EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA (EU) 2022/1710,

annettu 4 päivänä toukokuuta 2022,

joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2020, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

— ottaa huomioon päätöksensä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2020, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 100 artiklan ja liitteen V,

— ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon,

— ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0086/2022),

A. haluaa korostaa vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena vastuuvapausmenettelyn yhteydessä, että unionin toimielinten demokraattista legitimiteettiä on erityisen tärkeää vahvistaa edelleen lisäämällä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta sekä soveltamalla tulosbudjetoinnin käsitettä ja noudattamalla henkilöresursseja koskevaa hyvää hallintotapaa;

B. ottaa huomioon, että henkilötietojen suoja on unionin oikeuden suojaama perusoikeus ja että se vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklassa,

C. ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa määrätään, että yksilöiden suojaa heitä koskevien henkilötietojen käsittelyssä koskevien sääntöjen noudattamista valvoo riippumaton viranomainen;

D. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/1725 (1) säädetään riippumattoman viranomaisen eli Euroopan tietosuojavaltuutetun (jäljempänä ’tietosuojavaltuutettu’) perustamisesta ja että se vastaa tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevan oikeuden suojaamisesta ja takaamisesta ja sen tehtävänä on varmistaa, että unionin toimielimet, elimet, toimistot ja virastot omaksuvat vahvan tietosuojakulttuurin;

E. ottaa huomioon, että tietosuojavaltuutettu hoitaa tehtäviään tiiviissä yhteistyössä muiden tietosuojaviranomaisten kanssa osana Euroopan tietosuojaneuvostoa ja että se palvelee yleistä etua ja noudattaa puolueettomuuden, tinkimättömyyden, avoimuuden ja käytännöllisyyden periaatteita;

F. ottaa huomioon, että tietosuojavaltuutettu siirtää tulojen ja menojen hyväksyjän valtuudet johtajalle Euroopan tietosuojavaltuutetun talousarviota ja hallintoa koskevista tehtävistä ja vastuista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2) 72 artiklan 2 kohdan mukaisesti laaditun toimenkuvauksen mukaisesti, kun taas tietosuojavaltuutetun tilinpitäjän tehtävästä vastaa komission tilinpitäjä Euroopan tietosuojavaltuutetun 1. maaliskuuta 2017 tekemän päätöksen mukaisesti;

G. ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi tietosuojavaltuutetun oli tarkasteltava uudelleen sisäistä toimintaansa ja työskentelymenetelmiään ja mukautettava niitä voidakseen edelleen täyttää tehtävänsä;

1. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin ei havainnut merkittäviä puutteita tietosuojavaltuutetun henkilöresursseihin ja hankintamenettelyihin liittyvillä tarkastetuilla aihealueilla;

2. korostaa, että tarkastustyönsä perusteella tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei virhetaso kokonaisuutena tarkastellen ollut olennainen toimielinten eikä myöskään tietosuojavaltuutetun hallintomenoihin liittyvissä maksuissa varainhoitovuodelta 2020; panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin ei havainnut toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyviä ongelmia;

3. on tietoinen siitä, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 9. luvussa ”Hallinto” keskitytään henkilöstö-, kiinteistö-, laite-, energia-, viestintä- ja tietotekniikkamenoihin ja että tilintarkastustuomioistuimen mukaan tällaisten menojen riski on alhainen;

Talousarvio- ja varainhallinto

4. panee merkille, että tietosuojavaltuutetun talousarvio vuonna 2020 oli 19 476 998 euroa, mikä merkitsee 16,3 prosentin lisäystä vuoden 2019 talousarvioon verrattuna, joka oli 16 638 572 euroa; ymmärtää, että kokonaislisäys johtui pääasiassa asetuksessa (EU) 2018/1725 (ns. EU:n toimielinten yleinen tietosuoja-asetus) vahvistettujen uusien tehtävien vaikutuksesta ja uusista valvontavastuista, jotka liittyivät täytäntöönpanovirastoihin ja oikeudellisen yhteistyön virastoihin, kuten EPPOon ja Eurojustiin; panee merkille, että muita lisäykseen vaikuttaneita tekijöitä olivat tietosuojavaltuutetun hoitaman Euroopan tietosuojaneuvoston sihteeristön vahvistaminen, uuteen toimikauteen liittyvä tietosuojavaltuutetun strategia 2020–2024 sekä edellisen tietosuojavaltuutetun toimikauden päättyessä suunnitellut väliaikaiset korvaukset;

5. panee merkille, että covid-19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti talousarvion toteuttamiseen (73 prosenttia vuonna 2020 verrattuna 91,97 prosenttiin vuonna 2019); panee merkille erityisesti, että tämä vaikutus näkyy virkamatka- ja koulutusmäärärahoissa (toteutus alle 17 prosenttia) ja kokousten järjestämiseen, mukaan lukien asiantuntijoiden korvaukset ja ateriapalvelut, liittyvissä määrärahoissa (toteutus alle 15 prosenttia); panee merkille, että kertyneet säästöt ovat 2 183 000 euroa eli 11 prosenttia talousarvion kokonaiskäytöstä;

6. panee lisäksi merkille, että covid-19-pandemia vaikutti välillisesti talousarvion muihin osiin, mutta vaikutusta ei voi tarkalleen ilmaista määrällisesti, ja että kyseessä on muun muassa palkkoja koskevat budjettikohdat, joihin vaikutti kielteisesti vuodelle 2020 suunniteltujen rekrytointien viivästyminen, sekä kiinteistöjä koskeva budjettikohta, johon vaikuttivat viivästykset Euroopan oikeusasiamiehen kanssa edelleen jaetun rakennuksen täydessä käytössä;

7. panee merkille, että tietosuojavaltuutetun henkilöstömäärän lisäännyttyä vuonna 2019 virkamiesten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkkoja koskevat budjettikohdat kasvoivat 22 prosenttia; ymmärtää, että koska henkilöstömenot muodostavat suuren osan kokonaistalousarvion menoista, palvelukseenottomenettelyjen viivästyminen (yksi covid-19-pandemian seurauksista) vaikutti kielteisesti koko talousarvion toteuttamiseen;

8. panee merkille, että tietosuojavaltuutetun investoinnit digitaaliseen siirtymään kompensoivat ainakin osittain talousarvion alhaista toteutusastetta, koska tietosuojavaltuutetun ja Euroopan tietosuojaneuvoston tietotekniikkabudjettikohdissa ylitettiin alkuperäiset määrärahat (109 prosenttia); panee merkille, että määrärahoja on siirretty virkamatkoista, matkoista, kääntämisestä ja tulkkauksesta muiden henkilöstökulujen sekä tietotekniikkalaitteiden ja -palvelujen rahoittamiseen;

9. panee merkille, että tietosuojavaltuutetun vuonna 2020 käynnistämästä 36 hankintamenettelystä vain yksi oli avoin menettely ja loput neuvottelumenettelyjä, mukaan lukien viisi menettelyä ilman etukäteen julkaistavaa hankintailmoitusta; panee merkille tietosuojavaltuutetun kohtaamat hankintahaasteet ja sen, että pienen kokonsa vuoksi se osallistuu yhteisiin hankintamenettelyihin, koska ne ovat tehokkaampia taloudellisesti katsottuna, ja että samalla sen on sovellettava tiukimpia tietosuojavaatimuksia tällaisten menettelyjen kohteeseen, mikä on todennäköisesti osaltaan vaikuttanut myös talousarvion alhaiseen toteutumiseen vuonna 2020;

10. panee tyytyväisenä merkille tietosuojavaltuutetun jatkuvat pyrkimykset tulla paperittomaksi toimielimeksi; toteaa, että tällaisia pyrkimyksiä ovat muun muassa paperittomien haastattelujen jatkaminen vuonna 2020, aikomus automatisoida arviointi-, koeaika- ja henkilöstöarviointiraportit ottamalla käyttöön uusia moduuleja henkilöstöhallinnon käyttöliittymässä vuonna 2021 sekä paperittomien rahoitusjärjestelmien käyttöönotto vuonna 2020 maksujen käsittelyä, talousarviohallintoa ja hankintoja varten;

Sisäinen hallinto, tuloksellisuus ja sisäinen valvonta

11. ilmaisee osanottonsa tietosuojavaltuutettu Giovanni Buttarellin elokuussa 2019 tapahtuneen poismenon johdosta; panee merkille, että Wojciech Wiewiorowski aloitti joulukuussa 2019 viiden vuoden toimikautensa; on samaa mieltä siitä, että koska Wiewiorowski on työskennellyt apulaistietosuojavaltuutettuna ja koska hän tuntee siten toimielimen hyvin, tämä on osaltaan lieventänyt siirtymän aiheuttamaa haastetta;

12. pitää myönteisenä, että on hyväksytty Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston (ERCEA) kehittämä uusi Bluebell-hallintoväline, jonka avulla voidaan paremmin ennustaa ja seurata budjettikohtien todellista toteutusta operatiivisten yksiköiden lataamien tietojen perusteella, mikä vähentää merkittävästi manuaalisia toimia ja lisää tietojen luotettavuutta;

13. panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2020 työprosesseja mukautettiin covid-19-pandemian vuoksi ja että kaikki paperiallekirjoitukset ja -menettelyt digitalisoitiin, mikä johti tehokkaampiin ja nopeampiin hallinnollisiin menettelyihin; ymmärtää, että tietosuojavaltuutetun oli lykättävä paikalla tehtäviä tarkastuksia, koska arkaluonteisten tietojen hallinnointi esti niiden tekemisen etänä;

14. panee merkille, että fyysiset kokoukset korvattiin verkkokokouksilla, jotka ovat edullisempia ja vähemmän aikaa vieviä; panee merkille, että fyysisten kokousten korvaaminen vaikutti enemmän Euroopan tietosuojaneuvoston kokouksiin, jotka pidettiin aiemmin kuukausittain tai joka toinen kuukausi ja joiden matka- ja tulkkauskustannukset olivat suuret ja jotka korvattiin nyt joka toinen viikko pidettävillä videokokouksilla;

15. suhtautuu myönteisesti siihen, että tietosuojavaltuutettu julkaisi kesäkuussa 2020 strategiansa kaudelle 2020–2024 ”Shaping a safer digital future: a new strategy for a new decade”, jossa keskitytään ennakoinnin, toiminnan ja solidaarisuuden kolmeen pilariin, jotta voidaan vastata digitaalisiin haasteisiin turvallisemman, oikeudenmukaisemman ja kestävämmän tulevaisuuden varmistamiseksi; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu on luonut kahdeksan selkeää keskeistä tulosindikaattoria strategian täytäntöönpanon seurantaa varten; huomauttaa, että viidessä kahdeksasta keskeisestä tulosindikaattorista tavoitteet joko saavutettiin tai ylitettiin vuonna 2020, erityisesti kansainvälisellä tasolla käsiteltyjen tapausten määrässä (42 tapausta verrattuna 10 tapauksen tavoitteeseen) ja kuulemisten perusteella annettujen lausuntojen tai huomautusten määrässä (5 lausuntoa ja 12 virallista huomautusta verrattuna 10 tapauksen tavoitteeseen); korostaa, että mainitut keskeiset tulosindikaattorit osoittavat tietosuojavaltuutetun keskeisen roolin unionin toimissa vastauksena covid-19-pandemiaan, kun taataan tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevia perusoikeuksia;

16. panee merkille, että voidakseen suorittaa toimiensa ennakkotarkastuksia sekä toiminnallisten että taloudellisten näkökohtien osalta tietosuojavaltuutettu on yhdistänyt päivitetyt tarkistuslistat uuteen sähköiseen Speedwell-työnkulkujärjestelmään, joka on yhteydessä kirjanpitojärjestelmään ja helpottaa maksuihin ja maksusitoumuksiin sovellettavia perustarkastuksia;

17. panee merkille, että vuoden 2019 lopussa toteutetun sisäisen uudelleenorganisoinnin myötä edellinen jälkitarkastaja sijoitettiin varainhoitoryhmään, jotta vältetään oman työn tarkastamisen riski, eikä hän näin ollen voinut suorittaa jälkitarkastusta; ymmärtää, että pienelle toimielimelle on haasteellista löytää uusi työntekijä, jolla on perusteellinen käsitys taloudellisesta, oikeudellisesta ja sääntelykehyksestä, vaikka se onkin käynnistänyt kiinnostuksenilmaisupyynnön; kehottaa tietosuojavaltuutettua selvittämään sen vuosikertomuksessa jo yksilöidyistä vaihtoehdoista sopivinta vaihtoehtoa ja panemaan sen täytäntöön;

18. panee merkille, että komission sisäinen tarkastus (IAS) toimitti tarkastuksen, joka koski tietosuojavaltuutetun toimintaa Europolin valvonnan osalta ja jonka tarkoituksena oli arvioida sisäisen valvonnan järjestelmän riittävyyttä ja vaikuttavuutta Europoliin liittyvien valvontatoimien osalta; panee tyytyväisenä merkille, että tarkastajat antoivat tunnustusta tietosuojavaltuutetun jatkuville pyrkimyksille parantaa Europolin valvontaa koskevia hallintojärjestelyjä ja sisäisiä valvontajärjestelmiä; on tietoinen siitä, että lopullinen tarkastuskertomus julkaistiin syyskuussa ja että pian sen jälkeen tietosuojavaltuutettu toimitti IAS:lle toimintasuunnitelman, joka kattaa kaikki IAS:n suositukset, joita IAS piti riittävinä havaittujen riskien lieventämiseksi; huomauttaa, että tällaiset riskit liittyivät pääasiassa puutteisiin tietosuojavaltuutetun suositusten seurannassa ja johtuivat arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien ja turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelystä tietotekniikkajärjestelmien kautta;

Henkilöresurssit, tasa-arvo ja henkilöstön hyvinvointi

19. panee merkille, että vuonna 2020 tietosuojavaltuutetun palveluksessa oli yhteensä 113 työntekijää, kun vuonna 2019 heitä oli 96; korostaa, että vuonna 2020 budjettivallan käyttäjät myönsivät 20 uutta tointa, joilla katetaan asetuksessa (EU) 2018/1725 vahvistetut lisävastuut, täytäntöönpanovirastoihin ja oikeudellisen yhteistyön virastoihin liittyvät uudet valvontatehtävät sekä tietosuojaneuvoston, jolle tietosuojavaltuutettu tarjoaa riippumattoman sihteeristön, konsolidoinnista aiheutuvat uudet vastuut;

20. panee merkille henkilöstötaulukon erittäin alhaisen täyttöasteen (86,90 prosenttia); on tietoinen siitä, että tietosuojavaltuutettu käytti vuoden 2018 kilpailun tuloksena laadittua 33 tietosuoja-asiantuntijan varallaololuetteloa ja palkkasi myös sopimussuhteista henkilöstöä täyttämään erityistarpeita tai pitkien poissaolojen vuoksi tilapäisesti vapaita toimia; panee merkille unionin toimielinten kohtaamat haasteet, jotka liittyvät erityisalojen asiantuntijoiden houkuttelemiseen ja jotka johtuvat muun muassa rajallisesta kilpailukyvystä ja palkkojen rajallisesta houkuttelevuudesta; korostaa erityisesti tietosuojavaltuutetun haastetta ottaa palvelukseen pitkälle erikoistunutta tietosuojahenkilöstöä EPSOn kautta ja ymmärtää, että sen on järjestettävä erityiskilpailuja sopimussuhteisten toimihenkilöiden hankkimien tietojen ja kokemusten hyödyntämiseksi; kannustaa tietosuojavaltuutettua jatkamaan muiden toimielinten hyväksymiä hyviä käytäntöjä palvelukseenottomenettelyissä, erityisesti etähaastatteluissa ja verkkotesteissä;

21. panee merkille, että koko henkilöstön maantieteellinen jakauma oli muuttunut myönteisesti, kun otetaan huomioon toimielimen koko, eli 20 jäsenvaltiota oli edustettuna vuonna 2020; suhtautuu myönteisesti siihen, että vuoteen 2019 verrattuna nyt oli edustettuna kolme uutta kansalaisuutta, ja panee merkille Belgian kansalaisten täyttämien virkojen suhteettoman osuuden vähentymisen (27 prosentista 23 prosenttiin); panee merkille, että keskijohdon ja ylimmän johdon virkojen maantieteellinen jakauma ei ollut muuttunut; ymmärtää, että erityisprofiilien tarve tietosuojavaltuutetun toimeksiannon täyttämiseksi voi rajoittaa sitä, että valintalautakunnat voisivat huomioida maantieteellisiä näkökohtia, ja kannustaa tietosuojavaltuutettua harkitsemaan lisätoimia tasapuolisemman edustuksen aikaansaamiseksi;

22. kehottaa tietosuojavaltuutettua kiinnittämään edelleen huomiota sukupuolten tasapuoliseen edustukseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja maantieteelliseen jakaumaan liittyviin kysymyksiin erityisesti valintamenettelyjen aikana; ehdottaa, että tietosuojavaltuutettu harkitsisi johtajille ja valintalautakuntien jäsenille pakollista koulutusta tiedostamattomista sukupuolittuneista ennakkoasenteista ja yhtäläisten mahdollisuuksien toimintalinjojen täytäntöönpanosta;

23. panee merkille, että sekä vuonna 2019 että vuonna 2020 koko henkilöstön sukupuolijakauma pysyi vakaana, sillä noin 58 prosenttia oli naisia ja 42 prosenttia miehiä; panee merkille, että keskijohdossa luvut olivat samat kuin vuonna 2019, eli naisia oli 75 prosenttia ja miehiä 25 prosenttia; panee merkille, että kuten vuonna 2019, molemmissa ylemmän johdon viroissa oli mies; pitää myönteisenä, että vuosien 2020–2024 strategiaan sisältyy sitoutuminen sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen vuonna 2017 hyväksytyn yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan strategian tukemiseksi;

24. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu tarjoaa useita työjärjestelyjä ja että koko henkilöstö, lukuun ottamatta esimieslisän saajia, hyötyy joustavasta työajasta; panee merkille, että ennen covid-19-pandemiaa naiset olivat enemmistönä joustavien työjärjestelyjen käyttäjistä: etätyö (61,6 prosenttia vuonna 2019 ja 67,5 prosenttia vuonna 2020), osa-aikatyö (89 prosenttia vuonna 2019 ja 87,5 prosenttia vuonna 2020), vanhempainvapaa (87 prosenttia vuonna 2019 ja 90 prosenttia vuonna 2020) ja aikahyvitykset (100 prosenttia sekä vuonna 2019 että 2020); korostaa järjestelyn käyttäjien välistä sukupuolten edustuksen suhteetonta epätasapainoa ja pyytää näin ollen tietosuojavaltuutettua toteuttamaan intensiivisempää viestintää näiden järjestelyjen toimivuudesta ja hyödyistä eli järjestämään uusille työntekijöille pakollisia tiedotustilaisuuksia ja varmistamaan, että käytettävissä olevia työjärjestelyjä hyödyntävien työntekijöiden urakehitys ei millään tavoin kärsi;

25. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu hyväksyi covid-19-pandemian vuoksi 12. maaliskuuta 2020 etätyön yleisenä järjestelynä ja teki 19. maaliskuuta 2020 päätöksensä etätyöjärjestelyn jatkamisesta 13. huhtikuuta 2020 saakka; korostaa, että etätyötä on käytetty intensiivisesti joustovälineenä, jolla taataan toiminnan jatkuvuus ja autetaan henkilöstön jäseniä selviytymään covid-19-pandemian aiheuttamista vaikeista olosuhteista, ja toteaa, että näin ollen yhtäkään tointa ei suljettu pois järjestelyn piiristä; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu julkaisi vuonna 2020 etätyötä koskevat ohjeet; on tietoinen siitä, että syksystä 2020 alkaen etätyöjärjestely on vain osittainen ja että pääsyä toimielimen tiloihin on asteittain lisätty terveystilanteen mukaisesti;

26. huomauttaa, että ulkomailta käsin tehtävää etätyötä koskeva johtajan päätös salli etätyön ulkomailta 15. kesäkuuta ja 15. syyskuuta 2020 välisenä aikana sillä edellytyksellä, että etätyöpäivät yhdistettiin samanpituiseen vuosilomaan; katsoo, että tällainen poikkeuksellinen toimenpide oli täysin perusteltu, koska henkilöstön jäsenten yksityiselämä oli otettava paremmin huomioon sulkutoimien aikana;

27. panee merkille, että etätyöhön tarkoitettuja tietoteknisiä laitteita tarjottiin parlamentin kanssa voimassa olevan palvelutasosopimuksen ehtojen mukaisesti kaikille henkilöstön jäsenille ilman lisäkustannuksia; panee merkille, että henkilöstön jäsenille annettiin mahdollisuus saada yhteisestä sairausvakuutusjärjestelmästä korvaus ostamastaan suuremmasta näytöstä (enintään 150 euroa) ja ergonomisesta tuolista (enintään 200 euroa);

28. panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu hyväksyi maaliskuussa 2020 ohjeet työuupumuksen tunnistamisesta, ehkäisemisestä ja hallinnasta ja että koulutuksessa keskityttiin stressin hallintaan ja palautumiskyvyn kehittämiseen keskittyen vuoden 2021 asialistalla erityisesti työuupumuksen ehkäisemiseen; kannustaa johtoryhmää puuttumaan välittömästi mahdollisen työuupumuksen oireisiin ja analysoimaan syitä;

29. panee merkille, että vuonna 2020 ei raportoitu häirintätapauksia, ja arvostaa sitä, että tietosuojavaltuutettu allekirjoitti joulukuussa 2020 häirinnän vastaisen päätöksensä tarkistetun version kunkin osapuolen oikeuksien ja velvollisuuksien selventämiseksi; pitää myönteisenä, että häirintäyhdyshenkilön roolia on kehitetty edelleen ja että nimitysmenettely vahvistettiin; pitää valitettavana, että vuonna 2020 ei järjestetty lainkaan häirintää tai väärinkäytösten paljastamista koskevia koulutuskursseja, ja kehottaa tietosuojavaltuutettua hyödyntämään täysimääräisesti digitaalisia kanavia tällaisen koulutuksen toteuttamiseksi ja päivittämiseksi säännöllisesti kaikille henkilöstön jäsenille (uusien työntekijöiden lisäksi); arvostaa sitä, että tietosuojavaltuutettu alkoi vuonna 2021 tarjota uusille työntekijöille häirintää koskevan pakollisen esityksen tervetuliaistapahtumassa;

30. pitää myönteisenä, että on perustettu hyvinvointikoordinaattori, joka toimii yhteyspisteenä kaikissa tämän alan henkilöstön kysymyksissä ja tekee yhteistyötä muiden keskeisten toimijoiden kanssa sen varmistamiseksi, että järjestetään hyvinvointia edistävää toimintaa;

31. panee merkille, että vuonna 2020 otettiin palvelukseen yhteensä 16 harjoittelijaa kahdessa vaiheessa eli maalis- ja heinäkuussa 2020; pitää myönteisenä, että tietosuojavaltuutettu maksoi kaikille harjoittelijoille, vaikkakin komission koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston välityksellä; panee merkille, että kaikki harjoittelijat saivat käyttöönsä kannettavan tietokoneen ja tunnistevälineen etätyön mahdollistamiseksi; pitää myönteisenä, että tietosuojavaltuutettu salli harjoittelijoidensa työskennellä pyynnöstä ulkomailta;

Eettiset toimintapuitteet ja avoimuus

32. panee merkille, että tietosuojavaltuutetun eettisiä toimintapuitteita päivitettiin vuonna 2019, että kaikkien uusien tulokkaiden on seurattava etiikkaa koskevaa pakollista esitystä perehdytyskoulutuksensa aikana ja että vuonna 2021 on lisäksi tarkoitus tehdä henkilöstön tietoisuutta koskeva kyselytutkimus; pitää myönteisenä, että toukokuussa 2021 nimitettiin uusi eettisten asioiden neuvonantaja, jonka tehtävänä on päivittää koulutusta ja järjestää henkilöstölle suunnattuja eettisiin toimintapuitteisiin liittyviä esityksiä ja laatia henkilöstön tietoisuutta koskeva kyselytutkimus; pitää myönteisenä, että tietosuojavaltuutetulla on intranetissä erityinen osio, jossa tiedotetaan henkilöstön jäsenille eettisistä toimintapuitteista ja lisätään niitä koskevaa tietoisuutta, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat asiakirjat ja menettelyt;

33. muistuttaa, että henkilöstön jäsenten menettelysääntöjä tarkistettiin joulukuussa 2019, jotta niitä voitiin mukauttaa toimielimen muutoksiin ja uuteen oikeudelliseen kehykseen, erityisesti sisällyttää niihin asetus (EU) 2018/1725, sekä sisällyttää Euroopan tietosuojaneuvoston sihteeristön henkilöstön jäsenet niiden piiriin; panee merkille, että myös valtuutettujen erityisiä käytännesääntöjä tarkistettiin ja ne hyväksyttiin joulukuussa 2019, jotta eettiset näkökohdat voitaisiin sisällyttää heidän päivittäiseen työhönsä; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu on parlamentin kehotuksesta päättänyt aloittaa ylemmän johdon virkoja koskevien käytännesääntöjen laatimisen;

34. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu ei tällä hetkellä käytä toimielinten välistä avoimuusrekisteriä vaan julkaisee verkkosivustollaan asialistansa ja toimenpiteensä, mukaan lukien tapaamiset edunvalvojien kanssa, varmistaakseen vastuuvelvollisuuden toteutumisen kansalaisia kohtaan; kannustaa tietosuojavaltuutettua tutkimaan tapoja yhdistää oma rekisterinsä avoimuusrekisteriin;

Digitalisaatio, kyberturvallisuus ja tietosuoja

35. panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu pitää tärkeänä analysoida mahdollisuuksia, riskejä ja haasteita, joita innovatiivisilla teknologioilla ja muilla aloitteilla voi olla tietosuojaan ja yksilöiden henkilötietoihin, jotta voidaan luoda turvallisempi digitaalinen tulevaisuus unionille tietosuojavaltuutetun strategian 2020–2024 mukaisesti;

36. arvostaa tietosuojavaltuutetun roolia maailmanlaajuisessa keskustelussa digitaalietiikasta, erityisesti tekoälyn ja kasvojentunnistusteknologian kehittämisen osalta; korostaa, että tietosuojavaltuutettu toimii yhteispuheenjohtajana tekoälyä koskevaa etiikkaa ja tietosuojaa käsittelevässä maailmanlaajuisessa tietosuojakokouksessa, joka on globaalitason tietosuoja- ja yksityisyysviranomaisten kansainvälinen kokous, joka käsittelee tekoälyä ja digitaalista etiikkaa koskevia kysymyksiä;

37. on tietoinen siitä, että komissio tai parlamentti tarjoaa tietosuojavaltuutetun käyttämän keskeisen tietoteknisen infrastruktuurin, taustatoiminnot ja -palvelut tietoteknisen palvelutasosopimuksen mukaisesti; suhtautuu myönteisesti aloitteeseen aloittaa tietosuojavaltuutetun tietoteknisten valmiuksien kehittäminen palkkaamalla tietotekniikkatukihenkilö, joka tarjoaa muun muassa yleistä tietoteknistä tukea, toimii yhteyshenkilönä ja -pisteenä kaikille toimielimessä käytössä oleville tietoteknisille sovelluksille, arvioi nykyisiä ja tulevia tietotekniikkatarpeita sekä ehdottaa ja toteuttaa ratkaisuja; panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu päätti vuonna 2020 käynnistää tietotekniikkavajeanalyysin, jossa analysoidaan tarvetta tukea sen tehtäviä tietoteknisen tuen osalta sekä kartoitetaan olemassa olevat välineet ja järjestelmät ja sen jälkeen mahdollisia vajeita;

38. huomauttaa, että tietosuojavaltuutettu allekirjoitti joulukuussa 2020 palvelutasosopimuksen CERT-EU:n (unionin toimielinten tietotekniikan kriisiryhmä) kanssa monenlaisten kyberturvallisuuspalvelujen tarjoamiseksi (tietoisuuskoulutustoimet, kyberturvallisuusharjoitukset, tietosuojavaltuutettuun mahdollisesti vaikuttavista kyberuhkista ja -haavoittuvuuksista ilmoittaminen ja tapauskohtainen tuki kyberturvallisuuden häiriötilanteiden käsittelyssä); panee merkille, että sisäisen tarkastuksen päätökseen saattamisen jatkotoimena tietosuojavaltuutettu suunnitteli kyberturvallisuuteen liittyvien suositusten täytäntöönpanoa, kuten kyberturvallisuusriskien sisällyttämistä uuteen ja parannettuun riskinhallintakehykseen ja uutta prosessia, jolla arvioidaan säännöllisesti sen palveluntarjoajien kyberturvallisuustasoa;

39. panee merkille, että vuonna 2020 tietosuojavaltuutettu jatkoi siirtymistä asetuksessa (EU) 2018/1725 säädettyyn tietosuojakehykseen ja varmisti samalla toiminnan jatkuvuuden covid-19-pandemian aikana; panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu nimitti syyskuussa 2020 kokoaikaisen tietosuojavastaavan, jotta voidaan vahvistaa sen valmiuksia valvoa henkilötietojen käsittelytoimia ja panna täytäntöön suojatoimenpiteitä ja lieventää rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin kohdistuvia riskejä;

40. pyytää tietosuojavaltuutettua kartoittamaan avoimen lähdekoodin teknologian nykyistä käyttöä unionin toimielimissä ja arvioimaan lisäarvoa, joka saadaan avoimen lähdekoodin välineiden kehittämisen priorisoinnista tietosuojan ja yksityisyyden kannalta;

Rakennukset ja turvallisuus

41. muistuttaa, että tietosuojavaltuutetun henkilöstömäärän lisääntyminen edellytti sopimusta parlamentin kanssa lisätoimistotilojen hankkimisesta ja koko rakennuksen käytöstä, joka tuolloin jaettiin Euroopan oikeusasiamiehen kanssa; muistuttaa, että näin ollen kiinteistöjä, kalusteita ja laitteita koskevien budjettikohtien määrärahoja lisättiin, jotta voitiin kattaa niihin liittyvät lisäkustannukset eli lisävuokrat ja -kulut; panee merkille, että käytön suunnitellun laajentamisen viivästyminen johti siihen, että kyseisten budjettikohtien toteutus oli vähäistä;

42. kannustaa tietosuojavaltuutettua ottamaan kiinteistöstrategiassaan huomioon liikuntarajoitteisten tai muiden vammaisten henkilöiden tarpeet ja hyväksymään kohtuullisen mukautuksen laajemman määritelmän, suunnittelemaan tehokkaita ratkaisuja, joilla helpotetaan vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää tietoteknisiä välineitä ja alustoja, jotta ne vastaisivat unionin toimielinten lähestymistapaa terveydenhuollon ja kattavuuden osalta;

Ympäristö ja kestävä kehitys

43. panee tyytyväisenä merkille monet tietosuojavaltuutetun hyväksymät toimet ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu jatkoi vuonna 2020 siirtymistään paperittomaksi toimielimeksi hyväksymällä laskujen ja maksujen täysin sähköisen hallinnoinnin ja asiakirjojen sähköiset allekirjoitukset;

44. panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu kannustaa käyttämään julkista liikennettä korvaamalla 50 prosenttia julkisen liikenteen maksuista ja käyttämään polkupyöriä tarjoamalla pysäköintitiloissaan riittävän määrän pyörätelineitä;

45. kannustaa tietosuojavaltuutettua toteuttamaan konkreettisia toimia kestävän kehityksen edistämiseksi ja noudattamaan komission kehittämää unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS), joka auttaa organisaatioita arvioimaan ympäristönsuojelun tasoaan, raportoimaan siitä ja parantamaan sitä;

46. kannustaa tietosuojavaltuutettua käyttämään parlamentin vuodesta 2017 alkaen hallinnoimaa ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevaa toimielinten välistä neuvontapalvelua, jossa keskitytään julkisten hankintojen kestävyyteen, ympäristökysymyksiin ja sosiaalisiin näkökohtiin;

Viestintä ja monikielisyys

47. panee merkille tietosuojavaltuutetun strategian 2020–2024 sekä uuden esitteen ja videon julkaisemisen; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu on myös kehittänyt johdonmukaisen ja kohdennetun viestintästrategian eri sidosryhmille covid-19-pandemian uusimman kehityksen ja siitä johtuvien tietosuojakysymysten käsittelemiseksi;

48. panee tyytyväisenä merkille tietosuojavaltuutetun kiinnostuksen sosiaalista mediaa ja muita foorumeita kohtaan tiedon laajemman leviämisen varmistamiseksi; korostaa erityisesti julkisia pilottihankkeita Mastodon (vaihtoehto Twitterille/Instagramille) ja Peertube (vaihtoehto YouTubelle) ja ymmärtää, että tavoitteena on päästä yhteisymmärrykseen yhteisestä unionin foorumista muiden unionin toimielinten kanssa samalla kun tutkitaan muita mahdollisuuksia, kuten avoimen lähdekoodin sosiaalisen median isännöintiä unionin toimesta; katsoo, että tietojen antaminen kansalaisille avoimilla alustoilla myötävaikuttaa julkisten toimielinten riippumattomuuden ja avoimuuden ylläpitämiseen;

49. kannustaa tietosuojavaltuutettua toteuttamaan viestintäaloitteita, joilla pyritään vahvistamaan sen roolia sekä sen tehtävän ymmärtämistä suuren yleisön keskuudessa; panee merkille, että PrivacyCamp-konferenssi isännöi 21. tammikuuta 2020 tietosuojavaltuutetun kansalaisyhteiskuntahuippukokousta, jossa keskusteltiin tietosuojan ja yksityisyyden tilasta unionissa kansalaisjärjestöjen kanssa; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu isännöi lokakuussa 2020 verkossa työpajaa, jonka aiheena oli tietosuoja kansainvälisissä järjestöissä kriisiaikoina;

50. huomauttaa, että käännösten kokonaiskustannukset vuonna 2020 olivat 1 250 827,45 euroa, josta 342 255,65 euroa liittyi tietosuojavaltuutettuun ja 908 571,80 euroa tietosuojaneuvostoon; kehottaa tietosuojavaltuutettua tutkimaan edelleen neuroverkkoteknisten konekäännösten käyttöä erityisten välineiden avulla sekä muita vaihtoehtoja yhdessä komission, käännöskeskuksen ja Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) kanssa;

Toimielinten välinen yhteistyö

51. panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu pystyi myös vuonna 2020 covid-19-pandemiasta huolimatta tarjoamaan monille unionin toimielimille useita koulutustilaisuuksia, joissa annettiin ohjeita siitä, miten yksilöiden henkilötietoja voidaan suojella;

52. arvostaa sitä, että tietosuojavaltuutettu on laatinut ohjeet tietosuojaa koskevasta vaikutustenarvioinnista; korostaa, että tietosuojavaltuutettu on seurannut helmikuussa 2020 tehdyn kyselytutkimuksen avulla, miten unionin toimielimet ovat käyttäneet tietosuojaa koskevaa vaikutustenarviointia asetuksen (EU) 2018/1725 voimaantulosta lähtien, ja heinäkuussa 2020 julkaistiin seurantakertomus;

53. on samaa mieltä siitä, että rajat ylittävien tietovirtojen vuoksi tietosuojaa on tarkasteltava maailmanlaajuisesti; katsoo, että tietosuojavaltuutetun aktiivinen osallistuminen erinäisillä kansainvälisillä areenoilla on ratkaisevan tärkeää hyvien käytäntöjen muotoilussa ja jakamisessa, ohjeiden vahvistamisessa ja kehittämisessä sekä johdonmukaisten ja yhtenäisten menettelyjen luomisessa tietosuojasääntöjä koskevan yhteisymmärryksen pohjalta; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu on aktiivinen jäsen maailmanlaajuisessa tietosuojakokouksessa (GPA) (aiemmin kansainvälinen tietosuoja- ja yksityisyydensuojavaltuutettujen konferenssi, ICDPPC);

54. kehottaa tietosuojavaltuutettua varmistamaan, että tietosuojavastaavien verkosto pysyy aktiivisena ja dynaamisena ja että se kokoontuu kahdesti vuodessa, jotta voidaan taata johdonmukaisuus ja yhteneväisyys tietosuojakysymysten käsittelyssä unionin toimielimissä;

55. on tietoinen siitä, että tietosuojavaltuutettu on täysjäsen tietosuojaneuvostossa, joka on yleisen tietosuoja-asetuksen nojalla perustettu riippumaton elin, joka edistää kansallisten tietosuojaviranomaisten välistä yhteistyötä tietosuojasääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi kaikkialla unionissa; ymmärtää, että yhteisymmärryspöytäkirjassa määritellään Euroopan tietosuojaneuvoston ja tietosuojavaltuutetun välisen yhteistyön ehdot siten, että tietosuojavaltuutettu on sekä jäsen että riippumattoman sihteeristön toteuttaja, joka tarjoaa hallinnollista ja logistista tukea, tekee analyyttistä työtä ja osallistuu tietosuojaneuvoston tehtäviin;

56. panee erityisesti merkille, että tietosuojaneuvoston sihteeristön oikeudellinen yksikkö laati yli 60 prosenttia tietosuojaneuvoston vuonna 2020 hyväksymistä suuntaviivoista, lausunnoista, suosituksista ja lausunnoista seuraavasti: 13 suuntaviivaa, 2 suositusta, 32 lausuntoa ja sen ensimmäinen sitova riitojenratkaisupäätös sekä oikeudellista neuvontaa; korostaa, että tietosuojavaltuutettu osallistui jokaiseen Euroopan tietosuojaneuvoston 27 täysistuntoon, jotka pidettiin vuonna 2020; huomauttaa, että suuri osa tietosuojaneuvoston työstä tehdään asiantuntija-alaryhmissä, joista kukin liittyy tiettyyn tietosuojaan liittyvään alaan, ja että tietosuojavaltuutettu osallistuu kaikkiin tietosuojaneuvoston asiantuntija-alaryhmiin ja toimii monissa asioissa yhteisesittelijänä tai johtavana esittelijänä;

57. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu hyväksyi yhdessä Euroopan tietosuojaneuvoston sihteeristön ja jäsenten kanssa 15. joulukuuta 2020 SPE:n eli asiantuntijatukireservin tehtävänmäärityksen ja että sen tarkoituksena on avustaa yhteisen edun kannalta merkittävien tutkinta- ja täytäntöönpanotoimien suorittamisessa ja lisätä kaikkien tietosuojaneuvoston jäsenten välistä yhteistyötä ja solidaarisuutta;

58. panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu antoi vuonna 2020 myös useita lausuntoja osana velvollisuuttaan neuvoa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa henkilötietojen suojaan vaikuttavissa lainsäädäntö- ja politiikka-aloitteissa;

59. panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan ero unionista vaikutti henkilötietojen siirtoon yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisalaan kuuluvilta organisaatioilta Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseville organisaatioille, ja suhtautuu näin ollen myönteisesti tietosuojavaltuutetun sidosryhmille antamiin ohjeisiin, joissa otetaan huomioon tällaisten siirtojen oikeudelliset vaikutukset unionin tietosuojaan; panee merkille, että tietosuojavaltuutettu ilmaisi lausunnossaan 14/2021 erinäisiä huolenaiheita, jotka komissio otti huomioon yleisen tietosuoja-asetuksen ja lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin tietosuojan riittävyyttä koskevissa päätöksissä Yhdistyneen kuningaskunnan osalta;

60. arvostaa tietosuojavaltuutetun ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) välistä yhteistyötä, jolla pyritään sisällyttämään tietosuojasäännöt EPPOn menettelyihin ja tietotekniikkajärjestelmiin, mikä on erittäin haastavaa, kun otetaan huomioon EPPOn monikerroksinen rakenne sekä EPPO-asetuksen ja kansallisten säännösten välinen vuorovaikutus, joka edellyttää koordinointia kansallisten tietosuojaviranomaisten kanssa;

61. panee lisäksi merkille, että vuoden 2019 lopussa tuli voimaan uusi Eurojustin henkilötietojen käsittelyä koskeva valvontakehys, jonka mukaan tietosuojavaltuutetun tehtävänä on valvoa, että Eurojust noudattaa sovellettavia unionin tietosuojasääntöjä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä tietosuojavaltuutetun ja Eurojustin vuoden 2020 aikana tekemää tiiviistä yhteistyötä;

62. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu teki tai muutti vuonna 2020 sekä toimielinten välisiä palvelutasosopimuksia että hallinnollisia sopimuksia komission palkkatoimiston, henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston, budjettipääosaston ja CERT-EU:n kanssa sekä teki uuden hallinnollisen sopimuksen parlamentin kolmen pääosaston (infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto, turvallisuusasioiden pääosasto ja henkilöstöasioiden pääosasto) kanssa kiinteistöistä, logistiikasta ja turvallisuuspalveluista;

63. korostaa unionin tuomioistuimen asiassa C-311/18 antaman tuomion (eli Schrems II -tuomion) merkitystä, koska sillä mitätöidään EU:n ja Yhdysvaltojen välinen Privacy Shield -henkilötietojärjestely; panee merkille tietosuojavaltuutetun roolin valvottaessa, että sitä noudatetaan tietosiirroissa, joita toteutetaan sopimussuhteiden yhteydessä Yhdysvaltoihin sijoittautuneiden organisaatioiden kanssa;

64. ilmaisee huolensa Europolin suorittamaa kansallisten lainvalvontaviranomaisten rikostutkinnan yhteydessä keräämien suurten tietoaineistojen käsittelyä koskevan tietosuojavaltuutetun tutkinnan tuloksesta; ymmärtää, että Europolin voimassa olevat menettelyt eivät antaneet riittävää varmuutta Europol-asetuksen noudattamisesta sen käsittelyn kohteena olevien rekisteröityjen ryhmien osalta, ja toteaa asetuksen muodostavan perustan tärkeiden rikostiedustelutietojen tuottamiselle; kehottaa tietosuojavaltuutettua tukemaan Europolia toimintasuunnitelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa, jotta havaittu sudenkuoppa voidaan hoitaa heikentämättä Europolin osallistumista petostentorjunnan infrastruktuuriin, jonka olennainen osa se on;

65. korostaa, että tietosuojavaltuutettu julkaisi 2. heinäkuuta 2020 julkisen asiakirjan, jossa esitetään yksityiskohtaisesti tietosuojavaltuutetun havainnot ja suositukset tutkinnasta Microsoftin tuotteiden ja palvelujen käytöstä unionin toimielimissä; huomauttaa, että nämä havainnot tukevat julkishallintojen pyrkimyksiä valvoa sitä, miten ja miksi henkilötietoja käsitellään, ja varmistaa tietosuojan riittävä taso tieto- ja viestintätekniikan palveluja hankittaessa, kuten tietosuojavaltuutetun digitaalista itsemääräämisoikeutta koskevassa strategisessa tavoitteessa todetaan;

Covid-19-pandemia

66. korostaa tietosuojavaltuutetun keskeistä roolia henkilötietojen ja yksityisyyden suojelemisessa, jotka ovat molemmat unionin perusoikeuksia, covid-19-pandemian yhteydessä, ja erityisesti pandemian aikana levinneiden lukuisten kontaktien jäljitys- ja varoitussovellusten tietosuojan noudattamista koskevan arvioinnin merkitystä ja vaikutusta; panee merkille, että tietosuojavaltuutetun työmäärä on kasvanut sen tavanomaisten tehtävien lisäksi, ja arvostaa sitä, että tietosuojavaltuutettu on varmistanut toiminnan jatkuvuuden ja myös lisännyt tuottavuuttaan muun muassa työnkulun digitalisoinnin ansiosta; panee tyytyväisenä merkille, että tietosuojavaltuutettu perusti erityisen covid-19-työryhmän käsittelemään kaikkia näitä pyyntöjä sekä valvontaa ja neuvontaa pandemian torjumiseksi käyttöön otettujen toimenpiteiden osalta (kontaktien jäljityssovellukset, lämpötilatarkastukset, rokotukset); huomauttaa, että vastauksena komission järjestämään kuulemiseen televiestintätietojen käytöstä covid-19-pandemian leviämisen seurannassa tietosuojavaltuutettu ehdotti maaliskuussa 2020, että keskitytään henkilötietojen keräämisen ja säilyttämisen minimointiin, tietojen anonymisointiin, tietoturvaan ja tietojen saatavuuteen, tietojen säilyttämisaikojen tarkoituksenmukaisuuteen sekä hajautettuun lähestymistapaan tietojen tallentamisessa ja käsittelyssä;

67. korostaa, että Euroopan tietosuojaneuvosto on painottanut, että on erittäin tärkeää varmistaa, että kaikki pandemiaan liittyvissä poikkeuksellisissa olosuhteissa toteutettavat toimenpiteet ovat välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja, mahdollisimman vähäisiä ja että niitä tarkistetaan säännöllisesti ja tosiasiallisesti ja että niistä tehdään tieteellinen arviointi; kehottaa tietosuojavaltuutettua arvioimaan jatkuvasti tilannetta, jotta voidaan puuttua kontaktien jäljityssovellusten kehittämiseen ja käyttöön liittyviin yksityisyyttä koskeviin riskeihin tai lieventää niitä;

68. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu tukeutui vuoden 2020 alussa toiminnan jatkuvuutta koskevaan suunnitelmaan, jonka joitakin osuuksia käytettiin ja mukautettiin covid-19-pandemian alkuvaiheessa; huomauttaa, että 10. maaliskuuta 2020 hyväksyttiin valmiussuunnitelma hallinnollista pandemiavalmiutta varten ja että alkavan pandemian torjumiseksi toteutettiin erityisiä toimenpiteitä;

69. panee merkille, että tietosuojavaltuutettu oli ensimmäinen unionin toimielin, joka hyväksyi 12. maaliskuuta 2020 etätyön kaikkiin henkilöstön jäseniin sovellettavana yleisenä järjestelynä mukauttamalla toiminnan jatkuvuutta koskevaa suunnitelmaa, ja korostaa, että toimielimessä ei ole ollut covid-19-tartuntoja työpaikalla; panee tyytyväisenä merkille, että hyväksytyistä kiireellisistä toimenpiteistä, erityisesti etätyön yleistämisestä (eli etätyöhön ei ole yksiköissä mitään kynnystä eikä rakenteellista ja satunnaista etätyötä erotella toisistaan), keskustellaan henkilöstökomitean kanssa ja että ne sisällytetään uuteen etätyötä koskevaan päätökseen, josta neuvotellaan parhaillaan ja jolla muutetaan asiasta 19. maaliskuuta 2019 tehtyä päätöstä;

70. kannustaa tietosuojavaltuutettua sisällyttämään sisäisen hallinnon strategiaan kaikki covid-19-pandemiasta saadut kokemukset, jotka koskevat toiminnan jatkuvuutta ja kriisinhallintaa, tietoteknistä reagointikykyä, organisaation häiriönsietokykyä, henkilöstöä koskevaa huolenpitovelvollisuutta, sisäisen viestinnän tehokkuutta ja työprosessien joustavuutta.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).