Vaikka vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavaa erityissitoumusta, jonka mukaan julkisten tulojen riippumattoman viraston (Independent Authority for Public Revenue, IAPR) vakinaisten työntekijöiden määrä nostetaan 12 000:een, ei ole täytetty, henkilöstön rekrytointia on mahdollista jatkaa tulevina kuukausina. IAPR:n kokonaishenkilöstömäärä laski vuoden 2018 aikana 11 682:sta 11 492:een. Henkilöstövajeen syynä olivat muun muassa viipeet vero- ja tullivirkamiesten rekrytoinnissa sekä poistuvien työntekijöiden odotettua suurempi määrä (pääasiassa eläkkeelle siirtymisten johdosta), mutta myös se, että suhteellisen monet hyväksytyt työnhakijat eivät ottaneet viraston työtarjousta vastaan. Hiljattain käyttöön otettu liikkuvuusohjelma ei ole vielä johtanut odotettuun siirtomäärään kyseisen viraston osalta. Viranomaiset ovat antaneet takeet erityisistä toimista, joilla varmistetaan, että erityissitoumus 12 500 vakinaisesta työntekijästä vuoden 2019 loppuun mennessä täytetään. Näihin kuuluvat toimenpiteet, joilla helpotetaan edelleen henkilöstön siirtymistä IAPR:ään liikkuvuusohjelman puitteissa ja pyritään saattamaan päätökseen henkilöstöuudistus, jonka ansiosta virasto voi rekrytoida henkilöstöä ja pitää se palveluksessaan.

Kreikka on edistynyt edelleen yhtenäistetyn kiinteistöverolain (ENFIA) arvostamisen uudistuksessa vuoden 2019 puoliväliin mennessä toteutettavan erityissitoumuksen mukaisesti. Uuden kiinteistöjen arvostamisjärjestelmän oikeudellinen kehys on luotu, kiinteistöveron arviointiyksikkö on perustettu ja kaksi keskeistä tietotekniikkahanketta on käynnistetty, jotta vyöhykerajat voidaan kartoittaa sähköisesti ja kiinteistötiedot kerätä systemaattisesti.

Kreikan viranomaiset ovat ryhtyneet valmistelemaan rahoitustukiohjelmien aikana toteutettuja uudistuksia koskevista tuomioistuinten päätöksistä johtuvien julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten ja riskien arviointia. Viranomaisten toimittamien tietojen perusteella korkeimman hallinto-oikeuden vuonna 2015 tekemä vuoden 2012 eläkeuudistuksen tärkeiden osatekijöiden vastainen päätös merkitsee sitä, että julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset ovat mitättömiä, koska päätöksestä hyötyviä kantajia on vain hyvin pieni määrä. Kysymystä ei ole kuitenkaan lopullisesti ratkaistu, sillä eräät alemmat oikeusasteet ovat antaneet kielteisen päätöksen rajoitetusta oikeudesta korvausmaksuihin eikä lopullista päätöstä vuoden 2016 eläkeuudistuksen keskeisistä osatekijöistä ole vielä tehty. Toinen tärkeä päätös, joka liittyy virkamiesten kausilisien palauttamiseen, on edelleen korkeimman hallinto-oikeuden käsiteltävänä. Jos korkein hallinto-oikeus puoltaa lisien palauttamista, se voi johtaa huomattaviin julkisen talouden kustannuksiin (1,3 % suhteessa BKT:hen), joista 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen liittyy takautuvaan vastuuseen ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen toistuviin kustannuksiin. Kreikan viranomaisten viime aikoina toteuttamista tervetulleista toimista huolimatta tarvitaan kuitenkin jatkuvaa valppautta ja tarkkaavaisuutta. Kreikan viranomaisten olisi seurattava edelleen julkisen talouden riskejä, tuomioistuinten päätökset mukaan luettuna, ja viranomaisia pyydetään toteuttamaan tarvittaessa tasapainottavia toimenpiteitä julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian ja sen vuotuisten päivitysten puitteissa. Jos tuomioistuin kumoaa ohjelmassa sovittujen uudistusten keskeiset rakenteelliset osatekijät, tällaisten päätösten toistuvat vaikutukset julkiseen talouteen olisi suurelta osin otettava huomioon saman politiikan alan uudistuksissa ja toimissa.

Hallitus on ilmoittanut EU:n toimielimille, että se ei aio ryhtyä lähitulevaisuudessa toimenpiteisiin vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkoja koskevien osamaksujärjestelmien tarkistamiseksi, sillä on tehtävä uusia teknisiä analyysejä ja pohdittava asiaa tarkemmin. On tärkeää välttää julkisiin tuloihin kohdistuvia negatiivisia riskejä ja suojella maksukulttuuria. Nämä olivat rahoitustukiohjelmien aikana toteutettujen julkisen verokannon uudistusten keskeisiä tavoitteita.

Joulukuussa 2018 hyväksytyn vuoden 2019 talousarvion ennakoidaan varmistavan perusylijäämätavoitteen (3,5 % suhteessa BKT:hen) saavuttamisen, mikä tarkoittaa, että vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettava erityissitoumus täytettäisiin. Vuoden 2019 talousarvion hyväksymisen jälkeen toteutettujen toimenpiteiden vaikutus on otettava huomioon toukokuussa 2019 päivitettävässä keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiassa, jota arvioidaan osana tiukennettua valvontaa koskevaa kolmatta raporttia. Vaikka vähimmäispalkan lakisääteinen korotus helmikuusta 2019 alkaen herättää jonkin verran huolta siltä osin, miten se vaikuttaa talouteen, sillä odotetaan olevan myönteinen nettovaikutus julkiseen talouteen lyhyellä aikavälillä vuonna 2019. Sen sijaan viranomaiset pidensivät arvonlisäveron (alv) alennuksen soveltamista viidellä Egeanmeren saarella, joilla on pakolaiskeskuksia, ja sitoivat alv-alennuksen tulevan poistamisen muuttopaineen lieventymiseen. Vaikka Kreikka oli sitoutunut EVM-ohjelmassa alennuksen poistamiseen, sen pidentämisestä julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset rajoittuvat kuitenkin hieman yli 50 miljoonaan euroon. Lisäksi on nähtävissä merkkejä siitä, että julkisen sektorin palkkamenoihin kohdistuu kasvavia paineita, joihin on puututtava. Paineet johtuvat liian monen henkilön palvelukseen ottamisesta.

Kreikka on todennäköisesti ylittänyt perusylijäämätavoitteen, joka on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018, mikä tarkoittaisi, että se ylittää tavoitteensa jo neljäntenä vuonna peräkkäin. Tässä otetaan huomioon palkkahyvitykset, jotka on maksettu virkapukuiselle henkilöstölle ja muille virkamiehille tuomioistuimen päätöksen perusteella, ja tulo- ja varallisuusselvitykseen perustuvan siirron maksu (ns. sosiaalinen osinko). Molemmat toteutettiin vuoden 2018 lopussa. Viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella perusylijäämä voi olla suurempi kuin komission syksyn 2018 talousennusteessa esitetty 3,7 prosenttia. Vuoden 2018 toteutumatiedot ovat saatavilla huhtikuussa 2019. Perusylijäämän ylityksen suuruus riippuu muun muassa julkisten investointien määrärahojen vajaakäytöstä, mikä ei ole toivottavaa, koska se haittaa kasvupotentiaalia.

Viranomaisten on kuitenkin saatettava päätökseen jäljellä olevat täydentävät toimenpiteet IAPR:n vahvistamiseksi:

·IAPR:lle räätälöidyn, henkilöstön palkkaluokitusta, korvauksia ja tulosarviointia koskevan järjestelmän käyttöönottoa pidetään olennaisen tärkeänä, jotta voidaan parantaa viraston mahdollisuuksia rekrytoida korkeasti koulutettuja työntekijöitä ja mahdollistaa heidän kehittymisensä ja etenemisensä uralla. Viranomaisten kanssa käydään parhaillaan tiiviitä keskusteluja. Jos keskustelut saadaan menestyksekkäästi päätökseen, parlamentin odotetaan hyväksyvän IAPR:ää koskevan säädösmuutoksen maaliskuun 2019 alkuun mennessä. Muutoksen myötä voidaan antaa sekundäärilainsäädäntöä, jolla otetaan käyttöön tehtäväkuvauksiin suoraan liittyvä uusi palkkaluokitusjärjestelmä. Viimeinen vaihe IAPR:n korvausjärjestelmän käyttöönottamisessa edellyttää primäärilainsäädäntöä, jossa vahvistetaan täydentävää palkkataulukkoa koskevat säännökset. Lainsäädäntö on tarkoitus hyväksyä vuoden 2019 loppuun mennessä. Uudistus liittyy läheisesti julkisen hallinnon rakenneuudistukseen ja erityisesti julkisen sektorin ylimpien johtajien nimitykseen.

·Vastuusuojaa ja liikkuvuuden helpottamista koskevista säädösmuutoksista on sovittu, ja ne hyväksytään maaliskuun 2019 alkuun mennessä.

·Ministeriöiden yhteinen päätös polttoaineiden merkitsemisaineiden hankkimisesta tehtäneen maaliskuun alkuun mennessä, mikä antaa tärkeän keinon torjua salakuljetusta.

Kreikka on EVM:n vakaustukiohjelman päättymisen jälkeenkin vähentänyt nettomääräisiä maksurästejä (maksurästien kertymisen välttäminen on jatkuva erityissitoumus), mutta vähennystahti on hidastunut huomattavasti ja uusia maksurästejä on kertynyt. Vuoden 2018 joulukuun lopussa nettomääräisten maksurästien arvo oli 1,4 miljardia euroa eli 0,3 miljardia euroa vähemmän kuin elokuun 2018 lopussa. Elokuun 2018 lopun tilannetta käytetään vertailukohtana arvioitaessa, onko nettomääräisten maksurästien kertyminen vältetty. Maksurästien hoitamisessa on käytetty ohjelmarahoitusta ja omia varoja. EVM-ohjelman alkuperäistä tavoitetta eli maksurästien poistamista kokonaan ei kuitenkaan saavutettu ohjelman päättymiseen mennessä ja uusia maksurästejä on syntynyt elokuun 2018 jälkeen, mikä on hidastanut maksurästien poistamista. Vaikka uudistuksissa, joilla pyritään ratkaisemaan maksurästien hoidon ja poistamisen rakenteelliset pullonkaulat, on edistytty, ponnisteluja on jatkettava maksurästien poistamisen nopeuttamiseksi ja on puututtava maksurästien syntymisen syihin.

Moderni ja kestävä sosiaaliturvajärjestelmä: edistyminen uudistussitoumuksissa

Perusterveydenhuoltojärjestelmän käyttöönotto edistyy, vaikka vauhti on hieman suunniteltua hitaampi. Tuoreimpien raporttien mukaan Kreikassa on avattu noin 112 perusterveydenhuollon yksikköä eli hieman nimellistavoitetta (120) vähemmän. Kyseinen tavoite oli yksi vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavista erityissitoumuksista. Tämä merkitsee huomattavaa edistymistä erittäin tärkeässä mutta hyvin monimutkaisessa uudistuksessa. Vähäinen toteutusvaje ei ole merkittävä, ja se johtuu suurelta osin tarpeesta ratkaista ulkopuolisten sidosryhmien esiin tuomat ongelmat ja huolenaiheet. Viranomaiset jatkavat toimia, jotta perusterveydenhuollon yksiköitä voidaan lisätä koko maassa, muun muassa palkkaamalla lisää perhelääkäreitä.

Keskitetty hankintatoiminta on käynnistynyt uudelleen vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavan erityissitoumuksen mukaisesti. Keskitetyistä hankinnoista vastaa ensisijaisesti EKAPY. Sen toiminta on alkanut, mutta sen rekrytointia ei ole vielä saatettu päätökseen. Saatavilla olevien tietojen mukaan viranomaiset ovat saavuttaneet ensimmäiset säästöt, vaikkakin vain saattamalla päätökseen vanhoja tarjouskilpailuja vuodelta 2014. Parhaillaan toteutetaan toimia EKAPY:n henkilöstömäärän lisäämiseksi ja valmiuksien parantamiseksi, jotta se saavuttaa hankintatavoitteensa tulevina vuosina.

Terveydenhuoltouudistuksen muiden näkökohtien osalta edistyminen on epätasaista, sillä viranomaiset ovat tarkistaneet joitakin EVM:n vakaustukiohjelman puitteissa hyväksyttyjä toimenpiteitä, minkä vaikutus järjestelmän tehokkuuteen on epävarmaa. Nämä toimenpiteet koskevat lääkkeiden uudelleenhinnoittelun tiheyttä ja suunnittelua, mikä saattaa vähentää hintojen hillintään tähtäävien puitteiden tehokkuutta, ja muutosta aiempien vuosien takaisinperintäjärjestelmään, mikä puolestaan saattaa heikentää takaisinperinnän tehokkuutta. Koska menot ylittävät edelleen huomattavasti lainsäädännössä vahvistetut enimmäismäärät, ylimenevän osuuden kattavien tulojen kerääminen myöhemmin takaisinperinnän avulla saattaa heikentää kansallisen sairausvakuutusjärjestelmän EOPYY:n maksukykyä.

Sosiaalisten turvaverkkojen uudistus on jatkunut. Työkyvyttömyysetuuksia koskevan järjestelmän tarkistus (vuoden 2019 puoleenväliin mennessä toteutettava erityissitoumus) etenee, vaikka pilottihankkeen toteuttaminen on jonkin verran viivästynyt alkuvaiheen pullonkaulojen vuoksi. Vähimmäistulojärjestelmä on melkein valmis, ja sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoille (uudelleen) integroitumista koskevien toimien toteuttaminen on edistynyt (vuoden 2019 loppuun mennessä toteutettava erityissitoumus). Asumistuen rakennetta on tarkistettu alkuperäisiin suunnitelmiin verrattuna niin, että se kattaa ainoastaan vuokratuet. Uuden kotitalouksien maksukyvyttömyysjärjestelmän puitteissa harkitaan erillistä tukea vaikeuksissa oleville asuntolainan haltijoille. Vaikka tuen tarkka rakenne ei ole vielä selvillä, alustavien keskustelujen perusteella näyttää siltä, että tukea myönnettäisiin vain niille, joilla on järjestämättömiä asuntolainoja. Tämä rankaisisi niitä alhaisen tulotason kotitalouksia, jotka vielä pystyvät hoitamaan asuntolainansa, ja mahdollisesti loisi pidäkkeitä säännölliselle lainanhoidolle.

Rahoitusala

Vaikka rahoitustukiohjelmien puitteissa on edistytty toimien toteuttamisessa ja Kreikan pankkien maksuvalmiustilanne on parantunut, Kreikan rahoitusjärjestelmään kohdistuu edelleen merkittäviä haasteita, kuten erityisesti järjestämättömien lainojen erittäin suuri määrä. Kun otetaan huomioon muun muassa pankkien taseissa olevat laskennalliset verosaamiset, valtion ja pankkien välinen yhteys on edelleen vahva ja pääomanliikkeiden rajoitukset ovat yhä voimassa, vaikka niitä onkin asteittain lievennetty (sovitun etenemissuunnitelman täytäntöönpano on jatkuva sitoumus, joka on täytetty). Rahoitusalan uudistukset ovat keskeisellä sijalla tiukennetussa valvonnassa, kun otetaan huomioon sen keskeinen rooli kestävän kasvun edellyttämien olosuhteiden luomisessa.

Järjestämättömien lainojen määrä on vähentynyt edelleen, vaikka niiden muodostaman ongelman ratkaisemiseen tarkoitettujen välineiden käyttö on ollut odotettua vähäisempää. Järjestämättömien lainojen määrä on asteittain vähentynyt, mutta se on edelleen suuri, ja viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan määrä oli 85 miljardia euroa eli noin 47 prosenttia kaikista vastuista syyskuussa 2018. Pankit täyttävät järjestämättömien lainojen vähennystavoitteensa, joista tulee seuraavina vuosina yhä haastavampia. Samaan aikaan pankkien kannattavuuteen kohdistuu paineita, mikä yhdessä niiden taseeseen sisältyvien laskennallisten verohyvitysten suuren määrän kanssa hidastaa järjestämättömien lainojen määrän vähentämistä. Sähköisten huutokauppojen määrä kasvoi edelleen vuoden 2018 viimeisellä neljänneksellä, ja ne kattoivat lähes koko Kreikan alueen. Huutokappojen epäonnistumisaste on kuitenkin edelleen korkea, ja suuri osa onnistuneista huutokaupoista johtaa yhä siihen, että huutokaupan käynnistävä pankki ostaa kyseisen omaisuuserän. Näiden puutteiden korjaamiseksi tarvitaan lisätoimia osana niitä toimenpiteitä, joita toteutetaan järjestämättömien lainojen selvittämistä tukevan, vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavan erityissitoumuksen noudattamiseksi. Tässä suhteessa on tärkeää jatkaa esteiden poistamista esimerkiksi lainsäädännöllisin toimenpitein ja parantamalla järjestelmän toimintaa. Yritysten maksukyvyttömyyttä koskevan lain äskettäinen merkittävä uudistus ei ole vielä johtanut odotettuun käyttöönoton lisääntymiseen sidosryhmien keskuudessa. Kun otetaan huomioon viranomaisten toimien merkitys pankkien pyrkimyksissä nopeuttaa järjestämättömien lainojen vähentämistä, viranomaisten olisi aiheellista tutkia edelleen tarvetta parantaa oikeudellista selkeyttä ja oikeusvarmuutta kunkin järjestämättömien lainojen hoitoa/myyntiä ja arvopaperistamista koskevan lain soveltamisalan osalta ja helpottaa näiden välineiden laajamittaisempaa käyttöönottoa.

Tuomioistuimen ulkopuolisten järjestelyjen käyttö lisääntyy hitaan alun jälkeen. Infrastruktuuria parannetaan sen varmistamiseksi, että toiminta on esteetöntä ja entistä automatisoidumpaa. Viranomaiset jatkoivat joulukuussa 2018 tuomioistuimen ulkopuolisia järjestelyjä koskevan lainsäädännön voimassaoloa yhdellä vuodella vuoden 2019 loppuun saakka. Tämä pidennys on tervetullut, mutta viranomaiset ovat myös tehneet puitteisiin joitakin muutoksia, jotka herättävät huolta niiden vaikutuksesta monenväliseen rakenneuudistukseen ja julkisen sektorin rakenneuudistusmenettelyjen kestoon. Niitä olisikin arvioitava uudelleen.

Pankkilainoihin liittyvien, maksettaviksi vaadittujen valtiontakausten alhaista käsittelyastetta olisi parannettava viipymättä. Käsittelyä odottavien takausten suma aiheuttaa pankeille merkittävän rasitteen. Viranomaiset ovat myöntäneet tämän ongelman, ja niiden olisi ryhdyttävä konkreettisiin toimiin käsittelyn ja takaisinmaksun nopeuttamiseksi. Viranomaiset ovat myös hyväksyneet säännöksen poistaakseen takausten pätevyyttä koskevan epävarmuuden. Säännös on parhaillaan arvioitavana.

Kotitalouksien maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisen pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmän suunniteltu päättyminen ja spekulaatiot mahdollisista uusista velallisten suojajärjestelmistä johtivat uusien hakemusten määrän jyrkkään kasvuun vuoden 2018 viimeisellä neljänneksellä. Vaikka myös käsiteltyjen tapausten määrä nousi, hakemusten määrän kasvu merkitsi sitä, että tapaussuma ei vähentynyt merkittävästi viimeisellä neljänneksellä. On todennäköistä, että tällä on kielteinen vaikutus tuomioistuimissa vireillä olevien tapausten käsittelynopeuteen. Tältä osin toimintasuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on vähentää kotitalouksien maksukyvyttömyyslainsäädännön perusteella vireillä olevien tapausten määrää, olisi ajantasaistettava edelleen ja määritettävä konkreettiset tekijät, jotka tukisivat suman purkamiseen vuoden 2021 loppuun mennessä tähtäävän, Kreikan ohjelmanjälkeisiin sitoumuksiin sisältyvän suunnitellun kehityssuuntauksen uskottavuutta. Myönteistä on se, että tuomioistuinten käsittelyvalmiuksia on parannettu jonkin verran uusien henkilöstönimitysten ja tuomareiden talouskoulutuksen avulla. Viimeksi mainittu on vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettava erityissitoumus.

Viranomaiset ovat esittäneet säädösehdotuksensa uudesta pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmästä, mutta useita tärkeitä kysymyksiä on edelleen avoinna. Kotitalouksien maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisen pääasiallisten asuntojen suojan oli tarkoitus olla väliaikainen kriisitoimenpide, jonka piti päättyä vuoden 2018 lopussa. Suojajärjestelmän voimassaoloa pidennettiin kuitenkin yksipuolisesti joulukuussa 2018 kahdella kuukaudella. Sinä aikana viranomaiset tekivät esityksen uudeksi suojajärjestelmäksi, johon sisältyy myös rajoitettu valtiontukiosuus lainanottajalle. Alustavan arvioinnin perusteella ehdotus aiheuttaa vakavaa huolta sen vaikutuksesta maksukulttuuriin ja pankkien taseisiin ja järjestelmän yleinen rakenne saattaa johtaa strategisiin maksulaiminlyönteihin. Tässä on otettava huomioon etenkin seuraavat seikat: i) ehdotettu suojakelpoisuus olisi huomattavasti laajempi kuin nykyisessä pääasiallisia asuntoja koskevassa suojajärjestelmässä, sillä siihen sisältyisivät myös yrityslainat; ii) ehdotuksella luotaisiin lisäsuojajärjestelmä, jota sovellettaisiin rinnakkain voimassa olevan kotitalouksien maksukyvyttömyyslainsäädännön kanssa; iii) näyttää siltä, että korvaavassa järjestelmässä pankkien on hyväksyttävä pakolliset ennalta määritellyt velkojen uudelleenjärjestelyt suuren suojaan oikeutetun lainanottajaryhmän osalta; iv) ehdotusta ei ole kohdennettu riittävästi kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, ja se liittyy suoraan useisiin muihin menettelyihin, kuten konkurssi-/erityishallintomenettely, tuomioistuimen ulkopuolinen järjestely, toteutetut järjestämättömien lainojen myynnit ja arvopaperistamiset; v) vaarana on, että ehdotus aiheuttaa uusia viipeitä niiden velallisten osalta, joiden nykyisen suojajärjestelmän mukainen hakemus on vielä käsiteltävänä ja jotka tekevät uuden järjestelmän mukaisen hakemuksen, sillä kaikki vireillä olevat menettelyt keskeytettäisiin kunnes uusi uudelleenjärjestelymenettely saadaan päätökseen; vi) uudesta ehdotuksesta ei ole toimitettu vaikutustenarviointia, esimerkiksi mahdollisesta vaikutuksesta pankkien pääomapohjaan; vi) järjestelmän soveltamisalan laajuus vaarantaa viranomaisten sitoumuksen purkaa kotitalouksien maksukyvyttömyyshakemusten suma vuoden 2021 loppuun mennessä; viii) ehdotuksessa esitettyjen uusien täytäntöönpanon keskeyttämistoimien odotetaan vaikuttavan tuleviin huutokauppa- ja ulosottomenettelyihin; ix) järjestelmän julkista taloutta koskevista seikoista tarvitaan lisäselvyyttä. Eri instituutioiden kanssa käydään keskusteluja avoinna olevien kysymysten selvittämiseksi. Viranomaiset ovat myös käynnistäneet säädösehdotuksestaan EKP:n muodollisen kuulemisen, ja kaikki uudet järjestelmät edellyttävät komission myönteistä valtiontukipäätöstä.

Kreikan rahoitusvakausrahaston toiminnassa on edistytty. Vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettavan erityissitoumuksen mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto on laatinut irtautumisstrategiansa neljän järjestelmän kannalta merkittävän pankin osakkeiden myymiseksi. Vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto toteuttaa strategian riippumattomana laitoksena, viranomaisten mahdollinen osallistuminen myynnin loppuvaiheeseen on kuitenkin vielä harkinnassa. Viranomaiset ovat selventäneet, että niiden näkemyksen mukaan valintalautakunnan toimeksiannon mukauttaminen rahoitusvakausrahaston toimeksiantoon (vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettava erityissitoumus) ei edellytä säädösmuutosta. Tästä tarvitaan vielä oikeudellisen neuvoston vahvistus. Rahoitusvakausrahastolain mukaisesti valtiovarainministerin olisi saatettava loppuun rahoitusvakausrahaston varatoimitusjohtajan nimitys ja täytettävä avoinna oleva yleisen neuvoston virka valintalautakunnan esittämän valittujen hakijoiden luettelon perusteella. Neljän järjestelmän kannalta merkittävän pankin toimintakehyksen perustaminen niiden rakenneuudistussuunnitelmien mukaisesti ja irtautumisstrategia liittyvät läheisesti toisiinsa, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto on työskennellyt samanaikaisesti näiden kahden kysymyksen parissa.

Kreikan viranomaiset tutkivat parhaillaan muita aloitteita, joilla tuetaan järjestämättömien lainojen vähentämiseen tähtääviä toimia, yhteistyössä sidosryhmien, kuten Kreikan rahoitusvakausrahaston ja Kreikan keskuspankin, kanssa. Viranomaiset lähettivät hiljattain komission yksiköille ehdotusluonnoksen varojen suojajärjestelmästä, jolla pyritään nopeuttamaan meneillään olevia järjestämättömien lainojen selvittämistoimia. Ehdotusta on arvioitava valtiontuen näkökulmasta.