1.

suosittaa, että neuvosto ja komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja a) muistuttavat, että tehokas monenvälisyys ja sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys ovat ennakkoedellytyksiä ydinaseiden leviämisen estämiselle ja ydinaseriisunnan etenemiselle; vahvistavat jälleen, että ydinsulkusopimus on maailmanlaajuisen ydinaseriisunta- ja ydinsulkujärjestelmän yksi kulmakivi ja tärkeä suoja ydinaseiden leviämisen riskiä vastaan sekä korvaamaton kehys rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiselle ja vahvistamiselle maailmanlaajuisesti; b) vahvistavat jälleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden täyden tuen ydinsulkusopimukselle ja sen kolmelle toisiaan vahvistavalle pilarille, jotka ovat asesulku, aseriisunta ja ydinenergian rauhanomainen käyttö, ja vahvistavat, että aiempi vaiheittainen lähestymistapa, joka perustuu aiemmissa tarkistusprosesseissa erityisesti vuosina 1995, 2000 ja 2010 tehtyihin sitoumuksiin, on yhä voimassa; korostavat, että tasapainoinen lähestymistapa näiden kolmen pilarin välillä on olennaisen tärkeä myönteisen tuloksen saavuttamiseksi kymmenennessä tarkistuskonferenssissa ja sellaisten konkreettisten, tehokkaiden ja yhteisymmärrykseen perustuvien toimenpiteiden hyväksymiseksi, jotka mahdollistaisivat etenemisen aikaisempien sitoumusten pohjalta; korostavat, että EU:lla on tärkeä rooli rauhaan tähtäävien politiikkatoimien helpottamisessa ja kansainvälisen vakauden edistämisessä; c) varmistavat viipymättä, että hyväksytään neuvoston päätös, jolla virallistetaan ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssia koskeva EU:n yhteinen kanta; d) korostavat, että ydinsulkusopimus on ollut välttämätön maailman rauhan ja turvallisuuden kannalta viiden vuosikymmenen ajan; e) jatkavat ydinsulkusopimuksen kymmenenteen tarkistuskonferenssiin johtavien toimien tukemista myöntämällä 1,3 miljoonaa euroa tiedotustoimiin, joihin kuuluu kolme aihekohtaista seminaaria, jotka kattavat aseriisunnan, asesulun ja ydinenergian rauhanomaisen käytön pilarit, sekä neljä alueellista kokousta ja kaksi oheistapahtumaa; säilyttävät jatkossakin EU:n toimien päätavoitteet, erityisesti mitä tulee luottamuksen lisäämiseen, tiedottamiseen esteistä ja mahdollisista aloista, joilla voidaan saavuttaa lähentymistä, sekä sellaisen etenemissuunnitelman kehittämiseen, joka johtaa kymmenennen tarkistusprosessin onnistuneeseen lopputulokseen; f) korostavat edelleen, että valtioiden välisten erimielisyyksien syveneminen johtaisi siihen, että usko ydinsulkusopimukseen luotettavana maailmanlaajuisena oikeudellisena välineenä vähitellen murenisi ja maailmanlaajuinen aseriisuntajärjestelmä rapautuisi, mikä lisäisi maailmanlaajuisen ydinaseiden leviämisen riskiä; varoittavat sopimusvaltioita siitä, että koska sen enempää vuoden 2015 tarkistuskonferenssissa kuin valmistelukomiteoissakaan ei päästy yksimielisyyteen, ydinsulkusopimuksen tulevaisuutta ei voida enää pitää itsestäänselvyytenä, elleivät sopimusvaltiot sitoudu siihen selkeästi; g) muistuttavat sopimusvaltioita siitä, että ydinsulkusopimuksen 50-vuotisjuhla, joka osuu samaan aikaan kymmenennen tarkistuskonferenssin kanssa, voisi antaa sysäyksen vilpittömään ja tulossuuntautuneeseen vuoropuheluun ryhtymiselle keskinäisen luottamuksen palauttamiseksi siten, että tavoitteena on laajentaa yhteisen edun alueita ja löytää yhteinen perusta, jonka pohjalta keskustelut voivat edetä, kun perimmäisenä tavoitteena on hyväksyä sellainen asiakirja, jossa ydinaseriisunta ja ydinaseiden täydellinen poistaminen tunnustetaan yhteiseksi tavoitteeksi ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaisesti; h) kehottavat osoittamaan vahvaa poliittista johtajuutta ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin tukemiseksi; välittävät ydinsulkusopimuksen sopimusvaltioille viestin siitä, että valtioiden ja hallitusten päämiesten osallistuminen konferenssiin olisi osoitus siitä, että valtiot pitävät ydinsulkusopimusta ja sen tarkistusprosessia tärkeinä; kehottavat sopimusvaltioiden edustajia hyödyntämään 10. tarkistuskonferenssin tarjoamaa tilaisuutta vahvistaa jälleen, että ”ydinsotaa ei voida voittaa eikä sitä pidä koskaan käydä”; i) korostavat, että se, että jotkut ydinsulkusopimuksen sopimusvaltiot soveltavat sopimusta valikoivasti tai eivät noudata sen pöytäkirjoja, heikentää luottamusta koko ydinsulkusopimusjärjestelmään; kehottavat kaikkia ydinsulkusopimuksen allekirjoittajia varmistamaan allekirjoittamiensa sitoumusten noudattamisen; j) panevat tyytyväisinä merkille, että ydinaseita ei ole käytetty 72 vuoteen; varoittavat ydinsulkusopimuksen sopimusvaltioita siitä, että ydinaseiden käyttötilanteiden laajentaminen voisi vaarantaa vakavasti maailmanlaajuisen strategisen vakauden ja ydinaseiden käyttämättä jättämisen käytännön; k) kehottavat kaikkia valtioita ydinaseiden ja ydinaseiden toimitukseen liittyvien teknologioiden yhteydessä tunnustamaan ydinaseiden valvonta-, aseriisunta- ja asesulkujärjestelmät keskeisiksi välineiksi, joilla voidaan rakentaa luottamusta ja auttaa kääntämään kansainvälisen turvallisuusympäristön heikentymiseen johtava suuntaus ja siten estää valtioiden väliset suuret sodat sekä säilyttää rauha ja turvallisuus; l) korostavat, että tehokas ydinaseriisunnan todentaminen on olennaisen tärkeää ydinaseettoman maailman saavuttamiseksi; jatkavat ja tehostavat toimia, joilla voidaan vastata todentamiseen liittyviin haasteisiin turvallisuutta, turvatoimia ja asesulkua koskevien vaatimusten osalta, myös yhteistyössä kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa; vahvistavat, että ainoastaan realistinen aseiden rajoittamista ja luottamuksen lisäämistä koskeva prosessi edistää strategista vakautta ja yhteistä turvallisuutta; m) kehottavat sopimusvaltioita tekemään kaikkensa edistyäkseen edelleen asevalvonta- ja ydinaseriisuntaprosesseissa, erityisesti vähentämällä maailmanlaajuisesti ydinasevarastoja, ja varmistamaan, että vuoden 1986 huippulukeman jälkeen alkanut ydinasevarastojen vähentymissuuntaus ei käänny toiseen suuntaan; välittävät viestin siitä, että ydinsulkusopimusta olisi käytettävä kaikkien asiaa koskevien diplomaattisten toimien foorumina; n) kehottavat Yhdysvaltoja ja Venäjää lisäämään keskinäistä luottamusta, jotta voidaan aloittaa uudelleen vuoropuhelu mahdollisista tavoista luoda uusi asevalvontasuhde; korostavat, että ennen ydinsulkusopimuksen kymmenettä tarkistuskonferenssia tapahtuva Venäjän ja Yhdysvaltojen selkeä sitoutuminen uuden START-sopimuksen voimassaolon jatkamiseen ennen helmikuuta 2021 olisi tärkeä panos tarkistuskonferenssiin; kannustavat voimakkaasti molempia osapuolia neuvottelemaan uudesta välineestä, joka kattaisi sijoitetut ja sijoittamattomat sekä strategiset ja muut aseet ja joka koskisi myös Kiinaa, koska maa kehittää massiivisesti ohjuksiaan; ilmaisevat huolensa siitä, että Venäjä on hiljattain ottanut käyttöön hypersoonisia Avangard-tarkkuusohjuksia Orenburgin alueella; muistuttavat Venäjää siitä, että kaikkiin käyttöön otettuihin hypersoonisiin Avangard-tarkkuusohjuksiin sovelletaan uuden START-sopimuksen mukaista 1 550 taistelukärjen enimmäismäärää ja siihen liittyviä tarkastusmääräyksiä; o) toistavat EU:n syvän pahoittelun INF-sopimuksen äskettäisen lakkauttamisen yhteydessä, koska Venäjä on ottanut käyttöön SSC-8-ohjusjärjestelmän, joka on ydinasekelpoinen, liikkuva ja vaikeasti havaittavissa ja alentaa kynnystä käyttää ydinaseita aseellisissa konflikteissa, ja korostavat samalla, että tällä on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia Euroopan turvallisuuteen ja strategiseen ydinaseiden valvontarakenteeseen; kehottavat molempia INF-sopimuksen allekirjoittajia aloittamaan uudelleen vuoropuhelun mahdollisista tavoista ottaa käyttöön uusi oikeudellisesti sitova väline lyhyen ja keskipitkän kantaman ohjuksia varten; tukevat pyrkimyksiä kyseisen välineen muuttamiseksi monenväliseksi kaikille muille maille, joilla on tämäntyyppisiä aseita, Kiina mukaan lukien; p) ilmaisevat huolensa INF-sopimuksen purkautumisesta myös sen vuoksi, että erityisesti keskipitkän kantaman ohjukset ovat omiaan lisäämään ydinvoiman leviämisen riskiä Euroopan mantereella; q) kannustavat keskusteluja mahdollisuudesta tehdä Yhdysvaltojen ja Venäjän välistä INF-sopimusta pidemmälle menevä ballistisia ohjuksia koskeva monenvälinen sopimus, jotta muut osapuolet voitaisiin ottaa mukaan; r) kehottavat Yhdysvaltoja ja Venäjää antamaan kaikille muille ydinsulkusopimuksen osapuolille ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostolle julkilausuman, jossa ne ilmoittavat INF-sopimuksesta vetäytymisensä jälkeen toteuttamansa toimet ydinsulkusopimuksen VI artiklan mukaisten velvoitteidensa noudattamisen varmistamiseksi; toteuttavat tätä varten tarvittavat viralliset yhteydenotot unionin puolesta; s) kehottavat Venäjää toimimaan Budapestin muistiossa vahvistetun sitoumuksensa mukaisesti ja noudattamaan Ukrainalle annettuja turvallisuustakuita; t) pitävät ydinaseiden valvontajärjestelmistä vetäytymistä tai niiden lakkauttamista ydinsulkusopimuksen kannalta vaarallisena ennakkotapauksena; pitävät mielessä, että ydinsulkusopimuksen osapuolet voisivat pitää tällaisia tapahtumia uhkana kansalliselle turvallisuudelleen ja että niiden seuraukset voisivat horjuttaa koko ydinsulkusopimusta; u) saattavat nämä huolet kuuluviin ydinsulkusopimuksen kymmenennessä tarkistuskonferenssissa; toteuttavat tarvittavat diplomaattiset ja poliittiset toimet poistaakseen keskipitkän kantaman ydinaseista aiheutuvan Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin kohdistuvan välittömän uhan; v) korostavat Nato-valtioiden panosta ydinsulkusopimuksen mukaisten sitoumustensa täyttämisessä, mitä tulee ydinaseiden määrän vähentämiseen 95 prosentilla kylmän sodan päättymisen jälkeen, niiden kohdentamisen purkamiseen, niiden valmiustilan vähentämiseen ja niiden roolin heikentämiseen puolustuksessa; kehottavat Natoa ja muita ydinsulkusopimuksen allekirjoittajavaltioita jatkamaan ponnistelujaan ydinaseiden vähentämiseksi edelleen noudattaen täysin ydinsulkusopimusta ja noudattaen vaiheittaista lähestymistapaa, jolla edistetään kansainvälistä vakautta ja turvallisuutta; w) toteavat sen, että 122 maata on hyväksynyt ydinaseet kieltävän sopimuksen, jonka on nyt allekirjoittanut 84 valtiota ja ratifioinut 47 valtiota, olevan osoitus halusta saavuttaa tavoite ydinaseettomasta maailmasta; korostavat, että ydinaseriisuntaa ei voida erottaa yhteisestä turvallisuudesta ja että se voidaan toteuttaa ainoastaan ottamalla huomioon strateginen konteksti ja että sen on oltava osa asteittaista prosessia, jolla taataan kaikkien heikentymätön turvallisuus ja estetään samalla mahdollinen uusi asevarustelukilpailu; muistuttavat, että sopimus ydinaseisiin soveltuvan halkeamiskelpoisen materiaalin tuotantokiellosta (FMCT-sopimus) on tärkeä ja korvaamaton askel kohti ydinaseetonta maailmaa, koska sen avulla voidaan estää ydinasevarastojen kasvaminen; x) vahvistavat, että ydinsulkusopimuksen osapuolilla on oikeus ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön pitkän aikavälin energiatarpeidensa täyttämiseksi ydinsulkusopimuksen määräysten mukaisesti; tekevät yhteistyötä niiden maiden kanssa, jotka haluavat kehittää tämän alan valmiuksia, jotta ydinenergiaa käytettäisiin vastuullisesti yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin edellyttäen, että kaikki turvallisuutta, turvatoimia ja ydinaseiden leviämisen estämistä koskevat ehdot täyttyvät; harkitsevat asianmukaisia toimenpiteitä tapauksissa, joissa kyseiset maat eivät tee yhteistyötä eivätkä noudata kaikkia turvallisuutta, turvatoimia ja leviämisen estämistä koskevia ehtoja; auttavat maita, jotka haluavat kehittää valmiuksia ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön, kehittämään voimakasta ydinturvallisuuskulttuuria, ja tekevät tästä pakollista ja tunnustavat IAEA:n ja sen valvontajärjestelmän roolin ja arvon ydinsulkusopimuksen täytäntöönpanossa ja ydinturvakehyksen vahvistamisessa; y) rajoittavat ydinaseiden leviämisen kannalta merkityksellisen ydinteknologian siirron niihin ydinsulkusopimuksen sopimusvaltioihin, jotka ovat tehneet ja panneet täytäntöön ydinmateriaalivalvontasopimuksen, ja tukevat siten ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistuskonferenssin päätöstä, jonka mukaan arkaluonteisen ydinteknologian siirtoa koskevien uusien toimitusjärjestelyjen edellytyksenä olisi oltava ydinmateriaalivalvontasopimuksen hyväksyminen ja kansainvälisesti oikeudellisesti sitova sitoumus pidättäytyä hankkimasta ydinaseita tai muita ydinräjähteitä; z) jatkavat ponnistelujaan ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseksi Lähi-itään vuoden 1995 päätöslauselman mukaisesti; vievät eteenpäin aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä luottamusta toimilla, joilla pyritään edistämään asiantuntijoiden ja poliittisten päättäjien välistä osallistavaa vuoropuhelua ja joita tuetaan hankkeiden täytäntöönpanoon tarkoitetuilla 2,86 miljoonan euron määrärahoilla; aa) tukevat alueellista lähestymistapaa yhtenä tärkeänä keinona edistää aseriisuntaa ja leviämisen estämistä; ottavat huomioon Lähi-idän ydinaseettoman vyöhykkeen perustamista käsitelleen konferenssin ensimmäisen istunnon tulokset; kannustavat kaikkia osallistuvia valtioita tekemään kaikkensa tämän pyrkimyksen edistämiseksi konferenssin toisessa istunnossa; ab) kannattavat Ruotsin esittämää ”stepping-stone -lähestymistapaa” koskevaa ehdotusta, jonka tavoitteena on saada poliittista tukea maailmanlaajuiseen aseistariisuntajärjestelmään liittyville käytännöllisille, lyhyen aikavälin ja saavutettavissa oleville sitoumuksille, joiden yleisenä tavoitteena on luottamuksen palauttaminen, tukea toimia, joilla pyritään heikentämään ydinaseiden valta-asemaa, kehittämään yhteistyötottumuksia valtioiden välillä, vähentämään ydinaseriskejä ja lisäämään avoimuutta, välivaiheina, joilla helpotetaan sopimusvaltioiden nykyisten velvoitteiden täyttämistä; ac) kehottavat sopimusvaltioita kehittämään ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään ydinaseiden käytön riskejä riippumatta siitä, tapahtuuko käyttö tarkoituksella vai vahingossa; toimenpiteisiin voisi kuulua viestintäkanavien ja yhteyskäytäntöjen sekä kyberturvallisuuden parantaminen, selvän eron tekeminen tavanomaisten ja ydinvoimavarojen välillä, hybridiuhkien ja kyberhyökkäysten sietokyvyn parantaminen sekä päätöksentekoajan pidentäminen kriisitilanteissa; ad) tukevat ydinasevaltioiden sitoutumista avoimuuden lisäämiseen ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssissa hyväksyttyjen aseriisuntaa koskevien 13 vaiheen mukaisesti; muistuttavat, että raportointimekanismin parantaminen edelleen systematisoimalla ydinasevaltioiden raportointikehykset edistäisi saman avoimuuden tason saavuttamista kyseisten valtioiden välillä; kiinnittävät tässä yhteydessä erityistä huomiota asesulku- ja aseriisunta-aloitteen ehdotuksiin, jotka koskevat avoimuuden lisäämistä ydinsulkusopimuksen tarkistusprosessin vahvistamiseksi; ae) panevat merkille Yhdysvaltojen kymmenennen tarkistuskonferenssin valmistelukomitealle esittämän ehdotuksen ”Operationalising and creating an environment for nuclear disarmament” (CEND), jolla pyritään tunnistamaan ja käsittelemään kansainvälisen turvallisuusympäristön tekijöitä, jotka estävät aseriisunnan etenemisen, luomaan käytännöllisempi aseriisuntaa koskeva lähestymistapa ja myötävaikuttamaan kymmenennen tarkistuskonferenssin onnistuneeseen lopputulokseen; aloittavat lisäkeskustelut ehdotuksesta vuoden 2020 tarkistuskonferenssissa ja sen jälkeen; af) kehottavat kaikkia valtioita aloittamaan viipymättä keskustelut siitä, miten yksi jäljellä olevista ensisijaisista tavoitteista – ydinaseisiin soveltuvan halkeamiskelpoisten aineiden tuotannon kieltävä sopimus – voitaisiin käynnistää ja saattaa päätökseen, sillä tämä olisi ehdottoman välttämätön väline ydinasekilpailun jatkumista koskevan vaaran pois sulkemiseksi ja tärkeä askel kohti ydinaseiden poistamista; ag) varmistavat, että EU tukee edelleen voimakkaasti täydellistä ydinkoekieltosopimusta (CTBT) ja täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestöä (CTBTO); muistuttavat myös, että CTBT:n voimaantulo on tärkeää ja kiireellistä, jotta voidaan estää uusien aseiden kehittäminen; ah) vahvistavat, että EU on edelleen sitoutunut yhteiseen kattavaan toimintasuunnitelmaan parhaana mahdollisena keinona saada takeet siitä, että Iran käyttää ydinenergiaa yksinomaan rauhanomaisesti, ja tärkeänä välineenä Lähi-idän vakauden ja turvallisuuden parantamiseksi; korostavat edelleen EU:n tärkeää roolia pyrittäessä löytämään tie eteenpäin ydinsopimuksen turvaamisessa; toteavat jälleen, että EU pitää valitettavana Yhdysvaltojen vetäytymistä yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta sekä pakotteiden uudelleen määräämistä; pitävät myönteisenä, että Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat Yhdistyneiden kansakuntien kokouksessa vastustavansa Yhdysvaltojen aloitetta määrätä uudelleen pakotteita Iranille YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2231 mukaisesti, sillä Yhdysvallat ei enää ole osapuolena yhteisessä kattavassa toimintasuunnitelmassa; pitävät myönteisenä 26. elokuuta 2020 annettua AEOI:n ja IAEA:n yhteistä julkilausumaa, joka koskee ydinmateriaalivalvontaan liittyvien IAEA:n erittelemien ongelmien ratkaisemista vilpittömässä mielessä ja jonka mukaisesti Iran takaa IAEA:lle pääsyn kahteen järjestön määrittelemään paikkaan ja helpottaa IAEA:n varmentamistoimia; muistuttavat, että IAEA:n asema on keskeinen, sillä se on ainoa riippumaton kansainvälien järjestö, joka on vastuussa ydinsulkusitoumusten seurannasta ja varmentamisesta; kehottavat Irania varmistamaan, että se noudattaa täysimääräisesti ydinalaan liittyviä yhteisen kattavan toimintasuunnitelman ja ydinsulkusopimuksen mukaisia sitoumuksiaan; ai) pitävät valitettavina Iranin tukea väkivaltaisille valtiosta riippumattomille toimijoille sekä Lähi-idän vakautta horjuttavien ballistisia ohjuksia koskevien voimavarojen kehittämistä ja käyttöä; aj) vakuuttavat jälleen, että EU antaa täyden tukensa Korean demokraattisen kansantasavallan täydellisellä, todennettavalla ja peruuttamattomalla tavalla tapahtuvaa ydinaseriisuntaa koskevalle tavoitteelle kaikkien asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti; kehottavat Korean demokraattista kansantasavaltaa luopumaan ydinaseohjelmastaan ja palaamaan ydinsulkusopimuksen ja IAEA:n valvontaan; jatkavat käynnissä olevan vuoropuheluprosessin tukemista ja pyrkivät aktiivisempaan osallistumiseen neuvotteluihin hyödyntäen EU:n diplomaattista asiantuntemusta; muistuttavat, että Korean demokraattinen kansantasavalta on edelleen alueellinen ja kansainvälinen ydinuhka ja ballistinen uhka; ak) noudattavat edelleen ydinsulkusopimusta ja säilyttävät sen keskeisenä monenvälisenä välineenä kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden vahvistamisessa, edistävät sen yleismaailmallista soveltamista ja tehostavat sen täytäntöönpanoa sen kolmessa yhtä tärkeässä ja toisiaan vahvistavassa pilarissa; kannustavat kaikkia ydinsulkusopimuksen osapuolina olevia valtioita uudistamaan pyrkimyksensä toimia yhdessä toistensa kanssa ja jatkamaan sitkeästi etenemistä uudistaen sitoutumisensa ydinsulkusopimuksen kattavaan, täysimääräiseen ja tasapainoiseen täytäntöönpanoon; al) kehottavat kaikkia valtioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja ratifioineet ydinsulkusopimusta ydinaseettomina valtioina, liittymään siihen ja liittymiseen valmistautumiseksi noudattamaan sen ehtoja ja sitoutumaan sen ydinaseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskeviin tavoitteisiin, myös toimittamalla näyttöä siitä, että ne eivät osallistu ydinteknologian siirtoihin, ja vahvistamalla yleissopimusta ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista; am) muistuttavat, että ydinaseriisunta on toteutettava realistisesti ja asteittain ja sen yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon kaikkien turvallisuusintressit ja että ydinaseisiin liittyvien strategisten riskien vähentäminen perustuu ydinasedoktriinien avoimuuteen, poliittisten ja sotilaallisten päättäjien väliseen vuoropuheluun, kriisiviestinnän välineisiin ja jälleenvakuutustoimenpiteisiin;