FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 7.10.2009 
SEK(2009) 1298 lopullinen 
 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
  
Oheisasiakirja  
  
KOMISSION EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA LLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON 
 
investoimisesta vähähiilisten teknologioiden kehittämiseen 
(SET-suunnitelma) 
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
{KOM(2009) 519 lopullinen} 
{SEK(2009) 1295} {SEK(2009) 1296} {SEK(2009) 1297} 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
Oheisasiakirja tiedonantoon investoimisest a vähähiilisten teknologioiden kehittämiseen 
(SET-suunnitelma) 
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Ilmastonmuutos on kansainvälinen ongelma, joka  aiheuttaa merkittäviä ja pysyviä vahinkoja 
koko maapallolle, jos siihen ei puututa. EU on asettanut (energia- ja ilmastopolitiikkansa 
yhteydessä) tavoitteeksi vähentää ka svihuonekaasupäästöjä 20 prosen ttia ja lisätä uusiutuvista 
energialähteistä saatavan energian osuutta  20 prosenttia Euroopassa vuoteen 2020 mennessä. 
Tämän ansiosta hiilidioksidipäästöjen pitäis i vähentyä 80 prosen tilla nykytasosta vuoteen 
2050 mennessä. Näihin tavoitteisiin pääsemistä  yritetään edistää m onin keinoin, joista 
merkittävin on Euroopan päästökauppajärjestelmä. 
Yhtenä ratkaisuna pidetään vähähiilisten te knologioiden kehittämistä, sillä ne auttavat 
saavuttamaan energia- ja ilmastopoliittiset ta voitteet, mutta ovat samalla myös keino turvata 
Euroopan tuleva kilpailukyky. Energia- ja ilmastopolitiikan yhteydessä hyväksytyssä 
Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnite lmassa (SET) pidetään tärkeänä keskeisten 
vähähiilisten teknologioiden kehittämisen vauhd ittamista, jotta teknolog iat voitaisiin saattaa 
markkinoille tavanomaista nopeammin. 
Tämän vaikutusten arvioinnin tarkoituksena on tutkia, kuvailla ja suositella erityisiä 
toimenpiteitä, joihin olisi ryhdyttävä S ET-suunnitelmassa yksilöit yjen vähähiilisten 
teknologioiden kehittämisen ja ma rkkinoille tuonnin rahoittamiseksi.  
2. TOISSIJAISUUSPERIAATE  
Tässä luvussa perustellaan, miksi EU:n toiminta on tarpeen  
• tarvittavan lisärahoituksen hankkimisessa 
• hajanaisten ja erilaisten välineiden koordinoimisessa.  
Rahoitusvaje 
Euroopan energiamarkkinoille saapuvat vähä hiiliset teknologiat törmäävät moniin 
markkinoista ja sääntelystä johtuviin ongelmii n. Vähähiiliset teknologiat ovat erittäin 
tervetulleita ennen kaikkea siksi,  että niiden hiilidioksidipäästöt ovat pienemmät. Päästöjen 
vähentäminen on yleishyödyllinen asia, johon kuitenkin liittyy myös vakavia ulkoisia ympäristökustannuksia, joita ei oteta hu omioon energialaskussa. Samaan tapaan 
perustutkimus tuottaa julkista hyötyä, jo ka katsotaan paljon suuremmaksi kuin 
tutkimuslaitoksen saama yksityinen voitto (ns. heijastusvaikutus). Kummassakaan 
tapauksessa markkinat eivä t silloin tarjoa yhteis kunnallisesti optimaalista rahoituksen tasoa, ja 
FI 3   FI julkinen tuki on siksi perusteltu a. Muita kriittisiä puutteita, joka haittaavat  vähähiilisten 
teknologioiden kehittymistä, ovat  
– korkeat teknologiset, s ääntelylliset ja markkinarisk it, joiden vuoksi investoinnit 
vähähiilisiin teknologioihin jääv ät toivottua vähäisemmiksi, 
– eräät energiamarkkinoille ominaiset ongelm at, erityisesti liiketoiminnan suuret 
kustannukset ja markkinoillepääsyn esteet, kilpailun vähyys, uuden infrastruktuurin 
kehittämistä haittaava hajanainen sääntelyke hys ja energiainfrast ruktuurille ominainen 
pysähtyneisyys. 
SET-suunnitelmassa nimetään joitakin strategi sia teknologioita, joita pitäisi tukea näiden 
puutteiden paikkaamiseksi ja ilmastonmuutosta voitteiden saavuttamiseksi. SET-suunnitelman 
tavoitteiden saavuttaminen edelly ttäisi jokaiselle teknologialle  maksettavaa lisärahoitusta, 
jonka tarpeeksi on arvioitu yhteen sä noin 50 miljardia euroa.  
Puutteellinen koordinointi 
SET-suunnitelman tavoitteiden saavuttamisen tiellä olevia esteitä voidaan tarkastella 
muutoinkin kuin rahoituksen näkökulmasta: niit ä aiheuttavat myös käytettävissä olevien 
välineiden rakenne ja koordinoin ti. Tällä hetkellä on käytössä monenlaisia sekä tutkimus- ja 
innovointiohjelmien välineitä että Euroopan investointipankkiryhmän rahoitusvälineitä. 
Monissa tapauksissa yleinen koordinointi ja rahoitustasot ovat kuite nkin riittämättömiä, 
etenkin kun on kyse laajoista demonstrointihankkei sta ja tutkimus- ja innovointiohjelmista. 
Yleistä 
Siirtyminen vähähiiliseen talouteen on välttämätöntä, mutta myös yhteiskunnalle hyväksi. 
Siihen pääsemiseksi tarvitaan kuitenkin niin  monitahoinen ja suur i ponnistus, että vain 
harvoilla jäsenvaltioilla on mahdollisuus saada aikaan tarvittava muutos. EU:n tasolla on 
lisäksi mahdollista luoda synergiaa koordinoimalla erilaisia tukijärjestely jä ja vakauttamalla 
tällä hetkellä hajanaisia markkinoita. Toiminta  on tarpeen, ja Euroopan tason toiminta voisi 
tuoda merkittäviä etuja verrattuna siihen, että jäsenval tiot toimisivat itsenäisesti. EU:n tason 
toiminta on siten perusteltua. 
3. TAVOITTEET  
Tässä vaikutusten arvioinnissa on tarkoitus tarkastella rahoitustoimenpiteitä, jotka voitaisiin 
toteuttaa SET-suunnitelmassa asetettujen tavo itteiden saavuttamiseksi. Edellä esitetyn 
perusteella niille asetetaan seuraavat erityistavoitteet: 
– Toimenpiteiden pitäisi saada aikaan huomatta va lisäys yksityisiin investointeihin, jotka 
kohdistuvat SET-suunnitelman teknologio iden tutkimukseen, kehittämiseen, 
demonstroimiseen ja markkinoille tuontiin. 
– Niiden pitäisi varmistaa, e ttä SET-suunnitelmassa nimettyje n vähähiilisten teknologioiden 
kehittämistä tuetaan riittävi n rahoitusvaroin ta rkoituksenmukaisesti ja tehokkaasti, jotta 
innovointi yltäisi EU:n poliitt isten tavoitteiden tasolle. 
Käytännössä tämä merkitsee  
FI 4   FI – SET-suunnitelman teknologioihin osoite ttujen rahoitusvarojen vähintään 
kaksinkertaistamista, 
– nykyisten välineiden käyttämistä joustavammin ja tehokkaammin,  
– uusien tai mukautettujen välineide n käyttöönottoa (tarvittaessa). 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Sen ratkaisemiseksi, mikä olisi tehokkain ta pa saavuttaa nämä tavoitteet, vaihtoehdot 
päätettiin jakaa seuraaviin neljään erilli seen toimintavaihtoeh toon, jotka kuvaavat 
käytettävissä olevien vaihtoehtojen jatkumoa: 
(1) Jatketaan nykyisten investointivälineide n käyttöä nykyisissä in stitutionaalisissa 
puitteissa (”nykytilante en säilyttäminen”). 
(2) Lisätään rahoitusta, joka kanavoidaan nykyisten investoin tivälineiden kautta 
nykyisissä institutionaalisissa puitteissa (toimintavaihtoehto 1). 
(3) Vahvistetaan nykyisiä investoin tivälineitä ja muutetaan in stitutionaalisia puitteita 
(toimintavaihtoehto 2). 
(4) Luodaan uusia investointivälineitä ja erityi siä institutionaalisia järjestelyjä, poistetaan 
nykyisten investointivälineiden puutteita ja toistuvia heikkouksia (toimintavaihtoehto 
3). 
Kaikki nämä toimintavaihtoehdot ovat erilaisia, mahdollisia tapoja lähestyä asiaa, ja niihin 
sisältyy tutkimukseen, innovointiin sekä velka-, pääoma- ja ri skipääomavälineisiin liittyviä 
ehdotuksia. Näiden neljän toimintavaihtoehdon  yhdistelmää pidetään riittävänä kuvaamaan 
esimerkinomaisesti, mitä vaihtoehtoja on tarjolla.  
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
On tärkeää huomata, että vaikka toimenpiteisiin ryhtymistä pidetään välttämättömänä edellä 
esitettyjen tavoitteiden saavut tamiseksi, tiedossa on myös, että energiapolitiikasta (johon 
kaikki nämä toimet kuuluvat) aiheutuu todennäkö isesti kaiken kaikkiaan yhteiskunnalle pieni 
kustannus, joka näkyy BKT:n kasvussa. Kustannusta  voidaan tosin lievitt ää tai jopa alentaa 
hyödyntämällä kaikki näiden toimenpiteiden onnistuneen toteutuksen ja jo ennestään 
olemassa olevien päästöjenvähennysmekanism ien, erityisesti pääs tökauppajärjestelmän, 
toisiaan täydentävät vaikutukset.  
Kaikki analysoidut toimintavaihtoehdot tuova t enemmän taloudellisia  ja yhteiskunnallisia 
etuja kuin nykytilanteen säilyttäminen. Tärkei n ero toimintavaihtoehtojen välillä on 
vaikutusten ajoittuminen, ei niinkään niiden lopullinen kokonaisvaikutus. Se, millä aikavälillä 
odotetut ympäristötulokset alkava t näkyä, riippuu SET-suunnitelman 
täytäntöönpanovauhdista. Eri toimintavaihtoe hdot vaikuttavat eri tavoin siihen, kuinka 
nopeasti vähähiiliset teknol ogiat otetaan käyttöön ja  kuinka nopeasti Euroopan 
hiilidioksidipäästöt laskevat. 
FI 5   FI 6. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Teknologioiden ryhmittely  
SET-suunnitelman teknologiat jaettiin analyysi a varten kolmeen ryhmään, jotta jokaisen 
teknologialuokan erityisp iirteet ja tarpeet otettaisiin  paremmin huomioon. Teknologiaryhmät 
olivat 
(1) I ryhmä: lähellä markkinakilpailutilannetta olevat teknologiat1 
(2) II ryhmä: pian massamarkkinoi lle saapuvat uudet teknologiat2 
(3) III ryhmä: uusimmat teknologiat3. 
Arviointiperusteet 
Kaikkia neljää toimintavaihtoehtoa analysoitiin erityisten arviointiper usteiden valossa sen 
ratkaisemiseksi, mikä niistä omaksuttaisii n. Seuraavat ominaisuudet pyrittiin määrittelemään: 
• kyky houkutella riittävästi rahoitusta 
• soveltuvuus eli se, missä määrin kaavaill ut järjestelyt vast aavat asianomaisten 
teknologioiden vaatimuksia  
• joustavuus eli se, missä määrin kaavaillut jä rjestelyt mukautuvat muuttuviin olosuhteisiin 
• vaikuttavuus eli se, missä määrin kaavaillut jä rjestelyt vaikuttavat Euroopan energia-alaan.  
Analyysi ja päätelmät 
Analyysissa i) tutkittiin erikseen jokaisen neljän to imintavaihtoehdon vahvuudet ja 
heikkoudet suhteessa neljään arviointiperustees een (pyrkimättä vertailemaan vaihtoehtoja 
keskenään tai ottamaan huomioon teknologiaryhmiä)  ja sen jälkeen ii) eroteltiin teknologiat 
kolmeen teknologiaryhmään ja arvi oitiin toimintavaih toehtoja erikseen edellä esitettyjen 
neljän arviointiperusteen mukaan. 
Päätelmät olivat: 
• Toimintavaihtoehto 2 (vahvistetaan nykyisi ä investointivälineitä ja muutetaan 
institutionaalisia puitteita) soveltui kai kkiin teknologiaryhmiin ja olisi suuri askel 
eteenpäin.  
• Toimintavaihtoehto 1 (rahoituksen lisääminen  muuttamatta juurikaan institutionaalista 
kehystä) olisi joustavuutensa ja välittömän va ikuttavuutensa ansiosta vakavasti otettava 
                                                 
1 Rannikkotuulivoima, aurinkolämpö, aurinkosähkö (c-Si), ensimmäisen sukupolven biopolttoaineet, 
sähköverkot (sähkönsiirto), ydinfissio (G III+), sähkön ja lämmön yhteistuotanto, rakennusten, 
liikenteen ja teollisuuden energiatehokkuus. 
2 Merituulivoima, aurinkosähkö (ohutkalvo), keskittävä aurinkoenergia, hiilidioksidin talteenotto ja 
varastointi, toisen sukupolven biopolttoaineet, sähköverkot (jakelu). 
3 Ydinfissio (G IV), vety- ja polttoainekennot, valtamerienergia, maalämpö. 
FI 6   FI vaihtoehto, mutta se so veltui yleisesti vain niiden teknologioiden tukemiseen, jotka ovat 
lähellä markkinakilpailutilannetta. 
• Toimintavaihtoehto 3 soveltuisi kolmanne lle teknologiaryhmälle (koska rahoituksen 
saatavuus on parempi ja koska väline itä voidaan koordinoida tehokkaasti).  
• Nykytilanteen säilyttäminen olisi erittäin  huono ratkaisu kaikille teknologiaryhmille. 
Nämä päätelmät eivät sulje pois sitä mahdollisuu tta, että toimintavaihtoehtoja yhdisteltäisiin, 
eikä niissä oteta kantaa siihen, miten tai kuinka nopeasti toimenpiteet pitäisi toteuttaa.  
Suositukset 
Tämän perusteella suositetaan, että resurssit nost etaan tarvittavalle tasolle ja että mahdollisia 
institutionaalisen muutoksen mahdollisuuksia tutk itaan. Kiireellisiä toim enpiteitäkin kuitenkin 
tarvittaisiin; siksi olisi perusteltua toteuttaa en sin nopealla aikataululla toimintavaihtoehto 1 
kautta linjan ja alkaa sen jälk een sopivalla hetkellä ja sopiva lla tavalla ottaa vaiheittain ja 
kohdennetusti käyttöön toimintavaihtoehtoihin 2 ja 3 sisältyviä asiaa nkuuluvia toimenpiteitä.  
Seuraavat asiat olisi otettava huomioon strategiaa  laadittaessa: 
• Monissa tapauksissa voi olla tarkoituksen mukaista valita yhdistel mästrategia, johon 
poimitaan ratkaisuja eri toimintavaihtoehdoista. 
• Monilla I ryhmän teknologioista,  erityisesti energiatehokkuudella , on potentiaa lia lyhyellä 
aikavälillä, mistä syystä toimintavaihtoehdon 2 nopea ja täysimääräinen käyttöönotto olisi 
perusteltua. 
• Kolmannen ryhmän teknologioista monille on jo nyt tarjolla toimintavaihtoehdossa 2 
ehdotettuja ratkaisuja. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Ehdotetun lisärahoituksen tueksi saadaan äskett äin perustettu SET-suunni telman seuranta- ja 
arviointitietojärjestelmä (SETIS). SETIS-järjestelmän toiminnasta vastaa EU:n yhteinen tutkimuskeskus, joka varmistaa sen riippum attomuuden ja puolueetto muuden. Vähähiilisten 
energiateknologioiden tutkimukseen suunnattuja ra hallisia investointeja seurataan jatkuvasti, 
ja niistä raportoidaan vuosittain SETIS-järjeste lmässä julkaistavassa kapasiteettikartoituksessa 
(Capacities Map).  
SETIS seuraa tarkasti ja jatkuvasti myös tu tkimusrahoituksen vaikutuksia teknologian 
kehittämiseen ja käyttöönottoon ja julkaisee niistä teknologiakarto ituksessa (Technology 
Map) analyysin kaksi kertaa vuodessa. Tässä yh teydessä SETIS tekee myös arvion erityisistä 
SET-suunnitelman alaisista teknologian ke hittämistoimista, joita on toteutettu 
eurooppalaisissa teollisuusaloitte issa tai muissa Euroopan ener giatutkimuksen yhteenliittymän 
ohjelmissa. Arvio tehdään määräajoin, ja se pe rustuu nk. keskeisiin tulosindikaattoreihin, 
jotka koskevat sekä teknologiaa  että kyseistä sektor ia ja jotka SETIS ja sidosryhmät ovat 
laatineet yhdessä suunnite llessaan ja määritellessään vastaa via SET-suunnitelman toimintoja. 
Keskeisissä tulosindikaattoreissa otet aan tyypillisesti huomioon sekä teknologian 
kustannukset että sen su hteellinen suorituskyky.