Kun ehdotetut säännöt on hyväksytty, kansallisilla kilpailuviranomaisilla on käytössään yhteiset vähimmäistason välineet ja tehokkaat täytäntöönpanovaltuudet, joilla varmistetaan, että

Kuluneina vuosikymmeninä kilpailupolitiikalla on ollut suuri merkitys ihmisten elämässä. Euroopan kansalaiset eivät ehkä aina tunne kilpailusääntöjä, mutta he ovat joka päivä tekemisissä markkinoiden kanssa. Kilpailu saa yritykset kilpailemaan ansioilla – hinnoilla, laadulla ja innovaatioilla – ja vastaamaan kuluttajien tarpeisiin. Kannustamalla yrityksiä parantamaan toimintaansa kilpailu antaa vallan kuluttajien käsiin.

Rooman sopimuksella laskettiin perusta nykypäivän Euroopan unionille, ja vuonna 2017 tuli kuluneeksi 60 vuotta sopimuksen allekirjoittamisesta. Se tarkoittaa, että myös EU:n kilpailupolitiikkaa on pantu täytäntöön yli 60 vuotta. EU:lla on olemassaolonsa ensimmäisestä päivästä alkaen ollut sääntöjä, jotka puolustavat reilua, vääristymätöntä kilpailua.

Digitaaliteknologia on nykyään olennainen osa EU:n kansalaisten elämää kotona, työpaikalla, opiskelun yhteydessä ja matkoilla. Internetiä käyttää päivittäin 360 miljoonaa eurooppalaista, ja heistä lähes 60 prosenttia tekee sen matka- tai älypuhelimen kautta. Tämän kehityksen tuomien uusien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla Eurooppa tarvitsee todella yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat. Kilpailupolitiikka on olennainen osa komission strategiaa digitaalisten sisämarkkinoiden parantamiseksi ja vahvistamiseksi, jotta voidaan luoda uutta kasvua ja satoja tuhansia uusia työpaikkoja.

Uusia sääntöjä koskeva ehdotus annetaan direktiivin muodossa, jotta kansalliset erityispiirteet voidaan ottaa huomioon. Direktiivi on toimitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi tavanomaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti. Kun ehdotus on hyväksytty, jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä.

d) viranomaisilla on riittävät välineet määrätä oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ehdotuksessa varmistetaan, että ’yrityksen’, ’emoyhtiön vastuuvelvollisuuden’ ja ’seuraajan’ käsitteitä sovelletaan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti niin, etteivät yritykset voi välttyä sakoilta yritysten uudelleenjärjestelyillä. Kansalliset kilpailuviranomaiset voivat myös panna täytäntöön sakkojen perinnän niiltä rikkomiseen osallistuneilta yrityksiltä, joilla ei ole laillista toimipaikkaa niiden alueella. Tämä on tärkeä seikka, sillä yhä useammat yritykset toimivat kansainvälisesti;

c) viranomaisilla on tarvittavat valtuudet kerätä kaikki merkitykselliset todisteet, kuten oikeus tehdä hakuja matkapuhelimissa, kannettavissa tietokoneissa ja tableteissa;

Komissio hyväksyi huhtikuussa 2017 sulautuma-asetuksen nojalla ehdotetun yrityskaupan, jossa Twenty-First Century Fox, monialainen maailmanlaajuinen mediayhtiö, jonka päätoimipaikka on Yhdysvalloissa, hankkisi Skyn. Sky on johtava maksutelevisioyhtiö Itävallassa, Saksassa, Irlannissa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun taas Twenty-First Century Fox on yksi Hollywoodin kuudesta suurimmasta elokuvastudiosta ja TV-kanavayhtiö. Fox ja Sky toimivat lähinnä eri markkinoilla Itävallassa, Saksassa, Irlannissa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Komissio päätteli, että kauppa ei aiheuta kilpailuongelmia Euroopassa.

Media-ala on ratkaisevan tärkeä tieto- ja viestintäteknologioiden edistymisen ja kulttuurin, tiedottamisen, koulutuksen ja demokratian kehittämisen ja ylläpitämisen kannalta. Kun digitaalista sisältöä on yhä enemmän saatavilla ja sitä jaetaan erilaisten alustojen kautta (maanpäällinen digitaaliverkko, kaapeli, satelliitti, internet, mobiiliverkot), yritykset ryhtyvät usein yhdistämään sisällön tuotantoa ja sen jakelua. Kun komissio arvioi media-alan yrityskeskittymiä, yksi sen painopisteistä on varmistaa, ettei keskittymä vaikuta kielteisesti keskeisten osatekijöiden – sisällön, teknologian tai yhteenliitettävyyden – saatavuuteen.

Helmikuussa 2017 komissio käynnisti kolme erillistä tutkintaa arvioidakseen, estävätkö tietyt verkkomyyntikäytännöt kuluttajia hyödyntämästä rajatylittäviä valikoimia ja ostamasta kulutuselektroniikkaa, videopelejä ja hotellimajoitusta kilpailukykyiseen hintaan. Tutkintojen tarkoituksena on puuttua ongelmiin, jotka liittyvät yritysten välisiin vertikaalisiin sopimuksiin sisältyviin vähimmäishintojen rajoituksiin, sijaintiin perustuvaan syrjintään ja maarajoituksiin. Komission verkkokauppaa koskevan alakohtaisen tutkinnan alustavien tulosten mukaan näiden rajoitusten käyttö on yleistä kaikkialla EU:ssa.

Googlen lippulaivatuote on Google-hakukone, jonka hakutuloksista käyttäjät maksavat luovuttamalla tiettyjä tietoja itsestään. Google toi vuonna 2004 oman tuotteensa myös Euroopan hintavertailupalvelujen markkinoille. Tuotteen nimi on nykyään ”Google Shopping”. Vuonna 2008 Google alkoi hintavertailupalvelunsa suosimiseksi toteuttaa Euroopan markkinoilla strategiaa, joka perustui Googlen määräävään markkina-asemaan geneeristen internethakujen markkinoilla eikä kilpailuun hintavertailutuotteen ominaisuuksilla. Google sijoitti järjestelmällisesti oman hintavertailupalvelunsa näkyvälle paikalle hakutulosluetteloissa ja sijoitti kilpailevat hintavertailupalvelut hakutulosluetteloissaan alemmaksi. Tutkimuksissa osoitettiin, että ensimmäinen kilpaileva palvelu näkyi Googlen hakutuloksissa keskimäärin vasta sivulla neljä ja muut vielä kauempana alkupäästä. Sen sijaan Googlen omaan hintavertailupalveluun ei sovellettu Googlen geneerisen haun algoritmeja, kuten tällaista alemmaksi sijoittamista. Tästä syystä sen oman palvelun näkyvyys hakutuloksissa oli selvästi parempi kuin kilpailevien palvelujen.

Toukokuussa komissio hyväksyi Vivendin toteuttaman Telecom Italiaa koskevan tosiasiallisen määräysvallan hankkimisen. Sekä Telecom Italia (Italia) että Vivendi (Ranska) toimivat TV-kanavien lähetyksiin käytettävien maanpäällisten digitaaliverkkojen käyttöoikeuksien tukkumarkkinoilla kahdessa muussa yhtiössä, Persiderassa ja Mediasetissä, omistamiensa osuuksien kautta. Komissio katsoi, että kaupan jälkeen Vivendillä olisi ollut kannustin nostaa hintoja, joita se perii TV-kanavilta maanpäällisten digitaali-TV-verkkojen käyttöoikeuksien tukkumarkkinoilla. Ratkaistakseen komission havaitsemat kilpailuongelmat Vivendi sitoutui luopumaan Telecom Italian omistuksessa olevista Persideran osakkeista. Komission päätöksen ehtona on sitoumusten täysimääräinen noudattaminen.

Komissiolla on yksinomainen toimivalta arvioida ehdotettujen toimien vaikutusta kilpailuun eri markkinoilla Euroopan talousalueella (ETA). EU:n sulautuma-asetuksessa todetaan kuitenkin, että jäsenvaltiot voivat ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, ehdotettujen toimien kieltäminen mukaan luettuna, suojellakseen muita oikeutettuja etuja, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuutta. Tässä yhteydessä Yhdistyneen kuningaskunnan kulttuuri-, media- ja urheiluministeri harkitsee tarvittaviin toimenpiteisiin ryhtymistä suojellakseen tiedotusvälineiden moniarvoisuutta Yhdistyneessä kuningaskunnassa suhteessa Skyn ja Twenty-First Century Foxin ehdotettuun sulautumiseen.

Komissio on myös hyväksynyt kaksi tukijärjestelyä, joilla tuetaan opetustarkoitukseen tehtyjen ja kulttuurisesti arvokkaiden digitaalisten videopelien kehittämistä ja markkinointia Saksassa ja Tanskassa.

Yrityskeskittymien valvonta ja oikeiden tietojen toimittamisen merkitys

Arvioidessaan ehdotettua yrityskeskittymää komission on voitava tehdä päätöksiä täysin tietoisena tosiasioista. EU:n sulautuma-asetuksessa yrityskeskittymätutkimuksen kohteena olevat yritykset velvoitetaan toimittamaan virheettömiä tietoja, jotka eivät ole harhaanjohtavia, sillä tämä on olennaista, jotta komissio voi tarkastella yrityskeskittymiä ja yrityskauppoja oikea-aikaisesti ja tehokkaasti. Tämä velvoite on voimassa riippumatta siitä, onko tiedolla vaikutusta yrityskeskittymää koskevan arvion lopulliseen tulokseen.

Kun Facebook ilmoitti WhatsAppin ostamisesta vuonna 2014, se ilmoitti komissiolle, ettei se pystyisi yhdistämään luotettavasti ja automaattisesti Facebookin käyttäjätilejä ja WhatsAppin käyttäjätilejä. Myöhemmin komissio kuitenkin sai selville, että vastoin Facebookin vuonna 2014 yrityskeskittymän tarkasteluprosessissa antamia lausuntoja tekninen mahdollisuus yhdistää Facebookin ja WhatsAppin käyttäjien henkilöllisyydet oli olemassa jo vuonna 2014 ja että Facebook oli tietoinen tästä mahdollisuudesta. Väitetiedoksiannon jälkeen komissio määräsi Facebookille toukokuussa 2017 väärän tai epätäydellisen tiedon toimittamisesta 110 miljoonan euron sakon. Päätös on yrityksille selkeä viesti siitä, että niiden on noudatettava EU:n yrityskeskittymiä koskevien sääntöjen kaikkia näkökohtia, myös velvoitetta toimittaa virheettömiä tietoja.

Verkkoyhteyksien tukeminen kaikkialla EU:ssa

Internetyhteydet ja kattavuus ovat digitaalisen kehityksen ja innovoinnin edellytys. Osana digitaalisia sisämarkkinoita koskevaa strategiaansa komissio pyrkii edistämään laajakaistapalvelujen kehittämistä erityisesti alueilla, joilla niiden saatavuus on heikko, ja varmistamaan hyvät verkkoyhteydet EU:ssa. Komissio on asettanut tavoitteeksi, että kaikissa kouluissa, liikenteen solmukohdissa ja pääasiallisten julkisten palvelujen tarjoajilla sekä laajasti digitalisoituneilla yrityksillä on vuoteen 2025 mennessä internetyhteys, jonka latausnopeus on 1 gigabitti dataa sekunnissa. Lisäksi kaikilla Euroopan kotitalouksilla pitäisi olla pääsy verkkoihin, jotka tarjoavat vähintään 100 Mbit/s:n latausnopeuden, joka on nostettavissa 1 gigabittiin vuoteen 2025 mennessä. Vuoteen 2025 mennessä kaikilla kaupunkialueilla ja kaikilla suurimmilla maaliikenneväylillä pitäisi lisäksi olla keskeytymätön 5G-kattavuus.

Yleinen ryhmäpoikkeusasetus, joka on tarkoitettu erityisesti alueille, joilla verkkoyhteyksien saatavuus on heikko, ja joka sallii jäsenvaltioiden ottaa laajakaistaverkkoja käyttöön ilman valtiontuki-ilmoitusta, ja komission suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä tarjoavat laajakaistainvestointeihin vakautta ja oikeusvarmuutta. Nämä säännöt kannustavat ottamaan nopeasti käyttöön julkisesti rahoitettua laajakaistainfrastruktuuria julkisten varojen avulla ja minimoivat samalla yksityisten sijoitusten syrjäyttämiseen ja monopolien syntymiseen liittyvän riskin. Kaikki jäsenvaltiot ovat nyt hyväksyneet ja/tai päivittäneet kansalliset ja/tai alueelliset laajakaistastrategiat ja mukauttavat niitä vähitellen uusiin verkkoyhteyksiä koskeviin strategisiin tavoitteisiin vuodelle 2025. Komissio on hyväksynyt vuoden 2017 aikana laajoja kansallisia ja alueellisia laajakaistaohjelmia, etenkin Liettuan, Kroatian, Itävallan, Saksan ja Puolan osalta. Suunnitellut toimenpiteet tuovat kuluttajille ja yrityksille nopeammat internetyhteydet. Kilpailun pääosasto edisti vuonna 2017 aktiivisesti kilpailulainsäädäntöön ja erityisesti valtiontukisääntöihin liittyvän asiantuntemuksensa avulla uuden EU:n laajuisen laajakaistaa käsittelevien virastojen verkoston luomista ja maaseutualueiden laajakaistaa käsittelevän työkalupakin kehittämistä. Molempien aloitteiden tarkoituksena on valmiuksien (oikeudellisten, teknisten tai taloudellisten) kehittäminen ja laajakaistaa koskevan tietämyksen levittäminen. Tähän kuuluu myös tämänhetkisten parhaiden käytäntöjen vaihtaminen, jotta laajakaistasuunnitelmat voidaan panna nopeasti täytäntöön Euroopassa.

4. Reilun kilpailun edistäminen keskittyneillä markkinoilla kansalaisten ja yritysten eduksi

Markkinoiden voimakas keskittyminen tarkoittaa, että vain harvoilla yrityksillä on hallussaan suuri osuus tietyn alan markkinoista. Kilpailusääntöjen noudattamisen tiukka valvonta takaa, että suuria ja vaikutusvaltaisia yrityksiä estetään käyttämästä väärin markkina-asemaansa asiakkaidensa ja muun talouden haitaksi. EU:n tuomioistuin selkeytti syyskuussa sääntöjä, jotka liittyvät määräävässä asemassa olevien yritysten soveltamien yksinoikeusalennusten laillisuuden arviointiin. Se vahvisti, että tällaiset alennukset ovat lähtökohtana laittomia ja että kilpailua rajoittavat vaikutukset voidaan osoittaa monin eri tavoin. Menettelyllisestä näkökulmasta käsin tuomioistuin muistutti myös siitä, että on tärkeää pitää kirjaa yrityksiin ja kilpailututkimusten muihin osapuoliin pidetyistä yhteyksistä, mikä on täysin yhdenmukaista sen kanssa, että komissio painottaa oikeudenmukaisuutta ja yritysten oikeutta puolustautua.

Kilpailusääntöjen noudattamisen valvonta lääkealalla

Euroopan kansalaisten saatavilla on oltava innovatiivisia, turvallisia ja kohtuuhintaisia lääkevalmisteita. Kun lääkeyhtiöitä, lääkinnällisiä laitteita valmistavia yrityksiä tai muita terveysalan yrityksiä estetään soveltamasta sopimattomia käytäntöjä, kansalaiset voittavat. Uusia, parempia tuotteita kehitetään, hinnat laskevat ja terveydenhoitoon kuluu vähemmän rahaa. EU:ssa jokaisella jäsenvaltiolla on lääkealalla erilaiset hinnoittelu- ja korvauspolitiikat, jotka on mukautettu niiden omiin taloudellisiin ja terveyteen liittyviin tarpeisiin. Kaikkien EU:n sisämarkkinoilla toimivien lääkeyhtiöiden on kuitenkin noudatettava kilpailusääntöjä.

Toukokuussa 2017 komissio käynnisti muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski epäilyksiä siitä, että Aspen Pharma olisi ylihinnoitellut viisi ihmishenkiä pelastavaa syöpälääkettä. Komissio tutkii, onko Aspen käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaa ja siten rikkonut EU:n kilpailusääntöjä. Komissio toteuttaa nyt perusteellisen tutkintansa ensisijaisena asiana. Muodollisen menettelyn aloittaminen ei ennakoi tutkinnan lopullista tulosta.

Komissio tutkii ihmishenkiä pelastavien lääkkeiden hinnoittelukäytäntöjä: tapaus Aspen Aspen on maailmanlaajuinen lääkeyhtiö, jolla on päätoimipaikka Etelä-Afrikassa ja useita tytäryhtiöitä ETA:ssa. Tutkinta koskee Aspenin hinnoittelukäytäntöjä syövän, esimerkiksi hematologisten kasvainten, hoidossa käytettävien erikoislääkkeiden kohdalla. Lääkkeitä myydään erilaisina valmisteina ja useiden tuotemerkkien alla. Aspen hankki nämä lääkkeet sen jälkeen, kun niiden patenttisuoja oli rauennut. Komissio tutkii väitteitä, joiden mukaan Aspen on nostanut hintoja erittäin merkittävästi ja perusteettomasti, jopa useita satoja prosentteja. Saadakseen tällaiset hinnankorotukset läpi Aspen on uhannut vetää kyseiset lääkkeet pois joidenkin jäsenvaltioiden markkinoilta ja on todella tehnyt niin tietyissä tapauksissa. Tutkinta kattaa koko ETA:n, lukuun ottamatta Italiaa, missä Italian kilpailuviranomainen teki rikkomispäätöksen Aspenia vastaan jo syyskuussa 2016. Tämä on komission ensimmäinen tutkinta, joka koskee lääketeollisuuden ylihinnoittelukäytäntöihin liittyviä huolenaiheita.

Komissio on myös ollut valppaana puuttuakseen alkuperäisvalmistajien yrityksiin viivyttää tai estää rinnakkaislääkkeiden tuomista markkinoille. Komissio lähetti heinäkuussa 2017 väitetiedoksiannon lääkeyhtiö Tevalle. Komissio ilmoitti Tevalle alustavan kantansa, jonka mukaan Tevan kilpailijansa Cephalonin kanssa tekemä sopimus rikkoi EU:n kilpailusääntöjä. Sopimuksen nojalla Teva sitoutui olemaan markkinoimatta halvempaa rinnakkaisversiota Cephalonin unilääkkeestä modafinilistä.

Rinnakkaislääkkeiden tuominen markkinoille ja niiden aikaansaama kilpailu on terveydenhoidon kohtuuhintaisuutta olennaisesti edistävä tekijä. Väitetiedoksiannossa väitetään, että Cephalonin ja Tevan välinen patenttia koskeva sovintosopimus on saattanut viivyttää halvemman rinnakkaislääkkeen pääsyä markkinoille, mikä on johtanut modafinilin hinnan nousuun ja aiheuttanut huomattavaa haittaa EU:n potilaille ja terveyspalvelujen budjeteille. Yrityksillä on nyt mahdollisuus vastata komission kysymyksiin. Väitetiedoksiannon lähettäminen ei mitenkään ennakoi tutkimuksen tulosta.