EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 19.06.1996 
KOM(%) 277 lopull. 
helotus 
NEUVOSTON PAATOKSEKSI 
LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ TSEKIN 
TASAVALLAN KANSSA KAKSI POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ 
JÄSENVALTIOIDEN LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN 
YHDENMUKAISTAMISESTA 
17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON 
DIREKTHVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN SISÄLTÄVÄÄ SOPIMUSTA 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
Saksan liittotasavalta on hakenut komission pääsihteeristön 22 päivänä elokuuta 1995 ja 
22 päivänä maaliskuuta 1996 kirjaamilla kirjeillä liikevaihtoverolainsäädännön 
yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston 
direktiivin, yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste1 , 30 
artiklan perusteella lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi sopimusta, joihin sisältyy 
kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklasta poikkeavia verotusmääräyksiä. 
Muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 25 päivänä huhtikuuta 1996 
päivätyllä kirjeellä edellä mainitun 30 artiklan mukaisesti. 
Ensimmäinen sopimus koskee Niimbergistä itään kulkevan Saksan maantien A6 ja 
Pilsenistä länteen kulkevan Tsekin maantien D5 yhdistämistä rakentamalla Relingbach-
joen Waidhausin ja RoBhauptin alueella ylittävä rajasilta. 
Tässä sopimuksessa määrätään, että sekä sillanrakennustyömaan että rakennustyön 
valmistuttua varsinaisen sillan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Tsekin tasavallan 
alueella, kuuluvan Saksan liittotasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai 
korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen 
osalta. 
Toinen sopimus koskee Eurooppa-tie E49:n jatkamiseksi Schönbergin ja Voitersreuthin 
alueelle rakennettavaa rajasiltaa. 
Tässä sopimuksessa määrätään, että sekä sillanrakennustyömaan että rakennustyön 
valmistuttua varsinaisen sillan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Saksan 
liittotasavallan alueella, kuuluvan Tsekin tasavallan alueeseen kyseisen sillan 
rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja 
palvelujen tarjoamisen osalta. 
Lisäksi näissä kahdessa edellä mainitussa sopimuksessa määrätään, että toisen 
sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle tuoduista tavaroista ei peritä 
tuontiveroa tuontitullia lukuun ottamatta, edellyttäen, että näitä tavaroita käytetään 
kyseisten rajasiltojen rakentamiseen, korjaamiseen ja uudistamiseen. Tätä määräystä ei 
sovelleta viranomaisten maahantuomiin tavaroihin. 
Kuudennessa direktiivissä tarkoitetun alueellisen periaatteen mukaisesti Saksan alueella 
suoritettavat sillan rakentamis-, korjaamis- ja uudistamistyöt kuuluvat Saksan 
liittotasavallan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. Sitä vastoin Tsekin tasavallan 
alueella suoritetut työt eivät kuulu kuudennen direktiivin säännösten soveltamisalaan 
Näiden säännösten soveltaminen johtaisi töiden erittelyyn sen perusteella, kumman valtion 
alueella ne suoritetaan. Lisäksi jokainen Saksaan tuotu, Tsekistä lähtöisin oleva, ulclla 
mainittujen siltojen rakennus-, korjaus- ja uudistamistöihin tarkoiteltu tavara kuuliin 
Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. 
Sopimuspuolet katsovat, että näiden sääntöjen soveltaminen aiheuttaisi vakavia 
verotuksellisia ongelmia kyseisistä töistä vastaaville yrittäjille. Näin ollen sopimuspuolet 
EYVL no L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna direktiivillä 95/7/EY (EYVL n:o L 102, 5.5.1995, s. 18) 
? 
arvioivat, että sopimusluonnokseen sisältyvät verotusmääräykset ovat oikeutettuja, jotta 
voitaisiin keventää näiden yrittäjien verovelvoitteita. 
On myös mainittava, että neuvosto on jo antanut kuudennen direktiivin 30 artiklan 
perusteella Saksan liittotasavallalle luvan tehdä Puolan tasavallan kanssa useita 
rakennustöitä raja-alueella koskevia sopimuksia, joihin liittyy näihin kahteen sopimukseen 
sisältyvien veromääräysten kaltaisia määräyksiä. 
Komissio on yhtä mieltä siitä, että rakennus-, korjaus- ja uudistamistöiden yhdenmukainen 
verotus sekä arvonlisäveron kantamisesta luopuminen näiden töiden tekemiseen 
tarkoitettujen tuontitavaroiden osalta yksinkertaistaa toiminnan harjoittamista 
tavanomaisten verotussääntöjen soveltamiseen verrattuna. 
Ottaen huomioon näiden kahden sopimusten verotusmääräysten korvaavan vaikutuksen 
sopimusten veromääräysten soveltamisella on ainoastaan vähäistä ja joka tapauksessa 
myönteistä vaikutusta Euroopan yhteisöjen arvonlisäverosta kertyviin omiin varoihin. Itse 
asiassa Saksan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan töiden verotuksen alainen 
liikevaihto Saksassa näiden sopimusten poikkeavia veromääräyksiä sovellettaessa on 
hieman korkeampi kuin Saksan arvonlisäverojärjestelmän mukainen töiden verotuksen 
alainen liikevaihto tavanomaisia, yhteisen arvonlisäverojärjestelmän mukaisia sääntöjä 
sovellettaessa. 
Näin ollen komissio katsoo, että Saksan liittotasavallalle olisi annettava lupa tehdä 
kyseiset sopimukset. 
J 
ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ TSEKIN 
TASAVALLAN KANSSA KAKSI POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN 
LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA 
17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON 
DIREKTIIVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN SISÄLTÄVÄÄ SOPIMUSTA 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 
päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY)-
yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste1, ja erityisesti sen 
30 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen 
sekä katsoo, että 
kuudennen direktiivin 30 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission 
ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan tehdä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön 
kanssa sopimuksen, joka saattaa sisältää poikkeuksia tästä direktiivistä, 
Saksan hallitus on hakenut komission pääsihteeristön 22 päivänä elokuuta 1995 ja 26 
päivänä maaliskuuta 1996 kirjaamilla kirjeillä lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi 
sopimusta, jotka sisältävät poikkeuksia kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklaan kahden, 
sopimuspuolten valtakunnan rajat ylittävän sillan rakennus-, korjaus- ja uudistamistöiden 
osalta, 
muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 25 päivänä huhtikuuta 1996, 
EYVL n:o L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna direktiivillä 95/7/EY (EYVL n:o L 102, 5.5.1995, s. 18) 
'•/ 
ilman poikkeusmääräyksiä Saksan alueella tehtävät rakennus-, korjaus- ja uudistamistyöt 
olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia ja Tsekin alueella tehdyt kuudennen direktiivin 
soveltamisalan ulkopuolella, ja lisäksi kaikki Tsekin tasavallasta lähtöisin olevat Saksaan 
tuodut tavarat, joita käytetään rajasillan rakentamiseen, korjaamiseen tai uudistamiseen, 
olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia, 
sopimuksen poikkeusmääräysten tarkoitus on yksinkertaistaa kyseisen rajasillan 
rakennustöistä vastaavien verotussääntöjä, 
poikkeusmääräykset vaikuttavat ainoastaan hyvin vähän Euroopan yhteisöjen 
arvonlisäverosta saataviin omiin varoihin, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
S 
1 artikla 
Saksan liittotasavallalle annetaan lupa tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi sopimusta, 
jotka sisältävät poikkeuksia 17 päivänä toukokuuta 1977 annettuun neuvoston 
kuudenteen direktiiviin 77/388/ETY. 
Ensimmäinen sopimus koskee Niimbergistä itään kulkevan Saksan maantien A6 ja 
Pilsenistä länteen kulkevan Tsekin maantien D5 yhdistämistä rakentamalla Relingbach-
joen Waidhausin ja RoBhauptin alueella ylittävä rajasilta. 
Toinen sopimus koskee Eurooppa-tie E49:n jatkamiseksi Schönbergin ja Voitersreuthin 
alueelle rakennettavaa rajasiltaa. 
Näihin sopimuksiin sisältyvät poikkeavat verotusmääräykset määritellään jäljempänä 2, 3 
ja 4 artiklassa. 
2 artikla 
Poiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta edellä 1 artiklan toisessa alakohdassa 
tarkoitetun sillanrakennustyömaan ja rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan 
katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Tsekin tasavallan alueella, kuuluvan Saksan 
liittotasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen 
liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. 
3 artikla 
Poiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta edellä 1 artiklan kolmannessa alakohdassa 
tarkoitetun sillanrakennustyömaan ja rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan 
katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Saksan liittotasavallan alueella, kuuluvan Tsekin 
tasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen 
liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. 
G 
4 artikla 
Poiketen kuudennen direktiivin 2 artiklan 2 alakohdasta Tsekin aluee y lähtöisin olevista 
Saksan alueelle tuoduista tavaroista ei peritä arvonlisäveroa ede I ;täen, että näitä 
tavaroita käytetään edellä 2 ja 3 artiklassa tarkoitettujen rajasiltf j i rakentamiseen, 
korjaamiseen ja uudistamiseen. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sov? eta viranomaisen 
samassa tarkoituksessa maahantuomiin tavaroihin. 
5 artikla 
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 
Tehty Brysselissä ... 1996 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
-) 
Taloudelliset vaikutukset 
Ehdotetulla päätöksellä, mikäli se hyväksytään, olisi ainoastaan vähäistä vaikutusta 
yhteisön omien varojen kertymiseen. 
i? 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 277 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 11 
Luettelonumero : CB-CO-96-285-FI-C 
ISBN 92-78-05517-4 
Euroopan yhteisöjen viraliisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3