[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 1.4.2011

KOM(2011) 167 lopullinen

2009/0059 (COD)

KOMISSION LAUSUNTOEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdan nojallaEuroopan parlamentin tarkistuksistaneuvoston kantaan,joka koskee seuraavaa ehdotusta:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen (ICI Plus) perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1934/2006 muuttamisesta

2009/0059 (COD)

KOMISSION LAUSUNTOEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdan nojallaEuroopan parlamentin tarkistuksistaneuvoston kantaan,joka koskee seuraavaa ehdotusta:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen (ICI Plus) perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1934/2006 muuttamisesta

1. Johdanto

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdassa määrätään, että komissio antaa Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä ehdottamista tarkistuksista lausunnon. Komissio esittää seuraavassa lausuntonsa parlamentin ehdottamista tarkistuksista.

2. Tausta

Ehdotus toimitettiin parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi: 21. huhtikuuta 2009

Asiakirja KOM(2009) 197 lopullinen/2 – 2009/0059 (COD), oikaisu 30. marraskuuta 2009, muutettu 1. joulukuuta 2009 (Lissabonin sopimuksen voimaantulo)

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä: 21. lokakuuta 2010

Muutettu ehdotus toimitettiin parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi: ei päivämäärää

Poliittinen yhteisymmärrys neuvoston kannasta saavutettiin: ei päivämäärää

Neuvoston kanta vahvistettiin: 10. joulukuuta 2010

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa toisessa käsittelyssä: 3. helmikuuta 2011

3. ehdotuksen tarkoitus

Komissio antoi kyseessä olevan ehdotuksen ulkoisten toimien rahoitusvälineiden väliarvioinnin yhteydessä täyttääkseen lainsäädännössä olevan aukon . EU ei nimittäin pysty 46:ssa EU:n kumppanimaassa eri puolilla maailmaa rahoittamaan toimia, jotka eivät kuulu selvästi julkisen kehitysavun luokkaan.

Tilanne johtuu siitä, että useimmat toimenpiteet, jotka eivät täytä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kehitysapukomitean (OECD/DAC) vahvistamia julkisen kehitysavun arviointiperusteita, jäävät kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä annetun asetuksen (2 artiklan 4 kohta) soveltamisalan ulkopuolelle harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta. Ei ole olemassa mitään muita säännöksiä, joiden nojalla voitaisiin rahoittaa kehitysavun rahoitusvälineen soveltamisalaan kuuluvissa maissa sellaisia toimenpiteitä, joita ei voida katsoa julkiseksi kehitysavuksi.

Komission ja parlamentin näkemykset tiettyjen toimien kelpoisuudesta julkiseen kehitysapuun poikkeavat toisistaan useilla alueilla. EP on maininnut joitakin ongelmatapauksia, joita se ei pitänyt ”demokraattisen valvontaprosessin” aikana (kun komissio kuulee EP:tä strategia-asiakirjoista ja monivuotisista ohjelmista) eikä myöskään komitologiamenettelyssä (kun se käsitteli vuotuisia toimintaohjelmia) julkisen kehitysavun piiriin kuuluvina. EP on sittemmin antanut useita päätöslauselmia, joissa se on moittinut komissiota täytäntöönpanovaltuuksiensa ylittämisestä sen hyväksyttyä kehitysyhteistyön rahoitusvälineen nojalla tällaisia hankkeita ja vaatinut kyseisten päätösten kumoamista.

Tämän seurauksena tietyntyyppiset toimet on rahoitettu kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ulkopuolella Euroopan parlamentin tätä tarkoitusta varten luomien valmistelutoimien nojalla ( liiketoiminnan ja tieteen aloilla harjoitettava vaihto Intian ja Kiinan kanssa sekä yhteistyö keskitulotasoryhmän maiden kanssa Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa). Valmistelutoimet päättyivät vuonna 2009. Komissaari Ferrero-Waldner ja EP:n asiaa käsittelevien valiokuntien puheenjohtajat pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, että eurooppalaisten opiskelijoiden ja opettajien osallistuminen Erasmus Mundus -ohjelman ulkoiseen osaan rahoitettaisiin kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä ainoastaan vuoden 2009 loppuun asti. Aukon täyttämisellä myös varmistettaisiin, että voidaan rahoittaa joitakin sellaisia energiahankkeita ja diplomaattisia toimia , joita ei voida katsoa julkiseksi kehitysavuksi (esim. Aasiassa, Keski-Aasiassa ja Irakissa/Iranissa).

Komission ehdotus on pragmaattinen ad hoc -ratkaisu tähän ongelmaan. Siinä yksinkertaisesti lisätään kehitysyhteistyön rahoitusvälineen soveltamisalaan kuuluvat maat teollistuneiden maiden välineen soveltamisalaan. Tätä välinettä pidettiin sopivimpana, koska EU käyttää sitä rahoittaakseen yhteistyötä, jolla ajetaan kehitysapuun liittymättömiä etuja. Sen yleinen tavoite soveltuu myös kehitysyhteistyön rahoitusvälineen soveltamisalaan kuuluviin maihin: ”vastata tarpeeseen vahvistaa yhteyksiä niihin ja toimia niiden kanssa entistä tiiviimmin kahdenväliseltä, alueelliselta tai monenväliseltä pohjalta, suotuisampien olosuhteiden luomiseksi yhteisön ja näiden maiden ja alueiden välisten suhteiden kehittämiselle, sekä edistää vuoropuhelua, pitäen samalla huolta unionin eduista. ”

Ehdotus koskee pelkästään vuosia 2010–2013, ja sen soveltamisala on rajattu politiikkasisältönsä ja budjettivaikutustensa osalta. Se ei vaikuta tuleviin ehdotuksiin ulkosuhteiden alan rahoitusvälineistä seuraavan rahoituskehyksen aikana.

EP on jo budjettiteknisesti hyväksynyt komission ehdotuksen. Vuoden 2010 talousarvioon otettiin ehdotuksen hyväksymismenettelyn ollessa kesken uudet budjettikohdat määrärahoineen, jotta voidaan korvata valmistelutoimet ja toteuttaa muita kuin julkisen kehitysavun toimia. Jos ehdotusta ei hyväksytä, talousarvion määrärahoja ei voida toteuttaa, koska oikeusperustaa ei ole.

4. Komission lausunto Euroopan parlamentin tarkistuksista

4.1 Komission hyväksymät tarkistukset

Komissio voi hyväksyä kolmen toimielimen loka- ja marraskuussa 2010 pidetyissä kolmikantakokouksissa hyväksymän tekstin (johdanto-osan 1, 2, 3, 4, 5, 6 7, 8 ja 9 kappaleen, 1, 2, 3 ja 4 artiklan, 5 artiklan 2 kohdan, 7 ja 8 artiklan, 9 artiklan 1 kohdan sekä 12, 13 ja 14 artiklan). Neuvosto on hyväksynyt nämä johdanto-osan kappaleet ja artiklat jo ensimmäisessä käsittelyssään.

4.2 Komission hylkäämät tarkistukset

Komissio ei voi hyväksyä delegoituihin säädöksiin ja komitologiakysymyksiin liittyviä artikloja (johdanto-osan 8 a kappale, 6 artiklan 1 kohta, 14 a, 14 b ja 14 c artikla (delegoidut säädökset), 6 artiklan 3 kohta ja 15 artiklan poisto (komitologia)).

Komissio ei voi hyväksyä rahoitussäännöksiä koskevaa 16 artiklaa, jossa todetaan, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen varoja ei voida käyttää ICI Plus -välineen rahoittamiseen. Tarkistusta ei voida hyväksyä. Rahoituslähdettä koskeva päätös on budjettivallan käyttäjille ennakkoedellytys, kun ne hyväksyvät kunkin vuoden talousarvion. Se ei voi olla osa säädöstä. Artiklassa on pitäydyttävä vakiosäännöksissä, jotka sisältyvät jokaiseen rahoitusvälineeseen. Sopimisen helpottamiseksi ja muiden toimielimien vakuuttamiseksi komissio on kuitenkin valmis antamaan lausuman, jossa todetaan, että 16 artiklassa vahvistettua, liitteessä II lueteltuja maita koskevaa rahoitusohjetta toteutetaan käyttämällä niitä koskevia budjettikohtia, jotka on tarkoitettu muuhun toimintaan kuin julkiseen kehitysapuun.

5. Päätelmä

Keskusteluja lainsäädäntövallan käyttäjien kanssa on jatkettava toisen käsittelyn jälkeen, jotta voidaan päästä yhteisymmärrykseen mielellään niin, että EP:lle annetaan monivuotisesta ohjelmakaudesta jäljellä olevaksi ajaksi laajat valvontaoikeudet ja jätetään avoimiksi seuraavaa ohjelmakautta koskevat vaihtoehdot, joihin kuuluu myös mahdollisuus turvautua delegoituihin säädöksiin noudattaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa määrättyjä ehtoja kaikilta osin.