KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yleisestä talousarviosta katettavien takausten käytöstä Tilanne 31. joulukuuta 2012 /* COM/2013/0871 final */





Sisällysluettelo 1............ Johdanto. 3 2............ Eu:n talousarviosta katettavat toimet 3 3............ Tapahtumat viimeisimmän, 30. kesäkuuta 2012 annetun kertomuksen jälkeen. 4 3.1......... Maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille. 4 3.2......... Makrotaloudellinen rahoitusapu. 4 3.3......... Euratom.. 4 3.4......... Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi 5 3.5......... EU:n talousarviotakaus EIP:n ulkoiselle rahoitukselle. 5 4............ EU:n talousarviosta katettavat riskit 6 4.1......... Riskin määrittely. 6 4.2......... Riskin koostumus. 6 4.3......... EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski 8 4.3.1...... Jäsenvaltioihin liittyvät riskit 8 4.3.2...... Kolmansiin maihin liittyvät riskit 9 4.4......... Riskin kehitys. 10 5............ Maksujen laiminlyönti, EU:n talousarviotakaustoimet ja maksurästit 13 5.1......... Maksut kassavaroista. 13 5.2......... EU:n talousarviosta suoritetut maksut 13 5.3......... Maksut ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustetusta takuurahastosta. 13 6............ Ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustettu takuurahasto. 15 6.1......... Takaisinperinnät 15 6.2......... Varat 15 6.3......... Tavoitesumma. 15 7............ Riskien arviointi: riskialtteimpien unionin ulkopuolisten maiden talouksien tila. 15 7.1......... Tavoitteet 15 7.2......... Riskinarviointimenetelmät 16 1. Johdanto Tässä kertomuksessa tarkastellaan EU:n talousarviosta katettavia luottoriskejä. Ne aiheutuvat takauksista ja lainanantotoimista, jotka Euroopan unioni toteuttaa suoraan tai jotka toteutetaan välillisesti EIP:lle unionin ulkopuolella toteutettavien hankkeiden rahoitukseen myönnetyn takauksen kautta. Kertomus esitetään varainhoitoasetuksen[1] nojalla. Kyseisen asetuksen mukaisesti komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen EU:n talousarviosta tehdyistä takauksista ja niihin liittyvistä riskeistä[2]. Lisäksi annetaan komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa on yksityiskohtaisia taulukoita ja selityksiä, jäljempänä ’valmisteluasiakirja’. 2. EU:n talousarviosta katettavat toimet EU:n talousarviosta katettavat riskit liittyvät erityyppisiin lainananto- ja takaustoimiin, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: – lainat, jotka Euroopan unioni myöntää makrotaloudellisiin tarkoituksiin, ts. kolmansille maille myönnettävä makrotaloudellinen rahoitusapu[3], jonka unioni myöntää yhdessä Bretton Woods -instituutioiden kanssa, maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat[4] euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille, joilla on maksutasevaikeuksia, ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM)[5] myönnettävät lainat, joilla tuetaan kaikkia jäsenvaltioita, joille poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltiot eivät voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet tai uhkaavat vakavasti aiheuttaa vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä; ja – mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettävät lainat, ts. Euratom-lainat ja ennen kaikkea rahoitus, jonka Euroopan investointipankki (EIP) myöntää EU:n takaamiin toimiin unionin ulkopuolisissa valtioissa (EIP:n ulkoinen rahoitus)[6]. Ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustettu takuurahasto, jäljempänä ’takuurahasto’[7], on vuodesta 1994 kattanut EIP:n taatun ulkoisen rahoituksen, Euratom-lainat ja makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat kolmansille maille. Maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat ja ERVM:stä myönnettävät lainat puolestaan katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Takuurahasto kattaa unionin ulkopuolisille valtioille tai unionin ulkopuolisissa valtioissa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyihin lainoihin ja lainatakauksiin liittyvät laiminlyönnit. Rahaston tehtävänä on – varmistaa maksuvalmius ilman, että taattujen lainojen takaisinmaksun laiminlyönnin tai viivästymisen yhteydessä jouduttaisiin aina turvautumaan EU:n talousarvioon; ja – tarjota budjettikuria vahvistava väline luomalla rahoituspuitteet, joiden perusteella unionin ulkopuolisille maille myönnettävien komission ja EIP:n lainojen takaustoimintaa koskeva Euroopan unionin politiikka määräytyy[8]. Jos kolmansista maista tulee jäsenvaltioita, kyseisiin maihin liittyviä lainoja ei enää kateta takuurahastosta, ja riskit ovat suoraan EU:n talousarvion vastuulla. Takuurahaston toiminta rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja sen varat on pidettävä tasolla, joka on tietty prosenttiosuus sen kattamasta laina- ja lainatakauskannasta. Kyseinen prosenttiosuus, jota kutsutaan tavoitesummaksi, on tällä hetkellä 9 prosenttia[9]. Jos takuurahaston varat eivät riitä, tarvittavat varat osoitetaan EU:n talousarviosta. 3. Tapahtumat viimeisimmän, 30. kesäkuuta 2012 annetun kertomuksen jälkeen 3.1. Maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille Vuoden 2012 jälkipuoliskolla ei toteutettu yhtään uutta maksutaseiden tukemiseen tarkoitettua lainanantotoimea. EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvaa rahoitustukea Romanialle ei ole myönnetty. Maksupyynnön määräaika umpeutui 31. maaliskuuta 2013. 3.2. Makrotaloudellinen rahoitusapu Kyseessä olevalla jaksolla ei suoritettu lainkaan maksuja, mutta edunsaajamaat maksoivat takaisin 64,5 miljoonaa euroa (Romania 12,5 miljoonaa euroa, Bosnia ja Hertsegovina 2 miljoonaa euroa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 5 miljoonaa euroa, Serbia 44,8 miljoonaa euroa ja Montenegro 0,2 miljoonaa euroa). 3.3. Euratom Kertomuksen kattamalla jaksolla ei nostettu yhtään lainaa. Bulgaria maksoi takaisin 6,5 miljoonaa euroa ja Ukraina 4,8 miljoonaa euroa. 3.4. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi Vuoden 2012 jälkipuoliskolla Irlanti nosti 3,3 miljardin euron ja Portugali 2 miljardin euron lainaerän. Kaikkien neljän välineen kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2012 esitetään taulukossa 1. Toteutetut lisäjärjestelyt: Osana kriisin vaikutusten torjuntaa otettiin käyttöön useita muitakin mekanismeja, joista ei kuitenkaan aiheudu riskiä EU:n talousarviolle. Nämä ovat - Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV)[10]: euroalueen jäsenvaltiot perustivat ERVV:n Ecofin-neuvostossa 9. toukokuuta 2010 tehtyjen päätösten jälkeen. Välineen tehtävänä on turvata rahoitusvakaus Euroopassa tarjoamalla rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille osana makrotalouden sopeutusohjelmaa. ERVV on tilapäinen pelastusmekanismi, joka on ollut osakkaana Kreikalle myönnetyissä lainoissa (yhdessä IMF:n ja joidenkin jäsenvaltioiden kanssa) sekä Irlannille ja Portugalille myönnetyissä lainoissa (yhdessä IMF:n, joidenkin jäsenvaltioiden sekä EU:n/ERVM:n kanssa)[11]. Lokakuussa 2010 päätettiin luoda pysyvä pelastusjärjestely, Euroopan vakausmekanismi. - Euroopan vakausmekanismi (EVM)[12]: EVM-sopimus tuli voimaan 27. syyskuuta 2012. EVM:stä tuli tuolloin pysyvä kriisinhallintamekanismi ja tärkein uusien ohjelmien rahoitusväline. Samanaikaisesti myös ERVV jatkaa Kreikkaa, Portugalia ja Irlantia koskevia käynnissä olevia ohjelmiaan. Se ei kuitenkaan 1. heinäkuuta 2013 lukien voi enää osallistua uusiin rahoitusohjelmiin eikä tehdä uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. EVM on Luxemburgissa sijaitseva hallitustenvälinen organisaatio, johon sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta. Sen osakkaita ovat euroalueen 17 jäsenvaltiota. Sen merkitty kokonaispääoma on 700 miljardia euroa, josta 80 miljardia euroa on maksettua pääomaa (viidestä erästä viimeinen on määrä maksaa vuoden 2014 alkupuoliskolla) ja 620 miljardia euroa sitoumuksen mukaista vaadittaessa maksettavaa pääomaa. Sen tosiasiallinen lainanantokyky on 500 miljardia euroa. - Kreikan lainajärjestely[13], joka rahoitetaan komission keskitetysti hallinnoimilla kahdenvälisillä lainoilla muilta euroalueen jäsenvaltioilta. 3.5. EU:n talousarviotakaus EIP:n ulkoiselle rahoitukselle Vuodet 2007–2013 kattavan ulkoisen valtuuden puitteissa sovittujen lainojen määrä kasvoi 16 prosentilla vuoden 2012 jälkipuoliskolla ja nousi 3 163 miljoonaan euroon. Nostettujen lainojen määrä oli 1 736 miljoonaa euroa (18 prosenttia enemmän kuin 30. kesäkuuta 2012). Näin ollen valtuuden puitteissa sovittujen lainojen yhteenlaskettu määrä 31. joulukuuta 2012 oli 23 161 miljoonaa euroa ja sen puitteissa nostettujen lainojen yhteenlaskettu määrä puolestaan 11 362 miljoonaa euroa. EIP:n edellisiä ulkoisia valtuuksia koskevat tiedot esitetään valmisteluasiakirjan taulukon A1 liitteessä. 4. EU:n talousarviosta katettavat riskit 4.1. Riskin määrittely EU:n talousarviosta katettava riski johtuu taattujen toimien jäljellä olevasta pääomasta ja koroista. EU:n talousarviosta (joko suoraan tai takuurahaston kautta) katettavia riskejä on tässä kertomuksessa arvioitu seuraavilla kahdella menetelmällä: – Lasketaan katettavan riskin kokonaismäärä, joka on kyseisiin toimiin liittyvän jäljellä olevan pääoman kokonaismäärä (kertynyt korko mukaan lukien) tiettynä päivänä[14]. – Lasketaan EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski eli vuosittain erääntyvä enimmäismäärä, jonka Euroopan unioni joutuisi maksamaan varainhoitovuonna, jos maksujen laiminlyönnit koskisivat kaikkia taattuja lainoja[15]. 4.2. Riskin koostumus EU:n talousarviosta katettavien jäljellä olevien kokonaismäärien enimmäisriskit liittyivät vuoteen 2010 saakka pääasiassa kolmansille maille myönnettyihin lainoihin. Finanssikriisi on vaikuttanut vuodesta 2011 lähtien huomattavasti jäsenvaltioiden julkisiin talouksiin, mikä on johtanut siihen, että EU:n lainananto jäsenvaltioiden kasvaneiden rahoitustarpeiden tukemiseksi on kasvanut. Sen vuoksi riskin koostumus on muuttunut. Tilanne oli 31. joulukuuta 2012 seuraavanlainen: · 72 prosenttia jäljellä olevasta taatusta kokonaismäärästä koskee varainhankintaa, joka liittyy suoraan EU:n talousarviosta katettaviin jäsenvaltioille myönnettäviin lainoihin (45 prosenttia 31.12.2010). Taulukossa 1 esitetään EU:n talousarviosta katettavan riskin kokonaismäärä 31. joulukuuta 2012. Taulukko 1: EU:n talousarviosta katettu kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2012 (milj. euroa) || Jäljellä oleva pääoma || Kertynyt korko || Yhteensä || % Jäsenvaltiot* || || || || Makrotaloudellinen rahoitusapu || 13 || 0 || 13 || <1 % Euratom || 387 || 2 || 389 || <1 % Maksutase || 11 400 || 223 || 11 623 || 14 % EIP*** || 2 653 || 23 || 2 676 || 3 % ERVM || 43 800 || 677 || 44 477 || 54 % Jäsenvaltiot yhteensä || 58 253 || 925 || 59 178 || 72 % Kolmannet maat** || || || || Makrotaloudellinen rahoitusapu || 533 || 4 || 537 || 1 % Euratom || 36 || 0 || 36 || <1 % EIP*** || 22 367 || 159 || 22 526 || 27 % Kolmannet maat yhteensä || 22 936 || 163 || 23 099 || 28 % Yhteensä || 81 189 || 1 088 || 82 277 || 100 % * Riski katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Lukuihin sisältyvät myös ennen EU:hun liittymistä myönnetty makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat ja EIP:n lainat. ** Riski katetaan takuurahastosta. *** Noin 82 % EIP:n lainanannosta (valtiotasolla ja valtiotasoa alemmalla tasolla) katetaan yleisvakuudella, kun taas loput EIP:n toimet katetaan ainoastaan poliittisen riskin osalta. Valmisteluasiakirjan taulukoissa A1–A4 on tarkempia tietoja kyseisistä jäljellä olevista määristä, erityisesti enimmäismääristä, nostetuista määristä ja takausprosenteista. EU:n talousarviosta katettava pääomasta ja korosta kertyvä määrä kasvoi lähinnä ERVM:stä myönnettyjen määrien takia. 4.3. EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski EU:n maksettavaksi tulisi vuonna 2013 (suoraan tai takuurahaston välityksellä) enintään 1 871 miljoonaa euroa, jos maksujen laiminlyönnit koskisivat kaikkia taattuja lainoja. Tämä kattaa vuonna 2013 erääntyvät taattujen lainojen lyhennykset ja korkomaksut (31. joulukuuta 2012 jäljellä olevasta kokonaismäärästä), kun oletetaan, ettei koko lainaa vaadittaisi heti maksuun, jos maksut laiminlyödään (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot valmisteluasiakirjan taulukosta A2). 4.3.1. Jäsenvaltioihin liittyvät riskit Jäsenvaltioihin liittyvät riskit koskevat a) ennen Euroopan unioniin liittymistä myönnettyjä EIP:n lainoja ja/tai makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyviä lainoja ja/tai Euratom-lainoja, b) maksutasejärjestelyn mukaisesti myönnettyjä lainoja, ja c) ERVM:n mukaisesti myönnettyjä lainoja. Taulukko 2: Jäsenvaltioiden sijoittuminen EU:n talousarviosta katettavan vuotuisen riskin suhteen vuonna 2013 (milj. euroa) Sijoitus || Maa || Lainat || Vuotuinen enimmäisriski || Maan painoarvo suhteessa jäsenvaltioiden vuotuiseen riskiin || Maan painoarvo suhteessa vuotuiseen kokonaisriskiin (jäsenvaltiot ja muut maat) 1 || Irlanti || c) || 665,5 || 30,0 % || 15,3 % 2 || Portugali || c) || 648,3 || 29,2 % || 14,9 % 3 || Romania || a) + b) || 392,5 || 17,7 % || 9,0 % 4 || Unkari || a) + b) || 133,3 || 6,0 % || 3,1 % 5 || Latvia || a) + b) || 96,6 || 4,4 % || 2,2 % 6 || Bulgaria || a) || 85,8 || 3,9 % || 2,0 % 7 || Puola || a) || 72,5 || 3,3 % || 1,7 % 8 || Tšekki || a) || 68,4 || 3,1 % || 1,6 % 9 || Slovakia || a) || 37,2 || 1,7 % || 0,9 % 10 || Slovenia || a) || 9,4 || 0,4 % || 0,2 % 11 || Liettua || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 12 || Kypros || a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,3 || 0,0 % || 0,0 % Yhteensä || || || 2 219,9 || 100 % || 51,1 % 4.3.2. Kolmansiin maihin liittyvät riskit Takuurahastosta katetaan kolmansien maiden taatut lainat, joiden erääntymisajat ulottuvat vuoteen 2042. Takuurahastosta katettava kolmansiin maihin liittyvä vuotuinen enimmäisriski vuonna 2013 on 2 127,7 miljoonaa euroa (49 prosenttia vuotuisesta kokonaisriskistä). Jäljempänä on lueteltu järjestyksessä kymmenen maata (46 maasta), joiden kokonaislainakanta on suurin. Niiden osuus on 1 642 miljoonaa euroa eli 77,2 prosenttia takuurahastosta katettavasta vuotuisesta riskistä. Maiden taloudellista tilannetta arvioidaan ja kommentoidaan valmisteluasiakirjan 3 kohdassa. Kutakin maata koskevassa taulukossa esitetään myös luottoluokituslaitosten arvio sen luottokelpoisuudesta. Kolmansiin maihin liittyvät riskit koskevat EIP:n lainoja ja/tai makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyviä lainoja ja/tai Euratom-lainoja (yksityiskohdat esitetään valmisteluasiakirjan taulukoissa A3b ja A4). Taulukko 3: Kymmenen unionin ulkopuolista maata, jotka ovat merkittävimmät takuurahastosta katettavan vuotuisen riskin suhteen vuonna 2013 (milj. euroa) Sijoitus || Maa || Vuotuinen enimmäis‑riski || Maan painoarvo suhteessa kolmansien maiden vuotuiseen riskiin || Maan painoarvo suhteessa vuotuiseen kokonais­riskiin (jäsenvaltiot ja muut maat) 1 || Turkki || 483,4 || 22,7 % || 11,1 % 2 || Tunisia || 209,3 || 9,8 % || 4,8 % 3 || Egypti || 204,8 || 9,6 % || 4,7 % 4 || Marokko || 192,2 || 9,0 % || 4,4 % 5 || Serbia || 167,5 || 7,9 % || 3,9 % 6 || Libanon || 89,5 || 4,2 % || 2,1 % 7 || Etelä-Afrikka || 88,8 || 4,2 % || 2,0 % 8 || Syyria || 77,7 || 3,7 % || 1,8 % 9 || Brasilia || 71,4 || 3,4 % || 1,6 % 10 || Bosnia ja Hertsegovina || 57,0 || 2,7 % || 1,3 % || Nämä 10 maata yhteensä || 1 641,6 || 77,2 % || 37,8 % 4.4. Riskin kehitys Valtionvelkakriisi euroalueen äärimaissa kärjistyi vuonna 2012 entisestään ja Euroopan joukkolainamarkkinoilla oli havaittavissa suurta epävakautta. Tämä on aiheuttanut lisää huolta euroalueen julkisen velan kestävyydestä ja rahaliiton tulevaisuudesta, nk. nimellisvaluutan muuttumisriskistä. Poliittiset päättäjät vastasivat tilanteen pahenemiseen ilmoittamalla useista merkittävistä toimista kesäkuun loppupuolelta alkaen. Näihin lukeutuvat yhteinen pankkisääntelyjärjestelmä (”pankkiunioni”), jonka ylimpänä valvojana on EKP, ja EKP:n uusi velkakirjojen osto-ohjelma, nk. rahapoliittisten suorien kauppojen ohjelma (Outright Monetary Transactions, OMT), jonka avulla mahdollistettiin rajoittamaton puuttuminen rahoitusmarkkinoiden toimintaan ja joka johti vaikeuksissa olevien maiden joukkovelkakirjamarkkinoiden nopeaan elpymiseen. Lisäksi lokakuussa aloitti toimintansa EVM, jonka lainanantokyky on 500 miljardia euroa. Epävarmuus on kuitenkin edelleen suurta, koska maailmanlaajuinen talous- ja finanssikriisi vaikeuttaa edelleen sekä talouden elpymistä EU:ssa että maailmantalouden kasvua. Geopoliittisten jännitteiden vaikutukset joissakin eteläisen Välimeren alueen maissa ovat myös lisänneet talouden elpymiseen liittyvää epävarmuutta tietyissä kolmansissa maissa. · Maksutasejärjestely EU:n keskipitkän ajan rahoitustukea koskeva järjestely (maksutasejärjestely) otettiin uudelleen käyttöön marraskuussa 2008 Unkarin tukemiseksi ja sen jälkeen vuoden 2009 tammi- ja toukokuussa Latvian ja Romanian markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 14,6 miljardia euroa. Määrästä jää nostamatta 1,2 miljardia euroa, sillä maksujen suorittamisen määräaika on päättynyt. Romanialle maksutasetukena jo myönnetyn 5 miljardin euron lisäksi neuvosto päätti 12. toukokuuta 2011 antaa maalle ennalta varautuvaa rahoitustukea enintään 1,4 miljardia euroa[16]. Yhtään erää ei kuitenkaan ole maksettu, ja järjestely päättyi 31. maaliskuuta 2013. Maksutasejärjestelyn enimmäismäärä on 50 miljardia euroa. Sen jäljellä oleva kapasiteetti 31. joulukuuta 2012 oli 37,2 miljardia euroa, josta voidaan tarvittaessa myöntää lisää maksutasetukea. · Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) Rahoitusmarkkinat ovat poliittisten päättäjien toimenpiteiden ansiosta rauhoittuneet jonkin verran vuoden 2012 viimeisiin kuukausiin verrattuna. Poliittiseen ja taloudelliseen toimintaympäristöön sekä rahoitusmarkkinoihin liittyy kuitenkin edelleen huomattavia riskejä, jotka voivat vaikuttaa siihen, pystytäänkö jäsenvaltioiden kasvaneet jälleenrahoitustarpeet täyttämään onnistuneesti lähikuukausina ja -vuosina. Ecofin-neuvosto on päätelmissään rajannut mekanismista myönnettävien lainojen ja luottojärjestelyjen enimmäismäärän 60 miljardiin euroon[17]. Mekanismia koskevasta lakisääteisestä rajasta säädetään neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 2 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaiseen liikkumavaraan. Neuvoston tehtyä päätökset unionin rahoitustuen myöntämisestä Irlannille[18] (enintään 22,5 miljardia euroa) ja Portugalille[19] (enintään 26 miljardia euroa) Irlannille on maksettu 21,7 miljardia euroa ja Portugalille 22,1 miljardia euroa. ERVM:n enimmäismäärä on 60 miljardia euroa, ja 31. joulukuuta 2012 jäljellä olevasta 11,5 miljardin euron kapasiteetista voidaan tarvittaessa myöntää lisää tukea[20]. · Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen neuvosto ei enää tee makrotaloudellista rahoitusapua koskevia päätöksiä yksinään vaan tavanomaista lainsäätämisjärjestystä (yhteispäätösmenettely) noudattaen. Komissio hyväksyi 4. heinäkuuta 2011 uuden ehdotuksen makrotaloudellista rahoitusapua koskevaksi puiteasetukseksi[21], jotta Lissabonin sopimuksen mukaista päätöksentekoprosessia voitaisiin parantaa. Tavoitteena oli nopeuttaa ja tehostaa päätöksentekoa ja saattaa se vastaamaan muita ulkoisen rahoituksen välineitä koskevaa päätöksentekoa. Neuvoston ja parlamentin kanssa käytyjen tiiviiden keskustelujen tuloksena komissio päätti kuitenkin 8. toukokuuta 2013 perua ehdotuksensa. Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvien lainojen jäljellä oleva määrä on vähentynyt tarkastelujaksolla 610 miljoonasta eurosta 545,5 miljoonaan euroon. · Euratom-lainat Euratomin lainanannolle jäsenvaltioille tai tietyille lainakelpoisille unionin ulkopuolisille maille (Venäjän federaatio, Armenia ja Ukraina) on asetettu 4 miljardin euron enimmäismäärä, josta on jo käytetty noin 85 prosenttia. Jäljellä oleva määrä on noin 600 miljoonaa euroa, ja se voidaan käyttää uusien hankkeiden rahoittamiseen. Vuonna 2012 käytiin keskusteluja 300 miljoonan euron lainan myöntämisestä Ukrainalle nykyisten ydinlaitosten uudenaikaistamista varten. Laina myönnettiin 7. elokuuta 2013. · EIP:n myöntämät lainat EIP:n vuodet 2007–2013 kattavan yleisen valtuuden puitteissa oli 31. joulukuuta 2012 mennessä myönnetty yhteensä 23 161 miljoonan euron lainat. Niistä 11 362 miljoonaa euroa oli nostettu kyseiseen päivään mennessä (ks. valmisteluasiakirjan taulukko A6). Lisätietoja EIP:n valtuuksien kattamista maista on valmisteluasiakirjan taulukoissa A1 ja A2. Syyrian hallitus alkoi laiminlyödä EIP:n lainoihin liittyviä korkomaksuja ja takaisinmaksuja vuoden 2011 lopussa (ks. 5.3 kohta jäljempänä). 5. Maksujen laiminlyönti, EU:n talousarviotakaustoimet ja maksurästit 5.1. Maksut kassavaroista Komissio käyttää käteisvarojaan välttääkseen maksujen myöhästymisen ja siitä aiheutuvat varainhankinnan kustannukset silloin, kun velallisen maksu Euroopan unionille myöhästyy[22]. 5.2. EU:n talousarviosta suoritetut maksut Koska jäsenvaltiot eivät laiminlyöneet yhtään maksua vuoden 2012 jälkipuoliskolla, EU:n talousarvion momentilta 01 04 01 (p.m.-kohta) ”Unionin ja Euratomin varainhankinnan sekä EIP:n lainanantotoimien yhteydessä annetut Euroopan unionin takaukset” ei pyydetty määrärahoja. 5.3. Maksut ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustetusta takuurahastosta Jos Euroopan unionin myöntämän tai takaaman lainan saajan (unionin ulkopuolisen maan) maksut myöhästyvät, suorittamatta jäänyt maksu katetaan takuurahastosta kolmen kuukauden kuluessa pyynnöstä[23]. Syyrian hallitus on laiminlyönyt tietyt EIP:n lainoihin liittyvät korkomaksut ja takaisinmaksut. Koska viralliset maksupyynnöt eivät ole tuottaneet tulosta, EIP on toukokuusta 2012 lähtien joutunut turvautumaan takuurahastoon. EIP oli 31. joulukuuta 2012 mennessä esittänyt takuurahastolle neljä maksupyyntöä, joiden yhteismäärä on 42 miljoonaa euroa. Vuonna 2012 takuurahastosta maksettiin kahden maksupyynnön perusteella yhteensä 24 miljoonaa euroa (josta EIP on elokuussa 2012 perinyt takaisin 2,1 miljoonaa euroa). Koska tilanne Syyriassa ei ole parantunut, vuonna 2013 takuurahastolle esitettiin uusia maksupyyntöjä, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. Taulukko 4: Takuurahaston käyttö Syyrian lainoihin liittyvien maksujen laiminlyöntitapauksissa Maksu­pyyn­nön numero: || Maksupyyn­nön päivämäärä || Maksu­päivä || Pyydetty määrä (milj. euroa) || Viivästyskorko ja kertynyt korko (milj. euroa) (1) || Takaisinpe­rit­ty määrä || Yhteensä 1 || 10.5.2012 || 10.8.2012 || 15,45 || — || 2,15 || 13,30 2 || 27.8.2012 || 27.11.2012 || 8,57 || — || || 8,57 3 || 18.10.2012 || 18.1.2013 || 2,60 || 0,01 || || 2,61 4 || 12.11.2012 || 12.2.2013 || 14,96 || 0,40 || || 15,36 5 || 15.1.2013 || 15.4.2013 || 3,18 || — || || 3,18 6 || 21.2.2013 || 21.5.2013 || 8,13 || 0,18 || || 8,31 7 || 15.4.2013 || 15.7.2013 || 4,89 || 0,01 || || 4,90 8 || 15.5.2013 || 15.8.2013 || 14,53 || 0,39 || || 14,92 9 || 24.6.2013 || 24.9.2013 || 3,18 || 0,10 || || 3,29 Yhteensä || || || 75,49 || 1,20 || 2,15 || 74,54 1) EIP perii viivästyskorot ja kertyneet korot vasta kunkin lainan toisen maksupyynnön yhteydessä. Niitä kertyy lainaan liittyvän maksun laiminlyöntipäivästä siihen saakka, kun maksu suoritetaan takuurahastosta. EIP:n pyytämät määrät maksetaan takuurahaston tililtä komission yksiköiden hyväksyttyä maksut ja kun EIP:lta on saatu pyyntöä tukeva asiakirjanäyttö, mukaan lukien näyttö siitä, että EIP on vaatinut lainansaajaa maksamaan laiminlyödyt maksut. Tältä osin sovelletaan EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista aiheutuvien tappioiden varalta ja päätöksen N:o 633/2009/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1080/2011/EU[24] 14 artiklassa tarkoitetun takuusopimuksen asiaa koskevia määräyksiä. Syyrian taattujen lainojen jäljellä oleva kokonaismäärä on 551 miljoonaa euroa, ja viimeisen lainan erääntymisaika ulottuu vuoteen 2030. Kun EU suorittaa maksun EU-takuun nojalla, EIP:n oikeudet ja oikeussuojakeinot siirtyvät takuusopimuksen mukaisesti EU:lle. EIP:n on aloitettava takaisinperintämenettelyt siirrettyjen summien osalta. 6. Ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustettu takuurahasto 6.1. Takaisinperinnät[25] Takuurahastolla oli 31. joulukuuta 2012 perittävänään 21,87 miljoonaa euroa maksurästejä. 6.2. Varat Rahaston nettovarat[26] olivat 2 020,49 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2012. 6.3. Tavoitesumma Takuurahaston on saavutettava tarkoituksenmukainen taso (tavoitesumma), joksi on vahvistettu 9 prosenttia kustakin toimesta aiheutuvien jäljellä olevien pääomasitoumusten (kertyneillä koroilla lisätystä) kokonaismäärästä. Takuurahastoasetuksen mukainen takuurahaston varojen (2 020,49 miljoonaa euroa) ja jäljellä olevien pääomasitoumusten[27] (23 099,15 miljoonaa euroa) suhde oli 31. joulukuuta 2012 tavoitesummaa pienempi. Sen vuoksi EU:n vuoden 2014 talousarvioesitykseen sisällytettiin 58,43 miljoonan euron määrärahat. Helmikuussa 2012 EU:n talousarviosta siirrettiin takuurahastolle 260,17 miljoonaa euroa vuoden 2012 talousarvioesityksen ja takuurahastoasetuksen sääntöjen (9 %:n tavoitesumma) mukaisesti. 7. Riskien arviointi: riskialtteimpien unionin ulkopuolisten maiden talouksien tila 7.1. Tavoitteet Tässä kertomuksessa on tähän mennessä esitetty määrällisiin seikkoihin liittyviä tietoja EU:n talousarviosta katettavista riskeistä. Valmisteluasiakirjan 3 jaksossa esitetään makrotaloudellinen analyysi kolmansista maista, joiden osalta takuurahastoon (ja viime kädessä unionin talousarvioon) kohdistuva riski on suurin tai joihin sovelletaan EU:n lainajärjestelyjä (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom-lainat). 7.2. Riskinarviointimenetelmät Valmisteluasiakirjassa esitetty riskiarvio perustuu tietoihin taattuja lainoja saaneiden maiden talous- ja rahoitustilanteesta, luottokelpoisuusluokituksesta ja muista tiedossa olevista tunnusluvuista. Arviointi ei sisällä arvioita ennakoiduista tappioista ja takaisin perityistä määristä, sillä ne ovat väistämättä erittäin epävarmoja. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1). [2] Edellinen kertomus unionin talousarviosta katettavien takausten käytöstä 30. kesäkuuta 2012 löytyy viitteillä COM(2013) 211 final ja SWD(2013) 130 final. [3] Makrotaloudellista rahoitusapua voidaan antaa unionin ulkopuolisille maille myös avustuksina. [4] Neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002, annettu 18 päivänä helmikuuta 2002, järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille (EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1). [5] Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010 (EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1). [6] Viittaukset oikeusperustoihin luetellaan valmisteluasiakirjan taulukossa A4. [7] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 480/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (kodifioitu toisinto), ’takuurahastoasetus’ (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 10). [8] Vaikka ulkoiset riskit katetaan viime kädessä EU:n talousarviosta, takuurahasto toimii välineenä, joka suojaa unionin talousarviota maksulaiminlyöntien riskiltä. Ks. viimeisin rahaston tilannetta ja hoitoa koskeva vuosikertomus (COM(2013) 661 final) ja sen liitteenä oleva komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD(2012) 217 final). [9] Ks. rahaston toimintaa ja tavoitesummaa käsittelevä kertomus (KOM(2010) 418 lopullinen) ja sen liitteenä oleva komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SEC(2010) 968 final). [10] Lisätietoa ERVV:stä: http:/www.efsf.europa.eu [11] EU/ERVM-lainat taataan EU:n talousarviosta. [12] Lisätietoa EVM:stä: http://esm.europa.eu [13] Lisätietoa Kreikan lainajärjestelystä: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/ [14] Ks. kertomuksen taulukko 1. [15] Tässä laskentamenetelmässä otetaan huomioon ainoastaan erääntyneet maksut, eikä oleteta, että koko laina vaadittaisiin heti maksuun, jos maksut laiminlyödään (ks. myös kertomuksen taulukot 2 ja 3 sekä valmisteluasiakirjan taulukko A2). [16] Neuvoston päätös 2011/288/EU, annettu 12 päivänä toukokuuta 2011, EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle (EUVL L 132, 19.5.2011, s. 15). [17] Ks. Ecofin-neuvoston 9. ja 10. toukokuuta 2010 pidettyä ylimääräistä kokousta koskeva lehdistötiedote (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [18] Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/77/EU, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, unionin Irlannille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 30, 4.2.2011, s. 34). [19] Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU, annettu 30 päivänä toukokuuta 2011, unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta (EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88); oikaisu unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta 17 päivänä toukokuuta 2011 annettuun neuvoston täytäntöönpanopäätökseen (EUVL L 178, 10.7.2012, s. 15). [20] ERVM:stä on lisätietoja myös komission kertomuksessa Euroopan unionin varainhankinnasta ja lainanannosta vuonna 2012 (COM(2013) 752 final) [kertomus on määrä hyväksyä 31. lokakuuta]. [21] KOM(2011) 396 lopullinen. [22] Ks. yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 12 artikla (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1). [23] Takuurahastosta on sen perustamisesta eli vuodesta 1994 lähtien maksettu yhteensä 502 miljoonaa euroa. Tarkempia tietoja valmisteluasiakirjan 2.5.4 kohdassa. [24] EUVL L 280, 27.10.2011, s. 1. [25] Takuurahasto on sen perustamisesta eli vuodesta 1994 lähtien perinyt takaisin yhteensä 579 miljoonaa euroa (tähän sisältyvät takaisin maksetut pääomat ja korot, viivästyskorot viivästyneistä maksuista sekä toteutuneet kurssivoitot ja -tappiot). [26] Takuurahaston kokonaisvarat, joista on vähennetty kertyneet maksettavat (EIP:n perimät maksut ja tilintarkastajien palkkiot). [27] Kertyneet korot mukaan lukien.