PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Komissio on hyväksynyt tänään pääomamarkkinaunionin syventämiseen tähtäävän toimenpidepaketin sekä tiedonannon ”Toimien vauhdittaminen pääomamarkkinaunionin toteuttamiseksi vuoteen 2019 mennessä”. Paketti sisältää tämän ehdotuksen samoin kuin ehdotuksen katettuja joukkolainoja edistävästä EU:n kehyksestä, ehdotuksen rajat ylittävän sijoitusrahastojen markkinoinnin helpottamisesta, ehdotuksen lainsäädännöstä, jota sovelletaan saatavien siirrosta kolmansille osapuolille aiheutuviin vaikutuksiin, ja tiedonannon lainsäädännöstä, jota sovelletaan arvopapereita koskevien liiketoimien esineoikeudellisiin vaikutuksiin.

Tämä aloite liittyy komission ensisijaiseen tavoitteeseen luoda pääomamarkkinaunioni, jolla laajennetaan innovatiivisten yritysten, startup-yritysten ja muiden listaamattomien yritysten mahdollisuuksia hankkia rahoitusta.

Nykyään tällaisten yritysten on vaikea hankkia rahoitusta varsinkin silloin, kun ne siirtyvät alkuvaiheesta kasvuvaiheeseen, mikä johtuu rakenteellisista informaation epäsymmetrioista. Liiallinen riippuvuus lyhytaikaisista vakuudettomista pankkilainoista käy usein kohtuuttoman kalliiksi startup-yrityksille ja yleensäkin pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). Lisäksi vuoden 2008 finanssikriisi on vaikuttanut vakavasti pankkien startup-yrityksille ja pk-yrityksille myöntämien lainojen määriin, minkä vuoksi varojen puutteesta on tullut tärkeä syy startup-yritysten epäonnistumisiin.

Markkinoiden toimintapuutteiden vuoksi joukkorahoituksesta on kehittynyt vakiintunut joukkoistamisen ja vaihtoehtoisen rahoituksen muoto. Joukkorahoitusmalliin kuuluvat yleensä hankkeen toteuttajat, jotka ehdottavat rahoitettavaa hanketta, sijoittajat, jotka tukevat ehdotettua hanketta antamalla siihen rahoitusta, ja joukkorahoitusalusta, joka tuo osapuolet yhteen rahoittamaan ja toteuttamaan hanketta. Joukkorahoitusalustoja käytetään yhä enemmän välineenä, jolla rahoitetaan pienten ja aloittelevien yritysten erilaista toimintaa.

Eräät jäsenvaltiot ovat jo reagoineet tähän ottamalla käyttöön räätälöityjä kotimaisia joukkorahoitusjärjestelmiä. Jäsenvaltiot sovittavat kuitenkin sääntelykehyksensä paikallisten markkinoiden ja sijoittajien ominaisuuksien ja tarpeiden mukaisiksi, jolloin sääntöjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa syntyy eroja, jotka liittyvät joukkorahoitusalustojen toimintaedellytyksiin, erityyppisten toimien sallimiseen ja lupavaatimuksiin. Erilaisten sääntelyratkaistujen vuoksi alustojen liiketoimintamalleja ei ole helppo viedä yhden hyväksynnän perusteella muualle unioniin. Koska joukkorahoitustoimintaa varten ei ole olemassa asianmukaista EU:n kehystä, joukkorahoitusalustoille aiheutuu rajat ylittävässä toiminnassa epävarmuutta ja säännösten noudattamiseen liittyviä kustannuksia, minkä vuoksi joukkorahoituspalvelun tarjoajien on vaikea kehittää toimintaansa ja rajat ylittävät rahoitusvirrat jäävät pieniksi.

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet eurooppalaisia joukkorahoituspalvelun tarjoajia koskevan asetuksen (EU) XXX/XXX, jonka tavoitteena on muun muassa asettaa oikeasuhteiset vaatimukset joukkorahoituspalvelujen tarjoamiselle ja helpottaa niiden tarjoamista yli rajojen sekä hallita operatiivisia riskejä ja varmistaa hyvä läpinäkyvyys ja sijoittajansuoja. Asetuksessa (EU) XXX/XXXX [asetus eurooppalaisista joukkorahoituspalvelun tarjoajista] säädetään yhdenmukaisista, oikeasuhteisista ja suoraan sovellettavista toimilupa- ja valvontavaatimuksista sekä keskitetystä valvontapisteestä.

Henkilölle, joka on saanut asetuksen (EU) XXX/XXXX [asetus eurooppalaisista joukkorahoituspalvelun tarjoajista] nojalla luvan toimia joukkorahoituspalvelujen tarjoajana, ei saisi myöntää toimilupaa direktiivin 2014/65/EU nojalla, mikä pätee myös toisin päin, koska eturistiriitojen hallinta ja tehokas valvonta edellyttävät, että eri palvelut erotetaan selkeästi toisistaan.

Jotta voidaan turvata oikeusvarmuus ja välttää direktiivistä 2014/65/EU johtuvien vaatimusten soveltaminen joukkorahoituspalvelujen tarjoamiseen, on tarpeen todeta selkeästi, ettei direktiiviä 2014/65/EU sovelleta henkilöihin, jotka ovat saaneet luvan toimia asetuksessa (EU) XXX/XXX määriteltyinä joukkorahoituspalvelun tarjoajina.

Sen vuoksi joukkorahoituspalvelun tarjoajat vapautetaan tässä ehdotuksessa rahoitusmarkkinadirektiivin 2014/65/EU mukaisista velvollisuuksista.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Joukkorahoituspalvelujen tarjoamista unionissa säännellään eurooppalaisia joukkorahoituspalvelun tarjoajia koskevalla asetuksella (EU) XXXX/XX, jota täydennetään tällä ehdotuksella.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotus täydentää EU:ssa toimivia eurooppalaisia joukkorahoituspalvelun tarjoajia koskevaa asetusta (EU) XXXX/XX, jolla pyritään laajentamaan innovatiivisten yritysten, startup-yritysten ja muiden listaamattomien yritysten mahdollisuuksia hankkia rahoitusta. Ehdotus on linjassa kyseisen asetuksen sekä komission ensisijaiseksi tavoitteeksi asettaman pääomamarkkinaunionin perustamisen kanssa. Uudella asetuksella, jossa vahvistettu kehys tarjoaa paremmat toimintamahdollisuudet joukkorahoituspalvelun tarjoajille, sekä sitä täydentävällä ehdotuksella pyritään helpottamaan startup-yritysten ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta vaihtoehtoisista pääomalähteistä. Siten niissä noudatellaan muita aloitteita, joilla on pyritty helpottamaan tällaisten yritysten rahoituksen saantia (esimerkiksi eurooppalaisten riskipääomarahastojen kehys).

Aloite on myös osa Euroopan komission FinTech-toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on lisätä tietämystä rahoitusteknologiasta ja mahdollistaa sen käyttö finanssipalvelualan tukemiseen. Finanssipalveluala on itse asiassa suurin digitaaliteknologian käyttäjä ja merkittävä yhteiskunnan digitalisaatioon vaikuttava tekijä. Uusi teknologia muuttaa tapaa, jolla kuluttajat ja yritykset hankkivat palveluja, ja se parantaa myös kykyä ymmärtää ja mitata riskejä. Komissio tavoittelee nykyistä innovaatiokeskeisempää lähestymistapaa rahoitusteknologiaan, minkä vuoksi se edistää sääntely-ympäristöä, jossa innovatiiviset rahoituspalvelut, -tuotteet ja -ratkaisut voidaan ottaa käyttöön kaikkialla EU:ssa sekä sijoittajien että yritysten kannalta turvallisessa ja rahoituksellisesti vakaassa ympäristössä.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta