Ehdotus Neuvoston päätös merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY muuttamisesta /* KOM/2007/0011 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 19.1.2007 KOM(2007) 11 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY muuttamisesta (komission esittämä) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], sekä katsoo seuraavaa: 1. Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/822/EY[2], jäljempänä ’merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehty päätös’, luodaan oikeudellinen kehys merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä ’MMA:t’, taloudelliselle ja sosiaaliselle kehittämiselle sekä niiden ja yhteisön välisten taloudellisten suhteiden tiivistämiselle. Merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehtyä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011. Päätöksen voimassaoloa olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2013, jotta se päättyisi samanaikaisesti kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (2008–2013), jäljempänä ’kymmenes EKR’, ja monivuotisen rahoituskehyksen (2007–2013) kanssa. 2. Merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteessä II A vahvistetaan vuosina 2000–2007 myönnettävän tuen määrä. Vuosien 2008–2013 määrärahoja jaettaessa olisi otettava huomioon uusi, järjestyksessä kymmenes EKR. 3. MMA:iden osalta olisi laadittava säännöt siitä, miten siirtyminen yhdeksännestä EKR:stä kymmenenteen EKR:ään tapahtuu. Sääntöjä laadittaessa olisi noudatettava yhdeksännen EKR:n ja sitä edeltävien EKR:ien varojen sitomista 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen koskevia yleisiä sääntöjä, jotka on annettu yhdeksännen EKR:n varojen sitomiselle vahvistettavasta määräajasta 30 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen 2005/446/EY[3] 1 artiklassa ja kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen[4] 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa. 4. Kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyllä sisäisellä sopimuksella MMA:ille osoitettavan rahoituksen kokonaismääräksi vahvistetaan 286 miljoonaa euroa. On syytä vahvistaa toisaalta se, miten kyseinen määrä jaetaan EKR:ään liittyvien kehitysrahoitusvälineiden kesken, ja toisaalta tukea saavien MMA:iden ohjeellisten osuuksien määrittämisessä sovellettavat perusteet ja huomioon otettavat seikat. 5. Määrärahoja EKR:ään liittyvien kehitysrahoitusvälineiden kesken jaettaessa olisi erityisesti huolehdittava alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen tarkoitetun tuen sekä yksittäisille MMA:ille tarkoitetun tuen yhteensovittamisesta, jotta MMA:iden valmiuksia selviytyä tulevista haasteista voidaan parantaa riippumatta niiden henkeä kohden lasketusta bruttokansantulosta tai muista MMA-kohtaisten määrärahojen määrittämisessä huomioon otettavista seikoista. 6. Rahoitustukea MMA:ille myönnettäessä olisi noudatettava yhdenmukaisia, objektiivisia ja läpinäkyviä perusteita. Tällaisia perusteita ovat muun muassa MMA:n bruttokansantulo ja väestömäärä sekä jatkuvuus aiempiin EKR:iin nähden. Merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteessä I B lueteltuihin vähiten kehittyneisiin MMA:ihin olisi sovellettava erityiskohtelua, samoin kuin niihin MMA:ihin, joiden osallistuminen alueelliseen yhteistyöhön ja yhdentymiseen on niiden maantieteellisen eristyneisyyden takia tai muista syistä vaikeampaa. 7. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä MMA:iden institutionaalisten valmiuksien parantamiseen ja hyvään hallintoon muun muassa varainhoidon, verotuksen ja oikeudenkäytön aloilla. 8. Samoin olisi kiinnitettävä erityishuomiota MMA:iden, AKT-maiden ja perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden tai muiden, MMA:iden sijaintialueilla toimivien tahojen välisen yhteistyön lujittamiseen. 9. Merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteessä II C kuvatusta investointikehyksestä myönnettäviä lainoja koskevat rahoitusehdot olisi yhdenmukaistettava vastaavien Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen[5], sellaisena kuin se on Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 tarkistettuna[6], jäljempänä ’AKT–EY-kumppanuussopimus’, liitteessä II olevien tarkistettujen artiklojen kanssa. 10. On välttämätöntä varmistaa, että MMA:t voivat edelleen saada rahoitusta EKR:n ulkopuolisista, Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion yleisistä aihepiirikohtaisista määrärahoista. Merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen liitteessä II E lueteltujen aihepiirikohtaisten asetusten voimassaolo päättyy tai ne korvataan [kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta […] annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o […]] 1 päivään tammikuuta 2007 mennessä. Tästä syystä liite II E pitäisi muuttaa niin, että viittaukset edellä tarkoitettuihin aihepiirikohtaisiin asetuksiin korvataan viittauksella uuteen rahoitusvälineeseen. Jatkuvuuden varmistamiseksi kyseistä muutosta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2007. 11. MMA:iden mahdollisuutta osallistua yhteisön horisontaalisiin ohjelmiin olisi MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen ne kuuluvat, erityissuhde huomioon ottaen parannettava niin, että MMA:t voivat osallistua niille jäsenvaltioille, joiden alaisuuteen ne kuuluvat, avoimiin ohjelmiin niiden sääntöjen ja tavoitteiden mukaisesti sekä niihin jäsenvaltioihin, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, sovellettavien järjestelyjen mukaisesti. Jotta MMA:t voisivat osallistua ohjelmiin heti uuden ohjelmakauden alusta, muutoksen olisi tultava voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007. 12. Nyt tehtävät tekniset muutokset eivät rajoita merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehtyyn päätökseen myöhemmin ja erityisesti sen 62 artiklan nojalla tehtäviä tarkistuksia, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Muutetaan päätös 2001/822/EY seuraavasti: 13. Korvataan 23 artiklan viimeinen kohta seuraavasti: ”MMA:iden kanssa tehtävään, yhdeksännestä EKR:stä rahoitettavaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovelletaan yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksessa säädettyjä rahoitus- ja kirjanpitomenettelyjä. MMA:iden kanssa tehtävään, kymmenennestä EKR:stä rahoitettavaan kehitysrahoitusyhteistyöhön sovelletaan kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksessa säädettyjä rahoitus- ja kirjanpitomenettelyjä.”. 14. Lisätään 24 artiklaan kohta seuraavasti: ”9. Kymmenennen EKR:n täytäntöönpanossa sovelletaan sen perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen asiaa koskevia määräyksiä.”. 15. Korvataan 25 artiklan 1 kohdassa ilmaus ”vuosien 2000–2007 väliselle ajanjaksolle” ilmaisulla ”vuosien 2000–2007 ja 2008–2013 välisille ajanjaksoille”. 16. Korvataan 31 artikla seuraavasti: ” 31 artikla Tekninen apu 1. Komission aloitteesta tai sen toimeksiannosta voidaan rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämän valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan sekä liitteen II A 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun päätöksen kokonaisarvioinnin varmistamiseksi. Nämä teknisen avun tutkimukset tai toimet rahoitetaan kokonaismäärärahasta myönnettävillä avustuksilla. 2. MMA:n aloitteesta voidaan komission lausunnon perusteella rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia ohjelma-asiakirjassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi. Yhdeksännen EKR:n yhteydessä nämä teknisen avun tutkimukset ja toimet rahoitetaan asianomaiselle MMA:lle myönnetyistä varoista. Kymmenennen EKR:n yhteydessä ne rahoitetaan kokonaismäärärahasta myönnettävillä avustuksilla.”. 17. Lisätään 33 a artikla seuraavasti: ” 33 a artikla 1. Yhdeksännestä EKR:stä tai sitä edeltävistä EKR:istä käyttämättä jääneitä määriä ei sidota enää 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen tai kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulopäivän jälkeen riippuen siitä, kumpi ajankohta on myöhäisempi, lukuun ottamatta yhdeksättä EKR:ää edeltäviin EKR:iin kuuluvasta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) käyttämättä jääneitä määriä ja kyseisen voimaantulopäivän jälkeen vapautuvia varoja sekä liitteessä II C kuvatun investointikehyksen rahoittamiseen yhdeksännestä EKR:stä myönnettyjen varojen käyttämättä jääneitä määriä ja takaisinmaksuja, paitsi niihin kuuluvia korkotukia. 2. Ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä toisin, yhdeksännestä EKR:stä tai sitä edeltävistä EKR:istä rahoitettavista hankkeista vapautuvia varoja ei sidota enää 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen lukuun ottamatta kyseisen voimaantulopäivän jälkeen vapautuvia Stabex-varoja, jotka siirretään ilman eri toimenpiteitä liitteen II A a 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitettaviin MMA-kohtaisiin ohjelmiin, ja liitteessä II C kuvatun investointikehyksen rahoittamiseen yhdeksännestä EKR:stä myönnettyjä varoja, paitsi niihin kuuluvia korkotukia.”. 18. Korvataan 58 artikla seuraavasti: ” 58 artikla MMA:ille avoimet ohjelmat MMA:ista kotoisin olevat henkilöt ja soveltuvin osin MMA:iden asiaankuuluvat julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua yhteisön ohjelmiin niiden sääntöjen ja tavoitteiden mukaisesti sekä niihin jäsenvaltioihin, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, sovellettavien järjestelyjen mukaisesti. MMA:ista kotoisin olevat henkilöt voivat osallistua ohjelmiin osana sen jäsenvaltion kiintiötä, jonka alaisuuteen asianomainen MMA kuuluu, jos kyseisellä ohjelmalla on tällainen kiintiö. Tärkeimmät MMA:ille avoimet ohjelmat samoin kuin niiden seuraajaohjelmat on lueteltu liitteessä II F.”. 19. Korvataan 63 artiklassa vuosi ”2011” vuodella ”2013”. 20. Korvataan liitteessä II A olevan 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa oleva ilmaus ”kaksi vuotta” ilmauksella ”neljä vuotta”. 21. Lisätään liitteen II A jälkeen uusi liite II A a, jonka teksti on tämän päätöksen liitteessä I. 22. Muutetaan liite II B seuraavasti: 23. Korvataan 1 artikla seuraavasti: ”1. Yhdeksännen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen 5 artiklan mukaisesti EIP voi myöntää omista varoistaan enintään 20 miljoonaa euroa lainoina EIP:n perussäännössä ja tässä liitteessä esitetyin ehdoin. 2. Kymmenennen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen 3 artiklan mukaisesti EIP voi myöntää omista varoistaan enintään 30 miljoonaa euroa lainoina EIP:n perussäännössä ja tässä liitteessä esitetyin ehdoin.”. 24. Korvataan 2 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti: ”c) yhdeksännen EKR:n soveltamiskautena korkotuen määrä, jonka arvo lasketaan lainan suoritusajankohtina, vähennetään liitteessä II A olevan 3 artiklan 3 kohdan d alakohdassa määritellystä korkotukimäärärahasta ja maksetaan suoraan EIP:lle; kymmenennen EKR:n soveltamiskautena korkotuen määrä, jonka arvo lasketaan lainan suoritusajankohtina, vähennetään liitteessä II A a olevan 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määritellystä korkotukimäärärahasta ja maksetaan suoraan EIP:lle; korkotuet voidaan pääomittaa tai käyttää avustuksina hankkeisiin liittyvän, erityisesti MMA:iden rahoituslaitoksille annettavan teknisen avun myöntämiseen; ja”. 25. Korvataan liite II C tämän päätöksen liitteellä II. 26. Korvataan liite II E tämän päätöksen liitteellä III. 27. Korvataan liite II F tämän päätöksen liitteellä IV. 2 artikla Noudattaminen Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Päätöksen 1 artiklan 6, 12 ja 13 kohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2007. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I ”LIITE II A a YHTEISÖN RAHOITUSTUKI: kymmenes EKR 1 artikla Jakauma eri välineiden kesken 1. Kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) tässä päätöksessä esitettyihin tarkoituksiin 1 päivästä tammikuuta 2008 31 päivään joulukuuta 2013 ulottuvalle kuusivuotiskaudelle myönnettävän, sisäisessä sopimuksessa vahvistetun yhteisön rahoitustuen 286 miljoonan euron kokonaismäärä jakautuu seuraavasti: a) 250 miljoonaa euroa avustuksina pitkän aikavälin kehitystyöhön, humanitaariseen apuun sekä hätä- ja pakolaisapuun tarkoitettuun ohjelmoitavaan tukeen, vientitulojen vakauttamiseen tarkoitettuun lisätukeen sekä alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen; b) 30 miljoonaa euroa liitteessä II C kuvatun MMA-investointikehyksen rahoittamiseen. Määrästä enintään 1,5 miljoonaa euroa varataan EIP:n omista varoistaan liitteen II B mukaisesti myöntämien tai MMA-investointikehyksestä rahoitettavien lainojen korkotukiin; c) 6 miljoonaa euroa teknisen avun tutkimuksiin tai toimiin tämän päätöksen 31 artiklan mukaisesti. 2. Kymmenennen EKR:n varoja ei saa sitoa enää 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta toisin päätä. 3. Jos 1 kohdassa tarkoitetut varat loppuvat tämän päätöksen voimassaoloaikana, neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. 2 artikla Varojen hallinnoijat EIP hallinnoi liitteessä II B tarkoitettuja omista varoistaan myöntämiään lainoja sekä liitteessä II C tarkoitettuja MMA-investointikehyksestä rahoitettavia lainoja. Kaikkien muiden tämän päätöksen nojalla myönnettävien varojen hallinnoinnista vastaa komissio. 3 artikla Varojen kohdentaminen eri MMA:ille Edellä 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainittu 250 miljoonan euron määrä kohdennetaan MMA:iden tarpeiden ja saavutusten perusteella jäljempänä mainittuja perusteita noudattaen. 1. Kaikille MMA:ille jaetaan 195 miljoonan euron A-määräraha erityisesti yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa mainittujen aloitteiden rahoittamiseen, joihin kuuluvat osana köyhyyden torjuntaa toteutettavat sosiaalisen kehityksen ja ympäristönsuojelun ensisijaiset toimet. Yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa on kiinnitettävä erityishuomiota tuen saavien MMA:iden institutionaalisten valmiuksien lujittamiseen, hallinnon tasoon sekä uudistusten laajuuteen ja aikatauluun. A-määrärahojen jaossa on otettava huomioon asukasmäärä, bruttokansantulo, aiemmista EKR:istä myönnettyjen määrärahojen määrä ja käyttö, maantieteellisestä eristyneisyydestä johtuvat erityisongelmat sekä 3 artiklassa tarkoitetut vähiten kehittyneiden maiden rakenteelliset ja muut esteet. Varoja myönnetään ainoastaan, jos niitä voidaan käyttää tuloksellisesti. Varojen myöntämiseen liittyvässä päätöksenteossa olisi noudatettava toissijaisuusperiaatetta. Periaatteessa määräraha myönnetään MMA:ille, joiden henkeä kohden laskettu bruttokansantulo on käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan enintään yhtä suuri kuin yhteisön bruttokansantulo. 2. Tämän päätöksen 16 artiklassa tarkoitettuun alueellisen yhteistyön ja yhdentymisen tukemiseen myönnetään 40 miljoonaa euroa, mukaan lukien 7 artiklassa tarkoitetut vuoropuhelua ja kumppanuutta edistävät toimet, alueelliset aloitteet katastrofivalmiuksien kehittämiseksi ja katastrofien vaikutusten lieventämiseksi sekä MMA:iden ja perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden välinen yhteistyö, johon myönnettävä tuki sovitetaan yhteen yhteisön muista rahoitusvälineistä annettavan tuen kanssa. 3. Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta Grönlantiin. 4. Kohdentamattomat B-määrärahat muodostavat 15 miljoonan euron varauksen, josta voidaan a) rahoittaa MMA:ille annettavaa humanitaarista apua, hätäapua ja pakolaisapua sekä tarvittaessa antaa ylimääräistä tukea vientitulojen vakauttamiseen liitteen II D mukaisesti; ja b) myöntää lisää varoja 1 kohdassa tarkoitettujen MMA:iden tarpeiden ja saavutusten mukaan. Saavutuksia arvioidaan puolueettomasti ja avoimesti ottamalla huomioon myönnettyjen varojen käyttöaste, meneillään olevien toimien täytäntöönpanon tehokkuus, köyhyyden lievittäminen tai vähentäminen sekä toteutetut kestävän kehityksen toimenpiteet. 5. Komission vahvistaa edellä olevien kohtien mukaiset kymmenennen EKR:n ohjeelliset määrät tämän päätöksen 24 artiklan mukaisesti. 6. Komissio voi väliarvioinnin perusteella päättää kohdentaa tässä artiklassa tarkoitetut varat jollain muulla tavalla. Väliarvioinnin menettelyistä sekä uusista määrärahakohdennuksista päätetään tämän päätöksen 24 artiklan mukaisesti.”. LIITE II ”LIITE II C YHTEISÖN RAHOITUSTUKI: MMA-INVESTOINTIKEHYS 1 artikla Tavoite Perustetaan MMA-investointikehys, jäljempänä ’investointikehys’, kaupallisesti kannattavien yritysten tukemiseksi pääasiassa yksityissektorilla, mutta myös sellaisten julkisen sektorin yritysten tukemiseksi, jotka tukevat yksityissektorin kehittämistä. Tässä liitteessä ja liitteessä II B vahvistetaan investointikehyksestä ja EIP:n omista varoista rahoitettavia lainoja koskevat rahoitusehdot. Yhdeksännen EKR:n täytäntöönpanossa sovelletaan sen perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen 29 ja 30 artiklaa. Kymmenennen EKR:n täytäntöönpanossa sovelletaan sen perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen asiaa koskevia määräyksiä. Nämä varat voidaan ohjata tukikelpoisille yrityksille joko suoraan tai välillisesti hyväksyttyjen sijoitusrahastojen ja/tai rahoituksen välittäjien kautta. 2 artikla Investointikehyksen varat 1. Investointikehyksen varoja voidaan käyttää muun muassa a) riskipääoman tarjoamiseen seuraavasti: 28. pääomaosakkuuksiin MMA:iden yrityksissä, myös rahoituslaitoksissa, 29. kvasipääomatuki MMA:iden yrityksille, myös rahoituslaitoksille, ja 30. sekä ulkomaisille että paikallisille investoijille ja lainanantajille tarkoitetut takaukset ja muut luottokelpoisuutta lisäävät järjestelyt, joita voidaan käyttää kattamaan investointeihin liittyviä poliittisia tai muita riskejä; ja b) tavallisten lainojen myöntämiseen. 2. Pääomaosakkuus on yleensä vähemmistöosakkuus, joka ei johda määräysvallan syntymiseen, ja siitä maksetaan korvausta asianomaisen hankkeen tulosten perusteella. 3. Kvasipääomatuki voi muodostua osakkaiden ennakkomaksuista, vaihtovelkakirjoista, ehdollisista lainoista, toissijaisista lainoista ja osakkuuslainoista tai muista vastaavista tukimuodoista. Tällaista tukea voidaan antaa erityisesti a) ehdollisina lainoina, joiden hoito ja/tai kesto on sidoksissa tiettyjen, hankkeen tulokseen liittyvien ehtojen täyttymiseen. Jos ehdollista lainaa myönnetään investointia edeltäviin selvityksiin tai hankkeeseen liittyvään muuhun tekniseen apuun, lainan takaisinmaksusta voidaan vapauttaa, jos investointia ei toteuteta; b) osakkuuslainoina, joiden takaisinmaksu ja/tai kesto on sidoksissa hankkeen taloudellisiin tuloksiin; ja c) toissijaisina lainoina, jotka maksetaan takaisin vasta sen jälkeen, kun muut saatavat on hoidettu. 4. Kunkin toimen korvaukset eritellään lainan myöntämisen yhteydessä. Kuitenkin a) ehdollisen lainan tai osakkuuslainan osalta korvaus käsittää yleensä enintään kolmen prosentin kiinteän koron sekä hankkeen tuloksiin liittyvän muuttuvan maksuosan; ja b) toissijaisen lainan korkoprosentti on markkinaperusteinen. 5. Takaukset hinnoitellaan niin, että niissä otetaan huomioon katettavat riskit ja toimenpiteen erityispiirteet. 6. Tavallisten lainojen korko käsittää viitekoron, jota EIP soveltaa vastaaviin, vapaavuosia ja takaisinmaksuaikoja koskevilta ehdoiltaan samanlaisiin lainoihin, sekä EIP:n määrittelemän lisän. 7. Tavallisia lainoja on myönnettävä edullisin ehdoin seuraavissa tapauksissa: a) yksityissektorin kehityksen kannalta välttämättömiin infrastruktuurihankkeisiin vähiten kehittyneissä tai selkkauksista tai luonnonkatastrofeista toipuvissa MMA:issa. Tällöin lainan korkoa alennetaan kolmella prosentilla; ja b) hankkeisiin, joihin sisältyy rakenneuudistustoimia osana yksityistämistä tai joiden sosiaaliset tai ympäristöön liittyvät edut ovat merkittäviä ja selvästi osoitettavissa. Tällöin lainoille voidaan myöntää korkotukea, jonka määrä ja muoto päätetään hankkeen erityispiirteiden perusteella; korkotuki on kuitenkin enintään kolme prosenttia. Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettujen lainojen lopullinen korko on joka tapauksessa aina vähintään 50 prosenttia viitekorosta. 8. Varat näihin edullisin ehdoin rahoitettaviin tarkoituksiin saadaan investointikehyksestä, ja ne ovat määrältään enintään viisi prosenttia investointien rahoitukseen investointikehyksestä osoitettavasta ja EIP:n omista varoistaan osoittamasta kokonaismäärästä. 9. Korkotuet voidaan pääomittaa tai käyttää avustuksina. Korkotukiin tarkoitetuista määrärahoista enintään 10 prosenttia voidaan käyttää hankkeisiin liittyvän, erityisesti MMA:iden rahoituslaitoksille annettavan teknisen avun rahoittamiseen. 3 artikla Investointikehyksen alaiset toimet 1. Investointikehys koskee kaikkia talouden toimialoja, ja sillä tuetaan investointeja yksityissektorin ja kaupallisesti johdettujen julkisen sektorin yksikköihin, myös tuloja tuottavaa yksityissektorille välttämätöntä talouden ja tekniikan alan infrastruktuuria. a) Kehystä hallinnoidaan uudistuvana rahastona, ja sen on tarkoitus olla taloudellisesti kestävä. Sen alaisiin toimiin sovelletaan markkinaehtoja, ja niissä pyritään välttämään paikallisten markkinoiden vääristyminen ja yksityisten rahoituslähteiden syrjäyttäminen. b) Kehyksestä tuetaan MMA:iden rahoitussektoria, ja sillä on katalyyttinen vaikutus, koska sillä kannustetaan pitkäaikaisten paikallisten varojen käyttöönottoa ja houkutellaan yksityisiä ulkomaisia investoijia ja lainanantajia mukaan MMA:issa toteutettaviin hankkeisiin. c) Kehys kattaa osan sen varoilla rahoitettavien hankkeiden riskeistä, koska sen taloudellinen kestävyys perustuu kehykseen kokonaisuudessaan eikä sen yksittäisiin toimiin. d) Kehyksestä myönnettävä rahoitus pyritään kanavoimaan MMA:iden sellaisten laitosten ja ohjelmien kautta, jotka edistävät pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä. 2. EIP:lle korvataan investointikehyksen hallinnoinnista aiheutuvat kulut. Toisen rahoituspöytäkirjan voimaantuloa seuraavina kahtena vuonna korvauksen määrä on vuosittain enintään 2 prosenttia investointikehykseen alun perin myönnetyistä varoista. Sen jälkeen EIP:lle maksettava korvaus muodostuu kiinteästä osuudesta, joka on vuosittain 0,5 prosenttia investointikehykseen alun perin myönnetyistä varoista, ja muuttuvasta osuudesta, joka on vuosittain enintään 1,5 prosenttia MMA:issa toteutettaviin hankkeisiin investointikehyksestä myönnetystä kokonaisrahoituksesta. Korvaus maksetaan investointikehyksen varoista. 3. Tämän päätöksen voimassaolon päättyessä ja jos neuvosto ei ole tehnyt asiassa erityistä päätöstä, investointikehykseen tehtävät kumulatiiviset nettotakaisinmaksut siirretään seuraavaan MMA-rahoitusvälineeseen. 4 artikla Valuuttakurssiriskiä koskevat säännöt Valuuttakurssivaihtelujen vaikutusten minimoimiseksi valuuttakurssiriskiin liittyvät ongelmat ratkaistaan seuraavasti: a) pääomaosakkuudessa, jonka tavoitteena on yrityksen omien varojen vahvistaminen, valuuttakurssiriski katetaan yleensä investointikehyksestä; b) pienten ja keskisuurten yritysten riskipääomarahoituksessa valuuttakurssiriski jaetaan yleensä yhteisön ja muiden osapuolten kesken. Keskimäärin valuuttakurssiriski jaetaan tasan; ja c) investointikehyksestä rahoitettavat lainat pyritään aina kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, varsinkin vakaan makrotalouden ja rahoitusalan maissa, myöntämään MMA:n kansallisessa valuutassa, jolloin valuuttakurssiriski katetaan investointikehyksestä.”. LIITE III ”LIITE II E YHTEISÖN RAHOITUSTUKI: TALOUSARVIOSTA KEHITYSMAILLE ANNETTAVA APU MMA:t hyötyvät seuraavista kehitysmaiden hyväksi toteutettavista, Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavista toimista sanotun kuitenkaan rajoittamatta talousarvioon myöhemmin tehtäviä muutoksia. 31. [Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta […] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o […]] soveltamisalaan kuuluvat aihepiirikohtaiset ohjelmat, joilla tuetaan suoraan Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa. 32. [Vakautusvälineen perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen] soveltamisalaan kuuluvat kunnostus- ja jälleenrakennustoimet. 33. Humanitaarinen apu, sellaisena kuin se on määriteltynä humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/96[7].”. LIITE IV ”LIITE II F MUU YHTEISÖN TUKI: OSALLISTUMINEN YHTEISÖN OHJELMIIN Päätöksen 58 artiklan mukaisesti MMA:iden kansalaiset voivat osallistua seuraaviin ohjelmiin ja niiden seuraajaohjelmiin osana sen jäsenvaltion kiintiötä, jonka alaisuuteen asianomainen MMA kuuluu, jos kyseisellä ohjelmalla on tällainen kiintiö: 1. Koulutusohjelmat: - 15 päivänä marraskuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1720/2006/EY[8] perustettu elinikäisen oppimisen toimintaohjelma (2007–2013), - 15 päivänä marraskuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1719/2006/EY[9] perustettu nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action) ajanjaksoksi 2007–2013). 2. 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1639/2006/EY[10] perustetun kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) ohjelmat. 3. […] tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä […][11] perustetun Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) ohjelmat. 4. Kulttuuri- ja audiovisuaaliset ohjelmat: - 15 päivänä marraskuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1718/2006/EY[12] perustettu Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelma (Media 2007), - […] tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä […][13] perustettu kulttuuriohjelma (2007–2013). 5. 18 päivänä toukokuuta 1992 tehdyllä neuvoston päätöksellä 92/278/ETY[14] perustettu HRTP Japan -ohjelma (Human Resources Training Programme in Japan) ja ajankohtaiset selvityskierrokset.”. [1] EUVL C […], […], s. […]. [2] EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1. [3] EUVL L 156, 18.6.2005, s. 19. [4] EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32. [5] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3, sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna AKT–EY-ministerineuvoston päätöksellä N:o 1/2006 (EUVL L 247, 9.9.2006, s. 22). [6] EUVL L 209, 11.8.2005, s. 26. [7] EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1. [8] EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45. [9] EUVL L 327, 24.11.2006, s. 30. [10] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15. [11] EUVL L [...], [...], s. [...]. [12] EUVL L 327, 24.11.2006, s. 12. [13] EUVL L [...], [...], s. [...]. [14] EYVL L 144, 26.5.1992, s. 19.