KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - HVT II Arviointi

(komission esittämät)

PERUSTELUT

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät HVT-ohjelman toisen vaiheen (HVT II) 12 päivänä heinäkuuta 1999 tekemissään päätöksissä N:o 1719/1999/EY [1] (jäljempänä 'suuntaviivoja koskeva päätös') ja N:o 1720/1999/EY [2] (jäljempänä 'yhteentoimivuutta koskeva päätös'). Ensimmäisen päätöksen 9 artiklassa ja toisen päätöksen 13 artiklassa edellytetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ensimmäisen arvionsa IDA II -ohjelmasta viimeistään vuoden 2001 talousarvioesityksen yhteydessä samalla kun se toimittaa ehdotukset suuntaviivoja koskevan päätöksen liitteen ja yhteentoimivuutta koskevan päätöksen muuttamiseksi.

[1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1719/1999/EY, tehty 12. heinäkuuta 1999, eräistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista, mukaan lukien yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen, EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1.

[2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1720/1999/EY, tehty 12. heinäkuuta 1999, eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisten verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi, EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9.

HVT II -ohjelmaa koskevien päätösten myöhäisen voimaantulon (elokuu 1999) ja vastaavasti HVT 1999 työohjelman myöhäisen hyväksymisen (marraskuu 1999) vuoksi ohjelman arviointi voitiin aloittaa vasta tammikuussa 2000. Arviointityö viimeisteltiin syyskuussa 2000. Koska arviointi tapahtui HVT II -ohjelman alussa, saatuja tuloksia voidaan laajalti pitää pohjana, johon seuraavien arviointien tuloksia voidaan verrata. Edellä mainittujen kahden päätöksen muuttamiseksi tehdyt ehdotukset eivät perustu ainoastaan tähän arviointiin, vaan niissä on otettu huomioon myös HVT II -ohjelman täytäntöönpanon ensimmäisen puolitoistavuotiskauden aikana saadut kokemukset sekä eEurope-aloite ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma. Sen vuoksi päätöksen N:o 1719/1999/EY muuttamiseksi tehty ehdotus sisältää myös muutoksia useisiin mainitun päätöksen artikloihin.

Ehdotusten sisältämät muutokset päätöksiin N:o 1719/1999/EY ja N:o 1720/1999/EY ovat kolmenlaisia. Osa johtuu oikeudellisissa ja poliittisissa velvoitteissa tapahtuneista muutoksista ja liittyy komiteamenettelyn mukauttamiseen 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [3] mukaisesti, HVT II -ohjelman ulottamiseen koskemaan Maltaa ja Turkkia sekä siihen, että ehdokasmaille ja muille EU:n ulkopuolisille maille varataan mahdollisuus käyttää tietyin edellytyksin omalla kustannuksellaan HVT:n peruspalveluja.

[3] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

Osa muutoksista taas on tehty eräiden käytännön olosuhteiden parantamiseksi ja ne liittyvät täytäntöönpanolausekkeeseen, rahoituskehyksen käyttöönottoon vuosiksi 2002-2004 sekä päätöstä N:o 1720/1999/EY koskevan muutosehdotuksen osalta myös parhaiden käytänteiden leviämiseen. On huomattava, että rahoituskehys on tällä hetkellä voimassa olevan päätöksen N:o 1719/1999/EY 12 artiklan ja päätöksen N:o 1720/1999/EY 15 artiklassa voimassa vain kaudeksi 1998 - 2000.

Loput muutoksista perustuvat uusista aloitteista, erityisesti eEurope-toimintasuunnitelmasta (sähköistä asiointia viranomaisten kanssa koskevasta luvusta) johtuviin vaatimuksiin sekä päätöstä N:o 1719/1999/EY koskevan muutosehdotuksen osalta myös tarpeeseen laajentaa alueita, joille uusia telemaattisia verkkoja voidaan perustaa, erityisesti koulutuksen ja oikeudellisten asioiden alalla.

Euroopan parlamenttia ja neuvostoa pyydetään hyväksymään ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksiksi päätösten N:o 1719/1999/EY ja N:o 1720/1999/EY muuttamisesta.

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - HVT II Arviointi - Euroopan parlamentin ja neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 1999 tekemät päätökset N:o 1719/1999/EY ja N:o 1720/1999/EY

1. JOHDANTO

1.1. HVT-ohjelman (hallintojen välinen tietojenvaihto) ensimmäinen vaihe käynnistettiin vuonna 1995 neuvoston päätöksellä 95/468/EY. Ohjelman tavoitteena oli edistää sähköistä tietojenvaihtoa hallintojen välillä, jotta sisämarkkinoiden toiminta ja yhteisön päätösten [4] täytäntöönpano sujuisi helpommin. Ensimmäisessä vaiheessa luotiin useita tärkeitä verkkoja muun muassa työllisyyden, terveyden, maatalouden, kalastuksen, tilastojen ja kilpailupolitiikan alalla.

[4] HVT-ohjelman tärkeimpänä tavoitteena on tukea EU-tason viranomaistyötä, erityisesti yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoa, toimielinten välistä tietojenvaihtoa ja yhteisön päätöksentekoprosessia. HVT palvelee yhteisöä siten, että eri viranomaiset ovat sen verkkojen ja järjestelmien käyttäjiä, mutta lopullisina edunsaajina ovat EU:n kansalaiset ja yritykset.

1.2. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät HVT-ohjelman toisen vaiheen (HVT II) 12 päivänä heinäkuuta 1999 tekemillään päätöksillä N:o 1719/1999/EY [5] (jäljempänä 'suuntaviivoja koskeva päätös', jossa luotiin oikeudellinen perusta yhteisön edun mukaisille hankkeille (PCI), jäljempänä 'alakohtaiset verkot') ja N:o 1720/1999/EY [6] (jäljempänä 'yhteentoimivuutta koskeva päätös', jossa luotiin oikeudellinen perusta horisontaalisille toimille ja toimenpiteille (HAM)).

[5] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1719/1999/EY, tehty 12. heinäkuuta 1999 eräistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista, mukaan lukien yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen, EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1.

[6] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1720/1999/EY, tehty 12. heinäkuuta 1999, eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisien verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamiseksi, EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9.

1.3. Ensimmäisen päätöksen 9 artiklassa ja toisen päätöksen 13 artiklassa edellytetään, että komissio toimittaa arvioinnin HVT-ohjelmasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään samanaikaisesti vuosille 2001, 2003 ja 2005 laadittavien talousarvioesitysten kanssa. Samassa yhteydessä on toimitettava mahdolliset ehdotukset suuntaviivoja koskevan päätöksen liitteen ja yhteentoimivuutta koskevan päätöksen muuttamisesta.

1.4. HVT II -ohjelmaa koskevien päätösten myöhäisen voimaantulon ja siitä johtuneen 1999 HVT-työohjelman myöhäisen hyväksymisen (marraskuu 1999) vuoksi arviointityö voitiin aloittaa vasta tammikuussa 2000. Arvioinnin suoritti komissio, jota avusti kahden konsultointiyrityksen (Anite ja White Waghorn) yhteenliittymän riippumattomista asiantuntijoista muodostettu ryhmä.

1.5. Konsulttien työn perusteella [7] komissio viimeisteli arvioinnin tulokset ja esitti ne 28 päivänä syyskuuta 2000 pidetyssä kokouksessa hallintojen välistä telematiikkaa käsittelevälle komitealle (TAC) päätöksen N:o 1719/1999/EY 9 artiklan 3 kohdan ja päätöksen N:o 1720/1999/EY 13 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti.

[7] Loppuraportti nähtävissä HVT:tä koskevalla www-sivustolla osoitteessa http://europa.eu.int/ISPO/ida, josta eivät kuitenkaan vielä tässä vaiheessa ilmene HVT:n II-vaiheen tulokset ja hyödyt.

1.6. Arviointi perustuu HVT II -ohjelman täytäntöönpanosta lyhyellä aikavälillä saatuun kokemukseen ja toimii pohjana seuraaville arvioinneille. HVT-ohjelman arvioinnin tulokset esitetään tässä tiedonannossa. Komissio esittää samalla muutoksia suuntaviivoja ja yhteentoimivuutta koskeviin päätöksiin otettuaan huomioon arvioinnin tulokset ja HVT II -ohjelman täytäntöönpanosta ensimmäisen puolitoistavuotiskauden aikana saadut kokemukset sekä eEurope-aloitteen ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman.

2. YLEISIÄ HUOMAUTUKSIA

2.1. Tässä tiedonannossa tehdyt yleiset huomautukset perustuvat riippumattomien asiantuntijoiden loppuraportissaan tekemiin huomioihin, päätelmiin ja suosituksiin, jotka puolestaan perustuvat useiden jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission yksiköiden tutkimuksiin ja työpanokseen (komissio, TAC-komitea ja asiantuntijat ovat keskustelleet huomioista, päätelmistä ja suosituksista useissa ad hoc-kokouksissa).

2.2. Arvioinnissa myönnetään HVT-ohjelman keskeinen asema yhteisön toiminnan tukemisessa sekä horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden (HAMs) keskeinen asema sen varmistamisessa, että yhteistä etua koskevien hankkeiden (PCIs) kehitys on nopeampaa, kustannustehokkaampaa ja yhteensopivaa.

2.3. Yhteistä etua koskevat hankkeet (riippumatta siitä, onko ne rahoitettu HVT-ohjelmasta vai ei) on nähtävä horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden "pääasiakkaina". HVT-ohjelmasta vastaavien komission yksiköiden on (TAC-komitean tuella) pyrittävä erityisesti selvittämään itselleen yhteisen edun mukaisia hankkeita koskevat yhteiset vaatimukset ja hankittava ja/tai kehitettävä sopivia horisontaalisia työkaluja ja palveluja. Muiden yksiköiden ja alakohtaisten komiteoiden olisi hyväksyttävä HVT-ohjelman johdon antama aktiivinen ohjaus ja koordinaatio sekä osallistuttava aktiivisesti ohjelmaan. Tämä koskee periaatteessa sekä HVT-verkkoja että muita (muualta kuin HVT-ohjelmasta rahoitettuja) alakohtaisia verkkoja (OSN). Näyttää siltä, että näin onkin jo tapahtumassa, mutta tätä suuntausta on aktiivisesti edistettävä, jotta siitä tulisi todellinen käytäntö HVT II -ohjelmassa.

2.4. Kansalaisten ja yritysten osalta HVT II -ohjelmassa olisi:

- varmistettava ja todennettava, että kansalaiset ja teollisuus hyötyvät HVT-verkoista,

- rohkaistava kansalaisten ja teollisuuden osallistumista käyttäjinä aina, kun se on mahdollista.

HVT-ohjelman olisi e-Europe-ohjelman yhteydessä, läheisyysperiaate huomioon ottaen, edistettävä suoraa pääsyä viranomaisten tietoihin ja vähennettävä osaltaan hallinnollista taakkaa sekä kansallisella että EU-tasolla. Olisi pohdittava, miten HVT-ohjelmalla luodaan ja ylläpidetään sopivia neuvotteluyhteyksiä yrityksiin ja kansalaisiin, esimerkiksi teollisuusyhdistysten kautta.

2.5. HVT-työssä on mukana paljon asiantuntevaa ja tunnollista teknistä projektijohtoa. Tietomäärä ja asiantuntemus on vaikuttava ja ne mahdollisuudet, joita HVT voi tuoda tässä suhteessa vuorovaikutukseen ovat sen vahvimpia ominaisuuksia. Tehokkaalla, teknisellä projektijohdolla on hyvä käsitys yritysmaailmasta, hyvät yhteydet käyttäjäyhteisöön ja se on vahvasti sitoutunut käyttäjien ohjaamiseen. Tämä lähestymistapa perustuu HTV-ohjelmaa koskeviin päätöksiin ja globaalisiin toteutussuunnitelmiin (Global Implementation Plans (GIP)), mutta HVT-ohjelmassa voidaan aktiivisesti antaa neuvoja myös siitä, miten se pannaan käytäntöön. HVT voi myös helpottaa ja kannustaa tarvittavaa "henkilöverkostoitumista", esimerkiksi järjestämällä erityisiä aihekohtaisia ad hoc -kokouksia, jotka täydentäisivät esimerkiksi TESTAn käyttäjäryhmän "rutiinikokouksista" saatuja kokemuksia.

2.6. Jäsenvaltioiden kansallisesta koordinoinnista komissio on sitä mieltä, että hallintojen välistä telematiikkaa käsittelevän komitean (TAC) merkitys on ratkaiseva. Eräillä TAC-komitean jäsenillä ei ole kovin hyviä yhteyksiä kaikkiin edustamansa maan aloihin. Jotta ohjelmaa pystytään tehokkaasti hallinnoimaan, on tärkeää, että tätä kunkin maan "henkilöverkostoa" vahvistetaan siltä osin kuin se on mahdollista. EY ei voi läheisyysperiaatteen vuoksi sitä kuitenkaan vaatia. Se voi kuitenkin auttaa yhteyksien syntymistä järjestämällä asianosaisista alakohtaisista edustajista ajantasaiset luettelot saataville. HVT-ohjelmasta vastaava komission yksikkö ottikin tämän arvioinnin yhteydessä ensimmäisen askelen tähän suuntaan keräämällä luettelot alakohtaisista hankevastaavista ja toimittamalla ne TAC-komitealle. Vastaavien luetteloiden keräämisestä ja jakamisesta olisi jatkossa tehtävä tavanomainen käytäntö.

2.7. HVT-ohjelman peruspalveluita koskeva luettelo olisi saatava aikaan pikaisesti. Se ei kuitenkaan saisi olla mikään vanha luettelo, vaan olisi etsittävä uusia yhteisiä palveluita, sovelluksia, välineitä ja tekniikkoja:

- tarkastelemalla, mitä nykyisissä HVT-hankkeissa ja muissa alakohtaisissa verkoissa (OSN) on saatu aikaan

- tutkimalla markkinoilla sekä jäsenvaltioiden ja EU:n ohjelmissa tapahtunutta kehitystä entistä järjestelmällisemmin

- arvioimalla niitä hankkeiden tarpeita, joita ei ole pystytty tyydyttämään.

Luettelo olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, jotta siihen voidaan lisätä yksilöityihin vaatimuksiin perustuvia uusia kohtia ja jotta siitä voidaan poistaa kohtia, jotka eivät ole jäsenvaltioissa tai markkinoilla tapahtuneen kehityksen vuoksi enää tarpeen.

2.8. HVT-ohjelman seitsemään voimassaolovuoteen, HVT I ohjelman suunnittelusta vuosina 1993 ja 1994 alkaen, on kuulunut kaksi pitkää kautta, jona ohjelmalle ei ole ollut oikeudellista perustaa. Tämä on aiheuttanut kaikkien osallistujien keskuudessa jonkinlaista epävarmuutta ohjelman talousarvion, hallinnon ja suunnittelun suhteen. Uudet päätökset tarjoavat vakaan perustan uusitulle ohjelmalle sekä merkitsevät vakaampaa ja ennustettavampaa kautta tulevaisuudessa. Suunnittelua helpottaisi, jos rahoituskehys voitaisiin määritellä ohjelman jäljellä olevaksi voimassaoloajaksi ja jos suurten hankkeiden osalta talousarvion määrärahat voitaisiin kohdentaa pidemmäksi ajaksi kuin vuodeksi.

2.9. On suositeltavaa, että HVT-ohjelmassa pyritään edelleen tekemään kaikki mahdollinen menettelyjen ja asiakirjojen yksinkertaistamiseksi ja vähentämiseksi kuitenkin niin, että noudatetaan HVT:tä koskevia päätöksiä ja yhteisön virallisia menettelyjä. On asioita, joita ei voida muuttaa, mutta myös niitä, joihin HVT:ssä voidaan vaikuttaa. Menettelyjä olisi yksinkertaistettava sekä hallinnollisten asioiden vähentämiseksi että avoimuuden lisäämiseksi jaettaessa varoja eri aloille. HVT:ssä olisi harkittava jotain muodollista menettelyä prosessille, jossa eri alat kilpailevat HVT-ohjelman rahoituksesta. Myös raportointia olisi parannettava keräämällä säännöllisemmin perustietoja varsinkin hankkeiden ja toimien edistymisestä.

2.10. Varojen myöntäminen olisi nähtävänä selvemmin vain yhtenä (tärkeänä mutta varhaisena) vaiheena hankkeen elinkaaressa, eikä vasta viimeisenä vaiheena. Hankkeiden edistymisestä niihin kyseisenä kautena myönnettyihin varoihin nähden olisi esimerkiksi raportoitava, eikä hankkeita saisi poistaa työohjelmasta, vaikkei niille jonain vuonna haettaisikaan varoja, jos hankkeessa tehtävä työ perustuu aiempina vuosina myönnettyihin varoihin.

2.11. HVT-ohjelmia koskevissa päätöksissä ja globaalisissa toteutussuunnitelmissa on jo kannustettu alakohtaisia hankevastaavia katsomaan eteenpäin täytäntöönpanoa seuraavaan toiminnalliseen vaiheeseen. Periaatteessa toiminnalliseen vaiheeseen ei kuitenkaan ole käytettävissä HVT-rahoitusta (tosin sitä voidaan alkuvaiheessa poikkeuksellisesti myöntää rajoitetuksi ajaksi). Vaikutukset on selvitettävä huolellisesti, jotta uudet hankkeet, joita HVT II -ohjelman aikana on ilmestynyt jo neljätoista, voidaan rahoittaa ilman, että käynnissä olevat hankkeet joutuisivat kärsimään rahoituksen puutteesta.

2.12. Jatkossa olisi pyrittävä aktiivisemmin parantamaan ohjelman yhteisvaikutusta muiden yhteisön aloitteiden, kuten Tutkimuksen & Kehityksen, Telecom Trans-European Networks (TEN) -aloitteen, muiden alakohtaisten verkkojen (OSN) sekä neuvoston ja Euroopan parlamentin hankkeiden kanssa. Aiemmin on todettu, että esteenä tälle esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen osalta ovat erilaiset näkökohdat rahoitukseen ja hankintoihin, minkä ei kuitenkaan tarvitse estää kiinteämpiä yhteyksiä. Tietoyhteiskunnasta vastaavan pääosaston (T&K -viranomaiset, TEN-Telecom ja e-Europe) kanssa on jo pidetty alustavia kokouksia. Koordinointitoimenpiteistä olisi raportoitava säännöllisesti, eikä vain todennettava niitä arvioitaessa ohjelmaa kahden vuoden välein, ja näiden toimenpiteiden olisi koskettava kaikkia asianomaisia EU:n toimia.

2.13. Tässä yhteydessä on usein huomautettu, että verkkoja koskeva muihin toimielimiin, erityisesti neuvostoon ja parlamenttiin, suuntautuva työ on edistymässä. Sitä varten tarvitaan tehokasta koordinointia muiden alakohtaisten verkkojen kanssa sekä tehokasta mainontaa ja markkinointia HVT:n taholta. Sekä HVT-ohjelmasta vastaava yksikkö että komission pääsihteeristö ovat jo tehneet yhteistyötä. Lisäksi tarvitaan muilta toimielimiltä tahtoa olla aktiivisesti mukana HVT-työskentelyssä. Ruotsin toimiessa neuvoston puheenjohtajamaana on otettu ensimmäisiä, mutta rakentavia askeleita tähän suuntaan.

2.14. Komissio haluaa korostaa, että periaatteen vuoksi, seuraavia arviointeja ajatellen, kussakin HVT-hankkeessa olisi rohkaistava tekemään säännöllisiä tarkastuksia ja tutkimuksia käyttäjien tyytyväisyydestä ja niistä saatuja tuloksia olisi esitettävä ohjelman yhteenvedossa.

3. ERITYISIÄ HUOMIOITA

3.1. On suositettu, että HVT-yhteisön keskinäistä tietojenvaihtoa olisi parannettava toimittamalla eri toimialoille ohjeita HVT:tä koskevien päätösten käytöstä, joista hyötyisivät sekä päätöksentekijät että ohjelman ja hankkeen johto. Myös parhaiden käytänteiden ja henkilöiden verkostoitumisen avulla tiedonkulkua voitaisiin parantaa.

3.2. Mitä tulee toimielinten näkemiseen asiakkaina olisi kiinnitettävä enemmän huomiota yhteisen edun mukaisia hankkeita (PCI) koskevien yhteisten vaatimusten selvittämiseen ja horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden yhteydessä laaditun HVT:n palveluluettelon säännölliseen tarkasteluun. Erityisesti globaalisten toteutussuunnitelmien (GIP) tehtävää ja luonnetta olisi tarkasteltava uudelleen loppuohjelman aikana ensimmäisen sarjan yhteydessä saadun kokemuksen ja palautteen kannalta. "Henkilöverkostojen" luominen ja yksilöiminen sekä sen varmistaminen, että velvoitteet ovat selvät alusta alkaen, ovat ne tekijät, jotka ratkaisevat HVT-hankkeiden onnistumisen.

3.3. Olisi suositeltavaa, että horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden (HAM) tavoitteita ja niiden saavuttamiseksi tarvittavia toimia tarkasteltaisiin uudelleen, kun laaditaan yhteensopivuutta koskevassa päätöksessä edellytettyä viisivuotista HAM-työohjelmaa. Tavoite olisi määriteltävä päätöksen mukaisesti hyväksymällä yhteiset säännöt ja menettelyt teknisen ja hallinnollisen yhteentoimivuuden saavuttamiseksi.

3.4. HAM-tuloksille ja niitä käyttäville hankkeille olisi luotava jatkuvasti ylläpidettävä rekisteri (matriisi), joka sisältää HVT:n ja alakohtaisten hankevastaavien yhteystiedot. TESTAn televiestintäpalveluissa saavuttaman menestyksen jälkeen olisi koordinoitava ja keskistettävä tärkeää ryhmätyösovellusten alaa pitäen mielessä kyseisten sovellusten toimittamisen alakohtaisille asiakkaille. "Parhaimpien käytänteiden leviäminen" voisi tässä suhteessa auttaa.

3.5. Arvioijat suosittelevat, että ohjelmassa seurattaisiin aktiivisesti HVT:n yhteisen edun mukaisia hankkeita (PCI) sekä muita alakohtaisia verkkoja (OSN) siten, että niillä olisi "varjojohtaja", jonka tehtävänä olisi seurata korkealla tasolla, kuitenkin vain teknisessä mielessä, alan kehitystä ja joka toimisi tärkeimpänä yhteyshenkilönä HVT-ohjelmaa ja hanketta johtavan yksikön ja hankkeen välillä siten, että HVT:n horisontaalisista toimista ja toimenpiteistä (HAM) saatava hyöty olisi entistä suurempi ja että ne voitaisiin suunnitella tehokkaammin eri alojen käytännön tarpeisiin. Tämä voisi olla nykyisen "yhteysjohtajan" laajennettu ja tehostettu tehtävä. Alakohtaisten verkkojen (OSN) sisällyttämiseksi aktiivisesti HVT:hen tarvitaan jatkuvia toimia. Alakohtaisia verkkoja (OSN) koskevaa luetteloa ja yhteysverkostoa olisi käytettävä ja ylläpidettävä.

3.6. Lisäksi suositellaan, että HVT II:ssa olisi seurattava, raportoitava ja arvioitava kaikkia aiemmin rahoitettuja, mutta vielä käynnissä olevia hankkeita, elleivät ne ole selvästi ohjelman loogisen soveltamisalan ulkopuolella. Vaikutus, joka HVT II:lla voi olla toimiin, jotka on aloitettu ennen ohjelmaa, on pieni. Niitä on kuitenkin mahdollista arvioida myöhemmin määriteltyihin ohjelman tavoitteisiin ja ensisijaisiin toimiin nähden. Samalla on kuitenkin myönnettävä, etteivät kaikki hankkeet vastaa HVT II toimilta vaadittuja edellytyksiä.

3.7. Seurannan ja raportoinnin osalta suositellaan seuraavaa:

- Kaikista hankkeista olisi laadittava säännöllisesti raportti, joka synkronisoidaan vuosittaisen työohjelman ja talousarviotoimien kanssa (ja jossa keskitytään menoihin ja saavutettuihin tuloksiin). Suuntaviivoista tehdyn päätöksen mukaan ohjelmasta on joka tapauksessa laadittava vuosiraportti. Näitä toimia tukemaan voitaisiin perustaa ohjelman tukitoimisto (Programme Support Office, PSO), joka tarjoaisi käytännön tukea HVT:n yhteyspäällikölle (tai "varjopäällikölle") sekä alakohtaisille hankepäälliköille.

- Vuosittainen raportti horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden toteuttamisen tuloksista kaikkien alakohtaisten hankkeiden osalta (kattaa sekä HVT-verkot että muut alakohtaiset verkot).

Suositetaan, että päätösten mukaisissa HVT II -ohjelman vuosikertomuksissa ja kahden vuoden välein tehtävissä arvioinneissa harkittaisiin menojen sekä sidottujen määrärahojen esittämistä hankkeittain, jotta ohjelman tuloksia ja niiden saavuttamiseksi käytettyjä rahamääriä olisi helpompi verrata. Tämä olisi enemmän yksityisen sektorin hankkeissa noudatettavien kirjapitoperiaatteiden mukaista.

3.8. Mitattavien tavoitteiden nimeämistä ja sitä seuraavaa hankkeiden käyttöä "mittausvälineinä" olisi harjoitettava määrätietoisemmin. Tämä on jo aloitettukin eräissä globaalisissa toteutussuunnitelmissa (GIP) ja kustannus- ja hyötyanalyyseissä (esim. TESS, EUDRA ja EUPHIN -hankkeet). HVT-ohjelman hallinnoinnista vastaavan komission yksikön olisi tällä alueella annettava aktiivista apua edelleen. On erityisen tärkeää, että liiketaloudelliset argumentaatiot teknisen kehityksen puolesta yksilöidään ja niitä seurataan.

3.9. HVT-ohjeman hallinnoinnista vastaavan komission yksikön olisi harkittava muodollisen menettelyn luomista prosessille, jossa alat kilpailevat HVT-ohjelman rahoituksesta. Yksikkö voisi julkaista sisäisen kyselyn, johon kukin ala voisi tehdä ehdotuksensa ja selvittää tavoitteensa sekä sen, miten HAM-ohjelman tarjoamia palveluja ja välineitä voidaan käyttää tavoitteeseen pääsemiseksi. Arviointi- perusteisiin voisi sisältyä erityinen huomautus ohjelman tavoitteista ja ensisijaisista kohteista, joihin voisi kuulua esimerkiksi kansalaisten ja yritysten saama hyöty.

3.10. Yleisesti voidaan todeta, että talousarvion laatimisen siirtäminen alakohtaisille pääosastoille saattaa sopimusten laatimisesta vastaavan hallinnon ja teknisestä puolesta vastaavan hallinnon lähemmäksi toisiaan, mistä on hyötyä ja minkä ansiosta HVT-ohjelman hallinnosta vastaavat komission yksiköt voivat keskittää voimavaransa koordinointia koskeviin seikkoihin, kuten siihen, että ne pyrkivät ymmärtämään paremmin jäsenvaltioiden viranomaisten (ja kansalaisten sekä liikeyritysten) tarpeet ja näkökohdat sekä suunnittelemaan ja toteuttamaan toimia, jotka helpottavat yhteentoimivuuden ja parhaiden käytänteiden leviämistä. Yksikön on kuitenkin huolehdittava siitä, ettei se työskentele norsunluutornista käsin. Sen vuoksi suositetaan erityisesti, että kyseinen komission yksikkö:

- seuraa aktiivisesti HVT-ohjelman yhteisen edun mukaisia hankkeita (PCI) ja muita alakohtaisia verkkoja (OSN)

- seuraa aktiivisesti kussakin maassa tapahtuvaa kehitystä

- järjestää TAC-komitean alaisia ryhmäkokouksia jäsenvaltioissa mahdollisimman usein

- harkitsee HVT II -ohjelman tarkastelutapaamista /konferenssia.

4. PÄÄTELMÄT

4.1. Komissio pitää arvioinnin tuloksia HVT II -ohjelman ja sen alaisuudessa käynnistettyjen hankkeiden ja toimien arvioinnin kannalta hyödyllisinä. Tulokset perustuvat lopullisen arviointikertomuksen päätelmiin ja suosituksiin ja luovat pohjan tuleville arvioinneille.

4.2. Samanaikaisesti arvioinnin kanssa ja välittömästi sen jälkeen on ryhdytty seuraaviin toimiin: HVT-ohjelman peruspalveluista on laadittu luettelo ja käyttäjän opas, on pyydetty tarjouksia HVT WP:n edistämisestä, on kehitetty eEurope-aloitteen yhteydessä portaali EU:n viranomaisia varten ja aloitettu esikuva-analyysi julkisten palveluiden sähköisestä toimittamisesta rajatylittävissä yhteyksissä.

4.3. HVT-ohjelman yhteisen edun mukaisten hankkeiden ja muiden alakohtaisten verkkojen seurantaa koskevan suosituksen osalta (ks. 3.5) todetaan seuraavaa:

- osallistuminen globaalisten toteutusuunnitelmien (GIP) valmisteluihin on johtanut siihen, että alakohtaisia vaatimuksia ymmärretään paremmin

- HVT-ohjelman peruspalveluista laaditun luettelon levittämisen ansiosta yhä useammat alat käyttävät saatavilla olevia HVT-palveluja.

Samaan aikaan ollaan määrittelemässä yhteisen edun mukaisten toimien sekä horisontaalisten toimien ja toimenpiteiden (HAM) raportointia koskevaa standardia, joka tullaan liittämään vuoden 2001 työohjelmaan sitä tarkistettaessa. Raportoinnilla tuetaan lisärahoituksen saamista hankkeille ja sitä käytetään perustana tuleville arvioinneille. Lisäksi koordinointityö neuvoston kanssa sekä muiden EY-ohjelmien, kuten T&K:n ja TEN Telecom-ohjelman, kanssa on aloitettu.

4.4. Tämän arvioinnin ja HVT II -ohjelman ensimmäisen puolivuotiskauden aikana sekä eEurope-aloitteen yhteydessä saadun kokemuksen perusteella komissio on valmistellut muutokset Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksiin N:o 1719/1999/EY ja N:o 1720/1999/EY.