FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 22.6.2005 
KOM(2005) 282 lopullinen 
2003/0210 (COD)   
Muutettu ehdotus: 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 
pohjaveden suojelusta pilaantumiselta 
(komission EY:n perustamissopimuksen  250 (2) artiklan nojalla esittämä) 
 
FI 2   FI 2003/0210 (COD) 
Muutettu ehdotus:  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 
pohjaveden suojelusta pilaantumiselta 
Euroopan parlamentti äänesti 28. huhtikuuta 2005 ensimmäisessä käsittelyssä tarkistuksista, 
jotka koskivat ehdotusta Euroopan parlamentin  ja neuvoston direktiiviksi pohjaveden 
suojelusta pilaantumiselta (KOM(2003) 550 lopullinen). 
EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohda ssa todetaan, että kunnes neuvosto on tehnyt 
ratkaisunsa, komissio voi milloin tahansa yhtei sön säädöksen antamiseen johtavan menettelyn 
aikana muuttaa ehdotustaan. 
Komissio antaa seuraavassa lausuntonsa Eur oopan parlamentin tekemi stä tarkistuksista. 
1. T AUSTA  
Ehdotus (KOM(2003) 550 lopullinen – 2003/0210(COD)) toimitettiin EY:n 
perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohda n mukaisesti neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille 19. syyskuuta 2003. 
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea an toi lausuntonsa 31. maaliskuuta 2004. 
Alueiden komitea antoi lausuntonsa 12. helmikuuta 2004. 
2. KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE  
Pohjavedet ovat merkittävä luonnonvara, jota  käytetään pääasiassa juomavedeksi sekä 
teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. Sillä on myös suuri merkitys ympä ristön kannalta, sillä 
pohjavedet ovat yhteydessä pintavesistöihin ja kosteikkoalueisiin ja muodostavat näin 
keskeisen tekijän veden kier tokulussa, jonka suojeleminen on ensiarvoisen tärkeää. 
Pohjavesien pilaantumisen estäminen on ollu t yhteisön lainsäädännön tavoitteena vuodesta 
1980 lähtien, ja vuonna 2000 hyväksyttiin tähän l iittyvä vesipolitiikan puitedirektiivi.  
Ympäristöä koskevien laatutavoitteiden määri ttelemiseksi ei pohjaveden osalta ole vielä 
selkeitä kriteereitä. Er ityisesti tämä koskee perusteita pohjaveden hyvän kemiallisen tilan 
arvioimiseksi. Pohjavesistöjen pilaantumisen ehkäisemiseen ja valvontaan tarvitaan lisäksi 
erityistoimenpiteitä. Tämä näkökohta otet tiin huomioon sovittae ssa vesipolitiikan 
puitedirektiivistä sisällyttämällä siihen 17 artikla, joka edellyttää komission tekevän ehdotuksia näiden tarpeiden huomioonottamiseksi. 
Ottaen huomioon edellä todetut seikat sekä si dosryhmien laajoissa kuulemisissa esiin tulleet 
kysymykset, komissio julkisti syyskuussa 2003 ehdotuksen uudeksi direktiiviksi, joka koski 
pohjavesien suojelua pilaantumiselta. Asiaki rjan viitteenä oli CO M(2003) 550. Ehdotuksen 
keskeiset osat ovat seuraavat: 
 
FI 3   FI • pohjaveden hyvän kemiallisen tilan arvioimista koskevien vaatimusten noudattaminen 
tiettyjen pilaavien aineiden os alta sovellettaessa yhteisön vo imassa olevia laatunormeja;  
• ympäristön laatunormeihin perustuvat arvioi ntiperusteet pohjaveden kemiallisen tilan 
arvioimiseksi. Jäsenvaltiot laativat nämä peru steet asiaankuuluvalla ta solla (jäsenvaltion, 
vesipiirin tai pohjaves imuodostuman tasolla); 
• arviointiperusteet, joilla tunni stetaan pilaavien ai neiden pitoisuuksien merkitykselliset ja 
pysyvät noususuunnat ja määritet ään kohdat, joissa muutossuunna t käännetään laskeviksi; 
• toimenpiteet, joilla ehkäistään  ja rajoitetaan pilaavien aineiden suoraa ja erityisesti 
epäsuoraa pääsyä pohjaveteen. 
Ehdotuksessa esitetään selkeät  erittelyt sen varmistamise ksi, että vesipolitiikan 
puitedirektiivin pohjavettä koskevat ympäristö lliset tavoitteet saavutetaan. Ehdotuksessa 
pyritään myös tasapainoiseen ratkaisuun se n suhteen, mihin kysymyksiin puututaan yhteisön 
tasolla, ja mitkä on parasta jättää jäsenvaltioiden vastuulle. 
3. K OMISSION LAUSUNTO EUROOPAN PARLAMENTIN TEKEMISTÄ TARKISTUKSISTA  
Euroopan parlamentti hyväksyi 28. huhtikuuta 2005 123 esitetystä tarkistuksesta 89 
tarkistusta. Kahdeksan tarkist uksen – tarkistusten 1, 15, 18, 29, 38, 58, 71 ja 88 – osalta äänet 
jakautuivat. Tarkistuksesta 58 parlamentin jäsenet tukivat vain ensimmäistä osaa. Muiden tarkistusten osalta äänet eivät hajaantuneet. 
Komissio katsoo, että suuri osa Euroopan parl amentin tarkistuksista voidaan hyväksyä 
kokonaisuudessaan, periaatteessa tai osittain, sillä niissä selvennetään ja parannetaan komission ehdotusta erityisesti pohjaveden ke miallisen tilan määrittelyssä käytettävien 
laatunormien noudattamista koskevien sääntöjen osalta. 
Komission yksityiskohtainen kanta Euroopan pa rlamentin tarkistuksiin on seuraava: 
3.1. Komission kaikilta osin  hyväksymät tarkistukset 
Tarkistuksessa 1
 muutetaan ehdotuksen otsikko ja se lvennetään, että ehdotuksessa on 
kysymys pelkästään pohjaveden kemiallisesta  pilaantumisesta. Tämä on vesipolitiikan 
puitedirektiivin 2000/60/EY tavoitteiden mukaista. 
Tarkistuksessa 5 selvennetään johdanto-osan 3 kappal een sisältöä, joka on hyväksyttävissä, 
sillä tämä selvennys on vesipolitiikan puitedi rektiivin laadun heikkenemisen ehkäisemistä 
koskevan lausekkeen mukainen. 
Tarkistuksessa 9 ehdotettu uusi johdanto-osan kappa le, jossa viitataan pohjaveden 
laatunormien vaikutukseen ympäristönsuojelu n tasoon ja sisämarkkinoiden toimintaan, 
voidaan hyväksyä. 
Tarkistuksessa 13 lisätään uusi, pohjaveden varastointia ja palautumista käsittelevä johdanto-
osan kappale, joka selventää ve sipolitiikan puitedirektiivin sää nnöksiä ja joka voidaan näin 
ollen hyväksyä. Toinen uusi, seurantatulosten  vertailtavuutta käsi ttelevä johdanto-osan 
kappale, jota ehdotet aan tarkistuksessa 14, on myös hyväksyttävissä se n ollessa tarkistuksen 
41 ja vesipolitiikan puitedirektiivin liitteen V mukainen. 
 
FI 4   FI Tarkistuksessa 22 käyttöönotettu uusi taustapitoisuude n määritelmä voidaan hyväksyä sen 
ollessa yhdenmukainen tarkistuksen 71 kanssa. 
Tarkistuksessa 25 ehdotetaan tekstil isäyksiä 3 artiklan otsikko on, mikä voidaan hyväksyä (on 
totta, että perusteet koskevat sekä pohjaveden ke miallisen tilan arviointia että sen luokittelua). 
Tarkistuksessa 91 todetaan, että jos pohjavesimuodostumassa tai 
pohjavesimuodostumaryhmässä havaitut luonnollis ista syistä johtuvat pilaavien aineiden 
pitoisuudet, joita varten on määr itetty liitteen I tai liitteen II (kansallinen taso) laatunormit, 
ylittävät kyseiset arvot, nämä ta ustapitoisuudet pitä isi ottaa huomioon määr iteltäessä hyvän ja 
huonon kemiallisen tilan raja-a rvoa. Komissio hyväksyy tämän. 
Tarkistus 29 (liittyy tarkistukseen 28) voidaan hyväksyä, sillä se  selventää pohjaveden 
kemiallisen tilan arviointiin liittyviä oikeudellisia näkökohtia. 
Tarkistus 35, jossa poistetaan 4 artiklan 3 kohta,  voidaan hyväksyä , sillä tarkistus 36 kattaa 
kyseisen säännöksen (ks. kommentti jäljempänä). 
Direktiiviehdotuksen 5 artikl an osalta tarkistuksessa 37 selvennetään, että kohdassa ei 
tarkoiteta luonnollisista geologisista proses seista johtuvaa pitoisuuksien nousua, mikä 
parantaa ehdotuksen muotoa. Tarkistuksessa 38 esitetyt muutokset voidaan hyväksyä niiden 
ollessa yhdenmukaisia hyväksytyn tarkistuksen 24 kanssa. Samoin voidaan hyväksyä 
tarkistuksen 39 viittaus erityiseen muutossuunnan arvioi ntiin ja sen kääntämiseen laskevaksi 
pistekuormituslähteiden osalta. 
Tarkistuksessa 42 ehdotettu 6 artiklan otsikon muuttami nen voidaan hyväksyä, sillä se on 
yhdenmukainen vesipolitiikan puitedirektiivin säännösten kanssa (4 artiklan 1 kohdan b alakohdan i luetelmakohta). 
Ja-sanan käyttöönotto 8 ar tiklassa tarkistuksessa 55
 ehdotetulla tavalla voidaan hyväksyä. On 
totta, että molempia liitte itä voidaan sopeuttaa tieteen  ja tekniikan kehitykseen. 
Liitteen I pääotsikon ja kysei sen liitteen osa B:n otsikon muuttaminen tarkistuksissa 57 ja 59 
ehdotetuilla tavoilla voidaan hyväksyä. 
Tarkistus 60 voidaan hyväksyä, sillä viittaus direktii vin 96/676/ETY (ns. nitraattidirektiivi) 
säännöksiin on riittävä. 
Tarkistuksessa 63 ehdotettu torjunta-ainenormi 0,5 µg/l,  joka on peräisin direktiivistä 
91/414/ETY, voidaan hyväksyä. Tarkistus 64 voidaan myös hyväksyä, sillä se on kaikilta 
osiltaan yhdenmukainen vesipolitiikan puitedirektiivin säännösten kanssa. 
Komissio voi hyväksyä synteettiste n aineiden ja osoittimien (a ineiden sijaan) eriyttämisen 
tarkistuksessa 90 esitetyllä tavalla. 
Komissio hyväksyy tarkistuksen 68 yhteydessä esitetyn toteam uksen pohjaveden käytöstä 
juomaveden lähteenä. Liittees sä III olevan B osan 2.3 kohdan poistaminen tarkistuksessa 72 
ehdotetulla tavalla hyväksy tään, sillä kustannukset on otettava huomioon pikemminkin 
toimenpiteitä toteutettaessa kuin pohjaveden laadullisia raja-arvoja määritettäessä. 
 
FI 5   FI Tarkistus 73, jolla liitetään toisiinsa 5 artikl a ja liite IV, sekä tarkistuksen 74 se osa, jossa 
käsitellään mittaustulosten arviointia, voi daan hyväksyä. Pohjaveden laatuun liittyvien 
muutossuuntien tilastollisia näkökohtia koskeva tarkistus 75 voidaan myös hyväksyä. 
Tarkistus 81, jossa käsitellään muutossuuntien kään tämiseen liittyviä riskejä, voidaan 
hyväksyä. Myös tarkistukset 82 ja 87 selkiyttävät muutossuuntien kääntämiseen liittyvän 
osuuden sisältöä ja ne void aan näin ollen hyväksyä. 
3.2. Komission osittain tai periaat teessa hyväksymät tarkistukset 
Tarkistuksessa 2 muutetaan johdanto-osan 1 kappaleen sisä ltöä ja lisätään siihen uusi lause. 
Tämän muutoksen ensimmäistä osaa ei void a hyväksyä, sillä se ei ole yhdenmukainen 
vesipolitiikan puitedirektiivissä esitettyjen, po hjaveden suojelua koskevien periaatteiden 
kanssa. Kyseisessä direktiivissä katsotaan pohja veden suojelu osaksi laajempaa vesistöjen ja 
maa-alueiden ekosysteemien suojelua. Tämä n tarkistuksen toinen  osa on yhdenmukainen 
vesipolitiikan puitedirektiivin ympäristötavoitteid en ja sen 7 artiklan kanssa, ja se voidaan 
näin ollen hyväksyä. Tekstin pitäisi näin ollen kuulua seuraavasti:  
(1) Pohjavesi on itsessään arvokas luonno nvara, jota on suojeltava kemialliselta 
pilaantumiselta. Tämä on erityisen tärkeää pohjavedestä riippuvaisissa ekosysteemeissä ja käytettäessä pohjavettä juomavetenä. 
Tarkistuksessa 6
 sisällytetään johdanto-osan 4 ka ppaleeseen ilmaus ”suuntaa-antavia”. 
Vesipolitiikan puitedirektiiviin sisältyvät pohj aveden suojelua koskevat säännökset eivät 
kuitenkaan ole suuntaa-antavia. Todellisuudess a ne ovat hyvin kattavia ja yksityiskohtaisia 
(määritelmät, suojelun taso, ominaispiirte iden määrittäminen, suojellut alueet, 
juomavesilähteiden suojeleminen, valvonta, toim enpideohjelma). Tarkistuksessa pitäisi tämän 
vuoksi korvata ilmaus ”suuntaa-antavia” ilmauksella ” yleisiä ”. 
Tarkistukseen 8 sisältyvässä uudessa johdanto-osan kappaleessa on viittaus maa- ja 
metsätalouden käytäntöihin, ja se voidaan  hyväksyä periaatteessa. Viittaus yhteiseen 
maatalouspolitiikkaan ja maaseudun kehitt ämissuunnitelmiin on ymmärrettävä, sillä 
maanviljelijät saattavat joutua muuttamaan käytäntöjään esimerkiksi jättämällä laajempia puskurivyöhykkeitä ja ottamalla käyt töön tulvatasanteita. Maaseudun 
kehittämissuunnitelmien yhteydessä on suositeltavaa käyttää ilmausta ” laadittaessa ” 
(kyseisen tarkistuksen englanninkielisessä ve rsiossa käytettiin ilmausta ”development” nyt 
suositellun ”elaboration”-ilmauksen asemesta . Käänt. huom.). Tekstin pitäisi kuulua 
seuraavasti: 
(5 a) Pohjaveden suojelu voi vaatia joillaki n alueilla muutoksia maa- ja metsätalouden 
käytäntöihin, mistä voi seurata toimeentulon menetyksiä. Tätä asiaa on käsiteltävä laadittaessa uudistetun yhteisen maat alouspolitiikan mu kaisia maaseudun 
kehittämissuunnitelmia. 
Tarkistuksessa 12
 otetaan käyttöön uusi johda nto-osan kappale, jossa viitataan tieteellisiin 
tietoihin ongelmallisista aineista, jollaisia ovat esimerkiksi endokriini set aineet. Tämä on 
rakentava huomio, joka hyväksytään periaa tteessa. Ehdotus uudelleen muotoilluksi 
luonnokseksi kuuluu seuraavasti: 
 
FI 6   FI (7 a)  On selvitettävä, minkä pilaavien aineiden pääs töjä on välte ttävä ja rajo itettava. Tässä 
yhteydessä on otettava erityi sesti huomioon tieteelliset tiedot  haitallisista aineista, kuten 
endokriinisista aineista. 
Tarkistuksessa 15 lisätään 1 artiklan pohjavesivarojen arvioimista koskevia perusteita, ja 
lisätään viittaus 4 artiklaan. Tarkistus on osi ttain hyväksyttävä. Pohjavesien määrälliseen 
tilaan liittyvää aa) kohtaa ei voida edellä mainituista syistä hyväksyä (tarkistukset 7 ja 80). 
Tarkistuksen 15 viimeinen virke voidaan hyväksyä, jos siihen tehdään pieniä muutoksia. 
Tarkistuksen b a) kohta on kuitenkin tarp eeton, kun otetaan huomioon viimeisen lauseen 
sisältö, ja kyseinen kohta pitäisi näin ollen poistaa. Teksti kuuluisi näin ollen seuraavasti: 
Tässä direktiivissä säädet ään direktiivin 2000/60/EY 17 artiklan 1 ja 2 kohdassa 
tarkoitetuista erityisistä toimenpiteistä pohjavesien kemiallisen pilaantumisen ehkäisemiseksi ja rajoittamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat: 
a) Pohjaveden hyvän kemiallisen  tilan arviointiperusteet, ja 
b) arviointiperusteet merkityksellisten  ja pysyvien nousevien muutossuuntien 
havaitsemiseksi ja niiden kohtien mä ärittämiseksi, joissa muutossuunnat 
käännetään laskeviksi. 
Tässä direktiivissä täydennetään direktiivi n 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan i 
luetelmakohdan säännöksiä, joilla pyritään  ehkäisemään tai rajoittamaan pilaavien 
aineiden päästöjä pohjaveteen  ja kaikkien pohjavesimuodos tumien tilan huononemista.  
Tarkistus 17
 hyväksytään periaatteessa. Ilmauksen ”r aja-arvot” tarkoit uksena oli erottaa 
toisistaan pohjavettä koskevat, yhteisön tasolla  määritellyt ympäristölaa tunormit ja toisaalta 
jäsenvaltioiden tasolla määr itellyt vastaavat normit. Sikäli kuin nämä kaksi normityyppiä 
erotetaan selvästi toisistaan, komissio ei edellytä, että kyseinen ilmaus säilytetään. Seuraava määritelmä selventäisi pohj aveden laatunormien sovellusalaa ja merkitystä: 
1. ’Pohjaveden laatunormilla’ tarkoitetaan  3 artiklan mukaisesti yhteisön tasolla 
määriteltyä tai jäsenvaltioiden asettamaa pohjaveden ympäristölaatunormia, joka 
ilmaistaan tietyn pohjavedessä olevan pilaavan  aineen, pilaavien aineiden ryhmän tai 
indikaattorin pitoisuutena, jota ei  saisi ylittää ihmisten ter veyden ja ympäristön suojelun 
turvaamiseksi. 
Tarkistus 19
 hyväksytään periaatteessa. Se ei kuite nkaan ole yhdenmukainen tarkistuksen 20 
kanssa. Seuraava määritelmä, joka sisältää keskeiset elementit molemmista tarkistuksista, olisi suositeltavampi: 
3. ’pilaavan aineen pääsyllä pohjaveteen’ tar koitetaan ihmisen toiminnasta suoraan tai 
epäsuorasti aiheutuvaa pilaavien aineiden joutumista pohjaveteen. 
Tarkistus 24
 voidaan hyväksyä periaatteessa. Tark istusta voidaan joutua muuttamaan 
korvaamalla käytetty ilmaus ”viitevuosien 2007 ja 2008” ilmaisulla ”viitevuoden 2007” .  
Direktiiviehdotuksen 3 artiklan johdant o-osan muuttaminen tarkistuksessa 26 voidaan 
hyväksyä periaatteessa. Tekstiluonnosta pi täisi kuitenkin muotoilla uudelleen sen 
huomioonottamiseksi, että direktiivin 2000/60/EY 5 artiklassa tarkoitettu ominaispiirteiden 
analysointi on jo toteutettu. Viittauksella  2.4.5 ja 2.5 kohtiin luodaan välitön yhteys 
 
FI 7   FI direktiivin 2000/60/EY 8 artiklaan, jota ei  tämän vuoksi tarvitse toistaa tässä. 
Vaihtoehtoiseksi muotoil uksi ehdotetaan seuraavaa: 
1. Direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevi en 2.4.5 ja 2.5 kohtien mukaisesti tehtävässä 
pohjavesimuodostuman tai pohjavesimuodostumaryhmän kemiallisen tilan arvioinnissa jäsenvaltioiden on käytettä vä seuraavia perusteita: 
Tarkistus 28
, jossa selvennetään normien noudattamiseen liittyviä menettelyjä 3 artiklan 1 
kohdan uudella b alakohdalla, void aan periaatteessa hyväksyä . Ehdotetun tarkistuksen 
muotoilu on kuitenkin ongelmallinen, sillä joi ltakin teknisiltä yksityiskohdiltaan se poikkeaa 
vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimuksista . Lisäksi siinä toistetaan tarkistuksen 29 sisältö eri 
tavalla ilmaistuna. Tämän osuuden tekemiseksi johdonmukaisemmaksi on s uositeltavaa, että 
3 artiklassa esitetään pe lkästään perusteet pohjaveden kemial lisen tilan arvioi ntia varten ja 
selkiytetään näin pohjaveden kemiallisen tila n ja sen laatunormien keskinäisiä yhteyksiä 
(mukaan luettuna laatunormit,  joiden määrittäminen kuuluu jäsenvaltioille). Normien 
noudattamiseen liittyviä näkökohtia kä siteltäisiin puolest aan 4 artiklassa. Uusi  4 artikla (jossa 
keskityttäisiin normien noudattamiseen liittyviin kysymyksiin) sekä aihetta käsittelevä liite 
kattaisivat näin ollen tarkistuksessa 28 ehdotetut seikat. 
Tarkistus 30 on yhteydessä tarkistuksessa 17 ehdotettuun määritelmän muuttamiseen, ja se 
voidaan hyväksyä periaatteessa sillä perusteella, että määritelmällä selvennetään sitä, että 
normit voidaan määrittää yhteisön, jäsenvaltio iden, vesipiirien tai pohjavesimuodostumien 
tasolla. Sama pätee tarkistuksiin 31 (4 artiklan 1 kohta), 34 (4 artiklan 2 kohta), 69, 70 ja 71 
(Liitteessä I oleva osa B), jotka voidaan hyväks yä periaatteessa. Tähän liittyy myös tarkistus 
32, jossa selvennetään yhteyksiä  laatunormien ja vedessä norm aalisti esiintyvi en aineiden 
pitoisuuksien välillä, sekä tarkistus 33, jossa käsitellään ede llytystä, jonka mukaan 
jäsenvaltioiden on kansainvälisten vesistöalu eiden osalta määriteltävä laatunormit yhdessä. 
Kuten edellä esitettiin, 3 artik lassa käsiteltäisiin pohjaveden kemiallisen tilan 
arviointiperusteita  ja siihen sisältyisivät tarkistuksissa 31, 32, 33, 34 ja 36 ehdotetut 
muutokset, kun taas 4 artiklassa voitais iin keskittyä pelk ästään pohjaveden kemiallisen tilan 
arvioimista koskevaan menettelyyn . Tämän ansiosta voitaisiin myös yksinkertaistaa otsikkoa, 
joka tarkistuksessa 30 voidaan katsoa liian pitkäksi. 
Uuden mittausmenetelmiä koskevan kohdan sisällyttäminen (tarkistus 41) voidaan hyväksyä 
periaatteessa, sillä tarkistuksella on mittausme netelmiä yhdenmukaistava vaikutus. Kyseistä 
muotoilua on kuitenkin tarkiste ttava, sillä se on liian laaja ja kokonaisuuden tasapaino kärsii 
sen vuoksi. Vaihtoehdoksi suositellaan seuraavaa: 
5 a artikla - Mittausmenetelmät 
1. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä mittausmenetelmät, mukaan luettuna 
asiaankuuluvat CEN:in tai jäsenvaltioiden  standardeihin perustuvat menetelmät, 
niiden aineiden tai aineryhmien osalta, joille on asetettu yhteisön tason tai 
kansalliset pohjaveden laatunormit 3 artikl an mukaisesti, ja raportoitava niistä 
komissiolle, minkä yhteydessä jäsenvalti ot toimittavat komissiolle direktiivin 
2000/60/EY 8 artiklan mukaista seuran taohjelmaa koskevan kertomuksen. 
2. Komissio määrittää direktiivin 2000/60/ EY 8 artiklan 3 kohdan ja 21 artiklan 
mukaisesti menetelmien toimivuutta ja l aadunvalvontaa koskevat kriteerit kullekin 
1 kohdan mukaisesti raportoiduista mittausme netelmistä, jotta saataisiin perusta 
pohjaveden seurannan tulosten vertailukelpoisuuden määrittämiselle; komissio 
 
FI 8   FI varmistaa direktiivin 2000/60/EY 13 ar tiklassa tarkoitetun raportoinnin 
yhteydessä, että seurantaa koskevat tie dot täyttävät kyseiset kriteerit.  
Seuraavan 6 artiklan osalta tarkistuksessa 46 ehdotetaan päästöihin liittyviä toimenpiteitä 
koskevien valvontavaatimusten sisällyttä mistä artiklaan, mikä voidaan hyväksyä 
periaatteessa, sillä vesipolitiikan puitedirektiivi ei kata kyseisiä vaatimuksia. Olisi kuitenkin 
parempi vain yksinkertaisesti todeta, että toisen kohdan mukaisia toimia on valvottava 
direktiivin 2000/60/EY 11 artikla n 5 kohdan säännösten mukaisesti.  
Tarkistus 47, jossa viitataan parhaisiin ympäristökäytä ntöihin ja parhaaseen saatavilla olevaan 
tekniikkaan, voidaan myös hyväksyä periaatte essa, mutta täsmällistä muotoilua on vielä 
tarkistettava, sillä tällaisella viittauksella rajoite ttaisiin IPPC-direktiivin mukaista toimintaa. 
Vaihtoehtoinen muotoilu voisi kuulua seuraavasti: Tässä artiklassa vaadituissa toimissa 
otetaan huomioon asiaankuuluvassa yhteis ön lainsäädännössä määr itellyt vakiintuneet 
parhaat käytänteet, mukaan luettuna parhaat ympäristökäytänteet ja paras käytettävissä 
oleva tekniikka . 
Tarkistus 48 voidaan myös hyväksyä periaatteessa, mu tta tarkistus vaatii vielä muotoilua. 
Vaihtoehtoinen teksti voisi kuulua seuraavasti: Kun pilaavien aineiden päästöt sallitaan 
edellä b alakohdassa tarkoitetuin edellytyks in, pohjaveden kemialliseen tilaan vaikuttava 
hajakuormitus pitäisi ottaa huomioon ai na kun se on teknisesti mahdollista . 
Joustovaran käyttöönotto normien  noudattamisessa tarkistuksessa 58 esitetyllä tavalla voidaan 
myös hyväksyä periaatteessa. Kyseisessä muot oilussa toistetaan kui tenkin säännöksiä, jotka 
on toisin muotoiltuna sisällytetty tarkistukseen 29. Ainoa ongelmallinen tekijä koskee lausetta 
”Tutkimukset suoritetaan yl emmissä pohjavesiesiintymissä ”, joka on hyödyllinen suositus, 
mutta se olisi kuitenkin s yytä sisällyttää toiseen  artiklaan tai normien noudattamiseen 
liittyvään liitteeseen.  
Liitettä II koskeva tarkistus 65, jossa käsitellään yhteise n menettelyn periaatetta 
määritettäessä pohjaveden laatunormeja, hyvä ksytään periaatteessa, vaikka ehdotettu 
metodologia edellyttää lisämuotoilua, johon ko missio pyrki alkuperäise ssä ehdotuksessaan. 
Tekstissä toistetaan lisäksi tarkistuksen 29 säännöksiä. Siksi on suosit eltavaa, että tämä osuus 
luonnostellaan uudelleen (lii tteen II tuleva osa A)  käyttäen otsikkoa ” Suuntaviivat 
jäsenvaltioiden 3 artiklan mukaisesti suori ttamaa pohjaveden laatunormien määrittämistä 
varten ”. Lisäksi tarkistuksessa 71 ehdotettu muotoilu pitäis i yhdenmukaistaa tarkistuksen 22 
(”taustapitoisuus”) kanssa ja muuttaa mainin ta ”parhaasta asiantuntija-arviosta” vähemmän 
monitulkintaiseksi ilmaisuksi.  
Liitteessä III olevaa osa A:ta  koskevassa tarkistuksessa 89 ehdotetaan alkuperäisen taulukon 
järjestämistä uudelleen. Tämä taulukko käsittelee ai neita, joita voi esiintyä sekä luonnollisesti 
että pilaantumisen seurauksena. Tämä tarkistus voidaan hyväksyä periaatteessa. Direktiiviehdotuksen 3 ja 4 artiklan sisä llön säilyttämiseksi ehdotetaan, että kyseinen 
taulukko siirrettäisiin liittee ssä II olevaan osa B:hen (näin noudatettaisiin edellä mainittuja 
suuntaviivoja), ja kaikki normien noudattamiseen liittyvät näkökohdat sisältyisivät uudistettuun liitteeseen III. Lisäksi sarake ”Huomautukset" voitaisiin yksinkertaisesti 
sisällyttää osa A:n 1 kohdan otsikkoon (alaviit e mukaan luettuna) seuraavalla tavalla: 
 
FI 9   FI OSA  A.1:  VÄHIMMÄISLUETTELO NIISTÄ AINEISTA TAI IONEISTA , JOITA VOI ESIINTYÄ SEKÄ 
LUONNOLLISESTI ETTÄ IHMISTOIMINNAN SEUR AUKSENA JA JOILLE JÄSENVALTIOIDEN 
ON MÄÄRITETTÄVÄ POHJAVEDEN LAATUNORMIT 3 ARTIKLAN MUKAISESTI1 
Aine tai ioni 
Ammonium 
Arseeni Kadmium Lyijy Elohopea Trikloorietyleeni Tetrakloorietyleeni 
Liitteen III osaa B koskeva tarkistus 66 voidaan hyväksyä periaatteessa, sillä se on 
yhdenmukainen muiden siihen liittyvien tarkistu sten kanssa, joissa käsitellään jäsenvaltioiden 
toimesta suoritettavaa pohjaveden laatunormien  laatimista. Edellä esitettyjen huomioiden 
mukaisesti ehdotetaan kuitenkin, että tiedot, jotka jäsenvalti oiden alun perin edellytettiin 
tämän liitteen mukaisesti toimittavan, siirretään nyt liitteen II osaan C, millä parannetaan osuutta ”pohjaveden laatunormien määrittäminen” (täl lä hetkellä 3 artiklassa  ja liitteessä II), 
jonka jälkeen tulee ”pohjaveden kemiallisen tilan arviointi” (tällä hetkellä 4 artiklassa sekä 
liitteessä III). 
Tarkistus 67
 hyväksytään myös periaatteessa. Yhde nmukaisuuden vuoksi uutta osuutta pitäisi 
täydentää ilmauksella ” vesipiirin tai pohja vesimuodostuman tasolla ” ja se pitäisi siirtää 
liitteen II osaan C, kut en edellä on esitetty. 
Tarkistukset 76, 77, 78, 83, 84 ja 85 käsittelevät muutossuuntien arviointiin ja kääntämiseen 
liittyviä aikajaksoja, ja nämä tarkistukset voidaan hyväksyä periaat teessa. Alkuperäisessä 
liitteessä esitetyt aikajaksot perustuivat jäsenvaltioista pe räisin olevien pohjavesi-alan 
teknisten asiantuntijoiden kanssa  käytyihin keskusteluihin, joista oli tuloksena vesipolitiikan 
puitedirektiivin yhteisen täytän töönpanostrategian puitteissa to teutettu tekninen raportti. 
Kyseisten aikajaksojen muutteleminen mielivaltaisesti voi olla teknisesti ongelmallista. Tämän vuoksi on suositeltavaa yksi nkertaistaa kyseistä liitettä ottamalla käyttöön yleisiä 
sitovia sääntöjä ilman numeerisia arvoja.  Tällöin otetaan huomioon tarkistuksessa 79
 tehty 
ehdotus, joka koskee pohjaveden laa dun muutossuuntien arvioinnin alkukohtia. 
3.3. Komission hylkäämät tarkistukset 
Tarkistuksessa 3 esitettyä uutta johdanto-osaa ei voida hyväksyä, sillä kaikkia 
pohjavesimuodostumia ei käytetä juomaveden tuotta miseen, ja olisi epärealistista vaatia, että 
                                                 
1 Jäsenvaltioiden olisi täydennettävä luetteloa kaikilla niillä pilaavilla aineilla, joiden on direktiivin 
2000/60/EY 5 artiklan mukaisesti tehdyn analyysin peru steella todettu osaltaan vaikuttavan siihen, että 
jokin pohjavesimuodostuma tai pohjavesimuodostumien joukko katsotaan uhanalaiseksi. 
 
FI 10   FI kaikkien pohjavesimuodostumien pitäisi o lla laatunormien mukaisia sen oletuksen 
perusteella, että niitä käytettä isiin juomaveden tuottamiseen. 
Tarkistuksessa 95 käsitellään tutkimustyötä ja sen tuottamaa tietoa. Uutta tutkimusta pitäisi 
voida edistää ennemminkin kuudennella ja seit semännellä tutkimuksen puiteohjelmalla kuin 
pohjavesidirektiivillä. Tämän vuoksi tätä tarkis tusta ei voida hyväksyä. Samasta syystä ei 
voida myöskään hyväksyä tarkistusta 100, jossa lisättäisiin 6 artikl aan säännös (uusi c kohta) 
tutkimuksesta ja tulosten levittämisestä. 
Tarkistuksessa 4 lisätään uusi johdanto-osan kappale , jota ei voida hyväksyä, sillä 
vesipolitiikan puitedirektiivissä pohjavedelle ja  pintavedelle säädetään erilaisista suojelun 
tasoista. On totta, että pohjaveden kemiallinen  tila määritellään suhteessa vaikutukseen, joka 
sillä on siihen yhteydessä oleviin pintavesiin. Tämä tarkistus ei kuitenkaan ole vesipolitiikan 
puitedirektiivin mukainen. 
Tarkistuksessa 7 otetaan käyttöön uusi johdanto-osa n kappale, joka liittyy pohjaveden 
määrälliseen tilaan. Tätä ei voida hyväksyä, sillä  määrällisiä arviointeja koskevat säännökset 
sisältyvät jo vesipolitiikan puitedirektiivin, jossa velvoitetaan varmistamaan tasapaino pohjavesimuodostumista tapahtuvan vedenoton ja  näiden muodostumien uusiutumisen välillä 
sekä säädetään tähän kysymykseen liittyvistä seuranta- ja arviointivaatimuksista. Tarkistus on näin ollen tarpeeton. Samoja perusteluja vo idaan käyttää liitteen  IV uutta säännöstä 
koskevaan tarkistukseen 80
. 
Tarkistusta 10, jossa ehdotetaan muutosta johda nto-osan 6 kappaleeseen liittyen 
merkityksellisten vähenemissuuntien tunnistam iseen, ei voida hyväksyä. Tarkistus koskee 
pohjaveden määrällistä tilaa, joka on jo riittä västi katettu vesipoliti ikan puitedirektiivin 
säännöksissä. Tarkistus on näin ollen tarpeeton. 
Tarkistuksessa 11 lisätään uusi lause johda nto-osan 7 kappaleen l oppuun. Sen sisältö on, että 
direktiivin 80/68/ETY asiaankuuluvat säännöks et pitäisi sisällyttää käsillä olevaan 
direktiiviin, mitä ei voida hyväksyä. On totta, että komission säädösehdotus on täysin 
yhteensopiva direktiivin 80/68/ETY kanssa, mutta siinä pyritään tavoitteisiin eri tavoin. 1980-
luvulta peräisin olevan direktiivin sää nnösten sisällyttäminen vuonna 2004 luonnosteltuun 
säädökseen ei ole parhaita tapoja  laatia lainsäädäntöä, eikä sitä voi pitää asianmukaisena. 
Tarkistuksessa 16 lisätään 1 artiklaan uusi 2 kohdan a ala kohta, jossa kerrataan vesipolitiikan 
puitedirektiivin säännöksiä, minkä vuoks i tarkistus on tarp eeton. Vesipolitiikan 
puitedirektiivin 5 artiklan m ukaisesti pohjavesimuodostumien ominaispiirteiden arvioiminen 
kuuluu jäsenvaltioille.  
Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 18, 21 ja 23. Ilmauksen ”ympäristöllisesti merkittävää” 
käyttö (tarkistus 18) jättäisi jäsenvaltioille mahdollisuuden erilaisiin tulkintoihin siitä, mikä 
on merkittävää. Myös ”huononemise n” määritelmä (tarkistus 21) on sisällytetty jo 
vesipolitiikan puitedirektiiviin (4 artikla). Lisäksi tarkistuksessa 23 otetaan käyttöön 
”aiemmin saastuneiden alueiden” määritelmä. Vaikka komissio on tietoinen tällaisten 
alueiden ongelmallisuudesta, niiden käsittelem inen käsillä olevassa ehdotuksessa ei ole 
vesipolitiikan puitedirektiivin 17 artiklassa sä ädetyn toimeksiannon mukaista. Samasta syystä 
komissio ei voi hyväksyä tarkistusta 93, jossa ehdotetaan pitkään pilaantunein a olleiden 
kohteiden kunnostusta koskevaa säännöstä (3 ar tikla, uusi c ja d alakohta). Sama pätee 
tarkistukseen 49, jossa viitataan aiemmin saastuneilta alueilta peräisin oleviin suoriin ja 
epäsuoriin päästöihin (6 arti kla, 2 kohdan uusi d alakohta). 
 
FI 11   FI Uusi 1 kohdan a alakohta, j oka sisältyy tarkistukseen 27, ei ole yhdenmukainen pohjaveden 
hyvän kemiallisen tilan määritelmän kanssa sellaisena kuin se on es itetty vesipolitiikan 
puitedirektiivin liitteen V taulukossa 2.3.2. Pohjaveden kemiallinen tila liittyy sen 
vaikutukseen siihen yhteydessä olevaan pintav eteen. Näin ollen ei ole johdonmukaista, että 
käytössä olisi pohjaveden ympäristölaatunorme ja, jotka perustuisivat pilaaviin aineisiin 
sovellettaviin ihmistä ja ympärist öä koskevan toksisuuden kriteereihin. 
Jäsenvaltioiden päätäntävaltaan on jätettävä, mi ten toimenpideohjelmia toteutetaan, eikä ole 
asianmukaista ilmoittaa, minkäluonteisia toime npiteitä tulisi suosia, kuten tarkistuksessa 40 
tehdään. Näin ollen tätä ta rkistusta ei voida hyväksyä. 
Tarkistusta 88 ei voida hyväksyä. Varsinkin c koht a on tarpeeton, kun otetaan huomioon 
vesipolitiikan puitedirektiivin 11 artiklan 3 kohdan f alakohta. Lisäksi tämän kohdan sisältö 
on jo esitetty tarkistuksessa 13. 
Tarkistuksessa 50 kerrataan vesipolitiikan puitedirektiivin liitteessä VII olevan osan A 7.6 
kohtaan sisältyvä vaatimus . Samoin tarkistuksen 51 sisältö on jo esite tty voimassa olevassa 
artiklassa. Vesipolitiikan puitedirektiivin 9 artiklaan sisältyy myös jo saastuttaja maksaa -periaate, mikä tekee tarkistuksesta 52
 tarpeettoman. Vaikka tiedostetaan, että olisi aiheellista 
antaa suojelualueita koskevia suosituksia, ei ole perusteltua käsitellä kaikkia mahdollisia 
tapauksia käsillä olevassa di rektiivissä, kuten kylpylöitä ja  terveyslähteitä koskevassa 
tarkistuksessa 54 esitetään. Sen vuoksi tätä tarkistusta ei voida hyväksyä. 
Tarkistuksessa 56 esitettyä uutta kohtaa ei voida hyväksyä, kun otetaan huomioon, että 
vesipolitiikan puitedirektiivissä on jo säädetty käsillä olevan direktiivin mukaisesta tietojen 
keräämisestä. 
Tarkistusta 62 ei voida hyväksyä, sillä direktiivin 91/414/ETY (torjunta-ainedirektiivi) 
säännökset ovat edelleen voimassa. 
3.4. Muutettu ehdotus 
EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla komissio muuttaa ehdotustaan 
edellä kuvatulla tavalla.