Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 72/13)

Tämä ilmoitus julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Rosé d’Anjou”

Viitenumero: PDO-FR-A1007-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Korvataan kohta ”Maantieteellinen alue” seuraavasti: ”Tarkistetuilla alkuperänimityksillä – – ”Rosé d’Anjou” suojattujen viinien kaikki tuotantovaiheet tehdään maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraavat kunnat:

— Deux-Sèvresin departementti: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay ja Val en Vignes (liitoskuntien Bouillé-Saint-Paul ja Cersay entiset alueet)

— Maine-et-Loiren departementti: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (liitoskuntien Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé entiset alueet), Blaison-Saint-Sulpice (liitoskuntien Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice entiset alueet), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (liitoskuntien Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien entiset alueet), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (liitoskuntien Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou entiset alueet), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (liitoskuntien Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon entiset alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (liitoskuntien Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets entiset alueet), Gennes-Val-de-Loire (liitoskuntien Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil entiset alueet), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandesin liitoskunnan entinen alue), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’n liitoskunnan entinen alue), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (liitoskuntien Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers entiset alueet), Mauges-sur-Loire (liitoskuntien La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay entiset alueet), Mazé-Milon (Fontaine-Milonin liitoskunnan entinen alue), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (liitoskuntien Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne entiset alueet), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (liitoskuntien Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon entiset alueet), Tuffalun (liitoskuntien Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine entiset alueet), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (liitoskuntien Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay entiset alueet), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay ja Villevêque

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay ja Les Trois-Moutiers.

Maantieteellistä aluetta kuvaaviin karttoihin voi tutustua Institut national de l’origine et de la qualité ‐laitoksen (INAO) internet-sivustolla.”

Toimituksellinen muutos: Hallinnollisten alueiden uudessa luettelossa otetaan huomioon tuote-eritelmän hyväksynnän jälkeen toteutetut kuntaliitokset tai muut hallinnollisten alueiden muutokset. Oikeusvarmuuden parantamiseksi viitataan Ranskan tilastolaitoksen INSEEn joka vuosi toimittaman virallisen geokoodin voimassa olevaan versioon. Maantieteellinen alue pysyy täysin samana.

Lopuksi mainitaan yleisön tiedonsaannin parantamiseksi, että INAOn internet-sivustolla on saatavissa maantieteellistä aluetta kuvaavat kartat.

Maantieteellistä aluetta koskevaa yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa muutetaan vastaavasti.

2. Rajattu viljelyalue

Lisätään tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 2 alakohtaan sanojen ”5. syyskuuta 2007” jälkeen sanat ”ja 19. tammikuuta 2017”.

Tämän muutoksen tavoitteena on lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Korvataan tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 2 alakohdassa sanat ”4. syyskuuta 1996” sanoilla ”4. ja 5. syyskuuta 1996”.

Muutoksella oikaistaan päivämäärä, jona kansallinen elin hyväksyi rajatun viljelyalueen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan I luvun IV kohdan 3 alakohdassa oleva kuntaluettelo seuraavasti:

— Indre-et-Loiren departementti: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzin liitoskunnan entinen alue) ja Vallet

— Maine-et-Loiren departementti: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autelsin liitoskunnan entinen alue) ja Saint-Martin-du-Fouilloux.

Näin voidaan ottaa huomioon tuote-eritelmän edellisen version jälkeen tapahtuneet kuntaliitokset. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue pysyy täysin samana.

Lisäedellytyksiä koskevaa yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa muutetaan vastaavasti.

4. Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskeva määräys

Lisätään eritelmän I luvun VI kohdan 2 alakohtaan seuraava: ”Rivien välissä on oltava hoidettu, itsestään kylväytynyt tai kylvetty kasvipeite. Ellei tällaista kasvipeitettä ole, toimijan on muokattava maata itsestään kylväytyneen kasvipeitteen hoitamiseksi tai perusteltava viininviljelyalan viranomaisten hyväksymien biologisten torjuntatuotteiden käyttö. Jos viljelylohkolla käytetään biologisia herbisidejä, muunlaisten herbisidien käyttö on kielletty. ”

Muutos liittyy nykyiseen kehitykseen koko Anjoun viininviljelyalueella, jossa toimijat ovat alkaneet suosia maan kasvukuntoa ylläpitävää viljelyä. Se kuvastaa ympäristönäkökohtien ottamista yhä enemmän huomioon tuotantomenetelmissä. Kemiallisten herbisidien käyttöä vähennetään suosimalla kasvipeitteen käyttöä, mekaanista rikkaruohon poistoa tai biologisten torjuntatuotteiden käyttöä. Herbisidien käyttöä vähentämällä on tarkoitus vahvistaa viinitarhojen maaperän suojelua ja säilyttää sen luontaiset toiminnot (hedelmällisyys, biodiversiteetti, biologinen puhdistus), mikä edistää osaltaan viinien laadukkuutta ja aitoutta ja vahvistaa käsitystä paikallisuudesta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Sadonkorjuun aloittaminen

Poistetaan eritelmän I luvun VII kohdan 1 alakohdan a alakohdasta virke ”Sadonkorjuun aloituspäivä vahvistetaan Ranskan maatalous- ja merikalastuslain (Code rural et de la pêche maritime) D. 645-6 §:n säännösten mukaisesti.”

Sadonkorjuupäivän vahvistaminen ei enää nykyisin ole tarpeen, sillä toimijoilla on vastedes käytössään laaja valikoima työkaluja, joiden avulla rypäleiden kypsyysaste voidaan arvioida oikein. Jokaisella toimijalla on käytettävissään tietty määrä joko omia tai yhteisiä laitteita ja varusteita, joiden avulla toimija pystyy täsmällisesti määrittämään parhaan mahdollisen päivän sadonkorjuun aloittamiseen kullakin viljelylohkolla tuotantotavoitteidensa mukaisesti.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Sokeripitoisuus

Lisätään I luvun IX kohdan 1 alakohdan c alakohtaan sanojen ”Viinien ominaisuudet” jälkeen sanat ”käymisen jälkeen”.

Muutos tehdään, jottei käsitetä sokeripitoisuuden tarkoittavan sokeripitoisuutta ennen käymistä. On tärkeää täsmentää, että pitoisuus on tarkastettava käymisen jälkeen.

Yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa muutetaan vastaavasti.

7. Tiivistävät väkevöintimenetelmät

Lisätään IX kohdan 1 alakohdan d alakohtaan seuraava kappale: ”Tiivistävät väkevöintimenetelmät sallitaan valmistettaessa – – roseeviinejä tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Rosé d’Anjou” rypälelajikkeista Grolleau noir N ja Grolleau gris G. Osittaisen tiivistämisen enimmäismäärä suhteessa käsiteltyyn määrään on 10 prosenttia.”

Muutos tehdään, koska usean viinivuoden aikana tehdyt kokeilut ovat osoittaneet, että käänteisosmoositekniikka ei vaikuta viineihin kielteisesti, kun raaka-aine soveltuu hyvälaatuisen viinin tuottamiseen ja kun tiivistämisen enimmäissuhde on 10 prosenttia ja väkevöintiä rajoitetaan siten, että kokonaisalkoholipitoisuudeksi saadaan 15 tilavuusprosenttia. Tiivistävillä väkevöintimenetelmillä voidaan tiettyinä vuosina sääolojen vaihdellessa tasapainottaa puristemehun koostumusta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Käymishuoneen kapasiteetti

Korvataan I luvun IX kohdan 1 alakohdan e alakohdassa oleva virke: ”Käymishuoneen kapasiteetin on jokaisella toimijalla vastattava vähintään 1,4 kertaa viinitilan viiden viime vuoden keskituotosta.” seuraavalla virkkeellä: ”Käymishuoneen kapasiteetin on jokaisella toimijalla vastattava vähintään 1,4 kertaa viiden viime vuoden aikana keskimäärin viiniytettyä määrää.”

Tuote-eritelmässä ei ole viitattu tilavuuskapasiteettiin (joka ilmaistaan hehtolitroina tai kuutiometreinä) vaan tuotokseen (joka voidaan ilmaista esim. hehtolitroina hehtaaria kohden). Tämä mittayksiköitä koskeva epäloogisuus korjataan ehdotetulla muutoksella asiasisältöä muuttamatta. (Vähimmäiskapasiteetti määritetään edelleen siten, että sen on vastattava vähintään 1,4 kertaa tilalla edellisten satokausien aikana keskimäärin viiniytettyä määrää.)

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Viinien myynti

Poistetaan I luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan myyntiin valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä koskevaa osaa on tarkistettu, koska kuntien lukumäärä on muuttunut (70 eikä 126).

Yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskevaa yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa muutetaan vastaavasti.

11. Siirtymätoimenpide

Poistetaan siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Lisätään I luvun XI kohtaan seuraava: ”Määräyksiä, jotka koskevat velvollisuutta pitää köynnösrivien välissä yllä hoidettua, itsestään kylväytynyttä tai kylvettyä kasvipeitettä, tai jos kyseistä kasvipeitettä ei ole, toimijan velvollisuutta muokata maata tai käyttää biologisia torjuntatuotteita itsestään kylväytyneen kasvipeitteen hoitamiseksi, ei sovelleta viinitarhoihin, jotka ovat olemassa tämän tuote-eritelmän hyväksymispäivänä ja joissa rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä.”

Siirtymätoimenpiteen ansiosta ei kohdella kaltoin olemassa olevia viiniviljelmiä, joiden nykyinen viiniköynnösten kasvatustapa ei sovellu maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevien määräysten noudattamiseen. Erittäin tiheissä viinitarhoissa, joissa rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä, riviväleissä käytettävä pysyvä nurmi tai maaperän muokkaaminen voivat tosiaan aiheuttaa teknisiä ongelmia (koneistaminen, laitteet, työkalut). Matalissa viinitarhoissa nurmi lisää myös keväthallan riskiä. Lisäksi kasvipeite kilpailee viiniköynnösten kanssa vedensaannista sitä enemmän, mitä tiheämpi viljelmä on. Sitä vastoin tuote-eritelmän hyväksymisen jälkeen maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat uudet määräykset tunnetaan, joten uusilla viiniköynnösistutuksilla niitä on noudatettava riippumatta istutustiheydestä ja köynnösrivien välisestä etäisyydestä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12. Tietojen kirjaaminen

Korvataan II luvun II kohdan 3 alakohdassa sana ”potentiaalinen” sanalla ”luonnollinen”.

Jotta Anjou Saumurin alueen kaikissa tuote-eritelmissä olisi yhtenäinen sanamuoto, korvataan ilmaus ”potentiaalinen alkoholipitoisuus” ilmauksella ”luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina”. Näillä muutoksilla parannetaan tuote-eritelmien luettavuutta. Tietojen kirjaamista koskevien määräysten yhtenäistämisen tavoitteena on helpottaa tarkastussuunnitelman laatimista ja tietojen valvontaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

13. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Eritelmän III lukua on tarkistettu, jotta tärkeimmät tarkastettavat kohdat olisivat Anjou Saumurin alueen tuote-eritelmissä yhtenäisiä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

”Rosé d’Anjou”

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

Viinit ovat hiilihapottomia roseeviinejä, joilla on seuraavat analyyttiset ominaisuudet:

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,50 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on käymisen jälkeen vähintään 7 g/l.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12 tilavuusprosenttia.

Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia; jokaisessa pakkaamattomassa viinierässä, josta voidaan käyttää merkintää ”primeur” tai ”nouveau”, haihtuvien happojen pitoisuus on kuitenkin enintään 10,2 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l).

Viineissä on käymiskelpoisia sokereita ja makeutta joko paljon tai kohtalaisesti. Ne ovat erittäin aromaattisia, ja kussakin viinissä on omalle rypälelajikkeelleen ominaiset vivahteet. Maussa on joka tapauksessa hedelmäisyyttä (persikkaa, mansikkaa, sitrushedelmiä...) Suutuntumassa raikkaus ja pyöreys ovat taidokkaasti tasapainossa, ja aromit ovat erittäin pitkäkestoisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Istutustiheys – etäisyydet

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä. Jos viiniköynnösten istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, viinitarhan sadosta voidaan käyttää tarkistettua alkuperänimitystä edellyttäen, että noudatetaan tässä tuote-eritelmässä vahvistettuja määräyksiä, jotka koskevat sidontasääntöjä ja lehvistön korkeutta. Tällaisissa viinitarhoissa köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä.

Viiniköynnösten leikkaamista ja sitomista koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan sekaleikkauksena viimeistään 30. huhtikuuta noudattamalla tuote-eritelmässä eriteltyjä sääntöjä, joissa täsmennetään silmujen enimmäismäärä köynnöstä ja satoversoa kohden kussakin rypälelajikkeessa.

Sidotun lehvistön korkeus on vähintään 0,6 kertaa köynnösrivien välinen etäisyys. Sidotun lehvistön korkeus mitataan lehvistön alarajasta, jonka on oltava vähintään 0,40 metrin korkeudella maasta, ja lehtileikkauksen ylärajasta, jonka on oltava vähintään 0,20 metriä ylimmän sidontalangan yläpuolella.

Viinitarhoissa, joissa viiniköynnösten istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, on lisäksi noudatettava seuraavia sidontasääntöjä: Sidontapaalujen vähimmäiskorkeus maanpinnasta on 1,90 metriä. Lankoja laitetaan sidontaan neljään tasoon. Ylimmän langan vähimmäiskorkeus maasta on 1,85 metriä.

Kastelu

Viljelykäytäntö

Kastelu on kielletty.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevana seoksena on kielletty.

Puupalojen käyttö on kielletty.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12 tilavuusprosenttia.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b. Enimmäistuotokset

75 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Tarkistetulla alkuperänimityksillä ”Rosé d’Anjou” suojattujen viinien kaikki tuotantovaiheet tehdään maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraavat kunnat:

— Deux-Sèvresin departementti: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay ja Val en Vignes (liitoskuntien Bouillé-Saint-Paul ja Cersay entiset alueet)

— Maine-et-Loiren departementti: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (liitoskuntien Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé entiset alueet), Blaison-Saint-Sulpice (liitoskuntien Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice entiset alueet), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (liitoskuntien Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien entiset alueet), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (liitoskuntien Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou entiset alueet), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (liitoskuntien Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon entiset alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (liitoskuntien Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets entiset alueet), Gennes-Val-de-Loire (liitoskuntien Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil entiset alueet), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandesin liitoskunnan entinen alue), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’n liitoskunnan entinen alue), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (liitoskuntien Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers entiset alueet), Mauges-sur-Loire (liitoskuntien La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay entiset alueet), Mazé-Milon (Fontaine-Milonin liitoskunnan entinen alue), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (liitoskuntien Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne entiset alueet), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (liitoskuntien Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon entiset alueet), Tuffalun (liitoskuntien Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine entiset alueet), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (liitoskuntien Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay entiset alueet), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay ja Villevêque

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay ja Les Trois-Moutiers.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Gamay N

Cot N – Malbec

Grolleau gris G

Grolleau N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Pineau d’Aunis N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

1 Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

a) Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue, jonka viinitarhat sijaitsevat etupäässä jokien rantarinteillä ja joillakin tasangoilla, kuuluu kahteen geologiseen kokonaisuuteen: Lännessä prekambri- ja paleotsooisen kauden kallioperä liittyy Massif armoricain ‐vuoristoon. Idässä Pariisin altaan mesotsooiset ja kenotsooiset kerrokset peittävät vanhan kallioperän. Tämä geologinen erikoisuus erottaa alueen länsiosan, jolla on varsinkin saviliusketta ja jota kutsutaan paikallisesti nimellä ”Anjou noir” (musta Anjou), itäosasta, jolla on liitupitoista tufaa (Saumur) ja jota kutsutaan paikallisesti nimellä ”Anjou blanc” (valkoinen Anjou).

Maantieteellinen alue liittyy historiallisesti entiseen Anjoun provinssiin. Vuonna 2018 se levittäytyy ensisijaisesti Maine-et-Loiren departementin eteläosaan (70 kuntaa) sekä Deux-Sèvresin (14 kuntaa) ja Viennen (9 kuntaa) departementtien pohjoisiin reuna-alueisiin.

Rypäleiden korjuuta varten rajatuilla viljelyalueilla maaperä on peräisin eri geologisista muodostumista. Vaikka maalajit ovat hyvin erilaisia, ne ovat yleensä köyhiä ja niiden vesivarat ovat vaatimattomia. Lisäksi maaperän lämpökäyttäytyminen on suotuisaa.

Maantieteellisellä alueella vallitsee lauhkea meri-ilmasto, jossa lämpötilaerot ovat melko vähäisiä. Tämä johtuu toisaalta Atlantin valtameren suhteellisesta läheisyydestä ja toisaalta Loiren ja sen sivujokien lämpötilaa säätelevästä tehtävästä sekä vielä viinitarhojen sijainnista kukkuloiden rinteillä. Puhutaankin Anjoun leutoudesta (douceur angevine); ilmaisu koetaan todeksi etenkin talvella sekä pitkään kevään ja syksyn aikana. Kesällä sen sijaan kova helle on tavallista. Luoteesta kaakkoon suuntautuvat vuorijonot suojaavat länsituulilta, jotka kuljettavat usein runsaasti kosteutta mukanaan. Siksi maantieteellinen alue on vähäsateinen ja hyötyy föhnvaikutuksesta. Choletais’n ja Maugesin ylänköalueiden ansiosta alue on suojassa valtameren kosteudelta. Vuotuinen sademäärä on noin 585 millimetriä, kun Choletais’ssa se on lähes 800 millimetriä.

b) Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viiniä tiedetään viljellyn Anjoussa jatkuvasti jo ajanlaskumme ensimmäisten sadan vuoden aikana. Viiniköynnös menestyi siellä hyvin, kuten seuraavat Apolloniuksen säkeet todistavat (500-luvulla): Il est non loin de Bretagne une ville située sur un rocher, riche des dars de Cérès et de Bacchus, qui a tiré d’un nom grec son nom d’Andégave (Angers). (Ei kaukana Bretagnesta on kalliolla kaupunki, joka on saanut runsaasti Ceresin ja Bacchuksen lahjoja ja nimensä Andégave kreikasta.) Anjoun viinintuotanto kehittyi läpi koko keskiajan Loiren rannoilla ja Angers’n lähettyvillä sijaitsevien luostarien suojeluksessa, mutta sen maine alkoi kasvaa 1100- ja 1200-luvuilla. Kuningas Henrik II:n ja Aliénor Akvitanialaisen loistelias hovi toi silloin Anjoun viinit parhaisiin pöytiin.

Tuotanto kasvoi merkittävästi 1500-luvulta lähtien, kun hollantilaiset kauppiaat saapuivat etsimään viinejä omaa maataan ja siirtomaitaan varten. Hollantilaiset hankkivat viinejä runsain mitoin, ja kauppa kukoisti niin hyvin, että 1700-luvulla maantieteellisen alueen halkaiseva Layon-joki kanavoitiin kuljetusten helpottamiseksi. Anjoun viinien kuuluisuus herätti kuitenkin ahneutta, ja lukuisia veroja alettiin kantaa (laipiovero, hanavero, nautintavero, vähittäismyyntivero, kauttakuljetusmaksu jne.). Veroilla oli kauppaan tuhoisa vaikutus. Vendéen sotien aiheuttama hävitys saattoi loputkin viinitilat perikatoon. Alue vaurastui uudelleen 1800-luvulla. Vuonna 1881 viinitarhojen pinta-ala oli 45 000 hehtaaria, ja niistä 10 000 hehtaaria oli vielä jäljellä vuonna 1893 viinikirvainvaasion jälkeen.

Anjou tunnetaan varsinkin Chenin B ‐rypälelajikkeesta valmistetun valkoviinin tuotannosta. Viinikirvakriisiin jälkeen istutettiin kuitenkin runsaasti Cabernet franc N ‐lajiketta ja vähän myöhemmin Cabernet-sauvignon N ‐lajiketta. Viininvalmistus suuntautui 1900-luvun alussa pääasiassa rouget’n tuotantoon. Rouget oli paikallinen nimitys kevyelle viinille, jota nautittiin kahviloissa. Tästä alkoi Anjoun viinintuotantoalan ensimmäinen muutosvaihe. Grolleau N- ja Grolleau gris G ‐lajikkeista saatiin melko värittömiä ”clairet”-viinejä, ja niiden lisäksi käytettiin Gamay N- ja Pineau d’Aunis N ‐lajikkeita. Näin syntyi tunnusmerkillinen roseeviinien tuotanto, joka on tunnettu ja tunnustettu tarkistetuilla alkuperänimityksillä ”Cabernet d’Anjou” ja ”Rosé d’Anjou”. Toisessa muutosvaiheessa nojauduttiin siihen kokemukseen, jota tuottajat olivat keränneet näistä eri rypälelajikkeista. Tuottajat olivat havainnoineet ja analysoineet, mitkä lajikkeet ja istutuspaikat sopivat parhaiten yhteen, arvioineet satomahdollisuuksia ja oppineet hallitsemaan viininvalmistustekniikoita, ja tämä johti punaviinituotannon kehittymiseen 1960-luvulla.

2 Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Roseeviineissä on käymiskelpoisia sokereita ja makeutta joko paljon tai kohtalaisesti. Ne ovat erittäin aromaattisia, ja kussakin viinissä on omalle rypälelajikkeelleen ominaiset vivahteet. Maussa on joka tapauksessa hedelmäisyyttä (persikkaa, mansikkaa, sitrushedelmiä...) Suutuntumassa raikkaus ja pyöreys ovat taidokkaasti tasapainossa, ja aromit ovat erittäin pitkäkestoisia.

3 Syy- ja seuraussuhteet

Ilmastoltaan leuto, geologialtaan ja maaperältään erikoinen pohjoinen viinialue omaperäisessä maisemassa antaa viineille selkeästi tunnistettavan maun, joka aistitaan viinien raikkautena.

Viininviljelyalueiden vaihtelevien kallio- ja maaperäolosuhteiden ansiosta tuottajat ovat pystyneet luomaan kullekin käytettävissä olevalle viinirypälelajikkeelle parhaat mahdolliset edellytykset. Viininviljelijät ovat havainnoimalla ja analysoimalla viiniköynnöstensä kasvua selvittäneet viinitarhojensa oikeanlaisen kasvatustavan.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Rosé d’Anjou” suojatun viinin viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella seuraavista kunnista:

— Indre-et-Loiren departementti: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetzin liitoskunnan entinen alue) ja Vallet

— Maine-et-Loiren departementti: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autelsin liitoskunnan entinen alue) ja Saint-Martin-du-Fouilloux.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Alkuperänimityksen jälkeen voidaan lisätä merkintä ”primeur” tai ”nouveau” tuote-eritelmän määräysten mukaisesti.

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön perusteella säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kertaa niiden kirjainten kokoisia, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Tarkistettua alkuperänimitystä voidaan täydentää maantieteellisellä nimityksellä ”Val de Loire” tuote-eritelmässä esitettyjen sääntöjen mukaisesti. Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Viinien esittelyssä ja kuvauksessa ei saa käyttää sanaa ”cabernet”, eikä rypälelajikkeita Cabernet-sauvignon N tai Cabernet franc N saa mainita.

Viinit, joista voidaan käyttää merkintää ”primeur” tai ”nouveau”, on varustettava vuosimerkinnällä.

Viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: – Kyseessä on kiinteistörekisterialue. – Paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.