EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 05.06.1996 
KOM(%) 2A1 lopull 
KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE YLEISTÄ 
TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 31 PÄIVÄNÄ 
JOULUKUUTA 1995 

Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne 31 päivänä 
joulukuuta 1995. 
Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion äänestyksen yhteydessä antamaa 
julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan käyttäjälle 
talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". 
Komissio on toimittanut jo yhdeksän tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. 
Tämä kertomus muodostuu kolmesta osasta: 
1. Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, arviointi riskien tilanteesta ja 
budjettitakaustoimenpiteet. 
2. Talousarvioon otettujen rahoitusjärjestelyjen kuvaus. 
3. Arvio samanaikaisesta taloudellisesta ja rahoituksellisesta tilanteesta kolmansissa maissa, 
jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä rahoitusjärjestelyissä. 
A 
4ö^ 
Sisällysluettelo 
ENSIMMÄINEN OSA: 30.06.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN 
ILMENNEET TAPAHTUMAT, ARVIOINTI RISKIEN TILANTEESTA JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMENPITEET 
I. 30.06.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT 1 
LA. Makrotaloudellinen tuki Ukrainallel 
I.B. Euroopan investointipankin Välimeren alueen maille myöntämät 
yleisen talousarvion takaamat lainat 1 
H. RISKITILANNE 1 
II.A Kokonaisriski 2 
II.B. Riskit jäsenvaltioissa 3 
U.C. Riskit kolmansissa maissa 4 
m. BUDJETTITAKAUSTOIMET 5 
III.A. Euroopan investointipankin lainat kolmansille maille 5 
III.B. Lainanotot/lainat tai lainatakaukset kolmansien maiden hyväksi 5 
TOINEN OSA: TALOUSARVIOON JO OTETUT RAHOITUSJÄRJESTELYT 
I. YHTEISÖN SISÄLLÄ EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT 
LAINAT 8 
LA. Yhteisön lainat maksutaseiden tukemiseksi 8 
I.B. Euratom-lainat 8 
I.C. Yhteisön investointien tukemiseen tarkoitetut lainat 9 
II. KOLMANSILLE MAILLE EDELLEEN LAINATTAVIKSI 
TARKOITETUT LAINAT 
10 
II.A. Euratom-lainat tietyille kolmansille maille 10 
II.B. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi Keski- ja Itä-
Euroopan maille 10 
U.C. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi entisen 
Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille 14 
II. D. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi Baltian 
maille 17 
ILE. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi Välimeren 
maille 18 
m. YHTEISÖN KOLMANSILLE OSAPUOLILLE ANTAMAT 
TAKAUKSET 19 
ULA. Euroopan investointipankin Välimeren alueen maille myöntämät yleisen 
talousarvion takaamat lainat 19 
III.B. Euroopan investointipankin myöntämät lainat Keski- ja Itä-Euroopan 
kolmansille maille 20 
III.C. Euroopan investointipankin muille kolmansille maille myöntämät lainat 21 
III.D. Euroopan investointipankin Etelä-Afrikalle myöntämät lainat .22 
A 
1t 
KOLMAS OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI 
I. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 23 
LA. Rahoitusjärjestelyt makrotaloudellisessa tarkoituksessa 23 
I.B. Rahoitusjärjestelyt mikrotaloudellisessa tarkoituksessa 23 
H. LASKENNASSA KÄYTETYT OLETTAMUKSET ... 24 
TILASTOLIITE 
TAULUKOT 1 
SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 18 
LUTE: KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUJEN MÄÄRITELMÄ 24 
-le -
ENSIMMÄINEN OSA: 30.06.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN 
JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, ARVIOINTI RISKIEN 
TILANTEESTA JA 
BUDJETTITAKAUSTOIMENPITEET 
I. 30.06.1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET 
TAPAHTUMAT 
A. MAKROTALOUDELLINEN TUKI UKRAINALLE 
Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä komissio sai 23 päivänä lokakuuta 
1995 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön 
puolesta 200 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavak­
si kahtena eränä Ukrainalle. Kumpaakaan erää ei 31 päivään joulukuuta 1995 
mennessä ollut maksettu Ukrainalle. 
B. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN VÄLIMEREN ALUEEN MAILLE 
MYÖNTÄMÄT YLEISEN TALOUSARVION TAKAAMAT LAINAT 
Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 1995, yhteisön rahoitukselliseen 
ja tekniseen yhteistyöhön Maltan ja Kyproksen kanssa liittyvien pöytäkirjojen 
tekemisestä. 
Näiden pöytäkirjojen nojalla määrät, jotka EIP voi sitoa omista varoistaan 
myöntäminä lainoina, ovat suuruudeltaan 30 ja 50 miljoonaa ecua kolmen vuoden 
ajaksi. 
n. RISKITILANNE 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien arvioiminen voidaan suorittaa seuraavien 
kahden käsitteen avulla: 
- kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvät riskit kokonaisuudessaan tiettynä päivänä 
pääomana ilmaistuna, jota käytetään usein pankeissa, 
- yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät 
enimmäisriskit, joka on pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite. 
Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: 
- ainoastaan 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä nostettujen lainojen perusteella, 
mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa jos ennenaikaista takaisinmaksua ei 
tapahdu. Tilanne kuvataan taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2) 
-2-
- ennakoimalla kaikkien komission ehdottamien tai neuvoston päättämien 
rahoitusjärjestelyjen perusteella niiden tuleviin talousarvioihin liittyvän vaikutuksen 
arvioimiseksi, mikä edustaa yhteisön enimmäisriskitasoa jos komission ehdotukset 
hyväksytään. Tilanne kuvataan taulukossa 3 (ks. tilastoliitteen sivu 3). 
On varmaa että viimeisimmän varainhoitovuoden osalta on tehtävä arvioita 
maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, korkokannan ja 
vaihtokurssien osalta, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä. On kuitenkin 
mahdollista määrittää meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka. 
Tulokset esitetään liitteessä olevissa taulukoissa (sivut 1-3), joissa riski eritellään sen 
mukaan, koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. 
Voidaan myös huomauttaa, että mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan erilaisia 
riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle, 
yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien 
hankkeiden lainat. 
Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, 
kolmansissa maissa. riski jäsenvaltioissa ja riski 
A. KOKONAISRISKI 
7. RISKIT 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 
Tilanne kuvataan taulukossa 1 (ks. tilastoliitteen sivu 1). 
Kokonaisriski oli 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä 13 114 miljoonaa ecua, 
mikä vastaa tilannetta 30 päivänä kesäkuuta 1995. 
2. VUOSITTAISET EN1MMÄISR1SKIT YHTEISÖN TALOUSARVION 
OSALTA: NOSTETUT OSUUDET 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 
Tilanne kuvataan taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2). 
Kokonaisriski, joka vuonna 1996 on 3 149 miljoonaa ecua, kehittyy vuodesta 
toiseen seuraavalla tavalla: 
Vuosi 
Vuosittaisen riskin määrät 
(miljoonaa ecua) 
Kehitys 1997 
3 049 
-3% 1998 
3 238 
+6% 1999 
* 
994 
-69% 2000 
3 481 
+250 
% 2001 
776 
-78% 2002 
600 
-23% 2003 
360 
-40% 
pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttuminen maksutaseiden tukemiseen 
annetuilta lainoilta jäsenvaltioille ja pääomasuoritusten päättyminen Unkarille, 
Tsekin ja Slovakian tasavalloille ja Unkarille myönnettyjen lainojen osalta 1998. 
3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASIT-
T4 VAT ENIMMÄ1SR1SKIT 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3. 
Riski, joka vuonna 1996 on 3 500 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 
2000 saakka (lukuun ottamatta vuotta 1999; 2 508 miljoonaa ecua) seuraavasti: 
Vuosi 
Vuosittaisen riskin 
määrät (miljoonaa 
ecua) 
Kehitys 1997 
3 858 
+ 10% 1998 
4 425 
+ 15% 1999 
2 508 
-43% 2000 
5 267 
+ 110 
% 2001 
2 716 
-48% 2002 
4 617 
+70% 2003 
4 783 
+4% 
B. RISKIT JÄSENVALTIOISSA 
1. RISKIT 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 1 (ks. tilastoliitteen sivu 1). 
Jäsenvaltioiden hyväksi toteutettujen rahoitusjärjestelyjen lainapääoman kokonaismäärä 
31 päivänä joulukuuta 1995 on 7 263 miljoonaa ecua, mikä on 3,7 prosenttia 
vähemmän kuin 30 päivänä kesäkuuta 1995. 
Vähennys on pääasiassa seurausta lainojen kannan vähenemisestä Euratomin ja yhteisön 
uuden rahoitusvälineen osalta. 
Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 
2. VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT EN1MMÄIS-
RISKIT: NOSTETUT OSUUDET 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2). 
Vuoden 1996 osalta määrä on 2 068 miljoonaa ecua. 
Vuosittaisten yhteisön talousarviota rasittavien enimmäisriskien määrä verrattuna 
nostettuihin osuuksiin, esitetty taulukossa 2, kehittyy Kreikan ja Italian 
maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen 
vuosi). Enimmäisriskit ovat siis aina korkeampia parillisina vuosina ja vuonna 2000 
2 821 miljoonaa ecua. 
A 
3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT 
ENIMMÄ1SR1SK1T 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3 (ks. tilastoliitteen sivu 3). 
Kehitys on huomattavan samankaltainen kuin taulukossa 2 esitetty vuoteen 2000 saakka, 
jolloin riski on 3 215 miljoonaa ecua, 2 370 miljoonaa ecua vuonna 2002 ja 2 196 
miljoonaa ecua vuonna 2003. 
C. RISKIT KOLMANSISSA MAISSA 
/. RISKIT 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 1 (ks. tilastoliitteen sivu 1). 
Riskit pääomana olivat 31 päivänä joulukuuta 1995 5 851 miljoonaa ecua, mikä on 5 
prosenttia enemmän kuin 30 päivänä kesäkuuta 1995. 
2. VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVATEN1MMÄISRISKTT: 
NOSTETUT OSUUDET 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 
Tilanne on kuvattu taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2). 
Vuonna 1996 riski on 1 081 miljoonaa ecua. 
Riski nousee 1 586 miljoonaan ecuun vuonna 1997, kun seuraavat pääomat erääntyvät: 
- 80 miljoonaa ecua Unkarilta, 
- 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, 
- 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, 
- 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, 
- 250 miljoonaa ecua Algerialta, 
- 160 miljoonaa ecua Israelilta, 
- 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. 
Vuodet Iiii 
1586 mm mm HI" mm lii" mm lii" Vuotuisen «skin 
suuruus {JVfil|or»aa Iiii 
-5-
3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA 
RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT 
Tilanne on kuvattu taulukossa 3 (ks. tilastoliitteen sivu 3). 
Riski kasvaa 1 263 miljoonasta ecusta vuonna 1996 2 057 miljoonaan ecuun vuonna 
1997. 
Vy#tet TMS" M 1W TOBT Vuotaakin1 
$uuruu$ {mîijoort^g 
ecua) Ulf mm T8T7 IB ^3T 
HI. BUDJETTITAKAUSTOIMET 
A. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE 
EIP pyysi 5 päivänä heinäkuuta 1995 budjettitakausta entisen Jugoslavian tasavalloille 
(entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, ARYM ja Serbia) myönnettäville lainoille 
noin 8,6 miljoonan ecun arvosta. Maksu EIP:lle suoritettiin 11 päivänä lokakuuta 
1995. 
B. EIP pyysi 18 päivänä lokakuuta 1995 uudelleen budjettitakausta entisen Jugoslavian 
tasavalloille ( ARYM, Serbia ja Bosnia Hertsegovina) myönnettäville lainoille noin 5,2 
miljoonaa ecua. Maksu EIP:lie suoritettiin 26 päivänä tammikuuta 1996. 
Yhteisön myöntämien lainojen, joita velalliset eivät vielä olleet maksaneet takaisin, 
kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 68,2 miljoonaa ecua. Nämä velat 
koskevat kaikkia entisen Jugoslavian tasavaltoja lukuun ottamatta Sloveniaa ja 
Kroatiaa, jotka ovat maksaneet ajallaan. 
Erääntyneet maksamattomat 68,2 miljoonaa ecua on otettu talousarvioon 28,6 
miljoonan ecun osalta vuotta 1994 aikaisempina maksamatta jättämisinä ja 
takuurahastolta on pyydetty niiden osalta 39,6 miljoonaa ecua 11 päivänä tammikuuta 
1995 (5,3 miljoonaa ecua), 30 päivänä tammikuuta 1995 (14,3 miljoonaa ecua) ja 24 
päivänä toukokuuta 1995 (6,08 miljoonaa ecua), 11 päivänä lokakuuta 1995 (8,6 
miljoonaa ecua) ja 26 päivänä tammikuuta 1996 (5,2 miljoonaa ecua). 
LAINANOTOT/LAINAT TAI LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN 
HYVÄKSI 
L TOIMET KÄYTTÖVAROISTA 
Komissio käyttää yhteisön käyttövaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn 
päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta annetun 
neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä 
2. -6-
vältetään komission maksujen myöhästyminen annetuissa lainoissa silloin kun 
velallisen maksu myöhästyy. 
TAKUURAHASTON MAKSUT 
Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut 
myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden 
kuluessa erääntymispäivästä. 
Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston 
suorituspäivän erotuksesta, anotaan takuurahastolta palautettavaksi 
käyttövaroihin. 
Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien 
velallisten maiden osalta: 
Maa Maksupäivämäärä Määrät (pääoma + korot) 
Tadzikistan ' 20.07.95 1 713 431,10 
Georgia 20.07.95 2 182 277,63 
Georgia 17.10.95 1471300,30 
Kazakstan 17.10.95 835 614,83 
Georgia 21.11.95 70 931856,06 
Armenia 21.11.95 37 996 507,14 
Tadzikistan 21.11.95 55 692 660,94 
Turkmenistan 21.11.95 45 850 146,11 
Yhteensä 216 673 794,11 
3. MYÖHÄSTYNEET TAKAISINMAKSUT 
Seuraava kolmas maa on tämän kertomuksen kattamana aikana maksanut myöhässä 
takaisin erääntyneen maksun, jonka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Tämä 
myöhästynyt määrä maksetaan takaisin takuurahastolle 31 päivänä lokakuuta 1994 
takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun neuvoston 
asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. 
Maa Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) 
Kazakstan 15.11.95 835 614,83 
A 
-7-
4. MAKSAMATTOMIEN ERÄÄNTYNEIDEN MAKSUJEN TILANNE 31.12.95 
Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: 
Maa Määrä (pääoma + 
korot) 
Tadzikistan 63 181 389,89 
Georgia 81 306 915,94 
Armenia 37 996 507,14 
Turkmenistan 45 850 146,11 
Yhteensä 228 334 959,08 
-8-
TOINEN OSA: TALOUSARVIOON JO OTETUT RAHOITUSJÄRJESTELYT 
Budjettivallan käyttäjä on vuoden 1995 talousarviossa hyväksynyt 29 "p.m."-merkinnällä 
varustettua budjettikohtaa, joihin voidaan kirjata mahdollisia takausmaksuja. 
Rahoitusjärjestelyt voidaan ryhmitellä kolmeen luokkaan: lainanotot/lainat yhteisön sisällä, 
yhteisön ulkopuolella sekä rahoituslaitoksille annetut takaukset. 
I. YHTEISÖNSISÄLLÄ EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT LAINAT 
A. YHTEISÖN LAINAT MAKSUTASEIDEN TUKEMISEKSI 
Yhteisöllä on valtuudet lainata pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta 
summia, jotka annetaan tilapäisistä maksutaseen häiriöistä kärsivien jäsenvalti­
oiden käytettäviksi. 
Näiden jäsenvaltioille myönnettävien lainojen määrä on rajattu 14 miljardiin 
ecuun. 
Rahoitusjärjestelyjä oli toteutettu 31 päivänä joulukuuta 1995 Kreikan hyväksi 
4 päivänä maaliskuuta 1991 tehdyn päätöksen mukaisesti ja Italian hyväksi 18 
päivänä tammikuuta 1993 tehdyn päätöksen mukaisesti. 
Myönnetyt lainat olivat 31 päivänä joulukuuta 1995 1 000 miljoonaa ecua 
Kreikalle ja 4 045 miljoonaa ecua Italialle (katso taulukko 1, tilastoliitteen sivu 
1). 
B. EURATOM-LAINAT 
Komissiolle annettiin vuonna 1977 valtuudet ottaa lainaa ydinlaitosten 
rahoittamiseen osallistumiseen. 
Lainat on tarkoitettu sähköntuottajille ja niille on annettava pankin tavanomai­
set vakuudet. Edunsaajat ovat usein valtion yrityksiä tai niillä on valtion 
takaus. 
Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on vahvistettu 4 miljardiksi ecuksi, 
joista 500 miljoonaa on hyväksytty vuoden 1977 päätöksellä, 500 miljoonaa 
vuonna 1980, yksi miljardi vuonna 1985 ja yksi miljardi vuonna 1990. 
Liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1994 on 
noin 2 900 miljoonaa ecua. Liikkeelle laskettavia lainoja on siis vielä 1 100 
miljoonaa ecua. 
Liikkeelle laskettujen lainojen määrä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 720 
miljoonaa ecua. 
Komissio ehdotti 9 päivänä joulukuuta 1992, että käyttämättä jäänyt jäännös 
jäsenvaltioiden hyväksi toteutettavista rahoitusjärjestelyistä voidaan käyttää 
-9-
Keski-ja Itä-Euroopan maiden sekä Itsenäisten valtioiden yhteisön ydinlaitosten 
tehokkuuden ja turvallisuuden parantamisen rahoittamiseen. 
Neuvosto teki asiasta päätöksen 21 päivänä maaliskuuta 1994 (katso osa n, 
lainat kolmansille mäille). 
C. YHTEISÖN INVESTOINTIEN TUKEMISEEN TARKOITETUT LAINAT 
Neuvosto on 16 päivänä lokakuuta tekemällään päätöksellä valtuuttanut 
komission ottamaan lainaa yhteisön investointien edistämiseksi (yhteisön uusi 
rahoitusväline). 
Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä vahvistettiin 16 päivänä lokakuuta 1978 
tehdyllä päätöksellä yhdeksi miljardiksi ecuksi, ja sitä nostettiin yhdellä 
miljardilla 15 päivänä maaliskuuta 1982 tehdyllä päätöksellä. Enimmäismäärää 
nostettiin uudelleen kolmella miljardilla 19 päivänä huhtikuuta 1983 tehdyllä 
päätöksellä ja 750 miljoonalla 9 päivänä maaliskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. 
Näistä varoista EIP myöntää valtuutettuna lainanantajana lainoja investointi­
hankkeisiin, joilla edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä ja yhtenäisyyttä ja 
jotka vastaavat yhteisön ensisijaisia tavoitteita energian, teollisuuden ja 
infrastruktuurirakentamisen aloilla, ottaen huomioon muun muassa hankkeiden 
alueelliset vaikutukset sekä tarpeen torjua työttömyyttä. Myös pienten ja 
keskisuurten yritysten tukemisesta tuli 26 päivänä huhtikuuta 1982 tehdyn 
päätöksen mukaisesti ensisijainen tavoite. 
Lisäksi 20 päivänä tammikuuta 1981 tehty päätös antoi komissiolle valtuudet 
ottaa lainaa yhden miljardin ecun poikkeuksellisen tuen myöntämiseksi 
marraskuun 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian alueiden 
uudelleenrakentamiseen. Samanlainen päätös tehtiin 14 päivänä joulukuuta 
1981 80 miljoonan ecun myöntämiseksi Kreikan helmi/maaliskuun 1981 
maanjäristyksestä kärsineille alueille. 
Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on siis 6 830 miljoonaa ecua. 
Liikkeelle laskettujen lainojen määrä 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä oli 
1 113 miljoonaa ecua, mikä on 29,11 prosenttia vähemmän kuin 31 päivänä 
joulukuuta 1994. 
Riski jakautuu suurelle määrälle Euroopan investointipankin lainanottajia. 
Lisäksi suurin osa lainoista on yleisiä lainoja, jotka EIP on myöntänyt yhdessä 
rahoituslaitosten kanssa, jotka ovat vastuussa varojen takaisinmaksusta. 
EIP toimittaa vuosittain komissiolle luettelon velallisista, jotka sen tietojen 
mukaan mahdollisesti laiminlyövät takaisinmaksun tulevana vuonna. Tähän asti 
luettelo on aina ollut tyhjä. 
A 
-10-
H. KOLMANSILLE MAILLE EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT 
LAINAT 
A. EURATOM-LAINAT TIETYILLE KOLMANSILLE MAILLE 
Neuvosto päätti 21 päivänä maaliskuuta 1994 muuttaa päätöstä N:o 77/270/Eu-
ratom valtuuttaakseen komission sopimaan Euratom-lainoista tiettyjen 
kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen 
rahoittamisen edistämiseksi. 
Päätös mahdollistaa Euratomin käytössä olevan lainakapasiteetin (noin 1 100 
miljoonaa ecua) merkittävän osan myöntämisen sellaisten hankkeiden 
rahoitukseen, jotka ollakseen perusteltuja: 
- kohdistuvat joko toimiviin tai rakenteilla oleviin ydinlaitoksiin tai poltto-
ainekiertoon liittyviin laitoksiin; tai 
- kohdistuvat sellaisten laitosten purkamiseen, joiden korjaaminen ei ole 
teknisesti ja taloudellisesti perusteltua. 
Luettelo rahoituskelpoisista kolmansista maista on seuraava: 
Bulgarian tasavalta 
Unkarin tasavalta 
Liettuan tasavalta 
Romania 
Slovenian tasavalta 
Tsekin tasavalta 
Slovakian tasavalta 
Venäjän federaatio 
Armenian tasavalta 
Ukraina 
Eurooppa-neuvoston Korfun kokouksessa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 sekä 
G7-maiden huippukokouksessa Napolissa 7 ja 8 päivänä heinäkuuta 1994 
päätelmiin kirjattiin kansainvälisen rahoitustuen periaate erityisesti Tshernobylin 
ydinvoimalan sulkemiseksi. 
B. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKROTALOUDELLISEN AVUN 
MYÖNTÄMISEKSI KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAILLE 
1. UNKARI 
a) Unkari I 
Yhteisö on myöntänyt Unkarille vuonna 1990 keskipitkän aikavälin lainaa 
enimmäismäärältään 870 miljoonaa ecua viiden vuoden enimmäisajalle. 
Laina on tarkoitettu Unkarin kansantalouden mukauttamiseen siten, että se 
A 
-11-
pystyy täysin hyödyntämään markkinaperiaatteiden varaan rakentuvan 
talousjärjestelmän edut. Laina on Unkarin käytettävissä erinä. 
Ensimmäinen 350 miljoonan ecun erä maksettiin 20 päivänä huhtikuuta 
1990. Toinen 260 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä helmikuuta 
1991. Kolmas enintään 260 miljoonan ecun erä oli tarkoitettu 
maksettavaksi vuonna 1992. Erää ei tähän päivään mennessä ole nostettu 
johtuen Unkarin maksutaseen ennakoitua paremmasta tilanteesta. Maksetut 
erät maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua niiden 
maksamisesta ja niiden korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Unkari maksoi ensimmäisen 350 miljoonan ecun erän kokonaisuudessaan 
takaisin 20 päivänä huhtikuuta 1995. 
b) Unkari II 
Neuvosto päätti kesäkuussa 1991 ylimääräisen 180 miljoonan ecun 
makrotaloudellisen tuen myöntämisestä Unkarille kahdenkymmenenneljän 
teollisuusmaan (G-24) yleisen rahoitustuen ohjelman yhteydessä, koska 
keskinäisen taloudellisen avun neuvoston hajoaminen ja Persianlahden kriisi 
uhkasivat vaarantaa uudistusten ensimmäiset rohkaisevat tulokset. 
Ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä elokuuta 1991. 
Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen 
maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. Toisen 80 miljoonan ecun erän maksu suoritettiin 15 
päivänä tammikuuta 1993, se maksetaan takaisin tammikuussa 1997 ja sen 
kiinteät korot maksetaan vuosittain. 
Unkarin hyväksi liikkeelle lasketut lainat olivat 31 päivänä joulukuuta 1995 
kokonaismäärältään 440 miljoonaa ecua. 
2. TSEKIN TASAVALTA JA SLOVAKIAN TASAVALTA 
G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta 
valtuudet ottaa kahdessa erässä lainaa 375 miljoonaa ecua enintään 
seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Tsekin ja 
Slovakian tasavalloille. 
Ensimmäinen 185 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä elokuuta 1991. 
Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen 
maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Toinen 190 miljoonan ecun erä maksettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992 ja 
se maksetaan takaisin yhdellä kertaa kuuden vuoden kuluttua. 
-12-
Tsekin ja Slovakian tasavaltojen erottua 1 päivänä tammikuuta 1993 
komissio ehdotti lainan jakamista näiden kahden tasavallan välillä. 
Neuvoston 24 päivänä tammikuuta 1994 tekemällä päätöksellä jakaminen 
suoritettiin siten, että kaksi kolmannesta, eli 250 miljoonaa ecua jäi Tsekin 
tasavallalle ja kolmannes, eli 125 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalle. 
Kahdelle tasavallalle liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 
päivänä joulukuuta 1995 oli 375 miljoonaa ecua. 
Slovakian tasavalta 
Slovakian tasavallan uuden rahoitusavun yhteydessä komissio on 22 
päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuutettu 
ottamaan yhteisön nimissä lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua 
enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin 
Slovakialle. 
Avustusta ei ole suoritettu, koska Slovakian rakenneuudistukset ovat 
viivästyneet. Lisäksi lokakuusta 1995 alkaen Slovakian tasavallan 
maksutaseen ja valuuttavarannon tila on huomattavasti parantunut. Tämän 
vuoksi komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen, jonka tarkoituksena on 
peruuttaa 22 päivänä lokakuuta 1994 tehdyllä päätöksellä 94/939/EY 
myönnetty keskipitkän aikavälin laina. 
3. BULGARIA 
a) Bulgaria I 
G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta 
valtuudet ottaa kahdessa erässä lainaa 290 miljoonaa ecua enintään 
seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Bulgarialle. 
Ensimmäinen 150 miljoonan ecun erä maksettiin Bulgarialle 14 päivänä 
elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden 
kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Toinen 140 miljoonan ecun erä maksettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992 ja se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua ja korot, joiden 
prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
b) Bulgaria II 
G-24:n kautta 1992 - 1993 koskevan uuden tuen yhteydessä komissio 
on valtuutettu ottamaan yhteisön puolesta lainaa 110 miljoonaa ecua 
enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena eränä edelleen lainattavaksi 
Bulgarialle. Toimenpidettä oli siirretty Bulgarian talousuudistuksen 
viivästymisen takia joulukuulle 1994, jolloin ensimmäinen 70 miljoonan 
-13-
maksettiin Bulgarialle. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 7 päivänä 
joulukuuta 2001 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Bulgarian hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 
päivänä joulukuuta 1995 oli 360 miljoonaa ecua. 
4. ROMANIA 
a) Romania I 
G-24: n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön 
puolesta valtuudet ottaa kahdessa osuudessa lainaa 375 miljoonaa ecua 
enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin 
Romanialle. 
Ensimmäinen 190 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 
22 päivänä tammikuuta 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 1 
päivänä helmikuuta 1999 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
Toinen 185 miljoonan ecun erä kuudelle vuodelle maksettiin 
huhtikuussa 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 18 päivänä 
maaliskuuta 1998 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain. 
b) Romania II 
G-24:n uuden tuen yhteydessä komissio on valtuutettu ottamaan 
yhteisön puolesta lainaa 80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi kahtena eränä edelleen lainattavaksi samoin ehdoin 
Romanialle. 
Laina nostettiin yhtenä eränä 26 päivänä helmikuuta 1993. Se 
maksetaan takaisin yhdellä kertaa 26 päivänä helmikuuta 2000 ja korot 
maksetaan puolivuosittain. 
c) Romania III 
G-24:n uuden yleisen makrotaloudellisen avun yhteydessä komissio on 
20 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti 
valtuutettu ottamaan yhteisön puolesta lainaa 125 miljoonaa ecua 
enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena 90 ja 35 miljoonan ecun eränä 
edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. 
Ensimmäinen 55 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 
20 päivänä marraskuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 20 
A 
-14-
päivänä marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, 
maksetaan puolivuosittain. 
Toista erää ei 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä ollut nostettu. 
Romanian hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 
päivänä joulukuuta 1995 oli 510 miljoonaa ecua. 
C. YHTEISÖNSOPIMATLAINATMAKROTALOUDELLISENAVUNMYÖNTÄ-
MISEKSI ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUSILLE ITSENÄISILLE 
VALTIOILLE 
- Keskipitkän aikavälin 1250 miljoonan ecun suuruinen laina 
Neuvosto päätti joulukuussa 1991 myöntää enimmäismäärältään 1 250 miljoonaa ecua 
luottoa Neuvostoliitolle ja sen tasavalloille yhteisöstä ja Itä-Euroopasta peräisin olevien 
maataloustuotteiden, elintarvikkeiden ja lääkkeiden tuonnin rahoittamiseksi. 
Enimmäislaina-aika on kolme vuotta. 
Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena lainan määrä jaettiin vuoden 1992 alussa 
uusien itsenäisten valtioiden kesken. 
1. Alkuperäisen jakautumisen mukaisesti allekirjoitetut lainasopimukset 
Suurin osa lainasopimuksista allekirjoitettiin vuoden 1992 aikana: 
- Armenian (38 miljoonaa ecua), Kirgisian (32 miljoonaa ecua), Turkmenistanin (45 
miljoonaa ecua) ja Moldovan kanssa (27 miljoonaa ecua) 10 päivänä heinäkuuta 
1992; Kirgisian osuutta pienennettiin 23,7 miljoonaan ecuun maan viranomaisten 
pyynnöstä. 
- Ukrainan kanssa 13 päivänä heinäkuuta 1992 130 miljoonan ecun osalta; 
- Valko-Venäjän (102 miljoonaa ecua), Tadzikistanin (55 miljoonaa ecua) ja Georgian 
kanssa (70 miljoonaa ecua) 24 päivänä heinäkuuta 1992; 
- Venäjän kanssa 9 päivänä syyskuuta 1992 150 miljoonan ecun osalta; 
- Venäjän kanssa 9 päivänä joulukuuta 1992 349 miljoonan ecun osalta; 
- Kazakstanin kanssa 15 päivänä joulukuuta 1992 25 miljoonan ecun osalta. 
2. Muutetun jakautumisen perusteella allekirjoitetut lainasopimukset 
Tietty määrä lainasopimuksia allekirjoitettiin myös vuonna 1993 lainan kokonaismäärän 
alkuperäisen jakautumisen muutosten perusteella: 
-15-
- kaksi uutta sopimusta allekirjoitettiin Armenian (20 miljoonaa ecua) ja Georgian 
kanssa (10 miljoonaa ecua) 5 päivänä toukokuuta 1993. Näiden kahden lainan 
määrä oli aluksi osoitettu Kazakstanille. 
- toinen 40 miljoonan ecun lainasopimus Georgian kanssa allekirjoitettiin 6 päivänä 
joulukuuta 1993. Laina rahoitettiin Uzbekistanin lainan vähennyksellä. 
- Uzbekistanin kanssa allekirjoitettiin 14 päivänä syyskuuta 1994 59 miljoonan ecun 
lainasopimus. 
- Azerbaidzanin kanssa allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 1994 68 miljoonan ecun 
lainasopimus. 
3. 1250 miljoonan ecun suuruisen lainan käyttö 
Lainat 
Armenia a 
Armenia b 
Azerbaidzan 
Valko-Venäjä 
Georgia a 
Georgia b 
Georgia c 
Kazakstan a 
Kazakstan b 
Kirgisia 
Moldova 
Venäjä a 
Venäjä b 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Yhteensä Alkuperäinen jakau­
tuminen (1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
128 
1250 Jakautuminen 
31.12.1995 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
0 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1 132,9 Luoton todellinen 
käyttö 31.12.1995 
37,9 
19,6 
50,3 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
58,8 
1 053,9 
Luoton todellinen käyttö edunsaajavaltioissa oli 31 päivänä joulukuuta 1995 1 053,9 
miljoonaa ecua. 
4. Pääoman takaisinmaksun ja korkojen maksun eräpäivät 
Rahoitusjärjestelyn pääomien takaisinmaksun ja korkojen maksun eräpäivät vaihtelevat 
lainasopimusten määrien ja allekirjoittamisen päivämäärien mukaisesti: 
A 
-16-
- Armenia (38 miljoonaa ecua), Valko-Venäjä, Georgia (70 miljoonaa ecua), Kirgisia, 
Moldova, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina, Venäjä (150 miljoonaa ecua): 
- korot 20 päivänä huhtikuuta ja 20 päivänä lokakuuta, 
- pääoma 20 päivänä elokuuta 1995, paitsi Valko-Venäjä, Ukraina ja Venäjä 
puolet 20 päivänä elokuuta 1994 ja puolet 20 päivänä elokuuta 1995; 
- Armenia (20 miljoonaa ecua), Kazakstan, Venäjä (349 miljoonaa ecua), Georgia (10 
ja 40 miljoonaa ecua): 
korot 15 päivänä tammikuuta ja 15 päivänä heinäkuuta, 
pääoma 15 päivänä tammikuuta 1996, paitsi Venäjä puolet 15 päivänä 
tammikuuta 1995 ja puolet 15 päivänä tammikuuta 1996 ja Georgia (40 
miljoonaa ecua) 15 päivänä tammikuuta 1997. 
- Azerbaidzan ja Uzbekistan: 
korot 28 päivänä maaliskuuta ja 28 päivänä syyskuuta, 
pääoma 28 päivänä syyskuuta 1997. 
Georgian, Armenian, Turkmenistanin ja Tadzikistanin pääoman ja korkojen maksun 
osalta oli 31 päivänä joulukuuta 1995 rekisteröity 228,33 miljoonan ecun laiminlyönnit 
(katso toinen osa IV "Budjettitakaustoimet"). 
- Makrotaloudellinen apu Moldovalle 
Siltä osin kuin on kyse yhteisön osallistumisesta Moldovalle myönnettävään 
kansainväliseen tukeen, komissiolla on 13 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn päätöksen 
mukaisesti valtuudet lainata yhteisön puolesta kahtena eränä 45 miljoonaa ecua enintään 
kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. 
Ensimmäinen 25 miljoonan ecun erä maksettiin Moldovalle joulukuussa 1994. Laina 
maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta 
alkaen. Se on maksettava kokonaan 7 päivään joulukuuta 2004 mennessä. Korot, joiden 
prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Toinen 20 miljoonan ecun erä kuudeksi vuodeksi maksettiin 8 päivänä elokuuta 1995. 
Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta 
vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 8 päivänä elokuuta 2005 mennessä. 
Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Moldovan hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 
oli 45 miljoonaa ecua. 
- Makrotaloudellinen apu Ukrainalle 
Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä komissiolla on 22 päivänä joulukuuta 1994 
tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön puolesta 85 
A 
-17-
miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi yhtenä eränä 
Ukrainalle. 
Laina nostettiin yhtenä eränä 28 päivänä joulukuuta 1995. Laina maksetaan takaisin 
viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on 
maksettava kokonaan 28 päivänä joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti 
vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Ukrainan hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 
oli 85 miljoonaa ecua. 
- Makrotaloudellinen apu Valko-Venäjälle 
Valko-Venäjän yleisen tukiohjelman yhteydessä komissiolla on 10 päivänä huhtikuuta 
1995 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön puolesta 
enintään 75 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi 
kahtena eränä. 
Ensimmäinen 30 miljoonan ecun erä nostettiin 28 päivänä joulukuuta 1995 ja 
maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta 
alkaen. Se on maksettava kokonaan 28 päivään joulukuuta 2005 mennessä. Korot, 
joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. 
Valko-Venäjän hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 
1995 oli 30 miljoonaa ecua. 
D. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKROTALOUDELLISEN AVUN MYÖNTÄ­
MISEKSI BALTIAN MAILLE 
G-24:n yleisen, kyseisille kolmelle valtiolle myönnettävää rahoitusapua koskevan 
ohjelman yhteydessä komissiolla on valtuudet lainata yhteisön puolesta 220 miljoonaa 
ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin kahtena eränä 
näille kolmelle valtiolle. Laina jakautuu seuraavasti: 
- 40 miljoonaa ecua Virolle, 
- 80 miljoonaa ecua Latvialle, 
- 100 miljoonaa ecua Liettualle. 
Ensimmäiset lainaerät Virolle (20 miljoonaa ecua) ja Latvialle (40 miljoonaa ecua) 
maksettiin 31 päivänä maaliskuuta 1993. Lainat maksetaan takaisin yhdellä kertaa 31 
päivänä maaliskuuta 2000 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan 
puolivuosittain 31 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä syyskuuta. 
Ensimmäinen 50 miljoonan ecun lainaerä Liettualle maksettiin 27 päivänä heinäkuuta 
1993. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27 päivänä heinäkuuta 2000 ja sen kiinteät 
korot maksetaan vuosittain 27 päivänä heinäkuuta. 
-18-
Puolet toisesta lainaerästä eli 25 miljoonaa ecua maksettiin Liettualle 16 päivänä 
elokuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 16 päivänä elokuuta 2002 ja korot, 
joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 16 päivänä helmikuuta ja 16 
päivänä elokuuta. 
Baltian maiden hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä 
joulukuuta 1995 oli 135 miljoonaa ecua. 
E. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKROTALOUDELLISEN AVUN MYÖNTÄ­
MISEKSI VÄLIMEREN MAILLE 
1. ISRAEL 
Israelin ja miehitettyjen alueiden väestön rahoitusavun osalta komissiolla on 
valtuudet lainata yhteisön puolesta 160 miljoonaa ecua yhtenä eränä enintään 
seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Israelille, joka saa 
myös korkotukea 27,5 miljoonaa ecua yhteisön talousarviosta. 
Rahoitusjärjestelyt toteutettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992. Laina maksetaan 
takaisin kokonaisuudessaan 15 päivänä joulukuuta 1997. 
Israelin hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 
1995 oli 160 miljoonaa ecua. 
2. ALGERIA 
Komissiolle annettiin syyskuussa 1991 valtuudet lainata yhteisön puolesta 400 
miljoonaa ecua kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainatta­
vaksi samoin ehdoin Algerialle. 
Ensimmäinen 250 miljoonan ecun erä maksettiin 23 päivänä joulukuuta 1991 
pankkiluottona, joka maksettiin takaisin liikkeelle lasketun lainan nettomääränä 
14 päivänä tammikuuta 1992 kuudeksi vuodeksi. 
Laina maksetaan takaisin yhdellä kertaa 15 päivänä joulukuuta 1997 ja korot 
maksetaan vuosittain 15 päivänä joulukuuta. 
Toisen 150 miljoonan ecun erän maksamista siirrettiin Algerian talousuudis-
tusohjelman viivästymisen vuoksi, ja maksu suoritettiin vasta elokuussa 1994 
Algerian talouden rakennemuutoksen käynnistyttyä uudelleen. Laina maksetaan 
takaisin kokonaisuudessaan 17 päivänä elokuuta 2001 ja korot maksetaan 
vuosittain 17 päivänä elokuuta. 
Neuvosto päätti tässä yhteydessä uudesta makrotaloudellisesta avusta Algerialle 
joulukuussa 1994. Komissiolla on valtuudet lainata yhteisön puolesta 200 
miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi kahtena 
eränä Algerialle. 
-19-
Ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 27 
päivänä marraskuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27 päivänä 
marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puoli­
vuosittain. 
Algerian hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä 
joulukuuta 1995 oli 500 miljoonaa ecua. 
HI. YHTEISÖN KOLMANSILLE OSAPUOLILLE ANTAMAT TAKAUKSET 
A. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN VÄLIMEREN ALUEEN 
MAILLE MYÖNTÄMÄT YLEISEN TALOUSARVION TAKAAMAT 
LAINAT 
Yhteisö vastaa 8 päivänä maaliskuuta 1977 tehdyn neuvoston päätöksen 
mukaisesti Euroopan investointipankin myöntämien lainojen takauksesta 
yhteisön ja Välimeren alueen maiden välisten rahoitussitoumusten yhteydessä. 
Tämän päätöksen perusteella Euroopan talousyhteisö ja Euroopan investointi­
pankki allekirjoittivat takaussopimuksen 30 päivänä lokakuuta 1978 (Bryssel) 
ja 10 päivänä marraskuuta 1978 (Luxemburg), jolla perustettiin yleinen takaus 
ja joka kattaa 75- prosenttisesti kaikki lainajärjestelyjen perusteella avatut luotot 
seuraavissa valtioissa: Portugali (rahoituspöytäkirja, liittymistä varten myönnetty 
tuki), Kreikka, Espanja (rahoitusyhteistyö), Malta, Tunisia, Algeria, Marokko, 
Turkki, Kypros, Egypti, Jordania, Syyria, Israel, Jugoslavia ja Libanon. 
Lisäksi Portugalin hätäavun yhteydessä myönnetyt luotot taataan 
poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti 7 päivänä lokakuuta 1975 tehdyn 
neuvoston päätöksen määräysten mukaisesti. 
Jokaisen uuden rahoituspöytäkirjan osalta laaditaan uusi sopimus takaussopi­
muksen jatkamisesta. 
Myönnettyjen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 7 862 
miljoonaa ecua, joista 1 500 miljoonaa ecua Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille 
sekä 6 362 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansille maille. Takauksien 
määrä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 2 167 miljoonaa ecua, käsittäen 75 
prosentin osuuden avatuista luotoista, joista 385 miljoonaa ecua Espanjassa, 
Kreikassa ja Portugalissa sekä 1 782 miljoonaa ecua Välimeren alueen 
kolmansissa maissa. 
Toisaalta EIP:n lainoja suoritetaan myös pöytäkirjojen ulkopuolella Välimeren 
alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä 29 päivänä kesäkuuta 
1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1763/92 perusteella. 
-20-
Niiden lainojen enimmäismäärä, joita EIP voi myöntää tämän rahoitusjärjestelyn 
osalta, on 1 800 miljoonaa ecua. Takaus koskee kaikkia lainoja ja vastaa 75 
prosenttia rahoitusjärjestelyistä. 
Luottoja oli avattu 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä 1 239 miljoonaa ecua 
ja tästä määrästä oli nostettu 98 miljoonaa ecua; kokonaismäärä vastaa nykyisin 
nostettuja määriä. 
Myönnetyt lainat jakautuvat 31 päivänä joulukuuta 1995 seuraavasti (muut kuin 
jäsenvaltiot): 
Myönnetyt lainat 
Algeria 640 
Kypros 142 
Egypti 802 
Israel 215 
Jordania 198 
Libanon 222 
Malta 85 
Marokko 517 
Slovenia 150 
Syyria 323 
Tunisia 418 
Turkki 90 
Jugoslavia1 760 
Pöytäkirjat yhteensä 4 562 
Rahoitusyhteistyö 1 800 
Välimeren alue yhteensä 6 362 
Lainat myönnetään yleensä keskimäärin 15 vuodeksi, joista 3-4 vuotta pääomalyhennyksistä 
vapaita. 
B. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MYÖNTÄMÄT LAINAT KESKI-JA ITÄ-
EUROOPAN KOLMANSILLE MAILLE 
Neuvoston 9 päivänä lokakuuta 1989 antaman kehotuksen vuoksi Euroopan 
investointipankin valtuusto päätti 29 päivänä marraskuuta 1989 antaa pankille luvan 
myöntää lainoja omista varoistaan investointihankkeiden rahoittamiseen Unkarissa ja 
Puolassa kokonaismäärältään yhteen miljardiin ecuun saakka. Lainat myönnetään 
sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, jotka vastaavat pankin omista varoista 
annettavia lainoja myönnettäessä tavanomaisesti sovellettuja perusteita. Yhteisön ja 
Toinen Jugoslavian kanssa tehty pöytäkirja on purettu, vaikka luottoja jäi vielä myöntämättä 
100 miljoonaa ecua. 
-21-
EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 24 päivänä huhtikuuta 1990 (Bryssel) ja 
14 päivänä toukokuuta 1990 (Luxemburg), ja sillä otettiin käyttöön lainajärjestelyjen 
100-prosenttinen takaus. 
Budjettivallan käyttäjä laajensi tätä 100-prosenttista lainatakausta 14 päivänä 
toukokuuta 1991 enimmäismäärältään 700 miljoonalla eculla Tsekkoslovakialle, 
Bulgarialle ja Romanialle. 
Takaussopimusta jatkava sopimus allekirjoitettiin 31 päivänä heinäkuuta 1991. 
Komissio esitti 23 päivänä lokakuuta 1992 ehdotuksen neuvoston päätökseksi tämän 
yhteisön 100 prosentin lainatakauksen laajentamisesta EIP:n Virolle, Latvialle ja 
Liettualle myöntämistä lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. Budjettivallan 
käyttäjä hyväksyi tämän ehdotuksen 15 päivänä maaliskuuta 1993 tekemällään 
päätöksellä. 
EIP:ltä kyseisille maille myönnettäväksi pyydettyjen lainojen enimmäismääräksi on 
vahvistettu 200 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajaksi. 
Komissio ehdotti 18 päivänä joulukuuta 1992 myös lainajärjestelyiden 100-prosenttisen 
takauksen laajentamista EIP:n Albanialle myöntämistä lainoista mahdollisesti 
aiheutuviin tappioihin. 
Budjettivallan käyttäjä hyväksyi uudestaan 13 päivänä joulukuuta 1993 yhteisön 100-
prosenttisen takauksen EIP:n kolmen seuraavan vuoden aikana Keski-ja Itä-Euroopan 
maille, mukaan lukien Baltian maat ja Albania, myöntämien lainojen osalta kolmen 
miljardin ecun enimmäismäärälle. 
Takaussopimus allekirjoitettiin 22 päivänä heinäkuuta 1994 Brysselissä ja 12 päivänä 
elokuuta 1994 Luxemburgissa. 
Lainat ovat yleensä pitkäaikaisia: keskimäärin 15 vuotta, joista 3-4 vuotta 
pääomalyhennyksistä vapaita. 
Luottoja oli 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä avattu 3 541 miljoonaa ecua Keski-
ja Itä-Euroopan maissa, mutta ainoastaan 952 miljoonaa ecua oli tähän päivämäärään 
mennessä maksettu. 
C. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MUILLE KOLMANSILLE MAILLE 
MYÖNTÄMÄT LAINAT 
ECOFIN-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 19 päivänä toukokuuta 1992 komission 
ehdottamat suuntaviivat EIP:n toiminnan laajentamisesta yhteisön ulkopuolelle ja 
kehotti sitä myöntämään lainoja perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa 
mukaisesti tiettyjen kolmansien maiden, joiden kanssa yhteisö on tehnyt 
yhteistyösopimuksia, yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin (Latinalaisen Amerikan ja 
Aasian kehitysmaat). 
-22-
Lainojen koko enimmäismääräksi vahvistettiin 250 miljoonaa ecua vuodessa kolmen 
vuoden ajalle; enimmäismäärä tarkistetaan kyseisen ajanjakson päättyessä. 
Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta 
ehdotuksen päätökseksi 3 päivänä kesäkuuta 1992, ja neuvosto teki siitä virallisen 
päätöksen 15 päivänä helmikuuta 1993. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus 
allekirjoitettiin 4 päivänä marraskuuta 1993 (Bryssel) ja 17 päivänä marraskuuta 1993 
(Luxemburg). 
Myönnettyjen luottojen määrä oli 607 miljoonaa ecua 31 päivänä joulukuuta 1995, 
mutta ainoastaan 149 miljoonaa ecua oli tähän päivämäärään mennessä maksettu. 
D. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN ETELÄ-ARFTKALLE MYÖNTÄMÄT 
LAINAT 
Neuvosto vahvisti 1 päivänä kesäkuuta 1995 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n 
toiminnan laajentamisesta Etelä-Afrikkaan ja kehotti sitä myöntämään lainoja 
perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa mukaisesti yhteisen edun mukaisiin 
hankkeisiin kyseisessä maassa. 
Kahden vuoden koko enimmäismääräksi vahvistettiin 300 miljoonaa ecua kahteen ja 
puoleen vuoteen saakka. 
Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta 
ehdotuksen päätökseksi 5 päivänä joulukuuta 1994, ja neuvosto teki siitä virallisen 
päätöksen 1 päivänä kesäkuuta 1995. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus 
allekirjoitettiin 4 päivänä lokakuuta 1995 (Bryssel) ja 16 päivänä lokakuuta 1995 
(Luxemburg). 
Myönnettyjen luottojen määrä oli 31 päivänä joulukuuta 1995 45 miljoonaa ecua. 
Mitään määrää ei tähän päivään mennessä ole maksettu. 
-23-
KOLMAS OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI 
Edellisissä osissa esitetyt luvut antavat tietoa talousarviota rasittavien riskien määrällisistä 
tekijöistä. 
Näitä tietoja on kuitenkin tasapainotettava riskin laatuun liittyvillä tekijöillä, jotka liittyvät 
rahoitusjärjestelyjen luonteeseen ja luotonottajien laatuun. 
I. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Edellä mainittuihin lukuihin liittyvät riskit kattavat erilaisia toimenpiteitä, jotka voidaan 
ryhmitellä kahteen luokkaan: rahoitusjärjestelyt makrotaloudellisessa tarkoituksessa tai 
mikrotaloudellisessa tarkoituksessa. 
A. RAHOITUSJÄRJESTELYT MAKROTALOUDELLISESSA 
TARKOITUKSESSA 
Kyseessä ovat ensinnäkin maksutaselainat, jotka on tarkoitettu jäsenvaltioille ja 
joihin liittyvät tavanomaiset taloudelliset edellytykset ja tarkat sitoumukset. 
Makrotaloudellisen avun rahoitusjärjestelyt ovat samankaltaisia toimenpiteitä, mutta 
kohdistuvat kolmansiin maihin. 
Tähän luokkaan voidaan vielä ryhmitellä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden 
entiseen Neuvostoliittoon viennin rahoittamiseen tarkoitetut 1 250 miljoonan ecun 
laina ja 500 miljoonan ecun lainatakaus, sillä näiden rahoitusjärjestelyiden riskiin 
vaikuttavat suuresti edunsaajavaltioiden makrotaloudellinen ja poliittinen kehitys. 
B. RAHOITUSJÄRJESTELYT MIKROTALOUDELLISESSA 
TARKOITUKSESSA 
Kyseessä ovat lainat, joilla rahoitetaan tarkkaan määritettyjä hankkeita ja jotka on 
maksettava takaisin tavanomaiseen tapaan pitkän aikavälin kuluessa hankkeiden 
odotettujen tulosten perusteella. Lainoja myönnetään yleensä kansallisille yrityksille 
tai rahoituslaitoksille ja ne on yhteisön takauksen lisäksi katettu tavanomaisilla 
pankkitoiminnassa käytetyillä takauksilla. 
Tämä koskee Euratom-lainoja ja yhteisön uuden rahoitusvälineen lainoja 
jäsenvaltioissa sekä Euratom-lainoja ja EIP: n lainoja yhteisön ulkopuolella 
(Välimeren alue, Keski- ja Itä-Eurooppa sekä tietyissä kolmansissa maissa -
Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). 
24-
II. LASKENNASSA KÄYTETYT OLETTAMUKSET 
A.ALGERIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Algerian yleinen sosiaalinen ja taloudellinen tilanne oli edelleen vaikea, vaikka talouden 
vakauttamisessa ja rakennesopeutuksessa saavutettiin hienoista edistystä vuosina 
1994—1995. Talouskasvun tuleva vauhti, tuotannon elpyminen, kotimaisten ja 
ulkomaisten sijoitusten laajeneminen, rakenneuudistukset ja tehokas sosiaali- ja 
työvoimapolitiikka ovat tiukasti sidoksissa nykyiseen demokratisoitumisprosessiin ja 
kansalaislevottomuuksien rauhanomaiseen ratkaisuun. 
BKT:n reaalikasvu oli vuonna 1994 vain 1,1 prosenttia (joka sinänsä on parempi kuin 
edellisvuoden 2 prosentin lasku). Alustavien arvioiden mukaan BKT:n reaalikasvu oli 5,3 
prosenttia vuonna 1995. 
Vuosina 1994-1995 Algerian talouteen kohdistui uusia merkittäviä inflaatiopaineita 
(huhtikuussa 1995 kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio oli 34 prosenttia verrattuna 
edellisvuoteen). Tämä heijasti aikaisemmin toteutettua hintojen vapauttamista, joka liittyi 
tukiaisten vähentämiseen ja huhtikuussa 1994 päätettyyn dinaarin devalvaatioon (40,17 
prosenttia). Inflaation odotetaan laskevan 10,3 prosenttiin vuoden 1996 maaliskuun 
loppuun mennessä. 
Budjettivaje supistui vuoden 1993 8,7 prosentista 2,8 prosenttiin vuonna 1995, ja sen 
odotetaan vähenevän edelleen 1,3 prosenttiin BKT:sta vuonna 1996. Tähän ovat syynä 
välillisten verojen ja tullimaksujen kasvu, veropohjan laajentaminen sekä leikkaukset, 
jotka koskevat julkisen sektorin palkkoja, ruoka-avustuksia, maatalouden hintatukia, 
tulonsiirtoja köyhille ja teollisuuden uudistusrahastoon suunnattua valtion rahoitusta. 
Vuosina 1994 ja 1995 Algerian viranomaiset kiristivät raha- ja veropolitiikkaa 
toukokuussa 1994 hyväksytyn Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluoton 
tukeman talousohjelman turvin. Valmiusluottojärjestelyä seurasi toukokuussa 1995 
kolmivuotinen laajennettu rahoitusväline (Extended Financing Facility). Talouspolitiikassa 
vältettiin myös palkkojen korotuksia. Kotimaisen maksuvalmiuden hoitoa varten otetaan 
parhaillaan käyttöön markkinaehtoisia välineitä. 
Näitä toimenpiteitä täydensivät dinaarin suuri devalvaatio, hallittu kelluva valuuttakurssi­
järjestelmä, ulkoisen varantoposition vahvistaminen, hintojen sääntelyn vapauttaminen ja 
tukiaisten vähentäminen. Tuonti on vapautettu kokonaan, ja valtion tuontimonopoleista 
luovutaan vähitellen. 
Myös etenkin talouden rakennemuutokset ja pankkialan uudistukset etenivät. Uusi säännös 
ulkomaisista sijoituksista hyväksyttiin, ja lisäksi perustettiin virasto, jonka tehtävänä on 
edistää ulkomaisia ja kotimaisia yksityissijoituksia. 
A 
-25 
2. MAKSUTASE 
Tuonnin vapauttavan politiikan käyttöönottoja ulkomaanvaluuttajärjestelmän vapauttami­
nen kansalaisille johtivat Algerian vaihtotaseen jyrkkään huononemiseen. Vaihtotase 
heilahti vuoden 1993 1,6 prosentin ylijäämästä 6,9 prosentin alijäämään ohjeimavuonna 
1994/1995. Vaihtotasetilanteen odotetaan pysyvän heikkona, ja ohjelmavuodelle 
1995/1996 ennustetaan 5,7 prosentin alijäämää. Tuonti on ollut vilkasta ja teollisuuden 
varaosien, raaka-aineiden ja perus- ja välikulutushyödykkeiden saatavuus on parantunut. 
Vientitulot sen sijaan laskivat sekä vuonna 1994 että vuoden 1995 ensimmäisellä 
neljänneksellä maakaasun ja öljyn epätyydyttävän vientihinnan ja -määrän vuoksi. 
Dinaarin suuri devalvaatio paransi Algerian viennin kilpailukykyä ja rohkaisee 
vientituotteiden valikoiman monipuolistamista ja uusien markkinoiden etsimistä. 
Maksutaseen arvioidaan huonontuneen jyrkästi vuonna 1995 verrattuna edelliseen vuoteen 
kauppataseen kasvavan vajeen ja jäljellä olevan keskipitkän aikavälin ulkomaan velan 
lyhentämisen vuoksi (Pariisin ja Lontoon klubien järjestelyjen jälkeen), 
Näin ollen on odotettavissa, että. Pariisin ja Lontoon klubit päättävät velkojen uudelleen­
järjestelyistä, ja että uutta rahoitusta saadaan Kansainväliseltä valuuttarahastolta, muilta 
kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, Euroopan unionilta ja muilta kahdenvälisiltä 
rahoittajilta (varsinkin Japanilta). Vuonna 1995 suorien ulkomaisten investointien 
odotetaan olevan vähäisiä. Syyskuuhun 1995 mennessä maan valuuttavaranto laski 1,9 
miljardiin Yhdysvaltain dollariin, mikä vastaa kahden kuukauden tuontia (vastaava luku 
vuoden 1994 lopussa oli 2,6 miljardia, joka vastasi 2,9 kuukauden tuontia). 
A 
-26-
3. ULKOMAANVELKA 
Ulkomaanvelka (noin 33,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 1995 lopussa) rasittaa 
yhä suuresti Algerian taloutta ja maksutasetta. Pariisin klubiin kuuluvien virallisten kah­
denvälisten velkojien kanssa sovittiin maksujärjestelyistä vuosina 1994 ja 1995. 
Järjestelyjen odotetaan jatkuvan Kansainvälisen valuuttarahaston kolmen vuoden ohjelman 
puitteissa. Algeria sopi uudelleenjärjestelyistä myös Lontoon klubiin kuuluvien 
velkojaliikepankkien kanssa. Järjestelyt koskevat 1.3.1994 - 31.12.1997 välisenä aikana 
erääntyviä lyhennyksiä (suuruudeltaan 3,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria). 
Ulkomaisen velan ja BKT: n välinen suhde (noin 78 prosenttia vuoden 1995 lopussa) 
pysynee suhteellisen vakaana lähitulevaisuudessa. Velanhoidon määrä suhteessa vientiin 
laski jyrkästi vuoden 1993 82 prosentista noin 50 prosenttiin vuonna 1995, ja sen 
odotetaan laskevan edelleen noin 40 prosenttiin vuonna 1996, mikä heijastaa Lontoon ja 
Pariisin klubien velkajärjestelyjen myönteistä vaikutusta. 
A 
-27-
B. VALKO-VENÄJÄ 
i. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuonna 1992 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen Valko-Venäjän tilanne oli hyvin 
epävarma maan omaksuman varovaisen asenteen ja Venäjän suhteita koskevan 
epävarmuuden vuoksi. Valko-Venäjä aloitti uudistusohjelman myöhemmin kuin useimmat 
muut alueen maat ja erosi Venäjän niplavyöhykkeestä vasta huhtikuussa 1994. Tuotanto 
supistui peräti 20 prosenttia vuonna 1994, ja BKT:n arvioidaan pienentyneen 7 prosenttia 
vuonna 1995. Koska keskuspankki on rahoittanut pankkijärjestelmää rajoituksetta, ovat 
hinnankorotukset yltäneet hyperinflaatiolukuihin vuosina 1993—1994. 
Alkuvuodesta 1995 otettiin käyttöön ankara vakauttamispolitiikka ja rahapolitiikkaa 
tiukennettiin huomattavasti. Tämän seurauksena kuukausittainen inflaatio laski tammikuun 
40 prosentista elokuun 3 prosenttiin. Keskuspankin luottoja varten otettiin käyttöön 
markkinamekanismi » Viranomaiset ovat noudattaneet joustavaa korkopolitiikkaa pitääkseen 
reaalikorot houkuttelevalla tasolla, joka saa ruplatalletukset liikkeelle. Valtiontalouden 
alijäämän, joka oli alle 2 prosenttia vuosina 1993—1994, arvioidaan olevan 3,2 prosenttia 
BKT:sta vuonna 1995. 
Rakennemuutokset ovat edelleen Valko-Venäjän heikko kohta, sillä uudistukset on pantu 
alulle vasta äskettäin. Huomattavia hintamuutoksia tehtiin loppuvuodesta 1994 ja 
alkuvuodesta 1995. Useimmat hinnat ovat nykyisin vapaita ja tärkeimmistä tuonti­
lisensseistä ja viennin luovutusvaatimuksista on luovuttu. Ulkomaankauppaan kohdistuu 
kuitenkin eräitä rajoituksia. Pankkisektoria rasittavat järjestämättömät luotot ja 
tehottomuus. Yritysten väliset maksamattomat suoritukset ovat yli 50 prosenttia BKT:sta. 
Yksityistäminen on vasta aluillaan, sillä jo yksityistettyjen yritysten osuus yksityistämisoh-
jelmaan kuuluvien yritysten kokonaistaseesta on vain 6 prosenttia. Maatalouden 
uudistukset ovat toteutuneet erittäin hitaasti eikä maan yksityistäminen ole vielä alkanut. 
Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi 12 päivänä syyskuuta 1995 ensimmäisen Valko-
Venäjän kanssa tehdyn valmiusluottojärjestelyn, joka tukee maan uudistusohjelmaa ja 
ulkoisia rahoitustarpeita. 
A 
-28 
2. MAKSUTASE 
Vaihtotase oli alijäämäinen vuosina 1993—1994 (noin -10 prosenttia BKT:sta). Alustavat 
luvut vuodelle 1995 osoittavat viennin kasvaneen huomattavasti vuoden ensimmäisellä 
puoliskolla. Ruplan arvon kohoaminen ja kilpailukyvyn heikentyminen tuontitullien 
noustua haittaavat kuitenkin viennin kasvua lyhyellä aikavälillä ja vaihtotaseen vajeen 
ennustetaan olevan vuonna 1995 —4 prosenttia BKT:sta. Samaa odotetaan vuodelle 1996. 
Pääomatase oli ylijäämäinen vuoden 1995 ensipuoliskolla maahan virranneiden kovien 
valuuttojen johdosta, mutta ulkomaisen velan suurten lyhennysten vuoksi pääomataseen 
arvioidaan olleen jälleen alijäämäinen toisella vuosipuoliskolla. Kovan valuutan varannon 
tilanne oli tiukka, koska vuoden 1995 lopussa varanto vastasi vain noin 1,5 kuukauden 
tuontia. 
Maahan on tehty erittäin vähän ulkomaisia sijoituksia (noin 20 miljoonaa Yhdysvaltain 
dollaria vuonna 1995) huolimatta vuonna 1992 hyväksytystä ulkomaisia sijoituksia 
koskevasta laista, joka takaa voittojen vapaan kotiuttamisen. 
Reaalikorot auttoivat vakauttamaan Valko-Venäjän ruplaa nimellisesti, ja sen reaaliarvo 
nousi suhteessa dollariin ja Venäjän ruplaan vuonna 1995. Kaksinumeroisen inflaatiovauh­
din vuoksi olisi kuitenkin vaikea pitää vaihtokurssi ennallaan vahingoittamatta vakavasti 
maan kilpailukykyä. 
Valko-Venäjä siirtyi vuonna 1995 asteittain kohti vaihtotaseen vaihdettavuutta poistettuaan 
valuuttatapahtumia koskevia rajoituksia. Vuoden 1995 lopussa viranomaiset antoivat 
kuitenkin sekavia viestejä ottaessaan uudelleen käyttöön pankkien välisiä kovan valuutan 
tapahtumia koskevat rajoitukset. 
3. ULKOMAANVELKA 
Venäjä on ottanut vastuulleen Valko-Venäjän suhteellisen osuuden entisen Neuvostoliiton 
varoista ja veloista. Maalla on ainoastaan tammikuun 1 päivän 1992 jälkeen otettuja 
velkoja. Maan ulkomaisen velan arvioitiin olevan 2,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria 
vuoden 1995 lopussa (eli 22 prosenttia BKT:sta). 
Maan suurin velkoja on Venäjä kaasutoimituksia koskevien erääntyneiden maksujen 
vuoksi, joita kertyi vuoden 1994 loppuun asti. Maksamattomia eriä koskee nyt 419 
miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman 
mukainen yläraja, joka kuitenkin oli ylittynyt vuoden 1995 loppuun mennessä. 
Maksamattomat erät maksettaneen pitkän aikavälin ohjelman mukaisesti, josta Venäjä ja 
Valko-Venäjä parhaillaan neuvottelevat. Velanhoito parani huomattavasti vuonna 1995, 
kun Saksan ja EY:n antamat luotot maksettiin takaisin, mutta sinänsä määrä oli vaatima­
ton (7,6 prosenttia viennistä, kaasutoimitusvelat pois lukien). 
-29-
C. BULGARIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuonna 1995 alkanut Bulgarian talouden elpyminen vakiintui vuonna 1995. BKT:n 
reaalikasvu oli 2,5 prosenttia, ja tämä myönteinen suuntaus heijasti ensisijaisesti viennin 
kasvua, vaikka myös levin reaaliarvo nousi tasaisesti. Syyskuussa 1995 työttömyysaste 
laski 11,1 prosenttiin, mikä on positiivista verrattuna noin 13 prosenttiin loppuvuonna 
1994. 
Vuotuinen inflaatiovauhti laski 33 prosenttiin huolimatta joidenkin säänneltyjen (erityisesti 
energian) hintojen noususta. 
Vuonna 1995 tiukan rahapolitiikan toteuttamista vaikeutti pääoman nopea sisäänvirtaus, 
joka aiheutti paineita korottaa levin vaihtokurssia. Bulgarian valtionpankki (Bulgarian 
National Bank) puuttui asiaan tarkoituksenaan estää valuutan nimelliskurssin nousu. 
Virallisia korkoja leikattiin korkoherkän (lyhytaikaisen) pääoman sisäänvirtauksen 
hillitsemiseksi. Vuoden 1995 rahatavoitteet ylitettiin, vaikka valtionpankki yritti pitää 
yleisön hallussa olevat rahamäärät kurissa. Valtionpankin liikkumavaraa rajoittivat vielä 
valtion budjetin valtavat likviditeettitarpeet, pankkien vaikeudet ja tappiolliset valtion 
yritykset. 
Kohtuullisen tiukka tulopolitiikka auttoi hallitusta pitämään inflaation kurissa. Finanssipo­
litiikan osalta hallitus hyväksyi toukokuussa 1995 uuden talousarvioiain, jonka mukaan 
vuoden 1995 alijäämä olisi 5,5 prosenttia BKT:sta. Alustavien tietojen mukaan näyttää 
kuitenkin siltä, että budjetin alijäämä oli viime vuonna 6/7 prosenttia BKT:sta, eli lähes 
sama kuin edellisvuonna (6,6 prosenttia). 
Alakohtaisten mukautusten ja uudistusten tulokset olivat kirjavia vuonna 1995. Kielteistä 
oli uusi hintasääntely ja rajoitukset, jotka koskevat viljelysmaan myyntiä yksityisille. 
Toisaalta joitain säänneltyjä hintoja korotettiin, kahden huonosti menestyvän pankin 
saneeraus alkoi, ja laadittiin luettelo yli 1200 myöhemmin yksityistettävästä valtion 
yhtiöstä. Yhtiöt yksityistetään laskemalla liikkeelle yksityistämistodistuksia maaliskuusta 
1996 alkaen. Lisäksi on valittu 200 keskikokoista valtion yhtiötä yksityistettäväksi suoraan 
(myymällä) vuonna 1996. 
Nykyiset toimenpiteet pankkijärjestelmän rahoitusongelmien ratkaisemiseksi eivät näytä 
vielä tuottaneen tulosta. 
Vuodelle 1996 tehtyjen virallisten ennusteiden mukaan BKT kasvaa 3 prosenttia, inflaatio 
alenee 20—25 prosenttiin, budjettivaje supistuu 5—5,5 prosenttiin, ja maan ulkoinen 
asema (kauppa- ja vaihtotase, valuuttavaranto jne.) paranee. Kuitenkin sekä inflaatiota­
voitteen saavuttaminen että kauppa-ja vaihtotaseen ennustettu paraneminen näyttää varsin 
epävarmalta ja tavoitteet ovat luultavasti epärealistisia. 
2. MAKSUTASE 
-30-
Vuoden 1995 syyskuuhun mennessä Bulgarian kauppatase oli 300 miljoonaa Yhdysvaltain 
dollaria ylijäämäinen. Bulgaria on hyötynyt paremmasta pääsystä EU-markkinoille, 
läntisen Euroopan taloudellisesta elpymisestä, kaupan käynnistymisestä uudelleen Itä-
Euroopan maiden kanssa ja vuonna 1994 tehtyjen valuuttakurssimuutosten myönteisistä 
vaikutuksista. 
Samoin syyskuuhun mennessä vaihtotase oli hienokseltaan ylijäämäinen (100 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria). Suorat ulkomaiset sijoitukset lisääntyivät (vuoden 1994 105 
miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 165 miljoonaan). 
Lokakuun 1995 lopussa virallinen bruttovaranto oli 1,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, 
joka vastasi noin 3,6 kuukauden tuontia (vuoden 1994 lopussa varanto vastasi 3 
kuukauden tuontia). 
3. ULKOMAANVELKA 
Lontoon klubin muodostavien kaupallisten velkojien kanssa marraskuussa 1993 sovittu 
periaatesopimus velan ja velanhoidon vähentämisestä solmittiin heinäkuussa 1994. On 
arvioitu, että tämä sopimus vähensi Bulgarian 8,2 miljardin dollarin velkaa länsimaisille 
liikepankeille noin 46 prosenttia. Huhtikuussa 1994 Bulgaria sopi velkojiensa kanssa 
Pariisin klubin kolmannesta velkojen uudelleenjärjestelystä. Järjestely kattaa kaikki 
edellisen järjestelyn mukaiset velat, jotka erääntyvät 30 huhtikuuta 1995 mennessä. 
Nämä velkajärjestelyt parantavat Bulgarian talouden ulkoisia mahdollisuuksia, ja siten 
auttanevat maata houkuttelemaan lisää suoria ulkomaisia sijoituksia ja pääsemään 
uudelleen kansainvälisille rahoitusmarkkinoille. Vuoden 1995 lopussa ulkomaanvelan 
osuus BKT:sta oli 83,0 prosenttia (109,3 prosenttia vuonna 1994) ja velanhoidon osuus 
oli laskenut 17,5 prosenttiin (18,4 prosenttia vuonna 1994). 
-31-
KESKI-AASIAN UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Kazakstanin BKT:n arvioidaan laskeneen yli 10 prosenttia vuonna 1995, mutta 
teollisuustuotanto on toipunut edelleen, ja vienti on elpynyt. Lokakuun alussa valtion 
budjetti oli lähes tasapainossa. Raha- ja luottopolitiikan tavoitteena on estää inflaatio. 
Kuukausittainen inflaatio laskikin noin 2,4 prosenttiin syyskuussa ja kaikki Kansainvälisen 
valuuttarahaston valmiusluottojärjestelyyn liittyvät tavoitteet saavutettiin reilusti. Tärkeää 
edistystä on tapahtunut talouden rakenteiden uudistamisessa, varsinkin ulkomaan kaupan 
vapauttamisessa. 
Tadzikistanin BKT supistui 12 prosenttia vuonna 1994 ja alustavien arvioiden mukaan 
jatkoi laskuaan vuonna 1995, vaikkakin hitaammin. Budjettivaje (13,8 prosenttia BKT:sta 
vuonna 1994) lienee pienempi vuosina 1995—1996. Vuonna 1995 tiukan budjettipolitiikan 
saavutukset vaarantuivat pankeille myönnettyjen ylenmääräisten luottojen vuoksi, jotka 
johtivat kuukausittaisen inflaation voimakkaaseen kiihtymiseen (70 prosenttia elokuussa 
1995) ja Tadzikistanin ruplan arvon laskun jatkumiseen. Samaan aikaan kun Tadzikistanin 
rupla otettiin käyttöön vuonna 1995 korkojen säätely päättyi, pankkitalletuksia koskeneet 
rajoitukset poistettiin, leivän hintoja muutettiin ja ulkomaan kauppa vapautui. 
Vuonna 1994 Turkmenistanin oli rajoitettava kaasun vientiä naapurimaihin näiden 
toistuvien maksuvaikeuksien vuoksi, ja sen BKT laski 15 prosenttia. Vuonna 1995 kaasun 
vientiä koskevat erääntyneet maksut saavuttivat kriittisen tason, teollisuustuotanto laski 
20 prosenttia edellisvuodesta ja puuvilla- ja viljasadot jäivät jälkeen tavoitteista. Vuonna 
1994 Turkmenistanin inflaatio oli yli 2000 prosenttia, mikä heijasti rahamäärän ja 
luottojen voimakasta kasvua. Inflaation ennustetaan kiihtyneen 2500 prosenttiin vuonna 
1995. Viranomaiset yrittivät vakaasti estää budjettivajeen kasvun, mutta se ei riittänyt 
pitämään inflaatiota kurissa. Talousuudistukset ovat edistyneet hyvin hitaasti. 
Uzbekistanin reaalisen BKT:n arvioidaan laskeneen noin 2 prosenttia vuonna 1995 ja sen 
odotetaan laskevan hieman myös vuonna 1996. Hallitus kiristi merkittävästi talouspoli­
tiikkaa, ja tämän seurauksena inflaatio laski vuoden 1994 1280 prosentista 250 
prosenttiin, ja näyttää hidastuneen edelleen loppuvuodesta. Vuoden 1995 ensimmäisellä 
puoliskolla budjettivaje oli erittäin pieni (1 prosentti BKT:sta), mutta se nousi noin 4 
prosenttiin BKT:sta vuoden loppupuolella, koska julkisen sektorin palkkoja ja sosiaalietuja 
korotettiin tuntuvasti. Tämä on kuitenkin merkittävä edistysaskel verrattuna vuoden 1994 
vajeeseen, joka oli 7 prosenttia BKT:sta. Vuoden 1996 budjettivaje pysyy luultavasti 4 
prosentissa BKT:sta. Huolimatta ulkomaisten nettovarojen suuresta kasvusta, rahavaranto 
ja lavean rahan määrä olivat suunnilleen suunnitelmien mukaisia tiukan kotimaisen 
luottopolitiikan ansiosta. Rakenneuudistusten osalta hinnat vapautettiin nopeasti ja 
valuuttajärjestelmän sääntelystä luovuttiin suurelta osin, mutta pankkialan uudistukset sekä 
keskikokoisten ja suurten yritysten yksityistäminen viivästyivät. 
2. MAKSUTASE 
Kazakstanin vaihtotaseen arvioidaan olleen noin 600 miljoonaa dollaria alijäämäinen (3 
prosenttia BKT:sta) vuonna 1995. Pääomataseen ylijäämä oli suuri ja viralliset 
32 
bruttovarannot kasvoivat 1,2 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuoden 1994 lopussa noin 
1,7 miljardiin syyskuussa 1995. Viralliset nettovarannot vastasivat 2,7 kuukauden tuontia 
syyskuussa 1995. Huolimatta valuutan nimelliskurssin 16 prosentin laskusta vuonna 1995, 
tengen reaalikurssi suhteessa dollariin nousi noin 20 prosenttia korkean inflaation 
johdosta. Kazakstanilla on Maailmanpankin myöntämä rakennesopeutuslaina (Structural 
Adjustment Loan) ja Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluottojärjestely. Viimeaikais­
ta kattavaa keskipitkän aikavälin talous-ja rahoitusohjelmaa saattaa tukea valuuttarahaston 
laajennetun rahoitusvälineen (Extended Facility) alainen uusi järjestely vuoden 1996 
alussa. 
Tadzikistanin vaihtotaseen vaje pysyi erittäin suurena vuonna 1994 (15 prosenttia 
BKT:sta) huolimatta parantuneesta vaihtosuhteesta ja tuonnin volyymin nopeasta laskusta. 
Yhdessä pääomataseen pienen vajeen kanssa, maksutaseen kokonaisvaje oli 16 prosenttia 
BKT:sta ja bruttovaranto oli lähes täysin käytetty. Vuonna 1995 vaihtotase korjaantui 
merkittävästi, sillä myös vaihtosuhde parani ja tuonnin määrä aleni huomattavasti. 
Ulkomaisen rahoituksen tarve on kuitenkin edelleen suuri. Vaihtotaseen vajeen odotetaan 
olevan 9 prosenttia BKT:sta vuonna 1996, koska kauppatase huononee ja korkomaksut 
erääntyvät. Näin syntyvä rahoitusvaje katettaneen osaksi helpottamalla merkittävästi 
lainojen hoitoa ja Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin rahoituksella. 
Vuoden 1996 alussa Kansainvälisen valuuttarahaston hallitus voi hyväksyä valmiusluotto­
järjestelyn ensimmäisen luotto-osan, johon tarvitaan virallista lisärahoitusta. 
Viime vuosina riittämätön talouspolitiikka ja kaasutoimitusten maksujen laiminlyönnit ovat 
aiheuttaneet paineita Turkmenistanin vaihtotaseeseen. Tämän johdosta Turkmenistan on 
rajoittanut merkittävästi valuutan saantia tuonnin hillitsemiseksi. Näistä toimista 
huolimatta kassaperusteinen vaihtotase heikkeni edelleen, ja vaje oli 14 prosenttia BKT:sta 
vuonna 1994 (8 prosenttia vuonna 1993). Vuonna 1995 kaasutoimitusten tulos on ollut 
erittäin heikko. Tästä huolimatta virallinen bruttovaranto on kasvanut erittäin korkeaksi 
(1,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä vastasi 10 kuukauden tuontia vuoden 1995 
lopussa). Turkmenistanin valuutan manatin nimellisarvo on pudonnut 2500 prosenttia 
kahdessa vuodessa sen jälkeen, kun se otettiin käyttöön marraskuussa 1993. Virallinen 
valuuttakurssi on pidetty huomattavasti yliarvostettuna markkinakurssiin verrattuna 
tuontikustannusten pitämiseksi alhaalla. Turkmenistanilla ei ole voimassa olevaa 
sopimusta Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, mutta parhaillaan käynnissä olevat 
neuvottelut Turkmenistanin ja valuuttarahaston välillä saattavat johtaa valuuttarahaston 
tukemaan vakauttamisohjelmaan. 
Vuonna 1995 Uzbekistanin kauppataseen arvioidaan olleen tasapainossa ja vaihtotaseen 
vajeen pieni (noin 2,5 prosenttia BKT:sta). Uudet lainasopimukset, suorat ulkomaiset 
sijoitukset ja pääoman merkittävä odottamaton sisäänvirtaus ovat johtaneet virallisten 
brutto varantojen huomattavaan kasvuun (noin 500 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla) 1,8 
miljardiin dollariin, mikä vastaa, kuuden kuukauden tuontia. Vuonna 1996 vaihtotase 
saattaa heikentyä kasvavien infrastruktuuriin tehtävien sijoitusten vuoksi. Tästä aiheutuva 
rahoitusvaje katettaisiin suurimmalta osalta Maailmanpankin ja Kansainvälisen 
valuuttarahaston rahoituksella. Vuonna 1995 valuuttakurssin nimellisarvo laski tuntuvasti, 
mutta nousi reaalisesti suhteessa Yhdysvaltain dollariin. 
3. ULKOMAANVELKA 
-33-
Vuoden 1995 syyskuun lopussa Kazakstanin ulkomaanvelka oli arviolta 3,3 miljardia 
dollaria (noin 19 prosenttia BKT:sta), joista 1,4 miljardia oli velkaa Venäjälle. 
Ulkomaisen velan maksut olivat noin 10 prosenttia viennin arvosta. Vuonna 1995 
vaikeudet velan maksamisessa ajallaan jatkuivat. Jonkin aikaa sitten tehdyn velkaa 
hoitavien laitosten vastuiden uudelleenmäärittelyn pitäisi kuitenkin estää tällaiset vaikeudet 
tulevaisuudessa. Erääntyneiden maksujen kokonaismäärä oli laskenut 6 miljoonaan 
Yhdysvaltain dollariin lokakuun 1995 lopussa. 
Vuoden 1995 lopussa Tadzikistanin ulkomaanvelka (800 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
ylitti BKT:n. Suurin osa velasta on varsin lyhytaikaista markkinahintaista velkaa entisen 
Neuvostoliiton alueen maille. Ulkoisten maksujen tilanne tullee olemaan erittäin vaikea 
vuonna 1996, sillä erääntyvien lainapääomamaksujen määrä on suuri ja lykättyjen maksu­
jen vapaavuodet loppuvat. 
Vuonna 1994 Turkmenistanin ulkomaanvelka nousi jyrkästi 18 prosenttiin BKT:sta, mikä 
johtui suurelta osin vaihtotaseen vajeen rahoittamiseksi otetusta velasta. Velanhoito vastasi 
23 prosenttia viennistä. Huolta aiheuttaa erityisesti useimpien lainojen lyhyt laina-aika. 
Vuonna 1995 Uzbekistanin ulkomaanvelka oli hieman yli 15 prosenttia BKT: sta (noin 1,3 
miljardia Yhdysvaltain dollaria). Velan hoitokulut olivat hieman yli 15 prosenttia 
viennistä. Maailman valuuttarahaston ohjelmien (SBA ja STF) mukaisesti Uzbekistan on 
sitoutunut noudattamaan neljännesvuosittaisia kumulatiivisia lainatakuita, jotka koskevat 
uusia otettuja lainoja tai ylärajoja. 
-34-
D. TSEKIN TASAVALTA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuonna 1994 alkanut Tsekin talouden elpyminen vahvistui merkittävästi vuonna 1995, ja 
BKT:n reaalivuosikasvu kiihtyi 5,2 prosenttiin. Vahva kasvu oli kotimaisen kysynnän ja 
varsinkin sijoitusten ansiota. Teollisuustuotannon kasvu oli marraskuussa 1995 12,9 
prosenttia edellisvuotta suurempi. Työttömyysaste, joka oli 2,9 prosenttia joulukuussa 
1995, on edelleen hyvin matala. BKT: n reaalikasvuksi ennustetaan 5—6 prosenttia vuonna 
1996. 
Voimakkaasta elpymisestä huolimatta kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio aleni 
vuoden 1994 lopun 10,2 prosentista 7,9 prosenttiin marraskuussa 1995. Tsekin 
valtionpankki (Czech National Bank) ennustaa vuoden keski-inflaatioksi 9,5 prosenttia, 
mikä tarkoittaa, että virallista tavoitetta alle 9 prosentin keskimääräisestä inflaatiosta ei 
todennäköisesti saavuteta. Lisäksi hallituksen on vaikea saavuttaa tätä tavoitetta seuraavien 
kahden vuoden aikana, koska kotimainen kysyntä on voimakasta, pääoman sisäänvirtaus 
on aiheuttanut rahamääriin epätasapainoa ja työmarkkinatilanne on kireä (minkä vuoksi 
palkkojen reaalikasvu oli noin 7,5 prosenttia vuonna 1995). 
Rahamäärät kasvoivat 20,2 prosenttia vuonna 1995. Alkuperäinen virallinen tavoite oli 
14—17 prosenttia. Maksuvalmiuden nopea parantuminen kuvastaa ulkomaisen pääoman 
sisäänvirtauksen vaikutusta, jota Tsekin valtionpankki on vain osaksi pystynyt hillitsemään 
markkinainterventioilla, korottamalla pankkien vähimmäisvarantovaatimuksia ja 
siirtämällä kansallisen omaisuusrahaston (National Property Fund) talletuksia liikepan­
keista keskuspankkiin. Finanssipolitiikan osalta alustavat luvut osoittavat, että vuoden 
1995 valtion talousarvio oli 8,6 miljardia kruunua ylijäämäinen (noin 331 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria). Joulukuussa 1995 parlamentti hyväksyi tasapainossa olevan 
talousarvion vuodelle 1996. 
Rakenneuudistusten osalta saatettiin marraskuussa 1994 päätökseen toinen laajamittainen 
yksityistäminen, jossa laskettiin liikkeeseen yksityistämistodistuksia. Jäljellä olevien 
valtionyhtiöiden yksityistäminen kiihtyi vuonna 1995, jolloin 27 prosentin osuus 
monopoliasemassa olleesta puhelinyhtiöstä SPT:sta, jonka arvo on 1,32 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria, myytiin hollantilais-sveitsiläiselle teleyhtymälle. Lisäksi päätettiin 
myydä 49 prosentin osuus Tsekin jalostamoista (Czech Refineries), ja julkistettiin 
hallituksen suunnitelma myydä osuuksia 53 muussa suuressa valtionyhtiössä. 
2. MAKSUTASE 
Vaihtotaseen ylijäämä (2,2 prosenttia BKT:sta vuonna 1993) hävisi vuonna 1994, ja sen 
odotetaan kääntyvän 3,5 prosentin (noin 1,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin) vajeeksi 
BKT:sta vuonna 1995. Vaihtotaseen heikentyminen johtui kotimaisen kysynnän 
kiihtymisestä, kruunun arvon reaalinoususta ja Slovakian käyttöönottamista kaupparajoi­
tuksista. Tammi- ja syyskuun välisenä aikana sekä kauppa- että vaihtotase olivat 
alijäämäisiä (2,7 miljardia ja 1 miljardi Yhdysvaltain dollaria). 
-35-
Maahan virtaavan ulkomaisen pääoman valtava määrä riittää kuitenkin rahoittamaan 
vaihtotaseen vajeen. Pääomataseen ylijäämä oli 6 miljardia Yhdysvaltain dollaria tammi­
syyskuussa 1995. Tähän lukuun sisältyy lähes 2 miljardia suoria ulkomaisia nettoinves­
tointeja, 0,7 miljardia arvopaperisijoituksia, 2,1 miljardia muuta pitkäaikaista pääomaa 
ja 1,2 miljardia lyhytaikaista pääomaa. Ulkomaisten investointien ennätysmäärä on 
suurelta osin seurausta SPT:n yksityistämisestä. Lyhytaikaisen pääoman runsas virtaus 
maahan johtuu pääasiassa arbitraasioperiaatioista, joissa on hyödynnetty kotimaisten ja 
ulkomaisten korkojen välisiä suhteellisen suuria eroja ja vahvaa kruunua. 
Tsekin tasavallan pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille on edistänyt maan 
luottokelpoisuuden jatkuva vahvistuminen. Elokuussa 1995 Lontoossa sijaitseva 
luottokelpoisuuden arviointilaitos IBCA antoi maalle luokituksen A, syyskuussa Moody's 
nosti luokitusta Baa2:sta BaaLeen ja marraskuussa Standard & Poor's nosti luokitusta 
BBB+:sta A:han. Tsekin tasavallasta on tullut yksi harvoista kehittyvistä maista, joilla 
on A-tason luokitus. Maan virallinen liittyminen OECD:hen 21 päivänä joulukuuta 1995 
parantanee ulkomaiden käsitystä maasta entisestään. 
Pääoman virtaaminen maahan on tuonut paineita korottaa nimellistä vaihtokurssia, ja 
virallinen valuuttavaranto on kasvanut nopeasti. Marraskuussa 1995 varanto oli 12,9 
miljardia Yhdysvaltain dollaria (vastaa kahdeksan kuukauden tuontia), kun vastaava luku 
vuoden 1994 lopussa oli 6,2 miljardia dollaria. Pääoman virtauksen vastapainoksi tai sen 
rajoittamiseksi Tsekki on maksanut ennenaikaisesti kaikki jäljellä olleet Kansainvälisen 
valuuttarahaston luotot (luottojen arvo oli 1,1 miljardia dollaria). Lisäksi se rajoitti 
kesäkuussa 1995 lyhytaikaisen ulkomaisen luoton kokonaismäärää, jonka tsekkipankit 
voivat ottaa. Uusi valuuttalaki astui voimaan 1 päivänä lokakuuta 1995. Sen mukaan 
kruunu on täysin vaihdettava valuutta vaihtotasetoimenpiteiden osalta (Tsekin ja Slovakian 
clearing-järjestelmä päättyi heti) ja pääomataseen täydellinen vaihdettavuus toteutuu 
vaiheittain. Lopuksi Tsekin valtionpankki harkitsee mahdollisuuksia lisätä valuuttapolitii­
kan joustavuutta esimerkiksi leventämällä vaihteluväliä Saksan markan ja Yhdysvaltain 
dollarin suhteen ja revalvoimalla keskuskurssi. Valuuttapolitiikkaa koskevia päätöksiä ei 
kuitenkaan odoteta tehtävän ennen kesäkuussa 1996 pidettäviä vaaleja. 
3. ULKOMAANVELKA 
Ulkomaanvelka on kasvanut huomattavasti vuodesta 1993 ja vauhti kiihtyi vuonna 1995, 
koska tsekkiläiset yritykset ja pankit ottavat runsaasti ulkomaista velkaa. Tsekin tasavallan 
ulkomaanvelka on kuitenkin edelleen vähäinen. Vaihdettavan velan kokonaismäärä nousi 
vuoden 1992 lopun 6,9 miljardista Yhdysvaltain dollarista 15 miljardiin dollariin 
kesäkuussa 1995, mutta velan osuus BKT:sta on varsin kohtuullinen 31 prosenttia. 
Velanhoidon ja viennin suhde, alle 15 prosenttia, on alhainen. Suhdelukujen odotetaan 
pysyvän kohtuullisella tasolla, vaikka ennusteet vuosille 1995 ja 1996 povaavat velan ja 
velanhoidon kasvua. 
-36-
E. VIRO 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Viron talous heikkeni voimakkaasti vuonna 1992 ja vuoden 1993 alussa, mutta taantuma 
voitettiin vuoden 1993 lopussa. Bruttokansantuote kasvoi 4 prosenttia vuonna 1994 ja 
vuodelle 1995 odotetaan samanlaista kasvuvauhtia. Työttömyysaste on kohtuullinen 5,4 
prosenttia työvoimasta. 
Makrotaloudellinen vakautuminen oli suurelta osin seurausta kesäkuussa 1992 käyt­
töönotetusta currency board -valuuttajärjestelmästä, jolla rahan määrän kasvua rajoitetaan 
keskuspankin hallussa olevalla kovan valuutan ja kullan määrällä. Uusi valuutta, Viron 
kruunu otettiin käyttöön samaan aikaan. Tämä osoittautui onnistuneeksi ratkaisuksi 
talouden tasapainottamisen kannalta. Inflaatio aleni edelleen ja oli 29 prosenttia vuoden 
1995 lopussa verrattuna 47 prosenttiin vuoden 1994 lopussa. Currency board -järjestelyssä 
keskuspankin antolainaus valtiolle on kiellettyä, mikä lisää talousarviota koskevaa 
kurinalaisuutta. Vuonna 1995 rahoitustase oli ylijäämäinen (0,8 prosenttia BKT:sta). 
Valtion rahoituslaitoksiin tekemien talletusten kasvun ansiosta budjetin ylijäämä oli 
hieman pienempi (0,3 prosenttia BKT:sta). Vuoden 1996 talousarvio on lähes tasapainos­
sa. 
Viro on jo toteuttanut suuren osan markkinatalouden vaatimista rakenneuudistuksista. 
Hinnat ja ulkomaankauppa on vapautettu. Pienimuotoinen yksityistämisohjelma, joka 
kattoi 1000 pienyritystä, on lähes toteutettu. Viidestäsadasta keskisuuresta ja suuresta 
yrityksestä on valtion omistuksessa noin sata. Hitaasti liikkeelle lähtenyt maan 
yksityistäminen on nopeutunut. Rahoitusalan uudistus näyttää herkimmältä alueelta. Viron 
keskuspankki on lisännyt valvontamahdollisuuksiaan ja vähentänyt osuuksiaan Viron 
säästöpankissa 25 prosenttiin pääomasta. Valtio vähensi myös vähemmistöosuutensa 
liikepankeissa alle 10 prosentin. Vakavaraisuusvaatimuksia korotetaan vähitellen. 
Ulkomaisia sijoituksia koskevat lait ovat Virossa vapaamielisiä. Euroopan unionin kanssa 
solmittu vapaakauppasopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 
2. MAKSUTASE 
Ulkomaankauppa kasvoi edelleen erittäin vilkkaasti; erityisesti tuonti, joka (mukaan lukien 
suuri osa pääomahyödykkeistä) kasvoi 33 prosenttia vuodesta 1994. Viron kauppa 
Euroopan unionin kanssa on kasvanut huomattavasti itsenäistymisen jälkeen, mutta se on 
Viron kannalta erittäin alijäämäistä. Vuonna 1994 kahdenvälisen kaupan alijäämä oli 1,3 
miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja alijäämän kasvu kiihtyi entisestään vuonna 1995, 
jolloin alijäämä oli 1,2 miljardia seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana.1 Kauppavaje 
kasvoi huomattavasti arviolta 620 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin, joka vastaa 17 
1 Vuosien 1994 ja 1995 tiedot eivät ole täysin 
vertailukelpoisia. Vuoden 1995 kauppaan EU:n kanssa 
sisältyvät myös Suomi ja Ruotsi, jotka ovat Viron 
tärkeimpiä kauppakumppaneita. 
A 
37- \-Z3-
prosenttia BKT:sta. Myös vaihtotase huononi jyrkästi: alijäämä oli noin 10 prosenttia 
BKT:sta (lukuun ottamatta virallisia siirtoja). 
Currency board -järjestelmässä Viron kruunu on sidottu kiinteästi Saksan markkaan 
suhteessa 8:1. Inflaation ollessa yhä kaksinumeroinen, tämä on johtanut ulkomaisen 
kilpailukyvyn suhteelliseen menetykseen, jota on arvioitava ulkomaan kaupan tulevaa 
kehitystä vasten. 
Maaliskuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi uuden viidentoista kuukauden 
valmiusluottojärjestelyn, jonka mukainen erityisnosto-oikeus on 14 miljoonaa Viron 
kruunua (21 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), mutta hallitus ei aio käyttää oikeutta ellei 
maksutase odottamatta heikkene. Pääomatase oli kolmatta vuotta ylijäämäinen, mikä 
johtuu lähinnä suorien ulkomaisten sijoitusten suuresta määrästä, joka oli lähes 200 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin 5,9 prosenttia BKT:sta). Valuuttavaranto kasvoi 
edelleen ja oli 580 miljoonaa dollaria vuoden lopussa vastaten noin 3 kuukauden tuontia. 
3. ULKOMAANVELKA 
Virolla ei ole perinyt velkoja entiseltä Neuvostoliitolta. Vuonna 1995 ulkomaanvelka 
kasvoi 271 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista noin 353 miljoonaan (noin 9,9 prosenttiin 
BKT:sta). Velanhoito oli vähäistä, ja sen määrä tavaroiden ja palvelujen viennin arvosta 
oli noin 1 prosentti. 
Merkittävä osa Viron ulkomaisesta velasta on otettu kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta. 
Kansainvälinen valuuttarahasto on myöntänyt Virolle 35 miljoonan dollarin suuruisen 
talouden järjestelmämuutosluoton (Systemic Transformation Facility, STF) ja maksanut 
vuodesta 1992 alkaen 59 miljoonaa dollaria eri valmiusluotto-ohjelmien perusteella. 
A 
-39-
F. UNKARI 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Unkarin hallituksen maaliskuussa 1995 toteuttamasta vakauttamisohjelmasta huolimatta 
BKT:n reaalikasvuksi vuonna 1995 arvioidaan 2 prosenttia, eli vain hieman vähemmän 
kuin vuoden 1994 2,9 prosenttia. Vaikka talouskasvu hidastui vuoden 1995 toisella 
puoliskolla, BKT:n arvioidaan olevan 2—3 prosenttia vuonna 1996. Vuoden 1993 
alkupuolen 11,8 prosentin huipputason jälkeen työttömyysaste oli laskenut 10,4 prosenttiin 
vuoden 1995 lopussa. 
Inflaatio kiihtyi selvästi vuonna 1995, pääasiassa koska forintin arvon heikkeni nopeasti, 
8 prosentin tuontimaksu otettiin käyttöön ja välillisiä veroja korotettiin osana hallituksen 
maaliskuussa 1995 hyväksymää "tiukan linjan ohjelmaa". Kuluttajahintaindeksillä mitattu 
inflaatio nousi 21,2 prosentista 28,5 prosenttiin joulukuusta 1994 joulukuuhun 1995. 
Koska palkkoja korotettiin suhteellisen vähän (19 prosenttia), reaalipalkat laskivat noin 
10 prosenttia. Unkarin kunnianhimoisena tavoitteena on laskea inflaatio 20 prosenttiin 
vuonna 1996. 
Yksityistämisestä (ks. seuraava kappale), yhtiöveroista ja tulleista saatujen ennakoitua 
suurempien tulojen ansiosta julkisen talouden alijäämä oli huomattavasti pienempi kuin 
maaliskuun 1995 lisätalousarviossa asetettu tavoite. Sosiaaliturvarahastojen tulos näyttää 
kuitenkin suunniteltua huonommalta, ja julkisen talouden alijäämä yksityistämistuloja 
lukuun ottamatta on edelleen korkea eli 6 prosenttia BKT:sta. 
Heinäkuussa 1994 virkaan astuneen hallituskokoonpanon erimielisyydet johtivat aluksi 
yksityistämisohjelman umpikujaan. Yksityistämisvauhti kiihtyi kuitenkin vuoden 1995 
toisella puoliskolla ja varsinkin vuoden loppupuolella. Sähkö-, kaasu-, pankki- ja 
televiestintäalan sekä kemian teollisuuden tärkeiden osien myynti pääasiallisesti 
ulkomaisille sijoittajille tuotti 3,3 miljardia dollaria, mikä ylitti suurelta osin hallituksen 
alkuperäisen tavoitteen. 
2. MAKSUTASE 
Vaihtotase oli vuonna 1994 3,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria alijäämäinen (9,5 
prosenttia BKT:sta), ja alijäämä syveni edelleen vuoden 1995 alussa. Maaliskuussa 1995 
hyväksytyn säästöpaketin jälkeen alijäämä alkoi kuitenkin supistua, ja koko vuoden 
alijäämäksi arvioidaan 2,3—2,5 miljardia dollaria (noin 6 prosenttia BKT:sta). 
Loppuvuodesta vaihtotase oli tasapainossa. 
Myös pääomatase vahvistui tuntuvasti vuonna 1995. Vuoden ensimmäisellä puoliskolla 
Unkarin valtionpankki (National Bank of Hungary) laski edelleen liikkeeseen runsaasti 
kansainvälisiä joukkovelkakirjalainoja (1,8 miljardia dollaria), yritykset ja pankit ottivat 
huomattavia lainoja ulkomailta, ja suorien ulkomaisten sijoitusten arvioidaan kasvaneen 
1,2 miljardista dollarista vuonna 1994 ennätysmäiseen yli 3 miljardiin dollariin vuonna 
1995. Vuoden viimeisellä neljänneksellä merkittävä osa pääomavirroista on muodostunut 
lyhytaikaisista arbitraasi-operaatioista, joilla sijoittajat pyrkivät hyödyntämään kotimaisten 
ja ulkomaisten korkojen välisiä eroja ja yhdistelmää, joka syntyy kotimaisten ja 
A 
-40-
ulkomaisten korkojen välisestä suuresta erosta ja forintin suhteellisen alhaisesta ennalta 
ilmoitetusta kuukausittaisesta devalvoitumisesta valuuttaputkessa. 
Pääoman maahanvirtauksen ansiosta Unkari on pystynyt rahoittamaan valtavan vaihtota­
seen vajauksensa ja valuuttavaranto on lisäksi kasvanut jyrkästi. Virallinen varanto on 
noussut 6,8 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuonna 1993 lähes 12 miljardiin vuonna 
1995, mikä vastaa noin 12 kuukauden tuontia. 
Yli vuoden kestäneiden vaikeiden neuvottelujen jälkeen Unkari solmi joulukuussa 1995 
Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa alustavan sopimuksen 18 kuukauden valmius­
luottojärjestelyn ehdoista. Järjestely on kuitenkin vain varotoimi, toisin sanoen hallitus 
ei periaatteessa aio käyttää sitä. Itse asiassa Unkari päätti marraskuussa 1995 maksaa 
takaisin ennenaikaisesti noin 600 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta valuuttarahastol­
ta saatua luottoa, joka erääntyy ennen vuoden 1998 loppua. 
Uusi valuuttalaki ja siihen liittyvät määräykset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 
1996, ja Unkarin valuutasta tuli täysin vaihdettava valuutta. Maaliskuussa 1995 forintti 
devalvoitiin 8,3 prosentilla ja lisäksi otettiin käyttöön valuuttaputkijärjestelmä, jossa 
valuutta devalvoidaan kuukausittain ennalta määrätyllä prosentilla. Kuukausittainen 
devalvointiprosentti laskettiin 1,9 prosentista 1,3 prosenttiin vuoden 1995 toisella 
vuosipuoliskolla ja edelleen 1,2 prosenttiin tammikuussa 1996. Forintin vaihtokurssi 
määritellään valuuttakorin perusteella, joka koostuu ECUsta (70 prosenttia) ja Yhdys­
valtain dollarista (30 prosenttia). 
3. ULKOMAANVELKA 
Koska vaihtotaseen vaje ylitti huomattavasti suorien ulkomaisten sijoitusten määrän, 
ulkomaan velan sekä brutto- että nettomäärä nousi nopeasti vuoden 1992 lopun ja vuoden 
1995 kolmannen neljänneksen välisenä aikana. Velka oli jo aiemmin huomattavan korkea. 
Vaihdettavina valuuttoina oleva bruttovelka kasvoi vuoden 1992 lopun 21,5 miljardista 
dollarista 31,7 miljardiin (74,1 prosenttiin BKT:sta) marraskuussa 1995. Ulkomainen 
nettovelka puolestaan kasvoi 13,1 miljardista dollarista 20,4 miljardiin samana aikana. 
Velanhoito (mukaan lukien ennenaikaiset takaisinmaksut) on myös kasvanut vuodesta 
1992, ja sen arvioidaan olleen noin 50 prosenttia vuoden 1995 viennistä. 
Velan maturiteettirakenne on merkittävästi parantunut vuoden 1992 jälkeen ja on nyt 
erittäin edullinen (keskipitkän ja pitkäaikaisen velan osuus kokonaisvelasta on noin 90 
prosenttia). Vaihtotaseen vajeen supistumisen ja yksityistämiseen liittyvien suorien 
ulkomaisten investointien jyrkän kasvun oletetaan vähentäneen ulkomaista nettovelkaa 
huomattavasti vuoden 1995 toisella puoliskolla. Unkarin valtionpankki on ilmoittanut 
käyttävänsä suuria valuuttavarantoja maksaakseen vuoden 1996 neljän ensimmäisen 
kuukauden aikana takaisin ulkomaanvelkoja noin 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta 
(joista 1 miljardia ennenaikaisesti), minkä vuoksi kokonaisvelan bruttomäärän tulisi 
alentua kyseisenä ajanjaksona. 
A 
- 41 -
G. ISRAEL 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Ensimmäisten arvioiden mukaan Israelin talous kasvoi 6,9 prosenttia vuonna 1995, eniten 
23 vuoteen. Kasvua ovat kiihdyttäneet investoinnit. Myös rauhanprosessi on edistänyt 
talouskasvua lopettamalla osittain Arabimaiden harjoittaman kaupankäyntiboikotin. 
Työttömyysaste pieneni edellisvuoden 7,8 prosentista arviolta 6,3 prosenttiin. Israelin 
taloudella on kuitenkin joitakin vakavia ongelmia eritoten kaupan alalla. 
Inflaation odotetaan laskeneen vuonna 1995 8,0 prosenttiin, joka on alhaisin luku sukupol­
veen ja hallituksen asettaman 8—11 prosentin tavoitteen alarajalla. Israelin keskuspankki 
on kuitenkin sitä mieltä, että taloudellinen tilanne edellyttää vielä erittäin varovaista 
rahapolitiikkaa, koska kotimainen kysyntä on vilkasta, työttömyys vähenee ja vaihtotaseen 
vaje on suuri. 
Liike-elämä on valittanut vahvan sekelin haittaavan vientiä ja kasvattavan vaihtotaseen 
vajetta. Vuoden viimeisten viikkojen aikana sekeli kuitenkin alkoi heiketä, sen jälkeen, 
kun oli alettu puhua todennäköisesti tammikuussa julkistettavista budjettileikkauksista, 
joiden odotetaan saavan keskuspankin alentamaan korkoja. 
Julkistalouden alijäämä kasvoi 3,5 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995, kun se vuonna 1994 
oli 2 prosenttia. Syynä olivat valtion ennakoitua pienemmät tulot lähinnä verouudistuksen 
ja palestiinalaishallinnolle (Palestinian Authority) suoritettujen ennakoitua suurempien 
siirtojen takia. Yksityistämisestä saadut tulot vuonna 1995 olivat 600 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria, kun tavoite oli 1,5 miljardia dollaria. Suunnitelmissa on käyttää 
vaihdettavia yksityistämistodistuksia yksityistämisinvestointien tukemiseksi ja yksityistä­
misprosessin yleisen kannatuksen lisäämiseksi. Tällä pyritään jakamaan edut tasapuolisesti 
koko väestölle ja sitä kautta estämään vaikutusvaltaisten ryhmittymien harjoittama häirintä 
ja vähentämään joidenkin poliittisten ryhmien vastahakoisuutta. Lisäksi suunnitelman 
odotetaan edistävän Israelin pääomamarkkinoiden kehitystä. 
A 
-42-
2. MAKSUTASE 
Arvioitu tavara- ja palvelutaseen vaje ilman puolustuskaluston tuontia nousi 10,2 
miljardiin Yhdysvaltain dollariin (7,9 miljardia vuonna 1994). Myös vuonna 1995 
vaihtotaseen vaje syveni jyrkästi. Israel odottaa vielä saavansa Yhdysvalloista miljardin 
dollarin siviiliavustuserän, jota on viivästyttänyt Washingtonin budjettikriisi. Tilastokeskus 
arvioi vaihtotaseen vajeen nousevan ilman tätä apua 5,2 miljardiin Yhdysvaltain dollariin 
eli noin 6 prosenttiin BKT:sta. Nousu on jyrkkä, sillä vuonna 1994 vaje oli 2,5 miljardia 
dollaria (3 prosenttia BKT:sta). 
Ulkomaiset investoinnit Israeliin kasvoivat vuoden 1995 ensimmäisten yhdeksän 
kuukauden aikana 1,5 miljardiin Yhdysvaltain dollariin, mikä on lähes kaksinkertainen 
määrä koko vuoteen 1994 verrattuna. Suorien ulkomaisten investointien määrä oli 826 
miljoonaa dollaria (241 miljoonaa vuonna 1994), ulkomaalaisten tekemät rahoitusin-
vestoinnit 358 miljoonaa dollaria (146) ja ulkomaalaisten sijoitukset ulkomailla myytäviin 
israelilaisiin osakkeisiin 329 miljoonaa dollaria (242). 
Viralliset valuuttavarannot kasvoivat merkittävästi viimeisen vuoden aikana ja saavuttivat 
vuoden 1995 lopulla tyydyttävän 8,2 miljardin dollarin tason, mikä vastaa 2,6 kuukauden 
tuontia. 
Israelin keskuspankki säilyttää valuuttaputkeen perustuvan valuuttakurssijärjestelmän, 
johon liittyy vuosittainen devalvointiprosentti (nykyisin 6) ja vaihteluväli, joka on ±7 
prosenttiyksikköä keskuskurssista. 
3. ULKOMAANVELKA 
Israelin nettovelka ulkomaille kasvoi 18,5 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoden 1995 
lopulla (16,5 miljardia vuoden 1994 lopussa). Prosentteina BKT:sta ilmaistuna ulkomaiset 
velat kuitenkin pienenivät edelleen ja olivat vuonna 1995 22 prosenttia verrattuna 28,6 
prosenttiin vuosikymmenen alussa. 
Marraskuussa 1995 Yhdysvaltain hallitus hyväksyi Israelin pyynnön käyttää kaikki 
vuodelle 1996 tarkoitetut rahoitustakuut, yhteensä 2 miljardia dollaria, maan budjetti­
vajeen rahoittamiseen. Aikaisemmin ehtolauseke rajoitti budjettirahoituksen 900 
miljoonaan dollariin, ja loput oli käytettävä infrastruktuurihankkeisiin, kuten vesihuoltoon, 
tienrakennukseen, kouluihin ja sairaaloihin. 
Marraskuussa 1995 Moody's antoi Israelin lainoille A3-luokituksen ja joulukuussa 
Standard and Poor's korotti Israelin lainat luokasta BBB+ luokkaan A-. Sekä Moody's 
että S&P sanoivat paremman luokituksen johtuvan siitä, että maassa ollaan lisääntyvässä 
määrin yhtä mieltä budjettikurista, joka riittää varmistamaan valtion velkataakan (arviolta 
114 prosenttia BKT:sta) pienenemisen jatkumisen. Luokituksen nostamista tukevat myös 
entistä turvatumpi geopoliittinen asema, parantuneet pitkän aikavälin kasvuodotukset ja 
korkea BKT asukasta kohti (tänä vuonna arviolta 15 000 Yhdysvaltain dollaria, eli 
samalla tasolla useiden Euroopan maiden kanssa). 
A 
-43-
Joulukuussa 1995 Israel laski liikkeelle ensimmäisen kansainvälisen lainan ilman 
Yhdysvaltain valtion takausta. Tätä emissiota, joka lopulta ylimerkittiin 3,5-kertaisesti, 
voidaan pitää merkkinä Israelin päättäväisestä pyrkimyksestä luoda itselleen täysivaltainen 
asema kansainvälisillä pääomamarkkinoilla jo ennen Yhdysvaltain tukeman takausohjel-
man päättymistä vuonna 1998. Uusien lainojen liikkeellelaskua ilman Yhdysvaltain 
takausta suunnitellaan vuoden 1996 alkupuolelle. 
-44-
H.LATVIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuosina 1992 ja 1993 tapahtuneen tuotannon jyrkän laskun jälkeen Latvian yleinen 
taloudellinen tilanne parani vuonna 1994, ja BKT kasvoi 2 prosenttia. Huhtikuussa 1995 
Kansainvälinen valuuttarahasto vahvisti tukensa viranomaisten politiikalle hyväksymällä 
toisen valmiusluottojärjestelyn 13 kuukauden ajaksi. 
Vuoden 1995 budjettivajeen suunniteltiin alunperin pysyvän 2 prosentissa BKTrsta vuoden 
1994 tapaan, ja vaje aiottiin rahoittaa pääasiassa laskemalla liikkeelle valtion vel­
kasitoumuksia. Latvian budjettitilanne kuitenkin heikkeni vuoden 1995 alussa ja vaje 
kasvoi 92 miljoonaan latiin (184 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin) eli 4 prosenttiin 
BKT:sta. Lisäksi pankkialaa kohtasi vakava kriisi huhtikuussa 1995, kun Latvian tärkein 
liikepankki Banka Baltija (jonka osuus maan oli 20 prosenttia talletuksista) julistettiin 
maksukyvyttömäksi. Vuoden puoliväliin mennessä kahdeksan muutakin pankkia oli 
julistettu maksukyvyttömäksi. 
Rahoituskriisin seurauksena lavean rahan arvo laski 10 prosenttia toisen vuosineljänneksen 
aikana, ja tämän odotetaan heikentävän taloutta. (Kriisin todellisten vaikutusten 
arvioimiseksi ei ole olemassa kattavia lukuja.) Ulkomaan valuuttoina tehtyjen käteistal-
letusten suurin prosentuaalinen osuus kuitenkin vaimensi näitä vaikutuksia. Työttömyys 
pysyi vakaana ja oli vuoden 1995 lopulla noin 6,3 prosenttia. Nykyarvion mukaan vuosi 
1995 oli Latviassa nollakasvun vuosi. Latvian keskuspankki jatkoi pidättyväistä 
rahapolitiikan linjaansa, ja inflaatio hidastui pudoten vuoden 1994 26 prosentista noin 23 
prosenttiin. 
Viranomaiset ovat hyväksyneet toimenpidepaketin, jolla pureudutaan rahoitusalan välittö­
miin ja pitkän aikavälin tarpeisiin vahvistamalla pankkien vakauden valvontaa koskevia 
määräyksiä ja perustamalla talletusten vakuutusohjelma. Muita rakenneuudistuksia 
jatkettiin vuonna 1995. Yksityistämisvirasto on nyt täysin toiminnassa, ja vuonna 1995 
yksityistettiin 230 yritystä. Universal Bank -pankin osakkeita alettiin myydä kolmannella 
vuosineljänneksellä. Pankki on yksi maan kolmesta tärkeimmästä. 
Vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa astui voimaan 1 päivänä tammikuuta 
1995. 
2. MAKSUTASE 
Tuonnin ja viennin arvo kasvoi vuonna 1995 noin 200 miljoonalla dollarilla, ja 
kaupankäynti länsimaiden kanssa lisääntyi edelleen. Vuoden 1994 voimakkaan 
heikkenemisen jälkeen vaihtotase vakiintui 4 prosentin tienoille BKT:sta. Tämä vaje 
heijastaa kauppataseen vajetta, joka on noin 8 prosenttia BKT:sta, ja jota osittain tasoittaa 
palvelutaseen ylijäämä pääasiassa kuljetusalalta. 
Viranomaiset ovat onnistuneet pitämään valuuttakurssin vakaana sitomalla sen epävi­
rallisesti erityisnosto-oikeuksiin. Huolimatta keinottelusta, jonka takia keväällä menetettiin 
90 miljoonan dollarin arvosta ulkomaanvaluuttaa, latin vaihtokurssi pysyi vuonna 1995 
-45-
suunnilleen entisellä tasolla. Inflaatioprosentti oli kaksinumeroinen. Tämä näkyi 
valuuttakurssin reaalisena arvonnousuna. Talouden yleinen kilpailukyky näyttää kuitenkin 
pysyvän hyväksyttävällä tasolla. 
Vaihtotaseen vajeen kattamisen suhteen Latvia on riippuvainen yksityisen pääoman 
maahantulosta, joka olikin merkittävää vuonna 1995 huolimatta rahoitusalan kriisistä. 
Täten kriisin vaikutuksia voitiin rajoittaa ja Latvian varannot säilyivät melko vahvoina 
nettovarannon ollessa vuoden lopulla noin 600 miljoonaa dollaria, mikä vastaa lähes 5 
kuukauden tuontia. 
3. ULKOMAANVELKA 
Latvia ei ole perinyt entisen Neuvostoliiton ulkomaan velkoja, ja maan ulkoiset velat 
ovatkin uusia. Vuonna 1994 ulkomaisen velan määrä kasvoi 360 miljoonasta dollarista 
noin 540 miljoonaan eli 12 prosenttiin BKT:sta. Velanhoidon suhde vientiin on 2,6 
prosenttia ja siten hyvin alhainen. 
Noin puolet Latvian ulkomaisesta velasta on velkaa kansainvälisille rahoituslaitoksille. 
Latvia on velkaa Kansainväliselle valuuttarahastolle 163 miljoonaa dollaria (95 miljoonaa 
vuosien 1992—1993 valmiusluottojärjestelyistä ja 68 miljoonaa vuosien 1993—1994 
talouden järjestelmämuutosluotoista). Elokuussa 1995 valtio lainasi 45 miljoonaa dollaria 
vastaavan määrän Japanin markkinoilta rahoittaakseen lisääntyviä budjettitarpeitaan. 
A 
-46-
L LIETTUA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Neljän vuoden taantuman jälkeen Liettuan talous alkoi näyttää toipumisen merkkejä 
vuonna 1994, ja BKT kasvoi 2 prosenttia. Vuonna 1995 kasvun arvellaan olleen noin 3 
prosenttia, vaikkakin se hidastui vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Työttömyys 
lisääntyi kuitenkin merkittävästi vuonna 1995. Se oli vuoden lopulla noin 7 prosenttia 
työvoimasta, kun edellisvuoden lopussa luku oli 4 prosenttia. 
Inflaatio, joka saavutti huipussaan vuonna 1992 hyperinflaation tason, hidastui vuonna 
1993 ja vuoden 1994 alussa. Currency board -järjestely otettiin käyttöön I päivänä 
huhtikuuta 1994. Sen puitteissa rahan määrän kasvu noudattaa Liettuan keskuspankin 
hallussa olevien kovien valuuttojen ja kullan markkina-arvon nousua. Inflaation 
hidastuminen on järjestelyn käyttöönoton jälkeen ollut vaikuttava: hintojen nousu pieneni 
merkittävästi vuonna 1994 ja oli vuoden lopussa 45 prosenttia. Inflaatiopaineet kuitenkin 
jatkuivat vuonna 1995, ja niitä ruokkivat litin alhainen vaihtokurssi, julkisten hintojen 
nousu sekä pääoman maahantulo. Tämän seurauksena inflaatio oli viranomaisten 
asettamaa 25 prosentin tavoitetta korkeampi ja oli vuoden lopussa arviolta 35 prosenttia. 
Vuoden 1995 budjettivajetavoite (3,4 prosenttia BKT:sta) saavutettiin pääosin. 
Rakenneuudistusten toteuttamista on jatkettu. Valtio määrää edelleen hinnoista ainoastaan 
monopoleihin liittyvissä tapauksissa. Asuntomarkkinoiden ja pienten yritysten yksityis­
täminen on käytännössä saatu loppuun, mutta yksityistämisviraston perustamisen 
viivästymisen takia suurten yritysten yksityistäminen alkaa toden teolla vasta vuonna 
1996. Herkin alue on rahamarkkinoiden uudistus. Vuoden 1995 alussa säädettyjen 
keskuspankki- ja liikepankkilakien ja sitä seuranneen toiminnan vakauden valvontaa 
koskevien sääntöjen tiukennuksen jälkeen pankkisektorilla tapahtui suuria muutoksia 
vuonna 1995, kun 14 pientä pankkia 28:sta julistettiin maksukyvyttömiksi ja suurinta osaa 
odottaa todennäköisesti selvitystilaan asettaminen. (Määrä vastaa kuitenkin vain 1,6 
prosenttia pankkialan kokonaisvarallisuudesta.) Joulukuussa julistettiin myös kaksi 
yksityistä pankkia (Litimpeks ja Innovative Bank) maksukyvyttömiksi. Viranomaiset 
valmistelevat parhaillaan Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella uusia 
toimenpiteitä alan vakauttamiseksi. 
Vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa astui voimaan 1 päivänä tammikuuta 
1995. Liettuan ulkomaankauppaa ja investointeja koskeva lainsäädäntö on vapaamielinen. 
2. MAKSUTASE 
Länsimaiden osuus maan ulkomaankaupassa kasvaa edelleen. Vuonna 1994 noin 50 
prosenttia Liettuan viennistä suuntautui länsimarkkinoille. Viennin ilmoitettiin kasvaneen 
vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla 19,7 prosenttia, mutta tuonti pysyi ennallaan. 
Tämä auttoi vakauttamaan vaihtotaseen vajeen lähelle vuoden 1994 tasoa (278 miljoonaa 
dollaria eli noin 4 prosenttia BKT:sta, pois lukien viralliset siirrot). 
Currency board -järjestelyllä liti on sidottu Yhdysvaltain dollariin suhteessa 4:1. 
Lisääntynyt luottamus currency board -järjestelyyn ja litin alhainen kurssi houkuttelivat 
-47-
yksityistä pääomaa marraskuun lopulle saakka. Lisäksi merkittävä keskipitkä ja pitkä 
lainaus saivat vuonna 1995 aikaan huomattavan pääomataseen ylijäämän, noin 300 
miljoonaa dollaria. Joulukuussa kahden pankin (Litimpeksin ja Innovative Bankin) 
julistaminen maksukyvyttömiksi johti kuitenkin merkittäviin valuuttavarannon mene­
tyksiin, jotka olivat noin 45 miljoonaa dollaria. Vuoden lopulla virallisten varantojen 
arvioitiin olevan noin 800 miljoonaa dollaria, mikä vastaa 3,5 kuukauden tuontia. 
Lokakuussa 1994 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi kolmivuotisen laajennetun 
rahoitusvälineen, joka sisältää 134,55 miljoonan dollari arvosta erityisnosto-oikeuksia, 
joista 51,75 miljoonaa (75 miljoonaa dollaria) on jo käytetty. Tämä auttanee vakauttamaan 
varantoja ja rahoittamaan tärkeää energian ja investointihyödykkeiden tuontia. 
3. ULKOMAANVELKA 
Liettua ei ole perinyt ulkomaan velkaa entiseltä Neuvostoliitolta. Vuonna 1995 
ulkomaanvelka kasvoi yli 300 miljoonalla dollarilla ja saavutti 860 miljoonan dollarin 
tason. Huolimatta jyrkästä kasvusta velan taso on vielä kohtuullinen BKT:seen nähden (14 
prosenttia). Myös velanhoidon suhde vientiin on alhainen (noin 2 prosenttia). Joulukuussa 
1995 Liettua otti ensimmäistä kertaa lainaa yksityisiltä pääomamarkkinoilta 60 miljoonan 
dollarin arvosta. 
A 
- 48 -
J. MOLDOVA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Moldovan BKT pieneni 31 prosenttia vuonna 1994 ankarien sääolojen sekä keskusjoh­
toisen suunnittelun romahduksesta johtuneiden tuotantotehon ja kaupan häiriöiden takia, 
mutta se kasvoi arviolta hieman (noin prosentin) vuonna 1995. Parannus on johtunut 
osittain tärkeän maatalousalan elpymisestä sääolojen normalisoiduttua, mutta myös 
teollisuustuotannon vähenemisen hidastumisesta. Tuotannon arvioidaan vähentyneen 
"vain" 10 prosenttia. Virallinen työttömyysprosentti vuoden 1995 lopussa oli melko 
alhainen (2 prosenttia), mutta paljon työntekijöitä on palkattomalla lomalla, joten 
todellinen työttömyysaste voi olla yli 10 prosenttia. 
Puolen vuoden ajan inflaatio pysyi alhaisena. (Kuukausi-inflaatio oli alle 0,75 prosenttia 
verrattuna edellisvuosien vuotuiseen inflaatioon, joka oli 800 prosenttia vuonna 1993 ja 
120 prosenttia vuonna 1994. Inflaatiopaineet lisääntyivät kuitenkin syksyllä 1995 pääoman 
runsaan maahan virtauksen vuoksi. Keskimääräinen kuukausi-inflaatio oli syys­
joulukuussa 3,5 prosenttia; vuotuinen inflaatioprosentti oli 24. Viimeisellä vuosineljän­
neksellä keskuspankki tiukensi rahapolitiikkaansa, mikä näkyi paineina nostaa korkoja. 
Budjettivajeen arvellaan laskeneen vuonna 1995 edellisvuoden 8 prosentista 4 prosenttiin, 
joka ei ole kaukana virallisesta 3,5 prosentin tavoitteesta. Tämä lasku oli mahdollista 
saavuttaa vain valvomalla menoja tiukasti. Tulonmuodostus oli riittämätöntä ja 
yksityistämistulot eivät täyttäneet odotuksia kotimaisen pääoman puutteen takia. 
Tärkeitä rakenneuudistukseen liittyviä toimia käynnistettiin vuonna 1995. Yksityistä­
misprosessi hidastui vuoden alussa mutta sai jälleen vauhtia, kun parlamentti hyväksyi 
maaliskuussa vuosia 1995—96 koskevan uuden yksityistämisohjelman. Hallitus arvioi 
yksityissektorin osuuden kokonaistaloudesta nousseen kahteen kolmasosaan marraskuuhun 
1995 mennessä (jolloin yksityistämistodistusohjelma päättyi). Osana yritysten uudelleen­
järjestelyjä joukko vaikeuksissa olevia valtion yrityksiä asetettiin selvitystilaan ja 
konkurssilainsäadäntöä uudistettiin. 
-49 
2. MAKSUTASE 
Maksutaseeseen kohdistui suuria paineita vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla ennen 
kaikkea vaihtosuhteen romahduksen vuoksi, joka johtui tuontienergian hintojen noususta 
maailmanmarkkinatasolle. Vuoden toisella puoliskolla odotettua suurempi viennin määrä 
yhdessä ennen kaikkea energian tuonnin merkittävän vähenemisen kanssa sai kuitenkin 
aikaan kauppataseen näennäisen tasapainon. Tämän seurauksena vaihtotaseen vaje on 
supistunut jyrkästi; sen tarkistettu osuus BKT:sta oli 13 prosenttia vuonna 1994, mutta 
vain 3,5 prosenttia vuonna 1995. 
Keskipitkät ja pitkät lainat muodostivat edelleen suurimman osan maahantulleesta 
pääomasta vuonna 1995. Suoria investointeja oli vähän. Keskuspankin bruttovaranto oli 
vuoden lopussa noin 265 miljoonaa dollaria, mikä vastaa 4,8 kuukauden tuontia. Vuoden 
1994 lopussa varanto vastasi 3 kuukauden ja vuoden 1993 lopussa 1,4 kuukauden tuontia. 
3. ULKOMAISET VELAT 
Moldova hyväksyi nollaratkaisun Venäjän federaation kanssa, eikä sillä siten ole vastuuta 
entisen Neuvostoliiton ulkomaanvelasta. Vuoden 1995 lopussa ulkomaisen velan arvioitiin 
kasvaneen noin 650 miljoonaan dollariin (eli noin 42 prosenttiin BKT:sta). Moldova on 
velkaa pääasiassa Venäjälle, Kansainväliselle valuuttarahastolle ja Maailmanpankille. 
Velanhoidon kustannusten suhteessa vientiin arvioidaan kasvaneen 13 prosenttiin 
edellisvuoden 2 prosentista. 
A 
-50-
K. ROMANIA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Romanian talouden vuonna 1994 käynnistynyt selvä kasvu jatkui pitkälle vuoteen 1995 
ennen kaikkea viennin ja, kotimaisen kulutuksen elpymisen ja investointien vauhditta­
mana. BKT:n reaalikasvu nousi noin 5 prosenttiin (verrattuna 3,9 prosenttiin vuonna 
1994) maataloustuotannon tehostumisen ja teollisuustuotannon huomattavan elpymisen 
ansiosta (+14 prosenttia vuoden 1995 ensimmäisten 11 kuukauden aikana). 
Myös investointitoiminta elpyi nopeasti ja kasvoi vuoden 1995 ensimmäisten yhdeksän 
kuukauden aikana 6,3 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan aikaan verrattuna. Erityisen 
rohkaisevaa on yksityisten investointien kasvu (+9,3 prosenttia samana aikana). Inflaatio 
hidastui vuoden 1994 vuotuisesta 62 prosentista 24,3 prosenttiin lokakuuhun 1995 
mennessä. Vuoden 1995 budjettivaje oli 2,8 prosenttia BKT:sta. Työttömyys väheni 
vähitellen vuoden 1994 lopun noin 11 prosentista noin 9 prosenttiin lokakuussa 1995. 
Vuonna 1994 omaksuttua tiukkaa raha-, vero- ja tulopolitiikkaa lievennettiin hiukan 
vuoden 1995 toisella ja kolmannella neljänneksellä myönteisen inflaatiokehityksen ja 
luultavasti myös vuoden 1996 parlamenttivaalien takia. 
Arviot vuoden 1996 kehityksestä ovat seuraavat: BKT:n reaalikasvu on 4 prosenttia ja 
investointien lisäys 8,8 prosenttia; työttömyys kohoaa 11,2 prosenttiin; budjettivaje 
pienenee edelleen 2,2—2,4 prosenttiin BKT:sta; ja vuotuinen inflaatio laskee 20 
prosenttiin. 
Rakenneuudistukset etenevät vaihtelevin tuloksin. Parlamentin viimein hyväksyttyä 
konkurssilain maaliskuussa 1995 hallitus voi nyt nopeuttaa tehottomien yritysten 
sulkemista ja asettamista selvitystilaan. Vuonna 1995 viranomaiset alkoivat toteuttaa laajaa 
yksityistämisohjelmaa laskemalla liikkeelle yksityistämistodistuksia. Nykyisen lainsäädän­
nön perusteella myydään noin 3900 valtion yritystä. Osakekauppaa helpottaa arvopaperi­
pörssin perustaminen 20 päivänä marraskuuta 1995. Lakiluonnos pankkien yksityistämi­
sestä on parhaillaan parlamentin käsittelyssä. 
A 
S,-/- £Z-
2. MAKSUTASE 
Taloudellisen toimeliaisuuden lisääntyminen johti vuonna 1995 tuonnin jyrkkään kasvuun 
ja tämä yhdessä viennin hieman vähäisemmän kasvun kanssa lisäsi vaihtotaseen vajetta. 
Syyskuussa 1995, vaihtotaseen vaje saavutti lähes miljardin Yhdysvaltain dollarin tason, 
kun se vuonna 1^94 oli ollut 430 miljoonaa dollaria. 
Viranomaiset ovat yhä enemmän huolissaan ulkoisen aseman heikkenemisestä ja 
suunnittelevat uusia ja tehokkaampia vienninedistämistoimia. Vuoden 1994 toisella 
puoliskolla vapautetun maataloustuotteiden viennin odotetaan jossakin määrin parantavan 
kauppatasetta. Suunniteltuja vienninedistämiskeinoja ovat korkotuki ja verohelpotukset. 
Romanian vienninedistämiskeskuksen on tarkoitus aloittaa toimintansa vuoden 1996 
alusta. Romanian ja EU:n välinen assosiointisopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 
1995. Se helpottaa Romanian pääsyä EU: n markkinoille. 
Pääomataseen osalta suorien ulkomaisten investointien ja arvopaperisijoitusten määrä 
väheni 306 miljoonaan dollariin vuoden 1995 ensimmäisten kymmenen kuukauden aikana 
(verrattuna 341 miljoonaan vuonna 1994). Vuoden 1995 puolivälissä kumulatiiviset suorat 
ulkomaiset investoinnit olivat 1,4 miljardia dollaria. Valtion velanotto on edelleen 
pääasiallinen ulkoisen rahoituksen lähde. Valuuttarahasto hyväksyikin joulukuussa 1995 
nykyisen valmiusluottojärjestelyn jatkamisen huhtikuuhun 1997 saakka ja päätti lisätä 
järjestelyn kautta käytettävissä olevien varojen määrää 188,5 miljoonan erityisnosto-
oikeudella (mikä nostaa erityisnosto-oikeuden 320,5 miljoonaan eli noin 475 dollariin). 
Maailmanpankin FESAL-varoja (280 miljoonaa dollaria) saataneen käyttöön piakkoin. 
Noin 15 vuoden jälkeen Romania palasi kansainvälisille pääomamarkkinoille vuonna 1995 
kahdella syndikoidulla lainalla Romanian keskuspankille. Lainojen määrät olivat 150 ja 
110 miljoonaa dollaria. Keskuspankilla on valtuudet lainata korkeintaan miljardi dollaria 
vuonna 1996, ja kun luottokelpoisuus paranee, pankit ja yritykset voivat myös päästä 
kansainvälisille pääomamarkkinoille. 
Lokakuussa 1995 pankkijärjestelmän kokonaisvaluuttavaranto oli 2,5 miljardia dollaria, 
mikä vastaa kahden kuukauden tuontia. Keskuspankilla oli hieman yli 695 miljoonaa 
dollaria, mikä vastasi 0,6 kuukauden tuontia. 
Tällä hetkellä Romanialla on kelluva valuuttakurssijärjestelmä ja pankkienväliset valuutta­
markkinat, joita on kehitetty vuodesta 1994 lähtien. Vuonna 1995 maan valuutta leu joutui 
alttiiksi paineille, jotka heijastelivat maan vaihtotaseen heikkenemistä. Tämä johti lopulta 
keskuspankin ilmoittaman viitekurssin alenemiseen 10 prosentilla. Viitekurssin ja 
yksityisten vaihtotoimistojen tarjoaman kurssin välinen ero kasvoi 20 prosenttiin 
marraskuuhun 1995 mennessä, kun normaali vaihteluväli oli 3—5 prosenttia. Tämä on 
merkki valuuttamarkkinoiden hajautumisesta. 
3. ULKOMAANVELKA 
Lokakuuhun 1995 mennessä ulkomaisen velan (keskipitkän ja pitkän) määrä oli 
vakiintunut 4,8 miljardin dollarin tasolle, eli 18,7 prosenttiin BKT:sta (18,9 prosenttia 
vuonna 1994). Ulkomaisen velan hoidon suhde BKT:seen kasvoi 13 prosenttiin (8,9 
prosenttia vuonna 1994), ja sen odotetaan yhä kasvavan lähelle 22 prosenttia vuonna 
1996. Tästä nopeasta noususta huolimatta velka ja velanhoidon osuus ovat suhteellisen 
alhaisia. A 
- 53 -
L. VENÄJÄ 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Usean vuoden jyrkän laskusuhdanteen jälkeen tuotanto jatkoi laskuaan vuonna 1995, 
mutta ei enää yhtä jyrkästi (-4 prosenttia BKT:sta). Teollisuustuotannon määrä laski vain 
3 prosenttia, kun lasku edellisvuonna oli ollut 24 prosenttia. Työttömyysaste nousi 8,2 
prosenttiin vuoden lopussa, kun se vuonna 1994 oli 7 prosenttia. 
Hintojen nousu, joka oli saavuttanut hyperinflaation mitat vuosina 1992—1993, jatkui 
voimakkaana vuonna 1994 aina vuoden 1995 alkuun saakka; kuukausittainen hintojen 
nousuvauhti tammikuussa oli 18 prosenttia. Vuosi 1995 oli käännekohta makrotalouden 
tasapainottumisen kannalta. Maaliskuussa duuma hyväksyi vuoden 1995 budjetin, jonka 
alijäämätavoite oli 5,5 prosenttia BKT:sta (11 prosenttia vuonna 1994). Huhtikuussa 
Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunta hyväksyi 12 kuukauden valmiusluottojärjeste­
lyn Venäjän kanssa. Sen ensimmäisenä tavoitteena on alentaa kuukausi-inflaatio 1 
prosenttiin vuoden loppuun mennessä etupäässä tiukkaa rahapolitiikkaa harjoittamalla. 
Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla rahan määrä lisääntyi 7 prosenttia kuukaudessa 
ja toisella vuosipuoliskolla 6 prosenttia. Budjettivaje oli 4 prosenttia BKT: sta ja pysyi 5,5 
prosentin tavoitteessa. Tulot kasvoivat huolimatta verorästien lisääntymisestä ja menoja 
supistettiin noin 17 prosenttia vuonna 1994. Inflaatio kuitenkin aleni hitaasti ja saavutti 
joulukuussa 3,2 prosentin kuukausitason, joka on pienempi kuin alkuvuonna, mutta silti 
huomattavasti yli tavoitteen. Joulukuussa parlamentti hyväksyi vuoden 1996 budjetin, 
jossa ennakoidaan vajeeksi 3,85 prosenttia. 
Hallinnollisista vääristymistä vuoden 1995 alkupuolelle saakka kärsinyt ulkomaankauppa 
vapautettiin, ja tuontirajoituksia sovelletaan vain muutamissa tapauksissa. Yksityistäminen 
eteni vuonna 1995 edellisvuosia hitaammin sen jälkeen, kun yksityistämistodistuksiin 
perustunut suuri yksityistämisohjelma saatiin päätökseen vuoden 1994 loppuun mennessä. 
Ohjelman aikana yksityistettiin 112 000 yritystä. 
2. MAKSUTASE 
Ruplan arvo laski merkittävästi dollariin nähden ensimmäisen neljänneksen aikana, mutta 
vakiintui kesäkuussa selvästi tasolle alle 5000 ruplaa dollarilta ja vahvistui reaalisesti 
loppuvuoden aikana. Tämä myönteinen kehitys oli valmiusluottojärjestelyn yhteydessä 
omaksutun tiukan rahapolitiikan ansiota, ja sitä edisti velkasitoumusmarkkinoiden korkea 
korkotaso ja merkittävä kovan valuutan sisäänvirtaus (mukaan lukien kansalaisten 
käteisenä säilyttämien dollareiden myynti). Tukahduttaakseen inflaatio-odotukset 
viranomaiset alkoivat heinäkuussa soveltaa valuuttaputkea, jonka vaihtelurajat olivat 4300 
ruplaa/dollari ja 4900 ruplaa/dollari. Putki toimi hyvin vuoden loppuun saakka. 
Marraskuussa julkistettiin uudet vaihteluvälit vuoden 1996 ensimmäiselle puoliskolle 
(4550 ja 5150 ruplaa/dollari). 
Koska vientitulot lisääntyivät vuoden kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana 23 
prosenttia dollarimääräisesti, vuoden 1995 kauppatase oli merkittävästi, arviolta 17,4 
miljardia dollaria, ylijäämäinen (14 miljardia dollaria vuonna 1994). Tämä viittaa siihen, 
että rupla oli alunperin aliarvostettu ja tämä kompensoitui vain osittain vuoden 1995 
A 
-54-
reaalisella arvonnousulla (+72 prosenttia vuoden lopussa). Vaihtotase, joka oli noin 6 
miljardia dollaria (tai 1,5 prosenttia BKT:sta), pysyi ylijäämäisenä huolimatta negatii­
visesta palvelutaseesta. 
Pääomatasetta rasittivat suuret kuoletukset (noin 12 miljardia dollaria) ja se oli 
alijäämäinen huolimatta Kansainvälisen valuuttarahaston myöntämien varojen merkittäväs­
tä käytöstä (5,4 miljoonaa dollaria). Yksityisten lainojen maksujen lykkäykset ja Pariisin 
klubin uudelleenjärjestelyt tarjosivat poikkeuksellista helpotusta 24 miljardin dollarin 
arvosta. Valuuttavaranto parani huomattavasti. Vuoden lopussa nettovaluuttavaranto oli 
noin 8 miljardia dollaria, mikä vastasi 1,2 kuukauden tuontia (2,3 miljardia edellisvuon­
na). 
3. ULKOMAANVELKA 
Uusien itsenäistyneiden maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaan Venäjä perii entisen 
Neuvostoliiton ulkomaiset saatavat ja velat. Venäjän velan määrä, johon sisältyy 
kertyneiden maksamattomien erien pääomistus, on taantuman yhteydessä yhä kasvavana 
taakkana maalle. Vuoden 1995 lopussa ulkomaanvelka, arviolta 130 miljardia dollaria, 
oli noin 33 prosenttia bruttokansantuotteesta. Suurin osa velasta on virallista kahdenvälistä 
velkaa (noin 80 miljardia dollaria), merkittävä osa on velkaa liikepankeille (noin 33 
miljardia) ja vähemmän mutta kasvava määrä velkaa kansainvälisille rahoituslaitoksille. 
Suurin osa Venäjän velasta on perintöä entiseltä Neuvostoliitolta (noin 115 miljardia 
dollaria). 
Venäjän kyvyttömyys hoitaa velkojaan on johtanut useisiin Pariisin klubin neuvottelu­
kierroksiin vuoden 1992 jälkeen. Venäjä pääsi 3 päivänä kesäkuuta 1995 sopimukseen 
Pariisin klubin velkojiensa kanssa uudesta vuoden 1995 aikana erääntyvien lainojen 
uudelleenjärjestelystä. Velkojen hoitoon kului vuonna 1995 noin 17,6 miljardia dollaria 
(josta 5 miljardia oli korkoja), mikä on noin 22 prosenttia arvioidusta viennistä. Pariisin 
klubin velkojat sopivat myös aloittavansa keskustelut Venäjän velkojen laajemmasta 
uudelleenjärjestelystä heti, kun vuoden 1996 alussa päästään sopimukseen kolmivuotisesta 
laajennetusta rahoitusvälineestä (Extended Fund Facility, EFF). Tällä tavalla pyritään 
saamaan velanhoito kestävälle tasolle tulevina vuosina. Marraskuussa saatiin Lontoon 
klubin velkojien kanssa aikaan periaatesopimus yksityisen velan laajasta uudelleenjärjeste­
lystä. Tämän sopimuksen tarkkoja ehtoja sovitellaan parhaillaan noin 600 pankin kanssa, 
ja tavoitteena on solmia lopullinen sopimus kesäkuun 1996 loppuun mennessä. 
A 
-55-
M. SLOVAKIAN TASAVALTA 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Kasvettuaan 4,8 prosenttia vuonna 1994 Slovakian talous vahvistui edelleen vuonna 1995. 
BKT:n kasvu kiihtyi 7,4 prosenttiin tammi-syyskuussa, ja teollisuustuotanto kasvoi 
marraskuuhun mennessä 10,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Kotimainen kulutus on 
korvannut nettoviennin talouskasvun veturina. Työttömyys on laskussa ja väheni 
tammikuun 1995 15,2 prosentista 12,8 prosenttiin marraskuuhun mennessä. 
Voimakkaasta kasvusta huolimatta inflaatiovauhti on hidastunut ja oli vuoden 1995 
lopussa 7,2 prosenttia (11,7 prosenttia vuoden 1994 lopussa). Slovakia on siten yksi 
harvoista siirtymätalouden maista, joiden inflaatioprosentti on alle kymmenen. 
Reaalipalkat nousivat vuonna 1995 noin 5 prosenttia, mutta tuottavuuden nousu 
kompensoi tämän suurelta osin. 
Inflaation hidastumista on tuettu tiukalla makrotalouspolitiikalla. Arvonlisä-ja tuloverosta 
saatujen, ennakoitua suurempien tulojen ansiosta julkistalouden vaje oli vuonna 1995 vain 
8,3 miljardia kruunua, mikä on paljon vähemmän kuin odotettu 21 miljardia. Rahapoli­
tiikka oli vuonna 1995 tiukkaa ja lavean rahan määrä kasvoi ensimmäisten yhdeksän 
kuukauden aikana 7,9 prosenttia, vain vähän inflaatiota enemmän. Slovakian valtionpan­
kin (National Bank of Slovakia, NBS) tavoitteena vuodelle 1996 on lavean rahan 
lisääntyminen 13,2 prosentilla, mikä vastaa inflaation alenemista 6—7,5 prosenttiin ja 
BKT:n 5,8 prosentin reaalikasvua. 
Joulukuussa 1994 nimitetty uusi hallitus päätti kesäkuussa 1995 peruuttaa yksityistä-
mistodistuksiin perustuvan yksityistämisohjelman. Valtionyritysten osakkeiden sijasta 3,5 
miljoonalle vuonna 1994 yksityistämistodistuksia ostaneelle Slovakian kansalaiselle 
annettiin kansallisen omaisuusrahaston (National Property Fund) liikkeelle laskemia viiden 
vuoden korollisia joukkovelkakirjoja. Tavanomaisin menetelmin suoritettava yksityistämi­
nen (usein suora myynti johtajille ja työntekijöille) on saanut vauhtia vuoden 1995 
puolivälin jälkeen, mutta sitä on arvosteltu avoimuuden puutteesta. 
A 
-56-
2. MAKSUTASE 
Maksutase on parantunut selvästi sitten vuoden 1994 toisen neljänneksen. Vaihtotase 
heilahti vuoden 1993 0,6 miljardin dollarin alijäämästä (5,4 prosenttia BKT:sta) 0,7 
miljardia ylijäämäiseksi (6 prosenttia BKT:sta) vuonna 1994. Vuoden 1995 ensimmäisten 
seitsemän kuukauden ylijäämä oli 0,4 miljardia dollaria. Kauppataseen kehitys vuoden 
lopulla viittaa kuitenkin siihen, että vaihtotaseen ylijäämä on voinut alkaa pienetä 
voimakkaan kotimaisen kysynnän takia. 
Myös pääomatase on parantunut, vaikkakin suorien ulkomaisten investointien määrä on 
pysynyt pienenä. Vuoden 1994 puolivälin jälkeen on nostettu noin 300 miljoonan dollarin 
arvosta virallista makrotaloudellista rahoitustukea (IMF, Maailmanpankin laina talouden 
elvyttämiseen ja Japan Exim Bank). Lisäksi Slovakian valtionpankki laski heinäkuussa 
1994 liikkeelle 250 miljoonan dollarin obligaatiolainan Samurai-markkinoille, ja muutamat 
yritykset ja pankit ovat voineet lainata ulkomailta suhteellisen pitkillä maksuajoilla. 
Valtionpankin harjoittama tiukka pankkienvälisen maksuvalmiuden hoito yhdessä 
Slovakian kruunun vakauden kanssa on saanut aikaan jonkin verran lyhytaikaisen pääoman 
sisäänvirtausta. Tähän vaikuttivat myös vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla vallinneet 
odotukset Slovakian valuutan revalvoinnista Tsekin kruunun suhteen. Slovakian pääsyä 
kansainvälisille pääomamarkkinoille on edistänyt Standard & Poor'sin luokituksen nosto 
luokasta BB- luokkaan BB+ huhtikuussa 1995 sekä Moody'sin toukokuussa antama 
investointiluokitus (Baa3). 
Vaihto- ja pääomataseen myönteinen kehitys on merkittävästi kasvattanut varantoja. 
Virallinen valuuttavaranto (lukuunottamatta kullanvaihtosopimuksilla saatua) kasvoi 
vuoden 1993 lopun 416 miljoonasta dollarista 2,8 miljardiin dollariin lokakuuhun 1995 
mennessä, mikä vastaa noin 3,5 kuukauden tuontia. Heinäkuussa 1993 suoritetun 10 
prosentin devalvoinnin jälkeen kruunun arvo on pysynyt vakaana länsivaluutoista 
muodostuvan korin suhteen. Heinäkuussa 1994 korissa olevien valuuttojen määrää 
vähennettiin viidestä kahteen (Saksan markkaan ja Yhdysvaltain dollariin). Tammikuussa 
1996 vaihteluväliä keskuskurssiin nähden nostettiin +1,5 prosentista +3 prosenttiin. 
Maksutaseen vahvistumisesta huolimatta Slovakian hallitus aikoo pitää maaliskuussa 1994 
käyttöön otetun tuontilisämaksun voimassa vuoden 1996 loppuun saakka. Slovakian 
kruunu on lokakuusta 1995 lähtien ollut täysin vaihdettava valuutta vaihtotaseen osalta ja 
kahdenvälinen clearing-järjestelmä Tsekin kanssa on purettu. Hallitus suunnittelee myös 
pääoman liikkumisen osittaista vapauttamista. 
Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyyn (Stand-By Arrangement, 
SBA) liittyvää tarkastelua, joka oli määrä julkistaa helmikuussa 1995, ei saatu valmiiksi. 
Hallitus ilmoitti kuitenkin huhtikuussa 1995, että maksutaseen ja varantojen myönteisen 
kehityksen ansiosta se ei aio käyttää enää enempää tätä valuuttarahaston rahoitusvälinettä. 
3. ULKOMAANVELKA 
Slovakia peri entiseltä Tsekkoslovakialta suhteellisen vähän ulkomaista velkaa. Vaikka 
velka ja velanhoito ovat lisääntyneet itsenäistymisen jälkeen, ovat ne vielä kohtuullisella 
tasolla. Ulkomaisen velan suhde BKT:seen on kasvanut vuoden 1992 lopun 25,7 
A 
-57-
prosentista 33,7 prosenttiin heinäkuuhun 1995 mennessä. Velanhoito prosentteina 
viennistä on kasvanut 3,3 prosentista vuonna 1992 arviolta 9,5 prosenttiin vuonna 1995. 
-58-
N. KAUKASIAN TASAVALLAT 
1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Vuosien 1990—93 jyrkän laskun (75 prosenttia) jälkeen Armenian BKT kasvoi vuonna 
1994 (+5,4 prosenttia). Tämän myönteisen suuntauksen odotetaan jatkuneen vuonna 1995 
ja kasvuksi arvioidaan 5 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa teollisuuden parantuneesta 
tuotantosuorituksesta, joka kasvoi 10 prosenttia vuonna 1994 ja 13 prosenttia vuoden 1995 
ensimmäisellä puoliskolla. 
Tiukalla rahapolitiikalla onnistuttiin pysäyttämään hyperinflaatio vuoden 1994 toisella 
puoliskolla. Vuoden 1995 inflaatioksi arvioidaan 30 prosenttia, joka on huomattavasti 
vähemmän kuin vuoden 1994 1900 prosenttia. Syynä olivat rahapolitiikan kiristäminen 
edelleen ja maataloustuotteiden tuotannon lisääntyminen. Viimeisten kahden vuoden 
aikana Armenia on lopettanut erittäin nopean budjettikasvun politiikan, jota leimasivat 
valtavat, keskuspankin luotolla rahoitetut vajeet, ja siirtynyt politiikkaan, johon kuuluu 
huomattavasti pienemmät vajeet, jotka rahoitetaan pääasiassa ulkoisista lähteistä. 
Lisärahoituksen jälkeisen budjettivajeen arvioidaan pienentyneen 10 prosenttiin BKT:sta 
vuonna 1995 (16 prosenttia vuonna 1994 ja noin 50 prosenttia vuonna 1993). Rakenne­
uudistuksen alueella on tapahtunut merkittävää edistymistä hintojen vapauttamisessa, 
yritysten rationalisoinnissa ja pienten yritysten yksityistämisessä. 
Azerbaidzanissa BKT: n pieneneminen (joka oli 20 prosentin luokkaa vuosina 1992—94) 
jatkui hieman hitaampana (15 prosenttia) vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla, mutta 
tilastoissa ei oteta huomioon kasvavaa epävirallista sektoria, joka on merkittävä varsinkin 
kaupan ja palvelujen alalla. Rahan arvon vakaus asetettiin etusijalle rahapolitiikassa, ja 
keskimääräinen kuukausi-inflaatio putosikin 1,5 prosenttiin huhti-lokakuussa 1995, kun 
vuosi-inflaatio vuonna 1994 oli 1700 prosenttia. Tämän mahdollisti vuonna 1995 aloitettu 
budjetin vakauttaminen. Vähentämällä menoja saatiin budjettivaje supistumaan 8 
prosenttiin BKT:sta (11 prosenttia vuonna 1994). Pääosa tästä vajeesta rahoitettiin 
ulkoisilla varoilla, jotka liittyivät läntisten yhtiöiden kanssa solmittuun öljysopimukseen. 
Rakenneuudistusten saralla on edetty hintojen ja kaupan vapauttamisessa, mutta yritysten 
rationalisoinnissa ja yksityistämisessä on vielä paljon tehtävää. 
Georgian tuotanto laski jyrkästi (70 prosenttia) vuosina 1990—94, ja erityisesti 
energiapulan aiheuttamat vakavat vaikeudet jatkuivat vuonna 1995. Merkkejä elpymisestä 
oli kuitenkin havaittavissa vuonna 1995 pääasiassa maataloustuotannon kasvettua perus-
tuotantopanosten puutteesta ja omistusoikeuksien heikkoudesta huolimatta. Virallinen 
työttömyysaste pysyi melko alhaisena (noin 4 prosentissa) vuonna 1995, mutta jokin aika 
sitten tehdyn epävirallisen kyselyn mukaan työttömyysaste on yli 11 prosenttia. Tiukan 
rahapolitiikan avulla on onnistuttu pysäyttämään hyperinflaatio (vuoden 1995 ensimmäis­
ten kahdeksan kuukauden keskimääräinen inflaatiot oli 2,5 prosenttia, kun se vuoden 1994 
ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana oli 66 prosenttia) ja vakiinnuttamaan kupongin 
vaihtokurssi. Lokakuussa 1995 kuponki korvattiin uudella valuutalla, larilla. Budjettivaje 
lisärahoituksen jälkeen aleni 7 prosenttiin pääasiassa menojen huomattavien leikkausten 
ja ulkoisen ruoka-avun rahaksi muuttamisen ansiosta. Tulonmuodostus on kuitenkin 
edelleen heikkoa. Useita rakenneuudistuksia on toteutettu (hintojen vapauttaminen, valtion 
tilausjärjestelmän poistaminen, yksityistämisohjelma). Merkittäviä lisäponnistuksia 
A 
-59-
kuitenkin tarvitaan yksityistämisen, maauudistuksen ja markkinatalouden vaatiman 
lainsäädännön kehittämisen aloilla. 
2. MAKSUTASE 
Heijastaen virallisiin siirtoihin liittyvää tuonnin lisäystä Armenian vaihtotase ennen siirtoja 
heikkeni dollarimääräisesti vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Prosentteina BKT: sta 
ilmaistuna vaje kuitenkin pieneni 25 prosenttiin vuoden 1994 35 prosentista. Kansainväli­
sen valuuttarahaston rahoituksen ja Maailmanpankin lainojen käytön ansiosta varannot 
kasvoivat vuonna 1995 ja olivat marraskuussa noin 100 miljoonaa dollaria (mikä vastaa 
2 kuukauden tuontia). Ensimmäisen vuosipuoliskon aikana dramin kurssi suhteessa 
dollariin pysyi vakaana, ja reaalinen efektiivinen vaihtokurssi nousi noin 4 prosenttia 
heijastaen paremminkin arvon alenemista entisen Neuvostoliiton valuuttoihin nähden kuin 
arvonnousua muihin valuuttoihin nähden. 
Azerbaidzanin vaihtotaseen viimeaikainen vaje johtuu suurelta osin ulkomaankaupan 
vaihtosuhteen jyrkästä huononemisesta (IVY-maista tapahtuvan tuonnin hintojen noususta 
maailmanmarkkinatasolle ja kasvaneista kuljetuskustannuksista, jotka johtuvat naapuri­
maan Tshetshenian sotatilasta). Prosentteina BKT:sta ilmaistuina maan kauppa-ja vaihto­
taseet heikkenivät vuonna 1994 7 ja 8,5 prosentista 12,5 ja 16,9 prosenttiin vuonna 1995. 
Vuonna 1995 maan pääomataseeseen tuli merkittäviä eriä ruuan ja lääkkeiden tuontiin 
tarkoitetun EU:n lainan käytöstä sekä hallituksen ja kansainvälisten öljy-yhtiöiden 
konsortion allekirjoittaman, yhteistä öljyntuotantoa koskevan sopimuksen kautta. Nämä 
pääomavirrat yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston rahoituksen kanssa vahvistivat 
valuuttavarantoa, joka saavutti kesäkuun 1995 loppuun mennessä noin 140 miljoonan 
dollarin tason, mikä vastaa 2 kuukauden tuontia. Varannon odotettiin kasvavan vielä 
ennen vuoden loppua. Alkuvuodesta 1995 tehty luottopolitiikan tiukennus ja siihen 
liittynyt korkojen nousu positiiviselle reaalitasolle piti manatin kurssin vakaana suhteessa 
dollariin, kun valuutta vuonna 1994 oli devalvoitunut yli 90 prosenttia. 
Pääasiassa kaasunkulutuksen jyrkän vähenemisen takia Georgian kauppavajeen arvioidaan 
pienentyneen 28 prosenttia vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Vaihtotase ennen 
siirtoja noudattaa samanlaista kaavaa kuin kauppatase. Vuoden 1995 vajeeksi ennustetaan 
410 miljoonaa dollaria eli noin 16 prosenttia BKT: sta (vastaavat luvut vuonna 1994 olivat 
450 miljoonaa dollaria ja 35 prosenttia). Viralliset siirrot ovat olleet merkittävä tapa 
rahoittaa vaihtotaseen vajetta viime vuosina. Valtion pääoman tuonnin ja viennin 
hallitsema pääomatase on ollut miinuksella vuodesta 1994 lähtien huomattavien maksujen 
erääntymisen takia. Tästä aiheutunut yleisen maksutaseen vaje rahoitettiin pääasiassa 
rästimaksujen kerääntymisellä, mikä heijasteli virallisten varantojen olevan lähes lopussa. 
Nämä varannot kuitenkin kasvoivat voimakkaasti vuonna 1995 ja olivat marraskuun 
loppuun mennessä 165 miljoonaa dollaria, mikä vastasi 3 kuukauden tuontia. Kasvu johtui 
osittain Kansainvälisen valuuttarahaston lainojen suunnitelmanmukaisista nostoista mutta 
myös uuden valuutan, larin, menestyksellisestä käyttöönotosta. Vuonna 1995 valuuttakurs­
sien kehitykseen ovat suuresti vaikuttaneet keskuspankin interventiot, jotka ovat 
vaimentaneet valtion lainanoton paisumisen vaikutuksia. Tämän ansiosta valuutan 
virallinen vaihtokurssi oli melko vakaa ja reaalinen efektiivinen vaihtokurssi nousi 
merkittävästi. 
A 
-60-
3. ULKOMAANVELKA 
Nämä kolme valtiota sopivat nollaratkaisusta Venäjän federaation kanssa ja aloittivat siten 
itsenäisyytensä vähäisin ulkoisin velvoittein. Sen jälkeen tilanne on heikentynyt jyrkästi. 
Armenia ja Georgia ovat jäljessä maksuaikataulustaan, ja Azerbaidzan on jo sopinut 
velkojen uudelleenjärjestelystä., 
Armenian velka ulkomaille kasvoi nopeasti ja saavutti kesäkuun 1995 lopulla 310 
miljoonan dollarin tason (noin 25 prosenttia BKT:sta). Vuoden loppuun mennessä velan 
määrän arvioidaan kasvaneen 350 miljoonaan dollariin, ja suunnitelmanmukainen 
velanhoito voi ylittää 20 prosenttia tavaroiden ja palvelujen viennistä. 
Azerbaidzanin velka oli kasvanut vuoden 1994 loppuun mennessä 230 miljoonaan 
dollariin, ja sen arvioitiin voivan kasvaa 277 miljoonaan (noin 15 prosenttiin BKT:sta) 
vuonna 1995. Vuonna 1995 maa ei kyennyt maksamaan erääntyviä velkoja, mutta 
velkojat, Venäjä, Turkmenistan ja Turkki, suostuivat uudelleenjärjestelyyn. Maan kaikki 
velat ovat nyt lyhyitä tai keskipitkiä, ja ne on maksettava vuosina 1996—99. 
Georgian velka oli vuoden 1994 lopussa lähes miljardi dollaria (80 prosenttia BKT:sta). 
Suurin osa tästä velasta, joka on pääasiassa otettu tuonnin rahoittamiseksi, on nyt 
maksuaikataulusta jäljessä. Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla maksuun tulevien 
velkojen määräksi arvioitiin noin 119 miljoonaa dollaria (yli 50 prosenttia tavaroiden ja 
palvelujen viennistä). Tämän hyvin raskaan velkataakan edessä Georgian viranomaiset 
ovat pyytäneet velkojilta rahoitustukea, jotta ulkomaan velka saatettaisiin maan hyvin 
rajallisen velanhoitokyvyn tasolle. 
A 
-61-
O. UKRAINA 
L YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE 
Tuotanto supistui jyrkästi vuosina 1990—94, mutta vuonna 1995 BKT:n pieneneminen 
hidastui merkittävästi (keskimääräinen muutos oli -13 prosenttia, kun se vuonna 1994 oli -
23 prosenttia). Teollisuustuotannon arvioidaan supistuneen viime vuonna noin 20 
prosenttia, kun vastaava luku oli 36 prosenttia vuonna 1994. Virallinen työttömyysaste 
on 0,4 prosenttia, mikä ei vastaa pitkään kestänyttä tuotannon supistumista. Kansain­
välinen työjärjestö ILO arvioi piilotyöttömyyden nousseen jopa 20 prosenttiin. 
Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla Ukrainan hallitus jatkoi vakauttamispolitiikkaansa 
ensin Kansainvälisen valuuttarahaston vuoden 1994 järjestelmämuutosluoton (Systemic 
Transformation Facility, STF) ja sitten IMF:n vuoden 1995 huhtikuun valmiusluottojärjes­
telyn (Stand-By Arrangement, SBA) avulla. Melko tiukan raha-ja luottopolitiikan ansiosta 
kuukausi-inflaatio hidastui nopeasti 5 prosenttiin vuoden puoliväliin mennessä. Politiikan 
löystyminen kesällä esti kuitenkin inflaation pienenemisen toisella vuosipuoliskolla 
tavoitteeseen, joka oli 1—2 prosenttia. Keskimäärin inflaatio aleni vuoden 1994 401 
prosentista 180 prosenttiin vuonna 1995. 
Budjettivaje pieneni alle puoleen ja oli 4,1 prosenttia BKT:sta (8,6 prosenttia vuonna 
1994). Tavoitteena ollutta 3,3 prosenttia BKT:sta ei kuitenkaan saavutettu pääasiassa 
siksi, että hallitus päätti pidentää budjettitakuita Ukrainan kaasuntuonnille Venäjältä yli 
sovitun takarajan, joka oli syyskuu 1995. Tämä oli pääasiallinen syy sille, että IMF päätti 
joulukuussa lykätä valmiusluottojärjestelyn kolmannen neljänneksen tarkastelua siksi 
kunnes ohjelma palaa oikeaan uomaansa. Mutta julkisten menojen ylitykset johtuivat myös 
valtion työntekijöille myönnetyistä suurista palkankorotuksista ja hiilikaivosalan 
tukiaisista. 
Syksyn 1994 ja kevään 1995 välisenä aikana saatiin aikaan monia merkittäviä uudistuksia 
erityisesti hintojen ja valuuttamarkkinoiden vapauttamisen alalla, ja hallituksen maatalous-
hankinnat vähenivät huomattavasti. Sitten uudistusvauhti kuitenkin hidastui merkittävästi, 
ja joillakin aloilla otettiin jopa takapakkia. Erityisen epätyydyttävää oli yksityistämisen 
edistyminen eikä ulkomaankauppapolitiikkaa onnistuttu vapauttamaan riittävästi, mikä 
haittasi yhä varsinkin maataloustuotteiden vientiä. 
2. MAKSUTASE 
Ukrainan maksutasetilanne pysyi vuonna 1995 tiukkana. Vaihtotaseen vaje vakiintui 1,4 
miljardiin dollariin (noin 4,5 prosenttia BKT:sta). Hyödykekaupan vaje pysyi suunnilleen 
muuttumattomana 2,1 miljardissa dollarissa. Kaupan volyymien aikaisempi supistuminen 
(15 prosentin luokkaa vuonna 1994) kuitenkin pysähtyi. Kokonaisvienti lisääntyi hieman 
(3 prosenttia), mutta vienti länteen kasvoi reippaasti (15 prosenttia). Tuonti länsimaista 
kasvoi myös voimakkaasti (noin 10 prosenttia), mutta kokonaistuonti supistui hieman 
energiantuonnin voimakkaan vähenemisen takia. 
Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman ohjelman osalta Ukrainan viranomaiset 
lupasivat, että Venäjälle ja Turkmenistanille olevia maksamattomia velkoja ei enää 
-62-
keräänny enempää. Tämä vakuutus oli myös pohjana sille, että Venäjä suostui 
maaliskuussa 1995 Ukrainan kaasuntoimituksiin liittyvien maksamattomien velkojen 
uudelleenjärjestelyyn. Vuoden 1995 aikana ja varsinkin lämmityskauden alettua 
maksamattomia ulkoisia velkoja alkoi kuitenkin taas kerääntyä (enimmäkseen Venäjälle). 
Tällä oli tärkeä merkitys päätökselle lykätä valmiusluottojärjestelyä. Vuoden 1995 lopussa 
maksamattomia velkoja ulkomaille oli 236 miljoonan dollarin arvosta. 
Ulkoinen rahoitus oli vuonna 1995 hieman odotettua vähäisempää pääasiassa Kansain­
välisen valuuttarahaston ohjelman toteutusvaikeuksien takia. Bruttovaluuttavarantoa kertyi 
kuitenkin yhden kuukauden tuontia vastaava määrä. 
3. ULKOMAANVELKA 
Vuoden 1995 aikana Ukrainan ulkomaisen velan määrä kasvoi vuoden 1993 7,1 
miljardista dollarista 8,1 miljardiin. Ilmaistuna prosentteina BKT:sta tämä merkitsee 
laskua 29 prosentista 24 prosenttiin. Ulkoisen velan hoidon suhde tavaroiden ja palvelujen 
vientiin laski 12 prosentista 10 prosenttiin. Ukraina neuvottelee parhaillaan Venäjän 
kanssa mahdollisuudesta järjestellä uudelleen viimeaikoina kerääntyneitä kaasutoimituksiin 
liittyviä maksamattomia velkoja. 
A 
TILASTOLIITE 
TAULUKOT l 
SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 18 
LIITE: KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUJEN MÄÄRITELMÄ 24 
6 
TAULUKKO 1 
HYVÄKSYTTYJEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TAKAUKSET PÄÄOMANA 
(miljoonaa ecua) 
Rahoitusjärjestelyt 
JÄSENVALTIOT 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Muut 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
A. Rahoitusapu 
1. Unkari 
2. Tsekin tasavalta 
3. Slovakian tasavalta 
4 Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel 
8. Baltian maat 
9. Moldova 
10. Ukraina 
11 Valko-Venäjä 
12 Ent. Neuvostoliitto 
B. Muut 
13. EIP Välimeri 
14. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I 
15. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa II 
16. EIP Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat 
17. EIP Etelä-Afrikka 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ Hyväksytyt enim 
mäismäärät 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
285 
75 
1250 
6362 
1700 
3000 
750 
300 
17282 
43612 Kokonaismäärä 
pääomana 
30.06.95 
1000 
4071 
741 
1289 
439 
7540 
440 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
702 
1756 
658 
24 
107 
5572 
13111 Kokonaismäärä 
pääomana 
31.12.95 
1000 
4045 
720 
1113 
385 
7263 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
347 
1782 
837 
96 
149 
5851 
13114 Nostamatta 
31.12.95 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
70 
100 
0 
85 
0 
200 
45 
18 
3647 
844 
2905 
601 
300 
9245 
14445 
TTTakaisinrnaksua ei ole suunniteltu 
2) 31 12.1995 mennessä toista ja kolmatta erää ei ole maksettu, koska Italian viranomaiset eivät ole sitä pyytäneet 
LIITE TAULUKKOON 1 
EIP:N RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 31.12.1995 
ahoitusjärjestelyt 
EIP Välimeri 
Espanja, Kreikka, Portugali 
EIP Välimeri kolmannet maat 
Keski- ja Itä-Eurooppa I 
Keski-ja Itä-Eurooppa II 
Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat 
Etelä-Afrikka Hyväksytyt lainat 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
300 Avatut luotot -
peruutukset 
1465 
4972 
1647 
1894 
607 
45 Alkuperäinen 
nostettu määrä 
1576 
2715 
856 
96 
149 Kokonaismäärä 
31.12.95 
385 
1782 
837 
96 
149 
Huomautus. Alkuperäiset nostetut määrät ylittävät joskus hyväksytyt lainamäärät sopimusten allekirjoittamisen 
ja 30 päivän kesäkuuta 1995 välisenä aikana tapahtuneiden ecun kurssin vaihteluiden vuoksi. 
2. 
TAULUKKO 2 
VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAISRISKIT 
(arvio miljoonaa ecua perustuen 30 palvaan kesäkuuta 1006 manntas* noatettulhln eriin) 
199S 1007 1006 1000 2000 2001 2002 2003 YHTEENSÄ 
JÄSENVALTIOT 
PÄÄOMA 
A. Maksutase 
1.Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 500 
500 
153 
306 444 
547 500 
1006 
57 45 1000 
4045 
720 
1100 
362 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 1533 1063 1747 2630 02 
KOROT 
A. Maksutase 
1 Kreikka 
2. Italia 
B Rakenteelliset lainat 
3. Euratom 
4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön 
uusi rahoitusväline - maanjäristykset 
5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat 
Espanja, Kreikka, Portugali 95 
255 48 
215 48 
215 190 
1005 I 
113 
216 
VAUSUMMA KOROT 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PAAOMA 
A. Rahoitusapu 
6 Unkari 
7. Tsekin tasavalta 
8 Slovakian tasavalta 
9. Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12 Algeria 
13. Ent Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venäjä 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski- ja Itä-Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 260 
VÄLISUMMA PÄÄOMA 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
6. Unkari 
7 Tsekin tasavalta 
8 Slovakian tasavalta 
0 Bulgaria 
10. Romania 
11. Israel 
12 Algeria 
13. Ent. Neuvostoliitto 
14. Baltian maat 
15. Moldova 
16. Ukraina 
17. Valko-Venäjä 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski- ja Itä Eurooppa I ja II 
20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 134 
30 
VÄLISUMMA KOROT 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(loista Itä-Eurooppa) 
,'iolsta muut kolmannet maat) 26 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
14 
14 
5 
9 
3 
123 
63 
6 80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
44 
12 100 
123 
62 
150 
185 
1161 
3149 114 
61 157 
63 
16 
3049 
751 
330 837 
749 103 
57 162 
83 
16 110 
5 
153 
87 
18 
3238 
871 
307 25 17 
6 
142 
87 
18 25 
9 
17 
6 
134 
87 
19 
695 
394 
300 660 
378 
281 261 
409 254 
316 9 
17 
6 
133 
80 
6 
252 
2 
5 
2 
40 
29 
4 
151 
1P4 440 
250 
125 
360 
510 
160 
500 
347 
135 
32 
51 
18 
1155 
560 
105 
4749 
54 
«2 
32 
115 
210 
32 
210 
21 
73 
32 
63 
1 
672 
385 
41 
2004 
3876 
2876 
P> 
2> 
TAULUKKO 3 
VUOSITTAISET TEOREETTISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMM/ 
(Arvio miljoonaa ecua perustuen komission nostamiin, päättämiin ia ehdottamiin e 
JÄSENVALTIOT 
PAAOMA 
A. Maksutase 
1. Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 
4. EIP Espanja. Kreikka^ Portugali 
Valisumma pääoma 
KOROT 
A Maksutase 
1 Kreikka 
2. Italia 
B. Rakenteelliset lainat 
3. Euratom ia yhteisön uusi rahoitusväline 
4. EIP Espanja, Kreikka. Portugali 
Valisumma korot 
JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 
KOLMANNET MAAT 
PÄÄOMA 
A Rahoitusapu 
5 Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8 Bulgaria 
9 Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. Ent. Neuvostoliitto 
13 Baltian maat 
14 Moldova 
15. Ukraina 
16 Valko-Venaia 
17. Euratom Keski- ia Ita-Eurooppa 
B. Takuut 
18. EIP Valimen 
19 EIP Keski- ja Ita-Eurooppa I ia II 
20 EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etelä-Afrikka 
Valisumma pââoma 
KOROT 
A. Rahoitusapu 
5. Unkari 
6. Tsekin tasavalta 
7. Slovakian tasavalta 
8. Bulgaria 
9. Romania 
10. Israel 
11. Algeria 
12. Ent. Neuvostoliitto 
13. Baltian maat 
14. Moldova 
15. Ukraina 
16. Valko-Venaja 
17. Euratom Keski- ja Itä-Eurooppa 
B. Takuut 
18. EIP Välimeri 
19. EIP Keski- ja Ita-Eurooppa I ia II 
20. EIP Lat Am ja Aasian kehitysmaat 
21. EIP Etela-Afrikka 
Valisumma korot 
KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 
KAIKKI YHTEENSÄ 
(josta Itä-Eurooppa) 
(josta muut kolmannet maat) 1996 
500 
500 
459 
73 
1532 
95 
425 
152 
33 
705 
2237 
260 
204 
134 
30 
628 
57 
25 
20 
40 
55 
16 
55 
14 
18 
5 
19 
5 
10 
168 
112 
15 
2 
635 
1263 
3500 
873 
390 1997 
991 
72 
1063 
48 
553 
111 
27 
738 
1801 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
141 
44 
12 
1178 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
7 
22 
6 
29 
8 
30 
262 
219 
33 
9 
897 
2075 
3876 
1132 
943 1998 
500 
1006 
185 
57 
1748 
48 
638 
30 
20 
735 
2483 
100 
123 
62 
150 
185 
157 
63 
16 
856 
36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
6 
29 
8 
50 
374 
337 
52 
18 
1086 
1942 
4425 
1290 
652 1999 
58 
50 
108 
553 
15 
15 
583 
691 
190 
236 
164 
30 
3 
623 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
6 
29 
8 
1 70 
447 
402 
62 
20 
1194 
1817 
2508 
984 
833 2000 
2539 
55 
45 
2639 
553 
11 
11 
575 
3215 
80 
110 
5 
327 
269 
48 
11 
850 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
6 
29 
8 
88 
456 
395 
61 
29 
1203 
2053 
5267 
1086 
967 2001 
71 
21 
92 
340 
7 
7 
354 
447 
70 
150 
9 
17 
6 
13 
420 
371 
65 
19 
1140 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
6 
29 
8 
94 
436 
361 
56 
28 
1129 
2269 
2716 
1060 
1209 USRISKIT 
riin) 
2002 
2000 
23 
2023 
340 
2 
5 
347 
2370 
55 
100 
25 
12 
37 
11 
27 
459 
399 
69 
25 
1219 
26 
13 
8 
13 
20 
11 
5 
27 
7 
91 
408 
324 
50 
26 
1028 
2247 
4617 
1090 
1157 2003 
2000 
21 
2021 
170 
2 
3 
175 
2196 
260 
80 
70 
100 
85 
12 
57 
11 
40 
473 
393 
69 
25 
1675 
26 
8 
7 
10 
11 
3 
23 
6 
87 
376 
287 
45 
23 
912 
2587 
4783 
1466 
1121 rHTEENsi 
1000 
8045 
1820 
362 
11227 
190 
3571 
329 
123 
4212 
15439 
700 
250 
125 
440 
580 
160 
600 
365 
220 
38 
111 
28 
80 
2347 
1733 
309 
83 
8169 
267 
62 
118 
175 
263 
32 
285 
21 
139 
43 
211 
55 
520 
2927 
2437 
374 
155 
8083 
16252 
31691 
8980 
7272 
fr 
MMitlfcl IlKMfcMHOfH 
Maa Akjwta 
BKTn reaalkasvuproaanfti 
0(yiv ja kaasun (kotkaa vain Algeriaa.) 
Inflaatioprosentti Oouhjkuufaulukuu) 
Vaihtokurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) 
Nimennen «faktiivinen vaihtokurssi (muutosQ4Q4 (-=arvon aleneminen 
Reaalinen efeMHvtnen vaihtokurssi (muutosCHKM C—arvon aleneminen) 
Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT:«ta) 
Maksutase 
Tavaroiden Ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain doBerla) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suoden ulkomaisten Investointien nettosfsaanvtrtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljardia dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ukomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppui 
kesHpttkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Ukomaenveka/BKT (%) 
UlkomaanvelkaAavarolden ja palvelujen vienti (%) 
Vetanhofto/tavanoiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta. ml|oonaa dollaria) 
Velan huojentamlssoplmukset ja uudeHeenjériestelyt (mi|ardia dollaria) 
MF:n järjestelyt 
TyyppiAi:o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
MarkklnoHa havaitun luottokelpoisuuden osoKUnwt 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
Rlskiluokitus (2) 1993 
-2,0 
-0.6 
16,1 
24,0 
-7.9 
12,8 
-8,7 
11.0 
1.6 
0,0 
1.5 
1.9 
25.7 
25,0 
0,7 
9,1 
7,2 
1,9 
51,8 
206,8 
82,2 
el ole 
ei ole 
et ole 
el luokiteltu 
ei luokiteltu 
maaHsk. syysk. 
68 79 
(169)(170) 
maaHsk syysk 
62 69 
(127X133) 
28,2 27,1 1994 
1,1 
•2.5 
34,9 
42.9 
-78,6 
-40,4 
-4,4 
9.5 
-6,9 
0,0 
2,6 
2,9 
29,6 
28.9 
0,7 
4,6 (3) 
3,2 
1.4 
67,7 
252,0 
48,7 (3) 
el ole 
4,5 
SBA 
(5794-5/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maaHsk syysk. 
92 96 
(167X167) 
maalisk. syysk. 
75 78 
(135X135) 
2<5,3 24,6 1995 
VHmelsIn tieto 
tai arvio (E) 
5,3 
1,5 
•223. (E) 
52,2 
-21,7 
-34,5 
-2,8 
10,5 
-5,7 
100,0 
1,9 (marrask) 
2,0 (marrask.) 
33,8 (E) 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
3,8 (3) 
2,2 (3) 
1,6 (3) 
78.5 (E) 
264,4 (E) 
49,1 
el ole 
4,8 
SBA 
(5/94-5/95) 
EFF 
(5«5 - 5/98) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
102 107 
(187X181) 
maalisk syysk. 
89 91 
(135X135) 
23.5 22,8 
(1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa 
voi parantaa nskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
(3) Uudelleenjärjestelyjen jälkeen 
6 
«taarlskHndlkaattortt 
Maa Vako-Vanaja 
BKT:n raaaHtasvuprosantti 
TeoNsuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (Jakson loppu) 
Inflaatioprosentti Qoulukuufoulukuu) 
Vaihtokurssi (rupla/USD) (keskiaivo) 
NlmaBnan etektHvlnen vaihtokurssi (muu*3$Q4/Q4 (-tarvon aleneminen) 
Reaabtan «fektllvihen vaihtokurssi (bwutoriHQ* (-«arvon aleneminen) 
JuMstaJoudan yMnan tasa (prosenttia BKT:sta) 
Maksutasa 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvataln dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) 
Suorien ulkomaisien Investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaindefbtvino valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (mlljoonea dollaria) 
pääoma 
korko 
Ukomaanvdta/BKT (%) 
Ulkoniaanvelca/iyOdykkeiden vienti (%) 
Vetanr*>«Otrhyodykkelden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan uudetktertjärjestelyscpimus 
IMF:n järjestetyt 
TyyppiAvo 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Luottokalporsuudan osottttmet 
Mood/s: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (1 ) 
(maiden lukumäärä) 
RisMluokttus (2) 1993 
-11.6 
-10,0 
1,5 
1990 
932 
stsaalavtfa 
•I saatavlla 
-8.3 
2941 
-8,7 
18 
75,0 
0,3 
964 
ai saatavlla 
el saatavlla 
14,7 
ei saatavlle 
ei saatavilla 
25.0 
33,0 
0,5 
eisaatavilt 
STF 
(6/93-8/94) 
jäljessä 
ks. alaviite 
(3) 
el luokiteltu 
et luokiteltu 
maaisk. syysk, 
148 139 
(169)(170) 
maaHsk. syysk. 
... 100 
(127X133) 1994 
-20,0 
-35,0 
2,0 
2220 
2202 
eisaatavila 
ai saatavlla 
-1,7 
3138 
-11.4 
10 
108,0 
0,3 
1.500 
el saatavina 
ei saatavilla 
197,0 
el saatavilla 
el saatavilla 
20,0 
48,0 
5,7 
493 
Venäjän kanssa 
erääntyneistä 
kaasumaksuista 
STF 
(1/95) 
ks. alaviite 
(3) 
eiluokiteRu 
ei luokiteltu 
maaisk. syysk. 
145 138 
(167) (167) 
maalisk syysk 
109 109 
(135X135) 
15.5 15.7 1995 
Vamersln tieto 
tai arvio (E) 
-7,0 (E) 
-10.0 (E) 
etsaalavMa 
290 (E) 
11500 
alsaatevtti 
eisaatavila 
-3,2 
3135 (E) 
-4,1 (E) 
20 (E) 
426.0 (E) 
1.5 
2.085 (E) 
el saatavilta 
el saataville 
230,0 (E) 
178,0 (E) 
61.0 (E) 
22,0 (E) 
66,0 (E) 
7,8 (E) 
460 
Venäjän kanssa 
erääntyneistä 
kaasumaksuista 
SBA 
(7/95-6/95) 
)M«ssa 
(4) 
el luokiteltu 
el luokiteltu 
maaisk. syysk. 
135 134 
(187X181) 
maalisk syysk 
112 112 
(135X135) 
15,2 15,5 
(1) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa risMluolotustaan, mutta pudota sl» järjestyksessä, jos kalkkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen kjokjlus paranee 
(3) IMF n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF oli kuitenkin suopea 
hallituksen syksyllä 1994 hyväksymälle ohjelmalle, jota tuettiin toisella STF-erälä tammikuun 1995 lopi*e 
(4) Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa joulukuussa 1995, el saatu valmiiksi. 
P, 
fc 
MaajtakMndkaattortt 
Maa Bulgaria 
BKT:n reaalkasvuproaertti 
Taoltuustuotanto (muutosproaentti) 
Tyottomyysasta Oakaon loppu) 
Inflaatioprosentti (jakson loppu) 
Vaihtokurssi (levAJSO) (jakson loppu) 
Ntmainen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/CH (--arvon aleneminen) 
Roaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-'•arvon aleneminen) 
Juädstasouoen yleinsn tasa (prosenttia BKTtsta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja peiveiujen vienti (miljardia Yhdysvataln dotaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten Investointien neUosisäänvfrtaus (mljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kuka (jakson loppu) 
miljardi» dollaria 
tavaroiden ja palvelujen määränä Ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(Vaindettav/na valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppij) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milfardia dotarie) 
pääoma 
korko 
Ukomaanvefca/BKT (%) 
UkomaanvelkaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
VetenhoitoAavBroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojertamissopimulcset ja uudaleenjärjeslei/ 
«f :n Järjestetyt 
Tyypptöro 
(Pälviys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-päiväys) 
MarkkkioHaJ havaitun luottokslrjalsuudanosoKknst 
Moody's; pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
Rtskikiokitus (2) 1093 
-2.4 
-8.5 
16,3 
63,8 
32,7 
-33,5 
59,2 
-15,7 
3,7 
-12,8 
40 
1,0 
2.0 
12.5 
7.3 
5,2 
1,6 
1,1 
0.5 
120,5 
266,5 
33,7 
eisaatavila 
tontoon Idubi 
(rot-ovar-iuotot ja 
0D3R sovittu 
periaatteessa) 
-
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk 
122 125 
(169)(170) 
maalisk. syysk. 
91 89 
(127)1133) 
18,9 19.5 1994 
1,4 
4,0 
12,9 
121,9 
66,0 
-101.8 
eisaatavila 
-6,6 
4,2 
-0.2 
105 
1.3 
3,0 
10,4 
8.9 
1.5 
1,0 
0.5 
0,5 
109.3 
202,2 
18,4 
el saatavilla 
Lontoon klubi 
DOSR (heinak.) 
Pariisin klubin 
uudeOeenjärl 
(huhtlk.) 
SBA+STF 
(3/94 - 3/95) 
SBA keskeytetty 
syyskuussa 1994 
ei k/oldteltu 
ei luokltetu 
maalisk. syysk. 
88 98 
(167) (167) 
maaisk syysk 
91 95 
(135X135) 
19,8 20.8 1995 
VHmalalri «sto 
tai arvio (E) 
2,5 (E) 
2.8 (E) 
11,1 
33.0 
69,8 
-5.7 
ai saatavlla 
-6.7 (E) 
4.8 (E) 
2,2 (E) 
165 (E) 
1.8 (lokak) 
3,6 (lokak ) 
10.7 (E) 
9,2 (E) 
1.5 (E) 
1,1 (E) 
0,5 (E) 
0,6 (E) 
83,0 (E) 
159,6 (E) 
17,5 (E) 
0 
ei ole 
el luokiteltu 
el luokiteltu 
maalisk syysk. 
90 90 
(187X181) 
maalisk syysk 
93 94 
(135X135) 
21.9 22,2 
(1) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdoAsuutta Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti jäijestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
P> 
Tr 
"" ~ MaariekUndlkaattortt 
Maa Teakin tasavalta 
BKT:nreaalkasvuprosenttl 
Teoasuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste. prosenttlB työvoimasta (Jakson loppu) 
Irrflaatloprosentii Qoukikuwfoutukuu) 
Vaihtokurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) 
Nimalnen efektiivinen vaihtokurssi (muuto*Q4/Q4 (-'arvon aleneminen) 
Reaalinen efekBMnen vaihtokurssi (muutoaQ4/Q4 (-'arvon alamommen) 
Julkistalouden yleinen tasa (prosenttia BKT-.sta) 
Maksut*» 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (mljoonaa Ybdysvaitatn dolaria) 
Vaihtotase (proserrflia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisaänvirtaus (miljoonaa dollaria ) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson toppu) 
mjljardla cfoflerta 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin mäörftne kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuutoina, mtijanHa doUa/ia, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuoa) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
UKomaanvelka/BKT (%) 
UlkomaanvelkaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) 
Velan huojertorrtssoplrnukset ja uuxteltoenjarjeslelyt 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/h:o 
(Päiväys/-) 
Aikataufussa/aikatauiusta jajjessA 
(-/päivämäärä) 
Markkinoilta havaitun luottokelpoisuuden oaolttlmet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero ( t ) 
(maiden lukumäärä) 
The InsStiröonal Investor 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (2) 1903 I 
•0,9 
-5,4 
3,5 
18,2 
29,9 
4,2 
19,3 
0.5 
16728 
0,5 
542 
3.9 
2,8 
8,5 
6,5 
2,0 
1,4 
0,9 
0,5 
27,0 
50,8 
8,4 
ei ole 
ei ole 
SBA 
(3/93-3/94) 
aikataulussa 
Baa3 
BBB 
maaisk syysk 
48 43 
(169X170) 
maalisk. syysk. 
42 40 
(127)(133) 
44,6 46,6 1994 
2,6 
2.3 
2.8 
10.2 
28.2 
0.0 
6,6 
0,1 
18837 
0,0 
749 
6,2 
4,2 
10,7 
7,8 
2,9 
2,5 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
29,6 
54,7 
13,0 
ei ole 
el ole 
SBA 
(3/93-3/94) 
aikataulussa 
Kaikki velat IMF:le 
maksettu ennen 
määräaikaa 
Baa2(kesak.) 
BBB+(kesak.) 
maaisk, syysk. 
40 39 
(167)(167) 
maalisk. syysk. 
40 39 
(135)(135) 
49,7 52,8 1996 
Viimaisin «eto 
tai arvio (E) 
5,2 
12,9 (marrask) 
2.9 
7.0 
26,3 (lokak.) 
eisaatavila 
eisaatavtta 
0.5 (E) 
22195 (E) 
-3.5 (E) 
1965(tammt-syysk.) 
12,9 (marrask) 
8,0 (marrask) 
15,0 (kesak.) 
9,6 (kesak.) 
5,4 (kesäk ) 
3,1 (kesäk) 
ei saatavlla 
ei saatavlla 
31,0 (kesäk.) 
67,6 (kesäk) 
14,0 (E) 
ei ole 
ei ole 
Baai (syysk.) 
A(marTask) 
maaisk syysk 
35 41 
<187)(181) 
maalisk. syysk. 
33 30 
(135X135) 
55,8 58,4 
( 1 ) Mlta suurempi järjestysnumero on, sitä ahaisempl on maan luottokelpoisuus. 
(2) Mäet luokitellaan asteikolla 0 -100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollsuutta Tietty maa 
voi parantaa nskituokitijstaan. mutta pudota silti järjestyksessä, jos kalkkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 
6 
ô 
MaariskWndkaattont 
Maa Viro 
BKT») reaatkasvupi usei Iti 
Teoa^uu«tuotar<o(rr«iutosprosentti) 
Tyatömyysaate (jakaen toppu) 
inflaatioprosentti (jakson loppu) 
Vaihtokurssi (kruuruAJSO) (jakson loppu) 
Nlme«nenefeldiMrt«nvalr<oiaj»si <hiuufc>tQ4/Q4 f-servon aleneminen) 
ReaatnenefelalMhenMattoioursei QnwtotQ4/Q4 ("-«arvo» aleneminen) 
Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT-.sta) 
Rahoitustase(l) 
Budjettttasa(i) 
Maksutase 
Hyodykkeldeh vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dolaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) pois luettuna vtrallset siirrot 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa douane 
tavaroiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
kesMpHkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyet (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mifoonaa doUarle) 
pääoma 
korko 
UlkorrauOTvetts/BKT (%) 
Ukomaanvelia/nyödykkelden ylenti (%) 
Vetanhoitarr/ödyklteiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) 
Velan huojeniamissopimukset ja uudeleenjäijestetyt 
IMF :n järjestetyt 
Tyypptfro 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-päiväys) 
Mwt*lrxiaUrwvaa^jnluattok«apolBuud»o«olWrt»t 
Moody's: pitkäaikainen ulcomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkäaikainen ufcomaenvakiutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
RIskiluokitu* (3) 1993 
-3.5 
-27,0 
1.7 
35,7 
13,2 
eisaatavila 
eisaatavila 
1,4 
-0,7 
801 
-5,7 
160,0 
388 
4,0 
135,5 
eisaatavila 
ei saatavila 
13,5 
eisaatavila 
eisaatavila 
6.6 
17,0 
1,7 
ei ole 
el ole 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
aikataulussa 
eiluokrtetu 
elluokltetu 
maaisk. syysk. 
126 122 
(169)(170) 
maaisk syysk. 
81 84 
(127X133) 
21.4 20.9 1994 
4.0 
10,0 
4,0 
41,6 
13,0 
eisaatavMa 
ei saatavlla 
0,8 
0.0 
1328 
-9,0 
212,0 
447 
3,2 
271,0 
el saatavilla 
ei saatavilla 
2,1 
0,0 
2,1 
7.7 
17.1 
1,5 
ei ole 
el ole 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
eituokrteRu 
maaisk. syysk. 
105 102 
(1671(167) 
maalisk. syysk. 
88 86 
(135X135) 
20,7 23,6 1995 
Viimaisin tieto 
tai arvio (E) 
4.0 <E> 
etsaatevMa 
5.4 
28,0 
11,5 
25,0 
0.8 (E) 
0.3 (E) 
1913 (E) 
-10.6 (E) 
190.0 (E) 
584 (E) 
2,8 (E) 
353,0 (E) 
ei saatavilla 
el saatavilla 
23,0 (E) 
0.0 (E) 
23,0 (E) 
9.9 (E) 
13,5 (E) 
1,2 (E) 
ei ole 
el ole 
SBA 
(4/95 - 4/96) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
el luokiteltu 
maalisk. syysk. 
66 76 
(187X181) 
maalisk. syysk. 
79 79 
(135) (135) 
25,4 26,3 
(1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon vetion nettoialnanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
(2) Mitä suurempi Järjestysnumero on. sati atwisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Maat luokitetaan asteikolta 0-100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdottsuutta. Tietty maa 
voi parantaa rtskituottflustatn. mutta pudota silli järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
6 
°) 
MaariakMndlkaattortt 
- Maa Unkari 
BKT TI reaalkasvuprosenttl 
Te<*suustucrtanto(rrMJtosprosenttl) 
Työttömyysaste (rxoserrttla työvoimnsta) (Jakson toppu) 
Inflaatioprosentti (joulukuufauk/kuv) 
Vaihtokurssi (fortntHAJSD) (jakson loppu) 
Nlme*nen efektiivinen vaihtokurssi (muuto»Q4/Q4 (-'arvon elermmtnen) 
Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-*arvon eteneminen) 
Konaolidoltu valtion talousarvion taae (prosenttia BKT:ata) (GF8-mä»rrrlefy) 
Makeutat» 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (mi|oonaa Yhdysvaltain doterla) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dolaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
mtyardia dollaria 
hyydykkeiden tuonnin määrän» ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ukomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, mUjaixtta dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
k/hyt(< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hollo (miljardia dolaria) 
pääoma (1) 
korko 
UTkomaanveika/BKT (%) 
Ulkomaanvefca/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Veianhoitortavarolden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista Ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Vetan huojentarnlssopiriiukset ja uudeleenjärjestetyt 
IMF:n järjestelyt 
TyyppiAro 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-päivämäärä) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's, pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä i 
Rlsktfuokitus (3) 1993 
•«.8 
4,0 
12,1 
21,1 
100,7 
-3,1 
10,2 
-7.5 
10371 
-9,6 
2328 
6,7 
7,1 
24,6 
22,6 
2,0 
4,9 
3,3 
1,6 
68,0 
237,2 
47,4 
ei ole 
ei ole 
SBA 
(9/93-12/94) 
aikataulussa 
Ba1 
BB+ 
maaisk. syysk 
47 46 
(169)(170) 
maaisk. syysk. 
43 43 
(127)(133) 
44,3 44,8 1994 
2.9 
S.O 
10,9 
21.2 
111,0 
-14.3 
0.0 
-6,1 
10219 
-9,5 
1100 
7,0 
7.4 
28,5 
26.1 
2,4 
6.2 
4,3 
1,9 
69,5 
278,9 
60,8 
ei Ole 
el ole 
SBA 
ensimmäinen 
tarkastelu 
kesken 
Ba1 
BB+ 
maalisk. syysk. 
44 46 
(167X167) 
maalisk. syysk. 
43 44 
(135)(135) 
46,1 46,2 1995 
VfhnofsJii tieto 
tai arvio (E) 
2,0 (E) 
€.0 
10,4 
28.5 
134,6 (lokak) 
-26,4 (03, 
-6,4 (03; 
-3.0 (E) 
16759 (E) 
-6,0 (E) 
3300 (E) 
11,9 
12,0 
31,7 (marrask.) 
28,5 (marrask ) 
3,2 (marrask.) 
8,4 (E) 
ei saatavlla 
eisaatavila 
74,1 (E) 
189.2 (E) 
50,0 (E) 
ei ole 
ei ole 
-
Ba1 
BB+ 
maaisk. syysk 
50 44 
(1871(181) 
maaisk. syysk. 
45 48 
(135)(135) 
46,4 45,0 
( 1 ) Aikataulusta edelä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(3) Msat kjotoietlaan asteikolta 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdoisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
10 
MaariekMndlkaattorit 
Maa Israel 
BKT n reaatkasvuprosenttl 
Teoisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) 
Työttömyysaste (keskiarvo) 
KuWtajahlritalndeksl (joulukuujoulukuu) 
vaihtokurssi (sekea/USD) (jakson loppu) 
Nimennen efektiivinen vaihtokAISD (muutosQ4/Q4 (—arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen valhtolt/USD (muutosQ4/Q4 (—arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen vaje (prosentteina BKT:sta) 
Makeutaee 
Hyödykkeiden vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) (kuukausittaisen tuonnin määränä) 
miljardia dolaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka (bruttovelka) 
(miljardia doHana, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyet (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dolaria) 
pääoma * 
korko (netto) 
Ukomaanvelka/BKT (%) 
Ulkomaanvelka/vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojeritamlssopimuksel Ja uudeleenjärjester/l 
IMF:n järjestelyt 
TyyppMro 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päivämäärä) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ukomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (2) 1993 
3,5 
6,5 
10,0 
11,3 
2,986 
-6.1 
1.8 
-2,5 
14,9 
-1,8 
0 
6.382 
2,4 
36.1 
ei saatavilla 
ei saatavila 
4,1 
1.9 
2.2 
55.8 
242,3 
14,0 
el ole 
ei ole 
el ole 
ei luokiteltu 
BBB+ 
maaisk. syysk 
29 29 
(169)(170) 
maalisk. syysk. 
46 46 
(127)(133) 
39,6 40,5 1994 
6,5 
7,2 
7,8 
14,5 
3,018 
-8.1 
2,4 
-2,0 
16,5 
-3,0 
406 
6,689 
2,5 
40,0 
ei saatavila 
ei saatavilla 
4.6 
2.2 
2,4 
54.2 
226,7 
14,9 
ei ole 
ei ole 
ei ole 
«luokiteltu 
BBB+ 
maaisk. syysk 
30 33 
(167)(167) 
maalisk syysk 
46 43 
(135)(135) 
43.4 46,5 1995 
Viimeisin Veto 
tai arvio (E) 
6.9 (E) 
eisaatavila 
6,3 (E) 
8,0 (E) 
3,140 
AO (E) 
0,9 (E) 
-3,5 (E) 
17,8 (E) 
-6,2 (E) 
1350 (E) 
8,158 (E) 
2,6 (E) 
46.8 (E) 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
ei saatavila 
58.9 (E) 
262.9 (E) 
13,0 (E) 
el ole 
ei ole 
el ole 
A3 
A-
maalsk syysk 
31 31 
(187)(181) 
maalisk syysk 
43 42 
(135)(135) 
47.9 49,2 
( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100. jossa 100 tartolttaa pienintä taiminryörmln mahdofesuutta Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota sit» järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
Ei sisällä lyhytaikaisia velkoja 
u 
MaartskMrvJkaattont 
Maa Latvia 
BICTn reaajkasvuprosahtti 
TeoBsuustuotmto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson toppu) 
Inflaatioprosentti 
Vaihtokurssi flatl/USO) (jakson loppu) 
Nlrneineri efekttMnen vaihtokurssi (muutosQ4A34 (-tarvon aleneminen) 
Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muukuQ4A34 (-'arvon aleneminen) 
Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT:sta) 
Rahoitus* ase (1 ) 
Budjettttase(l) 
Maksutase 
Vienti (mUoonaa Yhdysvaltain dolaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta)pois luettuna viralliset siirrot 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonas dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina 
Iflkornaanvelka 
Ukomaanve&a 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyl (< 1 vuosi) 
Vaihdettavinavaluuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkorraanvelka/BKT (%) 
Utkomaarrvelka/tiyäaYkkeidon vienti (%) 
VelanrK^toAiyödykkeiden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) 
Velan huojertamtssoptmukset Ja uudelleenjärjestelyt 
IMF:n Järjestetyt 
Tyyppi*»» 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(Vpätväys) 
MarkMrtoVa havaitun luottokatooisuudan osotttknst 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Rlskltuokitus (3) 1993 
-12,0 
-32,6 
5,8 
34,8 
0.595 
eisaatavMa 
eisaatavMa 
1,0 
0.6 
998 
4,6 
51 
510 
5,6 
225 
225 
0 
20 
el saatavilla 
ei saatavitta 
10,0 
24,0 
2,0 
ei ote 
ei ole 
SBA/STF 
(12/93-3/95) 
aikataulussa 
«luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk syysk. 
133 132 
(168X170) 
maaisk syysk. 
89 07 
(127) (133) 
19,5 20,0 1994 
2,0 
-2.2 
7,0 
26,0 
0,548 
eisaatavMa 
«iaaatavNa 
-1,7 
-4,1 
951 
-4,6 
155 
620 
5,5 
359 
359 
0 
27 
20 
7 
10,0 
38,0 
3.0 
ei ole 
ei ole 
SBA/STF 
(12/93 - 3/95) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
104 125 
(167X167) 
maalisk syysk. 
94 92 
(135X135) 
19,6 21,3 1995 
Vttmelsin tieto 
talarvto(Ê) 
0,0 (E) 
eisaatavila 
6,3 
23,0 
0512 
0,0 
20,0 
-3,8 (E) 
-4,4 (E) 
1204 (E> 
-4,0 (E) 
153 (E) 
600 (E) 
4.8 (E) 
540 (E) 
540 (E) 
0 (Ê) 
31 (E) 
16 (E) 
15 (E) 
12.0 (E) 
45,0 (E) 
2.6 (E) 
ei ote 
ei ole 
SBA 
4/95-4/96 
jällessä 
elluojotetu 
elluoktteltu 
maaisk. syysk 
106 116 
(187)(181) 
maaisk syysk 
91 69 
(135) (135) 
22,6 23,4 
1 Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valion nettolainanantoa. mutta budjettitaseessa otetaan. 
2 Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
3 Maat luokitellaan asteikote 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskili/okiSustaan. mutta pudota st» järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
e> 
\2-
MaajrtattMncMcaattorlt 
Maa Usttua 
BKT.n reaallcasvupi oaenlfl 
Teotauustuotanto (muutosprosentti) 
TyäMrnyyseate (jakson toppu) 
Inflaatioprosentti (jakson toppu) 
Vaihtokurssi (Hi/USD) (jakson loppu; vuodeUe 1994 vahvistettu 1.4.04 mukaan) 
Ntrnefenen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/04 (-*arvon eteneminen) 
Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (mtiutosQ4/04 (-»arvon aleneminen) 
JuäOstatouden ytatoan tasa (prosanttla BKT.sta) 
Rahoitustaseo) 
Budjettltased) 
Maksutase 
Vienti (mi Joonaa Yhdysvaltain dolaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) pois luettuna viraWset siirrot 
Suorien ulkomaisten investointien nettoslsäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson toppu, kaikki ulkomaiset saatavat) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hollo (miljoonaa dolaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanvelka/BKT (%) 
UlcomaarrvofcaAavaroldonJe palvelujen vienti (%) 
VetenholtoAavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) 
Velan huojentamrssopimuksot ja uudeteenjänesteryt 
MF» Järjestelyt 
TyyppWh:o 
(Päiväys/-) 
Aitataubssa/ktkatautusta jäljessä 
(-/päiväys) 
Markkinoita havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's pitkäaikainen uttomaarrvaluutan luokitus (jakson toppu) 
StP: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (3) 1993 
-16.2 
•47,0 
1.6 
188,6 
3,9 
ei saatavilla 
eisaatavMa 
0,9 
-4,8 
1877 
-8,3 
23 
410 
2,4 
345,3 
el saatavila 
ei saatavila 
15.0 
ei saatavilla 
el saatavilla 
11.2 
16,3 
0,7 
ei ole 
ei ole 
SBA/STF 
(10/93-3/94) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
el luokiteltu 
maaisk. syysk 
134 130 
(169)(170) 
maalisk. syysk 
91 93 
(127X133) 
18,9 19,0 1994 
1.5 
1,0 
4,0 
45,0 
4,0 
eisaatavMa 
eisaatavila 
-1,5 
-4,2 
1930 
-4.3 
60 
568 
2,7 
530,0 
el saatavilla 
eisaatavila 
25,4 
el »astavUa 
el saatavlla 
9,7 
25,0 
1.0 
ei ole 
ei ole 
STF (10/93-3/94) 
EFF (10/94-11/97: 
aikataulussa 
«luokiteltu 
eituokttetu 
maaisk syysk. 
110 121 
(167X167) 
maalisk. syysk 
97 96 
(135X135) 
16,4 20,0 1995 
Vllmetein tieto 
tai arvio (E) 
3.0 (E) 
15,0 (E) 
6,1 
35,0 
4,0 
0,0 
30.0 
-1.5 (E) 
-3,4 (E) 
2250 (E) 
-34 (E) 
55 (E) 
600 
3.5 
860,0 (E) 
el saatavila 
el saatavila 
43,0 (E) 
38.0 (E) 
5,0 (E) 
11,0 (E) 
35,0 (E) 
2,0 (E) 
ei ole 
ei ole 
EFF 
(10/94 -10/97) 
aikataulussa 
elluokrtetu 
ei luokiteltu 
maaisk syysk 
108 118 
(187) (181) 
maaisk syysk. 
95 90 
(135X135) 
21,7 22,9 
Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoiainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. 
Mita suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on mäen luottokelpoisuus. 
Maat luokitellaan astelkola 0 -100. jossa 100 tarkoittaa pienintä lalmiriryönnln mahdofesuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota sHti jäijestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
P> 
O 
MaaliekUndlkaattorrt 
/ 
Maa Moldova 
BKT.n reaalkasvuprosenttl 
Tecasuustuotarto (Rwutos^roseroll) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson toppu) 
Iriflaattoprosentt (jakson loppu) 
Vafrttokurssi (leurUSO) (jakson loppu) 
NimeHnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4JQ4 (-*arvon aleneminen) 
Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-"arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen tase (prosenttia BKTsta) 
Maksutase 
Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dolaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvlrtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (Jakson loppu) 
miljoonaa dolaria 
tr/ödykkeiden luonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
tyhyt(<1 vuosi) 
Vaihdettavina vatuuuttoir» olevan velan hoito (miljoonaa dolaria) 
pääoma 
korko 
(Jkomaanvelka/BKT (%) 
IfkomaarrvelkaAtyodykkeiden vient (%) 
Veianhutorhyödykkelden vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) 
Velan huojerttamissopimuksetja uudetteeiTjärjester/t 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi/ho 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's, pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (2) 1993 
-8.7 
-7,2 
eisaatavila 
837 
3.64 
eisaatavila 
eisaatavMa 
-6,8 
451 
-9,3 
14.0 
76,6 
1,4 
168 
ei saataville 
ei saatavlla 
5,0 
ei saatavila 
ei saatavilla 
23,0 
37.3 
1,1 
ei ole 
ei ole 
SBA 
(3/93-3/94) 
aikataulussa 
e! luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
159 160 
(169)(170) 
el luokitettu 1994 
-31,2 
-30.0 
1.0 
116 
4.27 
eisaatavila 
eisaatavila 
-8,1 
617 
-12,9 
23,0 
178.8 
3,0 
343 
ei saatavma 
ei saatavilla 
12,3 
el saatavilla 
eisaatavila 
26,0 
55,6 , 
2.0 
ei ole 
ei ole 
SBA 
(12/93- 3/95) 
aikataulussa 
el luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk. 
148 155 
(167)(167) 
ei luokiteltu 1995 
vKmetsIn tieto 
Marvto(E) 
1.0 (E) 
-10,0 (E) 
20 (E) 
24 
4,50 
ei saatavlla 
eisaatavila 
-4,0 (E) 
653 (E) 
-3,5 (E) 
19,7 (E) 
265,0 (E) 
4,8 
652 (E) 
eisaatavMa 
ei saatavlla 
84,9 (E) 
eisaatavMa 
eisaatavila 
42,0 (E) 
99,8 (E) 
13,0. (E) 
el ote 
ei ole 
SBA 
(3/95-3/96) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
el luokiteltu 
maalisk. syysk. 
167 141 
(187)(181) 
el luokiteltu 
( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, ps kalkkien laskettisen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus parem-e 
\A 
MaariakMndlkaattoiH 
- Maa Romania 
BKTn raw^kasvuprosentt 
Teotsuustuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson toppu) 
Inflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (lei/USD) (jakson loppu) 
Nirnellirienefelctirvirienvaihtr^ (moutosQ4/Q4 (-=arvon eteneminen) 
Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-*arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen taae (prosenttia BKT:sta) 
Makeuta»» 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dolaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investoimien nettosisäänvlrtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelke 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ukornaanvetca/BKT {%) 
UlkomaanvelaVtovaroidenJa palvelujen vienti (%) 
Vsrtnholto/iavarokten ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) 
Velan huojeritantf ssopimukset ja uudelleenjärjestelyt 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppi/rto 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's pitkäaikainen ufkörrmnvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden lukumäärä) 
The institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
Riskituototus (2) 1993 
1.3 
7,7 
10,2 
295,5 
1276 
-56.9 
39.7 
-0,1 
4.9 
-4,8 
48 
52 
0,1 
4,4 
3,4 
1.0 
330 
147 
183 
21,4 
61,0 
6,4 
el ole 
ei ole 
ei ole 
el luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk 
66 75 
(169)(170) 
maalisk syysk. 
73 75 
(127)(133) 
24,2 214 1994 
3.9 
9,9 
11,0 
61,7 
1767 
-29,4 
eisaatavila 
-1.0 
6,1 
-1.8 
416 
591 
1.1 
6,5 
4.5 
1.0 
586 
393 
193 
18,9 
81,0 
8,9 
el ole 
ei ole 
SBA/STF 
(5/94-12/95) 
aikataulussa 
«luokiteltu 
«luokitettu 
maalisk. syysk 
74 77 
(167)(167) 
maalisk syysk 
76 74 
(135)(135) 
25,4 26,2 1995 
VKmeisin tieto 
tai arvio (E) 
5,0 (E) 
14,0 (E) 
9.0 (E) 
24,3 (E) 
2547 (lokak.) 
eisaatavila 
eisaatavila 
-2,8 (E) 
7.4 (E) 
-4,7 (E) 
306 (E) 
695 
0,6 
6.0 (E) 
4.8 (E) 
1.2 (E) 
653 
428 
225 
18.7 (E) 
80,0 (E) 
13,0 (E) 
ei ole 
el ole 
SBA jatkettu 
1997toppuunja 
laajennettu 
aikataulussa 
«i luokitettu 
«luototettu 
maalisk syysk. 
68 64 
(187)(181) 
maaisk syysk 
73 71 
(135)(135) 
28.1 29.7 
( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdoisuutta Tietty maa 
voi parantaa nskiiuokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
5 
o 
" " MaartsMtndtiaattarl 
Maa Venäjä 
BKT ii re«alla).*vupro*entn 
Tatfauuttuotanto (muutosprosentti) 
Työttömyysaste (jakson toppu) 
Inflaatioprosentti Qoutukuufautukuu) 
Vaihtokurssi (rupla/USD) (Jakson loppu) 
Nimellinen vaihtokurssi (tauufet04/Q4 f-*ancv? aleneminen) 
Reaelvaihtokurssi (1 ) (muutosQ4A}4 (-=arvon elenemineij 
Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT:sta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljardia dolaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) (pois lukien itutta) (nettoluvut) 
miljoonaa dollaria 
tuonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(Vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 
pääoma 
korko 
Utlcomeanvelka/BKT (%) 
UkomeenvelkaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
VektnhoitoAavarolden ja palvelujen vienti (%) (ennen uudotteenjlrjettälyjä) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pälomasta, mijlardla dolaria) 
Valan huojentamlssopimuksel ja uodatoenjarjestelyt 
IMF:n järjestelyt 
Tyypplrh:o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 
(-/päivämäärä) 
Markktnoala havaitun luottokelpoisuuden osomtmet 
Moody's: pitkäaikainen uKomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (2) 
(maiden lukumäärä) 
RisklluokKus (3) 1993 
-12.0 
-16.4 
6.1 
840 
1247 
-62,5 
-66.9 
-7,7 
58 
1.6 
0,7 
6,4 
1.3 
104 
ei saatavila 
ei saatavilla 
19,4(4) 
14,7 
4,7 
31,0 
176,0 
34.0 
(6) 
Pariisin MubI 
(uudeleenj) 
STF 
(7/83-7/94) 
aikataulussa 
eHuokHetu 
ei luokiteltu 
maaisk. syysk. 
141 137 
(169) (170) 
maaisk. syysk 
87 92 
(127)(133) 
20,2 19,0 1994 
-15,3 
-21,0 
7,1 
315 
3571 
eisaatavMa 
-2,2 
-11,5 
66 
-0.4 
-0.2 
2,3 
0,4 
119 
ei saatavlla 
©i saatavitta 
19,6 (5) 
15,3 
4.3 
40,0 
180,0 
31.0 
(6) 
Pariisin MubI 
(uudeleenj) 
STF 
(7/93-7/94) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
el luokiteltu 
maalisk. syysk. 
138 136 
(167)067) 
maaisk. syysk. 
98 100 
(135X135) 
18.1 18,4 1995 
Viimeisin tieto 
tai arvio (JE) 
-4,2 (E) 
-3,0 (E) 
«.2 
231 
4640 
-30.0 
72,0 
-3.9 (E) 
81 (E) 
1.6 (E) 
ei saatavilla 
8.1 (E) 
1.2 (E) 
130 (E) 
eisaatavila 
eisaatavUa 
17.6(5) (E) 
12,3 
5,3 
33,0 (E) 
160,0 (E) 
22,0 (E) 
(6) 
Pariisin Mut* 
(uudeleenj.) 
SBA 
(4/95 -4/96) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maaisk. syysk 
141 142 
(187)081) 
maalisk. syysk 
97 98 
(135X135) 
19.5 19,4 
(1 ) Reaalvathtokurssi: (USD/ruplakurssI xUSAnhintatasoyrVenäjänhintataso) 
(2) Mitä suurempi järjestysnumero on, s»ä alhaisempi on maan luottokelpoisuus 
(3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100. jossa 100 tarkoittaa pienintä lalrnintyönnln mahdoisuutta. Tietty maa 
voi parantaa rtskiluokitustaen, mutia pudota sHti järjestyksessä, jos kaikkien laskettuien maiden 
keskimääräinen ytemen luokitus paranee 
(4) Ennen uudelleenjärjestelyä. 
(5) Uudelleenjärjestelyn jälkeen 
(G) Vuodesta 1992 lähtien Venäjä el ole hoitanut yksityisiä, entisen Neuvostoliiton lainoja. 
6 
\C, 
MaariekUndlkaattorit 
Maa Slovakian tasavalta 
BKT:n reaallasvuprosermi 
Taotsuustuotanto (muutosproaarittl) 
Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson toppu) 
Inflaatioprosentti Qoulukuu/joulukuu) 
Vaihtokurssi (Slovakian kruunuAJSD) (jakson loppu) 
Nimeinen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-=arvon aleneminen) 
Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (—arvon aleneminen) 
Julkistalouden yleinen taae (prosenttia BKTsta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Vaihtotase (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) 
Virallnen valuuttavaranto (jakson loppu) 
miljoonaa dolaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdeltavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt(< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dolaria) 
pääoma 
korko 
Ulkornaanve*a/BKT (%) 
UkomaanvekaAavarolden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) 
Velan huojentamlssoplmukset ja uudelleenjärjestelyt 
IMF:n järjestelyt 
Tyyppim:o 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/sikataulusta jäljessä 
(-/päivämäärä) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero ( 1 ) 
(maiden lukumäärä) 
Riskiluokitus (2) 1993 
-4,1 
-«.6 
14.4 
25,1 
33,2 
eisaatavila 
-1,8 
-7,6 
7.568 
-5.4 
134 
416 
0,6 
3,4 
2,7 
0.7 
674 
490 
184 
30,8 
44.5 
8,9 
el ole 
ei ole 
STF 
(7/93-7/94) 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
el luokiteltu 
maaisk. syysk 
56 63 
(169)(170) 
maalisk syysk 
57 57 
(127)(133) 
31 30,6 1994 
4,8 
7,0 
14.6 
11,7 
31,3 
eisaatavila 
2,4 
-2.7 
8.983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3,9 
3,2 
0,7 
791 
ei saatavilla 
et saatavila 
31,1 
43,4 
8,8 
el ole 
el ole 
STF 
(7/93-7/94) 
SBA 
(7/94 - 3/96) 
Baa3(toukok.) 
BB- (hetmik ) 
maalisk syysk. 
64 66 
(167)(167) 
maalisk syysk 
59 59 
(135X135) 
31,6 33,1 1995 
Viimeisin Keto 
tai arvio (E) 
7,4 (tamml-syysk.) 
10,1 (marrask.) 
12,8 (marrask) 
7,2 
29,5 (syysk.) 
ai saatavlla 
el saatavilla 
-2.5 (E) 
11.000 (E) 
6.0 (E) 
150 (E) 
2799 (lokak) 
3,4 (lokak) 
4,9 (heinäk.) 
ei saatavilla 
el saatavilla 
1.045 (E) 
ei saatavila 
ei saatavilla 
33,7 (heinäk.) 
44,5 (heinäk) 
9.5 
el ole 
el ole 
SBA 
(7/94-3/96) (3) 
Baa3(toukok) 
BB+(huhSk ) 
maalisk syysk. 
53 51 
(187X181) 
maalisk. syysk. 
61 59 
(13E)(135) 
33,2 35,7 
( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus, 
(2) Maat luokitelaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa 
voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
(3) Ohjelman puolivälin tarkastelu, jonka määräaika oli helmikuussa 1995, ei valmistunut 
3 
n 
MaartekUnottaabtortt 
Maa Ukraina 
BKTn raaalkatvu (muutoaprosertU) 
TaoKaiiuatuotanto (rriuutoeproaentn') 
Ty«rMrrr/ysaata (jakson loppu) 
Inflaatioprosentti Qoulukuufoulukuu) 
Vaihtokurssi (rupla/USD) (jakson loppu) 
• huutokauppajjankkhn valliten 
-käteinen 
Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi frouutosQ4VQ4 (-=arvon aleneminen) 
Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (rnuuto*Q4/Q4 f-=arvon aleneminen) 
JuMataloudan yleinen tasa (prosanttla BKTsta) 
Maksutase 
Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dolaria) 
Vaihtotase (siirtoja lukuunottamatta) (prosenttia BKTsta) 
Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljardia dollaria) 
Virallinen valuuttavaranto (jakson toppu) 
miljoonaa dollaria 
tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 
Ulkomaanvelka 
Ulkomaanvelka 
(vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) 
keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) 
lyhyt (< 1 vuosi) 
Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mHjoonaa dollaria) 
pääoma 
korko 
Ulkomaanveika/BKT (%) 
UtkornaarrvofcaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) 
Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, ml|oonaa dollaria) 
Velan huojentamlssoplmukset ja uudeleenjänestetyt 
IMF:n Järjestelyt 
Tyyppi/ho 
(Päiväys/-) 
Aikataulussa/aikataulusta jäfessä 
(-/päivämäärä) 
Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 
Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson loppu) 
S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) 
Euromoney 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
The Institutional Investor 
Järjestysnumero (1) 
(maiden lukumäärä) 
Rlskiluokitus (2) 1993 
-17,1 
•«,5 
0,3 
10.155 
12.810 
25.000 
eisaatavila 
«isaetavMa 
-10.1 
14,4 
-5,8 
0,2 
193 
0,2 
4,1 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
202 
eisaatavila 
eisaatavila 
12,1 
28,5 
1,3 
548 
-
ei luokiteltu 
ei luokitettu 
maaisk. syysk. 
142 146 
(169X170) 
maaisk syysk 
95 98 
(127)1133) 
18.2 18.2 1694 
23,0 
-35,« 
0,3 
401 
108196 
128.000 
eisaatavila 
2% 
-8,6 
14.8 
-6.0 
0,09 
646 
0,5 
7,1 
ei saatavilla 
ei saatavilla 
1794 
el saatavila 
ei saatavilla 
29,2 
48,0 
12,4 
2.722 
Venäjäle/ 
Turkrnenl startle 
olevan velan 
uudeleenjärj 
STF 
26.10.1994 
aikataulussa 
el luokiteltu 
«luokiteltu 
maalisk syysk. 
149 147 
(167) (167) 
maalisk syysk 
111 113 
(1351(135) 
15.1 14,5 1995 
VUmehilntteto 
tai arvio (E) 
-13,0 (E) 
-20.0 (E) 
0,4 (E) 
180 
179.400 
186.000 
eisaatavila 
60% 
-4,1 
15.1 (E) 
-«,5 (E) 
0.12 (E) 
1 100 
1,0 
8,1 
el saatavilla 
eisaatavila 
1531 
986 
545 
24.1 (E) 
53,6 (E) 
10.2 (E) 
236 
Venäjäle/ 
Turkmenistan! He 
olevan velan 
uudeleenjärj. 
SBA 
jouk*. 1995 
aikataulussa 
ei luokiteltu 
ei luokiteltu 
maalisk. syysk 
145 138 
(187X181) 
maalisk syysk 
109 111 
(135X135) 
15,5 15,7 
( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 
(2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa 
voi paranleh nskikjokitustaan. mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden 
keskimääräinen yleinen luokitus paranee 
PD 
-18-
SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET 
Sivujen 1-3 taulukoissa on tarkoitus esittää kaavion muodossa vuosittaiset takaisinmaksut 
pääoman ja sellaisten otettujen ja annettujen lainojen korkojen osalta, jotka sisältävät yhteisön 
talousarviota rasittavan riskin. Luvut kuvaavat näiden rahoitusjärjestelyjen suurinta 
mahdollista riskiä yhteisön osalta; niitä ei pidä tulkita siten, että talousarvio tosiasiallisesti 
vaarannettaisiin näiden määrien osalta. Taulukon N:o 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki 
kuvatut rahoitusjärjestelyt tosiasiassa nostetaan. Viivästyskorkoja ei ole otettu lukuun, eikä 
myöskään mahdollisia lisäkuluja, joita aiheutuu esimerkiksi turvautumisesta asianajajaan. 
I. RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE JA YHTEISÖN TALOUSARVION 
TAKAUKSENMAKSAMISTAKOSKEVATYKSITYISKOHTAISETSÄÄNNÖT 
A. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE 
Yhteisön talousarviota rasittavat maksuriskit liittyvät kahdenlaisiin rahoitusjär­
jestelyihin: 
- otetut/annetut lainat 
- kolmansille osapuolille annetut takaukset. 
a) otetut/annetut lainat 
Tässä tapauksessa yhteisö ottaa lainaa rahoitusmarkkinoilta ja maksaa edelleen 
luoton tuoton samoin korkoa ja takaisinmaksun kestoa koskevin ehdoin 
jäsenvaltioille (maksutaseet), kolmansille maille (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) 
tai yrityksille (yhteisön uusi rahoitusväline, Euratom). 
Laina on maksettava takaisin yhteisön liikkeelle laskemien luottojen erääntymisten 
mukaan. Siinä tapauksessa, että lainan saajan maksu viivästyy, komission on 
maksettava luotto takaisin määräpäivänä turvautuen omiin varoihin. 
b) kolmansille annetut takaukset 
Kun kyseessä on takaus, yhteisö toimii rahoituslaitoksen (EIP tai entisen 
Neuvostoliiton tapauksessa liikepankit) myöntämän lainan takaajana. Kun EIP 
toteaa, ettei taattua lainaa saanut edunsaaja noudata ennalta määrättyä 
erääntymisaikataulua, se pyytää yhteisöä maksamaan takaisinmaksun laiminlyöneen 
lainanottajan velan takaussopimusten ehtojen mukaisesti. Takaus maksetaan 
viimeistään kolmen kuukauden kuluttua EIP: n esittämän pyynnön 
vastaanottamisesta. EIP hoitaa lainaa pankkikäytännön edellyttämällä valppaudella 
ja perii saatavat maksut, kun joudutaan turvautumaan takaukseen. 
p> 
B. YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT VAROJEN KÄYTTÖÖN 
OTTAMISESTA TAKAUKSEN MAKSAMISEKSI 
Yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan maksun viivästyessä 
budjettitakauksen maksamisessa tarvittava varojen käyttöön ottaminen 
tapahtuu seuraavalla tavalla: 
a) otetut/annetut lainat 
1) käteisvarojen väliaikaisella käytöllä varainhoitoasetuksen 12 artiklan 
mukaisesti. Tämä keino on tarkoitettu mahdollistamaan yhteisön lainan 
takaisinmaksu välittömästi määräpäivänä tapauksessa jossa lainan 
edunsaajan maksu viivästyy. 
2) Jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua 
erääntymisestä, komissio turvautuu takuurahastoon todetun häiriön 
varalta. Tässä pyynnössä esitetään komission omien varojen 
takaisinmaksua. 
3) täytäntöönpanemalla siirtomenettelyn, jossa takausten budjettikohtaan 
merkitään tarvittavat määrärahat todetun häiriön maksamiseksi. Tätä 
keinoa käytetään kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät 
riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava 
lupa. 
4) käyttämällä uudelleen takaisinmaksun aiemmin laiminlyöneiltä 
lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on otettu takauksia, 
perityt määrät. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan 
kuluessa sillä varauksella, että perittyjä määrärahoja on käytettävissä. 
b) yhteisön takaukset EIP omista varoista myönnetyille lainoille 
Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 
annetun asetuksen voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä 
yhteisön ja EIP:n välisessä sopimuksessa määrätään, että takaisinmaksun 
laiminlyönnistä aiheutuneiden EIP:n takausmaksujen suoritusten osalta 
komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat 
määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. 
Jos rahaston varat eivät ole riittäviä, sovelletaan otetuille/annetuille lai­
noille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä takaustoimenpiteistä. 
IL UMENNASSA KÄYTETYT OllHTflMUKSET 
Jotkut esitetyistä määristä ovat tulosta arvioinneista, joiden yksityiskohtaiset säännöt 
esitetään seuraavassa. 
Vaihtokurssit muina valuuttoina kuin ecuina maksettujen lainojen osalta on yleisesti 
arvioitu vakaiksi 31 päivästä joulukuuta 1995 alkaen. Voidaan kuitenkin todeta, ettei 
lainanotto/anto-toimista saa aiheutua riskiä yhteisölle valuutanvaihdon osalta. Jollei 
f\ 
-20-
toisin ilmoiteta, keskimääräinen korko on arvioitu 10 prosentiksi. Korko on 
todennäköisesti hieman todellisuutta suurempi EIP:n rahoit\ispöytäkirjojen yhteydessä 
myönnettyjen lainojen osalta, joille usein myönnetään korkotukea. 
A. JÄSENVALTIOT 
1. Kreikka: Maksutaseen tukemiseksi myönnetty laina on 2 200 miljoonaa ecua. 
Tästä määrästä 1 000 miljoonaa ecua on nostettu kahtena 500 miljoonan ecun 
eränä, jotka maksetaan takaisin vuosina 1996 ja 1998. Nostamatta jääneen 1 200 
miljoonan ecun määrän osalta oletetaan, ettei lähivuosina tapahdu nostamista. 
2. Italia: Italialle myönnettiin 8 miljardin ecun laina sen maksutaseen tukemiseksi 
neuvoston 18 päivänä tammikuuta 1993 tekemällä päätöksellä. Laina maksetaan 
neljänä kahden miljardin ecun suuruisina erinä ja, lukuun ottamatta ensimmäistä 
erää, maksaminen suoritetaan julkisen velan ja julkisen alan tappioiden osalta 
vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen mukaisesti. 
Kaksi ensimmäistä erää maksettiin vuonna 1993. Neuvoston päätöksessä 
säädetään, että kolmas erä ja neljäs erä voitaisiin maksaa 1 päivänä helmikuuta 
1994 ja 1 päivänä helmikuuta 1995. Italian hallitus ei ole pyytänyt näitä eriä ja 
niitä ei ole toteuttamisohjelmassa. 
3. EIP Välimeri entiset pöytäkirjat: Espanja. Kreikka. Portugali: Kyseessä ovat 
yhteisön myöntämät takaukset EIP:n rahoitusjärjestelyille näissä maissa ennen 
niiden liittymistä. Määrät ovat nyt lopullisia siinä määrin kuin kaikki myönnetyt 
lainat on nostettu. 
B. KOLMANNET MAAT 
A. RAHOITUSAPU 
1. Unkari I: Kahden ensimmäisen erän määrät tunnetaan ja ne ovat 
lopulliset. Vuonna 1990 päätetyn makrotaloudellisen avun kolmas erä 
on jätetty maksamatta Unkarin maksutaseen osoittauduttua ennustettua 
paremmaksi.Unkari on maksanut ensimmäisen erän 
takaisinkokonaisuudessaan 20 päivänä huhtikuuta 1995. 
2. Unkari II: 180 miljoonan ecun määrä on myönnettyjä maksettu 
kokonaisuudessaan. 
3. Tsekin ja Slovakian tasavallat: 375 miljoonan ecun 
määrä on myönnetty enintään seitsemäksi vuodeksi 
(bullet) kahtena eränä, joista ensimmäinen on 185 
miljoonaa ecua ja toinen 190 miljoonaa ecua kuudeksi 
vuodeksi. 
6 
-21-
Slovakian tasavallalle on myönnetty 130 miljoonan ecua 
enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet) kahtena eränä. 
Komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen päätökseksi 
kyseisen Slovakian tasavallalle myönnetyn lainan 
peruuttamisesta. 
4. Bulgaria I: 290 miljoonan ecun määrä on myönnetty 
enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet) kahtena eränä, 
joista ensimmäinen on 150 miljoonaa ecua seitsemäksi 
vuodeksi ja toinen 140 miljoonaa ecua viideksi vuodeksi. 
5. Bulgaria II: 110 miljoonan ecun rahoitusavusta päätettiin 
vuonna 1992 enintään seitsemäksi vuodeksi ja se 
myönnettiin Bulgarialle kahtena eränä. Ensimmäinen 70 
miljoonan ecun erä maksettiin 7 päivänä joulukuuta 
1994. Toinen 40 miljoonan ecun erä oletetaan 
nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon aikana. 
6. Romania I: Määräksi on arvioitu 375 miljoonaa ecua 
kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet). 
Ensimmäinen 190 miljoonan ecun erä nostettiin vuonna 
1992 seitsemäksi vuodeksi ja toinen vuonna 1992 
kuudeksi vuodeksi. 
7. Romania II: Uuden rahoitusjärjestelyn osalta on vuonna 
1993 nostettu 80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi 
vuodeksi. 
8. Romania III: Kyseessä on 125 miljoonan ecun laina 
seitsemäksi vuodeksi nostettavaksi kahdessa erässä. 
Ensimmäinen 55 miljoonan ecun erä nostettiin 
marraskuussa 1995. Toinen 75 miljoonan ecun erä 
oletetaan nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon 
aikana. 
9. Moldova: Kyseessä on 45 miljoonan ecun laina 
kymmeneksi vuodeksi nostettavaksi kahdessa erässä. 
Ensimmäinen 25 miljoonan ecun erä nostettiin 7 päivänä 
joulukuuta 1994. Toinen 20 miljoonan ecun erä 
maksettiin Moldovalle elokuussa 1995. 
10. Ukraina I: Kyseessä on yhtenä eränä maksettava 85 
miljoonan ecun laina enintään kymmeneksi vuodeksi. 
Laina maksettiin Ukrainalle 28 päivänä joulukuuta 1995. 
11 • Ukraina II: Kyseessä on kahtena eränä maksettava 200 
miljoonan ecun laina enintään kymmeneksi vuodeksi. 
Lainan maksamisen osalta oletetaan ensimmäinen 100 
p> 
-22-
miljoonan ecun erä nostettavan vuoden 1996 toisen 
puoliskon aikana ja toinen 100 miljoonan ecun erä vuoden 
1997 ensimmäisen puoliskon aikana. 
12. Valko-Venäjä: Kyseessä on kahtena eränä maksettava 75 
miljoonan ecun laina enintään kymmeneksi vuodeksi. 
Ensimmäinen 30 miljoonan ecun erä maksettiin Valko-
Venäjälle joulukuussa 1995. Toinen 25 miljoonan ecun erä 
oletetaan nostettavan vuoden 1996 ensimmäisen 
puoliskon aikana. 
13. Baltian maat Kyseessä on 220 miljoonan ecun laina 
seitsemäksi vuodeksi, josta ensimmäinen 110 miljoonan 
ecun erä maksettiin vuonna 1993. Toiset erät Virolle ja 
Latvialle voitaisiin maksaa vuonna 1996. Puolet toisesta 50 
miljoonan ecun erästä eli 25 miljoonaa ecua on maksettu 
Liettualle elokuussa 1995. Toinen 25 miljoonan ecun erä 
seitsemäksi vuodeksi maksettiin Liettualle elokuussa 
1995. Virolle ja Latvialle maksettavat toiset 20 ja 40 
miljoonan ecun erät oletetaan nostettavan vuoden 19% 
toisen puoliskon aikana. Liettualle maksettava toinen 25 
miljoonan ecun erä oletetaan nostettavan vuoden 19% 
ensimmäisen puoliskon aikana. 
14. Algeria I: Myönnetty 400 miljoonan ecun määrä kahdessa 
250 ja 150 miljoonan ecun erässä, joista ensimmäinen 
maksettiin joulukuussa 1991 kuudeksi vuodeksi. 
Toinen erä 400 miljoonan ecun lainasta maksettiin 
Algerialle 17 päivänä elokuuta 1994. 
15. Algeria II: 200 miljoonan ecun määrä on myönnetty 
kahdessa erässä enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet). 
Ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä maksettiin 
Algerialle marraskuussa 1995. Toinen 100 miljoonan ecun 
erä oletetaan nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon 
aikana. 
16. Israel: Kyseessä on 160 miljoonan ecun laina, joka on 
maksettu kokonaisuudessaan ja on maksettava takaisin 
vuonna 1997. Sopimuksen luonteen mukaan lainojen 
lyhennyspäivämäärät vahvistetaan 15 päiväksi 
tammikuuta, 20 päiväksi elokuuta ja 28 päiväksi 
syyskuuta. 
<*> 
-23-
B. TAKAUKSET 
1. EÏE 
EIP on antanut luvut, joita on käytetty olettamusten 
laskentaan taulukossa 3 (EIP:n omista varoistaan 
kolmansille maille myöntämät lainat). 
Nostamattomia lainoja nostettaneen keskimäärin noin 10 
prosenttia allekirjoitusvuotena ja 30 prosenttia jokaisena 
seuraavana kolmena vuotena. 
Keskimääräinen laina-aika on arvioitu 15 vuodeksi, 
joista kolme vuotta pääomalyhennyksistä vapaita. 
2. Entisen Neuvostoliiton elintarvikeapu 
1250 miljoonan ecun rahoitusjärjestelyt enintään 
kolmeksi vuodeksi. 
Laina jaetaan entisen Neuvostoliiton eri tasavaltojen 
kesken. Määrältään alle 100 miljoonan ecun suuruisten 
lainojen osalta takaisinmaksu suoritetaan yhdellä kertaa 
kolmen vuoden kuluttua luoton asettamisesta. Määrältään 
yli 100 miljoonan ecun lainojen osalta takaisinmaksu 
suoritetaan kahdessa erässä, kahden ja kolmen vuoden 
kuluttua luoton asettamisesta. 
Sopimuksen luonteen mukaan lainojen 
lyhenny späivämäärät vahvistetaan 15 päiväksi 
tammikuuta, 20 päiväksi elokuuta ja 28 päiväksi 
syyskuuta. 
Käytettävissä oleva saldo 31 päivänä joulukuuta 1995 on 
13,93 miljoonaa ecua. 
3. EURATOM Keski- ja Itä-Euroopan maat 
Näistä 1100 miljoonasta ecusta oletetaan nostettavan 200 
miljoonaa ecua vuonna 1996, 200 miljoonaa ecua 
jokaisena seuraavana kolmena vuotena ja 150 miljoonaa 
ecua vuosina 2000 ja 2001. 
Lainat on oletettu myönnetyiksi keskimäärin 
kahdeksikymmeneksi vuodeksi, joista viisi vuotta 
pääomalyhennyksistä vapaita. 
fb 
-24-
LITTE 
KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUJEN MÄÄRITELMÄ 
A. MYÖNNETTYJEN LAINOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ 
Kyseessä on myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summa (katto) jokaisen 
neuvoston päättämän rahoitusjärjestelyn osalta (katso taulukko 1). 
Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on 
otettava huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: 
riskin kasvaminen: myönnettyjen lainojen enimmäismäärään pääomana on 
lisättävä näille lainoille lankeava korko, 
riskin pieneneminen: 
EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen 
maiden kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, 
takaisinmaksetut rahoitusjärjestelyt sikäli kun kyseessä ovat myönnettyjen 
lainojen enimmäismäärät, lukuun ottamatta maksutaselainoja, eivätkä 
myönnetyt määrät, 
myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. 
Myönnetyt määrät jakautuvat seuraavasti: 
fôsenyaJtiQt 
Maksutaseet 14 0002 
Yhteisön uusi rahoitusväline 6 830 
Euratom 4 0003 
EIP Espanja, Kreikka, Portugali 1 500 
Jäsenvaltiot yhteensä 26 330 
2 Myönnetyt määrät: kun luku saavutetaan, voidaan lainaa myöntää aikaisempien rahoitusjärjestelyjen 
takaisinmaksujen rajoissa. 
Joista 1100 miljoonaa ecua voidaan myöntää Itä-Euroopan maille ja IVYille. 
6 
-25-
Koimannet maat 
Unkari I 870 
Unkarin 180 
Tsekin tasavalta 250 
Slovakian tasavalta I 125 
Slovakian tasavalta n 130 
Bulgaria I 290 
Bulgarian 110 
Romania I 375 
Romania II 80 
Romania III 125 
Israel 160 
Algeria I 400 
Algeria II 200 
ent. Neuvostoliitto 1 250 
Baltian maat 220 
Moldova 45 
Ukraina 85 
Valko-Venäjä 75 
EIP ent. pöytäkirjat 3 032 
EIP (Keski- ja Itä-Eurooppa I) 1 700 
EIP (Keski- ja Itä-Eurooppa II) 3 000 
EIP uudet pöytäkirjat 1 530 
EIP poikittainen rahoitusyhteistyö 1 800 
Muut kolmannet maat 750 
Etelä-Afrikka 300 
Kolmannet maat yhteensä 16 674 
Kaikki yhteensä 43 004 
B. OTETTUJEN/ANNETTUJEN LAINOJEN MÄÄRÄT 
Kyseessä ovat tiettynä päivämääränä lainanottajien nostetuista rahoitusjärjestelyistä 
maksamattomat pääomamäärät (katso taulukko 1). 
Verrattuna edelliseen ryhmään tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä 
nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Voidaan sanoa, että se kuvaa tiettynä 
päivämääränä "eläviä" lainoja. 
C. VUOSITTAISTEN RISKIEN MÄÄRÄ 
Kyseessä on arvio erääntyvien pääomien ja korkojen määrästä jokaisena 
talousarviovuotena. 
B 
-26-
Määrä lasketaan: 
joko ainoastaan nostettujen lainojen osalta (taulukko 2), jolloin 
takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; 
tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission 
ehdottamien lainojen, joista ei vielä ole tehty päätöstä (taulukko 3) osalta. 
Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen 
enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien 
rahoitusjärjestelyjen määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
6 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 243 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 
Luettelonumero : CB-CO-96-252-FI-C 
ISBN 92-78-04579-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg