ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat

PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ehdotuksen tavoitteena on mukauttaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tukemiseen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 91 artiklan 1 kohdan nojalla käytettävissä olevia määrärahoja sekä saman asetuksen 92 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitettuja määrärahoja. Lisäksi tavoitteena on mukauttaa asetuksen liitteessä VI esitettyä maksusitoumusmäärärahojen vuotuista jakautumista siten, että siinä otetaan huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen lisäys vuodeksi 2019 hyväksytyn talousarvion mukaisesti. Tarkemmin sanottuna nuorisotyöllisyysaloitteeseen kohdennettuja maksusitoumusmäärärahoja olisi lisättävä 116,7 miljoonalla eurolla käypinä hintoina, mikä nostaisi vuoden 2019 kokonaismäärän 350 miljoonaan euroon.

Ottaen huomioon aiemmat kokemukset tilanteesta, jossa on lisätty nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten osoitettuja määrärahoja ja sen seurauksena tehty ohjelmiin laajoja muutoksia, jotta saataisiin aloitteen erityismäärärahoja vastaava Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tuki, EU:n lainsäätäjät ovat pyytäneet komissiota ehdottamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan nopea ohjelmatyö nuorisotyöllisyysaloitteen lisämäärärahojen yhteydessä vuonna 2019, jottei vuosien 2014–2020 toimenpideohjelmien kokonaistoteutus vaikeutuisi. Sen vuoksi ehdotuksessa esitetään asiaa koskevia säännöksiä tämän pyynnön käsittelemiseksi.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotus perustuu unionin vuoden 2019 talousarvioon.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus on johdonmukainen sellaisten muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa, joita Euroopan komissio on esittänyt.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Ehdotus koskee nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen lisäystä unionin talousarviossa vuodeksi 2019.

•Toissijaisuusperiaate (muun kuin jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on oikeasuhteinen. Se sisältää tarvittavat tekniset mukautukset, jotka johtuvat siitä, että vuoden 2019 talousarviossa on lisätty nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja. Ehdotuksessa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus siirtää osa lisämäärärahoista niin, että ne muodostavat vastaavan ESR:n tuen. Näin halutaan helpottaa ohjelmatyötä ja varmistaa lisämäärärahojen joustava toteutus, kuten budjettivallan käyttäjä on pyytänyt.

•Toimintatavan valinta
4.1. Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1 Periaatteet

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

4.1.2. Soveltaminen tässä asiassa

4.2. Aineellinen oikeusperusta

4.2.1 Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

WTO:n paneeli antoi 19. huhtikuuta 2017 raporttinsa Kiinan kansantasavallan Euroopan unionia vastaan aloittamasta WTO:n riitojenratkaisumenettelystä DS492 Eräiden siipikarjanlihatuotteiden tariffimyönnytyksiin liittyvät toimenpiteet, ja EU:n oli tämän jälkeen noudatettava raportin päätelmiä. Paneeli totesi erityisesti, että EU:n olisi jakaessaan toimittajamaille määriä tariffikiintiöissä pitänyt WTO:n sääntöjen mukaan ottaa huomioon ”erityisenä tekijänä” Kiinan lisääntynyt kyky viedä siipikarjatuotteita unioniin sen jälkeen, kun terveyttä koskevia toimenpiteitä lievennettiin heinäkuussa 2008. WTO:n sääntöjen mukainen kohtuullinen määräaika paneelin raportin täytäntöönpanolle alkoi 19. päivänä huhtikuuta 2017.

Neuvosto valtuutti komission 12. maaliskuuta 2018 aloittamaan neuvottelut molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi Kiinan kanssa. Neuvostolle (kauppapoliittinen komitea) on ilmoitettu säännöllisesti neuvottelujen sisällöstä ja edistymisestä. Kiinan kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimus, joka parafoitiin Genevessä 18. kesäkuuta 2018, jäljempänä ’sopimus’. Sopimuksessa on noudatettava muiden toimittajien oikeuksia, joista on sovittu aiemmissa XXVIII artiklaa koskevissa GATT-neuvotteluissa. Komission on myös tarpeen säätää tariffikiintiöiden avoimesta ja asianmukaisesta hallinnoinnista.

Thaimaa on ilmoittanut, että se hyväksyy tariffikiintiöiden osoittamisen Kiinalle siten kuin tämä on esitetty sopimuksessa, ja asiasta odotetaan pian saatavan kirjallinen vahvistus (ja joka tapauksessa ennen tämän sopimuksen allekirjoittamista).

Sen vuoksi Euroopan komissio ehdottaa, että neuvosto antaa luvan allekirjoittaa sopimus sillä varauksella, että se tehdään myöhemmin.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ei sovelleta – Toimenpide toteutetaan WTO:n paneelin raportin täytäntöönpanemiseksi, mikä on unionille WTO-sopimuksesta johtuva velvollisuus.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ei sovelleta – Toimenpide toteutetaan WTO:n paneelin raportin täytäntöönpanemiseksi, mikä on unionille WTO-sopimuksesta johtuva velvollisuus.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista koskevan 218 artiklan 5 kohdan kanssa.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Toimenpide toteutetaan WTO:n paneelin raportin täytäntöönpanemiseksi, mikä on unionille WTO-sopimuksesta johtuva velvollisuus.

•Toimintatavan valinta
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ehdotuksen tavoitteena on mukauttaa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta varten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 91 artiklan 1 kohdan ja 92 artiklan 5 kohdan nojalla käytettävissä olevia määrärahoja sekä asetuksen liitteessä VI olevaa maksusitoumusmäärärahojen vuotuista jakautumista siten, että ne vastaisivat nuorisotyöllisyysaloitteen rahoitussuunnitelman muutoksia. Tarkemmin sanottuna nuorisotyöllisyysaloitteeseen kohdennettuja maksusitoumusmäärärahoja olisi vuodeksi 2018 hyväksytyn talousarvion mukaisesti lisättävä 116,7 miljoonalla eurolla, mikä nostaisi vuoden 2018 kokonaismäärän 350 miljoonaan euroon. Vuoden 2020 maksusitoumusmäärärahoja on mukautettu niin, että otetaan huomioon niiden etupainottaminen vuoteen 2018.

Lisäksi on tarpeen oikaista joitakin virheitä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta varten käytettävissä olevien määrärahojen summissa ja prosenttiosuuksissa, jotka on esitetty asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 1 kohdan muuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2017/2305 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2018/120 vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2018. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia muutetaan niiden voimassaoloaikana yleensä useita kertoja.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristön alalla.

2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat uuden YKP-perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.
PERUSTELUT

1.SUOSITUKSEN TAUSTA

Kansainvälinen oikeudellisten asiantuntijoiden ryhmä on käynnistänyt Ranskan hallituksen tuella aloitteen uuden kansainvälisen ympäristölainsäädännön välineen kehittämiseksi. Välineellä pyritään täydentämään kansainvälistä ympäristölainsäädäntöä ja parantamaan sen johdonmukaisuutta sekä helpottamaan kansainvälisestä lainsäädännöstä aiheutuvien nykyisten velvoitteiden täytäntöönpanoa. Nk. maailmanlaajuisen ympäristösopimuksen, jäljempänä ’ympäristösopimus’, luonnos esitettiin 24. kesäkuuta 2017 Sorbonnen yliopistossa Pariisissa. Tilaisuudessa Ranskan tasavallan presidentti sitoutui esittelemään ympäristösopimusaloitteen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselle, ja aloite esiteltiinkin 19. syyskuuta 2017 YK:n yleiskokouksen 72. istunnon ministeriviikon yhteydessä.

Ympäristösopimuksen ehdottajien mukaan sen tärkeimpinä tavoitteina on

·sisällyttää oikeudellisesti sitovaan sopimukseen yleismaailmallisiin poliittisiin julistuksiin jo sisältyvät ympäristölainsäädännön perusperiaatteet, jotta ne olisivat kansainvälisissä tuomioistuimissa täytäntöönpanokelpoisia;

·tehdä yleismaailmallisia niistä oikeudellisesti sitovien sopimusten tärkeimmistä määräyksistä, jotka eivät ole yleismaailmallisia;

·lisätä uusien haasteiden vuoksi uusia periaatteita – lakimiesten valmistelema tekstiluonnos sisältää muun muassa periaatteen, jonka mukaan aikaan saatua edistystä ei saa purkaa, sekä sinnikkyyden periaatteen ja ympäristönsuojeluvelvoitteen.

[Saatettava ajan tasalle, kun päätöslauselma on virallisesti toimitettu ja/tai hyväksytty] Ranskan johtama ad hoc -maaryhmä laati 19. syyskuuta 2017 New Yorkissa pidetyn kokouksen jälkeen menettelyä koskevan päätöslauselman luonnoksen yleiskokouksen hyväksyttäväksi. Päätöslauselmaluonnos asetettiin sähköisesti kaikkien sen tukijoiden saataville 20. joulukuuta 2017 [ja esitettiin virallisesti yleiskokoukselle [lisätään päivämäärä] 2018]. Ehdottajat pyrkivät siihen, että päätöslauselma hyväksyttäisiin maaliskuussa 2018, jotta ympäristösopimusta koskevat viralliset neuvottelut voivat alkaa keväällä 2018. Päätöslauselmalla, josta käydään vielä epävirallisia keskusteluja New Yorkissa ja jota ei ole vielä virallisesti toimitettu, yleiskokous
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Julkisiin varastoihin on tällä hetkellä varastoituna lähes 400 000 tonnia rasvatonta maitojauhetta. Tämä määrä vastaa kolmasosaa rasvattoman maitojauheen maailmankaupan kokonaismäärästä vuoden 2017 ensimmäisellä puoliskolla. Pelkkä varastojen olemassaolo rasittaa markkinoita.

Maitomarkkinoiden seurantakeskuksen talouslautakunnan mukaan rasvan ja proteiinin välinen hintaero on suurempi kuin koskaan aiemmin. Voin ja rasvattoman maitojauheen välinen hintasuhde on ollut kymmenen vuoden ajan keskimäärin 1,4 (pienimmillään 0,8 ja suurimmillaan 1,7). Nykyiselle tasolle, lähes suhteeseen 4/1, hintasuhde on kasvanut toukokuun 2016 jälkeen. Koska voin ja rasvattoman maitojauheen hinnat eroavat toisistaan ennennäkemättömän paljon, julkiseen interventioon tarjoaminen tapahtuu oikeastaan tilanteessa, jossa turvaverkkovälineiden käyttöönotolle ei ole sisämarkkinoihin liittyvää perustelua.

Kiinteään hintaan tapahtuva julkinen interventio jatkuu maaliskuussa 2018 ja kestää syyskuuhun 2018 asti yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen mukaisesti. Määrällisenä rajoituksena on 109 000 tonnia vuodessa.

Markkina-asiantuntijat kuvaavat voirasvan korkean kysynnän olevan rakenteellinen ilmiö. Rasvaton maitojauhe on jatkossakin vähemmän arvokas sivutuote, jos sille ei ilmaannu uusia markkinoita. Sen vuoksi on olemassa todellinen riski siitä, että rasvatonta maitojauhetta joudutaan ostamaan julkiseen interventioon ensi maaliskuusta lähtien. Jos tämä toteutuu, maidon tuottajahinnat olisivat tyydyttävällä tasolla, mutta julkinen interventio etääntyisi selkeästi tavoitteestaan, joka on kohtuullisen elintason varmistaminen maatalousväestölle.

Näin ollen tarvitaan ratkaisu, joka estää rasvattoman maitojauheen ostamisen kiinteällä hinnalla vuonna 2018 ilman markkinoihin liittyvää perustetta. Niinpä kiinteällä hinnalla vuonna 2018 toteutettavan julkisen intervention rajaksi olisi vahvistettava nolla. Tämä johtaisi tarjouskilpailun avaamiseen 1 päivästä maaliskuuta 2018, jolloin julkinen interventiojakso alkaa, ja komissio päättäisi maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean äänestyksen perusteella tapauskohtaisesti ostettavista määristä ja ostohinnoista.

Jotta voidaan varmistaa, että tässä asetuksessa säädetty toimenpide vaikuttaa markkinoihin välittömästi, ja jotta markkinatoimijat saisivat tiedon siitä hyvissä ajoin ennen seuraavan interventiokampanjan alkua, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan.
Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity mitään velvollisuutta.

Koska poikkeuksen soveltamisala on rajallinen, erityistoimenpide on oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli siihen, että tarkoituksena on estää tietyntyyppistä verovilppiä ja veron kiertämistä. Erityisesti koska yritykset voivat ilmoittaa verovelvollisuutensa liian alhaiseksi ja koska kilometrimäärien tarkastaminen on vaivalloista veroviranomaisille, mainittu 50 prosentin rajoitus yksinkertaistaisi arvonlisäveron kantamista tietyllä alalla.

•Toimivallan valinta

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

•Vaikutustenarviointi

Ehdotuksella voi olla myönteinen vaikutus sekä yrityksiin että viranomaisiin, koska sen tarkoituksena on ehkäistä arvonlisäveroon liittyvää vilppiä ja yksinkertaistaa veronkantomenettelyä. Romania on pitänyt tätä ratkaisua sopivana toimenpiteenä, ja se on rinnastettavissa muihin poikkeuksiin, joita on ollut aiemmin tai on yhä voimassa.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Autonomisia tariffikiintiöitä tarvitaan tietyille tuotteille, kun niiden tuotanto on Euroopan unionissa riittämätöntä niitä käyttävien EU:n tuotannonalojen tarpeiden tyydyttämiseksi. Olisi avattava määrältään asianmukaisen suuruisia EU:n tariffikiintiöitä, joissa ei kanneta tulleja tai joissa kannetaan alennettuja tulleja, häiritsemättä kuitenkaan näiden tuotteiden markkinoita.

Euroopan unionin neuvosto antoi 17. joulukuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1388/2013 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien EU:n autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista, jotta kyseisten tuotteiden kysyntä EU:ssa voitaisiin tyydyttää mahdollisimman suotuisin ehdoin.

Asetus saatetaan ajan tasalle kuuden kuukauden välein EU:n tuotannonalojen tarpeiden tyydyttämiseksi. Komissio on tullitaloustyöryhmän avustamana tarkastellut uudelleen kaikkia jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä, jotka koskevat autonomisissa tariffikiintiöissä kannettavia tulleja.

Kyseisen uudelleentarkastelun perusteella komissio katsoo, että on perusteltua avata autonomisia tariffikiintiöitä joillekin sellaisille uusille tuotteille, joita ei tällä hetkellä luetella neuvoston asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä. Eräiden muiden tuotteiden osalta on tullut tarpeelliseksi lisätä päättymispäivä tai korottaa alkuperäistä kiintiömäärää.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan unionin tulliliitto on laajentunut Kroatian tasavallan liityttyä unioniin. Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen (GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohta) mukaisesti Euroopan unioni on velvoitettu aloittamaan neuvottelut sellaisten WTO:n jäsenten kanssa, joilla on Kroatian myönnytysluetteloihin liittyvät neuvotteluoikeudet, jotta voidaan mahdollisesti sopia korvaavasta mukautuksesta. Tällaisia mukautuksia tarvitaan, jos EU:n ulkoisten tullien kantaminen johtaa siihen, että tullit ylittävät tason, johon liittyvä maa on sitoutunut WTO:ssa.

Neuvosto valtuutti 15. heinäkuuta 2013 komission aloittamaan GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut. Komissio on neuvotellut neuvotteluoikeuden omaavien WTO:n jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kumottavassa myönnytysluettelossa mainittavien erityismyönnytysten peruuttamisesta.

Brasilian liittotasavallan kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimusluonnos, jäljempänä ’sopimus’, joka parafoitiin 12. heinäkuuta 2016 Genevessä. Tässä ehdotuksessa pyydetään neuvostoa hyväksymään päätös Brasilian liittotasavallan kanssa kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen tekemisestä. Samalla toimitetaan erillinen ehdotus sopimuksen allekirjoittamisesta.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotus on yhdenmukainen aiemmissa EU:n laajentumisissa noudatettujen EU:n menettelyjen kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotuksessa sovelletaan EU:n käytäntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia unionin ulkoisen toiminnan sekä teollisuus- ja maatalouspolitiikan käytäntöjen kanssa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten tekemistä koskevan 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Kroatian myönnytysten peruuttamisella oli vaikutuksia Brasilian liittotasavaltaan. Korvaavat mukautukset eivät tältä osin ylitä Brasilian oikeuksia. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

•Toimintatavan valinta

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdassa edellytetään, että neuvosto tekee päätöksen sopimuksen tekemisestä.
Vaikutustenarviointi Uutta vaikutustenarviointia ei tarvita. Ehdotuksella muutetaan vain yksi säännös sen tekemiseksi johdonmukaiseksi asetuksen (EU) N:o 952/2013 muiden säännösten kanssa. Mainittu asetus on asetuksen (EY) N:o 450/2008 uudelleenlaadinta, josta komissio teki vaikutustenarvioinnin.
Ilmoitus maahantuojille - Tuonti Israelista yhteisöön



Virallinen lehti nro C 328 , 23/11/2001 s. 0006 - 0006



Ilmoitus maahantuojille Tuonti Israelista yhteisöön (2001/C 328/04) Aikaisemmassa 8. marraskuuta 1997 ilmestyneessä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 338 (s. 13) julkaistussa maahantuojille osoitetussa ilmoituksessa toimijoille ilmoitettiin siitä, että oli aihetta epäillä Israelista tuotavasta appelsiinimehusta yhteisölle esitettävien EUR.1-tavaratodistusten pätevyyttä. Ilmoituksessa todettiin lisäksi, että sellainen tehokas hallinnollinen yhteistyö puuttui, josta määrätään yhteisön ja Israelin välillä tehdyissä eri etuuskohtelusopimuksissa, ja että sopimusten soveltamisessa oli syyllistytty tiettyihin huomattaviin virheisiin siinä määrin, että oli aihetta epäillä kaikkien Israelin antamien etuuskohtelutodistusten pätevyyttä. Toimijoille ilmoitetaan, että Israel on peruuttanut appelsiinimehua koskevat pätemättömät EUR.1-tavaratodistukset ja tarvittavat toimenpiteet on toteutettu sopimuksissa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön mahdollistamiseksi. Sopimusten soveltamisessa tehtyjen huomattavien virheiden osalta toimijoille ilmoitetaan, että toteutettujen tarkastusmenettelyjen tulosten perusteella on nyt saatu varmuus siitä, että Israel antaa alkuperäselvityksiä tuotteille, jotka ovat lähtöisin alueilta, jotka ovat olleet Israelin hallinnassa vuodesta 1967, ja joihin ei yhteisön kannan mukaan voida soveltaa sopimuksissa tarkoitettua etuuskohtelua. Yhteisön toimijoille, jotka esittävät Länsirannalla, Gazan alueella, Itä-Jerusalemissa ja Golanin kukkuloilla sijaitsevista Israelin siirtokunnista peräisin olevien tuotteiden alkuperästä asiakirjanäytön varmistaakseen niille etuuskohtelun, ilmoitetaan, että näiden on toteutettava tarvittavat varmuustoimenpiteet ja että tavaroiden luovutus vapaaseen liikkeeseen saattaa johtaa tullivelan syntymiseen. Tämä ilmoitus korvaa julkaisemispäivästään alkaen marraskuussa 1997 annetun ilmoituksen.
Myöntävä viranomainen

One North East and Yorkshire Forward Stella House Goldcrest Way Newburn Riverside Newcastle upon Tyne NE15 8NY UNITED KINGDOM Yorkshire Forward Victoria House 2 Victoria Place Leeds LS11 5AE UNITED KINGDOM http://www.onenortheast.co.uk/ http://www.yorkshire-forward.com/
Temporary aid in the form of subsidised interest rates

Oikeusperusta
2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava: — Lufthansa: holdingyhtiö, jolla on useita erityisesti matkustajaliikennettä harjoittavia lentoyhtiöitä, joiden keskuslentoasema on Frankfurtissa, Münchenissä, Brysselissä, Zürichissä tai Wienissä — NIKI: suoria lentoyhteyksiä (point-to-point) lomamatkailijoille tarjoava yhtiö, joka toimii Saksan, Itävallan ja Sveitsin lentoasemilla ja lentää lähinnä turistikohteisiin Välimeren alueella (esim. Baleaarit ja Kreikan saaret) sekä Kanariansaarilla — LGW: yhtiö, joka operoi 28. lokakuuta 2017 asti Air Berlinille miehistöineen vuokrattua konetta ja lensi lyhyillä reiteillä Düsseldorfiin ja Berliiniin, lähinnä syöttöliikenteenä Air Berlinin reiteille. LGW:n avulla on tarkoitus jatkaa Air Berlinin tällä hetkellä harjoittamaa lentotoimintaa joulukuussa 2016 Lufthansa-konsernin kanssa tehdyn, koneen ja miehistön vuokraamista koskevan sopimuksen puitteissa. Ennen liiketoimen toteutumista on tarkoitus siirtää LGW:lle Lufthansa-konsernin käyttöön lähtö- ja saapumisaikoja talvikaudelle 2017/2018 sekä kesäkaudelle 2018 (myös lentoasemilla Berlin-TXL, DUS, FRA ja MUC).
4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa. Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä: M.8639 – Cariparma / Caricesena, Carim, Carismi. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot: Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu Faksi: +32 22964301 Postiosoite: European Commission Directorate-General for Competition Merger Registry 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË