Erityiskertomus EU:n antama 
kunnostusapu Haitin 
maanjäristyksen jälkeenFI 2014  nro 13
EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0819-4
doi:10.2865/58709
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 13
Erityiskertomus EU:n antama 
kunnostusapu Haitin 
maanjäristyksen jälkeen
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I–VII  Tiivistelmä
1–11 Johdanto
1–3 Haiti on epävakaa valtio
4–5 Vuonna  2010 tapahtunut maanjäristys pahensi tilannetta dramaattisesti
6–7 Myös EU:n edustusto kärsi vakavaa tuhoa
8–11 Kunnostaminen oli kansainvälisestä avusta huolimatta haasteellista
12–17 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
18–63 Huomautukset
18–27 Komissio puuttui ensisijaisiin kunnostustarpeisiin
19–21 Kunnostustarpeet yksilöitiin hyvin
22–24 Kunnostamiseen tarkoitettu EU:n tuki pohjautui vakaaseen strategiaan
25–27 Komission ja muiden pääasiallisten rahoittajien välinen työnjako oli asianmukainen,  
mutta koordinointi takkusi täytäntöönpanovaiheessa
28–40 Komission yrityksistä huolimatta hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen 
ei toteutunut riittävän hyvin
30–32 Komissio käytti eri välineitä joustavasti
33–35 Koordinointi ei ollut komissiossa optimaalista
36–40 Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen oli suunniteltu huolella yksittäisten 
kunnostusohjelmien osalta, mutta käytännön toteutus oli välillä hankalaa
03 Sisällys
41–63 Komissio ei varmistanut riittävän hyvin EU:n kunnostusavun vaikuttavaa täytäntöönpanoa
42–54 Useimmissa ohjelmissa ilmeni viivästyksiä ja osa ohjelmista edistyi vain vähän
55–58 Osaa merkittävistä riskeistä ei hallittu riittävän hyvin
59–63 Seurantapuitteet olivat asianmukaiset mutta toimiin ei ohjattu riittävästi resursseja
64–68 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  – Tarkastetut hankkeet
 Liite II  – Arviointimenetelmä
 Liite III  – Ohjelmien arviointi
 Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset
04
 Sanasto  
ja lyhenteet
BKT : Bruttokansantuote
BKTL : Bruttokansantulo
CAED : Cadre de Coordination de l’Aide Externe au Développement d’Haïti  (Haitin kehittämistä koskevan ulkoisen tuen 
koordinointikehys).
DCI : Development Cooperation Instrument  (kehitysyhteistyön rahoitusväline). Kehitysyhteistyön rahoitusväline 
käynnistettiin tammikuussa 2007. Sen yhteydessä annetaan tukea esimerkiksi i) maantieteellisten ohjelmien 
avulla, joita toteutetaan kumppanimaiden kanssa Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa, Keski‑Aasiassa, Lähi‑idässä 
ja Etelä‑Afrikassa lukuisilla eri aloilla (esim. koulutus, terveys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja työllisyys, hallinto, 
demokratia, ihmisoikeudet, kriisien jälkitilanteissa annettava tuki ja epävakaat valtiot), ja ii) viiden aihealuekohtaisen 
ohjelman avulla, jotka koskevat investointia ihmisiin, ympäristöä ja luonnonvarojen kestävää hoitoa, valtioista 
riippumattomia toimijoita ja paikallisviranomaisia, elintarviketurvan parantamista ja yhteistyötä maahanmuutto ‑ ja 
turvapaikkakysymyksissä.  
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, 
kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41).
DIPECHO : Disaster Preparedness ECHO  (ECHOn katastrofivalmiusohjelma)  
ECHO käynnisti DIPECHO‑katastrofivalmiusohjelmansa vuonna 1996. Ohjelman kohteena ovat heikossa asemassa 
olevat yhteisöt maailman katastrofialtteimmilla alueilla. DIPECHOn rahoittamat ohjelmat kattavat yleensä 
koulutuksen, valmiuksien kehittämisen, tietoisuuden lisäämisen, ennakkovaroitusjärjestelmät sekä suunnittelua 
ja ennusteita koskevat toimenpiteet; varat kanavoidaan asianomaisilla alueilla työskentelevien tukijärjestöjen ja 
valtioista riippumattomien järjestöjen kautta.
DRR : Disaster Risk Reduction  (katastrofiriskin vähentäminen) Katastrofiriskin vähentäminen on systemaattinen 
lähestymistapa, jonka avulla yksilöidään, arvioidaan ja pienennetään katastrofiriskiä. Tavoitteena on vähentää 
sosioekonomista haavoittuvuutta katastrofitilanteille ja käsitellä sosioekonomiseen haavoittuvuuteen vaikuttavia 
ympäristö ‑ ja muita uhkia.
ECHO : Humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto. ECHOn tehtäviin kuuluu esimerkiksi 
ihmishenkien pelastaminen ja suojeleminen hätätilanteissa, inhimillisen kärsimyksen ehkäiseminen ja lieventäminen 
ja luonnonkatastrofeista tai ihmisten aiheuttamista katastrofeista kärsivien väestöryhmien koskemattomuuden ja 
ihmisarvon suojelu. ECHO antaa humanitaarista apua, lyhyen aikavälin kunnostusapua sekä katastrofien ehkäisyä ja 
katastrofivalmiuksia koskevaa tukea.
05 Sanasto ja lyhenteet 
EKR : Euroopan kehitysrahasto. Euroopan kehitysrahastot ovat pääasialliset rahoitusvälineet, joiden avulla Euroopan 
unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT‑valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden 
(MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Euroopan unionin suhteet AKT ‑ valtioihin sekä merentakaisiin maihin ja 
alueisiin perustuvat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 tehtyyn kumppanuussopimukseen (”Cotonoun sopimus”), joka 
kattaa 20 vuoden ajanjakson. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on vähentää köyhyyttä ja lopulta poistaa se.
EUH : Euroopan ulkosuhdehallinto. Euroopan ulkosuhdehallinto aloitti toimintansa 1. joulukuuta 2010. Se valmistelee 
maakohtaisia määrärahoja, maa ‑ ja aluekohtaisia strategia‑asiakirjoja sekä maa ‑ ja alueohjelmia koskevat komission 
päätökset yhdessä asianomaisten komission osastojen kanssa osana ohjelmointisykliä, joka koskee suurinta osaa 
ulkoisten toimien välineistä.
EuropeAid : Kehitys ‑ ja yhteistyöpääosasto – EuropeAid panee täytäntöön monenlaisia komission ulkoisen tuen 
välineitä, jotka rahoitetaan EKR:ista ja yleisestä talousarviosta (kehitysyhteistyön rahoitusväline mukaan lukien). 
EuropeAid hallinnoi lähes kaikkia EKR:jen tukitoimenpiteitä.
FPI: Service for Foreign Policy Instruments  (ulkopolitiikan välineiden hallinto). Ulkopolitiikan välineiden hallinto 
on komission osasto, joka perustettiin 1. tammikuuta 2011. Se raportoi toiminnastaan suoraan unionin ulko ‑ ja 
turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle. Ulkopolitiikan välineiden hallinnon hallinnoimat menot liittyvät 
pääasiassa seuraavilla aloilla toteutettuihin toimiin: a) yhteinen ulko ‑ ja turvallisuuspolitiikka, b) vakautusväline, 
c) vaalitarkkailutehtävät, ja d) teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön väline.
G12 : G12 ‑ryhmä (12 rahoittajan ryhmä)  
G12‑rymään kuuluvat: Brasilia, Kanada, Ranska, Japani, Norja, Espanja, Yhdysvallat, Latinalaisen Amerikan 
kehityspankki (IDB), Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), Yhdistyneet kansakunnat ja Euroopan 
komissio. Ryhmän puheenjohtajana toimii MINUSTAHin apulaisjohtaja humanitaaristen asioiden koordinaattorin 
ominaisuudessa. EU:n valtuuskunta toimi väliaikaisena puheenjohtajana vuonna 2013.
IDB : Inter‑American Development Bank (Latinalaisen Amerikan kehityspankki).
LRRD : Linking Relief, Rehabilitation and Development (hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön 
niveltäminen).
MINUSTAH : United Nations Stabilisation Mission in Haiti  (Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaatio).
ROM : Results Oriented Monitoring  (tulosperusteinen seurantajärjestelmä). EuropeAid perusti tulosperusteisen 
seurantajärjestelmän vuonna 2000 lujittamaan kehitysavun seurantaa, arviointia ja avoimuutta. Järjestelmä 
perustuu ulkoisten asiantuntijoiden paikan päällä suorittamiin lyhyisiin ja keskitettyihin arviointeihin. 
Järjestelmän yhteydessä käytetään jäsenneltyä ja johdonmukaista menetelmää, joka perustuu viiteen kriteeriin: 
merkityksellisyys, tehokkuus, vaikuttavuus, mahdollinen vaikutus ja todennäköinen kestävyys.
06 Sanasto ja lyhenteet 
Sisäisen tarkastuksen osasto : Komission pääosasto. Osastoa johtaa komission sisäinen tarkastaja. Osasto raportoi 
komission sisäisen tarkastuksen seurantakomitealle. Sisäisen tarkastuksen osaston tehtävänä on antaa riippumaton 
lausunto sisäisen valvonnan järjestelmien vaikuttavuudesta ja tukea komissiota lausuntojen, ohjeiden ja suositusten 
avulla.
Suora talousarviotuki : Suoran talousarviotuen ohjelmat koostuvat yleensä tukipaketeista, joihin sisältyy 
varainsiirtoja, valmiuksien kehittämistoimia, kumppanimaiden kanssa käytävää vuoropuhelua ja tuen maksamisen 
ehtojen määrittelyä.
UNOCHA : United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs  (YK:n humanitaaristen asioiden 
koordinoinnista vastaava toimisto).
Vakautusväline : Väline perustettiin vuonna 2007, ja se on tarkoitettu nopeaksi ja joustavaksi mekanismiksi, jonka 
avulla ehkäistään konflikteja, tuetaan konfliktien jälkeistä poliittista vakauttamista ja varmistetaan elpymisprosessin 
alkuvaihe luonnonkatastrofin jälkeen. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006, annettu 
15 päivänä marraskuuta 2006, vakautusvälineen perustamisesta (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 1).
07
Tiivistelmä
I
Haiti lukeutuu maailman epävakaimpiin valtioihin, 
ja sinne 12. tammikuuta 2010 iskenyt maanjäristys 
pahensi maan tilannetta dramaattisesti. Maanjäristys 
vaati suuren määrän ihmishenkiä, aiheutti mittavaa 
tuhoa, vaurioitti vakavasti maan taloutta ja heikensi 
pahasti valtion jo ennestään heikkoja valmiuksia 
peruspalveluiden tarjoamiseen väestölle.
II
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko EU:n Haitille 
maanjäristyksen seurauksena antama kunnostusapu 
suunniteltu ja pantu täytäntöön hyvin.
III
Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksen perus ‑
teella, että EU:n Haitille vuoden 2010 maanjäristyksen 
seurauksena antama kunnostusapu oli kaiken kaik ‑
kiaan suunniteltu hyvin, mutta ohjelmien täytän ‑
töönpano ei ollut riittävän vaikuttavaa. Komissiolla 
oli muiden rahoittajien tavoin suuria vaikeuksia tukea 
kunnostustyötä. Tuen hallinnointi oli komissiolle erit ‑
täin haasteellista, kun yhteistyökumppanina olivat hal ‑
linnollisesti heikot kansalliset viranomaiset: oli vaikeaa 
tukea sitoutumista ja edistää toimivaa hallintoa, kun 
samanaikaisesti oli pyrittävä varmistamaan, että tukea 
on nopeasti saatavilla. Komissio olisi kuitenkin voinut 
parantaa hallinnointia niiden tekijöiden osalta, joihin 
se voi vaikuttaa.
IV
Komissio puuttui ensisijaisiin kunnostustarpeisiin. 
Komissio yksilöi yhteistyössä muiden pääasiallisten 
rahoittajien kanssa asianmukaisesti Haitin keskeiset 
kunnostustarpeet vuoden 2010 maanjäristyksen 
seurauksena ja hyväksyi perusteellisen yhteistyöstra ‑
tegian, jonka avulla puututtiin maan kohtaamiin uusiin 
haasteisiin. Samalla jatkettiin pitkän aikavälin sosio ‑
ekonomiseen kehittämiseen liittyvää tukea. Rahoit ‑
tajien välinen työnjako oli asianmukainen, mutta 
koordinointi takkusi täytäntöönpanovaiheessa.V
Komission yrityksistä huolimatta hätäavun, kun ‑
nostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen ei 
toteutunut riittävän hyvin. Komissio käytti erilaisia 
täydentäviä välineitä joustavasti ja suunnitteli erillisiä 
kunnostusohjelmia, joiden tarkoituksena oli varmis ‑
taa hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön 
niveltäminen. ECHO:lla ja EuropeAidilla ei kuitenkaan 
ollut selkeää yhteistä maakohtaista strategiaa, jonka 
avulla olisi voitu saada aikaan paras mahdollinen 
synergia ja sujuva siirtyminen toimesta toimeen. 
Heikko kansallinen hallinto ja valtionhallinnon riit ‑
tämätön sitoutuminen uudistukseen asettivat huo ‑
mattavia haasteita vaikuttavalle kunnostamiselle ja 
kestävän kehityksen edellytysten luomiselle.
VI
Komissio ei varmistanut riittävän hyvin EU:n antaman 
kunnostusavun vaikuttavaa täytäntöönpanoa. Tilin ‑
tarkastustuomioistuimen tarkastamista 13 ohjelmasta 
kymmenessä suunnitellut tuotokset tuotettiin tai 
tuottaminen oli todennäköistä; viivästyksiä ilmeni 
kuitenkin lähes kaikissa tapauksissa. Kolme ohjelmaa 
edistyi vain vähäisessä määrin – yksi niistä oli suo ‑
raa talousarviotukea koskeva kymmenennen EKR:n 
ohjelma. Komissio oli hyvin tietoinen vaikeasta tilan ‑
teesta, mutta se ei kuitenkaan hallinnut riittävän hyvin 
tiettyjä huomattavia riskejä, jotka liittyivät ohjelman 
tavoitteiden täytäntöönpanoon ja saavuttamiseen. 
Ohjelmien seuranta perustui asianmukaiseen toiminta ‑
kehykseen, mutta komissio ja Euroopan ulkosuhdehal ‑
linto eivät toteuttaneet riittävän ajoissa EU:n edustus ‑
ton resursseja vahvistavia toimenpiteitä. Edustustolla 
ei näet ollut riittäviä valmiuksia tehdä tarkastuksia 
paikan päällä, mikä olisi ollut erityisen hyödyllistä 
nopeasti kehittyvässä tilanteessa.
Tiivistelmä 08
VII
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että kriisien 
jälkeisissä tai epävakaissa tilanteissa komissio
 – parantaisi riskienhallintaa
 – hyväksyisi yleisen strategian, jonka avulla pyrittäi ‑
siin varmistamaan hätäavun, kunnostustoimien ja 
kehitysyhteistyön niveltäminen ja synergia
 – keskittyisi talousarviotuen yhteydessä julkistalou ‑
den hallinnoinnin keskeisiin toimintoihin ja uudis ‑
tuksiin ja ottaisi tarvittaessa käyttöön lyhyemmän 
aikavälin toimenpiteitä, joiden avulla pyrittäisiin 
suojaamaan EU:n varoja hukkaamiselta, vuotovai ‑
kutukselta ja tehottomalta käytöltä
 – kehittäisi toiminnan jatkuvuuden varmistavia 
menettelyitä, jotka liittyvät esimerkiksi hätäapu ‑
henkilöstön siirtoihin.
09
 Johdanto
Haiti on epävakaa valtio
01 
Haiti oli 1700 ‑luvulla johtava 
sokeriruo’on tuottaja ja yksi maailman 
vauraimmista alueista. Maa itsenäis ‑
tyi vuonna 1804, minkä jälkeen sitä 
ovat horjuttaneet etniset konfliktit, 
pitkäkestoiset anarkian jaksot sekä 
poliittinen epävakaus1. Maata hallitsi ‑
vat 1900 ‑luvun jälkimmäisellä puolis ‑
kolla useat peräkkäiset diktatuurit2, 
joita leimasivat sortotoimiin liittyvät 
rikokset ja maan vaurauden ryöväämi ‑
nen. Nykyisin Haiti on epävakaa valtio 
(ks. laatikko 1 ).
02 
Maan epävakaa poliittinen ja turval ‑
lisuustilanne johtivat Yhdistyneiden 
kansakuntien Haitin vakautusope ‑
raation (MINUSTAH) käynnistämi ‑
seen vuoden 2004 lopussa3. Vuonna 
2008 elintarvikehintojen seuraukse ‑
na nousseiden mellakoiden jälkeen 
maalla ei ollut vakaata hallitusta ennen 
maaliskuuta 2012, jolloin Laurent 
Lamothesta tuli maan pääministeri. 
Turvallisuustilanne parani, mutta rikol ‑
lisuus vaikuttaa yhä kielteisesti maan 
kehitykseen.03 
Haiti lukeutuu yhä maailman köyhim ‑
piin maihin4. Väestöstä yli puolet5 elää 
äärimmäisessä köyhyydessä alle 
1,25 Yhdysvaltain dollarin päiväansioil ‑
la. Elinajanodote on 62 vuotta, mikä on 
12 vuotta vähemmän kuin Latinalaisen 
Amerikan maissa keskimäärin. Noin 
puolet maan väestöstä on lukutai ‑
dottomia; lapsista 20 prosenttia kärsii 
aliravitsemuksesta ja 30 prosentilla ei 
ole saatavilla puhdasta vettä6. Haitissa 
esiintyy Latinalaisen Amerikan maista 
eniten HIV:iä/aidsia7.1 Ranskan siirtomaavallan alla 
olleen maan orjaväestö 
käynnisti vuonna 
1791 kapinan, joka johti maan 
itsenäistymiseen vuonna 
1804. Kaksi vuotta 
myöhemmin perustettiin 
maailman ensimmäinen 
itsenäinen väestöltään 
tummaihoinen tasavalta. 
Vuonna 1844 saari jakautui 
kahdeksi eri maaksi, Haitiksi ja 
Dominikaaniseksi tasavallaksi.
2 Haitin johdossa on vuodesta 
1949 alkaen ollut useita 
diktaattoreja: Kenraali Paul 
Magloire, Francois Duvalier 
(Papa Doc) ja hänen poikansa 
Jean‑Claude (Baby Doc).
3 MINUSTAHin on määrä 
poistua maasta vasta vuonna 
2016 operaation 
uudelleenjärjestelyn ja 
vahvistamisen yhteydessä.
4 Asukasta kohti laskettu 
bruttokansantulo oli vuonna 
2012 Haitissa 760 Yhdysvaltain 
dollaria (Maailmanpankin 
atlas‑menetelmä), kun se 
Latinalaisen Amerikan ja 
Karibian maissa oli keskimää ‑
rin 8 981 Yhdysvaltain dollaria.
5 Haitissa on lähes 10 miljoonaa 
asukasta.
6 Lähteet : World Data Bank – 
maailman kehitysindikaattorit 
2011 ja 2012, Yhdistyneiden 
kansakuntien kehitysohjelma 
(UNDP) – inhimillisen 
kehityksen raportti, CIA – The 
World Factbook ‑julkaisu.
7 HIVin kantajia on 15–49 ‑vuo‑
tiaasta väestöstä 2,2 prosenttia 
(”Ministère de la Santé Publique 
et de la Population, Déclaration 
d’Engagement sur le VIH/SIDA: 
Rapport de Situation Nationale” , 
maaliskuu 2012).
Valtion epävakauden määritelmä
Komissio tarkoittaa epävakaudella heikkoja tai toimimattomia rakenteita ja tilanteita, joissa yhteiskunta ‑
sopimus on rikkoutunut sen takia, että valtio on kyvytön tai haluton hoitamaan perustehtäviään, täyttämään 
velvollisuutensa ja ottamaan vastuun palveluiden tarjonnasta, resurssien hallinnasta, oikeusvaltioperiaatteen 
soveltamisesta, tasa‑arvoisesta vallanjaosta, väestön turvallisuudesta ja kansalaisten oikeuksien ja vapauksien 
suojelemisesta ja edistämisestä.
Lähde : KOM(2007) 643 lopullinen: EU:n toimet epävakaissa tilanteissa – kestävää kehitystä, vakautta ja rauhaa edistävät toimet vaikeissa 
olosuhteissa.Laatikko 1
10 Johdanto
Vuonna 2010 tapahtunut 
maanjäristys pahensi 
tilannetta dramaattisesti
04 
Haiti oli vielä elpymässä maata vuon ‑
na 2008 runnelleista myrskyistä, kun 
maan pääkaupunkiin ja sen lähialueille 
iski 12. tammikuuta 2010 maanjäristys, 
jonka voimakkuus oli 7,0 Richterin 
asteikolla (ks. kartta ). Maanjäristys 
vaati suuren määrän ihmishenkiä ja 
aiheutti mittavaa tuhoa8. Maanjäris ‑
tyksessä kuoli noin 230 000 ihmistä, 
joten katastrofi oli yhtä kohtalokas 
kuin Intian valtameren hyökyaalto 
vuonna 2004, mutta erona oli, että 
maanjäristys kohdistui vain yhteen 
maahan9. Maanjäristyksessä loukkaan ‑
tui 300 000 ihmistä, joista puolet oli 
lapsia. Port‑au‑Princessä jäi koditto ‑
maksi noin 1,3 miljoonaa ihmistä ja yli 
500 000 ihmistä lähti katastrofialueelta 
hakeutuakseen turvaan muille alueil ‑
le10. Heikot hygieniaolosuhteet, jotka 
huonontuivat dramaattisesti maan ‑
järistyksen jälkeen, edistivät kolera ‑
epidemian puhkeamista.
05 
Lukuisia julkishallinnon rakennuk ‑
sia, kuten presidentin virka‑asunto, 
sairaaloita, kouluja ja muita julkisia 
rakennuksia tuhoutui ja suuri osa 
niiden työntekijöistä menehtyi11. 
Haitin valtion valmiudet palveluiden 
tarjoamiseen heikkenivät siis rajusti. 
Maanjäristys iski maan taloudellisesti 
aktiivisimmalle alueelle, joten sillä oli 
tuhoisa vaikutus maan bruttokansan ‑
tuotteen kehitykseen12 ja verovarojen 
keruuseen. Valtionkassassa ei ollut 
budjettivaroja kansallisen hallinnon 
toimintojen elvyttämiseen eikä virka ‑
miesten palkkojen maksuun.Myös EU:n edustusto kärsi 
vakavaa tuhoa
06 
EU:n edustusto kärsi vakavaa tuhoa 
maanjäristyksessä: yksi henkilöstön 
jäsen kuoli, edustuston päällikkö joutui 
sairaalahoitoon ja suurin osa henki ‑
löstöstä kärsi traumoista ja muista 
psykologisista ongelmista. Katastrofia 
seuranneiden kahden vuorokauden 
aikana 30 virkamiestä evakuoitiin Brys ‑
seliin tai Dominikaaniseen tasavaltaan. 
EU:n edustuston rakennus oli tuhou ‑
tunut käyttökelvottomaksi ja viestintä 
Brysseliin oli hädin tuskin mahdollista. 
Lukuisat tiedostot tuhoutuivat tai 
katosivat.
07 
Osa virkamiehistä palasi Haitiin muu ‑
tamaa viikkoa myöhemmin, mutta joh ‑
toviroissa tapahtui useita muutoksia 
ja edustusto toimi pitkiä aikoja ilman 
päällikköä, mikä heikensi edustuston 
toimintavalmiuksia huomattavasti 
erittäin pitkän ajan.8 Maanjäristys aiheutti 
12. tammikuuta 2010 tuhoa 
Port‑au‑Princen, Léogânen ja 
Jacmelin kaupungeissa 
vahingoittaen satamaa, 
lentokenttää ja pääteitä.
9 YK:n järjestöjen välisen 
pysyvän komitean 
reaaliaikainen arviointi 
Haitissa: kolme kuukautta 
maanjäristyksen jälkeen, 
31.8.2010.
10 Post Disaster Needs Assessment  
(katastrofin jälkeinen 
tarvearviointi) (maaliskuu 
2010).
11 Hallituksen arvioiden mukaan 
105 000 taloa tuhoutui, 
208 000 taloa vaurioitui ja 
60 prosenttia Port‑au‑Princen 
ja sen lähialueiden sairaaloista 
tuhoutui. Lisäksi tuhoutui 
5 000 koulua. Maanjäristyksen 
kohteeksi joutui noin kolme 
miljoonaa henkeä. 
Maanjäristyksen aiheuttamien 
kustannusten 
kokonaismääräksi on arvioitu 
7,8 miljardia Yhdysvaltain 
dollaria, joka vastaa Haitin 
bruttokansantuotetta vuonna 
2009.
12 Bruttokansantuote oli 
kasvanut suhteellisen vakaasti 
vuosina 2005–2009, mutta 
maanjäristyksen seurauksena 
se laski 5,4 prosentilla.
11 Johdanto
Lähde : Yhdysvaltain kansainvälinen kehitysvirasto (USAID).
MAANJÄRISTYKSEN VOIMAKKUUS
Mercallin asteikko
ARVIOITU VOIMAKKUUS
MERCALLIN ASTEIKOLLAJÄRISTYKSEN KOHTEENA
OLLUT VÄESTÖ
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000KEVYT
KOHTALAINENVOIMAKASERITTÄIN VOIMAKASVAKAVATUHOISA
ÄÄRIMMÄISEN VOIMAKAS
* Mercallin asteikolla mitataan maan järinän voimakkuutta. Mittaustapa
 poikkeaa Richterin asteikolla mitatusta maanjäristyksen yleisestä voimakkuudesta.
^ Kartalla osoitetulla alueella tapahtuneen järistyksen voimakkuudeksi
 voidaan luokitella Mercallin asteikolla 9, mutta USGS:n tietojen mukaan
 kyseessä olivat pahimman järistyksen kohteeksi joutuneet alueet. 
Lähde: USGS/ PAGER Alert Version: 8Kartta12. tammikuuta 2010 tapahtuneen maanjäristyksen kohteena ollut alue
12 Johdanto
Kunnostaminen oli kan -
sainvälisestä avusta huoli -
matta haasteellista
08 
Välittömästi katastrofin jälkeen useat 
sadat kansainväliset organisaatiot, 
maat ja yksityishenkilöt eri puolilta 
maailmaa toimittivat apua kiireellisten 
humanitaaristen tarpeiden täyttämi ‑
seksi13. YK:n humanitaaristen asioiden 
koordinoinnista vastaava toimisto (OCHA) esitti pikavetoomuksen, jonka 
avulla kerättiin 575 miljoonaa Yhdys ‑
valtain dollaria 72 tunnissa. Vuoden 
2012 loppuun mennessä julkisen 
sektorin rahoittajat olivat maksaneet 
2,23 miljardia Yhdysvaltain dollaria hu ‑
manitaarisena apuna ja 192 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria koleran torjunta ‑
toimiin (ks. allaoleva kaavio ). Lisäksi 
yksityiset lahjoittajat maksoivat YK:n 
järjestöille ja valtioista riippumattomil ‑
le järjestöille arviolta kolme miljardia 
Yhdysvaltain dollaria14.13 Haitissa pitkään toimineet 
kansainväliset järjestöt 
(Punainen Risti ja suuret 
valtioista riippumattomat 
järjestöt) pystyivät antamaan 
välitöntä apua ja toukokuuhun 
2010 mennessä 
humanitaarista apua oli 
antanut yli 
1 000 kansainvälistä järjestöä.
14 Erikoislähettilään toimisto 
Haitissa – keskeiset tiedot 
joulukuulta 2012.KaavioHaitin tukemiseen vuoden 2012 joulukuuhun mennessä kerätyt ja maksetut varat
3,01 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
MAKSETTU
2010–20128,34 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
luvattu kaudelle 
2010–2020
LUVATUT MÄÄRÄT
(New York)
2010–2012: 5,37 miljardia
Yhdysvaltain dollaria 
2013–2020: 2,96 miljardia
Yhdysvaltain dollaria10,77 miljardia Yhdysvaltain dollaria
suunniteltu kaudelle 2010–2020 
ELPYMISTÄ KOSKEVA RAHOITUS2,57 miljardia Yhdysvaltain dollaria
suunniteltu kaudelle 2010–2012 
HUMANITAARISTA APUA KOSKEVA RAHOITUS Kaudelle 2010–2020 suunniteltu 13,34 miljardia Yhdysvaltain dollaria 
JULKISTA RAHOITUSTA 
Elpymistä ja humanitaarista apua koskeva rahoitus
(lukuun ottamatta velkahelpotusta, jonka määrä on yhteensä 1,0 miljardia Yhdysvaltain dollaria) 
2,43 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
suunniteltu kaudelle 
2010–2012
MUU RAHOITUS2,37 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
suunniteltu kaudelle 
2010–2012
MAANJÄRISTYS204 miljoonaa
Yhdysvaltain dollaria
suunniteltu kaudelle 
2010–2012
KOLERAKaudelle 2010–2012
kerätty 3,06 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
(arvio)
YKSITYISTÄ RAHOITUSTA
(Rahoittajat:
säätiöt, yritykset
ja yksityishenkilöt)
1,01 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
MAKSETTU
2010–20122,23 miljardia
Yhdysvaltain dollaria
MAKSETTU
2010–2012191,9 miljoonaa
Yhdysvaltain dollaria
MAKSETTU
2010–2012
Lähde : Erityislähettilään toimisto Haitissa rahoittajien raportoinnin ja saatavilla olleiden julkisten tietojen perusteella.
13 Johdanto
09 
Mobilisoidakseen maan jälleenra ‑
kennusta ja kehittämistä koskevan 
kansainvälisen tuen YK järjesti New 
Yorkissa 31. maaliskuuta 2010 Haitin 
uutta tulevaisuutta käsittelevän kan ‑
sainvälisten rahoittajien konferenssin 
(”Towards a New Future for Haiti”). 
Rahoittajat sopivat tukevansa hallituk ‑
sen laatimaa Haitin jälleenrakentamis ‑
ta ja kehittämistä koskevaa kansallista 
toimintasuunnitelmaa15 ja antavansa 
tukea keskipitkän ja pitkän aikavälin 
jälleenrakennukseen; tavoitteena oli, 
että uudisrakennukset olisivat aiempaa 
rakennuskantaa parempia16. Konfe ‑
renssissa 55 rahoittajaa lupasi maksaa 
yhteensä 5,37 miljardia Yhdysvaltain 
dollaria kaudella 2010–2012 ja 2,96 mil ‑
jardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 
2013 ja sen jälkeen. Lisäksi useat maat 
antoivat Haitille anteeksi velkoja yh ‑
teensä miljardin Yhdysvaltain dollarin 
edestä17.
10 
Euroopan unioni (EU) oli pääasiallinen 
rahoittaja. Sen lupaaman kertaluontei ‑
sen avun määrä oli 1,23  miljardia  eu‑
roa. Määrään sisältyivät maan jälleen ‑
rakennukseen ja kehittämiseen luvatut 
määrät komissiolta (460  miljoonaa  eu‑
roa)18, 18 jäsenvaltiolta ja Euroopan 
investointipankilta19. Komissio antoi 
humanitaarista apua myös humanitaa ‑
risen avun ja pelastuspalveluasioiden 
pääosaston (ECHO) kautta. Kaudella 
2010–2013 ECHO antoi tukea yhteensä 
232 miljoonaa  euroa20.11 
Mittavasta taloudellisesta avusta ja 
kansainvälisistä toimista huolimat ‑
ta maalla on yhä suuria haasteita. 
Raunioiden raivaukseen kului aivan 
liian pitkä aika, mikä vaikutti muiden 
tekijöiden ohessa jälleenrakennus ‑
vauhtiin21. Arviolta 210 000 henkeä asui 
telttaleireillä vielä vuoden 2013 lopus ‑
sa eikä yhdenkään tuhoutuneen minis ‑
teriörakennuksen jälleenrakennustöitä 
ollut saatu täysin valmiiksi. Elpymistä 
hidastavat rakenteelliset ongelmat, 
joista maa kärsi jo ennen vuotta 2010. 
Julkishallinto on liki toimintakyvy ‑
tön, mikä muodostaa yhä keskeisen 
haasteen palveluiden toimittamiselle 
esimerkiksi terveydenhuollon, koulu ‑
tuksen, vesihuollon sekä sanitaation 
aloilla. Heikko julkistalouden hallin ‑
nointi vaikeuttaa resurssien käytön 
optimointia sekä petosten ja lahjonnan 
estämistä. Maarekisterin puuttumi ‑
nen johtaa maariitoihin ja hidastaa 
jälleenrakennusprosessia. Maatalo ‑
usalan äärimmäinen haavoittuvuus 
usein toistuville luonnonkatastrofeille 
sekä investointien puute vaarantavat 
elintarviketuotannon22.15 Plan d’Action pour le 
Relèvement et le 
Développement National 
d’Haïti, PARDH.
16 Suunnitelman tavoitteena ei 
ollut pelkästään 
maanjäristystä edeltäneen 
tilanteen palauttaminen, vaan 
tarkoituksena oli hyödyntää 
jälleenrakennusmahdollisuutta 
siten, että epävakauden 
aiempiin ja nykyisiin pääsyihin 
puututaan.
17 Kyseessä olivat esimerkiksi 
seuraavat maat: Belgia, Saksa, 
Irlanti, Ranska, Italia, 
Alankomaat, Suomi ja Ruotsi.
18 Luvattua määrää, joka koostui 
lähinnä EKR:n varoista, 
nostettiin myöhemmin 
522 miljoonaan  euroon.
19 Luvatut määrät maittain/
toimielimittäin: 
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/
International_Assistance/5 ‑
ny‑pledge‑total.pdf
20 European Commission’s 
humanitarian aid and civil 
protection response in 
Haiti  ‑ Two years after the 
earthquake (2012); ECHO 
Factsheet Haiti – huhtikuu 
2013.
21 Ks. esimerkiksi ” From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti ”, Oxfam 2011. Yksi 
keskeisistä kriittisistä 
kysymyksistä oli raunioiden 
raivausprosessin hitaus.
22 Haiti joutui vuosina 1996–
2010 useiden katastrofien 
kohteeksi, joten maassa vallitsi 
pitkittynyt kriisitilanne jo 
ennen maanjäristystä; 
väestöstä 57 prosenttia oli 
aliravittuja.
14
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
12 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko 
EU:n kunnostusapu Haitille suunniteltu 
ja pantu täytäntöön hyvin. Tarkastuk ‑
sessa painotettiin kolmea keskeistä 
kysymystä:
a) Puuttuiko komissio ensisijaisiin 
kunnostustarpeisiin?
b) Varmistiko komissio hätäavun, kun ‑
nostustoimien ja kehitysyhteistyön 
niveltämisen?
c) Varmistiko komissio EU:n anta ‑
man kunnostusavun vaikuttavan 
täytäntöönpanon?
13 
Tarkastus kattoi Haitille vuosina 2010–
2013 suunnatun tuen, josta vastasivat 
ECHO, kehitys ‑ ja yhteistyöpääosasto 
(EuropeAid) sekä ulkopolitiikan välinei ‑
den hallinto.
14 
Tarkastus toimitettiin toukokuun ja 
marraskuun 2013 välisenä aikana ja sen 
yhteydessä
a) käytiin läpi kymmenennen EKR:n 
maakohtainen yhteistyöstrategia ja 
muita keskeisiä toimintapoliittisia 
asiakirjoja
b) haastateltiin komission ja Euroo ‑
pan ulkosuhdehallinnon virkamie ‑
hiä Brysselissäc) tehtiin 26. elokuuta ja 6. syyskuu ‑
ta 2013 välisenä aikana Haitiin 
tarkastuskäynti, jonka yhteydessä 
haastateltiin EU:n edustuston 
henkilöstöä, Haitin viranomaisten 
edustajia, pääasiallisia kansainväli ‑
siä kehitysyhteistyökumppaneita, 
valtioista riippumattomia järjestöjä 
ja kansalaisjärjestöjä. Lisäksi tar ‑
kastettiin hankkeita paikan päällä.
15 
Tarkastuksessa käytiin läpi 13 EU:n ra ‑
hoittamaa ohjelmaa, joiden avulla py ‑
rittiin antamaan kunnostusapua ja ka ‑
tastrofiriskiä alentavaa apua (ks.  liite  I). 
Taloudellisesti arvioituna otos kattaa 
noin kaksi kolmasosaa sitoumuksista, 
joita komissio teki mainituilla kahdella 
alalla23. ECHOn rahoittamat seitsemän 
ohjelmaa koskivat asuinrakennuksia 
(suojia), vesihuoltoa, sanitaatiota, 
katastrofivalmiuksia ja elintarvikehuol ‑
toa Port‑au‑Princessä, Petit‑Goâvessa, 
Léogânessa ja Jacmelissa. EuropeAidin 
rahoittamat kolme ohjelmaa koskivat 
suoraa talousarviotukea, asuinalueiden 
jälleenrakennusta sekä elintarviketur ‑
van parantamista Artiboniten alueella. 
Ulkopolitiikan välineiden hallinnon 
kolmen ohjelman tarkoituksena oli 
Haitin hallinnon kriisivalmiuksien 
palauttaminen.
16 
Tarkastuksessa keskityttiin arvioimaan 
ohjelmien tarkoituksenmukaisuutta, 
rakennetta ja tuotoksia, jotka pistey ‑
tettiin komission tulosperusteiseen 
seurantajärjestelmään perustuvan me ‑
netelmän avulla relevanttien kriteerei ‑
den perusteella (ks. liite II  ja liite III )24.23 Helmikuun 2010 ja joulukuun 
2012 välisenä aikana komissio 
sitoi 202 miljoonaa euroa 
kunnostamiseen ja 
katastrofiriskin 
vähentämiseen. Otokseen 
poimittujen ohjelmien 
yhteisarvo oli 
141 miljoonaa euroa. Tästä 
määrästä oli 31. joulukuuta 
2013 mennessä maksettu 
81,1 miljoonaa  euroa 
(ks. liite III ).
24 Huomautuksissa viitataan 
ohjelmiin liitteissä I  ja III 
olevan numeroinnin 
mukaisesti.
15 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
17 
Tarkastuksen valmistelun yhteydessä 
tarkastajat ottivat huomioon standar ‑
dit, ohjeet ja hyvät käytännöt, joiden 
laadinnasta vastasi INTOSAIn työryh ‑
mä, joka käsittelee suuronnettomuuk ‑
sien yhteydessä annettavaan apuun 
liittyviä tilivelvollisuuskysymyksiä ja 
tarkastuksia25. Tarkastajat kiinnittivät 
erityistä huomiota katastrofiriskin 
vähentämistä koskevan tuen tarkas ‑
tukseen liittyvään ISSAI‑standardiin 
5510 ja katastrofien yhteydessä annet ‑
tavan tuen tarkastukseen liittyvään 
ISSAI‑standardiin 5520. Näin pyrittiin 
hankkimaan riittävästi tietoa katastro ‑
fin hallintasyklistä, yksilöimään katas ‑
trofiavun hallinnointiin liittyvät riskit ja 
suunnittelemaan tarkastusohjelma.25 Katastrofiapua koskeviin 
tarkastuksiin liittyvät 
5500 ‑sarjan ISSAI‑standardit 
julkaistiin lokakuussa 2013 
(ks. www.issai.org ).
16
 Huomautukset
Komissio puuttui 
ensisijaisiin 
kunnostustarpeisiin
18 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko 
komissio yksilöinyt selkeästi kunnos ‑
tustarpeet, perustanut vakaan yhteis ‑
työstrategian ja varmistanut toimien 
kunnollisen koordinoinnin ja työnjaon 
muiden pääasiallisten toimijoiden 
kanssa.
Kunnostustarpeet yksilöitiin 
hyvin
19 
EU antoi maanjäristyksen jälkeen 
kunnostusapua asianmukaisen tar ‑
vearvioinnin perusteella. Arviointi 
suoritettiin asiantuntijoiden, pääasial ‑
listen rahoittajien ja Haitin hallituksen 
yhteistyönä. ECHOn asiantuntijat suo ‑
rittivat välittömästi maanjäristyksen 
jälkeen alustavan monialaisen tarve ‑
arvioinnin. Tammikuun 2010 lopussa 
komission, Belgian, Ranskan ja Espan ‑
jan yhteinen asiantuntijatiimi arvioi 
tarpeita infrastruktuurin, julkistalou ‑
den hallinnoinnin, hallintojärjestelmän, 
oikeuslaitoksen, turvallisuuden ja 
sosiaalipalveluiden (erityisesti koulu ‑
tus) aloilla.
20 
Komissio tuki myös katastrofiavun 
arviointimenettelyä26, jonka avulla py ‑
rittiin luomaan puitteet kehitykselle ja 
kasvulle27. Arviointi muodosti perustan 
kansalliselle jälleenrakentamisen ja 
kehittämisen toimintasuunnitelmalle, 
jonka Haitin hallitus esitteli 31. maalis ‑
kuuta 2010 New Yorkin kansainvälises ‑
sä konferenssissa.
21 
Pääasialliset kunnostustarpeet koski ‑
vat asuinrakennusten ja kaupunkien 
kunnostamista sekä vesi ‑, sanitaatio ‑ ja hygienia‑alaa, terveysasioita, elintarvi ‑
keturvaa ja koulutusta. Tukea tarvittiin 
myös hallintojärjestelmän ja julkista ‑
louden hallinnoinnin tukemiseen sekä 
hallinnon lujittamiseen siten, että se 
pystyisi kehittämään järjestelmät ja toi ‑
mintapolitiikat, joiden avulla kyettäisiin 
varmistamaan peruspalveluiden asian ‑
mukainen ja kestävä toimittaminen. 
Julkiset resurssit olivat vähäiset, joten 
talousarviotukea pidettiin ratkaisevana 
sen kannalta, että olennaiset valtion 
toiminnot kyettäisiin käynnistämään ja 
elvyttämään katastrofia seuranneessa 
erittäin hauraassa tilanteessa. Viran ‑
omaiset ja talouspolitiikan hallinnon tu ‑
kemiseen osallistuneet rahoittajat laati ‑
vat arvion julkistalouden hallinnoinnin 
puutteista sekä ensisijaiset toimenpi ‑
teet käsittävän toimintasuunnitelman28.
Kunnostamiseen tarkoitettu 
EU:n tuki pohjautui vakaa -
seen strategiaan
22 
Komissio tarkisti Haitia koskevan kym ‑
menennen EKR:n yhteistyöstrategiaa 
edellä mainittujen arviointien perus ‑
teella ja Haitin valtion pyynnöstä29. Tar ‑
kistetun yhteistyöstrategian tavoitteena 
oli jatkaa pitkän aikavälin sosioekono ‑
misen kehityksen tukemista köyhyyden 
poistamista silmällä pitäen siten, että 
samalla vastataan myös maanjäristyk ‑
sen jälkeisiin kunnostustarpeisiin. Tuen 
kohteena olivat alun perin suunnitellut 
alat (infrastruktuuri, hallintojärjestelmä 
ja talousarviotuki), mutta taloudellisen 
tuen määrää nostettiin huomattavasti. 
Ohjelmoitavan avun (A‑määrärahat) 
osuutta nostettiin 100  miljoonalla  eurol ‑
la, jolloin kokonaismääräksi tuli 391  mil‑
joonaa  euroa, ja odottamattomia ta ‑
pahtumia kuten hätätilanteita koskevaa 
apua (B‑määrärahat) nostettiin 13,6  mil‑
joonasta  eurosta 73,6  miljoonaan  eu‑
roon. Ohjelmoitavaa apua koskevia ala ‑
kohtaisia rahoitusosuuksia tarkistettiin 
taulukossa  kuvatulla tavalla.26 Katastrofiavun arviointimenet ‑
telyä rahoitettiin katastrofiris ‑
kin vähentämistä koskevan 
rahaston (Global Facility for 
Disaster Reduction, GFDRR) 
avulla; taloudellista tukea 
tarjosivat komissio sekä 
Australia, Luxemburg, Norja, 
Ruotsi ja Sveitsi. Arviointiin 
osallistui noin 250 kansallista ja 
kansainvälistä asiantuntijaa 
sekä valtioista riippumatto ‑
mien järjestöjen ja Haitin 
kansalaisyhteiskunnan 
edustajaa. Arviointi kattoi 
kahdeksan alaa: hallintojärjes ‑
telmä, tuotanto, sosiaalialat, 
infrastruktuuri, alueellinen 
kehitys, ympäristö ja 
katastrofiriskin hallinta. Lisäksi 
arvioitiin monialaisia 
aihealueita, joihin liittyi 
sukupuoli ‑ ja nuorisokysymyk ‑
siä sekä heikossa asemassa 
olevia väestönosia koskevia 
kysymyksiä.
27 Asiantuntijat katsoivat, että 
tarve olisi kolmen vuoden 
aikana 11,5 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria: 
50 prosenttia sosiaalialoille, 
17 prosenttia infrastruktuuriin, 
15 prosenttia ympäristöön 
sekä riskin ‑ ja 
katastrofinhallintaan, ja loput 
eri tuotannonaloille, 
hallintojärjestelmään ja 
monialaisiin kohteisiin 
(sukupuoli ‑ ja 
nuorisokysymyksiin sekä 
heikossa asemassa olevia 
väestönosia koskeviin 
kysymyksiin perustuva tuki).
28 Talousarviotukea antavat 
rahoittajat sopivat toukokuussa 
2010 koordinointiryhmässä 
(”Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire ”, perustettu 
27.2.2009) ensisijaiset 
toimenpiteet käsittävästä 
toimintasuunnitelmasta, jonka 
tavoitteena oli varainhoidon 
valvonnan parantaminen ja 
uudistusten käynnistäminen. 
Lisäksi sovittiin yleisestä 
indikaattorimatriisista, jonka 
avulla arvioitaisiin asianomaisil ‑
la aloilla tapahtuvaa edistystä.
29 Hallitus toivoi, että 
alkuperäisen kymmenennen 
EKR:n yhteistyöstrategian 
yleissuunta pidettäisiin 
entisellään. Strategia oli yhä 
olennainen pitkän aikavälin 
kehityksen tukemisen 
kannalta. Suurin osa 
rahoittajista keskitti toimensa 
maanjäristyksen välittömänä 
kohteena olleelle alueelle, 
mutta myös maan muiden 
alueiden tukemisen jatkamista 
pidettiin ratkaisevan tärkeänä.
17 Huomautukset
23 
Infrastruktuurin osalta tiestö oli yhä 
EU:n tuen pääasiallisena kohteena, 
mutta tuen kohteeksi lisättiin kau ‑
punkien jälleenrakentaminen (asuin ‑
rakennukset mukaan lukien) Haitin 
jälleenrakentamista ja kehittämistä 
koskevan kansallisen toimintasuunni ‑
telman mukaisesti. Hallintojärjestel ‑
mää koskevan tuen osalta säilytettiin 
hajauttamista ja valtion toimintaval ‑
miuksien lujittamista koskeva tuki, 
mutta painopistealoiksi lisättiin maa ‑
rekisterijärjestelmän kehittäminen ja 
katastrofiriskin vähentäminen. Suoraa 
talousarviotukea lisäämällä pyrittiin 
elvyttämään julkiset palvelut, käyn ‑
nistämään jälleenrakennusohjelma 
sekä tukemaan kehitys ‑ ja kasvustra ‑
tegioita talouspolitiikan hallintouu ‑
distusten avulla. Myös elintarvikkeita 
ja maataloutta sekä katastrofiriskin 
vähentämistä koskevan EU:n suoran 
talousarviotuen avulla30 ohjattiin käyt ‑
töön huomattava määrä rahoitusta 
(43,6  miljoonaa  euroa).24 
Tilintarkastustuomioistuimen tutkimat 
ohjelmat vastasivat yleisesti ottaen 
komission hyväksymää strategiaa. Ko ‑
mission tukemien alojen erityistarpeita 
arvioitiin asianmukaisesti yksittäis ‑
ten ohjelmien suunnitteluvaiheessa 
(ks. liite  III, Merkityksellisyys).30 Maatalousalalla asetettiin 
vuosina 2011 ja 2012 käyttöön 
huomattava määrä rahoitusta 
elintarviketurvaohjelmien ja 
elintarvikerahoitusvälineen 
avulla (yhteensä 
23,6 miljoonaa euroa) ja 
vuosituhannen 
kehitystavoitetta koskevan 
aloitteen kautta 
(20 miljoonaa  euroa 
elintarviketurvan 
parantamiseen). 
Katastrofivalmiutta tuettiin 
DIPECHO‑ohjelmien, 
vakautusvälineen ja EU:n 
jäsenvaltioiden avulla.TaulukkoMaanjäristyksen jälkeen annetun kymmenennen 
EKR:n ohjelmoitavan avun tarkistetut alakohtaiset 
rahoitusosuudet
(miljoonaa euroa)
Ala Alkuperäiset rahoitusosuudet Tarkistetut osuudet
Painopistealat 259 349
Infrastruktuuri 175 245
Hallintojärjestelmä 36 27
Suora talousarviotuki 48 77
Muut 32 35
Varaus 0 7
KAIKKI YHTEENSÄ 291 391
Lähde : maakohtainen strategia‑asiakirja/maaohjelma 2008–2013 ja tarkistettu maakohtainen 
strategia‑asiakirja/maaohjelma 2011–2013.
18 Huomautukset
Komission ja muiden pääasi -
allisten rahoittajien välinen 
työnjako oli asianmukainen, 
mutta koordinointi takkusi 
täytäntöönpanovaiheessa
25 
Haiti valittiin EU:n yhteisen ohjelma ‑
suunnittelun pilottimaaksi (ks. laatik -
ko 2 ) kymmenennen EKR:n yhteydessä. 
Kuten edellä tuotiin esille, komissio 
laati myös kymmenennen EKR:n yhteis ‑
työstrategian tarkistuksen koordinoi ‑
dusti Haitissa toimivien EU:n jäsen ‑
valtioiden (Saksa, Ranska ja Espanja) 
ja muiden pääasiallisten rahoittajien 
kanssa. Menettely mahdollisti vai ‑
kuttavan työnjaon. Ranska ja Espanja 
toimivat lähinnä maan eteläosassa ja 
Yhdysvallat maan pohjoisosassa, joten 
EU:n tuki keskitettiin maan keskiosas ‑
sa sijaitsevalle Artiboniten alueelle. 
Port‑au‑Prince ja muut maanjäristyk ‑
sen kohteeksi joutuneet kaupungit 
jaettiin lisäksi alueisiin, joilla toimivat 
yksittäiset rahoittajat ja niiden yhteis ‑
työkumppaneina olevat täytäntöön ‑
panosta vastaavat tahot.26 
Päivittäinen koordinointi komis ‑
sion ja muiden rahoittajien välillä 
oli kuitenkin vaikeaa ohjelmien 
täytäntöönpanovaiheessa:
a) OCHAn humanitaarisen avun 
koordinointimekanismin31, jon ‑
ka toimintaan ECHO aktiivisesti 
osallistui, vaikuttavuus oli rajallista. 
Pääsyynä tähän oli mekanismin 
monimutkaisuus, toimintamene ‑
telmiltään erilaisten humanitaa ‑
risten avunantajien erittäin suuri 
määrä, joidenkin rahoittajamaiden 
yhteistyöhaluttomuus, kielion ‑
gelmat32 sekä se, että kokoukset 
järjestettiin YK:n sotilastukikoh ‑
dassa33. Lisäksi eri alojen välinen 
koordinointi työryhmien välillä oli 
heikkoa, koska strategisesti ajat ‑
televat ja välittäjätaitoiset koordi ‑
naattorit puuttuivat34.31 Koordinointimekanismi 
perustui alakohtaisiin 
työryhmiin, joita kutsuttiin 
”klustereiksi”. Klusterit ovat 
kansainvälisten toimijoiden, 
kansallis ‑ ja paikallisviran ‑
omaisten ja kansalaisyhteis ‑
kunnan välisiä yhteistyökump ‑
panuuksia. Niitä luotiin, kun 
tietyllä alalla ilmeni selkeitä 
humanitaarisia tarpeita, aloilla 
oli lukuisia eri toimijoita ja 
kansalliset viranomaiset 
tarvitsivat koordinointitukea. 
Vuoteen 2012 saakka 
toiminnassa oli 11 klusteria. 
Sen jälkeen seitsemän klusterin 
toiminta on vähitellen 
lakkautettu osittain kehittämis ‑
vaiheeseen siirtymisen takia, 
mutta myös siksi, että maassa 
humanitaarisiin toimiin 
käytettävissä olevien 
taloudellisten resurssien 
määrässä tapahtui jyrkkä lasku.
32 Monet kokoukset pidettiin ja 
niitä koskeva dokumentaatio 
laadittiin englanniksi. Tilanne 
rajoitti paikallisten valtioista 
riippumattomien järjestöjen 
osallistumista.
33 Jotkin järjestöt eivät tulleet 
sotilastukikohdan tiloihin 
ideologisista syistä; joitakin, 
lähinnä pienempiä paikallisia 
valtioista riippumattomia 
järjestöjä ei puolestaan 
päästetty sisään. Tilat olivat 
liian täynnä ja tietyistä 
kysymyksistä oli vaikea päästä 
yhteisymmärrykseen.
34 ”Evaluation of OCHA Response to 
the Haiti Earthquake” , 2011,  
s. 10 ja s. 11 ( http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/programs%20
‑%20hum%20effectiveness%20
‑%20earthquake%20 ‑%20
evaluation.pdf ).
EU:n yhteinen ohjelmasuunnittelu
EU:n yhteisen ohjelmasuunnittelun tavoitteena on koordinoida rahoittajien työtä tuen kohteena olevassa 
maassa yhteisen tukikehyksen avulla siten, että kukin rahoittaja keskittyy omiin vahvuuksiinsa. Menettelyn 
avulla on mahdollista vähentää tuen hajanaisuutta ja lisätä sitoutumista, toimien linjaamista ja harmonisoin ‑
tia siten, että EU:n työn profiilia kyetään kohottamaan ja eurooppalaiset rahoittajat esiintyvät yhtenäisenä 
rintamana.
Lähde : EU:n komissio, Joint Multi‑annual Programming,  loppukertomus (2010).Laatikko 2
19 Huomautukset
b) Kehitysavun koordinointimekanis ‑
mit, jotka olivat olemassa ennen 
maanjäristystä, ovat niin ikään 
monimutkaisia ja niihin osallistuu 
lukuisia eri sidosryhmiä (hallitus, 
rahoittajia, kansainvälisiä valtioista 
riippumattomia järjestöjä, YK:n 
järjestöjä jne.), joilla oli erilaiset 
tehtäväalueet35. Pääasialliset 
kansainväliset rahoittajat kuulu ‑
vat 12 rahoittajan ryhmään (G12). 
Alakohtaiset koordinointimeka ‑
nismit olivat hyödyllisiä työnjaon 
ja tiedonvaihdon kannalta, mutta 
ne eivät johtaneet koordinoituihin 
toimiin tai alakohtaisten toiminta ‑
politiikkojen luomiseen36.
c) Kansallisen hallinnon romahtanei ‑
den institutionaalisten valmiuksien, 
hallituksen hitaan päätöksenteon, 
puutteellisen viestinnän, kansa ‑
laisyhteiskunnan rajallisen toimiin 
osallistumisen ja johtajuustaitojen 
puuttumisen takia Haitin väliai ‑
kainen jälleenrakennuskomissio 
(ks. laatikko 3 ) ei kyennyt koordi ‑
noimaan37 vaikuttavasti rahoittaji ‑
en tukea, jonka määrä oli kasvanut 
huomattavasti maanjäristyksen 
jälkeen. Marraskuussa 2012 halli ‑
tus, YK ja G12‑ryhmä käynnistivät 
uuden koordinointijärjestelmän (”Cadre de Coordination de l’Aide 
Externe au Développement 
d’Haïti ”38 eli CAED), jonka tarkoituk ‑
sena oli siirtää avun koordinoinnin 
johtaminen Haitin viranomaisille. 
CAED ei kuitenkaan kyennyt vielä 
tarjoamaan strategista ohjausta 
jälleenrakennustoimiin liittyvän 
kansainvälisen tuen osalta39.
27 
Talousarviotukea antavat rahoittajat 
sopivat toukokuussa 2010 koordinoin ‑
tiryhmässä40 ensisijaiset toimenpiteet 
käsittävästä toimintasuunnitelmasta41, 
jonka tavoitteena oli varainhoidon 
valvonnan parantaminen ja uudistus ‑
ten käynnistäminen. Lisäksi sovittiin 
yleisestä indikaattorimatriisista, jonka 
avulla arvioitaisiin saavutettavaa 
edistymistä42. Yhteinen arviointi mah ‑
dollisti myös sen, että eri osapuolten 
ohjelmiin sisältyvän teknisen avun 
osa‑alueet kyettiin mukauttamaan 
toimintaan siten, että ne täydensivät 
toisiaan. Rohkaisevat näkymät koor ‑
dinoidusta seurannasta kansallisten 
viranomaisten kanssa käytävästä 
toimintapoliittisesta vuoropuhelusta 
hiipuivat kuitenkin vähitellen täytän ‑
töönpanon edetessä (ks. kohta 63).
Haitin väliaikainen jälleenrakennuskomissio
Haitin väliaikaisen jälleenrakennuskomission perustamisesta ilmoitettiin New Yorkissa järjestetyssä Haitin 
uutta tulevaisuutta käsitelleessä rahoittajien kansainvälisessä konferenssissa ( ”Towards a New Future for Haiti” ). 
Jälleenrakennuskomissio perustettiin virallisesti huhtikuussa 2010. Sen toiminta‑ajaksi määritettiin 18 kuu ‑
kautta. Jälleenrakennuskomission tehtävänä oli valvoa jälleenrakentamista ja kehittämistä koskevan kansalli ‑
sen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja hallinnoida valtion sekä kansainvälisen yhteisön Haitin jälleen ‑
rakennusrahastoon keräämiä varoja. Jälleenrakennuskomission puheenjohtajina toimivat Haitin pääministeri 
ja Yhdysvaltain entinen presidentti Bill Clinton.Laatikko 335 YK:n järjestöjen välisen pysyvän 
komitean reaaliaikainen arviointi 
Haitissa: kolme kuukautta 
maanjäristyksen jälkeen (2010).
36 Erityislähettilään toimisto Haitissa: 
”Has Aid Changed? Channelling 
assistance to Haiti before and after 
the earthquake” , kesäkuu 2011, s. 8 
(http://reliefweb.int/sites/
reliefweb.int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Ks. esimerkiksi ”L’aide française 
à Haïti après le séisme du 
12 janvier 2010” , Cour des comptes 
(tammikuu 2013), ja ”From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti” , Oxfam 2011.
38 Haitin kehittämistä koskevan 
ulkoisen tuen koordinointikehys.
39 CAED:n kokoukset olivat 
epäsäännöllisiä ja alakohtaisten 
työryhmien tehtäväkuvaukset 
olivat tilintarkastustuomioistui ‑
men tarkastuskäynnin aikaan 
vielä laadintavaiheessa.
40 Talousarviotukea koskeva 
yhteistyökumppanuus ( ”Cadre de 
Partenariat pour l’Appui 
Budgétaire” , CPAB) perustettiin 
virallisesti 27.2.2009 ja toimintaa 
johti valtiovarainministeri.
41 Perustana olivat etenkin 
Kansainvälisen valuuttarahaston 
vuonna 2009 suorittaman 
tarkistuksen pohjalta antamat 
suositukset, jotka koskivat 
Maailmanpankin julkistalouden ja 
taloudellisen vastuun tarkastusta 
vuodelta 2007.
42 Erityisesti suoran talousarviotuen 
yleiset ehdot, jotka koskevat 
riittävää edistymistä i) makrota ‑
loudellista vakautta koskevan 
toimintakehyksen kehittämisessä, 
ii) julkistalouden hallinnoinnin 
parantamiseen tähtäävässä 
uudistuksessa ja iii) elpymis ‑ ja 
kehittämisstrategioiden 
täytäntöönpanossa.
20 Huomautukset
Komission yrityksistä 
huolimatta hätäavun, 
kunnostustoimien ja kehi -
tysyhteistyön niveltämi -
nen ei toteutunut riittä -
vän hyvin
28 
Tilintarkastustuomioistuin tarkas ‑
ti, i) käyttikö komissio eri välineitä 
joustavasti, ii) koordinoiko komissio 
ECHOn ja EuropeAidin toimia hyvin, ja 
iii) pyrkikö komissio hätäavun, kunnos ‑
tustoimien ja kehitysyhteistyön nivel ‑
tämiseen EU:n kunnostusohjelmien 
suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.
29 
EU:n Haitille maanjäristyksen jälkeen 
ohjaaman tuen pääasiasialliset ta ‑
voitteet koskivat hätäavun antamista, 
vahingoittuneen infrastruktuurin 
kunnostamista ja olennaisten julkisen 
palvelun toimintojen sekä kestävän 
kehityksen edellytysten luomista. 
Hätäavun, kunnostustoimien ja kehi ‑
tysyhteistyön niveltäminen muodosti 
näin ollen strategisen kysymyksen 
EU:n ja Haitin väliselle yhteistyölle 
vuoden 2010 katastrofia seuranneen 
ajanjakson aikana (ks. laatikko 4 ).Komissio käytti eri välineitä 
joustavasti
30 
EuropeAidin ohjelmasuunnittelun 
ja ohjelmien valmistelun yhteydes ‑
sä käydään keskustelua kansallisten 
viranomaisten kanssa ja koordinoidaan 
toimia muiden rahoittajien kanssa. 
Kun otetaan huomioon, että komission 
ja Euroopan ulkosuhdehallinnon on 
huolehdittava mittavasta valmistelu ‑
työstä, prosessin avulla ei ole mahdol ‑
lista puuttua kriisitilanteissa nopeasti 
muuttuviin tarpeisiin. Kymmenennen 
EKR:n tarkistetun yhteistyöstrategian 
virallinen hyväksyminen maanjäristyk ‑
sen jälkeen kesti kaksi vuotta43, mutta 
strategian yleissuunta määritettiin 
suhteellisen nopeasti, minkä myötä 
kunnostusohjelmien käynnistämis‑
viiveitä oli mahdollista lyhentää.43 Tarkistettu maakohtainen 
strategia‑asiakirja 
allekirjoitettiin 
maaliskuussa 2012.
Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen
Hätäavun tarkoituksena on tarjota kiireellistä humanitaarista apua lyhyellä aikavälillä ja säästää sekä suojella 
ihmishenkiä luonnonkatastrofeista tai väkivaltaisista konflikteista aiheutuvissa erittäin vaikeissa tilanteissa. 
Kunnostustoimet ovat prosesseja, joiden avulla on tarkoitus vaiheittain korvata hätäapu ja vakauttaa talou ‑
dellinen ja yhteiskunnallinen tilanne auttamalla katastrofin uhreja infrastruktuurien jälleenrakentamisessa, 
palveluiden parantamisessa ja instituutioiden lujittamisessa siten, että on mahdollista siirtyä asianmukaisesti 
kehitysyhteistyöhön. Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen kattaa toimenpiteet ja 
tukitoimet, joiden tarkoituksena on korvata vallitsevat puutteet ja/tai tukea lyhyen ja pitkän aikavälin tuen 
välisiä synergioita.
Lähde : KOM(96) 153 lopullinen, 30. huhtikuuta 1996: Avustuksen, kunnostuksen ja kehityksen yhdistämisestä (LRRD); KOM(2001) 153 lopulli ‑
nen, 23. huhtikuuta 2001: Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltämisen arviointia; COM(2012) 586 final, 30. lokakuuta 2012: 
EU:n lähestymistapa: selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia.Laatikko 4
21 Huomautukset
31 
EuropeAidin ohessa kunnostustoi ‑
miin osallistui myös ECHO. Vuonna 
2010 ECHOn antama humanitaarinen 
apu ohjattiin kiireellisiin tarpeisiin 
(raunioiden raivaus, muovilevysuojista 
rakennettujen leirien perustaminen, 
veden rekkakuljetukset, sanitaatio ja 
elintarvikkeiden jakelu kotimaansa 
sisällä siirtymään joutuneille henkilöil ‑
le). ECHO jatkoi tuen antamista myös 
vuosina 2011  ja 2012 hätäapuvaiheen 
jälkeen. Tukeen sisältyi katastrofiris ‑
kin vähentäminen44 ja sen yhteydessä 
puututtiin ihmisten siirtymisen vaiku ‑
tuksiin45 lähinnä rakentamalla tilapäis ‑
suojia, wc‑tiloja ja sanitaatiojärjestel ‑
miä sekä järjestämällä käteistä rahaa 
työstä ‑ohjelmia. ECHO vastasi toimista 
lyhyen aikavälin kunnostusavun muo ‑
dossa. Tarkoituksena oli tarjota tukea 
siihen saakka, kunnes kehitysyhteis ‑
työkumppaneiden toteuttamat pitkän 
aikavälin kunnostushankkeet olivat 
valmiita alkamaan46.
32 
Komissio käynnisti myös toiminnal ‑
taan joustavamman vakautusvälineen, 
jonka hallinnoinnista vastasi ulko ‑
politiikan välineiden hallinto. Vakau ‑
tusvälineen tarkoituksena oli jatkaa 
toimia katastrofivalmiuksien tukemista 
koskevan ECHOn ohjelman (DIPECHO) 
jälkeen. Tavoitteena oli helpottaa 
siirtymistä kunnostamiseen ja kehittä ‑
miseen parantamalla väestön toiminta ‑
valmiuksia katastrofitilanteiden varalta 
suureen yleisöön ja kouluihin kohdis ‑
tuvien mittavien tiedotuskampanjoi ‑
den, pienen mittakaavan lieventämis ‑
toimien ja vapaaehtoisille annettavan 
pelastuspalvelukoulutuksen avulla47.Koordinointi ei ollut komis-
siossa optimaalista
33 
Komissio perusti kriisinhallintafoo ‑
rumin, joka koostui säännöllisistä 
koordinointikokouksista EuropeAidin, 
ECHOn, komission pääsihteeristön ja 
EU:n jäsenvaltioiden välillä. Tarkoituk ‑
sena oli koordinoida EU:n toimia en ‑
simmäisinä maanjäristyksen jälkeisinä 
viikkoina. ECHO ja EU:n edustusto kä ‑
vivät myös säännöllistä tiedonvaihtoa 
(esim. maan sisällä leireille ja tilapäis ‑
suojiin siirrettyjen ihmisten tarpeista) 
ja viestivät ulkopolitiikan välineiden 
hallinnon kanssa DIPECHO‑ohjelmasta. 
Tarkoituksena oli varmistaa hyvät 
yhteydet muihin katastrofiriskin vä ‑
hentämistoimiin. Maakohtaisen tiimin 
kokouksia järjestettiin säännöllisesti 
komission osastojen välillä48. Mainitut 
koordinointimekanismit helpottivat 
tarpeiden arviointia ja painopisteiden 
asianmukaista asettamista.
34 
EuropeAidin toteuttamaa lähialueiden 
jälleenrakennus ‑ ja kehittämisoh ‑
jelmaa (ohjelma nro 9) laajennettiin 
kattamaan myös muita Port‑au‑Princen 
alueita. Varmistaakseen jatkuvuuden 
aiempiin ECHOn hankkeisiin nähden 
EuropeAid noudatti toimintaperiaatet ‑
ta ”sama yhteistyökumppani samalla 
alueella”, jonka yhteydessä käytettiin 
ECHOn yhteistyökumppaneita, jotka 
olivat olleet paikan päällä tietyllä alu ‑
eella humanitaarisen avun vaiheessa. 
Näin kyettiin hyödyntämään heidän 
arvokasta taitotietoaan tietyssä ympä ‑
ristössä toimimisesta49.44 Yhteensä 5,5 miljoonaa euroa: 
kolme miljoonaa euroa Haitia 
koskevasta vuoden 2011 hu ‑
manitaarisen avun täytän ‑
töönpanosuunnitelmasta ja 
2,5 miljoonaa  euroa Karibian 
aluetta koskevasta DI ‑
PECHO‑ohjelmasta, jota 
toteutettiin erillään maanjäris ‑
tyksen jälkeen annetusta 
tuesta.
45 ECHOn vuonna 2012 antama 
tuki keskittyi ihmisten 
siirtymiseen 
(20,25  miljoonaa  euroa), 
koleran torjuntaan (kolme 
miljoonaa euroa), trooppisen 
Isaac‑myrskyn ja 
Sandy‑pyörremyrskyn 
kaltaisten katastrofien 
seurauksena annettavaan 
tukeen (yhdeksän miljoonaa 
euroa) ja katastrofiriskien 
vähentämiseen (kaksi 
miljoonaa euroa).
46 Tämä vastaa 
kunnostusohjelmien nopeaa 
suunnittelua koskevaa 
suositusta nro 1, jonka 
tilintarkastustuomioistuin 
esitti erityiskertomuksessaan 
nro 6/2008. Kertomus koski 
Euroopan komission antamaa 
kunnostusapua hyökyaallon ja 
Mitch‑pyörremyrskyn jälkeen 
(http://eca.europa.eu ).
47 DIPECHOn tutkimus: ”Lessons 
learned for an improved 
strategy and approach” , Inspire 
Consortium, maaliskuu 2013, 
s. 11 ja s. 19 ( http://ec.europa.
eu/echo/files/policies/
dipecho/reports/LL_
improved_strategy_
approach_March2013.pdf ).
48 Toimien yhtenä tuloksena oli 
päätös 
jälleenrakennusohjelmien 
perustamisesta katastrofin 
kohteena olleiden alueiden 
lähialueilla.
49 Esim. valtioista riippumaton 
Concern Worldwide ‑ järjestö 
pani täytäntöön 
vakautusvälineen avulla 
rahoitetun 
rauhanrakennushankkeen, 
jonka tarkoituksena oli 
vähentää aseellisia 
jengitappeluita Grand Ravinen 
slummialueella. Hankkeen 
jälkeen ECHO toteutti 
humanitaarisen avun 
tukitoimenpiteitä, minkä 
jälkeen olivat vuorossa 
EuropeAidin kanssa samalla 
alueella toteutetut kunnostus ‑ 
ja parannustoimet.
22 Huomautukset
35 
Komission sisäisen tarkastuksen 
osasto kuitenkin korosti vuonna 2011, 
että ECHO:lla ja EuropeAidilla ei ollut 
hätäavun, kunnostustoimien ja ke ‑
hitysyhteistyön niveltämisen osalta 
selkeää yhteistä maakohtaista stra ‑
tegiaa, jonka avulla olisi voitu saada 
aikaan paras mahdollinen synergia ja 
sujuva siirtyminen toimesta toimeen. 
Euroopan parlamentin talousarvion 
valvontavaliokunnan valtuuskunta kävi 
helmikuussa 2012 Haitissa ja totesi, 
että ECHOn ja EU:n edustuston välinen 
koordinointi ei ollut riittävää50. Tilin ‑
tarkastustuomioistuimen havaitsemat 
puutteet liittyivät lähinnä seuraaviin 
näkökohtiin:
a) ECHO toteuttaa lyhyen aikavä ‑
lin ohjelmia, mutta EuropeAidin 
ohjelmasuunnittelu ja ohjel ‑
mien valmistelu ovat aikaavieviä. 
Molemmat valitsivat joustavan 
lähestymistavan (ks. kohdat 30 ja 
31), mutta ECHOn tuen päättymi ‑
sen jälkeen kului useita kuukausia 
ennen kuin EuropeAidin rahoitus 
jälleenrakennusta ja lähialueiden 
kehittämistä varten saatiin käyt ‑
töön. Kentällä toteutettavat toimet oli mahdollista kytkeä toisiinsa 
sulavasti ainoastaan täytäntöönpa ‑
nokumppaneiden omarahoituksen 
ja motivaation turvin.
b) Humanitaarisesta avusta ja kehit ‑
tämistoimista vastaavilla yhteis ‑
työkumppaneilla – ECHO ja EU:n 
edustusto mukaan lukien – oli 
toisistaan poikkeavat näkemykset 
siitä, mikä lähestymistapa soveltui ‑
si parhaiten asutustarpeisiin. EU:n 
edustuston ja lukuisien muiden 
tilintarkastustuomioistuimen 
haastattelemien kehitysyhteistyö ‑
kumppaneiden mukaan tilapäis ‑
suojien rakentaminen pysyvien 
asuinrakennusten sijasta kolme 
vuotta maanjäristyksen jälkeen ei 
ole kaikkein tehokkain toimintata ‑
pa, kun otetaan huomioon vallitse ‑
va tilanpuute. On myös olemassa 
suuri riski, että tilapäissuoja‑alueet 
muuttuvat slummeiksi.
c) ECHOn irtaantumisstrategia ja 
toimien siirtäminen EU:n edus ‑
tustolle ei toteutunut virallisesti 
ja dokumentoidusti. Asianmu ‑
kaista seurantaa ei täten kyetty 
varmistamaan.50 Talousarvion 
valvontavaliokunnan 
valtuuskunnan käynti, 
22.–26. helmikuuta 2012, Haiti, 
palautemuistio ( http://www.
europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Kuva 1Tilanpuute on keskeinen este kaupunkialueiden 
kunnostamiselle Haitissa
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
23 Huomautukset
Hätäavun, kunnostustoi -
mien ja kehitysyhteistyön 
niveltäminen oli suunniteltu 
huolella yksittäisten kunnos -
tusohjelmien osalta, mutta 
käytännön toteutus oli välillä 
hankalaa
36 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas ‑
tamat ohjelmat soveltuivat rakenteel ‑
taan humanitaarisen avun vaiheen ja 
kunnostusvaiheen niveltämiseen ja 
kestävän kehityksen edellytysten luo ‑
miseen. Toimien avulla pyrittiin palaut ‑
tamaan julkisten palvelujen olennaiset 
toiminnot ja luomaan edellytykset 
kestävälle kehitykselle. Tavoitteen 
saavuttamisnäkymät eivät kuitenkaan 
olleet lupaavia neljässä tilintarkastus ‑
tuomioistuimen tarkastamista 13 ohjel ‑
masta. Syynä tähän oli asianmukaisten 
uudistusten, viranomaisten sitoutumi ‑
sen ja tarkoituksenmukaisesti toimivan 
hallinnon puuttuminen (ks. liite III , 
Suunnittelu).37 
Lähes kaikki ECHOn kunnostusohjel ‑
mat sujuvoittivat siirtymistä kehitysyh ‑
teistyövaiheeseen. Ne kuuluivat usein 
osana tiettyä asuinaluetta koskeviin 
yhdennettyihin lähestymistapoihin. 
Suojien rakentamisen lisäksi lähes ‑
tymistapoihin kuului tulonlähteiden 
luomiseen, koulutukseen ja paikallis ‑
ten viranomaisten tukemiseen liittyviä 
toimia (ks. laatikko 5 ). Ohjelmien 
täytäntöönpanoviiveet (ks. kohta 43) 
hidastivat kuitenkin kestävän kehityk ‑
sen edellytysten luomista asianomai ‑
silla aloilla.
Integroidut ratkaisut
ECHOn rahoittaman HELP‑ohjelman (ohjelma 2) tarkoituksena oli asuinrakennusten korjaaminen ja puolipysy ‑
vien suojien rakentaminen Petit‑Goâven ja Léogânen syrjäisillä alueilla. Ohjelma oli osa yhdennettyä lähesty ‑
mistapaa, jonka tarkoituksena oli yhteisön jälleenrakentaminen. Tällä alalla toteutettiin myös ohjelmia, jotka 
liittyivät ammatillisen koulutuskeskuksen rakentamiseen, yleisten puutarhojen istuttamiseen, torin perusta ‑
miseen, teiden päällystämiseen ja julkisen liikenteen parantamiseen. Tällä tavoin kunnostamistoimet mahdol ‑
listivat sen, että ihmiset eivät ainoastaan pystyneet palaamaan koteihinsa, vaan heidän oli myös mahdollista 
aloittaa tuloja tuottava toiminta.Laatikko 5
24 Huomautukset
38 
Kaupunkikehityksen alalla maanjäris ‑
tystä kestävään rakentamiseen perus ‑
tuvien rakennusstandardien ja hyvien 
käytäntöjen laatiminen ja levittäminen 
sisältyivät katastrofiriskin vähentämis ‑
tä koskeviin ohjelmiin. Ne olivat osa 
julkishallinnon ja institutionaalisen 
tuen ohjelmia. Esimerkkeinä voidaan 
mainita jälleenrakennusohjelma ja 
asuinalueiden kehittämisohjelma. 
(ks. ohjelma 9). Lähestymistapa oli 
asianmukainen, sillä tavoitteena oli, 
että uudisrakennukset olisivat aiem ‑
paa parempia. Tiedotuskampanjoista 
huolimatta standardeja noudatettiin 
vain harvoin yksityisen rakentamisen 
yhteydessä heikossa asemassa olevilla 
alueilla, koska standardien noudat ‑
taminen lisäsi rakentamiskustannuk ‑
sia eivätkä viranomaiset valvoneet 
toimintaa vaikuttavasti. Jälleenraken ‑
nusohjelmien edistymistä hidastivat 
myös omistusoikeuskysymykset, sillä 
maarekisteripalvelu oli alkeellinen51. 
Maarekisterin kehittämisen pilot ‑
tihankkeita oli käynnissä kahdella 
alueella Port‑au‑Princessä, mutta koko 
maan saattaminen rekisterin piiriin 
tulee todennäköisesti olemaan pitkä 
prosessi.
39 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkasta ‑
ma kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 
(DCI) elintarvikeapuohjelma (ohjel ‑
ma 8) käynnistyi humanitaarisen avun 
ohjelman jälkeen ja sen tavoitteena oli 
luoda edellytykset kestävän kehityk ‑
sen uudelleenkäynnistämiselle. Ohjel ‑
man avulla vakiinnutettiin esimerkiksi 
korkealaatuisten siementen jatkuva 
tarjonta maataloustuotantoa varten. 
Heikko viranomaistoiminta kavensi kui ‑
tenkin ohjelman tulosten ja toivotun 
kehityksen kestävyysnäkymiä.40 
Suoran talousarviotuen (ohjelma 10) 
avulla valtiota tuettiin välittömästi 
maanjäristyksen jälkeen käteisvarojen 
puuttumisesta aiheutuvassa tilantees ‑
sa, joka olisi voinut luoda laajempaa 
epävakautta. Valtion jälleenrakennus ‑, 
kehittämis ‑ ja kasvustrategioita ja ta ‑
louspolitiikan hallinnon parantamista 
koskeva tuki edisti olennaisella tavalla 
tilanteen kohentumista. Valtion toimet 
edistyivät kuitenkin hitaasti, mikä 
haittasi suoran talousarviotuen sulavaa 
täytäntöönpanoa ja sen mahdollista 
vaikutusta institutionaalisiin ja fyysi ‑
siin jälleenrakennustoimiin (ks. koh ‑
dat 53 ja 54).51 Maanomistajuuskysymykset 
vaikuttivat keskeisenä tekijänä 
viivästyksiin myös muiden 
rahoittajien ohjelmien 
yhteydessä. Ks. esimerkiksi 
”Haiti reconstruction – USAID 
infrastructure projects have had 
mixed results and face 
sustainability challenges” , 
Yhdysvaltain ylin tarkastuselin 
(kesäkuu 2013).
25 Huomautukset
Komissio ei varmistanut 
riittävän hyvin EU:n kun -
nostusavun vaikuttavaa 
täytäntöönpanoa
41 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, 
i) saavutettiinko tavoitellut tuotokset 
riittävän nopeasti, ii) arvioiko komissio 
katastrofinjälkeisessä tilanteessa val ‑
linneet pääasialliset riskit ja hyväksyikö 
se toimet, joilla riskeihin pyrittiin puut ‑
tumaan, ja iii) oliko seuranta riittävää.
Useimmissa ohjelmissa 
ilmeni viivästyksiä ja osa 
ohjelmista edistyi vain vähän
42 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas ‑
tamista 13 ohjelmasta 11:tä ei pantu 
täytäntöön alkuperäisen aikataulun 
puitteissa. Viivästykset vaihtelivat 
yhdestä kuukaudesta kahteentoista 
kuukauteen, mikä on erityisen huoles ‑
tuttavaa, koska ohjelmat oli alun perin 
tarkoitettu lyhyen aikavälin ohjelmiksi. 
Kolme ohjelmaa saavutti vain pienen 
osan tavoitteena olleista tuotoksista 
(ks. liite III , Tuotokset). Ohjelmista kak ‑
si oli taloudellisesti mittavia52.ECHOn hankkeet
43 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkasta ‑
mien seitsemän ohjelman tavoitteena 
olleet tuotokset koskivat esimerkiksi 
raunioiden raivausta, 1 500 tilapäissuo ‑
jan rakentamista, 800 vaurioituneen 
asuinrakennuksen kunnostamista, 
sanitaatio ‑ ja vedenjakelujärjestelmien 
rakentamista, pelastuspalvelutoimin ‑
taan liittyvän välineistön ja koulu ‑
tuksen tarjoamista, maantieteellisen 
tietokeskuksen perustamista, pien ‑
luottojen tarjoamista ja erityyppisiä 
tulonlähteiden luomiseen liittyviä 
toimia. Yksi ohjelma (ohjelma 6) pan ‑
tiin täytäntöön suunnitellun aikataulun 
puitteissa. Muut ohjelmat viivästyivät, 
koska maanjäristyksen jälkeen vallin ‑
nut tilanne oli vaikea53. Viivästymiseen 
vaikuttivat kuitenkin myös ohjelmien 
suunnitteluun ja täytäntöönpanoon 
liittyneet puutteet. Täytäntöönpano ‑
kumppanit eivät ottaneet riittävän 
hyvin huomioon paikallisia rajoitteita 
(esim. raskaita kansallisia hallinnollisia 
menettelyjä) tai teknisiä vaikeuksia 
(esim. tilapäissuojien sopimatonta 
kokoa käytettävissä olevaan tilaan 
nähden).
44 
Lähes kaikki ohjelmat tuottivat lopulta 
tavoitteena olleet tuotokset. Yhdes ‑
sä tapauksessa54 tavoitteena oli, että 
noin 2 000 perhettä pääsisi palaamaan 
koteihinsa. Tavoitetta ei kuitenkaan 
saavutettu ohjelman täytäntöönpanon 
aikana, koska julkisten töiden minis ‑
teriö ei toimittanut luotettavia tietoja 
talojen tilasta55.52 Haitin jälleenrakennusta ja 
kehittämistä koskevaa 
kansallista 
toimintasuunnitelmaa ja 
kasvuun sekä köyhyyden 
vähentämiseen liittyvää 
kansallista strategiaa tukeva 
suoran talousarviotuen 
ohjelma ” Programme d’appui 
budgétaire général au Plan 
d’action pour la Reconstruction 
et le Développement d‘Haïti et 
à la Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté ” (ohjelma 10), jota EU 
rahoitti 47  miljoonalla  eurolla, 
ja Haitin katastrofivalmiuden 
tukemista koskeva ohjelma 
”Strengthening of the Haitian 
emergency preparedness ” 
(ohjelma 13), johon EU 
suuntasi rahoitusta 
14,5  miljoonaa  euroa.
53 Ohjelmien 
täytäntöönpano‑olosuhteet 
heikkenivät koleran 
puhkeamisen, 
pyörremyrskyjen tai heikon 
turvallisuustilanteen 
seurauksena.
54 Turvallisten ja kestävien 
suojien rakentaminen 
(ohjelma 1).
55 Julkisten töiden ministeriön 
tehtävänä oli arvioida, olivatko 
rakennukset
‑ sä ilyneet maanjäristyksessä 
vahingoittumattomina ja 
olivatko ne välittömästi 
asumiskelpoisia
‑ niin vaarallisia, että niihin 
pääsyä on rajoitettava, ja 
asumiskelpoisia vasta 
korjaustöiden jälkeen
‑ niin vaarallisia, että niihin 
pääsy on kiellettävä, ja 
asumiskelpoisia vasta 
mittavien korjaustöiden 
jälkeen, tai että rakennukset 
edellyttävät purkamista.
26 Huomautukset
Vakautusväline
45 
Vakautusvälineen avulla rahoitettiin 
ohjelmaa, jonka tarkoituksena oli 
tukea Haitin valtion kriisivalmiuksia. 
Ohjelma koostui kolmesta osa‑alu ‑
eesta: i) raunioiden raivaus ja käteistä 
rahaa työstä ‑toimien järjestäminen 
heikossa asemassa oleville väestönosil ‑
le, ii) jälleenrakennuskysymyksiä, tuen 
toimittamisstrategioita, perustuslaki ‑
uudistusta ja valtionhallinnon toimin ‑
nan palauttamista koskevan korkean 
tason poliittisen kokoussarjan järjestä ‑
minen, ja iii) väestön selviytymiskyvyn 
parantaminen tarjoamalla välineitä, 
joita voidaan käyttää hätätilanteissa, 
ja lisäksi kriisikeskuksen perustaminen 
Port‑au‑Princeen.46 
Kaksi ensimmäistä osa‑aluetta (oh ‑
jelmat 11 ja 12) pantiin täytäntöön 
suunnitelmien mukaisesti. Kolmannen 
osa‑alueen täytäntöönpanoviiveiden 
keskeisinä syinä vaikuttivat logistiset 
ongelmat, sopivan maakohtaisen asi ‑
antuntemuksen ja kielitaidon puuttu ‑
minen täytäntöönpanokumppaneilta, 
ja liian kunnianhimoiset ohjelmata ‑
voitteet. Tarjottu koulutus oli lisäksi 
riittämätöntä eikä sitä ollut täysin 
mukautettu paikallisiin olosuhteisiin. 
Hätäapupakkaukset olivat laadultaan 
puutteellisia eikä niitä ollut aina sijoi ‑
tettu sopiviin paikkoihin.Kuvat 2 ja 3Turvallisten tilapäissuojien ja käymälöiden rakentamista (Léogâne) ja turvallisten 
ja kestävien suojien rakentamista (Delmas, Port -au-Prince) koskeneiden ohjelmien 
yhteydessä rakennettuja tilapäissuojia
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

27 Huomautukset
Asuinalueiden jälleenrakennus 
ja kehittäminen
47 
Siirtymään joutuneiden ihmisten paluu 
kotiseuduilleen oli viranomaisten 
keskeisenä tavoitteena, jotta väestön 
siirtymisten ja suuren uhrimäärän 
vuoksi hatara sosiaalinen yhteenkuu ‑
luvuus paranisi. EKR:sta rahoitetun 
tukiohjelman (” Programme d’appui 
à la reconstruction et à l’aménagement 
de quartiers pour faciliter le retour des 
populations sinistrées ”56) avulla tuettiin 
kuuden väkirikkaan asuinalueen jäl ‑
leenrakennusta57 Port‑au‑Princessä ja 
yhden asuinalueen jälleenrakennusta 
Petit‑Goâven kaupungissa. Kaupunki ‑
suunnittelun ja julkisten infrastruktuu ‑
rien parantamisen lisäksi tukea ohjat ‑
tiin kotitalouksille asuinrakennusten 
omatoimista jälleenrakennusta varten. 
Lukuisia muita toimia edistettiin kou ‑
lutuksen ja mikrorahoituksen avulla, ja 
näin yhteisöä kannustettiin taloudelli ‑
seen riippumattomuuteen.
48 
Osan ohjelmasta panivat täytäntöön 
kansalliset viranomaiset58. Lähesty ‑
mistapa oli tarkoituksenmukainen 
aiempaa parempaan rakentamiseen 
perustuvien uudisrakennusten ja sitou ‑
tumisen periaatteiden kannalta, mutta 
fyysisten tuotosten toteuttamisen tahti 
ei ollut täysin yhteensopiva hätäavun, 
kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön 
niveltämisen kanssa. Tilintarkastustuo ‑
mioistuimen tarkastuskäynnin aikaan 
kunnostamisen yleisestä käsitteestä 
oli päästy sopimukseen ja sisääntu ‑
loteitä sekä julkisia infrastruktuureja 
koskevat yleissuunnitelmat oli laadittu 
kaikkia tarkastettuja hankkeita varten. 
Rakennustöitä ei kuitenkaan ollut vielä 
aloitettu.49 
Viranomaisten valmiuksia kaupunki ‑
alueiden kehittämiseen onnistuttiin 
kuitenkin elvyttämään edistyksellises ‑
ti. Myös yhteistyökumppaneina olleet 
valtioista riippumattomat järjestöt 
edistyivät toimissaan hyvin. Niiden 
kenttäkokemus, jatkuva läsnäolo hu ‑
manitaaristen toimien alusta lähtien ja 
pragmaattinen lähestymistapa edisti ‑
vät nopeaa valmistelutyötä59. Lisäksi 
järjestöjen vuorovaikutus viranomais ‑
ten kanssa parani institutionaalisten 
tukitoimintojen perustamisen myötä.
Elintarviketurva
50 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas ‑
taman kehitysyhteistyön rahoitus ‑
välineen avulla rahoitetun ohjelman 
(ohjelma 8) tarkoituksena oli kaikkein 
heikoimmassa asemassa olevien 
kotitalouksien ja maataloustuotta ‑
jien elintarviketurvan parantaminen 
Artiboniten alueella. Ohjelma perustui 
kestävään luonnonvarojen hallintaan, 
tuloja tuottavaan toimintaan ja alue ‑
hallinnon valmiuksien parantamiseen.
51 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkas ‑
tuskäynnin aikaan ohjelman täytän ‑
töönpano oli vielä varhaisessa vai ‑
heessa, mutta se oli silti myöhästynyt 
jo neljällä kuukaudella puutteellisen 
ohjelmasuunnittelun takia (hallinnollis ‑
ta ja organisatorista toimintaympäris ‑
töä ei ollut analysoitu riittävän hyvin) 
ja erään täytäntöönpanokumppanin 
puutteellisesta asiantuntemuksesta 
johtuen60.56 Asuinalueiden 
jälleenrakennusta ja 
kehittämistä koskeva 
tukiohjelma, jonka 
tarkoituksena oli helpottaa 
katastrofin kohteeksi 
joutuneiden väestönosien 
paluuta asianomaisille alueille 
(ohjelma 9).
57 Baillargeau, Martissan, 
Delmas 9, Christ‑Roi, 
Grand‑Ravine ja Carrefour.
58 Osan ohjelmasta panee 
täytäntöön asuin ‑ ja 
hallintorakennusten 
rakentamisesta vastaava 
yksikkö (” Unité de Construction 
de Logements et de Bâtiments 
Publics”) , joka on ollut 
toiminnassa elokuusta 
2012 lähtien ja joka toimii 
pääministerin kanslian 
yhteydessä.
59 Paikallisten komiteoiden 
perustaminen, osallistava 
kuulemisprosessi, sosiaaliset ja 
tekniset tutkimukset sekä 
maanomistusta koskeva 
tutkimus.
60 Eräällä valtioista 
riippumattomalla järjestöllä ei 
ollut lainajärjestelmän 
perustamiseen tarvittavaa 
rahoitusjärjestelyjä koskevaa 
asiantuntemusta.
28 Huomautukset
Talousarviotuki
52 
Kymmenennestä EKR:sta rahoite ‑
tun suoran talousarviotuen ohjel ‑
man61 avulla pyrittiin yhteistyössä 
muiden rahoittajien kanssa62 tukemaan 
hallituksen laatiman katastrofinjäl ‑
keistä jälleenrakennusta koskevan 
toimintasuunnitelman täytäntöön ‑
panoa63 sekä hallituksen strategiaa 
kasvun ja köyhyyden vähentämisek ‑
si64. Ohjelman yhteydessä maksettiin 
44 miljoonaa  euroa talousarviotukea 
ja suunnattiin kolme miljoonaa euroa 
täydentäviin toimiin, kuten tekni ‑
seen apuun ja kansallisten tilastojen 
tuottamiseen.
53 
Ohjelman avulla Haiti sai kipeästi tar ‑
vitsemiaan käteisvaroja, joiden avulla 
kyettiin elvyttämään keskeisiä valtion ‑
hallinnon toimintoja maanjäristyksen 
jälkeen. Ensimmäinen 26  miljoonan  eu‑
ron kiinteä erä suoritettiin suunnitellun 
aikataulun mukaisesti vuonna 2011 eli 
välittömästi rahoitussopimuksen teke ‑
misen jälkeen. Lähinnä talouspolitiikan 
hallinnon hitaan edistymisen takia 
toinen, seitsemän miljoonan euron 
kiinteä erä ja vain osa ensimmäisestä 
vaihtelevasta osuudesta65 suoritettiin 
joulukuussa 2012. Varainhoitovuosi 
2011–2012, jolloin maksut oli ollut mää ‑
rä suorittaa, oli tuolloin jo päättynyt. 
Julkistalouden hallinnointiuudistus ei 
edistynyt asianmukaisesti, joten komis ‑
sio ja muut talousarviotukea antaneet 
rahoittajat eivät suorittaneet uusia 
maksuja vuonna 2013.
54 
Julkistalouden hallinnoinnissa saavu ‑
tettiin jonkin verran edistystä. Esimerk ‑
keinä voidaan mainita yhteen tiliin 
perustuvan valtionkassajärjestelmän 
luominen ja kymmenen julkistalouden 
tarkastuksista vastaavan tilintarkasta ‑
jan viran perustaminen. Kyseessä oli 
toinen kymmenennen EKR:n avulla 
rahoitettu suoran talousarviotuen ohjelma. Kun ohjelman käynnistä ‑
misestä oli kulunut yli kaksi vuotta, 
käynnissä ei kuitenkaan vielä ollut 
tarkoituksenmukaista ja realistista 
julkistalouden hallinnoinnin uudistus ‑
ohjelmaa, jonka yhteydessä painopis ‑
tealat ja välitavoitteet olisi hyväksytty 
ja määritetty tarkasti.
Osaa merkittävistä riskeistä 
ei hallittu riittävän hyvin
55 
Komissio analysoi katastrofinjälkei ‑
sen tilanteen vaikuttavasti ja yksilöi 
pääasialliset riskitekijät. Niihin lukeu ‑
tuivat poliittinen epävakaus, turvalli ‑
suuskysymykset, maanomistusoikeu ‑
det, maanpuute, kaupunkiasutuksen 
monitahoinen rakenne, heikot hallin ‑
tovalmiudet, alhainen kunnallistason 
osallistumisaste, puutteellinen koordi ‑
nointi ja luonnonuhat.
56 
Komissio ei kuitenkaan onnistunut 
hallitsemaan hyvin riskejä, joita tilan ‑
teesta aiheutui EU:n ohjelmien täytän ‑
töönpanolle ja ohjelmien tavoitteiden 
saavuttamiselle. Komissio ei arvioinut 
riskien toteutumisen todennäköisyyttä 
tai niiden mahdollisia vaikutuksia. Se ei 
myöskään suunnitellut asianmukaisia 
toimenpiteitä tiettyjen merkittävien 
riskien ehkäisemiseksi tai lieventämi ‑
seksi. Esimerkiksi:
a) Pitkät viiveet Haitin satama ‑ ja len ‑
tokenttätulleissa olivat tunnettu 
ongelma, joka haittasi merkittäväs ‑
ti tilapäissuojien rakentamista kos ‑
kevan ECHOn rahoittaman ohjel ‑
man (ohjelma 1) täytäntöönpanoa.
b) Kehitysyhteistyön rahoitusväli ‑
neen elintarvikeohjelman (ohjel ‑
ma 8) valmistelun aikana kävi ilmi, 
että maatalousministeriöllä oli 
heikot valmiudet ja siltä puuttui 
institutionaalinen rakenne sie ‑
menten tarjoamiseen jalostajille. 61 Tarkastuskohteena ollut 
suoran talousarviotuen 
ohjelma (ohjelma 10) oli 
toinen kymmenennen EKR:n 
avulla rahoitettu Haitia 
koskeva 
talousarviotukiohjelma. 
Ensimmäisestä ohjelmasta 
tehtiin päätös vuonna 2009. 
Ohjelmaan liittyvä rahoitus oli 
alun perin 27  miljoonaa  euroa, 
mutta sitä nostettiin 
61 miljoonaan  euroon 
B‑määrärahojen ja 
suojattomuutta koskevan 
Flex‑välineen avulla.
62 Kansainvälinen 
valuuttarahasto, 
Maailmanpankki, Latinalaisen 
Amerikan kehityspankki, 
Ranska ja Espanja. Kanada ja 
Yhdysvallat tukevat 
talouspolitiikan hallintoa 
mutta eivät anna suoraa 
talousarviotukea.
63 Haitin jälleenrakentamista ja 
kehittämistä koskeva 
kansallinen 
toimintasuunnitelma, joka 
hyväksyttiin vuonna 2010.
64 ”Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté”  
(2008–2010); ”Plan Stratégique 
de Développement d’Haïti, 
Cadre de Croissance Triennal” 
(2012–2015).
65 Koska julkistalouden 
hallinnointia koskevista 
yhdeksästä indikaattorista 
kahdeksan jäi saavuttamatta, 
kolmen miljoonan euron 
kokonaismäärästä maksettiin 
ainoastaan 375 000 euroa.
29 Huomautukset
Asianmukaisia toimenpiteitä ei kui ‑
tenkaan suunniteltu ja ohjelman 
tulosten kestävyysnäkymät olivat 
heikot.
c) Haitin valtion kriisivalmiuksien 
palauttamisen tukemista koskenut 
vakautusvälineen ohjelma (ohjel ‑
ma 13) oli liian monimutkainen 
ja kunnianhimoinen, joten se ei 
saavuttanut suunniteltuja tavoit ‑
teita tyydyttävästi (ks. laatikko 6 ). 
Täytäntöönpanokumppanin 
maakohtainen kokemus muodosti 
keskeisen tekijän, jonka merkitys 
jäi liian vähälle huomiolle.57 
Talousarviotuen antamiseen liittyi 
suuri fidusiaarinen riski tilanteessa, 
jossa valtion keskeiset toiminnot olivat 
merkittävästi heikentyneet66. Komissio 
arvioi vallitsevien fidusiaaristen riskien 
tasoa asianmukaisesti. Muilta rahoitta ‑
jilta tuleva tuki oli kuitenkin vähäistä67, 
joten täydentävä tukipaketti ei ollut 
riittävä eikä se keskittynyt asianmukai ‑
sesti keskeisiin toimintoihin siten, että 
julkisten varojen turvaamista olisi voitu 
parantaa merkittävästi ja tietyt pai ‑
nopisteet säilyttäen (ks. laatikko 7 ). 
Euroopan parlamentin talousarvion 
valvontavaliokunnan valtuuskunta teki 
helmikuussa 2012 käynnin Haitiin ja 
totesi, että kansalliset valvonta ‑ ja tar ‑
kastusjärjestelmät eivät olleet riittäviä.66 Yksi todennäköinen seuraus 
heikoista julkistalouden 
hallinnointijärjestelmistä ovat 
laajalle levinneet petokset ja 
korruptio. Transparency 
International ‑ järjestön 
korruptioindeksissä Haiti 
sijoittui 177 maan joukossa 
sijalle 163 vuonna 2013. 
Laajalle levinneistä petoksista 
ja korruptiosta voidaan 
mainita esimerkkinä 
41 sopimusta, joiden 
kokonaisarvo oli yli 
500 miljoonaa Yhdysvaltain 
dollaria ja jotka tehtiin 
sääntöjenvastaisesti 
marraskuun 2010 ja lokakuun 
2011 välisenä aikana.
67 Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastuskäynnin aikaan muut 
rahoittajat eivät antaneet 
huomattavaa institutionaalista 
tukea julkistalouden 
hallinnoinnin alalla. Vuonna 
2010 Kansainvälisen 
valuuttarahaston asiantuntijat 
tukivat julkisen varainhoidon 
valvontaa, mutta 
rahoittajayhteisö ei 
varmistanut riittävää 
seurantaa.
Haitin valtion kriisivalmiuksien palauttamista koskeneen vakautusvälineen tukioh -
jelman (ohjelma 13) täytäntöönpanovaikeudet
Ohjelman tavoitteena oli tukea Haitin valtion kriisivalmiuksien palauttamista. Tarkoituksena oli toimittaa 
300 konttia hätävarusteita 140 paikkaan eri puolille maata. Tavoite osoittautui liian kunnianhimoiseksi suun ‑
niteltuun aikatauluun nähden. Täytäntöönpanokumppanilla oli vaikeuksia löytää sopivia sijoituspaikkoja ja 
varmistaa varusteiden riittävä laatu ja saatavuus. Kulkukelvottomat tiet, satamien ja lentokenttien puutteelli ‑
set valmiudet, polttoaineen puute ja tulliviiveet osoittautuivat haasteiksi, jotka yhteistyökumppani oli paikal ‑
listuntemuksen puutteessa aliarvioinut.Laatikko 6
30 Huomautukset
58 
Komissio havaitsi ohjelman valmis ‑
telun ja täytäntöönpanon seurannan 
yhteydessä poliittisia riskejä68, mutta 
esiintyvien riskien käsittelyyn ei ollut 
suunniteltu selkeitä toimenpiteitä. 
Poliittinen epävakaus ja vaihtelevuus 
ovat säännöllisesti hankaloittaneet 
toimintaperiaatteiden ja poliittisen 
vuoropuhelun kehittämistä ja vakiin ‑
nuttamista Haitin valtion ja suorasta 
talousarviotuesta vastaavien rahoit ‑
tajien välillä. Poliittisen tahdon puute, 
hidas lainsäädäntöprosessi ja niukat 
hallintovalmiudet ovat kukin vuorol ‑
laan muodostaneet keskeisiä esteitä 
perustavanlaatuisten uudistusten 
vaikuttavalle hyväksymiselle ja täytän ‑
töönpanolle ja suunnitelmien mukai ‑
selle ohjelman täytäntöönpanolle (ks. 
kohdat 52–54).Seurantapuitteet olivat 
asianmukaiset mutta toi -
miin ei ohjattu riittävästi 
resursseja
59 
Kuten kohdissa 6 ja 7 tuotiin esille, 
maanjäristys vaikutti vakavasti myös 
EU:n edustustoon. Komissio ja Euroo ‑
pan ulkosuhdehallinto eivät ryhtyneet 
riittävän ajoissa toimiin lähettääkseen 
Haitiin kriittisessä vaiheessa riittä ‑
västi henkilöstöä, jolla olisi tarvittava 
ammattitaito ja työkokemus. EU:n 
edustuston henkilöstöresursseja on 
lisätty vasta hiljattain69. EU:n edustus ‑
ton seurantatoimet olivat olosuhteet 
huomioon ottaen merkittäviä, mutta 
edustustolla oli vain vähäiset valmiu ‑
det käydä paikan päällä70, vaikka käyn ‑
nit olisivat olleet hyödyllisiä nopeasti 
muuttuvissa olosuhteissa.68 Esim. hallituksen vaihtuminen, 
uudistuksia koskevan 
poliittisen tahdon puute ja 
yhteiskunnallinen epävakaus.
69 EU:n edustustoon perustettiin 
11 uutta toimea vuoden 
2013 lopussa.
70 Port‑au‑Princessä sijaitsevan 
EU:n edustuston työmäärä oli 
EuropeAidin suorittaman 
arvioinnin mukaan toiseksi 
suurin, kun kaikki EU:n 
edustustot otetaan huomioon.EU-varojen suojaamistoimenpiteet
Erityiskertomuksessaan nro 11/2010 komission toteuttamasta suoran talousarviotuen hallinnoinnista Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren valtiossa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa tilintarkastustuomioistuin 
suositti, että komission olisi lujitettava riskienhallintaansa. Toimiin pitäisi sisältyä lyhyemmän aikavälin toi ‑
menpiteitä tapauksissa, joissa julkisen varainhoidon järjestelmät ovat erityisen puutteellisia. Haitin osalta 
järjestelmien puutteellisuudesta saatiin vahvistus julkisten menojen ja taloudellisen vastuun tarkastuksessa 
vuodelta 2011. Lyhyemmän aikavälin toimenpiteisiin, joiden avulla pyrittäisiin parantamaan EU‑varojen suo ‑
jaamista hukkaamiselta, vuotovaikutukselta ja tehottomalta käytöltä, voisi sisältyä esimerkiksi virkamiesten 
palkanmaksun (noin 50 prosenttia nykyisestä talousarviosta) tarkastaminen, verohallinnon (tulli, verotus) lujit ‑
taminen, tilintarkastustoimintoihin suunnattava erityistuki ja tehottomalle ylimmälle tarkastuselimelle ( Cour 
supérieure des comptes et du contentieux administratif ) ohjattava institutionaalinen tuki.Laatikko 7
31 Huomautukset
60 
ECHOn käyttämä seurantajärjestelmä 
perustui pakolliseen vakiomuotoi ‑
seen raportointijärjestelmään, jonka 
avulla saadaan asianmukaista tietoa ja 
arvioidaan toimia hyväksyttyjen indi ‑
kaattoreiden perusteella. ECHO ryhtyi 
ripeästi korjaaviin toimiin tapauksissa, 
joissa ilmeni viivästyksiä tai odotta ‑
mattomia vaikeuksia. Turvallisten ja 
kestävien suojien rakentamista koske ‑
nutta ohjelmaa ei pantu täytäntöön 
asianmukaisesti (ks. kohta 44), joten 
ECHO keskeytti yhteistyön ohjelmasta 
vastanneen täytäntöönpanokump ‑
panin kanssa ohjelman päättymisen 
jälkeen.
61 
Vakautusvälineen avulla rahoitettujen 
ohjelmien tapauksessa EU:n edus ‑
tuston toiminta perustui ohjelmaa 
koskeviin raportteihin ja paikan päälle 
tehtyihin käynteihin sekä ulkoisten 
asiantuntijoiden suorittamiin väli ‑ ja 
loppuarviointeihin. Väliarvioinnissa 
havaittuihin lukuisiin puutteisiin puu ‑
tuttiin ripeästi vaihtamalla paikallinen 
hankevastaava, tiivistämällä seurantaa 
ja parantamalla yhteistyökumppanei ‑
den välistä koordinointia.62 
Kaupunkialueiden jälleenrakentamista 
koskeneella EuropeAidin ohjelmal ‑
la (ohjelma 9) on tulospainotteinen 
rakenne. Edistymisen seuranta pe ‑
rustuu selkeästi määritettyihin indi ‑
kaattoreihin. Seuranta varmistettiin 
yhteistyökumppaneiden taloudel ‑
listen ja täytäntöönpanoraporttien, 
ohjelmavastaavien paikalla tekemien 
hanketarkastusten ja tulosperustei ‑
seen seurantajärjestelmään liittynei ‑
den tarkastuskäyntien avulla. EU:n 
edustusto teki suuren työmääränsä 
takia vähän käyntejä paikan päälle (ks. 
kohta 59). Tästä huolimatta rakennus ‑
töiden laatua ei ollut määrä tarkistaa 
riippumattoman teknisen valvonnan 
avulla, vaikka se oli ohjelman kannalta 
erityisen tärkeä tekijä.
63 
Tarkastuskohteena olleen suoran 
talousarviotuen ohjelman (ohjelma 10) 
täytäntöönpanon yhteydessä asian ‑
omainen Maailmanpankin johtama ra ‑
hoittajaryhmä ei toteuttanut tarkoituk ‑
sena ollutta talouspolitiikan hallinnon 
edistyksen jatkuvaa seurantaa71, jonka 
oli määrä muodostaa perusta koordi ‑
noiduille rahoituspäätöksille. Tilanne 
heikensi myös mahdollisuuksia poliitti ‑
seen ja toimintaperiaatteita koskevaan 
vuoropuheluun Haitin valtion kanssa. 
EU:n edustuston oli muiden rahoitta ‑
jien tapaan tehtävä itse omat arvioin ‑
tinsa. EU:n edustustolla ei kuitenkaan 
ollut riittävästi erityispätevyyttä 
julkistalouden hallinnoinnin alalla, ja 
edustuston henkilöstöresurssien lujit ‑
taminen oli aivan liian hidasta.71 Hyväksyttyjen 
indikaattoreiden perusteella.
32
 Johtopäätökset 
ja suositukset
64 
Tilintarkastustuomioistuin totesi 
tarkastuksen perusteella, että EU:n 
Haitille vuoden 2010 maanjäristyksen 
seurauksena antama kunnostusapu 
oli kaiken kaikkiaan hyvin suunniteltu, 
mutta ohjelmien täytäntöönpano ei 
ollut riittävän vaikuttavaa. Komissiolla 
oli muiden rahoittajien tavoin suuria 
vaikeuksia tukea kunnostustyötä. Tuen 
hallinnointi oli komissiolle erittäin 
haasteellista, kun yhteistyökump ‑
panina olivat hallinnollisesti heikot 
kansalliset viranomaiset: oli vaikeaa 
tukea sitoutumista ja edistää toimi ‑
vaa hallintoa, kun samanaikaisesti oli 
pyrittävä varmistamaan, että tukea 
on nopeasti saatavilla. Komissio olisi 
kuitenkin voinut parantaa hallinnointia 
niiden tekijöiden osalta, joihin se voi 
vaikuttaa.
65 
Komissio puuttui ensisijaisiin kunnos ‑
tustarpeisiin. Komissio yksilöi yhteis ‑
työssä muiden pääasiallisten rahoit ‑
tajien kanssa asianmukaisesti Haitin 
keskeiset kunnostustarpeet vuoden 
2010 maanjäristyksen jälkeen ja hyväk ‑
syi vakaan yhteistyöstrategian, jonka 
avulla puututtiin maan kohtaamiin 
uusiin haasteisiin ja jatkettiin samalla 
pitkän aikavälin sosioekonomiseen ke ‑
hittämiseen liittyvää tukea. Rahoittaji ‑
en välinen työnjako oli asianmukainen, 
mutta koordinointi takkusi täytäntöön ‑
panovaiheessa (ks. kohdat 18–27).66 
Komission yrityksistä huolimatta hä ‑
täavun, kunnostustoimien ja kehitys ‑
yhteistyön niveltäminen ei toteutunut 
riittävän hyvin. Komissio käytti erilaisia 
täydentäviä välineitä joustavasti ja 
suunnitteli erillisiä kunnostusohjelmia, 
joiden tarkoituksena oli varmistaa 
hätäavun, kunnostustoimien ja kehi ‑
tysyhteistyön niveltäminen. ECHO:lla 
ja EuropeAidilla ei kuitenkaan ollut 
selkeää yhteistä maakohtaista strate ‑
giaa, jonka avulla olisi voitu saada 
aikaan paras mahdollinen synergia ja 
sujuva siirtyminen toimesta toiseen. 
Heikko kansallinen hallinto ja valtion ‑
hallinnon riittämätön sitoutuminen 
uudistukseen asettivat huomattavia 
haasteita vaikuttavalle kunnostamisel ‑
le ja kestävän kehityksen edellytysten 
luomiselle (ks. kohdat 28–40).
67 
Komissio ei varmistanut riittävän 
hyvin EU:n antaman kunnostusavun 
vaikuttavaa täytäntöönpanoa. Tilintar ‑
kastustuomioistuimen tarkastamista 
13 ohjelmasta kymmenessä tuotettiin 
suunnitellut tuotokset tai tuottaminen 
oli todennäköistä; viivästyksiä ilmeni 
kuitenkin lähes kaikissa tapauksissa. 
Kolme ohjelmaa edistyi vain vähäi ‑
sessä määrin – yksi niistä oli suoraa 
talousarviotukea koskeva kymmenen ‑
nen EKR:n ohjelma. Komissio oli hyvin 
tietoinen vaikeasta tilanteesta, mutta 
se ei kuitenkaan hallinnut riittävän 
hyvin tiettyjä huomattavia riskejä, 
jotka liittyivät ohjelman tavoitteiden 
täytäntöönpanoon ja saavuttami ‑
seen. Ohjelmien seuranta perustui 
asianmukaiseen toimintakehykseen, 
mutta komissio ja Euroopan ulkosuh ‑
dehallinto eivät toteuttaneet riittävän 
ajoissa EU:n edustustojen resursseja 
vahvistavia toimenpiteitä. Komissiolla 
ei myöskään ollut riittäviä valmiuksia 
käydä paikan päällä, mikä olisi ollut 
erityisen hyödyllistä nopeasti kehitty ‑
vässä tilanteessa (ks. kohdat 41–63).
33 Johtopäätökset ja suositukset
68 
Tilintarkastustuomioistuin esittää tar ‑
kastuksensa perusteella seuraavat suo ‑
situkset, joiden tarkoituksena on lisätä 
komission toiminnan vaikuttavuutta 
katastrofien jälkeisissä tai epävakaissa 
tilanteissa:
Suositus 1  
Riskienhallinta
Komission olisi arvioitava ohjelmien 
alussa sekä tarvittaessa täytäntöönpa ‑
non aikana ohjelman tavoitteiden saa ‑
vuttamiseen kohdistuvien keskeisten 
riskien todennäköisyyttä ja mahdollisia 
vaikutuksia ja ryhdyttävä toimenpitei ‑
siin riskien ehkäisyä tai lieventämistä 
silmällä pitäen.
Suositus 2  
Hätäavun, 
kunnostustoimien 
ja kehitysyhteistyön 
niveltäminen
EuropeAidin ja ECHOn olisi hyväksyt ‑
tävä yhteinen hätäavun, kunnostus ‑
toimien ja kehitysyhteistyön niveltä ‑
misstrategia, jonka avulla pyrittäisiin 
varmistamaan toimien vaikuttava 
niveltäminen ja synergia. Strategiassa 
olisi määritettävä:
– toimista vastaavien osastojen 
tavoitteet ja toimivaltuudet
– koordinoitujen maakohtais ‑
ten toimintasuunnitelmien 
laadintamenettelyt
– irtautumisstrategiat ja toimia kos ‑
kevan vastuun siirtämismenettelyt.Suositus 3  
Talousarviotuki
Talousarviotukea antaessaan komissi ‑
on olisi koordinoidusti muiden rahoit ‑
tajien kanssa
– annettava riittävästi valmiuksien 
kehittämistukea ja keskityttävä 
keskeisiin julkistalouden hallin ‑
noinnin toimintoihin  – tilivelvolli ‑
suus ja korruptiontorjuntamekanis ‑
mit mukaan lukien
– tuettava tarkoituksenmukaisen 
julkistalouden hallinnoinnin 
uudistusohjelman oikea‑aikaista 
laadintaa
– laadittava tarvittaessa lyhyemmän 
aikavälin toimenpiteitä, joiden 
tarkoituksena on EU:n varojen 
suojaaminen hukkaamiselta, vuo ‑
tovaikutukselta ja tehottomalta 
käytöltä.
Suositus 4  
EU:n edustustoja koskevat 
hätätilasäännökset
Luonnonkatastrofien tai muiden, 
erityisesti EU:n edustuston toimintaan 
vaikuttavien vastaavanlaisten tapahtu ‑
mien kohdalla komission ja Euroopan 
ulkosuhdehallinnon olisi laadittava 
toiminnan jatkuvuuden varmistavia 
menettelyitä, joihin sisältyy säännök ‑
siä esimerkiksi hätäapuhenkilöstön 
siirroista.
34 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
17. kesäkuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

35
 Liitteet
Tarkastetut hankkeet
Yhteistyökumppanin ja hankkeen nimi Kokonaiskustannukset (EU:n 
osuus)Täytäntöönpanokausi
ECHO
1YK:n hankepalveluiden toimisto
Suojat (kunnostustoimet) – Turvallisten ja kestävien suojien 
rakentaminen4,2 miljoonaa euroa (EU: 4,1 miljoo -
naa euroa; 96,5 prosentin osuus)1. lokakuuta 2010 – 14. elokuuta 2011 
(2,5 kuukauden jatko)
2HELP  (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.)
Vesihuolto (suojat)  – Turvallisten tilapäissuojien ja käymälöiden 
rakentaminen2,7 miljoonaa euroa (EU: 2,2 miljoo -
naa euroa; 82,51 prosentin osuus)1. heinäkuuta 2012 – 31. joulukuuta 
2013 (8 kuukauden jatko)
3WHH  (Deutsche Welthungerhilfe eV); German Agro Action)
Katastrofivalmiudet – katastrofi- ja toimintavalmiuksien 
parantaminen887 479 euroa; (EU: 650 000 euroa; 
73,24  prosentin osuus)1. heinäkuuta 2011 – 31. lo -
kakuuta 2012 (1 kuukauden 
jatko) – DIPECHO -hanke
4COOPI  (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy)
Katastrofivalmiudet (koordinointi)  – Katastrofin- ja riskienhallinta -
valmiuksien lujittaminen648 235,00 euroa (EU: 550 000 euroa; 
84,85  prosenttia)13. elokuuta 2012 – 31. joulukuuta 
2013 (4,5 kuukauden jatko)
5Concern Worldwide
Suojat (vesihuolto) – Parannettujen tilapäissuojien rakentaminen 
(pitkällä aikavälillä)5,8 miljoonaa euroa (EU: 5,2 miljoo -
naa euroa, 90 prosenttia tukikelpoi -
sista kokonaiskuluista)1. huhtikuuta 2010 – 30. kesäkuuta 
2011 (3 kuukauden jatko)
6SI (Solidarités internationales; Ranska)
Koordinointi (suojat) – käteistä rahaa työstä -toimet, yhteisön 
komiteoiden perustaminen ja katastrofivalmiudet 2,9 miljoonaa euroa (EU: 99 prosentin 
osuus)1. lokakuuta 2010 – 31. elokuuta 2011
7SI (Solidarités internationales; Ranska) – ELINTARVIKKEET – Elin -
olojen parantaminen, työllisyys- ja yhteiskuntapalveluiden asetta -
minen saataville (esim. tuloa tuottavan toiminnan vakiinnuttami -
nen), elintarviketurvan lujittaminen miljoona euroa (EU: 100 prosenttia)1. syyskuuta 2011 – 31. joulukuuta 
2012 (4 kuukauden jatko)
EuropeAid
8FAO  (YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö); Kaikkein heikoim -
massa asemassa olevien kotitalouksien ja maataloustuottajien 
elintarviketurvan parantaminen Artiboniten alueella1,5 miljoonaa euroa (EU: 80 prosentin 
osuus)1. marraskuuta 2012 – 31. lokakuuta 
2014  
(24 kuukautta)
9Haitin kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä, AFD, 
YK:n yhdyskuntaohjelma Habitat, Ranskan Punainen Risti, 
Solidarités International, Concern Worldwide, Care France, 
Deutsche Welthungerhilfe EV.  Asuinalueiden jälleenrakennusta 
ja kehittämistä koskeva tukiohjelma, jonka tarkoituksena oli 
helpottaa katastrofin kohteeksi joutuneiden väestönosien paluuta 
asianomaisille alueille74,5 miljoonaa euroa (EU: 55,8 mil -
joonaa euroa; Ranska: 10,5 miljoo -
naa euroa; valtioista riippumattomat 
järjestöt: 8 miljoonaa euroa; YK:n 
yhdyskuntaohjelma: 200 000 euroa)7. joulukuuta 2011 – 7. joulukuuta 
2016 (60 kuukautta, johon sisältyy yksi 
jatko)
10Haitin kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä sekä muut 
julkiset ja yksityiset sopimuspuolet.  Haitin jälleenrakennusta 
ja kehittämistä koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa ja 
kasvuun sekä köyhyyden vähentämiseen liittyvää kansallista 
strategiaa tukeva suoran talousarviotuen ohjelma 47 miljoonaa euroa 
(EU:  100  prosenttia)2. toukokuuta 2011 – 2. toukokuuta 
2015 (48 kuukautta)Liite I
36 Liitteet
Yhteistyökumppanin ja hankkeen nimi Kokonaiskustannukset (EU:n 
osuus)Täytäntöönpanokausi
Vakautusväline
Haitin valtion kriisivalmiuksien palauttamisen tukemista koskeva ohjelma; päätös 2010/022-598 – 20 miljoonaa euroa
11YK:n kehitysohjelma  – Käteistä rahaa työstä - toimet elpymispro -
sessin alkuvaiheessa ja vakautusvaiheessaUseiden rahoittajien yhteiset 
toimet, kokonaisarvo 40,9 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria (EU: 5 miljoo -
naa euroa, 16 prosenttia hankkeen 
kokonaiskustannuksista)13. tammikuuta 2010 – 31. joulukuuta 
2012 (vakautusvälineen rahoitusosuus 
ajalta 1. syyskuuta 2010 – 31. elokuuta 
2012)
12Club de Madrid –  Haitin institutionaalisen perustan lujittaminen 
ja maan johtajien sitouttaminen paremmin elpymisprosessiin500 000 euroa (EU: 100 prosenttia)1. heinäkuuta 2010 ja 
29. helmikuuta  2012
13International Management Group (IMG), Belgrade ja yhteinen 
tutkimuskeskus  – Haitin katastrofivalmiuden tukemista koskeva 
ohjelma13,25 miljoonaa euroa IMG -ryhmälle 
(pääkoordinaattori) ja 1,25 miljoo -
naa euroa yhteiselle tutkimuskeskuk -
selle (EU: 100 prosenttia)14. lokakuuta 2010 – 31. toukokuu -
ta 2012 (IMG -ryhmä),
20. joulukuuta 2010 – 19. joulukuuta 
2012 (yhteinen tutkimuskeskus)
Vuoden 2013 lopusta alkaen on määrä maksaa lisäksi 7 miljoonaa euroa institutionaalisten valmiuksien lujittamista koskevan toisen sopimuksen perusteella1.
1  Päätös C(2012) 7698 lopullinen; (CRIS‑päätös 2012/024530); rahoitusosuutta koskevaa sopimusta ei ole allekirjoitettu. Hanke on vielä luonnos ‑
teluvaiheessa, joten sitä ei tutkittu.Liite I
37 Liitteet
Arviointimenetelmä
Tarkastuksessa arvioitiin merkityksellisyyttä, suunnittelua ja tuotoksia komission tulospainotteisen seurantajär ‑
jestelmän (ROM) avulla. Sovelletut kriteerit olivat seuraavat:
Merkityksellisyys
AHanke on selkeästi sisällytetty kansallisiin toimintapolitiikkoihin ja Euroopan komission strategiaan, vastaa erittäin hyvin todettuja ensisijaisia 
tarpeita ja kohdentuu heikossa asemassa oleviin väestöryhmiin.
BSoveltuu hyvin kansallisiin toimintapolitiikkoihin ja Euroopan komission strategiaan (vaikka se ei aina olisi ilmeistä), on merkityksellinen todettu -
jen tarpeiden sekä heikossa asemassa olevien väestöryhmien kannalta.
CJoitakin yhdenmukaisuutta koskevia kysymyksiä/ongelmia kansallisiin ja Euroopan komission toimintapolitiikkoihin tai kohdentamisen merkityk -
sellisyyteen liittyen.
DRistiriidassa kansallisiin toimintapolitiikkoihin tai Euroopan komission strategiaan nähden; merkityksellisyys tarpeiden kannalta on kyseenalai -
nen. Laaja -alaiset muutokset ovat tarpeen.
Suunnittelu
ASelkeä ja hyvin jäsennelty looginen viitekehys; toteutettavissa olevat ja yhdenmukaiset vertikaaliset tavoitteet; riittävä vastaavuus SMART -mää -
ritelmän objektiivisesti todennettavissa olevien indikaattoreiden kanssa; riskit ja paikalliset rajoitteet on yksilöity selkeästi ja ne ovat hallinnassa; 
hanketavoitteet muodostavat yhdyssiteen humanitaarisen avun vaiheen ja kehitysapuvaiheen välille; hankkeen odotetaan johtavan kestävän 
kehityksen uudelleenkäynnistymiseen; hanketoimiin sisältyy valmiuksien kehittämistä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että yhteistyökumppa -
ni ottaa toimista täyden vastuun hankkeen päätyttyä; käytössä on irtaantumisstrategia.
BToimintalogiikka on asianmukainen, joskin se saattaa edellyttää joitakin parannuksia tavoitehierarkian, objektiivisesti todennettavissa olevien 
indikaattoreiden, riskien ja rajoitteiden osalta; hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen on pääosin varmistettu; säädökset 
vastuun täydestä siirtymisestä on laadittu; sitoutumisen parantaminen on kuitenkin suotavaa.
CToimintalogiikkaan liittyvät ongelmat saattavat vaikuttaa hankkeen tuloksellisuuteen ja edistymisen seuranta- ja arviointivalmiuksiin; parannuk -
set ovat tarpeen sitoutumisen ja kestävyyden varmistamista silmällä pitäen.
D Toimintalogiikka on virheellinen ja edellyttää laajamittaista tarkistusta, jotta hanke voisi onnistua.
Tuotokset 
AKaikki tuotokset on toimitettu tai tullaan hyvin todennäköisesti toimittamaan laadukkaasti, mikä edistää tavoitteiden saavuttamista suunnitel -
mien mukaisesti; toimet on pantu täytäntöön aikataulussa ja niitä seurataan säännöllisesti.
BTuotokset on toimitettu tai tullaan hyvin todennäköisesti toimittamaan suunnitelmien mukaisesti, mutta parannukset ovat tarpeen laadun, 
kattavuuden ja ajoituksen osalta. Viivästykset eivät haittaa tuotosten toimittamista.
CJoitakin tuotoksia ei ole toimitettu tai ei tulla toimittamaan ajoissa tai laadukkaasti. Mukautukset ovat välttämättömiä. Toiminta on viivästynyt 
tai poikkeaa jossakin määrin toimintalogiikasta ja suunnitelmista.
DTuotosten laatu ja toimittaminen on sisältänyt ja tulee todennäköisesti sisältämään vakavia puutteita. Mittavat mukautukset ovat tarpeen, jotta 
edes keskeisten tuotosten toimittaminen kyetään varmistamaan. Viivästykset ovat vakavia ja toiminta poikkeaa perustavanlaatuisesti toimintalo -
giikasta ja suunnitelmista.Liite II
38 Liitteet
Ohjelmien arviointi1
(miljoonaa euroa)
Ohjelmat ja yhteistyökumppanitTuki-
välineEuroopan ko -
mission tukiMaksutilan -
ne 31.12.2013Merkityk -
sellisyysSuunnit -
teluTuotoksetTäytäntöönpano-
kausi
1 UNOPS – ECHO/-CR/BUD/2010/02028
Suojat (kunnostustoimet) – Turvallisten 
ja kestävien suojien rakentaminen
ECHO4,1 3,6 B C C 10/2010–08/2011
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) – ECHO/
HTI/BUD/2012/91008
Vesihuolto (suojat) – Turvallisten 
tilapäissuojien ja käymälöiden 
rakentaminen 2,2 1,8 A A A 07/2010–12/2013
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); 
German Agro Action) – ECHO/DIP/
BUD/2011/92002
Katastrofivalmiudet – Katastrofi- ja 
toimintavalmiuksien parantaminen0,7 0,6 A A B 07/2010–10/2012
4 COOPI (Cooperazione Internazio -
nale Fondazione Italy) – ECHO/HTI/
BUD/2012/91016
Katastrofivalmiudet (koordinointi) 
– ECHO/HTI/BUD/2012/91016
– Katastrofin- ja riskinhallintavalmiuk -
sien lujittaminen0,6 0,4 A A A 08/2012-1/2013
5 Concern Worldwide – ECHO/-CR/
BUD/2010/02010
Suojat (vesihuolto) – Parannettujen 
tilapäissuojien rakentaminen (pitkällä 
aikavälillä)5,2 5,2 A B B 04/2010-06/11
6 SI (Solidarités internationales; Ranska) 
– ECHO/-CR/BUD/2010/02045 
Koordinointi (suojat) –  käteistä rahaa 
työstä -toimet, yhteisön komiteoiden 
perustaminen ja katastrofivalmiudet2,9 2,9 A A A 10/10-08/11
7 SI (Solidarités internationales; Ranska) 
– ELINTARVIKKEET – Elinolojen paran -
taminen, työllisyys- ja yhteiskuntapal -
veluiden asettaminen saataville (esim. 
tuloa tuottavan toiminnan vakiinnutta -
minen), elintarviketurvan lujittaminen 1,0 1,0 A B A 09/11–12/12
8 FAO (YK:n elintarvike- ja maatalousjär -
jestö) – Kehitysyhteistyön rahoitus -
väline – elintarvikkeet 2012/299-441; 
Kaikkein heikoimmassa asemassa 
olevien kotitalouksien ja maatalous -
tuottajien elintarviketurvan parantami -
nen Artiboniten alueella
Kehitysyhteistyön 
rahoitusväline – 
elintarvikkeet 1,5 1,1 A CLiian 
aikaista 
arvioida11/2012–10/2014
1 Menetelmän osalta ks. liite II .Liite III
39 Liitteet Liite III(miljoonaa euroa)
Ohjelmat ja yhteistyökumppanitTuki-
välineEuroopan ko -
mission tukiMaksutilan -
ne 31.12.2013Merkityk -
sellisyysSuunnit -
teluTuotoksetTäytäntöönpano-
kausi
9 Asuinalueiden jälleenrakennusta ja ke -
hittämistä koskeva tukiohjelma, jonka 
tarkoituksena oli helpottaa katastrofin 
kohteeksi joutuneiden väestönosien 
paluuta asianomaisille alueille (CRIS 
nro 2011/023-144); Haitin kansallinen 
tulojen ja menojen hyväksyjä, AFD, YK:n 
yhdyskuntaohjelma Habitat, Ranskan 
Punainen Risti, Solidarités Internatio -
nal, Concern Worldwide, Care France, 
Deutsche Welthungerhilfe EV
EKR55,8 11,0 A A B 12/2011–12/2016
10 Haitin jälleenrakennusta ja 
kehittämistä koskevaa kansallista 
toimintasuunnitelmaa ja kasvuun sekä 
köyhyyden vähentämiseen liittyvää 
kansallista strategiaa tukeva suoran 
talousarviotuen ohjelma (CRIS nro 
2010/022-435); Haitin kansallinen 
tulojen ja menojen hyväksyjä sekä muut 
julkiset ja yksityiset sopimuspuolet47, 0 34,9 A C C 05/2011–05/2015
11 YK:n kehitysohjelma – Käteistä rahaa 
työstä -toimet toipumisprosessin alku -
vaiheessa ja vakautusvaiheessa
Vakautusväline5,0 5,0 A A A 09/2010–08/2012
12 Club de Madrid – Haitin institutionaa -
lisen perustan lujittaminen ja maan 
johtajien sitouttaminen paremmin 
toipumisprosessiin0,5 0,5 A A A 07/2010–02/2012
13 International Management Group (IMG), 
Belgrade ja yhteinen tutkimuskeskus – 
Haitin katastrofivalmiuden tukemista 
koskeva ohjelma14,5 13,1 A C C10/2010–05/2012 
(IMG),
12/2010–12/2012 
(yhteinen 
tutkimuskeskus)
KAIKKI YHTEENSÄ 141,0 81,1
40
VII Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen:
i) Suositus on ollut käytössä talousarviotukiohjelmissa 
tammikuusta 2013, jolloin uudet talousarviotukea 
koskevat suuntaviivat hyväksyttiin.
ii) Asianmukainen riskienhallinta on tärkeää kaikissa 
ohjelmissa. Käytössä on yksityiskohtaisia menette ‑
lyjä, joilla varmistetaan, että ohjelmasuunnittelus ‑
sa arvioidaan riskien todennäköisyys, mahdollinen 
vaikutus ja lieventämistoimet. Täytäntöönpanon ai ‑
kana riskienhallinta otetaan huomioon jo käytössä 
olevien menettelyjen puitteissa.
VII Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komissio 
toteuttaa jo hätäavun, kunnostustoimien ja kehitys ‑
yhteistyön niveltämisstrategiaa ja tekee niin jatkos ‑
sakin osana selviytymiskyvyn kehittämisohjelmaa.
 — Komissio hyväksyy suosituksen tämän osan. 
Yhteisen strategian tavoitteet määritellään (ti ‑
lannekohtaisesti) osana maakohtaisten suunni ‑
telmien valmistelua. Osastojen toimivaltuudet 
määritellään niiden tehtävänmäärityksessä.
 — Komissio hyväksyy suosituksen tämän osan 
(vrt. hätäavun, kunnostustoimien ja kehitys ‑
yhteistyön niveltämistä ja työpajoja koskeva 
ohjeistus).
 — Komissio hyväksyy tämän suosituksen osaksi 
maakohtaisia toimintasuunnitelmia.
VII Kolmas luetelmakohta
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen 
suosituksen.
Komissio korostaa, että maissa, joissa vallitsee 
epävakaa tai kriisitilanne tai kriisin jälkitilanne, apu 
on mukautettava tilanteeseen, jotta jonkinasteinen 
onnistuminen varmistetaan. Komissio on kehittänyt 
tätä varten erityistukivälineen, niin kutsutun val ‑
tiorakenteiden kehittämistä koskevan sopimuksen, 
joka sisältää määräyksiä tällaisia tilanteita varten.
Komissio haluaa korostaa, että tilintarkastustuo ‑
mioistuimen suositus 3 sisältyy talousarviotukea 
koskeviin suuntaviivoihin.Tiivistelmä
III
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto haluavat 
korostaa, että useimpien hankkeiden tavoitteet 
saavutettiin huolimatta vaikeasta tilanteesta, jossa 
hankkeet toteutettiin.
Komissio onnistui lieventämään joidenkin viivästyk ‑
siä aiheuttaneiden ulkoisten tekijöiden vaikutusta.
V
Vaikka Haitissa ei edellytetty virallista yhteistä maa ‑
kohtaista strategiaa hätäavun, kunnostustoimien 
ja kehitysyhteistyön niveltämistä varten, komission 
yksiköt koordinoivat omat lähestymistapansa ja var ‑
mistivat hätäavun ja kehitysyhteistyön alakohtaisen 
niveltämisen. Rahoitusjaksolla 2014–2020 on otettu 
käyttöön hätäavun, kunnostustoimien ja kehitys ‑
yhteistyön täydelliseen ja järjestelmälliseen niveltä ‑
miseen perustuva lähestymistapa.
VI
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto korostavat, 
että useimpien hankkeiden suunnitellut tavoitteet 
on saavutettu.
Riskien osalta komissio ja Euroopan ulkosuhdehal ‑
linto haluavat muistuttaa, että epävakaassa maassa 
toimimiseen liittyy väistämättä riskejä. Riskit 
tunnistettiin ja mahdollisia riskien lieventämistoi ‑
menpiteitä toteutettiin, mutta joissakin tapauksissa 
komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto päättivät 
panna ohjelmat täytäntöön riskeistä huolimatta 
voidakseen edistää väestön hyvinvointia.
Edustuston valmiuksia vahvistettiin siinä määrin 
kuin talousarvioon ja henkilöstöresursseihin liitty ‑
vät rajoitukset ja voimassa olevat hallintomenette ‑
lyt sallivat.
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat 
ottaneet oppia Haitin maanjäristyksestä ja muiden 
maiden kriiseistä saaduista kokemuksista ja otta ‑
neet käyttöön useita nopeita valmiustoimia.Komission ja Euroopan 
ulkosuhdehallinnon 
vastaukset
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset41
Koordinaatiota on päätoimipaikan tasolla vahvis ‑
tettu huomattavasti useilla eri toimilla ja menette ‑
lyillä, joista mainittakoon seuraavat:
 — selviytymiskykyä koskeva toimintasuunnitelma,
 — EU:n ja jäsenvaltioiden yhteinen ohjekirje, joka 
koskee EU:n lähestymistapaa selviytymiskyvyn 
kehittämiseen; tavoitteena on edistää EU:n ja 
sen jäsenvaltioiden vaikuttavaa yhteistoimintaa, 
jossa nivelletään toisiinsa humanitaarinen apu, 
pitkäaikainen kehitysyhteistyö ja jatkuva poliit ‑
tinen sitoutuminen sekä EU:n että kansallisella 
tasolla,
 — siirtymävaihetta käsittelevä yksiköiden välinen 
ryhmä,
 — hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteis ‑
työn niveltämistä koskevat ohjeet,
 — ohjelmia koskevat viralliset ja epäviralliset 
neuvotteluprosessit.
35 b)
Komissio katsoo, että vaikka yksiköiden toimintaval ‑
tuudet ja menettelyt ovat erilaiset, niiden näkemyk ‑
set eivät poikkea toisistaan. ECHO:lla ei ole val ‑
tuuksia toteuttaa pitkäaikaisia kehitysinvestointeja, 
joten se ei voi rahoittaa pysyviä asuinrakennuksia.
On huomattava, että komissio lopetti vuonna 
2013 tilapäissuojien rahoittamisen Port‑au‑Prin ‑
cessa, jossa on kehittynyt vaikuttavaa synergiaa 
ECHO:n yhteistyökumppaneiden hankkiman koke ‑
muksen ja kehitys ‑ ja yhteistyöpääosaston (Europe ‑
aid) rahoittaman asuinalueiden jälleenrakennus ‑ ja 
kehittämisohjelman välille. ECHO rahoitti perinteis ‑
ten kreolitalojen muotoa jäljitteleviä tilapäissuojia 
Palmesin alueella maanjäristyksen keskuksessa, 
missä maata oli riidattomasti käytettävissä eikä 
slummiutumisen edistämisen riskiä ollut. Monissa, 
ellei useimmissa tapauksissa tilapäissuojan saami ‑
nen merkitsi edunsaajalle parannusta verrattuna 
asuinoloihin ennen maanjäristystä.VII Neljäs luetelmakohta
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
tämän suosituksen mutta haluavat huomauttaa, 
että kaikissa edustustoissa on tällä välin otettu käyt ‑
töön Euroopan ulkosuhdehallinnon vastuulla toteu ‑
tettavia toiminnan jatkuvuuden varmistavia toimen ‑
piteitä ja hätäapuhenkilöstön siirroista on annettu 
määräykset. Lisäksi komissio haluaa huomauttaa, 
että EU:n henkilöstön turvallisuuden varmistaminen 
on ensisijainen prioriteetti kriisi ‑ tai katastrofitilan ‑
teissa maissa, joissa on läsnä EU:n henkilöstöä.
Huomautukset
Komissio katsoo, että vaikeat olosuhteet 
huomioon ottaen hätäavun, kunnostus -
toimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen 
toteutui riittävän hyvin.
35
Vaikka yhteistä strategiaa ei virallisesti vahvistettu, 
käytännössä yhteistyökumppaneiden välillä jär ‑
jestettiin useita kokouksia ja ECHO ja Europeaid 
vaihtoivat tietoja keskenään. Siten varmistettiin, 
että humanitaarinen apu ja kehitysyhteistyöstä 
rahoitetut toimet täydensivät toisiaan ja niveltyivät 
toisiinsa.
Komissio on ponnistellut merkittävästi tilanteen 
parantamiseksi Euroopan parlamentin talousarvion 
valvontavaliokunnan valtuuskunnan Haitin matkan 
jälkeen.
ECHO:n kenttätyöntekijöiden ja EU:n edustuston 
välinen koordinointi varmistetaan järjestämällä 
säännöllisesti kokouksia, joissa toiselle osapuolelle 
tiedotetaan ohjelmien suunnittelusta ja saavute ‑
tusta edistyksestä ja niistä neuvotellaan yhdessä. 
ECHO ja edustusto suunnittelevat parhaillaan 
yhteistä humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön 
kehystä. Lisäksi edustuston päällikkö edustaa EU:n 
humanitaarista näkökulmaa.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 42
43
Äkillisten kriisien aiheuttamiin hätäaputoimiin 
liittyy tavallisesti riskejä, jotka voivat joko aiheuttaa 
viiveitä tai joissakin tapauksissa vaatia lieventäviä 
toimenpiteitä hankkeiden myönteisen tuloksen 
varmistamiseksi.
Tältä pohjalta katsottuna yhteistyötä vaikeuttivat 
ensisijaisesti monimutkaiseen humanitaariseen 
tilanteeseen liittyvät ulkoiset tekijät, jotka johtivat 
tukialueen muutokseen. Esteistä huolimatta yhteis ‑
työkumppanit pystyivät saavuttamaan toimille 
asetetut tavoitteet. ECHO ja yhteistyökumppanit 
keskustelivat hankkeiden toteutukseen tehdyistä 
muutoksista asianmukaisesti ennen päätösten 
tekoa.
Tämän tyyppisiä hankaluuksia on vaikea ennakoida 
suunniteltaessa neuvotteluja paikallisten tai kansal ‑
listen viranomaisten kanssa.
44
Kunnostushankkeen toteutusta vaikeutti kaksi 
ongelmaa:
1) Bristou‑Bobinin alueella, jossa ECHO:n rahoittama 
hanke toteutettiin, esiintyi yhteiskunnallista rauhat ‑
tomuutta. Toiminta estyi turvallisuussyistä vaaleihin 
tai paikallisyhteisön ongelmiin liittyvien toistuvien 
väkivaltaisten välikohtausten takia.
2) Yhteistyökumppani totesi myös hankkeen aikana, 
että julkisten töiden ministeriö (MTPTC) oli jättänyt 
arvioimatta 30 prosenttia Bristou‑Bobinin raken ‑
nuksista. Rakennukset oli odottamatta arvioita ‑
va, mikä sekin vaaransi tulosten aikaansaamisen 
suunnitellusti.35 c)
EU:n rahoittamat humanitaariset toimet perustuvat 
tarpeisiin. ECHO:n irtaantumisstrategiaa Haitista ei 
sinällään ole virallisesti vahvistettu. Humanitaarisen 
apuvälineen käytön asteittaisen lopettamisen edel ‑
lytykset on kuitenkin järjestelmällisesti ilmoitettu 
kaikissa asianomaisissa ECHO:n rahoituspäätöksissä.
37
Viivästyksiä aiheuttivat etupäässä ulkoiset tekijät, 
jotka johtuivat nopeasti muuttuvasta tilanteesta 
ja joihin ECHO:n yhteistyökumppanit eivät voineet 
vaikuttaa.
40
Talousarviotuen periaatteiden mukaan maksut 
perustuvat saavutettuihin tuloksiin. Se edellyt ‑
tää ennakoitavuuden ja ehdollisuuden herkkää 
tasapainoa.
EU ja muut rahoittajat kieltäytyivät maksuista 
kesällä 2012 kansallisten tarkastuskertomusten 
takia. Niissä ilmoitettiin puutteista julkisissa han ‑
kintamenettelyissä hätätilan aikana vuonna 2011. 
Rahoittajayhteisön painostuksen ansiosta perustet ‑
tiin erityinen tarkastuskomitea arvioimaan hätätila ‑
lain mukaisilla menettelyillä tehtyjä 41:tä sopimusta. 
Hallitus peruutti kuusi tällaista sopimusta tarkas ‑
tuskomitean suositusten perusteella, minkä jälkeen 
rahoittajat aloittivat maksut uudelleen. Tämä on 
havainnollinen osoitus talousarviotukitoimien 
mahdollisesta vipuvaikutuksesta talouspolitiikan 
hallinnon parantamiseksi ja ohjelman panoksesta 
uudistusten edistämisessä.
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto 
katsovat, että EU:n kunnostusavun täytän -
töönpano oli pääosin vaikuttavaa.
42
Vaikeat olosuhteet olivat tärkein syy viivästyksiin, 
mutta niistä huolimatta useimmissa ohjelmissa 
saavutettiin tavoitellut tulokset.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset43
julkistalouden hallinnointistrategia asetettiin Haitia 
koskevan, marraskuussa 2013 hyväksytyn uuden 
talousarviotukiohjelman ensimmäisen maksun 
ennakkoehdoksi. Ennakkoehto on nyt täytetty, kun 
strategia on äskettäin hyväksytty.
56
Komissio katsoo, että se on hallinnut asianmu ‑
kaisesti EU:n ohjelmien täytäntöönpanon riskejä. 
Epävakaassa maassa toimimiseen liittyy väistämättä 
riskejä.
56 a)
Maanjäristyksen jälkeen vallinnut kaaos kärjisti 
tullausongelmia. Kaikki täytäntöönpanoon osallis ‑
tuneet yhteistyökumppanit tekivät järjestelmällisen 
riskianalyysin, ja muun muassa tullin aiheuttamat 
viiveet oli otettu huomioon ehdotusten loogisissa 
viitekehyksissä ja kirjattu niihin. Tällaisten viiveiden 
kestoa oli tietenkin mahdotonta ennakoida täsmäl ‑
leen. Kun otetaan huomioon, että väestön asumis ‑
tarpeita ei ollut mahdollista täyttää muutoin kuin 
tuomalla suojia maahan, toimen edut olivat paina ‑
vampia kuin tullin viiveisiin liittyvät tunnetut riskit.
56 b)
EU:n ohjelma, jolla tuettiin pienimuotoista siemen ‑
tuotantoa harjoittavia paikallisia viljelijäryhmiä, täy ‑
densi muiden rahoittajien maatalousministeriölle 
myöntämää institutionaalista tukea, jonka tarkoi ‑
tuksena oli siementuotantoalan elvyttäminen ja sen 
laadunvalvontavalmiuksien lujittaminen.46
Komissio päätti lopullisen arviointikertomuksen 
perusteella puuttua mainittuihin ongelmiin, jotka 
koskivat riittämätöntä ja tarpeita vastaamatonta 
koulutusta sekä hätäapupakkausten sisällön puut ‑
teellista laatua, ja muihin haasteisiin jatkamalla 
siirtymävaiheen ohjelmaa kolmen vuoden ajan 
sellaisen täytäntöönpanokumppanin kanssa, jolla 
on enemmän paikallista kokemusta.
48
Komissio pyrkii saamaan tasapainoon toisaalta 
ohjelmat, joihin edunsaaja on täysin sitoutunut ja 
jotka pannaan täytäntöön sen kautta, jotta edun ‑
saajan valmiudet kehittyvät, ja toisaalta nopeat 
ohjelmatulokset. Komissio on pyrkinyt tasapainoon 
tekemällä yhteistyötä eri kumppanien kanssa.
51
Toimenpiteet puutteellisen suunnittelun korjaami ‑
seksi on jo toteutettu.
53
Komissio myöntää, että maksatuksessa ei nouda ‑
tettu tiukasti alustavaa aikataulua, mutta on yhtä 
mieltä siitä, että maksujen pidättäminen oli välttä ‑
mätöntä rahoitussopimuksen ehtojen noudattami ‑
seksi ja uudistuksiin kannustamiseksi.
54
Talousarviotukea koskevissa suuntaviivoissa ei 
edellytetä asianmukaista julkistalouden hallinnoin ‑
tistrategiaa talousarviotuen kelpoisuusehtona, 
vaan edellytyksenä ovat uudistuspyrkimykset, jotka 
voidaan käsittää alakohtaisiksi julkistalouden hallin ‑
nointistrategioiksi. Haitissa hallitus hyväksyi vasta 
äskettäin, toukokuussa 2014, kattavan julkistalou ‑
den hallinnointistrategian, mutta se on jo pitkään 
toteuttanut useita uudistusstrategioita, jotka kos ‑
kevat julkistalouden hallinnoinnin eri puolia. Lisäksi 
talousarviotukea koskevassa komission enna ‑
koivassa lähestymistavassa kattava ja realistinen 
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 44
Vuonna 2013 hyväksytyssä uudessa talousarviotu ‑
kiohjelmassa (valtiorakenteiden kehittämistä kos ‑
keva sopimus) teknisen avun määrärahoja on lisätty 
12 miljoonaan  euroon hallituksen valmiuksien 
kehittämiseen liittyvien tarpeiden kattamiseksi.
Laatikko 7
Marraskuussa 2013 hyväksytty Haitia koskeva 
uusi talousarviotukiohjelma perustuu epävakaita 
maita koskevaan erityiseen menettelyyn. Toimeen 
sisältyvät muiden toimenpiteiden ohella virkamies ‑
ten palkanmaksun tarkastaminen, verohallinnon 
lujittaminen ja ylimmälle tarkastuselimelle ( Cour 
supérieure des comptes et du contentieux administra ‑
tif) annettava erityistuki.
58
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto olivat 
harkinneet perinpohjaisesti Haitin poliittisia riskejä, 
mutta ne päättivät kaikesta huolimatta toimia, 
koska mahdolliset edut, myös mahdollisuus poliit ‑
tisen toiminnan kautta tukea uudistuksia, painoivat 
riskejä enemmän.
Lieventäviä toimenpiteitä toteutettiin mahdol ‑
lisuuksien mukaan ottamalla huomioon Haitin 
instituutioiden rajoitetut valmiudet ja tarve kunni ‑
oittaa Haitin täysivaltaisuutta. EU on syventänyt ja 
tiivistänyt Haitin kanssa käytävää poliittista vuoro ‑
puhelua, mistä ovat osoituksena lukuisat korkean 
tason yhteydet kahden viime vuoden aikana ja 
jäsennellyn, säännöllisen poliittisen vuoropuhelun 
aloittaminen joulukuussa 2013. Poliittisen vakauden 
edistämiseen tähtääviä erityistukitoimia toteute ‑
taan parhaillaan. Komissio ja Euroopan ulkosuhde ‑
hallinto haluavat myös korostaa, että demokratian 
lujittaminen ja poliittinen vakauttaminen voidaan 
Haitin poliittisessa ilmapiirissä saavuttaa vain 
pitkällä aikavälillä haitilaisten itsensä käynnistämän 
prosessin kautta, kuten Haitin sisäisessä vuoropuhe ‑
lussa äskettäin saavutettu edistys osoittaa.56 c)
Hankkeen suunniteltu tavoite oli saada aikaan 
välitön vaikutus toiminnallisella tasolla antamalla 
käyttöön 300 konttia hätävarusteita ja koulutta ‑
malla paikallisia vapaaehtoisia käyttämään välineitä 
luonnonkatastrofien sattuessa. Hankkeessa onnis ‑
tuttiin sijoittamaan maahan 302 konttia pidentä ‑
mällä toteutusaikaa vain kahdella kuukaudella ja 
antamaan peruskoulutusta 3 041 paikalliselle vapaa ‑
ehtoiselle. Samalla se toimi pilottihankkeena, joka 
voitiin toteuttaa (Euroopan kehitysrahaston) Haitin 
yhteistyömäärärahojen puitteissa.
Täytäntöönpanokumppanin valinnan osalta komis ‑
sio haluaa huomauttaa, että tähän toimeen ei ollut 
saatavana yhtään kumppania, jolla olisi ollut pitkä ‑
aikaista asianmukaista kokemusta Haitista.
Laatikko 6
Haitin viranomaiset (DPC – Direction de la Protection 
Civil ) ja asianomaisten kylien pormestarit olivat 
osoittaneet konttien sijoituspaikat. DPC on ilmoit ‑
tanut, että vain kymmenessä tapauksessa (yhteensä 
302 kontista) uudelleen sijoittaminen oli tarpeen.
Vapaaehtoisten riittämättömään koulutukseen 
puututaan siirtymävaiheen ohjelman jatko‑osassa. 
Lisäksi siinä edistetään vapaaehtoisverkoston 
pysyvyyttä sisällyttämällä se rakenteellisesti alue ‑ 
ja paikallisviranomaisiin ( collectivités territoriales ), 
ja hätäapupakkausten varusteita täydennetään 
tarvittaessa.
57
Talousarviotukiohjelma suunniteltiin maanjäristyk ‑
sen jälkeen koordinoimalla tuki muiden talousarvio ‑
tuen rahoittajien kanssa. Painopisteenä oli tarjota 
hallitukselle sen suuresti tarvitsemia käteisvaroja, ja 
liitännäistoimissa otettiin huomioon muiden rahoit ‑
tajien suunnittelema tekninen tuki.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset45
67
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto korostavat, 
että useimpien hankkeiden suunnitellut tavoitteet 
on saavutettu.
Riskien osalta komissio ja Euroopan ulkosuhdehal ‑
linto haluavat muistuttaa, että epävakaassa maassa 
toimimiseen liittyy väistämättä riskejä. Riskit 
tunnistettiin ja mahdollisia riskien lieventämistoi ‑
menpiteitä toteutettiin, mutta joissakin tapauk ‑
sissa komissio päätti panna ohjelmat täytäntöön 
riskeistä huolimatta voidakseen edistää väestön 
hyvinvointia.
Edustuston valmiuksia vahvistettiin siinä määrin 
kuin talousarvioon ja henkilöstöresursseihin liitty ‑
vät rajoitukset ja voimassa olevat hallintomenette ‑
lyt sallivat.
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat 
hyödyntäneet Haitin maanjäristyksestä ja muiden 
maiden kriiseistä saatuja kokemuksia ja ottaneet 
käyttöön useita nopeita valmiustoimia.
Suositus 1
Komissio hyväksyy tämän suosituksen:
i) Suositus on ollut käytössä talousarviotukiohjelmissa 
tammikuusta 2013, jolloin uudet talousarviotukea 
koskevat suuntaviivat hyväksyttiin.
ii) Asianmukainen riskienhallinta on tärkeää kaikissa 
ohjelmissa. Käytössä on yksityiskohtaisia menette ‑
lyjä, joilla varmistetaan, että ohjelmasuunnittelus ‑
sa arvioidaan riskien todennäköisyys, mahdollinen 
vaikutus ja lieventämistoimet. Täytäntöönpanon ai ‑
kana riskienhallinta otetaan huomioon jo käytössä 
olevien menettelyjen puitteissa.
Suositus 2
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komissio 
toteuttaa jo hätäavun, kunnostustoimien ja kehitys ‑
yhteistyön niveltämisstrategiaa ja tekee niin jatkos ‑
sakin osana selviytymiskyvyn kehittämisohjelmaa.59
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto haluavat 
korostaa, että valmiuksia lujitettiin niin paljon kuin 
talousarvioon ja henkilöstöresursseihin liittyvät 
rajoitukset ja voimassa olevat hallintomenettelyt 
sallivat. Edustusto joutui työskentelemään erittäin 
vaikeissa olosuhteissa, samoin kuin kaikki kansalli ‑
set ja kansainväliset yhteistyökumppanit: edustus ‑
ton rakennusta pidettiin vaarallisena ja edustuston 
käytössä olevaan turvalliseen asuntoon perustettiin 
väliaikainen toimistotila. Maanjäristyksen jälkeen 
edustuston henkilöstö evakuoitiin Dominikaaniseen 
tasavaltaan, ja paikalle jäivät vain edustuston pääl ‑
likkö ja keskeinen turvallisuus ‑ ja hallintohenkilöstö.
Dominikaanisen tasavallan edustusto ja komission 
päätoimipaikka antoivat taustatukea.
63
Edustuston rajoitettuja resursseja täydennettiin 
vuosina 2010  ja 2011 päätoimipaikan lisätuella. 
Esimerkiksi päätoimipaikan talousarviotukiasiantun ‑
tijat matkustivat säännöllisesti Haitiin ja edustivat 
EU:ta hallituksen kanssa järjestetyissä rahoittajien 
koordinointikokouksissa.
Johtopäätökset ja suositukset
64
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat tyyty ‑
väisiä tilantarkastustuomioistuimen osin myöntei ‑
siin johtopäätöksiin. Useimpien hankkeiden tavoit ‑
teet saavutettiin huolimatta vaikeasta tilanteesta, 
jossa hankkeet toteutettiin.
66
Vaikka Haitissa ei edellytetty virallista yhteistä maa ‑
kohtaista strategiaa hätäavun, kunnostustoimien 
ja kehitysyhteistyön niveltämistä varten, komission 
yksiköt koordinoivat omat lähestymistapansa ja var ‑
mistivat hätäavun ja kehitysyhteistyön alakohtaisen 
niveltämisen. Rahoitusjaksolla 2014–2020 on otettu 
käyttöön hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyh ‑
teistyön täydelliseen ja järjestelmälliseen niveltämi ‑
seen perustuva lähestymistapa.
Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon vastaukset 46
Suositus 2 - Ensimmäinen 
luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen tämän osan. Yhtei ‑
sen strategian tavoitteet määritellään (tilanne ‑
kohtaisesti) osana maakohtaisten suunnitelmien 
valmistelua. Osastojen toimivaltuudet määritellään 
niiden tehtävänmäärityksessä.
Suositus 2 - Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen tämän osan (vrt. 
hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön 
niveltämistä ja työpajoja koskeva ohjeistus).
Suositus 2 - Kolmas luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osaksi maa ‑
kohtaisia toimintasuunnitelmia.
Suositus 3
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen 
suosituksen.
Komissio korostaa, että maissa, joissa vallitsee 
epävakaa tai kriisitilanne tai kriisin jälkitilanne, apu 
on mukautettava tilanteeseen, jotta jonkinasteinen 
onnistuminen varmistetaan. Komissio on kehittänyt 
tätä varten erityistukivälineen, niin kutsutun val ‑
tiorakenteiden kehittämistä koskevan sopimuksen, 
joka sisältää määräyksiä tällaisia tilanteita varten.
Komissio haluaa korostaa, että tilintarkastustuo ‑
mioistuimen suositus 3 sisältyy talousarviotukea 
koskeviin suuntaviivoihin.
Suositus 4
Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto hyväksyvät 
tämän suosituksen mutta haluavat huomauttaa, 
että kaikissa edustustoissa on tällä välin otettu käyt ‑
töön Euroopan ulkosuhdehallinnon vastuulla toteu ‑
tettavia toiminnan jatkuvuuden varmistavia toimen ‑
piteitä ja hätäapuhenkilöstön siirroista on annettu 
määräykset. Lisäksi komissio haluaa huomauttaa, 
että EU:n henkilöstön turvallisuuden varmistaminen 
on ensisijainen prioriteetti kriisi ‑ tai katastrofitilan ‑
teissa maissa, joissa on läsnä EU:n henkilöstöä.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ‑AB‑14‑013‑FI‑C ISSN 1831 ‑0958Haitiin 12.  tammikuuta 2010  iskenyt maanjäristys 
vaati suuren määrän ihmishenkiä ja aiheutti 
mittavaa tuhoa Haitin pääkaupungissa ja sen 
lähialueilla. Tässä kertomuksessa Euroopan 
tilintarkastustuomioistuin arvioi, suunniteltiinko 
ja toteutettiinko EU:n Haitille maanjäristyksen 
seurauksena antama kunnostusapu hyvin. 
Lisäksi se arvioi, nivelsikö komissio tehokkaasti 
toisiinsa hätäavun, kunnostustoimet ja 
kehitysavun. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa, että kunnostusapu oli kaiken kaikkiaan 
hyvin suunniteltu ja apu kohdentui maan 
keskeisiin tarpeisiin. Ohjelmia ei kuitenkaan 
pantu täytäntöön riittävän vaikuttavasti, 
eikä hätäavun, kunnostustoimien ja 
kehitysyhteistyön niveltäminen toteutunut 
riittävän hyvin. Tämä johtui osittain 
tilanteen vaikeudesta ja kansallisten 
viranomaisten toiminnan heikkoudesta. 
Tilanteeseen vaikuttivat kuitenkin myös 
tietyt hallinnointipuutteet, joihin komissio voi 
vaikuttaa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN