SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 2

2. Tärkeimmät havainnot 2

Vauhtia rakenteellisiin muutoksiin 2

Yksilöiden ja oppilaitosten menestystarina 3

3. Edistyminen ohjelman määrällisten tavoitteiden toteuttamisessa 4

Liikkuvuus lisääntynyt säännöllisesti 4

Kumppanuuksille, hankkeille ja verkostoille paljon kysyntää 5

4. Eurooppalainen lisäarvo ja elinikäisen oppimisen toimintaohjelman vaikutus 5

Toimintatapojen kehittämisen tukeminen kansallisella ja EU:n tasolla 5

Oppilaitosten nykyaikaistaminen 6

Yksilöllisten pätevyyksien vahvistaminen 6

Eurooppalainen lisäarvo 7

5. Hallinnon tehokkuus ja asiakassuuntautuneisuus 7

Aiempien ohjelmien integrointi elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan 7

Täytäntöönpano ja hallinnointi 8

Varojen käyttö ja kustannustehokkuus 8

6. Arvioinnin perusteella annetut suositukset 9

7. Päätelmät 10

LIITE 11

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman avustukset ja talousarvion jakautuminen alaohjelmittain vuosina 2007–209 11

JOHDANTO

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2006/1720/EY[1] 15 artiklan 5 kohdan mukaisesti tässä raportissa annetaan tietoa elinikäisen oppimisen toimintaohjelmasta. Raportti perustuu elinikäisen oppimisen toimintaohjelman väliarviointiin[2], 31:n ohjelmaan osallistuvan maan kansallisiin raportteihin[3] elinikäisen oppimisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta sekä komission keräämiin tietoihin.

TÄRKEIMMÄT HAVAINNOT

Kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana ohjelmasta on myönnetty lähes 3 miljardia euroa rahoitusta monikansallisiin koulutustoimiin , joilla edistetään koulutusjärjestelmien nykyaikaistamista 31:ssä Euroopan maassa . Ohjelmasta on tuettu 900 000 eurooppalaisen (yli 720 000 opiskelijan ja melkein 180 000 opettajan/kouluttajan/henkilöstöön kuuluvan) oppimiseen liittyvää liikkuvuusjaksoa . Yli 50 000 eurooppalaista organisaatiota on osallistunut eri muodossa toteutettuihin yhteistyötoimiin.

Vauhtia rakenteellisiin muutoksiin

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmalla vauhditetaan rakenteellista muutosta tukemalla toimintatapojen kehittämistä, yhteistyötä ja liikkuvuutta. Sillä helpotetaan päätöksentekoa tarjoamalla laatutyökaluja, analyysejä ja tutkimusta sekä foorumeja, joilla voidaan vaihtaa tietoja parhaista käytännöistä avointa koordinointimenetelmää soveltamalla. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan kuuluva korkea-asteen koulutusta koskeva Erasmus-ohjelma tasoitti tietä Bolognan prosessille, korkea-asteen koulutusohjelmien lähentymiselle ja sellaisen järjestelmän kehittämiselle, jolla voidaan tunnustaa ulkomailla suoritetut opinnot oppimistulosten perusteella. Ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -ohjelmasta tuetaan Kööpenhaminan prosessin täytäntöönpanoa lisäämällä ammatillisen koulutuksen laatua ja arvostusta, parantamalla ammatillisten tutkintojen selkeyttä ja edistämällä oppijoiden ja henkilöstön liikkuvuutta. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmalla edistettiin myös Euroopan yhdentymisen ymmärtämistä sekä nuorten asiantuntijoiden EU:hun liittyvää koulutusta Jean Monnet-ohjelman kautta.

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmasta tuettiin eurooppalaisia yhteistyöaloitteita kaikilla koulutuksen tasoilla, myös kouluissa Comenius-ohjelman kautta ja aikuisopetuksessa Grundtvig-ohjelman kautta.

Arviointikyselyyn vastanneet korostivat elinikäisen oppimisen toimintaohjelman merkitystä lähinnä poliittisessa yhteistyössä ja vuorovaikutuksessa sekä eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisessä koulutuksen alalla. He korostivat myös ohjelman tuoman lisäarvon suuruutta verrattuna samanlaisiin kansainvälisiin tai kansallisiin ohjelmiin. Voidaan todeta, että ilman elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaa kyseisten alojen kehitys olisi pirstaleista (toimien soveltamisalan ja osallistuvien maiden määrän osalta) ja toimet toteutettaisiin pienempimuotoisina ja niiden kattavuus olisi heikompi ja monia tärkeitä tuloksia ei olisi saavutettu lainkaan.

Koko potentiaalia ei ole kuitenkaan vielä hyödynnetty. Ohjelmalle asetetut lukuisat tavoitteet ovat johtaneet useisiin erityistoimiin, joista jotkin eivät ole riittävän laajoja pitkäaikaisen vaikutuksen aikaan saamiseksi. Siirtyminen koulutusaloihin perustuvan oppimisen ajatusmaailmasta elinikäisen oppimisen lähestymistapaan on vielä rajallista. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman vaikutus näkyy parhaiten yksilö- ja oppilaitostasolla, mutta vaikutus järjestelmiin ja toimintatapoihin on vielä varsin vaatimatonta. Sen suora lisäarvo liittyy vahvasti tutkintojen tunnustamiseen ja eurooppalaisten koulutusjärjestelmien avoimuuden lisääntymiseen. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman toimien suoria vaikutuksia koulutusjärjestelmien nykyaikaistamiseen on kuitenkin vielä vaikea nähdä ja arvioida.

Yksilöiden ja oppilaitosten menestystarina

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan liittyvää liikkuvuutta voidaan pitää menestystarinana. Erasmus-ohjelmaan liittyvän opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuuden arvoa koskevassa tutkimuksessa kävi ilmi, että tilapäinen opiskelujakso toisessa Euroopan maassa auttoi parantamaan kansainvälistä osaamista, helpotti työmarkkinoille pääsyä ja lisäsi entisten Erasmus-opiskelijoiden mahdollisuutta päästä arvostettuun kansainväliseen asemaan. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan liittyvä liikkuvuus vahvisti eurooppalaisen identiteetin kehittymistä ja sellaisten arvojen omaksumista kuten rasismin, ennakkoluulojen, muukalaisvihan ja syrjinnän torjunta.

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmalla on kuitenkin vielä myös ongelmia. Tältä osin merkittäviä tekijöitä, jotka rajoittavat ohjelman vaikuttavuutta, ovat vaikeudet tavoittaa yksittäiset henkilöt ja organisaatiot vakiintuneen koulutusympäristön ulkopuolella, tyydyttämättömän kysynnän suuri määrä, yritysten tarjoamien harjoittelupaikkojen vähäisyys ja osallistujien (erityisesti aikuisten) riittämätön kielitaito.

Parempi hallinnointi- ja valvontakehys

80 prosenttia elinikäisen oppimisen toimintaohjelman toiminnasta tapahtuu 40 kansallisen toimiston verkoston kautta. Verkosto hallinnoi vuosittain yhteensä noin 900:ää miljoonaa euroa. Jäljelle jääviä suurempia yhteistyöhankkeita ja verkostoja hallinnoi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA). Kansalliset toimistot käyttivät tehokkaasti ohjelmalle varatut varat (yli 90 prosenttia) täytäntöönpanon kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Kiinteämääräisten avustusten ja sähköisten lomakkeiden käyttö oli olennaista sekä asiakastyytyväisyyden ja kustannustehokkuuden kannalta. Kansallisten toimistojen tilintarkastuksista käy ilmi, että hallinto on ollut moitteetonta ja virhemarginaali pieni (alle 2 prosenttia).

Joillakin aloilla on kuitenkin varaa parantaa: Tarkastuksia ja näennäistarkastuksia tehdään paljon, mutta niiden koordinointi on toisinaan puutteellista. Aiemmin riippumattomien ohjelmien hallinnointia ei ole vielä täysin integroitu. Sähkoisen hallinnoinnin välineiden mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti. Ohjelman käynnistysvaihe oli vaikea ja kaikilla tasoilla oli tehtävä useita mukautuksia. Mukautuksia tehtiin lomakkeisiin, tietoteknisiin järjestelmiin, hallinnointisääntöihin, raportointiperiaatteisiin ja vaatimuksiin. On aiheellista myöntää, että sidosryhmien positiivinen näkemys ohjelman hallinnoinnista kuvastaa enemmän vuoden 2010 tilannetta kuin tilannetta vuosina 2007–2009 keskimäärin. Nyt tilanne pyritään vakauttamaan antamalla periaatteiden ja prosessien vakiintua. Lisäksi täytäntöönpanovaiheen valmistelussa on pyrittävä hyödyntämään kustannusetuja paremmin.

EDISTYMINEN OHJELMAN MÄÄRÄLLISTEN TAVOITTEIDEN TOTEUTTAMISESSA

Viimeisimmät tiedot osoittavat, että määrällisten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty kohtuullisesti. Comenius-koulutustoimiin on osallistunut vuosittain noin 450 000 oppilasta (tavoite oli vähintään 3 miljoonaa oppilasta kaudella 2007–2013). Tämän pohjalta toimiin osallistuisi jopa 3 150 000 oppilasta vuoteen 2013 mennessä. Sen jälkeen kun Erasmus-ohjelma käynnistettiin vuonna 1987, sen liikkuvuutta koskeviin toimiin oli osallistunut 2,15 miljoonaa opiskelijaa vuoteen 2009 mennessä (tavoite on 3 miljoonaa osallistujaa vuoteen 2012 mennessä). Leonardo da Vinci -ohjelmasta järjestettiin yli 72 000 harjoittelujaksoa yrityksissä vuonna 2009 ja lähes 79 000 vuonna 2010, mikä merkitsee melkein 10 prosentin kasvua (tavoite on vähintään 80 000 harjoittelujaksoa vuoteen 2013 mennessä). Grundvig-ohjelmasta tuettiin noin 6 100:n henkilöstöön kuuluvan ja aikuisopiskelijan liikkuvuutta vuonna 2009 (tavoite on vähintään 7 000 henkilön osallistuminen aikuiskoulutuksen liikkuvuustoimiin vuosittain vuoteen 2013 mennessä). Vuosia 2007–2009 koskevien tietojen perusteella arvioijat kuitenkin huomauttivat riskistä, että tietyt oikeusperustassa alakohtaisille alaohjelmille asetetuista elinikäisen oppimisen ohjelman määrällisistä tavoitteista jäävät saavuttamatta. Tämä johtuu ohjelman liian pienestä budjetista ja muista lähinnä liikkuvuuteen liittyvistä esteistä.

Liikkuvuus lisääntynyt säännöllisesti

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman budjetista yli 60 prosenttia käytetään rajatylittävän liikkuvuuden tukemiseen. Suurin osuus käytetään korkea-koulutukseen Erasmus-ohjelman kautta – lukuvuonna 2008/2009 melkein 200 000 opiskelijaa suoritti opiskelu- tai harjoittelujakson ulkomailla. Kasvu lukuvuodesta 2006/2007 oli 15,5 prosenttia. Harjoittelujaksot yrityksissä ovat olleet yhä suositumpia – lukuvuonna 2008/2009 yli 30 000 Erasmus-opiskelijaa suoritti harjoittelujakson yrityksessä; kasvu edellisestä vuodesta oli yli 50 prosenttia.

Väliarvioinnissa korostettiin Leonardo da Vinci -harjoittelujaksojen merkitystä osallistujien työllistettävyyden ja yrittäjyystaitojen kannalta. Yli 67 000 ammatillisen koulutuksen harjoittelijaa, oppisopimuskoulutuksessa olevaa, työnhakijaa, opettajaa ja kouluttajaa suorittivat tällaisen harjoittelujakson vuonna 2009. Pk-yritysten osallistuminen oli tältä osin huomattavaa – 80 prosenttia Leonardo da Vinci -ohjelmaan osallistuvista harjoittelijoista sai paikan alle 250 työntekijän yrityksessä.

Liikkuvuus lisääntyi myös Grundtvig-ohjelman muussa kuin ammatillisessa aikuiskoulutuksessa. Vuonna 2009 myönnettiin yli 41 prosenttia enemmän avustuksia henkilöstön liikkuvuuteen kuin edeltävänä vuonna. Tämä johtui aikuiskoulutushenkilöstölle tarkoitettujen uusien vierailu- & vaihtotoimien sekä avustajanpaikkojen käyttöönotosta.

Comenius -ohjelmasta myönnettiin vuonna 2009 noin 10 600 yksittäistä liikkuvuusapurahaa opettajankoulutuksessa (22 prosenttia enemmän kuin vuonna 2007) ja rahoitettiin 1 170 avustajanpaikkaa (6,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 2007) tuleville opettajille perusasteen ja keskiasteen koulutuksen laadun parantamiseksi. Uusi Comenius-liikkuvuustoimi – yksittäisten oppilaiden liikkuvuus – käynnistettiin vuonna 2009. Ensimmäiset 700 oppilasta opiskelivat ulkomailla sen avulla vuonna 2010.

Kumppanuuksille, hankkeille ja verkostoille paljon kysyntää

Toiseksi suurin osuus elinikäisen oppimisen toimintaohjelman budjetista käytetään kumppanuuksiin, yhteistyöhankkeisiin ja verkostoihin. eTwinning tarjoaa teknistä infrastruktuuria ja pedagogista tukea opettajille ja kouluille, jotta ne voivat verkostoitua ja perustaa omia eurooppalaisten koulujen yhteistyöhankkeita. Vuoden 2007 jälkeen on rekisteröity yli 17 500 hanketta, joihin osallistuu noin 50 000 koulua. eTwinning-foorumille on rekisteröitynyt 125 000 opettajaa. Vuonna 2008 käynnistettiin uusi Comenius Regio -hanke, jolla edistetään alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistumista kouluopetukseen. Vuonna 2009 myönnettiin 280 avustusta. Leonardo da Vinci -yhteistyöhankkeilla on tuettu kansallisia uudistuksia, jotka saivat alkunsa Kööpenhaminan prosessista. Ammatillisen koulutuksen sidosryhmät ovat testanneet ja ottaneet käyttöön eurooppalaisia välineitä, joita ovat esimerkiksi EQF (eurooppalainen tutkintojen viitekehys), EQAVET (ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys) ja ECVET (ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä), kansallisella tasolla. Grundtvig -ohjelmassa/ aikuiskoulutuksessa yhteistyössä korostuvat erityisesti sosiaalisesti heikossa asemassa olevat ryhmät ja vapaaehtoistyöntekijät, jotka osallistuivat uusiin senioreiden vapaaehtoistyöhankkeisiin, joille on myönnetty rahoitusta vuodesta 2009.

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmassa kiinnitettiin erityistä huomiota kieltenopiskelun edistämiseen ja tietotekniikan käyttöön koulutuksessa. Kieltenopiskelussa tukea myönnettiin vuosina 2007–2009 85 suurelle hankkeelle ja verkostolle ja tietotekniikassa vastaavasti 65 suurelle hankkeelle ja verkostolle. Ohjelman tarjoamien eri toimien kysyntä on paljon suurempi kuin käytettävissä olevat varat. Tästä syystä keskimäärin vain alle puolelle neljässä alakohtaisessa ohjelmassa toimitetuista hakemuksista myönnettiin rahoitusta kaudella 2007–2009.

EUROOPPALAINEN LISÄARVO JA ELINIKÄISEN OPPIMISEN TOIMINTAOHJELMAN VAIKUTUS

Väliarvioinnissa vahvistui, että elinikäisen oppimisen toimintaohjelma tavoitti menestyksekkäästi virallisen koulutuksen henkilöstön ja oppijat ja täytti suurimman osan heidän tarpeistaan oppimisen laadun, taitojen ja pätevyyksien hankkimisen, tunnustamisen ja validoinnin sekä henkilökohtaisen kehityksen, kieltenoppimisen ja sosiaalisten taitojen suhteen.

Toimintatapojen kehittämisen tukeminen kansallisella ja EU:n tasolla

Arvioinnissa vahvistui, että elinikäisen oppimisen toimintaohjelma on poliittisesti tärkeä, ja sillä on selvä yhteys koulutuksen strategisiin puitteisiin 2020 (ET 2020). Poliittista yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän puitteissa edistettiin myöntämällä rahoitusta elinikäisen oppimisen toimintaohjelman poikittaistoimista sekä tukemalla vertaisoppimista. Sillä oli merkittävä rooli myös toteutettaessa eurooppalaisen elinikäisen oppimisen aluetta; siitä tuettiin tutkintojen avoimuuteen, siirrettävyyteen ja tunnustamiseen liittyvien välineiden kehittämistä ja toteuttamista. Tällaisia välineitä ovat esimerkiksi eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF), eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS), ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET) ja Europass. Yli 80 prosenttia arviointikyselyyn vastanneista oli sitä mieltä, että pätevyyksien ja taitojen tunnustamisen ja arvioinnin välineiden ja menetelmien kehittämiseen tähtäävien toimien taso ja laatu olisivat alhaisempia ilman elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaa.

Lisäksi elinikäisen oppimisen toimintaohjelman Jean Monnet -osiosta tuetaan Euroopan integraatioon liittyviä opintoja.

Oppilaitosten nykyaikaistaminen

Ohjelmalla myötävaikutettiin uusien oppilaitosten avaamiseen ja vanhojen nykyaikaistamiseen siten, että otettiin käyttöön uusia opetusmenetelmiä, vaihdettiin hyviä käytäntöjä, tarkistettiin opinto-ohjelmia ja lisättiin niiden kansainvälisyyttä sekä parannettiin laitosten hallinnointia ja johtamista.

Useimmat Comenius-ohjelmaan osallistuneista kouluista kohensivat toimintaympäristöään ja ottivat käyttöön uusia opetus- ja oppimismenetelmiä, joihin oli saatu virikkeitä ulkomaisilta kumppaneilta. Ne ryhtyivät rohkeammin kansainväliseen yhteistyöhön ja paransivat imagoaan ja asemaansa paikallisesti, mikä teki niistä houkuttelevampia vanhempien silmissä ja piti opettajat motivoituneena. Leonardo da Vinci -ohjelmalla myötävaikutettiin ammatillisten ohjelmien mukauttamiseen työmarkkinoiden tarpeisiin sekä parannettiin opinto-ohjelmien, pätevyyksien ja ammatillisten standardien avoimuutta EU:ssa. Osallistumalla – usein ensimmäistä kertaa – eurooppalaiseen yhteistyöhön Grundtvig-ohjelman kautta, aikuiskoulutuksen alalla toimivat organisaatiot paransivat opetusmenetelmiään ja aikuiskoulutushenkilöstölle suunnattua kurssitarjontaa ja kehittivät tehokkaampia strategioita marginaalioppijoiden tavoittamiseksi sekä uusia tapoja validoida taitoja ja pätevyyksiä. Erasmus-ohjelmaan osallistuminen vaikutti opiskelupalvelujen parantumiseen ja uusien opetus- ja oppimismenetelmien kehittymiseen sekä hallinnollisten menettelyjen ammattimaistamiseen.

Yksilöllisten pätevyyksien vahvistaminen

Arvioinnissa kävi ilmi, että yksittäiset tuensaajat pitävät avaintaitojen kehittymistä tärkeimpänä positiivisena tuloksena elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan osallistumisesta. Seuraavaksi tärkeimpinä pidettiin itseluottamuksen, mukautumiskyvyn ja yhteistyökyvyn kehittymistä. Osallistujien aloitekyky ja yrittäjyystaidot paranivat. Vaihtoon osallistuneet Erasmus-opiskelijat hankkivat erilaista akateemista tietämystä kuin kotimaassa, ja heidän kieli- ja kulttuuritaitonsa paranivat. Myös ammatilliset tulevaisuudennäkymät paranivat ja tietoisuus eurooppalaisesta identiteetistä kasvoi. Ne opiskelijat, jotka eivät osallistuneet vaihtotoimiin, hyötyivät ulkomaisten vierailevien opettajien pitämistä kursseista. Vaihtoon osallistunut henkilökunta toi mukanaan uusia opetus- ja työskentelymenetelmiä, ja he solmivat uusia kontakteja myöhempää yhteistyötä varten.

Kuten arviointikyselyyn annetuista vastauksista kävi ilmi, melkein 70 prosentilla elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan osallistuneista uudet hankitut taidot paransivat työllistymistä.

Eurooppalainen lisäarvo

Kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen tekemissä tutkimuksissa todettiin, että elinikäisen oppimisen toimintaohjelmasta saatiin eurooppalaista lisäarvoa erityisesti kolmella alueella. Ensinnäkin ilman elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaa poliittinen yhteistyö ja vuorovaikutus olisi ollut ohjelmaan osallistuneiden maiden välillä huomattavasti vähäisempää ja pirstaleisempaa. Toiseksi ohjelmasta tuettiin eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämistä koulutuksen alalla tehostamalla koulutuksen tarjoajien välistä yhteistyötä, muuttamalla oppilaitosten rakenteita ja menettelyjä, rohkaisemalla uusien kansallisten ja monikansallisten vaihto-ohjelmien perustamista ja luomalla eurooppalaista henkeä vaihtoon osallistuneiden oppijoiden, opettajien ja kouluttajien keskuudessa. Kolmanneksi elinikäisen oppimisen toimintaohjelmalla täydennettiin olemassa olevia samanlaisia kansainvälisiä, kahdenvälisiä ja kansallisia ohjelmia. Arvioinnissa korostettiin, että olemassa olevista vaihto-ohjelmista suurin osa keskittyy ennen kaikkea korkea-koulutukseen ja varsin harvat keskiasteen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen tai varsinkaan aikuiskoulutukseen. Ohjelman arvo on siten erityisesti siinä, että sen toimilla on laaja kohderyhmä ja että toimet kattavat laajan maantieteellisen alueen.

Verrattuna muihin laajoihin EU:n toimiin, kuten rakennerahastoon, elinikäisen oppimisen toimintaohjelman arvo on siinä, että siitä tuetaan kansainvälistä yhteistyötä, jonka kautta saadaan käyttöön enemmän hyviä käytäntöjä ja innovatiivisia ideoita kuin kansallisessa tai kahdenvälisessä yhteistyössä olisi mahdollista. Löydettiin kuitenkin alueita, joilla on parantamisen varaa. Ohjelmalla on esimerkiksi liikaa tavoitteita, ja ne ovat joiltakin osin liian epämääräisiä, jolloin niiden saavuttamista on vaikea mitata. Ne kattavat useita eri aloja, jotka ovat usein päällekkäisiä. Lisäksi elinikäisen oppimisen toimintaohjelman tuloksia ei vieläkään hyödynnetä riittävästi. Vaikka osallistuvat organisaatiot levittävät tietoa laajasti, muut organisaatiot eivät usein pane niitä täytäntöön eikä niitä integroida järjestelmiin. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmasta tukea saavien laitosten ja tärkeimpien päättäjien välillä on siten edelleen kuilu.

HALLINNON TEHOKKUUS JA ASIAKASSUUNTAUTUNEISUUS

Aiempien ohjelmien integrointi elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan

Kolmen aiemman ohjelman[4] integrointi elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaan onnistui hyvin erityisesti yleishallinnoinnin osalta. Hallintoa yksinkertaistettiin huomattavasti, ja lisäksi pystyttiin parantamaan tiedon välitystä kohderyhmille. Arvioinnissa havaittiin kuitenkin useita mahdollisia päällekkäisiä aihealueita eri alaohjelmissa, esimerkiksi Leonardo da Vinci- ja Comenius-kumppanuuksissa (joissakin maissa ei erotella selvästi keskiasteen ammatillista ja teknistä koulutusta) tai Grundtvig-toimissa (aikuisoppimiseen suuntautunut ”uuden mahdollisuuden tarjoava koulu”) ja Leonardo da Vinci -ohjelmassa (erityisesti ”epäsuorasti ammatilliset” tai ”työllistettävyyden kannalta oleelliset” yleistaidot).

Myöskään elinikäisen oppimisen näkökulmaa ei ole vielä täysin hyödynnetty. Monialaisten hankkeiden läpivienti on edelleen hankalaa. Tältä osin ”poikittaisohjelma” ei riittävästi korvannut elinikäisen oppimisen toimintaohjelman pääosion segmentointia. Ohjelma itsessään on edelleen monimutkainen. Vuonna 2009 elinikäisen oppimisen toimintaohjelmasta tuettiin 65:tä tointa[5], mikä on 9 enemmän kuin ohjelman alussa vuonna 2007.

Täytäntöönpano ja hallinnointi

Kansalliset toimistot hallinnoivat yli kolmea neljäsosaa elinikäisen oppimisen toimintaohjelman talousarviosta, mikä tarkoittaa noin 900:ää miljoonaa euroa vuodessa ja lähes 40 000:ta sopimusta. Ne ovat vastuussa pienemmistä vaihtoon ja kumppanuuksiin liittyvistä ”hajautetuista” toimista kansallisella tasolla. Laajempialaisia kansainvälisen yhteistyön ”keskitettyjä” hankkeita ja verkostoja sekä Jean Monnet -ohjelman toimia hallinnoi EACEA.

Arvioinnissa todettiin yleisesti, että toimien täytäntöönpano- ja hallinnointirakenne oli vuosina 2007–2009 asianmukainen. Kansallisilla toimistoilla oli alussa vaikeuksia erityisesti ohjelman hallinnointiin liittyvien raportointia ja teknisiä vaatimuksia koskevien muutosten osalta. Ajan myötä muutokset kuitenkin auttoivat niitä parantamaan hallintoaan ja erityisesti seuranta- ja valvontajärjestelmiään.

Seuranta- ja valvontamekanismit paranivat erilaisten tietotekniikkaan perustuvien hallinnointivälineiden käytön ansiosta. Tähän vaikuttivat erityisesti kaksi tietokantaa – LLPLink hajautettujen toimien osalta ja Saykiss keskitettyjen toimien osalta. Arvioijat huomauttivat kuitenkin, että erityisesti LLPLink-tietokantaa, joka otettiin käyttöön erittäin lyhyessä ajassa, voidaan vielä parantaa elinikäisen oppimisen toimintaohjelman hallinnointi-, seuranta- ja valvontatoimien tehokkuuden lisäämiseksi.

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman hallinnollisia järjestelyjä pystyttiin yksinkertaistamaan huomattavasti kiinteisiin määriin (kertasuoritukset ja kiinteät avustukset, jotka perustuvat yksikkökustannustaulukkoon) perustuvien avustusten laajalla käyttöönotolla. Tästä huolimatta useissa elinikäisen oppimisen toimintaohjelman toimissa, erityisesti keskitetyissä toimissa ja liikkuvuuden eri muodoissa, käytetään edelleen sekä kiinteitä kustannuksia että tosiasiallisia kustannuksia. Toimintaa voitaisiin kuitenkin vielä yksinkertaistaa ja tuensaajien ja elinikäisen oppimisen toimintaohjelman hallintoelinten hallinnollista taakkaa vähentää.

Arvioinnin päätelmien mukaan elinikäisen oppimisen toimintaohjelman yleinen seurantajärjestelmä kärsi siitä, että ohjelman indikaattorit ja seurantapuitteet laadittiin vasta vuonna 2010. Lisäksi parannetuilla indikaattoreilla keskityttiin pääasiassa tuotoksiin, kun taas tuloksia ja mahdollisia vaikutuksia seurattiin vähemmän järjestelmällisesti.

Varojen käyttö ja kustannustehokkuus

Korkea-asteen laitokset saivat Erasmus-ohjelman kautta keskimäärin 45 prosenttia elinikäisen oppimisen toimintaohjelman varoista, ammatillinen koulutus Leonardo da Vinci -ohjelman kautta 26 prosenttia, kouluopetus Comenius-ohjelman kautta 16 prosenttia ja muu kuin ammatillinen aikuiskoulutus Grundtvig-ohjelman kautta 5 prosenttia. Poikittaisohjelma sai varoista 5 prosenttia ja Jean Monnet -ohjelma 2 prosenttia.

Kansallisille toimistoille myönnetyn toimintamäärärahan ja EACEA:lle annetun tuen sekä kyseisten toimistojen hallinnoimien elinikäisen oppimisen toimintaohjelman kaikkien varojen suhteen perusteella arvioinnissa katsotaan, että kyseisille hallintoelimille myönnetyt toimintamäärärahat muodostivat 5,4 prosenttia kaikista toimintaohjelman varoista vuosina 2007–2009. Arvioinnin yhteydessä tehdyistä tapaustutkimusten tuloksista ja haastatteluista käy ilmi, että ”muiden poliittisten välineiden, kuten avoimen koordinointijärjestelmän, kustannustehokkuus haluttujen tuotosten tai tulosten saavuttamisessa ei ole parempi”.

Arvioinnissa vahvistui, että alakohtaisille alaohjelmille ja toimille vuosina 2007–2009 kohdennetut varat olivat oikeusperustassa[6] asetettujen vähimmäisvaatimusten mukaiset. Suositeltiin kuitenkin, että varoja kohdennettaisiin uudelleen sellaisten alaohjelmien osalta, joilla oli vaikeuksia saavuttaa määrälliset tavoitteet.

ARVIOINNIN PERUSTEELLA ANNETUT SUOSITUKSET

Riippumattomien arvioijien tärkeimmät suositukset voidaan tiivistää seuraavasti (täydellinen luettelo on saatavilla seuraavalla sivustolla http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports):

1. Ohjelman painopisteiden ja tavoitteiden olisi vastattava paremmin Eurooppa 2020 -strategian ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) painopisteitä ja tavoitteita. Tätä varten olisi määriteltävä indikaattorit vaikutusten seuraamiseksi.

2. Virallisen peruskoulutuksen ulkopuolelle jäävät tahot olisi saatava paremmin mukaan ohjelmaan.

3. Tavoitteet, toimet ja täytäntöönpanovälineet olisi integroitava ja yhtenäistettävä kaikilla aloilla ja alaohjelmissa, jotta elinikäisen oppimisen näkökulmaa voidaan edistää paremmin.

4. Ohjelman olisi investoitava edelleen pätevyyksien tunnustamista ja validointia koskeviin mekanismeihin.

5. Ohjelman toiminnan tehostamiseksi hallintoa olisi pyrittävä edelleen yksinkertaistamaan, erityisesti lisäämällä sellaisten hankkeiden osuutta, joihin rahoitus myönnetään kiinteämääräisenä. Muilla hallinnon alueilla olisi kuitenkin pyrittävä vakauttamaan tilanne vuoteen 2013 asti, jotta jo tehdyistä parannuksista saadaan paras mahdollinen hyöty.

6. Toimeenpanoviraston ja kansallisten toimistojen välistä yhteistyötä olisi selkiytettävä ja vahvistettava.

PÄÄTELMÄT

Ulkopuolisessa arvioinnissa katsotaan, että elinikäisen oppimisen toimintaohjelma on oleellinen ja ehdottoman tarpeellinen EU:n tasolla sovittujen koulutuksen avaintavoitteiden saavuttamiseksi. Ohjelma myötävaikuttaa samalla Euroopan unionin yleisten strategisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sillä on suuri merkitys ohjelmaan osallistuville yksittäisille ihmisille, se on käyttäjäystävällinen ja erittäin suosittu, ja sillä vastataan useiden eri kohdeyhteisöjen tarpeisiin. Valvontapuitteet toimivat tehokkaasti.

Vielä on kuitenkin parantamisen varaa. Osa puutteista on hallinnollisia, ja komissio voi vaikuttaa niihin. Useimmat ovat laaja-alaisempia; niitä olisi tarkasteltava uudelleen ja mietittävä ohjelman rakennetta.

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman väliarvioinnin perusteella komissio aikoo

- vakauttaa nyt laadultaan hyvät hallinnolliset puitteet vakiintuneiden sääntöjen, menettelyjen ja tietoteknisten välineiden avulla, jotta voidaan minimoida täytäntöönpanovaiheessa komissiolle, kansallisille toimistoille ja lopullisille edunsaajille aiheutuva taakka. Mahdolliset muutoksista on tehtävä perusteellinen hyöty-kustannus- ja riskianalyysi;

- tutkia kiireellisesti, onko mahdollista yksinkertaistaa tarkastuksia korvaamalla nykyinen sattumanvarainen otanta uudella strategialla, joka perustuu riskinarviointiin;

- testata uusia tietojen vaihtoa koskevia foorumeita tai nykyisten foorumeiden jatkamista tai muita keinoja, joilla voidaan helpottaa tietojen ja tietämyksen vaihtoa, jotta voidaan sovittaa yhteen yhteistyöhankkeiden ja liikkuvuuden tarjonta ja kysyntä (esimerkiksi kumppanin etsiminen Leonardo- ja Erasmus-ohjelmien harjoittelujaksoa varten).

Peruuttamatta uuden monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä tekemiään seuraavaa ohjelmasukupolvea koskevia ehdotuksiaan komissio aikoo

- harkita kattavia strategisia puitteita uutta monivuotista rahoituskehystä varten ja pyrkiä löytämään synergioita erityyppisten EU:n rahoittamien koulutusalaan tehtyjen investointien välillä, jotta voidaan välttää päällekkäisyydet ja maksimoida vaikutukset;

- miettiä, kuinka voidaan hyödyntää nykyisen ohjelman vahvuudet, jotta voidaan myötävaikuttaa Eurooppa 2020 -strategian, ET 2020 -puitteiden ja digitaalistrategian yleisten tavoitteiden saavuttamiseen. Ohjelma toimii erinomaisesti seuraavilla aloilla: EU:n laajuiset toimet, joissa kaikki jäsenvaltiot toteuttavat samanlaisia toimia yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi, oppimiseen liittyvä kansainvälinen liikkuvuus, taustatietojen toimittaminen poliittisia uudistuksia varten, innovatiivisten toimien ja parhaiden käytäntöjen synnyttäminen, kustannustehokas vaihto ja verkostoituminen;

- miettiä, kuinka kunnianhimoiset tavoitteet saadaan paremmin tasapainotettua, esimerkiksi tarkkaan harkitulla keskittymisellä, rationalisoinnilla, yksinkertaistamisella ja paremmalla vaikutusten mittaamisella;

- laatia seuraavan ohjelmasukupolven hallinnointi- ja valvontapuitteet, jotta voidaan varmistaa saumaton käynnistysvaihe ja hyödyntää kaikki yksinkertaistamismahdollisuudet.

LIITE

Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman avustukset ja talousarvion jakautuminen alaohjelmittain vuosina 2007–2009

(lähde: Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman väliarviointiraprotti; Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman toimintakertomus 2009–2010 – tiedot päivitetty)

2007 | 2008 | 2009 |

| Saatujen hakemusten määrä |Myönnettyjen avustusten määrä |Talousarvio (euroina) |% kaikista toimintamäärärahoista |Saatujen hakemusten määrä |Myönnettyjen avustusten määrä |Talousarvio (euroina) |% kaikista toimintamäärärahoista |Saatujen hakemusten määrä |Myönnettyjen avustusten määrä |Talousarvio (euroina) |% kaikista toimintamäärärahoista | |COMENIUS | 37 498 |18 142 |147 000 000 |16,1 |35 954 |19 892 |152 000 000 |15,3 |40 233 |20 007 |181 000 000 |17,2 | | ERASMUS | ei ole |215 353 |407 000 000 |44,6 |ei ole |235 757 |456 000 000 |46 |ei ole |252 102 |459 000 000 |43,6 | | LEONARDO DA VINCI | 8 298 |3 842 |236 000 000 |25,8 |11 030 |5 655 |257 000 000 |26 |12 984 |6 125 |274 000 000 |26 | | GRUNDTVIG | 7 099 |3 292 |44 700 000 |4,9 |7 999 |3 678 |45 600 000 |4,6 |11 088 |5 099 |60 800 000 |5,8 | | POIKITTAISOHJELMA | | | |5,6 | | | |5,5 | | | |5 | |Avaintoiminto1 - Poliittinen yhteistyö |43 |17 |26 700 000 | |35 |24 |24 500 000 | |45 |6 |26 900 000 | | |Avaintoimi 2 - Kieltenopetus |97 |26 |11 000 000 | |88 |30 |18 400 000 | |75 |29 |12 700 000 | | |Avaintoimi 3 - Tietotekniikka |146 |23 |10 200 000 | |144 |22 |8 660 000 | |211 |26 |9 000 000 | | |Avaintoimi 4 - Levitys |54 |12 |2 970 000 | |49 |12 |2 920 000 | |65 |12 |4 600 000 | | | JEAN MONNET -OHJELMA | | |2,6 | | | |2,4 | | | |2,3 | |Avaintoimi 1 |326 |145 |4 690 000 | |284 |115 |4 420 000 | |465 |115 |4 920 000 | | |Avaintoimi 2 |97 |26 |17 100 000 | |88 |30 |17 500 000 | |75 |29 |17 900 000 | | |Avaintoimi 3 |23 |18 |1 700 000 | |26 |18 |1 670 000 | |32 |20 |1 700 000 | | | MUUT | | |3 430 000 |0,4 | | |1 520 000 |0,2 | | |900 000 |0,1 | | YHTEENSÄ |ei ole |240 896 |912 490 000 |100 |ei ole |265 233 |990 190 000 |100 |ei ole |283 570 |1 053 420 000 |100 | | Hallintomenot | | |11 300 000 | | | |11 900 000 | | | |11 300 000 | | |Toimeenpanovirasto | | |15 300 000 | | | |17 100 000 | | | |18 100 000 | | | ELINIKÄISEN OPPIMISEN TOIMINTAOHJELMAN KOKONAISTALOUSARVIO | | |939 090 000 | | | |1 019 190 000 | | | |1 082 820 000 | | |

Comenius: Sisältää seuraavat: avustajapaikat; täydennyskoulutus; monenväliset ja kahdenväliset koulujen kumppanuudet; Regio-kumppanuudet; monenväliset hankkeet; monenväliset verkostot, liitännäistoimenpiteet ja valmistelevat vierailut.

Erasmus-ohjelma: Sisältää seuraavat: opiskelijoiden liikkuvuus, henkilöstön liikkuvuus, kielikurssit ja valmistelevat vierailut.

Leonardo da Vinci: Sisältää seuraavat: liikkuvuushankkeet ammatillisessa peruskoulutuksessa oleville, työmarkkinoilla oleville ja ammatillisen koulutuksen asiantuntijoille; kumppanuudet; monenväliset hankkeet (innovaatioiden siirto ja innovaatioiden kehittäminen); monenväliset verkostot, liitännäistoimenpiteet ja valmistelevat vierailut.

Grundtvig: Sisältää seuraavat: aikuiskoulutushenkilöstön vierailut/vaihto; avustajapaikat; aikuiskoulutushenkilöstön täydennyskoulutus; työpajat; senioreiden vapaaehtoistyöhankkeet; oppimiskumppanuudet; monenväliset hankkeet; monenväliset verkostot, liitännäistoimenpiteet ja valmistelevat vierailut.

Poikittaisohjelma – Avaintoiminto 1 / Poliittinen yhteistyö: hakemuksia ja avustuksia koskevat tiedot eivät sisällä opintovierailuja.

[1] EUVL L 327, 15.11.2006, s. 45.

[2] Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman väliarvioinnin toteutti liettualainen julkiseen politiikkaan ja hallintoon erikoistunut tutkimuslaitos Public Policy and Management Institute tammikuun ja joulukuun 2010 välisenä aikana. Elinikäisen oppimisen toimintaohjelman väliarviointiraportti on saatavissa kokonaisuudessaan verkkosivustolla http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports.

[3] Elinikäisen oppimisen ohjelmaan osallistuvien 31 maan (EU:n 27 jäsenvaltiota, ETA-maat ja Turkki) elinikäisen oppimisen ohjelmaa koskevan päätöksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimittamat kansalliset raportit, jotka kattoivat kauden 2007–2009, olivat tärkeä tiedonlähde ohjelmaa koskevalle väliarvioinnille.

[4] Sokrates-, Leonardo da Vinci- ja eLearning-ohjelmat.

[5] 23 opiskelijavaihtoon ja 5 kumppanuuteen liittyvää tointa, 11 monenvälistä hanketta, 13 monenvälistä verkostoa ja niihin liittyvää toimenpidettä sekä 13 tutkimuksiin ja analyyseihin liittyvää sekä Jean Monnet -ohjelman tointa.

[6] Elinikäisen oppimisen toimintaohjelmaa koskevan päätöksen liitteessä olevan B osan 11 kohdan mukaan alakohtaisille alaohjelmille osoitettavat vähimmäisosuudet ovat seuraavat: Comenius – 13 %, Erasmus – 40 %, Leonardo da Vinci – 25 % ja Grundtvig – 4 %.