Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman rahoitusvälineistä (2001–2006) - Loppukertomus – tilanne 31.12.2006 (mukana keskeiset tulokset 31.12.2007) (neuvoston päätöksen 2000/819/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä 593/2004/EY ja 1776/2005/EY, 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti) {SEC(2008)2750} /* KOM/2008/0708 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 7.11.2008 KOM(2008) 708 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman rahoitusvälineistä (2001–2006) Loppukertomus – tilanne 31.12.2006 (mukana keskeiset tulokset 31.12.2007) (neuvoston päätöksen 2000/819/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä 593/2004/EY ja 1776/2005/EY, 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti) {SEC(2008)2750} SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1 2. Yleiskatsaus 1 2.1. Talousarvion toteuttaminen 1 2.2. Maantieteellinen toteutus 1 3. Pk-yritysten takausjärjestelmä 1 3.1. Budjettitilanne 1 3.1.1. Yleiskatsaus 1 3.1.2. Käyttöaste 1 3.1.3. Vipuvaikutus 1 3.1.4. Pk-yritysten paremmat mahdollisuudet saada rahoitusta 1 3.1.5. Valtiontuki 1 3.1.6. Suoritettujen maksujen nettomäärä ja takaisin perityt tappiot 1 3.2. Rahoituksen välittäjät 1 3.3. Tukea saaneet pk-yritykset 1 4. ETF-käynnistysjärjestelmä 1 4.1. Budjettitilanne 1 4.2. Rahoituksen välittäjät 1 4.3. Tukea saaneet pk-yritykset 1 5. Siemenpääomatoimi 1 5.1. Budjettitilanne 1 5.1.1. Yleiskatsaus 1 5.1.2. Sitoumukset ja suoritetut maksut 1 5.2. Rahoituksen välittäjät 1 6. Eurooppalainen yhteisyritysohjelma (JEV) 1 7. Yleiset päätelmät 1 1. JOHDANTO Käsillä on viimeinen vuosikertomus (loppukertomus) yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman [1] (MAP-ohjelman) rahoitusvälineiden täytäntöönpanon edistymisestä. Kertomus on laadittu neuvoston päätöksen 2000/819/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä 593/2004/EY ja 1776/2005/EY, 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siinä säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vuosikertomuksen sekä vastaavan loppukertomuksen viimeiseltä vuodelta. MAP-ohjelman oli alun perin tarkoitus kattaa vuodet 2001–2005. Syyskuussa 2005 sitä kuitenkin jatkettiin vuodella vuoden 2006 loppuun asti, jotta voitaisiin varmistaa toiminnan jatkuminen, kunnes seuraava uusien rahoitusnäkymien mukainen ohjelma käynnistyisi. MAP-ohjelman rahoitusvälineillä halutaan parantaa liike-elämän, erityisesti pk-yritysten, rahoitusympäristöä. MAP-ohjelma perustuu vuonna 1998 käynnistetyn kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen[2] tuloksiin. Tässä kertomuksessa käsitellään seuraavia neljää MAP-ohjelmassa toteutettua rahoitusvälinettä: - Pk-yritysten takausjärjestelmä - Euroopan teknologiaohjelman käynnistysjärjestelmä (ETF-käynnistysjärjestelmä) - Siemenpääomatoimi - Eurooppalainen yhteisyritysohjelma (JEV) Kertomuksessa esitetään yleiskatsaus 31.12.2006 mennessä saavutettuun edistykseen , ja kullakin rahoitusvälineellä on oma lukunsa (luvut 3, 4, 5 ja 6). Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osissa III ja IV esitetään kuvaus kustakin rahoitusvälineestä ja kutakin välinettä koskevat päätelmät. Ensimmäisiä kolmea edellä mainituista rahoitusvälineistä hallinnoi Euroopan komission puolesta ja sen valvonnassa Euroopan investointirahasto EIR.[3] Jäsenvaltioissa on valittu asianmukaiset rahoituksen välittäjät. JEV-ohjelma sisällytettiin neuvoston MAP-päätökseen 2000/819/EY antamatta sille kuitenkaan erityistä budjettia MAP-ohjelmasta. Ohjelmaa hallinnoi Euroopan komissio käyttäen budjettivaroja aiemmasta kasvu- ja työllisyysaloitteesta. MAP-ohjelman budjettivaroja käyttävien hankkeiden hyväksyminen käynnistettiin varsinaisesti vuoden 2002 puolivälissä. Sitä ennen esitetyt hankkeet hyväksyttiin kasvu- ja työllisyysaloitteen yhteydessä. Huomautus: Vaikka MAP-ohjelmaa koskeva sitoumusjakso päättyi 31.12.2006, on kuitenkin huomattava seuraava: Useimpien pk-yritysten takausjärjestelmässä toimivien rahoituksen välittäjien takausaika taattujen lainojen mukaan ottamiseksi päättyi vasta 30.6.2007 tai 31.12.2007. Allekirjoitusaika, jonka puitteissa EIR saattoi tehdä investointeja riskipääomarahastoihin ETF-käynnistysjärjestelmän mukaisesti, päättyi vasta 30.6.2007. Takausaikojen pidentämisen vuoksi rahoitusvälineiden toiminta jatkui vielä senkin jälkeen kun viimeiset sitoumukset tehtiin vuonna 2006, jotta siirtyminen MAP-ohjelmaa seuraavaan CIP-ohjelmaan tapahtuisi sujuvasti. Pidennettyjen takausaikojen ottamiseksi huomioon esitetään tämän kertomuksen kunkin luvun lopussa erillisessä taulukossa eräitä keskeisiä vuoden 2007 lopun tuloksia. | 2. YLEISKATSAUS 2.1. Talousarvion toteuttaminen Rahoitusvälineillä toteutetaan etupäässä MAP-ohjelman neljättä tavoitetta, jonka mukaan tarkoituksena on parantaa liike-elämän, erityisesti pk-yritysten, rahoitusympäristöä.[4] Tavoitteena on puuttua markkinoilla havaittuihin puutteisiin tai markkinoiden epäonnistumiseen. Välineillä pyritään lieventämään rahoituksen välittäjien riskiä ja parantamaan siten pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Lisäksi pyritään saamaan aikaan voimakasta vipuvaikutusta.[5] Talousarviota ajatellen rahoitusvälineet ovat merkittävin MAP-ohjelman toiminta-ala. Muita aloja ovat politiikan kehittäminen ja euroneuvontakeskusten verkosto. Koko MAP-ohjelmaa varten ehdotettiin alun perin 450 miljoonan euron suuruista alustavaa budjettia vuosiksi 2001–2005. Kun otetaan huomioon ohjelman jatkaminen vuodella, budjettivallan käyttäjien päättämät lisäykset ja muista budjettikohdista tehdyt siirrot, koko MAP-ohjelman alustava budjetti 2001–2006 oli 653 miljoonaa euroa. Vuoden 2006 lopussa MAP-ohjelman rahoitusvälineisiin oli osoitettu yhteensä 519,0 miljoonaa euroa. Lukuun sisältyy budjettivarojen lisäksi 9,9 miljoonaa euroa korko- ja muita tuloja. MAP-rahoitusvälineille osoitetuista varoista käyttämättä jäi vain siemenpääomatoimeen liittyvät 5,0 miljoonaa euroa.[6] Projekteihin osoitettiin yhteensä 466,5 miljoonaa euroa. Euroopan komissio ei ole tehnyt sitoumuksia 31.12.2006 jälkeen. Sen jälkeen uudet projektit on esitetty MAP-ohjelman korvanneen kilpailukyvyn ja innovaation puiteohjelman (CIP) yhteydessä. Vuodesta 2007 lähtien kaikki MAP-sijoitustileillä olevat varat palautetaan EU:n yleiseen talousarvioon. Käyttämättömät budjettisitoumukset vapautetaan. Taulukko A: MAP-rahoitusvälineet – budjettikatsaus 31.12.2006 (milj. euroa) | Pk-yritysten takausjärjestelmä | ETF-käynnistysjärjestelmä | Siemenpääomatoimi | Yht. | Talousarviomäärärahat (sidotut) | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 | Tulot | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 | Resurssit yhteensä | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 | Euroopan komission nettositoumukset[7] | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 | Varaus EIR:n hallintopalkkioita ja muita tukikelpoisia menoja varten | 27.8 | 19.3 | 0.4[9] | 47.5 | Käytetty yhteensä | 293.0 | 220.4 | 0.6[10] | 514.0 | Lähde: Euroopan komissio, EIR, tiedot kerätty 21.6.2007. Lainojen kokonaismäärä oli erittäin suuri suhteessa sidottuihin määriin. Kun esimerkiksi pk-yritysten takausjärjestelmän puitteissa myönnettiin noin 262 miljoonan euron enimmäismäärät, taattiin lainoja lähes 17 500 miljoonan euron edestä (tarkempia tietoja tästä vipuvaikutuksesta löytyy kohdasta 3.2.3).[11] 2.2. Maantieteellinen toteutus MAP-rahoitusvälineistä pääsi hyötymään 29 maata, ts. kaikki EU:n nykyiset jäsenvaltiot, Turkki ja Norja. Kaikkiaan 31 tukikelpoisesta maasta vain kaksi (Islanti ja Liechtenstein) ei hyödyntänyt MAP-rahoitusvälineitä. EIR:n ja komission varainhoito- ja hallintosopimusten mukaan EIR pyrkii jakamaan MAP-ohjelman kolme rahoitusvälinettä maantieteellisesti tasapuolisella tavalla. Ohjelmaan osallistuneiden maiden vaihtelevat tarpeet ja markkina- ja makrotaloudelliset olosuhteet vaikuttivat niiden kykyyn hyödyntää ja käyttää eri rahoitusvälineitä. Sitä varten omaksuttiin joustava toimintamalli esimerkiksi vaihtamalla rahoitusvälineestä toiseen eri maissa. Komissio katsoo kaiken kaikkiaan, että maantieteellinen jako on ollut asianmukainen , kun kaikki rahoitusvälineet otetaan huomioon. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa II olevista kolmesta kartasta käy ilmi EY:n nettositoumusten maantieteellinen jakautuminen kaikkien rahoitusvälineiden osalta. 3. PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄ 3.1. Budjettitilanne 3.1.1. Yleiskatsaus Pk-yritysten takausjärjestelmän kysyntä pysyi vuonna 2006 aiemmalla korkealla tasollaan; etenkin lainatakaus- ja mikroluotto-osajärjestelmät olivat suosittuja. Useimpia sopimuksia on sen vuoksi jatkettu rahoituksen välittäjien tarpeiden ottamiseksi huomioon. Pk-yritysten takausjärjestelmään sidotut budjettivarat olivat 31.12.2006 kaikkiaan 293,0 miljoonaa euroa eli noin 56 prosenttia MAP-rahoitusvälineisiin sidotusta kokonaisbudjetista. Määrään sisältyy vuoden 2006 loppuun mennessä kumuloitunut korko 4,0 miljoonaa euroa .[12] Kokonaisbudjetti kattaa järjestelmän kaikki kustannukset, mukaan luettuna takaustappiot, EIR:n hallintopalkkiot ja kaikki muut hyväksyttävät kustannukset. Rahoituksen välittäjille osoitettiin koko ohjelmakautena yhteensä 265,2 miljoonaa euroa . Määrään sisältyvät projektit, jotka komissio on hyväksynyt mutta joita koskevat sopimukset odottavat vielä EIR:n ja rahoituksen välittäjien allekirjoitusta. Ks. myös - Taulukko A (kohdassa 2.1): MAP-rahoitusvälineet – pk-yritysten takausjärjestelmä. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osasta I löytyy lisää tietoa: - Kaavio 1: EIR:n toimenpiteiden kumulatiivinen kehitys (vuosittain) - Kaavio 2: Sitoumukset rahoituksen välittäjille (vuodessa). 3.1.2. Käyttöaste Käyttöaste on EIR:n myöntämien takausten toteutuneen määrän ja EIR:n takausten enimmäismäärän suhde. Resurssit oli 31.12.2006 käytetty kokonaan.[13] Useimpien rahoituksen välittäjien takausaika päättyi 30.6.2007 tai 31.12.2007, jotta siirtyminen MAP-ohjelmaa seuraavaan CIP-ohjelmaan tapahtuisi sujuvasti. CIP-ohjelman toteutusjakso alkaa 1. tammikuuta 2007 ja päättyy 31. joulukuuta 2013. Takausaikojen pidentämisen vuoksi järjestelmä jatkaa toimintaansa myös sen jälkeen, kun viimeiset budjettisitoumukset tehtiin vuonna 2006. Lisäksi suurin osa EIR:n järjestelmän yhteydessä myöntämistä takauksista voi olla voimassa kymmenenkin vuotta. Tämä tarkoittaa sitä, että maksamattomia lainoja koskevia maksuja maksetaan vielä 10 vuotta viimeisen takausajan umpeuduttua (ei kuitenkaan MAP-ohjelman päättymisen jälkeen 31.12.2016) ja että järjestelmän eri toimijat jatkavat raportointia, ohjausta ja valvontaa koko kyseisen ajan. Lainatakaus-osajärjestelmällä oli runsaasti kysyntää (lähes 80 % rahoituksen välittäjille tehdyistä sitoumuksista), ja myös mikroluotto-osajärjestelmä oli suosittu (noin 14 %). Pääomatakaus-osajärjestelmää on käytetty vähemmän (6 %), sillä kohderyhmäkin on pääomatakuiden määrän osalta varsin suppea. 3.1.3. Vipuvaikutus MAP-takausjärjestelmillä on yleisesti ottaen ollut erittäin voimakas vipuvaikutus (vipuvaikutuksella tarkoitetaan tässä arvioitujen tuettujen lainamäärien ja pk-yritysten takausjärjestelmän määrärahojen suhdetta). Taustalla on kaksi tekijää: - EU:n talousarviosta katetaan portfoliotasolla enimmäisriski, jonka tason määrittelyperustana ovat odotetut tappiot, joista vähennetään odotetut saatavat ja rahoituksen välittäjien saamat riskipreemiot. Enimmäismäärän ansiosta pystytään myöntämään huomattavasti enemmän pk-yrityslainoja. - Vipuvaikutusta voimistavat lisäksi eri toimijoiden väliset riskinvastuujakojärjestelyt. Esimerkiksi lainatakauksilla on voimakas vipuvaikutus, sillä niitä myönnetään usein vastatakauksina laitoksille, jotka puolestaan myöntävät takauksia muille toimijoille, kuten rahoituksen välittäjille ja pankeille. Näiden eri toimijoiden riskivastuunjaon ansiosta vipuvaikutus on hyvin voimakas, kun tarkastellaan lainojen määriä lainatakaus-osajärjestelmässä. Mikrolainoissa tilanne on yleensä toinen. Useimmat EIR:n takaukset myönnetään suoraan välittäjille, jotka tavallisesti myöntävät lainat suoraan lopullisille tuensaajille (pk-yrityksille). Lisäksi mikrolainat kohdistetaan suuren riskin pk-yrityksille, minkä vuoksi enimmäismäärät ovat suhteessa suurempia. Vipuvaikutus on siksi yleensä heikompi kuin lainatakuiden kohdalla. Vuoden 2006 lopussa vipuvaikutus oli kaikki osajärjestelmät huomioon otettuna noin 67:1. Lopullinen vipuvaikutus voi olla vieläkin voimakkaampi, sillä tappioiden kattamiseen takuutoimenpiteiden kautta osoitettuja määriä ei kokemusten mukaan aina käytetä kokonaan, vaikka lainamäärien tavoitetaso saavutettaisiinkin. Käyttämättä jääneiden enimmäismäärien osien vapauttaminen voi siksi vahvistaa vipuvaikutusta. Vipuvaikutuksesta on tarkempia tietoja tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I : - Taulukko 1: Vipuvaikutus 3.1.4. Pk-yritysten paremmat mahdollisuudet saada rahoitusta Pk-yritysten takausjärjestelmän onnistumista siinä, että pk-yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta paranisivat, mitataan EIR:n toimittamien lukujen perusteella ja käyttäen tiettyjä olettamuksia, kuten tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I olevassa taulukossa 1 täsmennetään. - Arvio pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien paranemisesta Olettamusten perusteella voidaan arvioida, että pk-yritysten takausjärjestelmä on auttanut tukemaan lisää lainoja yli 13 miljardin euron edestä. 3.1.5. Valtiontuki Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että rahoituksen välittäjien takaukset ja lainaohjelmat ovat sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisia. Kukin rahoituksen välittäjä joutuu antamaan selvityksen tapaukseen sovellettavasta valtiontukijärjestelmästä, ja asianmukaiset valtiontukisäännöt on mainittava EIR:n ja rahoituksen välittäjien sopimuksissa. 3.1.6. Suoritettujen maksujen nettomäärä ja takaisin perityt tappiot Vuoden 2006 loppuun mennessä oli maksettu hiukan yli 40 miljoonaa euroa, joka vastaa EIR:n osuutta maksamatta jääneisiin lainoihin liittyvistä nettotappioista.[14] Toteutuksen tässä vaiheessa maksujen yhteenlaskettu määrä on edelleen hyvin pieni verrattuna EIR:n sitoumusten yhteenlaskettuun määrään. Takausaika päättyy kuitenkin vasta 31.12.2016, ja kun otetaan huomioon EU:n lainatakuiden kesto, suurin osa tappioista realisoitunee vasta myöhemmin. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I on tiivistelmä suoritettujen maksujen nettomääristä ja takaisin perityistä tappioista: Taulukko 2: Suoritetut maksut ja perityt tappiot Enimmäismäärien mahdolliset leikkaamiset johtavat vuodesta 2007 lähtien varojen vapauttamiseen taikka niiden palauttamiseen EU:n yleiseen talousarvioon. 3.2. Rahoituksen välittäjät Tilanne oli 31.12.2006 se, että kaikkiaan oli allekirjoitettu 51 sopimusta 46 rahoituksen välittäjän kanssa. Sopimukset kattoivat 27 jäsenvaltiosta 26 (kaikki paitsi Luxemburgin[15]) sekä Turkin ja Norjan. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I esitetään asiasta yleiskatsaus osajärjestelmittäin ja maittain. - Taulukko 3: Rahoituksen välittäjät 3.3. Tukea saaneet pk-yritykset MAP-ohjelman hankkeita alettiin hyväksyä toukokuussa 2002. Lopullisten tuensaajien määrä kasvoi asteittain ja oli vuoden 2006 lopulla lähes 194 000 pk-yritystä[16] (joista miltei 163 000 kuului lainatakausosajärjestelmän piiriin). Vuoden 2005 lopussa tukea saaneita pk-yrityksiä oli lähes 111 100. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osissa I ja II esitetään katsaus tukea saaneisiin pk-yrityksiin maittain. - Taulukko 4: Tukea saaneet pk-yritykset maittain - Kartta 3: Tukea saaneet pk-yritykset maittain (sisältää tietoja ETF-käynnistysjärjestelmästä) Lainan myöntämispäivänä on käytössä tietoja työntekijämääristä.[17] Pk-yritysten takausjärjestelmän eri osa-alueista takauksia saaneissa yrityksissä oli vuoden 2006 lopussa lähes 990 000 työntekijää.[18] Lainan myöntämispäivänä oli vuonna 2005 kirjattu noin 620 000 ja vuonna 2004 noin 328 000 työllistettyä. Työllistettyjen kokonaismäärän kasvun taustalla on pääasiassa tukea saaneiden pk-yritysten määrän kasvu. Kaikista pk-yrityksistä, jotka saivat tukea pk-yritysten takausjärjestelmästä, yli 91 prosenttia (177 625) oli enintään kymmenen työntekijää työllistäviä lopullisia edunsaajia.[19] On kiintoisaa verrata pk-yritysten kokojakaumaa järjestelmässä ja Euroopan unionissa yleensä. Tuoreimpien käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan EU:n pk-yrityksistä 91,4 prosenttia on mikroyrityksiä (0–9 työntekijää), 7,3 prosenttia pienyrityksiä (10–49 työntekijää) ja 1,1 prosenttia keskisuuria yrityksiä (50–249 työntekijää).[20] Se on selvä osoitus siitä, että pk-yritysten takausjärjestelmä keskittyy voimakkaasti erittäin pieniin ja vastaperustettuihin yrityksiin . Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I esitetään tukea saaneiden pk-yritysten jakautuminen koon mukaan. - Taulukko 5: Tukea saaneet pk-yritykset maittain ja koon mukaan Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I esitetään myös NACE-luokitukseen perustuva sektorikohtainen jakautuminen koko järjestelmän ja kunkin osajärjestelmän osalta. - Kaavio 3: Tukea saaneet pk-yritykset sektoreittain Pk-yritysten takausjärjestelmästä oli vuoden 2006 loppuun mennessä tuettu investointeja yhteensä yli 23 miljardin arvosta – selvästi eniten lainatakaus-osajärjestelmän kautta. Vuoden 2005 lopussa määrä oli noin 16 miljardia euroa. Asiasta esitetään yleiskatsaus tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I : - Taulukko 6: Investointimäärät osajärjestelmittäin Tilanne vuonna 2007 (vuoden 2006 luvut annettu vertailun vuoksi) Kumulatiiviset luvut | Tukea saaneiden pk-yritysten määrä | Tukea saaneiden pk-yritysten työntekijämäärä | Arvioitu tuettu lainamäärä (miljoonaa euroa) | Arvioidut investoinnit (miljoonaa euroa) | Käytetyt takaukset (netto) (miljoonaa euroa) | 31.12.2006 | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40,0 | 31.12.2007 | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 | 4. ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ 4.1. Budjettitilanne Käyttö lisääntyi huomattavasti vuonna 2006. Taustalla oli etenkin riskipääomamarkkinoiden elpyminen vuodesta 2005 lähtien. Euroopan riskipääomayhdistyksen EVCA:n tiedonannon mukaan vuosi 2006 oli jälleen erinomainen vuosi Euroopan yksityisillä pääomamarkkinoilla: varainhankinta ja investoinnit lisääntyivät.[21] Komission hyväksymien investointien määrä kasvoi vuonna 2006 eniten koko ohjelmakautena pääosin markkinaolosuhteiden paranemisen ansiosta. Vuonna 2006 hyväksyttiin enemmän investointeja kuin vuodesta 2002 lähtien yhteensä. ETF-käynnistysjärjestelmän budjettivarat olivat 31.12.2006 yli 220 miljoonaa euroa eli lähes 43 prosenttia talousarviossa MAP-rahoitusvälineille varatuista määrärahoista. Kaikki ETF-käynnistysjärjestelmän kautta käytettävissä olevat määrärahat oli käytetty vuoden 2006 loppuun mennessä. Kokonaisbudjetti kattaa järjestelmän kaikki kustannukset, mukaan luettuna riskipääomarahastoihin tehdyt investoinnit, EIR:n hallintopalkkiot ja kaikki muut hyväksyttävät kustannukset. Kokonaismäärästä 201,1 miljoonaa euroa sidottiin riskipääomarahastoihin, sekä komission jo hyväksymiin että vuoden 2007 aikana allekirjoitettaviin hankkeisiin.[22] Riskipääomarahastoista saadut varat (takaisinmaksut ja osingot) olivat vuonna 2006 noin 1,4 miljoonaa euroa. MAP-ohjelman yhteydessä riskipääomarahastoista oli vuoden 2006 loppuun mennessä näin saatu varoja yhteensä lähes 1,6 miljoonaa euroa; vuoden 2005 lopussa määrä oli vain noin 154 000 euroa. Investoinneista saadut varat ovat suhteellisen vähäiset verrattuna rahastoihin suoritettuihin määriin (lähes 30 miljoonaa euroa), mikä johtuu siitä, että suurin osa rahastoista ei ole vielä ehtinyt divestointivaiheeseen eikä sijoituksista ole vielä juurikaan irrottauduttu. Tuottojen määrän odotetaan kuitenkin kasvavan huomattavasti tulevina vuosina, kun riskipääomarahastot saavuttavat divestointivaiheen. Kasvu- ja työllisyysaloitteen (1998–2000) alaisuudessa ETF-käynnistysjärjestelmästä oli suoritettu maksuja riskipääomarahastoille 94 miljoonaa euroa, joista vuoden 2006 lopussa oli maksettu takaisin jo 46 miljoonaa euroa. Riskipääomarahastoista saatujen varojen lisäksi saatiin kumuloituneina korkoina ja muina tuloina 4,3 miljoonaa euroa, joten tulot olivat vuoden 2006 lopussa yhteensä lähes 5,9 miljoonaa euroa . Ks. myös - Taulukko A (kohdassa 2.1): MAP-rahoitusvälineet – ETF-käynnistysjärjestelmä. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osasta I löytyy lisää tietoa: - Kaavio 4: EIR:n toimenpiteiden kumulatiivinen kehitys (vuosittain), mukaan luettuina arvoltaan lähes 38 miljoonan euron maksut riskipääomarahastoihin. 4.2. Rahoituksen välittäjät Vuonna 2006 hyväksyttiin 12 uutta investointia riskipääomarahastoihin (yksi peruttiin myöhemmin). ETF-käynnistysjärjestelmän puitteissa on hyväksytty kaikkiaan 21 investointia kymmenessä maassa toimiviin riskipääomarahastoihin. EIR on investoinut rahastoihin, jotka suuntautuvat pääasiassa alkuvaiheen investointien rahoittamiseen huipputekniikan aloilla, joita ovat esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikka, mikroelektroniikka, internet, terveydenhuolto sekä biotieteet ja -tekniikka. Tämä on ETF-käynnistysjärjestelmän sijoituspolitiikan mukaista. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I on luettelo riskipääomarahoituksista, joihin EIR on investoinut. Siinä esitetään rahastojen maantieteellinen sijoittuminen sekä alat, joille ne ovat suuntautuneet. - Taulukko 7: Riskipääomarahastot, joilla on sopimuksia EIR:n kanssa 4.3. Tukea saaneet pk-yritykset Riskipääomarahastot olivat vuoden 2006 joulukuuhun mennessä investoineet järjestelmän puitteissa 73 yritykseen (vuoden 2005 lopun luku oli 35). Useimmat rahastot ovat investoinneissaan edelleen käynnistysvaiheessa, joten niiden työllistämisvaikutuksista voidaan vieläkin antaa vain alustavia lukuja, jotka eivät olisi olennaisia MAP-rahoitusvälineiden kannalta. Tilanne vuonna 2007 (vuoden 2006 luvut annettu vertailun vuoksi) Kumulatiiviset luvut | Tukea saaneiden pk-yritysten määrä | Sitoumukset riskipääomarahastoihin (miljoonaa euroa) | Riskipääomarahastoihin suoritetut määrät (miljoonaa euroa) | 31.12.2006 | 73 | 201,1 | 29,6 | 31.12.2007 | 123 | 200,5 | 62,3 | Vuosi | Saadut varat (takaisinmaksut ja osingot) (miljoonaa euroa) | Korot ja muut tulot (miljoonaa euroa) | Kokonaistulot (miljoonaa euroa) | Kumuloituneet tulot (miljoonaa euroa) | 2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (31. joulukuuta) 5,9 | 2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (31. joulukuuta) 11,4 | * Oikeusperustan mukaisesti toimitaan niin, että ”uudelleeninvestointikauden päätyttyä kaikki tilille jääneet varat, jotka ovat muita kuin myönnettyjä mutta vielä nostamatta/investoimatta olevia varoja ja hyväksyttävien kustannusten ja menojen, esimerkiksi EIR:n hallintopalkkion, kohtuulliseen kattamiseen tarvittavia varoja, palautuvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon”. ** Sitoumusjakson jälkeen syntyneitä tuloja, jotka oikeusperustan mukaisesti siirretään EU:n yleiseen talousarvioon. Englannin punnan ja Ruotsin kruunun kurssi 31.12.2007. 5. SIEMENPÄÄOMATOIMI 5.1. Budjettitilanne 5.1.1. Yleiskatsaus Siemenpääomatoimen puitteissa oli 31.12.2006 käytettävissä budjettivaroja 5,6 miljoonaa euroa, jotka oli sidottu jo vuonna 2001. Kokonaisbudjetti kattaa toimen kaikki kustannukset, myös tuensaajille maksetut avustukset, EIR:n hallintopalkkiot ja kaikki muut hyväksyttävät kustannukset. Vuonna 2006 ei hyväksytty uusia hankkeita; sen sijaan vuoden 2006 lopussa peruutettiin neljä hanketta.[23]Peruuttamiset pudottivat siemenpääomatoimen yhteydessä tehdyt EY:n nettositoumukset 200 000 euroon ja kasvattivat käyttämättömien määrärahojen määrän noin viiteen miljoonaan euroon. Käyttämätön määrä vapautettiin vuonna 2007 ja palautettiin EU:n yleiseen talousarvioon. Ks. myös - Taulukko A (kohdassa 2.1): MAP-rahoitusvälineet – siemenpääomatoimi 5.1.2. Sitoumukset ja suoritetut maksut Riskipääomarahastoille myönnettyjen avustusten kumuloitunut kokonaismäärä oli 31.12.2006 kaikkiaan 200 000 euroa. Avustussopimuksissa määrätään, että avustus maksetaan kahdessa erässä. Ensimmäinen erä maksetaan aikaisintaan 18 kuukauden ja toinen (viimeinen) erä aikaisintaan 36 kuukauden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I esitetään asiasta yleiskatsaus: - Kaavio 5: EIR:n toimenpiteiden kumulatiivinen kehitys (vuosittain) 5.2. Rahoituksen välittäjät Siemenpääomatoimen yhteydessä hyväksytyillä riskipääomarahastoilla on EIR:n kanssa ETF-käynnistysjärjestelmän mukainen sopimus. 31.12.2006 mennessä kahden riskipääomarahaston kanssa oli tehty kaksi avustussopimusta. Tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa I on lisätietoja. - Taulukko 8: Riskipääomarahastot, joilla on sopimuksia EIR:n kanssa 6. EUROOPPALAINEN YHTEISYRITYSOHJELMA (JEV) JEV-ohjelman tavoitteena oli tukea sellaisten kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien perustamista, joissa on mukana vähintään kaksi pk-yritystä Euroopan talousalueen eri maista. Kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen arvioinnissa todettiin, että markkinat hyödynsivät JEV-ohjelmaa niukasti ja ohjelman työllisyysvaikutukset jäivät pieniksi, kun taas sen hallinto oli erittäin kallista. Kahdessa muussa arvioinnissa[24] suositeltiin ohjelman lopettamista. Sen vuoksi komissio esitti 8.12.2003 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi, jolla JEV-ohjelma lopetettaisiin.[25] Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät päätöksen[26] 21.7.2004. Uusien hakemusten ottaminen JEV-ohjelmaan päättyi 29.12.2004. Vuoden 2006 loppuun mennessä oli saatu yhteensä 323 hakemusta, allekirjoitettu 230 sopimusta ja myönnetty eri hankkeille 19,8 miljoonaa euroa. Yhdeksän hanketta on vielä käynnissä. Lisätietoja löytyy tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osasta V . 7. YLEISET PÄÄTELMÄT MAP-rahoitusvälineet olivat talousarviota ajatellen merkittävin osa MAP-ohjelmaa. Rahoitusvälineitä varten oli ohjelman lopussa sidottu budjettivaroja yhteensä lähes 520 miljoonaa euroa, joista vain siemenpääomatoimeen osoitetut 5 miljoonaa euroa jäivät käyttämättä. Vuoden 2002 puolivälistä vuoden 2006 loppuun hyväksyttiin[27] kaikkiaan 74 toimenpidettä, joihin käytettiin 467 miljoonaa euroa. MAP-rahoitusvälineistä pääsi hyötymään lähes 194 000 pk-yritystä eli noin prosentin verran kaikista EU:n pk-yrityksistä. Toiminta oli maantieteellisesti kattava: mukana oli kaikkiaan 31 osallistumiskelpoisesta maasta 29 (kaikki EU:n jäsenvaltiot, Turkki ja Norja).[28] Pk-yritysten takausjärjestelmään suhtauduttiin markkinoilla erittäin myönteisesti. Erityisen onnistuneita ovat olleet lainatakausjärjestelmä ja mikroluottojärjestelmä, joiden ansiosta rahoituksen välittäjät pystyivät lisäämään määriä ja ottamaan enemmän riskejä. Pk-yritysten takausjärjestelmä seurasi tiiviisti markkinoiden tarpeita, ja se oli suunniteltu alusta alkaen mukautumaan vaivattomasti ja nopeasti kunkin maan erityisiin markkinaolosuhteisiin. Pk-yritysten takausjärjestelmästä tuettu kokonaismäärä oli erittäin suuri. Myönnetyillä noin 262 miljoonan euron enimmäismäärillä taattiin lainoja lähes 17 500 miljoonan euron arvosta. Kun tarkastellaan lopullisina edunsaajina olevien pk-yritysten määrää, pk-yritysten takausjärjestelmä on rakennerahastojen jälkeen tärkein pk-yrityksiä tukeva EU-ohjelma. Rakennerahastoilla on paljon suuremmat budjettivarat ja eri tukikohteet. ETF-käynnistysjärjestelmän toteuttamisessa oli vaikeuksia ohjelmakauden alussa, mikä johtui EU:n riskipääomamarkkinoilla vallinneesta vaikeasta varainhankintatilanteesta. Talouden kohennuttua järjestelmän kysyntä kasvoi vuosina 2005 ja 2006 merkittävästi. Siemenpääomatoimi ei menestynyt odotetulla tavalla, mikä johtui valintakriteereihin liittyvistä ongelmista ja siemenpääomamarkkinoiden hankalasta tilanteesta. Pk-yrityksille tarkoitetun EU:n rahoitustukijärjestelmän[29] arviointi osoitti, että MAP-ohjelman rahoitusvälineet ovat tehokkaita ja tuloksellisia. EIR:n toteuttama hallinnointi katsottiin parhaaksi mahdolliseksi toimintamalliksi, koska rahasto on lähellä markkinoita. Arvioijien mukaan rahoitusvälineet auttavat kasvattamaan pk-yrityksille suunnatun rahoituksen tarjontaa koko EU:ssa, myös maissa, joissa kansalliset rahoitusvälineet eivät ole kovin kehittyneitä. Tuoreempi ulkoinen arvio[30] MAP-ohjelmasta vahvistaa rahoitustukijärjestelmistä tehdyn arvion päätelmät. Arviossa päädytään toteamaan, että pk-yritysten takausjärjestelmä ja ETF-käynnistysjärjestelmä ovat osaltaan suuresti parantaneet liike-elämän rahoitusympäristöä tukemalla julkisen sektorin välineinä pk-yritysten rahoituksen saantia. Arvioijat katsovat, että rahoitusvälineitä on käytetty tehokkaasti koko ketjussa, jonka muodostavat yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto, talous- ja raha-asioiden pääosasto ja Euroopan investointirahasto EIR. Arviointiraportissa vahvistetaan se, että järjestelmässä on omaksuttu oikeanlainen asenne, jonka mukaan kaikki ovat yksilöllisiä: sekä riskipääoma- että takausvälineet ovat mukautettavissa vaihteleviin ja kehittyviin markkinaolosuhteisiin. MAP-ohjelmasta tehdään jälkiarviointi samaan aikaan kun sitä seuranneeseen CIP-ohjelmaan sisältyvästä yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmasta tehdään väliarviointi. Arviointi on määrä saada päätökseen joulukuussa 2008, ja siinä analysoidaan MAP-ohjelman tuloksia ja vaikutuksia. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että MAP-ohjelman rahoitusvälineet ovat auttaneet korjaamaan joitakin pääomamarkkinoilla esiintyviä puutteita ja häiriöitä, joilla on ollut vaikutusta vasta perustettuihin ja pk-yrityksiin. MAP-rahoitusvälineet ovatkin saavuttaneet tavoitteensa parantaa eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten rahoitusympäristöä. Rahoitusvälineitä on käytetty asianmukaisella ja tehokkaalla tavalla, ja niillä on ollut vahva vipuvaikutus. Välineet saivat liikkeelle runsaasti lisärahoitusta ja antoivat tukea huomattavan monelle pk-yritykselle. MAP-ohjelman seuraaja, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (2007 – 2013) (CIP-ohjelma), on johdonmukainen ratkaisu, joka sopii kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteiden ajamiseen. CIP-ohjelman oikeusperustana toimiva päätös[31] tuli voimaan 29. marraskuuta 2006. CIP-ohjelmaa esitellään tähän kertomukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2008) XXX) osassa V . [1] 20. joulukuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/819/EY (EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84), sellaisena kuin se on muutettuna 21. heinäkuuta 2004 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 593/2004/EY (EUVL L 268, 16.8.2004, s. 4) ja 28. syyskuuta 2005 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1776/2005/EY (EUVL L 289, 3.11.2005, s. 14). [2] EYVL L 155, 29.5.1998, s. 43. [3] Komissio teki 10.12.2001 päätöksen K(2001) 3973 MAP-ohjelman rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta. Tämän mukaisesti komissio teki 18.12.2001 EIR:n kanssa varainhoito- ja hallintosopimukset ETF-käynnistysjärjestelmää, pk-yritysten takausjärjestelmää ja siemenpääomatoimea varten. Näitä sopimuksia tarkistettiin 22.12.2005 MAP-ohjelman jatkamisen huomioon ottamiseksi. [4] Neuvoston päätöksen 2000/819/EY 2 artiklan 1 kohdan d alakohta. [5] Näin todetaan yritysten ja yrittäjyyden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavasta ohjelmasta tehdyn ulkoisen arvioinnin loppuraportissa (Bryssel 2004, s. 52). [6] Käyttämätön määrä vapautettiin vuonna 2007. [7] Vastaavat komission hyväksymiä hankkeita, joita ei ole peruutettu. [8] Sisältää enimmäismäärät 261,6 miljoonaa euroa (ks. taulukko 1 tähän kertomukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SEC(2008) XXX). [9] Varaus on laskettu budjettimäärärahojen kokonaismäärän perusteella. Vuonna 2007 tehty määrärahojen vapauttaminen antoi varausta 0,145 miljoonaa euroa. Vuoden 2007 loppuun mennessä oli käytetty vain 15 600 euroa. [10] Käyttämättömät 5 miljoonaa euroa vapautettiin vuonna 2007. [11] Kokemusten perusteella enimmäismääriä ei välttämättä käytetä kokonaan. Siinä tapauksessa välineen kustannustehokkuus olisi vieläkin parempi. [12] Neuvoston päätöksen 2000/819/EY liitteessä II olevan II kohdan G alakohdan mukaan ”saadut korot lisätään järjestelmän määrärahoihin”. [13] Mukaan luettuna hankkeet, jotka oli jo hyväksytty ja joita koskevat sopimukset oli määrä allekirjoittaa vuoden 2007 alussa. [14] Nettotappio: suoritetut maksut miinus perityt tappiot. [15] Luxemburgilla on sopimus ETF-käynnistysjärjestelmässä. [16] Luku edustaa niiden rahoituksen saajien kokonaismäärää, jotka ovat saaneet lainoja tai takauksia pk-yritysten takausjärjestelmän yhteydessä toimivista rahastoista. [17] Eräät otokseen perustuvat analyysit osoittavat, että vuoden loppuun mennessä työntekijämäärä on todennäköisesti noin 20 prosenttia suurempi. [18] Taattujen lainojen työllisyysvaikutuksista ei ole saatavissa numerotietoja. [19] Kaikki mikroluotto-osajärjestelmästä tukea saavat yritykset (30 552) työllistävät jo määritelmän mukaan enintään kymmenen työntekijää. [20] Lähde: Eurostat. Suuria yrityksiä on vain 0,2 %. Ks. Eurostat: European Business – Facts and figures , vuoden 2006 laitos, s. 22. EU27:ssä oli vuonna 2004 rekisteröity 18,8 miljoonaa muussa kuin rahoitusalan yritystoiminnassa toimivaa yritystä, joista noin 18,76 miljoonaa oli alle 250 työntekijän yrityksiä eli pk-yrityksiä. [21] EVCA [ et al .]: European private equity: Strong 2006 performance drives increased allocation , lehdistötiedote, Bryssel 13. maaliskuuta 2007.. [22] Sopimuksen allekirjoittamista odottaviin hankkeisiin on sidottu 44,03 miljoonaa euroa. [23] Yhden hankkeen tukikelpoisuusperusteet eivät täyttyneet, ja kolme hanketta vedettiin pois. [24] Strategic Evaluation of EC Financial Assistance Schemes for SMEs , Deloitte and Touche, 2003; Final Evaluation of the Multiannual programme for enterprise and Entrepreneurship (2001 – 2005) , Infyde, 2004. [25] KOM(2003) 758 lopullinen. [26] Päätös N:o 593/2004/EY. [27] Toimenpiteet, joita ei peruutettu. [28] Pois jäivät vain Islanti ja Liechtenstein. [29] The Strategic Evaluation of the EC Financial Assistance Schemes for SMEs . Deloitte & Touchen raportti Euroopan komissiolle (budjettipääosastolle), joulukuu 2003. [30] Arviointikertomus on julkaistu komission yksiköiden valmisteluasiakirjana (SEC(2004) 1460, 15.11.2004) englanniksi ja ranskaksi, ja se on saatavilla komission yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm. [31] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24. lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s.15).