EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 20.5.2022 JOIN(2022) 16 final YHTEINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Hongkongin erityishallintoalue























Vuosikertomus 2021















YHTEINEN KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE HONGKONGIN ERITYISHALLINTOALUE VUOSIKERTOMUS 2021 Tiivistelmä Siitä lähtien, kun Hongkong vuonna 1997 palautettiin Kiinan kansantasavallalle, jäljempänä ’Kiina’, Euroopan unioni (EU) ja sen jäsenvaltiot ovat seuranneet tiiviisti Hongkongin erityishallintoalueen poliittista ja taloudellista kehitystä. Euroopan parlamentille vuonna 1997 annetun sitoumuksen mukaisesti komissio ja korkea edustaja laativat vuosittain kertomuksen tilanteen kehittymisestä Hongkongissa. Siinä on vuosien varrella kiinnitetty erityistä huomiota ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen täytäntöönpanoon ja Hongkongin itsehallintoon sen peruslain mukaisesti. Tämä 24. vuosikertomus koskee kehitystä vuonna 2021. Tätä vuotta ovat leimanneet ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen edelleen heikentyminen, kansallisen turvallisuuslain täytäntöönpano, vaaliuudistus, lehdistönvapauden kaventuminen, monien demokratiaa kannattavien kansalaisyhteiskuntaryhmien, kuten ammattiliittojen, lakkauttaminen ja Hongkongin alueelle pääsyn rajoittaminen covid-19-pandemian vuoksi. Hongkongin laajan itsehallinnon ja niiden oikeuksien ja vapauksien rapautuminen, joita Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisellä julistuksella oli tarkoitus suojella vähintään vuoteen 2047 asti, on kiihtynyt merkittävästi. Vuosi 2021 alkoi 55 demokratian puolestapuhujan joukkopidätyksellä tammikuun alussa ja päättyi 19. joulukuuta pidettyihin lakiasäätävän neuvoston vaaleihin, joista puuttui oppositio. Vuoden aikana aloitettiin myös ensimmäiset oikeudenkäynnit kansallisen turvallisuuslain nojalla ja käynnistettiin vaaliuudistus. Sitä täydennettiin valan vannomista koskevalla määräyksellä, jolla suljettiin pois vuonna 2019 valitut demokratiamyönteiset aluevaltuustojen jäsenet. Hongkong on muuttunut autoritaarisemmaksi: useimmat demokratiaa kannattavat poliitikot ovat joko vankilassa tai maanpaossa, monet kansalaisjärjestöt on lakkautettu ja useat kansainväliset kansalaisjärjestöt ovat sulkeneet Hongkongin-toimipisteensä. Kansallista turvallisuuslakia on pantu täytäntöön odotettua määrätietoisemmin. Kansalliseen turvallisuuslakiin liittyvien rikkomusten laaja-alaisuus ja laissa säädettyjen rangaistusten ankaruus ovat herättäneet paljon huolta ja vaikuttaneet lamauttavasti aiemmin suojeltujen oikeuksien ja vapauksien harjoittamiseen. Suuntaus kohti tiedotusvälineiden, tiedeyhteisön ja kansalaisyhteiskunnan itsesensuuria on kiihtynyt. EU:n edustusto tapasi monenlaisia poliittisia toimijoita ja kansalaisyhteiskunnan edustajia vielä vuoden alussa muttei enää loppuvuodesta. Monet näistä henkilöistä ovat vastahakoisia olemaan yhteydessä ulkomaalaisiin diplomaatteihin, koska he pelkäävät kansallisen turvallisuuslain ”vehkeilyä ulkovaltojen kanssa” koskevia säännöksiä, joiden perusteella voidaan määrätä pitkiä vankeusrangaistuksia.

Manner-Kiinan viranomaiset ovat vahvistaneet Hongkongin asioiden valvontaa monin tavoin. Pekingissä toimivaan Hongkongin ja Macaon asioita käsittelevään toimistoon lisättiin kaksi uutta osastoa, jotka valvovat kansallista turvallisuutta ja propagandaa. Hongkongissa toimiva keskushallinnon yhteystoimisto tavoitti Hongkongin asukkaat yhä näkyvämmällä tavalla. Oikeuslaitoksen riippumattomuus oli edelleen tärkeimpien oikeuksien ja vapauksien säilyttämisen keskeinen tae, mutta kansallisen turvallisuuslain täytäntöönpano on vaikuttanut oikeusvaltioperiaatteen asemaan kansalaisvapauksien suojelemisessa. Tuomioistuinkäsittelyt ja oikeudelliset perustelut voivat olla suurelta osin common law -käytäntöjen mukaisia, mutta oikeuslaitoksesta on tullut vähemmän liberaali ja suvaitsevainen tapauksissa, joissa on kyse poliittisten vapauksien käyttämisestä. Tuomareiden pätevyyteen ja lahjomattomuuteen sekä heidän valmiuteensa noudattaa oikeusvaltioperiaatetta luotetaan edelleen jossain määrin. EU on ilmaissut huolensa Hongkongin kehityksestä julkisesti ja yksityisesti. Korkea edustaja antoi EU:n puolesta seuraavat Hongkongia koskevat julkilausumat: ü7. tammikuuta – julkilausuma demokratialiikkeen heinäkuussa 2020 järjestämiin esivaaleihin osallistuneiden joukkopidätyksistä ü11. maaliskuuta – julkilausuma vaalijärjestelmästä ü9. kesäkuuta – julkilausuma Hongkongin vaalijärjestelmän muutoksista ü20. joulukuuta – julkilausuma 19. joulukuuta 2021 pidetyistä lakiasäätävän neuvoston vaaleista. EU:n tiedottajien Hongkongia koskevat julkilausumat liittyivät seuraaviin aiheisiin: ü5. maaliskuuta – julkilausuma mahdollisesta vaaliuudistuksesta

ü16. huhtikuuta – julkilausuma demokratia-aktivistien tuomitsemisesta ü23. kesäkuuta – julkilausuma Apple Dailyn toiminnan lopettamisesta Hongkongissa ü21. lokakuuta – julkilausuma demokraattisesti valittujen aluevaltuustojen edustajien karkottamisesta ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta. Hongkongin tilanteen heikkenemisestä keskusteltiin myös useaan otteeseen EU:n ulkoasiainneuvostossa. EU on tehostanut Hongkongia koskevissa toimissaan koordinointia samanmielisten kumppanien kanssa, kuten vaaliuudistuksesta 12. maaliskuuta annetusta G7-maiden julkilausumasta käy ilmi. Vuonna 2021 covid-19-pandemia pysyi Hongkongissa suurelta osin hallinnassa ja käytössä oli useita rajoituksia, kuten kokoontumiskielto. Hongkongin alueelle pääsyä koskevista rajoituksista on tullut yhä tiukempia, ja vuoden loppuun mennessä ne vastasivat Manner-Kiinaan pääsyä koskevia rajoituksia. Hongkongin ja Manner-Kiinan välistä rajaa ei ollut vuoden loppuun mennessä avattu uudelleen. Hongkong suoriutui taloudellisesti hyvin vuonna 2021. Se oli maailman kolmanneksi suurin sijoituskohde, ja siitä tuli kuudenneksi suurin kauppaa käyvä talous. Maasta poistui ulkomaalaista henkilöstöä, mutta EU:n yritysten määrä lisääntyi kesäkuussa päättyneen 12 kuukauden ajanjakson aikana 3,5 prosenttia (yrityksiä oli 1 614). Näin ollen EU:n yritykset muodostivat suurimman muiden kuin kiinalaisten yritysten ryhmän. EU oli Manner-Kiinan ja Taiwanin jälkeen Hongkongin suurin kauppakumppani vuonna 2021. Hongkongin talous elpyi vuoden 2021 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 7,0 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Taloutta tuki kaupan, logistiikan ja rahoitusalan vahva kehitys, kun taas vähittäiskaupan, liikenteen ja rakentamisen toimintaympäristö oli edelleen haastava. Hongkongin asema kansainvälisen liike-elämän keskuksena voi kuitenkin heikentyä, jos muiden kuin kiinalaisten ulkomaisten yritysten toiminnan supistuminen jatkuu. Tämä toisi mukanaan myös uusia maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, osaamisen saatavuuteen ja työvoimapulaan liittyviä haasteita (äskettäisessä tutkimuksessa havaittiin, että ulkomaisten yritysten palveluksessa olevan henkilöstön määrä Hongkongissa väheni kahden vuoden aikana 4 % eli 20 000 henkilöllä). I. Poliittinen ja sosiaalinen kehitys Vuotta 2021 ovat leimanneet demokratian voimakas heikentyminen sekä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteen yhä tiukempi tulkinta ja rapauttaminen kansallisen turvallisuuslain nojalla.

Vuoden 2021 ensimmäisinä päivinä tapahtuneessa joukkopidätyksessä pidätettiin 55 henkilöä, joilla oli yhteyksiä demokratialiikkeeseen ja joihin lukeutui merkittäviä poliittisia henkilöitä. Heidät pidätettiin kansallisen turvallisuuslain nojalla kumouksellisuuden perusteella sen jälkeen, kun he olivat osallistuneet demokratialiikkeen vuonna 2020 järjestämiin epävirallisiin esivaaleihin. Heistä 47:ää syytettiin ”salaliitosta kumouksellista toimintaa varten”. Korkea edustaja antoi 7. tammikuuta EU:n puolesta julkilausuman demokratialiikkeen heinäkuussa 2020 järjestämiin esivaaleihin osallistuneiden joukkopidätyksestä. Kiinan kansankongressi muutti 30. maaliskuuta peruslain liitteitä Hongkongin vaalijärjestelmän uudistamiseksi. Tämä heikensi entisestään vaalijärjestelmän jo ennestään vaatimattomia demokraattisia elementtejä. Näin myös varmistettiin, että keskusvallan kannattajat pystyvät hallitsemaan kaikkia hallinnon tasoja: hallitusta, lakiasäätävää neuvostoa ja vaalilautakuntaa. Korkea edustaja antoi 9. kesäkuuta julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmän muutoksista. Vaalilautakuntaa laajennettiin 1 200 jäsenestä 1 500 jäseneen (käytännössä siihen kuuluu 1 448 pääosin keskusvaltaa kannattavaa jäsentä). Syyskuussa lautakunnan valitsi 4 389 henkilöä, eli äänestysprosentti oli 89,77. Äänestäjät valitsivat vain yhden poliitikon, joka oli ilmoittanut vastustavansa keskusvaltaa. Vaalilautakunnan kokoonpanoa ja roolia muutettiin. Aluevaltuustojen jäsenille varatut 117 paikkaa poistettiin. Kiinan kansan poliittisen neuvoa-antavan konferenssin jäsenille ja valittujen kansallisten järjestöjen hongkongilaisille jäsenille osoitettiin uusia paikkoja. Vaalilautakunnalle annettiin uusia valvontavaltuuksia ja erityisesti vaikutusvaltaa lähes puoleen lainsäädäntöneuvoston jäsenvalinnoista. Vaaliuudistuksella muutettiin myös lainsäädäntöneuvoston kokoa ja kokoonpanoa. Edustajien kokonaismäärä kasvoi vaalikaudella 70:stä 90:een, ja vain 20 edustajaa valittiin suorilla vaaleilla (maantieteelliset vaalipiirit). Vaalilautakunta valitsi 40 edustajaa. Ammattikuntiin perustuvien vaalipiirien edustajilla oli edelleen 30 paikkaa, jotka täytettiin pääosin keskusvallan kannattajilla. Lakiasäätävän neuvoston viisi superpaikkaa lakkautettiin, mikä lopetti ainoan Hongkongin palauttamisen jälkeen tehdyn onnistuneen poliittisen uudistuksen. Joulukuun 19. päivänä pidettiin ensimmäiset lakiasäätävän neuvoston vaalit kansallisen turvallisuuslain hyväksymisen ja vaaliuudistuksen jälkeen. Ehdolla oli yhteensä 153 ehdokasta, jotka kuuluivat kolmeen laajaan vaalipiiriryhmään. 219 254 äänestäjää rekisteröityi äänestämään ammattikuntiin perustuvissa vaalipiireissä ja 4 472 863 maantieteellisissä vaalipiireissä. Lakiasäätävän neuvoston seitsemännet vaalit, jotka oli alun perin tarkoitus järjestää syyskuussa 2020, pidettiin 19. joulukuuta 2021. Ne olivat ensimmäiset vaalit kansallisen turvallisuuslain hyväksymisen ja vaalijärjestelmään tehtyjen laajojen uudistusten jälkeen. Maantieteellisissä vaalipiireissä, joiden edustajat valitaan suorilla vaaleilla, äänesti yhteensä 1 350 680 äänestäjää. Tämä tarkoittaa, että äänestysprosentti oli kaikkien aikojen alhaisin: 30,2. Ammattikuntiin perustuvissa vaalipiireissä, joista edustajat valitaan epäsuorilla vaaleilla, äänesti 70 490 äänestäjää, mikä tarkoittaa, että äänestysprosentti oli 32,22. Niin ikään epäsuorilla vaaleilla valittavista uuden vaalilautakunnan vaalipiirin jäsenistä äänesti puolestaan 1 426 äänestäjää, eli äänestysprosentti oli 96,28. Ehdolla oli yhteensä 153 ehdokasta, jotka kuuluivat kolmeen laajaan vaalipiiriryhmään. Vain yksi ehdokas, joka oli ilmoittanut vastustavansa keskusvaltaa, sai tarpeeksi ääniä ja tuli valituksi. Heinäkuun 2020 esivaaleihin liittyvä joukkopidätys esti 47:ää demokratia-aktivistia, muun muassa entisiä opposition lainsäätäjiä ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, asettumasta ehdolle näissä vaaleissa, koska heitä pidettiin vangittuina kansallisen turvallisuuslakiin pohjautuvien syytteiden perusteella. Lisäksi vaaliuudistuksen myötä ehdokkaiden hyväksyttävyyttä arvioivalle komitealle annettiin valtuudet hylätä ”epäisänmaalliset” ehdokkaat vaalilautakunnan, lakiasäätävän neuvoston ja hallintojohtajan vaaleista. Kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä asioista vastaavan komitean kuulemisen jälkeen tehtyihin päätöksiin ei voida hakea muutosta oikeusteitse. Uudistuksen myötä myös ihmisten kehottamisesta äänestämään tyhjää tuli laitonta. Valan vannomista koskevalla lakiehdotuksella täydennettiin vaaliuudistusta: Hallitus antoi 23. helmikuuta julkisia virkoja (ehdokkuus ja virkaanastuminen) (sekalaiset muutokset) koskevan vuoden 2021 lakiesityksen. Siinä säädettiin vaatimuksesta, jonka mukaan aluevaltuustojen nykyisten ja tulevien jäsenten on vannottava vala astuessaan virkaan. Laki tuli voimaan 21. toukokuuta. Tämän seurauksena 214 aluevaltuustojen jäsentä erosi heinäkuussa sen jälkeen, kun tiedotusvälineet alkoivat raportoida, että hallitus voisi periä hylättyjen jäsenten palkkoja ja korvauksia takaisin takautuvasti. Syyskuusta alkaen viranomaiset hylkäsivät 49 demokratiaa kannattavaa aluevaltuustojen jäsentä ja mitätöivät heidän peruslain noudattamista ja uskollisuutta erityishallintoalueelle koskevat valat ”epäuskottavina” jäsenten aiemmin esittämien mielipiteiden perusteella. Tämä vahvistaa, että määräys on luonteeltaan takautuva. Tällä muutoksella mitätöitiin marraskuussa 2019 pidettyjen aluevaltuustovaalien tulokset, joissa demokratiaa kannattavat ehdokkaat olivat saaneet yli 80 prosenttia paikoista ja absoluuttisen enemmistön 17 aluevaltuustossa 18:sta. EU:n ulkosuhdehallinnon tiedottaja antoi 21. lokakuuta julkilausuman demokraattisesti valittujen aluevaltuustojen edustajien karkottamisesta ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta.

Hongkongin tosiasiallinen poliittinen oppositio lakkasi olemasta vuonna 2021. Demokraattinen puolue, kansalaispuolue ja muutama muu puolue jäivät jäljelle, mutta niiden asema kävi yhä heikommaksi, sillä niiden olemassaolo kyseenalaistettiin, elleivät ne esittäneet toimivansa ”lojaalina oppositiona”. Nämä puolueet eivät kuitenkaan asettaneet ehdokkaita lakiasäätävän neuvoston vaaleihin, ja suurinta osaa johtavista demokratiaa kannattavista poliitikoista kiellettiin asettumasta ehdolle vaaleissa. Civic Passion, ainoa lakiasäätävässä elimessä vuonna 2021 säilynyt keskusvaltaa vastustava puolue, lakkautettiin syyskuussa. Alliance for True Democracy ‑puolue lakkautettiin elokuussa ja NeoDemocrats kesäkuussa. Myös Hongkongin kansalaisyhteiskunnassa tapahtui vuonna 2021 perusteellisia muutoksia. Kaikki merkittävimmät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka eivät kannattaneet keskusvaltaa, lopettivat toimintansa kansallisen turvallisuuslain pelosta, ja jotkut aktivistit viittasivat henkilökohtaiseen turvallisuuteensa kohdistuviin uhkiin. Civil Human Rights Front ‑kansalaisliike, ihmisoikeusasianajajien liitto (China Human Rights Lawyers Concern Group), Kiinan isänmaallista ja demokraattista liikettä tukeva Hongkongin allianssi (Hong Kong Alliance in Support of the Patriotic and Democratic Movements in China), demokraattinen allianssi (Democratic Alliance), Amnesty Internationalin paikallinen toimisto sekä monia opiskelijakuntia, ammattiliittoja, mediakonserneja ja kirkkoon liittyviä ryhmiä lakkautettiin. Yhteensä yli 50 organisaatiota on lopettanut toimintansa. Monet niiden johtajista on pidätetty. Verolakia tarkistettiin siten, että ryhmiä, jotka tukevat, edistävät tai harjoittavat kansallista turvallisuutta vahingoittavaa toimintaa, ei tunnusteta hyväntekeväisyysjärjestöiksi. Kuten Manner-Kiinassa, toimintaansa saavat jatkaa ainoastaan sellaisilla aloilla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka eivät ole uhmaa hallitusta. Hongkongin erityishallintoalueen hallitus vahvisti, että vuonna 2019 alkaneiden yhteiskunnallisten levottomuuksien johdosta on pidätetty yli 10 000 henkilöä, joista monet ovat nuoria. On arvioitu, että oikeudenkäynnit voivat kestää kolme vuotta. Hallintojohtaja Carrie Lam vahvisti 6. lokakuuta pitämässään vuotuisessa linjapuheessa, että tarkoituksena on rakentaa jättiläismäinen oikeussali sellaisten asioiden käsittelyä varten, joissa on suuri määrä vastaajia. Kesäkuusta 2020 lukien kansallisen turvallisuuslain ja siihen liittyvän lainsäädännön nojalla oli 31. joulukuuta mennessä pidätetty noin 162 henkilöä, esimerkiksi entisiä demokratia-aktivisteja, opposition lainsäätäjiä, toimittajia ja tutkijoita. Heistä 99:ää vastaan on nostettu syytteet. Kansallisen turvallisuuslain ekstraterritoriaaliset säännökset aiheuttivat edelleen huolta. Tietojen mukaan lainvalvontaviranomaisten etsintäkuulutettujen luettelossa oli noin 30 ulkomailla olevaa aktivistia. Heidän joukossaan oli useita muita kuin Kiinan kansalaisia. Heinäkuussa 2021 annettiin ensimmäinen tuomio kansallisen turvallisuuslain nojalla. Tuomioistuin määräsi yhdeksän vuoden tuomion ”yllyttämisestä valtioyhteydestä irtautumiseen” ja ”terroritoimintaan osallistumisesta”. Hongkongin tuomioistuimet ovat tulkinneet kansallista turvallisuuslakia ankarasti, vaikka laissa todetaan, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan ja suojellaan samalla, kun taataan kansallinen turvallisuus. Takuiden myöntäminen oli pikemminkin poikkeus kuin sääntö huolimatta ylimmän muutoksenhakutuomioistuimen tuomiosta, jossa alemmille tuomioistuimille annettiin jonkin verran liikkumavaraa päättää, määrätäänkö vastaajat tutkintavankeuteen. Esimerkiksi niistä 47 demokratia-aktivistista, jotka asetettiin syytteeseen esivaalien vuoksi, vain 14:lle oli vuoden 2021 lopussa myönnetty takuut. Pitkät tutkintavankeudet (joskus eristyksissä) herättivät yhä enemmän huolta. Ylin muutoksenhakutuomioistuin vahvisti 14. joulukuuta antamassaan tuomiossa, että takuiden myöntämistä kansallisen turvallisuuden vaarantamisesta epäillyille koskevaa käytäntöä voidaan soveltaa myös muiden lakien nojalla syytettyihin henkilöihin, kunhan väitettyjen tekojen katsotaan vaarantavan kansallisen turvallisuuden. Tällaisia tekoja voivat olla muun muassa peruslain 23 §:ssä luetellut rikokset. Kansallinen turvallisuuslaki vaikutti myös koulutusjärjestelmään sen kaikilla tasoilla. Opetusvirasto julkaisi lokakuussa kiertokirjeen, jossa annettiin koulujen hallintoa ja koulutusta koskevat kansalliset turvallisuusohjeet. Tarkoituksena on auttaa kouluja ”toteuttamaan toimenpiteitä turvallisen ja asianmukaisen oppimisympäristön ylläpitämiseksi kouluissa ja kansallisen turvallisuuskoulutuksen edistämiseksi”. Lisäksi kansallinen turvallisuuslaki edellytti, että viranomaiset tehostavat kansallisen turvallisuuden valvontaa ja sääntelyä yhteiskunnallisissa järjestöissä, tiedotusvälineissä ja internetissä.

Yhä useammat ulkomaiset yritykset ilmaisivat huolensa Hongkongin lisääntyvästä yhdentymisestä Manner-Kiinan kanssa. Poliittinen kehitys on vaikuttanut ennustettavuuteen, yleiseen liiketoimintaympäristöön ja yritysten kykyyn harjoittaa liiketoimintaa. Tilannetta ovat pahentaneet tiedonvälityksen vapauteen kohdistuvat paineet ja riski siitä, että Manner-Kiina säätäisi lisää Hongkongiin sovellettavaa lainsäädäntöä, kuten henkilötietojen luvattoman levittämisen ja pakotteiden vastaista lainsäädäntöä sekä kyberturvallisuutta ja dataa koskevaa lainsäädäntöä. Meneillään olevan poliittisen kehityksen myötä maastamuutto lisääntyi. Elokuussa julkaistut tilasto-osaston viralliset luvut osoittavat, että vuoden 2020 puolivälistä lukien maasta oli poistunut noin 89 200 asukasta (nettomuutto). Syyskuussa julkaistujen virallisten tilastojen mukaan perusasteen ensimmäisiä luokkia oli 81 vähemmän edellisvuoteen verrattuna. Monet Hongkongin asukkaat lähtivät Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, joka laajensi 31. tammikuuta maahanmuutto-oikeuksia tarjotakseen mahdollisuuden kansalaisuuteen niille hongkongilaisille, joilla on British National Overseas ‑asema (Yhdistyneen kuningaskunnan merentakaisten alueiden kansalainen). Yhdistyneen kuningaskunnan virallisten tilastojen mukaan 31. tammikuuta ja 30. elokuuta 2021 välisenä aikana tämän aseman perusteella jätettiin 88 900 viisumihakemusta opiskelijaviisumit pois lukien. Muita merkittäviä muuttokohteita olivat Australia, joka otti Hongkongin asukkaita varten käyttöön mahdollisuuden pysyvään oleskelulupaan, sekä Kanada, Yhdysvallat ja Taiwan. Myös syntyvyys laski Hongkongissa. Väestönlaskenta- ja tilastokeskuksen mukaan kokonaishedelmällisyysaste oli alhaisempi kuin väestön korvautumiseen tarvittava syntyvyys. Hallintojohtaja Carrie Lam piti viidennen linjapuheensa lakiasäätävälle neuvostolle 6. lokakuuta. Hallituksen painopisteitä olivat kansallinen turvallisuus ja yhdentyminen Manner-Kiinan kanssa. Lam ilmoitti peruslain 23 §:n täytäntöönpanosta. Pykälässä todetaan, että Hongkongin erityishallintoalue säätää itsenäisesti lakeja, joilla i) kielletään maanpetos, valtioyhteydestä irrottautuminen, kansankiihotus tai kumouksellisuus keskushallitusta vastaan tai valtionsalaisuuksien varkaus, ii) kielletään ulkomaisia poliittisia järjestöjä tai elimiä harjoittamasta poliittista toimintaa alueella ja iii) kielletään alueen poliittisia järjestöjä tai elimiä luomasta siteitä ulkomaisiin poliittisiin järjestöihin tai elimiin. Hallintojohtaja korosti myös ”Hongkongin isänmaallisen johdon” periaatteen merkitystä. Hän ilmoitti erillisen kulttuuri- ja urheiluviraston perustamisesta ja totesi, että suunnitteilla on lainsäädäntöä valeuutisista ja kyberturvallisuudesta. Hongkong raportoi, että 12 631 henkilöä oli saanut covid-19-tartunnan ja että tautiin oli kuollut 213 henkilöä (tilanne 31.12). Rokotuskampanja käynnistyi hitaasti. Joulukuun 31. päivään mennessä 4 662 013 henkilöä oli saanut kaksi rokoteannosta ja 387 074 henkilöä kolme annosta. Rajoituksia lievennettiin asteittain, mutta kokoontuvien henkilöiden lukumäärää koskevat rajoitukset pysyivät voimassa. Poliittisia painopisteitä olivat covid-19-pandemiaan liittyvän nollatavoitteen noudattaminen ja Hongkongin ja Manner-Kiinan välisen rajan uudelleen avaaminen. Keskushallinto edellytti Hongkongilta tiukkojen linjausten noudattamista edellytyksenä rajan uudelleen avaamiselle. Marraskuun lopulla ilmoitettiin, että Hongkongissa otettaisiin käyttöön samanlainen digitaalinen seurantajärjestelmä kuin Manner-Kiinassa. Sen sijaan pääsy ulkomailta Hongkongiin vaikeutui entisestään. Tämä lisäsi Hongkongin suhteellista eristyneisyyttä ja herätti kysymyksiä sen asemasta kansainvälisenä keskuksena pitkällä aikavälillä. Hongkongin mahdollisia ”matkakuplia” koskevissa keskusteluissa ei päästy ratkaisuun. Kesäkuussa EU lisäsi Hongkongin niiden maiden ja alueiden luetteloon, joihin/joista matkustaminen muista kuin välttämättömistä syistä on sallittua. Toimenpiteet, jotka EU ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet heinäkuussa 2020 hyväksyttyjen neuvoston päätelmien mukaisesti vastauksena kansalliseen turvallisuuslakiin, ovat edelleen voimassa. Tähän toimenpidepakettiin sisältyivät seuraavat asiat: ·turvapaikka-, muuttoliike-, viisumi- ja oleskelupolitiikan ja luovutussopimusten uudelleentarkastelu; ·arkaluonteisen välineistön viennin valvonta ja rajoittaminen; ·oikeudenkäyntien seuranta; kansalaisyhteiskunnan tukeminen; ·mahdollisuus apurahojen ja akateemisten vaihtojen lisäämiseen; ·lain ekstraterritoriaalisten vaikutusten seuranta; sekä ·pidättäytyminen uusien neuvottelujen aloittamisesta Hongkongin kanssa.

Näitä toimenpiteitä toteutettiin koko vuoden ajan. EU toi esiin huolensa Hongkongista EU:n ja Kiinan poliittisten johtajien vuoropuhelussa tammikuussa 2021, strategisessa vuoropuhelussa 28. syyskuuta ja 15. lokakuuta käydyssä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin ja Kiinan presidentin Xi Jinpingin puhelinkeskustelussa. Oikeudet, vapaudet ja yhtäläiset mahdollisuudet Oikeuksien, vapauksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien heikkeneminen vaikutti suoraan moniin yhteiskunnan aloihin. Ulkomaalaisten toimittajien ja tutkijoiden yhteisö on kutistunut. Poliitikot ja kansalaisyhteiskunnan jäsenet olivat pitkälti haluttomia tapaamaan ulkomaalaisia diplomaatteja osittain siksi, että tämä voisi johtaa vehkeilyä ulkovaltojen kanssa koskeviin syytöksiin, tai takuuehtojen vuoksi. Hongkongin viranomaiset epäsivät toista vuotta peräkkäin luvan Taivaallisen rauhan aukion vuoden 1989 tapahtumien muistotilaisuuden järjestämiseen. Syyksi ilmoitettiin pandemiaan liittyvät kansanterveydelliset ongelmat. Vuoden 2020 muistotilaisuuteen osallistuneista aktivisteista 24:ää vastaan nostettiin syytteet ”luvattomaan kokoontumiseen osallistumisesta”. Heistä 21 sai 4–24 kuukauden mittaisen vankeusrangaistuksen, ja loput ehdollisen rangaistuksen. Kesäkuun 4. päivänä poliisi pidätti allianssin johtajan ennakoivasti. Lisäksi pidätettiin useita kansalaisia, jotka tulivat Victoria-puistoon, jossa muistotilaisuus oli aiempina vuosina pidetty. June 4th ‑museo, jota allianssi oli ylläpitänyt kymmenen vuoden ajan, suljettiin kesäkuussa sen jälkeen, kun elintarvike- ja ympäristöhygieniaosasto oli ilmoittanut, ettei museolla ollut julkisten tilaisuuksien järjestäjältä edellytettävää toimilupaa. Poliisi teki museoon ratsian syyskuussa pian allianssin johtajien pidättämisen jälkeen. Hongkongin viranomaiset hyväksyivät kattavia toimenpiteitä kesäkuun 4. päivän tapahtumien muistotilaisuuksien tukahduttamiseksi muissa kohteissa. Taivaallisen rauhan aukion verilöylyn muistomerkiksi tarkoitettu Pillar of Shame ‑veistos vietiin pois paikaltaan Hongkongin yliopiston alueelta yliopiston pyydettyä sen poistamista. Chinese University of Hong Kong, Lingnan University ja City University of Hong Kong ovat sittemmin seuranneet esimerkkiä ja poistaneet kyseisiin tapahtumiin liittyvät taideteokset kampuksiltaan. Myös yleiset kirjastot ovat poistaneet verilöylyä käsitteleviä kirjoja. Neuvoston päätelmien mukaisesti EU:n edustusto ja jäsenvaltiot ovat tähän mennessä seuranneet 81:tä tuomioistuinkäsittelyä, mukaan lukien käynnissä olevat oikeudenkäynnit 15:tä demokratia-aktivistia vastaan nostetuista laitonta kokoontumista koskevista syytteistä. Hongkong säilytti Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen julistuksen mukaisesti common law ‑oikeusjärjestelmänsä, ja se on kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen osapuoli. Hongkongin peruslaissa säädetään, että Hongkongiin sovellettava yleissopimus pysyy voimassa ja että se pannaan täytäntöön Hongkongin laeilla. Amnesty Internationalin paikallis- ja aluetoimistojen sulkeminen lokakuussa 2021 vahvisti, että Hongkong ei ole enää turvallinen paikka ihmisoikeusaktivismille. Monet kansalaisoikeudet ja perusoikeudet kaventuivat vuonna 2021: Tiedotusvälineiden vapaus heikentyi. Tammikuussa poliisi teki ratsian Stand Newsin ja Apple Dailyn toimituksiin etsintäluvilla, joissa vaadittiin demokratialiikkeen vuonna 2020 järjestämiin esivaaleihin liittyviä asiakirjoja. Apple Daily lopetti toimintansa kesäkuussa. Entisiä Apple Dailyn johtajia ja toimittajia sekä kolmea sanomalehden kanssa aiemmin yhteistyötä tehnyttä yritystä syytettiin kansallisen turvallisuuslain nojalla ulkovaltojen kanssa vehkeilystä. Apple Dailyn emoyhtiö Next Digitalin vaikeudet jatkuivat myös sen jälkeen, kun sanomalehden painaminen lopetettiin.

Joulukuussa poliisi teki ratsian riippumattoman Stand News ‑verkkouutisalustan toimitukseen ja pidätti seitsemän julkaisuun liittyvää henkilöä kapinaan lietsovan materiaalin julkaisemisesta. Kaksi entistä päätoimittajaa saatettiin oikeuden eteen, ja heidän vapauttamisestaan takuita vastaan kieltäydyttiin. Yksi merkki itsesensuurin lisääntymisestä oli yleisradioyhtiö Radio Television Hong Kongin (RTHK) ja I-Cable-uutiskanavan henkilöstön vaihtaminen. Hongkongin toimittajajärjestön työtä valvottiin tarkkaan. Paikallisten tiedotusvälineiden lisäksi tilanne on vaikuttanut ulkomaisten toimittajien ja uutiskanavien läsnäoloon Hongkongissa. Marraskuussa 2021 julkaistussa lehdistönvapautta koskevassa kyselyssä tuotiin esiin suuri huoli ehdotetusta valeuutisia koskevasta laista ja itsesensuurista. Jatkuva ja selittämätön viisumien epääminen ulkomaalaisilta toimittajilta osoitti, että heidän työolojaan rajoitetaan yhä enemmän. Monet merkittävät toimittajat, kommentaattorit ja lähetystoiminnan harjoittajat lopettivat ohjelmansa tai lähtivät Hongkongista. Hallituksen virkamiehet ovat myös kirjoittaneet kansainvälisille tiedotusvälineille, arvostelleet niitä ”yllyttävän materiaalin” julkaisemisesta ja uhanneet ryhtyä ”tarvittaviin toimiin”. Kansallisen turvallisuuslain epämääräinen sanamuoto ja ankara täytäntöönpano loukkasivat sananvapautta. Itsesensuuri yleistyi vuonna 2021. Tämä vaikutti kulttuurin saatavuutta koskevaan oikeuteen, sillä kulttuurituotantojen, elokuvien, kirjojen ja yleisestikin tiedotusvälineiden sensuuri lisääntyi. Yleisistä kirjastoista poistettiin noin 70 nimikettä. Hongkongin kirjamessuja järjestävä valtion virasto antoi kansallista turvallisuuslakia koskevia varoituksia viidestä esillä olleesta kirjasta. Elokuvateollisuutta valvottiin entistä tarkemmin. Kesäkuussa eräs elokuvateatteri peruutti vuoden 2019 mielenosoituksia käsitelleen dokumenttielokuvan esityksen, ja elokuvan levittäjältä evättiin julkinen rahoitus. Lakiasäätävä neuvosto hyväksyi elokuvien sensuuria koskevan lain, jonka nojalla pääsihteeri voi kieltää suoraan elokuvat, jotka loukkaavat Kiinan kansallista turvallisuutta, myös sellaiset elokuvat, joiden näyttäminen oli aiemmin sallittua Hongkongissa. Internetin vapauteen liittyen lokakuussa voimaan tullut henkilötietojen luvattoman levittämisen vastainen säädös eli henkilötietojen suojaa koskeva vuoden 2021 asetus herätti huolta siitä, että sitä voitaisiin käyttää kansalaisyhteiskuntaa vastaan. Lailla viranomaisille annettujen valtuuksien laajuus herätti huolta suurissa internetyhtiöissä. Pääsy verkkosivustolle, jolla oli raportoitu vuoden 2019 mielenosoituksista, estettiin poliisin pyynnöstä ”henkilötietojen luvattoman levittämisen” vuoksi. Hallintojohtaja ilmoitti marraskuussa aikeesta ”tukkia internetin porsaanreiät” kansallisen turvallisuuslain avulla. Lokakuussa pidetyssä linjapuheessa ehdotettiin uutta kyberturvallisuuslainsäädäntöä osana näitä toimia. Kokoontumisvapautta rajoitettiin kansallisen turvallisuuslain ja covid-19-pandemian nojalla. Julkisia kokoontumisia koskevat hakemukset on hylätty heinäkuusta 2020 alkaen. Yli neljän hengen julkiset kokoontumiset ovat olleet kiellettyjä maaliskuusta 2020 lähtien. Civil Human Rights Front ‑liike päätti olla järjestämättä vuosittain 1. heinäkuuta järjestettävää palauttamisen vuosipäivän marssia. Kesäkuun 4. päivän muistotilaisuus, jota Kiinan isänmaallista ja demokraattista liikettä tukeva Hongkongin allianssi on järjestänyt yli 20 vuoden ajan, kiellettiin kansanterveydellisistä syistä. Yhdistymisvapaus heikkeni, kun Hongkongin kahteen tunnetuimpaan vuotuiseen poliittiseen mielenosoitukseen läheisimmin kytkeytyvät kaksi ryhmää lakkautettiin vuoden aikana. Kumpaakin syytettiin ennen niiden lakkauttamista ”ulkomaisen tuen” vastaanottamisesta. Elokuussa allianssia pyydettiin toimittamaan asiakirjoja kansallisen turvallisuuslain 43 §:n nojalla, ja sitä syytettiin ”ulkomaiseksi agentiksi”. Monet ammattiliittojen johtajat ovat vankilassa tai odottavat oikeudenkäyntiä, ja kaikki keskusvaltaa vastustavat ammattiliitot lakkautettiin vuonna 2021. Eri alojen ammattiliittoja lakkautettiin: ensin toimintansa lopetti suurin ammattiopettajien liitto Professional Teachers’ Union (PTU) ja ammattiliittojen keskusjärjestö Confederation of Trade Unions (CTU), joka oli suurin demokratiaa ajava ammattiliittojen yhteenliittymä. Muita vuonna 2021 lakkautettuja ammattiliittoja olivat rahoitusalan Finance Technology Professional Services Personnel Union, lääkealan Pharmaceutical and Medical Device Industries Employees General Union, merenkulkualan Maritime Transport Services Industry Trade Union, tiedotusvälinealan New Media Trade Union, lääkäriliitto Frontline Doctors’ Union, virkamiesten Union for New Civil Servants ja puheterapeuttien General Union of Hong Kong Speech Therapists. General Union of Hong Kong Speech Therapists ‑liitto sai erityistä huomiota, koska heitä syytettiin hallituksen vastaisen vihan lietsonnasta lasten kuvakirjoilla. Viisi liiton johtajaa pidätettiin.

Säilöönottokeskusten keskimääräinen tutkintavankien määrä nousi vuonna 2020 korkeimmalle tasolle vuosikymmeneen: se nousi rikosseuraamusosaston vuosikertomuksen mukaan 37 prosenttia (1 436 vangista 1 962 vankiin). Vankien oikeuksia heikensi usein erityisesti tutkintavankiloiden ahtaus. Tärkein vankien oikeuksia puolustava ryhmä Wall-fare lakkautettiin syyskuussa 2021. Toinen merkittävä vankien tukijärjestö, 612 Humanitarian Relief Fund, lopetti toimintansa, ja poliisin kansallisesta turvallisuudesta vastaava osasto tutkii sitä epäiltynä Hongkongin kansallisen turvallisuuslain tai muiden Hongkongin lakien rikkomisesta. Hongkongissa ei edelleenkään tunnusteta samaa sukupuolta olevien pariskuntien liittoja tai rekisteröityjä kumppanuuksia, mutta hlbti-henkilöiden oikeuksissa on tapahtunut jonkin verran edistystä. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi kesäkuussa, että hallituksen politiikka, jolla kielletään samaa sukupuolta olevien pariskuntien oikeus asukkaiden lisäämiseen ja tuettujen asuntojen omistusoikeuden siirtoon, oli sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa laitonta syrjintää. Hallitus selvensi lokakuussa homoseksuaalisen lesken nostaman kanteen osalta, että eri osastoilla ei ollut toimintaperiaatteita ja ohjeita, joilla kiellettäisiin kuolemantapauksiin liittyvien palvelujen tarjoaminen vainajan samaa sukupuolta olevalle puolisolle tai kiellettäisiin vainajan samaa sukupuolta olevaa puolisoa hakemasta kuolintodistusta. Hlbti-ihmisten myönteinen medianäkyvyys lisääntyi, kun televisiossa alettiin näyttää Hongkongin ensimmäistä suurelle yleisölle tarkoitettua, homosuhteita ja samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliittoja käsittelevää draamasarjaa. Gay Games-tapahtumaa, joka oli alun perin tarkoitus järjestää marraskuussa 2022, lykättiin covid-19-matkustusrajoitusten vuoksi. Hallintojohtaja ja muut keskusvaltaa kannattavat poliitikot ilmaisivat tukensa ohjelmalle. Vuotuinen Pink Dot ‑tapahtuma ja Pride-kulkue siirrettiin sisätiloihin. Etnisten vähemmistöjen osuus Hongkongin vakinaisista asukkaista oli 4 prosenttia. He kohtasivat syrjintää erityisesti asuntojen, terveydenhuollon ja laadukkaan koulutuksen saannissa. Pandemian sosiaalinen vaikutus kohdistui etnisiin vähemmistöihin kuuluviin henkilöihin erityisen pahoin, koska he ovat usein matalan osaamistason työtehtävissä. Arvioiden mukaan joka kolmas näihin vähemmistöihin kuuluvista elää köyhyydessä. Hongkong ei edelleenkään ole allekirjoittanut pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1951 tehtyä yleissopimusta. Hallituksen käytäntönä on, että kenellekään ei myönnetä pakolaisasemaa tai turvapaikkaa, mutta se hyväksyy palauttamiskieltoa koskevat hakemukset Hongkongista karkottamista, palauttamista tai luovuttamista vastaan yhtenäistetyn arviointimekanismin mukaisesti. Hongkongissa oli vuonna 2021 hallituksen mukaan 13 000 pakolaisasemaa hakevaa henkilöä. Joidenkin arvioiden mukaan hakemuksista on viimeisten 11 vuoden aikana hyväksytty keskimäärin 1 prosentti. Voimassa olevat lait estävät hakijoita työskentelemästä. Hallitus muutti uutta maahanmuuttolakia huhtikuussa, ja muutokset tulivat voimaan elokuussa. Laissa annettiin viranomaisille rajoittamattomat valtuudet estää asukkaita ja muita henkilöitä tulemasta erityishallintoalueelle tai poistumasta sieltä ilman tuomioistuimen määräystä. Turvallisuusvirasto lupasi esittää toissijaista lainsäädäntöä, jolla valtuudet rajoitettaisiin saapuviin lentoihin ja kohdistettaisiin maahantulijoiden laittomiin rajanylityksiin, mutta aikataulusta ei ilmoitettu. Lasten- ja vanhustenhoito oli edelleen riippuvaista ulkomaalaisista kotitaloustyöntekijöistä, jotka tulevat useimmiten Filippiineiltä ja Indonesiasta. Heidän työolonsa aiheuttivat edelleen huolta. Työntekijöiden on lain mukaan asuttava työnantajansa luona, mikä vaikeuttaa heidän suojelemistaan hyväksikäytöltä. Hongkongiin pääsyä koskevien rajoitusten vuoksi kotitaloustyöntekijöistä oli pulaa. Puutteen korjaamiseksi hallitus avasi kotitaloustyöntekijöille erityisiä karanteenihotelleja mutta jäädytti heidän vähimmäispalkkansa. Kiinan hallitus ilmoitti Kiinan liittyessä YK:n lisäpöytäkirjaan ihmiskaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta, että pöytäkirjaa ei sovelleta Hongkongiin. Korruptiontorjuntajärjestelmä piti pintansa. Viranomaiset, poliittiset johtajat ja yritysmaailman merkkihenkilöt ymmärtävät, että avoimuus on ensiarvoisen tärkeää, jotta Hongkong voisi säilyttää asemansa vahvana kansainvälisenä liiketoimintakeskuksena. II. Talouskehitys Hongkongin talous oli edelleen hyvin avoin (tavarakauppa oli noin 300 % BKT:stä). Poliittinen ja taloudellinen yhdentyminen Manner-Kiinan kanssa syveni erityisesti Guangdongin, Hongkongin ja Macaon lahden suuralueen ja tiiviimpien rahoitusmarkkinoihin liittyvien yhteyksien myötä. Jäljellä on kuitenkin joitakin taloudellisia eroja, kuten vapaa ja avoin kauppa, vähäiset tulliesteet tai muut esteet, hyvin suojatut omistusoikeudet ja teollis- ja tekijänoikeudet.

Hongkong käytti edelleen itsenäistä toimivaltaa kauppasopimusten täytäntöönpanossa. Se määritti rahapolitiikkansa riippumattomasti Manner-Kiinasta ja osallistui itsenäisesti moniin kansainvälisiin järjestöihin ja monenvälisiin yhteisöihin, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaiseen toimintaryhmään ja Maailman kauppajärjestöön (WTO). Hongkong myös säilyi Manner-Kiinasta erillisenä lainkäyttöalueena, jolla säilytettiin erillinen valuutta, jota eivät koske pääomarajoitukset, sekä erilliset sääntelyrakenteet alueella toimivien yritysten valvomiseksi. Hallituksen tärkeimpiä painopisteitä olivat taloudellinen yhdentyminen Manner-Kiinan kanssa ja hiljattain julkistettu Northern Metropolis ‑kehitysstrategia. Hongkong oli edelleen yksi maailman suurimmista pääomamarkkinoista. Sen tavoitteena oli lisätä rooliaan vihreässä rahoituksessa ja ympäristö-, sosiaali- ja yrityshallinnossa sekä tiivistää yhteyksiään Kiinan rahoitusmarkkinoihin. Hongkong suoriutui taloudellisesti hyvin vuonna 2021. Se oli maailman kolmanneksi suurin sijoituskohde, ja siitä tuli kuudenneksi suurin kauppaa käyvä talous. Monet ulkomaalaiset työntekijät lähtivät maasta (ulkomaisten yritysten henkilöstömäärä väheni kahden vuoden aikana 4,1 % eli 20 000 henkilöllä), mutta uusien muiden kuin hongkongilaisten yritysten (myös Manner-Kiinasta tulevien yritysten) ja startup-yritysten määrä oli ennätyksellisen suuri. Hongkongin asema ulkomaisten suorien sijoitusten keskuksena vahvistui vuonna 2020. YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin kesäkuussa julkaiseman, vuotta 2021 koskevan maailman investointiraportin (World Investment Report 2021) mukaan Hongkong oli maailman kolmanneksi suurin investointikeskus. Vuonna 2021 hyväksyttiin keskeistä ympäristölainsäädäntöä (jätehuolto, eläinkauppa). Hongkongin ilmastosuunnitelmassa asetettiin tavoitteeksi hiilineutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä. Suunnitelmassa kaavaillaan hiilipäästöjen vähentämistä 50 prosentilla ennen vuotta 2035 vuoden 2005 tasoon verrattuna; välitavoitteena on lopettaa hiilen käyttö päivittäisessä sähköntuotannossa vuoteen 2035 mennessä. Hongkongin talous oli supistunut kahden vuoden ajan (–1,7 % vuonna 2019 ja –6,1 % vuonna 2020), mutta se elpyi vuoden 2021 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 7,0 prosenttia edellisvuoteen verrattuna . Taloutta tuki kaupan, logistiikan ja rahoitusalan vahva kasvu, kun taas vähittäiskaupan, liikenteen ja rakentamisen toimintaympäristö oli edelleen haastava. Talous oli edelleen vuoden 2018 tasoa heikompi, ja useiden toimialojen tilanne on edelleen huono. Inflaatio oli maltillista, sillä kuluttajahintaindeksi nousi 1,5 prosenttia vuositasolla vuoden kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana. Työmarkkinat paranivat, ja työttömyysaste oli marraskuussa 2021 laskenut 4,1 prosenttiin, kun se vuoden 2021 alussa oli 7,2 prosenttia . Työttömyysaste oli kuitenkin korkeampi kuin ennen covid-19-kriisiä. Kauppa ja logistiikka-ala, jonka osuus Hongkongin BKT:stä oli noin 20 prosenttia, edisti elpymistä merkittävästi. Tuonti- ja vientitoiminnan osuus BKT:stä kasvoi vuoden 2021 alkupuoliskolla 20,8 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Tätä vahvaa kehitystä tuki Hongkongin ulkomaan tavarakaupan arvon merkittävä kasvu. Ulkomaankauppa nousi vuoden 2021 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana 8,3 biljoonaan Hongkongin dollariin (921 miljardia euroa) , mikä merkitsee 26 prosentin kasvua verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2020 . Tämä ylittää maailmankaupan elpymisen. Rahoitusala oli edelleen keskeinen kasvun vauhdittaja, sillä rahoitus- ja vakuutustoiminta kasvoi 6,8 prosenttia vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla. Kasvu on kiihtynyt verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2020 (2,6 % vuositasolla) ja 2019 (3,3 % edellisvuoteen verrattuna) . Listautumisannit tukivat rahoitustoimintaa. Vuoden 2021 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana listautumisantien määrä Hongkongin pörssissä oli alhaisempi, mutta ne olivat suurempia: listautumisanteja oli 76, ja niillä hankitun pääoman kokonaismäärä oli 291 miljardia Hongkongin dollaria (32 miljardia euroa), kun vuonna 2020 niitä oli 120 ja niillä kerättiin 251 miljardia Hongkongin dollaria. Hongkong oli vuonna 2020 maailman toiseksi suurin listautumisantien keskus (se oli vuodesta 2009 sijoittautunut seitsemän kertaa ensimmäiselle sijalle). Yhdysvalloissa noteerattujen kiinalaisten yritysten tiukennettu valvonta vaikutti Hongkongin listautumisantien määrän kasvuun, mikä johtui siitä, että yritykset siirtyivät Hongkongin pörssiin. Hongkongin pörssin markkina-arvo oli 45,3 biljoonaa Hongkongin dollaria (5 biljoonaa euroa) lokakuun 2021 lopussa (4,5 %:n kasvu edellisvuoteen verrattuna). Syyskuun 2021 lopussa Hongkongin osakemarkkinat olivat maailman seitsemänneksi suurimmat ja Aasian neljänneksi suurimmat (markkina-arvolla mitattuna), ja se oli suurin renminbimääräisten liiketoimien offshore-keskus. Keskimääräinen päivittäinen liikevaihto oli vuoden 2021 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana 175,8 miljardia Hongkongin dollaria (19,5 miljardia euroa), mikä merkitsee 41 prosentin vuosikasvua . Osakemarkkinoilla oli kuitenkin epävakautta. Hongkongin Hang Seng ‑indeksi oli lokakuun 2021 loppuun mennessä laskenut 8,4 prosenttia, minkä vuoksi Hang Seng on yksi maailman heikoimmista indekseistä. Tämä johtui maailmantalouteen ja pandemiaan liittyvistä huolenaiheista (myös Manner-Kiinassa), geopoliittisista jännitteistä, suurista yritysveloista Manner-Kiinassa ja sääntelyn tiukentumisesta useilla Manner-Kiinan teollisuudenaloilla (teknologia, verkkopelit, koulutus, kiinteistöt), etenkin kun Manner-Kiinan yritykset hallitsevat edelleen Hongkongin osakemarkkinoita.

Kesäkuussa Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) totesi, että Hongkongin pankkisektori oli edelleen hyvin pääomitettu ja kannattava ja että järjestämättömien lainojen osuus oli alhainen. Pankkien vakavaraisuus kesti vakavat makrotaloudelliset häiriöt vahvojen pääomapuskurien ja kannattavuuden ansiosta. Valuuttakurssimekanismi eli sidottu valuuttakurssijärjestelmä (Linked Exchange Rate System, LERS) oli edelleen hyvin ankkuroitu ja kesti hyvin häiriöitä suurten valuuttavarantojen tukemana. IMF totesi kuitenkin, että pankkijärjestelmän makrotaloudelliset haavoittuvuudet johtuivat laajoista yhteyksistä Manner-Kiinaan, kiinteistöjen arvonmäärityksen venyttämisestä sekä altistumisesta globaaleja markkinoita ja kotimaisia riskejä koskevien näkemysten muutoksille. Matkailusta tuloja saavien toimialojen (vähittäiskauppa, elintarvikkeet ja juomat, kuljetus, matkailu, hotelli- ja ravintola-ala) tilanne oli edelleen haastava vuonna 2021, koska Hongkongiin saapui edelleen hyvin vähän matkailijoita. Vuonna 2018 Hongkongissa kävi 65 miljoonaa matkailijaa (joista 78 % tuli Manner-Kiinasta; heidän osuutensa kaupungin vähittäismyynnistä oli noin 40 %), mutta määrä laski 72 458 matkailijaan vuoden 2021 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana . Vaikka kasvua oli vuoden 2021 alkupuoliskolla 4,9 prosenttia edellisvuoteen verrattuna, majoitus- ja ravitsemisalan osuus BKT:stä oli edelleen huomattavasti pienempi kuin vuonna 2018 (43 % alhaisempi vuoden 2018 alkupuoliskoon verrattuna). Vähittäiskauppa kasvoi vuoden 2021 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana 8 prosenttia edellisvuoteen verrattuna mutta oli 28,5 prosenttia alle vuoden 2018 tason. Ravintolatulot kasvoivat 12,9 prosenttia edellisvuoteen verrattuna, mutta olivat 24,2 prosenttia vuoden 2018 tasoa alhaisemmat. Hotellien käyttöaste oli samalla ajanjaksolla 60 prosenttia (90 % vuonna 2018), pitkälti saapuville matkustajille asetettujen, pakollista karanteenia koskevien vaatimusten ansiosta. Työttömyys vähittäiskauppa-, majoitus- ja ravitsemisalalla oli 6,9 prosenttia lokakuussa 2021, eli tilanne oli kohentunut (vuoden 2021 alussa työttömyys oli 11,3 %). Ilmailuala (ja siihen liittyvät alat) kärsivät pahoin. Vuoden 2021 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana Hongkongin kansainvälisen lentoaseman lentojen määrä oli 67,5 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2018, ja matkustajien määrä väheni murto-osaan edellisestä tasosta (98,3 %:n lasku vuoteen 2018 verrattuna). Tavaraliikenne suoritui paremmin, sillä se elpyi 13,7 prosenttia edellisvuoteen verrattuna eli lähes takaisin vuoden 2018 tasolle. Lentoyhtiöt ilmaisivat huolensa covid-19-pandemiaan liittyvistä tiukoista matkustusrajoituksista, jotka vaikeuttavat lentojen suunnittelua. Osa yhtiöistä päätti keskeyttää toimintansa, kun taas osa niistä alkoi tehdä välilaskuja muualla, jotta miehistön ei tarvitsisi yöpyä Hongkongissa. Rakennusalan osuus BKT:stä supistui 2,0 prosenttia vuoden ensimmäisellä puoliskolla, kun taas kiinteistöalan toiminta elpyi samalla kaudella 2,3 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Liiketoimintaympäristö Hongkongissa toimivia ulkomaisia yrityksiä koskeva vuoden 2021 vuotuinen tutkimus osoitti, että ulkomaisten yritysten (lukuun ottamatta Manner-Kiinan yrityksiä) määrä on vähentynyt kahden viime vuoden aikana (3,8 %). Vähenemisen taustalla oli ulkomaisten yritysten Hongkongissa sijaitsevien alueellisten päätoimipaikkojen määrän väheneminen (9,1 %), mikä viittaa siihen, että kaupunki saattaa menettää jonkin verran merkitystään alueellisena liiketoimintakeskuksena. Nämä luvut vahvistivat hajanaisen näytön siitä, että yritykset vähensivät toimintaansa Hongkongissa tai siirtyivät muihin Aasian kaupunkeihin. Vaikka tutkimuksen mukaan muiden kuin kiinalaisten ulkomaisten yritysten määrä väheni, Manner-Kiinan yritysten määrä Hongkongissa kasvoi kahden viime vuoden aikana 15,6 prosenttia. Muiden kuin kiinalaisten ulkomaisten yritysten määrän väheneminen on alkanut vaikuttaa Hongkongin asemaan kansainvälisenä liiketoimintakeskuksena. Siihen liittyy myös pätevän ja erikoistuneen työvoiman heikko saatavuus (edellä mainitun tutkimuksen mukaan ulkomaisten yritysten Hongkongissa työllistämien työntekijöiden määrä väheni kahden vuoden aikana 4 % eli 20 000 työntekijällä). Jotkin yritykset harkitsivat poistumista Hongkongista. Kansainväliset yritykset, joiden päätoimipaikka on Hongkongissa tai joilla on alueellisia pääjohtajia Hongkongissa, katsoivat, että Hongkongissa toimimisesta on tullut entistä monimutkaisempaa covid-19-toimenpiteiden sekä huolellisuusvelvoitteiden ja vaatimusten noudattamiseen liittyvien ongelmien vuoksi. Osa yrityksistä (mukana myös pankkeja) siirsivät toimipaikkansa alueen muihin kaupunkeihin. Liike-elämän järjestöjen Hongkongin hallitukselle lähettämissä avoimissa kirjeissä ilmaistiin huoli tiukoista covid-19-toimenpiteistä, jotka voivat saada yritykset harkitsemaan Hongkongista poistumista. Edellä mainittu poliittinen kehitys, kuten tiedonvälityksen vapauteen, kansallisen turvallisuuslain täytäntöönpanoon, tietosuojaan ja seuraamuksiin liittyvät riskit, on vaikuttanut haitallisesti myös liiketoimintaympäristöön. Tiukoilla covid-19-matkustusrajoituksilla oli merkittävä vaikutus yrityksiin. Yritysten alueellisen toiminnan pilotointi ja/tai niiden Kiinan kanssa harjoittama liiketoiminta sekä säännöllinen liikematkailu vaikeutuivat entisestään. Henkilöstön tuominen Hongkongiin ja/tai tavanomaisen liiketoiminnan harjoittaminen oli yhä haastavampaa. Matkailusta tuloja saavat yritykset menettivät tulonlähteen. Vuoden 2021 aikana useimpiin saapuviin matkailijoihin sovellettiin tiukkoja matkustusrajoituksia ja pitkiä pakollisia hotellikaranteeneja. Myös ulkomailla asuvilta henkilöiltä evättiin suurelta osin pääsy Hongkongiin. Muutamat voimassa olevat vapautukset poistettiin marraskuussa 2021, myös useimpien diplomaattien osalta. Matkustusrajoitukset pidettiin voimassa, jotta Hongkongin ja Manner-Kiinan välinen raja voitaisiin avata uudelleen. Rajat pysyivät kuitenkin suljettuina, ja Hongkong oli enimmäkseen eristyksissä sekä Kiinasta että muusta maailmasta. Julkinen tuki ja julkisen talouden tilanne

Hallitus tuki edelleen pandemiasta kärsinyttä taloutta. Varainhoitovuoden 2021–2022 talousarvioon sisältyi noin 81 miljardia Hongkongin dollaria (9 miljardia euroa) kertaluonteisia avustustoimenpiteitä varten. Määrä oli laskenut aiemman talousarvion 122 miljardista Hongkongin dollarista ja 300 miljardista Hongkongin dollarista (33 miljardia euroa, 11 % BKT:stä), kun mukaan luettiin käyttöön otetut täydentävät paketit. Ilmoitettuihin toimenpiteisiin kuuluivat voitoista ja palkoista maksettavien verojen alentaminen, tietyistä yritysmaksuista luopuminen, valtion kiinteistöjen vuokrien alennukset ja valtion lainatakaukset (yrityksille ja työttömille). Sähköisiä arvoseteleitä, joiden arvo oli 5 000 Hongkongin dollaria (555 euroa), jaettiin kaikille asukkaille heidän taloudellisesta tilanteestaan riippumatta. Hongkongin julkisen talouden odotetaan olevan kolmatta kertaa peräkkäin alijäämäinen varainhoitovuonna 2021–2022, joka päättyy maaliskuussa 2022. Alijäämä oli 112 miljardia Hongkongin dollaria (12,42 miljardia euroa) varainhoitovuoden seitsemän ensimmäisen kuukauden (lokakuuhun 2021) aikana. Tämä olisi huomattava parannus edelliseen varainhoitovuoteen, jolloin alijäämä oli 250 miljardia Hongkongin dollaria (noin 10 % BKT:stä), mutta alijäämä olisi edelleen epätavallinen taloudessa, joka on yleensä ylijäämäinen (varainhoitovuonna 2019–2020 talous oli alijäämäinen ensimmäistä kertaa 15 vuoteen). Alijäämä rahoitettiin suurelta osin hyödyntämällä kaupungin runsaita julkisen talouden varantoja . Tämän seurauksena varannot pienenivät vuoden 2020 maaliskuun 1 160 miljardista Hongkongin dollarista 816 miljardiin Hongkongin dollariin (90,49 miljardiin euroon) lokakuun 2021 lopussa. Varainhoitovuoden 2021–2022 talousarviossa hallitus ennustaa julkisen talouden olevan alijäämäinen vuoteen 2025 asti tai pitempään, ja varannot saattavat supistua 775 miljardiin Hongkongin dollariin (86 miljardiin euroon) vuonna 2025. Tämä vastaisi nykytasolla arviolta 15 kuukauden menoja – 10 kuukautta vähemmän kuin vuonna 2018. Vuonna 2021 osakkeiden siirroista kannettavaa leimaveroa korotettiin 0,1 prosentista 0,13 prosenttiin ja yksityisautojen ensirekisteröintiveroa ja ajoneuvolupamaksua korotettiin. Nämä toimet tuovat lisätuloja. Varainhoitovuoden 2021–2022 talousarvion julkiset kokonaismenot olivat 10,3 prosenttia alhaisemmat kuin edellisenä vuonna. Kauppapolitiikka Vuonna 2021 tulivat voimaan Kambodžan kanssa tehty vapaakauppasopimus ja ASEAN-maiden kanssa tehty (vuonna 2017 allekirjoitettu) investointien edistämistä ja suojelemista koskeva sopimus (Investment Promotion and Protection Agreement, IPPA) Kambodžan osalta. Vuoden loppuun mennessä sopimus oli kokonaisuudessaan voimassa ASEANin kymmenen jäsenmaan osalta. Meksikon kanssa tehty investointien edistämistä ja suojelemista koskeva sopimus tuli voimaan kesäkuussa. Hongkong ilmoitti olevansa kiinnostunut liittymään alueelliseen kattavaan talouskumppanuuteen (RCEP) mahdollisimman pian. Hongkong keskeytti toukokuussa Taiwanissa sijaitsevan talous-, kauppa- ja kulttuuritoimistonsa toiminnan, vaikka Taiwanista oli tullut sen toiseksi suurin kauppakumppani. Hallitus selitti, että päätös johtui Taiwanin puuttumisesta Hongkongin asioihin. Hallintojohtaja Carrie Lam ehdotti hiljattain pitämässään linjapuheessa useita erityishallintoalueen taloutta koskevia politiikkatoimia, kuten Hongkongin aseman vahvistamista rahoitusalalla. Hongkongin tavoitteena on tulla vihreän rahoituksen keskukseksi ja hiilimarkkinaksi yhteistyössä Guangzhou Futures Exchange ‑pörssin kanssa. Ympäristö-, sosiaali- ja yrityshallinnon ammattilaiset lisätään Hongkongin osaamisluetteloon. Tästä seuraa, että kyseisten alojen ammattilaisten maahanmuuttoa helpotetaan koulutettujen maahanmuuttajien maahantulo-ohjelmasta (Quality Migrant Admission Scheme, QMAS). Alueellinen yhdentyminen Hallintojohtaja Carrie Lam esitteli suunnitelman Northern Metropolis ‑alueesta. Kyseessä on 300 neliökilometrin suuruinen alue. Siitä on tarkoitus tulla kaupungin tärkein alue, joka helpottaa yhdentymistä Shenzhenin kanssa ja muodostaa yhteyden Guangdongin, Hongkongin ja Macaon lahden suuralueelle. Northern Metropolis ‑alueen väkiluku olisi noin 2,5 miljoonaa, ja työpaikkojen on määrä lisääntyä nykyisestä 116 000:sta noin 650 000:een, joista 150 000 on innovointi- ja teknologia-alan työpaikkoja. Yhdentymistä suuralueen kanssa tuetaan useilla aloitteilla: Manner-Kiinan 14. viisivuotissuunnitelma (mukaan lukien Guangdongin, Hongkongin ja Macaon lahden suuralue), Qianhaissa sijaitsevan Shenzhenin ja Hongkongin modernien palvelualojen yhteistyöalueen kokonaisvaltainen syventäminen ja avaaminen, kotimaisen kulutuksen ja kansainvälisen avautumisen kaksoisstrategiaan liittyvä taloudellinen kehitys sekä Uusi silkkitie ‑aloite. Näiden aloitteiden keskeinen tavoite on innovoinnin ja teknologian kehittäminen.

Hallintojohtaja Carrie Lam ehdotti myös, että osakkeet, joilla käydään etelään suuntautuvaa kauppaa Stock Connect ‑järjestelmässä, olisivat yuanmääräisiä. Hallitus tuki Hongkongin pörssiä edistääkseen yhteistyötä Guangzhoun futuuripörssin kanssa hiilidioksidipäästökauppaan liittyvien rahoitustuotteiden kehittämisessä ja arvioi Hongkongin mahdollisuuksia kehittyä alueelliseksi hiilikauppakeskukseksi. Hongkongin tavoitteena oli jatkaa rajat ylittävää renminbimääräistä kauppaa, kehittää offshore-renminbituotteita ja edistää rajat ylittävää rahoitusteknologiaa (FinTech-ala). Vuonna 2021 hyväksyttiin tärkeitä ympäristöpolitiikkoja, kuten jätesuunnitelma, sähköajoneuvoja koskeva etenemissuunnitelma ja vuoteen 2050 ulottuva ilmastosuunnitelma. Ilmastonmuutoksen osalta hallintojohtaja Carrie Lam ilmoitti, että Hongkong aikoo Kiinan kansainvälisenä kaupunkina ja osana Kiinan yleistä sitoumusta vähentää hiilipäästöjä 50 prosenttia ennen vuotta 2035 vuoden 2005 tasoon verrattuna ja saavuttaa hiilineutraaliuden ennen vuotta 2050. Hallitus aikoo osoittaa seuraavien 15–20 vuoden aikana noin 27 miljardia euroa ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen. Hallitus perusti ilmastonmuutosta ja hiilineutraaliutta käsittelevän viraston, ja lokakuussa 2021 esiteltiin ilmastosuunnitelma. Toukokuussa 2021 käynnistettiin vihreän ja kestävän rahoituksen avustusjärjestelmä, josta myönnetään tukia tukikelpoisille joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijoille ja lainanottajille. Vuonna 2021 valtion vihreitä joukkovelkakirjoja koskevan ohjelman yläraja kaksinkertaistettiin 200 miljardiin Hongkongin dollariin (22 miljardiin euroon), minkä ansiosta hallitus pystyi edistämään vihreiden joukkovelkakirjojen paikallisia markkinoita ja samalla kaupungin hiilineutraaliustavoitetta. Vuonna 2021 toteutettiin kolme uutta hallituksen vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua: 2,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria tammikuussa, 1 miljardi Yhdysvaltain dollaria ja 1,75 miljardia euroa marraskuussa 2021 ja vielä 5 miljardia renminbiä myöhemmin samassa kuussa (ensimmäinen 1 miljardin Yhdysvaltain dollarin liikkeeseenlasku toteutettiin vuonna 2019). III. Hongkongin ja Manner-Kiinan väliset suhteet Keskushallinnon roolista Hongkongin poliittisissa ja taloudellisissa asioissa tuli yhä näkyvämpi. Tammikuun 28. päivänä hallintojohtaja Carrie Lam esitteli vuosikertomuksensa presidentti Xi Jinpingille ja julkisti ”Hongkongin isänmaallisen johdon” periaatteen, joka muodostaa perustan ”yksi maa, kaksi järjestelmää” ‑periaatteelle. Kansankongressi hyväksyi Hongkongia koskevaa lainsäädäntöä toisena vuonna peräkkäin. Kansankongressi hyväksyi 11. maaliskuuta päätöksen Hongkongin erityishallintoalueen vaalijärjestelmän parantamisesta, ja päätös tuli voimaan välittömästi. Päätökseen liittyvässä selittävässä asiakirjassa mainittiin, että Hongkongin vaalijärjestelmässä on ”porsaanreikiä ja puutteita”, ja todettiin, että päätöksen tavoitteena on varmistaa, että Hongkongia hallinnoivat ”isänmaalliset henkilöt”. Keskushallinnon Hongkongissa toimivan yhteystoimiston rooli muuttui. Toimiston johtaja tehosti toimintaa ja pyrki tavoittamaan Hongkongin kansalaiset. Yhteystoimisto, jonka koko kasvoi 100 henkilöllä, vaikutti yhä enemmän Hongkongin poliittiseen päätöksentekoon ja poliittiseen järjestelmään, mikä on asettanut Hongkongin laajan itsehallinnon säilyttämisen kyseenalaiseksi. Hongkongin politiikkaa mukautettiin yhä enemmän Manner-Kiinan politiikkaan. Hongkong sisällytettiin Kiinan viisivuotissuunnitelmaan, ja painopisteenä oli suuralueen yhdentäminen. Marraskuussa annetussa Kiinan kommunistisen puolueen 6. täysistunnon tiedonannossa Hongkong mainittiin ensimmäistä kertaa historiaa käsittelevässä päätöslauselmassa, ja siinä hyväksyttiin ”Hongkongin isänmaallisen johdon” periaate. Manner-Kiina oli Hongkongin suurin kauppakumppani tavarakaupassa. Sen osuus oli 60 prosenttia Hongkongin kokonaisviennistä ja 45 prosenttia sen tuonnista vuoden 2021 ensimmäisten kymmenen kuukauden aikana. Erityishallintoalue oli puolestaan Manner-Kiinalle tärkeä kaupankäyntikeskus, ja se oli Kiinan viidenneksi suurin kauppakumppani vuoden 2021 ensimmäisten kymmenen kuukauden aikana. Kiinan Guangdongin provinssi oli edelleen tärkeä ulkoisen jalostuksen tukikohta Hongkongille. Hongkongin merkittävin kauppasopimus oli Manner-Kiinan kanssa vuonna 2003 tehty tiiviimpää taloudellista yhteistyötä koskeva sopimus (CEPA). Sopimukseen ei vuonna 2021 tehty merkittäviä muutoksia. Hongkong pysyi myös Kiinan pääasiallisena offshore-rahoitus- ja investointikeskuksena. Vuoden 2020 lopussa Manner-Kiina oli Hongkongin suurin maahan tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten lähde (27 % sijoituksista) offshore-keskuksia lukuun ottamatta ja Hongkongin ulkomaille suuntautuvien suorien sijoitusten ensimmäinen kohde (47 % sijoituksista). Hongkong puolestaan oli edelleen Manner-Kiinan tärkein ulkomaisten suorien sijoitusten kohde sekä suurin ulkomaisten suorien sijoitusten lähde – Hongkongin osuus oli yli puolet näiden sijoitusten kokonaismäärästä kumpaankin suuntaan. Hongkongissa noteerattujen Manner-Kiinan yritysten määrä oli 1 350, ja niiden osuus noteerattujen yritysten kokonaismarkkina-arvosta Hongkongissa oli 80 prosenttia. Hongkongin ja Manner-Kiinan pääomamarkkinat olivat yhteydessä toisiinsa Hongkongin, Shanghain ja Shenzhenin pörssit yhdistävän Stock Connect ‑järjestelmän sekä joukkolainamarkkinoita koskevan, vastavuoroisen markkinoillepääsyn takaavan Bond Connect ‑järjestelmän kautta.

Hongkong vahvisti vastavuoroiseen etuuskohteluun perustuvaa pääsyään Manner-Kiinan pääomamarkkinoille. Vuoden 2021 jälkipuoliskolla käynnistettiin kaksi aloitetta: suuralueen rajat ylittävää varainhoitoa koskeva Wealth Management Connect ja Bond Connect ‑järjestelmän eteläinen osa. Aloitteilla täydennetään olemassa olevia kanavia. Syyskuussa 2021 keskushallinto ilmoitti suunnitelmasta laajentaa ja avata lisää Shenzhenin ja Hongkongin modernien palvelualojen yhteistyöaluetta (Qianhain alue) Shenzhenissä. Alue perustettiin yli kymmenen vuotta sitten, ja sillä toimi noin 11 500 Hongkongin rahoittamaa yritystä. Muita suuralueeseen liittyviä tapahtumia olivat muun muassa i) suuralueen asianajajan ammattitutkinnon järjestäminen – tutkinnon läpäisseet saavat asianajajan tutkintotodistuksen, joka oikeuttaa heidät tarjoamaan suuralueella oikeudellisia palveluja tietyissä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa (mukaan lukien riita-asiat), ii) selvitystilamenettelyjä koskevan yhteistyökehyksen luominen, iii) uusien kansallisen tason tiede- ja teknologiaohjelmien avaaminen Hongkongille ja iv) arkkitehdin ja insinöörin tutkintojen vastaavuuden edistäminen. IV. EU:n ja Hongkongin kahdenväliset suhteet ja yhteistyö vuonna 2021 Jo toisena vuonna peräkkäin EU:n toimielimistä ei voitu tehdä korkean tason vierailuja. EU:n edustusto tapasi useita kertoja hallituksen virkamiehiä, lainsäätäjiä sekä tiedemaailman ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, vaikka tämä oli haastavampaa kuin edellisinä vuosina. EU:n ja Hongkongin rakenteellinen vuoropuhelu jätettiin vuonna 2021 järjestämättä jo toista vuotta peräkkäin. Vuonna 2021 EU:n yritykset muodostivat Hongkongin suurimman ulkomaisten yritysten ryhmittymän, ja ne ohittivat määrässä Japanin, Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset. Tilanne kesäkuussa 2021 oli se, että ainakin 1 614:llä EU:n yrityksellä oli liiketoimintaa Hongkongissa; monet niistä käyttivät Hongkongia alueellisena pääkonttorinaan. EU:n yrityksillä oli liiketoimintaa monilla eri aloilla, kuten rahoitus- ja yrityspalveluissa, kaupan alalla, logistiikassa, vähittäiskaupassa, elintarvike- ja juoma-alalla sekä rakentamisessa. Hongkongin väestönlaskenta- ja tilastokeskuksen ulkomaisia yrityksiä koskevan vuotuisen tutkimuksen mukaan EU:n yritysten määrä on kasvanut hieman kahden viime vuoden aikana (+0,7 %) 1 614 yritykseen. Luvuista ei käy kuitenkaan ilmi, miten monet EU:n yritykset, ovat vähentäneet tai siirtäneet pois toimintojaan ja/tai henkilöstöään, vaikka ovatkin jääneet Hongkongiin. Vuonna 2021 kahdenvälisen tavarakaupan arvo nousi 30,5 miljardiin euroon, mikä on 2,5 prosenttia enemmän kuin vuonna 2020. EU:sta Hongkongiin suuntautuvan viennin arvo oli 23,5 miljardia euroa, kun taas Hongkongista tuonnin arvo oli 7 miljardia euroa. EU:n ylijäämä oli siis 16,5 miljardia euroa . EU oli Manner-Kiinan ja Taiwanin jälkeen Hongkongin suurin kauppakumppani vuonna 2021 . Hongkong oli edelleen tärkeä foorumi Manner-Kiinan ja EU:n väliselle kaupankäynnille. EU:n ja Hongkongin kahdenvälisen palvelukaupan arvo oli 27,2 miljardia euroa vuonna 2020 (–2,5 % vuositasolla) . Palvelujen tuonti Hongkongista EU:hun oli arvoltaan 9,8 miljardia euroa ja EU:n palveluvienti Hongkongiin 17,4 miljardia euroa. Näin ollen seurauksena EU:n kauppatase oli 7,6 miljardia euroa ylijäämäinen. Vuoden 2021 alustavien tietojen mukaan EU:n ja Hongkongin kahdenvälinen palvelukauppa kasvoi voimakkaasti vuoden kolmella ensimmäisellä neljänneksellä 24,5 miljardiin euroon (+23,1 % vuositasolla) . EU:n ja Hongkongin kahdensuuntaiset investoinnit vähenivät lähes neljänneksellä, mutta ne pysyivät merkittävinä: tuoreimpien tietojen mukaan Hongkongin investoinnit EU:hun olivat 162 miljardia euroa ja EU:n investoinnit Hongkongiin 128 miljardia euroa. Covid-kriisi vaikutti EU:n ja Hongkongin yhteistyötä ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevaan sopimukseen ja teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvontayhteistyötä koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyviin operatiivisiin toimiin. Hongkongista tuotiin edelleen arvossa mitattuna toiseksi eniten teollis- ja tekijänoikeuksia loukkaavia tuotteita EU:hun, vaikka kyseisiä tuotteita ei edes valmisteta siellä. Hongkongissa ei useista pyynnöistä huolimatta järjestetty vuonna 2021 kokouksia tulli- ja valmistevero-osaston johdon kanssa. Verotuksen suhteen käytännesääntötyöryhmä käynnisti yhteydenpidon sellaisten lainkäyttöalueiden kanssa, jotka todettiin merkityksellisiksi ulkomaisista lähteistä peräisin olevia tuloja koskevien vapautusten osalta, myös Hongkongin kanssa. Vuoropuhelun ja toimitettujen tietojen perusteella Hongkongia pyydettiin sitoutumaan ulkomaisista lähteistä peräisin olevia tuloja koskevan vapautusjärjestelmänsä (FSIE) uudistamiseen, koska sen todettiin olevan vaatimusten vastainen. Viranomaisia pyydettiin myös toteuttamaan uudistus vuoden 2022 loppuun mennessä. Tutkimuksen, tieteen ja innovoinnin osalta Hongkongin viranomaiset julkaisivat vuonna 2021 kaksi hakukierrosta Horisontti 2020 ‑ohjelmaan osallistuvien erityishallintoalueen toimijoiden tukemiseksi. EU ja Hongkong tutkivat mahdollisuuksia nykyisen yhteistyöjärjestelmän laajentamiseksi EU:n uuden Horisontti Eurooppa ‑lippulaivaohjelman yhteydessä.