EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 29.6.2022 COM(2022) 317 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022











Sisällys 1. JOHDANTO 2. TAUSTAA 3. TYÖSUUNNITELMAN ARVIOINTI: prioriteettialat 3.1. Prioriteetti A: kulttuuriperinnön kestävyys 3.2. Prioriteetti B: yhteenkuuluvuus ja hyvinvointi 3.3. Prioriteetti C: taiteilijoita, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisia sekä eurooppalaista sisältöä tukeva toimintaympäristö 3.4. Prioriteetti D: sukupuolten tasa-arvo 3.5. Prioriteetti E: kansainväliset kulttuurisuhteet 3.6. Prioriteetti F: kulttuuri kestävän kehityksen edistäjänä 3.7. Kulttuurialan tilastot 3.8. Digitalisaatio 4. TYÖSUUNNITELMAN ARVIOINTI: toimintatavat 4.1. Avoin koordinointimenetelmä (OMC) 4.2. Työsuunnitelman tulosten jakelu ja niistä tiedottaminen 4.3. Kulttuurialan sidosryhmät 5. TYÖSUUNNITELMAN ARVIOINTI: politiikan tulokset 6. PÄÄTELMÄT: parannettua kehystä ja uusia prioriteetteja koskevat pohdinnat

KOMISSION KERTOMUS KULTTUURIALAN TYÖSUUNNITELMASTA KAUDELLE 2019–2022 1.JOHDANTO Kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 annetuissa neuvoston päätelmissä komissiota kehotettiin laatimaan työsuunnitelman täytäntöönpanosta loppuraportti ”jäsenvaltioiden vapaaehtoisuuteen perustuvien kirjallisten selvitysten pohjalta kesäkuuhun 2022 mennessä. Neuvoston puheenjohtajavaltio voi kyseisen raportin perusteella harkita, ehdottaako se uutta kulttuurialan työsuunnitelmaa seuraavaksi kaudeksi.” Tässä kertomuksessa esitetään tulokset, joita työsuunnitelman täytäntöönpanossa on saavutettu tammikuusta 2019 lähtien koronaviruspandemian ja elpymisprosessin yhteydessä määriteltyjen prioriteettien, toimintatapojen ja toimien osalta. Kertomuksessa pohditaan myös, miten kulttuuripolitiikkaa ja alan yhteistyötä voidaan vahvistaa EU:n tasolla, ja ehdotetaan prioriteetteja, joita olisi käsiteltävä uudessa vuoden 2022 jälkeisessä työsuunnitelmassa. Komissio toteutti kertomuksen valmistelemiseksi kyselytutkimuksen, jossa pyydettiin jäsenvaltioiden näkemyksiä kauden 2019–2022 kulttuurialan työsuunnitelman toimivuudesta ja toteutuksesta (ks. liite). Arviointi perustuu myös komission työhön ja säännölliseen yhteydenpitoon muiden EU:n toimielinten kanssa sekä eri foorumeilla käytyyn vuoropuheluun kulttuurialan ja luovien alojen kanssa. Tässä asiakirjassa tarkastellaan kauden 2019–2022 työsuunnitelman mukaisesti toteutettuja toimia. Se ei ole tyhjentävä analyysi kaikista Euroopan tasolla näiden vuosien aikana kehitetyistä kulttuuripoliittisista toimista. 2.TAUSTAA EU:n kulttuuripoliittisia toimia ovat viime vuosina ohjanneet komission Euroopan kulttuuriohjelma , kulttuuriperintöä koskeva eurooppalainen toimintakehys , joka oli jatkoa kulttuuriperinnön eurooppalaiselle teemavuodelle 2018, yhteinen tiedonanto Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia ja neuvoston monivuotiset kulttuurialan työsuunnitelmat . Koronaviruspandemian tuhoisat vaikutukset kulttuuriin ovat vuoden 2020 alusta lähtien pahentaneet kulttuurialan ja luovien alojen haasteita, erityisesti taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten elin- ja työoloja sekä tulonmuodostusta taide- ja kulttuurialalla. Viranomaiset ovat keskittyneet pääasiassa kriisin vaikutusten lieventämiseen ja alojen auttamiseen kriisistä elpymisessä. Kohdennettuja toimenpiteitä on toteutettu kansallisella ja EU:n tasolla. Jäsenvaltiot ja komissio ovat kulttuuriyhteistyössään säännöllisesti seuranneet annettua tukea. Yhteistyö on hyödyllinen prosessi, ja sitä johtaa EU:n puheenjohtajavaltio. Komissio on myös perustanut Creatives Unite ‑foorumin kerätäkseen EU:n kulttuurialaan ja luoviin aloihin liittyvää tietoa covid-19-kriisiin vastaamiseksi. Komissio antoi kesäkuussa 2021 EU:n suuntaviivat kulttuuri- ja luovien alojen turvallista käynnistämistä varten sen jälkeen, kun kulttuurialan ja luovien alojen toimijat olivat pyytäneet lisää EU:n koordinoimia toimenpiteitä. EU:n teollisuusstrategiassa ja sen päivityksessä määriteltiin muun muassa kulttuurialan ja luovien alojen ekosysteemi. Tämä lähestymistapa on keskeinen alojen osallistavan ja kestävän elpymisen kannalta, ja se auttaa edistämään koko EU:n talouden rinnakkaissiirtymää, kun otetaan huomioon sen merkitys muille ekosysteemeille (esim. matkailun ekosysteemille). Kriisistä selviytymiseksi otettiin käyttöön elpymis- ja palautumistukiväline , joka tuli voimaan helmikuussa 2021. Kulttuuriala ja luovat alat hyötyvät suurelta osin elpymis- ja palautumistukivälineestä annettavasta tuesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien suorina toimenpiteinä ja välillisesti monialaisina toimenpiteinä. Komissio kartoitti näitä suunniteltuja investointeja ja uudistuksia ja julkaisi kulttuurialaa ja luovia aloja koskevan temaattisen analyysin elpymis- ja palautumistukivälineen tulostaulussa. Lisäksi useita vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisia EU:n ohjelmia ja rahastoja on mukautettu kohdennetumman tuen tarjoamiseksi kulttuurialalle ja luoville aloille elpymistä varten, muun muassa lisäämällä Luova Eurooppa ‑ohjelman ja Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman klusterin ”Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta” määrärahoja. Komissio julkaisi marraskuussa 2021 myös CultureEU:n eli ensimmäisen interaktiivisen EU:n kulttuurialaa koskevan rahoitusoppaan. EU:n institutionaalisen kehityksen osalta nykyinen kulttuurialan työsuunnitelma käynnistyi lähes samaan aikaan, kun Eurooppa-neuvosto pääsi yhteisymmärrykseen uudesta strategisesta ohjelmasta 2019–2024 ja uuden komission toimeksiannosta joulukuussa 2019. Tässä yhteydessä asetettiin kuusi yleistä poliittista tavoitetta. Kulttuurialan poliittisessa päätöksenteossa ja toimissa on yleisesti keskitytty vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteisiin ja saavutettu ne sekä autettu edistämään eurooppalaista elämäntapaa. Covid-19-kriisi vahvisti jälleen näiden yleisten painopisteiden merkityksen ja on nopeuttanut kulttuurialan nykyisiä suuntauksia, kuten digitalisaatiota sekä huomion kiinnittämistä ilmastonmuutokseen ja ympäristön tilan heikkenemiseen. Se korosti kulttuurin korvaamatonta merkitystä ihmisten hyvinvoinnin sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamisen ja muutoksen kannalta. Tässä uudessa yhteydessä käynnistettiin muita merkittäviä EU:n aloitteita. Näitä aloitteita ovat muun muassa uusi eurooppalainen Bauhaus , Euroopan nuorison teemavuosi 2022 ja Euroopan osaamisohjelma, ja ne joko perustuvat olennaisesti kulttuuriin tai muovaavat kulttuuria koskevaa päätöksentekoa. Maailmanlaajuisesti kulttuuri on saanut politiikan alana näkyvyyttä ja tunnustusta covid-19-kriisistä huolimatta ja jopa sen vuoksi. G20-maiden johtajat muistuttivat Rooman julistuksessaan (lokakuu 2021) ensimmäistä kertaa kulttuurin itseisarvosta ja roolista kestävässä kehityksessä sekä talouksien ja yhteiskuntien selviytymiskyvyn ja elpymisen edistämisessä. Lisäksi joulukuussa 2021 annetussa kulttuuria ja kestävää kehitystä koskevassa YK:n päätöslauselmassa vahvistettiin kulttuurin rooli ennakkoedellytyksenä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiselle ja niiden täytäntöönpanon vauhdittajana. Myös Unescon maailmanlaajuisen Mondiacult 2022 ‑konferenssin valmisteluprosessi auttaa ylläpitämään kehitystä tällä alalla. Tämä kulttuuria ja kestävää kehitystä käsittelevä konferenssi järjestetään Meksikossa syyskuussa 2022. Helmikuusta 2022 lähtien Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaa ja sen kansaa vastaan on myös tullut vakava huolenaihe kulttuuria koskevan poliittisen yhteistyön kannalta. Venäjän hyökkäys uhkaa taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten elämää Ukrainassa, minkä lisäksi se vahingoittaa vakavasti maan rikasta ja monimuotoista perintöä ja kulttuuri-ilmaisuja. Tämä edellyttää yhtenäisiä ja koordinoituja EU:n toimia. Angers’ssa 7. ja 8. maaliskuuta 2022 pidetyssä kokouksessa kulttuurista ja tiedotusvälineistä vastaavat EU:n ministerit antoivat julkilausuman , jossa he ilmaisivat solidaarisuutensa ja vahvan sitoumuksensa auttaa Ukrainaa selviytymään näistä haasteista. Komissio on ottanut käyttöön välineitään tukeakseen kotimaastaan pakenevia ukrainalaisia taiteilijoita ja kulttuurialan ammattilaisia, ukrainalaisia pakolaisia vastaanottavien maiden kulttuurijärjestöjä ja kulttuuriperinnön suojelua esimerkiksi Luova Eurooppa ‑ohjelman tai EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta (ks. Creatives Unite ‑foorumi). 3.TYÖSUUNNITELMAN ARVIOINTI: prioriteettialat EU:n jäsenvaltiot ovat vuodesta 2002 lähtien määritelleet kulttuuripoliittista yhteistyötä koskevat prioriteettinsa monivuotisissa työsuunnitelmissa, jotka hyväksytään neuvoston päätelmissä. Kulttuurialan työsuunnitelma kaudelle 2019–2022 (sellaisena kuin se on muutettuna toukokuussa 2020) on ollut keskeinen strateginen väline, joka ohjaa poliittista yhteistyötä EU:n tasolla. Siinä määritellään 6 prioriteettialaa ja 18 aihetta ja niihin liittyvät toimet jäsenvaltioille, komissiolle ja EU:n puheenjohtajavaltiolle vuodesta 2019 alkaen. Komission toteuttaman kyselytutkimuksen tulokset osoittavat, että jäsenvaltiot pitävät EU:n tason poliittisen päätöksenteon keskeisimpinä prioriteetteina ”kulttuuriperinnön kestävyyttä”, ”kulttuuria kestävän kehityksen edistäjänä” ja ”taiteilijoita, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisia ja eurooppalaista sisältöä tukevaa toimintaympäristöä”. Kansallisella tasolla korostettiin myös ”yhteenkuuluvuutta ja hyvinvointia”. Jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että keskeinen horisontaalinen prioriteetti ovat kulttuurialan tilastot. Kaiken kaikkiaan kaikki työsuunnitelman toimet on toteutettu suunnitellulla tavalla. Se, että suunniteltuja tuloksia on saavutettu suuri määrä lyhyessä ajassa ja covid-19-pandemian aikana, on merkittävä saavutus. Joissakin tapauksissa tilanne edellytti työmuotojen tai aikataulujen mukauttamista, jotta vaikutus tuloksiin olisi mahdollisimman pieni. Eri tulosten välisen yhteyden ylläpitäminen noudattaen jatkuvan tarkastelun periaatetta (esim. EU:n tutkimusta seuraa avoin koordinointimenetelmä (OMC) – OMC-työryhmä ja myöhemmin annetut neuvoston päätelmät) edellytti lisätoimia, mutta se on osoittautunut hyödylliseksi päätöksenteon johdonmukaisuuden kannalta EU:n tasolla. Itävallan puheenjohtajakaudella vuonna 2019 sovitut aiheet osoittautuivat erittäin tarkoituksenmukaisiksi ja pysyivät merkityksellisinä koko työsuunnitelman keston ajan. Jäsenvaltiot yhtyvät tähän näkemykseen. Seuraavissa jaksoissa kuvataan työsuunnitelman toteuttamista kunkin prioriteetin osalta arvioimalla kunkin 18 aiheen osalta tehtyä työtä ja saavutettuja tuloksia.

3.1.Prioriteetti A: kulttuuriperinnön kestävyys Kulttuuriperinnön osallistava hallinnointi Vuonna 2019 käynnistettiin vertaisoppimishanke ”Cultural Heritage in Action”. Komission suunnittelemaa ja Luova Eurooppa ‑ohjelmasta rahoitettua hanketta hallinnoi konsortio (Eurocities, KEA European Affairs, Euroopan alueiden tutkimus- ja innovaatioverkosto (European Regions Research and Innovation Network), Europa Nostra ja Euroopan arkkitehtineuvosto (Architects Council of Europe)). Hanke on yksi kulttuuriperintöä koskevaan eurooppalaiseen toimintakehykseen sisältyvän kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 tuloksista. Hankkeen avulla yli 100 paikallis- ja aluetason päättäjää voi vaihtaa tietoa kulttuuriperinnöstä. Siinä keskitytään osallistavaan hallinnointiin, mukautuvaan uudelleenkäyttöön ja laatuperiaatteisiin kulttuuriperintöön liittyvissä toimenpiteissä. Konsortio julkaisi 32 innovatiivista käytäntöä marraskuussa 2020. Hankkeessa jatketaan tietämyksen jakamista ja kokemusten vaihtoa toisessa vaiheessa tammikuuhun 2023 asti niin, että painopisteenä on kolme toisiinsa liittyvää aihetta: 1) elpyminen ja selviytymiskyky kulttuuriperinnön avulla pandemian jälkeisessä maailmassa, 2) kestävämpi kulttuuriperintö ilmastokriisin torjumiseksi ja 3) hallinnointi ja rahoitus: paikallis- ja alueviranomaisten uudet roolit. Hankkeeseen osallistuvat paikalliset ja alueelliset päättäjät arvostavat sitä suuresti. Puheenjohtajavaltio Kroatia järjesti tämän aiheen osalta helmikuussa 2020 Dubrovnikissa puheenjohtajavaltion konferenssin aiheesta ”Vaarassa olevaa kulttuuriperintöä koskevan eurooppalaisen yhteistyön edistäminen”. Aiheeseen liittyvät neuvoston päätelmät riskinhallinnasta kulttuuriperinnön alalla annettiin toukokuussa 2020. Kulttuuriperinnön sopeutuminen ilmastonmuutokseen Saksa toimi kulttuuriperinnön selviytymiskyvyn vahvistamista ilmastonmuutoksen yhteydessä käsittelevän OMC-työryhmän puheenjohtajana. Raportti ja siihen liittyvät suositukset valmistuvat heinäkuuhun 2022 mennessä. Päätavoitteena oli tunnistaa ja vaihtaa hyviä käytäntöjä ja innovatiivisia toimenpiteitä sekä aineellisen että aineettoman kulttuuriperinnön suojelemiseksi ilmastonmuutoksen yhteydessä. Tähän sisältyy sen tarkastelu, miten kulttuuriperintö voi edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja torjuntaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Työryhmän työssä keskityttiin tarkastelemaan nykyisiä ja uusia uhkia ja vaikutuksia, keskustelemaan asianmukaisista käytettävissä olevista sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteistä sekä kehittämään kulttuuriperinnön sietokykyä muuttuvassa ympäristössä välttäen samalla haitallista sopeutumista. Kiireellisyydestä huolimatta tämä aihe on vielä lapsenkengissään. Työryhmän loppuraportti ja suositukset ovat arvokas panos kipeästi kaivattuun keskusteluun aiheesta sekä ilmastonmuutokseen liittyvien toimenpiteiden suunnitteluun kulttuuriperinnön alalla Euroopan ja kansallisella tasolla. Kulttuuriperintöön mahdollisesti vaikuttavien EU:n rahoittamien toimenpiteiden laatuperiaatteet Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden jälkeen kansainvälinen historiallisten muistomerkkien ja alueiden suojelujärjestö (International Council on Monuments and Sites, ICOMOS) julkaisi vuonna 2019 eurooppalaisia laatuperiaatteita koskevan asiakirjan. EU:n tuolloinen puheenjohtajavaltio Romania järjesti Sighisoarassa huhtikuussa 2019 konferenssin, jossa käsiteltiin kulttuuriperinnön laatuperiaatteita. Eurooppalaisia laatuperiaatteita tarkistettiin jälleen marraskuussa 2020. Laatuperiaatteita käsiteltiin myös ”Cultural Heritage in Action” ‑vertaisoppimishankkeessa. Hankkeessa yksilöitiin kulttuuriperintöön liittyvien toimenpiteiden laatua koskevia hyviä käytäntöjä ja sisällytettiin niitä hyvien käytäntöjen luetteloon. Kulttuuriperinnön täydentävä rahoitus Komissio järjesti 25. ja 26. tammikuuta 2021 verkkotyöpajan kulttuuriperinnön täydentävästä rahoituksesta. Siihen osallistui yli 100 henkilöä, joihin kuului muun muassa edustajia 22 jäsenvaltiosta. Esityksissä käsiteltiin esimerkkejä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joukkorahoituksesta ja varainhankinnasta, arpajaisista, lahjoituksista ja eri lähteiden yhdistelmistä. Korkean tason puhujista Euroopan investointipankki keskittyi siihen, miten kulttuuriperinnöstä voidaan tehdä houkuttelevaa yksityisille sijoittajille, kun taas Euroopan kulttuurisäätiö käsitteli hyväntekeväisyyden ja säätiöiden roolia. Lisäksi kaksi EU:n rahoittamaa hanketta esitteli tutkimustuloksiaan ja joitakin tapaustutkimuksia. Työpajan raporttia , johon on koottu yli 100 hyvää käytäntöä, on levitetty laajalti. Kulttuurineuvosto kävi asiasta periaatekeskustelun 18. toukokuuta 2021. 3.2.Prioriteetti B: yhteenkuuluvuus ja hyvinvointi Sosiaalinen yhteenkuuluvuus Komissio järjesti 26. ja 27. marraskuuta 2020 verkkotyöpajan kulttuurista sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä. Se korvasi OMC-työryhmän, jonka oli alun perin tarkoitus käsitellä tätä aihetta. Työryhmää ei voitu perustaa suunnitellulla tavalla sosiaalista osallisuutta käsitelleen aiemman, vuosina 2017 ja 2018 toimineen OMC-työryhmän (jonka pohjalta uusi työryhmä olisi koottu) työskentelyn viivästymisen ja covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten vuoksi. Tapahtuman aikana yli 50 osallistujaa 22 jäsenvaltiosta keskusteli siitä, miten sosiaalista yhteenkuuluvuutta voitaisiin edistää kulttuurin avulla paikallis- ja aluetasolla, ja tarkasteli kestäviä, toistettavissa olevia ja osallistavia malleja viranomaisten ja kulttuurialan toimijoiden välistä yhteistyötä varten. Asiantuntijat keskustelivat myös kulttuurin ja ikääntymisen ja kulttuurin ja hyvinvoinnin välisistä suhteista sekä kulttuurin roolista maaseudun väestökadon ehkäisemisessä ja ihmisten työmarkkinoille palaamiseen liittyvien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä. Työpajan tausta-asiakirjat ja raportti julkaistiin. Aiheesta käytyjä keskusteluja jatkettiin osana Portugalin järjestämää kulttuuria, yhteenkuuluvuutta ja sosiaalisia vaikutuksia käsittelevää puheenjohtajavaltion konferenssia 5. ja 6. toukokuuta 2021 Portossa. Korkeatasoista arkkitehtuuria ja laadukas rakennettu ympäristö Viron johtama tätä aihetta käsittelevä OMC-työryhmä julkaisi 6. lokakuuta 2021 raporttinsa ”Towards a shared culture of architecture – Investing in a high-quality living environment for everyone” (kohti yhteisen arkkitehtuurin kulttuuria – investoiminen laadukkaaseen elinympäristöön kaikille) . Raportti perustuu tapaustutkimuksiin, jotka kerättiin useilta hallintotasoilta eri puolilta Eurooppaa ja joita OMC-työryhmä tarkasteli vuosina 2020 ja 2021. Se sisältää esimerkkejä parhaista käytännöistä ja toimintapoliittisia suosituksia siitä, miten arkkitehtuurin ja rakennetun ympäristön laatukriteerit voidaan ottaa käyttöön. Yksi päätelmistä on, että korkeatasoisella suunnittelulla ja harkituilla toimenpiteillä voidaan ylläpitää kulttuuriomaisuutta ja sen aitoutta ja estää sen kulttuurisen merkityksen heikkeneminen.

Raportin lisäksi on luotu välineistö (saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä), jonka avulla paikalliset ja alueelliset päättäjät voivat arvioida kohteiden ja rakennushankkeiden laatua. Päätöskonferenssi, jossa työ esiteltiin ja siitä keskusteltiin, pidettiin Grazissa ja Mariborissa 6.–8. lokakuuta 2021. Raporttia hyödynnettiin myös joulukuussa 2021 annetuissa neuvoston päätelmissä kulttuurista, korkeatasoisesta arkkitehtuurista ja rakennetusta ympäristöstä uusi eurooppalainen Bauhaus ‑aloitteen keskeisinä osina. Digitaalisten yleisöjen ymmärtäminen Komissio käynnisti vuoden 2021 lopussa tätä aihetta koskevan asiantuntijatyön Voices of Culture ‑foorumin avulla. Tarkoituksena on tutkia mahdollisuutta laatia vapaaehtoisia suuntaviivoja digitaalista yleisöä koskevien tietojen keräämiseksi ja hallinnoimiseksi niin, että painopisteenä ovat erityisesti esittävät taiteet (teatteri, tanssi, elävä musiikki) ja kulttuuriperintö (museot, galleriat, historialliset rakennukset, kulttuuriperintökohteet, aineettomat kulttuuriperintötapahtumat ja ‑toimet). Asiantuntijat hyödynsivät covid-19-pandemiaan liittyvistä käytännöistä saatuja kokemuksia ja keskustelivat digitaalista yleisöä koskevien tietojen keräämisen ja hallinnan mahdollisuuksista ja haasteista raportissa , joka on määrä toimittaa vuoden 2022 puolivälissä. Nuoret luovat sukupolvet Romanian Bukarestissa maaliskuussa 2019 järjestämän, nuoria luovia sukupolvia käsitelleen puheenjohtajavaltion konferenssin jälkeen annettiin neuvoston päätelmät toukokuussa 2019. Kansalaisuus, arvot ja demokratia Puheenjohtajavaltio Suomi järjesti Helsingissä heinäkuussa 2019 puheenjohtajavaltion konferenssin, jossa käsiteltiin kansalaisuutta, arvoja ja demokratiaa. Komissio käynnisti joulukuussa 2021 riippumattoman tutkimuksen ”Kansalaisten osallistuminen kulttuuritoimintaan kansalaisvaikuttamisen ja demokratian näkökulmasta – kansainvälisestä tutkimuksesta saadut poliittiset kokemukset”. Siinä esitetään yhteenveto aihetta koskevasta tiedosta ja näytöstä, kerrotaan keskeisistä poliittisista kokemuksista sekä tuodaan esiin esimerkkejä onnistuneista toimista useissa EU:n jäsenvaltioissa. Tutkimus on tarkoitus saada valmiiksi marraskuussa 2022. 3.3.Prioriteetti C: taiteilijoita, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisia sekä eurooppalaista sisältöä tukeva toimintaympäristö Taiteilijoiden asema ja työolot Komissio julkaisi joulukuussa 2020 tutkimuksen taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten asemasta ja työoloista . Euroopan kulttuuri- ja audiovisuaalialan asiantuntijaverkosto laati tutkimuksen tiiviissä yhteistyössä alakohtaisten sidosryhmäjärjestöjen kanssa. Tutkimusta on levitetty laajalti muun muassa Unescon vuoden 2005 yleissopimuksen hallitustenvälisessä komiteassa helmikuussa 2021 pidetyssä esityksessä. Komissio jatkoi prosessia käynnistämällä Voices of Culture ‑vuoropuhelun samasta aiheesta. Taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten asemaa ja työoloja käsittelevä aivoriihiraportti ”Status & Working Conditions for Artists, Cultural and Creative Professionals” julkaistiin kesäkuussa 2021. Taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten asemaa ja työoloja käsittelevä OMC-työryhmä aloitti työnsä syyskuussa 2021, ja sen puheenjohtajina toimivat Itävalta ja Irlanti. Sekä kulttuuri- että työllisyys- ja sosiaaliministeriöiden asiantuntijat kaikista EU:n 27 jäsenvaltiosta ovat osallistuneet työhön. Työryhmä pyrkii käsittelemään taiteilijoiden ja luovien alojen ammattilaisten työoloja ja jakamaan hyviä käytäntöjä ottaen huomioon myös laajemman toimintaympäristön, joka tukee taiteilijoita, kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisia sekä eurooppalaista sisältöä. Näitä aiheita koskevia suosituksia laaditaan muissa työryhmän kokouksissa. Työryhmän raportin odotetaan valmistuvan vuoden 2023 puoliväliin mennessä. Taiteellinen vapaus Komissio järjesti 21. lokakuuta 2021 taiteellista vapautta käsittelevän verkkotyöpajan, johon osallistui noin 60 osallistujaa 20 jäsenvaltiosta. Siihen osallistui puhujia kansainvälisistä järjestöistä (YK, Unesco, Euroopan neuvosto), jäsenvaltioista (Ruotsi, Espanja), kansalaisyhteiskunnasta (Culture Action Europe, Freemuse) ja Lodzin yliopistosta Puolasta. Näissä kolmessa istunnossa käsiteltiin a) taiteellisen ilmaisun vapauden nykytilaa EU:ssa, b) parhaita käytäntöjä taiteellisen ilmaisun vapauden toteuttamiseksi, edistämiseksi ja suojelemiseksi ja c) oikeudellista kehystä taiteellisen ilmaisun vapauden suojelemiseksi, edistämiseksi ja toteuttamiseksi. Työpajan raportti julkaistiin, ja työpajassa tehtyä työtä hyödynnetään myös edellä mainitussa kansalaisuutta, arvoja ja demokratiaa koskevassa tutkimuksessa. Audiovisuaaliset yhteistuotannot Romanian järjestämä puheenjohtajakauden konferenssi eurooppalaisen yhteistyön vahvistamisesta yhteistuotantojen avulla järjestettiin Bukarestissa maaliskuussa 2019. Sen jälkeen toukokuussa 2019 annettiin neuvoston päätelmät eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten rajatylittävän levityksen parantamisesta painottaen yhteistuotantoja . OMC-työryhmän puheenjohtajana toimi Alankomaat ja varapuheenjohtajana Romania. Työryhmän yhteistuotantoja käsittelevä raportti ”Co-productions that shine” julkaistiin 10. maaliskuuta 2022. Tarkkailijoina toimi eri järjestöjä, kuten Euroopan elokuvayhtiöiden johtajien liitto, alueellisten elokuvarahastojen Cine-Regio-verkosto, Euroopan audiovisuaalinen observatorio ja Eurimages-rahasto. Työryhmä totesi, että vaikka kaikkien yhteistuotantojen tavoitteena on yhdistää voimansa ja tehdä yhteistyötä, virallisen yhteistuotannon asema on keskeinen edellytys julkisen tuen saamiselle. Yhteistuotannot liikkuvat paremmin ja tavoittavat laajemman yleisön kuin ainoastaan kansalliset teokset, mikä puolestaan edistää osaajien kansainvälistä uraa. Covid-19-pandemia on muuttanut audiovisuaalialan toimintaympäristön ja yhteistuotantojen luonnetta, toiminut suuntausten katalysaattorina ja korostanut eri toimijoiden välisten tasapainoisten suhteiden merkitystä. Yhteistuotannot tarjoavat tilaisuuden ajatella yhteistyötapoja uusiksi. Näin voidaan vastata kiireellisimpiin haasteisiin, joihin kuuluu audiovisuaalialan välttämätön viherryttäminen. Musiikki Romania järjesti musiikkialan haasteita digitaalisella aikakaudella käsitelleen puheenjohtajavaltion konferenssin ”Music Moves Europe – Opportunities and Challenges of the Music Sector in the Digital Era” Bukarestissa kesäkuussa 2019. Vuosien 2019–2022 työsuunnitelmaan sisältyi kaksi musiikkia käsittelevää työpajaa vuonna 2020. Ne yhdistettiin yhdeksi suureksi verkkokonferenssiksi, jonka komissio järjesti 4. ja 5. maaliskuuta 2021 Euroopan musiikkialan monimuotoisuudesta ja kilpailukyvystä (”Music Moves Europe: Diversity and Competitiveness of the European Music Sector”). Tapahtumaan osallistui lähes 100 osallistujaa – lähinnä asiantuntijoita EU:n jäsenvaltioista ja musiikkialan edustajia. Ulkoisten puhujien kanssa käydyissä täysistuntokeskusteluissa käsiteltiin covid-19-pandemian vaikutuksia, musiikin roolia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja hyvinvoinnin kannalta, musiikin suoratoistoa ja kulttuurista monimuotoisuutta sekä Music Moves Europe ‑aloitetta. Näiden neljän istunnon jälkeen käytiin periaatekeskustelu ainoastaan jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kesken. Tuloksista esitettiin yhteenveto raportissa, jossa kerrottiin myös – Portugalin järjestämän puheenjohtajavaltion konferenssin erityisistunnossa – Luova Eurooppa ‑ohjelman käynnistämisestä kesäkuussa 2021.

Monikielisyys ja kääntäminen OMC-työryhmä koostui kirjallisuuden kääntäjistä, kustantajista ja rahoituslaitosten tai kulttuuriministeriöiden edustajista, ja sen puheenjohtajana toimi Ranska. Työryhmä esitteli raporttinsa 3. helmikuuta 2022. Työssä keskityttiin suurimpiin kääntäjien kohtaamiin haasteisiin, kuten ammatin vähäiseen houkuttelevuuteen (pääasiassa huonojen palkkioiden ja heikkojen työehtojen vuoksi) ja käännösteosten markkinoiden taloudelliseen haurauteen erityisesti vähemmän käytettyjen kielten tapauksessa. Työryhmän raportissa suositellaan toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään käännösalan houkuttelevuutta, tarjoamaan enemmän koulutusmahdollisuuksia ja antamaan ammattilaisille mahdollisuus neuvotella paremmista palkkioista ja työehdoista. Raportissa kehotetaan lisäämään julkista rahoitusta käännöshankkeiden ja oikeudenmukaisten palkkioiden edistämiseksi laaja-alaisella lähestymistavalla, joka kattaa koko arvoketjun kirjoittajista kirjakauppiaisiin. Lukemista edistävissä toimissa olisi myös oltava vahva eurooppalainen ulottuvuus. Puheenjohtajavaltio Ranska järjesti helmikuussa 2022 Lillessä innovointia, teknologiaa ja monikielisyyttä käsittelevän foorumin (”Innovation, technologies et plurilinguisme”). Huhtikuussa 2022 hyväksyttiin neuvoston päätelmät kulttuurienvälisen vaihdon vahvistamisesta digitaalisella aikakaudella taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten liikkuvuuden ja monikielisyyden avulla. Päätelmät kuvastavat myös OMC-työryhmän suosituksia. Rahoitus ja innovointi kulttuurialalla ja luovilla aloilla Romania järjesti puheenjohtajakaudellaan kulttuuriministerien epävirallisen kokouksen Bukarestissa. Tämä seurauksena kulttuuriministerit ja heidän edustajansa antoivat 16. huhtikuuta 2019 Bukarestin julistuksen kulttuurin roolista Euroopan tulevaisuuden rakentamisessa. Kaksi arviointiseminaaria, joita ehdotettiin alun perin tätä aihetta koskevan edellisen työsuunnitelman puitteissa tehdyn työn hyödyntämiseksi, yhdistettiin yhdeksi kulttuurialan ja luovien alojen toimintaympäristöä koskevaksi tapahtumaksi ”Cultural and creative sectors ecosystems: Flipping the Odds”. Komissio ja Creative FLIP ‑hanke järjestivät tapahtuman yhdessä Brysselissä 28. ja 29. tammikuuta 2020. Tapahtumaan osallistui lähes 250 kulttuurialan ja luovien alojen sidosryhmää eri puolilta Eurooppaa. Osallistujiin kuului EU:n päätöksentekijöitä, Voices of Culture ‑foorumin edustajia ja Euroopan luovien keskusten verkoston (European Creative Hubs Network) jäseniä. Tapahtumassa saatiin aikaan synergioita hankkeiden ja poliittisen päätöksenteon välillä ja työtä eri erikoisalojen ja tieteenalojen välillä. Osallistujat keskustelivat myös siitä, miten aiempien rahoituksen saatavuutta sekä innovointia ja yrittäjyyttä koskevia kulttuurialan ja luovien alojen julkisia politiikkoja käsittelevien OMC-työryhmien suositukset ja monialaiset neuvoston päätelmät on pantu täytäntöön ja mitä vielä on tehtävä. Laadituista suosituksista esitettiin yhteenveto esitteessä , jota on levitetty laajalti. 3.4.Prioriteetti D: sukupuolten tasa-arvo Sukupuolten tasa-arvo Komissio käynnisti riippumattoman tutkimuksen sukupuolten välisistä eroista kulttuurialalla ja luovilla aloilla. Tutkimus julkaistiin elokuussa 2019. Päivitetty versio julkaistiin syyskuussa 2020. Euroopan kulttuuri- ja audiovisuaalialan asiantuntijaverkosto laati tutkimuksen tiiviissä yhteistyössä alakohtaisten sidosryhmien kanssa. Raportti esiteltiin neuvoston kulttuuriasioiden komitealle lokakuussa 2020 ja sukupuolten tasa-arvoa kulttuurialalla ja luovilla aloilla käsittelevälle OMC-työryhmälle syyskuussa 2019. Raporttia on levitetty laajalti. Lisäksi raportin tietoja hyödynnettiin puheenjohtajavaltio Saksan järjestämissä sukupuolten tasa-arvoa käsittelevissä tapahtumissa. Voices of Culture ‑vuoropuhelukokous sukupuolten tasa-arvosta järjestettiin komission tuella 4. ja 5. syyskuuta 2019, kun Voices of Culture ‑raportti esiteltiin. Itävallan johtama sukupuolten tasa-arvoa kulttuurialalla ja luovilla aloilla käsittelevä OMC-työryhmä jakoi kokemuksia antaakseen suosituksia siitä, miten sukupuolten välisiä eroja voidaan kuroa umpeen kulttuurialalla ja luovilla aloilla. Kesäkuussa 2021 julkaistussa raportissa käsitellään keskeisiä haasteita, joita ovat muun muassa sukupuolistereotypiat, seksuaalinen häirintä, pääsy työmarkkinoille ja sukupuolten palkkaero, sosiaalietuuksien saatavuus, resurssien saatavuus, pääsy johtotehtäviin ja naisten mahdollisuus ryhtyä yrittäjiksi, tiedonkeruu, sukupuolten tasa-arvo työpaikalla, sukupuolitietoinen budjetointi ja sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen menetelmät sekä sukupuolisensitiivinen kieli. OMC-työryhmän tulokset esiteltiin ensimmäisen kerran Portugalin järjestämässä sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsitelleessä puheenjohtajavaltion konferenssissa 5. ja 6. toukokuuta 2021. Työryhmä oli hyvillään siitä, että komissio oli hyväksynyt sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian vuosiksi 2020–2025. Saksa antoi joulukuussa 2020 puheenjohtajavaltion päätelmät sukupuolten tasa-arvosta kulttuurialalla. Päätelmissä otetaan suurelta osin huomioon asiantuntijoiden suositukset. Huhtikuussa 2022 tehtiin tilannekatsaus, jossa kartoitettiin edistymistä ja parannustarpeita. Avoimen koordinointimenetelmän prosessista saatuja kokemuksia hyödynnettiin sukupuolten tasa-arvoa käsittelevässä foorumissa, jota puheenjohtajavaltio Ranska isännöi 8.–10. maaliskuuta 2022 Angers’ssa ja joka järjestettiin osana Ranskan ja Portugalin vuoden 2022 puheenjohtajakausia. 3.5.Prioriteetti E: kansainväliset kulttuurisuhteet Strateginen toimintamalli Ulkoasiainneuvosto hyväksyi 8. huhtikuuta 2019 neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin ja toimintakehyksestä . Päätelmissä todetaan, että tarvitaan kulttuuria koskeva monialainen lähestymistapa ja että samalla on pyrittävä lisäämään EU:n ulkopolitiikan tehokkuutta ja vaikutuksia sisällyttämällä kansainväliset kulttuurisuhteet osaksi sen ulkopolitiikan välineitä. Päätelmissä peräänkuulutetaan parempaa politiikan koordinointia komission pääosastojen, jäsenvaltioiden ja kulttuurijärjestöjen välillä, myös EU:n edustustojen, EU:n jäsenvaltioiden ja komission laatiessa yhdessä paikallisia strategioita. Kulttuuriyhteistyöllä on edelleen edistetty yhteisiä arvoja ja Euroopan ainutlaatuista kulttuurista monimuotoisuutta, joka toimii EU:n maailmanlaajuisen vaikutuksen edistäjänä oikeudenmukaisten, tasavertaisten ja pitkäaikaisten kumppanuuksien muodossa. Puheenjohtajavaltio Slovenian järjestämässä ”Future Unlocked!” ‑tapahtumassa keskusteltiin kulttuurialasta ja luovista aloista muutoksen edistäjinä. Ulkoasiainministeriön 12.–15. syyskuuta 2021 järjestämän tapahtuman yhteydessä järjestettiin myös korkean tason konferenssi kulttuurista ulkosuhteissa, Creative Forum ‑tapahtuma Ljubljanassa, Euroopan luovien alojen huippukokous ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita käsittelevä johtavien virkamiesten kokous. Maantieteelliseen laajuuteen sisältyivät myös Länsi-Balkan, eteläinen Välimeri ja Afrikka. 3.6.Prioriteetti F: kulttuuri kestävän kehityksen edistäjänä Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuus OMC-työryhmään, jonka puheenjohtajina toimivat Suomi ja Saksa, on osallistunut kansallisten hallintoelinten asiantuntijoita, tieteellisiä asiantuntijoita, Unescon edustajia ja muita ulkopuolisia asiantuntijoita. Työryhmän raportti on tarkoitus julkaista syyskuussa 2022. Työtä edelsi kulttuuria ja kestävän kehityksen tavoitteita koskeva Voices of Culture ‑vuoropuhelu, joka järjestettiin komission tuella helmikuussa 2021. Vuoropuhelun tuloksena laadittiin Voices of Culture ‑raportti . OMC-työryhmä keskittyi kolmeen aiheeseen: 1) tuki kulttuurin paremmalle sisällyttämiselle kansallisiin kestävän kehityksen strategioihin vapaaehtoisten kansallisten arviointien avulla, 2) Unescon raportointivälineet, joissa kulttuuri on kestävän kehityksen tavoitteita edistävä tekijä, ja 3) sidosryhmien ja verkostojen johtamat alhaalta ylöspäin suuntautuvat hankkeet, joissa kulttuurialan keskeiset toimijat tekevät yhteistyötä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tuottavat myönteisiä tuloksia. Toinen työryhmän tärkeä tehtävä on antaa palautetta komission suunnittelemasta kulttuuria ja kestävää kehitystä koskevasta kertomuksesta, joka on määrä julkaista vuoden 2022 jälkipuoliskolla, sekä pohjustaa kantoja ja suosituksia, jotka sisällytetään Meksikossa syyskuussa 2022 järjestettävän Unescon Mondiacult-tapahtuman loppujulistukseen. Tämän OMC-työryhmän työ liittyy myös kasvavaan tarpeeseen ottaa kulttuuri entistä tiiviimmin huomioon julkisen politiikan strategisessa suunnittelussa, koska pandemia, ilmastokriisi ja ympäristön pilaantuminen ovat vaikuttaneet vakavalla tavalla yhteiskuntien elinjärjestelmiin.

3.7.Kulttuurialan tilastot Luotettavien kulttuuritietojen säännöllinen tuottaminen on olennaisen tärkeää näyttöön perustuvan päätöksenteon kannalta. Työsuunnitelmassa kulttuurialan tilastoja pidetään monialaisena prioriteettina, jota on tarkasteltava tämän mukaisesti. Eurostat tarjoaa yhdenmukaistettuja tietoja EU:n tasolla ja päivittää kulttuurialan tilastoja koskevaa verkkosivustonsa osiota, kun uusia tietoja tulee saataville asiaa koskevien eurooppalaisten kyselytutkimusten myötä. Eurostat käynnisti vuosina 2020 ja 2021 kolme kyselyä musiikki-, kulttuuriperintö- ja kirja-aloista kansallisia tilastolaitoksia varten. Tavoitteena oli kerätä vaihtoehtoisia tietolähteitä kansallisella tasolla. Eurostatin kulttuurialan tilastoja käsittelevälle työryhmälle annetaan säännöllisesti tietoa ja sitä kuullaan, jotta kulttuurialan tilastojen laatua voidaan parantaa ja kehittää edelleen. Komissio käynnisti vuoden 2020 puolivälissä ehdotuspyynnön kulttuurialan ja luovien alojen mittaamisesta (”Measuring the Cultural and Creative Sectors in the EU”) Euroopan parlamentin vuonna 2019 ehdottaman pilottihankkeen toteuttamiseksi. Tavoitteena on luoda kehys näiden alojen mittaamista varten ja korjata tietopuutteet Eurostatin tasolla. Hankkeen on määrä tulla päätökseen joulukuussa 2022. Tietyt tietoon liittyvät toimet on siirretty teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaiselle seurantakeskukselle jatkotoimena Music Moves Europe ‑aloitteen mukaisen eurooppalaisen musiikin seurantakeskuksen perustamista koskevalle toteutettavuustutkimukselle . Muuta tutkimuksessa kuvattua tilastotyötä on sisällytetty vuonna 2022 Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman yhteydessä julkaistuun musiikkia koskevaan alakohtaiseen ehdotuspyyntöön (”Towards a competitive, fair and sustainable European music ecosystem” (kohti kilpailukykyistä, oikeudenmukaista ja kestävää eurooppalaista musiikin toimintaympäristöä)). 3.8.Digitalisaatio Kulttuuriala ja luovat alat luovat, tuottavat, järjestävät ja jakavat sisältöä enenevässä määrin digitaalisesti. Alalla on valtavat mahdollisuudet kasvaa ja kokeilla, pohtia uudelleen sitä, miten perinteisen ja hankalammin tavoitettavan yleisön kanssa voidaan toimia paremmin, ja lisätä heidän osallistumistaan kulttuuritoimintaan. Covid-19-pandemia nopeutti digitalisaatiota. Lisäksi oikeudenmukaiseen digitaalisten välineiden käyttöönottoon liittyvät nykyiset haasteet tulivat kriisin myötä entistä näkyvämmiksi. Muun muassa seuraaviin kysymyksiin on puututtava sen varmistamiseksi, että digitaalinen siirtymä hyödyttää eurooppalaisia kulttuurialan toimijoita ja kansalaisia: i) teknologian saatavuudesta aiheutuvat kustannukset, ii) taitojen (digitaali- ja tiedonhallintataidot) puute, iii) tulojen epäoikeudenmukainen jakaminen digitaalisiin käyttötarkoituksiin, iv) riippuvuus ulkoisista alustoista, v) valtavirran palveluntarjoajien hallitseva asema, vi) kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ja säilyttäminen, vii) infrastruktuurin/palvelujen puute tietyillä aloilla ja viii) digitaalinen kahtiajako. Osa näistä kysymyksistä on ollut kulttuurialan työsuunnitelmassa keskeisessä asemassa, ja ne ovat kuuluneet komission ja jäsenvaltioiden digitaaliseen politiikkaan niiden toimivaltuuksien rajoissa. 4.TYÖSUUNNITELMAN ARVIOINTI: toimintatavat Työsuunnitelmassa määritellään myös käytettävät toimintamenetelmät kaikkien suunniteltujen toimien osalta. Näitä ovat muun muassa seuraavat: OMC-työryhmät, konferenssit, vertaisoppimishankkeet, selvitykset, työpajat, arviointiseminaarit, asiantuntijaryhmät, neuvoston päätelmät ja kulttuuriministerien epäviralliset kokoukset . Työsuunnitelmassa lueteltiin yhteensä kahdeksan OMC-työryhmää. Sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä OMC-työryhmä muutettiin kuitenkin verkkotyöpajaksi. Covid-19-kriisin vuoksi oli tehtävä pieniä lisämukautuksia, kuten uudelleenjärjestelyjä joihinkin suunnitelluista kymmenestä konferenssista, työpajoihin (kaksi työpajaa yhdistettiin, neljä viivästyi) ja vertaisoppimistoimiin (kaksi yhdistettiin). Komission kyselyyn annettujen vastausten mukaan jäsenvaltioiden suuri enemmistö katsoo, että nykyiset toimintatavat soveltuvat työsuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen. Sopivimpana toimintatapana jäsenvaltiot pitivät OMC-työryhmiä ja toiseksi sopivimpana toimintatapana työpajoja. Konferenssit, selvitykset, arviointiseminaarit ja vertaisoppimistoimet olivat vähemmän suosittuja. Ottaen huomioon kunkin toimintatavat edut ja niihin liittyvät rajoitukset esitettiin myös joitakin ehdotuksia muista toimintatavoista, joita voitaisiin tulevaisuudessa lisätä (ks. tämän kertomuksen 6 jakso). 4.1.Avoin koordinointimenetelmä (OMC) Avoin koordinointimenetelmä oli joustavana ja ei-sitovana kehyksenä edelleen keskeinen toimintatapa työsuunnitelman toteutuksessa, ja se helpotti jäsenvaltioiden välistä jäsenneltyä yhteistyötä. Kunkin OMC-työryhmän työtä mukautettiin työsuunnitelman prioriteettien mukaiseksi. Uutena piirteenä työsuunnitelmassa oli, että komissio valmisteli työryhmien toimeksiannot, minkä jälkeen neuvoston kulttuuriasioiden komitea hyväksyi ne. Tämä antoi työryhmille selkeän kehyksen ja painopisteen. Jäsenvaltiot suhtautuvat tähän lähestymistapaan myönteisesti. OMC-työryhmät pitivät keskimäärin kuusi virallista kokousta (enimmäkseen verkossa), ja komissio järjesti kaikki kokoukset. Osa työryhmistä järjesti ylimääräisiä epävirallisia kokouksia ja valmisteluistuntoja. Osa niistä on myös jaettu alatyöryhmiin, joissa käsitellään aiheiden osa-alueita. Tähän toimintaan osallistuu 25–50 asiantuntijaa työryhmää kohti keskimäärin noin 23 jäsenvaltiosta. Työryhmien työ kestää yleensä yhdestä kahteen vuotta, mukaan lukien raportin viimeistelyyn tarvittava aika. Yhteen OMC-työryhmän raporttiin sisältyi uutuuksina tapaustutkimuksia käsittelevän verkkosivuston ladattavaa aineistoa ja podcast-lähetyksiä. Tämä kuitenkin lisäsi asiantuntijoiden ja komission työmäärää. Seitsemästä OMC-työryhmästä kolmessa oli mukana kumppanimaita, kuten Sveitsi, Norja ja Islanti. Jäsenvaltiot pitävät tällaista OMC-työryhmissä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä hyödyllisenä ja ilmaisevat myös olevansa avoimia Länsi-Balkanin osallistumiselle niihin asiaankuuluvien aiheiden osalta. Kyselytutkimuksen mukaan jäsenvaltiot arvostavat OMC-työryhmiä toimintatapana mutta tunnustavat myös, että työryhmille aiheutuu taakkaa raportointivaatimusten vuoksi. Jäsenvaltiot pitävät OMC-työryhmien raportteja ja kokouksia itsessään tärkeinä. Raporttien suora vaikutus poliittiseen päätöksentekoon ja sidosryhmien käytäntöihin näyttää kuitenkin olevan vähäinen. Kyselytutkimus osoittaa myös, että (luetelluista) kymmenestä OMC-työryhmän raportista yli viittä ei käytetty suurimmassa osassa jäsenvaltioita kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen päätöksentekoon. Jäsenvaltiot ilmoittivat kuitenkin myös useita konkreettisia esimerkkejä OMC-työryhmien raporteista, joilla on vaikutusta kansallisen tason päätöksentekoon, kuten strategioiden ja uudistusten kehittämiseen tai uusien organisaatioiden muodostamiseen. 4.2.Työsuunnitelman tulosten jakelu ja niistä tiedottaminen Kyselytutkimuksen mukaan suurin osa jäsenvaltioista ei pidä tarpeellisena, että työsuunnitelmassa täsmennettäisiin sitovia jakelutoimia. Erilaisia toimia on jo kehitetty, kuten raporttien kääntäminen, tietojen julkaiseminen hallitusten verkkosivustoilla ja foorumeilla, konferenssit, keskustelut ja työpajat, jotka edistävät julkista keskustelua työsuunnitelman tuloksiin liittyvistä aiheista. Kokemus osoittaa, että muiden työsuunnitelman toimien toteutukseen on panostettu paljon työtä ja asiantuntemusta. Jotta tämän työn vaikutusta poliittiseen päätöksentekoon ja sidosryhmien käytäntöihin voitaisiin lisätä, olisi hyödyllistä lisätä OMC-työryhmien tulosten ja muiden työsuunnitelman tulosten jakamista ja niistä tiedottamista jäsenvaltioissa kohdennetulla ja älykkäällä tavalla. Tähän olisi otettava mukaan kaikki hallinnon tasot, sidosryhmäjärjestöt, ammattialajärjestöt, lehdistö jne. Tätä varten OMC-ryhmien ja muiden työsuunnitelman tulosten olisi oltava korkeatasoisia ja poliittisten päättäjien kannalta sopivia. Vaikka raportit ovat sisällöltään rikkaita, ne voivat olla monimutkaisia, pitkiä ja vaikeasti toteutettavia. Jotta raportteihin liittyviä mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, niissä on esitettävä selkeitä ja konkreettisia toimintapoliittisia suosituksia, joiden tueksi on esitetty asiaankuuluvaa näyttöä. Niiden on oltava ytimekkäitä, ja ne on kirjoitettava ilman ammattislangia ja akateemista kieltä siten, että muutkin kuin erikoisasiantuntijat voivat ymmärtää ne ja toimia niiden perusteella. Olisi kannustettava laatimaan lyhyempiä ja kohdennetumpia raportteja sekä yhteenvetoja keskeisistä havainnoista. Tämä myös nopeuttaisi osaltaan käännös- ja viestintäprosesseja. 4.3.Kulttuurialan sidosryhmät Kulttuurialan järjestöt ja sidosryhmät ovat olleet aiempaa tiiviimmin mukana kulttuurialan työsuunnitelman täytäntöönpanossa erityisesti pandemian vuoksi. Tämä on johtanut siihen, että tapahtumia ja keskusteluja on järjestetty enemmän verkossa ja että kulttuuriala ja luovat alat toimivat yhdessä EU:n tasolla ja puhuvat yhdellä äänellä vastatakseen alojen tarpeisiin (esim. yhteiset julkiset lausunnot). Sidosryhmien osallistumista on kuvattu myös tämän asiakirjan muissa osissa.

Komissio on vahvistanut kulttuuria koskevaa jäsenneltyä vuoropuheluaan kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan uuden kulttuuriohjelman mukaisesti. Se käynnisti vuosina 2019–2022 uuden Voices of Culture ‑vuoropuhelun sarjan ajankohtaisista aiheista, jotka on niin ikään mukautettu työsuunnitelman prioriteettien mukaisiksi. Näitä aiheita ovat muun muassa kulttuurin rooli EU:n kaupunkien ulkopuolisilla alueilla , sukupuolten tasapuolinen edustus kulttuurialalla ja luovilla aloilla (liittyy OMC-työryhmään), kulttuuri ja kestävän kehityksen tavoitteet (liittyy OMC-työryhmään), taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten asema ja työolot (liittyy OMC-työryhmään) ja kansainväliset kulttuurisuhteet (osallistuminen Ranskan puheenjohtajakaudella pidetyssä johtavien virkamiesten kokouksessa käytyyn keskusteluun) . Synergiaetuja on parannettu muun muassa kokouksissa, joissa OMC-työryhmät ja Voices of Culture ‑vuoropuhelujen osanottajat voivat jakaa tuloksiaan ja raporttejaan. Lisäksi komissio on kehittänyt edelleen kohdennettuja alakohtaisia vuoropuheluja kulttuurista, erityisesti kulttuuriperinnöstä (kulttuuriperintöä käsittelevä asiantuntijaryhmä) ja musiikista (Music Moves Europe). Lisäksi komissio antoi EU:n osaamissopimuksen ja EU:n teollisuusstrategian mukaisesti sidosryhmille tehtäväksi perustaa laaja-alaisen osaamiskumppanuuden kulttuurialan ja luovien alojen toimintaympäristöön. Sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä ja työsuunnitelman toteuttamista on edelleen varaa parantaa, kuten jäsenvaltiot totesivat kyselytutkimuksessa. 5.TYÖSUUNNITELMAN ARVIOINTI: politiikan tulokset Kunkin EU:n puheenjohtajavaltion asettamien kulttuuria koskevien prioriteettien lisäksi kulttuurialan työsuunnitelmassa oli jo alun perin tarkoituksena vahvistaa useita (mahdollisia) neuvoston päätelmiä niitä edeltävän teknisen työn – OMC-työryhmien, tutkimusten ja työpajojen – pohjalta (dynaamisen jatkuvan tarkastelun periaate). Jäsenvaltiot pitivät kyselyyn antamissaan vastauksissa tätä yhteyttä työsuunnitelman tulosten ja kiertävien puheenjohtajavaltioiden työn välillä hyödyllisenä. Asiantuntijatyön ja akateemisen työn kytkeminen politiikkatyön konkreettisiin tuloksiin on osoittautunut hyödylliseksi avainprioriteettien kannalta, ja siihen olisi tulevaisuudessa panostettava lisää. Tämän myötä on annettu seuraavat neuvoston päätelmät: -nuoret luovat sukupolvet, annettu toukokuussa 2019 Romanian puheenjohtajakaudella -eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten rajatylittävän levityksen parantaminen, annettu toukokuussa 2019 Romanian puheenjohtajakaudella -riskinhallinta kulttuuriperinnön alalla, annettu toukokuussa 2020 Kroatian puheenjohtajakaudella -sukupuolten tasa-arvo kulttuurialalla ja luovilla aloilla, annettu joulukuussa 2020 Saksan puheenjohtajakaudella (puheenjohtajan päätelmät) -kulttuuri, korkeatasoinen arkkitehtuuri ja rakennettu ympäristö uusi eurooppalainen Bauhaus ‑aloitteen keskeisinä osina, annettu joulukuussa 2021 Slovakian puheenjohtajakaudella -kulttuurienvälisen vaihdon vahvistaminen digitaalisella aikakaudella taiteilijoiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen ammattilaisten liikkuvuuden ja monikielisyyden avulla, annettu huhtikuussa 2022 Ranskan puheenjohtajakaudella. Lisäksi uudet kysymykset, joilla on suuri merkitys kulttuuria koskevan päätöksenteon kannalta ja jotka vaikuttavat kulttuurialaan ja luoviin aloihin Euroopassa (esim. Zagrebissa maaliskuussa 2020 tapahtunut tuhoisa maanjäristys, kestävän kehityksen Agenda 2030 ‑toimintaohjelman vauhdittaminen, covid-19-pandemia ja elpymisprosessi), ovat saaneet puheenjohtajavaltiot työstämään poliittisia toimia ja tuloksia seuraavilla aloilla: -kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuus, annettu marraskuussa 2019 Suomen puheenjohtajakaudella (neuvoston päätöslauselma) -kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 muuttaminen, annettu toukokuussa 2020 Kroatian puheenjohtajakaudella -kulttuuri- ja luovien alojen elpyminen, palautumiskyky ja kestävyys, annettu toukokuussa 2021 Portugalin puheenjohtajakaudella . Puheenjohtajavaltiot ovat käynnistäneet useita korkean tason tapahtumia, jotka liittyvät työsuunnitelman painopisteisiin ja poliittisen ohjelman edistämiseen, mutta niitä ei luetella työsuunnitelmassa. Näitä ovat muun muassa seuraavat: -kulttuuriministerien epäviralliset kokoukset Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja covid-19-pandemian seurausten ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutusten käsittelemiseksi -kansainvälisten kulttuurisuhteiden alan johtavien virkamiesten kokoukset, joita ulkoasiainministeriöt järjestivät tai joita järjestettiin yhteistyössä niiden kanssa syyskuussa 2020, syyskuussa 2021 ja huhtikuussa 2022 -puheenjohtajavaltion konferenssit ja tapahtumat, joissa on käsitelty esimerkiksi kulttuuriperinnön suojelua ja monenvälisyyttä (marraskuu 2020), kulttuuridemokratiaa (huhtikuu 2021) sekä kulttuuriperintöön, museoihin, arkistoihin ja arkkitehtuuriin kohdistuvia riskejä (maaliskuu 2022). Tämän ja myös aiempien kulttuurialan työsuunnitelmien puitteissa saavutettujen poliittisten tulosten suuri määrä osoittaa, että on tarpeen tarkastella ja arvioida havaintojen, suositusten ja kehotusten seurannassa saavutettua edistystä kansallisessa ja EU:n päätöksenteossa.