Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kreikan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta /* COM/2012/0307 final */





Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kreikan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[1] ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[2], ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat[3], ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi työllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia. Strategia keskitetään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia Euroopan kestävän kasvun vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. (2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista[4]. Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. (3) Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2011 suosituksen Kreikan vuoden 2011 kansallisesta uudistusohjelmasta. (4) Komissio hyväksyi 23 päivänä marraskuuta 2011 toisen vuotuisen kasvuselvityksen. Tästä alkoi toinen politiikan yhdennetyn etukäteiskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka perusta on Eurooppa 2020 ‑strategiassa. (5) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2012 rahoitusvakauden turvaamisen, julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista, palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä, puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa julkishallintoa. (6) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 2 päivänä maaliskuuta 2012 Euro Plus ‑sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. (7) Kreikka toimitti vuoden 2012 kansallisen uudistusohjelmansa ja puutteelliset tiedot julkista taloutta koskevista suunnitelmistaan 12 päivänä huhtikuuta 2012. Kreikan viranomaisia kehotetaan toimittamaan kaikki vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten mukaisesti edelletyt vakiotaulukot. (8) Euroryhmä sopi 21 päivänä helmikuuta 2012 toisesta Kreikan talouden sopeuttamisohjelmasta. Poliittisia ehtoja koskevassa yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyjen talouspolitiikkojen täytäntöönpano vähentää osaltaan Kreikan julkista velkaa vuoteen 2020 mennessä 117 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sovittiin, että julkinen sektori rahoittaa ohjelmaa 130 miljardilla eurolla vuoteen 2014 saakka ensimmäisessä rahoitusohjelmassa sidottujen määrien lisäksi. (9) Erien vapauttaminen perustuu siihen, että noudatetaan määrällisiä tulosindikaattoreita ja annetaan myönteinen arvio edistymisestä niiden arviointiperusteiden noudattamisessa, jotka vahvistetaan 12 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa neuvoston päätöksessä 2011/734/EU (sellaisena kuin se on muutettuna 8 päivänä marraskuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012) sekä talouspoliittiset ehdot vahvistavassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, joka allekirjoitettiin 14 päivänä maaliskuuta 2012. (10) Euroopan rahoitusvakausvälineestä maksettiin Kreikalle uuden rahoitusohjelman ensimmäisen osan (14,5 miljardia euroa) ensimmäinen erä (5,9 miljardia euroa) 19 päivänä maaliskuuta 2012. Kreikka sai myös 1,6 miljardia euroa IMF:ltä. Toukokuuhun 2012 mennessä Kreikka on saanut 147,5 miljardia euroa virallista rahoitusta ensimmäisen ja toisen ohjelman mukaisesti. (11) Vuosina 2010 ja 2011 Kreikka edistyi osittain sopeutusohjelman kunnianhimoisten tavoitteiden täyttämisessä. Ohjelman täytäntöönpanoa vaikeuttivat useat tekijät: poliittinen epävakaus, yhteiskunnallinen levottomuus, hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät kysymykset ja pohjimmiltaan taantuma, joka oli paljon ennakoitua syvempi. Merkittäviä julkisen talouden tavoitteita ei saavutettu, mikä johti täydentävien vakauttamistoimenpiteiden toteuttamiseen vuosina 2010 ja 2011. Kreikka kuitenkin onnistui pienentämään merkittävästi julkisen talouden alijäämää vuonna 2009 vallinneesta 15,8 prosentista suhteessa BKT:hen 9,1 prosenttiin vuonna 2011. (12) Komissio antoi 18 päivänä huhtikuuta 2012 tiedonannon ”Kasvua Kreikkaan”, jossa korostetaan niitä myönteisiä vaikutuksia, joita talouden sopeuttamisohjelman täysimääräisellä ja tehokkaalla täytäntöönpanolla voi olla kasvun, investointien ja sosiaalisen kehityksen käynnistäjänä. Tiedonannossa muistutetaan, että Kreikka voi saada apua ja käytännön tukea EU:n ja euroalueen jäsenyydestään. Komissio korostaa, että talouden toisessa sopeuttamisohjelmassa esitettyjen uudistusten tarkoituksena on palauttaa Kreikan talous kasvu-uralle ja mahdollistaa työpaikkojen syntyminen sekä luoda oikeudenmukaisempi yhteiskunta. Se toteaa, että Kreikka saa käyttöönsä runsaasti taloudellista tukea, ja korostaa Kreikan kumppaneiden, erityisesti komission, valmiutta esittää keinoja maksimoida alkuvaiheen toimenpiteistä saatava hyöty toimimalla ripeästi ja käyttämällä hyväksi EU:n tukea. (13) Talouskriisi ja sitä seuraavat julkisen talouden vakauttamistoimenpiteet ovat vaikuttaneet Kreikan kykyyn saavuttaa Eurooppa 2020 ‑tavoitteet, erityisesti sosiaaliset tavoitteet. Kuitenkin rakenneuudistukset, varsinkin työmarkkinoilla, useiden alojen vapauttaminen ja lukuisat toimenpiteet liiketoimintaympäristön parantamiseksi osaltaan edistävät kilpailua, kiihdyttävät tuotantoa, lisäävät työllisyyttä ja vähentävät tuotantokustannuksia, mikä osaltaan edistää työllisyyden kasvua ja rajoittaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä keskipitkällä aikavälillä. Talouskriisistä huolimatta Kreikka on jatkanut toimia Eurooppa 2020 ‑ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi. (14) Rakennerahastojen strateginen uudelleenohjelmointi on meneillään ja painopisteenä on nuorisotyöllisyyden ja (etenkin pk-yritysten) kilpailukyvyn tukeminen. Uusilla toimenpiteillä lujitetaan toimia työllisyyspassin sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osa-alueilla ja helpotetaan pienten ja keskisuurten yritysten rahoituksen saantia. (15) Kreikka on tehnyt useita sitoumuksia Euro Plus -sopimuksen nojalla. Nämä sitoumukset ja vuonna 2011 esitettyjen sitoumusten täytäntöönpano liittyvät työllisyyden edistämiseen, kilpailukyvyn lisäämiseen, julkisen talouden kestävyyden parantamiseen ja rahoitusjärjestelmän vakauden vahvistamiseen, SUOSITTAA, että Kreikka toteuttaa toimenpiteet, jotka vahvistettiin 12 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa neuvoston päätöksessä 2011/734/EU, sellaisena kuin se on muutettuna 8 päivänä marraskuuta 2011 ja 13 päivänä maaliskuuta 2012, sekä talouspoliittiset ehdot vahvistavassa yhteisymmärryspöytäkirjassa, joka allekirjoitettiin 14 päivänä maaliskuuta 2012. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s.1. [2] COM(2012) 307 final. [3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047. [4] Neuvoston päätös 2012/238/EU, annettu 26. huhtikuuta 2012.