yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä tiedotustoimia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 45 artiklan täytäntöönpanosta

Asetuksen 45 artiklan 5 kohdan mukaan asetuksen mukaisten tiedotustoimien toteuttamisesta on esitettävä joka toinen vuosi kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Nyt on kyseessä yhdeksäs kertomus.

Asetuksen 45 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan rahoitettavien tiedotustoimien ”tarkoituksena on erityisesti auttaa yhteisen maatalouspolitiikan selittämisessä, täytäntöönpanossa ja kehittämisessä ja lisätä yleistä tietoisuutta kyseisen politiikan sisällöstä ja tavoitteista, palauttaa tiedotuskampanjoilla kuluttajien luottamus kriisien jälkeen, antaa tietoa viljelijöille ja muille maaseutualueiden toimijoille sekä tukea eurooppalaista maatalouden mallia ja auttaa kansalaisia ymmärtämään sitä”. Asetuksen 45 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaan näillä toimilla ”olisi osaltaan varmistettava unionin poliittisia prioriteetteja koskeva toimielinten tiedotustoiminta, siltä osin kuin nämä prioriteetit liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin”.

Tässä kertomuksessa käsitellään yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien tiedotustoimien täytäntöönpanoa vuosina 2019 ja 2020. Oikeusperustana on yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013, jäljempänä ’asetus’, 45 artikla.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto jatkoi raportointikaudella sosiaaliseen mediaan ja verkkopohjaiseen viestintään liittyvien valmiuksiensa kehittämistä. Toiminnan laajentaminen sosiaalisessa mediassa auttoi lisäämään tietoisuutta YMP:stä huomattavasti ja johti siihen, että tärkeimpien kohdeyleisöjen osallistumisluvut kasvoivat. Se puolestaan johti siihen, että viestit levisivät tehokkaammin ja vaikuttavammin kaikilla alustoilla, mikä takasi monien eri aiheiden säännöllisen näkyvyyden mediassa. Samanaikaisesti verkkosisällön tuloksellisuuden parempi jäljitys ja seuranta auttoivat tekemään tarvittavat muutokset, jotta pystyttiin viestimään kohdeyleisölle oikea-aikaisesti. Näin voitiin myös reagoida seuraajien viesteihin nopeammin ja tehokkaammin. Verkkoa ja sosiaalista mediaa varten laadittu laaja käyttäjäystävällinen tiedotusmateriaali auttoi lisäämään tietoisuutta YMP:n roolista vihreän kehityksen ohjelman prioriteettien toteuttamisesta ja toimenpiteistä covid-19-kriisin torjumiseksi maatalous- ja elintarvikealalla. Audiovisuaalisten ja graafisten välineiden käytön lisääminen lisäsi huomattavasti maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston sosiaalisessa mediassa tapahtuvan viestinnän kattavuutta ja vetovoimaa. Yksi erityisen huomionarvoinen esimerkki oli kiinnostava viestintäkampanja, joka kehitettiin kuvaamaan maantieteellisiä merkintöjä, EU:n ruokakulttuuriperintöä ja laatupolitiikkaa. Toinen esimerkki oli värikkään audiovisuaalisen sisällön tuottaminen ”tulevaisuuden viljelijät” -hankkeen mainostamiseksi. Hanke on maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ja yhteisen tutkimuskeskuksen yhteinen aloite, jossa etsitään innovatiivisia ratkaisuja maatalousalan tuleviin haasteisiin vastaamiseksi. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto jatkoi viestinnän pääosaston ja muiden pääosastojen kanssa tekemäänsä yhteistyötä varmistaakseen sisällön koordinoidun levittämisen toimielintasolla ja parantaakseen siten sen vaikuttavuutta.

Vuonna 2020 ei pandemiarajoitusten vuoksi järjestetty lehdistövierailuja. EU:n keskeisten poliittisten prioriteettien esittelemiseksi järjestettiin kuitenkin kolme Ag-Press-webinaaria. Ensimmäisen webinaarin (20. toukokuuta) aiheena olivat covid-19-pandemiaan liittyvät EU:n laajat tukitoimenpiteet. Siinä painopiste oli erityisesti erilaisissa toimenpiteissä, joilla pyritään varmistamaan, että EU:n laajuisten toimitusketjujen toiminta jatkuu, ja EU:n pk-yrityksille, viljelijöille ja maaseutualueille kriisin vaikutusten lieventämiseen tarjoamassa tuessa. Toisessa webinaarissa (20. toukokuuta) pääosassa oli Pellolta pöytään -strategian hyväksyminen. Siihen osallistuivat maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komission jäsen Janusz Wojciechowski ja terveydestä ja elintarviketurvallisuudesta vastaava komission jäsen Stella Kyriakides. Tilaisuudessa käsiteltiin kestävää kehitystä ja tulevan YMP:n roolia kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevan tavoitteen saavuttamisessa. Kolmannen webinaarin (15. joulukuuta) aiheena olivat maatilojen innovaatio- ja sukupolvenvaihdoskysymykset. Webinaarissa käydyt perusteelliset keskustelut komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ylempien virkamiesten ja yhteisen tutkimuskeskuksen välillä auttoivat syventämään median edustajien ymmärrystä näistä ratkaisevan tärkeistä poliittisista kysymyksistä ja mahdollistivat ”Agricultural Outlook 2020–2030” -raportin ja ”Farmers of the Future” -tutkimuksen ei vielä julkaisuvapaiden tietojen jakamisen.

Vuoden 2019 alkupuoliskolla järjestettiin lisäksi Ag-Press-verkostolle seminaari, joka oli osa Afrikan ja EU:n maatalouskumppanuuden edistymistä koskevaa jatkuvaa viestintää. Seminaari järjestettiin sen jälkeen, kun kesäkuussa 2019 oli järjestetty välitavoitteena ollut kolmas Afrikan unionin ja Euroopan unionin maatalousministerien konferenssi. Siinä yhteydessä hyväksyttiin ensimmäisen kerran poliittinen julistus ja toimintaohjelma, joiden yleisenä tavoitteena on elintarvike- ja maatalousalan yhteistyön vahvistaminen edelleen kaikilla tasoilla. Tässä viestintätoimessa hyödynnettiin monia eri välineitä (lehdistötilaisuus, johon osallistuivat EU:n maataloudesta vastaava komission jäsen ja hänen vastapuolensa Afrikan unionissa, lehdistötiedotteet, tietokosteet ja laaja-alainen digitaalisen ja sosiaalisen median toiminta).

Verkostoitumistoimiin kuului kahden opintomatkan järjestäminen Romaniaan ja Suomeen niiden EU:n puheenjohtajakausilla vuonna 2019. Opintomatkaan Clujin alueelle Romaniaan sisältyi asiantuntijoiden esityksiä ja käyntejä maanviljely- ja viiniyrityksiin, jotka esittelivät nykyteknologian osuutta tulostensa saavuttamiseen. Käynnillä esiteltiin myös alueen rikasta juustonvalmistusperinnettä ja sen menestystä EU:n markkinoilla sekä sen tukemista nykyaikaisilla markkinointimenetelmillä. Toinen kohokohta oli kaupallisesti menestynyt luomuhanke, joka perustuu transylvanialaiseen raakasiementen kylmäpuristuksen perinteeseen. Keskusteluista tuottajien ja maatalousyrittäjien kanssa Suomessa ja Romaniassa saatiin tietoja siitä, miten moninaisia viljelyolot ovat eri jäsenvaltioissa ja millaisia haasteita niillä on.

Tukea annettiin myös kahdeksalle kansallisella tasolla toteutettavalle toimelle, joita johtivat tuottajien yhdistykset tai tahot, joilla on vahvat yhteydet maatalousalaan. Näissä hankkeissa keskityttiin EU:n maatalouden ja maaseutualueiden nykyisiin ja tuleviin haasteisiin ja kestävyyden edistämiseen. Kansallisella tasolla muun muassa erään akateemisen laitoksen tutkimuskohteena olivat nuorten viljelijöiden mahdollisuudet tulevaisuudessa. Lisäksi eräs EU:n tason maaseudun kehittämisyhdistys organisoi rajatylittävän hankkeen, jonka tarkoituksena oli maatalousalan opiskelijoiden tukeminen. Kaksi kansallisella tasolla toimivaa ympäristöalan järjestöä ja yksi EU:n tason järjestö saivat myös tukea toimenpiteisiin, joilla lisätään tietoisuutta ympäristön suojelemiseen ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen liittyvistä kysymyksistä Pellolta pöytään -strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman prioriteettien yhteydessä.

Ehdotuspyynnöillä, kannustettiin toteuttamaan tiedotustoimia, jotka kohdistuvat erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan taloudellisiin, ympäristöön liittyviin ja sosiaalisiin ulottuvuuksiin. Sidosryhmien kohderyhmän osalta tavoitteena oli varmistaa suurempi tietoisuus YMP:n osuudesta kestävän kehityksen tukemiseen. Suuren yleisön (ja kaupunkialueilla erityisesti nuorten) osalta ehdotuspyynnöissä kannustettiin muun muassa soveltamaan uusia lähestymistapoja nuorten osallistamiseen. Niitä suunnattiin koululaisiin, opettajiin ja yliopisto-opiskelijoihin, ja niissä keskityttiin esimerkiksi tietoisuuden lisäämiseen YMP:n roolista ilmastonmuutoshaasteeseen vastaamisessa ja terveellisten ruokailutottumusten edistämisessä. Kaiken kaikkiaan tavoitteena oli lisätä yleistä tietoisuutta siitä, miten tärkeää maatalouden ja maaseudun kehittämiseen annettava EU:n tuki ja sen osuus vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden täyttämisessä on kansalaisten kannalta.

Asetuksen 45 artiklan (tiedotustoimet) mukaan avustuksilla rahoitettavia toimenpiteitä on kahdenlaisia – kolmansien osapuolten esittämät vuotuiset työohjelmat tai muut erityistoimenpiteet. Erityisillä tiedotustoimenpiteillä tarkoitetaan ajallisesti ja paikallisesti rajattuja tiedotustapahtumia, joilla on oma talousarvio. Tällainen toiminta voi vaihdella konferensseista kokonaisvaltaiseen tiedotuskampanjaan, johon kuuluu monentyyppisiä eri alueilla ja/tai jäsenvaltioissa toteutettavia tiedotustoimia (kuten audiovisuaaliset tuotannot, lehtiartikkelit, digitaalisen median viestintä, seminaarien ja konferenssien järjestäminen tai maatalous- ja elintarvikealan messuille osallistuminen). Vuotuinen toimintaohjelma puolestaan koostuu 2–5 yksittäisestä tiedotustoimesta. Vuosina 2019 ja 2020 päätettiin edeltävien vuosien tapaan valita yhteisrahoitettaviksi ainoastaan yksittäisiä tiedotustoimia. Tarkoituksena oli yksinkertaistaa avustusohjelmaa ja varmistaa eri viestintätoimien välinen yhtenäisyys.

YMP:n tiedotustoimet keskittyivät vuosina 2019–2020 vahvisti tulevaan YMP:aan ja komission poliittisiin painopisteisiin. Raportointikausi osui yksiin samanaikaisesti käynnissä olleiden neuvottelujen kanssa, jotka koskivat komission 1. kesäkuuta 2018 esittämiä YMP:n uudistukseen liittyviä monivuotisen rahoituskehyksen alakohtaisia ehdotuksia. Toimiin kuului vuonna 2019 myös tietoisuuden lisääminen Euroopan parlamentin vaaleista maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston meneillään olevien tiedotustoimien yhteydessä, jotta kansalaiset ja sidosryhmät saadaan mukaan YMP:n uudistusehdotusten käsittelyyn. Komissio pyrki vahvasti edistämään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kestävää kehitystä koskevaa osaa hyväksymällä 20. toukokuuta 2020 Pellolta pöytään- ja biodiversiteettistrategiat ja käymällä keskusteluja muiden EU:n toimielinten ja sidosryhmien kanssa. Tällä raportointikaudella maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston viestintätoimien keskiössä oli tietoisuuden lisääminen YMP:n keskeisestä roolista Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Tähän kuului kestävyyden merkitys kaikissa ulottuvuuksissa (taloudellisessa, sosiaalisessa ja ympäristöä koskevassa ulottuvuudessa). Kuten edellä todettiin, vuonna 2020 painopiste oli ensisijaisesti komission EU:n tasolla pikaisesti koordinoimissa covid-19-pandemian torjuntatoimissa. Niihin kuului kansalaisille ja päättäjille tiedottaminen monista komission toteuttamista toimenpiteistä YMP:n hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi ja taloudellisen tuen tarjoamiseksi viljelijöille ja maaseutuyhteisöille. Covid-19-pandemia osoitti sekä kansalaisille että sidosryhmille, miten tärkeä vakaa ja kestävä ja kaikissa olosuhteissa toimiva maatalous- ja elintarvikeala on. Toinen tärkeä painopiste vuonna 2020 oli EU:n maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision valmistelua koskeva viestintä.

b) Konferenssit, messut ja tapahtumat

Tällä raportointikaudella yhteistyö sidosryhmien kanssa ja suuren yleisen tavoittaminen kuuluivat edelleen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston viestintätoimien prioriteetteihin.

Konferenssit olivat komissiolle tärkeä keino monien eri sidosryhmien kuulemiseen sekä niiden kanssa käytävään tietojen- ja ajatustenvaihtoon olennaisen tärkeistä poliittisista kysymyksistä alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Esimerkiksi EU:n metsästrategian tarkistuksen tulokset esitettiin ”Metsämme, meidän tulevaisuutemme” -konferenssissa, jonka komissio järjesti 25.–26. huhtikuuta 2019 Brysselissä. Konferenssi vahvisti metsien ja metsätalouden olennaisen tärkeän merkityksen Pariisin sopimuksen ja vuodeksi 2030 asetettujen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä. Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komission jäsenen, EU:n neuvoston puheenjohtajana toimivan Romanian metsäasiain ministerin ja ilmastotoimista ja energiasta vastaavan komission jäsenen puheiden pohjalta keskusteltiin kattavasti metsätalousalan mahdollisuudesta osallistua edelleen EU:n taloudellisten ja sosiaalisten sekä ympäristöön ja ilmastoon liittyvien tavoitteiden edistämiseen. Kaiken kaikkiaan viestintä tästä aiheesta oli edelleen yksi raportointijakson keskeisistä tavoitteista.

Joulukuussa 2019 alettiin työstää Pellolta pöytään -strategiaa, joka on yksi Vihreän kehityksen ohjelman keskeisistä osista. Vuonna 2019 pidetyssä EU:n maatalouden näkymiä käsittelevässä ”Agricultural Outlook” -konferenssissa painopiste oli kestävyydessä pellolta pöytään. Tarkemmin sanottuna toimet kattoivat useita elintarvikeketjun toimijoiden toteuttamia aloitteita tuotannon, kulutuksen ja kaupan kestävyyden parantamiseksi. Konferenssissa käsiteltiin ilmastonmuutoksen lisäksi muita kestävyysnäkökohtia, kuten maatilojen taloudellisen elinkelpoisuuden, maaseutuyhteisöjen elinkelpoisuuden, luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvarojen säilyttämistä. Aiheena olivat myös yhteiskunnan kasvavat tarpeet ja kuluttajien odotukset erityisesti kestävien elintarvikkeiden suhteen, ja samalla tarkasteltiin EU:n markkinoiden näkymiä vuoteen 2030 asti. Konferenssiin kokoontui 600 eri sidosryhmiin kuuluvaa henkilöä, jotka edustivat EU:n toimielimiä, hallituksia, kansainvälisiä järjestöjä, elintarvikeketjun toimijoita, ammatillisia organisaatioita, markkina-asiantuntijoita, tutkijoita, ajatushautomoja ja kansalaisyhteiskuntaa kattavasti. Tapahtumien sisältöjä levitettiin laajalti suoratoistona sekä digitaalisen ja sosiaalisen median välineillä.

Vuonna 2020 kestävyyttä ja erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista koskevaa viestintää tehostettiin edelleen. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto ja terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto järjestivät 15.–16. lokakuuta 2020 yhdessä ensimmäisen ”Pellolta pöytään” -konferenssin verkossa. Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä ja terveydestä ja elintarviketurvallisuudesta vastaavat komission jäsenet osallistuivat alku- ja loppuseremonioihin ja korostivat, että komissio haluaa tehdä sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteistyötä ja edetä yhdessä kohti kestävien elintarvikejärjestelmien tavoitetta. Verkon käytön edut näkyivät runsaana osallistumisena. Tämä kävi ilmi myös marraskuussa järjestetyssä ”Strengthening geographical indications” -tapahtumassa, jossa tutkittiin tapoja ja keinoja vahvistaa EU:n laatupolitiikkaa, sekä joulukuussa 2020 järjestetyssä ”Outlook”-konferenssissa. Osallistujat toivat esiin myös verkon käytön vähemmän myönteisiä näkökohtia, jotka koskivat inhimillisen vuorovaikutuksen puuttumista, ja sen vaikutuksia hyvien käytäntöjen vaihtamiseen ja verkostoitumiseen.

Kasvokkain tapahtuva vuorovaikutus suuren yleisön ja sidosryhmien kanssa maatalousmessuilla oli edelleen tärkeää toimintaa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto osallistui vuonna 2019 kahdeksaan maatalousmessu- ja muuhun tapahtumaan usein yhteistyössä komission muiden osastojen kanssa. Houkuttelevaa dynaamista viestintämateriaalia ja julkaisuja asetettiin saataville. Tapahtumia järjestettiin erityisesti lapsille ja koululaisille. Tavoitteena oli myös kuunnella ja osallistua ja lisätä EU:n toimielinten näkyvyyttä ja saavutettavuutta paikallisella tasolla.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto osallistui vuoden 2020 alussa (samoin kuin vuonna 2019) yhteistyössä terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston kanssa kaksille suurille maatalousmessuille eli ”Internationale Grüne Woche” -messuille Berliinissä ja ”Salon International de l’Agriculture” -messuille Pariisissa. Pääosastoilla oli näillä messuilla oma näyttelyosasto, jonka aiheena oli kestävyys. Kaikki muut vuodeksi 2020 suunnitellut messut peruutettiin pandemiarajoitusten vuoksi.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto selvittää edelleen mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia tapahtumia, jotka tavoittaisivat mahdollisimman paljon kansalaisia, kuten Okran maatalousnäyttely Suomessa Suomen EU-puheenjohtajakauden alussa heinäkuussa 2019. Tässä tapahtumassa järjestettiin yhteistyössä sidosryhmien ja kansallisten viranomaisten kanssa tulevaa YMP:aa koskeva kansalaiskeskustelu, jonka osallistujina olivat maatalousministeri, Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n puheenjohtaja ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston virkamiehet. Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komission jäsenen osallistuminen suurille messuille yhdessä jäsenvaltion johtavien edustajien kanssa herätti myös usein laajaa kiinnostusta ja sai huomattavaa näkyvyyttä kansallisissa ja alueellisissa tiedotusvälineissä.





IV.KÄYTETTYJEN VAROJEN (MAKSUSITOUMUKSET JA MAKSUT) JAKAUTUMINEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ALOITTEESTA TOTEUTETTAVIEN YHTEISRAHOITETTUJEN TOIMIEN (AVUSTUKSET) JA KOMISSION ALOITTEESTA TOTEUTETTAVIEN TIEDOTUSTOIMIEN (JULKINEN HANKINTA) VÄLILLÄ

2019 2020 Kaikki luvut euroina Avustukset Julkiset hankinnat Yhteensä Avustukset Julkiset hankinnat Yhteensä Toteutunut talousarvio 4 000 000 4 000 000 8 000 000 3 935 189 3 064 812 7 000 001 Maksusitoumukset +

yhteisvaltuutukset (*) 4 025 093 3 974 786 7 999 879 3 935 189 2 844 906 6 780 095 (**) (**) % kulutuksesta 100,63 % 99,37 % 100,00 % 100,00 % 92,82 % 96,86 % Maksut 3 674 830 3 757 698 7 432 528 Ei tietoa

(***) Ei tietoa

(***) Ei tietoa

(***) % maksuista vs. maksusitoumuksista/yhteisvaltuutuksista (*) 91,30 % 94,54 % 92,91 % Ei tietoa

(***) Ei tietoa

(***) Ei tietoa

(***)

(*) Luvut sisältävät maksusitoumusten tason 1 tai 2 ja yhteisvaltuutuksen saaneiden yksiköiden käyttämät määrärahat.

(**) Perustuu maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ulkoisen viestinnän toimintasuunnitelman muutokseen.

(***) Näiden toimien maksut ovat kesken, eikä niitä ole vielä saatettu päätökseen.

Maksuja on yleensä alun perin tehtyjä maksusitoumuksia vähemmän. Avustusten kohdalla syynä on se, että toimien lopulliset kustannukset ovat alhaisemmat kuin tuensaaja aluksi arvioi. Kaikkia tuensaajien ilmoittamia menoja ei myöskään voida pitää tukikelpoisina. Komission aloitteesta toteutettavien toimien kohdalla maksujen ja maksusitoumusten välinen ero johtuu siitä, että vaikka maksusitoumukset on vahvistettu tietyn suuruisiksi, tosiasialliset menot ovat ennakoituja pienemmät säästöjen ja toteutuksen aikaisen paremman kustannustehokkuuden ansiosta.