FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 13.9.2005 
KOM(2005)425 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAAL IKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Esteetön tietoyhteiskunta (eAccessibility) 
   
[SEK(2005) 1095] 
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAAL IKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Esteetön tietoyhteiskunta (eAccessibility) 
Esteetön tieto- ja viestint äteknologia (TVT) parantaa vammaisten elämänlaatua 
huomattavasti. Samaan aikaan TVT:n käyttömahdollisuuksien epätasainen jakautuminen voi johtaa syrjäytymiseen. Tässä tiedonannossa komi ssio ehdottaa poliittista toimenpidepakettia, 
jolla edistetään tietoyhteiskunnan esteettömyyttä . Se kehottaa jäsenvaltioita ja sidosryhmiä 
tukemaan vapaaehtoisia konkreettisia toimia, joilla TVT-tuotteet ja -palvelut voitaisiin saattaa 
huomattavasti laajemmin s aataville Euroopassa.  
Tämä esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskev a tiedonanto tukee äs kettäin aloitetun ”i2010 – 
Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”
1-aloitteen 
täytäntöönpanoa. Kyseissä aloittees sa määritellään uudet strategiset pu itteet ja laajat poliittiset 
suuntaviivat avoimen ja kilpailuun perustuv an digitaalitalouden tu kemiseksi, ja siinä 
korostetaan TVT:n asemaa osallistamisen  ja elämänlaadun veturina. Komission 
kunnianhimoisena tavoitteena on to teuttaa kaikille avoin tiet oyhteiskunta, joka tarjoaa 
mahdollisuuksia kaikille ja jossa syrjäytymisen vaara on minimoitu.  
1. J OHDANTO  
Euroopan väestöstä noin 15 prosenttia on vammaisia , ja monella heistä on vaikeuksia käyttää 
TVT-tuotteita ja -palveluja. Joissakin tapauksiss a vanhuksilla on samankaltaisia ongelmia. 
Esteettömistä TVT-tuotteista ja -palveluista on tullut Euroopassa ensisijaisen tärkeitä, kun 
ikärakenne muuttuu: 18 pros enttia Euroopan väes töstä oli yli 60-vuoti aita vuonna 1990, ja 
osuuden odotetaan nousevan 30 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä.2  
Yhdysvalloissa äskettäi n tehdyssä tutkimuksessa3 todettiin, että 60 prosenttia työikäisistä 
aikuisista voi hyötyä esteettömästä teknologiast a, koska heillä on lieviä vajavuuksia tai 
vaikeuksia nykyisen teknologian käytössä. 
Vuonna 2002 tehdyssä tutkimuksessa4 todettiin, että yli 48 prosenttia yli 50-vuotiaista 
henkilöistä Euroopassa katsoi, että laitevalmist ajat eivät olleet ottaneet heitä riittävästi 
huomioon tuotesuunnittelussa. Uusilla matkapuhelin -, tietokone- ja Internet-palveluilla oli 
kuitenkin 10–12 miljoonaa potentiaalista käyttäjää.  
Johtopäätös on ilmeinen: TVT:n hyötyjen saattaminen mahdollisimman monien saataville 
on yhteiskunnallinen, eettinen ja poliittinen välttämättömyys.  Tämä luo lisäksi 
markkinoita, joiden taloudellinen merkitys on kasvussa. 
                                                 
1 KOM(2005) 229 lopullinen, 1.6.2005. 
2 YK:n maailmanväestön ennusteet (vuoden 2002 versio) ja Eurostatin väestölaskelmat. 
3 The Wide Range of Abilities and Its Impact on Computer Technology – Forrester Research Inc., 2003. 
4 Seniorwatch IST-1999-29086 www.seniorwatch.de  
 
FI 3   FI Kun puhutaan niiden teknisten esteiden ja va ikeuksien voittamisesta, joita tasavertainen 
osallistuminen tietoyhteiskuntaan aiheuttaa va mmaisille ja muillekin kansalaisille, voidaan 
käyttää termiä ”esteetön tietoyhteiskunta” (”eAccessibility”).  Tämä on osa laajempaa 
käsitettä ”osallisuus tietoyhteiskuntaan” (”eInc lusion”), jossa ratkotaan muitakin – kuten 
taloudellisia, maantieteellisiä ja koulutuksellisia – esteitä. 
Tämä tiedonanto perustuu työhön, jota esteettö män tietoyhteiskunnan parissa on jo tehty 
kahdessa eEurope-toimintasuunnitelmassa, sekä t&k-hankkeissa saatuihin päätelmiin ja 
tuloksiin. Siihen on sisällytetty myös kesk eiset tulokset, joita saatiin alkuvuodesta 2005 
verkossa suoritetusta julkisesta kuulemisesta5. Siinä EU:n toimielimille annettiin vankka 
tuki (yli 88 % vastauksista) tehdä aloitteita , joilla puututaan huoma ttavan enemmistön (yli 
74 %) pulmalliseksi katsomaan tilanteeseen e li TVT-tuotteiden ja -palveluiden 
monenkirjavuuteen Euroopassa. Lisäksi kaivattiin esteettömien tuotteiden ja palvelujen 
parempaa saatavuutta (84 % vastaajista). 
Tämän tiedonannon keskeinen tavoite on  edistää yhtenäistä lähestymistapaa 
jäsenvaltioiden esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeviin hankkeisiin vapaaehtoiselta 
pohjalta ja edistää alan itsesääntelyä. 
2. K ÄYTÄNNÖN HAASTEET  
Uusi teknologia on jo tuonut selvää apua vamm aisille ja mahdollistanut itsenäisiä toimintoja, 
joihin ennen tarvittiin avustaja. Alan yrityst en ponnisteluista huolimatta vammaisilla on vielä 
lukuisia ongelmia tietoteknist en tuotteiden ja palv elujen käytössä, kuten: 
• yhdenmukaistettujen ratkaisujen puuttuminen, esimerkiksi ei soittomahdollisuutta 
tekstipuhelimista 112-hätänumeroon monissa jäsenvaltioissa 
• yhteentoimivien esteettömien TVT-ratkaisujen puute 
• ohjelmistojen yhteensopimattomuus apuvälin eiden kanssa; sokeille tarkoitettuja 
ruudunlukuohjelmia usein mahdoton käyttää kä yttöjärjestelmäpäivitysten jälkeen 
• massatuotteiden ja apuvälineiden väliset häiriöt esimerkiksi GSM-puhelimien ja 
kuulolaitteiden välillä 
• Euroopan laajuisten standardien puuttu minen; esim. seitsemän erilaista, 
yhteensopimatonta tekstipuhelinjärjes telmää kuuroille ja kuulovammaisille 
• tarpeellisten palvelujen puute; esimer kiksi monet verkkosivut ovat liian 
monimutkaisia kognitiivisesti rajoittune ille tai kokemattomille käyttäjille tai 
mahdottomia lukea tai selata näkövammaisille henkilölle 
• tuotteiden ja palvelujen puuttuminen tietyiltä ryhmiltä; esim. viittomakielen 
käyttäjillä ei ole puheli nviestintämahdollisuutta 
• laitteen fyysisen käytön vaikeus; esim. m onien laitteiden näppäimistöt ja näytöt 
• esteettömän sisällön puute 
• rajallinen valinnanvara sähköisen viestinnän palvelujen, laadun ja hinnan suhteen.  
                                                 
5 Tulokset verkossa: 
http://europa.eu.int/in formation_society/policy/accessibility/ com_ea_2005/a_documents/com_consult_r
es.html#_Toc97028181  
 
FI 4   FI Monet näistä ongelmista voitaisiin teknisestä nä kökulmasta ratkaista peri aatteessa helpostikin, 
mutta tämä edellyttää Euroopan la ajuista yhteistyötä, koordinoint ia ja päättäväisyyttä, sillä 
markkinavoimat ovat ainakin tähän saakka  osoittautuneet riittämättömiksi.  
Lähitulevaisuus tuo tullessaan  uutta teknologiaa, jossa es teettömyysnäkökohdat on otettava 
huomioon jo hyvissä ajoin, kuten: 
• digitaalitelevisio, esim. standa rdit ja yhteensopivuus sekä palvelujen ja laitteiden 
suunnittelu 
• kolmannen sukupolven matkapuhelimet, esim. laitteiden ja ohjelmistojen 
suunnittelu sekä palvelut 
• laajakaistayhteydet, esim. monimuotoist en esitysten käyttömahdollisuus tavalla, 
joka parantaa esteettömyyttä eikä päinvastoin. 
Näiden kysymysten ratkaisemista pidettiin aiemmin vain tietyn väestöryhmän etujen 
mukaisena, mutta käytännössä siitä on hyöt yä valtaosalle teknologian käyttäjistä. 
3. M ARKKINOIHIN JA TALOUT EEN LIITTYVIÄ NÄKÖKOHTIA  
Osaan näistä haasteista on kyetty vastaamaan TVT-tutkimuksen ja markkinoiden tuottamin 
innovatiivisin ratkaisuin. Suurimpia esteitä ni iden laajalle levinneis yydelle ovat seuraavat:  
• tähän saakka kohteena on ollut pieni mar kkinalohko (lähinnä vammaiset ja joskus 
vanhukset) yleensä pk-yritysten kautta ka nsallisella tai alue ellisella tasolla 
• soveltuvien teknisten standardien ja eritelmien niukka saatavuus 
• eurooppalaisessa lainsäädäntötyössä on vast a hiljattain nimenomaisesti tutkiskeltu 
mahdollisuutta sisällyttää esteettömyysvaatimuksia julkisten hankintojen teknisiin eritelmiin 
• eri jäsenvaltiossa on kehitetty omia ra tkaisuja hyvinkin erilaisin tavoin. 
Tämän johdosta esteettömien TV T-tuotteiden ja -palvelujen ma rkkinat Euroopassa ovat vielä 
alkuvaiheessa, hajautuneita kansal listen rajojen mukaan ja vail la yhdenmukaista lainsäädäntöä 
ja soveltuvia teknisiä standardeja. Tämä hankaloittaa yhtenäismar kkinoiden toimintaa ja 
kuormittaa enenevässä määrin toimialaa, kun se n on tyydytettävä jäsenvaltioissa vallitsevia 
erilaisia vaatimuksia. 
Tuotteiden kohderyhmänä pidetään vammaisten ja  joissakin tapauksissa  vanhusten lisäksi yhä 
enenevässä määrin koko väestöä. Tämä hava into ennakoi markkinoiden muutosta, jota 
pääsemme jo todistamaan, kun suuret eurooppal aiset toimijat ovat kii nnittämässä huomiotaan 
tähän markkinalohkoon, joskin kestää viel ä jonkin aikaa, ennen tämä tapahtuu 
täysipainoisesti. 
Sama koskee myös televiestintää: televiestintätuo tteet ja -palvelut ovat jo niin yleisiä, että 
jopa tämä (toistaiseksi varsin vaatimat on) markkinalohko on käymässä merkittäväksi 
profiloitumisen edistäjäksi ja kasvun tuottaja ksi, joka kiinnostaa su uria markkinatoimijoita. 
Voidaan todeta, että esteetön tietoyhteiskunta ja siihen liittyvät avustavan teknologian tuotteet 
ja palvelut ovat jo suurten massateknologiatuottajien ”keskipitk än aikavälin tähtäimessä”; 
tämä pätee niin Eurooppaan kuin muuallekin maailmaan. 
 
FI 5   FI 4. L AINSÄÄDÄNTÖÖN JA POLITIIK KAAN LIITTYVIÄ NÄKÖKOHTIA  
Neuvosto on useaan ottanut kannustanut toimimaan  EU:n tasolla, esim erkiksi kun se kehotti 
jäsenvaltioita ja komissiota ” Hyödyntämään tietoyhteiskunnan vammaisille tarjoamia 
mahdollisuuksia ja erityisesti poistamaan tekniset, oikeudelliset ja muut esteet, jotka estävät 
vammaisia osallistumasta täysimittaisesti  osaamiselle rakentuvaan talouteen ja 
osaamisyhteiskuntaan,… ”6. Myös Euroopan parlamentti on tukenut tätä lähestymistapaa7. 
Eurooppalaisessa politiikassa ja lainsäädännös sä on erityisesti tunnuste ttu työn ja ammatin 
keskeinen asema tasavertaisten mahdollisuuksien takaamisessa kaikille. Sillä on huomattava vaikutus kansalaisten täysipainoiseen osal listumiseen taloudelliseen, kulttuuriseen ja 
yhteiskunnalliseen elämään sekä heidän oman pot entiaalinsa toteuttamis een. On selvää, mikä 
vaikutus tähän voi olla l aadukkaiden TVT-tuotteiden ja -palvelujen laajemmalla 
saatavuudella. Se parantaa työllistettävyyttä sekä osallisuutta yhteiskuntaan ja antaa ihmiselle 
mahdollisuuden elää riippumatonta elämää pitempään. 
EU:n toimielimet ovat monissa yhteyksissä il maisseet tarpeen sisällyttää kaikki Euroopan 
kansalaiset tietoyhteiskunt aan. Komissio on tehnyt alo itteita kahdessa eEurope-
toimintasuunnitelmassa esteettömämmän tie toyhteiskunnan rakentamiseksi. Vuoden 2002 
toimintasuunnitelmassa oli erillinen toimintalinja tätä varten. Siinä suositeltiin verkkosisällön 
saavutettavuusohjeiden (WAI) hyväksymistä
8, eurooppalaisen Design for All (DFA) -opinto-
ohjelman kehittämistä sekä apuvälineteknologi an ja DFA-standardoinnin lujittamista. 
eEurope 2005 -toimintasuunnitelman  tarkoitus oli ylei stää tietoyhteiskuntaan osallistaminen 
kaikkiin toimintalinjoihin. Siinä ehdotett iin myös TVT:n esteettömyysvaatimusten 
sisällyttämistä julkisiin hankintoihin. 
Televiestintäneuvosto on tukenut tätä työtä ilmaisemalla tarpeen parantaa tietoyhteiskunnan 
esteettömyyttä Euroopassa9. Lisäksi esteetöntä tiet oyhteiskuntaa koskevassa 
ministerijulistuksessa10 ehdotetaan kaikkien tarpeellisten toimien toteuttamista avoimen ja 
osallistavan osaamisyhteiskunnan takaam iseksi kaikille kansalaisille. 
Myös sosiaalipolitiikan neuvos to antoi vuonna 2002 vammaisten  tietoyhteiskuntaan pääsyn 
parantamista koskevan päätöslauselman11, jossa se kehotti jäsenvaltioita poistamaan tekniset, 
oikeudelliset ja muut esteet, jotka estävä t vammaisia osallistumasta täysimittaisesti 
osaamiselle rakentuvaan talo uteen ja osaamisyhteiskuntaan. 
Tämän mukaisesti Euroopan parlamentti vuonna 2002 antamassaan verkkosivujen 
saavutettavuutta koske vassa päätöslauselmassa12 ”toistaa, että on tarpeen välttää kaikenlaista 
                                                 
6 Neuvoston päätöslauselma ”Vammaisten tietoyh teiskuntaan pääsyn parantaminen”, 2.–3.12.2002, 
http://register.consilium.eu.int/pdf/fi/02/st14/14892fi2.pdf  
7 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta ” eEurope 2002: Julkisen sektorin 
verkkosivujen ja niiden sisällön saavutettavuus” (2002 (0325)). 
8 ”eEurope 2002: Julkisen sektorin verkkosivujen ja niiden sisällön saavutettavuus, 
KOM(2001) 529 lopullinen, http://europa.eu.int/eur-lex/fi/com/cnc/2001/com2001_0529fi01.pdf  
9 Neuvoston päätöslauselma eEurope 2002 -toimintasuunnitelmasta: Julkisen sektorin verkkosivujen ja 
niiden sisällön saavutettavuus (EYVL C 86, 10.4.2002). 
10 Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva ministerijulistus, 11.4.2003,  
http://www.eu2003.gr/en/articles/2003/4/11/2502/  
11 Neuvoston päätöslauselma 14892/02. 
12 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta ” eEurope 2002: Julkisen sektorin 
verkkosivujen ja niiden sisällön saavutettavuus (2002 (0325)). 
 
FI 6   FI sulkemista yhteiskunnan ja näin ollen my ös tietoyhteiskunnan ul kopuolelle, ja pyytää 
erityisesti integroimaan  vammaiset ja ikääntyneet ”. Eräässä toisessa päätöslauselmassa13 
puolestaan mainitaan viittomakielen käyttö televiestinnässä Euroopassa. 
Yleisellä tasolla EY:n perustamissopimuksen 13  artiklassa säädetään toimista muun muassa 
vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.  
Tähän artiklaan perustuen 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY14 
nimenomaisena ” … tarkoituksena on luoda yleiset puitt eet uskontoon tai vakaumukseen, 
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautu miseen perustuvan syrjinnän torjumiselle 
työssä ja ammatissa… ”. Direktiivissä säädetään erityisesti seuraavaa: ” Olisi säädettävä 
tarkoituksenmukaisista eli tehokkaista ja käytänn öllisistä toimenpiteistä, joiden tavoitteena on 
mukauttaa työolosuhteet vammaisten tarpeisiin, es imerkiksi tekemällä muutoksia toimitiloihin 
sekä laitteisiin …”. 
Muissakin EU:n toimielinten antamissa tie toyhteiskunta-aiheisis sa direktiiveissä on 
säännöksiä vammaisten ja vanhust en osallistamisesta. Näitä ov at sähköisestä viestinnästä 
annetut direktiivit, erityisesti puitedirektiivi15 ja yleispalveludirektiivi16, radio- ja 
telepäätelaitedirektiivi17, julkisia hankintoja koskevat direktiivit18 sekä yhdenvertaista 
kohtelua työssä koskeva direktiivi19. 
Komissio julkaisi joulukuussa 2003 Euroopa n vammaisten teemavuoden päätteeksi 
toimintasuunnitelman20, jonka yhtenä toimintalinjana neljästä oli uude n teknologian 
käyttömahdollisuus. Toimintasuunnitelmassa kuvataan toimia, joita on tehty tietoyhteiskunnan esteettömyyden pa rantamiseksi EU:n tasolla käytettävissä olevin välinein. 
EU:n tason toimet ovat tuottaneet lisäarvoa si kälikin, että useat jä senvaltiot kehittävät 
lainsäädäntöä, määräyksiä, standardeja tai ohjeita näiden kysymysten ratkaisemiseksi kansallisella tasolla. Tämä toiminta on joht amassa samansuuntaisiin mutta silti eriäviin 
vaatimuksiin, joita tuotteille ja palveluille asetetaan esteettömän tietoyhteiskunnan 
takaamiseksi. Tämä aiheuttaa eurooppalaiselle al an yrityksille suuren riskin joutua toimimaan 
pirstaloituneilla markkinoilla, mikä heikentää kilpailukykyä ja tehokkuutta. 
Kuluttajille riski on vieläkin suurempi, ja erityis esti tämä koskee vammaisia ja vanhuksia: 
markkinoiden pirstaloituminen merkitsee kall iimpia, vieraampia ja yhteensopimattomampia 
tuotteita, tiedon saannin ja siirr on hankaloitumista rajojen yli jne. 
EU:n toimissa otetaan huomi oon myös muualta maailmasta , kuten Yhdysvalloista ja 
Kanadasta saatuja kokemuksia. Euroopan komissi o on käynnistänyt näiden maiden kanssa 
vuoropuhelun – erityisesti  lainsäädännön käytöstä julkis ten hankintojen yhteydessä – 
väkevänä keinona tilanteen parantamiseksi.  
                                                
 
13 Euroopan parlamentin päätöslauselma viittomakielistä, B4-0985/98. 
14 Verkossa: 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/fundamental_rights/pdf/legisln/2000_78_fi.pdf  
15 Direktiivi 2002/21/EY. 
16 Direktiivi 2002/22/EY. 
17 Direktiivi 1999/5/EY. 
18 Direktiivit 2004/17/EY ja 2004/18/EY. 
19 Direktiivi 2000/78/EY. 
20 Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma 
(KOM(2003) 650 lopullinen). 
 
FI 7   FI Tämän johdosta perusedellytykset  EU:n tason hankkeille ovat olemassa: tätä mieltä oli 
valtaosa sidosryhmistä (84 %) julkisessa kuulemisprosessissa. 
5. M ENEILLÄÄN OLEVA EU: N TASON TOIMINTA  
EU:n tasolla on käynnistetty jo useita to imia, joita on määrä jatkaa ja vahvistaa. 
Esteettömyyden vaatimukset ja standardit 
Standardit ovat strateginen välin e elinkeinoelämälle ja julkiselle sektorille sekä keskeinen 
edellytys uusille markkinamahdollisuuksille. Vaikka standardien laatiminen ja noudattaminen perustuu vapaaehtoisuuteen, niillä on tärkeä rooli poliittisten toimien täytäntöönpanon 
tukemisessa. Esteettömän tietoyhteiskunnan eurooppa laiset standardit pa rantaisivat Euroopan 
yhtenäismarkkinoiden toimintaa ja edistäisivät s itä kautta uusien markkinoiden, kilpailun ja 
työllisyyden kehittämistä. Komissio aikoo tämä n vuoksi jatkossakin tukea taloudellisesti 
eurooppalaisten standardointielinten (E SO) ehdottamia erityistoimia Euroopan 
standardointitoimintasuunnitelman puitt eissa tai antaa ESO:lle toimeksiantoja
21. 
Standardein määritetyt esteettömyysvaatimukset  on sovitettava yritys ten, suunnittelijoiden 
sekä tuotteiden ja palvelujen tarjoajien ta rpeisiin, jotta luovuudelle tai innovaatioille ei 
koituisi haittaa. Samalla ne on sovitettava myös  käyttäjien tarpeisii n, minkä vuoksi käyttäjien 
osallistuminen standardien kehittelyyn on olenna isen tärkeää: elinkeinoelämän ja yleisen edun 
välille on löydettävä tasapaino. Standardeja tu lisi voida soveltaa ja  ohjeellistaa helposti 
lainsäädännössä, sääntelyssä ja muissa esteettömyyttä edistävissä välineissä. Standardien ilmainen tai edullinen saatavuus helpottaisi n iiden omaksumista erityisesti pk-yrityksissä, 
joilla on rajalliset resurssit niiden ostamisee n, ja niiden saamista käyttäjien ulottuville. 
Samalla kun edistetään yhteentoim ivuutta, on huolehdittava siitä, että standardiratkaisuina ei 
edistetä sellaista patentoitua teknologiaa,  johon ei liity kohtuullista ja syrjimätöntä 
lisensointikäytäntöä (RAND).  
Kaikille sopiva suunnittelu – Design for All (DFA) 
DFA-periaatteen mukaan tuotteet ja palvelut  on suunniteltava esteettömiksi mahdollisimman 
suurelle käyttäjäjoukolle
22. DFA-käsite on jo hyvin vakiin tunut, joskaan ei vielä laajasti 
sovellettu. Siksi on tärkeää jatkaa sen tunnetuks i tekemistä Euroopassa. Tätä varten komissio 
perustanut osaamiskeskusten verkoston (EDEAN)23, jossa on yli sata jäsentä.  
DFA-lähestymistapa mahdollistaa esteettömyysvaatimusten paremman huomioon 
ottamisen tuotetta tai palvelua suunniteltaessa , minkä lisäksi sillä säästetään 
merkittävästi kustannuksia, kun vältetään tuotteiden tai palvelujen kallis 
uudelleensuunnittelu tai tekniset korjaukset  niiden käyttöönoton jälkeen. 
                                                 
21 Tämä prosessi perustuu direktiiviin 98/34/EY. Verkossa: 
http://europa.eu.int/eur-lex/pri/fi/oj/dat/1998/l_204/l_20419980721fi00370048.pdf  
22 DFA käsittää kolme päästrategiaa: 1) suunnittelu useimmille käyttäjille ilman muutoksia, 2) suunnittelu, 
jota on helppo mukauttaa eri käyttäjille (esim. säädettävien käyttöliittymien avulla) ja 3) suunnittelu, 
joka mahdollistaa saumattoman kytkennän apuvälineisiin. 
23 EDEAN (European Design for All e-Accessibility Netw ork) verkossa: http://www.e-accessibility.org/  
 
FI 8   FI Suunnittelijoille tarkoitetun eurooppalaisen  DFA-opinto-ohjelman perusrakenne on jo 
kehitetty, ja jäsenvaltioissa on järjestetty us eita pilottikursseja. Se n käytön lujittaminen 
keskiasteen jälkeisessä ja ammatillisessa koulutuksessa on yksi tapa turvata esteetön 
tietoyhteiskunta tulevaisuudessa24. DFA-pätevöityneen esteettömyysvastaavan toimiminen 
keskeisissä organisaatioissa  voisi olla tapa nostaa tie toyhteiskunnan esteettömyys 
ammattimaiselle tasolle.  
Web-sivujen esteettömyys 
Komissio antoi vuonna 2001 julkisten ver kkosivujen saavutettavuutta koskevan 
tiedonannon25, jota seurasivat neuvoston ja parlamentin päätöslauselmat vuonna 2002. Tämän 
seurauksena jäsenvaltiot ovat s itoutuneet tekemään julkisista  verkkosivuistaan esteettömiä 
kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti26. 
Komissio ja jäsenvaltiot valvovat kehitystä es teettömän tietoyhteiskunn an asiantuntijaryhmän 
kautta uusien arviointimenetelmien27 ja menettelyjen, verta iluanalyysien, tiedonkeruun ja 
parhaiden käytäntöjen yksilöinnin avulla. Web-sivujen esteettömyys mahdollistaa yleisen 
edun mukaisten verkkopalvelujen saavutetta vuuden. Tämän prosessin helpottamiseksi on 
tärkeää rohkaista esteettömyyttä tuke vien sivunlaadintaohjelmien kehittämistä28. 
Tarvitaan myös esteettömyyden se rtifiointijärjestelmiä, koska us eat jäsenvaltiot ovat antaneet 
sitovia säädöksiä, jotka edellyttävät est eettömyyttä, ja vaatimustenmukaisuuden 
noudattamista on arvioitava. Euroopan st andardointikomitean (CEN) työryhmässä29 etsitään 
parhaillaan tähän sopivia ratkaisuja.  
Vertailuanalyysit ja valvonta 
Monet jäsenvaltiot ovat sisällyt tämässä lainsäädäntöönsä estee ttömyyden vertailuanalyysejä ja 
valvontaa. EU:n tasolla neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat peräänkuuluttaneet web-sivujen esteettömyyden valvontaa. Parlamentti on myös esittänyt digitaalitelevision tekstityksen ja kuvailutulkkauksen valvontaa. 
Jotta esteettömän tietoyhteiskunnan eurooppalais ta politiikkaa voi taisiin kehitt ää edelleen, on 
välttämätöntä saada vertailukelpoist a tietoa kaikista jäsenvaltioista.  Komission 
lähtökohtana on meneillään oleva eurooppalainen va lvontatoiminta, ja siinä otetaan huomioon 
tarkistettu Lissa bonin suunnitelma. 
Komissio jatkaa vuoropuheluaan eri tilastokeskusten kanssa kehi ttääkseen ja parantaakseen 
tarvittavia indikaattoreita ja  erityisesti yleistääkseen es teettömyyskysymykset nykyisissä 
indikaattoreissa. 
                                                
 
24 IDCnet-hankkeen DFA-opinto-ohjelmaraportti. 
25 KOM(2001) 529 lopullinen. 
26 W3C/WAI/WCAG1.0 Web Content A ccessibility Guidelines 1.0. Versio 2 on valmisteilla, ja siinä 
otetaan huomioon web-teknologian kehitys ja helpotetaan vaatimustenmukaisuuden testaamista. 
27 Web Accessibility Benchmarking (WAB) -klusteri. 
28 W3C/WAI/ATAG Authorising Tools Accessibility Guidelines (ATAG). 
29 http://www.cenorm.be/ cenorm/businessdomains/business domains/isss/activity/ws-wac.asp  
 
FI 9   FI Tutkimus 
Tutkimus ja teknologian kehittäminen ovat kesk eisiä tekijöitä pyritt äessä kohti esteetöntä 
tietoyhteiskuntaa. Vuodesta  1991 alkaen esteettömyyttä on pyr itty parantamaan jo lähes 200 
eurooppalaisessa ttk-hankkeessa30, joissa EY:n rahoitusosuus  on ollut 200 miljoonan euron 
luokkaa. Tutkimuksissa on saatu uutta tietämyst ä esteettömyyden ongelmista ja vaadittavista 
ratkaisuista. 
Tulokset ovat tuottaneet ratkaisumahdo llisuuksia, kuten vanhusten esteettömät kodin 
etäpalvelut (kuten hälytys- ja hätäpalvelut). On  kehitetty ratkaisuja, joilla digitaalista tietoa 
saadaan paremmin sokeiden ja näkövammaisten ulottuville (teksti, grafiikka, 3D-kuvat, 
koodattu musiikki, televisio-ohje lmat). Motorisesti rajoittuneille henk ilöille on kehitetty 
liikkumista, laitteiden käyttöä ja ohjausta he lpottavia järjestelmiä, ja kuulovammaisille on 
kehitetty kommunikaatiomahdollisuuksia parantav ia palveluja, kuten viittomakielen ja 
huulten liikkeiden tuottamisohjelmia. Muita esimerkkejä ovat tietokoneympäristöt, jotka 
helpottavat vammaisten lasten integroint ia koulutukseen tai vammaisten aikuisten 
työllistämistä sekä osallistumista polit iikan suunnitteluun (eEurope, ts. web-sivujen 
esteettömyys ja kaikille sopiva  suunnittelu (Design for all). 
Monia yhteisön hankkeiden tuloksista on myöh emmin kehitetty onnistuneesti markkinoille 
päätyneiksi tuotteiksi saakka, ja hankkeista  saadulla tietämyksellä on parannettu TVT-
tuotteiden ja -palvelujen esteettömyyttä.  
Kun teknologia kehittyy vauhdikkaasti ja tarjo aa uusia teknisiä ratkaisuja, on olennaista 
investoida tutkimustoimintaan, jotta uutuu ksien valtava potentiaali saataisiin myös 
vammaisten ja vanhusten hyödyksi. Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman tämänhetkiseen ehdotukseen on sisällytetty tarve jatkaa ja jopa laajentaa esteettömään 
tietoyhteiskuntaan liittyvää ttk-toimintaa,  jotta eurooppalaista avustavan teknologian 
teollisuutta voitaisiin kehittää entisestään
31 ja tehdä esteettömyydestä arkinen asia 
teollisuudessa yleensä. 
6. TVT- TUOTTEIDEN JA -PALVELUJEN ESTEETTÖMYYDEN PARANTAMINEN 
EUROOPASSA – KOLME UUTTA LÄHESTYMISTAPAA  
Sen lisäksi, että komissio edistä ä edellä lueteltuja meneillään olevia toimia, se aikoo edistää 
seuraavaa kolmea lähestymistapaa, joita ei vielä käytetä laajalti Euroopassa: i) 
esteettömyysvaatimukset julkisissa hankinnoissa , ii) esteettömyyden se rtifiointi ja iii) 
nykyisen lainsäädännön parempi hyödyntäminen. 
Komissio aikoo arvioida näiden  toimien tuloksia kahden vuoden kuluttua tämän tiedonannon 
julkaisemisesta. Hyvän hallintotavan periaatteen32 mukaisesti komissio aikoo vaihtaa 
näkemyksiä jäsenvaltioiden kanssa ja poh tia täydellisen vaikut usanalyysin jälkeen, 
tarvitaanko lisätoimia ja mahdollisesti uutta lainsäädäntöä. 
                                                 
30 Esimerkkejä hankkeista: http://www.cordis.lu/ist/so/einclusion/home.html  ja 
http://www.cordis.lu/ist/directorate_ f/einclusion/previous-research.htm  
31 ”Access to Assistive Technology in the EU”, Eu roopan komission työllisyys-, sosiaali- ja tasa-
arvoasioiden pääosaston ra portti, CE-V/5-03-003-EN-C. 
32 Euroopan komission valkoinen kirja ”Eurooppalainen hallintotapa” (KOM(2001) 428 lopullinen). 
 
FI 10   FI 1. Julkiset hankinnat 
Julkisten hankintojen arvo Euroopassa yhteensä on noin 16 prosenttia sen yhteenlasketusta 
bruttokansantuotteesta. Viranomaiset voivat ka ikilla tasoilla vaatia  ostamiltaan hyödykkeiltä 
ja palveluilta estee ttömyyttä. Euroopan yht eisön julkisista ha nkinnoista annetuissa 
direktiiveissä mainitaankin mahdollisuus asettaa DFA-suunnittelu- ja esteettömyysvaatimukset tarjousten edelly tyksiksi (teknisissä eritelmissä).  
Tämä tarkoittaa selkeää sitoutumista osallistavaan politiikkaan, joka tuo tuotteet ja 
palvelut yhä useamman käyttäjän, kansalaisen ja työntekijän ulottuville.  Se kannustaa 
teollisuusyrityksiä tekemään esteettömyydestä t uotteidensa sisäänrake nnetun ominaisuuden ja 
luo suuret markkinat esteettömälle tieto- ja viestintäteknologialle. Tällaisista vaikutuksista on näyttöä Yhdysvalloissa
33, jonka lainsäädännössä liittoval tion hankinnoissa edellytetään 
esteettömyyttä. 
Verkossa suoritetussa julkisessa kuulemisessa yl i 90 prosenttia vastaaji sta kannatti periaatetta, 
jonka mukaan julkisten laitosten kaikissa TVT-tuote- ja -palve luhankinnoissa on edellytettävä 
esteettömyyttä. Joissakin jäsenvaltioissa esteettömyys on jo osa julkisten hankintojen vaatimuksia. EU:n tason yhteisillä esteettöm yysvaatimuksilla voidaan vähentää markkinoiden 
pirstaleisuutta ja edistää yhteentoimivuutta. 
Julkisten hankintojen esteettömyysvaatim usten yhdenmukaisuudelle on vahva tarve 
Euroopassa. Tätä varten komissio valmistelee toimeksiantoa eurooppalaisille 
standardointielimille, joiden tehtävänä olisi kehittää TVT-alan tuotteiden ja palvelujen 
eurooppalaiset esteettömyysvaat imukset julkisia hankintoja va rten. Tämä toimeksianto on 
tällä hetkellä jo lähetetty jäsenvaltioille komment oitavaksi. Se on määrä antaa eurooppalaisille 
standardointielimille vuoden 2005 loppuun mennessä. 
Komissio tehostaa jäsenvaltioiden kanssa aiheesta käytävää keskustelua esteettömän 
tietoyhteiskunnan as iantuntijaryhmän
34 puitteissa. Se jatkaa kokemusten keräämistä 
Euroopasta ja rohkaisee käymään kansainv älistä vuoropuhelua ju lkisten hankintojen 
esteettömyysvaatimusten yhdenmukaistamise sta erityisesti Yhdysvaltojen kanssa 
transatlanttisen talousku mppanuuden (TEP) puitteissa.  
2. Sertifiointi TVT-tuotteita ostettaessa ei ole aina selvää,  mitkä vaatimukset ne täyttävät. Tämä on 
merkittävä kysymys erityisesti esteettömiä TV T-tuotteita ostettaessa. On kehitetty tai 
kehitteillä on joitakin standardeja, joissa määrit ellään, kuinka tuotteista ja palveluista voidaan 
tehdä esteettömiä. Tällä hetkellä ei ole kuite nkaan olemassa luotetta via keinoja arvioida, 
ovatko tuotteet näiden esteettömyysvaa timusten mukaisia. Ta rkoituksenmukaiset 
sertifiointijärjes telmät tuotteiden ja organisaat ioprosessien es teettömyyden ja 
esteettömyysammattilaisten tunnustamista vart en (European Key Mark -järjestelmän
35 ja 
eurooppalaisten standardien pohjalt a) antaisivat tietoa asiakkaill e, jotka haluavat esteettömiä 
                                                 
33 Kuntoutuslain pykälä 508 (section 508 of the Rehabilitation Act), sellaisena kuin se on muutettuna 
koulutus- ja työllistämislailla (Workforce Investment Act) vuonna 1998. 
34 Esteettömän tietoyhteiskunnan asiantuntijar yhmä (eAccessibility Experts Group) koordinoi 
jäsenvaltioiden asiantuntijoita, jotka tukevat eEurope-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. 
35 http://www.cenorm.be/conf_asse ss/keymark/keymarktext.htm  
 
FI 11   FI tuotteita ja palveluja ja jotka voisivat palk ita valmistajat ja palveluntarjoajat näiden 
pyrkimyksistä. Tämä helpottaisi myös esteettömyysvaatimusten noudattamisen valvontaa.  
Neuvosto kehotti tammikuussa 2003 antamassaan  vammaisten tietoyhteiskuntaa koskevassa 
päätöslauselmassa harkitsemaan hyödykkeille ja palveluille ”eAccessi bility-merkintää”. 
Vuonna 2002 annetussa esteetön tä tietoyhteiskuntaa koskeva ssa ministerijulistuksessa 
todetaan, että ”markkinoiden pirstaloitumisen estämiseksi voitaisiin harkita eurooppalaista 
web-sivujen esteettömyysmerkintää, jo ka vahvistaa W3C WAI -suuntaviivojen36 
noudattamisen.” 
Komissio aikoo tutkia yhdessä ke skeisten sidosryhmien kanssa  mahdollisuuksia kehittää, 
ottaa käyttöön ja panna täytäntöön es teettömien tuotteiden ja palvelujen 
sertifiointijärjestelmiä , joihin sisältyisivät mm. testauskriteerien määritelmät ja 
arviointimenetelmät. Lisäksi selvitetään its e annettavan vakuutuksen tai kolmannen osapuolen 
antaman sertifioinnin mahdollisuutta ja vertaillaan eri vaihtoehtojen tehokkuutta37. Komissio 
selvittää tätä asiaa vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä38. 
3. Olemassa olevan lainsäädännön parempi hyödyntäminen Useissa direktiiveissä on säännöksiä, joilla voi daan velvoittaa parantamaan tietoyhteiskunnan 
esteettömyyttä (esim. yhdenvertaista kohtelua työssä koskeva direktiivi
39, radio- ja 
telepäätelaitedirektiivi ja julkisia hankintoja koskevat direktiivit). On tärkeää toimia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voitais iin kehittää käytännöllinen  tapa käyttää näitä 
direktiivejä esteettömän tietoyhteiskunnan toteuttamisessa. 
Erityisesti osallistavaa viestintää  käsittelevän eli INCOM-ryhmän
40 ehdotusten toteuttaminen 
ratkaisisi joitakin tämänhetkisiä eurooppala isia haasteita, kuten vammaisten pääsy 
hätäpalveluihin yleiseurooppalaisella hä tänumerolla 112, yhdenmukaistetut taajuudet 
langattomille apuvälineille Euroopassa, reaalia ikaisen teksti- ja viittomaviestinnän 
varmistaminen jäsenvaltioissa sekä estee ttömien hyödykkeiden hankkimisen helpottaminen 
viranomaisille. Mahdolliset vaikeudet nykylains äädännön täytäntöönpanossa tulisi ratkaista. 
Komissio tulee rohkaisemaan audiovisuaalip oliittisessa vuoropuhelussaan yhteisiä tai 
yhteentoimivia ratkaisuja esimerkiksi parannettaessa digitaalitelevisio-ohjelmien esteettömyyttä. Yhteisillä ratkaisu illa saavutetaan mittakaavaetuja. 
                                                
 
36 World Wide Web Consortiumin (W3C) laatimat verkkosisällön saavutettavuusohjeet 
(Web Accessibility Initiative (WAI)). 
37 Verkossa suoritetussa kuulemisessa annettiin vahva tuki (yli 72 %) esteettömien TVT-tuotteiden ja 
-palvelujen sertifioinnille ja merkinnälle, joskin kohderyhmien välillä oli selviä eroja: vain 61,4 
prosenttia ”esteettömien tuotteiden ja palvelujen valmistajista, toimittajista tai myyjistä”  tuki 
sertifiointia ja merkintää. Lisäksi sertifiointia ja  merkintää tukevien kohd eryhmien joukosta ryhmät 
”yksityiset vammaiset” ja ”julkiset laitokset”  suosivat selvästi pakollisia järjestelmiä, kun taas 
”esteettömien tuotteiden ja palvelujen valmistajat, toimittajat tai myyjät ” olivat vapaaehtoisten 
menettelyjen kannalla. Muiden ryhmien mielipiteet asettuivat näiden vaihtoehtojen välille. 
38 Ks. luku ”Seuranta ja päätelmät”. 
39 27. marraskuuta 2000 annetussa neuvoston direktiivissä 2000/78/EY kielletään vammaisten syrjintä 
muun muassa työpaikalla ja velvoitetaan toteutta maan kohtuullisia mukautuksia vammaisia varten, 
tieto- ja viestintäteknologia mukaan luettuna. 
40 Ryhmä perustettiin vuonna 2003 ja siihen kuuluu jäsenvaltioiden, teleoperaattoreiden, 
käyttäjäjärjestöjen ja standardointielinten edustajia. 
 
FI 12   FI Olemassa olevan eurooppalaisen lain säädännön potentiaali esteettömän 
tietoyhteiskunnan toteuttamisessa on  hyödynnettävä perusteellisesti. Komissio käynnistää 
vuoden 2005 kuluessa selvityksen41, jossa pyritään yksilöimään parh aita käytäntöjä, ja aloittaa 
jäsenvaltioiden ja keskeisten  sidosryhmien kanssa vuoropuhelun direktiivin täyt äntöönpanosta 
vastaavien tahojen kautta.  
7. S EURANTA JA PÄÄTELMÄT  
Tämä tiedonanto ja verkkokuulemisen tulokset os oittavat ja vahvistavat Euroopan komission 
päättäväisyyttä ottaa esille esteettömän tietoyht eiskunnan kysymyksiä ja etsiä ratkaisuja, jotka 
i) ilmaisevat jäsenvaltioille, kuinka tähde llistä on pyrkiä yhteistyössä löytämään 
yhdenmukainen lähestymistapa esteettöm ään tietoyhteiskuntaa n, ii) rohkaisevat 
elinkeinoelämää kehittämään esteettömiä ratkaisuja TVT-tuotteille ja -palveluille ja iii) osoittavat vammaisille, että tietoyhteiskunnan esteettömyyden parantamiseen on sitouduttu 
aktiivisesti. 
Seuraavien kahden vuoden aikana (2005–2007) kom issio jatkaa tiedotustyötään, edistää 
ehdotettujen välineiden käyttöä, kerää todisteita ja jatkaa si dosryhmien kuulemista voidakseen 
tehdä tietoon perustuvia päätöksiä esteettömän tietoyhteiskunnan alalla. 
Tätä varten komissio aikoo kä ynnistää vuoden 2005 viimeisellä ne ljänneksellä selvityksen 
esteettömän tietoyhteiskunnan edis tymisestä Euroopassa, jotta se voisi määritellä ja arvioida 
poliittisia vaihtoehto ja tietoyhteiskunnan esteettömyyden  parantamiseksi Euroopassa. 
Tutkimuksen ensimmäiset tulokset  ovat selvillä alkuvuodesta 2007.  
Kahden vuoden kuluttua tämän tiedonannon julkai semisesta suoritetaan tilannekatsaus 
esteettömän tietoyhteiskunnan tilasta.  Hyvän hallinto tavan periaatteen
42 mukaisesti 
tilannekatsauksen yhteydessä arvioidaan tässä esitettyjen lähestymista pojen vaikutukset, ja 
komissio voi – suoritettuaan perusteellisen an alyysin – pohtia, tarvit aanko lisätoimia, kuten 
uutta lainsäädäntöä. Est eettömän tietoyhteiskunnan puoles ta tehtävä työ puolestaan 
myötävaikuttaa jo julkistett uun vuoden 2008 eurooppalaista tiet oyhteiskuntaan osallistamista 
koskevaan aloitteeseen43. 
                                                 
41 Ks. luku ”Seuranta ja päätelmät”. 
42 Euroopan komission valkoinen kirja ”Eurooppalainen hallintotapa” (KOM(2001) 428 lopullinen). 
43 ”i2010 - Kasvua ja työllisyyttä edistävä eu rooppalainen tietoyhteiskunta” (KOM(2005) 229).