Luonnos TIEDONANTO JÄSENVALTIOILLE suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset

Luonnos

TIEDONANTO JÄSENVALTIOILLE

suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset

1. Euroopan yhteisöjen komissio hyväksyi 13. lokakuuta 1999 pitämässään kokouksessa luonnoksen yhteisön Equal-aloitteen suuntaviivoiksi. Aloitteen tavoitteena on torjua kaikenlaista työmarkkinoihin liittyvää syrjintää ja eriarvoisuutta kansainvälisen yhteistyön avulla. Equal-aloitteessa tarkastellaan myös turvapaikanhakijoiden yhteiskunnallista ja ammatillista integrointia (yleisasetuksen 20 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 2 kohdan toinen alakohta).

2. Yhteisö myöntää Equal-aloitteen nojalla tukea toiminnoille, joissa noudatetaan tässä tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja. Lisäksi toimintojen on sisällyttävä jäsenvaltioiden esittämiin ehdotuksiin, ja Euroopan yhteisöjen komission on hyväksyttävä ne osana yhteisön aloiteohjelmia.

I. YLEISET TAVOITTEET JA PERIAATTEET

3. Jäsenvaltioiden kansantalouksien yhä kiinteämpi keskinäinen riippuvuus oli perusteena työllisyyttä käsittelevän uuden osaston lisäämiselle Amsterdamin sopimukseen. Sopimuksessa määrätään yhteensovitetusta työllisyysstrategiasta ja työllisyyden suuntaviivoista, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon kansallisissa työllisyyspolitiikoissaan. Työllisyyden suuntaviivat - jotka perustuvat neljään pilariin: työllistettävyys, yrittäjyys, sopeutumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet - sekä niiden toteuttaminen jäsenvaltioiden kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa luovat puitteet taloudellisen tuen myöntämiselle EU:n tasolla ja erityisesti toimien yhteisrahoittamiselle rakennerahastoista.

4. Euroopan työllisyysstrategian tavoitteena on Euroopan työllisyysasteen huomattava ja kestävä lisääminen. Tavoitteen saavuttamisen kannalta on olennaista, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden taitoja ja työllistettävyyttä parannetaan. Myös työmarkkinoilla jo olevien henkilöiden ja erityisesti muutoksille alttiilla aloilla työskentelevien tarpeisiin on kiinnitettävä huomiota, jotta heidän taitonsa kehittyvät ja pysyvät ajan tasalla. Lisäksi on edistettävä yrittäjyyttä ja taattava naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että sekä työttömien että työssä käyvien osalta on ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden, syrjinnän ja syrjäytymisen torjumiseksi. Euroopan työllisyysstrategian täysimääräinen toteuttaminen edellyttää nyt hajautettuja toimintasuunnitelmia alueiden, paikallisviranomaisten, kaupunkien ja kuntien tasolla. Tavoitteena on siis synnyttää paikallista yhteistyötä. Tämä edellyttää sekä uusia lähestymistapoja (ja niiden testaamista) että (kansainvälisen yhteistyön) yhteisiä painopistealueita ja levittämismenetelmiä.

5. Komissio on tietoinen siitä huomattavasta lisäarvosta, joka voidaan saada yhteisön aloitteiden mukaisesta kansainvälisestä yhteistyöstä ja toiminnasta. Kyseessä on käytännön ilmentymä Amsterdamin sopimuksessa tarkoitetun "yhteisen edun" ajamisesta. Lisäksi käynnissä olevista yhteisön Employment- ja Adapt-aloitteista saadut kokemukset osoittavat, että kansainvälisyys saattaa tuottaa huomattavaa lisäarvoa hankkeiden toteuttajille, jotka saavat näin tietoja muiden vastaavissa tilanteissa olevien tahojen kokemuksista ja kannoista. Kansainvälinen yhteistyö voi johtaa myös huomattaviin toimintalinjojen innovaatioihin ja päättäjien välisen yhteistyön uudistumiseen. Komissio katsoo näiden syiden vuoksi, että kansainvälisyyden on oltava olennainen osa kaikkia Equal-aloitteesta rahoitettavia hankkeita.

6. Myös yhteisön nykyisten aloiteohjelmien toteuttamisesta voidaan johtaa hyödyllisiä päätelmiä. Ensimmäinen päätelmä koskee paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista toimintoihin. Viranomaisten osallistuminen varmistaa hankkeen toimintojen ja alueen kehitystarpeiden keskinäisen johdonmukaisuuden ja parantaa ennen kaikkia todennäköisyyttä siitä, että hankkeen tuloksia todella hyödynnetään läpäisyperiaatteella. Lisäksi nykyiset ohjelmat ovat osoittaneet, että yritysten vähäinen osallistuminen heikentää ohjelman toteuttamista. Riittämättömästä osallistumisesta on seurannut, että hyvätkään hankkeet eivät ole aina johtaneet todellisiin työllistymismahdollisuuksiin. Edelleen, vaikka pienten toteuttajien toiminnot ovat usein olleet positiivisia ja innovatiivisia, niiden etäisyys päätöksentekomenettelyistä on johtanut siihen, että tulosten hyödyntäminen läpäisyperiaatteella on epätodennäköistä. Komissio katsoo näin ollen, että Equal-aloitteesta tuettavien hankkeiden tyyppiä on muutettava. Employment- ja Adapt-aloitteista on tuettu yksittäisiä, pieniä ja vain yhden toimijakokonaisuuden toteuttamia hankkeita. Komissio ehdottaa, että Equal-aloitteen hankkeille vahvistetaan strategisempi perusta, jolla taataan pienten toteuttajien yhteistyön tehokkuus: Equal-hankkeiden valmistelun ja toteuttamisen olisi perustuttava paikallistasolla tai tietyllä toimialalla luotuihin kumppanuuksiin, ja hankkeissa mukana olevien kumppaneiden olisi edistettävä hyvien käytänteiden levittämistä.

7. Equal-aloitteessa pyritään siis hyödyntämään nykyisistä Employment- ja Adapt-ohjelmista saatuja kokemuksia. Equal toimii testauskeinona kehitettäessä ja levitettäessä uusia keinoja suunnitella työllisyyspolitiikkaa, jolla voidaan torjua kaikenlaista työmarkkinoilla esiintyvää, niin työhakijoihin kuin työntekijöihin kohdistuvaa syrjintää ja eriarvoisuutta. Turvapaikanhakijoiden erityistarpeita tarkastellaan heidän erityistilanteensa perusteella.

8. Equal-aloitteen yhteydessä kehitettyjä innovaatioita ja hyviä käytänteitä olisi levitettävä laajalti, ja ne olisi tarvittaessa sisällytettävä rakennerahastojen pääohjelmiin. Tämä edistää perustamissopimuksen 13 ja 337 artiklassa asetettujen tavoitteiden toteuttamista. Koska Equal sisältää tätä prosessia tukevia mekanismeja, se muodostaa työmarkkinoihin liittyvän osan yhteisön strategiassa (erityisesti sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjumiseksi. Equal täydentää muita asiaan liittyviä ja työmarkkinoita laajemmalle ulottuvia politiikkoja, välineitä ja toimia sekä varsinkin perustamissopimuksen 13 ja 137 artiklaan perustuvia erityissäädöksiä ja toimintaohjelmia. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat kyseisten toimintojen ja Equal-aloitteen yleisen johdonmukaisuuden ja täydentävyyden.

9. Jotta työmarkkinoiden avoimuutta voitaisiin edistää, Equal-aloite toteutetaan useilla erillisillä teema-aloilla, jotka määritellään suhteessa työllisyysstrategian neljään pilariin ja jäsenvaltioiden kanssa käytävien keskustelujen jälkeen. Teema-aloiksi valitaan alat, joiden osalta useat jäsenvaltiot katsovat, että yhteistyötä tarvitaan kansallisten politiikkojen tehostamiseksi ja työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi uusin keinoin. Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistetään soveltamalla kahta toisiaan täydentävää lähestymistapaa: sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistamista ja naisten asemaa parantavia erityistoimia. Naisten ja miesten yhtäläläisten mahdollisuuksien edistäminen on olennainen osa kaikkia neljää pilaria ja seuraavassa esitettäviä teema-aloja, ja tämän lisäksi sille on omistettu myös oma pilarinsa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tästä horisontaalisesta lähestymistavasta on etua ensisijaisesti niille, jotka ovat (sukupuoleeen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisia kohteita. Alustavat teema-alat [1], joita käytetään ensimmäisen tarjouspyynnön perustana, ovat seuraavat (ryhmittely työllisyyden suuntaviivojen rakenteen mukainen, muutokset mahdollisia):

[1] Teema-alojen luettelo on ohjeellinen, ja komissio vahvistaa lopullisen luettelon kuulemisjakson jälkeen.

Työllistettävyys

a. Työmarkkinoille pääsemisen ja paluun helpottaminen kaikille avointen työmarkkinoiden luomiseksi

b. Rasismin torjunta työpaikoilla

Yrittäjyys

c. Yritysten perustamisen mahdollistaminen

d. Työn laadun parantaminen sosiaalitaloudessa (kolmannella sektorilla)

Sopeutumiskyky

e. Integroitujen työpaikkakäytäntöjen ja ammatillisen jatkokoulutuksen kehittäminen

f. Tietoteknologian käyttöön ottaminen, muutosten ennakoiminen ja taitojen parantaminen

Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet

g. Työn organisaation uusien muotojen kehittäminen työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi

h. Sukupuolten välisen kuilun kaventaminen ja töiden perinteisen sukupuolijaottelun hälventäminen

10. Jäsenvaltioita kehotetaan Equal-aloitteen toteuttamista varten valitsemaan vähintään yksi teema-ala kustakin pilarista ja ottamaan huomioon suositukset, jotka komissio on antanut Euroopan työllisyysstrategian vahvistamisen yhteydessä. Jäsenvaltioiden on valittava kustakin pilarista yksi tai useampi teema-ala, jolla ne haluavat tehdä yhteistyötä; yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden määrä siis vaihtelee teemoittain. Lisäksi kansalliseen Equal-ehdotukseen on jatkuvasti sisällyttävä ainakin vähimmäistaso turvapaikanhakijoita koskevia toimintoja, jotka määritellään suhteessa ongelman laajuuteen kussakin jäsenvaltiossa.

11. Teema-alojen luetteloa voidaan tarkistaa kahden vuoden välein työmarkkina- ja työllisyystilanteen kehityksen mukaan. Komissio käynnistää tarvittavat kuulemiset ja tekee ylimääräisten teema-alojen vahvistamista koskevat ehdotukset. Työllisyyskomitea tarkastelee ehdotusta, minkä jälkeen se annetaan ESR-komitean hyväksyttäväksi.

12. Equal toimii edellä mainituilla teema-aloilla pääasiassa kehittämiskumppanuuksiksi kutsuttujen integroitujen hankkeiden kautta. Kehittämiskumppanuudet jaetaan maantieteellisiin ja toimialakohtaisiin kumppanuuksiin.

* Maantieteelliset kehittämiskumppanuudet tuovat yhteen alaa koskevat toimijat ja edut tietyllä maantieteellisellä alueella - esimerkkeinä paikallisviranomaisten toimivaltaan kuuluva alue tai työssäkäyntialue. Tavoitteena on koota pyrkimykset ja resurssit ja toteuttaa yhteisesti määritelty ja sovittu strategia, jolla vastataan johonkin huomattavaan ongelmaan kyseisellä maantieteellisellä alueella. Esimerkiksi seuraavat organisaatiot voivat osallistua: viranomaiset, tasa-arvoelimet, yksityisyritykset, työnantajajärjestöt, ammattiyhdistykset, koulutus- ja tukikeskukset, yliopistot ja korkeakoulut, julkisten työnvälityspalvelujen paikallistoimistot, kansalaisjärjestöt jne.

* Toimialakohtaiset kehittämiskumppanuudet toteutetaan tietyllä alalla, jolla kumppanien mielestä on ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden ja syrjinnän torjumiseksi. Kehittämiskumppanuuksiin voivat osallistua työnantajat ja ammattiyhdistykset, alan toimivaltaiset viranomaiset ja ministeriö, koulutus- ja kehittämislaitokset, kansalaisjärjestöt jne.

Jäsenvaltiot voivat valita jommankumman tai kummankin kumppanuusmuodon valitsemiensa teema-alojen tarkasteluun.

13. Equal-aloitteen nojalla myönnettävä rahoitus edellyttää aina kumppanuutta. Kehittämiskumppanuuteen osallistuvat tahot määrittelevät ja sopivat noudatettavan strategian ja sitä varten tarvittavat keinot. Kehittämiskumppanuudet käynnistävät kansainvälisen yhteistyön ja mekanismit hyvien käytänteiden levittämiseksi ja valtavirtaistamiseksi. Kansainvälisen yhteistyön kumppanuusaspektin painottaminen erottaa Equal-hankkeet Employment- ja Adapt- hankkeista ja rakennerahastojen pääohjelmista tuettavista hankkeista.

Turvapaikanhakijat

14. Turvapaikanhakijoiden asema unionissa on monimuotoinen. Turvapaikanhakijat voidaan jakaa seuraaviin kolmeen pääryhmään [2]:

[2] Pakolaiset eivät sisälly näihin ryhmiin, koska pitkäaikaisina asukkaina he voivat saada tukea tavanomaisten Equal-kehittämiskumppanuuksien kautta.

* hakijat, joiden hakemusta käsitellään parhaillaan asianomaisessa jäsenvaltiossa

* hakijat, jotka on hyväksytty humanitäärisen palautus- tai evakuointiohjelman tai väliaikaisen suojajärjestelyn nojalla

* hakijat, joille ei ole myönnetty pakolaisstatusta mutta jotka kuuluvat jonkinlaisen muun (täydentävän tai toissijaisen) suojan piiriin, koska he eivät voi palata kotimaahansa henkilökohtainen tilanteensa vuoksi.

15. Useimmissa jäsenvaltiossa (ensimmäisen ryhmän) turvapaikanhakijoiden pääsy työmarkkinoille on kielletty kokonaan tai sallittu ainoastaan tietyin tiukoin edellytyksin. Kahden jälkimmäisen hakijaryhmän osalta jäsenvaltiot ovat sen sijaan valmiimpia harkitsemaan hakijoiden päästämistä työmarkkinoille. Myös neuvosto katosi 26. huhtikuuta 1999 hyväksymässään yhteisessä kannassa, että kotimaahansa palautettaville turvapaikanhakijoille olisi toivottavaa antaa koulutusta, joka antaisi heille kotimaassa tarvittavia taitoja [3]. Tämä seikka on otettava huomion toteutettaessa turvapaikanhakijoita koskevaa Equal-aloitteen osaa.

[3] Yhteinen toiminta 26 päivältä huhtikuuta 1999, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, pakolaisten, siirtymään joutuneiden henkilöiden ja turvapaikanhakijoiden vastaanottoa ja vapaaehtoista paluuta koskevien käytännön tukihankkeiden ja -toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan luettuna hätäapu Kosovon äskeisten tapahtumien vuoksi paenneille henkilöille: EYVL L 114, 1.5.1999, s. 2; ks. 5 artiklan c alakohta.

16. Turvapaikanhakijoita koskeva toiminta voidaan suunnitella joko (poikkeuksellisesti) toimialakohtaiseksi kehittämiskumppanuudeksi (eli kansalliseksi kumppanuushankkeeksi, johon osallistuvat osapuolet tukevat turvapaikanhakijoiden sosiaalista ja ammatillista integroitumista) tai maantieteelliseksi kehittämiskumppanuudeksi alueella, jossa on paljon turvapaikanhakijoita. Kumppanuuden, strategian ja toiminnan olisi oltava samankaltaista kuin muissakin Equal-aloitteen nojalla toteutettavissa kehittämiskumppanuuksissa.

Alueellinen kattavuus ja lopulliset edunsaajat

17. Equal-aloitetta sovelletaan koko Euroopan unionin alueella. Equal-aloitteesta tuettaviin kehittämiskumppanuuksiin on sisällyttävä kansainvälistä yhteistyötä vähintään yhden muusta jäsenvaltiosta peräisin olevan ja Equal-rahoitukseen kelpoisen kehittämiskumppanin kanssa. Lisäksi kumppanuuksiin voi sisältyä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden samankaltaisten hankkeiden kanssa, jos kyseisiä hankkeita tuetaan Phare-, Tacis- tai Meda-ohjelmasta.

18. Equal-aloitteen mukaiset lopulliset edunsaajat ovat edellä 12 kohdassa kuvattuja kehittämiskumppanuuksia. Jokaisessa kumppanuudessa on yhteisesti nimettävä se kumppani, joka huolehtii julkisen rahoituksen hallinnoinnista ja tilinpidosta.

II. EQUAL-ALOITTEESEEN KUULUVAT TOIMINNOT

19. Tämän tiedonannon I osassa esitetään Equal-aloitteen yleiset tavoitteet ja teema-alat. Tässä osassa vahvistetaan osat, joita komissio odottaa käsiteltävän jäsenvaltioiden esittämissä ohjelmaehdotuksissa, ja selvitetään kehittämiskumppanuuksien valmistelu- ja kehittämisprosessia.

20. Jokainen jäsenvaltio esittää suunnitelmaehdotuksen yhteisön aloiteohjelmaksi. Komissio hyväksyy yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muodossa esitetyn aloiteohjelmaehdotuksen yleisasetuksen 19 artiklan mukaisesti (lisätietoja ohjelmoinnista jäljempänä osassa IV). Ohjelmaehdotuksen ensisijaisten painopistealueiden on sisällyttävä edellä 9 kohdassa esitettyyn luetteloon.

21. Nykyisistä yhteisön aloiteohjelmista saadut kokemukset osoittavat, että lisäarvon luomiseen tarvitaan kolmea eri toimintotyyppiä. Komissio edellyttää, että nämä toiminnot tai saman tuloksen takaavat vastaavat toimet sisältyvät kaikkiin yhteisön aloiteohjelmiin. Toiminnot ovat seuraavat:

Toiminto 1: kehittämiskumppanuuden ja kansainvälisen yhteistyön käynnistäminen

Toiminto 2: kehittämiskumppanuuksien työohjelmien täytäntöönpano

Toiminto 3: temaattiset verkostot, hyvien käytänteiden levittäminen ja kansalliseen politiikkaan vaikuttaminen.

Jokaisen toiminnon toteuttamisessa saatetaan tarvita teknistä apua.

Toiminto 1 : (alueellisen tai toimialakohtaisen) kehittämiskumppanuuden ja kansainvälisen yhteistyön käynnistäminen

22. Tämän toiminnon tavoitteena on helpottaa kestävien ja tehokkaiden kehittämiskumppanuuksien luomista tai vakiinnuttamista ja antaa kansainväliselle yhteistyölle todellista lisäarvoa. Valinta perustuu hakemuksiin, joihin sisältyy useiden organisaatioiden (kehittämiskumppanuuden vireillepanijoiden) yhteisesti esittämä työohjelmaluonnos, jossa esitetään ehdotukset käsiteltävästä ongelmasta, toteutettavista toiminnoista, ja kehittämiskumppanuuteen osallistuvista tahoista sekä arvio siitä, mitä kansainvälisen yhteistyön odotetaan antavan. Kehittämiskumppanuuksien vireillepanijoille annetaan tietty määräaika ja tietyt määrärahat yhteisesti sovittavan strategian laatimiseksi sekä kehittämiskumppanuuksia ja kansainvälistä yhteistyötä koskevien sopimusten tekemiseksi (katso jäljempänä 28-30 kohta).

23. Hallintoviranomainen päättää toiminnon keston, joka ei normaalisti saisi ylittää kuutta kuukautta.

24. Kehittämiskumppanuuden valintamenettelyt ja yhteisön aloiteohjelman talouden ja hallinnon hoitaminen kuuluvat yksinomaan aloiteohjelman valvontakomitean kanssa yhteistyössä toimivan hallintoviranomaisen toimivaltaan. Hylätyille hakijoille olisi perusteltava hylkäämisen syyt.

25. Kussakin kehittämiskumppanuudessa sovitaan suhteessa valittuun teemaan ja alueeseen/toimialaan strategiasta, jolla arvioidaan työmarkkinoilta syrjäytymisen, syrjinnän ja eriarvoisuuden nykytilaa, tarkastetaan tähän mennessä erityisesti Employment- ja Adapt-aloitteiden yhteydessä toteutettu toiminta, kartoitetaan ja sovitaan yhteiset tavoitteet sekä arvioidaan toimintamahdollisuuksia.

Valinnan suuntaviivat

26. Komissio edellyttää, että seuraavat valinnan suuntaviivat otetaan huomioon suunnitelmaan sisällytettävässä yhteisön aloiteohjelman toteuttamista koskevassa osassa (katso kohta 51):

* Innovaatiot: innovatiivisuutta olisi arvioitava suhteessa menetelmiin, välineisiin ja toteuttamisprosesseihin, joita käytetään kehittämiskumppanuuksiin osallistujien tahojen teema-alalla ja verrattuna alueen tai toimialan tavanomaisiin käytäntöihin ja kansallisista tai alueellisista rakennerahastojen ohjelmista myönnettyyn tukeen. Employment- ja Adapt-aloitteiden "strategisia tuloksia" [4] käytetään viiteaineistona.

[4] Employment- ja Adapt-aloitteiden strategisia tuloksia käsittelevä asiakirja julkaistaan vuoden 1999 lopulla ja saatetaan ajan tasalle vuonna 2000.

* Integroitu lähestymistapa: olisi arvioitava kehittämiskumppanuuden kykyä tarkastella käsiteltävän ongelman moniulotteisuutta, sen kykyä määritellä ennaltaehkäisevästi tekijät, jotka aiheuttavat eriarvoisuutta ja syrjintää, sekä sen kykyä toteuttaa sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen.

* Valmiuksien parantaminen: toimintojen toteuttamiseen osallistuvien tahojen on osallistuttava päätöksentekoprosessiin kussakin kehittämiskumppanuudessa. Myönteisesti suhtaudutaan myös avunantotoimiin osallistuvien tahojen aktiiviseen osallistumiseen.

27. Toiminnon 1 lopussa kehittämiskumppanuuden on kyettävä osittamaan kehittämiskumppanuussopimuksessa, että:

* On laadittu yksityiskohtainen työohjelma, jonka liitteenä on toteuttamiskelpoinen talousarvio.

* Kehittämiskumppanuuteen osallistuvat kaikki kattavan ja tehokkaan lähestymistavan edellyttämät tahot.

* Kehittämiskumppanuuden osallistujat ovat sitoutuneita pitkäaikaiseen yhteistyöhön työohjelman toteuttamiseksi.

* Kehittämiskumppanuudessa on sovittu kunkin osallistujan roolista ja osallistumisesta sekä kumppanuuden hallintoa koskevista järjestelyistä.

* Kehittämiskumppanuuteen osallistuvista tahoista on koottu ohjausryhmä hallinnoimaan strategiaa ja sen toteuttamista.

* Kehittämiskumppanuudessa on vahvistettu menettelyt ja mekanismit sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien tehokasta valtavirtaistamista varten.

* Kehittämiskumppanuudessa on vahvistettu kumppanielin tai -organisaatio, joka hallinnoi Equal-aloitteen nojalla saatavaa taloudellista tukea (katso edellä 18 kohta).

* Kehittämiskumppanuudessa on suunniteltu mekanismi jatkuvaa arviointia, tulosten analysointia sekä kehittämiskumppanuutta koskevien tietojen esittämistä varten.

Kansainvälinen yhteistyö

28. Kehittämiskumppanuuksien on löydettävä vähintään yksi samoja etuja ajava kumppani jostakin toisesta jäsenvaltioista. Näin voidaan neuvotella yhteisistä tavoitteista, yhteisestä työohjelmasta ja kansainvälisen yhteistyön mekanismeista. Komissio avustaa tässä prosessissa ja varmistaa, että Employment- ja Adapt-aloitteiden aikana kehitetyt kumppaninetsintätietokannat saatetaan ajan tasalle ja otetaan käyttöön Equal-kumppaneiden yhteistyön helpottamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa.

29. Yhteistyö olisi pääsääntöisesti käynnistettävä jäsenvaltioiden valitsemien ja mieluiten samalla teema-alalla toimivien kehittämiskumppanien kesken. Yhteistyötä voidaan myös laajentaa muihin samantapaisiin hankkeisiin, joita tuetaan jossakin EU:n ulkopuolisessa maassa Phare-, Tacis- tai Meda-ohjelman nojalla. Yhteisön aloiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa voidaan kuitenkin tehdä joitakin poikkeuksia tästä yleissäännöstä edellyttäen, että Equal-ohjelman ulkopuolisten kumppanien kanssa tehtävästä yhteistyöstä potentiaalisesti saatava lisäarvo on tarkoin tiedossa ja että mukana olevat kumppanit osoittavat kykenevänsä kattamaan yhteistyöstä niille aiheutuvat kustannukset.

30. Toiminnon 1 lopussa kehittämiskumppanuuden olisi kyettävä osoittamaan kansainvälisessä yhteistyösopimuksessa, että se on:

* laatinut kansainvälisen työohjelman sekä talousarvion, jossa eritellään toiminnot, jotka kukin kumppani toteuttaa (tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtaminen, kohderyhmien, promoottorien ja kumppanuuksien hallinnoijien vierailut ja vaihto, yhteiset työryhmät, seminaarit, yhteinen tuotekehittely, palvelut, menetelmät);

* eritellyt kehittämiskumppanuuksiin osallistuvien tahojen roolit ja yhteiset päätöksentekomenettelyt;

* suunnitellut menetelmät yhteisten toimintojen valvontaa ja arviointia varten.

31. Yhteisön aloiteohjelmassa määritellään toiminnot, jotka voivat saada taloudellista tukea toiminnon 1 nojalla. Tällaisia toimintoja ovat muun muassa:

* kehittämiskumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon tarvittavat toiminnot (alueella tai toimialalla), esimerkiksi toimintakustannukset, kokoukset, matkat, perustarkastukset;

* kansainvälisen yhteistyösopimuksen täytäntöönpanoon tarvittavat toiminnot (matkat, kokoukset, kääntäminen).

32. Jokainen yhteisön aloiteohjelma ehdottaa budjettikattoa tuelle, jota maksetaan toiminnon 1 nojalla kehittämiskumppanuuksien käynnistäjille. Komissio katsoo, että toiminto 1 voi vastata enintään kolmea prosenttia käytettävissä olevista varoista.

Toiminto 2: Kehittämiskumppanuuksien työohjelmien toteuttaminen

33. Jotta valinta voitaisiin vahvistaa ja työohjelma toteuttaa toiminnossa 2, jokaisen kehittämiskumppanuuden on esitettävä kehittämiskumppanuussopimus ja kansainvälinen kumppanuussopimus osoittaakseen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

* Avoimuus: Kehittämiskumppanuuden on osoitettava tarvittavan yhteisrahoituksen saatavuus. Kehittämiskumppanuuden osapuolten on myös hyväksyttävä, että saadut tulokset (tuotteet, välineet, menetelmät jne.) ovat julkista omaisuutta.

* Edustettavuus: Kehittämiskumppanuuden on kyettävä osoittamaan kykynsä saada mukaan erilaisia julkishallinnon toimijoita (paikallis- ja alueviranomaiset sekä työllisyyspalvelut mukaan lukien), yksityisen sektorin edustajia (työantajia ja ammattiyhdistysliikkeitä) sekä kansalaisjärjestöjä. Erityistä huomiota kiinnitetään syrjinnän ja eriarvoisuuden kohteeksi joutuneiden tahojen osallistumiseen.

* Yhteistyöhenki: Kehittämiskumppanuuden on osoitettava kykynsä ja halukkuutensa osallistua ylikansalliseen yhteistyöhön. Lisäksi kehittämiskumppanuuden on varauduttava toimimaan aktiivisessa yhteistyössä kansallisissa ja EU:n tasolla toteutettavissa toiminnoissa, jotka koskevat verkottumista, tulosten levittämistä ja politiikkojen valtavirtaistamista ja jotka organisoidaan yhdessä hallintoviranomaisen ja teemaryhmäkohtaisten kehittämiskumppanuuksien kanssa.

34. Mikäli edellytykset täyttyvät, hallintoviranomainen vahvistaa kumppanuutta koskevan alustavan valinnan ja ilmoittaa kumppanuudelle sen työohjelman toteuttamiseen varatun monivuotisen talousarvion.

35. Työohjelma kattaa alussa yleensä ajanjakson, jonka pituus on 18 kuukaudesta kolmeen vuoteen. Jos jakson pidentäminen on perusteltua saatujen tulosten nojalla (esimerkiksi silloin, kun toteutettavat toiminnot koskevat erityisen monimutkaisia prosesseja), jatkotukea voidaan myöntää ja kehittämiskumppanuuden rahoitusjaksoa pidentää.

36. Toimintojen kelpoisuuden osalta sovelletaan tavanomaisia ESR:n kelpoisuussääntöjä (katso ESR-asetuksen 3 artikla [5]). Jotta suunnitelluissa toiminnoissa saavutettaisiin maksimaalinen tehokkuus, yhteisön aloiteohjelmassa voidaan kuitenkin katsoa kelpoisiksi myös toimintoja, jotka normaalisti olisivat tukikelpoisia EAKR:n, EMOTR:n ohjausosaston tai KOR:n sääntöjen nojalla ja erityisesti paikallisen kehittämisen osalta. On tarkistettava, että kehittämiskumppanuuksien toiminnat ovat yhteensopivia perustamissopimuksen määräysten ja erityisesti valtiontukia koskevien määräysten kanssa. Toiminnoista on tarvittaessa tehtävä 88 artiklan 3 kohdan mukaiset ilmoitukset.

[5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o1262/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta (EYVL L 161, 26.6.1999).

Toiminto 3: Temaattiset verkostot, hyvien käytänteiden levittäminen ja kansalliseen politiikkaan vaikuttaminen

37. Yhteisön aloiteohjelmaa koskevaan ehdotukseen on sisällyttävä erillinen toiminto Equal-aloitetta koskeville temaattisille verkostoille, hyvien käytänteiden levittämiselle ja valtavirtaistamiselle. Kaikki kehittämiskumppanuudet ovat velvollisia osallistumaan tähän toimintoon, jotta päästäisiin Equal-aloitteen tavoitteena olevaan valtavirtaistamiseen. Hallintoviranomainen järjestää toiminnon siten, että sen vaikutukset kohdistuvat työmarkkina- ja työllisyyspolitiikkaan. Päätöksentekijät ja erityisesti työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien laatijat ja rakennerahastojen pääohjelmien hallinnoijat osallistuvat tiiviisti tähän toimintoon. Lisäksi yhteisön aloiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa on taattava järjestelmällinen tietojenvaihto Equal-aloitteen ja ESR:n pääohjelmien valvontakomiteoiden välillä.

38. Jotta voitaisiin taata johdonmukainen horisontaalinen ja vertikaalinen valtavirtaistaminen paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden on perustettava valtavirtaistamista koskeva koordinointimekanismi. Mekanismin toteuttajina voisivat olla esimerkiksi ohjauskomiteat, joiden puheenjohtajina toimisivat yhteisön aloiteohjelman kunkin teema-alan hallintoviranomaiset ja joissa jäseninä olisivat kunkin kehittämiskumppanuuden edustajat. Yhteisön aloiteohjelma määrittelee toteutettavien toimintojen muodot, joiden on yleensä katettava:

* kehittämiskumppanuuksien temaattiset verkostot parhaiden käytänteiden esikuva-analyysiä (benchmarking) varten ja erityisesti suhteessa (sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan) syrjinnän ja eriarvoisuuden pääasiallisiin ilmenemismuotoihin.

* hyvien käytänteiden levittäminen kyseessä olevan jäsenvaltioiden muille alueille ja toimialoille heti levittämisen mahdollistuttua (eli toiminnon 1 lopussa)

* mekanismit, joilla varmistetaan vaikutusten kohdistaminen kansalliseen työllisyyspolitiikkaan ja Euroopan työllisyysstrategiaan erityisesti työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman sisällön ja täytäntöönpanon sekä sille rakennerahastoista myönnettävän rahoituksen osalta.

39. Kehittämiskumppanuudet toteuttavat tavallisesti nämä toiminnot, ja ne toimivat tällöin joko yksin tai ryhmissä erityisasiantuntemuksensa ja todennetun kapasiteettinsa mukaan. Kyseiset kehittämiskumppanuudet saavat tätä varten lisärahoitusta.

Toiminto 4 : Tekninen apu

40. Toimintojen 1 ja 3 toteuttamiseen on saatavissa teknistä apua, jonka talousarvio ei saa ylittää viittä prosenttia yhteisön aloiteohjelmalle myönnetyn ESR-yhteisrahoituksen kokonaismäärästä. Teknistä apua käytetään erityisesti:

* kumppanuuden vakiinnuttamisen edistämiseen ja kansainvälisten yhteistyökumppanien etsintään (toiminto 1);

* kokemusten, tulosten ja kehittämiskumppanuuksien vuosikertomusten keräämiseen ja laatimiseen sekä käsittelemiseen ja levittämiseen (toiminto 2);

* temaattisten verkostojen ja horisontaalisten levittämistoiminnan sekä vaikutusmekanismien laatimisen tukemiseen (toiminto 3);

* varmistamaan, että muut jäsenvaltiot ja komissio saavat tietoonsa kaikki asiaan liittyvät tiedot (katso kohta III - Toiminta Euroopan unionin tasolla).

41. Teknistä apua saa myös toimintojen valvontaan, tarkastamiseen ja arviointiin yhteisön aloiteohjelman tasolla.

42. Teknisen avun toiminnoista järjestetään normaalit tarjouskilpailumenettelyt, ja ne annetaan hallintoviranomaisesta erillään olevien organisaatioiden toteutettavaksi.

III. TOIMENPITEET EUROOPAN UNIONIN TASOLLA

Vaikuttaminen Euroopan unionin tasolla: Equal-aloite ja Euroopan työllisyysstrategia

43. Equal-aloitteen tarkoituksena on toimia testauskeinona uudenlaisen työllisyyspolitiikan kehittämisessä ja edistämisessä. Tämä edellyttää jäsenvaltioiden strategisia yhteistyöjärjestelmiä, joiden avulla voidaan hyödyntää eri puolilla Euroopan unionia kartoitettujen parhaiden käytänteiden vaikutuksia. Komissio tukee tätä prosessia kolmenlaisilla toimilla:

* teema-alakohtainen arviointi Euroopan unionin tasolla

* kausittainen arviointi siitä, millaista lisäarvoa Equal-aloite on tuonut kansallisiin toimintasuunnitelmiin nähden

* keskustelufoorumien perustaminen Euroopan unionin tasolla.

Teema-alakohtainen arviointi

44. Komissio järjestää parhaiden käytäntöjen vertailemiseksi useita aihekohtaisia arviointeja kehittämiskumppanuuksien kanssa kutakin Equal-alaa varten (katso kohta 9). Arvioinnissa otetaan huomioon kansallisten teemaverkkojen tulokset.

Tulokset tiivistetään ja julkistetaan. Niillä täydennetään työllisyysstrategian yhteydessä tehtäviä politiikan vertaisarviointeja, Euroopan unionin tasolla tehtäviä arviointeja sekä levitys- ja tiedonvaihtotoimia, joita on suunniteltu perustamissopimuksen 13 artiklan (syrjinnän torjuminen) ja 137 artiklan (yhteiskunnallisen syrjinnän torjuminen) mukaisissa yhteisön ohjelmissa. Liittymistä valmistelevat maat osallistuvat tuloksia koskevaan keskusteluun ja niiden hyödyntämiseen.

Kausittaiset arvioinnit - Equal-aloite ja työllisyyttä koskevat kansalliset toimintaohjelmat

45. Komissio luo Equal-aloitteeseen liittyvistä parhaista käytänteistä (menetelmät, menettelyt, prosessit, välineet jne.) tietokannan kussakin jäsenvaltiossa toiminnon 3 yhteydessä toteutettujen toimien perusteella. Tietokantaa varten kerättyjä tietoja hyödynnetään kausittaisissa arvioinneissa, joissa tarkastellaan kansallisten toimintaohjelmien tosiasiallista ja potentiaalista vaikutusta. Erityisesti kiinnitetään huomiota siihen, miten niiden avulla voidaan torjua syrjintää ja eriarvoisuutta työmarkkinoilla. Tämä arviointi annetaan tiedoksi varsinaiselle Euroopan sosiaalirahastolle ja muiden rakennerahastojen seurantakomiteoille.

Keskustelufoorumit

46. Keskustelufoorumeita perustetaan lisää, mutta useita on jo toiminnassa:

* työllisyyskomitea pidetään ajan tasalla tuloksista ja aihekohtaisista arvioinneista

* Euroopan sosiaalirahaston komitea osallistuu toimintaan yleisasetuksen 49 artiklan säännösten ja kyseisen artiklan 2 kohdassa määritettyjen valtuuksien mukaisesti

* vuosittain järjestetään Equal-aloitetta koskeva keskustelufoorumi kansalaisjärjestöfoorumin kanssa, jotta voidaan keskustella alalla toimivien järjestöjen kanssa ja saada niiltä palautetta

* komissio järjestää pyyntöjen mukaisesti useita kokouksia, joissa keskitytään Equal-aloitteeseen liittyviin erityisaiheisiin tai parhaiden käytänteiden siirtämiseen ehdokasmaihin.

47. Komissio antaa teknisen avun toimiston välityksellä joitakin tehtäviä (tietojen keräys ja käsittely, interaktiivisen tietokannan perustaminen, alakohtaisen arvioinnin johtaminen, seminaarien ja tiettyjen keskustelufoorumien järjestäminen) ulkopuolisten palveluntarjoajien suoritettavaksi komission valvonnan alaisena. Tätä varten julkaistaan tarjouspyyntö Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio myöntää täysrahoituksen tehtävien toteuttamisesta aiheutuville kustannuksille.

IV OHJELMIEN SUUNNITTELEMINEN, ESITTÄMINEN JA HYVÄKSYMINEN

48. Jäsenvaltioiden varaamat ohjeelliset rahoitusmäärät hyväksytetään komissiolla, ja tämän perusteella jäsenvaltiot ehdottavat luonnosta Equal-aloiteohjelmaksi, joka kattaa jäsenvaltion koko alueen. Ehdotus tehdään yleisasetuksen 16 artiklan mukaisen suunnitelman muodossa. Aloiteohjelmaehdotuksen laativat asiasta vastaavat viranomaiset, ja työhön osallistuvat tarpeen mukaan myös paikallis- ja alueviranomaiset, tasa-arvoelimet sekä kansalaisjärjestöt. Ehdotuksessa keskitytään edellä kohdassa 9 lueteltuihin teema-aloihin. Mikäli komissio on antanut jäsenvaltiolle asiaan liittyviä teemakohtaisia suosituksia Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä, suositukset olisi otettava huomioon painopistealueiden valinnassa. Jäsenvaltioiden on rakennerahastoista annetun yleisasetuksen (1 artiklan), Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen (2 artiklan c alakohdan) ja työllisyyden eurooppalaisten suuntaviivojen mukaisesti sisällytettävä sukupuolten yhtäläisten mahdollisuuksien valtavirtaistaminen kuhunkin teema-alaan. Tämä edellyttää kattavaa valtavirtaistamisstrategiaa ja sen tehokkaan toiminnan mahdollistavia rakenteita ja mekanismeja. Jäsenvaltioiden on otettava sukupuolinäkökohdat huomioon Equal-aloitteen vaiheiden suunnittelussa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa.

49. Jäsenvaltion esittämään aloiteohjelmaehdotukseen on sisällyttävä:

* kuvaus työmarkkinoilla tällä hetkellä ilmenevästä syrjinnästä ja eriarvoisuudesta sekä turvapaikanhakijoiden tilanteesta

* kuvaus aloiteohjelman suhteesta kansallisiin toimintasuunnitelmiin poliittisessa viitekehyksessä (yleisasetuksen 1 artiklan 3 kohta)

* ennakkoarviointi sosioekonomisesta tilanteesta ja miesten ja naisten välisestä tasa-arvosta yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti

* kuvaus strategiasta Equal-aloitteen toteuttamiseksi. Tämän on perustuttava kohdassa 9 esitettyjen painopistealueiden valintaan (vähintään yksi jokaisesta pilarista). Tarvittaessa on laadittava erillinen osa turvapaikanhakijoita koskevista toimista (katso kohdat 14-16 edellä). Valittuja painopistealueita voidaan tarkistaa vuoden 2000 jälkeen, kuten kohdassa 11 on kuvattu. Osassa II esitetyt toimet voivat olla näiden tavoitteiden mukaisia toimenpiteitä.

50. Kutakin painopistealuetta varten aloiteohjelmaehdotuksessa on esitettävä

* erityistavoitteet, myös määrällisesti, silloin kun se on mahdollista

* arviointi odotettavista vaikutuksista, mukaan luettuna sosioekonominen tilanne paikallisella tai toimialakohtaisella tasolla sekä naisten ja miesten välinen tasa-arvo yleisasetuksen 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti

* kuvaus toimista ja menetelmistä, joilla varmistetaan sukupuolten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan lähestymistavan tehokas valtavirtaistaminen

* selvitys ohjelmointiprosessista, mukaan luettuna kumppaneiden kanssa käytäviä neuvotteluja koskevat järjestelyt sekä neuvottelujen tulokset

* tiivistelmä suunnitelluista toimenpiteistä painopistealueilla, mukaan luettuna tiedot, joita tarvitaan tarkistettaessa yhteensopivuutta perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa

* lyhyt kuvaus teknisestä tuesta, jota aloiteohjelman toteuttaminen todennäköisesti edellyttää

* alustava rahoitussuunnitelma, jossa määritetään yleisasetuksen 28 ja 29 artiklan mukaisesti kutakin painopistealuetta varten Euroopan sosiaalirahastosta todennäköisesti rahoitettava osuus sekä tähän liittyvä käytettävissä olevan julkisen tai vastaavan rahoituksen sekä arvioidun yksityisen rahoituksen määrä

* selvitys siitä, missä määrin kutakin painopistealuetta varten ehdotetut toimet ovat sellaisia, jotka todennäköisesti voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä. Tämän tarkoituksena on, että komissio voi varautua asianmukaisesti tehdessään päätöstä yleisasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesta aloiteohjelmaehdotuksesta

51. Yhteisön aloiteohjelmaa koskevat täytäntöönpanosäännökset on määriteltävä, mukaan luettuina

* yleisasetuksen 9 artiklan mukaisen hallintoviranomaisen (ja maksuviranomaisen) nimeäminen; hallintoviranomaisella on yleisvastuu yhteisön aloiteohjelman hallinnasta

* yhteisön aloiteohjelman seurantakomitea yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti (katso kohta 55)

* vuosina 2000, 2002 ja 2004 julkaistavien hankepyyntöjen järjestelmä (tiedottaminen ja valintaperusteet, valintakomitean kokoonpano, mahdolliset valitusmenettelyt)

* kuvaus yhteisön aloiteohjelman hallintamenettelyistä, mukaan luettuina rahoitusvirrat, lopullisten edunsaajien kanssa tehtävät sopimukset ja yleiskattavien tukien myöntäminen kehittämiskumppanuuksille yleisasetuksen 27 artiklan mukaisesti

* kansalliset järjestelmät kehittämiskumppanuuksien aihekohtaista verkottumista, levittämistä ja valtavirtaistamista varten (toiminto 3) sekä menettelyt eri tahojen edustajien osallistumista varten (muut ministeriöt, paikallis- ja alueviranomaiset, tasa-arvoelimet, työmarkkinaosapuolet ja alalla toimivat kansalaisjärjestöjen verkot)

* kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä, mukaan luettuina tieto- ja indikaattorijärjestelmät sekä kansallinen arviointijärjestelmä, joka toteutetaan yleisasetuksen 36 ja 42 artiklan mukaisesti

* kuvaus yhteisön aloiteohjelman auditointiin ja varainhoidon valvontaan liittyvistä järjestelmistä ja menetelmistä; kuvauksessa on eriteltävä varainhoidon valvontaan liittyvät velvollisuudet yleisasetuksen 38 ja 39 artiklan sekä varainhoidon valvontaa koskevan asetuksen N:o 2064/97 11 artiklan mukaisesti; erityistä huomiota on kiinnitettävä järjestelmiin, joilla estetään se, että samat toimet saavat rahoitusta sekä Equal-aloitteesta että muista Euroopan unionin rahoituslähteistä

* tiedot resursseista, joita tarvitaan suunnittelun, valvonnan ja arvioinnin tukemiseen, mukaan luettuna toimintoon 4 liittyvät toimet (katso kohdat 40-42).

52. Jäsenvaltioiden olisi jätettävä luonnokset yhteisön aloiteohjelmiksi komissiolle neljän kuukauden kuluessa näiden ohjeiden lopullisesta hyväksymisestä. Komissio hyväksyy kunkin aloiteohjelman päätöksellä, jossa vahvistetaan Euroopan sosiaalirahaston tuen myöntäminen kullekin aloiteohjelmaan sisältyvälle painopistealueelle. Komissio voi myös myöntyä siihen, että yleiskattavaa tukea koskevia menettelyjä sovelletaan myös ohjelman osiin, mikäli kyseinen jäsenvaltio sitä pyytää (yleisasetuksen 27 artikla).

53. Kuhunkin yhteisön aloiteohjelmaan liitetään ohjelma-asiakirjan täydennys, joka määritetään yleisasetuksen 9 artiklan m kohdassa ja kuvataan 18 artiklan 3 kohdassa. Se sisältää erityisesti

* yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteiden sisällöstä, mukaan luettuina ennakkoarviointi ja vastaavat seurantaindikaattorit

* rahoitussuunnitelma jokaista toimenpidettä varten; rahoitussuunnitelman on oltava yhdenmukainen yhteisön aloiteohjelman rahoitussuunnitelman kanssa ja sisällettävä kuvaus toimenpiteiden yhteisrahoitusjärjestelyistä

* toimenpiteet, joilla varmistetaan julkisuus.

54. Ohjelma-asiakirjan täydennys lähetetään komissiolle viimeistään kolme kuukautta sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen yhteisön aloite-ohjelman hyväksymisestä. Suositeltavaa olisi lähettää täydennys samaan aikaan kuin yhteisön aloiteohjelmaa koskeva ehdotus, sillä se nopeuttaisi täytäntöönpanoprosessia. Ohjelma-asiakirjan täydennyksen suunnittelussa on noudatettava samoja menettelyjä kuin yhteisön aloite-ohjelman suunnittelussa.

IV. KANSALLISTEN OHJELMIEN SEURANTA JA ARVIOINTI

Seuranta

55. Equal-seurantakomiteat perustetaan yleisasetuksen 35 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioita kehotetaan edistämään naisten ja miesten tasavertaista osallistumista seurantakomiteaan. Lisäksi komitean jäsenten on edustettava laajasti eri tahoja.

Kussakin aloiteohjelmassa on esitettävä erityiset seurantajärjestelyt ja -indikaattorit yleisasetuksen 36 ja 42 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon seurannasta ja arvioinnista annetut komission ohjeet.

Arviointi

56. Komission ja jäsenvaltioiden välillä sovittavien menettelyjen mukaisesti kaikissa kehittämiskumppanuuksissa on tuotettava tietty määrä tietynlaisia tietoja joka vuosi ja toimitettava ne seurantakomitealle. Yhteisön aloiteohjelman arvioija käyttää tietoja arvioidessaan aloiteohjelman edistymistä, menetelmiin liittyvää innovaatiota ja sitä, miten tuloksia voidaan valtavirtaistaa. Lisäksi tiedot muodostavan perustan kausittaisille arvioinnille, jota komissio koordinoi (katso kohta 45).

57. Väliarviointi käynnistetään yhteisön aloiteohjelman tasolla, kun ohjelma on hyväksytty. Näin voidaan saada palautetta tarvittavia mukautuksia varten ennen myöhempiä hankepyyntöjä. Yhteisön aloiteohjelmassa esitetään erityiset parametrit ja indikaattorit, jotka on otettava huomioon väli- ja loppuarvioinnissa. Ohjelmassa kuvataan myös Equal-ohjelman kansalliset arviointijärjestelyt. Lisäksi Employment- ja Adapt-aloitteiden jälkiarvioinnin tulokset otetaan huomioon ehdotuspyynnöissä vuodesta 2002 alkaen.

58. Euroopan unionin tasolla komissio perustaa arviointijärjestelmän, jolla arvioidaan Equal-aloitteen vaikutuksia kansallisiin toimintasuunnitelmiin ja muihin yhteisön ohjelmiin.

VI RAHOITUS

59. Equal-aloitteen rahoittavat jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö yhdessä. Euroopan sosiaalirahaston Equal-aloitteelle vuosina 2000-2006 myöntämä kokonaistuki arvioidaan 2,847 miljardiksi euroksi. Yleisasetuksen 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti ESR:n tuen laskemisessa otetaan huomioon kahden prosentin vuotuinen indeksitarkistus 2003, ja vuosia 2004 ja 2005 koskevista tukiosuuksista päätetään vuoden 2003 hintojen perusteella. Komissio määrittelee vuosiin 2004-2006 sovellettavan indeksikorjauksen 31. joulukuuta 2003 mennessä.

60. Rahoituksessa noudatetaan yleisasetuksen 29 artiklassa esitettyjä tukiosuuksia. Menetelmien innovatiivisen luonteen vuoksi suositellaan asetuksissa esitettyjen enimmäismäärien järjestelmällistä noudattamista.

61. Euroopan sosiaalirahaston kokonaisosuudesta varataan enintään kahden prosentin ohjeellinen määrä komission aloitteesta toteutettavien toimintojen rahoittamiseen kohtien 43-47 mukaisesti. Näiden toimintojen kokonaiskustannukset katetaan kokonaisuudessaan.

VII. AIKATAULU

62. Komissio pyytää jäsenvaltioita esittämään yhteisön aloiteohjelman luonnoksen Equal-aloitetta varten neljän kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta virallisessa lehdessä.

Tätä tiedonantoa koskeva kirjeenvaihto on osoitettava seuraavaan osoitteeseen:

A. LARSSON

Director General

Directorate General Employment and Social Affairs

Rue de la Loi, 200

B-1049 Brussels