COSME on yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävä EU:n ohjelma, jossa keskitytään erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin). Ohjelma perustuu vuosia 2007–2013 koskevaan yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan (EIP), joka on osa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa. Sillä pyritään optimoimaan yhteydet muihin EU:n rahoitusohjelmiin, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoon ja Horisontti 2020 -ohjelmaan, johon kuuluu aikaisemmin yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sisältyneitä innovointitoimia.

Komissio vastaa COSME-ohjelman yleisestä täytäntöönpanosta. Ensimmäinen tavoite pannaan täytäntöön Euroopan investointirahaston (EIR) rahoitusvälineillä. Tavoitteet 2, 3 ja 4 on suurelta osin siirretty pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME). Harkinnassa on myös, että kansainväliset järjestöt hallinnoisivat välillisesti tiettyjä analyyttisiä ja vertailuanalyyseihin liittyviä toimia.

Tukitoimenpiteitä koskevassa rahoituspäätöksessä säädetään 4 711 000 euron rahoitusosuudesta, joka sisältyy Euroopan unionin vuoden 2016 yleisen talousarvion budjettikohtaan 02 02 01.

Keskimäärin 84 prosenttia COSME-ohjelman toimista (poikkeuksena rahoituksen saanti) siirrettiin EASME:lle .

Yhteensä 94,4 prosenttia käytettävissä olevista 358 miljoonasta eurosta sidottiin käyttötarkoitukseensa. Maksumäärärahojen käyttöaste oli keskimäärin 75 prosenttia.





2.1 Rahoituksen saanti

COSME-asetuksessa täsmennetään, että vähintään 60 prosenttia kokonaistalousarviosta (1,4 miljardia euroa) olisi osoitettava rahoitusvälineisiin kaudella 2014–2020.

Vuonna 2016 rahoituksen saannin osuus oli 62,5 prosenttia COSME-ohjelman rahoituspuitteista.

Rahoitusvälineisiin ja liitännäistoimiin, mukaan luettuina siirrot ja EU:n ulkopuolisten maiden osallistuminen, oli käytettävissä 221 miljoonaa euroa.

Lainatakausjärjestelyyn sidottiin 137 miljoonaa euroa ja kasvuun tähtäävään pääomajärjestelyyn 70 miljoonaa euroa.

Vuonna 2016 sidottiin 0,8 miljoonaa euroa liitännäistoimiin, kuten rahoitusvälineiden edistämiseen, tietojen keräämiseen pk-yritysten rahoituksen saannista ja tutkimukseen pk-yritysten julkisille pääomamarkkinoille pääsyn parantamisesta.

Lainatakausjärjestely

Vuoden 2016 loppuun mennessä oli allekirjoitettu 67 takaussopimusta rahoituksen välittäjien kanssa 21 maasta (18 jäsenvaltiosta ja kolmesta EU:n ulkopuolisesta maasta). Yli 143 000 pk-yritystä (51 000 vuonna 2015) sai lähes 5 547 miljoonaa euroa rahoitusta. Tämä osoittaa, että lainatakausjärjestelyllä on merkittävä vaikutus reaalitalouteen Euroopan unionissa ja muissa COSME-ohjelmaan osallistuvissa maissa, sillä se tarjoaa rahoitusta riskialttiimmille pk-yrityksille, jotka eivät muutoin olisi voineet saada tällaista rahoitusta. Lisäksi resurssien yhdistäminen ESIR-rahaston kanssa on mahdollistanut sen, että jäsenvaltioiden optimaalista heikompiin rahoitustilanteisiin on voitu puuttua paljon nopeammin kuin ainoastaan laintakausjärjestelyn perusteella, mikä on huomattavasti nopeuttanut talouden kipeästi kaipaaman rahoituksen saantia.

Kasvuun tähtäävä pääomajärjestely

Euroopan investointirahasto (EIR) allekirjoitti vuonna 2016 neljä kasvuun tähtäävään pääomajärjestelyyn perustuvaa sitoumusta. Rahastot keskittyivät pääasiassa investointeihin Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa, mutta niitä voitiin käyttää myös muihin maihin tehtäviin investointeihin ja rajat ylittäviin investointeihin. Tukikelpoisille lopullisille tuensaajille tehtävien investointien määrän odotetaan olevan lähes 470 miljoonaa euroa. Kaikki neljä vuonna 2016 allekirjoitettua toimea liittyvät kasvu- ja laajentumisvaiheen rahastoihin. Vuoden 2016 lopussa allekirjoitettiin yhdeksän toimea, joista kuusi liittyi kasvu- ja laajentumisvaiheen rahastoihin ja kolme monivaiherahastoihin, jotka toimivat yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelmassa perustetun alkuvaiheen InnovFin-pääomajärjestelyn rinnalla.

Tiedotustoimet

Komissio jatkoi vuonna 2016 EU:n rahoitusvälineiden keskitetyn portaalin päivittämistä ja tunnetuksi tekemistä. Portaali on keskitetty tietopiste pk-yrityksille, jotka hakevat EU:n rahoitusta Euroopassa. Siinä esitetään ja päivitetään säännöllisesti noin 1 500 välittäjän yhteystiedot, jotka kattavat EU:n rahoitusvälineet eri ohjelmista (COSME, Luova Eurooppa, EaSI-ohjelma, Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Euroopan strategisten investointien rahasto, InnovFin, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelma, Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline, Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston omat varat). Näiden rahoitusvälineiden kautta on saatavilla yli 120 miljardia euroa seitsemän vuoden aikana.

Komissio järjesti vuonna 2016 yhteistyössä kansallisten sidosryhmien ja kumppaniorganisaatioiden kanssa myös kolme tapahtumaa: Eurooppalaisten pk-yritysten palkinnon (European Small- and Mid-Cap Awards) palkintolautakunnan kokous, pk-yritysten verosäännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia selvittävä tapahtuma ja sekä toimittajien seminaari, johon osallistui 28 toimittajaa (yksi kustakin jäsenvaltiosta) ja jossa jaettiin tietoa EU:n rahoitusvälineistä.

Komissio tekee yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa säännöllisesti kyselytutkimuksia yritysten rahoituksen saannista. Kyselytutkimuksista saadaan tietoa rahoitustilanteesta, rahoitustarpeista, rahoituksen saannista ja pk-yritysten odotuksista. Vuoden 2016 tutkimuksen tulokset osoittivat, että 9 prosentissa EU:n pk-yrityksistä suurin huolenaihe vuonna 2016 oli rahoituksen saanti (osuus on laskenut vuodesta 2013, jolloin se oli 15 prosenttia) ja että 50 prosentille pk-yrityksistä tärkein ulkoisen rahoituksen muoto on edelleen pankkilainat.

2.2 Markkinoille pääsy