A4-0279/96

Päätöslauselma komission tiedonannosta «Euroopan unionin toimintamalli suhteiden luomiseksi Transkaukasian tasavaltoihin» (KOM(95)0205 - C4-0242/96)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(95)0205 - C4-0242/96),

- ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön sekä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan ja taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnot (A4-0279/96),

A. ottaa huomioon, että Transkaukasialla on ollut jo antiikin ajoista lähtien läheiset kulttuuriset ja historialliset siteet tiettyihin Euroopan maihin, ja että siksi Euroopan unioni ei voi olla välinpitämätön näiden maiden suhteen, varsinkaan sen jälkeen kun Armenia, Azerbaidzan ja Georgia itsenäistyivät jälleen vuonna 1991,

B. ottaa huomioon, että Transkaukasia on Venäjän, Turkin ja Iranin rajanaapurina sijaitseva strateginen vyöhyke, joka on elintärkeä alue koko Euroopan turvallisuudelle,

C. ottaa huomioon, että tälle alueelle kätkeytyy kriisipesäkkeitä ja että se myös sijaitsee poliittisesti epävakaiden vyöhykkeiden naapurina,

D. ottaa huomioon, että Transkaukasian valtiot, jotka ovat IVY:n jäseniä, pyrkivät yhdentymään Euroopan poliittisiin ja turvallisuusrakenteisiin,

E. pitää välttämättömänä, että Euroopan unioni ottaa huomioon Transkaukasian ulkopolitiikkansa muotoilussa ja kehittää strategian, josta asianosaiset voivat saada molemminpuolista hyötyä;

1. Kehottaa Euroopan unionia kehittämään aktiivisen roolin Transkaukasian alueella, joka on strategisesti tärkeä;

2. Pyytää painokkaasti komissiota ja neuvostoa toimimaan aktiivisesti YUTP:n toteuttamisessa ja perustamaan yhteisön edustustoja, jotta unionin jäsenvaltioiden yhteiset taloudelliset edut eivät tekisi tyhjäksi unionin Transkaukasiaa koskevan todellisen strategian kehitystä;

3. Katsoo, että Euroopan unionin Transkaukasian strategian päämääränä on oltava:

a) kyseisten kolmen valtion itsenäisyyden lujittaminen,

b) toimiminen neuvotteluratkaisun löytämiseksi koko Kaukasian ja Transkaukasian poliittisiin kriiseihin erityisesti soveltamalla samoja yleisperusteita ja ottamalla huomioon mahdolliset vuorovaikutukset eri kriisipesäkkeiden välillä,

c) demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja siviiliyhteiskunnan edistäminen näissä kolmessa valtiossa,

d) Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian taloudellisen kehityksen edistäminen osana yhteiskunnallista markkinataloutta ja ympäristöä kunnioittaen;

4. Pyytää, että Euroopan unioni vahvistaisi näiden osatekijöiden perusteella yhteisen kannan Euroopan unionin ja Transkaukasian valtioiden välisistä suhteista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan mukaisesti;

5. Korostaa, että 15. joulukuuta 1995 parafoidut ja 22. huhtikuuta 1996 allekirjoitetut kumppanuus-ja yhteistyösopimukset Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian kanssa ovat ennen kaikkea poliittisia asiakirjoja, joilla pyritään mm. lujittamaan näiden uusien itsenäisten valtioiden riippumattomuutta tarjoamalla niille mahdollisuus läheiseen poliittiseen ja parlamentaariseen vuoropuheluun Euroopan unionin kanssa ja taloudellisten suhteiden monipuolistamiseen;

6. Suhtautuu myönteisesti siihen, että kaikissa kolmessa kumppanuussopimuksessa määrätään läheisemmästä yhteistyöstä Armenian, Georgian ja Azerbaidzanin ja muiden IVY-maiden välillä, minkä olisi mahdollistettava perinteisten kauppasuhteiden palauttaminen energian, raaka-aineiden ja maataloustuotteiden kaupan aloilla;

7. Lausuu ajallaan mielipiteensä kunkin valtion kumppanuussopimuksen avulla saavuttamasta edistyksestä demokratisoitumisen, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen sekä taloudellisten uudistusten aloilla;

8. Ilmaisee tukensa Armenian jättämälle hakemukselle liittyä WTO:hon ja toivoo, että Georgia ja Azerbaidzan jättävät hakemuksensa heti kun kehitys siirtymisessä markkinatalouteen näissä kahdessa maassa on riittävästi edistynyt;

9. Toteaa, että vaikka on tarpeen kiireellisesti jatkaa humanitaarisen avun myöntämistä, EU:n ja muiden rahoittajien olisi kiinnitettävä enemmän huomiota sijoitustoiminnan ja alueen kasvun edistämiseen sekä humanitaarisen avun muuttamiseen pitkän aikavälin kehitysavuksi;

10. Korostaa sitä, että Transkaukasian valtiot osallistuvat rauhankumppanuuteen ja että niillä on siten mahdollisuus myötävaikuttaa hyödyllisesti vuoropuheluun, jota NATO pyrkii saamaan aikaan entisestä Neuvostoliitosta itsenäistyneiden valtioiden kanssa - Venäjästä alkaen - osana yleiseurooppalaisen turvallisuusjärjestelmän luomista, jossa ETYJ on yksi tärkeimmistä osista;

11. Pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita toimimaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan nimissä kansainvälisillä tahoilla (YK, ETYJ ja Euroopan neuvosto) poliittisen ratkaisun löytämiseksi Transkaukasiaan vaikuttaviin kriiseihin;

12. Muistuttaa, että Euroopan unionilla on olemassa vaikutusvaltansa käyttämiseen tarvitsemansa poliittiset ja taloudelliset keinot, niin että se voi rohkaista alueen rajanaapureita, Venäjää ja Turkkia, osallistumaan myönteisesti Transkaukasian kriisien ratkaisemiseen;

13. Pyytää komissiota ja neuvostoa yhdessä erityisten elinten, kuten Euroopan neuvoston ja ETYJ:n, kanssa etsimään ratkaisua alueen vähemmistöjä koskevaan ongelmaan;

14. Korostaa jälleen pitävänsä tärkeänä Georgian koko alueen riippumattomuuden palauttamista ja sen alueellisen koskemattomuuden säilymistä ja vahvistaa yleisluonteisesti tukensa alueen valtioiden itsenäisyydelle, riippumattomuudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle;

15. Kiinnittää huomiota pakolaisten dramaattiseen ahdinkoon Azerbaidzanissa, Armeniassa ja Georgiassa; toteaa ECHO:n toiminnan alueella olevan tehokasta, mutta vaatii samalla unionia tekemään kaikkensa pakolaisongelman ratkaisemiseksi;

16. Korostaa ETYJ:n pitkäaikaisen toiminnan suurta merkitystä Vuoristo- Karabahin riidan kannalta ja pyytää jäsenvaltioita tukemaan tätä kaikin käytettävissä olevin taloudellisin ja poliittisin keinoin; painottaa, että toukokuusta 1994 voimassa ollut Azerbaidzanin ja Vuoristo-Karabahin välinen tulitauko luo suotuisan ilmapiirin ETYJ:n periaatteisiin nojaavan oikeudenmukaisen ja toimivan ratkaisun löytämiselle riitaan; kehottaa alueen valtioita, joiden etuihin konflikti välittömästi vaikuttaa, olemaan sekaantumatta tilanteeseen millään tavoin; pitää valitettavana, että tätä konfliktia koskevien neuvottelujen osalta ei tapahtunut minkäänlaista edistymistä ETYJ:n 2. ja 3. joulukuuta 1996 Lissabonissa pidetyssä huippukokouksessa;

17. Kehottaa lopettamaan välittömästi Turkin ja Azerbaidzanin Armenialle asettaman kauppasaarron ja avaamaan uudelleen kaikki perinteiset kulkuväylät, etenkin jotta Nakhitchevan voitaisiin vapauttaa eristetystä asemastaan; muistuttaa, etteivät henkilöiden ja tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle asetetut esteet ole Euroopan unionin assosiointi- ja kumppanuussopimusten kautta alueella kehittämän yhteistyöhengen eivätkä Pariisin peruskirjan mukaisia;

18. Toteaa, etteivät kaikki Transkaukasian valtiot etene kohti demokratiaa samaa tahtia, kuten vuonna 1995 kaikissa näissä valtioissa pidetyt parlamenttivaalit osoittivat;

19. Panee merkille, että Armenia, Georgia ja Azerbaidzan saivat 26. tammikuuta 1996, 28. toukokuuta 1996 ja 28. kesäkuuta 1996 erikoisvieraan aseman Euroopan neuvostossa;

20. Painottaa kuitenkin, että Azerbaidzanin on vielä suostuttava suuriin ponnistuksiin poliittisen elämänsä kansanvaltaistamiseksi ja että nykytilanteella voi olla kielteisiä vaikutuksia sen ja eurooppalaisten järjestöjen välisiin suhteisiin; pyytää lisäksi komissiota edellyttämään, että muun kuin humanitaarisen avun myöntämiseksi on osoitettava edistystä ihmisoikeuksien suhteen;

21. Ilmaisee Armenian osalta toivomuksen, että enemmistö ja oppositio sitoutuvat vakaasti toteuttamaan vuoropuhelua siten, että 22. syyskuuta 1996 pidettyjä presidentinvaaleja seuranneeseen kriisiin löydettäisiin poliittinen ratkaisu, jotta demokratisoitumis- ja uudistusprosessi voisi jatkua ja maan sisäinen yhtenäisyys vahvistua;

22. Kehottaa siksi komissiota kohdentamaan paremmin TACIS- kansanvaltaistamisohjelman toimenpiteet kaikissa kolmessa Transkaukasian valtiossa, niin että annetaan enemmän tilaa alueiden välisille suorille yhteyksille hajautetun politiikan hengessä kyseisissä valtioissa todettujen tarpeiden mukaisesti;

23. Pyytää komissiota tukemaan alueellista yhteistyötä kaikilla aloilla alueiden välisten tilapäishankkeiden muodossa TACIS-ohjelman puitteissa, jotta tuettaisiin Transkaukasian valtioiden kansojen rinnakkaiseloa ja keskinäistä ymmärtämystä;

24. Korostaa, samanaikaisesti TACIS-ohjelman toimeenpanon kanssa, tarvetta jatkuvuuteen ennen kaikkea sosiaali- ja terveyspalvelujen uudelleenjärjestelyjen osalta;

25. Pitää toivottavana, että kolmen Transkaukasian tasavallan osalta harkitaan poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämistä TACIS-ohjelmassa myönnettävän avun lisäksi osana Kansainvälisen valuuttarahaston sopimuksia Euroopan unionin vuonna 1991 myöntämien lainojen takaisinmaksamisen helpottamiseksi;

26. Katsoo, että osana EAKR:a tai EIP:a tiettyihin Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin sijoitushankkeisiin sidotut lainat ovat tehokas keino myöntää rahoitusapua kestävän kehityksen tukemiseksi Transkaukasian alueella;

27. Kehottaa komissiota käyttämään kaikkia sen käytettävissä olevia keinoja Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian taloudellisen kehityksen edistämiseksi, kauppavaihdon kasvattamiseksi Euroopan unionin kanssa uudenaikaisen pankkijärjestelmän luomiseksi sekä taloudellisen yhteistyön edistämiseksi Transkaukasian alueella, esimerkiksi suuren markkina-alueen avulla - tarvittaessa prosessin nopeuttamiseksi kahdenkeskiseltä pohjalta - mutta myös naapurivaltioiden kanssa; tähdentää, että tämä tekee entistä välttämättömämmäksi Armenian saarron lopettamisen;

28. Painottaa, että (liikenne-, energia- ja tietoliikenne-)verkostojen kehittämiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Transkaukasiassa;

29. Pyytää komissiota tutkimaan, mitä sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka edistävät unionin ja Transkaukasian maiden välisiä suhteita, unioni voisi rahoittaa olemassa olevilla tai uusilla välineillä;

30. Katsoo, että energia- ja kuljetusalan infrastruktuurien uudistaminen on ensisijainen tavoite ja että alueiden välisen yhteistyön lisääntyminen kuljetus- ja viestintäalalla edistäisi jännitteiden vähenemistä alueella ja osaltaan lisäisi kasvua;

31. Muistuttaa huolestuneisuudestaan neuvostotyyppisten ydinvoimaloiden osalta, joita ei ole mukautettu pitkäaikaiseen toimintaan; toivoo näin ollen, että Euroopan unioni antaa TACIS-ohjelman yhteydessä tukea ydinturvallisuuden alalla Medzamorin voimalalle Armeniassa ja että se kehittää Armenian viranomaisten suostumuksella yleisen pitkän tähtäyksen energiastrategian, joka mahdollistaa erityisesti vaihtoehtoisten energialähteiden käytön;

32. Katsoo, että Euroopan unionin olisi selvitettävä tarkemmin Mustanmeren merkitystä kehitettäessä suhteita Transkaukasian valtioihin, sillä Mustamerihän yhdistää tämän alueen teollistuneen Euroopan keskukseen Reinin-Tonavan-jokiyhteyden kautta, joka voidaan ottaa viimeinkin täysin käyttöön Jugoslavian sodan päätyttyä;

33. Muistuttaa, että kesäkuussa 1992 perustettiin Mustanmeren taloudellisen yhteistyön alue, jonka tavoitteina ovat rauhanomaisen ja vauraan alueen luominen ja taloudellisen yhteistyön edistäminen; on iloinen osallistujien päätöksestä perustaa pankki Mustanmeren kehitystä ja kauppaa varten Thessalonikiin sekä sopimuksesta, joka on nyt ratifiointiprosessin loppuvaiheessa;

34. Kehottaa Euroopan unionia hyödyntämään sen, että yksi jäsenvaltioista (Kreikka) kuuluu Mustanmeren taloudellisen yhteistyön alueeseen ja että kaksi muuta (Itävalta ja Italia) ovat tarkkailijajäseniä, jotta unioni voisi aktiivisemmin osallistua tähän toimintaan, johon Transkaukasian valtiot osallistuvat, erityisesti unionin laajenemista Keski- ja Itä- Euroopan maihin silmällä pitäen; painottaa, että unionin mukanaolo on entistä perustellumpaa, koska se on tehnyt sopimukset kaikkien tämän meren rannikkovaltioiden kanssa;

35. Palauttaa mieliin Venäjän, Georgian ja Azerbaidzanin kanssa tehtyjen öljyn nostamista Kaspianmerestä koskevien sopimusten tärkeyden;

36. Katsoo, että öljyn kuljetus Mustanmeren satamista salmien läpi saattaa olla huomattava vaaratekijä ympäristön kannalta; uskoo näin ollen, että EU:n olisi annettava täysi tukensa Burgasista (Bulgaria) Aleksandropolisiin (Kreikka) kulkevan öljyputken rakentamiselle, mikä olisi hyödyllinen esimerkki eurooppalaisesta rajat ylittävästä yhteistyöstä;

37. Kehottaa komissiota, jolla on jo edustaja Tbilisissä, perustamaan edustustot myös Jerevaniin ja Bakuun; toivoo lisäksi jäsenvaltioiden koordinoivan entistä enemmän diplomaattisten edustustojensa toimintoja Transkaukasiassa osana yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa;

38. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, ETYJ:n sihteeristölle sekä Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian hallituksille ja parlamenteille.