KOMISSION KERTOMUS TACIS-VUOSIKERTOMUS 1999

Johdanto

Taloudellinen toimintakyky ja menettelyjen tehostaminen

Armenia

Azerbaidzan

Valko-Venäjä

Georgia

Kazakstan

Kirgisia

Moldova

Mongolia

Tadzikistan

Turkmenistan

Ukraina

Uzbekistan

Täydentävät Tacis-ohjelmat

Arviointi

Johdanto

Tacis-ohjelma vaikutti vuonna 1999 merkittävästi tavoitteiden saavuttamiseen tuettaessa markkinatalouteen ja demokratiaan siirtymistä uusissa itsenäisissä valtioissa (UIV) [1].

[1] Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Mongolia, Venäjän federaatio, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina ja Uzbekistan.

Tacis yhdistettiin vuonna 1999 yhä lähemmin EU:n politiikkaan kyseisellä alueella, samalla kun EU:n ja yksittäisten UIV:n välillä tuli voimaan useampia kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia (PCA-sopimuksia). Tacis-ohjelmasta myönnetään apua PCA-sopimuksissa määriteltyjen tiettyjen yhteisten taloudellisten ja poliittisten arvojen sekä käytäntöjen perusteella, joihin kuuluvat erityisesti demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja markkinatalouden periaatteiden kunnioittaminen.

Tiiviimmät yhteydet poliittisen ja teknisen avun välillä ovat mahdollistaneet sen, että Tacis-ohjelmasta on voitu vastata entistä paremmin muuttuviin olosuhteisiin kyseisellä alueella. Tästä on osoituksena esimerkiksi se, että kiireellisiin tapauksiin on reagoitu nopeasti: Tacis-varoja käytettiin esimerkiksi 20 miljoonaa euroa, jotta muissa UIV:ssa selvittäisiin Venäjän vuoden 1998 rahoituskriisin kielteisistä seurauksista. Tämä käy ilmi myös siitä, että oikeus- ja sisäasioiden alalla on käynnistetty uusia toimia ja että Kaukasiassa on painotettu alueellista yhteistyötä. Uusi strateginen lähestymistapa on tehnyt myös Tacis-ohjelmaa tunnetummaksi UIV:n päätöksentekijöiden, taloudellisten eturyhmien ja kansalaisjärjestöjen piirissä sekä tarjonnut uusia mahdollisuuksia varmistaa, että hankkeille on hyötyä paikallisista omistajista. Vuonna 1999 valituilla hankkeilla edistettiin myös kansantalouden uudistusprosessia ja alakohtaisia uudistuspolitiikkoja UIV:ssa. EU korosti toistuvasti, että Tacis-ohjelman toteuttaminen voi olla menestyksekästä vain siinä tapauksessa, että UIV:n hallitukset ryhtyvät kansantalouden uudistamisessa välttämättömiin toimenpiteisiin.

Tacis-hankkeet toteutti komission yhteinen ulkosuhteiden toimiala (SCR), joka hoitaa nyt EU:n avun ja tuen toteuttamisen kaikkia näkökohtia - teknisiä ja toiminnallisia, rahoituksellisia ja kirjanpidollisia, sopimuksellisia ja oikeudellisia - sekä vastaa tarkastuksista ja arvioinneista. SCR on edistynyt Tacis-ohjelmasta annettavan avun hallinnon tehostamisessa ja järkeistämisessä esimerkiksi tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyjen sekä erityisesti varainhoidon osalta.

Myös yhteyksiä muihin EU:n toiminta-aloihin lujitettiin. Jatkunut kehitys kohti UIV:n läntisten naapurimaiden EU-jäsenyyttä - mukaan luettuina neuvottelut esimerkiksi viisumivaatimuksista tai kauppayhteyksistä - lisäsi huomiota Tacis-ohjelman rooliin tärkeällä raja-alueella. Itämeren alueen kasvanut merkitys laajentuneessa EU:ssa ja EU:n pohjoista ulottuvuutta koskevan aloitteen kehittäminen tarjoavat lisää mahdollisuuksia yhteisvaikutukseen Tacis-ohjelman kanssa. Pohjoista ulottuvuutta koskeva aloite, joka kohdistuu pääasiassa Itämeren alueeseen, on keino maksimoida Venäjää ja Itämeren alueella sijaitsevia EU:n ehdokasvaltioita koskevien EU:n eri toimien yhteensovittaminen ja vaikutus, jotta voitaisiin parantaa hyvinvointia ja vastata alueen erityistarpeisiin. Barentsin meren alueen erityisolosuhteiden laajempi tunnustaminen on myös johtamassa lisääntyvään yhteistyöhön Venäjän ja EU:n, erityisesti Skandinavian välillä, mikä tarjoaa Tacis-ohjelmalle yhteistyön toisen osa-alueen muilla sopivilla välineillä. Tacis-ohjelman kattaman alueen eteläreunassa, Mustanmeren ja Kaspianmeren alueella, ollaan kehittämässä yhteistyövälineitä, ja tällöin Tacis on tärkein eri välineistä, joilla pyritään helpottamaan näiden alueiden ongelmia. Toiminnan yhteensovittaminen muiden avunantajien - etenkin EU:n jäsenvaltioiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten - kanssa oli tehokasta (erityisesti Venäjää ja Ukrainaa koskevien yhteisstrategioiden perusteella), sillä se tarjosi tärkeitä tietolähteitä sekä foorumin parempaan yhteisvaikutukseen pyrittäessä.

Erityisesti Etelä-Kaukasiassa vuoden 1999 Tacis-toimien pääpaino yhdistyi alueellisen yhteistyön edistämistä koskevaan laaja-alaiseen tavoitteeseen. Vuosi 1999 oli alueella poliittisesti rauhaton, kun Armenian parlamentin johtohahmoja murhattiin, demokraattiset käytännöt asetettiin kyseenalaisiksi joissakin maissa, ja taustalla oli käynnissä Venäjän sotilaallinen operaatio Etu-Kaukasiassa. Tätä taustaa vasten Tacis-ohjelmasta keskityttiin voimakkaasti avaamaan uudelleen viestintäyhteyksiä sekä taloudellisten resurssien hyödyntämiseksi että paremman ymmärtämyksen lujittamiseksi eri hallitusten välillä.

Ohjelmasisällön osalta tavoitteena on ollut välttää Tacis-toimien hajottaminen siten, että ne hajautettaisiin liian pintapuolisesti liian moniin hankkeisiin. Siksi Tacis-ohjelmassa on keskitytty muutamiin kysymyksiin, jotka UIV:t ja EU:n jäsenvaltiot ovat sopineet painopisteiksi, jotta voitaisiin tukea yleistä talousuudistusta ja tukea saavien viranomaisten alakohtaisia politiikkoja. On painotettu siirtymäkauden sosiaalisten vaikutusten tarkastelua ja merkittävän terveydenhuoltouudistuksen tukemista. Rakenteellisia ja institutionaalisia uudistuksia erityisesti ministeriöissä ja rahoitusalalla on edistetty, jotta markkinatalous saataisiin toimimaan tehokkaammin. Huomiota on kiinnitetty verotusjärjestelmiin, sellaisten oikeudellisten järjestelmien luomiseen, jotka takaavat turvallisen toimintaympäristön paikallisille ja ulkomaisille investoinneille sekä kilpailukykyiset markkinasuhteet, ja heikkojen oikeuslaitosten ongelmien voittamiseen, jotka voivat pahentaa mielivaltaisen lainvalvonnan ongelmaa ja olla merkittävä este investoijille.

Ympäristöhankkeita on toteutettu sekä kansallisesti että osana monenvälisiä ohjelmia. Eurooppalainen asiantuntemus ympäristöteknologian ja teollisten menetelmien aloilla on tärkeää, koska UIV:n teollisuuden käyttämä ympäristöteknologia on kulunutta ja joskus vanhentunutta. Alueellisen yhteistyön edistäminen on myös ollut olennaisen tärkeää, koska kyseisten maiden merkittävimmät, etenkin ilman ja veden saastumiseen liittyvät ympäristöhaasteet ovat luonteeltaan rajat ylittäviä ja vaativat yhteistyötä asianomaisten maiden välillä. Joillakin raja-alueilla väestön terveydentila on heikentynyt, mikä johtuu etenkin juomaveden huonosta laadusta ja vaarallisista päästöistä. Eri teollisuudenalojen vanhentunut ja tehoton ympäristöteknologia on tuottanut jätteitä, joilla on haitallisia vaikutuksia myös raja-alueiden ulkopuolella.

Toisena pääaiheena on ollut infrastruktuurin (liikenteen, energian ja tietoliikenteen) kehittäminen keskeisenä tekijänä nykyaikaisissa osaamiseen ja tietoon perustuvissa markkinatalouksissa sekä elintärkeänä tekijänä, jotta alueen maat voitaisiin liittää kansainväliseen talouteen. Yksityisen sektorin kehittämistä on jatkettu talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja väestön hyvinvoinnin edistämiseksi. Henkilöresurssit on ollut Tacis-toiminnan toinen pääkohde, koska juuri koulutusjärjestelmillä tuetaan UIV:n kasvua ja hyvinvointia pitkällä aikavälillä sekä vaikutetaan demokraattisten yhteiskuntien ja markkinatalouksien kehittämiseen levittämällä uusia asenteita, käyttäytymismalleja ja taitoja kansalaisten keskuudessa. Lisäksi sellaisten tehokkaiden ja kohdistettujen sosiaaliturvajärjestelmien luominen, jotka tukevat yhteiskunnan huono-osaisia väestöryhmiä, kuten vanhuksia, on merkittävä haaste kaikille siirtymävaiheen maille. Kaikissa hankkeissa kannustettiin myös toimiin paikallisten yhteistyössä mukana olevien laitosten, asiantuntijoiden ja yritysten kanssa sekä niiden välityksellä, jotta alueelle luotaisiin pysyvät toimintaedellytykset siirtämällä taitotietoa ja toteuttamalla vastavuoroisia vaihtoja.

Tacis-ohjelmien arviointia ja seurantaa jatkettiin vuonna 1999, jolloin suoritettiin ja julkaistiin sarja arviointitutkimuksia, jotta voitaisiin vastata EU:n kaikkien toimien suurempaan näkyvyyteen kyseisellä kaudella sekä aikaisempaan päätökseen lisätä Tacis-toimien avoimuutta. Kuten oli odotettavissa, tutkimukset eivät olleet yleisesti ottaen mairittelevia, mutta niissä kaikissa tunnustettiin, että Tacis on kehittymässä kohti itsearviointia ja toimien arviointia vaadittuja perusteita noudattaen. Lisäksi toimittaessa vaikeissa ja nopeasti muuttuvissa olosuhteissa Tacis-ohjelmassa ymmärretään, että täytyy olla halua kuunnella ja oppia tarkasti, ei pelkästään arviointikertomuksista vaan kaikilta ohjelman osapuolilta.

Vuosi 1999 oli viimeinen toimintavuosi vuosia 1996-1999 koskevan Tacis-asetuksen perusteella. Uusi asetus, joka kattaa vuodet 2000-2006 ja joka hyväksyttiin 29. joulukuuta 1999 Euroopan parlamentin kuulemisen jälkeen, perustuu Tacis-ohjelmasta hankittuun kokemukseen, ja siinä säädetään alustavasti yhteensä 3,138 miljoonan euron määrärahoista avustuksina annettavaa tukea varten seuraavien seitsemän vuoden aikana. Uusi asetus tarjoaa paremmat mahdollisuudet investointeja edistäviin toimiin, joissa painotetaan alueita ja tuen tarkempaa kohdentamista. EU:n ulkosuhteista vastaava komissaari Chris Patten piti tervetulleena uuden asetuksen voimaantuloa vuoden 2000 alussa ja ennusti, että uudet välineet sallivat EU:n rakentaa yhä läheisemmän ja rakentavamman suhteen kumppaneiden ja naapurien kanssa UIV:ssa.

Taloudellinen toimintakyky ja menettelyjen tehostaminen

Tacis-ohjelman seurannassa ja johtamisessa on tehty useita perinpohjaisia parannuksia tavoitteina EU:n ulkoisten avustusohjelmien hallinnon parantaminen sekä laajan maantieteellisen alueen kattavan ja monenlaisia edunsaajia käsittävän ohjelman erityishaasteisiin vastaaminen. Vaikka ohjelman toiminta tehostui vuoden 1999 aikana useilla aloilla, parantamisen varaa on edelleen. Kysymystä on määrä käsitellä kaikkien EU:n ulkoisten avustusohjelmien uudistamisen yhteydessä, joka käynnistetään vuoden 2000 puolivälissä.

Uudistuksen tarkoituksena on luoda uusi työnjako Tacis-ohjelman hallinnoinnista tällä hetkellä vastaavien komission yksiköiden eli ulkosuhteiden pääosaston ja SCR:n välillä. Hankkeiden yksilöinti ja toteuttaminen aiotaan yhtäältä yhtenäistää, jotta hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamiseen käytettävä aika lyhenisi. Toisaalta monivuotisen suunnittelun merkitys kasvaa, sillä halutaan huolehtia siitä, että suunnittelussa otetaan huomioon laajemmat poliittiset kysymykset, kuten kauppa, ulko- ja turvallisuuspolitiikka sekä Tacis-kumppanimaiden edut. Lisäksi hajauttamalla projektijohtaminen sisäisesti asteittain komission lähetystöihin pyritään parantamaan ohjelmien hallinnoinnin laatua ja reaktiokykyä.

Komission menettelyjen (joissa Tacis on toiminut paremmin kuin muut EU:n ulkoiset avustusohjelmat) nopeuttamiseen tähtäävien ponnistelujen myötä, joissa käytettiin apuna varainsiirtoa niiden maksuosuuksien, joista ei ole tehty sopimusta, vapauttamiseksi vanhoista ohjelmista (yhteensä 91 miljoonaa euroa vuonna 1999), viive sopimusten allekirjoittamisessa väheni alimmalle tasolle sitten vuonna 1991 tapahtuneen Tacis-ohjelman käynnistämisen. Tämä arvo, joka on jäljelle jääneiden maksusitoumusten kokonaismäärä allekirjoitettujen sopimusten arvon vähentämisen jälkeen (eli niiden maksusitoumusten arvo, jotka ovat vielä käytettävissä allekirjoitettuihin sopimuksiin), laski 455 miljoonaan euroon vuonna 1999 (oltuaan enimmillään 747 miljoonaa euroa vuonna 1996). Tällä tasolla määrä vastaa suunnilleen Tacis-ohjelman yhden vuoden määrärahoja.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Nykyisellä toimintanopeudella kestää keskimäärin vuoden ennen, kuin rahoitussitoumus muuttuu allekirjoitetuksi sopimukseksi, mistä alkaa hankkeen toteuttaminen. Kriittisiä vaiheita tässä prosessissa ovat ulkosuhteiden pääosaston varhaiset maksusitoumukset sekä SCR:n nopeampi tarjouskilpailu- ja sopimusmenettely.

Komissio on onnistunut parantamaan käsittelyä etukäteen sekä myös nopeuttamaan maksuprosessia hankkeita toteuttaville sopimuspuolille. Maksut saavuttivat uuden ennätystason vuonna 1999: 513,5 miljoonaa euroa. Maksujen nopeutumisen seurauksena laskujen käsittely on osittain nopeutunut: toukokuussa 1999 oli 71 laskua, yhteisarvoltaan 12 miljoonaa euroa, yli 40 päivää myöhässä, mutta joulukuussa ei ainoatakaan. Sisäinen käsittelyaika on lyhentynyt 25 päivään.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Vuosi 1999 oli myös käännekohta sopimusten täytäntöönpanon viivästymisessä eli maksuissa, jotka on vielä suoritettava jo allekirjoitettujen sopimusten mukaisesti. Viive paheni jatkuvasti vuosina 1991-1998 ja oli vuonna 1998 suuruudeltaan 1,155 miljoonaa euroa, joka vastaa lähes kolmen vuoden nettomääräisiä maksusitoumuksia ja sopimusten allekirjoittamisia yli kahden vuoden ajalta. Sopimusten täytäntöönpanon viivästyminen kuitenkin väheni vuonna 1999 ensimmäistä kertaa 10 prosentilla alhaisempien maksusitoumusten ja suurempien maksujen seurauksena.

>VIITTAUS KAAVIOON>

Tacis-ohjelman taloudellista toimintakykyä on arvioitu kokonaisuutena numeerisesti ja varainhoidollisesti maksattamatta olevaa määrää koskevan käsitteen avulla, jossa yhdistetään sopimusten allekirjoittaminen ja sopimusten täytäntöönpanon viivästyminen. Tätä jäännöserää tarkasteltaessa käy ilmi, että se nousi 1,679 miljoonaan euroon vuonna 1998 mutta laski 1,502 miljoonaan euroon vuoden 1999 loppuun mennessä, mikä merkitsee 11 prosentin laskua. Nykyisten arvioiden valossa ollaan lähestymässä suhteellisen vakaata kautta, jolloin maksusitoumusten, sopimusten allekirjoittamisten ja maksujen määrät lähenevät toisiaan, minkä oletetaankin tapahtuvan avustusohjelman vakiintuessa, jolloin maksusitoumusten määrä säilyy suhteellisen vakaana vuodesta toiseen.

Tacis-ohjelman vuoden 1999 toimintakyky heijasteli edellä mainittuja tietoja (jotka esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä). Maksut ovat lisääntyneet, maksusitoumusten määrä on ollut tavoitteen mukainen, hankkeiden käynnistämiset ja sopimusten allekirjoittamiset ovat vähentyneet. Allekirjoitetut sopimukset kattoivat yli 99 prosenttia maksusitoumuksista yhtä myöhäistä maksusitoumusta (Tsernobyliin rakennettavaa suojaa koskeva rahasto joulukuussa) lukuun ottamatta. Resurssien niukkuuden takia 12 hankkeen, arvoltaan 28 miljoonaa euroa, käsittelyä jouduttiin lykkäämään vuodesta 1999 vuoteen 2000.

Tacis-ohjelman sisäisen varainhoidon tarkasteluun on kiinnitetty yhtä paljon huomiota kuin hankkeiden tulosten tarkasteluun paikalla. Komission kanssa sopimussuhteessa olevat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat säännöllisin väliajoin ohjelmasta rahoitettavien menojen tilit ja tositteet. Sen lisäksi, että komission yksiköt ja tilintarkastustuomioistuin huolehtivat säännöllisestä seurannasta ja tarvittaessa valvonnasta paikalla, sopimuksia on tehty riippumattomien konsulttien kanssa, jotta voitaisiin seurata ohjelman ja sopimuspuolten toimien edistymistä sekä suorittaa kattava jälkiarviointi siitä, onko ohjelmien ja sopimusten tavoitteet saavutettu.

Komissio päätti marraskuussa 1999 yksinkertaistaa sopimusten myöntämistä osana yhteistyöohjelmia kaikkien yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Kaikkia ulkoisia avustussopimuksia koskevan ohjekirjan hyväksymisen myötä nykyisten erilaisten tarjouskilpailumenettelyjen määrä väheni 40:stä kahdeksaan yksinkertaistettuun menettelyyn, joita käytetään hankittaessa palveluja, työsuorituksia ja tarvikkeita ja joita sovelletaan kaikkiin yhteisön rahoittamiin sopimuksiin maailmanlaajuisesti vuodesta 2000 alkaen. Tämä myös paransi sopimusten myöntämismenettelyjen avoimuutta siten, että myöntämismenettelyjen vaiheet julkaistaan laajemmin. Uusi luonnos ohjekirjaksi ulkoisia avustusohjelmia koskevia sopimuksia tehtäessä julkaistiin, ja kaikkia EU:n ulkoisia avustusohjelmia koskevan yksittäisen tietokannan kehittäminen aloitettiin.

Tacis-ohjelman uudessa organisaatiossa vastuu on jaettu ulkosuhteiden pääosaston asianmukaisen linjan maantieteellisistä alueista vastaavien yksiköiden (PO ER E) ja SCR:n kesken, jolloin linja A vastaa ohjelmien ja hankkeiden toteuttamisesta Keski- ja Itä-Euroopassa, Länsi-Balkanilla, uusissa itsenäisissä valtioissa (entisessä Neuvostoliitossa) ja Mongoliassa. Muut linjat ovat vastuussa budjetin suunnittelusta, rahoituksen seurannasta, rahoituksen toteuttamisesta, tilintarkastuksista, valvonnasta, julkaisutoiminnasta, tarjouspyyntöjen ja sopimusten myöntämisen hallinnosta ja hyväksymisestä sekä arvioinnista.

SCR alkoi vuonna 1999 myös tarkastella mahdollisuuksia siirtää vastuu yksittäisten hankkeiden toteuttamisesta Brysselistä komission paikalla toimivalle henkilöstölle erityisesti neljässä lähetystössä: Georgiassa, Kazakstanissa, Venäjällä ja Ukrainassa. Yksityisen sektorin kehittämistä koskevassa kokeilussa käytettiin hyväksi lähetystössä Almatyssa toimivaa ohjelmista vastaavaa virkamiestä, joka otti vastuun hankkeista. Tätä kokeilua on sittemmin laajennettu Kiovaan. Hankevastuun siirtäminen lähemmäksi hankkeita itseään takaa joustavamman projektijohtamisen. Kokeiluhankkeista saadut kokemukset muodostavat perustan sille, että paikalla toimivalle henkilöstölle siirretään lisää toiminnallista vastuuta. On kuitenkin huomattava, että Tacis-ohjelman hajauttaminen ei voi tapahtua yhtä nopeasti kuin muiden komission ohjelmien hajauttaminen, koska komissiolla ei ole tällä hetkellä UIV:t kattavaa täydellistä lähetystöverkkoa.

Armenia

Alueellisen yhteistyön edistämistä koskevan laaja-alaisen tavoitteen mukaisesti Tacis-ohjelmassa keskityttiin Armeniassa yhä enemmän tietoliikenneyhteyksien parantamiseen sekä välttämättömänä edellytyksenä maan taloudellisten voimavarojen käyttämiseksi kokonaisuudessaan että mekanismina kannustaa alueen valtioita tekemään yhteistyötä kaikkia osapuolia hyödyttävissä hankkeissa konflikteista huolimatta. Armenia on hyötynyt tässä mielessä sekä kansalliseen Tacis-ohjelmaan sisältyvistä toimista että valtioiden välisestä ohjelmasta (Inter-State Programme), erityisesti Inogate- ja Traceca-ohjelmista. Lisäksi Tacis-ohjelmassa kiinnitettiin huomiota osaamisen parantamiseen liike-elämässä, hallinnossa ja maataloudessa sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen. Nämä kaikki tekijät vaikuttavat kehitykseen kyseissä maassa ja alueella, missä väestö voi korvata menneisyyden aiheuttaman katkeruuden tunteella, että se on mukana rakentamassa tulevaisuutta.

Tacis-toimia vuonna 1999

Tacis-ohjelmasta vuonna 1999 tuettuihin tärkeimpiin hankkeisiin sisältyi uuden lähestymistavan paneminen alulle poliittisen yhtenäisyyden luomiseksi alueelle, jotta keskushallinnon hyväksymät markkinatalouden periaatteet voitaisiin toteuttaa paikallistasolla. Tähän saakka alue- ja paikallishallinnolla on ollut ainoastaan niukasti kokemusta itsenäisestä taloushallinnosta, joten esimerkiksi budjetointi, investointien kustannusten arviointi ja painopisteiden asettaminen ovat uusia asioita. Lorin alueella nyt käynnissä olevalla kokeiluhankkeella on välitön alueellinen vaikutus, ja se tarjoaa mallin muille alueille ja maille.

Tacis-ohjelmasta annettiin apua myös heinäkuussa 1999 voimaan tulleen Armenian ja EU:n kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA-sopimuksen) täytäntöönpanossa sekä Armenian sitoumusten täyttämisessä, jotka liittyvät sen pyrkimykseen liittyä WTO:hon. Riippumatonta talouspoliittista ja lainopillista neuvontakeskusta ollaan perustamassa, jotta voitaisiin antaa apua kaupan ja investointien aloilla sekä myöhemmin poliittisissa ja oikeudellisissa kysymyksissä näillä osa-alueilla. Tacis-ohjelmasta tuettiin muutosta Armenian energiapolitiikassa maan valmistautuessa Medzamorin ydinvoimalan sulkemiseen avustamalla valtion energiastrategiakeskusta vaihtoehtoisten energianlähteiden ja energiansäästökeinojen löytämisessä sekä antamalla suoraa teknistä apua, esimerkiksi toimittamalla turvaventtiilejä Medzamoriin turvallisuuden parantamiseksi sen viimeisinä toimintavuosina.

Lisäksi Tacis-ohjelmasta annettiin apua seuraavasti:

*Oikeuslaitoksen tehokkuutta parannettiin ja sen riippumattomuutta vahvistettiin perustamalla oikeusalan koulutuskeskus, jonka tavoitteena on tuomarien ja tuomioistuinten henkilöstön taitojen parantaminen sekä Armenian lainsäädäntöä koskevien huomautusten valmistelu ja julkaiseminen,

*sosiaaliturvatunnusjärjestelmä otettiin käyttöön, jotta etujen saatavuus olisi laajempaa ja jotta suunnittelu olisi johdonmukaisempaa,

*uusien yritysten perustamista edistettiin tukikeskusten avulla,

*sosiaalityön harjoittelua järjestettiin, ja

*Tempus-ohjelman avulla jatkettiin yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen uudistamisessa.

Tacis ja poliittiset yhteydet

EU:n ja Armenian yhteistyöneuvosto piti ensimmäisen kokouksensa Luxemburgissa lokakuussa 1999 ja ilmaisi luottavansa siihen, että PCA-sopimuksen täytäntöönpano takaisi johdonmukaisuuden EU:n ja Armenian välisten suhteiden eri näkökohtien, muun muassa Tacis-ohjelmasta annettava apu mukaan luettuna, välillä. Yhteistyöneuvosto toivoi myös, että vuosina 1999-2000 yhteistyössä keskityttäisiin seuraaviin asioihin: Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiseen tähtäävien ponnistelujen tukeminen, keinojen etsiminen alueellisen yhteistyön edistämiseksi Kaukasiassa, PCA-sopimuksen täytäntöönpano yleisesti ja erityisesti kaupan ja investointien helpottamiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttaminen, sellaisten toimien tukeminen, joilla pyritään siihen, että Armenia voisi sulkea Medzamorin ydinvoimalan, demokratisointiprosessin ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen vahvistaminen sekä tiivis yhteistyö huumekaupan torjumiseksi.

Armeniaa koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, joka hyväksyttiin heinäkuussa 1996, asetettiin etusijalle seuraavat kolme yhteistyöaluetta:

Henkilöresurssien kehittäminen: Julkishallinnon uudistaminen on avaintekijä siirtymisprosessissa, ja julkishallintoon ja työttömyyteen liittyvien Tacis-hankkeiden tarkoituksena on tukea politiikan muotoilua. Muutokset edellyttävät virkamiehiltä uusia rooleja muuttuvassa poliittisessa, sosiaalisessa, taloudellisessa ja hallinnollisessa ympäristössä, ja siksi julkishallinnon toiminnassa ja rahoituksessa tarvitaan mukautuksia. Tacis-ohjelmasta on annettu apua julkishallinnon oppilaitoksen perustamiseksi, josta on tullut kansallinen täydennys- ja uudelleenkoulutuskeskus palvelukseen otetuille virkamiehille sekä uudelle sukupolvelle. Tacis-ohjelman osana on myös toteutettu hankkeita sosiaaliturvan alalla.

Yksityisen sektorin kehittäminen: Tacis-ohjelmassa on pyritty vastaamaan uusien, yksityisten tai yksityistettyjen yritysten tarpeisiin, jotka liittyvät liiketoiminnan taitoihin, neuvonnan uudelleenjärjestelyyn, vakaaseen pankkijärjestelmään ja riittäviin pääomamarkkinoihin sekä kattavien lainsäädännöllisten ja sääntelykehysten kehittämiseen markkinataloutta varten. Yksityisen sektorin tukemisen tarkoituksena on luoda suotuisa toimintaympäristö yksityisille toimijoille. Tacis-toimiin sisältyi myös hanke kirjanpidon koulutuskeskuksen perustamiseksi, jotta voitaisiin järjestää pidemmän aikavälin harjoituskursseja loppututkinnon suorittaneille sekä täydennyskoulutusta ammatissa jo toimiville. Tacis-ohjelmasta on jo tuettu Armenian maatalousosuuspankin perustamista luottojen tarjoamiseksi, jotta maanviljelijät voisivat lisätä satojaan ostamalla siemeniä tai uudenaikaistamalla koneitaan. Muiden Tacis-hankkeiden avulla on edistetty yksityistämistä, annettu pankkialan koulutusta ja perustettu armenialaisia laitoksia, joilla on välittävä asema yksityisen sektorin kehittämisessä. Näitä laitoksia ovat pk-yrityskeskus, uudistettavien yksityistettyjen yritysten neuvontatoimisto sekä yhteinen investointirahasto, jonka on tarkoitus olla mukana arvopaperimarkkinoita kehitettäessä.

Tuki julkisten investointien ohjelman toteuttamiseksi: Tacis-ohjelmasta tuetaan energia-alan uudistuksia. Armeniassa toteutetuissa Tacis-toimissa on keskitytty vuodesta 1991 lähtien energiakriisistä selviytymiseen. Aikaisempiin Tacis-hankkeisiin sisältyi energiansäästöstrategian kehittäminen, energiakeskuksen perustaminen, kaasualan uudistaminen sekä öljy- ja kaasuputkien hallinta. Energiakriisi on nyt ohi ja uudistukset ovat käynnissä. Tacis-ohjelmasta tuetaan vaihtoehtoisten energianlähteiden yksilöintiä ja energiankulutuksen vähentämistä vastauksena Armenian sitoumukseen sulkea Medzamorin ydinvoimala vuoden 2004 loppuun mennessä.

Toimintaohjelma

Uusin Armeniaa koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi kuusi uutta hanketta, joista jokainen oli arvoltaan noin miljoona euroa. Näistä hankkeista neljä koski henkilöresurssien kehittämistä:

*Valtionhallinto: Tacis-ohjelman tavoitteena on avustaa julkishallinnon vahvistamisessa kehittämällä virkamiehistön rakennetta ja organisointia kansallisella ja aluetasolla.

*Aluehallinto: Lorin alue on valittu kokeilualueeksi, jotta voitaisiin osoittaa, kuinka aluehallinto voi yhteensovittaa aluekehityspolitiikkaa, edistää paikallista demokratiaa ja soveltaa keskushallinnon vaalimia markkinatalouden periaatteita paikallistasolla.

*Oikeuslaitoksen koulutus: Oikeusalan koulutuskeskuksen perustamisen ansiosta parannetaan 100 tuomarin ja tuomioistuinten henkilöstöön kuuluvien 200 henkilön taitoja sekä autetaan Armenian lainsäädäntöä koskevien huomautusten valmistelussa ja julkaisemisessa.

*Työllisyyspolitiikka: Kansalliselle työvoimapalvelulle annettavan avun tarkoituksena on kehittää sen toimintakykyä, jotta voitaisiin toteuttaa aktiivista työllisyyspolitiikkaa, tutkia markkinoiden kysyntää sekä toteuttaa työllisyyttä ja liiketoimintaa tukevia strategioita, mukaan luettuna työttömien koulutusta.

*Yksityisen sektorin kehittämisen osalta päätettiin, että nykyisiä Tacis-toimia yksityisiä toimijoita suosivan ilmapiirin edistämiseksi olisi jatkettava. Tarkoituksena on, että avustustoiminta olisi yhtenäisempää kaikilla tasoilla: hallitukselle annettavassa toimenpideneuvonnassa, avussa liiketoimintaa tukevien organisaatioiden perustamiseksi, koulutettaessa paikallisia konsulttitoimistoja ja annettaessa suoraa apua kokeiluyritysten uudelleenjärjestelyissä. Tällä tavoin uudelleenjärjestelykokeiluista saatu kokemus voidaan siirtää poliittiselle tasolle, ja siitä voi olla apua esteiden voittamisessa sääntelyn, lainsäädännön ja verotuksen aloilla.

*Julkisten investointien ohjelmassa uuden hankkeen tavoitteena oli vahvistaa energiastrategiakeskusta ja sen kestävyyttä kehittämällä kansallinen energiaturvallisuus- ja monipuolistamissuunnitelma, valmistelemalla suunnitelmaa Medzamorin ydinvoimalan käytöstä poistamiseksi, toteuttamalla uusia energiahankkeita ja valmistelemalla energia-alan yksityistämistä.

Myös pienhankeohjelmia - kuten Tempus-ohjelmaa, toimenpideneuvontaa, oikeudellista neuvontaa ja tilasto-ohjelmaa - hyödynnettiin laajasti. Bistro-ohjelma oli Armeniassa ensimmäistä kertaa käytössä vuonna 1999, ja sen toteuttamisesta vastasi Euroopan komission Tbilisin-lähetystö.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 10 miljoonan euron suuruinen avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Henkilöresurssien kehittäminen

Yritysten uudelleenjärjestely ja kehittäminen

Energia

Bistro

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 4,0

2,0

1,0

0,3

2,4

0,3

10,0

Azerbaidzan

Tacis-ohjelmassa Azerbaidzanissa otetaan huomioon maan erityistarpeet, alueellisen yhteistyön yleistavoitteet ja laajemmat EU:n tavoitteet. On huomattava, että Azerbaidzanin mahdollisuuksia merkittävänä öljyntuottajamaana rajoittavat vaikeudet, joita sillä on varantojensa viennissä kansainvälisille markkinoille. Azerbaidzan on myös tärkeä kauttakulkumaa eurooppalaisille tuottajille, jotka etsivät pääsyä markkinoille Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa, sekä myös tavaroiden ja raaka-aineiden, kuten öljyn ja kaasun, eurooppalaisille maahantuojille. Siten Azerbaidzan on hyötynyt sekä kansallisesta Tacis-ohjelmasta että monikansallisista Tacis-aloitteista, erityisesti Inogate-ohjelmasta energia-alalla, Traceca-ohjelmasta liikenteen alalla ja alueellisesta maatalouden uudistushankkeesta.

Tacis-toimia vuonna 1999

Vuoden 1999 aikana toteutettuja Tacis-hankkeita oli muun muassa yksityisen sektorin tukemisen jatkaminen pk-yritysten kehityskeskuksen kautta, jonka perustamisessa Bakuun ohjelmasta myönnettiin tukea vuonna 1994. Uusin askel tässä avustamisessa on tehdä keskuksesta taloudellisesti kannattava. Sen sijaan että keskus pelkästään edistäisi institutionaalisia muutoksia, se on nyt lisäämässä pk-yrityksille annettavaa suoraa apua. Tacis-ohjelmasta yhteisrahoitetaan tarjottavia palveluja pk-yritysten kustannustaakan helpottamiseksi. Lopullisena tavoitteena on, että keskus ei enää tarvitsisi Tacis-tukea. Ohjelmassa on myös valmisteltu pankkialan koulutuskeskuksen perustamista ja opinto-ohjelman kehittämistä johtaville pankinjohtajille. Keskus on suunniteltu täydentämään muita pankkialan uudistuksia, ja sen avulla edistetään tehokkaan rahoitussektorin kehittämistä maassa.

Lisäksi Tacis-ohjelmasta on annettu apua seuraavasti:

*Erityisapua on annettu kouluille, teihin ja keinokasteluun makrotaloudelliseen apuun tarkoitetun ylimääräisen avustuksen ansiosta. Tämän ansiosta saatiin varusteita kouluille, rakennettiin koulurakennuksia ja kunnostettiin maantiesiltoja.

*On annettu apua energiateollisuuden valvontaviranomaisen rakenteen määrittelemiseksi.

*On saatettu päätökseen 300 tilintarkastajan ja maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjän koulutus.

*On perustettu alueellisia maatalouden tukiyksikköjä tukemaan elintarvikkeiden tuottajia niiden liiketoiminnassa.

*On jatkettu Tempus-ohjelman avulla yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen uudistamisessa.

Tacis ja poliittiset yhteydet

EU:n ja Azerbaidzanin yhteistyöneuvosto piti ensimmäisen kokouksensa Luxemburgissa lokakuussa 1999. Yhteistyöneuvosto ilmaisi luottavansa siihen, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA-sopimuksen) täytäntöönpanon avulla taataan EU:n ja Azerbaidzanin väliset johdonmukaiset suhteet eri aloilla, mukaan luettuina Tacis-ohjelmasta annettava apu ja alueellinen yhteistyö. Yhteistyöneuvosto laati myös asialistan, johon sisältyi seuraavaa: ponnistelujen tukeminen Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiseksi, keinojen etsiminen alueellisen yhteistyön edistämiseksi Kaukasiassa, PCA-sopimuksen täytäntöönpano yleisellä tasolla sekä toimenpiteiden käynnistäminen erityisesti kaupan ja investointien helpottamiseksi, demokratisointiprosessin ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen vahvistaminen sekä tiivis yhteistyö huumekaupan torjumiseksi.

EU:n ja Azerbaidzanin parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan perustamiskokous, joka pidettiin Brysselissä 18. huhtikuuta 2000, piti tervetulleena Azerbaidzanin hallitusten vuodesta 1991 toteuttamaa laaja-alaista talousuudistuspolitiikkaa ja EU:n erityisesti Tacis-ohjelmasta alueella antamaa apua.

Azerbaidzania koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, joka hyväksyttiin heinäkuussa 1996, asetettiin etusijalle kolme yhteistyöaluetta: infrastruktuurin, yksityisen sektorin ja henkilöresurssien kehittäminen.

Infrastruktuurin kehittäminen: Tacis-ohjelmasta on annettu apua energia-alan rakenteiden kehittämiseen tavoitteena tehtävien ja toimivallan jaon parempi määrittely päätöksenteon, sääntelyn ja käytön välillä. Samalla Tacis-ohjelmasta on tuettu energiansäästökeskuksen ja energia-alan hallinnon koulutuskeskuksen perustamista sekä kaasu- ja sähköinfrastruktuurin kunnostamista. Tacis-ohjelman ansiosta viranomaiset ovat myös tunnustaneet kiireellisen tarpeen järjestää paremmin sähkönjakeluala ja maksujen kerääminen, jos kansainvälisiä sijoittajia aiotaan houkutella rahoittamaan kyseistä alaa.

Tacis-ohjelmasta on kiinnitetty paljon huomiota liikenteeseen, koska Azerbaidzanin maantieteellinen asema on merkittävä idästä länteen johtavalla reitillä, joka kulkee Keski-Aasiasta Kaspianmeren kautta Mustallemerelle ja Eurooppaan. Tacis-ohjelmasta on tuettu Kaspianmeren kuljetusyhtiön kehittämistä, Bakun satamaviranomaisten merenkulkukoulutusta, maantiekuljetuspalveluja koskevia selvityksiä, rautateiden huoltoa, yhteishanketta Taka-Kaukasian kautta kulkevien rautateiden kehittämiseksi sekä selvitystä Bakun lauttaterminaalin jälleenrakentamisesta. Tietoliikenneministeriö hyötyy toimenpideneuvonnasta, koulutuskeskuksesta korkeatasoisesta verkkosuunnittelusta ja investointien analysoinnista.

Yksityisen sektorin kehittäminen: Tacis-ohjelmasta tuetaan jatkuvaa uudistusohjelmaa yksityistämisessä, teollisuuden uudelleenjärjestelyssä, rahoituspalveluissa, pk-yritysten kehittämisessä ja maataloudessa kestävän kasvun edellytysten luomiseksi pitkällä aikavälillä. Hankkeisiin on sisältynyt seuraavaa: tilintarkastajien ja maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjien koulutus, taloudellinen ja oikeudellinen uudistus kaupan ja investointien edistämiseksi, pk-yritysten kehityskeskuksen (KOSIA) perustaminen Bakuun sekä alueelliset maatalouden tukiyksiköt, jotka kouluttavat yksityisiä maanviljelijöitä ja elintarvikkeiden jalostajia yritysjohtamisessa ja luottojen hakemisessa. Luottoja myönnetään ensimmäisessä vaiheessa osana tärkeintä alueellista maatalousohjelmaa, joka tarjoaa maanviljelijöille maaseutuluottoja liikepankkien välityksellä.

Henkilöresurssien kehittäminen: Tacis-ohjelmasta on tuettu korkea-asteen koulutusjärjestelmää julkishallinnon oppilaitoksen kautta ja kehittämällä MBA-ohjelmia. Tukea on annettu myös työmarkkinoiden vahvistamiseen. Tuki eläkeuudistukselle ja työsuojelulle on nyt laajentamassa tällä alalla annettavaa tukea uusille osa-alueille. Tukea tarvitaan yhä enemmän, kun uudistukset etenevät ja yhä suurempi osa työvoimasta on yksityisen sektorin palveluksessa. Neuvontaa annetaan lainsäädännön lähentämisessä kansainvälisten vaatimusten mukaiseksi ja kauppapolitiikan kehittämisessä, jotta edistettäisiin Azerbaidzanin yhdentymistä maailmantalouteen ja sen kauppasuhteita naapurimaihin.

Tacis-tuki myös täydentää EU:n muita toimia, joihin kuuluu poikkeuksellinen rahoitustuki sekä 225 miljoonan euron tuki, jonka EU on tähän mennessä myöntänyt Azerbaidzanille pelkästään avustuksina humanitaariseen apuun köyhimmille väestöryhmille, elintarvikeapuun, rakenteelliseen apuun elintarviketurvassa, jotta Azerbaidzanin kyky turvata väestölleen elintarvikkeiden saatavuus paranisi, sekä kunnostushankkeisiin Vuoristo-Karabahiin rajoittuvilla alueilla. Maatalouden alalla Tacis-ohjelman johtama maatalousuudistus, jota tuetaan elintarviketurvaohjelmalla, on olennainen ennakkoedellytys maaseutuluottojärjestelmien kehittämiselle.

Toimintaohjelma

Uusin Azerbaidzania koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi seuraavat hankkeet:

*tuen jatkaminen polttoaine- ja energiaministeriön perustamiseksi,

*energiantuotannon ympäristövaikutusten torjuminen keskittymällä öljyn saastuttamien maa-alueiden kunnostamiseen, joita on pelkästään Apsheronin niemellä yli 2 000 hehtaaria. Hankkeeseen sisältyy kannattavuus- ja koeselvityksiä paikallisen azerbaidzanilaisen tekniikan käytöstä, sääntelijöiden aseman vahvistaminen ja investointien houkutteleminen energia-alan ympäristövaikutusten parantamiseksi,

*tuki energia-alan uudelleenjärjestelypolitiikalle, mukaan luettuna tuki polttoaine- ja energiaministeriölle,

*kokeellinen tuki paikalliselle öljyalan laitteistoja valmistavalle Azneftekhimmash-yhtiölle, jotta siitä tulisi kansainvälisten öljy-yhtiöiden alihankkija,

*tuki polttoaine- ja energiaministeriö Azenerjiille ja Bakun kunnalliselle sähkönjakeluyhtiölle Bakuelectrostetille sähkönjakelun hallinnassa,

*turvallisuuden parantamista koskeva toteutettavuustutkimus parannettaessa ja kunnostettaessa Bakun ja Sumgaitin alueiden korkeapainekaasuputkijohtojen, Kalmasin ja Karadaghin kaasusäiliölaitosten sekä Karadaghin kaasunkäsittelylaitosten hallinta- ja valvontajärjestelmiä,

*selvitys Azerbaidzanin rautateiden jälleenrakentamisesta,

*tuki liikennehallinnon uudenjärjestelylle, mukaan luettuna liikenneministeriön perustamiseksi, jotta voitaisiin selviytyä yleisestä investointien ja huollon puutteesta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, luoda yhteistyömahdollisuuksia valtion ja yksityisten yritysten välillä, taata yhteisvaikutus liikennemuotojen välillä ja auttaa liittämään Azerbaidzan alueen yhdistelmäliikenneverkkoon,

*Bakun pk-yritysten tukiyksikön taloudellisen kannattavuuden kehittäminen,

*toimenpideneuvonta yksityistämisprosessin ohjaamiseksi, mukaan luettuna yhteisyritysten yksityistämisen jälkeisen toiminnan sääntely, jotta voitaisiin mahdollistaa arvopaperimarkkinoiden kehittäminen,

*pankkialan koulutuskeskuksen perustaminen ja opinto-ohjelman kehittäminen johtaville pankinjohtajille,

*taloudellisesti kannattavan maaseutuluottolaitoksen perustaminen,

*eläkejärjestelmän kehittäminen sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun parantaminen, sekä

*poliittisen ja lainopillisen neuvontakeskuksen perustaminen Azerbaidzaniin, jotta edistettäisiin maan yhdentymistä kansainväliseen kauppaan.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 13,2 miljoonan euron suuruinen avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Energia

Liikenne ja tietoliikenne

Yritysten uudelleenjärjestely ja kehittäminen

Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu

Henkilöresurssien kehittäminen

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 3,6

2,4

3,5

1,0

2,2

2,8

0,5

13,2

Azerbaidzan sai myös 9,5 miljoonaa euroa poikkeuksellista erityisapua vuonna 1999 selviytyäkseen maassa vallitsevista vaikeista yhteiskunnallisista oloista, jotka johtuvat erityisesti Vuoristo-Karabahin konfliktista.

Valko-Venäjä

Suhteet Valko-Venäjään ovat edelleen kireät, koska EU on huolissaan maan poliittisesta kehityksestä. Siksi Tacis-toimissa Valko-Venäjällä on rajoituttu EU:n syyskuussa 1997 tekemän päätöksen ehtoihin, joiden mukaan teknistä apua annetaan ainoastaan osana alueellisia ohjelmia, demokratisointiprosessia suoraan tukevia ohjelmia ja humanitaarista apua.

Kaudeksi 1996-1999 ei ollut sovittu tavoiteohjelmasta, joten vuodeksi 1999 ei ollut myöskään toimintaohjelmaa. Siksi Tacis-hankkeista ei järjestetty tarjouskilpailuja vuonna 1999. Valko-Venäjän hallitus hyväksyi kuitenkin marraskuussa 1999 Valko-Venäjää koskevan arvoltaan viiden miljoonan euron suuruisen kansalaisyhteiskunnan kehittämistä koskevan vuoden 1997 Tacis-ohjelman, joka aiotaan toteuttaa vuonna 2000. Tämä ohjelma sisältää hankkeita, jotka kohdistuvat Valko-Venäjän kansalaisjärjestöihin, tiedotusvälineisiin ja opiskelijoihin. Korkea-asteen koulutuksen alalla hankkeet, jotka oli hyväksytty Tempus-ohjelmassa vuosiksi 1996-1997, toteutettiin vuoden 1999 aikana.

Edellä mainitun vuonna 1997 tehdyn päätöksen mukaisesti Valko-Venäjä on hyötynyt joistakin alueellisista Tacis-ohjelmista, esimerkiksi valtioiden välisestä ohjelmasta (Inter-State Programme) ja raja-alueyhteistyöohjelmista, jotka kattavat etenkin toimia ympäristön hyväksi ja rajanylityspaikkojen parantamiseksi, sekä ydinturvallisuusohjelmasta. Lisäksi Valko-Venäjä hyötyy muista kuin Tacis-ohjelmista, kuten demokratiaohjelmasta ja ECHOn antamasta humanitaarisesta avusta.

Georgia

Kuten Georgian naapurimaiden tapauksessa Kaukasiassa, Tacis-toimien tarkoituksena Georgiassa on tukea EU:n yleisstrategiaa, jolla pyritään vahvistamaan tämän Euroopan ja Keski-Aasian välissä sijaitsevan tärkeän kauttakulkumaan riippumattomuutta sekä sen kehittymistä markkinataloudeksi ja täysin demokraattiseksi. Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA-sopimuksen) voimaantulo heinäkuussa 1999 oli myönteinen askel kohti tiiviimpiä yhteyksiä EU:hun, mutta vuonna 1999 tapahtui myös merkittävää kehitystä konkreettisissa yhteyksissä, kun uusia lauttayhteyksiä avattiin Mustanmeren kautta Ukrainaan. Traceca-ohjelman ansiosta kehitteillä on uusia reittejä Ukrainaan ja Romaniaan. Nämä uudet liikenneyhteydet ovat sitäkin tärkeämpiä, koska vanhat yhteydet Venäjän kautta Pohjois-Georgiaan ovat nyt poikki alueella puhjenneen konfliktin vuoksi.

Tacis-toimia vuonna 1999

Vuoden 1999 aikana käynnissä olleisiin Tacis-hankkeisiin kuului yhteistyö hallituksen kanssa valmisteltaessa Potin sataman yksityistämistä ja kaikkien sataman käyttäjien yhdenvertaisen pääsyn turvaaminen satamaan, joka on tärkeä portti Traceca-reitillä. Tacis-ohjelman avulla koulutettiin tuomareita osana oikeudellisen järjestelmän merkittävän uudistuksen tukemista ja pyrittiin Georgian kauppataseen vajeen vähentämiseen viennin edistämisellä. Kyseinen hanke on suunniteltu antamaan Georgian vientiyhteisölle tietoa markkinoista, asiakkaista, tuotteista, standardeista, varmentamisesta ja liikenteestä.

Lisäksi Tacis-ohjelmasta annettiin apua seuraavasti:

*yksityistettyjen keskisuurten yritysten rakenteiden uudistamiseen keskittyvän CERMA-hankkeen tukemista jatkettiin,

*Georgian ja EU:n poliittista ja lainopillista neuvontakeskusta koskevaa hanketta tuettiin lainsäädännön lähentämiseksi EU:n lainsäädäntöön ja Georgian WTO-jäsenyyshakemuksen tukemiseksi,

*rahoitusta myönnettiin Georgian Economic Trends -nimiseen Tacis-julkaisuun, jota kaikki avunantajat pitävät tärkeimpänä Georgian taloutta koskevan taloudellisen analyysin lähteenä,

*osana Inogate-hanketta Georgia sai myös tukea hankkiakseen investointeja hiilivetyjen kuljetuskapasiteettinsa parantamiseksi ja parantaakseen kilpailuasemaansa kauttakulkumaana idästä länteen tehtäville kaasu- ja öljykuljetuksille Kaspianmeren alueelta Mustanmeren alueelle, sekä

*Tempus-ohjelman avulla jatkettiin yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen uudistamiseksi.

Tacis ja poliittiset yhteydet

PCA-sopimus tuli voimaan kesäkuussa 1999 pidetyn Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian huippukokouksen jälkeen ja antoi EU:n Georgialle antamalle laajalle tuelle uuden, johdonmukaisemman toimintaympäristön. Euroopan unionin ja Georgian yhteistyöneuvosto piti ensimmäisen kokouksensa Luxemburgissa lokakuussa 1999 ja ilmaisi luottavansa siihen, että PCA-sopimuksen täytäntöönpano takaisi EU:n ja Georgian väliset johdonmukaiset suhteet eri aloilla, joita ovat esimerkiksi poliittinen vuoropuhelu molempia osapuolia kiinnostavissa ulkopoliittisissa kysymyksissä, demokratia ja ihmisoikeudet, yhteistyö huumekaupan torjumiseksi, kauppasuhteet, taloudellinen yhteistyö, Tacis-ohjelmasta annettava apu ja alueellinen yhteistyö.

Georgiaa koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät heinäkuussa 1996, asetettiin etusijalle infrastruktuurin, yksityisen sektorin ja henkilöresurssien kehittäminen.

Infrastruktuurin kehittäminen: Georgian energia-ala kärsi vakavasti talousyhteyksien katkeamisesta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja sitä seuranneista yhteiskunnallisista konflikteista. Kyseinen ala on nyt osittain uudistettu, ja yksityistäminen on käynnissä, mutta vieläkin tarvitaan pikaisesti tukea henkilöstön kouluttamiseen ja institutionaalisen toimintaympäristön luomiseen. Samalla apua annetaan sähköntuotannon kirjanpidon ja varainhoidon parantamisessa ja energian säästämisessä. Tacis-ohjelman perimmäisenä tavoitteena on edistää Georgian öljyn- ja kaasuntuotantoa sekä maalla että merellä ja edistää ulkomaisia investointeja jalostus- ja jakelutoimintaan. Tacis-ohjelmasta on jo myönnetty merkittävää tukea Georgian kansainväliselle öljy-yhtiölle hallinnossa, neuvotteluissa ja kehitettäessä öljyn kauttakuljetukseen liittyviä palveluja. Georgia on myös hyötynyt merkittävästi Traceca-liikenneohjelmasta. Sisäinen liikenneinfrastruktuuri on edelleen heikossa kunnossa, mutta yksityistäminen on suunnitteilla. Siksi Tacis-ohjelmasta pyritään edistämään infrastruktuurin kunnostamista yksityisin investoinnein mutta luomatta yksityisiä monopoleja Traceca-reitin liittymäkohdissa.

Yksityisten yritysten kehittäminen: Keski-Aasian öljyvaroiltaan rikkaiden kehittyvien markkinoiden ja Euroopan, Venäjän ja Turkin laajojen kehittyneiden markkinoiden risteyskohdassa Georgian sijainti on ihanteellinen viennin laajentamiseksi erityisesti kevyen teollisuuden, maatalouden ja maatalousteollisuuden aloilla. Yksityistettyjen suuryritysten vaisu suhtautuminen uudistuksiin on kuitenkin ollut merkittävin este kasvulle, ja hallitus on asettanut yritysten rakenneuudistuksen tärkeimmäksi painopisteeksi Georgian talousuudistusten seuraavassa vaiheessa. Pankkialalla harjoitetaan edelleen pääasiassa lyhyen aikavälin toimintaa, ja rahoitusinfrastruktuurin puutteellisuus ja edullisten luottojen heikko saatavuus vaikeuttaa liiketoiminnan kehittämistä. Luotonanto ja investoinnit eivät lisäänny niin kauan kuin pankit eivät itsekään noudata avoimia kirjanpitostandardeja eivätkä vaadi niitä luottoja hakevilta yrityksiltä. Tätä ongelmaa käsitellään Tacis-ohjelman kansainvälisiä kirjanpitostandardeja koskevan hankkeen avulla. Alueelliseen maatalouden uudistushankkeeseen sisältyvä maatalouden luottosuunnitelma on tähän mennessä tarjonnut yksityisten liikepankkien kautta yhteensä 17 miljoonan euron arvosta lainoja yksityisille maanviljelijöille ja kauppiaille.

Henkilöresurssien kehittäminen: Parlamentti on kehittymässä yhä aktiivisemmaksi toimijaksi täytäntöönpanoelinten toiminnan seurannassa, ja se haluaa hyödyntää täysin asemaansa Georgian vallanjakojärjestelmässä. Täytäntöönpano- ja lainsäädäntöelinten toimintakyvyn vahvistaminen on olennaisen tärkeää, jotta Georgia voi täyttää kansainväliset velvoitteensa ja jotta yhteydet Eurooppaan vakiintuvat. Tacis-toimissa on viime aikoina keskitytty kouluttamaan parlamentin työntekijöitä ja virkamiehiä, ja hiljattain on keskitytty oikeuslaitokseen, koska lainsäädännön täytäntöönpano edellyttää toimivaa ja riippumatonta tuomioistuinjärjestelmää. Maan verotulot ovat pienimpiä maailmassa, ja valtionhallinnon uudistus- ja koulutushanke on yksi Tacis-ohjelman panoksista tehokkaamman hallinnon luomiseksi.

Toimintaohjelma

Uusin Georgiaa koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi seuraavat hankkeet:

*tuki kirjanpidon ja varainhoidon parantamiseksi kotimaan kaasunjakelualalla,

*Potin ja Batumin satamahallinnon koulutus sekä merenkulun turvallisuuden takaaminen tekemällä toteutettavuustutkimus Potin sataman aallonmurtajan kunnostamisesta sekä tekemällä selvityksiä ja suorittamalla vedenalaisia tarkastuksia satama-alueilla,

*suuryritysten rakenneuudistus,

*terveen ja tehokkaan pankkialan luominen,

*Georgian viennin edistäminen,

*maatalousluottojärjestelmän kehittäminen,

*matkailualan kasvun edistäminen,

*Tacis-tuen jatkaminen yksityistämisen jälkeisiä ongelmia käsittelevälle hallinnon tukikeskukselle (CERMA),

*liikepankkien kirjanpitouudistuksen tukeminen,

*apu maanviljelijäjärjestöille kehitettäessä edelleen maaseutuluottojärjestelmiä käyttäen perustana maatalouden uudistusohjelman (RARP) onnistumista,

*yksityisten matkailualan yrittäjien, erityisesti pienyrittäjien, kouluttaminen,

*tärkeä tuomareiden koulutushanke,

*tullilaitoksen uudistaminen, jotta voitaisiin parantaa veronkantoa, vähentää mahdollisuuksia laittomaan toimintaan ja panna täytäntöön kaupalliset sitoumukset, joita on tehty kansainvälisillä sopimuksilla, kuten PCA-sopimuksella,

*kirjaston perustaminen Georgian ja EU:n poliittiseen ja lainopilliseen neuvontakeskukseen (GEPLAC), ja Georgian ja EU:n lainsäädäntöä koskevan selvityksen aloittaminen. Neuvontakeskus aikoo nyt keskittyä avustamaan lainsäädännön lähentämisessä EU:n lainsäädäntöön,

*paikallishallinnossa toimivien demokraattisesti valittujen valtuutettujen ja virkamiesten kouluttaminen demokraattisen paikallishallinnon periaatteiden ja paikallishallinnon alalla, sekä

*tilastointijärjestelmän uudistaminen keskeisillä aloilla.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 16 miljoonan euron avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Liikenne ja tietoliikenne

Energia

Henkilöresurssien kehittäminen

Yritystuki

Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu

Bistro

Pienimuotoinen tekninen apu (SSTA)

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 1,0

1,5

4,0

3,5

1,0

0,5

0,2

3,8

0,5

16,0

Kazakstan

Tacis-toimien pääperiaatteena on ollut tukea Kazakstanin viranomaisten makrotaloudellisia ja alakohtaisia politiikkoja tavoitteina vakaus, tuotannon supistumisen kääntäminen kasvuksi, tehokkuuden lisääminen, kestävä kehitys keskipitkällä aikavälillä ja huono-osaisten yhteiskuntaryhmien suojelu. Kaakkois-Aasian kriisi ja Venäjän vuoden 1998 rahoituskriisi vahingoittivat Kazakstanin taloutta ja erityisesti kauppaa, mikä osoitti sen haavoittuvuuden ulkoisille sokeille. Huhtikuussa 1999 tapahtuneen tengen devalvaation jälkeen Kazakstanin vienti on kuitenkin muuttunut kilpailukykyisemmäksi ja talous on alkanut tasaisesti elpyä. Hallitus on jatkanut markkinatalouteen tähtäävää uudistuspolitiikkaansa.

Tacis-toimia vuonna 1999

Tacis-ohjelmasta tuettiin vuonna 1999 muun muassa seuraavia hankkeita:

*pankkien uudelleenjärjestelyn tukeminen, jotta ne voisivat puolestaan auttaa uusia yrityksiä,

*koirankäyttäjien koulutus, jotta tullilaitos toimisi tehokkaammin salakuljetusten paljastamisessa,

*tuki kansalliselle öljy-yhtiölle valvontajärjestelmän perustamiseksi,

*tuki toimenpiteille, joilla pyritään puuttumaan ympäristön rappioitumiseen Araljärven alueella, ja

*jatkuva yhteistyö Tempus-ohjelman avulla korkea-asteen koulutuksen uudistamiseksi.

Tacis ja poliittiset yhteydet

EU:n ja Kazakstanin yhteistyöneuvosto piti ensimmäisen kokouksensa Brysselissä heinäkuussa 1999. Yhteistyöneuvosto tarkasteli Tacis-ohjelman tuloksia ja totesi, että vuosina 1999-2000 yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti yritystoiminnan ilmapiirin parantamiseen, WTO-jäsenyyteen tähtäävien neuvottelujen nopeuttamiseen, alueellisen yhteistyön edistämiseen Keski-Aasiassa erityisesti Traceca- ja Inogate-ohjelmien avulla, demokratisointiprosessin tukemiseen tähtäävän ohjelman perustamiseen sekä tiiviiseen yhteistyöhön huumekaupan torjumiseksi.

Kazakstania koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, jonka Tacis-ohjelman hallintokomitea hyväksyi marraskuussa 1996, asetettiin etusijalle rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset, maatalous ja maatalousteollisuus sekä infrastruktuurin kehittäminen.

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset: Tacis-tuki on keskittynyt johdonmukaisesti ammatilliseen ja yleissivistävään koulutukseen, jotta voitaisiin auttaa luomaan riippumattomat ja laadukkaat toimielimet erityisesti hallinnon ja talouden alalla. Viime aikoina tuessa on keskitytty parantamaan niiden virkamiesten osaamista, jotka joutuvat hoitamaan Kazakstanin kansainvälisiä suhteita ja ulkopolitiikkaa. Tacis-ohjelmassa on myös keskitytty julkishallinnon koulutusjärjestelmien parantamiseen. Samalla Tacis-ohjelmasta annettiin tukea perustettaessa julkisten palvelujen keskusta, joka on vastuussa koko maan kattavasta julkishallinnon uudistuksesta. Myös talouspolitiikkaan on keskitytty makrotaloudellisen ennuste- ja mallinnushankkeen avulla.

Maatalous ja maatalousteollisuus: Maatalous on vaikeassa tilanteessa, ja maanviljelyn yksityistämisellä on keskeinen osuus hallituksen rakenneuudistussuunnitelmissa. Maatalouden asema Kazakstanissa on edelleen merkittävä: maaseudulla elantonsa maataloudesta saa yli kaksi miljoonaa kotitaloutta. Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta oli vuonna 1995 arviolta 15 prosenttia, mutta osuus on laskenut 25 prosentista vuosien 1986-1990 aikana. Maankäytön todellisessa yksityistämisessä, jota rajoittavat aluetasolla taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset tekijät, on vaarana, että maanviljelyn rakenneuudistusprosessi saattaa pysähtyä, jollei sitä nopeuteta entisestään piirikuntien tasolla tehtävien aloitteiden avulla.

Infrastruktuurin kehittäminen: Kazakstanissa on runsaasti perusenergiavaroja, kuten öljyä, kaasua ja hiiltä. Näiden varantojen tehokas hyödyntäminen joko viennin (suuri osa niistä aiotaan viedä) avulla tai toimittamalla sähköä kotimaassa on oleellista Kazakstanin taloudellisen kehityksen kannalta. Tehokas valvonta- ja seurantajärjestelmä hyödynnettäessä ja käytettäessä öljy- ja kaasutuotteita on tärkeä väline, jos kansallisia energiavaroja aiotaan käyttää Kazakstanin hyväksi parhaalla mahdollisella tavalla. Tacis-ohjelmasta tuetaan maan kansallista öljy-yhtiötä luomaan tällainen järjestelmä. Tietoliikenteen osalta kansallisia viranomaisia vaaditaan yhä voimakkaammin antamaan taajuuksia matkapuhelinoperaattorien, satelliittiviestinnän ja yksityisten verkkojen käyttöön, yleisesti ottaen siis kaikkien radioviestintää käyttävien palvelujen käyttöön. Tacis-ohjelmasta on annettu apua taajuuksien hallinnassa ja seurannassa sekä riippumattoman mittaus-, sertifiointi- ja standardointikeskuksen perustamisessa.

Toimintaohjelma

Uusin Kazakstania koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi yhteensä kymmenen hanketta. Noin 60 prosenttia määrärahoista käytettiin laaja-alaiseen rakenteiden ja toimielinten uudistamiseen ja uudelleenjärjestelyyn julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä markkinatalouden kehittymisen tukemiseen.

Rakenteellisiin ja institutionaalisiin uudistuksiin kuuluvat hankkeet on suunniteltu tukemaan markkinatalouden kehittymistä, ja niiden kohteena on sekä julkinen että yksityinen sektori:

*Valtion lainsäädännön uudistusohjelman tavoitteena on vahvistaa oikeus- ja sääntelyjärjestelmiä tarjoamalla teknistä neuvontaa lainsäädännön valmistelussa, tukemalla oikeusalan koulutuksen kehittämistä ja parantamalla oikeudellisen tiedon saatavuutta sekä suuren yleisön tietoisuutta.

*Kazakstanin teollisuutta autetaan käyttämään kansainvälisiä standardeja kilpailukyvyn parantamiseksi kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla.

*Talousministeriön osaamista makrotaloudellisen mallinnuksen ennustetekniikoiden käytössä parannetaan. Virallisten tilastojen laadun ja kattavuuden parantaminen on välttämätön edellytys tälle hankkeelle.

*Kazakstanin liikkeenjohdon ja taloudellisen tutkimuksen instituutissa (KIMEP) annettavan kaupallisen koulutuksen jatkuvaa kehittämistä tuetaan tarkoituksena taata institutionaalinen ja akateeminen jatkuvuus.

*Ympäristö- ja liikennepoliittisen strategian kehittämistä tuetaan, jotta voitaisiin parantaa ilmanlaatua vähentämällä ajoneuvojen aiheuttamia päästöjä. Almatyssa toteutettavan kokeiluhankkeen tarkoituksena on vähentää saasteiden vaikutusta terveyteen.

*Valtiovarainministeriön institutionaalisia voimavaroja veronkannossa ja hallinnossa vahvistetaan.

Maataloudessa ja maatalousteollisuudessa Tacis-tuki on kohdistettu pääasiassa pienten yksityisten maatilojen tukemiseen perustamalla tehokas maaseudun markkinointi-infrastruktuuri. Maaseudun markkinointihankkeen avulla aiotaan tukea maatalousministeriötä ja piirikuntien hallintoja kehitettäessä maaseudun markkinainfrastruktuuria, jonka perustana ovat aikaisemmat tukkumarkkinoita koskevat aloitteet ja tiedot markkinoista.

Infrastruktuurin kehittämisessä keskitytään liikenteeseen sekä öljy- ja kaasualoihin. Liikennettä koskeva hanke täydentää monikansallista Traceca-hanketta parantamalla sääntelyä ja standardeja sekä hallinnollisia menettelyjä muilla liikennereiteillä, jotka yhtyvät Traceca-reitteihin. Öljy- ja kaasualojen osalta - joiden rakenneuudistus toteutettiin vuonna 1997 siten, että toiminnot keskitettiin KazakhOilille - tämän hankkeen tarkoituksena on vahvistaa valtion kykyä toimia valvojana sekä myös avustaa laadunvalvonnan ja turvamenettelyjen kehittämisessä.

Komission Almatyn-lähetystön hallinnoima Bistro-ohjelma täydentää tärkeimpiä Tacis-toimia sekä tarjoaa helposti saatavaa ja joustavaa tukea useille erilaisille pienen mittakaavan hankkeille. Menestyksekkäisiin Bistro-hankkeisiin on sisältynyt seuraavaa: työttömien uudelleenkoulutusohjelman tukeminen Pohjois-Kazakstanissa, energiatehokkuuden edistäminen sairaaloissa sekä kansainvälisten investointien neuvoston perustaminen liiketoiminnan yleisen ilmapiirin parantamiseksi.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 23,9 miljoonan euron avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset

Maatalous ja maatalousteollisuus

Infrastruktuurin kehittäminen

Bistro

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 9,1

2,0

4,0

0,8

7,3

0,7

23,9

Kirgisia

Kirgisia on maatalousmaa, jolla on rikkaat mineraalivarat, esimerkiksi kultaa ja harvinaisia metalleja. Näiden luonnonvarojen hyödyntämistä kuitenkin vaikeuttaa teollisuuden infrastruktuurin ja markkinayhteyksien heikkous. Tämä ei kuitenkaan estänyt maan liittymistä WTO:hon yhtenä ensimmäisistä uusista itsenäisistä valtioista (UIV). Tacis-tuessa on keskitytty tukemaan markkinatalouteen siirtymistä, johon on sisältynyt yksityisen maataloussektorin kehittämisen tukeminen. Lisäksi Tacis-ohjelman tavoitteena ovat olleet liikenne- ja infrastruktuuriyhteydet - myös Traceca-ohjelman kautta - mikä auttaa Keski-Aasian maita tehostamaan yhteyksiä Eurooppaan sekä jossain määrin luomaan rakenteita, jotka auttavat talouden monipuolistamisessa.

Tacis-toimia vuonna 1999

Tacis-ohjelmasta tuettiin vuonna 1999 muun muassa liikenne- ja viestintäministeriötä postilaitoksen, ilmailulaitoksen ja kansallisen lentoyhtiön kehittämisessä. Tacis-ohjelmasta annettiin apua neuvontapalvelun perustamiseksi pankkialalla ja tarjottiin käytännön neuvontaa yksittäisille pankeille ja muille rahoituslaitoksille yhteistyössä keskuspankin koulutuskeskuksen ja alueellisen pankkien koulutuskeskuksen kanssa. Tacis-ohjelman avulla järjestettiin myös koulutusta tuotannon ja jakelun energiatehokkuudesta, annettiin neuvontaa uuden lentoaseman rakentamisessa, tarjottiin maatalousyrittämisen neuvontapalveluja sekä perustettiin yksityisten karjankasvattajien yhdistyksiä. Yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen uudistamisessa jatkettiin osana Tempus-ohjelmaa.

Lisäksi osana rakenteellisia ja institutionaalisia uudistuksia keskityttiin päätöksentekoon sekä hallinnon ja rahoituslaitosten perustamiseen, jotta edistettäisiin yritysten tuotantokyvyn lisääntymistä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tähän sisältyi ministeriöiden ja muiden tahojen - ulkomaisten avunantajien ja muiden kansainvälisten elinten - välisen vuorovaikutuksen parantaminen. Lopuksi Tacis-ohjelmasta vastattiin hallituksen pyyntöön tarjota teknistä apua maaseudun rahoitushankkeeseen, jota oli valmisteltu Maailmanpankin avustuksella ja jonka tarkoituksena on kannustaa maanviljelijöitä ja maatilaryhmiä luotoilla, jotta voitaisiin luoda dynaamisempi ja kannattavampi maataloussektori. Tacis-ohjelmasta tarjotaan neuvontaa Kirgisian maatalousluottolaitokselle esimerkiksi varainhallintajärjestelmistä, maatalousyritysten ja suurtilojen luottohakemusten arvioinnista sekä tukea maanviljelijäryhmille, jotka hakevat yhteisluottoja. Toisessa hankkeessa pyrittiin aikaisempien Tacis-toimien pohjalta auttamaan kehitettäessä kannattavaa yksityistä liiketoimintaa maataloussektorilla painottaen markkinointia, elintarvikkeiden jalostusta sekä kotimaan- ja kansainvälisen kaupan edistämistä yhteyksien ja järjestelmällisen tiedon avulla.

Tacis ja poliittiset yhteydet

Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan yhteistyöneuvosto piti ensimmäisen kokouksensa Brysselissä heinäkuussa 1999 ja ilmaisi luottavansa siihen, että kumppanuus ja yhteistyösopimuksen (PCA-sopimuksen) täytäntöönpano takaisi EU:n ja Kirgisian johdonmukaiset suhteet eri aloilla, mukaan luettuina Tacis-ohjelmasta annettava apu ja alueellinen yhteistyö. Ministerit totesivat, että vuosina 1999-2000 yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti talousasioihin, Traceca-ohjelman (Transport Corridor Europe-Caucasus-Central Asia) ja Inogate-ohjelman (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) parhaaseen mahdolliseen käyttöön Keski-Aasian ja Euroopan välisten infrastruktuuriyhteyksien parantamiseksi, Tacis-tukeen eurooppalaisen liike-elämän tietämyksen lisäämiseksi Kirgisian tarjoamista mahdollisuuksista, Keski-Aasian vakauteen vaikuttavan kehityksen seurantaan, Keski-Aasian demokratisointiprosessin seurantaan ja tiiviiseen yhteistyöhön huumekaupan torjumiseksi.

Kirgisiaa koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, jonka Tacis-ohjelman hallintokomitea hyväksyi syyskuussa 1996, asetettiin etusijalle rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset, maatalous ja maatalousteollisuus sekä infrastruktuurin kehittäminen.

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset: Tacis-ohjelman laaja-alaisena tavoitteena on rakenteiden ja toimielinten uudistaminen ja uudelleenjärjestely markkinatalouden kehittymisen tukemiseksi. Hankkeiden kohteena ovat muutosprosessin kannalta tärkeät osa-alueet, kuten sosiaaliset uudistukset, tuki pk-yrityksille ja kaupan kehittäminen. Johtamisen ja hallinnon voimavarojen lisääminen koulutuksen, rakenneuudistusten ja toimenpideneuvonnan avulla on välttämätön ennakkoedellytys koko uudistusprosessille. PCA-sopimuksessa luodaan kehys Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan väliselle kaupalle ja poliittisille suhteille. Vaikka Kirgisia liittyi WTO:hon vuonna 1998, käsiteltävinä on vielä lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia kysymyksiä, jotta voitaisiin varmistaa, että Kirgisia voi täyttää WTO:n ja PCA-sopimuksen velvoitteet ja saada niistä parhaan mahdollisen hyödyn. Kirgisia on vähitellen luonut suotuisampaa liiketoiminnan ilmapiiriä ulkomaisille investoinneille asianmukaisen lainsäädännöllisen toimintaympäristön avulla. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat kuitenkin vähäisiä pk-yrityssektorilla, ja teknisen osaamisen ja koulutuksen korkeasta tasosta huolimatta kirgisialaisten yrittäjien kyky mainostaa itseään tehokkaasti mahdollisille ulkomaisille kumppaneille on edelleen heikko ja kehittymätön. Talouden muutosprosessi on tuonut mukanaan jyrkkiä sosiaalisia muutoksia ja vaikuttanut perinpohjaisesti työmarkkinoihin. Yli puolet Kirgisian väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella, ja työttömyys on yksi pahimmista ongelmista. Hallitus onkin perustanut kansallisen koulutusrahaston tähän ongelmaan puuttumiseksi.

Maatalous ja maatalousteollisuus: Maatalous on Kirgisian talouden tärkein ala. Sen osuus työllisyydestä on suurin (49 prosenttia), sen osuus BKT:stä (46 prosenttia) ja valuuttatuloista (38 prosenttia viennistä) on merkittävä, ja se on myös oleellinen tekijä kansallisen elintarviketurvan kannalta. Vuosina 1990-1995 tapahtuneen jyrkän laskun jälkeen elpymisen kärjessä on ollut kasvintuotanto, mutta karjankasvatus on edelleen lamassa. Mittavasta yksityistämisestä sekä hintojen vapauttamisessa, kaupan vapauttamisessa ja maareformissa saavutetusta edistyksestä huolimatta siirtyminen tehokkaaseen, markkinatalouden periaatteisiin nojaavaan yksityiseen maatalouteen on yhä hidasta. Tacis-ohjelmasta on tuettu siirtymää strategiasuunnitelman valmistelun avulla, maataloussektorin panoksilla yksityisille maanviljelijöille, parantamalla yksityistä karjankasvatusalaa, kehittämällä maatalouselinkeinoa ja perustamalla maaseutuluottopalvelu. Lisäksi Tacis-ohjelmassa on puututtu siemeniin liittyvään ongelmaan, sillä useat maanviljelijät käyttävät nykyisin heikkolaatuisia siemeniä, jotka itävät huonosti ja mahdollistavat tautien leviämisen.

Infrastruktuurin kehittäminen: Keski-Aasian tasavaltojen liikenne- ja viestintäinfrastruktuuri kehitettiin aikoinaan osana laajaa ja suljettua Neuvostoliiton liikennejärjestelmää, joten se ei palvele itä-länsi-suuntaisia yhteyksiä. Nykyinen liikenneinfrastruktuuri voisi riittää tukemaan taloudellisen toiminnan elpymistä kohtalaisesti, jos huolto- ja kunnostustöitä suoritettaisiin. Varojen riittämättömyys huoltoa varten on kuitenkin johtanut järjestelmän vakavaan rappeutumiseen, joten merkittäviä kunnostustöitä tarvitaan. Maantiekuljetukset (yli 80 prosenttia kaikista kuljetuksista) ovat tärkein kuljetusmuoto tässä vuoristoisessa maassa, mutta todellinen kilpailu puuttuu.

Toimintaohjelma

Uusin Kirgisiaa koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi seuraavat hankkeet:

*tuki PCA-sopimuksen sekä WTO:hon liittymisen mukanaan tuomien kansainvälisten velvoitteiden täytäntöönpanoon käymällä vuoropuhelua hallinnon ja Kirgisian parlamentin kanssa, jotta voitaisiin helpottaa lainsäädännön muuttamista, sekä Kirgisian ja EU:n poliittisen ja lainopillisen neuvontakeskuksen (KYRPLAC) kautta,

*pk-yrityssektorin tukeminen Bishkekissä sijaitsevan liike-elämän yhteistyökeskuksen kautta, jotta se voisi toimia ensisijaisena tahona raja-alueyhteistyössä käyttäen Oshin sivutoimipistettä, sekä tekninen apu valtiolliselle ulkomaisten investointien elimelle,

*koulutuksen kehitysrahaston toimintakyvyn parantaminen käyttäen maahan soveltuvaa uudenaikaista tekniikkaa, kouluttamalla virkamiehiä sekä kouluttamalla suoraan työttömiä ja vähäosaisia väestöryhmiä,

*hyvälaatuisten ja valikoituja lajikkeita edustavien siementen hankkiminen maanviljelijöille, maanviljelijöiden neuvontapalvelujen tukeminen, maanviljelijöiden ja siementuotannossa toimivien johtajien teknisen, maataloustieteellisen ja kaupallisen osaamisen parantaminen sekä siementuotantoa koskevan kokeiluhankkeen toteuttaminen, ja

*laajan toteutettavuustutkimuksen tekeminen Oshin ja Erkech Tamin sekä Isfanan kaupunkien välisten teiden kunnostamisesta tarkoituksena mahdollistaa se, että hallitus voisi neuvotella kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saatavasta rahoituksesta. Itse rakennustyöt ja parantuneista tieoloista johtuva kuljetuskustannusten aleneminen vaikuttaisivat myönteisesti alueen talouteen.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 12 miljoonan euron suuruinen avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset

Maatalous ja maatalousteollisuus

Infrastruktuurin kehittäminen

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 5,0

1,5

1,4

3,3

0,7

12,0

Moldova

Moldova sijaitsee Tacis-alueen länsireunalla rajanaapurinaan Romania, joka on yksi Euroopan unioniin liittymisestä neuvottelevista maista. Kuten muidenkin Itä-Euroopassa sijaitsevien uusien itsenäisten valtioiden (UIV) tapauksessa, jos näissä neuvotteluissa päästään vauhtiin, EU:n ja Moldovan suhteet alkavat asteittain heijastella tätä lähentymistä. Moldovan Tacis-ohjelman osalta tämä tarkoittaa, että markkinatalouden kehittämistä tuetaan ja että erityisesti uusien kauppasuhteiden luomista edistetään. Tämä edellyttää kansainvälisten standardien ja laatumenettelyjen omaksumista, jos moldovalaiset tuottajat aikovat päästä uusille markkinoille.

Tacis-toimia vuonna 1999

Tacis-ohjelman avulla toteutettiin vuonna 1999 seuraavat toimet:

*moldovalaisten johtajien työharjoittelun järjestäminen EU:ssa liikkeenjohdon koulutusohjelman (aikaisemmin tuottavuusaloiteohjelma) kautta,

*aikaisemmin puolustusteollisuudessa työskennelleen henkilöstön perustamien pienyritysten tukeminen uuden liiketoiminnan kehittämisessä ja ulkomaisten kumppanien etsimisessä,

*tuen jatkaminen alueellisille tiedotuskeskuksille yksityisiä maanviljelijöitä varten, jotka hoitavat itsenäisesti omaa liiketoimintaansa yksityistämisen jälkeen,

*Moldovan hallinnon avustaminen aloitettaessa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA-sopimuksen) täytäntöönpanoa,

*alueellisen ympäristökeskuksen toiminnan tukeminen,

*Moldovan hallinnon avustaminen kehitettäessä suunnitelmaa Moldovan vienninedistämistoimistosta, josta tulee hyvin johdettuna tärkeä väline Moldovan kauppapolitiikassa, ja

*jatkuva yhteistyö Tempus-ohjelman avulla korkea-asteen koulutuksen uudistamiseksi.

Tacis ja poliittiset yhteydet

EU:n ja Moldovan PCA-sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1998. PCA-sopimuksen täytäntöönpanoon sisältyy toimia useilla aloilla. Yhteistyöneuvosto hyväksyi ensimmäisessä kokouksessaan vuosien 1998-1999 yhteisen toimintaohjelman, jossa määritellään painopistealueet.

Moldovaa koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, jonka Tacis-ohjelman hallintokomitea hyväksyi syyskuussa 1996, asetettiin etusijalle elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu, yksityisen sektorin kehittäminen sekä henkilöresurssien kehittäminen.

Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu: Moldova on edelleen pääasiallisesti maatalousmaa, ja maatalouden merkitys kansantaloudelle on suuri. Mahdollisuudet maatalouden elpymiseen ovat erittäin hyvät. Maatalouden uudistaminen on käynnissä, mutta tuotanto vähenee edelleen. Tacis-ohjelmasta on ryhdytty tukemaan uudistusta siten, että edistyminen tämän talouden kantavan voiman rakenneuudistuksessa voi johtaa koko talouden kasvuun. Kauden 1996-1999 tavoiteohjelman tavoitteet, siis päätöksentekokyvyn parantaminen tällä alalla ja maaseutuluottojen kehittäminen, olivat tärkein osa vuosien 1996-1999 toimintaohjelmaa. Viime aikoina Tacis-toimissa on keskitytty parantamaan maanviljelijöiden tuotantokykyä kiinnittäen huomiota maaseudun kehittämiseen, johon sisältyvät neuvonta- ja tietopalvelut sekä pienten yksityisten maatalousyritysten kehittämisen edistäminen.

Yksityisen sektorin kehittäminen: Tacis-ohjelman tavoitteet ovat suuryritysten rakenneuudistus, pk-yritysten kasvun edistäminen sekä viennin ja investointien edistäminen. Tämä on erityisen tärkeää, koska Moldovan tärkeimmän kauppakumppanin Venäjän talouskriisillä on vakavia vaikutuksia maan talouteen. Yksityinen sektori on olennaisen tärkeä, jotta voitaisiin taata talouskasvu, liittää Moldova maailmantalouteen ja parantaa väestön elintasoa. Hankkeilla tuetaan asianmukaisia julkisen sektorin ja hallituksen tahoja sekä yksityisiä yrityksiä taloudellisista vaikeuksista selviytymisessä.

Henkilöresurssien kehittäminen: Tähän sisältyy sosiaaliturvajärjestelmän uudistaminen ja julkishallinnon kehittämisen tukeminen. Henkilöresurssien kehittäminen on edelleen avainalue Moldovan muuttuessa nykyaikaiseksi markkinataloudeksi, ja vaikea taloudellinen tilanne aiheuttaa ylimääräistä rasitusta julkishallinnolle ja sosiaalialalle.

PCA-sopimuksen täytäntöönpano tuo mukanaan ylimääräistä rasitusta hallinnolle. Moldovan hallinto tarvitsee neuvontaa saavuttaakseen edistystä useilla PCA-sopimukseen sisältyvillä yhteistyöaloilla. Vaikka Tacis-hankkeet (esim. koulutus-, tulli-, ympäristö- ja raja-aluehankkeet) tai muut ohjelmat (esim. tiede) kattavat osittain jo joitakin aloja, PCA-sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva räätälöity ohjelma on ollut välttämätön, jotta voitaisiin tarjota erityisneuvontaa ja -koulutusta eri aloilla esiintyvien laaja-alaisten tarpeiden mukaisesti. Tacis tukee julkishallintoa tarjoamalla lainlaatijoille koulutusta ja neuvontaa PCA-sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvissä kysymyksissä.

Toimintaohjelma

Uusin Moldovaa koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi seuraavat uudet hankkeet:

Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu:

*Laajimman hankkeen tarkoituksena oli luoda asiantuntevien ja hyvin koulutettujen yksityisten maanviljelijöiden ryhmä. Hankkeeseen sisältyy maatalousalan koulutuksen ja tutkimuksen uudistaminen, uudelleenjärjestely ja järkiperäistäminen, mikä mahdollistaa voimavarojen tehokkaamman käytön, uuden tekniikan ja opetussuunnitelmien käyttöönoton sekä oppilaitosten välisten yhteistyön lisäämisen.

*Toisella hankkeella oli tarkoitus tukea maatalousministeriön perustamaa maatalouden neuvontakeskusten verkkoa, joka tarjoaa jatkuvaa teknistä neuvontaa maanviljelijöille. Nämä neuvontapalvelut auttavat lisäämään tuotantoa ja parantamaan maatilojen tehokkuutta ja siten lujittamaan yksityisten maatilojen ja maaseutuyhteisöjen asemaa.

*Pienemmän hankkeen tarkoituksena oli helpottaa maatalouskoneiden hankintaa auttamalla harvoja olemassa olevia yrityksiä parantamaan maanviljelijöille tarjoamiaan palveluja ja tukemaan uusia toimijoita markkinoilla.

Kaksi ensimmäistä hanketta on myöhemmin yhdistetty yhdeksi hankkeeksi, ja kolmas hanke on vielä käsiteltävänä.

Yksityisen sektorin kehittämisessä hankkeilla pyritään estämään Venäjän kriisin vaikutuksia erityisesti edistämällä maatalouden, teollisuuden ja palvelualojen vientiä sekä parantamalla liikenneyhteyksiä.

*Laajimman hankkeen tarkoituksena on tukea Moldovan vienninedistämistoimiston, joka on valtiosta riippumaton voittoa tavoittelematon yhteisö, perustamisessa hallituksen ja yksityisen sektorin läheisen yhteistyön avulla.

*Toisella hankkeella, jonka perustana ovat aikaisemmat yritysten rakenneuudistushankkeet, tuetaan riippumatonta kilpailukyvyn ja tuottavuuden keskusta tukemalla yksityistettyjä tai rakenneuudistuksen läpi käyneitä yrityksiä sekä myös yritysten perustamista. Keskus kykenee tarjoamaan yrityksille erityisasiantuntemusta esimerkiksi laatujärjestelmissä, laadunvalvonnassa ja johtamistekniikoissa, jotta yritykset voisivat parantaa kansainvälistä kilpailukykyään.

*Laajan mutta vajaakäytössä olevan Moldovan rautatiejärjestelmän rakenneuudistusta tuetaan. Hankkeella autetaan liikenneministeriötä analysoimaan julkisen tai yksityisen rautatieliikenteen tulevaisuuden asemaa Moldovan koko liikennejärjestelmässä ja laatimaan rakenneuudistus- ja/tai yksityistämissuunnitelmia.

*Gura Biculuin lähellä sijaitsevan sodassa vahingoittuneen Dnestrin sillan uudelleen avaamiseksi on suunniteltu ensisijainen erityishanke liikenneministeriön pyynnöstä. Moldovan ja Dnestrin alueen välillä vuonna 1992 puhjenneista taisteluista lähtien joenylityspaikkojen puute on vaikeuttanut taloudellista kehitystä ja elinoloja. Siltojen uudelleen avaamisella on myös selkeä poliittinen merkitys.

Henkilöresurssien kehittämisen kohteina ovat terveydenhuollon uudistaminen, aluehallinto sekä PCA-sopimuksen täytäntöönpanon tukeminen:

*Yhdessä hankkeista keskitytään vahvistamaan alueellista julkishallintoa tekemällä yhteistyötä valtioneuvoston kanssa, samalla kun Moldovan hallitus jatkaa uudistusta, jonka myötä alueiden määrää vähennetään huomattavasti ja niiden tehtäviä yhdistetään. Tämä tarjoaa Tacis-ohjelmalle mahdollisuuden antaa tukea aluehallintoelinten aseman ja tehtävien määrittelemiseksi sekä hyvin koulutetun ja tehokkaan henkilöstön luomiseksi.

*Tacis-ohjelmasta tuetaan PCA-sopimuksen täytäntöönpanoa erityisesti antamalla neuvontaa ja kouluttamalla henkilöstöä.

*Moldovan terveysministeriötä autetaan määrittelemään uudelleen terveyspolitiikkansa tarjoamalla hallintokoulutusta ja parantamalla aluetason toimintakykyä sekä tekemällä toteutettavuustutkimus pakollisesta sairausvakuutuksesta.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 19,5 miljoonan euron suuruinen avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu

Yritysten rakenneuudistus ja kehittäminen

Henkilöresurssien kehittäminen

Liikenne

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 4,1

3,6

4,5

2,0

4,8

0,5

19,5

Mongolia

Uusista itsenäisistä valtioista (UIV) ehkä eristyneimmällä, valtavien naapuriensa Venäjän ja Kiinan välissä sinnittelevällä Mongolialla on paljon vaikeuksia kehittäessään asemaansa maailmantaloudessa, vaikka se liittyikin WTO:hon muutama vuosi sitten, toisin kuin kumpikaan sen suurista naapurimaista. Mongoliassa toteutetuissa Tacis-toimissa on keskitytty rakenneuudistuksiin markkinatalouden kehittämisen tukemiseksi ja tarvittavan infrastruktuurin nykyaikaistamiseksi, jotta liike-elämällä ja väestöllä olisi käytettävissään asianmukaiset energianlähteet. Liikenneyhteydet Mongoliaan ja sieltä pois ovat erityisen ongelmalliset, minkä vuoksi Tacis-ohjelmasta on kannustettu Mongoliaa etsimään mahdollisuuksia kehittää yhteyksiään ulkopuolisille markkinoille.

Tacis-toimia vuonna 1999

Tacis-ohjelmasta toteutettiin vuonna 1999 muun muassa seuraavat hankkeet:

*annettiin neuvontaa matkailun kehittämisessä,

*tuettiin pk-yritysten kehittämistä,

*tuettiin entisten vankien yhteiskuntaan sopeutumista ja helpotettiin katulasten ahdinkoa LIEN-ohjelman (Link inter European non-governmental organisations) avulla,

*parannettiin kasvintuotannon laatua,

*parannettiin historiantutkimuksen, lääketieteen, kasvatustieteen ja opettajankoulutuksen laatua Tempus-ohjelman avulla ja

*kannustettiin demokratiaohjelman avulla nuorta sukupolvea ottamaan käyttöön ja kehittämään demokraattisia menettelyjä.

Mongoliaa koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, jonka Tacis-ohjelman hallintokomitea hyväksyi syyskuussa 1996, asetettiin etusijalle rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset, yritysten ja rahoituksen kehittäminen sekä infrastruktuurin kehittäminen.

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset: Tacis-ohjelmasta tuetaan hallituksen uudistusohjelmaa, jossa keskitytään supistamaan valtionhallintoa ja parantamaan hallintoa sekä helpottamaan yksityisen sektorin laajentumista. Julkishallinnon uudistaminen jatkuu edelleen, ja toimintakyvyn parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä on käynnissä. Myös Mongolian koulutussektori on muuttumassa. Se kehitettiin aikoinaan suunnitelmatalouden osana ja täyden budjettirahoituksen pohjalta. Tämä malli on osoittautunut kestämättömäksi tiukan budjetin vuoksi ja markkinatalouteen sopimattomaksi. Nykyiset budjettivarat eivät riitä koulutusjärjestelmän ylläpitoon siirtymää edeltävien suuntaviivojen mukaisesti. Hallitus toteuttaa ohjelmaa, jolla pyritään rationalisoimaan koulutussektoria, vähentämään henkilöstöä sekä muokkaamaan opetussuunnitelmia kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien ja mallien perusteella. Terveydenhuoltoala saa lähes koko rahoituksensa julkiselta sektorilta ja kärsii myös budjetin niukkuudesta. Sairaaloilla ja klinikoilla ei ole tarpeeksi voimavaroja välinehuoltoon tai tarvittavien palvelujen ja lääkkeiden hankkimiseen. Tämä on johtanut Mongoliassa useiden terveydenhuollon tasoa ilmaisevien indikaattoreiden laskuun viimeisten neljän vuoden aikana. Tilanteen muuttamiseksi hallitus yrittää keskittää voimavaroja perusterveydenhuoltojärjestelmiin ja suunnitella uudelleen terveydenhuollon mekanismit.

Yritysten ja rahoituksen kehittäminen: Oikeudellinen ja sääntely-ympäristö haittaavat yhä yritysten kehittämistä ja niiden mahdollisuuksia saada luottoja, ja investoinnit erityisesti kaupunkien ulkopuolella ovat edelleen merkittävä ongelma. Mongolian hallituksen jatkuva sitoutuminen uudistusprosessiin on tervetullutta ja nopeuttaa jäljellä olevien esteiden poistamista. Tacis-toimissa on keskitytty edellisten budjettien aikana toimenpideneuvontaan yritysten ja yrittäjyyden tukemiseksi, Mongolian liiketoiminnan kehityskeskuksen (sisältää maatalousteollisuuden neuvontakeskuksen) perustamiseen sekä lisäämään ja vahvistamaan pk-yritysten mahdollisuuksia houkutella ulkomaisia investointeja ja saada tietoja markkinoista.

Infrastruktuurin kehittäminen: Mongolian siirtyminen markkinatalouteen edellyttää infrastruktuurin parantamista, multimodaalikauttakulun järjestämistä, rajanylitysjärjestelyjä sekä asianmukaista sisäistä ja kansainvälistä verkkoa. Hallitus pitää erittäin tärkeänä öljytuotteiden kuljetuksia, jotta voitaisiin tarjota tehokkaampi, kustannustehokkaampi ja luotettavampi energianjakelu. Tähän saakka suurin osa öljystä on tuotu Venäjän jalostamoista. Tuonti on aikaisemmin hoidettu pääasiassa vaihtokauppana (enimmäkseen vaihtamalla kuparia ja molybdeenikonsentraatteja) viisivuotissuunnitelmien puitteissa, mutta nykyisin hankinnat on pitänyt maksaa entistä useammin kovalla valuutalla. Vaihtokauppajärjestelmää ei ole käytetty enää sitten vuoden 1992. Mongolia yrittää nyt monipuolistaa jakelulähteitään Kiinan kautta sekä strategisista syistä että saadakseen aikaan kilpailua hankintaneuvotteluihin.

Toimintaohjelma

Uusin Mongoliaa koskeva Tacis-toimintaohjelma (1998-1999) sisälsi seuraavat uudet hankkeet:

*Julkishallinnon rakenneuudistuksen helpottaminen: Tacis-ohjelman avulla aiotaan vahvistaa hallinnon ja johtamisen kehittämisen instituuttia, joka on ainoa julkishallinnon koulutuslaitos. Hallitus haluaa kouluttaa yli 2 600 työntekijää, joten Tacis-ohjelman avulla lisätään instituutin toimintakykyä.

*Mongolian kansallista yliopistoa avustetaan sopeutumaan tiukempiin budjetteihin ja markkinatalouden koviin lakeihin. Yliopisto tulee menettämään puolet sille taatusta julkisesta rahoituksesta, joten sen johtamisjärjestelmässä ja hallintorakenteissa on välttämättä tehtävä pikaisia muutoksia. Myös kaupallisen koulutuksen uudistusta tarvitaan, jotta uusille opiskelijasukupolville voitaisiin opettaa markkinatalouteen perustuvia käytäntöjä.

*Terveydenhuoltoalan varainhoitoa parannetaan vahvistamalla alueellisen henkilöstön osaamista, jotta toiminnan hajauttaminen toimisi, ja käyttämällä niukkoja rahoitusvaroja mahdollisimman tehokkaasti.

*Pk-yritysten kehittämistoimia laajennetaan Mongoliassa. Tällä vahvistetaan edelleen tukea laitoksille, jotka tarjoavat koulutus- ja neuvontapalveluja pk-yrityksille, kehitetään etäopiskeluohjelma Mongolian alueille ja tuetaan pienten sekä mikroyritysten investointi- ja luottorahaston perustamista. Erityistä huomiota kiinnitetään toimiin, joissa on mukana naisia ja nuoria yrittäjiä.

*Kasvintuotannon parantamishankkeen avulla hallitukselle tarjotaan neuvontaa päätöksenteon kehittämiseksi ja maatalousyrityksille tukea koulutuksessa ja hallinnossa. Maatalous- ja teollisuusministeriön avainhenkilöstö sekä paikalliset virkamiehet saavat neuvontaa kasvintuotannon, elintarviketurvan ja elintarvikkeiden jakelun aloilla. Maareformia, maankäytön hallintaa ja maakaupan kehittämistä koskevia ohjelmia tarkistetaan. Maanviljelijöiden ja maatalousalan palveluyritysten johtajien teknistä, maataloustieteellistä ja kaupallista osaamista aiotaan parantaa kokeellisilla esittelyhankkeilla, jotka koskevat maataloustuotteiden hallinnointia, tuottamista ja markkinointia, sekä kannustamalla ja kouluttamalla kauppiaita liiketoiminnan kehittämisessä ja nykyaikaisessa liikepankkitoiminnassa.

*Uusia liikenneyhteyksiä Kiinaan tutkitaan. Tacis-ohjelman avulla aiotaan tehdä toteutettavuustutkimus uusista laitoksista (myös öljyn uudelleenlastauslaitoksesta) maan kaakkoisrajalla sijaitsevalle Zamyn Uudin rautatieasemalle, joka on tärkein asema rautateitse tapahtuvassa kaupassa Kiinan kanssa, ja tutkia mahdollisuuksia investoida niihin. Tacis-ohjelman avulla ollaan päivittämässä vuodelta 1993 peräisin olevaa Maailmanpankin tutkimusta ottaen huomioon hiljattain löydetyt Mongolian öljykentät ja vientimahdollisuudet.

*Pienhankeohjelmiin sisältyviin pienhankkeisiin kuuluu seuraavaa: silmätautien ennaltaehkäisyä ja hoitoa tarjoavan klinikan perustaminen; tuki soveltavan taloustieteen, oikeustieteen, soveltavan luonnontieteen ja tekniikan sekä opettajankoulutuksen kurssien kehittämiseksi; naisten ja lasten suojelu, kansalaiskasvatus, lehdistön ammattisäännöt, oikeudellinen tuki kuluttajille; tilastotietojen laadun parantaminen, tilastotietojen levittäminen ja vertailtavuus kansainvälisillä standardeilla; parempi rajavalvonta ja tietojen hankkiminen tuonnista, viennistä, kauppavirroista ja kiellettyjen aineiden kaupasta.

Ohjelmaan myönnettiin vuosina 1998-1999 11 miljoonan euron suuruinen avustus, joka jaettiin seuraavasti (miljoonaa euroa):

Rakenteelliset ja institutionaaliset uudistukset

Yritysten ja rahoituksen kehittäminen

Infrastruktuurin kehittäminen

Pienhankeohjelmat

Varaus

Yhteensä // 2,8

3,1

1,6

3,0

0,5

11,0

Venäjän federaatio

Tacis on laajin teknisen avun ohjelma Venäjällä, ja sen maksusitoumukset ovat olleet vuodesta 1991 lähtien yhteensä lähes 2,000 miljoonaa euroa. Venäjällä, joka on ylivoimaisesti suurin uusista itsenäisistä valtioista (UIV), Tacis-toimissa keskitytään useisiin aloihin, ja jatkuvana tavoitteena on edistää ja tukea markkinatalouden kehittämistä sekä vakaata demokratiaa maassa. Vuoden 1998 rahoituskriisi on vaatinut merkittäviä toimia Tacis-ohjelmasta vuonna 1999, jolloin pankki- ja rahoitussektori sai erityistukea Tacis-ohjelmasta. Venäjä on ainoa Tacis-maa, jolla on nykyisin yhteinen raja EU:n kanssa, ja vuonna 1999 Tacis-ohjelmasta tuettiin raja-alueohjelman avulla kahden rajanylityspaikan uudelleen kehittämistä Venäjän ja Suomen rajalla. Kun ne avataan vuonna 2000, kauttakulku alueella muuttuu tehokkaammaksi, mikä tarkoittaa samalla tiiviimpiä suhteita EU:n ja Venäjän välillä.

Tacis-toimia vuonna 1999

Tacis-ohjelmasta toteutettiin vuonna 1999 runsaasti hankkeita Venäjällä. Yritysten rakenneuudistuksen ja yksityisen sektorin kehittämisen aloilla Tacis-ohjelmasta tuettiin liiketoimintasuunnitelmien valmistelua, toteutettavuustutkimuksia ja markkinatutkimuksia venäläisille yrityksille. Tacis-ohjelman avulla koulutettiin venäläistä liike-elämän henkilöstöä markkinoiden johtamistekniikoissa ja vaihto-ohjelmien järjestämisessä Euroopan unionin yritysten kanssa. Tacis-ohjelman avulla perustettiin liiketoiminnan tiedotuskeskuksia pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten ja kannustettiin yhteyksiin Venäjän ja Euroopan unionin pk-yritysten välillä. Tacis-ohjelman ansiosta on myös tarjottu taitotietoa kemianteollisuuden uudistamisen tukemiseksi, jotta voitaisiin kehittää ja tuottaa uusia siviilituotteita, sekä annettu tukea liike- ja erikoispankkien perustamiseen tai rakenneuudistukseen.

Julkishallinnon uudistamisen, sosiaalipalvelujen ja koulutuksen alalla Tacis-hankkeiden avulla tuettiin tärkeimpiä ministeriöitä, jotka vastaavat parannetun sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmän suunnittelusta, ja tarjottiin koulutusta virkamiehille ja paikallishallinnon henkilöstölle. Tacis-ohjelman avulla kehitettiin alueellisia ohjelmia työttömien uudelleenkoulutusta varten, ja Tempus-ohjelman avulla edistettiin Venäjän ja muiden maiden yliopistojen välistä yhteistyötä. Eräällä jatkuvalla Tacis-hankkeella koulutetaan erotettuja armeijan upseereita sopeutumaan siviiliammatteihin.

Maatalouden alalla Tacis-ohjelmassa on keskitytty maatilojen rakenneuudistukseen kiinnittäen huomiota suotuisan rakenneuudistustoimintaympäristön luomisen tukemiseen poliittisen ja oikeudellisen neuvonnan avulla esimerkiksi maakaupan markkinoiden, maatalousalan koulutuksen sekä elintarvikkeiden laadunvalvonnan aloilla. Lisäksi Tacis-ohjelman avulla on edistetty rahoituksen saatavuutta kokeellisten luotto-ohjelmien avulla tietyillä alueilla ja annettu tarkoituksenmukaista toimenpideneuvontaa. Maanviljelijöiden toiminnan taloudellisen kannattavuuden takaamiseksi Tacis-ohjelmassa on pyritty kehittämään kauppiaiden ja tukkukaupan verkko, jotta voitaisiin taata tuotantopanosten ja maataloustuotteiden asianmukainen saatavuus, sekä edistämään yksityisille maanviljelijöille tarjottavia neuvontapalveluja.

Energia-alalla tehdyn työn tarkoituksena oli antaa tietoa energiansäästömenetelmistä sekä myös tukea kokeiluhankkeita, joilla säästämisen teoriaa toteutetaan käytännössä. Tacis-ohjelman avulla tehtiin yhteistyötä kaupunkien viranomaisten kanssa kaupunkien lämmitysjärjestelmien arvioimiseksi ja tuettiin nykyaikaisen tietokonepohjaisen energianjakelun laskutus- ja selvitysjärjestelmän käyttöönotossa.

Tacis-ohjelmasta tuettiin energia-alan hallinnon uudelleenjärjestelyä kansallisella tasolla, mukaan luettuna ulkomaisten teollisten investointien kannalta välttämättömien lakien ja asetusten laatimista. Tacis-ohjelmasta on tuettu öljynjalostamojen lämmitysyksiköiden nykyaikaistamista ja tarjottu taitotietoa kaasualan etsinnöissä ja tuotannossa. Tacis-hankkeiden avulla on tarjottu taitotietoa ja koulutusta energiantuotantolaitosten nykyaikaistamiseen ja parannettu energiantuotannon ja -jakelun tehokkuutta ottamalla käyttöön automatisoitu energiantuotanto ja -siirto sekä jakelunvalvonta. Tacis-ohjelman avulla on myös tuettu teknologiansiirtoa nykyisten voimalaitosten nykyaikaistamista ja uusien laitosten suunnittelua varten.

Ydinturvallisuuden ja ympäristön aloilla Tacis-ohjelmasta tuetaan vahvojen ja riippumattomien ydinteollisuuden sääntelyviranomaisten kehittämistä. Tacis-ohjelman avulla myös analysoidaan tiettyjä reaktorityyppejä heikkouksien havaitsemiseksi, suunnittellaan lyhyen tai keskipitkän aikavälin ratkaisuja kyseisten reaktorien osalta ja suunnittellaan ennakkovaroitusjärjestelmää, turvallisuuskatsauksia ja seismistä suunnittelua koskevia katsauksia. Tacis-ohjelman avulla tarjotaan myös tärkeitä turvalaitteistoja ja tarkastellaan käyttömenettelyjä, hallinnon järjestämistä ja laadun varmistamista sekä toimitaan yhteistyössä suunnittelulaitosten kanssa, jotta voitaisiin havaita mahdolliset heikkoudet voimaloiden suunnittelussa ja löytää lyhyen tai keskipitkän aikavälin ratkaisuja kyseisten reaktorien tapauksessa. Tacis-ohjelman avulla kehitetään myös kansallisia ympäristöohjelmia, alueellisia ympäristöalan yhteistyösuunnitelmia (esim. Mustameri) jne.

Tietoliikenteen alalla Tacis-ohjelmasta on tarjottu asiantuntija-apua yhteistyön tekemiseksi viestintäministeriön kanssa, markkinoiden tarpeiden tutkimisessa, puhelinverkon tarkastelussa ja standardien kehittämisessä. Tacis-ohjelmasta tarjotaan taitotietoa kaapeli- ja satelliittiyhteyksien nykyaikaistamiseksi, tuetaan puhelinverkko-operaattorien johtoa ja tarjotaan neuvontaa taloudellisesti tehokkaiden hinnoittelu- ja valvontajärjestelmien perustamiseksi.

Liikenteen alalla Tacis-tuessa on keskitytty tehokkaampien EU:n alueelle johtavien liikenneyhteyksien kehittämiseen kaupan helpottamiseksi. Volgan vesiliikenteen kehittämishanke on johtanut siihen, että Venäjän teollisuusalueen keskelle pääsee nyt meri- ja jokiteitse Mustaltamereltä ja Itämereltä. Toisen kauppaa helpottaneen hankkeen avulla tuettiin Siperian kautta kulkevan rautatien käyttöä konttien kuljetukseen Kaukoidästä EU:hun. Tämä rautatie mahdollistaa puolet lyhyemmän kauttakulkuajan perinteisiin merireitteihin verrattuna. Tacis-ohjelmassa on myös käynnissä ohjelma noin 400 lennonjohtajan englannin kielen (lentoliikenteen yhteisen kielen) taidon parantamiseksi, mikä lisää EU:sta Japaniin Venäjän kautta (suorin reitti Kaukoitään kulkee Siperian kautta) kulkevien lentoreittien turvallisuutta.

Rahtihuolintakyvyn niukkuus on merkittävä puute: pitkät kuljetukset rautateitse tai vesiteitse toimivat melko tehokkaasti, mutta tavaroiden paikallinen toimituskyky on riittämätön. Tähän tarpeeseen on vastattu kahdella pienellä Tacis-hankkeella, joista toisen tavoitteena on kouluttaa huolintayhtiöitä, jotka ovat vielä erittäin pieniä eivätkä ole vielä vakiinnuttaneet asemaansa, ja toisen tavoitteena on kehittää yksityisiä autokuljetusyhtiöitä. Tacis-ohjelmassa saatiin vuonna 1999 lopultakin päätökseen Luoteis-Venäjän liikennejärjestelmän suunnittelu. Alue on EU:n kokoinen ja ulottuu Pietarista Kuolan niemimaalle. Alueella on vain 20 miljoonaa asukasta, ja se hyötyy uusista taloudellisista mahdollisuuksista sekä erityisesti rajanaapureina olevien Skandinavian maiden kanssa käytävän kaupan kehittämisestä.

Käyttäen pienhankeohjelmien järjestelmää, mukaan luettuna toimenpideneuvontaohjelmaa, Tacis-ohjelmasta annetaan apua seuraavasti:

*toimenpideneuvontaa annetaan hallitukselle, parlamentille ja muille päätöksentekoelimille,

*demokraattisia aloitteita (vapaa lehdistö, vähemmistöjen asianmukainen kohtelu sekä ihmisoikeuksien ja äänioikeuden suojelu) tuetaan,

*kansalaisjärjestöjä, paikallisia ja alueellisia viranomaisia tuetaan pienen mittakaavan aloitteissa,

*yrityksiä tuetaan tuottavuusaloiteohjelman, liikkeenjohdon koulutusohjelman, Euroopan johtajapalveluverkon (ESSN) ja kauppakamarien välisen yhteistyön avulla,

*pk-yrityksiä tuetaan yhteisyritysten perustamisen valmistelussa ja rajoitetusti niiden rahoituksessa,

*yhdenmukaistamista edistetään seuraavilla aloilla: tulli, tilastot, standardit, sertifiointi, mittaustoiminta sekä teollisten ja tekijänoikeuksien suojelu, sekä

*pienimuotoista teknistä avustustoimintaa tuetaan Bistro-ohjelman avulla.

Tacis ja poliittiset yhteydet

Moskovassa helmikuussa pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa päätettiin, että toimissa, joilla pyritään edistämään yhteistyötä osana kumppanuus ja yhteistyösopimusta (PCA-sopimusta) ja teknistä yhteistyötä koskevaa Tacis-ohjelmaa, olisi lähitulevaisuudessa keskityttävä erityisesti tukemaan Venäjän taloudellisen tilanteen vakauttamista ja helpottamaan investointeja Venäjän talouden tuotantosektorille yritysten rakenneuudistuksen avulla, vahvistamalla liikepankkijärjestelmää sekä tukemalla verotusta, tilintarkastusta ja kirjanpitoa. Luoteis-Venäjälle varastoitua käytettyä ydinpolttoainetta ja ydinjätteitä koskevan ongelman osalta huippukokous päätti tehostaa toimenpiteitä, jotta tähän merkittävään ympäristöongelmaan voitaisiin puuttua ja helpottaa käynnissä olevaa teknistä yhteistyötä yhteisin ponnisteluin tässä asiassa, mukaan luettuna Tacis-ydinturvallisuusohjelman avulla.

Brysselissä toukokuussa kokoontunut EU:n ja Venäjän yhteistyöneuvosto piti tervetulleena suhteiden kehittämisessä tapahtunutta myönteistä kehitystä erityisesti viimeisten kuuden kuukauden aikana huippukokousten, yhteistyökomitean ja sen yhdeksän alakomitean tehokkaan työn tuloksena sekä molempien osapuolten jatkuvan päivittäisen työn ansiosta. Yhteistyöneuvosto tarkisti PCA-sopimukseen sisältyvää yhteistä toimintaohjelmaa ja lisäsi siihen neljä uutta kohtaa: maatalous, yritysten perustaminen, rahoituspalvelut ja koulutusvaihto.

Kölnissä kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Venäjää koskevan yhteisen strategian, joka oli ensimmäinen laatuaan Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen, EU:n ja EU:n jäsenvaltioiden Venäjän-politiikkojen kaikkien näkökohtien yhteensovittamisen, johdonmukaisuuden ja täydentävyyden tehostamiseksi.

Venäjää koskevassa vuosien 1996-1999 Tacis-tavoiteohjelmassa, joka allekirjoitettiin elokuussa 1996, asetettiin etusijalle henkilöresurssien kehittäminen, sosiaalinen suojelu, yritystuki, liikenne ja tietoliikenne, energia, ympäristö, elintarvikkeet ja maatalous.

Henkilöresurssien kehittäminen: Tacis-ohjelman avulla parannetaan talouden tärkeimpien toimijoiden liikkeenjohdollista ja ammatillista osaamista sekä alue- ja paikallishallinnon toimintakykyä syvän sosioekonomisen kriisin yhteydessä ja tarjotaan taloudellista neuvontaa päättäjille. Koulutuksella on tärkeä asema kriisitilanteessa, kun työvoimaa sopeutetaan muuttuvaan kysyntään markkinoilla, jolloin kasvava työttömyys ja lisääntyvät sosiaaliset paineet ovat luonteenomaisia ilmiöitä. Tempus-ohjelman avulla tuetaan korkea-asteen koulutusjärjestelmän uudistuksia opinto-ohjelmien kehittämisen, yliopistojen hallinnon parantamisen, vaihtojen ja alueellisen yhteistyön kautta. Tämä sektori vaikuttaa myös julkishallinnon uudistamiseen ja oikeusvaltion luomiseen. Julkishallinto kehittyy edelleen riippumattomammaksi ja tehokkaammaksi, mutta tehtävää on vielä paljon erityisesti aluetasolla, jotta saataisiin määriteltyä uudelleen valtionhallinnon tehtävät ja toteutettua aktiivista henkilöstöpolitiikkaa. Näistä syistä Tacis-tuen jatkaminen on oleellisen tärkeää sekä koulutuksen että julkishallinnon aloilla.

Sosiaalinen suojelu: Siitä lähtien, kun uudistukset pantiin alulle, sosiaaliturvajärjestelmä on joutunut vastaamaan yhä enemmän sosiaaliavun tarpeisiin, kun työttömyys on kasvanut ja aikaisemmin valtionyritysten tarjoamia palveluja on leikattu. Tilannetta, jota oli jo vaikeuttanut voimavarojen niukkuus federaation, alueiden ja kuntien tasolla, on pahentanut entisestään vuoden 1998 rahoituskriisi, jolla on ollut syviä vaikutuksia sosiaalisiin oloihin sekä reaalitulotasoon ja joka on vaikuttanut erityisen ankarasti kaikkein huono-osaisimpiin väestöryhmiin (työttömiin, vanhuksiin ja vammaisiin). Uudelle institutionaaliselle ja lainsäädännölliselle toimintakehykselle on yritetty luoda perusteet, jotta voitaisiin toteuttaa johdonmukaista ja tehokasta alakohtaista politiikkaa ja täytäntöönpanoa, mihin liittyy myös sosiaalipalvelujen tarjoamisen hajauttaminen alueelliselle ja kunnalliselle tasolle sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen (vapaaehtoistyötä tekevien tai yksityisten kansalaisjärjestöjen) tehokkaampi osallistuminen. Tähän mennessä Tacis-ohjelmasta on tuettu uusien sosiaaliturvaa tarjoavien rakenteiden perustamista ja nopeutettu strategisen toiminnan kehittämistä sekä lainsäädännön laatimista seuraavilla aloilla: sosiaalinen asuntotuotanto, huono-osaisten väestöryhmien sosiaaliturva, työturvallisuus, eläkkeet ja kuluttajansuoja. Tacis-ohjelman avulla on tuettu tietyillä alueilla sosiaalisia uudistuksia ja sosiaalivarojen hallintaa sekä koulutettu työttömiä. Tacis-ohjelmasta on myös tuettu valtiosta riippumattomien järjestöjen (kansalaisjärjestöjen) kehittämistä sosiaalialalla, parannettu työoloja ja työmarkkinaosapuolten toimintaa sekä vahvistettu tai parannettu kunnallishallintoa muutamissa yhden teollisuudenalan varassa elävissä kaupungeissa.

Viime aikoina on painotettu ennaltaehkäisevää terveydenhuoltoa, vakuutusjärjestelmien hallintoa ja terveydenhuollon hallinnon parantamista. Venäjän terveydenhuoltojärjestelmään kohdistuu yhä enemmän paineita, koska terveydenhuoltopalveluja on menetetty erityisesti valtionyritysten romahtamisen myötä. Terveydenhuoltojärjestelmä on vaarassa hukkua työn paljouteen, koska sen perustana on yhä suurelta osin sairaiden lähettäminen sairaaloiden erikoislääkärien hoitoon. Kaikkein tärkeintä olisi kannustaa ihmisiä terveempiin elämäntapoihin, luoda yhteys kansalaisten terveyden ja heidän jokapäiväisen elämänsä välillä sekä helpottaa terveydenhuoltojärjestelmän taakkaa. Vastaavasti terveydenhuoltopalvelujen hallintojärjestelmää on parannettava ja uudistettava, jotta terveydenhuoltoala voi kehittyä maan muuttuvien tarpeiden ja olosuhteiden mukaiseksi.

Yritystuki: Yritystuki on ensisijaisen tärkeä uudistusprosessin ja markkinatalouteen siirtymisen kannalta. Kestävä talouskasvu ja sosiaalinen vakaus edellyttävät perinpohjaisia parannuksia liiketoimintaympäristöön ja sääntelykehykseen, yritysten nykyaikaistamista ja uusia investointeja. Erityisesti verotusjärjestelmää ja tilintarkastusstandardeja on kehitettävä. Aikaisemman yksityistämisen jatkoksi yrityksissä on toteutettava rakenneuudistuksia, jotta nykyaikaistamiseen voitaisiin houkutella investointeja. Yrityksille tarjottavia räätälöityjä neuvontapalveluja tarvitaan etenkin rahoituskriisin vuoksi. Pankkijärjestelmän ja pääomamarkkinoiden romahtaminen on osoittanut niiden haavoittuvuuden ja uskottavuuden puutteen, mikä on lisännyt tehokkaan sääntelyn ja valvonnan sekä uusien hallintokäytäntöjen merkitystä rahoitustoimiin liittyvien riskien arvioimiseksi. Pk-yrityksille annettava Tacis-tuki on ratkaisevan tärkeä, jotta voitaisiin vaikuttaa talouden uudelleen käynnistymiseen. Tacis-ohjelman rahoittamalla yritystukikeskusten verkolla on merkittävä asema selvitettäessä Venäjän talouden tärkeimmillä aloilla yksityistettyjen yritysten koulutus- ja neuvontatarpeita. Tällä hetkellä Tacis-ohjelmassa painotetaan keskisuurten ja suuryritysten rakenneuudistusta ja kehittämistä tarjoamalla suoraa neuvontaa, parantamalla institutionaalista ja sääntely-ympäristöä sekä jatkamalla pk-yrityssektorin tukemista.

Liikenne: Liikenneverkkojen nykyaikaistaminen tukee taloudellista kehitystä ja parantaa venäläisten tuotteiden kilpailukykyä sekä kotimaassa että ulkomailla vähentämällä kuljetuskustannuksia tässä valtavassa maassa. Venäjän liikennejärjestelmän tehokkuus on kaupankäyntimahdollisuuksien kehittämisen kannalta suoraan EU:n etujen mukaista, sillä EU on Venäjän tärkein kauppakumppani ja rajanaapuri. Vaikka valtion elinten moninaisuus on tähän saakka tehnyt yhtenäisen liikennepolitiikan toteuttamisesta vaikeaa, yksityistäminen on käytännössä saatu päätökseen (rautateitä lukuun ottamatta), ja kilpailu on alentanut hintoja sekä parantanut palvelujen laatua. Sääntelykehyksen puuttuminen kuitenkin rajoittaa investointeja ja nykyaikaistamista, minkä seurauksena infrastruktuurit ja kalusto ikääntyvät nopeasti. Muita vaikeuksia aiheutuu uudistusten ja uudelleenjärjestelyn viivästymisestä rautatiesektorilla, jokikuljetusten ylikapasiteetista ja puutteista sen yhdistämisessä muihin liikennemuotoihin sekä tieliikenteen palvelujen ja standardien heikosta tasosta. Sääntelykehyksen luominen EU:n ja Venäjän kaupan edistämiseksi on Tacis-ohjelman tärkeimpiä tavoitteita, johon pyritään toimenpideneuvonnan ja yhdenmukaistettujen standardien käyttöönoton avulla. Tacis-ohjelmasta tuetaan myös Venäjän maantiekuljetusteollisuutta ja rautateiden uudistamista. Hiljattain on kiinnitetty myös erityistä huomiota Euroopan laajuisen verkon liikennekäytävän 2 laajentamiseen Nizhny Novgorodin alueen kautta, oikeudellisen kehyksen luomiseen pintaliikenteelle, merenkulun turvallisuuteen merisatamissa ja koulutukseen intermodaalikuljetusten alalla.

Tietoliikenne: Pääsy verkkoihin ja tietoliikennepalvelujen taso on edelleen riittämätön erityisesti kaupunkien ulkopuolella. Oikeudellinen ja sääntelykehys sekä normit ja standardit on yhdenmukaistettava E