FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 30.6.2009 
SEK(2009) 895 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja ehdotukseen neuvoston su ositukseksi savuttomista ympäristöistä 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
FI 2   FI 1. J OHDANTO  
Ympäristöterveystoimintasuunnitelmassaan (2004–2010) komissio sit outui parantamaan 
sisäilman laatua erityisesti edistämällä tupakoinnin rajoittamista kaikilla työpaikoilla. Komission vihreässä kirjassa ”Tavoitteena sa vuton Eurooppa: EU:n toimintavaihtoehdot” 
käynnistetyssä kuulemisessa sekä kattava sa vuttomuuspolitiikka että  EU:n lisätoimet 
savuttomien ympäristöjen edistämiseksi saivat  merkittävää kannatusta. Yhteisön työterveys- 
ja työturvallisuusstrategiassa (2007–2012) e hdotettiin entistä tarmokkaampia toimia 
työntekijöiden terveyde n ja turvallisuuden suojelun parantam iseksi. Kansainvälisellä tasolla 
WHO:n tupakoinnin torjuntaa kos keva puitesopimus velvoittaa sopimuspuolet ehkäisemään 
tupakansavulle altistumista työpaikkojen  sisätiloissa ja julkisilla paikoilla. 
2. T
AUSTA JA ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Tausta 
2.1.1. Ympäristön tupakansavulle altistum isesta aiheutuvat terveysongelmat 
Altistuminen ympäristön tupakansavulle – jota kutsutaan myös passiiviseksi tupakoinniksi – 
on yleinen kuolleisuuden, sair astuvuuden ja työkyvyttömyyden syy EU:ssa. Ympäristön 
tupakansavulle altistumisella on yhteys syöpä än, sepelvaltimotautiin, aivohalvaukseen ja 
keuhkoahtaumatautiin aikuisilla. Se on vahingo llista myös lapsille, joille se aiheuttaa 
kätkytkuolemia, akuutteja hengitystietulehduksia,  keskikorvantulehduksia  ja vakavaa astmaa. 
Tehtyjen arvioiden mukaan EU-25-maissa menehtyi vuonna 2002 työpaikalla tapahtuneen 
ympäristön tupakansavulle altistumisen seurauksena 7 300 aikuista, joista 2 800 
tupakoimattomia. Lisäksi 72 000 ihmisen kuolema, joista 16 400 tupakoimattomien kuolemia, oli yhteydessä ympäristön tupaka nsavulle altistumiseen kotona.
1 Vaikutusten arvioinnissa 
arvioidaan toimistoissa ja baareissa/ravintol oissa tapahtuneesta ympäristön tupakansavulle 
altistumisesta johtuvien kuolemantapauste n kokonaismääräksi 6 000 EU-27-maissa vuonna 
2008; lukuun sisältyy 2 500 tupakoimatonta työntekijää. Muiden kuin työntekijöiden, 
esimerkiksi baarien ja ravintoloiden asiakkai den, altistumisesta tupakansavulle voidaan 
odottaa aiheutuvan vielä huomattava sti lisää terveysrasitetta.  
                                                 
1 The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe 
Brussels, Belgium, European Respiratory Society: 146 . 
 
FI 3   FI Arvio tupakoivien ja tupakoimattomien työntekijöiden tupakansavulle altistumisesta johtuvista kuolemista EU:ssa 
vuonna 2008 
 Tupakoimattomat  Tupakoijat  Tupakoijat ja 
tupakoimattomat  
 Toimis-
tot Baarit ja 
ravintolat  Yht. Toimis-
tot Baarit ja 
ravintolat  Yht. Yht. 
Keuhkosyöpä  387   156   542   600   161   761  1 303 
Aivohalvaus   378  160  538   601   197   798  1 336 
Sydänsairaus   384   138   522  612   159   771  1 293 
Krooninen ala-  
hengitystiesairaus   565  332  897  881   296   1 176  2 073 
Yht.  1 714   786   2 500  2 694   813   3 507  6 007  
Vertailu muista terveyshaitois ta – sekä työpaikalle ominaisi sta että väestössä yleisesti 
esiintyvistä – johtuvien kuolemantapauste n kanssa osoittaa, että ympäristön 
tupakansavulle altistumisen terveysrasite on huomattava.  
2.1.2. Ympäristön tupakansavulle altistumises ta aiheutuva taloudellinen rasite 
Ympäristön tupakansavulle altistuminen aiheuttaa huomatta vaa taloudellis ta rasitetta. 
Työpaikalla tapahtuvasta ympäristön tupa kansavulle altistumisesta johtuvien 
makrotaloudellisten kustannusten määräksi koko 27:n jäsenvaltion EU:ssa on arvioitu 
2,46 miljardia euroa vuosittain. Siihen sisältyy  yli 1,3 miljardia euroa tupakkaan liittyvien 
sairauksien välittömiä hoitokustannuksia (josta  tupakoimattomien työntekijöiden osuus 560 
miljoonaa euroa) ja yli 1,1 miljardia euroa muita kuin hoitokustannuksia, jotka liittyvät 
tuottavuuden menetykseen (josta tupakoima ttomien työntekijöiden osuus 480 miljoonaa 
euroa). Ympäristön tupakansavulle altistumisesta  johtuviin mikrotaloude llisiin rasitteisiin 
sisältyvät työntekijöiden heikompi tuottavuus, tupakointivälineiden ai heuttamat palovahingot 
sekä tupakoinnista johtuvat ylimäär äiset siivous- ja kunnostuskustannukset. 
2.2. Ongelman määrittely 
2.2.1. Tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen mukaisten kansainvälisten 
velvoitteiden puutteellinen noudattaminen 
WHO:n tupakoinnin torjuntaa ko skevassa puitesopimuksessa – jonka yhteisö ja 26 
jäsenvaltiota ovat ratifioineet – luodaan sopimuspuolille oikeudellinen velvoite suojella ihmisiä ympäristön tupakansavulta kaikilla sisä tiloissa sijaitsevilla työpaikoilla, julkisissa 
liikennevälineissä ja julkisissa sisätilo issa. Heinäkuussa 2007 pidetyssä toisessa 
sopimuspuolikokouksessa hyväksyttiin suunta viivat standardeille , jotka kaikkien 
sopimuspuolten olisi pyrittävä saavuttamaan.  
Tilanne on kuitenkin se, että vain hieman yli kolmannes jäsenvaltioista on ottanut käyttöön 
tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuks en noudattamiseen tähtääviä toimintalinjoja. 
Useilla mailla on ollut suuria vaikeuksia ot taa käyttöön kattavaa savuttomuuslainsäädäntöä 
ja/tai valvoa sen täytäntöönpanoa. Sääntely on osoittautunut erityisen hankalaksi baarien ja 
ravintoloiden osalta. Tällä hetkellä ei vaik uta todennäköiseltä, että kaikki jäsenvaltiot 
pystyisivät noudattamaan tupa koinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen mukaista 
velvoitettaan, ellei EU tarjoa  siihen poliittista  kannustinta ja seurantajärjestelmää.  
 
FI 4   FI Yhteisön toimet savuttomien ympäristöjen edistä miseksi ovat toistaiseksi olleet vaillinaisia. 
Kysymystä on toistaiseksi käsitelty ei-sitoviss a päätöslauselmissa ja suosituksissa, mutta 
niissä ei anneta tarkkoja ohjeita siitä, miten p äästään täysin savuttomiin ympäristöihin. Asiaa 
sivutaan myös useissa työterveyttä ja -turvallis uutta koskevissa direktiiveissä, joissakin vain 
epäsuorasti ja jossakin suojelu ei ole tasoltaan kattavaa.  
2.2.2. Ympäristön tupakansavun runsas ja e pätasainen esiintymi nen EU-27-maissa 
Maissa, joissa ei ole yleisiä savuttomuu ssäännöksiä, tupakka kuuluu suurimpaan osaan 
julkisista paikoista, joista useimmat ova t joidenkin ihmisten työpaikkoja. Vuoden 2006 
lopulta olevan Eurobarometri-tu tkimuksen tietojen perusteella ar vioidaan, että 28 prosenttia 
EU:n työntekijöistä altistuu ympäristön tupakansa vulle päivittäin sisäti loissa sijaitsevilla 
työpaikoilla ja toimistoissa, ja baareja ja ravintoloita koskeva vastaava luku vuoden 2008 
lopussa on 39 prosenttia. Lisäks i ravintola-alan yritysten as iakkailla on erittäin suuren 
ympäristön tupakansavulle altistumisen sekä siihen liittyvien terveysongelmien vaara.  
Jäsenvaltioiden välillä on valtavia eroja ympä ristön tupakansavulle al tistumisen yleisyydessä, 
joka vaihtelee Irlannin 3 prosentist a Kreikan 85 prosen ttiin. Kansallisen 
savuttomuuslainsäädännön soveltamisala ja voi makkuus ovat ratkaisevi a tekijöitä ympäristön 
tupakansavulle altistumista koskevien EU:n  jäsenvaltioiden välis ten erojen suhteen.  
Lisäksi riski altistua ympä ristön tupakansavulle on huomattavasti korkeampi alemmissa 
sosioekonomisissa ryhmissä, mikä lisää entise stään terveyteen liitty vää eriarvoisuutta. 
2.2.3. Lasten ja nuorten riittämätön suojelu tupakansavulta 
Lasten ja nuorten altistuminen tupakansavulle  on erityinen terveyteen liittyvä huolenaihe. 
Lapset voivat vaikuttaa vain vähän tai eivät lainkaan aikuisten tupakoijien aiheuttamaan 
tupakansavulle altistumiseen. Lapset ovat myös  erityisen herkkiä ympäristön tupakansavun 
terveysvaikutuksille. Ympäri stön tupakansavusta johtuvi en terveysriskien lisäksi 
tupakansavulle altistuminen lisää mahdollisuutta, että lapset pitävät tupakointia tavanomaisena aikuisten käyttäytymisenä ja siks i aloittavat itsekin tupa koinnin nuoruusiässä.  
Lasten altistuminen ympäristön tupakansavulle  johtuu enimmäkseen vanhemmista ja tapahtuu 
kotona. Viimeisimmässä Eurobarometri-tutk imuksessa yli kolmannes tupakoijista sanoi 
polttavansa kotonaan sisällä lasten läsnä ollessa. WHO:n maailmanlaajuisessa nuorison 
tupakointitutkimuksessa todettiin, että 40–90 pros enttia teini-ikäisistä altistui ympäristön 
tupakansavulle kodeissaan EU:n  12 jäsenvaltiossa. Kotien lisä ksi vanhempien tupakanpoltto 
autossa altistaa erittäin korkeille ympäristön tupakansavun tasoille.  
Lisäksi lapset ovat jatkuvasti alttiina aikuisi lle roolimalleille, jotka tupakoivat ulkona 
sijaitsevilla julkisilla paikoilla kuten yleisillä leikkikentillä, koul ujen ulkoalueilla , sairaaloissa 
ja muissa lapsille palveluja tarjoavissa laitoksis sa samoin kuin ulkosalla pidettävissä urheilu- 
ja kulttuuritapahtumissa.  
3. P
ERUSTEET EU: N TOIMILLE  
EY:n perustamissopimuksen 137 ja 152 artiklat sisältävät selkeän oikeudellisen perustan 
tupakansavulta suojelemiseen li ittyville EU:n toimille. EU:n ta son tuki helpottaisi tupakoinnin 
torjuntaa koskevan puitesopimuksen määräy sten oikea-aikaista ja yhdenmukaista 
täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden ja EU:n tekemien kansainvälis ten sitoumusten mukaisesti. Se 
 
FI 5   FI myös osaltaan vähentäisi ympä ristön tupakansavulle altistumiselta suojelemisessa esiintyviä 
eroja jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä er oista johtuvaa terveyteen liittyvää eriarvoisuutta 
ja valtioiden rajojen yli ulottuvia kielteisiä vaikutuksia. Yhteisön toimilla saataisiin selkeää lisäarvoa kansallisille toimille tarjoamalla tietopohjaa, helpottamalla kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden välillä, antamalla ohjeita niille jäsenvaltioille, jotka 
eivät vielä ole ottaneet käyttöön kattavaa savu ttomuuslainsäädäntöä (lisäksi mahdollisesti 
työntekijöiden suojelua koskeva t EU:n vähimmäisvaatimukset) sekä seuraamalla edistystä 
koko EU:ssa.  
4. T
AVOITTEET  
 
 
Yleine n tavoi te 
 
 
Er ityistav oitteet   
 
To iminnalliset 
tavoitteet 
 
 
 
 Parannet aa n kansa laisten ja t yönteki jöide n terveyttä 
EY :n perustamissopimu ksen 152 ja  137  art iklan 
mu kaisesti vähentämällä tupakasta jo htuvia 
sairauksia  ja  kuolem ia  
Avustetaan  jäsenv altioita ympäristön 
tupakansav ulle altistumisen 
p oistamisessa työpaikoilla ja julkisilla 
p aikoilla ja edistetään kotien savuttomuut ta
Sove lle ta an t upa koinnin 
torjuntaa koskevan 
pu it esopi mu ksen  
määräyksiä EU :ssa S eu rat aa n savu tt omi en  
ympä ristöjen luomisen 
etenemistä Noudatetaan tupakoinnin 
torjuntaa koskevan 
puitesopimukse n muka isi a EU :n ja jäsenvaltioiden velvoitteita 
 
5. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
1) Ei muutosta nykytilanteeseen 
Tässä vaihtoehdossa EU ei toteuttaisi uusia to imia, mutta jatkaisi ympäristön tupakansavulle 
altistumista koskevaa nykyi stä työtään yhteisön eri ohjelmien, tiedotus- ja 
valistuskampanjoiden ja ver kostohankkeiden puitteissa. 
2) Avoin koordinointimenetelmä   
Tässä vaihtoehdossa jäsenval tioita kannustettaisiin tekemään savuttomia ympäristöjä 
koskevaa yhteistyötä tietojen vaihtamista sekä  yhteisistä tavoitteista, indikaattoreista ja 
määräaikaisesta tarkistamisesta sopimista vart en. Olisi perustettava koordinointielin, jossa 
jäsenvaltiot ja Euroopan komissio ovat edustett uina. Tämän vaihtoehdon sisältö riippuisi 
jäsenvaltioiden välisistä sopimuksista, mutta te oriassa se voisi olla kattavan laajuinen ja 
mennä tupakoinnin torjuntaa koskevaan puite sopimukseen liittyviä ohjeita pidemmälle 
(keskittyä ympäristön tupakansavulta suojeluun julkisissa sisätilois sa ja työpaikoilla). 
3) / 4) Komission tai neuvoston suositus   
 
FI 6   FI Komission tai neuvoston suositus 152 artiklan perust eella kannustaisi ja au ttaisi jäsenvaltioita 
ottamaan käyttöön kattava savuttomuuspo litiikka tupakoinnin torjuntaa koskevan 
puitesopimuksen vaatimuksen mukaisesti, ko ska siinä vahvistettaisiin yhtenäinen EU:n 
määräaika täytäntöönpanolle ja selkeät raportointi- ja seuranta järjestelyt. Suositukseen olisi 
sisällyttävä tupakoinnin torjuntaa koskeva n puitesopimuksen suuntaviivojen lisäksi 
toimenpiteet, joilla puututaan lasten ja nuorten altistumiseen ympäristön tupakansavulle, sekä 
oheistoimenpiteitä kuten tiedotusta ja tukea tupakoinnin lopettamiselle. 
3+ /4+ Komission tai neuvoston suositus  yhdessä avoimen koordinointimenetelmän 
kanssa 
Komission tai neuvoston suositus  voisi olla kimmoke jäsenvalt ioiden väliselle tiivistetylle 
yhteistyölle. Tässä toimintamallissa suositus o lisi perusta ja lähtökohta, ja jäsenvaltiot 
vaihtaisivat sen täytäntöönpanoon liittyviä tietoj a ja parhaita toimintatapoja, hyväksyisivät 
yhteiset tavoitteet ja vertailuarvot, jotka täyttä vät suosituksen vaatimukset tai kenties menevät 
niitä pidemmälle, ja laativat yhteiset indi kaattorit etenemisen seurantaa varten.  
5) Sitova lainsäädäntö   
Sitovaa lainsäädäntöä voitaisiin antaa tarkistamalla nykyisiä terveys- ja 
turvallisuusdirektiivejä (erityisesti työpaik kojen turvallisuutta ja terveyttä koskevista 
vähimmäisvaatimuksista annettua direktiiviä 89 /654/ETY ja/tai syöpäsairauden vaaraa tai 
perimän muutoksia aiheuttavia aineita koske vaa direktiiviä 2004/37/EY) tai antamalla 
työpaikalla tupakointia koskeva erillinen direktiivi 137 artiklan perusteella. Tämän 
vaihtoehdon soveltamisala rajoi ttuisi työympäristöön eikä se katta isi julkisia paikkoja, jotka 
eivät ole työpaikkoja, eikä its enäisiä ammatinharjoittajia.  
6. V AIHTOEHTOJEN TARKASTELU  
Määritetyt toimintavaihtoehdot on analysoitu viiden keskeisen muuttujan osalta. Ne ovat 
EU:n toimenpiteiden lisäa rvo, kunkin toimintavälineen odotettu hyväksymisvauhti, 
toimintavaihtoehdon todennäköinen sisältö, sään töjen noudattamista koskeva jäsenvaltioiden 
poliittinen tai oikeudellinen velvoitetaso ja mahdolliset tahattomat seuraukset. Tämän 
laadullisen analyysin ja jäsenva ltioissa ennakoitavissa olevan kehityksen perusteella on tehty 
seuraavat oletukset kunkin to imintavaihtoehdon suhteelli sesta tehokkuudesta ympäristön 
tupakansavun vähentämisessä viimeistään  vuonna 2013 (eli nykyise n terveysstrategian 
viimeisenä vuotena):  
Toimintavaihtoehto 1 (nykytilanteen säily ttäminen) vähentäisi vähiten ympäristön 
tupakansavun suhteellisia osuuksia , jotka olisivat pitk älti samanlaisia kuin tilanteessa, jossa 
edistyksellisiä tai melko edistyksellisiä savutto muuslainsäädäntöaloitteita tehneet maat ovat 
ottaneet ehdotetut toimenpiteensä käyttöön viimeistään vuonna 2013. Nykyisen 
savuttomuussuuntauksen voitaisiin odottaa jatkuvan mutta toteutuvan hitaammin.  
Niiden viiden vaihtoeh don, joihin ei sisälly sääntelyä, vaikutukset  ovat todennäköisesti 
samansuuntaiset siinä mielessä, e ttä ne tukisivat politiikan laad intaa mutta eivät velvoittaisi 
jäsenvaltioita hyväksymään savutto muuslakeja ja valvomaan niid en täytäntöönpanoa. Niillä 
oletetaan voitavan vähentää ympä ristön tupakansavun esiintym istä kaksin–nelinkertaisesti 
nykytilanteeseen verrattuna. Toimintavaihto ehdot 2 (avoin koordinointimenetelmä) ja 3 
(komission suositus) ovat todennäköisesti vähi ten tehokkaat niistä vi idestä vaihtoehdosta, 
joihin ei sisälly s ääntelyä. Avoimen koordinointimenet elmän toteuttaminen olisi melko 
pitkäkestoinen, eikä se tunnu sopivan hyvin ympäristön tupakansavun kaltaisen pitkään 
 
FI 7   FI jatkuneen ongelman ratkaisemiseen. Komission s uosituksen vaikutuksia vä hentäisi puolestaan 
se, että sillä ei saatai si aikaan sitoutumisen tunnetta jäse nvaltioissa. Toimintavaihtoehto 4 
(neuvoston suositus) voisi olla tehokkaampi p ääasiassa siksi, että sen vaikutus olisi 
sitouttavampi. Toimintavaihtoehdon 3+ (komi ssion suositus ja avoin koordinointimenetelmä) 
vaikutukset olisivat t odennäköisesti samanlaiset. Toiminta vaihtoehdon 4+ (neuvoston suositus 
ja avoin koordinointimenetelmä) oletetaan olev an tehokkain niistä viidestä vaihtoehdosta, 
joihin ei sisälly sääntelyä. Se antaisi voimakka imman tunteen omasta vastuusta jäsenvaltioille, 
jotka osallistuisivat sekä suosituksen te kstin hyväksymiseen että  sen täytäntöönpanoon 
liittyvien vertailuarvojen ja indikaattoreiden kehittämiseen. 
Toimintavaihtoehto 5 (sitova lainsäädäntö) vähentää ympäristön tupakansavun esiintymistä 
todennäköisesti eniten. Parhaimmassa tapaukse ssa sen voitaisiin odottaa käytännöllisesti 
katsoen poistavan ympäristön tupakansavulle al tistumisen työpaikoilta koko EU:ssa. Se olisi 
kuitenkin soveltamisalaltaan kapeampi kuin ne vaih toehdot, joihin ei sisälly sääntelyä, sillä 
laki ei kattaisi itsenäisiä ammatinharjoittajia eikä oheis toimenpiteitä. Lisäksi uudesta 
lainsäädäntövälineestä saatavat hyödyt toteutui sivat todennäköisesti vasta melko pitkän ajan 
päästä.  
6.1. Vaihtoehtojen vertailu 
Kunkin toimintavaihtoehdon odotetut sosiaalise t, taloudelliset ja ympäristövaikutukset 
perustuvat olettamille niid en mahdollisuuksista vähentää ympäristön tupakansavulle 
altistumisen yleisyyttä. Sen vuoksi toimintava ihtoehdolla 5 (sitova lainsäädäntö) odotetaan 
olevan suurin vaikutus, ja seur aavaksi eniten vaikuttaisivat va ihtoehto 4+ (neuvoston suositus 
+ avoin koordinointimenetelmä), 4/3+ (neu voston suositus / komission suositus + avoin 
koordinointimenetelmä) ja 2/3 (avoin koordinoi ntimenetelmä / komission suositus), ja 
pienimmän muutoksen saisi aikaan  nykytilanteen säilyttäminen.  
6.1.1. Sosiaaliset vaikutukset 
Ympäristön tupakansavulle altistumisen ylei syyttä vähentävä EU:n aloite oletettavasti 
vähentäisi ympäristön tupakansavusta j ohtuviin tärkeimpiin sa irauksiin (keuhkosyöpä, 
aivohalvaus, sydänsairaus ja kroon iset alahengitystiesairaudet) liittyvää sairas tuneisuutta ja 
kuolleisuutta. Lisäksi sillä oletetaan olevan vä lillinen vaikutus aktiivisesta tupakoinnista 
johtuvaan sairastuvuuteen ja kuo lleisuuteen, koska se vähent äisi tupakan kulutusta ja 
kannustaisi tupakoijia yrittämään lopettamista. EU:n aloite todennäköisesti hyödyttäisi eniten 
heikoimmassa yhteiskunnallisessa asemassa olevia ryhmiä. Se voisi tuoda lisää tukea 
savuttomuuspolitiikalle, myös kodeissa. Mahdollinen  tahaton seuraus tupa koijille voisi olla 
leimautumisen ja vieraantumisen tunne. 
 
FI 8   FI  Lähtö-
kohta  Vaihto-
ehto 1  Vaihto-
ehto 2/ 
vaihto-
ehto 3  Vaihto-
ehto 3+ 
/vaihto-
ehto 4  Vaihto-
ehto 4+  Vaihto-
ehto 5  
Sosiaaliset vaikutukset  
Työntekijöiden altistumisesta 
ympäristön tupakansavulle johtuvan 
vuosikuolleisuuden pieneneminen  6 007  -386 -774 -774 –  
-1 550  -1 550 -4 884 
Työntekijöiden altistumisesta 
ympäristön tupakansavulle johtuvan 
sairastuvuuden pieneneminen   + ++ +++ ++++ +++++ 
Aktiivisen tupakoinnin vähenemisestä 
johtuvan kuolleisuuden pieneneminen   + ++ +++ ++++ +++++ 
Aktiivisen tupakoinnin vähenemisestä 
johtuvan sairastuvuuden 
pieneneminen   + ++ +++ ++++ +++++ 
Ympäristön tupakansavun 
väheneminen kotona   + ++ ++ ++ +++ 
Sosioekonomisen eriarvoisuuden 
väheneminen   + ++ ++ ++ ++++ 
Savuttomuuspolitiikan tuen 
lisääntyminen   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Taloudelliset vaikutukset 
Makrotasolla EU:n aloitteella saavutettavi en myönteisten tervey svaikutusten odotetaan 
vähentävän merkittävästi sairaus- ja muita  kustannuksia, jotka liittyvät tärkeimpiin 
ympäristön tupakansavulle altistumisesta johtuviin sairauksiin. Aktiivisen tupakoinnin oletettu väheneminen ei todennäköisest i vaikuta merkittävästi jäsenvaltioiden 
tupakkaverotuloihin. Mikrotason talousvaikutuksia ovat muun mu assa pienentyvät siivous-, 
huolto- ja kunnostuskustannukset sekä palovahi ngoista johtuvien kustannusten väheneminen.  
Tärkeimmät alat, joilla vaikutukset tunt uvat, ovat hotelli- ja ravintola-ala sekä 
tupakkateollisuus. Julkaisunäyt ön perusteella vaikutukset hotelli- ja ra vintola-alan 
työllisyyteen ja tuloihin voisiva t vaihdella vähenemisestä lisään tymiseen. Suurta taloudellista 
vaikutusta ei odoteta olevan. Tupakkateollisuus saattaa mene ttää tuottoaan ja sen myötä 
tupakkaan liittyvät työpaikat voivat vähentyä.  
 Lähtö-
kohta  Vaihto-
ehto 1  Vaihto-
ehto 2/ 
vaihto-
ehto 3  Vaihto-
ehto 3+ 
/vaihto-
ehto 4  Vaihto-
ehto 4+  Vaihtoehto 5  
Taloudelliset vaikutukset  
Työntekijöiden altistumisesta 
ympäristön tupakansavulle 
johtuvien vuotuisten 
sairaanhoitomenojen 
pieneneminen  1 336 
milj. euroa  -85 milj. 
euroa  -172 milj. euroa -172 milj. euroa –  
-344 milj. euroa
 -344 milj. 
euroa  -1 073 milj. euroa 
Työntekijöiden altistumisesta 
ympäristön tupakansavulle 
johtuvien vuotuisten muiden 
menojen pieneneminen  1 124 
milj. euroa  -73 milj.  -144 milj.  -144 milj. –
  
-290 milj.  -290 milj.  -893 milj.  
Tupakkaverotulojen 
pieneneminen   - -- --- ---- ----- 
Tupakkataukoihin liittyvä 
työntekijöiden tuottavuus   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Tulipaloista, siivouksesta ja  + ++ +++ ++++ +++++ 
 
FI 9   FI kunnostuksesta johtuvien 
menojen pieneneminen  965 milj. 
euroa  
Vuositulojen muutos hotelli- ja 
ravintola-alalla  114 miljardia 
euroa 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-11 miljardia 
euroa – +10 
miljardia 
euroa 
Työllisyysmuutos hotelli- ja 
ravintola-alalla  6 887,912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-265 000 – 
+271 000  
Tupakkateollisuuden vuotuinen 
tulonmenetys 
 67 
miljardia 
euroa  - -- --- ---- ----- 
-3,3 miljardia 
euroa  
Tupakkateollisuuden 
työpaikkojen menetys 
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
Täytäntöönpanosta ja sen 
valvonnasta johtuvat 
kustannukset   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Ympäristövaikutukset 
Tärkein ympäristövaikutus olisi sisäilman  laadun merkittävä pa raneminen. Mahdollisia 
kielteisiä vaikutuksia ovat terassilämmittimien käytön lisääntyminen ja tupakantumpeista johtuvan roskaisuuden lisääntyminen kadu illa. Nämä vaikutukset ovat kuitenkin 
todennäköisesti melko pieniä. 
 Lähtö-
kohta  Vaihto-
ehto 1  Vaihto-
ehto 2/ 
vaihto-
ehto 3  Vaihto-
ehto 3+ 
/vaihto-
ehto 4  Vaihto-
ehto 4+  Vaihtoehto 5  
Ympäristövaikutukset  
Sisäilman pilaantumisen 
väheneminen   + ++ ++ +++ ++++ 
Katuroskien lisääntyminen ja 
ilmanlämmittimien käyttö   - - - -- --- 
6.2. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Sitova lainsäädäntö vähe ntäisi eniten ympäristön tupakansa vun yleisyyttä ja to isi terveys- ja 
taloushyötyä, mutta sen täytänt öönpano kestäisi kauemmin ja soveltamisala o lisi kapeampi 
kuin suosituksen. Neuvoston suositus, johon liittyy avoimeen koordinointimenetelmään 
kuuluvia osia, on arvioitu parhaaksi lyhyen aika välin vaihtoehdoksi, koska se on nopein ja 
kattavin keino auttaa jäsenvaltioita ottamaan  käyttöön tinkimättömiä savuttomuuslakeja 
tupakoinnin torjuntaa koskevaan puitesopimukseen  sisältyvän sitoumuksensa mukaisesti, ja 
samalla se tarjoaa oikeasuhteisen ratkaisun ongelmaan. 
7. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Valitun toimintavaihtoehdon vaikutusten seuranta indikaattoreihin on kuuluttava kansallisten 
toimintalinjojen olemassaolo ja laatu, tupakansa vulle altistuminen eri ympäristöissä, tupakan 
käyttö, tupakkaa (tupakansavua) koskevat tiedot ja asenteet sekä t upakkaan liittyvistä 
sairauksista johtuva kuolleisuus. Aloitteen ylei siä vaikutuksia on määr ä arvioida tupakoinnin 
torjuntastrategiaa koskevassa tie donannossa joko vuonna 2010 tai 2011.