Toimia Slovakian oikeusjärjestelmän laadun parantamiseksi on nopeutettu viime vuosina. Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä on vuosina 2014, 2016 ja 2017 annettu suosituksia Slovakian oikeusjärjestelmän tehokkuuden ja laadun parantamiseksi, ja Slovakian viranomaiset ovat alkaneet toteuttaa useita uudistuksia, joilla niitä pyritään parantamaan. Prosessiin vaikuttaa myös Slovakian oikeusjärjestelmän toiminnasta tehty kattava tarkastelu , jossa yksilöitiin useita uudistuskohteita ja annettiin 62 suositusta Slovakian oikeusjärjestelmän tehokkuuden ja laadun parantamiseksi.

Hallitus ilmoitti lisäksi asettavansa tuomareille kiinteän eläkeiän. Suunnitelmien mukaan muiden tuomareiden eläkeikä olisi 65 vuotta mutta perustuslakituomioistuimen tuomareiden 70 vuotta. Slovakiassa ei tällä hetkellä ole kiinteää eläkeikää tuomareille. On tärkeää, että suunniteltu uudistus on EU:n lainsäädännön vaatimusten mukainen ja että siinä otetaan huomioon oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevat Euroopan neuvoston suositukset .

Hallitus on myös ilmoittanut suunnitelmista lujittaa perustuslakituomioistuimen nimitysprosessia. Hallitus, parlamentti ja Slovakian presidentti ovat viime vuosina toistuvasti kiistelleet perustuslakituomioistuimen uusien tuomareiden nimittämisestä, mikä on johtanut usein pitkiin viivästyksiin nimitysprosessissa ja jopa vaarantanut tuomioistuimen moitteettoman toiminnan. Vuonna 2019 perustuslakituomioistuimeen tarkoitetuista 13 tuomarista oli virassa vain neljä , koska puuttuvien tuomarien valinta- ja nimitysmenettelyä ei saatu päätökseen. Tätä ongelmaa on käsitelty maakohtaisissa suosituksissa vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Myönteistä on ollut se, että Slovakian presidentti nimitti perustuslakituomioistuimeen puuttuvat tuomarit lokakuussa 2019, mikä avasi helmikuussa 2019 lukkiutuneen tilanteen.

Hallitus on ilmoittanut uudistussuunnitelmista oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja integriteetin vahvistamiseksi. Tässä yhteydessä on syytä palauttaa mieliin aiempien hallitusten pyrkimykset ratkaista eräitä tuomareiden integriteettiä koskevia pitkäaikaisia huolenaiheita. Ne johtivat Slovakian perustuslain muuttamiseen, ja niihin sisältyi muun muassa kiistanalainen tuomareiden ja tuomariehdokkaiden pakollisten taustaselvitysten käyttöönotto. Selvitykset perustuvat Slovakian kansalliselta turvallisuusviranomaiselta saatuihin tietoihin. Slovakian perustuslakituomioistuin totesi 30. tammikuuta 2019 antamassaan merkittävässä tuomiossa , että nämä taustaselvitykset olivat oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatteen vastaisia ja että vuonna 2014 tehty perustuslain muutos oli perustuslain vastainen .

Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta Slovakiassa on pysynyt erittäin huonolla tasolla huolimatta joistakin aiemmista toimista oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja avoimuuden vahvistamiseksi. Käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta Slovakiassa on pysynyt erittäin huonolla tasolla: selkeä vähemmistö sekä kansalaisista että yrityksistä pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta ”melko tai erittäin hyvänä” (26 prosenttia kansalaisista ja 15 prosenttia yrityksistä). Yleisimmin mainittu syy siihen, miksei oikeuslaitosta pidetä riippumattomana, on häirintä tai paine hallituksen ja poliitikoiden taholta. On huomionarvoista, että tämä verrattain huono käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on jatkunut jo pitkään, minkä myös Slovakian viranomaiset tunnustavat.

Slovakian oikeusjärjestelmän riippumattomuuteen ja integriteettiin liittyvät pitkäaikaiset ongelmat ovat edelleen lisääntyneet elokuusta 2019 lähtien. Paljastukset ja rikostutkinnan löydökset viittaavat useisiin korkean tason korruptiotapauksiin. Tähän sisältyy huoli siitä, että yksittäiset toimeenpanovallan käyttäjät ja muut poliitikot saattavat käyttää asiatonta vaikutusvaltaa oikeuslaitoksen edustajiin, myös korkea-arvoisiin tuomareihin, ja tehdä salaista yhteistyötä näiden kanssa. Lisäksi on noussut epäilyjä yksittäistapauksista, joissa tuomarit ja syyttäjät, myös yksi entinen valtakunnansyyttäjä, olisivat syyllistyneet virka-aseman väärinkäyttöön. Nämä tapahtumat johtivat syksyllä 2019 julkisiin mielenosoituksiin ja entistä voimakkaampiin vaatimuksiin, että viranomaisten on tehostettava toimia korruption vähentämiseksi Slovakian oikeusjärjestelmässä. Joitakin tuomareita ja syyttäjiä vastaan on käynnistetty kurinpitomenettelyjä ja rikostutkimuksia, ja osa heistä on pidätetty virasta tai eronnut tehtävästä. Joissakin tapauksissa käynnissä oleva rikostutkinta on johtanut myös tuomareiden ja syyttäjien vangitsemiseen.

Slovakian tuomioistuinjärjestelmä koostuu 54 piirituomioistuimesta, kahdeksasta alueellisesta tuomioistuimesta, erityisrikostuomioistuimesta, korkeimmasta oikeudesta ja perustuslakituomioistuimesta. Slovakiassa ei ole erikseen hallintotuomioistuimia. Alueelliset tuomioistuimet toimivat muutoksenhakutuomioistuimina siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa ja samalla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimina hallinnollisissa asioissa. Erityisrikostuomioistuimella on toimivalta ratkaista vakavia rikosasioita, jotka luetellaan rikosprosessilaissa . Tuomarineuvostolla on keskeinen rooli oikeuslaitoksen itsehallinnossa, tuomareiden nimittämisessä, virantoimituksesta pidättämisessä ja erottamisessa sekä oikeusetiikan ylläpitämisessä. Tällä hetkellä puolet sen jäsenistä (9 jäsentä 18:sta) on kollegoidensa valitsemia tuomareita. Slovakian presidentti, parlamentti ja hallitus ovat nimittäneet osan nykyisen tuomarineuvoston muista jäsenistä. Slovakian syyttäjälaitos on riippumaton valtion viranomainen, jota johtaa valtakunnansyyttäjä. Slovakian asianajajaliitto on riippumaton itsehallinnollinen ammattialajärjestö.

Lainsäädäntöprosessia on parannettava Slovakian hallitusjärjestelmän osien keskinäisen valvonnan osalta lisäämällä sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja hyödyntämällä paremmin olemassa olevaa vaikutustenarviointikehystä. Riippumattomilla viranomaisilla, kuten kansallisella ihmisoikeuskeskuksella tai oikeusasiamiehellä, on valvonnassa tärkeä rooli, mutta niillä pitää olla täydet valtuudet ja valmiudet tehtäviensä tehokkaaseen hoitamiseen. Hallitus on ilmoittanut uudistussuunnitelmista oikeusvaltioperiaatteen lujittamiseksi, ja erityisesti uudistuksista, joilla lisätään perustuslakituomioistuimen toimivaltaa. Julkinen keskustelu oikeusvaltioperiaatteesta on lisääntynyt viime vuosina, mikä saattaa edistää oikeusvaltiokulttuurin vahvistumista.

Slovakian perustuslaki ja johdettu oikeus muodostavat vankan oikeudellisen kehyksen sananvapauden suojelulle, oikeudelle saada julkista tietoa sekä sellaisille rakenteille, joilla taataan tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja lehdistön oikeudet. Huolta on kuitenkin herättänyt sellaisten selkeiden sääntöjen puute, joilla varmistetaan tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyys, ehkäistään tiedotusvälineiden omistajien ja poliittisten puolueiden välisiä eturistiriitoja ja luodaan puitteet valtion mainonnan jakamiselle. Tutkivan journalistin Ján Kuciakin ja hänen kumppaninsa murhaa vuonna 2018 pidetään yleisesti todellisena käännekohtana Slovakian yhteiskunnassa, ja se on lisännyt tietoisuutta tarpeesta parantaa toimittajien turvallisuutta.

Korruption torjunta on määritelty yhdeksi uuden hallituksen poliittisen ohjelman keskeisistä painopisteistä. Hallitus on ilmoittanut useista uudistuksista tilanteen parantamiseksi. Valmiuksia havaita ja tutkia korruptiorikoksia ja nostaa niistä syytteitä heikentää resurssien ja analyyttisen asiantuntemuksen puute erikoissyyttäjänvirastossa ja kansallisessa rikostorjuntavirastossa sekä vaikeudet näytön hankkimisessa. Lobbaustoimintaa ei säännellä, ja pyöröovi-ilmiötä koskevat säännökset ovat heikkoja. Hallituksen jäsenten ja muiden julkisten viranhaltijoiden varallisuusilmoituksia ja eturistiriitoja koskeva uusi lainsäädäntö tuli voimaan vuoden 2020 alussa.

Slovakian oikeusjärjestelmän laatua ja tehokkuutta on pyritty viime vuosina parantamaan, ja nähtävissä on joitakin lupaavia tuloksia. Oikeusjärjestelmälle on kuitenkin ominaista se, että sekä kansalaisten että yritysten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on erittäin huono. Tätä on vuodesta 2019 lähtien lisännyt vakava huoli oikeus- ja syyttäjälaitosten integriteetistä. Maaliskuussa 2020 nimitetty hallitus ilmoitti useista arkaluonteisista uudistuksista esimerkiksi tuomarineuvoston, perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden jäsenten sekä valtakunnansyyttäjän nimitysmenettelyissä sekä tuomareiden kiinteän eläkeiän käyttöönotosta.

Oikeusjärjestelmän uudistukset on hyväksytty ja niitä ollaan toteuttamassa. Myös lisäuudistuksista on ilmoitettu. Niitä ovat erityisesti eräänlaisten vierailevien tuomareiden käyttöönotto yksittäisten tuomioistuinten työtaakan tilapäiseksi keventämiseksi, lainsäädäntötoimet vanhojen täytäntöönpanoasioiden, jotka eivät enää ole vireillä, poistamiseksi rekisteristä resursseja kuluttamasta sekä meneillään olevat hankkeet, jotka koskevat asioiden painotusta ja määräaikoja.

Slovakia pyrkii aktiivisesti edistämään oikeusjärjestelmänsä digitalisointia. Hallitus on ilmoittanut edistävänsä edelleen tietotekniikan käytön lisäämistä tuomioistuimissa. Meneillään on jo toimia käytettävissä olevien tietoteknisten välineiden ja analysointivalmiuksien parantamiseksi. Lupaava esimerkki on erityisesti päätökseen saatettu kaikkien Slovakian tuomioistuinten tulostauluhanke, jonka tarkoituksena on lisätä avoimuutta ja mahdollistaa keskeisten tulosindikaattoreiden visualisointi. Se on jo herättänyt Slovakian ulkopuolisten sidosryhmien kiinnostusta. Tietyt tietotekniikkahankkeet ovat saaneet teknistä tukea Euroopan tasolta. Vuonna 2018 tehdyssä tutkimuksessa todettiin, että Slovakian oikeuslaitos on jo suhteellisen avoin.

Oikeussuojan saatavuuteen ja oikeudenkäyntikulujen suuruuteen liittyy vielä joitakin haasteita. Oikeusapua ei edelleenkään kaikilta osin ole köyhyysvaarassa olevien henkilöiden saatavilla, ja oikeudenkäyntikulut ovat EU:n korkeimpia tietyissä kaupallisissa riita-asioissa. Hallitus on ilmoittanut tarkistavansa nykyistä oikeusapujärjestelmää oikeudenkäyntikulujen tarkistamiseksi ja järjestelmän kattavuuden laajentamiseksi sellaisten pienituloisten keskuudessa, joilla ei muutoin ole käytettävissään oikeussuojakeinoja.

Tehokkuus

Viime vuosina toteutetut tehokkuuteen tähtäävät uudistukset ovat alkaneet tuottaa tulosta, ja Slovakian oikeusjärjestelmä pystyy nyt suurelta osin selviytymään työtaakastaan. Tuomioistuimet toimivat tehokkaasti erityisesti ensimmäisen oikeusasteen siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa (157 päivää vuonna 2018 verrattuna 171 päivään vuonna 2017) ja selvitysasteen suhteen (130,6 prosenttia vuonna 2018), missä on auttanut myös uusien asioiden määrän väheneminen. Tuomioistuinten tehokkuus hallinnollisissa asioissa on kuitenkin heikentynyt, sillä selvitysaste on laskenut (96,1 prosenttia vuonna 2018, kun se oli 118,1 prosenttia vuonna 2017) ja käsittelyajat ovat pidentyneet edelleen (401 päivää vuonna 2018 ja 317 päivää vuonna 2017). Viranomaiset ovat myös todenneet, että vanhojen eli yli kaksi vuotta vireillä olleiden tapausten tehokkaampaan ratkaisemiseen liittyy edelleen joitakin haasteita. Hallitus on ilmoittanut suunnitelmista perustaa uusi ylin hallintotuomioistuin Slovakian oikeuslaitosrakenteen uudistamiseksi ja tuomareiden erikoistumisen lisäämiseksi.





II.Korruptiontorjunnan kehys

Korruption ehkäisemistä, tutkimista ja syytteeseenpanoa koskeva oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on yleisesti ottaen olemassa. Korruption ehkäisemistä, paljastamista ja syytteeseenpanoa koskeva toimivalta on jaettu useiden viranomaisten kesken. Hallituksen kanslia on keskeinen elin korruption torjunnan koordinoinnissa. Poliisivoimien ylijohdon kansallinen rikostorjuntavirasto vastaa korruptiorikosten havaitsemisesta ja tutkinnasta lukuun ottamatta korruptiorikoksia, joihin syyllistyvät poliisin omat jäsenet ja tietyt tarkastusviraston alaisuuteen kuuluvat lainvalvontaviranomaiset. Erityissyyttäjänvirastolla on toimivalta tutkia rikoksia. Varallisuusilmoitusten valvonnasta vastaa tällä hetkellä kansallisella tasolla parlamentaarinen valiokunta ja paikallistasolla kunnanvaltuuston komitea.

Transparency Internationalin korruptioindeksissä Slovakian pisteet ovat kolmena peräkkäisenä vuotena olleet 50/100. Tämä on Euroopan unionissa 16. sija ja maailmanlaajuisesti 59. sija. Vastaajista 87 prosenttia pitää korruptiota laajalle levinneenä (EU:n keskiarvo 71 prosenttia) ja 41 prosenttia kansalaisista kokee, että korruptio vaikuttaa heidän jokapäiväiseen elämäänsä (EU:n keskiarvo 26 prosenttia). Tutkimusten mukaan 88 prosenttia yrityksistä pitää korruptiota laajalle levinneenä (EU:n keskiarvo 63 prosenttia) ja 53 prosenttia yrityksistä pitää korruptiota ongelmana liiketoiminnassa (EU:n keskiarvo 37 prosenttia). Vain 37 prosenttia ihmisistä katsoo, että syytetoimet ovat johtaneet tuomioon riittävän usein, jotta se voi estää korruptoituneita käytäntöjä (EU:n keskiarvo 36 prosenttia), ja 13 prosenttia yrityksistä uskoo, että korkean virkamiehen lahjonnasta kiinni jääneitä ihmisiä ja yrityksiä rangaistaan asianmukaisesti (EU:n keskiarvo 31 prosenttia).

Korruption torjunta on määritelty yhdeksi uuden hallituksen poliittisen ohjelman keskeisistä painopisteistä. Hallitus on ilmoittanut useista tähän liittyvistä uudistuksista. Tämä on vastaus julkiseen kohuun, joka aiheutui toimittaja Ján Kuciakin ja hänen kumppaninsa Martina Kušnírován murhia koskevien tutkimusten yhteydessä, kun paljastui, että eräällä tunnetulla oligarkilla oli huomattava vaikutusvalta poliitikkoihin, lainvalvontaan ja oikeuslaitokseen. Nämä paljastukset johtivat muun muassa valtakunnansyyttäjän eroamiseen maaliskuussa 2019.

Korruption torjuntaa koskeva rikosoikeudellinen kehys on pitkälti olemassa, ja siihen erikoistuneita instituutioita on perustettu. Kaikenlainen lahjusten antaminen ja ottaminen suoraan ja välillisesti on kriminalisoitu. Lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen täytäntöönpanon kolmannen arviointikierroksen tuloksena ulkomaisia lahjontarikoksia koskevia kansallisia säännöksiä on muutettu. Slovakia on antanut rikosoikeudellista vastuuta koskevaa uutta lainsäädäntöä oikeushenkilöihin sovellettavista seuraamuksista.

Korruption ehkäisemistä, paljastamista ja syytteeseenpanoa koskeva toimivalta on jaettu useiden viranomaisten kesken. Valtioneuvoston kanslia on keskeinen elin korruption torjunnan koordinoinnissa. Lisäksi jokaiseen keskushallinnon elimeen sijoitettiin vuonna 2019 alakohtaisia korruption torjunnan koordinaattoreita. Valtioneuvoston kanslia otti joulukuussa 2019 käyttöön erityisen ohjelmistotyökalun korruptioriskinhallinnan tehostamiseksi. Poliisivoimien ylijohdon kansallinen rikostorjuntavirasto vastaa korruptiorikosten havaitsemisesta ja tutkinnasta lukuun ottamatta korruptiorikoksia, joihin syyllistyvät poliisin omat jäsenet ja tietyt tarkastusviraston alaisuuteen kuuluvat lainvalvontaviranomaiset . Erityissyyttäjänvirastolla on toimivalta tutkia rikoksia, jotka kuuluvat erityisrikostuomioistuimen asialliseen toimivaltaan. Erityisrikostuomioistuin on vuonna 2009 perustettu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin.

Viime vuosina on tutkittu ja etenemässä syytteeseen vain muutamia korkean tason korruptiotapauksia. Erityissyyttäjänviraston tilastojen mukaan vain 48 henkilöä asetettiin syytteeseen korruptiosta vuonna 2018, mikä on pienin määrä vuoden 2009 jälkeen, ja 63 henkilön syyteneuvottelu johti sopimukseen. Slovakialle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuonna 2019 annetussa maakohtaisessa suosituksessa todetaan, että korruptio on edelleen haaste, koska Slovakialla on vajavaiset valmiudet tutkia korkean tason korruptiotapauksia ja nostaa niistä syytteitä. Tämän vuoksi erityisrikostuomioistuin on ratkaissut hyvin vähän korkean tason korruptiotapauksia. Tässä yhteydessä on huolestuttavaa, että väärinkäytösten paljastajien suojelu on heikkoa. Korruptiorikoksia paljastetaan edelleen hyvin vähän, ja syytteitä korkean tason korruptiosta nostetaan vähän.

Korruption torjuntaan erikoistuneilla instituutioilla on vakavia haasteita tulosten saavuttamisessa. Kansallinen rikostorjuntavirasto organisoitiin uudelleen vuonna 2019, mutta sen resursseja ei lisätty. Yksi sidosryhmien havaitsemista keskeisistä haasteista korruption havaitsemisessa ja syytteeseenpanossa, mukaan lukien korkean tason tapaukset, koskee tutkintavalmiuksia. Resurssien ja erityisasiantuntemuksen puute haittaa erityisesti kykyä havaita ensimmäisiä merkkejä korruptiosta. Erityissyyttäjänvirasto on ilmaissut huolensa resursseistaan. Viraston palveluksessa on viisi syyttäjää, joista yksi toimii viraston korruptiontorjuntaosaston päällikkönä. Kukin syyttäjä vastaa keskimäärin 80 tapauksesta kerrallaan, mikä herättää kysymyksiä siitä, missä määrin tutkintaa tosiasiallisesti valvotaan. Erityissyyttäjänvirasto on pyytänyt lisäresursseja, mutta toistaiseksi syyttäjien määrään ei näytä olevan suunnitteilla lisäystä.

Vuonna 2019 annetulla väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevalla lailla pyritään lisäämään suojelutoimenpiteitä perustamalla riippumaton valitustoimisto, mutta sen toteutus on viivästynyt. Laki annettiin tammikuussa 2019 , mutta syyskuussa 2020 tilanne on se, että toimistoon ei ole nimitetty päällikköä eikä se ole aloittanut toimintaansa. Uudella lailla pyritään puuttumaan aiemmissa puitteissa esiin tulleisiin huolenaiheisiin. Näitä ovat erityisesti epävarmuus, joka johtuu vaatimuksesta tehdä ilmoitus vilpittömässä mielessä, erot eri virkamiesryhmille myönnetyssä suojassa ja samanaikaisten sisäisten ja ulkoisten kanavien puuttuminen väärinkäytöksistä ilmoittamiseksi.

Slovakiassa ei tällä hetkellä ole lobbausta koskevaa sääntelyä, ja työsuhteen päättymisen jälkeiset rajoitukset ovat heikkoja. Eturistiriidoista annetussa laissa säädetään osittaisista toimenpiteistä ja säännöistä, kuten lahjojen vastaanottamisen rajoituksista virkamiesten julkisissa tehtävissä. Uuden hallituksen ohjelmaan sisältyy myös sitoumus hyväksyä lobbausta koskeva laki, jossa yhdistyvät lainsäädännölliset toimenpiteet, pakollinen lobbausrekisteri, käytännesäännöt ja erityisen rekisterin perustaminen aiotuista lobbausaloista, asiakastiedoista, lobbauksen kuluista ja palkkioista. Tältä osin jo syyskuussa 2019 hyväksytyssä korruptiontorjuntasuunnitelmassa esitetään, että oikeusministeriö toimittaa lakiesityksen hallitukselle vuoden 2021 loppuun mennessä. Pyöröovi-ilmiöön liittyvät tehtävän jättämisen jälkeen sovellettavat säännökset sisältyvät eturistiriitoja koskevaan lakiin. Sitä sovelletaan ainoastaan ylimpiä johtotehtäviä hoitaviin virkamiehiin tai kollektiivisten päätöksentekoelinten jäseniin mutta ei ylimpiin johtotehtäviin läheisesti liittyviin neuvonantajiin ja ylempiin virkamiehiin. Julkisen viran hoitamisen jälkeisiä rajoituksia (karenssiaika) sovelletaan yhden vuoden ajan toimikauden päättymisestä (jos henkilöllä on ollut tukiin, etuuksiin tai velvollisuuksista vapauttamiseen liittyvää päätöksentekovaltaa toimikautensa kahden viimeisen vuoden aikana tai hän on tehnyt toimikautensa aikana sopimuksia julkisista hankinnoista). GRECO on pannut merkille säännösten melko rajatun soveltamisalan ja suositellut rajoitusten laajentamista, jotta ne kattaisivat myös ylimpiin johtotehtäviin osallistuvat ylemmät virkamiehet ja säännöt, joilla estetään entisiä korkeita virkamiehiä siirtymästä lobbaustyöhön sen jälkeen, kun he ovat jättäneet tehtävänsä.

Hallituksen jäsenten ja muiden julkisten viranhaltijoiden varallisuusilmoituksia ja eturistiriitoja koskeva uusi lainsäädäntö tuli voimaan 1. tammikuuta 2020. Uudella lailla laajennettiin lainsäädännön soveltamisalaa niiden varojen suhteen, jotka virkamiesten on ilmoitettava (mukaan lukien kolmansille osapuolille kuuluvan irtaimen ja kiinteän omaisuuden käyttö ja vastaanotettujen lahjojen eritteleminen). Uuden lain tavoitteena on poistaa lainsäädännön puutteet GRECOn suositusten mukaisesti. Lailla nro 66/2019 laajennetaan lainsäädännön soveltamisala niiden virkamiesten osalta, joihin eturistiriitoja koskevaa perustuslain tasoista lakia sovelletaan, sellaisten oikeushenkilöiden hallintoneuvostojen puheenjohtajaan ja jäseniin, joissa valtiolla on enemmistöosuus, sekä kaupunginjohtajiin .

Varallisuusilmoitusten valvonnasta vastaa tällä hetkellä kansallisella tasolla parlamentaarinen valiokunta ja paikallistasolla kunnanvaltuuston komitea. Uusi hallitus on luvannut perustaa riippumattoman elimen, joka paitsi tarkastaa varallisuusilmoitukset myös vastaa eettisistä kysymyksistä. Kansallisessa toimintasuunnitelmassa edellytetään, että valtioneuvoston kanslia ja muut asiaankuuluvat viranomaiset tarkistavat varallisuuden ilmoittamismekanismia. Asiaa varten on perustettu työryhmä, johon kuuluu edustajia asianomaisista valtion viranomaisista, kuten tuomarineuvostosta, valtakunnansyyttäjänvirastosta ja parlamentista sekä kahdesta kansalaisjärjestöstä.

Julkishallinnon integriteettijärjestelmiä on parannettu muuttamalla virkamieslakia. Tämä koskee valtion työntekijöitä, mukaan lukien ministerit, valtiosihteerit ja valtionhallinnon keskushallintoelinten päälliköt. Näitä lainsäädäntömuutoksia ovat muun muassa valtion työntekijöiden eettiset säännöt ja järjestelmä, jolla arvioidaan, ovatko valtion työntekijän toimet sääntöjen mukaisia. Eettisissä säännöissä vahvistetaan valtion työntekijöiden eettiset perusarvot: epäpoliittisuus, puolueettomuus, yleinen etu, ihmisarvo ja kunnioitus henkilösuhteissa.

III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus