EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.10.1997 
KOM(97) 526 lopull. 
* * 
>»• 
(KOMISSION ESITTÄMÄ) 
4 
Tämä vuosikertomus on laadittu Euroopan komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavassa 
pääosastossa (PO XVI) yhteistoiminnassa työllisyydestä, työmarkkinasuhteista ja sosiaaliasioista (PO 
V) sekä maataloudesta (PO VI) ja kalastuksesta (PO XIV) vastaavien pääosastojen * kanssa. 
Toimitustyössä ovat lisäksi avustaneet seuraavat pääosastot: kilpailu (PO IV), liikenne (PO VH), 
ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu (PO XI), tiede, tutkimus ja kehitystyö (PO XII), 
televistintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen (PO XIII), sisämarkkinat ja 
rahoituspalvelut (PO XV), energia (PO XVII), talousarviot (PO XDC), varainhoidon valvonta (PO 
XX) sekä yrityspolitiikka, kauppa, matkailu ja sosiaalitalous (PO XXIII). 
/ -
Rakennerahastot 1996 • kahdeksas vuosikertomus 
SISÄIXVSTJTFTTFTO 
JOHDANTO 
A. VUOSI 1996 
1. Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta 1 \ 
2. Työllisyyden tukeminen 14 
3. Tukitoimenpiteiden toteutus vuonna 1996: kertomuksen pääkohdat 15 
B. TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN INNOVAATIO VUODEN TEEMANA 18 
1. Taustaa . R 
2. Rakennerahastot ja alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen 21 
OSA A RAKENNEHASTOT VUONNA 1996 25 
LUKUJ TOIMINTASUUNNITELMAN TOTEUTUMINEN 27 
A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN 29 
1. Yleiskatsaus 29 
1.1. Tavoitteiden toteutus vuonna 1996 29 
1.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 30 
2. Tavoitteet 1 ja 6 32 
2.1. Tavoitteiden 1 ja 6 toteutus vuonna 1996 32 
2.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 36 
3. Tavoite 2 33 
3.1. Tavoitteen 2 toteutus vuonna 1996 38 
3.2. Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 39 
3.3. Kauden 1997-1999 valmistelu 41 
4. Tavoitteet 3 ja 4 42 
4.1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteutus vuonna 1996 42 
4.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994/95-96/99 44 
5. Tavoite 5a 46 
5.1. Tavoite 5a maatalous 46 
5.2. Tavoite 5a kalastus 50 
6. Tavoite 5b 53 
6.1. Tavoitteen 5b toteutus vuonna 1996 53 
6.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-99 54 
B. MUUT TOIMENPITEET 56 
1. Yhteisöaloitteet 56 
1.1. Yleiskatsaus 56 
1.2. Aloitteet ja niiden täytäntöönpano 61 
2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu 81 
2.1. EAKR:sta annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 81 
2.2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 89 
2.3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 90 
2.4. KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 91 
Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus 
LUKU II TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, TARKASTUKSET JA 
VARAINHOITO, ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN, 
TÄYDENTÄVYYS YHTEISÖN MUUHUN POLITIIKKAAN NÄHDEN 93 
A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 95 
1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1996 95 
1.1. Kaikki rahastot vuonna 1996 95 
1.2. Kunkin rahaston kauden 1994-1996 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 102 
2. Kauden 1994-1999 rahoitussuunnitelmien toteutuminen 109 
2.1. Kaikki rahastot kaudella 1994-1996 109 
2.2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojentoteutuminen vuonna 1994-1996 111 
B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO 116 
1. Tarkastukset 116 
1.1. Rakennerahastojen vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset 117 
1.2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset 118 
1.3. UCLAF: n suorittamat tutkimukset 119 
1.4. Jäsenvaltioiden ilmoitukset sääntöjenvastaisuuksista 119 
2. Varainhoidon parantaminen 120 
C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 120 
1. Koheesiorahasto 120 
2. EIP 121 
3. EHTY 122 
4. Euroopan investointirahasto 122 
5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä 123 
D. TÄYDENTÄVYYS MUUHUN YHTEISÖN POLITIIKKAAN NÄHDEN 124 
1. Rakennerahastot ja työllisyys 124 
2. Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet 125 
3. Rakennerahastot ja ympäristö 126 
4. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen 127 
5. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka 129 
6. Rakennerahastot ja pk-yritykset 129 
7. Rakennerahastot ja matkailu 132 
8. Rakennerahastot ja energia 132 
9. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot 133 
10. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus 136 
11. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka 137 
12. Rakennerahastot ja koulutus sekä ammatillinen koulutus 138 
13. Rakennerahastot ja kulttuuri 139 
14. Rakkennerahastot ja vammaiset 140 
LUKU III TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN 
YHTEISTYÖ, KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN JA 
TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 141 
A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU 143 
1. Euroopan parlamentin kanssa käyty vuoropuhelu 143 
2. Talous-ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu 145 
3. Suhteet alueiden komiteaan 145 
4. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset 146 
147 
5. Komiteoiden lausunnot 
Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus 
B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖKUMPPANUUS 148 
1. Uusien yhteistyömuotojen pohtiminen ja edistäminen 149 
2. Yhteistyökumppaneiden toimintakyvyn parantaminen 151 
3. Muiden toimielinten antamat lausunnot kumppanuusperiaatteen soveltamisesta 151 
C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 151 
1. Sosiaalistaloudellinen yhteistyö rakenteellisten tukitoimien täytääntöönpanossa ja seurannassa 151 
2. Talouselämä ja työmarkkinaosapuolet yhteisön tasolla 153 
D. TIEDOTUS JA VIESTINTÄ SEKÄ HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITTÄMINEN 156 
1. Tiedotus ja viestintä 156 
2. Hyvien tapojen levittäminen ja kokemusten vaihto 158 
LUKU IV ARVIOINTI 161 
JOHDANTO 163 
A. TAVOITTEEN 2 ENNAKKOARVIOINTI (1997-1999) 163 
B. VÄLIARVIOINTI 166 
C. JÄLKIARVIOINTI 169 
1. Tavoite 2 ohjelmakaudella 1989-1993 169 
2. Muut jälkiarvioinnit 172 
D. SUURHANKKEIDEN ARVIOINTI 172 
1. Johdanto 172 
2. Arviointeja koskeva analyysi 174 
E. TEEMAKOHTAISET ARVIOINNIT JA MUU ARVIOINTI 175 
B OSA RAKENNERAHASTOJEN SEIKKAPERÄINEN ESITTELY 177 
LUKUV YHTEENVETO JÄSENVALTIOTTAIN 179 
1. BELGIA 181 
1.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 181 
1.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 187 
2. TANSKA 191 
2.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 191 
2.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 195 
3. SAKSA 197 
3.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 197 
3.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 208 
4. KREIKKA 1Y\ 
4.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 21 J 
4.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 216 
5. ESPANJA 219 
5.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 *i* 
5.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 229 
Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus 
6. RANSKA 231 
6.1 Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 231 
6.2.Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 241 
7. IRLANTI 245 
7.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 245 
7.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 247 
8. ITALIA 250 
8.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 250 
8.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 259 
9. LUXEMBURG 263 
9.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 263 
9.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 266 
10. ALANKOMAAT 268 
10.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 268 
10.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 275 
11. ITÄVALTA 278 
11.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 278 
11.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 283 
12. PORTUGALI 287 
12.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 287 
12.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 291 
13. SUOMI 294 
13.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 294 
13.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 300 
14. RUOTSI 303 
14.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 303 
14.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 309 
15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 312 
15.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 312 
15.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 321 
LUKU VI RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1996 325 
TAULUKKO 1: RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 1996 327 
TAULUKKO 2: YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1996 335 
TAULUKKO 3: SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996 336 
Rakennerahastot 1996 - kahdeksas vuosikertomus 
LUKU VII RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 339 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN 341 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-96 349 
TAULUKKO 3: SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 358 
LUKU VIII RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 361 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1996 363 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 1994-1996 369 
LUKU IX SUURHANKKEET 375 
SUURHANKKEET 377 
LUKUX EAKR:N JA ESR:N PILOTTIHANKKEET 379 
LYHENTEET 387 



Rakennerahastot 1996-Kahdeksasvuosikertomus f •'...): - 11 
Tämä vuosikertomus perustuu muutetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 16 artiklaan, jota 
täsmennetään muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklassa. Tarkoituksena on esittää 
yhteenveto rakennerahastoja koskevan säännöstön soveltamisesta vuoden 1996 aikana ja erityisesti 
siitä, miten rakennerahastojen tavoitteita (tavoitteet 1-6) on toteutettu. Kertomuksen rakenne on 
säännöstön vaatimusten mukainen, mutta sitä on myös osin uudistettu. Vuoden 1995 toimintaa 
käsitelleessä seitsemännessä vuosikertomuksessa ensi kertaa kokeiltu ratkaisu jonkin tietyn 
kysymyksen tarkastelemisesta kertomuksen läpi kulkevana teemana on nyt vakiinnutettu. Tässä 
vuosikertomuksessa tällaisena erityisteemana on teknologisen kehittämisen tukeminen. Niin ikään 
edellisvuosien tavoin rahoitusta koskevat tiedot ja vuoden 1996 osuus ohjelmakauden 1994-1999 
toiminnasta on käsitelty perinpohjaisesti. Kertomuksen rakenne sen sijaan jatkaa uusiutumistaan. Nyt 
uutta on se, että eri rakennerahastojen kussakin jäsenvaltiossa toteuttamat tukitoimenpiteet on koottu 
samaan lukuun täsmennetyn kokonaiskuvan antamiseksi kussakin maassa toteutetuista 
rakenneohjelmista. Myös arviointitoiminta kokonaisuudessaan on keskitetty samaan lukuun. 
Vuosikertomus jakautuu tällä tavoin kahteen pääosaan. Ensimmäisessä, neljän ensimmäisen luvun 
muodostamassa osassa tarkastellaan vuoden 1996 saavutuksia yleisesti yhteisön tasolla. 
Ensimmäisessä luvussa esitellään vuonna 1996 toteutetut rakenteelliset tukitoimenpiteet (yhteisön 
tukikehykset, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, yhteisöaloitteet ja uutta luovat toimet) täsmentäen 
erityisesti sitä, millä tavoin ne jäsentyvät osaksi monivuotista toimintasuunnitelmaa. Tämä esittely on 
luonteeltaan yleinen ja koko yhteisön kattava. Toisessa luvussa käsitellään vuoden 1996 talousarvion 
toteuttamista, jälleen monivuotisessa kehyksessään, sekä muita rahoitukseen liittyviä kysymyksiä, 
kuten varainhoitoa ja rahastojen varainkäytön valvontaa. Aiempien vuosikertomusten tavoin 
pyrkimyksenä on valottaa erityisesti sitä, miten rakennerahastojen toiminta ja muu yhteisön politiikka 
täydentävät toisiaan. Kolmannessa luvussa tarkastellaan erilaisia rakennerahastojen yhteydessä esille 
tulevia institutionaalisia kysymyksiä, jotka ulottuvat yhteisön toimielinten välisistä suhteista 
talouselämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa tehtävään yhteistyöhön, alueelliseen yhteistyöhön sekä 
rahastojen toiminnasta tiedottamiseen. Neljännessä luvussa pyritään antamaan kokonaiskuva 
arviointitoiminnasta, mukaan lukien rakennerahastojen ohjelmien eri toteuttamisvaiheissa suoritetut 
arvioinnit (ennakko-, väli- ja jälkiarviointi) samoin kuin tiettyihin aiheisiin kohdennetut 
arviointitoimet (suurhankkeet, teemakohtaiset arvioinnit, arviointimenetelmät). 
Vuosikertomuksen toisessa, V-X luvusta koostuvassa osassa rakennerahastojen toimintaa 
tarkastellaan yksityiskohtaisemmin eri näkökulmista. Viidennessä luvussa esitellään ohjelmat ja 
niiden toteutus jäsenvaltioittain. Sitä seuraavissa luvuissa, jotka muodostuvat yksinomaan rahoitusta 
kuvaavista taulukoista, esitetään yksityiskohtaisesti rahoituksen toteutuminen vuonna 1996 (VI luku), 
sen toteutuminen vuosina 1994-1996 (VII luku), rahoituksen toteutuminen alueittain (VIII luku), 
suurhankkeet (IX luku) sekä EAKRin ja ESR:n pilottihankkeet (X luku). 
A. VUOSI 1996 
1. Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ia sosiaalisesta koheesiosta1 
Marraskuussa 1996 komissio antoi ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän 
kertomuksen perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään 
kertomuksen antamisesta "siitä, miten taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa 
on edistytty, sekä siitä, miten tässä artiklassa määrätyt eri keinot ovat myötävaikuttaneet siihen". 
Kertomuksessa eritellään yhteenkuuluvuuden kehityksessä havaittuja suuntauksia jäsenvaltioiden, 
alueiden ja sosiaaliryhmien tasolla sekä jäsenvaltioiden ja unionin toteuttamaa koheesiopolitiikkaa. 
Jäsenvaltioiden tasolla voidaan todeta viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtuneen jatkuvaa 
lähentymiskehitystä. Neljän köyhimmän jäsenvaltion henkeä kohden lasketut tulot ovat kohonneet 66 
prosentista 74 prosenttiin yhteisön keskiarvosta. Työttömyys on tällä hetkellä tärkein jäsenvaltioiden 
KOM(96)542 lopullinen, 6.11.1996. 
12 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
tasolla ratkaistava haaste. Vaikka työpaikkojen määrää on viimeisten kymmenen vuoden aikana 
onnistuttu lisäämään seitsemällä miljoonalla, tämä ei ole riittänyt kompensoimaan työvoimaan 
kuuluvan väestön määrässä tapahtunutta kasvua, minkä vuoksi työttömiä oli vuonna 1995 unionissa 
18 miljoonaa työttömyysasteen jäädessä vain hiukan alle 11 prosentin. Työttömyys on erityisen laajaa 
Espanjassa, jossa työttömänä on nykyisin neljännes työvoimaan kuuluvasta väestöstä, ja Suomessa, 
jossa työttömien määrä on tuntuvasti lisääntynyt käsittäen nyt kuudenneksen aktiiviväestöstä. 
Unionin keskiosien alueet ovat merkittävästi vauraampia kuin sen reuna-alueet, sijaitsivatpa nämä 
Kreikassa, Etelä-Italiassa, eteläisessä Espanjassa, Portugalissa, Irlannissa, Pohjois-Suomessa, Saksan 
uusissa osavaltioissa (Länder) tai Ranskan merentakaisissa departementeissa. Tulot henkeä kohden 
ovat unionin 25 vauraimmalla alueella keskimäärin kaksi ja puoli kertaa suuremmat kuin sen 
köyhimmillä alueilla eikä tilanne ole tältä osin juurikaan kohentunut ajan myötä. Työttömyyden 
pahimmin koettelemien 25 alueen työttömyysaste oli vuonna 1995 peräti 22,4 prosenttia eli miltei 
viisinkertainen työttömyydestä vähiten kärsineisiin 25 alueeseen verrattuna (4,6%). Alueiden sisällä 
voidaan lisäksi havaita työttömyyden voimakasta keskittymistä etenkin taajamiin, joissa työttömänä 
voi olla jopa kolmannes tai puolet työvoimaan kuuluvasta väestöstä. 
Tuloerot eivät johdu ainoastaan maantieteellisistä syistä vaan myös sosiaalisista tekijöistä. 
Kertomuksessa tarkastellaan sen väestönosan suhteellista osuutta, jonka elintaso jää alle köyhyysrajan 
(määrittelyn perustana on tulotaso, jolla tulot ovat enintään 50% väestön keskituloista koko maassa). 
Tämä väestönosa oli 1980-luvun lopussa suhteellisesti suurin Portugalissa (27%), Italiassa (22%), 
Kreikassa (20%), Espanjassa (17%) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (17%). Köyhyys näyttäisi 
olevan hienoisesti lisääntymässä siitä huolimatta, että se on lieventynyt joissakin köyhimmistä 
jäsenvaltioista kuten Irlannissa, Espanjassa ja Portugalissa. Köyhyys on usein sidoksissa 
työttömyyteen, jonka sosiaaliset vaikutukset ovat jo sinänsä tuntuvat: alle 25-vuotiaiden nuorten 
työttömyysaste oli vuoden 1996 ensimmäisellä puoliskolla 21 prosenttia eli kaksinkertainen kaikkien 
ikäluokkien keskiarvoon nähden ja naisten työttömyys oli 12,5 prosenttia, kun se miehillä oli 9,5 
prosenttia. Huolestuttavin ilmiö on pitkäaikaistyöttömyyden muodostama "sitkeä ydin": vuonna 1995 
peräti 49 prosenttia työttömistä oli ollut ilman työtä vähintään vuoden. 
Kertomuksessa tarkastellaan myös kansallisen koheesiopolitiikan vaikutuksia. Makrotaloudellisissa 
tavoitteissaan kuten inflaation ja korkotason hallinnassa ja julkisen velan ja julkistalouden alijäämien 
supistamisessa jäsenvaltiot ovat yleensä edistyneet merkittävästi. Nämä ovat tärkeitä tuloksia, koska 
ne ovat perustana investointien lisäämiselle ja koheesiopolitiikan onnistumiselle. Myös 
aluepolitiikallaan jäsenvaltiot voivat osaltaan edistää näitä tavoitteita, mutta aluepoliittiset menot ovat 
huomattavia lähinnä vain vauraimmissa maissa. Vuosina 1989-1993 kaksi kolmannesta alueelliseen 
kehittämiseen käytetyistä kokonaismenoista oli Saksan ja Italian osuutta. Aiheellista on myös todeta, 
että talousarvion supistusten seurauksena yleensä myös kansalliset aluepoliittiset menot ovat 
pienenneet. 
Tärkein väline köyhyyden torjunnassa on kansallinen veroja ja maksuja sekä julkisia menoja koskeva 
politiikka. Niillä alueilla, jotka maksavat enemmän kuin saavat, näiden nettotulonsiirtojen osuus 
bruttokansantuotteesta (BKT) on neljän prosentin luokkaa kun taas alueilla, jotka saavat tukea 
enemmän kuin maksavat, osuus on arviolta kahdeksan prosenttia. Näiden tulonsiirtojen vaikutus 
alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen on ollut merkittävä ja nykyisin niiden voidaan 
arvioida pienentävän jäsenvaltioiden sisäisiä tuloeroja keskimäärin 23 prosentilla. 
Kansallisiin ponnistuksiin nivellettynä unionin toteuttama koheesiopolitiikka on ollut avuksi sellaisen 
uuden eurooppalaisen kehyksen luomisessa, joka antaa epäsuotuisille alueille ja vähäosaisille 
sosiaaliryhmille mahdollisuuksia. Rakennerahastojen tuella on ollut merkittävä vaikutus henkeä 
kohden laskettuihin tuloihin, joiden kasvua se on esimerkiksi neljässä köyhimmässä maassa lisännyt 
puolella prosentilla vuodessa. Lisäksi arvioidaan, että tällä tuella aikaansaatu työpaikkojen määrän 
nettolisäys on ollut näissä samoissa maissa yli 600 000 työpaikkaa ja tavoitteen 2 mukaiseen tukeen 
oikeutetuilla vanhoilla teollisuusalueilla 530 000 työpaikkaa, mikä vastaa molemmissa tapauksissa 
arviolta 2,5 prosentin pienennystä työttömyysasteeseen. Tavoitteen 5b mukaiseen tukeen oikeutettujen 
maaseutualueiden osalta 20 aluetta kattava perusteellinen tutkimus osoittaa, että väestön määrä on 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 13 
vakiintunut arviolta puolella näistä alueista ja kuudella muulla alueella jopa lisääntynyt. Vain 
kahdella näistä alueista tulot ovat vähentyneet. Samalla kun yhteisön politiikalla on tuettu köyhimpiä 
alueita, sillä on parannettu koko unionin taloudellisia mahdollisuuksia. Arvioiden mukaan jokaisesta 
tavoitteen 1 kohdealueiden hyväksi käytetystä 100 ecun summasta 30-40 ecua koituu myös muiden 
alueiden hyväksi, koska vientimahdollisuudet tavoitteen 1 kohdealueille paranevat. 
Muun yhteisön politiikan kuin koheesiopolitiikan osalta vaikutelma on se, että siellä, missä 
"menopuoli" on ollut merkittävä, ensisijaisten tuen saajien joukossa on aina ollut myös joitakin 
köyhimpiä maita ja alueita, jolleivät sitten useimmat niistä. Esimerkkinä tästä on erityisen tärkeä 
mainita yhteinen maatalouspolitiikka, koska sen osuus yhteisön talousarviosta vuonna 1994 oli lähes 
puolet. Vuonna 1992 toteutettu uudistus hyödytti koheesiorahastosta tukea saavia maita, koska näistä 
neljästä maasta kolme (Kreikka, Espanja ja Irlanti) kuuluu nykyisin Ranskan ja Tanskan ohella myös 
tärkeimpiin maataloustuen saajiin. Vaikutukset alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ovat myönteisiä, 
koska kyse on taajama-alueilta (jotka yleensä ovat vauraampia) maaseutualueille (jotka useimmiten 
ovat köyhempiä) suuntautuvista tulonsiirroista. Uudistusta edeltäneet arviot antavat kuitenkin aiheen 
epäillä, että useimmiten näistä tulonsiirroista ovat hyötyneet vain muutamat kannattavat tilat. 
Uudistuksen jälkeen erot ovat pienenneet, vaikkakin vähemmän kuin ne olisivat pienenneet, jos 
komission ehdotus suorien tukien enimmäismääristä olisi hyväksytty. 
Kertomuksesta ilmenee, että yhteisön politiikasta sellaisilla aloilla, joilla menot jäävät 
vaatimattomiksi mutta joilla toteutetulla politiikalla määritellään kehyksiä muutokselle, on etua 
kaikille alueille ja sosiaaliryhmille, joskin ne, joilla on parhaat edellytykset käyttää sitä hyväkseen, 
ovat usein muita kuin reuna-alueita ja muita paremmassa asemassa olevia sosiaaliryhmiä. Niinpä 
yhtenäismarkkinoilla on ollut merkittävä vaikutus koko Euroopan unionin kilpailukykyyn. Pelot 
köyhimpien maiden jäämisestä kilpailussa täysin alakynteen ovat osoittautuneet turhiksi. Etenkin 
Espanjan, Portugalin ja Irlannin tuotteiden vientinäkymät ovat parantuneet. Kreikassa ja Etelä-
Italiassa tilanne ei ole kuitenkaan juuri lainkaan kohentunut kaupan ja investointien osalta. 
Koheesiorahastosta tukea saavissa maissa liikenneverkot ovat parantuneet matkustajaliikenteen osalta, 
mutta yhteisön keskiosissa sijaitsevat maat, joissa liikenneverkot ovat tiheimpiä, ovat edelleenkin 
niitä, jotka hyötyvät tästä politiikasta eniten. Tietoyhteiskunnan kehittämiseen tarvittavat 
perusrakenteet ovat televerkkojen osalta puutteellisempia köyhillä alueilla, minkä vuoksi 
varteenotettavana vaarana on, että vauraiden ja köyhien alueiden välinen kuilu entisestään syvenee2. 
Kertomuksen lopuksi tarkastellaan politiikan tehostamisen mahdollisuuksia. Myös tältä osin vastuu on 
jaettava. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat aloitteet julkisen velan torjumiseksi ja pidettävä 
samanaikaisesti voimassa investointeihin, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen tähtäävät ohjelmat 
unohtamatta niitä synergiavaikutuksia, joita koheesiopolitiikan ja muun yhteisön politiikan 
yhteensovittamisella voi olla yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien tavoitteiden saavuttamisen 
kannalta. Rakennerahastojen on aiempaa enemmän keskityttävä vakavimpien ongelmien 
ratkaisemiseen ja vaikeuksissa olevien alueiden auttamiseen. Hallinnollisia menettelyjä on 
yksinkertaistettava ja seuranta-ja arviointijärjestelmää tiukennettava. Myös alueellisten ja paikallisten 
toimijoiden sekä yksityisen sektorin kanssa tehtävää yhteistyötä voitaisiin kehittää. 
Rakennerahastojen toiminnan painopisteen on oltava työttömyyden torjunnassa ja pysyvien 
työpaikkojen luomisessa ja siinä käytettävät välineet on valittava tämän painopisteen mukaan. 
2 Katso jäljempänä B. Tutkimus ja teknologinen innovaatio vuoden teemana. 
M Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
2. Työllisyyden tukeminen 
Työllisyystilanne oli vuonna 1996 edelleen tärkeä huolenaihe Euroopan unionissa. Makrotason 
talouspolitiikasta annetut suuntaviivat tarjoavat yhtenäisen kehyksen työllisyysongelmien 
ratkaisemiselle kestävällä tavalla, ja monivuotiset ohjelmat, joita jäsenvaltiot ovat hyväksyneet 
Essenissä ja Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien suositusten mukaisesti, ovat 
tärkeitä, koska niillä jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa strategiaan, jonka tavoitteena on 
työmarkkinoiden tehokkuuden ja inhimillisiin voimavaroihin kohdennettujen investointien 
lisääminen. Tällä käytännön politiikalla taataan näin rakennerahastojen tukitoimenpiteiden 
synergiavaikutus. Kuten komissio muistutti rakenteellisista toimista ja työllisyydestä antamassaan 
tiedonannossa3, on entistä välttämättömämpää varmistaa, että rakennerahastojen jäsenvaltioissa 
osarahoittamat toimet niveltyvät johdonmukaisella tavalla unionin strategiaan. Kyseinen tiedonanto 
liittyy työllisyyttä koskevaan luottamussopimukseen4, jonka mukaan esimerkiksi käytettävissä olevaa 
rahoituksellista liikkumavaraa on käytettävä monensuuntaisesti: pk-yrityksiä hyödyttävien uutta 
luovien toimien lisäämiseen, työllisyyden hoidon ja inhimillisiin voimavaroihin kohdennettujen 
investointien parantamiseen ja aktiiviseen edistämiseen, työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen 
helpottamiseen sekä paikallisten kehittämis- ja työllisyysaloitteiden edistämiseen. 
Luottamussopimuksessa tähdennetään myös tarvetta lujittaa poliittista, taloudellista ja sosiaalista 
yhteistyötä, jotta paikallisia mahdollisuuksia edistää työpaikkojen perustamista hyödynnettäisiin 
entistä tehokkaammin. 
Tämän toimintakehyksen toteuttamisessa edettiin vuonna 1996 kahteen pääsuuntaan. Ensiksikin 
rakenteellisia tukitoimenpiteitä ja työllisyyttä koskeva tiedonanto oli perustana suuntaviivoille, jotka 
komissio antoi jäsenvaltioille tavoitteen 2 toisen ohjelmavaiheen (1997-1999)5 valmistelemiseksi. 
Toisaalta komissio ehdotti Eurooppa-neuvoston Firenzessä pidetyn kokouksen yhteydessä, että jo 
toteutetun kansallisen politiikan täydentämiseksi rohkaistaisiin alueellisten työllisyyssopimusten 
tekemistä. Eurooppa-neuvoston kehotuksesta jäsenvaltiot valitsivat pilottihankkeiden kohdealueet. 
Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä valinnat ja toivoi 60 pilottitoimen pikaista 
toteuttamista. Tavoitteena on edistää entistä laajempaa alueellista tai paikallista yhteistyötä 
osoituksena poikkeuksellisesta valmiudesta panna kaikki voimavarat liikkeelle työllisyyden 
parantamiseksi. Alueellisten toimijoiden arvioitua kukin vuorollaan toiminnassa ilmenneitä 
vaikeuksia ja toiminnan tulevaisuudennäkymiä näiden arviointien perustalta laaditaan yhteinen 
strategia, jonka kaikki kyseiset toimijat sitoumuksellaan vahvistavat. Näin syntyy alueellinen 
työllisyyssopimus, jonka tavoitteena on työllisyyttä edistävien toimien entistä parempi yhdentäminen 
ja yhteensovittaminen sekä lopulta sellaisten mallitoimien toteuttaminen, joiden pohjalta voi syntyä 
uusia aloitteita. 
Alueellisten sopimusten tekoa voidaan edistää joko alueellisella tai paikallisella tasolla, kaupungeissa, 
maaseudulla tai työmarkkina-alueilla, kunhan kyse on alueesta, jolla työttömyys on merkittävä 
ongelma ja joka on oikeutettu jonkin rakennerahastojen tavoitteen mukaiseen tukeen. Yhteistyöhön 
osallistumisen on oltava mahdollisimman laajaa6. Aikataulua ja rahoitusta koskeva pohdintavaihe 
käynnistyi jo vuoden 1996 lopulla ja jäsenvaltioiden ennakoidaan tekevän lopulliset aluevalintansa 
vuonna 1997. Sopimukset voitaisiin rahoittaa osin EIP:n ja EIR:n tuella ja rakennerahastojen 
ohjelmien seurantakomiteoiden tulisi hyödyntää tässä käytössään olevaa rahoituksellista 
liikkumavaraa7. Komissio osallistuu sopimusten täytäntöönpanoon kolmella tavalla: tukemalla näitä 
aloitteita ja levittämällä tietoa saaduista kokemuksista, antamalla valmistelutyöhön taloudellista tukea 
3 KOM(96)109 lopullinen, 20.3.1996. Katso II.D. Täydentävyys muuhun yhteisön politiikkaan nähden. 
4 CSE (96) 1 lopullinen, 5.6.1996. 
5 C(96)952 lopullinen, 29.4.1996. Katso I.A.3. Tavoite 2. 
6 Katso III.B. Alueellinen yhteistyö. 
7 Kyse on joko määrien indeksiin sitomisen tuloksena käytettävissä olevista varoista, tavoitteen 2 osalta kaudelle 
1997-1999 vahvistetuista uusista ohjelmista tai muiden kuin tavoitteen 2 ohjelmien mukauttamisesta niiden 
puolivälitarkistuksen perusteella. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus . c 
teknisenä apuna sekä organisoimalla seurantajärjestelmän, joka koskee kaikkea rakenteellisten 
tukitoimenpiteiden valmistelutyötä, toimenpiteiden lopullista sisältöä ja niihin tehtyjä parannuksia. 
3- Tukitoimenpiteiden toteutus vuonna 1996 : kertomuksen pääkohdat 
Täysitehoisen toiminnan vuosi 
Tarkasteltaessa monivuotisen toimintasuunnitelman toteutumista vuonna 1996 voidaan todeta, että eri 
tyyppisiä tukitoimenpiteitä sovelletaan nyt käytännössä jäsenvaltioissa ja alueilla8. Rakennerahastojen 
tavoitteita toteutetaan kaikkiaan lähes 500 tukitoimenpiteellä. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttyjä 
ohjelmia on täydennetty ainoastaan muutamilla uusilla tukitoimenpiteillä; tarkkaan ottaen niitä on 
kaikkien tavoitteiden osalta yhteensä 50, mutta niiden osuus eri tavoitteiden mukaisesta tuesta on vain 
vajaat kolme prosenttia. Tavoitteen 2 ohjelmavaiheen 1994-1996 toteuttamiseksi vuonna 1994 
hyväksytyt ohjelmat on viety päätökseen ja vaiheen 1997-1999 ohjelmien aktiivista valmistelua on 
jatkettu sekä tukikelpoisten alueiden että tuen tärkeimpien suuntaviivojen osalta. Ohjelmia koskevat 
suunnitelmat esiteltiin ja niistä keskusteltiin vuoden jälkipuoliskolla, ja näiden valmistelutöiden 
perustalta komissio on määritellyt toimintalinjat, jotka kaikki liittyvät työpaikkojen luomiseen. 
Yhteisöaloitteiden osalta uudet ohjelmapäätökset (joita on 123, mutta joiden osuus yhteisöaloitteisiin 
myönnetyistä määrärahoista, varaus mukaan lukien, on vain 17%) ovat mahdollistaneet sen, että 
aloitteet ovat nyt miltei kokonaan tai kokonaisuudessaan (puolet niistä) täsmentyneet 
toimenpideohjelmiksi ja että kaikki aloitteet saadaan tosiasiallisesti käyntiin vielä vuoden 1996 
aikana. Lisäksi komissio jakoi 1,665 miljardin ecun (vuoden 1995 hintoina) suuruisen varauksen 
muutamien toimintalinjojen kesken, joita ovat työttömyyden torjunta, yhtäläiset mahdollisuudet ja 
syrjäytymisen torjunta sekä ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen ulottuvuus. Näitä 
toimintalinjoja varten yhteisöaloitteisiin on lisätty uusia vaiheita: EMPLOYMENT "Integra" 
(syrjäytymisen torjunta), ADAPT "BIS" (tietoyhteiskuntaan sopeutuminen) ja INTERREG II "C" 
(monikansallinen aluesuunnitteluyhteistyö). Myös pilottihankkeissa, joiden käynnistyminen oli aluksi 
hidasta, on nyt päästy aktiiviseen vaiheeseen: menestyksekkään tarjouspyynnön jälkeen komissio teki 
hankkeita koskevat valinnat ja työt kentällä käynnistyivät 1996. 
Vuotta 1996 voidaan näin pitää täysitehoisen toiminnan vuotena kauden 1994-1999 ohjelmien 
toteuttamisessa - tosiasiassa toisena tällaisena vuotena, koska valtaosa ohjelmista hyväksyttiin vuoden 
1994 lopulla ja viimeiset vasta vuoden 1995 puolella (erityisesti uusien jäsenvaltioiden osalta). Kaikki 
seurantakomiteat, myös yhteisöaloitteiden seurannasta vastaavat komiteat, ovat nyt toiminnassa ja 
kokoontuvat kerran tai kahdesti vuodessa (joskus useamminkin)9. Säännöstön mukaisesti niiden 
tehtävät jakautuivat vuonna 1996 kolmeen päätyyppiin: hankkeita koskevat valinnat, ohjelmien 
mukauttaminen niiden tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistamiseksi (etenkin siirryttäessä tavoitteen 
2 ensimmäisestä ohjelmavaiheesta toiseen vaiheeseen) ja väliarviointijärjestelmän toteuttaminen. 
Viimeksi mainittu tehtävä käsittää kaikkien eri tavoitteiden mukaisten tukitoimenpiteiden osalta 
riippumattomien arvioijien valitsemisen, arviointikertomusten viiteperusteiden määrittelyn ja 
kertomusten määräaikojen (yleensä vuoden 1997 puoliväli) vahvistamisen. Töiden käynnistämisessä 
vuonna 1995 koettu viivästys on näin ollen kurottu umpeen. 
Huolellinen seuranta 
Aiempien vuosien tapaan komission tehtävänä on ollut ennen muuta ohjelmien käytännön 
toteutuksessa avustaminen. Komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa pohtinut myös sitä, millä 
keinoin rakennerahastojen hallintoa voitaisiin parantaa ja yksinkertaistaa10. Tässä kyse on ollut ennen 
muuta SEM 2000 -taloushallintouudistuksen suuntaviivojen täytäntöönpanosta eli työn aloittamisesta 
rakennerahastojen osarahoitukseen hyväksyttävien menojen määrittelemiseksi entistä täsmällisemmin 
8 Katso I. Toimintasuunnitelman toteutuminen. 
9 Katso V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
10 Katso Il.B. Tarkastukset ja varainhoito. 
16 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
sekä talousarviosuunnitelmien tekoa ja varainhoidon valvontaa koskevien järjestelmien 
parantamiseksi. Komissio on niin ikään edelleen lisännyt sekä sen omasta aloitteesta että 
jäsenvaltioissa suoritettavia arviointeja11. Tässä kyse on ollut ohjelmien hallinnoinnin välineinä 
käytettävien väliarviointien valmistelussa avustamisesta, täsmällisten menetelmien kehittämisestä sen 
arvioimiseksi, miten hyvin ympäristöulottuvuus ja yhtäläiset mahdollisuudet on ohjelmissa huomioitu, 
edellisen kauden jälkiarviointien saattamisesta päätökseen taloudellisesta ja sosiaalisesta 
yhteenkuuluvuudesta annetun kertomuksen valmistelun yhteydessä, suurhankkeiden arvioinnin 
toteuttamisesta sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä, ympäristöä, pk-yrityksiä ja yhtäläisten 
mahdollisuuksien toteutumista rakennerahastojen toiminnassa koskevien teemakohtaisten arviointien 
käynnistämisestä. Valmisteltaessa tavoitteen 2 uusia ohjelmia sekä muiden tavoitteiden ohjelmien 
puolivälitarkistuksia komissio on jatkanut myös poliittisten suuntaviivojen määrittelyä12. Tässä sillä 
on ollut tähtäimessään päätavoitteeksi nimetty työpaikkojen luominen, jota se on osaltaan edistänyt 
erityisesti alueellisia työllisyyssopimuksia koskevalla aloitteellaan. Tiedonannoillaan komissio on 
pyrkinyt rohkaisemaan eräiden alojen, kuten kulttuurin ja matkailun kehittämistä alueellista kehitystä 
palvelevan elinkeinotoiminnan lähteiksi. Se on myös pyrkinyt varmistamaan, että ympäristön ja 
yhtäläisten mahdollisuuksien kaltaiset laajat toimintalinjat otetaan huomioon ohjelmien käytännön 
toteutuksessa. 
Vuonna 1988 toteutetun rakennerahastojen uudistuksen periaatteiden toteutumista on seurattu 
tarkkaan. Yhteistyöperiaate13 on toteutunut entistä paremmin seurantakomiteoissa, joskin tilanne 
vaihtelee tukitoimenpiteestä ja jäsenvaltiosta riippuen. Tietoisena siitä, ettei tämän periaatteen 
toteuttamisessa ole vielä täysin onnistuttu ja että työssä on parantamisen varaa, komissio on 
suunnannut toimintaansa kolmelle eri taholle: toiminnan elvyttämiseen ja uusien muotojen etsimiseen 
alueellisilla työllisyyssopimuksilla, yhteistyökapasiteetin lisäämiseen koulutustoimin, jotka on 
suunnattu alueellisen yhteistyön osapuolille, talouselämän edustajille ja työmarkkinaosapuolille, sekä 
pohdiskeluun mahdollisuuksista laajentaa yhteistyötä ilman, että sen tehokkuus vähenee, alustuksena 
rahastojen toimintaa vuoden 1999 jälkeen koskevalle laajemmalle pohdinnalle. 
Täydentävyysperiaatteen seurannan tarkoituksena on varmistaa, että millään rakennerahastojen 
määrärahoilla, joita käytetään eri tavoitteiden mukaisesti tukikelpoisilla alueilla jäsenvaltioissa, ei 
korvata julkisia tai niihin rinnastettavia menoja, joihin voidaan saada rakennerahastojen tukea, ja että 
kyseisillä määrärahoilla on siten tosiasiallinen taloudellinen vaikutus. Yhteensovittamisasetuksen 9 
artiklan mukaan komission ja asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava heti, kun ohjelmat on 
laadittu, että jäsenvaltion julkiset tai vastaavat rakenteelliset menot säilyvät kunkin ohjelmakauden 
aikana vähintään saman tasoisina kuin sitä edeltäneellä kaudella. Sen varmistamiseksi, että tämä 
periaate jatkuvasti toteutuu, komissio vahvistaa lisäksi yhteisymmärryksessä asianomaisen 
jäsenvaltion kanssa tuen täydentävyyden seurantaa koskevat menettelyt samalla, kun 
suunnitteluasiakirjat hyväksytään. Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle tarvittavat rahoitusta 
koskevat tiedot ja osoitettava kyseisten rahoitusvirtojen avoimuus. Ohjelmakauden lopussa 
suoritetaan jälkitarkastus, jonka tarkoituksena on arvioida, miten tarkkaan jäsenvaltio on noudattanut 
kyseisten menojen tason säilyttämisestä tekemiään sitoumuksia. 
Vuosina 1994, 1995 ja 1996 on miltei kaikkien tavoitteiden 1, 214 ja 6 ohjelmien ennakkoarviointi 
onnistuttu saattamaan päätökseen. Vuoden 1996 lopussa avoimia kysymyksiä oli silti vielä kaksi: 
tavoitteen 1 toteutuminen Ranskassa, jonka komissio toivoi vielä päivittävän yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen tietoja, sekä tavoitteen 2 (1994-1999) toteutus Luxemburgissa, jota koskevaa maksujen 
pidättämismääräystä ei ollut voitu poistaa, koska rahoituksen täydentävyyttä koskevat tiedot 
puuttuivat tyystin. Vuoden 1996 aikana saatiin alkuun myös tavoitteen 2 ohjelmavaihetta 1997-1999 
koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täydentävyyden ennakkotarkastus. Suomen osalta 
täydentävyysperiaatteen noudattaminen voitiin varmistaa jo ennen vuoden loppua viranomaisten 
1 ' Katso IV. Arviointi. 
12 Katso II.D. Täydentävyys muuhun yhteisön politiikkaan nähden. 
13 Katso III.B. Alueellinen yhteistyö ja III.C. Vuoropuhelu talouselämän ja työmarkkinaosapuolten kanssa. 
14 Ohjelmat 1994-1996. 
Rakennerahastot 1996-Kahdeksas vuosikertomus 17 
toimittamien kansallisen tason tietojen perusteella. Kaikkien muiden jäsenvaltioiden osalta tietoihin 
toivottiin saatavan täydennystä alkuvuodesta 1997. 
Tuen täydentävyyden jatkuvaa arviointia koskevat menettelyt on kirjattu ohjelma-asiakirjoihin ja 
jäsenvaltioiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten perusteella niiden noudattaminen on jokaisen 
jäsenvaltion velvoite. Menettelyihin kuuluu, että ohjelma-asiakirjoissa alkujaan ilmoitetut tiedot 
päivitetään vuosittain. Vuoden 1996 päättyessä täydentävyyttä koskevan jatkuvan arvioinnin 
lopputulos oli sekava: useat jäsenvaltiot (Itävalta, Belgia, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt 
kuningaskunta tavoitteen 1 osalta, sekä Suomi ja Ruotsi tavoitteen 6 osalta) eivät olleet toimittaneet 
komissiolle päivitettyjä tietoja. Saksa, Espanja, Kreikka ja Italia ilmoittivat tukikelpoiset julkiset 
menonsa pienemmiksi kuin tavoitteen 1 ennakkotarkastuksen yhteydessä oli arvioitu ja komissio 
odotti niiltä seurantamenettelyjen mukaisia selityksiä. Portugalilta tietoja oli saatu useaan otteeseen, 
mutta tietojen toimitusmenetelmiin toivottiin vielä parannusta. 
Vuonna 1996 täydentävyyttä koskeva jälkitarkastus kohdistui tavoitteen 1 ohjelmiin kauden 1989-
1993 osalta, samoin kuin tavoitteen 2 ohjelmiin kauden 1994-1996 osalta. Tavoitteessa 1 Espanjan ja 
Irlannin tilanne oli tyydyttävä. Portugalin lähettämiä tietoja oli mukautettava ja Kreikan osalta 
ratkaistavana oli menetelmäongelma, jotta kahden ohjelmakauden tietoja voitaisiin verrata keskenään. " 
Sitä vastoin Ranska ja Italia eivät olleet toimittaneet komissiolle vaadittuja tietoja. Koska tavoitteen 2 
ohjelmavaiheen 1997-1999 ennakkoarviointi suoritetaan samanaikaisesti ohjelmavaiheen 1994-1996 
jälkiarvioinnin kanssa, lisätietoja toivottiin saatavan alkuvuodesta 1997 sekä ohjelmavaiheen 1994-
1996 osalta että tavoitetta 2 koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ennakkoarviointia varten. 
Loppupäätelmänä voidaan todeta, että vaikka tietojen saanti on ollut verraten hidasta ja vaikeata, 
täydentävyysperiaatteen soveltaminen on merkinnyt läheistä ja tiivistä yhteistyötä komission 
yksiköiden ja jäsenvaltioiden välillä. Joskin yhdenmukaisten tietojen järjestelmällinen toimittaminen 
komissiolle edellyttää vielä paljon ponnistuksia, merkittävää edistystä on jo saavutettu ja se on 
omiaan helpottamaan työtä tulevina vuosina. 
Mittava rahoitustoiminta 
Tärkeänä saavutuksena voidaan vuonna 1996 pitää sitä, että rahoitustoiminta saatiin jälleen käyntiin 
täydessä mitassaan, vaikka tilanne vaihteleekin vielä tavoitteesta ja jäsenvaltiosta riippuen15. Kolmen 
ensimmäisen vuoden työn tuloksena komissio on nyt kohdentanut puolet eri tavoitteiden mukaisesta 
tuesta ja kolmannes tuesta on maksettu. Vuoden 1996 rahoitustoiminta muodostui erityisen 
mittavaksi, sillä sen aikana tehtiin peräti 37 prosenttia vuonna 1994 alkaneen kauden 
maksusitoumuksista (vuoden 1994 vastaava osuus oli ollut 28% ja vuoden 1995 osuus 35%) ja 
suoritettiin 44 prosenttia saman kauden maksuista (vuonna 1994 vain 21% ja vuonna 1995 vastaavasti 
35%). Toiminta vauhdittui merkittävästi myös yhteisöaloitteiden osalta, joiden mukaisesta tuesta 
puolet on nyt kohdennettu (alle 40 miljoonan ecun määriä koskevan yhden maksusitoumuksen 
järjestelmän ansiosta) ja 22 prosenttia maksettu. Vuosi 1996 oli näin ollen useimpien aloitteiden 
osalta työn tehokkaan käynnistymisen vuosi. 
Rakennerahastoja koskeva yhteisön talousarvio toteutettiin vuonna 1996 miltei täydellisesti16. 
Kaikista rahastoista yhteensä kohdennettiin eri tyyppisiin tukitoimenpiteisiin eri tyyppisinä 
määrärahoina kaikkiaan 26,141 miljardia ecua käytettävissä olleista 26,587 miljardista ecusta, eli 
rahoituksen toteuturnistaso oli 98 prosenttia, kun se ohjelmakauden kahtena ensimmäisenä vuonna oli 
jäänyt 90 prosenttiin tai lähelle sitä. Maksujen kokonaismäärä oli niin ikään 22,448 miljardia ecua eli 
95 prosenttia käytettävissä olleista 23,678 miljardista ecusta, verrattuna 81 prosenttiin vuonna 1995. 
Tämä talousarvion erittäin tyydyttävä toteuttaminen yhdessä sen lisäyksen kanssa, jonka 
Edinburghissa tehdyt päätökset toivat käytettävissä oleviin määrärahoihin, merkitsivät toteutuneen 
rahoituksen määrän merkittävää kasvua vuonna 1996: vuoteen 1995 nähden lisäystä oli 
15 Katso erityisesti I. Toimintasuunnitelman toteutuminen. 
16 Katso II.A. Talousarvion toteuttaminen. 
1Ä Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
maksusitoumuksissa 19 prosenttia (4,203 miljardia ecua) ja maksuissa 30 prosenttia (5,233 miljardia 
ecua). 
Maksusitoumuksia tehtiin eri tavoitteissa yhteensä 23,117 miljardin ecun arvosta (89% 
maksusitoumusten kokonaismäärästä), josta 66 prosenttia (15,369 miljardia ecua) tuli tavoitteen 1 
osalle. Eri rahastojen osuudet maksusitoumusten kokonaismäärästä vaihtelivat KOR:n kahdesta 
prosentista (406,6 miljoonaa ecua) EAKR:n 53 prosenttiin (13,802 miljardia ecua), ja KOR:a lukuun 
ottamatta rahastot kohdensivat kaikki käytettävissään olleet määrärahat. Eri tavoitteissa suoritettujen 
maksujen yhteismäärä oli 20,445 miljardia ecua (91% maksujen kokonaismäärästä) ja tavoitteen 1 
osuus siitä 72 prosenttia. Eri rahastojen osuudet maksujen kokonaismäärästä vaihtelivat KOR:n 
kahdesta prosentista (448 miljoonaa ecua) EAKR:rt 53 prosenttiin (11,901 miljardia ecua). 
B. TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN INNOVAATIO VUODEN TEEMANA 
Rakennerahastojen meneillään olevalle ohjelmakaudelle (1994-1999) on leimallista muun muassa 
komission pyrkimys lisätä rakennepolitiikan johdonmukaisuutta muuhun yhteisön politiikkaan 
nähden. Samalla tavoin kuin rakennerahastojen seitsemännessä vuosikertomuksessa (1995) 
korostettiin erityisenä teemana kaikkien rakenteellisten tukitoimenpiteiden ympäristöulottuvuutta, 
tässä kertomuksessa vastaavanlaisena erityistarkastelun kohteena ovat alueiden teknologiseen 
kehittämiseen tähtäävät toimet. Koska rakennerahastojen rahoittamat toimenpiteet ovat sangen 
moninaisia, kertomuksessa pyritään kattavaan kokonaiskuvaan niistä toimenpiteistä ja aloista, joilla 
rahastot tukevat teknologista kehittämistoimintaa ja joista ensisijaisia ovat tutkimus ja kehittäminen, 
tietoyhteiskunta ja uutta luovat toimet. 
1. Taustaa 
Vaatimus siitä, että rakennepolitiikan ja muun yhteisön politiikan on täydennettävä toisiaan, esitetään 
perustamissopimuksen 130 b artiklassa, jossa määrätään taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevan tavoitteen ottamisesta huomioon yhteisön politiikan 
suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, jossa on erityisesti pyrittävä vähentämään eri alueiden välisiä 
kehityseroja. Lisäksi 130 f artiklassa vahvistetaan yhteisön tavoitteeksi lujittaa yhteisön teollisuuden 
tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia sen kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin 
kuin edistää sopimuksen muiden lukujen perusteella tarpeellisena pidettyä tutkimustoimintaa. 
Varmistaakseen sopimuksessa vaadittujen synergiavaikutusten toteutumisen komissio vahvisti vuonna 
1993, kun rakennerahastojen uutta ohjelmakautta valmisteltiin, suuntaviivat niiden toiminnalle 
tiedonannossa, jonka nimenä oli "Yhteenkuuluvuus ja tutkimuspolitiikka: tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan politiikan ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan 
keskinäiset synergiavaikutukset"17. Tiedonannossa tarkasteltiin kansallisia ja alueellisia eroja 
elintasossa, TTK-menojen ja -henkilöstön määrissä, sekä epäsuotuisien alueiden osallistumista TTK-
politiikan ja koheesiopolitiikan välineisiin. Siinä tuotiin esille ne merkittävät erot, joita vauraiden ja 
epäsuotuisien alueiden välillä on tutkimusta ja teknologista kehittämistä kuvaavissa osoittimissa; 
esimerkiksi jäsenvaltioiden siviilitarkoituksiin käyttämien julkisten TTK-menojen vaihtelu oli vuonna 
1993 suurempaa kuin niiden bruttokansantuotteessa henkeä kohden havaittu vaihtelu vaihteluvälien 
ollessa vastaavasti 1-13 ja 1-5. Edelleen tiedonannossa käsiteltiin niitä vaikeuksia, joita 
osallistuminen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeviin yhteisön puiteohjelmiin (TTK-
puiteohjelmat) epäsuotuisille alueille merkitsee. 
Tiedonannossa ehdotettiin, että kumpaakin politiikkaa toteutettaessa pyrittäisiin niiden ensisijaisia 
tavoitteita noudattaen siihen, että toteutetut toimet täydentäisivät toisiaan parhaalla mahdollisella 
tavalla, jotta epäsuotuisien alueiden TTK-toiminnan jälkeenjääneisyys saataisiin poistetuksi, 
taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus tulisi otetuksi entistä paremmin huomioon yhteisön 
17 KOM(93)203 lopullinen, 12.5.1993. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 19 
neljännessä TTK-puiteohjelmassa ja jotta TTK ja innovaatio saisivat entistä enemmän painoa 
rakennerahastojen alueelliseen kehittämiseen tähtäävässä tukitoiminnassa. Tuloksena tästä olikin, että 
rakennerahastojen TTK- ja innovaatiomäärärahoja lisättiin merkittävästi18. Yhteenkuuluvuutta 
koskeva ulottuvuus on niin ikään pyritty huomioimaan entistä paremmin neljännessä TTK-
puiteohjelmassa, etenkin sen kolmannessa (tuloksia koskevan tiedon levittäminen) ja neljännessä 
toimessa (tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus). Esimerkiksi tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja 
tulosten hyödyntämiseen on nyt varattu yksi prosentti jokaisesta uuden TTK-puiteohjelman 
mukaisesta erityisohjelmasta ja vuonna 1995 käynnistettiin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan 
mukaisia toimia täydentävä "innovaatio-ohjelma", jonka tarkoituksena on alueellisten innovaatiota ja 
teknologian siirtoa koskevien suunnitelmien (ROTS) laatiminen ja niiden edellyttämien 
perusrakenteiden toteuttaminen, samoin kuin alueellisten innovaatiosuunnitelmien (RIS) ja 
alueellisten teknologian siirtoa koskevien hankkeiden (RTT)19 toteuttaminen. Mitä tutkijoiden 
koulutukseen ja liikkuvuuteen tulee, apurahahakemuksista 29 prosenttia tulee nykyisin tavoitteiden 1 
ja 6 kohdealueilta ja eurokonferenssien koordinaattoreista 26 prosenttia on näiden alueiden edustajia; 
edelleen voidaan todeta, että neljännen TTK-puiteohjelman mukaan 15 prosenttia kaikista 
stipendiaatteja vastaanottavista laitoksista sijaitsee tavoitteen 1 kohdealueilla, kun näiden osuus 
kolmannessa puiteohjelmassa oli vain neljä prosenttia. Tavoitteen 1 kohdealueiden tutkijat 
osallistuvat lisäksi laajasti neljännen puiteohjelman tutkimushankkeisiin, koska vuonna 1996 peräti 40 
prosentissa sen ohjelmien mukaisista hankkeista vähintään yksi osanottaja oli lähtöisin tavoitteen 1 
kohdealueilta. 
Erot jatkuvat sitkeinä 
Vaikka edistystä on saavutettu, tieteen ja teknologian kehitystä kuvaavat osoittimet paljastavat, että 
jäsenvaltioita ja alueita erottava "teknologinen kuilu" on edelleen melkoisen syvä. Erot 
koheesiorahastosta tukea saavien ja muiden jäsenvaltioiden TTK-menoissa ovat erittäin suuret sekä 
verrattaessa bruttomenojen osuutta BKT:sta että tarkasteltaessa TTK:n osuutta yksityisen sektorin 
toiminnasta tai alalla työskentelevien tutkijoiden ja insinöörien määriä. Rahoituslähteiden löytäminen 
uutta luovan toiminnan rahoittamiseksi on näissä jäsenvaltioissa vaikeampaa ja teknologiakaupan 
alijäämät ovat huomattavia. Myös näiden neljän jäsenvaltion sisällä tutkimus-ja innovaatiotoiminta 
on keskittynyt erittäin voimakkaasti vain muutamille, yleensä pääkaupunkeja ympäröiville alueille. 
TTK-tietoja "taloudellinen ja sosiaalinen koheesio"-kertomuksessa: 
Euroopan tehokkaimmat ja toimivimmat alan yritykset ja laboratoriot sijaitsevat 
Euroopan keskiosissa, "innovaatiosaarekkeissa", joihin on keskittynyt lähes 80 
prosenttia monikansalliseen TTK-yhteistyöhön osallistuvista laboratorioista ja 
joissa näiden ja yritysten muodostama keskinäinen vuorovaikutusverkosto 
mahdollistaa uusien tuotteiden ja tuotantomenetelmien kehittämisen. 
Kymmenessä vuodessa kansallisten TTK-menojen osuus BKT:sta on kohonnut 
0,4 prosentista 0,63 prosenttiin Portugalissa, 0,34 prosentista 0,6 prosenttiin 
Kreikassa ja 0,8 prosentista 1,24 prosenttiin Irlannissa. Espanjassa nousua on 0,48 
prosentista 0,93 prosenttiin. 
Jäsenvaltioiden osallistumisessa yhteisön TTK-puiteohjelmiin kehitys on osin 
rohkaisevaa. Vaikka jäsenvaltioiden suhteelliset asemat kustannusten 
jakautumisessa ovat edelleen samat kuin toisessa ja kolmannessa TTK-
puiteohjelmassa, koheesiorahastosta tukea saavat neljä maata ovat silti 
kasvattaneet osuuttaan jokaisesta uudesta puiteohjelmasta. Samaan aikaan 
Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan vastaavat osuudet ovat 
suurenneet vain hiukan tai jopa pienentyneet. 
Osallistujajoukkoa tarkasteltaessa havaitaan kuitenkin, että valtaosan tavoitteen 1 
kohdealueiden edustajista muodostavat edelleenkin julkiset tutkimuslaitokset ja 
korkeakoulut yksityisen sektorin edustuksen jäädessä vähäiseksi. Osallistumisen 
antina on uusi tieteellinen tieto ja mahdollisuus soveltaa sitä nopeasti uusia 
tuotteita ja tuotantomenetelmiä kehittelemällä. Pienyritysten on kuitenkin vaikeaa 
18 Tästä tarkemmin jäljempänä. 
19 Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
20 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
hyödyntää ohjelmia, ja vaikka ohjelmat ovat kiistatta lähentäneet 
yhteistyökumppaneita Pohjois- ja Etelä-Euroopassa, tässä lähentymisessä on 
vaarana, että tutkimusaiheet vain entisestään etääntyvät epäsuotuisien alueiden 
talouden ja teollisuuden erityistarpeista. 
Myös tietoyhteiskuntaan sopeutuminen, joka edellyttää toimivaa televiestintäjärjestelmää, etenee 
koheesiorahastosta tukea saavilla alueilla paljon muita alueita hitaammin. Pääsy televerkkoihin, 
rahoituksen saatavuus ja ennen muuta tietoyhteiskunnan edellyttämien palvelujen saanti on näillä 
alueilla paljon heikompaa kuin muualla yhteisössä. Televiestintään kohdennettujen investointien 
määrä on koheesiorahastosta tukea saavissa maissa yleisesti ottaen 40 prosenttia vähäisempi kuin 
keskiosien alueilla20. 
Taulukko 0-1: TTK-toiminnan ja televiestinnän kehityksen yleiset osoittimet 
| EL | E | IRL | P | B | DK | D | F | I | NL | UK | Ero 
TTK(l) 
Menot yhteensä 
(%:ia BKT:sta) 
Menot yksityisellä 
(%:ia BKT.sta) 
Tutkijat ja insinöörit yhteensä 
(%».» työntekijöistä) 
Yksityisen alan tutkijat ja insinöörit 
(%(•» työntekijöistä) 0,471 0.871 0,911 0,5 
0,68 
0,1| 0,521 0.55| 0,12 
0.32 
l.4| 2.2| 5| 1,1 
2,42 
0.2| 0.61 1.6| 0,1 
0,55 1.691 1,541 2.811 2,421 1.38| 2,06| 2,21 
2,02 
1.231 0.85| 2.021 1.48] 0.77| 1.11| 1.47 
1,27 
4.4| 3,8| 5,9| 5. I| 3,2| 4| 4.6 
4,43 
2.4| 1,5| 3,81 2,3| I.3| 1,6| 2.8 
2,24 
TELEVIESTINTÄ (2) 
Puhelinlinjat (%<>» asukkaista) 
Häiriöt (100 linjaa kohden) 
Digitaaliset linjat (%) 
Matkapuhelinliittymät (USD) 
Solukkopuhelimen päätelaitteita (%0:a asukkaista) 
Kaapelitelevisio (%:ia talouksista) 
ISDN-peittoalue 
ISDN-liittymät (%,.) 
Internet-paikat (%n) 40.2 
32,6 
60,6 
83,8 
3,7 
8 
32,3 
0,2 
0,6 54,3 
11,3 
71.2 
64.6 
9,1 
51,4 
85 
2,4 
5,3 -66% 
-75% 
-45% 
-75% 
-26% 
+ 188% 
-15% 
+30% 
-59% 
-84% 
-62% 
-1% 
-89% 
( I ) Lähde: 5. määrdaikaiskertomus alueiden sosiaalis-taloudelliscsta kehityksestä; viitevuosi 1992 
(2) Lähde: Tiedonanto "Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" (KOM(97)7 lopullinen) 
Teknologian muutos nopeutuu 
Teknologian muutos on viime vuosina nopeutunut niin, että yhteisöllä ja sen muita heikommassa 
asemassa olevilla alueilla ei aina ole keinoja vastata sen asettamiin haasteisiin. Kasvua, kilpailukykyä 
ja työllisyyttä käsitelleessä valkoisessa kirjassa tarkasteltiin niitä tekijöitä ja edellytyksiä, joita 
kilpailukyvyn lujittaminen nopeasti muuttuvan talouden, yhteiskuntaelämän ja teknologian oloissa 
vaatii. Ensiksikin on niin, että innovaatiota ei tulisi enää nähdä lineaarisena prosessina vaan 
pikemminkin tutkimuslaboratorioiden ja uutta teknologiaa tuottavien ja käyttävien yritysten tiiviin 
vuorovaikutuksen tuloksena. Tätä vuorovaikutusta synnyttää nyt nimenomaan uusia, kasvavia tarpeita 
vastaavan teknologian kysyntä. Innovaatio sinänsä saa lukuisia muotoja niin tuotteiden ja 
tuotantomenetelmien kehittelyssä kuin yritysorganisaatiossakin. Tältä osin toiminnan painopisteen on 
oltava yritysten (etenkin pk-yritysten) itsensä tekemissä muissa kuin aineellisissa investoinneissa ja 
teknologiatarjonnan mukauttamisessa kysyntää vastaavaksi (etenkin aluetasolla). Tutkimus- ja 
kehittämistoiminnan jatkoksi tarvitaan näin ollen sen tuloksia koskevan tiedon levittämistä ja 
teknologian siirtoa, ja lähtökohdaksi tässä toiminnassa on otettava ne uudet sosiaaliset tarpeet 
(esimerkiksi ympäristöön, bioteknologiaan, terveyteen tai kulttuuriin liittyvät tarpeet), joihin nyt on 
välttämätöntä vastata. 
20 Lisätietoja mm. seuraavissa julkaisuissa: "Eurooppa-kertomus tieteen ja teknologian kehitystä kuvaavista 
osoittimista - 1994" (Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, marraskuu 1994); "Viides 
määräaikaiskertomus alueiden sosiaalistaloudellisesta kehityksestä" (Euroopan yhteisöjen virallisten 
julkaisujen toimisto, 1994); "Ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta", ja tiedonanto 
"Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta" (KOM(97)7 lopullinen, 22.1.1997). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 21 
Toisaalta tietoyhteiskunnan kehittyminen aiheuttaa rajuja muutoksia yritysten organisaatiossa ja 
varsin pian myös työelämässä ja elämäntavoissa. Tämä kehitys edellyttää erittäin joustavaa 
mukautumiskykyä ja sitä on välttämätöntä tukea monentasoisin toimin. Televiestinnän alan 
perusrakenteiden ja peruspalvelujen parantaminen on välttämätöntä koko yhteisön alueen kattavien 
Euroopan laajuisten tietoliikenneverkkojen toteuttamiseksi. Samanaikaisesti on kuitenkin tarpeen 
myös levittää tietoa tieto- ja tietoliikenneteknologian uusien sovellusten käytöstä etenkin pk-
yrityksille ja kannustaa näitä valppauteen tämän alan teknologian ja TTK:n uusimman kehityksen 
suhteen. Näiden muutosten hyväksytyiksi tuleminen voidaan kuitenkin taata vain, jos uuden tieto- ja 
tietoliikenneteknologian käyttäjät saavat tarvitsemansa koulutuksen sen käyttöön. Koulutusta on näin 
ollen opetusta ja ammatillista koulutusta mukauttamalla kehitettävä sekä yleisön ja käyttäjien 
tarpeisiin että teknologian tuottajia palvelevaksi ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen 
avulla. 
2. Rakennerahastot ja alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen 
Rakennerahastot teknologian alan kestävän kehityksen välineenä 
Edellä kuvatut taustatekijät ovat vaikuttaneet rakennerahastojen kauden 1994-1999 
tukitoimenpiteisiin. Kuten ensimmäisessä taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta 
annetussa kertomuksessa todetaan, alueiden teknologinen kehittäminen edellyttää yrityksissä 
toteutettavaa teknologian muutosta ja työvoiman mukautumista edistävää politiikkaa alueellisten 
talousrakenteiden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi. Rakennerahastot ponnistelevat sekä 
alueiden varustamiseksi tämän muutoksen edellyttämillä perusrakenteilla että alueellisten ja 
paikallisten toimijoiden rohkaisemiseksi parantamaan alueiden kilpailukykyä siten, että perustaksi 
otetaan innovaation ja eniten lisäarvoa tuottavien alojen kehittäminen. Niinpä teknologiseen 
kehittämiseen kohdennetut investoinnit ovat voimakkaasti kasvaneet siirryttäessä ensimmäisestä 
ohjelmakaudesta toiseen: oltuaan 3,5 miljardia ecua niiden arvo on nyt 7,5 miljardia ecua, mikä vastaa 
kuutta prosenttia yhteisön rahoituksesta21. 
Myös lähestymistapa on muuttunut. Ensimmäisellä ohjelmakaudella rakennerahastot pyrkivät 
ensisijaisesti kehittämään tieteen ja teknologian alan alueellista kapasiteettia lujittamalla TTK:n 
perusrakenteita22 ja tukemalla vielä hyödyntämättömän asiantuntemuksen kehittämistä. Nämä 
tukitoimenpiteet lisäsivät osaltaan julkisten viranomaisten tietoisuutta teknologisen kehittämisen 
ratkaisevasta merkityksestä alueiden tuottavuudelle samalla, kun niillä edistettiin korkeakoulujen ja 
yritysten välisten yhteyksen luomista ja TTK-puiteohjelmiin osallistumista. Määrällisesti arvioiden 
tavoitteen 2 kohdealueet ovat niitä, jotka ovat käyttäneet TTK-toimintaan suurimman osan 
määrärahoistaan (9% kokonaismäärärahoista verrattuna tavoitteen 1 kohdealueiden 3%:iin), mutta 
toisaalta voidaan myös todeta, että yhteisön rahoitus vastasi vuonna 1994 viidennestä Irlannin ja 
kolmasosaa Portugalin tutkimus- ja kehittämistoimintaan käyttämistä kansallisista menoista. 
Kauden 1994-1999 ohjelmilla pyritään edistämään uudenlaista lähestymistapaa. Määrällisesti 
arvioiden voidaan ensiksikin todeta, että tavoitteen 1 kohdealueet käyttävät nyt entistä tuntuvasti 
suuremman osan määrärahoistaan teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen (nyt 6,5%, aiemmin 
2%), että tavoitteen 2 kohdealueilla vastaava osuus on 19 prosenttia ja että uusi teknologia ja sen 
levittäminen ovat entistä tärkeämmällä sijalla myös muissa tavoitteissa, samoin kuin 
yhteisöaloitteissa. Toiseksi on todettava, että alueellinen innovaatiokyky ja uuden teknologian 
käyttöönottokapasiteetti riippuu alueellisen tarjonnan lisäksi (TTK-kapasiteetti ja teknologian 
levittämismenetelmät) yhä enemmän myös kysynnästä eli täsmällisemmin taloudellisten rakenteiden 
21 Katso LA. Tukitoimenpiteet tavoitteittain. 
22 Tältä osin tärkeitä ohjelmia olivat esimerkiksi Portugalin Ciencia (jonka avulla uusia TTK-rakenteita luotiin 
yli 50 ja entisistä rakenteista lähes sataa parannettiin), Kreikan teknologian ja tieteen kehittämissuunnitelma, 
tieteen perusrakenteita koskevat ohjelmat Espanjassa sekä Italian kansallinen tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskeva ohjelma. 
22 Rakennerahastot 1996- Kahdeksas vuosikertomus 
(erityisesti pk-yritysten) vastaanottavuudesta, joka on usein riittämätön, koska tarpeita ei ole 
tunnistettu eikä tuotu julki. Tämän vuoksi nykyisillä ohjelmilla pyritään pikemminkin lisäämään 
yritysten osallistumista teknologiseen innovaatioprosessiin, edistämään teknologian siirtoa 
kehittyneimmiltä alueilta muita heikommassa asemassa oleville alueille ja kehittämään käyttäjien 
koulutusta kuin kasvattamaan tutkimuksen perusrakenneinvestointeja, ja tavoitteena on sellaisen 
kohdennetun toimintasuunnitelman kehittäminen, joka perustuu pikemminkin markkinakysyntään 
kuin teknologian ja tieteen alan tarjontaan. 
Tukea teknologiselle kehittämiselle lisättävä 
Vaikka laadullista edistystä on kiistatta saavutettu etenkin yhteisöaloitteisiin ja pilottihankkeisiin 
suunnatun panostuksen ansiosta, tukitoimenpiteiden tehostaminen on silti tarpeen. Tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen alalla vuosi 1996 on tarjonnut mahdollisuuden tarkastella uudelleen 
koheesiopolitiikan ja TTK-politiikan välisiä suhteita. Nämä suhteethan olivat osaltaan esillä jo 
ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta. Toisaalta komissio 
hyväksyi viimeksi kuluneiden viiden vuoden TTK-toimia arvioineen työryhmän tekemien päätelmien 
perusteella huhtikuussa 1997 ehdotuksen viidenneksi TTK-puiteohjelmaksi 1998-200223, ja 
julkaistuaan innovaatiota koskevan vihreän kirjan24 se hyväksyi myös innovaatiota koskevan 
toimintasuunnitelman25. Lopulta komissio päätti valmistella myös tiedonannon yhteenkuuluvuudesta, 
innovaatiosta, TTK:sta ja kilpailukyvystä; tämän tiedonannon, joka on jatkoa vuoden 1993 
tiedonannolle, komissio antoi vuonna 1997. 
Tietoteknologian alalla komissio on antanut tiedonannon, jonka nimenä on "Yhteenkuuluvuus ja 
tietoyhteiskunta"26 ja jossa kehotetaan ottamaan tämä uusi ulottuvuus huomioon rakennerahastojen 
ohjelmissa. Tiedonannon lähtökohtana on sen tunnustaminen, että taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden ja eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehityksen välillä vallitsee keskinäinen 
riippuvuus. Kyse on siitä, että näiden alojen välisiä synergiavaikutuksia on kyettävä hyödyntämään ja 
niiden kehittämiseksi toteutettujen toimien on oltava yhä paremmin toisiaan täydentäviä. Niinpä 
tietoyhteiskunnan toteuttaminen on ratkaiseva tekijä alueellisessa kehittämisessä. Tieto- ja 
tietoliikenneteknologian uusilla sovelluksilla on merkittäviä ja väistämättömiä vaikutuksia 
työnsaantimahdollisuuksiin, elämäntyyleihin, taloudellisen toiminnan organisaatioon ja sen 
alueelliseen jakautumiseen. Tietoyhteiskunta vaikuttaa yritysten kykyyn monipuolistaa ja mukauttaa 
tuotteitaan, löytää niille alueellisia ja paikallisia markkinoita ja hahmotella itselleen uusia ja entistä 
tehokkaampia organisaatiomuotoja. Sen yleisen vaikutuksen tuloksena, joka tietoyhteiskunnalla on 
kaikkeen sosiaaliseen toimintaan, olipa kyse koulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta, 
terveydenhoidosta, vapaa-ajasta ja virkistystoiminnasta tai julkisesta hallinnosta, myös sosiaaliset 
suhteet ovat jäsentymässä uuden kaavan mukaan. 
Tietoliikenteen alalla uusi lähestymistapa on tarpeen siitäkin huolimatta, että rakennerahastojen panos 
televiestinnän perusrakenteiden toteuttamisessa ja parantamisessa on ollut merkittävä. Tehokas 
siirtyminen tietoyhteiskuntaan edellyttää pakostakin monia televiestinnän alaa pidemmälle meneviä 
toimia: väestön koulutustason parantamista, julkisen ja yksityisen sektorin tehtävien määrittelyä 
tietoyhteiskunnan edistämisessä, yleisön tietoisuuden lisäämistä, kykyä organisoida tehokas 
tietoyhteiskuntaan tähtäävä toimintasuunnitelma ja tehdä tarvittavat investoinnit sen toteuttamiseksi. 
Tältä osin tiedonannossa myönnetään, että lisäponnistuksia tarvitaan edelleen televiestinnän 
perusrakenteiden ja alaa koskevan säännöstön kehittämiseksi, jotta yhteenkuuluvuutta koskeva 
ulottuvuus tulisi niissä paremmin huomioiduksi. Tiedonannossa todetaan kuitenkin, että erityisen 
23 KOM(97)142 lopullinen, 30.4.1997. Katso myös tiedonannnot "Huomisen keksiminen: Euroopan tutkimus 
kansalaisten palveluksessa", KOM(96) 332 lopullinen, 10.7.1996; "Viides puiteohjelma: lisää aineksia 
suuntauksista käytävään keskusteluun", KOM(96)595 lopullinen, 20.11.1996; "Kohti viidettä puiteohjelmaa: 
tieteelliset ja teknologiset tavoitteet", KOM(97)47, 12.2.1997. 
24 KOM(95) 688 lopullinen, 13.12.1995. 
25 Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma, KOM(96)589 lopullinen, 21.11.1996. 
26 KOM(97)7 lopullinen, 22.1.1997. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 23 
tärkeää panosta tarvitaan kysynnän elvyttämiseksi ja sitä varten on määriteltävä tietoyhteiskunnan 
toteuttamiseen tähtäävät alueelliset toimintasuunnitelmat, kehitettävä yrittäjille ja julkishallinnolle 
tarkoitettuja koulutusohjelmia, tuettava uusien sovellusten kehittelyä, kampanjoitava yleisön 
tietoisuuden lisäämiseksi ja edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Rakennerahastot 
ovat väline, jonka avulla tällaisen yhdennetyn ja koordinoidun lähestymistavan kehittäminen ja 
alueiden väliset yhteistyökokeilut ovat mahdollisia. 

2 .fr 
A OSA 
RAKENNERAHASTOT VUONNA 1996 

%• - e 1 
ILUKU 
TOIMINTASUUNNITELMAN TOTEUTUMINEN 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 29 
A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEITTAIN1 
1. Yleiskatsaus 
1.1. Tavoitteiden toteutus vuonna 1996 
Vuonna 1996 pääosan toiminnasta muodosti meneillään olevien ohjelmien toteuttaminen kentällä. 
Ohjelmakauden 1994-1999 kolmantena vuotena vuodesta 1996 muodostui useimpien tavoitteiden ja 
tukitoimenpiteiden osalta, samoin kuin useimmissa jäsenvaltioissa ja alueilla, toinen täysitehoisen 
toiminnan vuosi. Uusia tukitoimenpiteitä komissio hyväksyi verraten vähän eli yhteensä 50 (35 
toimenpideohjelmaa, kahdeksan yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, kolme suurhanketta ja neljä 
yleiskattavaa tukea). Nämä liittyivät tavoitteen 1 toteuttamiseen yhteisön tukikehysten mukaisesti 
Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Italiassa, tavoitteeseen 3 (vain Yhdistyneessä kuningaskunnassa), 
tavoitteeseen 5a, johon sisältyi Italiaa koskevan yhteisön tukikehyksen kaikkien toimenpideohjelmien 
hyväksyminen, sekä ohjelmien käynnistämisen viime vaiheeseen Ruotsissa, jossa kyse oli myös 
tavoitteita 4, 5a ja 5b koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä. Kaikkiaan uusien 
tukien yhteismäärä oli 3,448 miljardia ecua (josta ESR:n osuus 55%, EAKR:n osuus 32% ja 
EMOTR:n osuus 13%) eli alle 3 prosenttia kaudelle 1994-1999 hyväksytystä kokonaistuesta. 
Rakennerahastojen ohjelmia toteutetaan nyt kaikkiaan 492:11a eri muotoisella tukitoimenpiteellä, 
mukaan lukien toimenpideohjelmat, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, yleiskattavat tuet ja suurhankkeet. 
Tavanomaisimpia tukimuotoja ovat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja toimenpideohjelmat, joiden 
kummankin osuus tukitoimenpiteistä on 48 prosenttia (verrattuna yleiskattavien tukien 2%:n ja 
suurhankkeiden l%:n osuuksiin). Kaikki tavoitteet mukaan lukien tukitoimenpiteitä on keskimäärin 
33 jäsenvaltiota kohden, joskin lukumäärä vaihtelee Tanskan ja Luxemburgin kahdeksasta Italian 97 
tukitoimenpiteeseen. 
Taulukko 1-1: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat - Tuki 
suunnitteluasiakirjojen lukumäärä vuoden 1996 päättyessä (miljoonaa ecua) ja 
Yhteensä EAKR Rakennerahastojen tuki* Tukimuodot* 
ESR EMOTR KOR Yhteensä YT 
Uclgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhd. kunigask. 1.618,8 
682,8 
18.723,2 
13.844,9 
29.346,0 
11.177,9 
5.672,0 
17.955,8 
73,8 
1.780,3 
1.467,4 
14.047,5 
1.413,0 
1.205,2 
8.659,1 673,5 
65,6 
7.817,0 
9.360.0 
15.947,4 
3.483.6 
2.596,9 
9.721,7 
7.6 
305,8 
352,8 
8.730,5 
313,1 
314,9 
3.397.5 678,6 
328,3 
6.492,9 
2.559,5 
8.265.3 
4.277,6 
1.979,7 
4.684,4 
24,6 
1.229,3 
530,7 
3.160.9 
491.3 
652,5 
4.555.3 241,0 
148,9 
4.253,9 
1.795,4 
4.002,6 
3.187,9 
1.047,7 
3.182,4 
40.5 
190,1 
581,9 
1.947.9 
581,6 
193,7 
582.7 25,6 
139,9 
159.5 
130,0 
1.130,7 
228,1 
47,7 
367,4 
1,1 
55,1 
2,0 
208,1 
27.0 
44,1 
123,6 
YHTEENSÄ 127.667,7 63.088,1 39.910^9 21.978,2 2.689,9 492 238 12 223 
Kaudella 1994-1999 tavoitteisiin 1, 3,4 (Espanja, Ranska, Alankomaat), 5a maatalous, 5a kalastus, 5b; kaudella 1994-1996 tavoitteisiin 2 ja 4 (Belgia, 
Tanska.Saksa, Luxemburg); kaudella 1995-1999 Itävallalle, Suomelle, Ruotsille (paitsi Suomen tavoitteeseen 2: 1995-1996) 
** Toimenpideohjelmat; suurhankkeet; yleiskattavat tuet; yhtenäiset ohjelma-asiakirjat; tavoitteen 5a maatalous totcuttamisarviot 
Vuoden 1996 aikana saatiin merkittävä osa ohjelmien käynnistämisessä vuonna 1994 koetuista 
viivästyksistä kurotuksi umpeen. Tätä kuvaa jo rahoituksen toteutuminen: vuonna 1996 kaikissa 
tavoitteissa yhteensä tehdyt maksusitoumukset vastasivat 37 prosenttia kaikista vuonna 1994 alkaneen 
kauden maksusitoumuksista ja vuonna 1996 suoritetut maksut peräti 44 prosenttia saman kauden 
'Jollei toisin mainita, tässä vuosikertomuksessa annetut summat viittaavat rahoitussuunnitelmien osalta 
tukitoimenpiteiden hyväksymisvuoden tai niiden muuttamisvuoden hintoihin ja maksusitoumuksina tai 
maksuina toteutuneen rahoituksen osalta käypiin hintoihin. 
30 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
maksuista, mikä osoittaa toiminnan vauhdittumista kentällä. Ohjelmien toteutuksen ohella myös 
niiden seurantaa jatkettiin ja tehostettiin entisestään seurantakomiteoissa, joita komissio kannusti 
moitteettomaan varainhoitoon tukitoimenpiteiden rahoituksessa, yhteisön toimintalinjojen 
(työttömyyden torjunta, ympäristön vaaliminen, yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon ottaminen, 
pk-yritysten tukeminen) huomioimiseen hankkeiden valinnassa sekä huolellisuuteen ja tehokkuuteen 
väliarviointijärjestelmän toteuttamisessa. Vuonna 1996 valmisteltiin myös tavoitteen 2 
tukitoimenpiteitä sekä joitakin tavoitteen 4 ohjelmia^ koskeva toinen ohjelmavaihe. 
1.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Vuoden 1996 päättyessä miltei kaikki kaudella 1994-1999 toteutettaviksi suunnitellut tukitoimenpiteet 
oli hyväksytty. Ohjelmien täytäntöönpano on kolmessa vuodessa tehostunut erittäin selvästi. 
Toteutuksessa on nyt päästy täyteen vauhtiin useimpien tavoitteiden, jäsenvaltioiden ja 
tukitoimenpiteiden osalta. Verrattaessa vuotta 1996 kahteen edellisvuoteen havaitaan, että vuonna 
1996 tehtiin 37 prosenttia kauden 1994-1996 maksusitoumuksista osuuden jäätyä 28 prosenttiin 
vuonna 1994 ja 35 prosenttiin vuonna 1995. Vielä selvemmin ovat tehostuneet maksut, joissa vuoden 
1996 suoritukset vastasivat 44 prosenttia vuonna 1994 alkaneen kauden maksuista vastaavien 
osuuksien oltua 21 prosenttia vuonna 1994 ja 35 prosenttia vuonna 1995. 
Taulukko 1-2: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat - Rahoituksen toteutuminen 
vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EUR15 Maksusitoumukset 
1994 
251,4 
121,0 
2 703,5 
1 884,6 
4 018,5 
1 903,7 
725,9 
1 572,6 
19,2 
323,0 
0,0 
3 169,8 
0,0 
0,0 
1 646,8 
18 339,8 1995 
86,4 
95.4 
2 422,2 
2 653,0 
5 837,4 
1 326,5 
954,2 
2 282,5 
9,4 
183,8 
300,5 
1 379,7 
304,5 
277,4 
1 331,2 
19 444,1 1996 
361,8 
120,9 
3 351,6 
1 590,0 
5 498,7 
2 022,6 
1 181,3 
2 606,2 
6,6 
287,1 
209,6 
2 968,0 
211,9 
140,4 
2 521,0 
23 077,6 1994-96 
699,6 
337,2 
8 477,2 
6 127,6 
15 354,5 
5 252,8 
2 861,5 
6 461,2 
35,2 
793,9 
510,2 
7 517,4 
516,3 
417,8 
5 499,0 
60 861,5 Maksut 
1994 
108,1 
64,9 
1 605,2 
1051,3 
1 975,4 
803,2 
513,2 
767,5 
9.4 
189,3 
0,0 
1 596,9 
0,0 
0,0 
965,6 
9 649,9 1995 
102,2 
87,5 
1631,0 
1 705,8 
4 537,3 
949,4 
856,5 
1 191,9 
6,5 
178,2 
143,8 
1 667,2 
147,2 
115,9 
826,2 
14 146,5 1996 
262,7 
74.5 
2 967,2 
1 646,1 
4 460,9 
1 623,0 
900,8 
2 227,0 
9,3 
201,4 
216,8 
2 434,6 
117,2 
78,3 
1751,4 
18 970,9 1994-96 
473,0 
226,9 
6 203,4 
4 403,1 
10 973,6 
3 375,6 
2 270,4 
4 186,4 
25,2 
568,9 
360,6 
5 698,7 
264,4 
194,2 
3 543,2 
42 767,3 
2 Katso jäljempänä 3. Tavoite 2, ja 4. Tavoitteet 3 ja 4. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 31 
Kuvio 1-1: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat - Rahoituksen toteutuminen 
vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
Maksusitoumukset Maksut 
iHli jaim 
BIKUEF I I. NL A UN s 
Kuva toiminnan vauhdittumisesta tarkentuu entisestään verrattaessa näinä kolmena ensimmäisenä 
vuotena toteutunutta rahoitusta kaudelle 1994-1999 varattuihin kokonaismäärärahoihin. Kaikki 
tavoitteet mukaan lukien ohjelmakauden tuesta on nyt kohdennettu lähes puolet ja maksettu 
kolmannes. Tilanne vaihtelee silti tavoitteittain. Tavoitteen 2 osalta se on aivan erityinen: tämän 
tavoitteen ensimmäinen ohjelmavaihe 1994-1996 saatiin päätökseen varsin hyvällä rahoituksen 
toteutumistasolla ottaen huomioon, että ohjelmien käynnistyttyä hitaasti tukea oli jouduttu 
vähentämään alkuperäisestä ja siirtämään kaudelle 1997-1999. Alkuperäisestä tuesta on nyt 
kohdennettu 89 prosenttia ja maksettu 47 prosenttia. Muista tavoitteista tavoitteiden 1 ja 6 sekä 
tavoitteen 3 toteutus on pisimmällä, eli niissä lähes puolet tuesta on kohdennettu ja kolmannes 
maksettu. Seuraavaksi pisimmällä ovat tavoitteet 5a maatalous ja 5a kalastus, joissa 40-50 prosenttia 
tuesta on kohdennettu ja hiukan yli neljännes maksettu. Vähiten toteutuksessa on edistytty 
tavoitteiden 5b ja 4 osalta: niissä maksusitoumusten osuus on vajaa kolmannes ja maksujen osuus 
vajaa neljännes tuesta. 
Myös jäsenvaltioittain tilanne vaihtelee selvästi. Neljässä jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, 
Portugali, Espanja ja Irlanti) maksusitoumusten osuus tuesta on yli 50 prosenttia ja seitsemässä 
jäsenvaltiossa (Tanska, Luxemburg, Ranska, Saksa, Alankomaat, Kreikka ja Belgia) se on 40 ja 50 
prosentin välillä vaihdellen kuitenkin 43 prosentista 49 prosenttiin (Tanskassa ja Luxemburgissa 
osuus on yli keskiarvon, joka on 48%). Ainoastaan neljässä jäsenvaltiossa eli Italiassa ja uusissa 
jäsenvaltioissa maksusitoumusten osuus on alle 40 prosenttia, mutta silti yli kolmannes varatusta 
tuesta. Maksuissa kunkin jäsenvaltion tilanne on varsin samanlainen kuin maksusitoumusten osalta. 
Kolmessa jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali ja Irlanti) vähintään 40 prosenttia 
tuesta on maksettu ja seitsemässä muussa (Espanja, Tanska, Luxemburg, Saksa, Ranska, Alankomaat 
ja Kreikka) maksujen osuus vaihtelee 30:stä 40 prosenttiin tuesta neljän ensiksi mainitun jäsenvaltion 
jäädessä alle keskiarvon, joka on 33 prosenttia. Kolmessa jäsenvaltiossa (Belgia, Italia ja Itävalta) 
maksujen osuus on 20-30 prosenttia ja kahdessa uudessa jäsenvaltiossa (Suomi ja Ruotsi) alle 20 
prosenttia tuesta. 
Taulukko 1-3: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat 
1994-1999 (miljoonaa ecua) Vuosi 1996 ohjelmakaudella 
Tuki 
Maksusitoumukset 
%:ia tuesta 
Maksut 
%:i» tuesta 
Ttikiloim. määri* n 
I.6IK.K 
699,6 
43% 
473.(1 
29 % 
25 DK 
682.8 
337.2 
49% 
226.9 
33 % 
X D 
18.723.2 
8.477,2 
45% 
6.203,4 
33 % 
60 EL 
13.844,9 
6.127,6 
44% 
4.403,1 
32% 
32 E 
29.346,0 
15.354.5 
52% 
10.973.6 
37% 
94 F 
11.177,9 
5.252.8 
47% 
3.375.6 
30 % 
50 1RL 
5.672.0 
2.861,5 
50 % 
2.270.4 
40 % 
11 1 
17.955,8 
6.461.2 
36% 
4.186,4 
23% 
97 L 
73.8 
35.2 
48% 
25,2 
34%, 
8 NL 
1.780.3 
793.9 
45% 
568,9 
32% 
16 A 
1.467,4 
510.1 
35% 
360,6 
25% 
17 P 
I4.t>47.5 
7.517,4 
54% 
5.698.7 
41% 
17 FIN 
1.413.0 
516,3 
37 % 
264.4 
19% 
9 S 
1.205,2 
417.8 
35% 
194,2 
16% 
16 UK 
8.659.1 
5.499,0 
64% 
3.543.2 
41 % 
32 Yhteensä 
127.667.7 
60.861,5 
411% 
42.767,3 
33% 
492 
• TO/YOA/YT/SR/ imcultamisarvicN 
32 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Rakenteelliset tukitoimenpiteet ja alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen 
Kuten johdannossa todettiin, alueiden teknologiseen kehittämiseen (tutkimus ja kehittäminen, 
innovaatio, tietoyhteiskunta) kohdennettua rahoitusta on nykyisissä ohjelmissa merkittävästi lisätty. 
Tämän rahoituksen yhteismäärä on kasvanut arviolta 3,5 miljardista ecusta 7,6 miljardiin ecuun eli 
7 prosenttiin yhteisön kokonaisrahoituksesta. Tavoitteen 1 kohdealueilla tämä määrällinen kasvu on 
selvempää kuin muilla alueilla rahoituksen alhaisen lähtötason vuoksi. 
Rahoitus vaihtelee melko voimakkaasti tavoitteesta ja jäsenvaltiosta riippuen. Vaikka kahden 
tärkeimmän ja ohjelmissa helpoimmin tunnistettavan rahoitustyypin eli TTK-toimintaan ja 
televiestintään kohdennettujen tukien osuudet ovat vastaavasti 81 ja 12 prosenttia TTK- ja 
innovaatiotoimintaan liittyvästä yhteisön rahoituksesta, niiden suhteellinen painotus vaihtelee. 
Tavoitteessa 6 TTK muodostaa 83 prosenttia rakennerahastojen rahoituksesta televiestintään 
kohdennettujen investointien ollessa toisella sijalla 15 prosentin osuudella määrärahoista. 
Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet panevat paljon painoa (yli neljännes yhteisön määrärahoista) 
telematiikan kehittämiselle ja televiestintään kohdennetuille investoinneille eli suoraan 
tietoyhteiskuntaan liittyville päämäärille. 
Taulukko 1-4: Yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat 
rahoitus kaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Teknologisen kehittämisen 
TTK (li 
Televiestintä (2) 
Telematiikka O) 
YHTEENSÄ YHTEENSÄ 
12354.37 
2364.976 
648.741 
15398,09 % 
80% 
15% 
4% 
100% Rakennerahastot 
EAKR 
4485.334 
1320.505 
136.692 
5942.531 ESR 
1292.771 
31,5 
121.172 
1445.443 EMOTR 
336,035 
0 
0.58 
336,615 Yhteensä 
6.113,7 
934,6 
458,5 
7.506,8 % 
81 % <4) 
12 % (4) 
6% (4) 
49% Jäsenvaltiot 
Julkinen 
3.887.4 
1.374,2 
140.4 
4.641,8 Yksityinen 
2.083.5 
850.2 
60.1 
3.265,9 Yhteensä 
6.240.6 
1.430.4 
190,3 
7.861,3 % 
79 % (5) 
18 % (S) 
2 % (S) 
51% 
( I ) Mukaan lukien tiedepuistot, innovaatiot ja teknologian siirto 
(2) Infrastruktuurit ja palvelut. Budjettikohta ci vastaa välttämättä kahden alaryhmiin yhteenlaskettua summaa, koska niitä' ci ole vicia voitu määritellä' ohjelmissa. 
(3) Tietoyhteiskunnassa lclcmaliikkasovclluksct aloilla, kuten terveydenhuolto, npclus ja liikenne 
(4) 'i :ia kaikista rakennerahastoista 
(5) '% :i;i kaikista jäsenvaltioista 
HUOM: Suunniliclumcncuclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan 
liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn. 
2. Tavoitteet 1 ja 6 
2.1. Tavoitteiden 1 ja 6 toteutus vuonna 1996 
Vuonna 1996 hyväksyttiin 18 aiemmin hyväksymättä jäänyttä, eri muotoista tukitoimenpidettä, joiden 
osuus rakennerahastojen tuesta oli yhteensä 1,331 miljardia ecua (EAKR:n osuus siitä 77%, 
EMOTR:n 19% ja ESR:n 3%). Nämä tukitoimenpiteet muodostuvat 11 toimenpideohjelmasta (joista 
yksi Kreikassa, kuusi Espanjassa, yksi Irlannissa ja kolme Italiassa), neljästä yleiskattavasta tuesta 
(kaksi Espanjaan ja kaksi Italiaan) ja kolmesta suurhankkeesta (kaikki Espanjassa). Yhteensä niiden 
osuus on kuitenkin vain 1,4 prosenttia kaudelle 1994-1999 hyväksytystä tuesta ja niiden lukumääräkin 
on vähäinen verrattuna vuonna 1995 ja etenkin meneillään olevan ohjelmakauden 
käynnistämisvuonna 1994 hyväksyttyihin suunnitteluasiakirjoihin (joitä oli vastaavasti 26 ja 141). 
Tavoitteita 1 ja 6 on suunniteltu toteutettavaksi kuudella yhteisön tukikehyksellä ja 14 yhtenäisellä 
ohjelma-asiakirjalla. Eri muotoisia tukitoimenpiteitä, mukaan lukien yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, 
toimenpideohjelmat, yleiskattavat tuet ja suurhankkeet, on nyt kaikkiaan 185. Eri rahastojen 
rahoitusosuuksien tarkastelusta ilmenee seuraavaa: 
• Miltei neljännes tukitoimenpiteistä (osuus määrärahoista 28%) saa rahoitusta samanaikaisesti 
kolmesta tai neljästä rahastosta. Kaikki neljä rahastoa ovat mukana 14 ohjelman rahoituksessa 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 33 
(näistä 12 on yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ja niiden kohdemaat Belgia, Ranska, Alankomaat, 
Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Vaikka nämä 14 ohjelmaa vastaavat 
lukumäärällisesti kahdeksaa prosenttia ohjelmista, rahoituksellisesti niiden osuus on 11 prosenttia 
tuesta. Kolme rahastoa on rahoittamassa 31 tukitoimenpidettä (osuus 17% lukumäärästä ja 18% 
määrärahoista). Tällöin tavallisin yhdistelmä, joka pätee 30 ohjelman osalta, on EAKR:n, ESR:n ja 
EMOTR:n yhteisrahoitus (ainoastaan yhden ohjelman rahoittavat yhteistyössä EAKR, ESR ja 
KOR). 
• Toisin kuin edellä, 102 tukitoimenpiteessä - lukumäärällinen osuus 55 prosenttia, mutta 
rahoituksellinen osuus 43 prosenttia tuesta - rahoittajana on ainoastaan yksi rahasto. Näistä 60 on 
EAKR:n tukitoimenpiteitä (osuus yhteensä 185:stä eri muotoisesta tukitoimenpiteestä 32%), joista 
seitsemän on yleiskattavia tukia ja viisi suurhanketta, sekä 22 ESR:n toimenpideohjelmia, 17 
EMOTR:n toimenpideohjelmia ja kolme KOR:n toimenpideohjelmia. 
• Tukitoimenpiteitä, joissa rahoittajina on kaksi rahastoa, on 38. Niiden osuus tukitoimenpiteistä on 
21 prosenttia, mutta osuus määrärahoista 28 prosenttia. Valtaosa niistä on EAKR:n ja ESR:n 
toimenpideohjelmia (32), kun taas lopuissa rahoittajina ovat joko EAKR ja EMOTR (4), ESR ja 
EMOTR (2) tai EAKR ja KOR (1). 
Eri muotoisten tukitoimenpiteiden toteutus on useimmiten alueellistettu. Alueellisia tukitoimenpiteitä 
onkin 106 eli kaikista 185 tukitoimenpiteestä 57 prosenttia, ja ne voidaan jaotella seuraavasti: 
• yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja on 13 prosenttia kaikista tukitoimenpiteistä; muut 92 alueellista 
tukitoimenpidettä ovat yhteisön tukikehysten mukaisia toimenpideohjelmia, yleiskattavia tukia tai 
suurhankkeita; 
• yhteisön tukikehysten mukaisista 92 alueellisesta tukitoimenpiteestä lähes puolet (43) toteutetaan 
Espanjassa; Irlannissa niistä ei toteuteta ainoatakaan; 
• tarkasteltaessa alueellisten ohjelmien osuutta kunkin yhteisön tukikehyksen mukaisesti 
toteutetuista ohjelmista havaitaan, että alueellisia tukitoimenpiteitä on eniten Saksassa (89% 
yhteisön tukikehyksestä) ja toiseksi eniten Espanjassa (67%); nämä kaksi jäsenvaltiota ovatkin 
ainoat, joissa yli puolet yhteisön tukikehyksen mukaisista tukitoimenpiteistä toteutetaan 
alueellisina ohjelmina; 
• rahoituksellisesti alueellisten ohjelmien osuus yhteisön tukikehyksistä on paljolti sama kuin niiden 
lukumäärällinen osuus tukitoimenpiteistä, joskin hiukan pienempi: 52 prosenttia yhteisön 
tukikehysten mukaisesta tuesta annetaan tukitoimenpiteinä, joiden toteutus on alueellistettu. 
• Jäsenvaltiot, joissa alueellistetun rahoituksen osuus on suurin, ovat jälleen Saksa (yli 92% yhteisön 
tukikehyksen mukaisista määrärahoista) ja Espanja (62%). Kahdessa jäsenvaltiossa, Kreikassa ja 
Portugalissa, alueellisten ohjelmien osuus määrärahoista (33% ja 18%) on selvästi pienempi kuin 
näiden ohjelmien lukumäärällinen osuus kaikista yhteisön tukikehykseen kuuluvista ohjelmista 
(molemmissa maissa 41%). 
34 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 7-5: Tavoite 1 - Alueellisten ja useita alueita koskevien ohjelmien osuus kaikista 
tukitoimenpiteistä (miljoonaa ecua) 
YOA CCA YTK 
Yhteensä 1 D EL E IRL I P YHTEENSÄ 
Alueohjelmat 
Lukumäärä 
%:ia koko tav.l:stä 
Tuki 
%:iakoko tav. l:stä 14 
13% 
6.336,4 
13% 92: 16 13 43 0 13 7 
87 %; 
42.086,51 12.520,6 4.510,6 15.685,4 0,0 6.836,5 2.533,4 
87%; 106 
57% 
48.422,9 
52% 
Monialueohjelma 
Lukumäärä 
%:iakoko tav. l:stä 
Tuki 
%:iakoko tav. l:stä 0 
0% 
0,0 
0% 79j 2 19 21 11 16 10 
too %i 
44.661,4! 1.160,2 9.334,3 9.750,5 5.672,0 7.231,1 11.5133 
100%: 79 
43% 
44.661,4 
48% 
Yhteensä 
Lukumäärä 
%:iakoko tav. l:stä 
Tuki 
%:ia koko tav. l:stä 14 
8% 
6.336,4 
7% 171; 18 32 64 11 29 17 
92 %; 
86.747,9: 13.680,8 13.844,9 25.435,9 5.672,0 14.067,6 14.046,7 
93 %; 185 
100% 
93.0843 
100% 
I Lukumäärä 
ITuki 
Yhteensä D 
Vuonna 1996 toiminta koostui ennen muuta ohjelmien käytännön toteutuksesta^. Tämä toteutus johti 
miltei puolessa tukitoimenpiteistä (kaikkiaan 86:ssa eli 46%:ssa) ohjelmien muutoksiin. Tehdyt 
muutokset ovat pääasiassa kolmenlaisia: valtaosassa niistä (86%) kyse oli tukitoimenpiteitä koskevien 
rahoitussuunnitelmien muuttamisesta; 37 prosentissa tapauksista kyse oli rahoitusta koskevista 
päätöksistä, joilla rahastojen tukea saatettiin lisätä, mutta jotka useimmiten koskivat rahoitusvastuun 
siirtämistä rahastolta toiselle ja määrien indeksiin sitomista; kolmanneksessa tapauksista kyse oli 
ohjelmiin tehdyistä muutoksista, kuten suunniteltujen toimenpiteiden tai toimien muuttamisesta, mikä 
ei kuitenkaan aina ole merkinnyt ohjelmien painopistealueiden tai päälinjojen tarkistamista. Nämä 
muutokset ovat koskeneet kymmentä 13:sta tukeen oikeutetusta jäsenvaltiosta^ ja 10 prosenttia näistä 
muutoksista on tehty ohjelmiin, joita on muutettu useita kertoja*. 
Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla: 
Teknologiseen kehittämiseen myönnetty tuki on nyt laajempaa kuin kaudella 1989-1993. Tavoitteen 
1 kohdealueilla ja -maissa sen osuus on enemmän kuin kaksinkertaistunut ollen nyt 7 prosenttia 
yhteisön kokonaisrahoituksesta (vuosina 1989-1993 se muodosti 2,5% yhteisön rahoitusosuudesta). 
Osittain tämä lisäys johtuu siitä, että tavoitteeseen 1 on sisällytetty sellaisia uusia alueita, joilla 
TTK-menojen taso on huomattavasti korkeampi kuin tämän tavoitteen alkuperäisillä kohdealueilla, 
mutta toisaalta myös näillä alkuperäisillä kohdealueilla rahoitus on tuntuvasti lisääntynyt, etenkin 
Italiassa, Irlannissa ja Kreikassa. Yleisinä ja kaikille yhteisinä suuntauksina voidaan todeta 
3 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
4 Alankomaita, Itävaltaa ja Ruotsia koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja ei ole muutettu. 
5 Viittä ohjelmaa on muutettu kahdesti (Sachsen-Anhalt: taloudellinen kehitys, Irlanti: paikallinen kehittäminen, 
Basilicata, Sisilia, Pohjois-Irlanti) ja yhtä ohjelmaa on muutettu kolme kertaa. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J5 
ensiksikin, että yksityisen sektorin osallistuminen rahoitukseen kasvaa, mikä voidaan tulkita 
merkiksi siirtymästä kohti lähestymistapaa, jossa innovaation ja teknologian kysyntä on entistä 
määräävämpänä tekijänä; toisaalta joillakin alueilla on nyt otettu käyttöön teknologisia 
kehittämissuunnitelmia, jollaisten laatimista komissio oli ensimmäisenä pyrkinyt edistämään 
pilottihankkeiden yhteydessä; kolmas yleinen suuntaus on ESR:n rahoituksen suhteellinen 
lisääntyminen. 
Tavoitteen 1 ohjelmissa painopisteenä on TTK, mutta myös televiestinnällä on niissä sijansa 
(15%). TTK-toimien laajuus vaihtelee jäsenvaltioittain. Rahoitetut toimet liittyvät seuraaviin 
kehittämiskohteisiin: 
• perusrakenteet (tutkimuslaitosten, yliopistollisten laboratorioiden ja tuloksia koskevan tiedon 
levittämiskeskusten rakentaminen ja uudelleen sijoittaminen) ja tieteellisen ja teknologisen 
järjestelmän tukeminen (TTK- ja innovaatiohankkeet, osaamisen hankinta ja levittäminen). 
Yleisesti voidaan sanoa, että tukitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole niinkään uusien 
perusrakenteiden luominen kuin edeltävällä kaudella rahoitettujen perusrakenteiden 
hyödyntäminen; 
• teollisuuden tukeminen (tuet ja lainat uusien tuotteiden ja menetelmien kehittelyyn ja 
teknologian siirtoon; teknologiapalvelut, kalibrointi ja tekninen tarkastus; innovaatiokeskusten 
ja teknologian siirrosta vastaavien yksiköiden perustaminen ja niiden voimavarojen lisääminen; 
neljänteen TTK-puiteohjelmaan osallistumisen tukeminen); 
• teknologiseen kehittämiseen osallistuvien toimijoiden (yritykset, etenkin pk-yritykset, 
teknologiakeskukset, korkeakoulut, jne.) välinen yhteistyö ja teknologian siirto; 
• koulutustoiminta (yliopistollinen jatko- ja täydennyskoulutus, tutkijakoulutus, tutkimus- ja 
teknologiahallinnosta vastaavan henkilöstön koulutus). 
Televiestinnän alalla rahoitus kohdentuu pääosin peruspalveluihin ja perusrakenteisiin, joissa erot 
tavoitteen 1 kohdealueiden ja muun unionin välillä ovat suuret ja joiden parantaminen on 
edellytyksenä tietoteknologian kehittämiselle kohdealueilla. Tässä kyse on verkkojen 
digitalisoinnista, nykyaikaistamisesta ja laajentamisesta. Kehittyneiden palvelujen osalta menoja 
koskevia arvioita on seuraavista toimista: 
• parannetaan yritysten mahdollisuuksia käyttää myös kehittyneitä palveluja; 
• laajennetaan ISDN-verkkoa (Espanja, Portugali, Italia, Kreikka) ja valokaapeliyhteyksiä; 
• laajennetaan GSM-verkon kattavuutta (Espanja, Italia, Irlanti) ja kehitetään satelliittivälitteisiä 
telepalveluja (Italia). 
Telematiikan sovelluksiin suoraan liittyvät toimenpiteet ovat harvalukuisia. Ne liittyvät 
seuraavilla aloilla toteutettaviin hankkeisiin: julkishallinto (Kreikka, Portugali), terveyspalvelut 
(Kreikka, Espanja), koulutus (Ranska, Kreikka, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja) ja 
elektroniikan alan sopimukset (Italia). 
Jäsenvaltioita vertailtaessa hahmottuu neljä erilaista tilannetta: jotkut jäsenvaltiot (Alankomaat, 
Saksa, Ranska) eivät kohdenna yhteisön määrärahoja lainkaan televiestintään vaan ainoastaan 
TTK-toimintaan ja siihen vähintään tavoitteen 1 keskitasoa vastaavassa mitassa; toisaalta on 
jäsenvaltioita (Espanja, Kreikka, Portugali), joissa näiden kahden painopistealueen keskinäinen 
tärkeysjärjestys on päinvastainen eli joissa merkittävä osa määrärahoista kohdennetaan 
televiestintään TTK-investointien jäädessä alle tavoitteen 1 keskitason; muut jäsenvaltiot ovat 
suunnitelleet kohdentaa yhteisön määrärahoja molempiin tarkoituksiin, mutta jotkut niistä (Belgia, 
Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta) suosivat TTK-toimintaa yli tavoitteen 1 keskitason menevin 
investoinnein, kun taas televiestintään kohdennetut investoinnit jäävät alle keskitason; vain Italia 
erottautuu joukosta keskitasoa korkeammilla investoinneillaan sekä TTK-toimintaan että 
televiestintään. 
36 Rakenneraluistot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 1-6: Tavoitteet 1 ja 6 ja teknologinen kehittäminen ohjelmakaudella 1994-1999 
(miljoonaa ecua) 
TTKd) 
Televiestintä (2) 
Telematiikka (3) 
YHTEENSÄ YHTEENSÄ 
9.136.4 
3.498,4 
183.7 
11.873,6 % 
77% 
29* 
2% 
100% Rakennerahastot 
EAKR 
3.632,2 
1.303.0 
82.0 
5.017,2 ESR 
1.062.5 
31.5 
10.8 
1.1(14,8 EMOTR + 
KOR 
328.9 
0.0 
0.0 
328,9 Yhteensä 
5.(123.7 
1.334,5 
92,8 
6.451,0 % 
78 % <*) 
21 % (4) 
1 % (4) 
54% Jäsenvaltiot 
Julkinen 
2599.4 
1340.9 
67.6 
4.007,9 Yksityinen 
1513.5 
822.9 
36 
2.372,4 Yhteensä 
4.112.9 
2.163.X 
103.6 
6.380,3 % 
64 %> (5) 
34 * (5) 
2 * (3) 
54% 
( 1 ). (2). (3), (4), (5): Katso alaviitteet taulukosta 1-4 (Luku 1) 
Tavoitteen 6 kohdealueille on tunnusomaista, että tietoyhteiskunta on tärkeällä sijalla niitä 
koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. Niinpä Ruotsin ja Suomen voidaan todeta 
omaksuneen kokonaisvaltaisen lähestymistavan tietoyhteiskuntaan: sen lisäksi, että ne sijoittavat 
suhteessa muita suuremman osan käytettävissä olevista varoista tietoyhteiskuntaan liittyviin 
toimiin, ne ovat myös keskittäneet ponnistuksensa kysynnän edellytysten parantamiseen lisäämällä 
henkilöstön teknistä tietämystä, järjestämällä kouluille tarvittavia yhteyksiä ja kehittämällä 
asianmukaisia palveluja ja sovelluksia. Kokonaisuutena tämä tietoyhteiskunnan ottaminen 
toiminnan painopisteeksi merkitsee tietoteknologian kehittämistoimia, TTK- ja koulutustoimintaa, 
mutta myös toimia yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi (varmistamalla näiden mahdollisuudet 
käyttää tietoteknologian uusia sovelluksia ja tietoverkkoja) ja kohdealueiden eristyneisyydestä 
aiheutuvien haittojen lieventämiseksi (kehittämällä julkisia palveluja, terveyspalveluja ja alueiden 
omaa identiteettiä tietoteknologian avulla). 
2.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Taulukko 1-7: Tavoitteet lja6- Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
luki 
Maksusitoumukset 
%:U tuista 
Maksut 
%:i» lunta 
1 ukllnim. maiirii*** n 
740.1 • 
229.7 
31 % 
171.5 
23 % 
1 D 
13.6X0.9" 
5.93.1.1 
43» 
4.564,5 
33 % 
IX F.l. 
13.X44.9 " 
ft. 127.6 
44» 
4.403,1 
32 % 
32 F. 
25.435.9 " 
12.9X7.3 
51 * 
9.403.6 
37% 
64 F 
2.199.4 ' 
794,6 
36% 
537.9 
24% 
6 IKI. 
5.672.0 " 
2X61.5 
50 % 
2.270,4 
40% 
II 1 
I4.06X.2 " 
5.063,5 
36% 
3.4X1.6 
25% 
29 NI, 
150.0' 
42,0 
2X% 
31.5 
21 % 
1 A 
165.6 ' 
33.X 
20% 
27.0 
16% 
1 P 
14.047.5 " 
7.517,4 
54% 
5.69X.7 
41 % 
17 FIN 
459.9 * 
158,2 
34% 
X2.6 
IX% 
1 S 
252.0 * 
56.4 
22% 
31.5 
12% 
1 UK 
2.369.4 * 
1.038.2 
44% 
KI5.9 
34% 
3 Yhteensä' 
93.085.7 
42JU34 
46% 
31.519,8 
34% 
IH5 
• Nuuiiniicllii/Yt )A 
" .Sininnitcllu/YTK 
••• TO. YOA. YT. SR 
Ohjelmakauden kolmannen vuoden päättyessä tavoitteisiin 1 ja 6 varatuilla määrärahoilla kussakin 
jäsenvaltiossa rahoitettavat tukitoimenpiteet oli hyväksytty. Tuen osalta täytäntöönpano jatkui yhä, 
sillä vajaa puolet tuesta oli kohdennettu ja kolmannes maksettu. Kuten jo aiemmin todettiin, vuonna 
1996 täytäntöönpano on ollut tehokkainta sitten vuoden 1994, mikä antaa aiheen otaksua, että kauden 
alussa koetut viivästykset saadaan vielä umpeutumaan. Niinpä vuonna 1996 tehtyjen 
maksusitoumusten määrä, jota voidaan pitää uusien yhteisön tason toimien käytännön toteutuksen 
käynnistymistä kuvaavana osoittimena, oli 36 prosenttia kaikista kaudella 1994-1996 tehdyistä 
maksusitoumuksista, verrattuna 30 prosenttiin vuonna 1994 ja 34 prosenttiin vuonna 1995. Eniten 
vuonna 1996 vauhdittuivat kuitenkin maksut, mikä taas osoittaa toimien toteutuksen edenneen ripeästi 
kentällä. Niinpä vuoden 1996 maksut muodostivat 44 prosenttia kaikista vuonna 1994 alkaneen 
kauden maksuista, verrattuna 22 prosenttiin vuonna 1994 ja 34 prosenttiin vuonna 1995. Tästä 
huolimatta on edelleen kiistatonta, ettei vuoden 1994 ja osittain myös vuoden 1995 hitaan 
käynnistysvaiheen tuloksena menetettyä aikaa ole vielä täysin saatu takaisin ainakaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. Niinpä samalla, kun jotkut maat ovat jo ehtineet aloittaa määrärahojensa vuoden 1997 
erän kohdentamisen (eräät Saksan osavaltiot, Kreikka, Irlanti, Portugali ja Pohjois-Irlanti) joidenkin 
ohjelmien osalta, toisissa vuoden 1996 eräkin on voitu kohdentaa ainoastaan rahoitussuunnitelmia 
muuttamalla (Italia, Ranska) eli pienentämällä kahden ensimmäisen vuoden määrärahat tosiasiallisesti 
kulutetun määrän suuruisiksi ja suurentamalla viimeisten vuosien määrärahoja vastaavasti. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 37 
Taulukko 1-8: Tavoitteet lja6- Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
B 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
1994 
98,0 
1.869,5 
1.884,6 
3.593,5 
275,2 
725,9 
796,2 
20,0 
0,0 
3.169,8 
0,0 
0,0 
313,7 
12.746,4 1995 
9,0 
2.022,6 
2.653,0 
4.778,9 
222,5 
954,2 
2.228,6 
17,2 
28,8 
1.379,7 
81,0 
44,9 
218,6 
14.639,0 1996 
122,7 
2.041,0 
1.590,0 
4.614,8 
297,0 
1.181,3 
2.038,7 
4,8 
5,0 
2.968,0 
77,2 
11,5 
505,9 
15.457,8 1994-96 
229,7 
5.933,1 
6.127,6 
12.987,3 
794,6 
2.861,5 
5.063,5 
42,0 
33,8 
7.517,4 
158,2 
56,4 
1.038,2 
42.843,2 Maksut 
1994 
50,2 
1.218,1 
1.051,3 
1.797,8 
139,3 
513,2 
379,3 
10,1 
0,0 
1.596,9 
0,0 
0,0 
167,6 
6.923,6 1995 
29,6 
1.252,0 
1.705,8 
3.772,2 
147,4 
856,5 
1.176,1 
9,6 
14,4 
1.667,2 
40,5 
22,5 
163,8 
10.857.6 1996 
91,8 
2.094,4 
1.646,1 
3.833,6 
251,2 
900,8 
1.926,1 
11,8 
12,6 
2.434,6 
42,1 
9,0 
484,5 
13.738,6 1994-96 
171,5 
4.564,5 
4.403,1 
9.403,6 
537,9 
2.270,4 
3.481,6 
31,5 
27,0 
5.698,7 
82,6 
31,5 
815,9 
31.519,8 
Kuvio 1-3: Tavoitteet lja 6 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-
1996 
Maksusitoumukset 
UN S UK liURIJ 
Kaiken kaikkiaan vanhoista jäsenvaltioista kolmessa (Portugali, Espanja, Irlanti) kohdennettujen 
määrärahojen osuus tuesta on yli 50 prosenttia, kolmessa muussa (Kreikka, Yhdistynyt 
kuningaskunta, Saksa) yli 40 prosenttia, edelleen kolmessa jäsenvaltiossa (Ranska, Italia, Belgia) yli 
30 prosenttia, ja ainoastaan yhdessä (Alankomaat) alle 30 prosenttia. Maksuissa toteuttamistaso on 40 
prosenttia tuesta Portugalissa ja Irlannissa, yli 30 prosenttia neljässä jäsenvaltiossa (Espanja, Kreikka, 
Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa) ja alle 25 prosenttia neljässä maassa (Ranska, Italia, Belgia, 
Alankomaat). Uusista jäsenvaltioista Suomi on maksusitoumuksissa huomattavan pitkällä (kolmannes 
tuesta) ja myös Itävallassa ja Ruotsissa maksusitoumusten osuus on neljännes tuesta; osuus, joka 
tuesta on maksettu, on sitä vastoin alle 20 prosenttia kaikissa kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. 
Yleisesti ottaen on tärkeätä tähdentää, että rahoituksen täytäntöönpanossa pisimmällä olevissa 
kolmessa jäsenvaltiossa (Portugali, Espanja ja Irlanti: maksusitoumuksia yhteensä 23,366 miljardia 
ecua ja maksuja 17,373 miljardia ecua) kaudella 1994-1996 tehdyt maksusitoumukset ja suoritetut 
maksut muodostavat 55 prosenttia kaikista kauden 1994-1996 maksusitoumuksista ja maksuista. Jos 
tähän lisätään Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa toteutunut rahoitus, näiden 
kuuden täytäntöönpanossa edistyneimmän maan osuus kaudella 1994-1996 toteutuneesta 
kokonaisrahoituksesta on 85 prosenttia (maksusitoumuksia 36,465 miljardia ecua ja maksuja-27,156 
miljardia ecua). Tavoitteisiin 1 ja 6 myönnetyn tuen kokonaismäärään (93,086 miljardia ecua) nähden 
kolmen edistyneimmän jäsenvaltion maksusitoumukset vastaavat jo yksistään 25 prosenttia ja maksut 
19 prosenttia tuesta. Jos kuusi edistyneintä jäsenvaltiota otetaan lukuun, niiden yhteinen osuus 
maksusitoumuksista on 39 prosenttia ja maksuista 29 prosenttia. 
•^ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
3. Tavoite 2 
3.1. Tavoitteen 2 toteutus vuonna 1996 
Tavoitteessa 2 vuosi 1996 oli virallisesti sen ensimmäisen ohjelmavaiheen viimeinen 
toteuttamisvuosi, onhan tämän tavoitteen erityispiirteenä sen toteutus kahdessa vaiheessa, vuosina 
1994-1996 ja 1997-1999. Kentällä kyse oli kuitenkin tosiasiassa tavoitteen toisesta 
toteuttamis vuodesta, koska ohjelmat oli hyväksytty vasta myöhään vuoden 1994 lopulla. Komissio 
kannusti yhteistyön eri osapuolia vauhdittamaan ohjelmien toteutusta kentällä ja ponnistusten 
tuloksena määrärahat saatiinkin kohdennettua ennen vuoden 1996 loppua siten, että vain 11 prosenttia 
alkuperäisten rahoitussuunnitelmien mukaisesta tuesta oli tarpeen siirtää toiseen ohjelmavaiheeseen 
1997-1999. 
Tällä tavoin suuri osa ohjelmien käynnistämisessä koetuista viiveistä saatiin vuoden 1996 aikana^ 
kurotuiksi umpeen. Toteutus johti varsin monilukuisiin mukautuksiin meneillään olevissa ohjelmissa. 
Kaikkiaan 82 ohjelmaan tehtiin 101 muutosta: näistä 76:11a oli vaikutusta tuen määrään eli kyse oli 
esimerkiksi määrien indeksiin sitomisesta tai siitä, että osa käyttämättä jääneestä tuesta siirrettiin 
kaudelle 1997-19997; rahoitussuunnitelmia oli muutettava 73 ohjelmassa (joissakin niistä useita 
kertoja), ja tämän lisäksi ohjelmien sisältöön oli tarpeen tehdä 35 rajoitettua mukautusta esimerkiksi 
lisäämällä, poistamalla tai muuttamalla joitakin toimenpiteitä. Itävaltaa ja Ruotsia lukuun ottamatta 
kaikkien jäsenvaltioiden ohjelmia muutettiin^. Valtaosa näistä mukautuksista on tuiki tavanomaisia 
monivuotisissa ohjelmissa, joissa määriä on tarpeen sitoa indeksiin ja sisältöä joudutaan tarkistamaan 
käytännön toteutuksen asettamien vaatimusten ja ennen muuta tuensaajien tarpeiden mukaisesti, 
eivätkä ne näin ollen merkitse, että ohjelmien suunnittelu olisi kyseenalaistettava, etenkään jos 
muutokset pysyvät tietyissä rajoissa, kuten nyt on käynyt. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vaikka 
näissä ohjelmiin tehdyissä mukautuksissa pakostakin heijastuvat maksusitoumusten alkuvaiheen 
viivästykset, on näiden mukautusten ansiota, että viiveiden vaikutukset on onnistuttu vuoden 1996 
aikana poistamaan ja määrärahojen siirtoa vaiheeseen 1997-1999 rajoittamaan. 
Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteen 2 kohdealueilla: 
Tavoitteen 2 kohdealueilla teknologisen kehittämisen tukeminen nimettiin jo kauden 1994-1996 
ohjelmia valmisteltaessa erääksi yleisistä toimintalinjoista, koska sen katsotaan kuuluvan 
olennaisena osana taantuvien teollisuusalueiden tuotantoympäristön uudistamiseen. Kaudesta 
1989-1993 tämä tuki on merkittävästi lisääntynyt. Oltuaan aiemmin arviolta 9 prosenttia yhteisön 
tukikehysten mukaisesta rahoituksesta, sen osuus on nyt kasvanut jo 17 prosenttiin kauden 1994-
1996 yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista. Tästä rahoituksesta EAKR:n osuus on 80 prosenttia ja 
ESR:n osuus 20 prosenttia. Rakennerahastojen muihin tavoitteisiin verrattuna tavoitteen 2 
ohjelmille on ominaista, että TTK-toiminta saa niissä erittäin paljon painoa ja peräti kolme 
neljännestä yhteisön määrärahoista. Televiestinnän vähäiseksi jäävä osuus selittyy osin sillä, että 
peruspalvelujen tarve on näillä alueilla vähäinen, koska niitä niillä yleensä jo on riittävästi. Tämä 
ei silti tarkoita, etteikö tavoitteen 2 ohjelmissa olisi sijaa myös televiestintää ja telematiikan 
sovelluksia koskeville menoille; näitä menoja on vain vaikeampi tunnistaa, koska ne eivät esiinny 
6 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
7 Siirtoja tehtiin 61 ohjelmassa 82:sta eli 74 prosentissa ohjelmista. 
8 Italian ja Ranskan ohjelmiin tehtiin eniten muutoksia (29 ja 22 muutosta). Viittätoista ohjelmaa muutettiin 
useita kertoja ja näistä koostui 43 prosenttia vuonna 1996 tehdyistä mukautuksista: kahdeksaa yhtenäistä 
ohjelma-asiakirjaa tai toimenpideohjelmaa muutettiin kahdesti (Liège, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Aragon, 
Lazio, Umbria, Venezia, Twente), kolmea yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin kolmesti (Niedersachsen, 
Emilia-Romagna, Toscana), kolmea yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin neljästi (Aquitaine. Liguria, 
Piemonte) ja yhtä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kuudesti (Marche). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 39 
näissä ohjelmissa yhtenäisinä toimenpiteinä vaan useimmiten muiden, taloudellisluonteisten 
toimenpiteiden rakenteisiin kätkeytyvinä osina. 
TTK-toimien selkeänä päämääränä on yrityksiä hyödyttävä innovaatio ja teknologian siirto. Niihin 
kuuluu: 
• innovaation edistämistoimia, 
• teknologian siirron tukemista, 
• yrityksissä, eritoten pk-yrityksissä toteutetun tutkimustoiminnan tukemista, 
• työvoiman kehittämistä tehtäviin, joihin liittyy TTK-toimintaa. 
Televiestinnän alaan ja telematiikan sovelluksiin liittyvien menojen osuus vastaa neljännestä 
yhteisön rahoituksesta ja menot jakautuvat jokseenkin tasan peruspalvelujen ja kehittyneiden 
palvelujen kesken. Menoja on kuitenkin myös osana muita toimenpiteitä ja ne voivat muodostaa 
erityisiä toimia, kuten kehittyneen tietoteknologian keskus (Ranska) tai kehittyneen televiestinnän 
edellyttämät alueelliset perusrakenteet (Espanja). Näiden toimien osuutta on kuitenkin vaikea 
arvioida määrällisesti sen vuoksi, että ne sisältyvät osina erilaisiin taloudellisiin 
kehittämistoimenpiteisiin. 
Taulukko 1-9: Tavoite 2 ja teknologinen kehittäminen kaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
TTK(l) 
Televiestintä (2) 
Telematiikka (3) 
YHTEENSÄ YHTEENSÄ 
2.736,9 
56.1 
56.1 
2.849.1 % 
96% 
2% 
2% 
100% Rakennerahastot 
EAKR 
811,2 
12.7 
21.1 
845,0 ESR 
221,7 
0.0 
0.0 
221,7 Yhteensä 
1.032.9 
* 12,7 
21,1 
1.066,7 % 
97 % (4) 
I %(4) 
2 % (4) 
37% Jäsenvaltiot 
Julkinen 
1.207,0 
16,2 
28.3 
1.251.5 Yksityinen 
497.0 
27,2 
6,7 
530,9 Yhteensä 
1.704,0 
43,4 
35.0 
1.782,4 % 
96 % (5) 
2 % (5) 
2 % (5) 
63% 
(1 ), (2). (3). (4), (5). (6): Katso alaviitteet taulukosta 1-4 (Luku 1) 
3.2. Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 
Taulukko 1-10: Tavoite 2 - Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
ti l)K I) K NI. UK KUR9 FIN S Kim.1 
luki 1994-1996 emien slim.*I 160.0 ' I 56.0 * I 7.13.0 * I 130,0 "II.763,2 6X4,0 ' 7.0' 3(XM) * 2.142.0 " 
2.ÏH7.4"' 
2.060.7 
102 * 
1.090.3 
54» 6.975,2 101,0 Ml 
iöuf"* 
65.3 
65* 
33.0 
33* w,2;«> 
"55.K 
52.4 
94* 
29.X 
53 » 160.0 M) 
160,0 
105.» 
66* 
3X.I 
24* .-VK':?. 
31*,» 
213,7 
71 % 
100,9 
32% luki 1994-1996 silmin Jälkeen 
M uk.susiliiumuk.sel 
%:l» tuesta 
Maksut 
%:la tuesta 133.5 
140.6 
105 » 
50.0 
37* 54.1 
53.1 
98* 
23.7 
44* 703,4 
665,9 
95* 
339,7 
4X* 996.2 
I 0.16.4 
104 * 
607.2 
61 * I.5K1.6 
1.560.2 
99* 
835.5 
5.1 * 524,0 
514,0 
9K* 
245,1 
47* 5.3 
6.0 
113* 
4.3 
RO* 224.1 
204.2 
91 * 
91. K 
41 * 6.2.19,7 
6.241,0 
100% 
3.287,5 
53% 
•Slim. kumletU 1994-1996 kuudelle 1997-1999 2X.7 40.1 119.3 208.6 169.7 1.8 80.1 155.1 826, 14.4 14,4 
TukiliiimennllelriVn miiiirii* II 13 721 10 
tnnikiitiivlnen lukuuni» I99T-I999 8.M7.0 
Tuki 1997-1999 slirnin Jiilkeen 
• Suunmieliu/YOA: •• Suuraiiicliu/YTK: •" TO/YOA 
(1)1993-1999 
(2) 1995-19% 
IIUOM: Jo< luku ylitlUU HK) priKcnilla. siihen sisïllyvai ' 1 1997 vapautettavat määrärahat. 
Ensimmäisen ohjelmavaiheen 1994-1996 päättyessä vanhoja jäsenvaltioita koskevat, tarkistetut 
määrärahat oli kohdennettu sataprosenttisesti ja 53 prosenttia niistä oli maksettu, mikä merkitsee, että 
89 prosenttia alkuperäisestä tuesta oli kohdennettu ja 47 prosenttia maksettu. Uusissa jäsenvaltioissa 
maksusitoumusten osuus oli 71 prosenttia tarkistetusta tuesta ja maksujen osuus 32 prosenttia. Näin 
ollen vuodelle 1996 oli todellakin koko tavoitteen 2 osalta leimallista rahoituksen täytäntöönpanossa 
koettujen viiveiden poistuminen: vuoden 1996 osuus kolmivuotiskauden maksusitoumuksista oli 
peräti 41 prosenttia verrattuna 31 prosenttiin vuonna 1994 ja 27 prosenttiin vuonna 1995. Vielä 
selvempi tämä suuntaus oli maksujen osalta, sillä vu6nna 1996 maksettiin peräti 45 prosenttia kaikista 
kaudella 1994-1996 maksetuista määrärahoista, kun vastaavat luvut olivat jääneet 29 prosenttiin 
vuonna 1994 ja 26 prosenttiin vuonna 1995. 
40 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 1-11: Tavoite 2 - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENS/ Maksusitoumukset 
1994 
57,5 
24,3 
248,8 
0,0 
591,3 
300,0 
8,0 
95,9 
0,0 
0,0 
0,0 
731,8 
2 057,6 1995 
4,6 
6,0 
38,0 
659,2 
313,1 
0,0 
-0,5 
9,2 
54,2 
31,1 
105,8 
518,3 
1 738,9 1996 
78,4 
22,8 
379,1 
377,2 
655,8 
214,0 
-1,5 
99,1 
11,4 
21,3 
0,0 
810,6 
2 668,3 1994-96 
140,6 
53,1 
665,9 
1 036,4 
1 560,2 
514,0 
6,0 
204,2 
65,5 
52,4 
105,8 
2 060,7 
6 464,7 Maksut 
1994 
17,6 
11,7 
124,4 
0,0 
278,2 
150,0 
4,0 
40,2 
0,0 
0,0 
0,0 
365,9 
991,9 1995 
11,8 
8,4 
32,5 
448,0 
145,1 
0,0 
0,0 
12,3 
21,4 
15,6 
38,1 
153,0 
885,9 1996 
20,7 
3,7 
182,8 
159,3 
412,2 
95,1 
0,3 
39,3 
11,6 
14,2 
0,0 
571,5 
1 510,5 1994-96 
50,0 
23,7 
339,7 
607,2 
835,5 
245,1 
4,3 
91,8 
33,0 
29,8 
38,1 
1 090,3 
3 388,4 
Kuvio 1-4: Tavoite 2 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
M aksusitoumukset 
! NI. A FIN S LK EURI5 B UK l> 8 ' • F. I T NI. A FIN S LK EURI l«>« 
un a 
ihHfcHEtfflä a \<n* 
• IW5 
QIOT6 
Maksujen suorittamisessa jäsenvaltiot ovat edistyneet vaihtelevasti. Vanhoista jäsenvaltioista 
kahdessa (Luxemburg ja Espanja) toteuttamistaso on yli 60 prosenttia tarkistetusta tuesta, kahdessa 
muussa jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska) se on yli 50 prosenttia ja neljässä 
jäsenvaltiossa (Saksa, Italia, Tanska, Alankomaat) yli 40 prosenttia. Ainoastaan Belgiassa maksujen 
toteuttamistaso on alle 40 prosenttia tarkistetusta tuesta. Uusista jäsenvaltioista Suomi on edistynyt 
maksuissa hyvin, sillä se on saavuttanut yli 50 prosentin toteiittamistason kahdessa vuodessa; sekä 
Itävallassa että Ruotsissa toteuttamistaso on sitä vastoin alle 40 prosentin (osuuksien ollessa 
vastaavasti kolmannes ja neljännes), mutta rahoitussuunnitelmat kattavat kauden 1995-1999. 
Kauden 1994-1996 lopulla komissio päätti toteutumatta jääneistä määrärahoista puiteasetuksen 9 
artiklan mukaisesti, että ne siirretään komission virallisella päätöksellä, jolla kauden 1994-1996 tukea 
vastaavasti vähennetään, kauden 1997-1999 aikana samoilla alueilla toteutettaviin ohjelmiin 
varainhoidon helpottamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi tavoitteen 2 kahden ohjelmavaiheen 
aikana. Siirrettyjen määrärahojen osuus alkuperäisestä tuesta vaihtelee huomattavasti eri 
jäsenvaltioissa. Kolmessa vanhassa jäsenvaltiossa (Tanska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta) niiden 
osuus on 5-7 prosenttia. Kolmessa muussa jäsenvaltiossa (Espanja, Ranska, Belgia) siirrettyjen 
määrärahojen osuus on alle 20 prosenttia ja näistä jäsenvaltioista Espanjassa ja Ranskassa se vastaa 
yhdeksän jäsenvaltion keskiarvoa. Edelleen kolmessa jäsenvaltiossa (Italia, Luxemburg, Alankomaat) 
siirtojen osuus on neljännes alkuperäisestä tuesta. Uusista jäsenvaltioista ainoastaan Suomessa tavoite 
2 on suunniteltu toteutettavaksi kahdessa vaiheessa (1995-1996 ja 1997-1999) ja sielläkin 
varteenotettava osa määrärahoista (21%) on siirretty vuosille 1997-1999. Vielä on aiheellista 
täsmentää, että Ranskan ja Italian ohjelmissa tehdyt määrärahojen siirrot muodostavat jo yksistään 45 
prosenttia tavoitteessa 2 tehdyistä siirroista (vertailun vuoksi todettakoon, että näiden maiden osuus 
kokonaistuesta on 35%). Jos tähän lisätään Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmissa 
tehdyt siirrot, näiden neljän jäsenvaltion osuus kymmenessä jäsenvaltiossa tehdyistä määrärahojen 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 41 
siirroista on 80 prosenttia (luku on varsin vertailukelpoinen siihen painoarvoon nähden, jonka nämä 
neljä jäsenvaltiota saavat tavoitteen 2 mukaisten tukien jaossa). 
3.3. Kauden 1997-1999 valmistelu 
Tavoitteen 2 osalta suuri osa vuodesta käytettiin toisen ohjelmavaiheen 1997-1999 valmisteluun. 
Puiteasetuksen 9 artiklan mukaisesti komissio vahvisti 26.7.1996 alueellista kehitystä ja uudistamista 
käsittelevän neuvoa-antavan komitean antaman myönteisen lausunnon saatuaan luettelon tavoitteen 2 
mukaiseen tukeen kaudella 1997-1999 oikeutetuista alueista" niissä yhdeksässä jäsenvaltiossa, joita 
asia koskee^. Tämä luettelo ei ole muuttunut kaudesta 1994-1996 lukuun ottamatta joitakin pieniä 
muutoksia Italian, Alankomaiden ja Espanjan osalta; Espanjassa eräiden Madridin seudulla 
sijaitsevien alueiden hyväksyminen tukikelpoisiksi merkitsi arviolta 5 000 asukkaan lisäystä 
tavoitteen väestökatteeseen, jota sitten vastaavasti pienennettiin Zaragozan alueella. Näin ollen 
tavoitteen 2 mukaiseen tukeen oikeutetuilla alueilla asuvan väestön osuus jäsenvaltioiden koko 
väestöstä ei ole muuttunut vaan suhde on pysynyt samana kaikissa jäsenvaltioissa. Yleisesti arvioiden 
tämän väestön suuruus on edelleen noin 16,4 prosenttia unionin koko väestöstä. Vuosina 1997-1997 
käytettävissä olevia määrärahoja on 8,147 miljardia ecua (vuoden 1996 hintoina), mikä merkitsee, että 
Edinburghissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti niissä on 13,8 prosenttia 
tosiasiallista lisäystä kauteen 1994-1996 nähden. Jo ennen alueiden luettelon vahvistamista eli 
19.7.1996 komissio vahvisti maksusitoumusmäärärahojen ohjeellisen jakautumisen jäsenvaltioittain 
vuosiksi 1997-199911. 
Taulukko 1-12: Kauden 1997-1999 määrärahojen ohjeellinen jakautuminen jäsenvaltioittain 
(miljoonaa ecua vuoden 1996 hintoina) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Espanja 
Ranska 186 
65 
854 
1.318 
2.059 
YHTEENSÄ Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Yhd. kuningask 798 
8 
359 
2.500 
8.147 
Niin ikään komissio antoi jäsenvaltioille 30.4.1996 suuntaviivat vaiheen 1997-1999 uusien ohjelmien 
valmistelua varten. Niissä komissio nimesi työpaikkojen luomisen uusien ohjelmien ensimmäiseksi 
painopisteeksi ja tavoitteeksi, jonka saavuttamiseen on pyrittävä parantamalla tuotantorakenteita ja 
kohottamalla työvoiman ammatillista pätevyystasoa. Tätä yleistä tavoitetta on tarkoitus tukea neljällä 
toimintalinjalla, joilla kehittämiskohteet ovat seuraavat: pk-yritysten kilpailukyky ja niiden 
kehittäminen, mikä merkitsee ponnistusten keskittämistä alueiden omien mahdollisuuksien 
kehittämiseen ja paikallisten kehittämis- ja työllisyysaloitteiden hyödyntämiseen; tutkimus ja 
kehittäminen sekä innovaatio (katso tekstikehys); ympäristö ja kestävä kehitys, jossa tavoitteena on 
teollisuuden aiheuttamien ympäristövaurioiden korjaaminen sekä uusien ekologisten tuotteiden ja 
palvelujen hyödyntäminen; sekä naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ongelmana, jonka 
keskiössä on kysymys työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta. 
9 Komission päätös 96/472/EY, tehty 26 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 193, 3.8.1996. 
10 Kolmen uuden jäsenvaltion osalta tavoitteen 2 mukaiseen tukeen oikeutetut alueet määriteltiin vuonna 1995 
kaudeksi 1995-1999. 
1 ' Komission päätös 96/468/EY, tehty 19 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o L 192, 2.8.1996. 
42 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Teknologisen innovaation edistäminen: yksi tavoitteen 2 toimintalinjoista 1997-1999 
Tutkimus ja kehittäminen sekä innovaatio muodostavat yhden niistä neljästä toimintalinjasta, jotka 
määritellään kauden 1997-1999 ohjelmien valmistelemiseksi annetuissa komission suuntaviivoissa. 
Suuntaviivoissa tähdennetään erityisesti teknologisen kehittämisen merkitystä kilpailukyvyn 
parantamisessa ja niissä rohkaistaan alueita tehostamaan TTK- ja innovaatiotoimiaan, 
varmistamaan niiden keskinäiset synergiavaikutukset sekä laatimaan alueellisia innovaatiota ja 
teknologista kehittämistä koskevia suunnitelmia. Erityisesti komissio kehottaa ponnistelemaan 
seuraavien päämäärien saavuttamiseksi: 
• alueellisten teolliseen tutkimukseen soveltuvien laitteistojen entistä tehokkaampi 
hyödyntäminen; tavoitteen 2 kohdealueilla tällaisia laitteistoja on yleensä jokseenkin riittävästi 
ja ne muodostavat oivallisen perustan, jolta yritysten ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä 
voidaan kehittää esimerkiksi tuotantomenetelmien, kehittyneen teknologian tai uusien tuotteiden 
kehittelyn alalla; 
• tutkimus- ja innovaatiotoiminnasta saatujen tulosten siirtäminen ensisijaisesti paikallisen 
elinkeinoelämän ja teollisuuden käyttöön; ,. 
• innovaation edistäminen, eikä vain tekniikassa vaan myös inhimillisenä ulottuvuutena, koska 
ilman sitä ei synny uusia elinkeinoja, sekä organisaatioissa; erityisesti kyse on yritysten kyvystä 
ottaa käyttöön teknologiaa ja niiden mahdollisuuksista saada tietoa uusiin tuotteisiin ja 
palveluihin kohdistuvasta kysynnästä; 
• pk-yritysten kehittäminen merkitsee myös tieto- ja tietoliikenneteknologian käytännön 
sovellusten tuottamista ja hyödyntämistä yrityksissä samoin kuin toimia tietoisuuden 
lisäämiseksi, parhaiden käytäntöjen levittämiseksi, tietopalvelujen parantamiseksi ja yritysten 
välisten telemaattisten verkkojen luomiseksi; 
• työntekijöille suunnatussa koulutuksessa suuntaa-antaviksi tavoitteiksi on otettava joustava 
mukautumiskyky ja uuden teknologisen ympäristön mahdollisuuksien tiedostaminen; lisääntyviä 
yhteyksiä tarvitaan erityisesti palvelualan ja teollisen tuotannon välille. 
Alustavat tiedot jäsenvaltioiden vuoden 1996 viimeisellä neljänneksellä valmistelemista 
ohjelmista osoittavat, että TTK-ponnistusten niissä saama painoarvo on entisestään merkittävästi 
kasvanut. Kaudella 1997-1999 TTK-toiminta saa osakseen yli 18 prosenttia yhteisön rahoituksesta. 
Komission suuntaviivoissa hahmotellaan niin ikään joitakin keinoja, joilla kauden 1997-1999 
alueellisten rakenneuudistussuunnitelmien ja suunnitteluasiakirjojen sisältöä ja laatua on mahdollista 
parantaa. Kyse on erityisesti yhteistyöperiaatteen ja täydentävyysperiaatteen entistä paremmasta 
soveltamisesta ja vaikutusten määrällisestä arvioinnista etenkin työpaikkojen luomiseen tähtäävässä 
toiminnassa. 
Jäsenvaltiot esittelivät valtaosan rakenneuudistusta koskevista suunnitelmistaan komissiolle elo­
syyskuussa 1996. Suunnitelmien ennakkoarvioinnin jälkeen lokakuussa saatiin myös yhtenäisten 
ohjelma-asiakirjojen valmistelu alulle, ja sitä jatkettiin alkuvuoteen 1997. 
4. Tavoitteet 3 ja 4 
4.1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteutus vuonna 1996 
Vaikka edellisvuosi ei ollut muodostunut täysitehoiseksi tavoitteen 3 toteuttamisvuodeksi ottaen 
huomioon, että kolmea uutta jäsenvaltiota koskevat yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-
asiakirjat hyväksyttiin vasta sen aikana, kaikki ohjelmat oli saatu valmiiksi ja niitä toteutettiin vuonna 
1996. Huolta aiheutti silti yhä maksusitoumusten teon hidas edistyminen joissakin jäsenvaltioissa. 
Kaikesta huolimatta tavoitteen 3 toteuttamisvauhti oli rohkaiseva*2. Useimmissa jäsenvaltioissa 
ohjelmat onnistuttiin saamaan hyvin käyntiin ja niiden rakenteet ja tavoitteet vahvistamaan jo 
toteutuksen alkuvaiheessa. Ponnistelut julkisuuden saamiseksi ohjelmille muodostuivat tältä osin 
tärkeiksi. Niin ikään kaikissa ohjelmissa saavutettiin merkittävää, joskin vaihtelevaa menestystä 
12 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 43 
pyrittäessä keskittämään tavoitteen 3 toimia muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden 
hyväksi. Työelämään sijoittautumisväylän käsitteen pohjalta syntyi käytännön toimia kaikissa 
jäsenvaltioissa. Täytäntöönpanosta saadut tulokset osoittavat selvästi, että yhdennetyt hankkeet, jotka 
käsittävät laajan valikoiman tukitoimia kuten avustamista, neuvontaa ja työharjoittelujaksoja, saavat 
osakseen paljon enemmän huomiota kuin yksilölliset koulutustoimet. 
Tavoitteen 4 osalta toimet saatiin varsinaisesti käynnistymään vasta vuoden 1995 lopulla ja 
alkuvuodesta 1996 muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta (Espanjassa, Irlannissa, Luxemburgissa ja 
Suomessa toimia oli ehditty toteuttaa melkoisesti jo vuonna 1995). Belgiaa koskevaa yhteisön 
tukikehystä ja Tanskaa, Saksaa, Ranskaa ja Luxemburgia koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, 
jotka oli hyväksytty kaudelle 1994-1996, jatkettiin vuoteen 1999 asti. Muiden jäsenvaltioiden 
(Espanja, Italia, Alankomaat) ohjelma-asiakirjat oli hyväksytty vuonna 1994 koko kaudeksi 1994-
1999. Myös Itävaltaa ja Suomea koskevat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, jotka hyväksyttiin 
heinäkuussa 1995, samoin kuin Ruotsin vastaava, helmikuussa 1996 hyväksytty ohjelma-asiakirja 
kattavat koko kauden vuoteen 1999 asti. 
Vuoden 1996 lopussa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden 
komitealle toimitettiin kertomus, jossa tarkastellaan tavoitteen 4 ja ADAPT-aloitteen^ 
täytäntöönpanossa saavutettua edistystä. Kertomuksen mukaan tavoitteen 4 toteuttamisella on ollut 
seuraavat pääasialliset vaikutukset: työssä olevia työntekijöitä kannustavan, aktiivisen 
työmarkkinapolitiikan voimistuminen; talouselämän edustajien ja työmarkkinaosapuolten entistä 
aktiivisempi osallistuminen toimintaan ja lisääntyvä yhteistyö eri toimijoiden kesken toimien 
suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa; sekä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen 
rakenteiden organisoiminen ja parantaminen joissakin maissa. Kertomuksessa nimetään myös eräitä 
toteutuksessa ilmenneitä puutteita, joita ehdotetaan korjattaviksi. Kyse on etenkin tarpeesta pyrkiä 
ennakoimaan kehitystä ja ottaa se huomioon ammatillisissa koulutussuunnitelmissa, varmistaa toimien 
keskittyminen pk-yrityksiin ja kiinnittää ensisijainen huomio työntekijöihin, jotka ovat pahimmassa 
vaarassa joutua työttömiksi teollisuuden rakennemuutosten vuoksi. 
Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteissa 3 ja 4 : 
Tietoteknologia on tärkeällä sijalla tavoitteen 3 toimissa, joissa tietoyhteiskunta nähdään alueena, 
jolla työllistymismahdollisuuksien luomista on syytä rohkaista. Tässä kyse on ammatillisista 
koulutustoimista, joissa pyrkimyksenä on antaa koulutettaville - erityisesti perinteisillä työelämän 
aloilla aiemmin työskennelleille tai nuorille henkilöille - laajat atk-alan perusvalmiudet, jotka 
usein merkitsevät ensi askelta työelämään uudelleen sijoittautumisessa. Tavoitteen 3 toimilla 
tuetaan myös sellaisten kehittyneempien ammatillisten valmiuksien hankintaa, jotka mahdollistavat 
uuden teknologian täysitehoisen hyödyntämisen. 
Esimerkkihankkeena (tavoite 3) tietoliikenneteknologian käyttö Saksassa: Kielissä toimiva 
yhdistys auttaa naisia, jotka pyrkivät sijoittautumaan uudelleen työmarkkinoille hoidettuaan 
useita vuosia perhettään, kouluttamalla nämä vuodessa käyttämään tieto- ja 
tietoliikennetekniikkaa ja perustamaan hankkeen. Hankkeeseen osallistujat suunnittelevat 
tiedotuslehtisiä yhteiskunnallisille laitoksille, kehittävät internetsivuja sekä tuottavat ja 
levittävät tapahtumakalenteria lapsille tarkoitetuista tapahtumista. Koulutusjakson alussa 
osallistujien taidot arvioidaan yksilöllisten koulutussuunnitelmien laatimiseksi. Koulutuksen 
tavoitteena ei ole ainoastaan, että siihen osallistujat oppivat käyttämään tieto- ja 
tietoliikenneteknologiaa, vaan tarkoituksena on myös antaa näille tilaisuus kehittää 
luovuuttaan ja aloitteellisuuttaan. ESR osarahoittaa tätä tointa 63 500 eculla sen 
kokonaiskustannusten ollessa 325 000 ecua. 
Tavoitteen 4 osalta ESR.sta annetussa asetuksessa säädetään, että siinä toiminta "on keskitettävä 
sellaiseen koulutukseen, joka koskee uusien tai paranneltujen tuotantomenetelmien, erityisesti 
uuden organisaatiotekniikan ja teknologian käyttöön ottamista, käyttöajo kehittämistä". Suuri osa 
tämän tavoitteen mukaisista toimista on näin ollen suoraan sidoksissa teknologiseen kehittämiseen. 
13 SEC(96)2150. Katso myös V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
44 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Toimien tarkoituksena on: 
• palkattujen työntekijöiden teknisten valmiuksien parantaminen uuteen teknologiaan ja 
erityisesti tieto- ja tietoliikenneteknologiaan (TTT) perehdyttävällä koulutuksella. Kyse voi 
olla esimerkiksi koulutuksesta, joka liittyy nk. "vihreän" teknologian käyttöönottoon, 
tietokoneavusteiseen piirtämiseen ja suunnitteluun soveltuviin atk-ohjelmiin, telematiikkaan, 
automaatiotekniikan kehittämiseen, TTT:n soveltamiseen, kattavaan laadunvalvontaan ja 
sähköistä tietojenvaihtoa (Electronic Data Interchange, EDI) koskevien järjestelmien 
käyttöönottoon tuottajien, tavarantoimittajien ja asiakkaiden sekä toisaalta alihankkijoiden ja 
tilaajien välillä. 
• uuden teknologian käyttö ammatillisen koulutustoiminnan tukena ammatillisia 
koulutusjärjestelmiä kehitettäessä. Tässä kyse on TTT.n soveltamisesta opetusmenetelmissä ja 
kehiteltäessä uusia opetusvälineitä (erityisesti multimediaa hyödyntävä opetustekniikka) sekä 
luotaessa yhteistyöverkkoja ammatillisesta koulutuksesta vastaavien yksiköiden kesken (julkiset 
ja yksityiset ammatilliset koulutuslaitokset, tieteelliset tutkimuskeskukset, kauppakamarit, 
työmarkkinaosapuolet, jne.). 
Esimerkkihankkeena (tavoite 4) hypermediakoulutus Suomessa: HYPMED on Jyväskylän 
alueen pk-yritysten henkilöstölle suunnattu hanke, jonka toteuttaa Jyväskylä Technology Centre 
Ltd. yhteistyössä yritysten sekä Jyväskylän yliopiston tietoteknologian tutkimuskeskuksen 
kanssa. Hankkeen tarkoituksena on kehittää pk-yritysten henkilöstön osaamista alueen 
tämänhetkisillä avainaloilla (paperiteollisuus, energia, ympäristö, TTT), rohkaista näitä 
hypermedian käyttöön ja omien hypermediasovellusten kehittämiseen esimerkiksi henkilöstö- ja 
asiakaskoulutuksen, tuotteita koskevan dokumentoinnin ja markkinoinnin aloilla. Koulutus 
multimediahankkeiden toteuttamiseen on hankkeen erottamaton osa. Rinnan tämän 
koulutusjakson kanssa on mahdollista suorittaa korkeakoulututkinto. Koulutusjakson 
ensimmäisen vaiheen läpikäyneiden ja tätä teknologiaa soveltavien yritysten on tarkoitus 
osallistua myöhemmin kansallisiin ja yhteisön tasoisiin multimediaan ja hypermediaan liittyviin 
tutkimushankkeisiin. 
4.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994/95-1996/99 
Taulukko 1-13: Tavoitteet 3 ja 4- Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994/95-1996/99 (miljoonaa ecua) 
1 B | DK | D | E | K |l | L | NL | A I FIN | S 1 UK Ivhleensä 
Tavoite 3 
Tuki 
Maksusitoumukset 
%:ia tuesta 
Maksut 
%:ia tuesta 
Tukitnim. määrä*** 401,5»" 
192,6 
48% 
156,4 
39 % 
5 268.1 * 
127,0 
47% 
115.2 
43% 
1 1.682,1 " 
820,4 
49 % 
521,8 
31 % 
12 1.480,3" 
666,5 
45 % 
516,7 
35 % 
II 2.562,4 * 
1.200,0 
47% 
906.6 
35 % 
1 1.3(H), 1 " 
350,3 
27% 
202,7 
16% 
16 20.7 " 
9,9 
48% 
8,9 
43% 
2 935,3 * 
434,5 
46% 
377,9 
40% 
1 334,0 * 
129.8 
39% 
103.8 
31 % 
1 258,4 * 
95,3 
37% 
51.3 
20% 
1 347,0 * 
73,0 
21 % 
36.5 
Il % 
1 3.177,5* 
2.051,8 
65% 
1.400.3 
44% 
2 12.767,9 
6.151,0 
48% 
4.398,0 
34% 
54 
Tavoite 4 
Tuki 
Maksusitoumukset 
%:ia tuesta 
Maksut 
%:ia tuesta 
Tukitoim. määrä*** 70.3 " 
16.4 
23% 
8.2 
12% 
5 38,9* 
13.0 
33% 
10.7 
27% 
1 265,3 * 
56.2 
21 % 
23,5 
9% 
1 368,8 * 
167,8 
46% 
76,0 
21 % 
1 653,4 * 
187.1 
29% 
97,3 
15% 
1 398.8 * 
98,9 
25 % 
49.4 
12% 
I 2,3* 
0,9 
38% 
0,6 
25% 
1 156.2 * 
22.2 
14% 
II.1 
7% 
1 61.0* 
11,7 
19% 
9,4 
15% 
1 84,6* 
23,6 
28% 
12,9 
15% 
1 173.0* 
37,5 
22% 
18,8 
11 % 
1 -
-2.273 
635,3 
28% 
317,9 
14% 
15 
• Suunnilcllu/YOA; *• Suunnilcllu/YTK; ••• TO/YOA 
Kokonaisuutena tarkastellen tavoitteen 3 ohjelmat etenevät tyydyttävästi ja vuonna 1996 rahoituksen 
toteutuminen on ollut kahta edellisvuotta mittavampaa. Tämä toteutuksen asteittainen tehostuminen 
heijastaa yleisesti niitä suuntauksia, joita jo alkujaan ennakoitiin ohjelmien monivuotisia 
talousarvioita laadittaessa. Komission tekemät maksusitoumukset ja suorittamat maksut antavat 
kuitenkin vain vajavaisen kuvan jäsenvaltioiden tasolla toteutuneesta rahoituksesta ja suoritetuista 
maksuista. Koska ESR:n ohjelmat viedään päätökseen vuosittain, kunkin vuoden lopullisista 
saavutuksista saadaan tieto vasta seuraavan vuoden kesäkuun lopulla, jolloin jäsenvaltiot toimittavat 
komissiolle vuotuisen kertomuksen täytäntöönpanon edistymisestä. Komission saamat rahoituksen 
toteutumista kuvaavat luvut kertovat kuitenkin siinä havaittavasta noususuuntauksesta. Tätä yleistä 
suuntausta loiventaa hieman uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi ja Ruotsi) suhteellinen viive 
ohjelmien täytäntöönpanossa, joka johtuu siitä, että niiden ohjelmat hyväksyttiin vasta vuonna 1995. 
Ruotsin ja Suomen osalta havaittava maksujen väheneminen on vain näennäistä, sillä tosiasiallisesti 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 45 
rahoituksen toteutumistaso parani vuonna 1996. Vuonna 1995, jona toiminta näiden maiden osalta 
käynnistyi, käyttämättä jäänyt ja vuodelle 1996 siirretty osa määrärahoista ei näy taulukossa, koska 
näillä jo maksetuilla määrärahoilla suoritetaan vuonna 1996 toteutettuja toimia koskevia maksuja. 
Taulukko 1-14: Tavoite 3 - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
1994 
64,4 
44,0 
259,6 
219,6 
381,6 
200,5 
3,2 
138,4 
0,0 
0,0 
0,0 
478,0 
1.789,2 1995 
33,4 
41,0 
48,2 
207,0 
396,8 
0,0 
3,3 
143,8 
64,1 
60,3 
73,0 
497,0 
1.567,9 1996 
94,8 
42,0 
512,6 
239,9 
421,6 
149,9 
3,4 
152,2 
65,7 
35,0 
0,0 
1.076,8 
2.793,9 1994-96 
192,6 
127,0 
820,4 
666,5 
1.200,0 
350,3 
9,9 
434,5 
129,8 
95,3 
73,0 
2.051,8 
6.151,0 Maksut 
1994 
32,2 
35,2 
129,8 
74,9 
190,8 
100,2 
1,6 
110,8 
0,0 
0,0 
0,0 
382,4 
1.057,8 1995 
42,3 
39,0 
104,5 
169,7 
312,9 
0,0 
4,0 
142,6 
32,0 
30,2 
36,5 
436,2 
1.349,8 1996 
81,9 
41,0 
287,5 
272,1 
402,9 
102,4 
3,4 
124,6 
71,8 
21,1 
0,0 
581,7 
1.990,3 1994-96 
156,4 
115,2 
521,8 
516,7 
906,6 
202,7 
9,0 
377,9 
103,8 
51,3 
36,5 
1.400,3 
4.398,0 
Kuvio 1-5: Tavoite 3 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
Maksusitoumukset 
inU • l<»4 
• 1995 
DI99» 
D l>K 11 H K I I. NL A FIN HK D E F I I. NL A FIN 
Tavoitteessa 4 toteuttamistaso oli jäänyt verraten heikoksi vuosina 1994 ja 1995. Tämä selittyy 
pääosin sillä, että tavoite on uusi, teollisuuden rakennemuutoksiin liittyvät ongelmat ovat mutkikkaita 
ja yhteistyöstä on haluttu laajaa. Useimmissa jäsenvaltioissa tämä on merkinnyt tarvetta työskennellä 
tietoisuuden lisäämiseksi, tiedottaa hankkeista ja tukea niiden järjestelyjä. Täytäntöönpano vauhdittui 
kuitenkin jatkuvasti vuoden 1996 aikana. Toimet keskittyvät pääosiin palkattujen työntekijöiden 
ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen, jossa tavoitteena on työntekijöiden teknologisten 
valmiuksien parantaminen ja näiden sopeuttaminen uusiin työn organisaatiomalleihin. 
46 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 1-15: Tavoite 4 - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
1994 
4,6 
1,0 
29,6 
55,6 
95,4 
60,6 
0,3 
22,2 
0,0 
0,0 
0,0 
269,3 1995 
0,0 
5,0 
0,0 
62,7 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
11,7 
14,8 
0,0 
94,5 1996 
11,8 
7,0 
26,6 
49,5 
91,7 
38,3 
0,4 
0,0 
0,0 
8,8 
37,5 
271,5 1994-96 
16,4 
13,0 
56,2 
167,8 
187,1 
98,9 
0,9 
22,2 
11,7 
23,6 
37,5 
635,3 Maksut 
1994 
2,3 
0,5 
14,8 
27,9 
47,7 
30,3 
0,1 
11,1 
0,0 
0,0 
0,0 
134,7 1995 
0,0 
2,5 
0,0 
38,1 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
5,9 
7,4 
0,0 
54,1 1996 
5,9 
7,7 
8,7 
10,0 
49,6 
19,1 
0,3 
0,0 
3,5 
5,5 
18,8 
129,1 1994-96 
8,2 
10,7 
23,5 
76,0 
97,3 
49,4 
0,6 
11,1 
9,4 
12,9 
18,8 
317,9 
Kuvio 1-6: Tavoite 4 - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
Maksusitoumukset 
Rl 
| • •994 
• 1995 
01996 
H »K II I- F I I. NL IIN S EtlRI.1 
5. Tavoite 5a 
5.1. Tavoite 5a maatalous 
Tavoite 5a on laaja-alainen tavoite, jonka kohteena on maataloustoiminta koko unionin alueella ja 
jonka tarkoituksena on tukea maatalouden rakenteiden nykyaikaistamista. Tällä tavoin se on vahvasti 
sidoksissa yhteiseen maatalouspolitiikkaan. Tavoitteen 5a toimenpiteitä toteutetaan erityisasetusten 
mukaisesti; näistä tärkeimpiä ovat tuotantorakenteiden osalta asetus (ETY) N:o 2328/91, tuotteiden 
kaupan pitämistä ja jalostusta koskevien rakenteiden osalta asetukset (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 
867/90 sekä tuottajaryhmittymille myönnettävien tukien osalta asetus (ETY) N:o 1360/78. 
Tavoitteen 5a maatalous mukaisesti rahoitettavat toimenpiteet***; 
Yhteenvedonomaisesti tavoitteen 5a toimenpiteet voidaan jaotella seuraavasti: 
Kilpailukykyjä työllisyys: Näitä kahta perustavoitetta tuetaan seuraavin toimenpitein: 
koulutustuet^; nuorille viljelijöille tilan perustamista varten myönnettävät tuet*0; 
maatilojen investointituet*^; maatalousyritysten tukipalveluihin (hallinnolliset palvelut, 
14 Tästä tarkemmin vuosikertomuksissa 1994 ja 1995. 
15 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 28 artikla. 
16 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 10 ja 11 artikla. 
17 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 5-9 artikla. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 47 
tilojen välinen toiminta, kirjanpito) myönnettävät tuet^; tuottajaryhmittymille 
myönnettävät tuet ^\ investointituet maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamista ja 
kaupan pitämistä varten*^. 
Alueellinen tasapaino ja työllisyys: Tähän tavoitteeseen pyritään erityisesti 
vuoristoalueita ja muita epäsuotuisia alueita koskevin erityistoimenpitein^-1, joiden 
tarkoituksena on hyvittää luonnonhaitoista näiden alueiden maataloustoiminnalle 
aiheutuvaa vahinkoa. 
Asetuksiin (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 perustuviin suunnitteluasiakirjoihin 
on tehty useita muutoksia ja asetukseen (ETY) N:o 2328/91 perustuvat menoja koskevat 
arviot on päivitetty. Näiden tarkistusten perusteella tavoitteen 5a toimenpiteiden 
ohjeellinen rahoitussuunnitelma, joka käsittää muilla kuin tavoitteiden 1 ja 6^2 
kohdealueilla kaudella 1994-1999 toteutettavat toimenpiteet ja joka on voimassa 
31.12.1996 alkaen, on seuraava: 
Taulukko 1-16: Tavoite 5a maatalous - Toteuttamista koskevat arviot kaudella 1994-
1999 (miljoonaa ecua) 
Ohjeellinen kokonaissumma: 5.195,9 Tuotanto 
Kaupanpiläminen ja jalostus 4.190,3 
1.005,6 81 % 
19% 
Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteessa 5a maatalous: 
Asetuksissa (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 säädetyillä toimenpiteillä, joiden tarkoituksena 
on maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskevien rakenteiden 
mukauttaminen, edistetään uuden jalostus tekniikan soveltamista, jolla vuorostaan helpotetaan -
eritoten innovaatioinvestointien avulla - uusien tuotteiden kehittelyä ja uusien markkina-alueiden 
löytämistä. Näiden toimien merkitystä edellä mainittujen asetusten mukaisessa toiminnassa 
ilmentää se etusija, joka tällaisille investoinneille annetaan tukijärjestelmän valintaperusteissa. 
Vaikka uuden teknologian kehittäminen ei olekaan näiden toimenpiteiden ensisijainen tarkoitus, 
niillä on huomattava merkitys teknologian siirron ja tutkimus- ja esittelytoiminnan tulosten 
teollisen ja kaupallisen hyödyntämisen kannalta. Niillä voidaan helpottaa ja vauhdittaa 
teknologisen innovaation leviämistä, mikä taas on tärkeää pyrittäessä tekemään 
maataloustuotteiden tuotannosta, jalostuksesta ja kaupan pitämisestä entistä kilpailukykyisempiä. 
Näin ollen toimenpiteiden antamat mahdollisuudet voidaan kiteyttää seuraavasti: 
• uusien tuotteiden kehittelyn osalta erityisesti sellaisten uusien pakkausmuotojen 
kehittäminen, jotka sekä vastaavat kysynnän kehitystä että ovat avuksi tuotteiden laadun 
parantamisessa; 
• uusien markkina-alueiden löytämisen osalta muiden kuin elintarvikkeiksi käytettävien 
tuotteiden menekin edistäminen; esimerkkinä uudet pakkausmateriaalit ja vihannesten 
säilyvyyden parantamiseen ja käsittelyyn (vihannesten biologinen suojaaminen) 
tarkoitetut valmisteet. 
18 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 13-16 artikla. 
19 Asetus (ETY) N:o 1360/78. 
20 Asetukset (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90. 
21 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 17-20 artikla. 
22 Tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla toteutettavat tavoitteen 5a toimenpiteet esitetään . yhteisön 
tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. 
48 Rakennerahastot 1996 - Kaluleksas vuosikertomus 
Tavoitteen 5a maatalous toteutus vuonna 1996 
Taulukko 1-17: Tavoite 5a maatalous - Tuen aineellinen toteutuminen vuonna 1995 
Jäsenvaltio 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali* 
Yhd. kuninpask. 
Yht. EU 12 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
Yht. EU 15 Nuorten maanviljelijöiden 
aloittaminen (10 art.) 
Tuensaajien määrä 
Tav. 1 
71 
402 
1.085 
4.623 
156 
884 
222 
e.s. 
1.059 
e.s. 
8.502 
e.s. 
e.s. 
9 
8.511 Tav. 1 ulkop 
557 
514 
3.443 
998 
7.631 
1.489 
72 
e.s. 
e.s. 
14.704 
e.s. 
e.s. 
105 
14.809 Yhteensä 
628 
514 
3.845 
1.085 
5.621 
7.787 
884 
1.711 
72 
e.s. 
1.059 
e.s. 
23.206 
e.s. 
e.s. 
114 
23.320 Nuorten maanviljelijöiden 
investointituet (11 art) 
Tuensaajien määrä 
Tav. 1 
39 
46 
371 
2.458 
29 
32 
25 
2 
23 
3.025 
e.s. 
e.s. 
e.s. 
3.025 Tav. 1 ulkop 
471 
394 
548 
316 
2.681 
540 
41 
24 
24 
5.039 
e.s. 
e.s. 
e.s. 
5.039 Yhteensä 
510 
394 
594 
371 
2.774 
2.710 
32 
565 
41 
26 
47 
8.064 
e.s. 
e.s. 
e.s. 
8.064 Investointituet 
(7 art.) 
Tuensaajien määrä 
Tav. 1 
123 
1.877 
2.726 
10.241 
67 
133 
447 
9 
2.353 
1.084 
19.060 
e.s. 
e.s. 
e.s. 
19.060 Tav. 1 ulkop 
1.344 
1.384 
2.793 
2.837 
9.146 
3.852 
71 
217 
695 
22.339 
e.s. 
e.s. 
e.s. 
22.339 Yhteensä 
1.467 
1.384 
4.670 
2.726 
13.078 
9.213 
133 
4.299 
71 
226 
2.353 
1.779 
41.399 
e.s. 
e.s. 
e.s. 
41.339 Tasaus­
hyvitykset (19 art) 
Tilojen määrä 
6.636 
e.s. 
228.919 
180.825 
185.373 
131.997 
92.636 
49.969 
2.402 
4.850 
82.139 
57.181 
1.022.927 
92.000 
23.181 
74.733 
1.212.841 
e.s. - ei sovelleta 
•Tiedot vuodelta 1994 
Vuonna 1996 komissio teki neuvostolle ehdotuksen asetusten (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 
sekä tuottajaryhmittymille myönnettävästä tuesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1360/78 
konsolidoimisesta23 näihin asetuksiin tehtyjen useiden muutosten huomioon ottamiseksi. Tällaisen 
koonnelman tekemisen tarkoituksena on sisällyttää perättäiset muutokset alkuperäisiin 
asetusteksteihin ja tarvittaessa yksinkertaistaa ja selkeyttää niitä. Vuoden 1996 päättyessä tämän 
ehdotuksen käsittely neuvostossa ja Euroopan parlamentissa oli vielä kesken. Rahoituksen 
toteutuminen vuonna 1996 sen sijaan esitetään seuraavassa taulukossa. 
Taulukko 1-18: Tavoite 5a maatalous - Rahoituksen toteutuminen vuonna 1996 
(maksusitoumukset - miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Italia 
Luxemburg 
Itävalta 
Alankomaat 
Suomi 
Ruotsi 
Yhd. kuningask. 
YHTEENSÄ Välilliset 
"tuotantorakenteita 
" koskevat 
toimenpiteet 
21,8 
17,0 
143,3 
0,0 
174,8 
0,0 
4,3 
44,8 
2,1 
53,3 
15,5 
15,2 
492,1 J ai jos tus ja 
kaupanpitäminen 
(Aset. 866/90) 
5,0 
5,1 
48,5 
25,0 
45,9 
131,7 
0,0 
31,2 
7,0 
0,0 
11,0 
0,0 
310,4 Yhteensä 
26,8 
22,1 
191,8 
25,0 
220,7 
131,7 
4,3 
75,9 
9,1 
53,3 
26,5 
15,2 
802,4 
23 KOM(96)58 lopullinen, EYVL N:o C 115, 19.04.1996. Neuvosto antoi konsolidoidut asetukset 20.5.1997 
(Neuvoston asetukset (EY) N:o 950/97, (EY) N:o 951/97 ja (EY) N:o 952/97, EYVL N:o L 142, 2.6.1997). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 49 
Yleisesti voidaan todeta, että asetuksissa (ETY) N:o 866/90 ja (ETY) N:o 867/90 säädettyjä maa- ja 
metsätaloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamiseen tähtääviä 
toimenpiteitä jatketaan ohjelmakaudella 1994-1999. Seurantakomiteoiden työskentelyn perusteella 
voidaan jo sanoa, että hitaan käynnistysvaiheen jälkeen ohjelmien toteutus on nyt vauhdittunut 
useirnmissa jäsenvaltioissa. Seuranta- ja arviointimenettelyjen parantelua on jatkettu yhteistyönä. 
Erityisesti voidaan täsmentää, että Italiaa koskevan yhteisön tukikehyksen toimenpiteiden 
toteuttamiseksi hyväksyttiin 13 toimenpideohjelmaa, joiden tavoitteena on maataloustuotteiden 
jalostuksen ja kaupan pitämisen edellytysten parantaminen, sekä 12 toimenpideohjelmaa, joilla 
pyritään samaan tavoitteeseen metsätaloustuotteiden osalta. Ruotsissa tavoitteen 5a toimenpiteet 
käynnistettiin vuonna 1996 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisellä. Yhdistynyttä 
kuningaskuntaa koskevaa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa muutettiin vuonna 1996 sen huomioon 
ottamiseksi, että toimenpiteen soveltamista Walesissa ja Skotlannissa oli päätetty rajoittaa 31.3.1996 
alkaen. Lisäksi neuvosto teki päätöksen, jossa Irlannin uudet epäsuotuisiksi määritellyt alueet 
rajattiin. Laajennus käsittää arviolta 105 000 hehtaaria ja sen tuloksena epäsuotuisien alueiden 
yhteispinta-ala Irlannissa on 73 prosenttia maan kokonaishyöty viljelyalasta. 
Komissio antoi 4.9.1996 kertomuksen, jonka aiheena ovat nuoret maatalouden harjoittajat ja 
Euroopan maatalouden sukupolvenvaihdokseen liittyvät ongelmat. Tämä kertomus on tarkoitus esittää 
neuvostolle ja parlamentille, samoin kuin talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 
Kertomuksessa, joka on komission puheenvuoro nuorten sijoittautumisesta maatalouteen, 
tarkastellaan niitä taloudellisia ja sosiaalisia vaikeuksia, joita maatalouden harjoittajilla on tilan 
perustamisvaiheessa, samoin kuin heidän oikeudellisia ja verotuksellisia ongelmiaan. Siinä 
tarkastellaan myös niitä välineitä, joita yhteisöllä nykyisin on käytettävissään tilojen perustamisen 
tukemiseksi ja maaseudulle asettuvien nuorten auttamiseksi, sekä kuvataan, miten näitä välineitä on 
käytetty eri jäsenvaltioissa ja millaisia tuloksia tästä on saatu. Kertomuksessa annetaan myös joitakin 
suuntaviivoja ja suosituksia toimenpiteistä, joita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla voitaisiin 
toteuttaa, jotta nuoriin maatalouden harjoittajiin kohdistetut tukitoimet unionissa saataisiin entistä 
johdonmukaisemmiksi ja tehokkaammiksi. 
Useat jäsenvaltiot ovat niin ikään esittäneet komissiolle ajatuksiaan siitä, miten vuoristoalueita 
koskevaa yhteisön politiikkaa voitaisiin tehostaa. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa käymäänsä 
vuoropuhelua vuoristoalueiden käytännön tarpeista. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Taulukko 1-19: Tavoite 5a maatalous - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Tuki 
Maksusitoumukset 
%:ia tuesta 
Maksut 
%:ia tuesta 
Tukiloim. määrä*** » 
170,4* 
79,8 
47% 
59,1 
35% 
6 DK 
127,0* 
60,8 
48% 
41.3 
32% 
2 D 
1 086,5 * 
514,6 
47% 
387,2 
36% 
II E 
276,0 * 
102,4 
37% 
84,5 
31% 
2 F 
1 745,5 * 
738,6 
42% 
449,0 
26% 
2 1 
626,1 ** 
249,2 
40% 
99,8 
16% 
26 L 
38,4* 
16.5 
43% 
10,6 
28% 
2 NL 
118,0* 
34,3 
29% 
18,6 
16% 
2 A 
392,8 * 
137,4 
35% 
107,9 
27% 
•> FIN 
337,3 * 
114,7 
34% 
57.3 
17% 
2 s 
92,2* 
40,2 
44% 
34.7 
38% 
2 UK 
185,7 * 
100,4 
54% 
75.7 
41% 
2 Yhteensä 
5 195,8 
2 188,9 
42% 
1425,8 
27% 
61 
' Suunnilcllu/YOA (asct. N:n Kfifi/90 ja 867/90) ja inteutlamisarviol (asct. N:o 232R/9I) 
•• Suunnitcllu/YTK (asct. N:o 866/90 ja 8(17/90) ja lotcullamisarviiri (asct. N:o 2328/91) 
*** TO/YOA/lotcullamisarviot 
Ohjelmakauden 1994-1999 kahta ensimmäistä vuotta leimasivat ohjelmien hyväksymisessä ja niiden 
täytäntöönpanossa sattuneet viivästykset. Vuonna 1996 näiden viiveiden voidaan todeta useimmissa 
jäsenvaltioissa lyhentyneen. Rahoitussitoumuksissa tämä näkyy siinä, että vuonna 1996 peräti 84 
prosenttia ohjelmien mukaisesta rahoituksesta toteutui, verrattuna 66 prosenttiin vuonna 1995. 
Kaikkien voimassa olevien ohjelmien osalta vuonna 1996 tehdyt talousarvion mukaiset 
maksusitoumukset muodostavat 37 prosenttia kauden 1994-1996 maksusitoumuksista. Vuonna 1996 
rahoituksen toteuttamisessa ilmenneet vaikeudet keskittyivät muutamiin maihin samalla, kun 
suurimmassa osassa jäsenvaltioita toteuttamisessa päästiin tavanomaiseen vuosivauhtiin. Vaikeuksien 
syyt ovat moninaisia ja vaihtelevat jäsenvaltioittain. Erityisesti kyse on investointitukien 
myöntämismenettelyissä tapahtuneista muutoksista, teknisistä ongelmista, joita yhdessä kolmesta 
50 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
uudesta jäsenvaltiosta ilmeni toteuttamisen alkuvaiheessa, sekä mahdollisten tuensaajien 
vähentyneestä kiinnostuksesta ehdotettuja toimenpiteitä kohtaan, mikä taas johtui vaikeasta 
taloudellisesta tilanteesta. Juuri tämä määrärahojen vajaakäyttö on selityksenä sille, että vuonna 1996 
kaksi jäsenvaltiota, Espanja ja Luxemburg, päätyi siirtämään määrärahoja tavoitteen 5a sisällä 
maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskeviin toimenpiteisiin. 
Tarkasteltaessa ohjelmakauden kolmea ensimmäistä vuotta kokonaisuutena, rahoituksen 
toteutumistaso on melkoisen tyydyttävä maksusitoumusten osalta, sillä tosiasiallisesti 42 prosenttia 
ohjelmien mukaisesta kokonaistuesta kohdennettiin vuosien 1994-1996 aikana. Maksujen 
toteuttamistaso jäi sitä vastoin vielä verraten heikoksi: vuoden 1996 päättyessä vain 27 prosenttia 
kaudelle 1994-1999 varatusta tuesta oli maksettu. 
Taulukko 1-20: Tavoite 5a maatalous 
(miljoonaa ecua) Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
1994 
22,8 
21,9 
157,6 
56,3 
265,8 
117,5 
6,7 
20,4 
0,0 
0,0 
0,0 
62,4 
731,4 1995 
30,2 
16,7 
165,1 
21,1 
252,1 
0,0 
5,5 
4,9 
61,5 
61,4 
13,7 
22,8 
655,1 1996 
26,8 
22,1 
191,8 
25,0 
220,7 
131,7 
4,3 
9,1 
75,9 
53,3 
26,5 
15,2 
802,4 1994-96 
79,8 
60,8 
514,6 
102,4 
738,6 
249,2 
16,5 
34,3 
137,4 
114,7 
40,2 
100,4 
2.188,9 Maksut 
1994 
3,8 
2,7 
48,9 
28,2 
0,0 
58,7 
3,4 
10,2 
0,0 
0,0 
0,0 
19,3 
175,1 1995 
12,8 
16,5 
160,9 
27,7 
242,1 
0,0 
2,0 
2,0 
30,8 
30,7 
6,9 
22,4 
554,6 1996 
42,6 
22,1 
177,3 
28,7 
206,9 
41,1 
5,2 
6,5 
77,1 
26,6 
27,9 
34,0 
696,0 1994-96 
59,1 
41,3 
387,2 
84,6 
449,0 
99,8 
10,6 
18,6 
107,9 
57,3 
34,7 
75,7 
1.425,8 
Kuvio 1-7: Tavoite 5a maatalous - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
Maksusitoumukset 
J 3EJÏ HE 3b 3B1 JllllLiliiJ 
FIN .<! UK KURI 
5.2. Tavoite 5a kalastus 
Tavoitteen 5a kalastus toteutus vuonna 1996 
KOR:n toteuttamien, kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteisiin kohdistuvien tukitoimenpiteiden 
tarkoituksena on yhtäältä taata kalavarojen ja kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino 
pyyntiponnistuksia mukauttamalla sekä toisaalta tukea ja vahvistaa koko kalatalousalaa Euroopassa. 
Mitä tulee pyyntiponnistusten mukauttamiseen, KOR oli vuonna 1996 osarahoittajana Euroopan 
kalastuslaivaston pienentämisessä kauden 1993-1996 monivuotisten ohjausohjelmien mukaisesti 
lopettamalla alusten toiminta pysyvästi (romuttamalla alukset, viemällä ne maasta tai perustamalla 
yhteisyrityksiä). Lisäksi jatkettiin ponnistuksia kalastus- ja vesiviljelyelinkeinon tehostamiseksi 
Euroopassa erityisesti nykyaikaistamalla kalastuslaivastoa ja kehittämällä tuotteiden jalostusta ja 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 5/ 
kaupan pitämistä, vesiviljelyä sekä satamalaitteistoja. Vuoden 1996 tärkeimpiä tapahtumia olivat 
seuraavat^: 
Kalastuslaivastoa koskevien KOR:n tukien pidättäminen: Koska neuvotteluissa kautta 1997-2002 
koskevasta neljännestä monivuotisesta ohjausohjelmasta^ ei päästy sopimukseen, komissio totesi 
23.12.1996, että KOR:n kalastuslaivastoa koskevat yhteisrahoitusjärjestelyt (pyyntiponnistusten 
mukauttamiseen tarkoitetut tuet ja laivaston uudistamiseen tai nykyaikaistamiseen tähtäävät 
tukitoimenpiteet) oli keskeytettävä 1.1.1997 alkaen. Kaikkiaan nämä tuet muodostavat arviolta 50 
prosenttia KOR:n määrärahoista. Neuvosto vahvisti oman päätöksensä määräpäiväksi 30.4.1997. 
Erityistoimenpiteet ajoverkkoja käyttävän Italian kalastuslaivaston ("Spadare") uudistamiseksi: 
Italian viranomaisten laatiman, kalastuslaivaston ajoverkkoja käyttävän osanko uudistamista koskevan 
suunnitelman osalta komissio ehdotti neuvostolle, että se tekisi päätöksen erityistoimenpiteestä, jonka 
mukaisesti tukia voitaisiin myöntää sekä asianomaisille kalastajille että varustamoille*^7. Kalastajien 
osalta ehdotetut odotusajan hyvitykset (joiden edellytyksenä on, että kalastajat sitoutuvat luopumaan 
kalastustoiminnasta tai siirtymään muun elinkeinon harjoittajiksi) voivat olla enintään 918,23 ecua 
kuukaudessa kalastajaa kohden (enintään kuuden kuukauden ajalta). Hyvitykset ovat kasautuvia siten, 
että kaikesta elinkeinotoiminnasta luopumisesta maksettava kiinteä palkkio on enintään 50 000 ecua ja 
muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon harjoittajaksi tai kokonaan muulle alalle siirtymisestä 
maksettava palkkio 20 000 ecua. Varustamoiden osalta tuet ovat 20 000-156 000 ecua kaikesta 
kalastustoiminnasta luovuttaessa ja 10 000-146 000 ecua muun kalatalouteen liittyvän elinkeinon 
harjoittajaksi siirryttäessä alusten tehosta sekä toiminnasta luopumisvuodesta tai muulle alalle 
siirtymisvuodesta riippuen. 
KOR:sta annetun asetuksen muuttaminen: Kalatalousalaa koskevien rakenteellisten 
tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä annettua asetusta (EY) N:o 3699/93, jota oli jo vuonna 
1995 muutettu kahdesti, muutettiin vuonna 1996 jälleen kaksi kertaa. Kolmannella muutoksella^ 
mukautettiin KOR:n palkkiojärjestelmää sekä toiminnan tilapäisten lopetuspalkkioiden osalta, joihin 
varattaville määrärahoille vahvistettiin vuotuiset ja maakohtaiset enimmäismäärät, että toiminnan 
pysyvien lopetuspalkkioiden osalta, joista yli 30 vuoden ikäisiä aluksia koskevat palkkiot päätettiin 
pysyttää entisen suuruisina. Neljäs muutos™ mahdollisti tuotteen tai valmistusmenetelmän 
maantieteellisen alkuperäalueen virallista tunnustamista koskevan menettelyn käyttöönoton KOR:n 
osarahoittamien myynninedistämistoimien yhteydessä. 
24 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
25 Kyse on ohjelmasta, jossa kunkin maan ja kalastuslaivaston osan pyyntiponnistukset määritellään. Neuvosto ei 
päässyt vuonna 1996 (loka-, marras- ja joulukuun istunnot) sopimukseen komission ehdottaman suuruisista 
pyyntiponnistusten vähennyksistä (KOM(96)203 lopullinen, 30.5.1996 ja KOM(96)237 lopullinen, 
29.5.1996). 
26 Kyse on Italian lipun alla purjehtivista kalastusaluksista, jotka harjoittavat tonnikalan ja miekkakalan pyyntiä 
ajoverkoilla Välimerellä. 
27 KOM(96) 682 lopullinen, 16.12.1996. 
28 Neuvoston asetus (EY) N:o 965/96, annettu 28 päivänä toukokuuta 1996, EYVL N:o L 131, 1.6.1996. 
29 Neuvoston asetus (EY) N:o 25/97, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, EYVL N:o L 6, 10.1.1997. 
52 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Määrärahojen käyttöaste onnistuttiin saamaan vuonna 1996 tyydyttäväksi siitä huolimatta, että 
edellisvuosi eli tämän uuden rahoitusvälineenkö "vuosi nolla" oli ollut vaikeuksien sävyttämä. On 
kuitenkin todettava, että tosiasiallisesti toteutunut rahoitus (toteutuneet menot suhteessa menoja 
koskeviin kokonaisarvioihin) on jäänyt useissa tapauksissa paljon talousarvion mukaista rahoitusta 
pienemmäksi, koska ohjelmien talousarvion toteuttaminen on nopeampaa kauden alussa 
(maksusitoumukset voidaan tehdä, lähes ilman eri toimenpiteitä) kuin myöhemmin. Näin ollen 
ohjelmien tosiasiallista käytännön toteutusta on tarpeen seurata tarkkaan. Ohjelmien toteutuksessa on 
joka tapauksessa saavutettu selvää edistystä useissa maissa, eikä vain komission ja kansallisten 
viranomaisten parantuneen yhteistyön ansiota vaan myös siksi, että ammatilliset toimijat ovat 
kyenneet esittämään yhä johdonmukaisempia ja soveltuvampia hankkeita. 
Taulukko 1-21: Tavoite 5a kalastus - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Tuki 
Maksusitoumukset 
%:ia tuesta 
Maksut 
%:ia tuesta 
Tukitoim. määrä B 
24,5 
24,5 
100% 
19,6 
80% 
1 DK 
139,9 
69,9 
50% 
30,3 
22% 
1 D 
76,0 
37,6 
50% 
20,0 
26% 
1 E 
121,9 
59,7 
49% 
42,7 
35% 
1 F 
189,9 
63,3 
33% 
41,1 
22% 
1 I 
134,4 
44,8 
33% 
23,1 
17% 
1 L 
1,1 
1,1 
100% 
0,3 
30% 
1 NL 
46,6 
15,5 
33% 
12,7 
27% 
1 A 
2,0 
2,0 
100% 
1,0 
50% 
1 FIN 
23.0 
23,0 
100% 
6.9 
30% 
I s 
40,0 
40,0 
100% 
' 12,0 
30% 
1 UK 
88,7 
44,3 
50% 
20,1 
23% 
1 Yhteensä 
888,0 
425,7 
' 48% 
229,9 
26% 
12 
Taulukko 1-22: Tavoite 5a kalastus - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa 
ecua) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
EUR15 Maksusitoumukset 
1994 
4,1 
23,3 
12,4 
19,9 
31,7 
22,4 
0,2 
7,8 
0,0 
0,0 
0,0 
14,8 
136,5 1995 
0,0 
23,3 
12,5 
19,9 
31,6 
22,4 
0,9 
1,4 
2,0 
23,0 
40,0 
0,0 
176,9 1996 
20,4 
23,3 
12,8 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0' 
6,4 
0,0 
0,0 
0,0 
29,6 
112,3 1994-96 
24,5 
69,9 
37,6 
59,7 
63,3 
44,8 
1,1 
15,5 
2,0 
23,0 
40,0 
44,3 
425,7 Maksut 
1994 
2,0 
11,7 
6,2 
10,0 
15,8 
11,2 
0,1 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
7,4 
68,3 1995 
1,2 
18,6 
9,9 
0,0 
25,3 
0,0 
0,1 
2,3 
0,2 
6,9 
12,0 
4,4 
81,0 1996 
16,3 
0,0 
3,9 
32,7 
0,0 
11,9 
0,2 
6,5 
0,8 
0,0 
0,0 
8,3 
80,6 1994-96 
19,6 
30,3 
20,0 
42,7 
41,1 
23,1 
0,3 
12,7 
1,0 
6,9 
12,0 
20,1 
229,9 
30 Vuosina 1994-1996 maksettiin kaikissa tavoitteissa yhteensä 748 miljoonaa ecua eli 64 prosenttia niistä 1,168 
miljardista ecusta, joista oli tehty maksusitoumukset samalla kaudella 1994-1996. Tavoitteen 1 osalta 
vastaava suhdeluku oli 70 prosenttia, tavoitteen 5a osalta 54 prosenttia ja tavoitteen 6 osalta 50 prosenttia. 
Kaikkiin suunnittelukauden ohjelmiin myönnetystä kokonaistuesta (mukaan lukien tavoitteita 1 ja 6 koskevat 
KOR:n tukitoimenpiteet) oli vuoden 1996 päättyessä kohdennettu 45 prosenttia. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 53 
Kuvio 1-8: Tavoite 5a kalastus - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
M aksusito unukset 
0 l>K DEFI L NL A FIN S UK KIHU B OK D E F 1 L Nl. A FIN S VK EUIII5 
6. Tavoite 5b 
6.1. Tavoitteen 5b toteutus vuonna 1996 
Vuonna 1996 jatkettiin pääasiallisesti edellisvuosina hyväksyttyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
täytäntöönpanoa, joskin useissa tapauksissa kyse oli ohjelmien ensimmäisestä varsinaisesta ja 
täydellisestä soveltamisvuodesta. Komissio hyväksyi myös uusia ohjelmia, nimittäin Ruotsia koskevat 
viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. Tällä tavoin yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, joiden mukaisesti 
tavoitetta 5b toteutetaan, on nyt kaikkiaan 83. 
Ohjelmia toteutettiin-^ * yhteistyönä. Tavoitteen 5b eri seurantakomiteat huolehtivat toteutuksen 
asianmukaisesta seurannasta sekä arviointimenettelyjen järjestämisestä ja täytäntöönpanosta. Vuonna 
1996 kaikkiaan 83 seurantakomiteaa jatkoi työtään käsitellen useita tärkeitä kysymyksiä. Niistä 
ensimmäinen koskee tietojärjestelmiä, joilla taataan, että komiteat saavat tiedon siitä, minkä tyyppisiä 
hankkeita tosiasiallisesti hyväksytään, samoin kuin siitä, millaisia rahoituksellisia vaikutuksia vuoden 
aikana tehdyillä maksusitoumuksilla ja suoritetuilla maksuilla on. Toinen kysymys koskee ohjelmien 
arvioinnin järjestämistä, toisin sanoen arviointisuunnitelman valmistelua, valtuuksien hankkimista 
sopimuspuolina oleville arvioijille sekä arvioijien nimeämisen seurantaa käytännössä-^. 
Arviointimenettelyjen valmistelu on seurantakomiteoille haaste, johon suurin osa niistä on kyennyt 
vastaamaan. Seurantakomiteat ovat niin ikään määritelleet teknisenä apuna annettavan tuen 
yhteydessä noudatettavat menettelyt sekä viestintätoimia koskevat ohjelmat. 
Teknologisen innovaation edistäminen tavoitteen 5b kohdealueilla: 
Toimet, joiden katsotaan liittyvän suoraan maaseudulla tapahtuvaan teknologiseen kehittämiseen, 
saavat arviolta 1,2 prosenttia yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen mukaisista yhteisön määrärahoista. 
Näitä tukitoimenpiteitä koskevasta yhteisön rahoituksesta EAKR:n osuus on 75 prosenttia, ESR:n 
osuus 15 prosenttia ja EMOTR:n osuus 10 prosenttia. Näihin toimiin luettavien TTK.n 
edistämistoimien osuus teknologista kehittämistä ja innovaatiota koskevasta rahoituksesta on yli 
kaksi kolmannesta, mikä on verrattavissa osuuteen, jonka ne saavat tavoitteen 1 ohjelmista. Kyse 
on teknologian siirtoon, tuotannon monipuolistamiseen ja uusien markkina-alueiden löytämiseen 
liittyvistä toimenpiteistä. Tavoitteen 5b ohjelmien erityispiirteenä on, että merkittävä osa 
rakennerahastojen määrärahoista käytetään telematiikan sovelluksiin, toisin sanoen 
tietoyhteiskunnan viemiseen usein eristyksissä oleville maaseutualueille. Näiden toimenpiteiden 
osuus teknologiseen kehittämiseen myönnetyistä yhteisön määrärahoista on 27 prosenttia, ja niiden 
tarkoituksena on uusien sovellusten kuten teleavusteisen etätyön ja etäopiskelumahdollisuuksien 
31 Tästä tarkemmin V. Yhteenveto jäsenvaltioittain. 
32 Katso IV. Arviointi. 
54 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
kehittäminen. Televiestinnän alalle aiheutuvat menot ovat verraten pienet (alle 10%) ja kyse on 
tällöin pahimmin eristyksissä olevien alueiden perusrakenteiden parantamisesta. 
Taulukko 1-23: Tavoite 5b ja teknologinen kehittäminen ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
ecua) 
TTKd) 
Televiestintä (2i 
Telematiikka o> 
YHTEENSÄ YHTEENSÄ 
211.7 
21.9 
K4.5 
318.1 % 
67% 
7* 
71% 
KX1 % Rakennerahastot 
EAKR 
41.9 
4.0 
18.0 
63,9 ESR 
8.6 
0.0 
4.1 
12,7 EMOTR 
7.1 
0.8 
0.6 
8.5 Yhteensä 
57,6 
4,8 
22,7 
85,1 % 
68 % (4) 
6 % (4) 
27 % (4) 
27% .Jäsenvaltiot 
Julkinen 
81.1 
17.1 
44.5 
142,7 Yksityinen 
73.0 
0.0 
17.3 
vtu Yhteensä 
.154.1 
17.1 
61.8 
233,(1 % 
66 % (5) 
7 % (5) 
27 % (5) 
73% 
( I ). (2). (3), (4), (5): Kal.su alaviillccl taulukosta 1-4 (Luku I) 
6.2. Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Taulukko 1-24: Tavoite 5b - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Tuki 
Maksusitoumukset 
%:ia tuesta 
Maksut 
%:ia tuesta 
Tukitoim. määrä B 
78,1 
16,0 
21 % 
8,1 
10% 
3 DK 
54,8 
13,5 
25% 
5,8 
11 % 
1 D 
1.229,0 
449,5 
37% 
346,8 
28% 
8 E 
666,9 
334,4 
50% 
242,8 
36% 
7 F 
2.245,8 
709,1 
32% 
508,1 
23% 
20 I 
904,3 
140,6 
16% 
84.7 
9% 
13 L 
6,0 
0,8 
14% 
0,4 
7% 
1 NL 
150,0 
41,2 
27% 
25,3 
17% 
5 A 
411,0 
130,0 
32% 
78,5 
19% 
7 FIN 
194,0 
49,1 
25% 
23,6 
12% 
2 s 
141,0 
64,9 
46% 
22,6 
16% 
5 UK 
820,5 
203,6 
25% 
140.9 
17% 
11 Yhteensä 
6.901,3 
2.152,6 
31 % 
1.487,6 
22 % 
83 
Vuoden 1996 päättyessä rahoituksen toteutumistaso oli yleisesti ottaen tyydyttävä ottaen huomioon, 
että useimmat ohjelmat oli hyväksytty joko vuonna 1995 tai vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen 
aikana. Kaikkien 83 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta maksusitoumuksilla oli kohdennettu 31 
prosenttia koko kaudelle varatusta tuesta. Joissakin jäsenvaltioissa alueelliset viranomaiset onnistuivat 
toteuttamaan ohjelmien mukaiset toimet verraten nopeasti ja näin ollen ne saattoivat hakea 
varainhoitovuoden 1997 maksusitoumusmäärärahoja jo vuonna 1996. Toisaalta on ilmeistä, että jotkut 
jäsenvaltiot ovat täytäntöönpanossaan myöhässä ja että niiden on ponnisteltava toden teolla 
pysyäkseen vauhdissa muiden mukana. Tämä on erityisen tärkeää ottaen huomioon, että komissio voi 
suorittaa maksut vasta, kun hankkeet on saatu kokonaan päätökseen, ja että vuoden 1996 päättyessä 
vain 22 prosenttia kaudelle 1994-1999 varatusta tuesta oli maksettu. Näin ollen on aiheellista 
huolehtia erityisesti mahdollisille tuensaajille suunnatun tiedotuksen ja mainonnan tehostamisesta. 
Joissakin jäsenvaltioissa komissio onkin kiinnittänyt yhteisymmärryksessä niiden viranomaisten 
kanssa, joita asia koskee, erityistä huomiota maksusitoumusten ja maksujen osalta vallitsevaan 
tilanteeseen todetessaan hankkeiden etenevän erityisen työläästi. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 55 
Taulukko 1-25: Tavoite 5b - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
1994 
0,0 
6,4 
126,0 
73,5 
262,7 
75,5 
0,8 
18,3 
0,0 
0,0 
0,0 
46,1 
609,4 1995 
9,2 
3,4 
135,8 
88,6 
110,5 
31,5 
0,0 
7,3 
78,3 
32,8 
0,0 
74,6 
571,9 1996 
6,9 
3,7 
187,7 
172,3 
335,9 
33,6 
0,0 
15,6 
51,6 
16,3 
64,9 
82,9 
971,4 1994-96 
16,0 
13,5 
449,5 
334,4 
709,1 
140,6 
0,8 
41,2 
130,0 
49,1 
64,9 
203,6 
2.152,6 Maksut 
1994 
0,0 
3,2 
63,0 
36,8 
131,4 
37,8 
0,2 
3,1 
0,0 
0,0 
0,0 
23,1 
298,4 1995 
4,6 
2,5 
71,2 
81,7 
76,6 
15,8 
0,2 
9,5 
39,2 
15,9 
0,0 
46,4 
363,4 1996 
3,5 
0,1 
212,6 
124,4 
300,2 
31,2 
0,0 
12,7 
39,3 
7,7 
22,6 
71,4 
825,7 1994-96 
8,1 
5,8 
346,8 
242,8 
508,1 
84,7 
0,4 
25,3 
78,5 
23,6 
22,6 
140,9 
1.487,6 
Kuvio 1-9: Tavoite 5b - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
M aks us itounuk.sc t 
I) DK I) 1 I' I I. NL A HN I. NI. A HN 
56 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
B. MUUT TUKITOIMENPITEET 
1. Yhteisöaloitteet 
1.1. Yleiskatsaus 
Varauksen jakaminen ja yhteisöaloitteiden uudet vaiheet 
Vuonna 1996 merkittäväksi tapahtumaksi muodostui komission 8.5.1996 tekemä päätös 
yhteisöaloitteiden varauksen jakamisesta. Kahtena edellisvuotena tehtyjen rahoitusta koskevien 
päätösten perusteella-^ tavanomaisen rahoituksen lisäksi käytettävissä oleva, jäsenvaltioiden kesken 
jaettava varaus oli suuruudeltaan 1,665 miljardia ecua (vuoden 1995 hintoina), josta 690 miljoonaa 
ecua oli varattu tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueille ja 975 miljoonaa ecua muille kuin näiden 
tavoitteiden mukaiseen tukeen oikeutetuille alueille. Yhteistyökumppaneita kuultuaan komissio 
hyväksyi varauksen jakamisen eri aloitteiden ja jäsenvaltioiden kesken siten, että jako tehtäisiin 
kaikkiin yhteistyön osapuolina oleviin toimielimiin luotuja suhteita kunnioittaen ja erityisesti 
Euroopan parlamentin kanssa käyttöön otettuja menettelysääntöjä noudattaen. Jakoon vaikuttivat 
ratkaisevasti seuraavat toimintalinjat: työttömyyden torjunta, naisten ja miesten yhtäläiset 
mahdollisuudet, ympäristö sekä rakennepolitiikan alueellisen ja aluesuunnittelullisen ulottuvuuden 
vahvistaminen. Varauksen jakaminen mahdollistaa teollisuuden rakenneuudistusta koskevien 
yhteisöaloitteiden (RECHAR, RESIDER, RETEX ja KONVER) samoin kuin LEADER-, PESCA-, 
URBAN-, ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteiden tehostamisen ja jatkamisen vuoteen 1999 asti. 
Samalla komissio hyväksyi kolmen viimeksi mainitun aloitteen suuntaviivoihin tehdyt muutokset sekä 
uusia, INTERREG II C -aloitetta koskevia suuntaviivoja. Muutokset ovat seuraavanlaisia: 
• URBAN-aloitteen suuntaviivoja muutettiin yhtäläisten mahdollisuuksien, pitkäaikaistyöttömyyden 
torjunnan sekä keskisuurten kaupunkien kaupunkiympäristön vaalimisen edistämiseksi; 
• EMPLOYMENT-ja ADAPT-aloitteita vahvistettiin ja niistä kumpaankin lisättiin uusi vaihe; nämä 
uudet vaiheet ovat EMPLOYMENT-Integra (sosiaalisen syrjäytymisen torjunta) ja ADAPT-BIS 
(BIS tulee sanoista Building the information society ja vaihe koostuu toimenpiteistä, joilla pyritään 
ennakoimaan tietoyhteiskunnan tuomia muutoksia); 
• INTERREG II C koostuu kolmesta toimintalinjasta: aluesuunnittelu, mukaan lukien yleinen, 
monikansallinen yhteistyö, monikansallinen yhteistyö tulvien ehkäisemisessä sekä kuivuuden 
torjunta. 
33 Katso vuosikertomus 1995. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 57 
Taulukko 1-26 : Yhteisöaloitteiden varauksen jakaminen ja määrärahat kaudella 1994-1999 
(vuoden 1996 hintoina - miljoonaa ecua) 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
AT 
P 
HN 
S 
UK 
Verkot 
YHTEENSÄ 
Tav. 1/6 osuus ADAPT 
Varaus 
6,80 
1,62 
23.24 
2,81 
31.52 
23,65 
6,21 
25,82 
10,94 
1,76 
3,42 
1,62 
24,36 
163,78 
513 1994-99 
38,63 
31,73 
256,70 
33,53 
293.16 
278,44 
27,84 
219,69 
0,31 
69,62 
13,59 
21.43 
23.56 
13,12 
316,81 
1.638,16 
525,33 EMPLOYMENT 
Varaus 
13,04 
2,87 
40,99 
4,97 
55,65 
41,71 
10,96 
45,57 
19,31 
3,09 
.4,35 
3,42 
2,86 
44,28 
293,08 
93,06 1994-99 
45.79 
14,10 
2(X),99 
70,69 
450.14 
191,20 
88,61 
401,39 
0,31 
62.58 
26,56 
45,47 
33,16 
23.96 
193,77 
1.848,72 
1.068.99 LEADER 
Varaus 
2,06 
1,80 
30,67 
15.01 
48,31 
38.29 
15,on 
41.IX) 
0,22 
3,03 
3,26 
11,92 
3,46 
1,98 
11,83 
228.50 
115,62 1994-99 
10,22 
9,96 
208,22 
163,98 
405.45 
229.11 
84,05 
328,76 
1,24 
11,60 
27,05 
130,29 
28,72 
16,47 
78.46 
34.69 
1.768,26 
1.086.11 PESCA 
Varaus 
0,45 
3,15 
3,34 
3,59 
5.29 
1,01 
2,87 
2,02 
3,16 
0,42 
0,49 
5,92 
31.71 
12,08 1994-99 
2,49 
19,88 
23,47 
30,99 
45,94 
33,76 
7,85 
37,26 
12,94 
29,28 
3,49 
4,06 
43,57 
5,10 
300,08 
153.92 SME 
Varaus 
2,25 
2,25 1994-99 
12,35 
2,55 
188,98 
83,88 
252,75 
58,88 
28,98 
191,63 
0,31 
10,41 
8,98 
124,80 
11,09 
17,21 
68,78 
25,51 
1.087,07 
845.61 REGIS 
Varaus 
-1994-99 
218.37 
267,35 
126,53 
612,24 
612.24 URBAN 
Varaus 
8,50 
17,03 
5,35 
27,16 
24.98 
4.86 
18,36 
13,11 
3,59 
5,16 
3,87 
1,54 
24,96 
158,49 
61,58 1994-99 
19,22 
1,53 
115,81 
51,48 
241.85 
81.10 
20,68 
136,02 
0,51 
22,60 
13,54 
49,75 
7,83 
4,97 
124,14 
891.02 
602,81 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
AT 
P 
FIN 
S 
UK 
Verkot 
YHTEENSÄ 
Tav. 1/6 osuus RECHAR 
Varaus 
1,01 
21,66 
1,51 
2,55 
0,19 
1,37 
18,22 
46,52 
15.48 1994-99 
16,96 
183.05 
3,04 
34,21 
36,25 
1,88 
1,85 
2,25 
182,28 
461.76 
158.60 KONVER 
Varaus 
2,96 
115,19 
9,77 
15,63 
18,47 
15,13 
6,05 
38,44 
221,64 
110,24 1994-99 
14,61 
2,39 
338,40 
22,74 
23,70 
87,(X) 
64,55 
0,36 
27,28 
13,99 
3,35 
140,89 
739,27 
2«1.97 RESIDER 
Varaus 
3,31 
15,54 
1,51 
4,73 
6,50 
1,01 
5,04 
2,02 
4,76 
44,42 
11,58 1994-99 
28,16 
209,36 
6,22 
73,64 
67,33 
92,11 
13,55 
23,69 
5,24 
9,05 
50,36 
578,70 
173.02 RETEX 
Varaus 
1,01 
6,48 
3,03 
29,64 
12,10 
6,69 
10,08 
3,96 
72,99 
39.19 1994-99 
5,48 
76,07 
78,82 
105,43 
37,33 
9,46 
75,05 
1,02 
2,59 
174,90 
40,79 
606.95 
430.68 PEACE 
Varaus 
-1994-99 
60,44 
241,74 
302,18 
302,18 INTERREG 
Varaus 
16,09 
4,03 
44,61 
25,21 
117,09 
18,78 
3,03 
33,58 
115,97 
6,31 
8,32 
4,31 
7,27 
12,05 
416,66 
195,51 1994-99 
99,76 
22,10 
455,02 
632,35 
693,31 
269,80 
165,78 
388,07 
3,67 
189,44 
49,83 
354,95 
48,91 
47,52 
123,68 
3.544,19 
2.630,66 YHTEENSÄ 
Varaus 
55,22 
13,-47 
317,67 
72.52 
312,96 
187,72 
41,75 
199,06 
1.23 
184,55 
18.00 
52,43 
18,91 
15,76 
188,80 
1.680,05 
705,72 1994-99 
293,68 
104,23 
2.256,07 
1.177,72 
2.837,95 
1.637,54 
493,69 
1.936,41 
20,25 
431,17 
149,21 
1.082,67 
156,75 
130,67 
1.605,28 
65,31 
14.378,59 
8.872,11 
Koska varauksen jakaminen teki mahdolliseksi uusien toimien toteuttamisen, jäsenvaltioita pyydettiin 
tekemään komissiolle ehdotuksia lisärahoituksen sisällyttämiseksi ohjelmiin siten, että se kattaisi 
koko ohjelmakauden aina vuoteen 1999 asti, mukauttamalla nykyisten yhteisöaloiteohjelmien 
rahoitusta koskevia taulukoita. URBAN-, ADAPT ja EMPLOYMENT-aloitteiden suuntaviivojen 
muutosten ja INTERREG II -aloitteen uuden C-vaiheen osalta jäsenvaltioilta pyydettiin komissiolle 
osoitettuja ehdotuksia uusista ohjelmista tai nykyisiin ohjelmiin tehtävistä lisäyksistä. Määräaikaa 
ehdotusten tekemiseen oli ADAPT-ja EMPLOYMENT-aloitteiden osalta neljä kuukautta ja URBAN-
ja INTERREG II C -aloitteiden osalta kuusi kuukautta siitä, kun muutetut suuntaviivat oli julkaistu 
virallisessa lehdessä^4. Vuoden viimeiset kuukaudet käytettiin näitä muutoksia koskeviin 
neuvotteluihin, joiden pohjalta komission oli määrä tehdä päätökset alkuvuodesta 1997. 
Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Niistä 430 toimenpideohjelmasta, jotka oli jo ennen varauksen jakamista suunniteltu toteutettaviksi 
kaudella 1994-1999, vuonna 1996 hyväksyttiin 123 ohjelmaa. Näitä 123 yhteisöaloiteohjelmaa 
koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on yhteensä 2,380 miljardia ecua eli 17 prosenttia 
yhteisöaloitteiden kokonaisrahoituksesta kaudella 1994-1999 (varaus ja PEACE-aloitteeseen 
tarkoitetut määrärahat mukaan lukien). Yhteisöaloiteohjelmat on nyt kokonaisuudessaan hyväksytty 
seuraavien yhteisöaloitteiden osalta: RECHAR H, RETEX H, URBAN, PESCA, ADAPT, 
EMPLOYMENT ja REGIS II. Vuonna 1997 hyväksyttäviksi jäi enää kahdeksan 
yhteisöaloiteohjelmaa, joista kolme koski INTERREG II -aloitteen "A"-vaihetta, kaksi KONVER-
aloitetta, yksi RESIDER II -aloitetta, yksi SME-aloitetta ja neljä LEADER-aloitetta. 
34 EYVL N:o C 200, 10.7.1996. 
58 Rakenneralmstot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 1-27: Vuonna 1996 ja kaudella 1994-1996 hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
AT 
P 
FI 
SE 
UK 
Suunnitellut 
INTERREG 
Suunnitellut 
PEACE 
YHTEENSÄ 
Suunnitellut ADAPT 
•»ft 1 94-% 
0 2 
0 1 
0 1 
0 I 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 17 
17 EMPLOY. 
9ft 1 94-% 
0 2 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 17 
17 LEADER 
9ft | S4-96 
0 0 
1 1 
2 15 
0 I 
0 17 
9 20 
0 1 
10 22 
0 1 
0 4 
8 9 
0 1 
2 2 
2 2 
0 5 
34 102 (J) 
110 (4) PESCA 
9ft | 94% 
0 1 
0 I 
0 1 
0 I 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
1 1 
1 1 
0 1 
2 13 
13 SME 
«ft | 94% 
1 2 
I 1 
6 15 
0 1 
1 1 
o ;i 
0 1 
1 l 
i I 
0 1 
1 1 
0 1 
1 1 
1 1 
0 4 
14 35 
36 REGIS 
9ft | 94-% 
0 1 
3 4 
0 1 3 6 
6 RECHAR 
% | 94-% 
0 2 
1 7 
0 1 
1 1 
1 7 
0 2 
1 1 
0 1 
0 8 
4 30 
30 KONVER 
% | 94-% 
0 3 
0 1 
3 16 
0 1 
0 0 
0 17 
1 1 
0 0 
1 1 
0 1 
1 1 
0 1 
6 43 
45 RESIDER 
% | 94-% 
0 2 
1 9 
0 1 
1 1 
2 7 
1 1 
0 0 
0 1 
1 1 
0 1 
1 3 
7 27 
28 RETEX» 
% | 94-% 
1 2 
1 8 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 1 
1 1 
0 1 
0 2 
3 21 
21 URBAN YHTEENSÄ 
% | 94-% 
1 3 
0 I 
2 10 
0 1 
0 1 
X 8 
1 I 
1 1 
0 ! 
0 2 
1(2) 2(2) 
0 1 
1 1 
1 1 
9 10 
25 44 
44 % | 94-% 
3 19 
2 7 
16 83 
0 10 
3 26 
23 70 
1 7 
14 33 
1 5 
1 13 
13 17 
0 11 
5 7 
6 8 
10 38 
98 354 
367 
25 59 
62 
0 1 
123 414 
430 
(1) Mukaan lukien vuonna 1993 hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat, joita on muuteltu vuodesta 1994 
(2) Mukaan lukien yhteisöaloiteohjelma, joka hyväksyttiin varauksessa 
(3) Mukaan lukien 98 yhteisön aloilcohjclmaa, vuonna 1996 hyväksytyt 3 kansallista verkostoa ja yhteisiin verkosto 
(4) Mukaan lukien kansalliset verkostot 
Aloitteiden on oltava luonteeltaan esitteleviä ja tavoitteena on, että ne johtavat sellaiseen kokemusten 
vaihtoon, jossa yhteisöaloiteohjelmiin sisältyvät uutta luovat toimet ja hyvät käytännöt tulevat 
hyödynnetyiksi ja samoja teemoja voidaan ehkä myöhemmin sisällyttää johonkin yhteisön 
tukikehykseen tai yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Nyt, kun komissio on hyväksynyt miltei kaikki 
yhteisöaloiteohjelmat, niiden toteuttaminen ei enää saa rajoittua vain joidenkin jäsenvaltioiden tai 
alueiden yksittäisiin hankkeisiin. Niistä on tultava osa laajempaa, niiden toteuttamisalueen tai -maan 
rajat ylittävää liikettä, jonka vaikutukset on voitava tuntea erityisesti muita heikommin kehittyneillä 
alueilla, joilla kokemusten siirtoa tarvitaan eniten. Tähän tähdäten komissio on päättänyt toteuttaa 
joitakin monikansallisia toimia. Niinpä se on päättänyt käynnistää useita kokemusten vaihtoa ja 
hyvien käytäntöjen leviämistä edistäviä toimia neljän teollisuuden rakenneuudistusta koskevan 
aloitteen (RESIDER n, RECHAR II, RETEX Ilja KONVER) yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden 
ja niistä saatujen tulosten hyödyntämiseksi. Tavoite on vastaava kuin vuonna 1994 komission 
päättäessä SME-aloitteen määrärahojen alustavasta jakautumisesta tekemänsä päätöksen yhteydessä 
varata 25 miljoonan ecun suuruisen summan monikansallisiin toimiin. Tämän summan turvin voitiin 
vuoden 1996 lopulla käynnistää seuraavat kolme tointa: ehdotuspyyntö tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6^ 
kohdealueilla toimivien matkailualan pk-yritysten välisen, Euroopan laajuisen internet-verkon 
luomiseksi; rahoitustuki ostomessujen (IBEX) järjestämiseksi pk-yrityksille tavoitteiden 1, 2, 5b ja 
636 kohdealueilla; sekä pk-yritysten rohkaiseminen etenkin niille itselleen kertyneen 
erityiskokemuksen vaihtoon tietoisuutta lisäävien toimien sekä tiedotuksen ja viestinnän avulla 
"hyvien käytäntöjen" hahmottamiseksi. 
LEADER-aloitteessa monikansallinen yhteistyö, kokemusten vaihto ja osaamisen siirto muodostavat 
erään tämän aloitteen uusista alueista. Tällä alueella tehokkaan toiminnan mahdollistaa nyt käytössä 
oleva verkko (maaseudun uudistamisen ja kehityksen Euroopan seurantakeskus), jonka eräänä 
tehtävänä on teknisen avun antaminen monikansalliseen yhteistyöhön. LEADER-aloitteen 
määrärahoista ohjeellinen 2,5 prosentin osuus on tarkoitettu yhteisön verkon ja kansallisten verkkojen 
toiminnan rahoittamiseen. Vuonna 1996 elin (AEIDL), jonka komissio on valinnut vastaamaan 
LEADER-aloitteen Euroopan seurantakeskuksen hallintoon liittyvistä tehtävistä ja ohjaamaan sen 
toimintaa, jatkoi työtään, jonka tuloksena ilmestyi julkaisuja, järjestettiin seminaareja, vaihdettiin 
kokemuksia ja luotiin monikielinen internet-tietojärjestelmä. Myös PESCA-aloitteen yhteydessä 
käynnistettiin vuonna 1996 monikansallisia toimia tarjous- ja ehdotuspyyntöjen avulla. 
35 Katso jäljempänä 1.2. Aloitteet ja niiden täytäntöönpano - SME. 
36 Katso II.D.6. Rakennerahastot ja pk-yritykset. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 59 
Tarjouspyyntöjä esitettiin kolme, ja ne koskivat tiedotuslehden levittämistä, alueiden välisten 
tapaamisten ja teemakokousten järjestämistä sekä kahden vuosina 1997 ja 1999 pidettävän alan 
yritysten yhteistyötapaamisen järjestämistä. Ehdotuspyynnön tarkoituksena oli osarahoittaa 
monikansallisia yhteistyö- ja verkostoitumishankkeita muun muassa ammatillisen koulutuksen, 
ammatillisen uudelleenkoulutuksen, talouselämän monipuolistamisen ja paikallisen kehittämisen 
aloilla. Tämän ehdotuspyynnön tuloksena seitsemän hanketta sai yhteisön tukea. ADAPT- ja 
EMPLOYMENT-aloitteisiin liittyvää monikansallista teknisen avun ohjelmaa, joka käynnistettiin 
vuonna 1995 komission ja jäsenvaltioiden tukemiseksi näiden kahden aloitteen täytäntöönpanossa, 
jatkettiin vuonna 1996. Jäsenvaltioiden sekä Euroopan tason tukirakenteet (Europs) koordinoivat 
hankkeisiin liittyvää monikansallista yhteistyötä kaikkialla unionissa, antoivat tukea hankkeiden 
toteuttamisessa sekä pyrkivät kokoamaan yhteen toiminnasta alustavasti saatavissa olevaa jäsenneltyä 
tietoa. 
Yhteisöaloitteet ja teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen: 
Merkittävällä sijalla yhteisöaloitteissa on niiden päätavoitteiden saavuttamista edistävä 
teknologinen kehittäminen. Tältä osin edustavimpiin yhteisöaloitteisiin kuuluu SME-aloite, jonka 
toimenpiteisiin yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi sisältyy uuden 
tieto- ja tietoliikenneteknologian kehittämistä sekä TTK-verkkojen ja innovaation edistämistä. 
INTERREG-ohjelmilla pyritään vähentämään rajaseudulla sijainnista aiheutuvia haittoja 
ulottamalla raja-alueiden yhteistyö tutkimuksen ja uuden teknologian aloille. Teknologisella 
kehittämisellä on myös huomattava sija elinkeinotoiminnan monipuolistamiseen ja alueellisen 
kapasiteetin lujittamiseen liittyvissä tehtävissä, joihin teollisuuden rakenneuudistusta koskevat 
aloitteet keskittyvät. Mitä taas inhimillisiin voimavaroihin tulee, uusi teknologia on eräs niistä 
aloista, joilla ADAPT-aloitteen mukainen koulutuslaitosten sekä julkisen ja yksityisen sektorin 
välinen yhteistyö on kehittynyt läheisimmäksi. EMPLOYMENT-aloitteessa uusi teknologia 
helpottaa vuorostaan luotettavien tietokantojen kehittämistä ja työttömien, vammaisten ja muiden 
tavanomaista heikommassa asemassa olevien ryhmien sijoittautumista työmarkkinoille. LEADER-
aloitteen ohjelmissa puolestaan korostuu telematiikan merkitys maaseudun kehittämisessä 
erityisesti paikallisten tuotantoyksiköiden tukena. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997/99 
Kaikki yhteistyöhön osallistuvat toimielimet ovat voineet todeta eräiden ohjelmien hyväksymisessä 
tapahtuneet viivästykset. Näiden viiveiden syyt liittyvät yhteisöaloitteiden luonteeseen sinänsä. 
Yhteisön tukikehyksiin ja yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin verrattuna yhteisöaloitteilla on eräitä 
erityispiirteitä, jotka tekevät niistä aivan omaa laatuaan olevia unionin rakennepolitiikan välineitä: 
niiden alhaalta ylöspäin (bottom-up) etenevä toteuttamistapa, laajapohjaisesta yhteistyöstä johtuva 
näkyvyys kentällä, niistä joillekin ominainen uudistava luonne ja niille kaiken kaikkiaan leimallinen 
monikansallinen, rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö. Nämä erityispiirteet eivät aina helpota 
ohjelmien laadintaa. Esimerkiksi vaatimus laajennetusta yhteistyöstä on tärkeä ja monimutkainen 
haaste. Joillekin tiettyyn ohjelmaan osallistuville talouselämän toimijoille tai työmarkkinaosapuolille 
kysymys saattaa olla ensimmäisestä tutustumisesta tähän työmenetelmään. Tämä monien osapuolten 
välinen yhteistyö edellyttää toimimista samanaikaisesti monella tasolla, jolloin toimintaa on joskus 
vaikea hallita. Jotta yhteisöaloitteilla olisi niille kuuluva monikansallinen, rajat ylittävä tai alueiden 
välinen ulottuvuus, etusija on lisäksi annettava hankkeiden väliselle monikansalliselle yhteistyölle. 
Tämän tason yhteistyö on uusija monimutkainen prosessi. Uutta luovat toimet ja toimenpiteet, joiden 
valinnassa on niin alueellisella kuin kansallisellakin tasolla noudatettava ankaria arviointiperusteita, 
vaativat usein jäsenvaltioilta pitkällisiä tutkimuksia ja harkitsemisaikoja. 
Komission pyrkimyksenä on kuitenkin hyväksyä laadukkaita ohjelmia, jotka täyttävät nämä 
vaatimukset. Yleisesti voidaan todeta, että teollisuuden rakenneuudistusta koskevissa aloitteissa kyse 
on useirnmiten ollut jo hankitun kokemuksen vahvistamisesta. Muiden, uusiin aiheisiin paneutuvien 
aloitteiden osalta jäsenvaltioiden kanssa on ollut tarpeen käydä lisäneuvotteluja ohjelmien sisällöstä. 
Esimerkkinä voidaan mainita vaikkapa SME-aloite, jonka ohjelmiin on jouduttu tekemään lukuisia 
60 Rakennerahastot 1996 - Kaiideksas vuosikertomus 
mukautuksia, jotka ovat koskeneet eritoten pk-yritysten toiminnan innovatiivisia piirteitä ja 
kansainvälistymistä. 
Taulukko 1-28: Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997/99 (miljoonaa ecua) 
I ADAPT lKMPLOYj LEADER | PESCA | SMF. | REGIS |RF.CHAR|K0NVER|RESIDER|RETEX"| URBAN |INTEKRECH Yhteensä 
Määrärahat 1994-1999"" 
Hyväksyiiy tuki 
*:iahwäksvtty 
Maksusitoumukset 1994-1996 
*:ia lucsia 
Maksut 1994-1996 
*:ia luexta 1.638,2 
1.444,9 
88* 
530,1 
37* 
239.6 
17% 1.848,7 
1.524,2 
82* 
572.0 
38* 
324.6 
21 % 1.768,3 • 
1.511.9 
86'* 
720,4 
48* 
266.3 
18* 300.1 • 
265.0 
88* 
1K7.7 
71 * 
37.8 
14* 1.087,1 • 
1.004,3 
92* 
385,4 
38* 
156,4 
16* 612.2 
607,0 
99* 
216.8 
36* 
I57.h 
26 * 461.8 
411.2 
89* 
292.5 
71 * 
137,2 
33* 739,3 
503.0 
68* 
371.2 
74* 
182.4 
36 * 578,7 
518,9 
90* 
311,5 
60* 
157.9 
30 * 606.9 
526,5 
87* 
319,6 
61 * 
143.3 
27* 891,0 
681.9 
77* 
372.4 
55* 
166.2 
24* 3.846.4 
3.170.5 
82* 
1432,9 
45* 
706,6 
22* 14.378,6 
12.169.2 
R5% 
5.712,4 
47* 
2.676.0 
22* 
' Mukaan lukien verkot 
'• Mukaan lukien ainoastaan kauden 1994-1997 määrärahat 
' * * Mukaan lukien Peace 
'*** VuiKlcn 1996 himana ja varaus nukaan lukien 
Taulukko 1-29: Yhteisöaloitteet - Rahoituksen toteutuminen vuosina 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
ADAPT 
EMPLOYMENT 
LEADER 
PESCA 
SME 
REGIS 
RECHAR 
KONVER 
RESIDER 
RETEX* 
URBAN 
INTERREG** 
Yhteensä Maksusitoumukset 
1994 
0,0 
201,2 
0,3 
23,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,3 
79,7 
0,0 
0,0 
309,2 1995 
307,7 
107,7 
468,5 
29,4 
203,5 
58,8 
172,5 
238,2 
172,8 
164,8 
157,4 
585,3 
2.666,7 1996 
222,4 
263,1 
251,7 
134,6 
181,9 
158,0 
119,9 
133,0 
134,4 
154,4 
215,0 
847,6 
2.816,0 1994-96 
530,1 
572,0 
720,4 
187,7 
385,4 
216,8 
292,5 
371,2 
311,5 
399,0 
372,4 
1.432,9 
5.791,8 Maksut 
1994 
0,0 
100,6 
0,0 
11,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
68,7 
0,0 
0,0 
182,5 1995 
152,6 
53,6 
132,7 
5,3 
67,7 
22,0 
75,6 
87,3 
77,0 
75,4 
58,1 
241,4 
1.048,9 1996 
87,0 
170,3 
133,6 
20,6 
88,7 
135,6 
61,6 
95,1 
79,6 
67,8 
108,1 
465,2 
1.513,2 1994-96 
239,6 
324,6 
266,3 
37,8 
156,4 
157,6 
137,2 
182,4 
157,9 
211,9 
166,2 
706,6 
2.744,6 
* Mukaan lukien 1993 
** Mukaan lukien PEACE 
Kuvio 1-10: Yhteisöaloitteet - Rahoituksen toteutuminen vuosivertailuna kaudella 1994-1996 
Maksusitoumukset 
: H- M.I „ 
\v\ m r ë 
5 I, i 2! m nu • IV95 
0199* 
Rahoituksen toteutumista tarkasteltaessa havaita-an, että vuonna 1994 alkaneen kauden 
maksusitoumusten toteuttamistaso on kaikkien yhteisöaloitteiden osalta arviolta 47 prosenttia. 
Valtaosasta alle 40 miljoonan ecun yhteisöaloiteohjelmia on tehty vain yksi maksusitoumus ohjelmia 
hyväksyttäessä. Maksusitoumusten määrä on kasvanut vuosittain samaa vauhtia 
yhteisöaloiteohjelmien hyväksymisen kanssa. Maksusitoumusten osuus on suurin teollisuuden 
rakenneuudistusta koskevien neljän aloitteen sekä PESCA-aloitteen osalta, mikä selittyy sillä, että 
valtaosa näitä aloitteita koskevista yhteisöaloiteohjelmista on alle 40 miljoonan ecun suuruisia ja 
alueellisesti hallinnoitavia. Koska suurin osa yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin vasta loppuvuodesta 
1995 tai vuoden 1996 puolella, ne ovat vielä käynnistymisvaiheessaan. Tästä myös johtuu, että 
maksujen toteuttamistaso (kaikkien yhteisöaloitteiden osalta arviolta 22% rakennerahastojen tuesta) 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 61 
on ainakin osassa niistä vielä heikko. Täysitehoiseen toteuttamis- ja seurantavaiheeseen 
yhteisöaloiteohjelmissa arvioidaan päästävän vuonna 1997. 
1.2. Aloitteet ja niiden täytäntöönpano 
ADAPT (1994-1999) 
ADAPT (1,638 miljardia ecua^') on yhteisöaloite, jonka tavoitteena on helpottaa työntekijöiden 
sopeutumista teollisuudessa tapahtuviin muutoksiin, auttaa yrityksiä lisäämään tuottavuuttaan ja 
edistää uusien elinkeinojen kehittymistä ammatillisen koulutustoiminnan, neuvonnan ja ohjauksen 
avulla, ennakoimalla ja edistämällä uusia työllistymismahdollisuuksia, mukauttamalla rakenteita ja 
tukijärjestelmiä sekä tiedotuksen keinoin, tietoa levittämällä ja tietoisuutta lisäämällä. 
Pääasiallisena kohderyhmänä ovat työntekijät, jotka ovat alttiina teollisuuden rakennemuutoksen 
vaikutuksille. 
ADAPT ja teknologian muutosten ennakointi: 
AD APT-aloitteen alkuperäisten suuntaviivojen mukaan aloitteen tarkoituksena oli rohkaista 
yrityksiä ja tutkimuslaitoksia yhteistyöhön ja keskinäiseen tietojen ja kokemusten vaihtoon 
teknologian siirron sekä uusien tuotantojärjestelmien ja. -menetelmien käyttöönottoa ja tieto- ja 
tietoliikennejärjestelmien käyttöä koskevan tutkimuksen edistämiseksi. Useat jäsenvaltiot ovat 
sisällyttäneet hyväksymiinsä ohjelmiin myös televiestinnän alaa ja tietoyhteiskuntaa koskevia 
toimenpiteitä; näin on tehty Italiassa, Kreikassa, Portugalissa, Ranskassa, Irlannissa, Suomessa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näistä maista Ranskan yhteisöaloiteohjelmassa neljä prosenttia 
määrärahoista on varattu uuteen teknologiaan perehdyttäviin ammatillisiin koulutustoimiin sekä 
joustavien ja etäoppimiseen perustuvien opetusmenetelmien käyttöön, kun sitä vastoin Portugalin 
ohjelmassa 10 prosenttia määrärahoista on varattu telematiikan sovelluksiin ja 20 prosenttia TTK-
toimintaan, uuden teknologian käyttöönottoon ja tietoverkkojen luomista edistäviin toimiin. 
Vuonna 1996 AD APT-aloitetta täydennettiin uudella vaiheella, jonka nimenä on ADAPT-BIS 
(Building the Information Society) ja jonka tarkoituksena on varmistaa, että ohjelmissa otetaan 
riittävällä tavalla huomioon tietoyhteiskunnan kehittyminen samoin kuin sen vaikutukset 
työtapoihin ja eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn. ADAPT-BIS.n avulla pyritään edistämään 
muun muassa: 
• hyvien käytäntöjen tunnistamista ja leviämistä uutta tieto- ja tietoliikennetekniikkaa 
käytettäessä; hyvät käytännöt ovat paikallisiin olosuhteisiin, tarpeisiin ja kehitystasoon sopivia 
ja niihin mukautettuja; 
• laajaa kokeilutoimintaa ja sen tulosten mahdollisimman laajaa levittämistä Euroopassa, 
mukaan lukien yhteisön TTK-ohjelmista ja ammatillisista koulutusohjelmista jo saadut tulokset. 
Vuonna 1996 ADAPT-aloitteelle oli leimallista niiden hankkeiden toteutuksen jatkuva tehostuminen, 
jotka oli valittu vuonna 1995, kun hankkeista ensi kertaa pyydettiin ehdotuksia. Useimmat näistä 
arviolta 1 400 hankkeesta olivat nyt ensimmäistä vuottaan täydessä käynnissä, jotkut tosin vasta 
käynnistymässä. Vuonna 1996 esitettiin tarjouspyyntöjä myös jäsenvaltioissa suoritettavista 
arvioinneista. Ensimmäinen täydellinen sarja väliarviointikertomuksia oli määrä toimittaa 
seurantakomiteoille viimeistään maaliskuun 1997 lopussa. Näiden nyt käynnissä olevien 
ensimmäisten hankkeiden pohjalta on jo hahmottunut sekä yhteisiä huolenaiheita että eri 
jäsenvaltioissa ja alueilla yhteisiksi koettuja etuja. Nämä liittyvät valtaosaltaan johonkin aloitteen 
kuudesta pääteemasta: pk-yritysten kehittäminen ja tukeminen, työn organisaatiossa tapahtuvien 
muutosten luonne ja vaikutus, työmarkkinoiden kehityksen ennakointi, ammatilliset valmiudet, 
paikallisten työmarkkinarakenteiden tehokkuus, työpaikkojen luominen ja tietoyhteiskunnan 
vaikutukset. Hankkeita ovat tukemassa ja järjestämässä kaikki työmarkkinaosapuolet ja -elimet: 
yritykset (erityisesti pk-yritykset), yritysten yhteenliittymät, eri alojen järjestöt, kauppakamarit, käsi-
ja pienteollisuuden samoin kuin maatalouden harjoittajien yhdyselimet, ammattiyhdistykset ja muut 
37 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
62 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
työntekijäjärjestöt, ammatillisesta koulutuksesta vastaavat elimet ja julkiset ja yksityiset korkeakoulut, 
paikalliset ja alueelliset viranomaiset, paikalliset kehittämistoimistot ja kansalaisjärjestöt. 
Rahoituksen toteutumista tarkasteltaessa havaitaan, että toiminnan yleinen vauhdittuminen näkyy 
myös komission vuonna 1996 tekemissä maksusitoumuksissa ja suorittamissa maksuissa. 
Maksusitoumusten kokonaismäärä kasvoi 307,7 miljoonasta ecusta 530,1 miljoonaan ecuun ja 
maksujen määrä 152,6 miljoonasta ecusta 239,6 miljoonaan ecuun. 
Taulukko 1-30: ADAPT- Vuosi 1996ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (2) 
Tanska ( 1 ) 
Saksa (1) 
Kreikka (1) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (1) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhd. kuningask. (2) 
Yhteensä (17) Tuki* 
(1) 
31,2 
29,5 
228,8 
30,1 
256,4 
249,7 
21,2 
190,0 
0,3 
57,6 
11,6 
21,0 
19,7 
11,3 
286,6 
1.444,9 Maksusitoum. 
1996 
25,5 
24,2 
33,8 
20,3 
33,7 
0,0 
3,5 
45,6 
0,2 
0,0 
0,0 
17,0 
0,0 
0,0 
18,7 
222,4 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
31,2 
29,5 
76,7 
27,4 
81,8 
46,9 
7,4 
81,7 
0,3 
11,5 
11,6 
21,0 
19,7 
11,3 
72,2 
530,1 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
34% 
91 % 
32% 
19% 
35% 
43% 
100% 
20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
25% 
37% Maksut 
1996 
6,5 
6,2 
17,3 
4,8 
18,7 
0,0 
4,0 
23,1 
0,1 
0,0 
0,0 
4,3 
1,2 
0,0 
0,8 
87,0 Maksut 
1994-1996 
(3) 
9,4 
8,9 
38,8 
8,4 
42,7 
23,5 
6,0 
41,1 
0,1 
5,8 
5,8 
6,3 
9,9 
5,6 
27,5 
239,6 % 
(3)/(l) 
30% 
30% 
17% 
28% 
17% 
9% 
28% 
22% 
30% 
10% 
50% 
30% 
50% 
50% 
10% 
17% 
* Varauksen ulkopuolella 
EMPLOYMENT ja inhimilliset voimavarat (1994-1999) 
EMPLOYMENT ja inhimilliset voimavarat (1,849 miljardia ecua^S) 0n aloite, jossa pyritään 
yhdennetyn lähestymistavan avulla tukemaan työllisyyden elpymistä ja edistämään 
yhteisvastuullisuutta sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Aloite koostuu nyt neljästä 
vaiheesta, joilla kullakin on oma talousarvionsa: 
• NOW (496 miljoonaa ecua) -vaiheella tuetaan uudistavien lähestymistapojen omaksumista 
naisten ammatilliseen koulutukseen; 
• HORIZON (513 miljoonaa ecua) -vaiheella edistetään vammaisten työelämään sijoittautumista; 
• YOUTHSTART (441 miljoonaa ecua) -vaiheella edistetään ammatillista pätevyyttä vailla 
olevien nuorten työelämään sijoittautumista; 
• INTEGRA (385 miljoonaa ecua) on uusi vaihe, josta päätettiin vuonna 1996 ja jolla pyritään 
helpottamaan haavoittuvien eli työmarkkinoilta syrjäytyneiden tai syrjäytymisvaarassa olevien 
ryhmien työmarkkinoille pääsyä. Tämä vaihe kattaa nyt myös HORIZON-vaiheen vähäosaisia 
koskevat toimet. 
EMPLOYMENT ja uuteen tekniikkaan sopeutuminen: 
Uuteen tieto- ja tietoliikenneteknologiaan liittyviä toimenpiteitä voidaan rahoittaa kaikissa 
EMPLOY MENT-aloitteen vaiheissa (NOW: TTK-toiminnan ja teknologisen innovaation 
edellyttämiä uusia ammatillisia valmiuksia antava koulutus; HORIZON: työympäristön 
mukauttaminen kehittämällä ja soveltamalla uutta teknologiaa, teleavusteista etätyötä sekä 
joustavia koulutus- ja oppimismenetelmiä kuten etäopetuksena annettavaa ammatillista koulutusta 
ja tietokoneavusteista opetusta; YOUTHSTART: nuorten työmarkkinoille sijoittautumisen 
tukeminen etäopetuksena annettavan ammatillisen koulutuksen avulla). Pyrittäessä parantamaan 
EMPLOY MENT-aloitte en eri kohderyhmien työllistymismahdollisuuksia uusi teknologia on 
38 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 63 
merkittävä väline. Ensiksikin se tarjoaa kiintoisia mahdollisuuksia uudistaa koulutuksessa 
käytettyjä menetelmiä, olipa kyse sitten etäopetuksesta tai oppimisesta, jossa käytetään apuna 
nykyaikaisen tietoteknologian keinoja. Toisaalta uuden teknologian käyttöönotto muuttaa työtapoja 
ja on osaltaan luomassa kokonaan uusia ammatteja ja työtehtäviä. 
Näiden vaikutusten huomioon ottamiseksi ja uusiin ammatteihin pääsyn mahdollistamiseksi entistä 
laajemmalle osalle työvoimaan kuuluvaa väestöä on tärkeää mukauttaa sekä ammatillisen 
koulutuksen sisältöjä että koulutuksessa käytettyjä menetelmiä. Esimerkiksi Youthstart-vaiheen 
hankkeista arviolta seitsemän prosenttia muodostuu toimista, jotka jollain tapaa liittyvät uuden 
tietoteknologian mukanaan tuomiin uusiin työtehtäviin, ja Horizon-v aiheen hankkeista 
viidenneksessä kartoitetaan uuden teknologian mahdollisuuksia auttaa vammaisia työelämään 
sijoittautumisessa. 
ADAPT-aloitteen tavoin myös EMPLOYMENT-aloitteelle oli vuonna 1996 leimallista vuonna 1995 
esitetyn ensimmäisen ehdotuspyynnön tuloksena valittujen hankkeiden tehostunut toteutus. 
Valtaosassa näistä arviolta 2 400 hankkeesta kyse oli ensimmäisestä täysitehoisen toiminnan 
vuodesta, joskus vasta toiminnan käynnistämisestä. Ammatilliseen koulutukseen keskittyvät toimet, 
jotka ovat perinteisesti olleet tämän tyyppisissä ohjelmissa tärkeitä, ovat nyt yhä yleisemmin 
jäsentyneet laajemmiksi toimenpidekokonaisuuksiksi, joissa olennaista on paikallisten toimijoiden 
yhteistyö ja pyrkimys tarjota kohderyhmille kokonaisvaltaisia ratkaisuja työmarkkinoille 
sijoittautumiseen tai koulutusjärjestelmiin pääsyyn. Merkittävää on myös pyrkimys uusien 
työpaikkojen luomiseen tai yritysten perustamisen tukemiseen (erityisesti NOW-vaihe) etenkin 
työllistämismahdollisuuksien kannalta lupaavina pidetyillä aloilla. Yleisesti voidaan todeta, että 
vaikka ammatilliset koulutuslaitokset ovat yhä tärkeitä toimijoita, myös paikallisten tai alueellisten 
viranomaisten panos on merkittävä etenkin eteläisessä Euroopassa, ja merkittävää on myös lukuisien 
kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten osallistuminen. Sitä vastoin työmarkkinaosapuolet eivät näytä 
olevan riittävästi mukana hankkeiden toteutuksessa. Komissio toivoo niiden osallistuvan 
aktiivisemmin aloitteen toiseen vaiheeseen, jotta hankkeiden yhteys taloudellisten toimijoiden 
huolenaiheisiin tulisi entistä näkyvämmin esille. 
Tehostuneen toiminnan vaikutus näkyy merkittävällä tavalla vuonna 1996 toteutuneessa 
rahoituksessa. Maksusitoumuksissa kasvua on 236 miljoonasta ecusta 572 miljoonaan ecuun ja 
maksuissa 117,8 miljoonasta ecusta 324,6 miljoonaan ecuun. 
Taulukko 1-31: EMPLOYMENT - Vuosil996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(nombre de PIC) 
Belgia (2) 
Tanska (1) 
Saksa (I) 
Kreikka (1) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (1) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhd. kuningask.(2) 
Yhteensä (17) 
* Varauksen 
ulkopuolella Tuki" 
(1) Maksusitoum. 
1996 
32,1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146,5 
76,1 
348,7 
0,3 
42,4 
23,0 
40,3 
29,2 
20,7 
146,5 
1.524,2 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
10,4 
9,0 
26,8 
4,6 
56,0 
27,3 
21,7 
82,7 
0,0 
2,2 
0,0 
3,9 
0,0 
0,0 
18,4 
263,1 32,1 
10,6 
50,0 
12,6 
114,7 
49,6 
29,3 
134,2 
0,3 
6,5 
23,0 
9,6 
29,2 
20,7 
49,8 (2)/(l) 
572,0] 100% 
100% 
32% 
20 % 
30% 
34% 
39% 
38% 
100 % 
15% 
100% 
24% 
100% 
100% 
34%! Maksut 
1996 
38% 5,2 
2,4 
29,5 
2,3 
35,3 
15,6 
13,3 
41,9 
0,0 
1,1 
0,0 
2,1 
0,0 
0,0 
21,61 Maksut 
1994-1996 
_Œ 
170,3 16,1 
3,2 
41,0 
6,4 
64,6 
26,7 
17,0 
67,6 
0,2 
3,2 
11,5 
5,0 
14,6 
10,3 
37,3 
324,61 (3)/(l) 
50% 
30% 
26% 
10% 
17% 
18% 
22% 
19% 
50% 
8% 
50% 
12% 
50% 
50% 
25% 
21 % 
64 , Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
LEADER II (1994-1999) 
LEADER (1,768 miljardia ecua39) on yhteisöaloite, jolla tuetaan maaseudun kehittämiseen 
tähtääviä, paikallisten yhteistyökumppanien suunnittelemia ja hallinnoimia hankkeita ja jossa 
korostuvat uutta luovat ja luonteeltaan esittelevät, soveltamiskelpoiset toimet. Hankkeiden on 
perustuttava johdonmukaisiin, alueiden omiin olosuhteisiin mukautettuihin 
kehittämissuunnitelmiin. LEADER II -aloitteessa rahoitustukea voidaan antaa ainoastaan 
paikalliseen toimintaan suuntautuville ryhmille (julkiset ja yksityiset yhteistyökumppanit, jotka 
yhdessä laativat kehittämissuunnitelman) tai muille kollektiivisille toimijoille (yhteisöt, konsulaatit, 
osuuskunnat, jne.) ja tällöin edellytyksenä on, että niiden toiminta liittyy alueen kehittämiseen. 
LEADER II -aloitetta sovelletaan tavoitteisiin 1, 5b ja 6 kuuluvilla maaseutualueilla (tavoitteiden 1 
ja 6 kohdealueille on varattu 1,086 miljardia ecua). 
LEADER ja teknologinen innovaatio maaseudulla: 
LEADER-aloitteen ohjelmiin sisältyy vaihe nimeltä "maaseudun innovaatio-ohjelma", jonka 
tarkoituksena on tukea paikallisiin olosuhteisiin mukautettua innovaatiota menetelmissä, tuotteissa, 
tuotantomenetelmissä ja markkinoilla, samoin kuin edistää hankkeiden esittelevää luonnetta ja 
niiden sovellettavuutta. Tähän tähdäten LEADER-aloitteessa pyritään rohkaisemaan paikallisia 
kehittämisaloitteita, joilla mukaan saadaan uusia voimia. Tuetut toimet ovat moninaisia ja kyse voi 
olla maatalousmarkkinoita (mukaan lukien niiden ympäristövaikutukset ja uusiutuvat 
energialähteet) koskevia toimenpiteitä täydentävistä toimista, uuden tieto- ja 
tietoliikenneteknologian soveltamisesta maaseutuyhteisöissä tai uusien tuotteiden ja palvelujen 
suunnittelusta ja kaupan pitämisestä. Tukikelpoisia toimia ovat esimerkiksi maaseutumatkailun 
edistämiseen tähtäävät uutta luovat investoinnit ja tietoteknologiaan perustuvien 
varausjärjestelmien kehittäminen, pk-yrityksille suunnatut tukitoimenpiteet, joilla parannetaan 
näiden mahdollisuuksia käyttää teknologian siirtopalveluja ja kehittää teleavusteista etätyötä, 
maataloustuotteiden parempaan hyödyntämiseen tähtäävä teknologian siirto, telemarkkinoina, 
vaihtoehtoiset ja uusiutuvat energialähteet, sekä ympäristöalan osalta jätteiden kierrätys. 
Teknologiseen kehittämiseen annetun rahoituksen määrää on vaikea arvioida. Teknologisen 
innovaation edistämiseen varattuja määrärahoja käytetään kuitenkin esimerkiksi sellaisten 
tietoteknologian sovellusten hyödyntämiseen, joilla voidaan lieventää maaseutualueiden 
eristyneisyydestä aiheutuvia haittoja. Tässä kyse voi olla teleavusteiseen etätyöhön, 
tietoliikennekeskuksiin tai yritysten telepalvelujen kehittämiseen liittyvistä toimista. Vaikka TTK-
toimintaan sinänsä sijoitetaan vain vähän voimavaroja, soveltavien tutkimushankkeiden tavoitteena 
on useimmiten paikallisen tuotannon edelleen kehittäminen. 
Esimerkkejä uutta luovista, soveltavista tutkimushankkeista: 
• ARCA-alueella Umbriassa (Perugia) erityisalana on keramiikkateollisuus, jossa syntyy 
ympäristöä pilaavaa jätettä. Alueella oli kehitetty jätteiden kierrätysmenetelmä, jota haluttiin 
kokeilla. LEADER-ohjelma mahdollisti kokeiluvaiheen käynnistämisen ja järjestelmän edelleen 
kehittämisen tavalla, joka voi antaa viitteitä muiden ympäristöä pilaavien aineiden käsittelylle. 
• Sierra de Bejar Francia -ryhmä (Salamanca) sijaitsee oliivinviljelyalueella, jolla tilojen 
tuottavuus on vaarassa entisestään heikentyä. LEADER-aloitteesta rahoitetun tutkimuksen 
turvin ryhmä on kehittänyt uuden menetelmän oliiviöljyn valmistuksessa syntyvän jätteen 
käsittelemiseksi. Menetelmän avulla uudelleen käytettävästä jätteestä saadaan sivutuotteita ja 
muutoin vakavaa ympäristöongelmaa voidaan lieventää. 
• Creuse-ohjelma (Limousin) pyrkii perinteisen osaamisen elvyttämiseen ja ajanmukaistamiseen 
suunnittelemalla uusia tuotteita, kehittämällä oppisopimuskoulutusta ja huolehtimalla 
tuotteiden myynnin edistämisestä. Prototyyppityapajassa uusia tuotteita kehitellään paikallisen, 
erityisesti silkkipainotekniikkaan ja huonekalujen verhoiluun liittyvän osaamisen pohjalta. 
• Anogiassa (Kreeta) LEADER-ryhmä on onnistunut ohjelman ansiosta rakentamaan ja 
varustamaan tarvittavilla laitteilla eläintautien määritys- ja torjunta-aseman, jonka erityisalana 
39 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 65 
ovat sellaiset selkärankaisilla esiintyvät tartuntataudit, jotka voivat tarttua ihmisiin. 
Tutkimuslaitos toimii yhteistyössä Kreetan yliopiston ja Anogian terveyskeskuksen kanssa ja 
WHO on nimennyt sen "tutkimus- ja koulutusyhteistyökeskukseksi" niillä Välimeren alueilla, 
joilla eläintautia esiintyy. 
Vuodesta 1994 alkaen komissio on saanut 15 jäsenvaltiolta yhteensä 102 ehdotusta LEADER-
yhteisöaloiteohjelmiksi (tekninen apu ei sisälly tähän). Komissio on pyrkinyt varmistamaan, että nämä 
ehdotukset perustuvat LEADER II -aloitteen suuntaviivojen mukaisesti laajaan paikallisten 
toimijoiden väliseen neuvonpitoon. Hyväksyttyään 67 ohjelmaa ja yleiskattavaa tukea vuonna 1995 
komissio hyväksyi vuonna 1996 enää 34 ohjelmaa, joista 31 on alueellisia ohjelmia (ja 11 koskee 
uusia jäsenvaltioita) ja kolmessa on kyse teknisestä avusta (kansallisten verkkojen toteuttamisessa). 
Näitä uusia ohjelmia koskeva rakennerahastojen tuki on yhteensä 253,4 miljoonaa ecua, mikä vastaa 
14 prosenttia LEADER-aloitteen kokonaismäärärahoista (varaus mukaan lukien). Vuoden 1996 
päättyessä hyväksymättä olivat vielä Belgian ohjelmat sekä muut teknistä apua koskevat ohjelmat. 
Samana ajankohtana komission hyväksymät ohjelmat kattoivat 99 prosenttia LEADER-aloitteen 
määrärahoista varausta lukuun ottamatta. 
Taulukko 1-32: LEADER II - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Kokonais­
kustan­
nukset Concours Fonds structurels* 
Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR Tavoitteen 
1/6 alueille %:la 
tavoitteen 
1/6 alueille 
Tanska 
Saksa 
Tekninen apu (kansallinen verkkt)) 
Schleswi^-Holstein 
Ranska 
Alsace 
Centre 
Champa^ne-A rclenne 
Douai. Valenciennes 
I taule-Normandie 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-de-la-Loire 
Rhône-Alpes 
Italia 
Tekninen apu (kansallinen verkko) 
Laiio 
Lifiuria 
Lombardia 
Marche 
Mölise 
Piemonte 
Sisilia 
Trento 
Venezia 
Itävalta 
Tekninen apu (kansallinen verkko) 
Ala-Itävalta 
Kärnten 
Yla-ltiivaltu 
Salzhurn 
Steiermark 
Tiroli 
Vorarlbery 
Suomi 
Suomi (tav. 5b) 
Suomi (tav. 6) 
Ruotsi 
Ruotsi (tav. 5b) 
Ruotsi (tav. 6) 26,7 
18,6 
2.0 
16.6 
158,1 
8.4 
15.1 
6.9 
4.5 
1.8 
16,0 
58.5 
18,8 
28,1 
319,6 
3,1 
60,6 
15,6 
14,6 
35.9 
18,1 
39,9 
65,2 
8,6 
57.9 
66,0 
0,5 
14,0 
8,4 
19,0 
2,8 
14,9 
5,3 
1.0 
76,5 
44,3 
32,1 
85,9 
71.8 
14,1 8,2 
7,6 
1,0 
6,6 
67,1 
3,7 
6.4 
2.2 
2.0 
0,8 
7.4 
22.0 
9,3 
13,2 
105,5 
2,0 
16,3 
3,9 
4,5 
8,4 
9,8 
9,3 
32,6 
2,2 
16.3 
20,8 
0,3 
5.6 
2,9 
4,9 
0,8 
4,3 
1.7 
0.4 
28,1 
/ö,2 
11.9 
16.1 
12.1 
4.0 3,3 
3,7 
0,0 
3.7 
35,0 
1.7 
2.9 
1.0 
1.3 
0.4 
4.0 
13,9 
4,6 
5.3 
41,7 
0.0 
6.5 
2.1 
2.7 
3.4 
2.9 
5.0 
11.9 
0,9 
6,3 
9,0 
0.0 
3.0 
1.3 
2.2 
0,3 
1.6 
0.5 
0.1 
11,2 
6,5 
4,8 
8,1 
6,1 
2.0 1,6 
0,5 
0.0 
0.5 
10,5 
0.4 
1.0 
0.3 
0.1 
0.2 
0.7 
3,1 
2.0 
2.7 
16,6 
0.0 
2.5 
0.5 
0.5 
1.3 
1.9 
0.6 
6.1 
0.2 
3.2 
2.7 
0.0 
1.1 
0.4 
0.5 
0.2 
0.2 
0.3 
0,0 
4,2 
2,4 
1.8 
2,7 
2.1 
0.7 3,3 
3,4 
1.0 
2.4 
21,6 
1.6 
2.6 
0.9 
0.7 
0.3 
2.7 
5.1 
2.7 
5.2 
47,3 
2.0 
7.4 
1,4 
1.4 
3.8 
5.1 
3.6 
14.6 
1.2 
6,8 
9.2 
0.3 
1.5 
1.2 
2.3 
0.4 
2.5 
0.9 
0.2 
12.6 
7.3 
5.4 
5,3 
4,0 
1.3 0,C 
0,C 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.c 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
o.c 
0.0 
0.0 
o.c 
0.0 
0.0 0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
2.0| 
0.0 
0.0 
0.0 
2.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
42,4 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
9,8 
0,0 
32.6 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0. 
11.9 
0.0 
11.9 
4,0 
0,0 
4.0 0% 
0% 
0% 
0% 
3% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
40% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
4,1% 
0% 
100% 
25% 
0% 
100% 
YHTEENSÄ 751.3 253,4 111,81 38,9 102,7 60,4 24 % 
Varauksen ulkopuolella 
66 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Useimmat vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista koostuvat kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat 
komission LEADER II -aloitteelle antamien suuntaviivojen mukaisesti seuraavat: 
• "pätevyyden hankkiminen", toimenpide, joka mahdollistaa tiedotustoimien ja väestön 
aktivoimiseksi tarvittavien toimien samoin kuin alueen etujen ja haittojen määrittelemiseen 
tähtäävien alueellisten tilannekartoitusten rahoittamisen ja kehittämissuunnitelman laatimisen; 
• "maaseudun innovaatio-ohjelmat", toimenpide, jolla pyritään rohkaisemaan paikallisia toimijoita 
laatimaan oman alueensa kehittämissuunnitelma; 
• "monikansallinen yhteistyö", jonka tavoitteena on helpottaa sellaisten yhteisten hankkeiden 
toteuttamista, joissa osapuolina on paikalliseen toimintaan suuntautuvia ryhmiä tai muita useista 
jäsenvaltioista olevia toimijoita. 
Vuonna 1996 luotiin neljä kansallista verkkoa (joista kolme sai tukea), joiden tarkoituksena on edistää 
LEADER II -aloitteen kohderyhmien ja yleisemminkin maaseudun kehittämiseen osallistuvien 
toimijoiden keskinäistä kokemusten ja tietojen vaihtoa kussakin jäsenvaltiossa. Muissa maissa 
vastaavat kansalliset verkot on tarkoitus toteuttaa vuonna 1997. 
Taulukko 1-33: LEADER II - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Tanska (1) 
Saksa(15) 
Kreikka ( 1 ) 
Espanja (17) 
Ranska(20) 
Irlanti (1) 
Italia (22) 
Luxemburg (1) 
Hollanti (4) 
Itävalta (9) 
Portugali (1) 
Suomi (2) 
Ruotsi (2) 
Yhd.kuningask (5) 
Eur. verkko (1) 
Yhteensä (102) Tuki* 
(1) 
8,2 
177,4 
148,0 
354,8 
190,0 
67,9 
288,7 
1,0 
8,5 
23,4 
117,6 
28,1 
16,1 
66,2 
16,0 
1.511,9 Maksusitoum. 
1996 
6,5 
15,9 
0,0 
9,5 
92,7 
0,0 
49,3 
0,0 
0,0 
18,1 
4,0 
28,1 
13,4 
10,0 
4,1 
251,7 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
6,5 
140,5 
22,6 
121,6 
188,3 
7,5 
77,9 
1,0 
8,2 
20,1 
10,7 
28,1 
13,4 
66,2 
7,8 
720,4 % 
(2)/(l) 
80% 
79% 
15 % 
34% 
99% 
11 % 
27% 
100% 
97% 
86% 
9% 
100% 
83% 
100% 
49% 
48 % Maksut 
1996 
2,0 
14,3 
0,0 
9,8 
45,6 
0,0 
22,3 
0,0 
0,0 
5,7 
4,9 
8,4 
4,0 
14,8 
1,8 
133,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
2,0 
53,1 
11,3 
44,7 
61,1 
3,8 
36,3 
0,4 
2,5 
6,1 
8,4 
8,4 
4,0 
19,6 
4,7 
266,3 % 
(3)/(l) 
24% 
30% 
8% 
13% 
32% 
6% 
13% 
40% 
29% 
26% 
7% 
30% 
25% 
30% 
30% 
18% 
* Varauksen ulkopuolella ja mukaanlukien kansalliset verkostot 
PESCA (1994-1999) 
PESCA (300 miljoonaa ecua^O) -aloitteen tehtävänä on täydentää yhteisön tukikehysten mukaisia 
rakenteellisia tukia kalastuksen harjoittajien ammatilliseen uudelleenkoulutukseen ja alan yritysten 
monipuolistamiseen tarkoitetuilla tuilla. Toimien tavoitteena on kalastukseen liittyvien 
oheiselinkeinojen (matkailu, käsi- ja pienteollisuus) monipuolistaminen, merikalastusta 
harjoittavien alusten henkilöstön ammatillisen pätevyyden kehittäminen sekä kalataloustuotteiden 
edelleen kehittäminen ja niiden kaupan pitämisessä käytettyjen kanavien parantaminen. PESCA-
aloitetta toteutetaan pääasiallisesti niillä tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 kohdealueilla, joilla kalastuksen 
asema elinkeinona on ratkaisevan tärkeä; puolet määrärahoista on varattu tavoitteiden 1 ja 6 
kohdealueille. 
PESCA-aloitteen käynnistämistä vuonna 1995 sävyttäneiden vaikeuksien (muun muassa ohjelmien 
myöhäinen hyväksyminen, monimutkaiset hallintojärjestelmät) jälkeen tämän uuden aloitteen 
täytäntöönpanossa päästiin vuonna 1996 useissa maissa hitaasti mutta silti asteittain etenevään 
alkuun. Saksassa, Tanskassa, Espanjassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa useita 
hankkeita oli jo käynnissä, kun taas Ranskassa, Italiassa ja Alankomaissa niiden toteuttamisessa oli 
40 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 67 
yhä suuria vaikeuksia. Myös Ruotsin ja Suomen PESCA-ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996. PESCA-
aloitteen monikansalliset toimet saatiin niin ikään alulle vuonna 1996^1. 
Taulukko 1-34: PESCA - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Suomi 
Ruotsi 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
8,8 
10,5 
19,3 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
3,4 
4.C 
7,4 EAKR 
0.9 
0,8 
1,6 ESR 
0,5 
1,0 
1,5 EMOTR 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
2,1 
2,2 
4,2 Tavoitteen 
1/6 alueille 
0,6 
0,0 
0,6 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
17% 
0% 
8% 
* Varauksen ulkopuolella 
Rahoituksen toteutumisesta voidaan todeta, että maksusitoumusten osalta tilanne parani selvästi 
vuodesta 1995: vuonna 1996 maksusitoumuksia tehtiin 134,6 miljoonaa ecun arvosta, usein "yhtenä 
eränä", minkä tuloksena kaudella 1994-1996 kohdennettujen määrärahojen yhteismäärä kohosi 187,7 
miljoonaan ecuun eli 71 prosenttiin niistä 265 miljoonasta ecusta, jotka ohjelmakaudelle oli varattu 
ennen varauksen jakamista. Belgian, Saksan, Ranskan, Ruotsin ja Suomen osalta kaikki 
rahoitussuunnitelmien mukaiset määrärahat kohdennettiin. Maksujen toteuttamistaso jäi silti verraten 
heikoksi: aloitteen 13 kohdemaahan maksuja suoritettiin kaikkiaan 20,6 miljoonaa ecua, minkä 
tuloksena kauden maksujen kokonaismääräksi saatiin 37,9 miljoonaa ecua eli 14 prosenttia tuesta. 
Taulukko 1-35: PESCA - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (1) 
Tanska (1) 
Saksa (1) 
Kreikka (1) 
Espanja(1) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhd. kunincask. (1) 
Yhteensä (13) Tuki* 
(1) 
2,0 
16,4 
23,0 
27,1 
41,5 
28,3 
7,8 
34,2 
10,6 
29,3 
3,4 
4,0 
37,4 
265,0 Maksusitoum. 
1996 
1,7 
9,5 
19,4 
22,3 
0,0 
9,5 
6,1 
0,0 
9,3 
23,2 
3,4 
4,0 
26,2 
134,6 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
2,0 
12,3 
23,2 
26,8 
6,9 
28,3 
7,2 
4,4 
10,5 
27,5 
3,4 
4,0 
31,3 
187,7 % 
(2)/(l) 
100% 
75% 
101% 
99% 
17% 
100% 
91% 
13% 
99% 
94% 
100% 
100% 
84% 
71% Maksut 
1996 
0,4 
0,8 
0,0 
0,3 
0,0 
8,5 
0,7 
0,0 
1,1 
4,5 
1,1 
1,2 
1,9 
20,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
0,6 
2,2 
1,9 
2,6 
3,5 
8,5 
1,3 
2,2 
1,7 
6,6 
1,1 
1,2 
4,5 
37,8 % 
(3)/(l) 
30% 
13% 
8% 
9% 
8% 
30% 
17% 
6% 
16% 
23% 
33% 
30% 
12% 
14% 
* Varauksen ulkopuolella 
SME (1994-1999) 
SME (1,087 miljardia ecua42) on aloite, jonka tarkoituksena on sopeuttaa pk-yrityksiä 
sisämarkkinoiden ja talouden maailmanlaajuistumisen asettamiin vaatimuksiin. Aloite on suunnattu 
erityisesti tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueille, joille on varattu arviolta 80 prosenttia määrärahoista. 
Teknologinen innovaatio SME-aloitteen ytimenä: 
SME on tärkein teknologiseen kehittämiseen tähtäävistä yhteisöaloitteista ja sen kohderyhmänä 
ovat pk-yritykset. Ohjelmissa yli 15 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista on varattu 
tutkimukseen ja kehittämiseen, telepalveluihin ja telematiikan sovelluksiin, jotka saavat osakseen 
erityistä huomiota. SME-aloite on jatkoa STRIDE (epäsuotuisien alueiden teknologisten 
mahdollisuuksien parantaminen), PRISMA (yrityksille tarjottujen palvelujen parantaminen) ja 
41 Katso edellä. 
42 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
68 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TELEMATIQUE (kehittyneiden telepalvelujen käyttö) -aloitteille ja jotkut nykyisistä ohjelmista 
perustuvat näiden aloitteiden yhteydessä saatuun kokemukseen ja menestykseen. Tukikelpoiset 
toimet voivat liittyä joko pk-yritysten tuotantojärjestelmien ja organisaation parantamiseen muilla 
kuin aineellisilla investoinneilla (teknologinen innovaatio, kehittyneet tieto- ja 
tietoliikennejärjestelmät) tai tutkimuslaitosten ja pk-yritysten väliseen yhteistyöhön alueellisen 
tutkimustoiminnan mukauttamiseksi paikallisiin tarpeisiin, millä vuorostaan mahdollistetaan pk-
yritysten teknologian siirtoa ja soveltamista koskevien tarpeiden entistä parempi tyydyttäminen. 
Sopeuttaminen uuteen tieto- ja tietoliikenneteknologiaan ja sen soveltaminen yrityksissä saa 
ohjelmissa arviolta 40 prosenttia teknologisen innovaation edistämiseen tarkoitetuista yhteisön 
määrärahoista. Toimenpiteiden tarkoituksena on erityisesti parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia 
käyttää telemaattisia palveluja ja verkkoja sekä edistää teleavusteista etätyötä. TTK:n 
edistämistoimiin on varattu yli kolmannes teknologisen innovaation edistämiseen tarkoitetuista 
määrärahoista, mutta tältä osin ohjelmissa on huomattavia eroja: Kreikan ohjelmiin TTK-toimia ei 
sisälly lainkaan, kun taas joidenkin muiden maiden ohjelmissa ne ovat tärkeällä sijalla (esim. 
Yhdistynyt kuningaskunta 47%, Alankomaat 47%). Näihin toimiin sisältyvät toimenpiteet, joilla 
tuetaan innovaatiota, teknologian siirtoa ja pk-yritysten ja tutkimuslaitosten samoin kuin 
teknologian siirtoa harjoittavien keskusten välistä yhteistyötä. 
Matkailualan pk-yritykset internetissä: 
Matkailualalla toimivien pk-yritysten mainonta ja myynnin edistäminen internet-verkossa on yksi 
kolmesta komission vuonna 1996 käynnistämästä monikansallisesta toimesta^. Tarkoituksena on 
rohkaista matkailualan pk-yrityksiä esittäytymään entistä näkyvämmin maailmanlaajuisissa, 
sähköisissä multimedia-verkoissa, jotta ne voisivat paremmin hyödyntää niitä mainonnassaan ja 
kaupallisessa toiminnassaan. Matkailun kaltaisella elinkeinoelämän alalla, jolle on ominaista, että 
markkinoinnissa käytettävillä menetelmillä on voitava tavoittaa suuria joukkoja ja että tarjonnalla 
on voimakasta taipumusta keskittyä, pk-yritysten on erittäin vaikeata rahoittaa Euroopan laajuisia 
markkinointisuunnitelmia, minkä vuoksi toiminnan yhteensovittaminen paikallisella, alueellisella ja 
yhteisön tasolla on tarpeen. Tavoitteena on siten: 
• luoda matkailualan pk-yrityksille Euroopan tason koordinaatiorakenne varmistamalla niille 
yhteinen pääsy internetiin; 
• perustaa tarvitavat toimet alueellisille tai paikallisille edustajille, joiden tehtävänä on keskittää 
ja hoitaa matkailualan pk-yritysten palvelutarjontaa internetissä sekä auttaa paikallisia pk-
yrityksiä ja mahdollisia asiakkaita löytämään toisensa. 
Komissio on saanut yli 180 ehdotusta hankkeista, jotka liittyvät alueellisia tai paikallisia aloitteita 
koordinoiviin edustajiin. Valinnat oli määrä suorittaa vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla, jotta 
hankkeet saataisiin käynnistymään ennen vuoden 1997 loppua. 
Toimintasuunnitelmaan merkityistä kaikkiaan 36 yhteisöaloiteohjelmasta vuonna 1996 hyväksyttiin 
14 uutta ohjelmaa, joista rakennerahastojen rahoitusosuus oli 511,8 miljoonaa ecua eli arviolta 47 
prosenttia SME-aloitteen kokonaismäärärahoista (1,087 miljardia ecua varaus mukaan lukien, 1,062 
ilman sitä). Koska vuonna 1995 oli jo hyväksytty 21 yhteisöaloiteohjelmaa, hyväksyttäväksi jäi enää 
yksi SME-aloitteen mukainen ohjelma (joka koskee Yhdistynyttä kuningaskuntaa). 
43 Katso edellä 1.1. Yleiskatsaus. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 69 
Taulukko 1-36: SME - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Belgia-Flanderi 
Tanska 
Saksa 
Baden-Wurttemberg 
Ala-Saksi 
Brandenburg 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schleswig-Holstein 
Espanja 
Italia 
Luxemburg 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
8,6 
5,1 
43,5 
1,8 
9.5 
20,9 
4,6 
3.1 
3,6 
1.383,1 
645,5 
1,4 
34,8 
27,9 
48,8 
2.198,8 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
2,7 
2,t 
26.2 
0.9 
: 4.7 
14.9 
2.3 
1.5 
1.8 
251,1 
191,7 
• 0,3 
9.C 
11,1 
17.2 
51U EAKR 
2,7 
2,6 
21,2 
0,9 
4,3 
10,4 
2.3 
1.5 
1.8 
251,1 
184,0 
0,3 
7,6 
7,4 
13,0 
489,9 ESR 
0,0 
0,0 
5,0 
0,0 
0,5 
4.5 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
7,6 
0,1 
1,4 
3,7 
4,2 
21,9 EMOTR 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
0,0 
o.c 
o,c 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o,c 
o,c 
o.c 
0,0 
o.c 
o.c 
o,c Tavoitteen 
1/6 alueille 
0,0 
0,0 
14,9 
0,0 
0,0 
14.9 
0.0 
0.0 
0.0 
226,8 
160,4 
0,0 
0,8 
5,1 
3,6 
411,6 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
0% 
0% 
57% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
90% 
84% 
0% 
8% 
46% 
21 % 
80% 
* Varauksen ulkopuolella 
Vuonna 1996 komissio kohdensi 181,9 miljoonaa ecua, mikä vastaa 35 prosenttia vuonna 1996 
hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien määrärahoista ja 18 prosenttia kaikkien vuonna 1994 alkaneella 
kaudella hyväksyttyjen SME-yhteisöaloiteohjelmien rahoituksesta. Nämä kohdennetun tuen osuudet 
ovat pieniä, jos niitä verrataan muihin aloitteisiin. Vuonna 1996 hyväksytyistä 14 
yhteisöaloiteohjelmasta kaksi on kansallisesti hallinnoitavia, rahoituksellisesti merkittäviä ohjelmia 
(Espanja ja Italia). Koska kyse on yli 40 miljoonan ecun yhteisöaloiteohjelmista, maksusitoumuksia 
on tehty ainoastaan vuoden 1996 erästä. Lppuista 12 ohjelmasta, joissa rahoitusosuudet ovat 
pienempiä, on tehty vain yksi maksusitoumus. Kaikkiaan SME-aloitteessa vuonna 1994 alkaneella 
kaudella tehdyt maksusitoumukset kattavat 38 prosenttia tämän aloitteen osalta hyväksyttyjen 
yhteisöaloiteohjelmien kokonaisrahoituksesta. Maksujen toteuttamistaso (alle puolet 
maksusitoumuksista) osoittaa silti, että ohjelmat ovat yhä käynnistymisvaiheessaan. 
Taulukko 1-37: SME - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (2) 
Tanska(1) 
Saksa(15) 
Kreikka (1) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska(3) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat ( 1 ) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhd. kuningask. (4) Tuki* 
(1) 
12,1 
2,6 
184,2 
83,3 
251,1 
58,5 
28,8 
191,7 
0,3 
10,3 
9,0 
124,0 
11,1 
17,2 
20,1 Maksusitoum. 
1996 
4,6 
2,6 
41,7 
18,3 
35,3 
0,4 
2,3 
44,7 
0,3 
0,8 
9,0 
1,2 
7,4 
13,0 
0,4 
Yhteensä (35) | 1.004,3 181,9 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
12,1 
2,6 
142,9 
28,8 
35,3 
15,8 
28,8 
44,7 
0,3 
10,3 
9,0 
14,4 
7,4 
13,0 
20,1 
385,4 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
78% 
35% 
14% 
27% 
100% 
23% 
72% 
100% 
100 % 
12% 
67% 
76% 
100% Maksut 
1996 
1,8 
0,8 
26,3 
9,2 
17,6 
0,2 
0,7 
22,4 
0,1 
0,2 
2,7 
0,6 
2,2 
3,9 
0,1 
38 % 88,7 Maksut 
1994-1996 
(3) 
4,0 
0,8 
57,1 
14,4 
17,6 
4,8 
8,6 
22,4 
0,1 
3,1 
2,7 
7,2 
2,2 
3,9 
7,4 
156,4 % 
(3)/(l) 
33% 
30% 
31 % 
17% 
7% 
8% 
30% 
12% 
22% 
30% 
30% 
6% 
20% 
23% 
37% 
16% 
Varauksen ulkopuolella 
70 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
REGIS (1994-1999) 
REGIS (612 miljoonaa ecua^4) on aloite, jonka tavoitteena on parantaa erittäin syrjäisten alueiden 
yhteyksiä muuhun yhteisöön. Sen toimenpiteillä pyritään monipuolistamaan elinkeinotoimintaa, 
lujittamaan alueiden yhteyksiä muuhun unioniin, käynnistämään yhteistyötä erittäin syrjäisten 
alueiden välillä, ehkäisemään ympäristöuhkia ja kehittämään ammatillista koulutusta. 
REGIS ja erittäin syrjäisten alueiden teknologisten mahdollisuuksien kehittäminen: 
Toimiin, joiden avulla erittäin syrjäisten alueiden yhteyksiä muuhun yhteisöön suunnitellaan 
lujitettavan, kuuluu ennen muuta televiestinnän perusrakenteiden parantaminen ja uuteen 
teknologiaan perehdyttävä ammatillinen koulutus. REGIS-aloitteen ohjelmissa näihin toimiin 
kohdennetaan 5,5 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista. Valtaosan teknologiseen 
kehittämiseen varatuista määrärahoista saavat TTK-toiminta ja siinä etenkin osaamisen siirtoon 
kannustavat toimenpiteet. Myös kehittyneiden telepalvelujen ja telemaattisten palvelujen 
käyttömahdollisuuksien parantamiseen on varattu merkittävä osa määrärahoista tarkoituksena 
helpottaa näiden alueiden pääsyä tiedon lähteille ja siten vähentää niiden eristyneisyyttä. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin kolme uutta ohjelmaa, jotka kaikki koskevat Ranskaa ja joista 
rakennerahastojen rahoitusosuus on yhteensä 150,5 miljoonaa ecua eli arviolta 25 prosenttia REGIS-
aloitteeseen varatusta 612 miljoonan ecun kokonaisrahoituksesta. Kun myös vuonna 1995 oli 
hyväksytty kolme yhteisöaloiteohjelmaa, REGIS-aloitteen ohjelmat on nyt kaikki hyväksytty. 
Taulukko 1-38: REGIS - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Ranska 
Guadeloupe 
Guyane 
Martinique 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
295,0 
123.9 
47,3 
123.8 
295,0 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
150,5 
61,3 
28,4 
60.8 
150,5 EAKR 
79,2 
33,8 
16,3 
29.1 
79,2 ESR 
25,3 
10,0 
4,2 
11,1 
25,3 EMOTR 
44,5 
16.5 
7.4 
20.6 
44.5 KOR 
1,5 
1.0 
0.5 
0.0 
1,5 Tavoitteen 
1/6 alueille 
150,5 
61,3 
28.4 
60.8 
150.5 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
* Varauksen ulkopuolella 
Vuonna 1996 komissio kohdensi 158 miljoonaa ecua, josta arviolta 80 prosenttia muodosti kahden 
rahoituksellisesti merkittävimmän yhteisöaloiteohjelman (Portugali ja Espanja) toista, vuoden 1996 
erää koskeva maksusitoumus. Tähän aloitteeseen myönnetystä rakennerahastojen tuesta 36 prosenttia 
on kohdennettu vuonna 1994 alkaneella kaudella. Tämä maksusitoumusten osalta saavutettu 
toteuttamistaso, kuten myös maksujen toteuttamistaso, osoittavat näiden kahden 
yhteisöaloiteohjelman toteutuksen edistyvän verraten hyvin. 
Taulukko 1-39: REGIS - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska(4) 
Portugali (1) 
Yhteensä (6) Tuki* 
(1) 
216,9 
266,1 
124,0 
607,0 Maksusitoum. 
1996 
47,4 
52,2 
58.3 
158,0 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
75,4 
60,9 
80,4 
216,8 % 
(2)/(l) 
35% 
23% 
65% 
36% Maksut 
1996 
59,9 
20,4 
55,3 
135,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
59,9 
24,8 
72,9 
157f6 % 
(3)/(l) 
28% 
9% 
59% 
26 % 
* Varauksen ulkopuolella 
Teollisuuden rakenneuudistusta koskevat aloitteet (RECHAR, RESIDER, KONVER)ja 
teknologinen innovaatio: 
Teollisuuden rakenneuudistusta koskevien aloitteiden suuntaviivoissa annetaan tärkeä sija uuteen 
teknologiseen ympäristöön sopeuttamiselle. Suuntaviivojen mukaan näihin aloitteisiin sisältyvillä 
toimilla on pyrittävä edistämään yhteistyötä yritysten ja tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja 
44 Vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 71 
teknologian siirtoon erikoistuneiden keskusten sekä ammatillisten koulutuslaitosten välillä, samoin 
kuin innovaatiota teollisuudessa ja palveluissa keräämällä tietoa uusista tuotteista ja menetelmistä. 
Erityisesti KONVER-aloitteen osalta toimilla pyritään lisäksi levittämään tietoa uutta luovista 
tuotantomenetelmistä ja uusista yritysten organisaatiomuodoista. Näistä toimista on kuitenkin 
vaikea pitää lukua ja vaikeaa on siten myös arvioida niiden määrärahojen suuruutta, jotka näissä 
ohjelmissa käytetään suoraan tämän tyyppisten toimien rahoittamiseen, koska toimet toteutetaan 
useimmiten osana laajempia teollisuuden rakenteiden uudistamiseen tähtääviä toimenpiteitä. 
RECHAR (1994-1999) 
RECHAR (462 miljoonaa ecua45) 0n aloite, jolla tuetaan hiilikaivosteollisuuden taantumisesta 
pahimmin kärsineiden alueiden uudistamista siten, että toiminnan painopiste on 
ympäristönsuojelussa ja vanhojen kaivosrakennusten peruskorjauksessa. Tavoitteena on luoda 
edellytyksiä uudelle elinkeinotoiminnalle (erityisesti pk-yrityksissä), ammatilliselle koulutukselle ja 
työllisyyden paranemiselle. 
Kaikkiaan 30 suunnitellusta yhteisöaloiteohjelmasta vuonna 1996 hyväksyttiin neljä uutta ohjelmaa, 
joista rakennerahastojen rahoitusosuus on 83,2 miljoonaa ecua eli 18 prosenttia RECHAR II -
aloitteeseen varatuista yhteensä 462 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 408 miljoonaa) 
määrärahoista. Kaikki RECHAR II -aloitteen ohjelmat on nyt hyväksytty, koska vuonna 1995 
hyväksyttiin 26 ohjelmaa. 
Taulukko 1-40: RECHAR - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
S:\ksa-Brundenhurg 
Espanja 
Ranska-Nord-Pas-de-Calais 
lthvalla-5fe/erm«rt Ylii-ltävalta 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
49,3 
60,0 
39,3 
7,0 
155,6 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
30,3 
34,2 
16,9 
1.8 
83,2 EAKR 
21,2 
34,2 
16,9 
•"> 1,4 
73.7 ESR 
9,1 
0,0 
0,0 
0.4 
9.5 EMOTR 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
0,(1 
o.c 
o,c 
o.c 
o.c Tavoitteen 
1/6 alueille 
30,3 
28,4 
8,3 
0,0 
66,9 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
100% 
83% 
49% 
0% 
80 % 
* Varauksen ulkopuolella 
RECHAR - Esimerkkinä vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista Nord-Pas de 
Calais'n alue Ranskassa: 
Osana vanhojen teollisuusalueiden uudistamiseen tähtäävää aluesuunnittelua tällä 
ohjelmalla tuetaan toimia, joiden tarkoituksena on kaivosalueen rakenteiden 
uudistaminen useisiin käyttötarkoituksiin soveltuviksi ja teollisen 
kulttuuriperinnön arvon palauttaminen. Yhteisrahoitetut toimet on voitava 
jäsentää erottamattomaksi osaksi alueiden kehittämissuunnitelmaa ja laadun on 
oltava niiden ensisijainen arviointiperuste. Yhtenä toiminnan painopisteenä on 
kolmen, alueen kaivosteollisuuden historiaan kiinteästi liittyvän kohteen 
muodostama kokonaisuus (kaivoskuilut 11/19 Loos-en-Gohellessa, 9/9a 
Oignies'ssa ja Aremberg Wallersissa), joka on tarkoitus liittää samaan verkkoon 
Lewarden kaivoksen kanssa. Näiden kolmen kohteen kulttuurihistoriallinen arvo 
on virallisesti tunnustettu ja niiden sijainti (lähellä kaivosalueen yhdystietä, 
suunniteltua Dourgesin tasannetta ja valtion metsää) tekee niistä todella lupaavan 
kehittämiskohteen. 
Vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset kattavat 29 prosenttia vuonna 1994 alkaneella kaudella 
hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin myönnetystä rakennerahastojen tuesta. Lukuun ottamatta 
joitakin vuonna 1995 hyväksyttyjä ohjelmia (Nordrhein-Westfalen, East Midlands ja Yorkshire) 
45 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
72 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
RECHAR II -yhteisöaloiteohjelmat ovat alle 40 miljoonaan ecun suuruisia ja näin ollen niistä on tehty 
vain yksi maksusitoumus ohjelmia hyväksyttäessä. Vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset koskevat 
näin ollen suurelta osin vuonna 1996 hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Myös vuonna 1996 
suoritetut maksut koskevat erityisesti näitä vuonna 1996 hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Kaudella 
1994-1996 suoritettujen maksujen osuus samalla kaudella hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin 
myönnetystä rakennerahastojen tuessa on yhteensä 33 prosenttia. Koska kyse on aloitteesta, joka oli 
alkujaan suunniteltu toteutettavaksi kaudella 1994-1997, vuosien 1994-1996 aikana maksujen osalta 
saavutetun toteuttamistason perusteella näyttäisi siltä, että joitakin yhteisöaloiteohjelmia voitaisiin 
jatkaa aina vuoteen 1999 asti hyödyntäen sitä joustovaraa, joka rahoitukseen saatiin varauksen 
jakamisen myötä. 
Taulukko 1-41: RECHAR - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (2) 
Saksa(7) 
Kreikka (1) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska(7) 
Italia (2) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Yhd. kuningask. (8) 
Yhteensä (30) Tuki* 
(1) 
15,7 
158,6 
1,5 
34,2 
33,5 
1,7 
1,8 
0,9 
163,2 
411,2 Maksusitoum. 
1996 
0,0 
62,6 
0,2 
32,7 
17,9 
0,0 
1,1 
0,0 
5,6 
119,9 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
15,7 
118,5 
1,5 
32,7 
33,3 
1,7 
1,1 
0,9 
87,1 
292,5 % 
(2)/(l) 
100% 
75% 
100% 
95% 
99% 
100% 
60% 
100 % 
53% 
71 % Maksut 
1996 
0,0 
23,2 
0,1 
16,3 
14,9 
0,5 
0,6 
0,4 
5.7 
61,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
7,8 
50,0 
0,8 
16,3 
16,7 
0,8 
0,6 
0,7 
43.6 
137,2 % 
(3)/(D 
50% 
32% 
50% 
48% 
50% 
50% 
30% 
80% 
27% 
33% 
Varauksen ulkopuolella 
KONVER (1994-1999) 
KONVER (739 miljoonaa ecua4^) on aloite, jolla tuetaan elinkeinorakenteen monipuolistamista 
alueilla, joilla aseteollisuus on ollut hallitsevassa asemassa, uudistamalla tähän alaan liittynyttä 
toimintaa ja kehittämällä muita teollisuuden aloja. Aloitteen määrärahoista 50 prosenttia on varattu 
tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 kohdealueille. 
Kaudella 1994-1999 toteutettaviksi suunnitelluista 45 yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin vuonna 
1996 kuusi uutta ohjelmaa, joita koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on 136,3 miljoonaa ecua eli 
arviolta 18 prosenttia yhteensä 739 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 509 miljoonaa) 
määrärahoista. Koska vuonna 1995 oli jo hyväksytty 37 yhteisöaloiteohjelmaa, hyväksyttäviksi jäi 
enää kaksi KONVER-ohjelmaa, joista toinen koskee Espanjaa, toinen Luxemburgia. 
Taulukko 1-42: KONVER - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Saksa 
Baden-Wùrttemherg 
Brandenburg 
Saksi 
Italia 
Alankomaat 
Ruatsi-Karlxkoga, Karlshorg 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
146,4 
51.7 
53,9 
40,9 
250,4 
32,0 
11,4 
440,3 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
74,*; 
12,7 
37,1 
25,1 
46,1 
12.C 
3.? 
136,.1 EAKR 
54,9 
11,3 
26.0 
17.6 
46,1 
11,0 
2,6 
114,6 ESR 
20,0 
1,3 
11,1 
. 7.5 
0,0 
1,0 
0,7 
21,7 EMOTR 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
0,C 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
o,c 
0,0 Tavoitteen 
1/6 alueista 
62,2 
0,0 
37,1 
25.1 
6,3 
0,0 
0,0 
68,5 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueista 
83% 
0% 
100% 
100% 
14% 
0% 
0% 
50% 
Varauksen ulkopuolella 
Italian ohjelmaa lukuun ottamatta yhteisön tuet vuonna 1996 hyväksytyille yhteisöaloiteohjelmille 
ovat alle 40 miljoonaa ecua ja näin ollen ne on yleensä kohdennettu kokonaisuudessaan. Myös vuonna 
1996 tehdyistä maksusitoumuksista valtaosa koskee samana vuonna hyväksyttyjä 
yhteisöaloiteohjelmia. Vuonna 1996 päättyneeltä kaudelta kertyneet maksusitoumukset kattavat 
46 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 73 
yhteensä 74 prosenttia ja maksut 36 prosenttia kokonaistuesta. Koska kyse on uudesta aloitteesta, 
mahdollisia pyyntöjä alkujaan säädetyn määräajan pidentämisestä joidenkin sellaisten 
yhteisöaloiteohjelmien osalta, joiden toteutuksessa on tapahtunut viivästyksiä, voitaisiin pitää 
perusteltuina. 
Taulukko 1-43: KONVER - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (3) 
Tanska(1) 
Saksa(16) 
Kreikka (1) 
Ranska(17) 
Italia (1) 
Alankomaat ( I ) 
Portugali (1) 
Ruotsi (1) 
Yhd. kuningask. (1) 
Yhteensä (43) Tuki* 
(1) 
11,5 
2,4 
233,9 
12,9 
71,0 
46,1 
12,0 
7,9 
3,3 
101,9 
503,0 Maksusitoum. 
1996 
0,0 
0,0 
89,0 
0,0 
6,3 
21,6 
11,0 
0,0 
2,6 
2,5 
133,0 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
11,5 
2,4 
219,6 
11,5 
70,7 
21,6 
11,0 
7,9 
2,6 
12,5 
371,2 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
94% 
89% 
100% 
47% 
91 % 
100% 
78% 
12% 
74% Maksut 
1996 
0,0 
0,0 
70,8 
0,0 
3,1 
10,8 
3,3 
0,0 
0,8 
6,2 
95,1 Maksut 
1994-1996 
(3) 
5,7 
1,2 
109,5 
5,7 
35,1 
10,8 
3,3 
3,9 
0,8 
6,2 
182,4 % 
(3)/(l) 
50% 
50% 
47% 
44% 
49% 
23% 
27% 
50% 
24% 
6% 
36% 
* Varauksen ulkopuolella 
RESIDER (1994-1999) 
RESIDER (579 miljoonaa ecua^) on aloite, jolla tuetaan terästeollisuusalueiden uudistamista 
siten, että samoin kuin RECHAR II -aloitteessa, toiminnan painopiste on ympäristönsuojelussa, 
uusien elinkeinojen ja inhimillisten voimavarojen kehittämisessä. Tavoitteena on nopeuttaa 
alueiden sopeutumista niiden taloudellisissa edellytyksissä tapahtuneeseen rajuun muutokseen. 
Suunnitellut toimenpiteet ovat saman tyyppisiä kuin RECHAR-aloitteessa. 
Kaikkiaan 28 suunnitellusta yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin vuonna 1996 seitsemän uutta 
ohjelmaa, joista rakennerahastojen rahoitusosuus on 232,5 miljoonaa ecua eli 40 prosenttia 
RESIDER-aloitteelle myönnetyistä, yhteensä 579 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, ilman sitä 
524,6 miljoonaa) määrärahoista. Ainoastaan yksi, Luxemburgia koskeva RESIDER-ohjelma on enää 
hyväksymättä, koska vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin yhteensä 20 yhteisöaloiteohjelmaa. 
Taulukko 1-44: RESIDER - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Saksa-Brandenburg 
Espanja 
Ranska 
Basse-Normandie 
Nord-Pas-de-Calais 
Italia 
Uiivaha-Steiermark, Ala-Itävalta, Ylu-ltävalta 
Yhd. kuninpask.-£fi^/«firi 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
42,4 
464,3 
67,5 
21,7 
45,7 
505,6 
30,4 
48,9 
1.159,0 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
26.2 
73.C 
19.5 
5./ 
14.4 
85.É 
5,2 
22,3 
232,5 EAKR 
18,4 
73,6 
19,5 
5.1 
14,4 
85,6 
4,4 
19.0 
220,5 ESR 
7,9 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,8 
3.3 
12,0 EMOTR 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
0,0 
0,0 
0,C 
0,0 
0,0 
o,c 
o,c 
o.c 
0,( Tavoitteen 
1/6 alueille 
26,2 
35,4 
2,8 
0.0 
2.8 
29,0 
0,0 
0,0 
93,5 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
100% 
48% 
15% 
0% 
20% 
34% 
0% 
0% 
40% 
Varauksen ulkopuolella 
47 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
74 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
RESIDER - Esimerkkejä vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista: 
Espanjassa Avilan alueella on "La Curtidora" -nimiselle yritykselle kuuluneeseen 
vanhaan kiinteistöön perustettu yrittämiskeskus, jota parhaillaan laitteistetaan toiminnan 
käynnistämistä varten. Rakennuksen ilmastointi rahoitetaan RESIDER-aloitteesta. Uusien 
tilojen kokonaispinta-ala on 4 200 m2 käsittäen 23 toimistoa ja 1 200 m2 tehdassaleja. 
Ranskassa Basse-Normandien alueella on jouduttu laatimaan elinkeinorakenteen 
uudistamissuunnitelma (teollisuutta, satamatoimintaa, ammatillista koulutusta, alueen 
maankäytön suunnittelua) sen jälkeen, kun terästeollisuuden toiminta Caenissa 
lakkautettiin. Huolenaiheena on nyt etenkin se, millaisilla uusilla elinkeinotoiminnan 
muodoilla käyttötarkoitukseltaan uudelleen määritelty alue sidotaan muuhun taajamaan 
niin, että sinne saadaan julkisen paikallisliikenteen verkon palvelut ja että paikalliset pk-
yritykset pääsevät osallistumaan näihin rakennustöihin. Toisena tärkeänä tavoitteena on 
kehittää yritysten avustuksella menetelmä maaperän tutkimiseksi ja teknisten 
suunnitelmien laatimiseksi Caeniin perustettavaa suurta elintarviketeollisuuden keskusta 
varten. Toteutuksen on tarkoitus edetä vaiheittain seuraavasti: 
• mahdollisten kansainvälisten suursijoittajien kartoitus sekä alan pk-yrityksissä 
suoritettava kyselytutkimus liikkumisvalmiuksien ja sijoittajien täsmällisten odotusten 
selvittämiseksi; 
• alueen suunnittelu: saastuttamattomia tehtaita, teknologista ja muuta näyttelytilaa, 
muiden alojen yritysten (biotekniikka, lääketeollisuus, kosmeettiset " valmisteet) 
vastaanottoa varten varattu alue, yhteisiä palveluja. 
Yhteisön tuki on suurelta osin kohdennettu, lukuun ottamatta kolmea rahoituksellisesti merkittävintä 
yhteisöaloiteohjelmaa (Nordrhein-Westfalen, Italia ja Espanja), joissa vasta ensimmäisestä erästä on 
tehty maksusitoumus. Vuonna 1996 tehdyt maksusitoumukset koskevat näin ollen samana vuonna 
hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. Ne kattavat arviolta 26 prosenttia ennen vuoden 1996 päättymistä 
hyväksytyille yhteisöaloiteohjelmille varatusta rakennerahastojen tuesta. Vuonna 1994 alkaneelta 
kaudelta kertyneet maksusitoumukset ja maksut kattavat puolestaan yhteensä 60 ja 30 prosenttia 
hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin varatusta yhteisön tuesta. 
Taulukko 1-45: RESIDER - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (2) 
Saksa(9) 
Kreikka (1) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska (7) 
Italia (1) 
Alankomaat (1) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Yhd. kuninpask. (3) 
Yhteensä (27) Tuki* 
(1) 
24,4 
192,8 
4,7 
73,6 
62,1 
85,6 
18,1 
5,2 
6,9 
45.5 
518,9 Maksusitoum. 
1996 
0,0 
36,6 
0,6 
7,6 
23,5 
42,8 
0,0 
4,4 
0,0 
19,0 
134.4 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
23,7 
99,1 
4,7 
7,6 
62,1 
42,8 
18,1 
4,4 
6,9 
42,2 
311,5 % 
(2)/(l) 
97% 
51 % 
100% 
10% 
100% 
50% 
100% 
84% 
100% 
93 % 
60 % Maksut 
1996 
6,3 
20,8 
0,3 
3,8 
11,7 
21,4 
1.0 
2,2 
2,6 
9,5 
79,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
11,8 
52,0 
2,3 
3,8 
29,3 
21,4 
8,4 
2,2 
5,5 
21,1 
157,9 % 
(3)/(l) 
48 % 
27 % 
50% 
5 % 
47 % 
25 % 
46% 
42% 
80% 
46 % 
30 % 
* Varauksen ulkopuolella 
RETEX (1994-1999) 
RETEX (607 miljoonaa ecua48) on aloite, jolla tuetaan tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen 
keskittyneiden alueiden talouselämän monipuolistamista edistämällä neuvontapalvelujen tarjontaa 
ja laitehankintoja, jotka eivät liity tuotantoon mutta joilla parannetaan yritysten osaamista, 
tukemalla paikallisia yritysryhmittymiä ja yritysten yhteistyötä sekä kouluttamalla yrityksissä ja 
yrityspalveluissa työskentelevää henkilöstöä, 
48 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 75 
Kaikkiaan 21 yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin vuonna 1996 kolme uutta ohjelmaa, minkä lisäksi 
yhtä ohjelmaa (Baden-Wùrttemberg) pidennettiin vuoteen 1997. Näitä toimia vastaava 
rakennerahastojen rahoitusosuus oli yhteensä 7,3 miljoonaa ecua eli miltei yksi prosentti tähän 
aloitteeseen vuoteen 1999 asti myönnetyistä yhteensä 607 miljoonan ecun (varaus mukaan lukien, 
ilman sitä 525 miljoonaa) määrärahoista. Kaikki RETEX II -aloitteen ohjelmat on nyt hyväksytty ja 
vuonna 1993 aloitteen käynnistämisen yhteydessä hyväksyttyjä ohjelmia on pidennetty. 
Taulukko 1-46: RETEX - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Belgia-Flanderi 
Saksa-Brandenburg 
liava\ia-Ata-ltävalta. Steiermark ja Vorarlberg 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
3,0 
6,0 
16,2 
25,3 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
1,4 
3,3 
2,6 
7,3 EAKR 
0,9 
2,3 
1,9 
5,1 ESR 
0,5 
1,0 
0,7 
2,2 EMOTR 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
0,C 
0,0 
0,0 
0,(1 Tavoitteen 
1/6 alueille 
0,0 
3,3 
0,0 
3,3 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
0% 
100% 
0% 
45% 
* Jakso 1994-1997 varauksen ulkopuolella 
Koska kyse on yhdestä, kauden 1993-1997 kattavasta aloitteesta, yhteisön tuki, samoin kuin 
maksusitoumukset ja maksut koskevat myös jo vuonna 1993 hyväksyttyjä yhteisöaloiteohjelmia. 
Vuonna 1996 tehtyjen maksusitoumusten ja suoritettujen maksujen yhteismäärä ylittää pitkälti vuonna 
1996 hyväksytyille yhteisöaloiteohjelmille varatun rakennerahastojen tuen. Kauden 1994-1996 
maksusitoumukset ja maksut kattavat yhteensä 66 ja 35 prosenttia rahastojen tuesta. 
Taulukko 1-47: RETEX - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (2) 
Saksa(8)** 
Kreikka (1)** 
Espanja (1)** 
Ranska (1)** 
Irlanti (1)** 
Italia (2)** 
Alankomaat ( 1 ) 
Itävalta (1) 
Portugali (1)** 
Yhd. kuningask. (2) 
Yhteensä (21) * Tuki* 
(1) 
4,4 
70,3 
87,5 
90,4 
28,9 
11,4 
79,0 
1,0 
2,6 
194,8 
36,6 
607,0 Maksusitoum. 
1996 
1,4 
9,5 
50,2 
0,0 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
2,6 
83,4 
6,2 
154,4 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
4,4 
32,3 
62,0 
38,5 
7,0 
8,1 
• 12,1 
1,0 
2,6 
194,8 
36,1 
399,0 % 
(2)/(l) 
100% 
46% 
71 % 
43% 
24% 
71 % 
15% 
100% 
100% 
100% 
99% 
66% Maksut 
1996 
0,7 
8,6 
25,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
27,4 
4,0 
67,8 Maksut 
1994-1996 
(3) 
2,2 
16,7 
35,0 
34,2 
3,4 
4,1 
6,0 
0,5 
1,3 
90,4 
18,1 
211,9 % 
(3)/(l) 
50% 
24% 
40% 
38% 
12% 
35% 
8% 
50% 
50% 
46% 
49% 
35% 
* Varauksen 
** Mukaan lukien vuonna 1993 hyväksytyt YAO:t (tuki, maksusitoumukset ja maksut 1993-1997). 
76 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
URBAN (1994-1999) 
URBAN (891 miljoonaa ecua^9) on aloite, jolla pyritään osaltaan ratkaisemaan joidenkin 
kaupunkialueiden kasaantuvia ongelmia. Toimilla tuetaan alueiden taloudellista ja sosiaalista 
elpymistä luomalla uusia elinkeinoja, uudistetaan sosiaali-, terveys-ja turva-alan perusrakenteita ja 
laitteistoja, edistetään työllisyyttä paikallisella tasolla ja vaalitaan ympäristöä näiden toimien 
yhteydessä. Hankkeiden on oltava luonteeltaan esitteleviä eli muille kaupunkialueille malliksi 
kelpaavia sekä taajamien yhdentämistä koskevien pitkän aikavälin toimintasuunnitelmien mukaisia. 
Määrärahoista kaksi kolmannesta on varattu tavoitteen 1 kohdealueille. 
Jäsenvaltioiden ehdottamista 44 ohjelmasta vuonna 1996 hyväksyttiin 25 uutta ohjelmaa, joista yksi 
varauksen turvin. Ohjelmia koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on yhteensä 296,6 miljoonaa 
ecua eli arviolta 33 prosenttia URBAN-aloitteeseen varatuista 891 miljoonan ecun (varaus mukaan 
lukien, ilman sitä 668 miljoonaa) määrärahoista. Kaikki URBAN-aloitteen ohjelmat on nyt 
hyväksytty, koska vuonna 1995 hyväksyttiin 18 ohjelmaa. 
Taulukko 1-48: URBAN - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Belgia-flry,we/ 
Saksa 
Sachsen-Anhalt (Halle) 
Saarhriicken 
Ranska 
Alsace (Mulhouse) 
Ile-de-France (Aulnay-sous-bois) 
Ile-de-France (Les Mureaux) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) 
Picardie (Amiens) 
Provence-Alpes-Côte d'Azur (Marseille) 
Rhône-Alpes (Lyon-Est) 
Irlanti 
Italia 
Itävalta-Gmz** 
Ruotsi - Malmö*** 
Suomi - Joensuu 
Yhd. kuningask. 
Itä-Lontoo ja Lee Valley (Hackey) 
East Midlands (Nottingham) 
Skotlanti (Glasgow) 
Lontoo (Parc Royal) 
Manchester 
Merseyside (North lluyto, Liverpool, Netherlon) 
Wales (Swansea) 
West Midlands (Birmingham) 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
11,1 
27,7 
5,2 
22,6 
152,7 
20.9 
22..S' 
17,0 
17,6 
9,7 
20,5 
17,6 
26,6 
21,1 
280,7 
23,4 
11,9 
5,3 
181,9 
17,3 
14,9 
32,7 
16,3 
17,7 
35,7 
11.7 
20,6 
14. ft 
715,7 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
2,2 
10,7 
2,7 
8,( 
55,7 
7.0 
K9 
7.0 
7.0 
4,9 
7.0 
7,0 
7,0 
15,8 
117,7 
3,( 
5,1 
4,( 
81,9 
•10 
6,H 
13,6 
7,7 
KO 
17,3 
5,6 
KO 
6.X 
29f.,r EAKR 
1,8 
8,3 
2,7 
5,6 
45.9 
6,0 
7,ti 
6.5 
5,4 
4.5 
5,3 
3.9 
6.4 
7,9 
102,0 
2,9 
3,1 
3,1 
64,6 
6,4 
5,6 
10,0 
6,1 
5, ti 
I4,ti 
4,4 
6,4 
5,1 
239,8 ESR 
0,4 
2,4 
0,0 
2,4 
9,8 
1,0 
1.1 
0,5 
1,6 
0,4 
1.7 
3.1 
0,6 
• 7,9 
15,6 
0,7 
1,8 
0,8 
17,2 
1,6 
1,2 
3,7 
1,5 
2,2 
2,5 
1,2 
1,6 
1,7 
56,8 EMOTR 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 KOR 
o.c 
0,C 
o.c 
o,c 
o.c 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o,c 
o,c 
o,c 
o.c 
o,c 
o,c 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 Tavoitteen 
1/6 aloitteille 
0,0 
2,7 
2,7 
0,0 
4,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,9 
0,0 
0,0 
0.0 
15,8 
97,8 
0,0 
0,0 
4,0 
17,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
17.3 
0.0 
0.0 
0,0 
142,5 %:ia 
tavoitteen 
1/6 aloitteille 
0% 
25% 
100% 
0% 
9% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
100% 
83% 
0% 
0% 
100% 
21% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
0% 
' Varauksen ulkopuolella, paitsi Itävalta ja Ruotsi (katso 
1 Varauksessa hyväksytty YAO 
'* Varaukseen liitettävät määrät alla olevat alaviitteet) 
URBAN - Esimerkkejä vuonna 1996 hyväksytyistä ohjelmista: 
Ranskassa Tourcoingm (Nord-Pas de Calais) kaupungissa toteutettavalla ohjelmalla 
tuetaan ensisijaisesti eräässä sen köyhirnmistä kaupunginosista ("La Bourgogne") 
toimivaa teknologiakeskusta, jonka paikalliset yritykset ovat suunnitelleet ja 
perustaneet yhteistyössä ja jossa 50 nuorta tulee vuosittain saamaan kouluasteen 
ammatillisen perustutkinnon tekniikan alalla. Tämän hankkeen rinnalle on tarkoitus 
kehittää toinen, koko kaupunginosan kattava koulutushanke, jolla pyritään 
ratkaisemaan nuorten puutteelliseen ammatilliseen pätevyyteen ja syrjäytymiseen 
liittyviä ongelmia. Sen ohella, että hanke on uutta luova ja yhteistyönä toteutettu, se 
on erityisen merkittävä myös siksi, että se kuuluu osana alueen (tavoitteen 2 
49 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 77 
kohdealue) uudistamista ja teollisuuden rakennemuutoksen vaikutusten lieventämistä 
koskevaan toimintasuunnitelmaan. 
Italiassa Siracusan ja Barin kaupungit aikovat elvyttää historialliset keskustansa, 
jotka tunnetaan nimillä "Isola d'Ortigia" ja "Borgo Antico". Molemmissa 
kaupungeissa ratkaisua kurjistumisen ja harvenevan asutuksen ongelmiin on tarkoitus 
etsiä kehittämällä uusia matkailuun liittyviä elinkeinoja ja tarjoamalla asukkaille 
niihin perehdyttävää täsmäkoulutusta sekä parantamalla elinympäristöä ja torjumalla 
kaupunkirikollisuutta. 
Suomessa Joensuun kaupungissa (alue, Pohjois-Karjala, kuuluu tavoitteen 6 
kohdealueisiin) työllisyystilanne on muuta maata vaikeampi. Suurehko osa 
työmarkkinoilta syrjäytyneestä väestöstä asuu kaupunginosassa nimeltä "Rantakylä-
Utra", alueella, jossa on runsaasti kaupungin asuntoja ja jossa alkoholi, huumeet ja 
perheiden hajoaminen ovat merkittäviä ongelmia. Tällä alueella toteutettavalla 
URBAN-ohjelmalla pyritään parantamaan työllisyyttä, tukemaan yritysten 
perustamista ja kohentamaan elinympäristöä sekä tarjoamaan ammatillista 
koulutusta. 
Vuoden 1996 aikana tehtyjen maksusitoumusten ja suoritettujen maksujen suuri osuus 
kolmivuotiskaudella 1994-1996 toteutuneesta rahoituksesta (osuus maksusitoumuksista 58% ja 
maksuista vastaavasti 65%) selittyy hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien suurella määrällä. Vuoden 
1996 loppuun mennessä arviolta 55 prosenttia aloitteeseen varatusta rakennerahastojen tuesta oli 
kohdennettu ja arviolta 24 prosenttia maksettu. Maksujen toteuttamistaso (vajaa puolet 
maksusitoumuksista) osoittaa silti, että valtaosa yhteisöaloiteohjelmista on vielä 
käynnistymisvaiheessaan. 
Taulukko 1-49: URBAN - Vuosi 1996 kaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(YAO:ien määrä) 
Belgia (3) 
Tanska ( 1 ) 
Saksa (10) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Ranska(8) 
Irlanti (I) 
Italia (1) 
Luxemburg ( 1 ) 
Alankomaat (2) 
Itävalta (2) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhd. kuningask. (10) 
Yhteensä (44) Tuki* 
(1) 
10,4 
1,5 
97,3 
45,2 
162,6 
55,7 
15,8 
117,7 
0,5 
9,3 
13,4 
44,6 
4,0 
5,0 
98,8 
681,9 Maksusitqum. 
1996 
2,2 
0,2 
12,0 
1,1 
33,2 
53,8 
1,8 
26,4 
0,0 
0,0 
5,8 
0,0 
3,1 
3,1 
72,3 
215,0 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
10,4 
1,5 
91,0 
5,6 
56,0 
53,8 
1,8 
26,4 
0,5 
7,9 
12,7 
9,2 
3,1 
3,1 
89,2 
372,4 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
93% 
12% 
34% 
96% 
11 % 
22% 
100% 
85% 
95% 
21 % 
80% 
63% 
90% 
55 % Maksut 
1996 
1,1 
0,1 
11,3 
0,6 
22,7 
17,1 
0,9 
13,2 
0,2 
0,0 
2,3 
0,0 
1,6 
0,9 
36,1 
108,1 Maksut 
1994-1996 
(3) 
5,2 
0,5 
34,5 
2,3 
34,1 
17,1 
0,9 
13,2 
0,3 
2,4 
5,8 
4,6 
1,6 
0,9 
43,0 
166,2 % 
(3)/(l) 
50% 
32% 
35% 
5% 
21 % 
31 % 
6% 
11 % 
50% 
25% 
43% 
10% 
40% 
19% 
43% 
24 % 
* Varauksen ulkopuolella, paitsi Itävalta (1 YAO) ja Ruotsi 
INTERREG II (1994-1999) 
INTERREG II (3,544 miljardia ecua50) -aloite käsittää nyt kolme vaihetta: raja-alueiden yhteistyö 
(2,4 miljardia ecua vuoden 1994 hintoina, josta 75% tavoitteen 1 kohdealueille); REGEN-vaihe 
(500 miljoonaa ecua vuoden 1994 hintoina) eli energiaverkkojen valmiiksi saattaminen niiden 
liittämiseksi laajempiin eurooppalaisiin verkkoihin; sekä uusi INTERREG II C -vaihe, joka koskee 
yhteistyötä aluesuunnittelun alalla (412,8 miljoonaa ecua vuoden 1996 hintoina). 
50 Varaus mukaan lukien, vuoden 1996 hintoina. 
78 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
INTERREG IIA ja raja-alueiden teknologinen kehittäminen: 
INTERREG II A:sta antamissaan suuntaviivoissa komissio kehotti jäsenvaltioita kehittämään 
alueiden välistä yhteistyötä tutkimuksen, teknologian ja televiestinnän aloilla. Tämä on tarpeen 
etenkin tuettaessa pk-yrityksiä, joiden avuksi voidaan kehittää rajat ylittäviä teknologian 
siirtopalveluja ja rajat ylittäviä pk-yritysten yhteysverkkoja. Yhteistyö on niin ikään tarpeen 
alueilla, joilla perusrakenteet ovat puutteelliset, koska näiden alueiden televiestintäjärjestelmien 
parantaminen mahdollistaa Euroopan laajuisten verkkojen täydentämisen. INTERREG-aloitteella 
edistetään myös koulutus- ja kulttuuriyhteistyötä muun muassa raja-alueiden tutkimuslaitosten 
välillä. Tämän tyyppisiin investointeihin on ohjelmissa varattu yhteensä 2,5 prosenttia 
rakennerahastojen määrärahoista, joskin tilanne vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Alankomaat, 
Espanja, Kreikka ja Irlanti panevat erityistä painoa televiestinnälle ja pyrkivät kehittämään rajat 
ylittäviä verkkoja ja palveluja (valokaapeliyhteydet, kehittyneet televiestintäkeskukset, 
telematiikkaan liittyvien toimien ja tietoverkkojen edistäminen). Jotkut muut jäsenvaltiot, joilla on 
yhteisiä ohjelmia, asettavat TTK-toimet etusijalle. Näin tekevät Ranska, Belgia ja Alankomaat, 
joiden ohjelmiin sisältyy teknologian siirtoa, tutkimusyhteistyötä ja uuteen teknologiaan 
perehdyttävää ammatillista koulutusta edistäviä toimenpiteitä. 
Esimerkkinä Ranskan ja Belgian teknologiayhteistyö: Vuonna 1996 hyväksytyn Vallonia/Nord-
Pas-de-Calais/Picardie -ohjelman tavoitteena on tukea teknologista innovaatiota pk-yrityksissä. 
Raja-alueelle on perustettu kaksi eri maiden asiantuntijoista koottua, monitieteellistä työryhmää, 
joista toisen tehtävänä on seurata teknologian kehitystä, kun taas toinen on suoraan yhteydessä 
yrityksiin antaen niille teknistä apua ja avustaen teknologian siirrossa. Työryhmien tehtävät ovat 
seuraavat: 
• välitön tekninen apu tuotteiden testaamisen, raaka-aineiden tunnistamisen ja teknisten 
ongelmien ratkaisemisen tai teknologianeuvonnan muodossa; 
• raja-alueen kahden työryhmän keräämää aineistoa ja asiantuntemusta hyödyntävän 
tutkimuslaboratorion saattaminen yritysten käyttöön; 
• uusien keraamisten materiaalien käyttöönotto vaihtoehtoisena ratkaisuna; 
• molemmissa tutkimuslaitoksissa hankitun, erityisesti hienokeramiikkaan liittyvän tieteellisen 
tietämyksen ja teknisen osaamisen siirto; 
• tuotteita ja menetelmiä koskevan teknologisen kehityksen seuraaminen ja niitä koskevissa 
valinnoissa avustaminen; 
• teknologian siirto yritysten henkilöstölle suunnatun ammatillisen erityiskoulutuksen avulla. 
Raja-alueiden yhteistyövaiheen ja REGEN-vaiheen osalta jäsenvaltiot ovat ehdottaneet 
ohjelmakaudelle 1994-1999 kaikkiaan 62 yhteisöaloiteohjelmaa, joista 25 hyväksyttiin vuonna 1996. 
Näitä ohjelmia koskeva rakennerahastojen rahoitusosuus on 701,9 miljoonaa ecua eli arviolta 23 
prosenttia 3,063 miljardin ecun kokonaismäärärahoista (varausta lukuun ottamatta). Hyväksymättä jäi 
enää kolme INTERREG II -aloitteen raja-alueiden yhteistyövaiheeseen luettavaa ohjelmaa 
(Italia/Slovenia, Italia/Itävalta ja Italia/Kreikka), sillä 34 ohjelmaa oli hyväksytty vuonna 1995. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 79 
Taulukko 1-50: INTERREG II - Vuonna 1996 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) 
Saks a/I lavalta 
Bclgia/Raaska/Luxcmburg: Vallonin-Lorraine-Luxemhurg 
Belgia/Ranska: Ardennes 
Tanska/Ruotsi 
Espanja/Marokko 
Suomi/Baltian maat: Etelä-Suomen rannikkoalue 
Suomi/Venäjä: Karjala 
Suomi/Venäjä: Kaakkois-Suomi 
Suomi/Ruotsi/Norja: Pohjoiskalotti 
Suomi/Ruotsi/Norja: Merenkurkku ja Keski-Skandia 
Suomi/RuolskSrtori.vio 
Ranska/Belgia: Nord-Pas-de Calais/Flanderi 
Ranska/Belgia: Vallonia/Nord-Pas-de-Calais/Picardie 
Ranska/Espanja 
Ranska/Italia: Korsika/Sardinia 
Ranska/1 talia: Korsika/Toscana 
Raask;i/Yhd. kuningask.: Haute-Normandie, Picardie ja East Sussex 
Ranska/Yhd. kunigask.: Nord-Pas-de-Calais/Kenl 
Italia/Albania: Apulia 
Halia/Ranska 
Italia/Sveitsi 
Ruolsi/Suomi/Norja/Vcnäjä: Barentsin meri 
Ruotsi/Norja: Pohjoisen vihreä vyöhyke 
Ruotsi/Norja: Götehorg/Bohus/Älvshorg 
Ruotsi/Norja: Sisä-Skandinm-ia 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustan­
nukset 
56,3 
62.2 
27,8 
28,0 
185,3 
22,7 
31,8 
40,7 
29,2 
14,6 
9,5 
38,3 
148,4 
142,6 
74,2 
58,2 
80,8 
95,3 
178,2 
160,3 
52,7 
23,4 
13,0 
13,0 
10.8 
1.597.3 Rakennerahastojen tuki* 
Yhteensä 
24, f 
30,2 
12.5 
I3.C 
101,4 
6,1 
13,9 
9,f 
12,2 
6/ 
4,(1 
18.C 
71,5 
62,4 
33,7 
IX.f 
34,1 
45,1 
81.5 
57,(. 
2().(. 
10,5 
5,5 
5,5 
4,5 
701. 'i EAKR 
17.5 
25,5 
9,7 
10,6 
KX),3 
3,2 
9,2 
7.2 
7,2 
4,1 
3.0 
16,9 
58,6 
48,3 
30,0 
17,9 
29,8 
41,3 
70,1 
49,2 
15.6 
6,7 
2,1 
4,5 
3.1 
591.5 ESR 
3,8 
4.7 
2,2 
2,4 
1.1 
2,0 
3,4 
1,9 
3,4 
1,6 
0,4 
1,1 
10,7 
3,3 
0,7 
0,4 
4,3 
3,8 
8,9 
3,1 
0,0 
3,8 
2,4 
1,0 
1,4 
71.9 EMOTR 
3,3 
0,0 
0,6 
0,0 
0,0 
0,8 
1,3 
0,5 
1,6 
0,9 
0,6 
0,0 
2,2 
10,9 
2,9 
0,3 
0,0 
0,0 
2,5 
4,7 
4,4 
0,0 
1.0 
0,0 
0.0 
38,5 KOR 
0,( 
0,C 
(),( 
(),( 
<M 
(),( 
(),(. 
(),( 
<>,<; 
o,( 
o,( 
o.r 
o,( 
o,( 
o,( 
().( 
o.( 
o,< 
o,( 
o.f 
o,( 
(),(' 
o,( 
o,( 
o.c 
ii.ii Tavoitteen 
1/6 alueille 
0,0 
0.0 
1.0 
0,0 
101,4 
0,0 
12,7 
4,8 
9.4 
1.1 
0,0 
0,0 
57,3 
0,0 
33,7 
11,6 
0,0 
0,0 
81,5 
0,0 
0,0 
9.4 
5.5 
0,0 
1.4 
330,9 %:ia 
tavoitteen 
1/6 alueille 
0% 
0% 
8% 
0% 
100% 
0% 
91 % 
50% 
77% 
17% 
0% 
0% 
80% 
0% 
KK) % 
63 % 
0%. 
0% 
I(X) % 
0% 
0% 
90%' 
100 % 
0%. 
30% 
47 % 
* Varauksen ulkopuolella 
Vuonna 1996 hyväksytty INTERREG II C -vaihe tarjoaa uuden välineen monikansalliseen 
aluesuunnitteluyhteistyöhön. Vaiheen tarkoituksena on edistää entistä tasapainoisempaa kehitystä 
Euroopassa siltä osin kuin kyse on toimintojen sijoittumisesta Euroopan alueelle ja alueiden välisten 
erojen tasoittamisesta kestävään kehitykseen tähtäävän toimintasuunnitelman mukaisesti. INTERREG 
II C -vaiheella pyritään myös tehostamaan alueiden suunnitelmallista kehittämistä koskevan yhteisön 
politiikan vaikutuksia sekä rohkaisemaan jäsenvaltioita ja aluesuunnittelusta vastaavia viranomaisia 
monikansalliseen yhteistyöhön siten, että toisiinsa rajoittuvien maantieteellisten alueiden 
kehittämisessä noudatetaan yhteisiä toimintalinjoja. Edelleen INTERREG Et C -vaiheen tulisi auttaa 
jäsenvaltioita ja niiden alueita ennalta ehkäisevän ja yhteistoiminnallisen lähestymistavan 
omaksumisessa kuivuuden ja tulvien aiheuttamiin vesihuollon ongelmiin. Tältä osin pääasiallisia 
toiminta-alueita on kolme: yleisluonteinen monikansallinen yhteistyö, tulvien torjunta ja kuivuuden 
ehkäiseminen. Ohjelmat ovat luonteeltaan monikansallisia ja niissä on yleensä mukana vähintään 
kolme valtiota, mukaan lukien kaksi jäsenvaltiota, lukuun ottamatta kuivuuden ehkäisemiseen 
tähtääviä ohjelmia, jotka voivat koskea yhtäkin jäsenvaltiota, sekä tulvien torjuntaa, jossa 
kahdenväliset ohjelmat ovat mahdollisia. Vuoden 1996 lopulla jäsenvaltiot ilmoittivat aikomuksestaan 
laatia yhteisesti 14 toimenpideohjelmaa, joita koskevat ehdotukset on tarkoitus tehdä ja ohjelmat 
hyväksyä vuonna 1997. 
80 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 1-51: INTERREG II C - Vuonna 1996 saadut ohjelmaehdotukset (miljoonaa ecua) 
Alat/Ohjelmat [Määrärahat/Osallistujavaltiot 
Yleinen kansojen rajat ylittävä yhteistyö 120,69 
A. Välimeren länsiosa ja länsialpit 
B. Lounais-Eurooppa 
C. Atlantin alue 
D. Keski- ja luoteisosien suurkaupunkialue 
E. Pohjanmeren alue 
F. Itämerenalue 
G. Keskiosa, Adrianmeri, Tonava ja Kaakkois-Eurooppa (Saksa. Itävalta. Kreikka. Italia) (Espanja, Ranska, Italia) 
(Portugali, Espanja, Ranska) 
(Portugali, Espanja, Ranska, Yhd. kuningaskunta, Irlanti) 
(Ranska, Luxemburg, Belgia, Saksa, Alankomaat, Yhd. kuningaskunta, Irlanti) 
(Yhd. kunigaskunta, Alankomaat, Saksa, Tanska, Ruotsi, Norja) 
(Saksa, Tanska, Ruotsi, Suomi, Baltian maat) 
Tulvien ehkäiseminen 148,15 
H. Rein-Meuse 
I. Ranska ja Italia 
J. Kreikka ja Bulgaria (Ranska, Belgia, Luxemburg, Alankomaat, Saksa, Sveitsi) 
Kuivuuden ehkäiseminen 114,00 
K. Portugali 
L. Espanja 
M. Italia 
N. Kreikka 
YHTEENSÄ 382,84 
Kaikki vuonna 1994 alkaneella kaudella tehdyt maksusitoumukset ja suoritetut maksut liittyvät raja-
alueiden yhteistyötä ja energiaverkkoja koskeviin A- ja B-vaiheeseen, koska monikansallista 
yhteistyötä koskevaan C-vaiheeseen liittyvät yhteisöaloiteohjelmaehdotukset toimitettiin komissiolle 
vasta vuoden lopulla, minkä vuoksi niistä ei ole vielä tehty päätöksiä. Vuonna 1996 hyväksytyistä 25 
yhteisöaloiteohjelmasta viidelle (Espanja-Marokko, Ranska-Belgia, jossa kohdealueet Vallonia/Nord-
Pas de Calais/Picardie, sekä Ranska-Espanja, Italia-Albania ja Italia-Ranska) myönnetty yhteisön tuki 
vastaa yli puolta (54%) kaikista vuonna 1996 hyväksytyistä tuista. Näihin viiteen 
yhteisöaloiteohjelmaan myönnetystä tuesta ainoastaan ensimmäinen erä kohdennettiin vuonna 1996. 
Kaikkiaan maksusitoumuksia tehtiin vuonna 1996 enemmän kuin tuon vuoden aikana hyväksytyistä 
yhteisöaloiteohjelmista kertyisi, koska sitoumuksilla katettiin myös toinen erä edellisvuosina 
hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien tuesta. Maksuissa toteuttamistaso oli 23 prosenttia yhteisön 
tuesta, mikä osoittaa valtaosan yhteisöaloiteohjelmista olevan vielä käynnistymisvaiheessaan. 
Taulukko 1-52: INTERREG II - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
(YAO.ien määrä) 
Yhteensä (59) Tuki* 
(D 
2.870,5 Maksusitoum. 
1996 
752,0 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
1.306,2 % 
(2)/(l) 
46 % Maksut 
1996 
423,5 Maksut 
1994-1996 
(3) 
650,1 % 
(3)/(l) 
23 % 
Varauksen ulkopuolella 
PEACE (1994-1997) 
PEACE (302 miljoonaa ecuani) on aloite rauhan ja sovinnon saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa. 
Sen tarkoituksena on tukea nykyistä rauhanomaisemman ja vakaamman yhteiskunnan rakentamista 
varmistamalla paikallisten sosiaalisten ja taloudellisten verkostojen säilyminen tarvittavin 
voimavaroin. Tavoitteena on helpottaa sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneiden henkilöiden 
yhteiskuntaan integroitumista, palauttaa talouskasvu ja tukea sosiaalista elpymistä alueilla, jotka 
ovat eniten kärsineet yhteenotoista. 
Vuonna 1996 aloitetta koskeva toimenpideohjelma saatiin kokonaisuudessaan käyntiin. Yhtenä sen 
erityispiirteenä on, että päätöksentekoon ja päätösten täytäntöönpanoon pyritään saamaan mukaan 
mahdollisimman monet niistä tahoista, joita toimenpiteet koskevat. Keskeisessä asemassa on 
kahdeksan kansalaisjärjestöä (ryhmittymää tai osuuskuntaa, joista yksi on rakenteeltaan rajat ylittävä) 
sekä 26 hallinnollisia alueita edustavaa yhteistyöryhmää (joihin kuuluu politiikan, talouselämän ja 
ammattiyhdistysliikkeen samoin kuin sosiaalista toimintaa harjoittavien yhdistysten ja 
51 Vuoden 1996 hintoina. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 81 
vapaaehtoisjärjestöjen edustajia). Tästä johtuu, että ohjelman suunnittelu on vienyt aikaa. 
Ensimmäiset kansalaisjärjestöjen myöntämät tuet julistettiin kuitenkin haettaviksi maaliskuussa 1996 
ja kesäkuusta alkaen kaikki järjestöt ovat olleet valmiita aloittamaan hankkeiden rahoituksen. 
Hallinnollisia alueita edustavat 26 yhteistyöryhmää on niin ikään hyväksytty ja ne ovat pyytäneet 
ehdotuksia paikallisista hankkeista, jotka voitaisiin sisällyttää "toimintasuunnitelmiin", joista 
ensimmäinen yhteisrahoitusosuus hyväksyttiin vuoden päättyessä. Nämä hajautetut rakenteet 
vastaavat nyt 57 prosentista ohjelman kokonaisrahoituksesta. Tyypillinen toiminnan muoto on 
sosiaalista toimintaa harjoittavien ryhmien ja vapaaehtoisjärjestöjen tukeminen avustustyössä, jota 
nämä tekevät pääasiassa väkivallan uhrien, naisten, nuorten, vapautuvien vankien tai 
pitkäaikaistyöttömien auttamiseksi. Päätavoitteena on työelämään ja yhteiskuntaan sijoittautuminen, 
ja näin etenkin syrjäytyneiden osalta, joita tuetaan voimavaroja antamalla ja helpottamalla 
päätöksentekoon osallistumista. Paikallisten mahdollisuuksien hyödyntäminen on myös tärkeä tavoite, 
etenkin hallinnollisia alueita edustavien yhteistyöryhmien tasolla, joiden toimiin kuuluu taajama- ja 
maaseutualueiden perusparantamista ja fyysisen, taloudellisen ja sosiaalisen ympäristön elvyttämistä. 
Korkotukien myöntäminen etenkin pk-yrityksille ja matkailualalle niiden investointeihin ja 
oheispalveluihin tarkoitetuille lainoille on myös osoittautunut varsin onnistuneeksi toimintamuodoksi. 
Vuosi 1996 osoitti, että tie kestävään rauhaan voi olla pitkä. Tämä ohjelma, jossa korostuvat 
yksimielisyyteen pyrkivät lähestymistavat, yhteinen työskentely konkreettisten tulosten 
saavuttamiseksi ja tulevaisuuden suunnittelu, on kuitenkin rakentava, koska sillä tuetaan eri tasojen 
aloitteita. Neuvoa antava foorumi, väline, joka otettiin ensi kertaa käyttöön rakennerahastojen 
ohjelmassa ja joka mahdollistaa sen, että kaikkien alojen ja ajatussuuntien edustajat voivat yhdessä 
vastata ohjelman hallinnosta, tähdentää näiden samojen osallistumisen, yhteistyön ja käytännön 
toiminnan periaatteiden merkitystä uudessa eurooppalaisessa kehyksessä. 
Taulukko 1-53: PEACE - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1997 (miljoonaa ecua) 
Yhteensä Tuki 
(D 
300,0 Maksusitoum. 
1996 
95,6 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
126,7 % 
(2)/(l) 
42% Maksut 
1996 
41,7 Maksut 
1994-1996 
(3) 
56,5 % 
(3)/(l) 
19% 
2. Uutta luovat toimet ia tekninen apu 
Jokaisesta rakennerahastosta voidaan rahoittaa sen toimialaan kuuluvaa tutkimusta, pilottitoimia ja 
teknistä apua. Tällaiselle rahoitukselle on vahvistettu rahastokohtaiset enimmäismäärät: EAKR:n 
osalta se on 1,5 prosenttia, EMOTR:n osalta yksi prosentti, ESR:n osalta 0,5 prosenttia ja KOR:n 
osalta kaksi prosenttia vuotuisesta talousarviosta. 
2.1. EAKR:sta annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet 
Komissio on määritellyt kaudelle 1995-1999 neljä toimintalinjaa, joista kuhunkin on myönnetty 
monivuotiset määrärahat ja joita toteutetaan ehdotuspyyntöjen tuloksena valituin pilottihankkein. Kun 
toimintalinjat oli määritelty vuonna 199452 ja ehdotuspyynnöt esitetty vuonna 19955-*, vuosi 1996 
käytettiin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettavien uutta luovien toimien 
valitsemiseen riippumattomien asiantuntijapaneelien avustuksella, sekä toimien käynnistämiseen 
kentällä. On syytä tähdentää, että uutta luovia toimia koskevat ehdotuspyynnöt muodostuivat 
menestyksekkäiksi, sillä esimerkiksi ulkoista alueiden välistä yhteistyötä, työpaikkoja tarjoavia uusia 
aloja ja kulttuuriyhteistyötä koskevista hankkeista komissio sai yhteensä 865 ehdotusta (ehdotuksia 
tuli vastaavasti 243, 357 ja 265), joista se kuitenkin saattoi valita ainoastaan 123 (eri alojen osuudet 
vastaavasti 50, 41 ja 32) ottaen huomioon käytettävissä olevat kokonaismäärärahat ja niistä kullekin 
52 Katso vuosikertomusl994. 
53 Katso vuosikertomus 1995. 
82 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
hankkeelle varatut osuudet. Samoin saatiin aluesuunnitteluhankkeista ja kaupunkeja koskevista 
pilottihankkeista 142 ja 503 ehdotusta, joista jälleen tiedettiin voitavan valita (vuonna 1997) vain 14 ia 
25. 
Taulukko 1-54: Uutta luovat toimet (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) - Toimintalinjat 
kaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua vuoden 1995 hintoina) 
Tavoitteet 
Alueiden välinen yhteistyö 180,0 
- sisäinen alueiden välinen yhteistyö 110,0 
- ulkoinen alueiden välinen yhteistyö 70,0 
Alueellista kehittämistä koskevat 90,0 
uutta luovat toimet 
- teknologisen innovaation edistäminen, 15,0 
- tietoyhteiskunta, 15(0 
- kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, 15,0 
- uudet työllisyysalueet 45,0 
Aluesuunnittelu 45,0 
Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet 80,¥ 
Yhteensä " 395,0 
Alueiden välinen yhteistyö 
PACTE-ohjelma vuonna 1996: Heinäkuussa 1995 oli valittu 38 alueiden välistä yhteistyöhanketta 
PACTE (alueiden väliseen yhteistyöhön perehdyttäminen) -ohjelmaa varten. Hankkeiden 
toteuttamisaika ulottuu helmikuusta 1996 joulukuuhun 1997. Ohjelman käynnistämiseksi Brysselissä 
11-12.3.1996 järjestetyn tapahtuman aikana hankkeiden johtajat ja yhteistyön osapuolet osallistuivat 
useisiin koulutustilaisuuksiin ja tapaamisiin ohjelmia hallinnoivien tahojen kanssa. Vuoden 1997 
aikana järjestettävillä väliarviointipäivillä hankkeiden johtajilla on tilaisuus esitellä tuloksia. 
Sisäistä alueiden välistä yhteistyötä koskeva RECITE-ohjelma: Vuonna 1996 saatiin RECITE I -
ohjelma päätökseen ja käynnistettiin RECITE II. Ohjelmasta vastaava teknisen avun toimisto antoi 
RECITE Iistä arviointikertomuksen tammikuussa 1996. Sen mukaan päätökseen saatiin 13 hanketta 
23 hankkeen jäädessä vielä keskeneräisiksi. RECITE I -ohjelman tuloksena on luotu 36 
yhteistyöverkkoa, joihin on osallistunut 405 yhteistyökumppania alueellisista ja paikallisista 
yhteisöistä ja kehittämisvirastoista kauppakamareihin ja yksityisiin yhteistyötahoihin. Jotkut 
yhteistyökumppaneista ovat olleet mukana luomassa useita verkkoja. Toiminta on koostunut teknisten 
työpajojen ja työryhmien, henkilövaihdon, teknisten vierailujen ja yleisölle avoimien kokousten 
muodossa toteutetuista yhteisistä toimista ja osaamisen siirrosta. Rinnan tämän keskinäiseen vaihtoon 
perustuvan toiminnan kanssa on toteutettu joitakin ammatillisia koulutustoimia, joiden kohderyhminä 
on ollut sekä verkkojen kanssa tekemisissä olevaa että alueelliseen kehittämiseen erikoistunutta 
henkilöstöä. On tehty useita teemakohtaisia tutkimuksia, joita on vuorostaan täydennetty 
vertailututkimuksilla, ja tällä tavoin on lisätty eri alueita edustavien yhteistyökumppanien keskinäistä 
ymmärtämystä. Osaamisen vaihdosta saadun kokemuksen pohjalta on tapahtunut lähentymistä, 
hahmottunut yhteisiä lähestymistapoja ja syntynyt oppisopimuskoulutusta ja uuden tieto- ja 
tietoliikenneteknologian soveltamista koskevia kokeiluja. Se on antanut tilaisuuksia myös 
arviointimenetelmien testaamiseen. 
RECITE II käynnistettiin julkaisemalla ehdotuspyynnöt tuettavia hankkeita koskevine ehtoineen ja 
perustamalla teknisen avun toimisto. Ehdotuspyynnössä, joka julkaistiin virallisessa lehdessä 
31.10.1996 ja jossa ehdotusten määräpäiväksi vahvistettiin 15.5.1997, nimettiin viisi yhteistyöalaa: 
paikallisten mahdollisuuksien hyödyntäminen erityisiin tarkoituksiin kuten erityisesti pysyvien 
työpaikkojen luomiseen; pk-yritysten Euroopan markkinoille pääsyn helpottaminen soveltuvilla 
yritysten välisen yhteistyön menetelmillä; pk-yrityksille tarjottavien, innovaatioon kannustavien 
palvelujen parantaminen; voimavarakeskusten luominen ja kehittäminen naisten työpanoksen 
arvostuksen lisäämiseksi ja naisten työelämään sijoittautumisen edistämiseksi; sekä ympäristön 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 83 
suojeleminen ja parantaminen eritoten kannustamalla uusiutuvien energialähteiden käyttöön tai 
energian säästöön samoin kuin ottamalla niillä alueilla, jotka ovat erityisen alttiita ympäristön 
pilaantumisilmiöille, käyttöön niitä ennalta ehkäiseviä menetelmiä ja tekniikkaa. Tämän 
ehdotuspyynnön osalta yhteisön osarahoituksen suuruus on 1-3 miljoonaa ecua hanketta kohden 
(joihin osallistuvista yhteistyökumppaneista vähintään kolmanneksen on oltava tavoitteiden 1 ja/tai 6 
mukaiseen tukeen oikeutetuilta alueilta). 
Ulkoista alueiden välistä yhteistyötä koskeva ECOS-OUVERTURE-ohjelma: Vuonna 1996 
ohjelmassa edettiin uuteen vaiheeseen sen kokonaistalousarvioon tehdyn lisäyksen myötä ja ohjelma 
ulotettiin ensi kertaa koskemaan myös Välimeren alueen kolmansien maiden kaupunkeja ja alueita. 
Vuoden 1995 lopulla oli esitetty ehdotuspyyntö, jossa määräpäivänä oli 1.4.1996. Pyyntöön vastattiin 
243 ehdotuksella, mikä osoittaa merkittävää lisäystä marraskuusta 1994, jolloin ehdotuksia oli jätetty 
160. Nyt ehdotetuista 243 hankkeesta kaikkiaan 50 hyväksyttiin rahoitettaviksi EAKR:n ja PHARE-
ohjelman määrärahoista. Hankkeet on suunniteltu toteutettaviksi 18 kuukauden kuluessa ja jotkut 
niistä saatiin käyntiin jo syksyn 1996 aikana. 
Alueellista kehittämistä koskevat uutta luovat toimet 
Työpaikkoja tarjoavat uudet alat: Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa 
kirjassa komissio nimesi ne taloudellisen toiminnan alat, joilla se katsoi työllistymismahdollisuuksia 
olevan eniten, samoin kuin tärkeimmät esteet uusien työpaikkojen luomiselle näille aloille. Tämä 
kartoitus on taustana 10 artiklan mukaisissa toimissa, joiden tavoitteena on ensiksikin edistää 
alueellisten tai paikallisten toimintasuunnitelmien laatimista niiden työllistämismahdollisuuksien 
hyödyntämiseksi, joita tietyt uudet alat voivat tarjota, ja toisaalta kokeilla lähityön 
kehittämismahdollisuuksia pilottihankkeiden avulla. Tässä ensisijaisia soveltamisaloja ovat 
henkilökohtaiset (esim. lapsille ja vanhuksille tarkoitetut) palvelut, elinympäristö (esim. asuntojen 
peruskorjaus ja nykyaikaistaminen, joukkoliikenne, lähikaupat maaseudulla) ja ympäristö (esim. 
kierrätys, luonnontilassaan säilytetyt alueet, ympäristön pilaantumisen ehkäisy). Pilottihankkeiden 
kesto on 24 kuukautta ja ne perustuvat laajapohjaiseen, julkisyhteisöjen ja yksityisen sektorin väliseen 
yhteistyöhön alueilla, joiden väestö on vähintään 200 000 asukasta. Syyskuussa 1995 esitettiin tältä 
perustalta ehdotuspyyntö, johon tuli määräaikaan mennessä (31.1.1996) 357 vastausta, niistä suurin 
osa Espanjasta (97), Italiasta (82) ja Ranskasta (47). Ehdotusten arvioinnin tuloksena komissio on 
valinnut lopullisesti toteutettaviksi 41 hanketta^4. 
Taulukko 1-55: Pilottihankkeet - Työpaikkoja tarjoavat uudet alat - Vuonna 1996 valittujen 
hankkeiden jaottelu 
Maantieteellinen alue 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningasku 
Yhteensä 41 Pääaiheet 
Henkilökohtaiset palvelut 7 
Elinympäristöön liittyvät palvelut 1 
Ympäristöön liittyvät palvelut 5 
Eri teemojen yhdistelmä 28 
41 
54 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 
84 Rakennerahastot 1996 - Ka/uleksas vuosikertomus 
Hyväksyttyjä hankkeita koskeva yhteisön osarahoitus on keskimäärin 371 000 ecua 
(kokonaismäärärahat 15,2 miljoonaa ecua), kun niiden kokonaistalousarvio on keskimäärin 823 000 
ecua. Hankkeiden käynnistämiseksi pidettiin marraskuussa 1996 Oberhausenissa seminaari, joka 
järjestettiin yhteistoiminnassa Nordrhein-Westfalenin osavaltion kanssa. Seminaari tarjosi 41 
hankkeen edustajille tilaisuuden mielipiteiden ja kokemusten vaihtoon samoin kuin mahdollisuuden 
kuulla asiantuntijoiden neuvoja hankkeiden hallinnoinnista ja seurannasta sekä luoda perustan verkon 
muodossa tehtävälle, yhteisesti kiinnostavista aiheista lähtevälle yhteistyölle. 
Alueiden välinen kulttuuriyhteistyö: Syyskuussa 1995 julkaistun ehdotuspyynnön tuloksena komissio 
sai 265 ehdotusta alueiden välistä kulttuuriyhteistyötä koskevista hankkeista ja valitsi niistä 32. 
Näiden pilottihankkeiden tavoitteena on lisätä alueellisen ja paikallisen kulttuuriperinnön arvostusta ja 
luoda unionin alueiden ja kaupunkien välille verkkoja, joissa yhdyssiteenä on kulttuurin teema. Näihin 
toimiin on varattu yhteensä 15 miljoonaa ecua, josta osarahoitus hanketta kohden voi olla enintään 600 
000 ecua. Hankkeet on määrä saada alkuun 1.1.1997 ja niiden kesto on kaksi vuotta. Yhteistyön 
teemoiksi on vahvistettu muun muassa historiallisen ja arkkitehtoonisen, teollisen tai käsi- ja 
pienteollisuuteen liittyvän kulttuuriperinnön arvostuksen lisääminen. Hyväksyttyjen hankkeiden 
teemat liittyvät valtaosin kulttuuriperinnön arvostuksen lisäämiseen, entistämistoimiin tähtäävään 
osaamisen siirtoon, kulttuuristen matkailureittien luomiseen ja uuden tietoteknologian hyödyntämiseen 
virtuaalimuseon luomiseksi. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 85 
Taulukko 1-56: Pilottihankkeet - Alueiden välinen kulttuuriyhteistyö - Vuonna 1996 hyväksyttyjen 
hankkeiden jaottelu 
Maantieteellinen alue Esimerkkiaiheita 
Belgia 1 Maaseutujen kulttuuriperinnön elvyttäminen 
Saksa 3 vuoristoalueilla 
Kreikka 4 Entisten kaivosalueiden suunnittelu 
Espanja 5 matkailukäyttöön 
Ranska 4 Merenkulkuperinnön edistäminen 
Irlanti 3 Kylpyläperinnekaupunkien 
Italia 3 kehittäminen yhdessä 
Alankomaat 1 
Itävalta 1 
Portugali 3 
Ruotsi 1 
Yhdistynyt kuningasku 3 
Yhteensä 32 
Teknologinen innovaatio ja tietoyhteiskunta osana EAKR:n uutta luovia toimia: 
Teknologisen innovaation edistäminen, teknologian siirron tukeminen ja alueiden sopeuttaminen 
tietoyhteiskuntaan ovat EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitettavien toimien 
päälinjat. Toimien perustana on komission määrittelemä koordinoitu ja innovaatiolle myönteinen 
lähestymistapa ("Toimintasuunnitelma innovaation edistämiseksi"). Yhteisön toimien 
erityistavoitteina on ensiksikin varustaa yritykset tarvittavalla teknologialla ja saada ne 
tiedostamaan innovaation edut sekä toisaalta luoda yrityksissä teknologian hyödyntämiselle 
myönteistä ilmapiiriä, jonka perustana on: 
• innovaatiokehityksen parempi ymmärtäminen, parhaiden käytäntöjen levittäminen ja 
kokemusten vaihto; 
• innovaatiotukea välittävien henkilöiden ammattitaidon parantaminen; 
• yritysten ja/tai tutkimuslaitosten valmiuksien parantaminen, jotta ne voivat hyödyntää uutta 
luovaa tekniikkaa ja menetelmiä parhaalla mahdollisella tavalla; 
• innovaatiolle myönteinen rahoitusympäristö. 
EAKR.sta annetun asetuksen JO artiklan mukaisesti rahoitettavat uutta luovat toimet ovat osa tätä 
ohjelmallista toimintaa, joka perustuu julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön lujittamiseen sekä 
yhteistyön edistämiseen alueella toimivien yritysten sekä teknologiatarjontaan tai teknologiseen 
innovaatioon ja tietoyhteiskuntaan liittyvien alueellisten perusrakenteiden välillä. Kyse on 
sosiaalisesta insinööritaidosta, toimista, joiden tarkoituksena on luoda myönteiset sosiaalis­
taloudelliset ja institutionaaliset edellytykset teknologisen innovaation ja tietoyhteiskunnan 
kehittymiselle. Toimien johtoajatus voitaisiin kiteyttää seuraavasti: "paikallisen tason yhteistyö (ja 
innovaatio siinä) tekee meistä kilpailukykyisiä maailman tasolla ". Tällä tavoin määriteltynä 
yhteistyö on todellakin nähtävä avaintekijäksi "innovaatiolle myönteisen alueellisen ilmaston" 
luomisessa. 
Uutta luovat toimet ja innovaation edistäminen: 
Alueellisten innovaatiosuunnitelmien rahoittamiseen on kaudelle 1995-1999 nimenomaisesti 
varattu 15 miljoonan ecun suuruinen määräraha. Toimia toteutetaan kahdessa vaiheessa, joista 
ensimmäinen, kokeellinen vaihe ajoittui vuosiin 1994-1996. Molemmissa vaiheissa toteutettaviksi 
valitut toimet ovat lähinnä kahden tyyppisiä: innovaatio suunnitelmia ja teknologian siirtoa 
koskevia hankkeita. Kaudella 1994-1996^^ toteutettiin kahdeksan alueellista 
teknologiasuunnitelmaa (joista neljä tavoitteen 2 kohdealueilla ja neljä tavoitteen 1 
kohdealueilla^) ja kolme teknologian siirtoa koskevaa hanketta*'. 
55 Katso vuosikertomus 1995. 
56 Toteutusalueet olivat Sachsen, Wales, Lorraine ja Limburg (tavoite 2) sekä Castilla-Leön, Keski-Makedonia, 
Abruzzi ja Norte (tavoite 1). 
^6 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
• Esimerkki - Walesin alueellinen teknologiasuunnitelma: Tarkoituksena on lujittaa 
yritysten kilpailukykyä toimintasuunnitelmalla, joka perustuu lähes 600 alueellisen 
yrityksen ja järjestön kanssa kahden vuoden ajan käytyihin neuvotteluihin. 
Suunnitelmaan sisältyy yli 60 hanketta ja aloitetta, joista 40 on tarkoitus käynnistää 
vuonna 1996. 
• Esimerkki - IMPL/iCE-hanke: Tätä teknologian siirtoon keskittyvää hanketta 
koordinoivat Castilla-La M ane ha ja Pohjois-Irlanti, jotka ovat molemmat tavoitteen 1 
mukaiseen tukeen oikeutettuja alueita. Hankkeen tarkoituksena on rohkaista 
epäsuotuisilla alueilla toimivia tehdasvalmistusta harjoittavia pk-yrityksiä käyttämään 
kehittynyttä tieto- ja tietoliikenneteknologiaa. 
Tarjouspyynnön tuloksena valittiin kaudella 1995-1999 toteutettaviksi 19 alueellisiin 
innovaatiosuunnitelmiin (RIS - Regional Innovation Strategies) liittyvää hanketta sekä seitsemän 
alueellista teknologian siirtoa koskevaa hanketta (RTT - Regional Transfer of Technology 
Projects). Alueellisista innovaatiosuunnitelmista komissio hyväksyi vuonna 1996 virallisesti 12$&. 
Alueellisten innovaatio suunnitelmien tarkoituksena on edistää innovaatiota eri muodoissaan 
perinteisissä tuotantorakenteissa, toisin sanoen teknologista innovaatiota ja tutkimusta, mutta myös 
taloudellista ja institutionaalista innovaatiota. 
Uutta luovat toimet ja tietoyhteiskunnan edistäminen: 
Myös tietoyhteiskuntaa edistävissä toimissa on kyse kahdessa vaiheessa toteutettavista hankkeista 
(1994-1996, 1995-1999) ja kahden tyyppisistä toimista (alueellisten toimintasuunnitelmien 
laatiminen ja telemaattisten sovellusten kehittäminen). Kaudelle 1995-1999 varattujen 
määrärahojen suuruus on 20 miljoonaa ecua (josta EAKR:n osuus 15 miljoonaa ja ESR:n osuus 5 
miljoonaa). 
Kaudella 1994-1996 käynnistettiin kuusi IRlSl-pilottitointa sekä useita alueita käsittävä 
telematiikan soveltamishanke, jossa on mukana seitsemän aluetta: 
• IRISI-hankkeet: Kullakin alueella-*" alueelliset ja paikalliset toimielimet valmistelivat 
laajana yhteistyönä yritysten, ammatillisten koulutuslaitosten, opetusalan, 
ammattiyhdistysliikkeen, kauppakamarien, osuustoimintaliikkeen ja kansalaisjärjestöjen 
edustajien kanssa alueellisen tietoyhteiskunnan kehittämissuunnitelman. Hankkeen 
tavoitteena on kehittää eri aloja, kuten esimerkiksi teleavusteista etätyötä, etäopetusta, 
korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten muodostamia verkkoja, pk-yrityksille tarjottavia 
telemaattisia palveluja ja telematiikan käyttöä terveydenhuollossa, sekä parantaa eri 
tahojen mahdollisuuksia päästä käyttämään tätä kehitystä hyväkseen. 
• WOLF-hanke (World Wide Web opportunities for less favored regions"): Seitsemän 
aluetta pyrkii yhteistyössä kartoittamaan niitä sosiaalisia, taloudellisia ja teknisiä 
tekijöitä, jotka vaikeuttavat telepalvelujen laajentamista epäsuotuisilla alueilla. 
Hankkeella tuetaan arviolta sadan näillä alueilla toimivan pk-yrityksen kehittämistä 
parantamalla näiden mahdollisuuksia internetin ja siihen liittyvien palvelujen käyttöön. 
Kaudella 1995-1999 on suunniteltu toteutettavaksi 22 alueellisten tietoyhteiskuntaa koskevien 
aloitteiden (RISI - Regional Information Society Initiative) täytäntöönpanoon liittyvää hanketta ja 
yhdeksän alueellista telematiikan soveltamishanketta (R1SI2). Vuonna 1996 hyväksyttiin 15 RISI-
hankettaPO; 
• RISI-hankkeiden (joista 14 rahoittaa EAKR ja kahdeksan ESR) tarkoituksena on 
kartoittaa tietoyhteiskuntaan liittyvät taloudelliset mahdollisuudet ja riskit sen 
vaikutusten ennakoimiseksi. Pyrkimyksenä on saavuttaa alueellinen yksimielisyys siitä, 
millä tavoin tietoyhteiskunnan käsite jäsennetään osaksi alueellista kehittämistä. 
Kullakin alueella valmistellaan alueellinen strategia ja toimintasuunnitelma, joille on 
saatava alueellisten toimijoiden hyväksyntä; strategiassa eritellään vallitsevaa 
57 Hankkeita koordinoivat alueet olivat vastaavasti Extremadura, Pouilles ja Castilla-La Mancha sekä Pohjois-
Irlanti. 
58 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 
59 Sachsen, Keski-Makedonia, Valencia, Piemonte, Nord-Pas-de-Calais, North-West England. 
60 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 87 
inhimillisten voimavarojen ja työllisyyden osalta ja esitetään hahmotelmia siitä, miten 
uudet palvelut sisällytetään alueelliseen kehittämissuunnitelmaan; 
toimintasuunnitelmassa arvioidaan suunniteltujen sovellusten toteutettavuutta. 
• RISI2-hankkeiden (joista seitsemän rahoittaa EAKR ja kaksi ESR) tarkoituksena on 
esitellä niitä parhaita käytäntöjä, joita alueet ovat kehittäneet vastauksenaan 
tietoyhteiskunnan haasteisiin. Eri alojen alueelliset viranomaiset toimivat yhteistyössä 
valmistellakseen ja käynnistääkseen telemaattisia sovelluksia, joista etusijan saavat 
sellaiset, joissa osallisina on vähintään kolme, kolmessa eri maassa sijaitsevaa aluetta. 
Vähintään kolmanneksen hankkeisiin osallistuvista alueista on oltava tavoitteen 1 
kohdealueita. Erityistä painoa pannaan sovelluksille, joista voidaan otaksua saatavan 
sosiaalista tai taloudellista etua ja jotka voidaan mahdollisesti myöhemmin sisällyttää 
laajempiin alueellista kehittämistä koskeviin toimintalinjoihin. 
Kaikkiaan näitä alueellista innovaatiota ja tietoyhteiskuntaa edistäviä pilottihankkeita toteuttavat 
nykyisin arviolta 50 alueen hallintoviranomaiset ja niissä on mukana yli 1 000 alueellista, julkistaja 
yksityistä toimijaa. Ensimmäisen sukupolven pilottihankkeista neljä alueellista 
teknologiasuunnitelmaa saatiin päätökseen vuonna 1996 ja IRIS1-hankkeista kuusi oli tuolloin 
päätösvaiheessaan tulosten ollessa lupaavia erityisesti siltä osin, että hankkeilla onnistuttiin 
saamaan paikalliset toimijat tietoisiksi innovaation ja tietoyhteiskunnan merkityksestä 
taloudelliselle kehitykselle ja aktiivisesti mukaan toimimaan niiden edistämiseksi. Tuloksista on 
varmasti hyötyä myös hahmoteltaessa suunnitelmaa siitä, millaisin toimenpitein alueelliset 
viranomaiset voivat edistää kehitystä näillä kahdella alalla, samoin kuin nimettäessä ensisijaisia 
hankkeita tavoitteen 2 kohdealueilla toteutettavaa toista ohjelmavaihetta (1997-1999) varten. 
Aluesuunnittelu: Aluesuunnittelun alalla EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti 
toteutettaviksi suunnitellut toimet ovat kahden tyyppisiä. Ensiksikin kyse on TERRA-pilottihankkeista 
muodostuvasta ohjelmasta (määrärahat arviolta 20 miljoonaa ecua), jossa tavoitteena on Euroopalle 
arvokkaiden innovaatiohankkeiden toteuttaminen joidenkin tiettyjen alueiden, kuten esimerkiksi 
rannikkoalueiden, jokisuistojen, vuoristoalueiden tai alueiden, joiden arvokas luonto tai 
kulttuuriperintö on vaarassa, kehittämiseksi kokonaisvaltaisesti. Rannikkoalueita koskevia hankkeita 
kuuluu myös yhteisön esittelyohjelmaan rannikkoalueiden yhdennetystä aluesuunnittelusta. TERRA-
ohjelmasta esitettiin vuonna 1996 ehdotuspyyntö, joka oli osoitettu unionin alueellisille ja paikallisille 
viranomaisille. Pyyntöön vastattiin 142 ehdotuksella, joista on alustavasti valittu muutamia 
riippumattoman asiantuntijakomitean ja komission tekemien arviointien perusteella. Vuonna 1996 
hyväksyttiin viisi hanketta"*. 
Toisaalta pilottitoimia kehitetään läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa osana SDEC:n 
(Euroopan aluekehityssuunnitelma) valmistelutyötä ja nämä toimet koskevat laajoja, monikansallisia 
alueita Euroopassa. Nämä toimet ovat rinnakkaisia INTERREG II C -aloitteen toimien kanssa ja niitä 
täydentäviä, ja niihin varattu kokonaisrahoitus on 20 miljoonaa ecua. Vuonna 1996 jäsenvaltioita 
pyydettiin tekemään yhteisiä ehdotuksia pilottitoimiksi, joilla tulisi olla samat tavoitteet kuin 
INTERREG II C -aloitteen toimilla ja joiden tulisi niiden tavoin olla luonteeltaan monikansallisia ja 
kolmea eri valtiota (joista vähintään kaksi jäsenvaltiota) koskevia. Jäsenvaltioiden ilmaiseman 
kiinnostuksen pohjalta hahmottui viisi aluetta: pohjoinen reuna-alue (Tanska, Suomi, Ruotsi ja 
Norja), itäinen Alppien alue (Itävalta, Italia ja Saksa), kaakkoinen Välimeren alue (Kreikka, Italia, 
Malta ja Kypros), Reinin ja Lothringenin alue (Belgia, Luxemburg, Ranska, Saksa ja Sveitsi) sekä 
Portugalin, Espanjan ja Marokon välisen yhteistyön kohdealue. Nämä pilottitoimet on tarkoitus 
esittää, arvioida ja hyväksyä vuoden 1997 kuluessa. 
Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet: Vuonna 1995 esitetyn ehdotuspyynnön tuloksena komissio sai 
määräaikaan eli huhtikuuhun 1996 mennessä 503 ehdotusta kaupunkeja koskeviksi pilottihankkeiksi, 
joista kuitenkin voitiin valita vain 25 (valinnat oli määrä tehdä alkuvuodesta 1997). Ehdotusten 
teemoista yleisin oli kokonaisvaltainen lähestymistapa taajama-alueiden kehittämiseen, joka tuli esille 
yli 20 prosentissa hankkeista. Myös vanhentuneiden laitteiden käsittely ja ympäristön parantaminen 
61 Hyväksytyistä hankkeista katso X. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet. 
88 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
yli 20 prosentissa hankkeista. Myös vanhentuneiden laitteiden käsittely ja ympäristön parantaminen 
olivat merkittävästi esillä. Teemat vaihtelivat ehdotusten maantieteellisen lähtöalueen mukaan: 
Ranskassa, Italiassa ja Itävallassa merkittävä osa hankkeista liittyi keskisuurten kaupunkien etujen 
hyödyntämiseen, mutta Ranskassa, samoin kuin Espanjassa ja Italiassa, hankkeilla haluttiin myös 
korjata esikaupunkien kehitykseen liittyviä hallitsemattomia ilmiöitä. Joitakin muita aiheita, kuten 
yhtäläiset mahdollisuudet ja tietoteknologia, oli sisällytetty laajempiin toimintasuunnitelmiin. Lisäksi 
on todettava, että kauden 1989-1993 kaupunkeja koskevista pilottihankkeista 20 oli vuonna 1996 vielä 
saattamatta päätökseen. Ne olivat tosin toteutuksensa loppuvaiheessa ja yli 80 prosenttia EAKR:n 
määrärahoista oli maksettu. 
Taulukko I-57:EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet (miljoonaa 
ecua) 
Alueiden välinen yhteistyö 
- sisäinen alueiden välinen yhteistyö 
- ulkoinen alueiden välinen yhteistyö 
Alueellista kehittämistä koskevat 
uutta luovat toimet 
- teknologisen innovaation edistäminen, 
- tietoyhteiskunta, 
- kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, 
- uudet työllisyysalueet 
Aluesuunnittelu 
Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet 
Muut 
Yhteensä Määrärahat* 
1995-1999 
(1) 
180,0 
110,0 
70,0 
90,0 
15,0 
15,0 
15,0 
45,0 
45,0 
80,0 
-
395,0 Maksusitoum. 
1996 
18,0 
2,0 
16,0 
8,2 
2,5 
1,7 
0,0 
3,9 
14,0 
1,0 
6,0 
47,1 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
23,0 
7,0 
16,0 
14,1 
6,4 
3,8 
0,0 
3,9 
14,0 
1,0 
7,2 
59,3 % 
(2V(1) 
13 % 
6% 
23% 
16 % 
42% 
25 % 
0,0 
9% 
31 % 
1 % 
15 % Maksut 
1996 
(3) 
1,9 
1,9 
0,8 
0,1 
0,7 
0,0 
0,0 
4,9 
0,0 
2,0 
9,5 Maksut 
1994-1996 
4,7 
4,7 
4,0 
2,6 
1,4 
0,0 
0,0 
4.9 
0,0 
2,7 
16,4 % 
(3)/(l) 
3 % 
4% 
0% 
4% 
17% 
•10% 
0% 
0% 
11 % 
0 % 
• 
4 % 
Vuoden 1995 hima 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukainen tekninen apu 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti EAKR:sta voidaan rahoittaa sen tukitoimenpiteiden 
valmisteluun, ennakkoarviointiin, seurantaan ja jälkiarviointiin liittyviä toimia enintään 0,5 prosentilla 
sen vuotuisesta talousarviosta. Nämä toimet koostuvat ennen muuta komission ulkopuolisten 
asiantuntijoiden tai komission itsensä suorittamista tutkimuksista, teknisestä avustaja tiedotustoimista. 
Vuonna 1996 tällaisia komission aloitteesta toteutettuja muita tukitoimenpiteitä koskevia 
maksusitoumuksia oli 17,9 miljoonaa ecua eli 3,9 miljoonaa ecua edellisvuotta enemmän. EAKR:n 
talousarviosta niiden osuus oli 0,12 prosenttia (0,11 % vuonna 1995). 
Taulukko 1-58: EAKR.sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet (miljoonaa 
ecua) 
Maksusitoum Maksusitoum 
^^__ 1£96 1994-1996 
Valmistelu-ja seurantatoimet 4,6 13,5 
Arviointi 1-4 1,4 
Alueelliset tutkimukset 0,2 1,5 
Konferenssit, kollokviot, seminaarit 1,8 2,7 
Tiedotus-ja mainontatoimet 6,2 14,6 
Tekninen apu ja laitteet ___ ^'^ 
YHTEENSÄ I 17,91 ~43^ 
Vuonna 1996 käynnistetyt arvioinnit (8%) koskivat pääasiassa tavoitteen 2 ohjelmien toteutusta 
ohjelmakaudella 1989-1993 sekä joitakin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti 
rahoitettuja pilottihankkeita. Tiedotustoiminta (35%), jossa merkittävää oli ensimmäisen 
taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta annetun kertomuksen julkaiseminen, auttoi 
osaltaan tekemään aluepolitiikkaa ja komission rahoittamia hankkeita entistä näkyvämmiksi. 
Valmistelu-ja seurantatoimiin (26%) sisältyi muun muassa tutkimuksia siitä, miten naisten ja miesten 
yhtäläiset mahdollisuudet, työpaikkojen luominen, kestävä kehitys ja ympäristökysymykset on 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus #9 
huomioitu toteutetussa yhteisön politiikassa. Seminaarien ja kokousten järjestämismenoista (10%) 
voidaan mainita esimerkiksi huhtikuussa 1997 pidetyn taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
käsitelleen foorumin valmistelu, useita aluesuunnitteluseminaareja, paikallista kehittämistä käsitellyt 
kokous Dublinissa, tavoitteen 2 kohdealueilla järjestetyt alueelliset seminaarit ja yksi alueiden välistä 
yhteistyötä käsitellyt konferenssi. Vuonna 1996 käynnistetyt alueelliset tutkimukset (0,2%) ovat 
luonteeltaan tilastollisia. Erilaiset tekniseksi avuksi luettavat toimet (21%) liittyivät aluepoliittiseen 
asiantuntemukseen. 
2.2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 
Uutta luovien toimien osalta komissio päätti vuonna 1996, että ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan 
mukaisten määrärahojen kohdentamiseksi esitetään vastedes yhteisön tason ehdotuspyyntö. Niinpä 
29.10.1996 esitettiin ehdotuspyyntö työpaikkoja tarjoavien uusien alojen teemaan liittyvistä 
hankkeista. Saaduista ehdotuksista (joita oli 210) valittiin alustavasti 52 hanketta, joihin tarvittavat 25 
miljoonaa ecua päätettiin ottaa vuoden 1996 määrärahoista (hankkeet oli tarkoitus hyväksyä 
virallisesti vielä vuonna 1997). Toinen valinta oli tarkoitus suorittaa vuoden 1997 puolivälissä. 
Hankkeiden valinnoissa yhtenä ratkaisevana tekijänä on, että niissä on noudatettava ensisijaisiksi 
nimettyjä poliittisia teemoja ja niillä on pyrittävä vahvistamaan komission näihin teemoihin liittyviä 
toimia (yhtäläiset mahdollisuudet, syrjäytymisen torjunta, jne.). Edellisvuosina valituista hankkeista 
oli toteutettavina kolmisenkymmentä vuoden 1994^2 määrärahoista rahoitettavaksi valittua hanketta 
sekä 58 vuonna 1995^3 valittua ja huhtikuussa 1996 virallisesti hyväksyttyä hanketta, joiden rahoitus 
oli yhteensä 23,8 miljoonaa ecua. Kaikki nämä hankkeet liittyivät työllisyyden hoitoon liittyvien 
järjestelmien tehostamiseen ja erityisesti pyrkimykseen sekä lisätä että monipuolistaa työpaikkojen 
tarjontaa, tehdä työmarkkinoita toimivammiksi ja lujittaa ammatillisia koulutusjärjestelmiä. Näiden 
hankkeiden osalta perustettiin vuonna 1996 arviointijärjestelmä tarkoituksena arvioida, missä määrin 
niillä edistettiin innovaatiota ja parhaita käytäntöjä. Tämän arvioinnin tuloksia oli tarkoitus tarkastella 
seminaarissa, johon osallistuisi hankkeiden kulloisenkin teeman mukaan niiden kohderyhmien 
edustajia, jäsenvaltioiden vastaavien ministeriöiden edustajia sekä asiantuntijoita. 
ESR.n pilottihankkeet ja tietoyhteiskunta: 
Osana edellä esiteltyjä RISI- ja RISI2-hankkeita ESR rahoittaa yhteensä viiden miljoonan ecun 
summalla kahdeksaa Rl SI-hanketta, joiden kohteina ovat seuraavat alueet tai kaupungit: Wales, 
Midi-Pyrénées, Murcia, South-West England, Attica, Bremen, Pohjois-Karjala ja Blekinge. Lisäksi 
se rahoittaa kahta RISI2-hanketta. Myös muilla ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti 
rahoitetuilla pilottihankkeilla tuetaan tietoyhteiskuntaan sopeutumista. 
Esimerkki - Internet kouluihin Castilla-Leônin pilottihankkeessa: Hankkeen 
tarkoituksena on internet-verkon käyttöönotto neljässä maaseutukoulussa. Tavoitteena on 
tuoda tietoyhteiskunnan peruskäsitteet osaksi käytännön opetusta, tarjota 
opetushenkilöstölle ja oppilaille mahdollisuus käyttää internet-verkkoa opetuksellisiin ja 
kulttuurisiin tarkoituksiin, antaa koulujen käyttöön tarvittavat välineet ja edistää tällä 
alueella ja muualla maailmassa toimivien koulujen välisten verkkojen luomista kokemusten 
vaihdon mahdollistamiseksi, keskustelupiirien muodostamiseksi ja vieraiden kielten 
opetuksen parantamiseksi. Hankkeen yhteydessä alueen teknologiakeskukseen luodaan 
palvelin, josta saa kulttuurista ja opetuksellista tietoa. 
Kuten vuonna 1995, teknistä apua annettiin myös tukemalla aktiivisesti EMPLOYMENT-ja ADAPT-
yhteisöaloitteiden täytäntöönpanoa vuonna 1995 perustetun Europs-tukirakenteen avulla. Tältä osin 
tärkeimpiä toimia vuonna 1996 oli ensimmäistä hankkeiden sarjaa koskevien tietojen keruu ja erittely 
sekä julkaisusarjan valmisteleminen näiden kahden yhteisöaloitteen eri vaiheista. Yhteistoiminnassa 
kansallisten tukirakenteiden kanssa onnistuttiin lisäksi laatimaan yhdessä hankkeiden vetäjille 
tarkoitettu opaskirjanen monikansallisuudesta. Myös valmistelutyöt hankkeiden toisen vaiheen 
62 Katso vuosikertomus 1994. 
63 Katso vuosikertomus 1995. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
käynnistämiseksi Vioitettiin. ESR:n tiedotus- ja viestintätehtäviä hoiti suhdetoimintaan ja viestintään 
erikoistunut välittävä tukirakenne. 
Taulukko I-59:ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetut uutta luovat toimet ja 
tekninen apu (miljoonaa ecua) 
Maksusitoum Maksusitoum 
1996 1994-1996 
Uutta luovat toimet, tutkimukset 34,4 56,6 
Tekninen apu 25_3 82,8 
YHTEENSÄ 1 59,61 139,4 
2.3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 
EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti EMOTR:sta voidaan rahoittaa arviointi- ja 
seurantatoimia, teknistä apua, maatalouden rakenteiden mukauttamiseen ja maaseudun kehityksen 
edistämiseen liittyviä pilottihankkeita sekä esittelyhankkeita, samoin kuin maaseudun kehittämisestä 
ja maatalouden rakenteiden parantamisesta saatujen tulosten ja kokemusten levittämiseen tarvittavia 
toimenpiteitä. Vuonna 1996 EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet 
koostuivat 35 pilotti- ja esittelyhankkeesta, neljästä tulosten levittämishankkeesta ja kolmesta 
tutkimuksesta. Näitä toimia koskevia maksusitoumuksia oli vuonna 1996 kaikkiaan 15,4 miljoonaa 
ecua ja maksuja 9,2 miljoonaa ecua. Vuonna 1994 alkaneella kaudella EMOTR:sta annetun asetuksen 
8 artiklan mukaisesti tehtyjä maksusitoumuksia oli yhteensä 21,2 miljoonaa ecua ja maksuja 23,9 
miljoonaa ecua. 
Arviointi, seuranta, tekninen apu ja tutkimukset: Tavoitteen 1 kohdealueilla Italiassa suoritettiin 
kahden useita alueita koskevan toimenpideohjelman ennakkoarviointi. Lisäksi toteutettiin LEADER 
I^-aloitteen jälkiarviointi sekä laadittiin ohjelma maaseudun kehitystä kuvaavista osoittimista 
maaseudun kehittämispolitiikan tueksi. 
Pilotti- ja esittelyhankkeet (yhteensä 35), joista esitetyn ehdotuspyynnön määräaika oli päättynyt 
vuonna 1995^5, käynnistettiin vuonna 1996. Hankkeet valittiin neljältä ensisijaiselta toimintalinjalta 
ja niiden teemat olivat seuraavat: 
• muu kuin elintarviketuotanto: rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitettujen ruohokasvilajien 
viljely, lääke- tai kosmetiikkateollisuuden käyttöön tarkoitettujen tuotteiden tuotannon aloittaminen 
{Malaleuca alternafolia, myrtti, lakritsikasvi, Aloe Vera, laventeli), risiinikasvin jalostus 
luonnonaromiuutteen valmistusta varten; 
• maatalouden ympäristövaikutukset: eloperäisten raaka-aineiden ja biologisesti viljeltyjen tuotteiden 
kaupan pitäminen, pengerviljelyä varten Välimeren alueelle rakennettujen pengerrysten 
hyödyntäminen uudelleen, mineraaleja koskevan kirjanpitojärjestelmän käyttöönotto; 
• metsät: tulipaloissa vaurioituneiden metsien elvyttäminen, kaupunkeja ympäröivien metsäisten 
alueiden säilyttäminen, vesakkopuun hyödyntäminen, maa- ja metsätalousjärjestelmien 
tuottavuuden optimoiminen; 
• maaseudun kehittäminen: maaseudun elinkeinorakenteen monipuolistaminen siten, että suositaan 
erityisesti merkittävää lisäarvoa tuottavia toimintoja, mutta otetaan kuitenkin samanaikaisesti 
huomioon ympäristön vaalimisen tarve (biologisten tuotteiden käyttöönotto kouluissa ja 
yrityksissä, alueelle tyypillisten maataloustuotteiden kaupan pitäminen, maatalousmatkailu, jne.), 
uudet keinot nuorten maatalouden harjoittajien rohkaisemiseksi perustamaan tiloja. 
Syyskuussa 1996 esitettiin uusi ehdotuspyyntö pilotti- ja esittelyhankkeista, joiden teemana on 
"maataloutta harjoittavien ja muiden maaseudun naisten uudet toimet"^ (määräaika 20.2.1997). 
64 Katso IV. Arviointi. 
65 Katso vuosikertomus 1995. 
Rakennerahastot 1996 • :>as vuosikertomus çj 
Hankkeiden tark^cuksem on tukea maaseudun naisia ja tehdä heidän työtään näkyväksi, eli kyse voisi 
olla maaseudulla asuvien tai maataloutta harjoittavien naisten toimista maataloustuotteiden myynnin 
edistämiseksi ja niiden arvostuksen lisäämiseksi, alueen uudistamiseksi tai sen ammattirakenteen 
monipuolistamiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja sosiaalisen integraation ja työelämään 
sijoittautumisen edistämiseksi, ammatillisen koulutuksen tai ammatillisten 
pätevöitymismahdollisuuksien parantamiseksi tai vaikkapa naisten oman osaamisen ja kokemusten 
vaihe! mahdollistavien verkkojen kehittämiseksi. 
Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat pilottihankkeet: 
EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitettavat pilotti- ja esittelyhankkeet 
tarjoavat oivallisia mahdollisuuksia tutkimustulosten testaamiseen pitkälti todellisuuden kaltaisissa 
olosuhteissa, samoin kuin uutta luovien tuotantojärjestelmien, -menetelmien tai -tekniikan 
toteutettavuuden osoittamiseen esittelyhankkeen avulla. Niinpä vuonna 1996 rahoitettuihin toimiin 
kuului esimerkiksi sellaisen yksinkertaisen ja tehokkaan teknologian esittely, joka soveltuu 
kasvikuitujen (Provencen ruoko, durra) jalostamiseen kuitulevytuotantoa varten, sellaista uutta 
teknologiaa koskeva toteutettavuustutkimus, jolla risiinikasvista voidaan valmistaa 
luonnonaromiuutteita teollisessa mitassa, sekä uuteen ISO 9000 -laatustandardiin perustuvan, 
maaseudun yrityksiin sovellettavan teknologian esittely. 
Tiedon levittämistoimenpiteisiin kuului maaseudun kehittämistoiminnassa käytettävän erityisen 
tunnuskuvion (graafisen symbolin) suunnittelu, karttojen julkaiseminen maaseudun kehittämisestä 
sekä kestävän maatalouden etuja käsitelleen seminaarin järjestäminen. 
2.4. KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 
KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti vuonna 1996 toteutetut toimet muodostuivat 
tutkimuksista ja pilottihankkeista, julkaisuista ja uutiskokouksista sekä teknisestä avusta. Tutkimukset 
koskivat alusten tilaaja Välimeren kolmen kalastukseen liittyvän ammatin (tonnikalan pyynti nuotalla, 
troolikalastus ja erikoisammatit) osalta toteutettavia toimia, markkinoilta vedettyjen 
kalataloustuotteiden hyötykäyttöä sekä pyynnin keskeytyksiin ja itsenäisiin kiintiöihin perustuvan 
yhteisön politiikan vaikutuksia pyyntiä harjoittaviin tuottajiin ja kalataloustuotteita jalostavaan 
teollisuuteen. Mitä julkaisutoimintaan tulee, komissio kustansi useita kansantajuisesti kalataloutta 
esitteleviä ja tunnetuksi tekeviä kirjasia"', julkaisi uudelleen kertomuksen nimeltä "Vesiviljely ja 
ympäristö", sekä "Simpukanviljely ja rannikkoalueiden kehittäminen" -konferenssin asiakirjat. 
Vuoden aikana valmisteltiin myös kaksi suurta, vuonna 1997 järjestettävää tapahtumaa. Nämä ovat 
Euroopan ja Marokon kalatalousalan yritysten ensimmäinen yhteistyötapaaminen (Casablanca 97 -
yhteistyö - kalastuselinkeino) ja Euroopan laajuinen tiedotuskampanja, jonka tarkoituksena on edistää 
kalastus- ja vesiviljelytuotteiden kulutusta. Teknisenä apuna laadittiin niin ikään kortisto yhteisön 
kalastusaluksista ja rahoitettiin koulutusta, jonka tarkoituksena on perehdyttää käyttäjiä KOR:sta 
rahoitettujen rakenteellisten toimien seurannassa ja arvioinnissa käytettävään "Infosys"-
tietojärjestelmään. 
66 Ehdotuspyyntö 96/C 284/10, EYVL N:o C 284, 27.9.1996. 
67 Katso III.D.l. Tiedotus ja viestintä. 
92 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 1-60: KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet (ecua) 
Tutkimukset 
Julkaisut 
Tekninen apu* 
YHTEENSÄ Maksusitoum. 
1996 
156.250 
17.520 
2.585.741 
2.759.511 Maksusitoum. 
1994-1996 
4.027.736 
79.908 
3.449.962 
7.557.606 Maksut 
1996 
867.213 
37.068 
685.145 
1.589.426 Maksut 
1994-1996 
2.766.949 
67.863 
1.022.906 
3.857.718 
Mukaan lukien pilottihankkeet ja avun antaminen 
3 3... 
II LUKU 
TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, 
TARKASTUKSET JA VARAINHOITO, 
ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN, 
TÄYDENTÄVYYS MUUHUN YHTEISÖN POLITIIKKAAN NÄHDEN 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 95 
A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 
1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1996 
1.1. Kaikki rahastot vuonna 1996 
Tässä jaksossa tarkoituksena on tarkastella talousarvion toteuttamista vuonna 1996 
kokonaisuudessaan, toisin sanoen sekä kauden 1994-1999 että edelliskausien määrärahojen 
toteutumista. Vuoden 1996 osalta talousarvioon hiljattain otettujen ja edellisvuodelta vuoden 1996 
talousarvioon siirrettyjen määrärahojen toteutuminen käsitellään kuitenkin erikseen. 
Taulukko II-1: Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ja toteutuminen vuonna 1996 (miljoonaa 
ecua) 
YTK YTK YTK YTK Yhteisö- Siirtymä Petosten EnL DDR YHTEENSÄ 
EAKR ESR EMOTR KOR aloitteet toimenpiteet torjunta 
Alkuperäinen talousarvio 11.883,70 7.145,80 3.772,00 450,35 2.968.10 296,10 0,75 - 26.516,80 
Määrärahasiirto 0,(X> 0,(X) (),(X) 0,00 0,(X) 0,(X) 0,<X) - 0,00 
Täydentävä lisätalousarvio 0,<X) 0,(X) (),(X) 0,00 0,(X) 0,00 0,00 - 0,00 
Vuoden 1996 määrärahat yhteensä 11.883,70 7.145,80 3.772,00 450,35 2.968,10 296,10 075 26.516,80 
Uudelleen käyttöönotetut määrärahat 0,(X) 0,(X) O.(X) 0,(X) 0,(X) 0,00 0,00 - 0,00 
Siirretyt määrärahat (MX) 4J2 O00 O00 20,42 45,88 OJX) - 70,63 (1) 
Jäädytetyt määrärahat 000 000 000 (MX) 0.01 7.14 0,00 • 7,16 
Käytettävissä olevat määrärahat 11.883.70 7.150,12 3.772.00 450.35 2.988.52 341,98 075 26.587,43 (2) 
Toteuttaminen 11.862,50 7.150,12 ' 3.772,(X) 337,19 2.819,37 199,36 0,70 - 26.141,24 
Toteuttamistaso 99.8% 100 'h 100 % 75% 9£% M» 94_% - 9tl % 
Toteutumatta jääneet määrärahat 21.20 0,(X) 0,00 113,16 169.16 142,62 0,05 - 446,19 
Vuoteen 1997 siirretyt määrärahat 0,(X) 0,(X) 0,(X) 0,(X) 0,(X) 4,65 0,(X) - 4,65 
UuOcll. kuyt.iitou pcniMcclla v;ip»ul. nctton\äaräraJi;il ..-.----. 
Tulcvik.si^osik.siuuucll.budicti.iuuimäärii.alial 21,20 - - 113,16 169,16 142,62 • - 446,14 
Vapautuneet määrärahat | 216,30 101.42 51,73 126.34 8U61 29JU - 3.23 610,44 
(1) josta 7,16 miljoonaa ecua jäädytetty 
(2) 26 480,27 miljoonaa ecua, josta on vähennettyjä jäädytetyt 7,16 miljoonaa ecua 
Taulukko 11-2: Määrärahojen toteutuminen vuonnal996 (muut kuin siirretyt määrärahat 
miljoonaa ecua) 
Budjettikohdat 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5a maatalous (ci tavoitteet l&5b) 
Tavoite Sa maatalous (mukaan lukien tav.5b) 
Tavoite 5a kalastus 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Yhteisöaloitteet 
Siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat loimet 
Petosten torjunta 
Entinen DDR 
YHTEENSÄ Käytctt. nlevat määrärahat (A) 
Maksusitoum Maksut 
15.438,65 14.777,51 
2.726,40 1.664.38 
2.793,92 2.188,25 
271,50 129,08 
425,83 599,84 
376,60 505,10 
156,00 148,10 
971.50 1.033.80 
91,45 53,14 
2.968,10 2.115.16 
296,10 314,00 
0,75 0.70 
0,00 148,69 
26.516,80 23.677,75 Määrärahojen käytti! (B) 
Maksusitoum Maksut 
15.369,13 14.699,47 
2.705,45 1.636,02 
2.793,92 2.188,25 
271.50 129,08 
425,83 388,87 
376,60 343,29 
115,03 86,03 
971,38 922.89 
88.65 51.14 
2.798,96 1.691,39 
161,05 188,03 
0,70 0,45 
0,00 119,51 
26.078,20 22.444.42 V:een 1997 siirr. määrtirahat (C) 
Maksusitoum Maksut 
0,00 0,1X1 
0,(X) 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0.00 
4,65 0,00 
0,00 0.00 
0,00 29,18 
4,65 29,18 Taltulumalta jääneet määrärahat 
<Ah(I>HC) 
Maksusitoum Maksut 
69,53 78,04 
20,95 28.36 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
0,00 210.97 
0,00 161,81 
40,97 62,07 
0,12 110.91 
2,80 2,00 
169,14 423,77 
130,40 125.97 
0,05 0,25 
0,(X) 0,(X) 
433,95 1.204,15 
Kaikki tukitoimenpiteet ja rahastot mukaan lukien komission vuonna 1996 tekemät, vuoden 1996 
määrärahoja (toisin sanoen muita kuin tuohon vuoteen siirrettyjä ja sen aikana uudelleen käyttöön 
otettuja määrärahoja) koskevat maksusitoumukset olivat yhteensä 26,078 miljardia ecua ja maksut 
22,444 miljardia ecua. Edellisvuodelta siirretyistä määrärahoista tehtiin lisäksi maksusitoumuksia 
63,43 miljoonan ecun arvosta. Samaan aikaan käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja oli 
26,517 miljardia ecua (siirretyt määrärahat mukaan lukien 26,587 miljardia ecua) ja käytettävissä 
olevia maksumäärärahoja 23,678 miljardia ecua. Toteutumatta jäi näin ollen kaikkiaan 439 miljoonaa 
ecua maksusitoumusmäärärahoja (siirretyt määrärahat mukaan lukien 446 miljoonaa ecua) ja 1,234 
miljardia ecua maksumäärärahoja eli vastaavasti 2 prosenttia ja 5 prosenttia käytettävissä olleista 
määrärahoista Näistä toteutumatta jääneistä määrärahoista siirrettiin vuoden 1997 talousarvioon 4,65 
miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 29,18 miljoonaa ecua maksumäärärahoja, ja 446,14 
miljoonaa ecua budjetoitiin uudelleen. 
96 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko II-3: Määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 budjettikohdan mukaan (muut kuin 
vapautuneet ja siirretyt määrärahat) 
H O 
w Kohta Nimike 
YTK 
B2-100 YTK 
B2-1000 Tavoite. 1 
B2-1001 Tavoite 5a (muut kuin 1 ja 5b kohdealueet) 
B2-1002 Tavoite 5a (5b kohdealueet) 
B2-1003 Tavoite 5b 
B2-1004 Tavoite 6 
Yhteensä EMOTR Maksusitoum. 
2.416.500.000 
425.830.000 
376.600.000 
508.400.000 
44.670.000 
3.772.000.000 Maksut 
2.157.600.000 
388.871.575 
343.290.916 
455.173.295 
36.657.000 
3.381.592.786 
B2-110 YTK 
B2-1100 Tavoite 1 
B2-1101 Tavoite 5a 
B2-1102 Tavoite 6 
B2-1110 Pakoll. ankkurointiin liittyvät sosiaal. toimenp 222.155.100 
115.033.372 
0 
0 335.559.359 
86.025.422 
0 
0 
Yhteensä KOR 337.188.472 421.584.781 
B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-I202 
B2-1203 YTK 
Tavoite ! 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 9.331.069.380 
2.139.947.430 
360.982.929 
30.500.000 9.095.903.618 
1.149.818.694 
357.814.862 
6.720.000 
Yhteensä EAKR 11.862.499.739 10.610.257.173 
B2-130 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 3.399.403.000 
565.500.000 
2.793.917.000 
271.500.000 
102.000.000 
13.480.000 3.110.408.000 
486.200.000 
2.188.250.174 
129.081.826 
109.900.000 
7.760.000 
Yhteensö ESR 7.145.800.000 6.031.600.000 
YHTEISÖALOITTEET 
B2-140 PESCA (kalatalousalan rakenneuudistus) 
B2-1400 ESR 
B2-1400 KOR 
B2-1400 EAKR 7.946.110 
47.759.926 
78.251.000 2.854.655 
16.870.669 
1.224.900 
Yhteensä PESCA 133.957.036 20.950.224 
B2-141 Alueiden välinen yhteistyö 
B2-1410 ESR 
B2-1410 EMOTR-0 
B2-1410 KOR 
B2-1410 EAKR 35.335.858 
31.256.000 
461.000 
684.972.620 12.547.628 
12.436.506 
230.500 
398.298.651 
Yhteensä INTERREG 752.025.478 423.513.285 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 ESR 
EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä PEACE 35.321.500 
8.125.000 
0 
52.114.000 
95.560.500 17.660.750 
4.062.500 
0 
19.956.500 
41.679.750 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 97 
Kohta Nimike laksusitoumukset Maksut 
B2-142 Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
B2-1420 ESR 1.925.000 
B2-1420 EAKR 1.555.002 12.683.663 
792.501 
Yhteensä NOW 3.480.002 13.476.164 
B2-1421 
B2-1421 ESR 
EAKR 147.654.076 
1.832.705 99.902.820 
898.353 
Yhteensä HORIZON 149.486.781 100.801.173 
B2-1422 
B2-1422 ESR 
EAKR 
Yhteensä INTEGRA 
E r-
8 2 B2-1423 
B2-1423 ESR 
EAKR 93.731.429 
0 56.068.962 
0 
Yhteensä YOUTHSTART 93.731.429 56.068.962 
B2-1424 
B2-1424 ESR 
EAKR 222.428.048 
0 86.962.641 
0 
Yhteensä ADAPT 222.428.048 86.962.641 
B2-143 Teollisuuden rakenneuudistus 
B2-1430 ESR 
B2-1430 EAKR 16.167.800 
103.765.360 8.083.900 
53.542.693 
Yhteensä RECHAR 119.933.160 61.626.593 
B2-I43I 
B2-1431 ESR 
EAKR 15.749.500 
118.620.644 8.894.750 
70.693.622 
Yhteensä RESIDER 134.370.144 79.588.372 
B2-1432 
B2-1432 ESR 
EAKR 
Yhteensä KONVER 42.093.000 
90.908.620 
133.001.620 21.046.500 
74.024.226 
95,070.726 
B2-1433 
B2-1433 ESR 
EAKR 
Yhteensä RETEX 11.620.000 
142.812.118 
154.432.118 5.810.000 
61.996.767 
67.806.767 
B2-144 REGIS (erittäin syrjäiset alueet) 
B2-1440 ESR 
B2-1440 EMOTR-0 
B2-1440 KOR 
B2-1440 EAKR 
Yhteensä REGIS 
B2-145 URBAN (kaupunkialueet) 
B2-1450 ESR 
B2-1450 EAKR 
Yhteensä URBAN 11.886.000 
17.002.000 
800.000 
128.267.000 
157.955.000 
27.063.500 
187.938.458 
215.001.958 5.100.200 
7.027.000 
300.000 
123.125.700 
135.552.900 
11.391.550 
96.722.929 
108.114.479 
B2-146 LEADER (maaseudun kehittäminen) 
B2-1460 ESR 
B2-1460 EMOTR-0 
B2-1460 EAKR 
Yhteensä LEADER 68.638.607 
83.110.837 
99.926.948 
251.676.392 25.357.755 
57.304.395 
50.944.274 
133.606.423 
98 Rakennerahastot 1996 - Katideksas vuosikertomus 
Kohta Nimike laksusitoumukset 
B2-147 
B2-1470 
B2-1470 SME-aloite 
ESR 
EAKR 
Yhteensä SME 
B2-148 Varaus aiemmille ja tuleville toimille 
B2-1480 ESR 
B2-1480 EMOTR-0 
B2-1480 EAKR 
B2-1480 VARAUS 
Yhteensä Aiemmat toimet (*) 
ESR 
EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä Yhteisöaloitteet 
MUUT TUKITOIMENPITEET 
B2-150 
Yhteensä Petosten torjunta 14.540.000 
167.378.400 
181.918.400 
752.100.428 
139.493.837 
49.020.926 
1.858.342.875 
2.798.958.066 
703.000 
703.000 Maksut 
5.315.000 
83.396.120 
88.711.120 
45.623.082 
22.117.352 
110.117.803 
177.858.237 
425.303.856 
102.947.753 
17.401.169 
1.145.735.039 
1.691.387 Ijg 
453.350 
453.350 
B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 EMOTR-0 
KOR 
EAKR 
ESR 23.031.897 
20.424.764 
80.666.861 
36.928.208 22.965.810 
8.788.863 
102.932.766 
53.343.102 
Yhteensä Siirtymätoimenpiteet ja uutta hiovat toinn 161.051.730 188.030.541 
B2-190 Asetuksen (ETY) N:o 3575/90 (ent. DDR) mukaiset rakennetoimet 
B2-1900 ESR - 52.243.683 
B2-1900 EMOTR-0 - 24.517.342 
B2-1900 KOR - 196.699 
B2-1900 EAKR - 42.552.901 
Yhteensä Entinen DDR 119.510.626 
(*) Maksut kaudella 1989-1993 
Taulukko 11-4: Maksusitoumukset vuonna 1996 (muut kuin vapautuneet ja siirretyt määrärahat -
miljoonaa ecua) 
Kiyuu. olcv.l yht. 
Toteutunee! yht 
% 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Muu 
% YHTEENSÄ 
26 516,80 
26 (178,20 
9/1,35% 
13 801.51 
7 934,83 
3 934,53 
406,63 
0,70 
10(1% % 
100% 
53% 
30% 
15% 
2% 
0% YTK 
Tov.l 
15 438,65 
15 369,13 
100% 
9 331,07 
3 399.40 
2 416,50 
222,16 
59% Tav.2 
2 726,40 
2 705,45 
99% 
2 139,95 
565,50 
10% Tav.3 
2 793.92 
2 793,92 
2 793.92 
11% Tav.4 
271,50 
271,50 
J(X)% 
271.50 
1% Tav.5a 
958.43 
917,46 
96% 
802,43 
115,03 
4% Tav.5b 
971,50 
971,38 
100% 
360,98 
102.00 
508,40 
4% T»v.6 
91.45 
88,65 
97% 
30,50 
13.48 
44,67 
0% Yhteen*» Yhleisö-
YTK | aloitteet 
23 251,85 
23 117,49 
99% 
11 862,50 
7 145,80 
3 772,00 
337,19 
0,00 
K9% 2 968.10 
2 798,96 
94% 
1 858.34 
752.10 
139,49 
49,02 
11% Siirtymä­
toimenpiteet 
296.10 
161,05 
54% 
80.67 
36.93 
23.03 
20,42 
1% Pellisten 
torjunta 
0.75 
0,70 
94% 
0.70 
0% 
Mitä rahoituksen suunnitteluun tulee, vuonna 1996 hyväksyttiin viimeiset yhtenäiset ohjelma-
asiakirjat ja yhteisöaloiteohjelmat. Suurimman osan talousarvion mukaisesta toiminnasta muodosti 
näin ollen niiden ohjelmien täytäntöönpano, joista oli päätetty vuosina 1994 ja 1995. Niinpä 
maksusitoumusten toteuttamistaso parani vuonna 1996 selvästi: oltuaan vuonna 1995" vain 91 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 99 
prosenttia se kohosi nyt 98 prosenttiin käytettävissä olleista määrärahoista eli 26,078 miljardista 
ecusta, kun lukuun ei oteta siirrettyjä ja uudelleen käyttöön otettuja määrärahoja. 
Eri tavoitteiden osalta rahoituksen toteutuminen vaihtelee rahastoittain ja samassakin rahastossa, 
paitsi KOR:ssa, vain hiukan. Toteutuminen on aina sataprosenttista tai lähellä sataa prosenttia, lukuun 
ottamatta yhteisöaloitteita, jotka ovat vielä käynnistymisvaiheessaan. Myöskään KOR:n määrärahojen 
suhteessa muita heikommaksi jäänyt toteutumistaso (98,66%) ei vaikuta kokonaistasoon paljoa, mikä 
onkin ymmärrettävää ottaen huomioon sen määrärahojen pienuuden. Yhteisöaloitteiden osalta tehtyjä 
maksusitoumuksia oli yhteensä 2,799 miljardia ecua, mikä merkitsi, että määrärahoja jäi toteutumatta 
169,16 miljoonaa ecua eli 6 prosenttia vuonna 1996 käytettävissä olleista määrärahoista (siirrettyjä ja 
uudelleen käyttöön otettuja määrärahoja lukuun ottamatta). 
Taulukko II-5: Maksut vuonna 1996 (muut kuin siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) 
Kiylctt. iilr»»i rW 
Toteutuneet yhteeasi % 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Muu 
% YHTEENSÄ! 
23 677,75 
22 444,42 
94,79% 
ii 901,4* 
6 562,49 
3 532,02 
447,97 
0,45 
10//% % YTK 
Tav.l 
-I 14 777.51 
ItX>%\ 14 699,47 
-j 99% 
53% 
29% 
16% 
2% 
0% 9 095,9(1 
3 110.41 
2 157.60 
335,56 
65% Tav.2 
1 664,38 
1 636,02 
9H% 
1 149.S2 
486,20 
7% Tav. 3 
2 188,25 
2 188,25 
nx>% 
2 1 K8.25 
TÖ% T»v.4 
129.08 
129,08 
100% 
129,08 
1% Tav.Sa 
1 253,04 
818,19 
65% 
732.16 
86.03 
4% Tav.Sh 
1 033.80 
»22,89 
H9% 
357,81 
109.90 
455.17 
4% T»v.ft 
53,14 
51,14 
96% 
6,72 
7.76 
36.66 
0% Yhteensä 
YTK Yhteisö­
aloitteet 
21099,20 2 115.16 
20 445,03 1691,39 
97% AY>% 
10 610.26 1 145,74 
6 031.60 425,30 
3 381.59 102.95 
421.58 17.40 
0.00 
91% tf% Siirtymä­
toimenpiteet 
314.00 
188,03 
60% 
102.93 
53.34 
.22.97 
8.79 
1% Petosten 
torjunta 
0,70 
0,45 
65% 
0.45 
0% Ent. DDR 
148,69 
119,51 
80% 
42.55 
52.24 
24,52 
0,20 
1% 
Maksumäärärahoista toteutui vuonna 1996 kaikkiaan 22,444 miljardia ecua (siirrettyjä määrärahoja 
lukuun ottamatta) eli 94,8 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista (23,678 miljardia ecua). 
Toteutumatta jääneitä määrärahoja oli näin ollen 1,233 miljardia ecua. Toteutumistasoa on osaltaan 
parantanut se, että suuri osa ohjelmista oli hyväksytty jo aiemmin. Maksumäärärahojen toteutumistaso 
on eri tavoitteissa selvästi parempi kuin maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso. Tavoitteissa 1, 3 
ja 4 toteutumistaso on sata prosenttia tai lähellä sitä. Tavoitteet, joissa toteutumistaso on heikoin 
(erityisesti tavoite 5a), ovat kuitenkin niitä, joissa myös määrärahat ovat pienimmät. 
Edellä on tarkasteltu vuoden 1996 talousarvioon hiljattain otettujen määrärahojen toteutumista eli 
esitetyissä luvuissa ei ole otettu huomioon siirrettyjä määrärahoja. Vuodelta 1995 vuoteen 1996 
siirrettyjen ja vuonna 1996 toteutuneiden maksusitoumusmäärärahojen määrä on kuitenkin vähäinen 
(70,63 miljoonaa ecua käytettävissä olevia määrärahoja), jos sitä verrataan toteutuneeseen 
talousarvioon kokonaisuudessaan. Siirretyistä määrärahoista oli ESR:n määrärahoja (tavoite 3 -
Yhdistynyt kuningaskunta) 4,32 miljoonaa ecua (toteutumistaso 100%), yhteisöaloitteita 
(EMPLOYMENT) koskevia määrärahoja 20,42 miljoonaa ecua (toteutumistaso 100%) ja uutta luovia 
toimia ja siirtymätoimenpiteitä koskevia määrärahoja 38,31 miljoonaa ecua (käytettävissä olleet 
määrärahat 45,88 miljoonaa ecua). Siirretyistä ja uudelleen käyttöön otetuista määrärahoista 
kohdennettiin vuonna 1996 kaikkiaan 63,04 miljoonaa ecua (toteutumistaso 89%). Maksuja 
siirretyistä määrärahoista suoritettiin ainoastaan ESR:n ja tavoitteen 3 (Yhdistynyt kuningaskunta) 
osalta, ja niitä oli 4,32 miljoonaa ecua (toteutumistaso 100%). 
100 Rakenneraluistot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko II-6: Ennen toista ohjelmakautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 
1996 (myös siirretyt määrärahat - miljoonaa ecua) 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Yhteisi) Tavoite 1 
EAKR 
861.9.3 
460,21 
42,55 (l) 
90,23 
225,53 
4.08 
29,36 
31,45 
16,64 
20,23 
0.13 ESR 
138,87 
138,35 
52,24 (i) 
45,89 
7,48 
19,80 
12,94 EMOTR 
116,79 
116,78 
24.52 (!) 
7,71 
5.67 
0,97 
7,58 
66,15 
3,46 
0,72 Kalastus 
24,30 
2.3,92 
0,17 
0,25 (l) 
3,47 
2,42 
2,88 
0,64 
7,29 
0,03 
5,35 
1.41 Yhteensä 
1.141,88 
1 739,27 
0,17 
119,57 (i) 
101,41 
279,51 
15,41 
37,59 
124,70 
0,03 
38,39 
22,36 
0.13 Tavoite 2 
EAKR 
94.18 
94.18 
0.34 
3.26 
13,52 
51.82 
8,22 
8,21 
8,81 ESR 
31.33 
31,33 
0,03 
1,41 
19,81 
1,18 
5,39 
3,52 Yhteensä 
125,51 
125,51 
0,37 
1,41 
23,07 
13,52 
53,00 
13,61 
11.73 
8,8! Tav. 3 
ESR 
202.24 
202,24 
0,11 
19,84 
111,91 
36,00 
30,05 
4,32 EMOTR 
36.16 
36,16 
1,20 
3,74 
0,98 
6,11 
22,97 
0,02 
1,14 3,99 
3,99 
0,29 
0,33 
0.59 
1.47 
1,31 40,15 
40,15 
1.50 
4,07 
1,57 
6,1) 
24,44 
0,02 
2,46 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Yhicistt Tavoite 5b 
EAKR 
21,75 
21,75 
1,10 
13,15 
2,42 
4,65 
0,43 ESR 
19,32 
19,32 
0,38 
1,52 
7,58 
0,34 
7,77 
1,09 
0,64 EMOTR 
55,97 
55,98 
13,54 
3,26 
19,39 
19,72 
0,06 Yhteensä 
97,03 J 
97,04 
0,38 
2,61 
34,27 
6,03 
31,81 
20,81 
0,43 
0,64 
0,06 Yhteisöaloitteet 
EAKR 
110,12 
110,12 
0,41 
6,66 
13,48 
8,47 
16,28 
15,00 
10,67 
3,58 
1,97 
24,17 
2,81 
.6.62 ESR 
45,62 
45,62 
0,72 
1,26 
10.29 
7,65 
10,32 
8,40 
0.39 
3,37 
0,17 
2,36 
0,70 EMOTR 
22,12 
22,12 
0,04 
0,35 
13,05 
4,46 
0.67 
0,06 
2.82 
0,67 Yhteensä 
177.86 
177,86 
1,17 
1.26 
16,95 
21.48 
31,83 
29,14 
16,05 
14,10 
3,58 
2,14 
29,35 
4,18 
6,62 Yhteensä (2) 
EAKR 
1.087,97 
686,25 
0,75 
1,10 
65,62 
103.71 
249,94 
76,83 
44,36 
50.34 
4,01 
10.18 
40,81 
31,84 
6.76 ESR 
437,38 
436,87 
1.13 
4,30 
109,76 
7,65 
168,46 
24,83 
0,39 
65.64 
34,39 
15,30 
5,02 EMOTR 
231.04 
231,04 
1.24 
3.74 
39,04 
8;06 
21,98 
30.93 
8,25 
108,90 
0,02 
6,28 
2,60 Kalastus 
28.29 
27.91 
0,47 
0,33 
0.84 
3,47 
2,42 
2,88 
0.64 
8,76 
0,03 
5,35 
2,73 1.784,68 
1.382,07 
3,59 
9,46 
215,26 
122,89 
442,81 
135,46 
53,64 
233,65 
4,02 
44,60 
67,74 
42,20 
6,76 
(1) Mukaan lukien cm. DDR (kohta B2-1900) 
(2) Yhtään tavoilleen 4 mukaista maksua ci ole suorilctt1 
Varteenotettava määrä suoritetuista maksuista koski tukitoimenpiteitä, joista oli päätetty ennen vuotta 
1994 eli ensimmäisellä ohjelmakaudella 1989-1993 tai jopa ennen sitä. Kaikkiaan tällaisia maksuja 
oli 1,785 miljardia ecua (7% vuoden 1996 maksuista), josta 1,382 miljardia ecua (77%) koski 
kaudella 1989-1993 tehtyjä maksusitoumuksia. Näiden maksujen suorittamista voidaan pitää 
tavanomaisena osana ensimmäisen kauden tukitoimenpiteiden päätökseen saattamista. Olettaen, että 
näitä tukitoimenpiteitä koskevat maksusitoumukset oli ollut tehtävä vuoden 1993 loppuun mennessä 
(jollei ohjelmia ollut jostain syystä pidennetty), jäsenvaltioilla oli pääsääntöisesti ollut sen jälkeen 
kaksi vuotta eli 31.12.1996 asti aikaa maksaa tuet niiden lopullisille saajille ja tämän jälkeen vielä 
kuusi kuukautta eli 30.6.1996 asti menoja koskevien tositteiden toimittamiseen komissiolle. Näissä 
komission vuonna 1996 suorittamissa maksuissa kuvastuu näin ollen ensimmäisen ohjelmakauden 
ohjelmien päätökseen saattaminen. 
EAKR:n osalta varainhoitovuoden 1996 aikana saatettiin päätökseen 796 sellaista tukitoimenpidettä, 
joista oli sovittu ennen vuonna 1988 toteutettua rakennerahastojen uudistusta, ja useimmiten 
päätökseen saattaminen tehtiin viran puolesta asetuksen (ETY) N:o 4254/88 12 artiklan mukaisesti. 
Tämä tukitoimenpiteiden päätökseen saattaminen merkitsi yhteensä 401,7 miljoonan ecun suuruisen 
jäännöksen maksamista, josta 378 miljoonaa tuli Italian osalle (645 rahoitusta koskevaa asiakirjaa), 12 
miljoonaa Yhdistyneen kuningaskunnan (97 asiakirjaa), 10 miljoonaa Kreikan (22 asiakirjaa) ja kaksi 
miljoonaa muiden jäsenvaltioiden (32 asiakirjaa) osalle. Kauden 1989-1993 tukitoimenpiteistä 
saatettiin vuonna 1996 päätökseen arviolta 170 ja niitä koskeva, vuonna 1996 maksettu jäännös oli 
yhteensä 535 miljoonaa ecua, josta 241 miljoonaa tuli Espanjan, 91 miljoonaa Kreikan, 44 miljoonaa 
Irlannin, 42 miljoonaa Italian, 40 miljoonaa Portugalin ja 77 miljoonaa ecua muiden jäsenvaltioiden 
osalle. 
ESR:n osalta maksut koskivat miltei kokonaisuudessaan ensimmäisen ohjelmakauden 
tukitoimenpiteitä ja merkitsivät askelta lähemmäs näiden ohjelmien päätökseen saattamista (joitakin 
niistä oli päätetty pidentää). Italialla ja Portugalilla oli myös ohjelmia, joista oli sovittu ennen 
ensimmäistä ohjelmakautta. EMOTR:n osalta ohjelmakauden 1989-1993 tukitoimenpiteistä tehtyjä 
maksusitoumuksia koskevia maksuja suoritettiin vuonna 1996 kaikkiaan 231,17 miljoonaa ecua. On 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 101 
aiheellista todeta, että jäsenvaltiot esittivät jäännöksen maksua koskevat pyyntönsä hienoisella 
viiveellä. Vuoden 1996 päättyessä jäännöstä oli kaikkien tavoitteiden osalta yhteensä maksamatta 
83,1 miljoonaa ecua sen vuoksi, että jäsenvaltiot, kuten esimerkiksi Portugali ja Ranska tavoitteen 1 
osalta sekä Ranska ja Italia tavoitteen 5b osalta, eivät olleet sen maksua pyytäneet. Kalastuksen osalta 
näihin maksuihin sisältyvät myös niitä rakenteellisia toimia koskevien maksusitoumusten 
maksatukseen tarvittavat määrärahat, joista oli päätetty ennen KOR:n voimaantuloa (asetukset (ETY) 
N:o 4028/86 ja (ETY) N:o 4042/89). 
Taulukko II-7: 31.12.1996 maksamatta olleet määrärahat (miljoonaa ecua) 
Yhteensä maksamatta 
1996 lopussa 
(A+B+C) 
Maksamatta 1996 
määrärahoilta (A) 
Maksamalla 1994-1995 
määrärahuhna 
(B) 
Maksamatta 
määrärahoista 
crmenl994(C) EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Tav.l 
14.180,34 
8.874,49 
2.888.97 
2.053,08 
363,79 
8.145.64 
5.180.91 
1.333.23 
1.516,68 
114.82 
1.984,24 
752,55 
271,41 
106,34 
2.920,15 
1.709.33 
803.20 
264,99 
142.63 Tav.2 
3.686,70 
3.149.64 
537,06 
2.215,57 
1.856.33 
359,24 
747,65 
115,96 
607,51 
545,66 
61,85 Tav.3 
2.064,62 
2.064,62 
1.408,50 
1.408,50 
454.56 
201,56 
201.56 Tav.4 
317,37 
317,37 
223,19 
223.19 
l W,18 
94,18 
0,00 
0,00 Tav.5a 
1.064.59 
852.03 
212,56 
660,39 
581,91 
78.48 
301.88 
181.23 
120.65 
102,32 
88.89 
13,43 Tav^b 
961,5.3 
381,07 
125,94 
454,52 
486,30 
145.76 
58,22 
282,32 
186,28 
107,44 
32.94 
45.90 
288,95 
127,87 
34,79 
126.29 Tav.6 
100,47 
45.91 
21.97 
31,88 
0.72 
68,10 
30.50 
5,72 
31.88 
0,00 
32,37 
15.41 
16,25 
0,00 
0.72 
0,00 Yhteensä 
YTK 
22-375,62 
12.451.12 
5.955.93 
3.391,51 
577.07 
13.207,71 
7.213,51 
3.388.10 
2.412.79 
193.30 
5.047,42 
2.854.74 
1.466,43 
498,55 
227,70 
4.120,50 
2.382.86 
1.101,40 
480.17 
156.06 Yhteisö­
aloitteet 
3.76649 
1.671,37 
1.376,46 
718,76 Siirtymä-
toimenp. 
366,34 
118,03 
79,26 
169,05 EnLDDR 
131,59 
0,00 
131,59 Petosten 
torjunta 
0,30 
0,27 
0,00 Yhteensä 
1996 
lopussa 
26.640,43 
14.997,37 
5.139,90 % 
100* 
56% 
19% 
Edinburghissa tehdyistä päätöksistä ja vuodelta 1995 siirretyistä määrärahoista aiheutunut lisäys 
käytettävissä oleviin maksusitoumusmäärärahoihin kasvatti vuorostaan vuoden päättyessä maksamatta 
olleiden maksusitoumusmäärärahojen määrää. Tästäkin huolimatta maksatusaste parani. Vuonna 1996 
se oli 56 prosenttia verrattuna 46 prosenttiin vuonna 1995. Tähän kehitykseen vaikutti sekä 
meneillään olevan varainhoitovuoden maksusitoumusten että edellisvuosina kohdennettujen 
määrärahojen maksaminen. Ensimmäistä ohjelmakautta (1989-1993) koskevien, vielä maksamatta 
olleiden määrärahojen osuus kaikista vuoden 1996 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista oli 
19 prosenttia, kun niitä oli vuoden 1995 päättyessä ollut kolmannes maksamatta olleista 
määrärahoista. Osuuden pieneneminen johtui siitä, että vuoden 1996 aikana ohjelmia saatiin 
päätökseen erittäin suuri määrä. Niinpä vuosina 1992 ja 1993 kaikista rahastoista kaikkiin tavoitteisiin 
kohdennetuista määrärahoista 85 prosenttia on jo maksettu. EAKR:n tapauksessa tulos tästä 
päätökseen saattamisesta on erityisen selvä: varainhoitovuoden 1996 aikana niiden EAKR:n 
maksusitoumusten määrä, jotka oli tehty ennen vuotta 1994 mutta olivat vielä maksamatta, pieneni 
4,465 miljardista ecusta 2,913 miljardiin ecuun. 
.Kunkin rahaston osuudet kaikista vuoden 1996 päättyessä maksamatta olleista määrärahoista olivat 
seuraavat: EAKR 55,6 prosenttia, ESR 26,6 prosenttia, EMOTR 15,2 prosenttia ja KOR 2,6 
prosenttia. Luvut ovat muuttuneet hieman vuodesta 1995 (EAKR 56%, ESR 27%, EMOTR 13% ja 
KOR 4%) ja EMOTR:a lukuun ottamatta maksatusasteen voidaan todeta parantuneen. 
102 Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 
Taulukko II-8: Maksamatta olleiden määrärahojen kehitys (miljoonaa ecua) 
(Nykyhintoina) 
Yhteensä 
maksamatta (A+B+C) 
Vuosivaihtelu 
Maksamatta vuoden 
määrärahoista (A) 
Vuosivaihtelu 
Maksamatta vuoden 1994 
määrärahoista (B) 
Vuosivaihtelu 
Maksamatta määrärahoista 
ennen 1994 (C) 
Vuosivaihtelu YHTEENSÄ 
1996 lop. 
26.640,43 % 
100% 
+ 13% 
14.997,37 56% 
+25% 
6.503,17 24% 
+68% 
5.139,90 19% 
-33 % YHTEENSÄ 
1995lop. 
23.529,46 % 
100% 
+22% 
12.030,77 51 % 
+34% 
3.880,02 16% 
-
7.618,68 32% 
-26 % YHTEENSÄ 
1994 lop. 
19.324,88 % 
100% 
-
9.009,96 47% 
-
- 0% 
-
10.315,10 53% 
-
1.2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 
Tässä jaksossa tarkoituksena on tarkastella kauden 1994-1999 määrärahojen toteutumista 
kiinnittämättä huomiota aiempia toimia koskevien määrärahojen toteutumiseen. 
Taulukko ÎI-9: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös vapautuneet, 
siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Yhteensä 
% (2V(1) Käytettävissä 
1996(1) 
26.244,66 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.SaM Tav.SaK Tav.5b Tav.6 
15.369,11 2.668,28 2.793,92 271,50 802,43 112,27 971,38 88,65 
122,69 78,44 94,80 11,75 26,80 20,42 6,86 
22,78 42,00 7,00 22,08 23,28 3,73 
2.040,97 379,07 512,62 26,61 191.84 12,77 187,71 
1.590,01 ....... 
4.614,84 377,18 239,91 49,54 25,00 19,89 172,30 
296,95 655,77 421,59 91,68 220,66 0,00 335,91 
1.181,34 ....... 
2.038,70 214,02 149,87 38,28 131,69 0,00 33,59 
-1,47 3,40 0,37 4,31 0,00 0,00 
4,80 99,14 152,23 - 9,05 6,36 15,56 
4,96 11,40 65,69 - 75,94 51,62 
2.967,96 - - - - - - -
21,32 34,99 8,77 53,32 0,00 16,27 77,18 
37,50 26,50 0,00 64,91 11,47 
505,88 810,63 1.076,80 - 15,23 29,55 82,93 Yhteensä 
23.077,54 
88% 
361,76 
120,87 
3.351,59 
1.590,01 
5.498,67 
2.022,55 
1.181,34 
2.606,15 
6,62 
287,14 
209,61 
2.967,96 
211,86 
140,37 
2.521,03 Yhteisö-
aloitteet 
2.815,98 
11 % 
58,04 
56,44 
357,42 
129,29 
256,26 
295,79 
37,83 
316,55 
0,86 
23,37 
46,62 
191,13 
44,71 
40,28 
223,85 
737,55 YHTEENSÄ 
(2) 
25.893,52 
99% 
419,80 
177,30 
3.709,01 
1.719,30 
5.754,93 
2.318,34 
1.219,18 
2.922,70 
7,47 
310,51 
256,23 
3.159,10 
256,57 
180,65 
2.744,87 
737,55 
MAKSUT 
Yhteensä 
% (2vm Toteutuneet 
yhteensä (1) 
22.260,26 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav 1 Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.SaM Tav.5aK Tav.5b Tav.6 
13.671,00 1.510,51 1.990,34 129,08 696,00 80,58 825,72 51,14 
91,77 ' 20,69 81,91 '5,91 42,59 16,50 3,47 
3,67 40,96 7,68 22,07 - 0,14 
2.094,42 182,75 287,50 8,70 177,34 3,88 212,57 
1.646,08 ...----
3.817,12 159,26 272,12 10,02 28,74 32,74 124,40 
251,21 412,16 402,88 49,62 206,89 - 300,20 
900,76 ..-----
1.926,12 95,08 102,44 19,14 41,08 11,93 31,15 
0,29 3,36 0,25 5,21 0,00 0,00 
11,84 39,29 124,62 - 6,49 6,46 12,70 
\lfi\ 11,59 71,77 3,51 77,13 0,80 39,34 
2.434,57 ..-----
14,24 21,10 5,50 26,60 0,00 7,67 42,12 
18,75 27,86 0,00 22,64 9,02 
484,50 571,49 581,69 - 34,01 8,27 71,44 
: : : '. - - '• Yhteensä 
18.954,37 
85 % 
262,85 
74,52 
2.967,17 
1.646,08 
4.444,39 
1.622,96 
900,76 
2.226,95 
9,11 
201,38 
216,75 
2.434,57 
117,22 
78,27 
1.751,40 Yhteisö­
aloitteet 
1.513,22 
7% 
26,41 
13,54 
225,89 
49,35 
184,75 
141,60 
20,45 
156,95 
0,46 
6,81 
16,49 
102,10 
15,36 
11,77 
123,05 
418,26 YHTEENSÄ 
(2) 
20.467,59 
92% 
289,26 
88,05 
3193,05 
1695,43 
4629,14 
1764,56 
921,21 
" 2383,90 
9,57 
208,20 
233,24 
2536,67 
132,57 
90,04 
1874,44 
418,26 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 103 
EAKR 
Taulukko II-10:EAKR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 
(myös vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa 
ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
1996 (1) 
9.331,20 
2.160,90 
361,10 
30,50 
1.901,30 
13.785,00 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
9.331,05 
- 2.102,78 
360,98 
30,50 
74,25 61,50 0,00 
19.70 0,00 
897,35 284,84 72,65 
1.157,34 
2.756,72 245,32 37,33 
132,82 587,77 127,16 
591,86 
1.640,22 177,12 0,00 
-1,47 0,00 
0,00 77,02 2,09 
0,00 7,62 8,33 
1.833,28 
21,32 15,16 30,50 
0,00 34,09 0,00 
247,21 622,03 64,17 YHTEENSÄ 
9.331,05 
2.102,78 
360,98 
30,50 
11.825,31 
135,75 
19,70 
1.254,84 
1.157,34 
3.039,37 
847,75 
591,86 
1.817,34 
-1,47 
79,12 
15,95 
1.833,28 
66,98 
34,09 
933,42 Yhteisö­
aloitteet 
1.859,14 
1.859,14 
5,33 
10,82 
209,57 
84.17 
154,50 
156,25 
7,01 
146,66 
0,25 
15,79 
26,46 
151,32 
22,63 
27,67 
103,63 
737,09 YHTEENSÄ 
(2) 
9.331,05 
2.102,78 
360,98 
30,50 
1.859,14 
13.684,45 
141,08 
30,52 
1.464,41 
1.241,51 
3.193,87 
1.004,00 
598,87 
1.964,00 
-1,22 
94,90 
42,41 
1.984,60 
89.61 
61,75 
1.037,04 
737,09 % 
(2)/(l) 
100% 
97% 
100% 
100% 
98% 
99% 
-
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä (1) 
9.138,46 
1.149,82 
357,81 
6,72 
1.145,74 
11.798,55 
B 
DK 
• D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
HN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
59,99 10,02 0,00 
2,11 0,00 
1.213,40 126,34 99,21 
1.243,11 
1.799,52 46,39 33,49 
113,43 345,36 117,63 
336,09 
1.644,14 69,33 0,00 
0,00 0,00 
8,00 21,01 5,03 
5,99 7,47 11,17 
1.569,29 
14,24 4,46 6,72 
0,00 11,71 0,00 
277,47 413,37 53,36 Yhteensä 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
9.668.86 
70,01 
2,11 
1.438,95 
1.243,11 
1.879,40 
576,42 
336,09 
1.713,47 
0,00 
34,04 
24,63 
1.569,29 
25,42 
11,71 
744,20 Yhteisö­
aloitteet 
1.035,62 
1.035,62 
8,39 
1,74 
131,28 
33,76 
119,47 
70,10 
1,71 
72,94 
0,29 
3,31 
9,61 
88,63 
7,42 
8,30 
60,41 
418,26 YHTEENSÄ 
(2) 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
1.035,62 
10.704,48 
78,41 
3,85 
1.570,24 
1.276,87 
1.998,87 
646,52 
337,80 
1.786,41 
0,29 
37,35 
34,24 
1.657,92 
32,83 
20,01 
804,61 
418,26 % 
(2)/(l) 
91 % 
92% 
94% 
100% 
90% 
91 % 
-
Tarkasteltaessa talousarvion toteuttamista vuonna 1996 eräs huomionarvoinen seikka on EAKR:n 
määrärahojen erittäin hyvä toteutumistaso: sen talousarvion mukaisista maksusitoumusmäärärahoista 
toteutui 99 prosenttia ja talousarvion mukaisista maksumäärärahoista 96,8 prosenttia. Mitään siirtoja 
luvusta toiseen ei tarvittu. Yhteisön talousarvioon otetut määrärahat osoittautuivat kaikissajuvuissa 
ilmenneiden kokonaisrahoitustarpeiden mukaisiksi. 
104 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Yhteisön tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja koskevien määrärahojen toteutumisesta voidaan 
todeta, että tavoitteen 1 tukitoimenpiteet olivat tänäkin varainhoitovuonna niitä, joihin määrärahoja 
kului eniten. Kyseisen budjettikohdan (B2-1200) maksusitoumusmäärärahoja oli korotettava 115,3 
miljoonalla eculla ja maksumäärärahoja 700 miljoonalla eculla, jotka siirrettiin siihen muista 
tavoitteista. Tavoitteen 2 osalta vuosi 1996 oli erityisen kiintoisa, koska se oli tämän tavoitteen 
ensimmäisen ohjelmavaiheen 1994-Î996 viimeinen vuosi. Talousarvion toteuttamisen kannalta tämä 
merkitsi tarvetta tehdä kaikista kyseisen vaiheen tukitoimenpiteistä maksusitoumukset ennen vuoden 
1996 loppua. Tämän mahdollistamiseksi tavoitetta 2 koskevan budjettikohdan (B2-1201) 
maksusitoumusmäärärahoja oli korotettava 162,5 miljoonalla eculla. Sitä vastoin tämän saman 
budjettikohdan maksumäärärahoista voitiin siirtää 584,5 miljoonaa ecua tavoitteeseen 1. Lisäksi 
varainhoitovuosina 1994 ja 1995 sidottuna ollut 37 miljoonan ecun määrä vapautui, kun joihinkin 
tavoitteen 2 tukitoimenpiteisiin varattua tukea päätettiin vähentää. Tavoitteesta 5b siirrettiin 223,5 
miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 80,7 miljoonaa ecua maksumäärärahoja muihin 
tavoitteisiin, koska vuonna 1996 Italian, Belgian, Tanskan ja Luxemburgin osalta maksusitoumuksia 
ei tehty eikä maksuja suoritettu lainkaan. Yleisesti voidaan todeta, että tämän tavoitteen toteutus on 
osoittautunut vaikeaksi, koska jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia löytää siihen rahoitusta. Myös 
tavoitteesta 6 siirrettiin 54,3 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 34,8 miljoonaa ecua 
maksumäärärahoja muihin budjettikohtiin. Erityisesti on mainittava, että Ruotsissa tämän tavoitteen 
osalta ei ole tehty lainkaan maksusitoumuksia eikä suoritettu maksuja. 
Yhteisöaloitteita kaikkineen koskevien EAKR:n määrärahojen (luku B2-14) toteutumistaso oli 
maksusitoumusmäärärahojen osalta 97,8 prosenttia ja maksumäärärahojen osalta 79,8 prosenttia. 
Varainhoitovuoden aikana EAKR:n alkuperäinen talousarvio säilyi jokseenkin entisellään (vain 7,4 
miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 8 miljoonaa ecua maksumäärärahoja siirrettiin muihin 
rahastoihin). Merkittävät määrärahojen siirrot aloitteesta toiseen olivat kuitenkin tarpeen sen vuoksi, 
että varojen kulumisvauhti eri aloitteissa oli erilainen. Niinpä PESCA-, INTERREG-, REGIS- ja 
URBAN-aloitteiden maksusitoumusmäärärahoja oli korotettava muista aloitteista otetuilla 
määrärahoilla. Kaikkiaan yhteisöaloitteesta toiseen siirrettyjä EAKR:n määrärahoja oli 276,4 
miljoonaa ecua, josta INTERREG-aloite sai jo yksinään 127,8 miljoonan ecua. Lisäksi 
maksusitoumuksista (730,7 miljoonaa ecua) merkittävä osa pantiin täytäntöön pian uusien ohjelmien 
hyväksymisen jälkeen. Nyt hyväksyttiin erityisesti kolmen uuden jäsenvaltion ohjelmia, mutta myös 
monia muita sellaisia ohjelmia, joiden hyväksymisessä komissiolle oli sattunut viivästyksiä. Myös 
ensimmäiset yhteisöaloitteiden varausta koskevat tuen myöntämispäätökset tehtiin vuonna 1996. Tältä 
osin tehdyt maksusitoumukset jäivät tosin määrältään vähäisiksi. 
Siirtymätoimenpiteitä ja uutta luovia toimia koskevien EAKR:n määrärahojen (momentti B2-182) 
toteutumistaso oli maksusitoumusmäärärahojen osalta 52,5 prosenttia ja maksumäärärahojen osalta 
72,8 prosenttia. Näistä määrärahoista rahoitetaan toimia, jotka komissio on hyväksynyt EAKR:sta 
annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan tai rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun 
asetuksen 16 artiklan mukaisesti. Niiden uusien menettelyjen soveltamisessa, jotka komissio oli 
vuonna 1995 ottanut käyttöön 10 artiklan mukaisten pilottihankkeiden1 hyväksymisessä, kohdattiin 
odottamattomia vaikeuksia, jotka vuorostaan johtivat viivästymisiin hankkeiden hyväksymisessä ja 
osaltaan aiheuttivat sen, että maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso jäi heikoksi. Tämä viive 
otaksutaan kurottavan umpeen vuosina 1997 ja 1998. 
Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 105 
ESR 
Taulukko II-ll:ESR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös 
vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoiie 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
1996(1) 
3.399,40 
565,50 
2.798,20 
271,50 
102,00 
13,50 
861,70 
8.011.80 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
3.399,40 ..... 
0,00 565,50 .... 
- 2.793,92 
271,50 
102,00 
13,48 
40,44 16,94 94,80 11,75 2.71 
3,08 42.00 7,00 0,00 
609,47 94,23 512,62 26,61 15,39 
116,74 ..... 
1.160,33 131,86 239,91 49,54 9,28 
82,80 68,00 421,59 91,68 28,41 
321,20 ..... 
171,47 36,90 149,87 38,28 0,42 
3,40 0,37 0,00 
0,00 22,12 152.23 0,00 0,25 
0,00 3,77 65,69 0,00 13.85 
737,50 ..... 
0,00 34,99 8,77 1,11 13.48 
0,00 0,00 37,50 12,83 
159.46 188,59 1.076.80 - 17,76 Yhteensä 
3.399.40 
565,50 
2.793,92 
271,50 
102,00 
13,48 
7.145.80 
166,63 
52.08 
1.258.32 
116,74 
1.590.93 
692,48 
321,20 
396.94 
3,77 
174,60 
83,31 
737,50 
58,35 
50,33 
1.442,62 Yhteisö­
aloitteet 
769,53 
769.53 
46,51 
37,81 
141,68 
29,27 
99,48 
99,96 
27,61 
143,18 
0,61 
3,01 
7,99 
21,83 
4,72 
0,99 
104,88 YHTEENSÄ 
(2) 
3.399,40 
565,50 
2.793,92 
271,50 
102,00 
13,48 
769,53 
7.915,33 
213,14 
89,89 
1.399,99 
146,01 
1.690,41 
792,44 
348,81 
540,13 
4,38 
177,61 
91,30 
759,33 
63.08 
51,32 
1.547,50 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
99% 
-
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoiie 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä(1) 
3.162,65 
486,20 
2.192,57 
129,08 
109,90 
7,76 
425,30 
6.513.47 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
3.023,79 ..... 
454,87 .... 
- 1.990,34 
129,08 
90,58 
7,76 
28,27 10,67 81,91 5,91 2,07 
1,57 40,96 7,68 0,14 
458,46 56,40 287,50 8,70 11,46 
120.43 ..... 
1.230,17 112.87 272,12 10,02 6,24 
77,94 66,80 402,88 49,62 37,01 
306,01 ..... 
122,34 25,75 102,44 19,14 0,27 
0,29 3,36 0.25 0,00 
0,00 18,28 124,62 0,00 0,38 
1,51 4,12 71,77 3,51 12,96 
524,72 ..... 
0,00 21,10 5,50 0,08 7.76 
0,00 0,00 18,75 4,59 
153,95 158,11 581.69 - 15.38 Yhteensä 
3.023,79 
454,87 
1.990,34 
129,08 
90,58 
7,76 
,5.696,41 
128,84 
50,34 
822,53 
120,43 
1.631,41 
634,25 
306,01 
269,93 
3,90 
143,28 
93,88 
524,72 
34,44 
23,34 
909.12 Yhteisö­
aloitteet 
379,68 
379,68 
15.59 
10,00 
83,04 
9,36 
57,57 
43,34 
17.90 
71,91 
0,17 
2,37 
3,20 
6,97 
2,73 
0,30 
55,24 YHTEENSÄ 
(2) 
3.023,79 
454,87 
1.990,34 
129,08 
90,58 
7,76 
379,68 
6.076,09 
144,43 
60,34 
905.57 
129,79 
1.688,99 
677,59 
323,91 
341,84 
4,07 
145,64 
97,08 
531,68 
37,17 
23,64 
964,36 % 
(2)/(l) 
96% 
94% 
91 % 
100% 
82% 
100% 
89% 
93% 
-
Toimien käytännön toteutuksen etenemisvauhdin huomioon ottamiseksi vuonna 1996 käytettävissä 
olleita ESR:n määrärahoja (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja) järjestettiin vastaavassa 
talousarvion luvussa uudelleen. Tämän uuden tasapainotuksen ansiosta maksusitoumuksissa yllettiin 
lähes sadan prosentin toteuttamistasoon ja maksuissakin 93 prosenttiin, kun taso oli vuonna 1995 
jäänyt 76 prosenttiin maksusitoumusmäärärahojen ja 81 prosenttiin maksumäärärahojen osalta. Tämä 
tulos oli paljolti jäsenvaltioiden kanssa tehdyn läheisen yhteistyön ansiota, mutta siihen vaikutti myös 
olennaisesti käyttöön otettu uusi ennakkoarviointijärjestelmä, jota on tarkoitus käyttää myös jatkossa. 
106 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Tilannetta tavoitteittain tarkasteltaessa voidaan tavoitteen 1 osalta todeta, että Portugalissa ja hiukan 
vähäisemmässä määrin Yhdistyneessä kuningaskunnassa saadut tulokset korvaavat sen, mikä 
tuloksista jäi Kreikassa ja Italiassa puuttumaan. Tavoitteessa 2 Espanjan ja Saksan saavutukset 
tasoittavat Ranskaa, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevien yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen täytäntöönpanon hitautta. Tavoitteen 3 käytännön toteutus näyttää etenevän hyvin 
Saksassa ja Yhdistyneessä kuningasKunnassa, kun taas tavoitteissa 4 ja 5b kaikki jäsenvaltiot ovat 
jossain määrin viivästyneet. Tavoitteen 6 toteuttamisessa Ruotsi on vuorostaan jonkin verran 
myöhässä. 
Yhteisöaloitteissa tehtiin varainhoitovuoden aikana useita määrärahojen siirtoja, joista osa johtui siitä, 
että lukuisia vasta loppuvuodesta 1994 käynnistyneitä ohjelmia koskevia rahoitussuunnitelmia 
jouduttiin muuttamaan; osa oli puolestaan tarpeen varauksen myötä saatujen määrien sisällyttämiseksi 
määrärahoihin. Kokonaisuutena tarkastellen budjettikohdan B2-14 mukaisista ESR:n määrärahoista 
toteutui maksusitoumusten osalta 89 prosenttia ja maksujen osalta 81 prosenttia. Momentin B2-142 
mukaisten määrärahojen toteutumistasot olivat vastaavasti 96 prosenttia ja 91 prosenttia. 
EMPLOYMENT-aloitteessa määrärahojen toteutumistaso oli lähes sata prosenttia niin 
maksusitoumuksissa kuin maksuissakin, ja ADAPT-aloitteessa se oli 92 prosenttia maksusitoumusten 
ja 80 prosenttia maksujen osalta. Maksujen toteuttamistason jääminen verraten heikoksi johtuu 
osaltaan ohjelmien myöhäisestä hyväksymisestä ja toisaalta ESR:n erityisistä 
tietojenkäsittely vaatimuksista. 
EMOTR 
Taulukko 11-12: EMOTRni kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös 
vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
1996(1) 
2.416,50 
802,40 
508,40 
44,70 
173,60 
3.945,60 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.Sb Tav.6 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
8,00 26,80 4,16 
22,08 3,73 
506,65 191,84 99,68 
315,93 
539,48 25,00 125,69 
81,33 220,66 180,33 
260,07 
227,01 131,69 33,17 
4,31 0,00 
4,80 9,05 13,21 
4,96 75,94 29,45 
377,03 - - -
53,32 0,00 33,20 
26,50 17,99 11,47 
91,24 15,23 1,00 Yhteensä 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
3.772,00 
38,96 
25,81 
798,17 
315,93 
690,17 
482,32 
260,07 
391,87 
4,31 
27,06 
110,35 
377,03 
86,52 
55,96 
107,47 Yhteisö­
aloitteet 
139,48 
139,48 
4,52 
3,27 
6,17 
11,83 
2,27 
38,78 
0,00 
26,70 
0,00 
0,00 
12,17 
0,88 
15,31 
9,44 
8,13 YHTEENSÄ 
(2) 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
139,48 
3.911,48 
43,48 
29,07 
804,34 
327,76 
692,44 
521,10 
260,07 
418,57 
4,31 
27,06 
122,53 
377,92 
101,83 
65,40 
115,59 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
99% 
-
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 107 
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä (1) 
2.182,12 
732,16 
455,17 
36,66 
102,95 
3.509,06 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.5b Tav.6 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
3,50 42,™ 1,40 
22,07 0,00 
407.41 177,34 101,90 
272,89 
557,96 28,74 84,67 
59,84 206,89 145,57 
250,24 
140.42 41,08 30,89 
5,21 0,00 
3,84 6,49 7,28 
5,11 77,13 15,20 
315,48 
26,60 3,13 27,64 
27,86 6,34 9,02 
48,64 34,01 2.70 Yhteensä 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
3.197,06 
47,49 
22,07 
686,66 
272,89 
671,37 
412,29 
250,24 
212,38 
5,21 
17,61 
97,44 
315,48 
57,36 
43,22 
85,35 Yhteisö­
aloitteet 
80,83 
80,83 
1,99 
0,98 
11,57 
5,91 
7,71 
22,23 
0,00 
12,10 
0,00 
0,00 
3,68 
2,23 
4,59 
2,52 
5,33 YHTEENSÄ 
(2) 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
80,83 
3.277,89 
49,49 
23,05 
698,22 
278,81 
679,08 
434,52 
250,24 
224,48 
5,21 
17,61 
101,12 
317,71 
61,96 
45,73 
90,67 % 
(2)/(l) 
95% 
95% 
88% 
100% 
79% 
93% 
-
Muiden rahastojen tavoin myös EMOTR:a varten talousarvioon otettuja määriä oli tarkistettava 
vuonna 1996 uusien ohjelmien hyväksymispäätösten myötä, etenkin uusia jäsenvaltioita koskevien ja 
LEADER-aloitteen tukitoimenpiteiden osalta. Nämä tarkistukset johtivat luvun B2-19 (yhteisön 
tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) sisäisiin määrärahojen siirtoihin. 
Maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso oli 99 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista, tai 
vielä täsmentäen sata prosenttia yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta, mutta 
vain 80 prosenttia yhteisöaloitteiden osalta. Tämä vajaakäyttö selittyy sillä, että lukuisista LEADER II 
-aloitteen ohjelmista tehtiin vuonna 1995 vain yksi maksusitoumus, minkä vuoksi niistä ei ollut 
tarpeen tehdä maksusitoumusta vuonna 1996. 
Maksumäärärahojen toteutumistaso oli vain 95 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista, tai 
täsmällisemmin 95 prosenttia yhteisön tukikehysten ja 92 prosenttia yhteisöaloitteiden osalta. 
Yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta on erityisesti todettava, että 
käytettävissä olleet määrärahat toteutuivat sataprosenttisesti ainoastaan tavoitteissa 1 ja 6. 
Tavoitteessa 5a määrärahojen vajaakäytön (91%) voidaan katsoa johtuneen valtaosin siitä, että 
asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesta tuesta ei ollut saapunut ennakonmaksupyyntöjä. Tavoitteen 
5b määrärahojen vajaakäyttö taas johtui ohjelmia koskevien maksupyyntöjen jonkinasteisesta 
viivästymisestä. 
108 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
KOR 
Taulukko II-13: KOR.n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1996 (myös 
vapautuneet, siirretyt ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat - miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
1996 (1) 
291,60 
156,00 
2,80 
52,00 
502,40 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
HN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.6 
222,16 
112,27 
0,00 
0,00 20,42 
23,28 
27,50 12,77 
0,00 
158,32 19,89 
0,00 0,00 
8,21 
0,00 0,00 
0,00 
0,00 6,36 
0,00 
. 20,15 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
7,97 29,55 Yhteensä 
222,16 
112,27 
0,00 
334,43 
20,42 
23,28 
40,27 
0,00 
178,21 
0,00 
8,21 
0,00 
0,00 
6,36 
0,00 
20,15 
0,00 
0,00 
37,52 Yhteisö­
aloitteet 
47,83 
47,83 
1,67 
4,54 
4,03 
0,80 
3,21 
4,57 
17,10 
2,05 
2,18 
7,22 
0,46 YHTEENSÄ 
(2) 
222,16 
112,27 
47,83 
382,26 
22,09 
27,82 
40,27 
4,03 
178,21 
0,80 
11,42 
10,93 
37,25 
2,05 
2,18 
44,74 
0,46 % 
(2)/(l) 
76% 
72% 
0% 
92% 
76% 
-
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä (1) 
335,76 
86,03 
0,00 
17,40 
439,18 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
HN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.6 
311,46 
80,58 
0,00 
0,00 
15,14 
9,65 
229,47 
0,00 
8,43 
19,23 
0,00 
25,08 
4,45 16,50 
0,00 
3,88 
32,74 
0,00 
11,93 
6,46 
0,80 
0,00 
0,00 
8,27 Yhteensä 
311,46 
80,58 
0,00 
392,04 
0,00 
0,00 16,50 
0,00 
19,03 
9,65 
262,21 
0,00 
8,43 
31,16 
0,00 
6,46 
0,80 
25,08 
0,00 
0,00 
12,72 Yhteisö­
aloitteet 
17,09 
17,09 
0,44 
0,82 
0,31 
5,93 
0,84 
1,14 
4,28 
0,62 
0,66 
2,08 IYHTEENSAI 
(2) 
311,46 
80,58 
0,00 
17,09 
409,13 
16,93 
0,82 
19,03 
9,96 
262,21 
5,93 
9,26 
31,16 
7,60 
0,80 
29,36 
0,62 
0,66 
14,80 % 
(2)/(l) 
93% 
94% 
98% 
93% 
Vuonna 1996 kaikkiaan 113 miljoonan ecun suuruista määrää eli 25 prosenttia KOR:n talousarviosta 
ei voitu kohdentaa eräiden ohjelmien (erityisesti Italia ja Ranska) täytäntöönpanon viivästymisen 
Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 109 
vuoksi. Samoin kävi maksujen osalta, joissa 123 miljoonaa ecua eli 23 prosenttia talousarviosta jäi 
maksamatta samasta syystä. 
2. Kauden 1994-1999 rahoitussuunnitelmien toteutuminen 
2.1. Kaikki rahastot kaudella 1994-1996 
Taulukko 11-14: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös 
vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut 
määrärahatmiljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Yhteensä 
% (2)/(l) Käytellävi.vvä 
1996(1) (a) 
71.577,90 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhieisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5aM Tav.5aK Tav.5b Tav.6 
42.637,67 6.465,19 6.151,03 635,13 2.189,75 425,72 2.152,64 214,57 
229,69 140,60 192,55 16,38 79,83 24,5 16,02 
53,07 127,00 13,00 60,75 69,87 13,52 
5.933,05 665,91 820,40 56,22 514,56 37,64 449,45 
6.162,23 ....... 
12.932,25 1.036,39 666,50 167,64 102,41 59,72 334,39 
794,62 1.560,16 1.199,99 187,07 739,38 63,27 709,08 
2.891,00 ....... 
5.063,50 513,97 350,34 98,89 249,16 44,77 140,59 
6,50 9,86 0,90 16,53 1,10 0,84 
42,00 204,16 434,50 22,23 34,32 15,52 41,17 
33,76 65,55 129,75 11,70 137,44 2,00 129,95 
7.517,36 ....... 
52,42 95,32 23,60 114,74 23,00 49,08 158,18 
105,78 73,00 37,50 40,22 40,00 64,91 56,39 
1.038,20 2.060,67 2.051,81 - 100,39 44,33 203,63 Yhteensä (b) 
60.871,69 
85% 
699.58 
337,21 
8.477,24 
6.162,23 
15.299,32 
5.253,58 
2.891,00 
6.461,23' 
35,74 
793,90 
510,15 
7.517,36 
516,35 
417,79 
5.499,03 Yhteisö­
aloitteet 
5.712,38 
8% 
159,04 
69,80 
1010,98 
205,14 
557,57 
627,12 
91,95 
438,84 
2,73 
85,00 
90,05 
354,35 
93,56 
72,22 
563,26 
1290,77 YHTEENSÄ 
(2) 
66.584,07 
93% 
858,62 
407,01 
9.488,21 
6.367,37 
15.856,88 
5.880,70 
2.982,95 
6.900,07 
38,47 
878,89 
600,20 
7.871,71 
609,91 
490,02 
6.062,29 
1.290,77 
MAKSUT 
Yhleensä 
%(2)/(l) Toteutuneet 
vht.(I)(c) 
53.999,20 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhieisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5aM Tav.5aK Tav.5b Tav.6 
31.425,80 3.388,35 4.397,97 317,76 1.426,60 229,87 1.487,58 114,10 
171,54 50,00 156,42 8,23 59,10 19.8 8,05 
23,66 115,20 10,68 41,26 30,29 5,80 
4.564,47 339,69 521,76 23,51 387,16 20.01 346,77 
4.437,74 ....... 
9.366,71 607,22 516,66 75,84 84,55 42,71 242.84 
530,87 835,45 906,56 97,32 449,86 41,13 508,13 
2.299,92 ....... 
3.481,59 245,05 202,67 49,45 99,81 23,13 84,66 
4,28 8,94 0,59 10,58 0,11 0,42 
31,47 91,80 377,94 11,12 18,64 12,67 25,26 
27,01 33,01 103,80 9,36 107,88 1,00 78,50 
5.698,62 - -
29,79 51,27 12,92 57,31 6,90 23,61 82,62 
38,06 36,50 18,75 34,72 12,00 22,64 31,48 
815,86 1.090,34 1.400,26 - 75,74 20,09 140,89 Yhleensä (d) 
42.788,01 
79% 
473.18 
226,88 
6.203,37 
4.437,74 
10.936,53 
3.369,32 
2.299,92 
4.186,35 
24,92 
568,88 
360.56 
5.698,62 
264,41 
194,15 
3.543,18 Yhteisö­
aloitteet 
2.675,98 
5% 
70,16 
19,95 
461,67 
86,72 
306,69 
253,03 
42,00 
217,33 
1,09 
30,80 
40,54 
182,14 
35,56 
27,74 
256,53 
644,02 YHTEENSÄ 
(2) 
45.463,99 
84% 
543,34 
246,84 
6.665,04 
4.524,45 
11.243,22 
3.622,35 
2.341,92 
4.403,69 
26.00 
599,69 
401,10 
5.880,76 
299,97 
221.89 
3.799,71 
644,02 
(a) Lukuun ottamatta 44,232 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 (Suoraan markkinapolitiikkaan liittyvät rakenteelliset loimet), joita ei jaettu 
lavoilekohtaisesti vuonna 1994 
(b) Lukuun ottamatta tavoitteen 5a maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 ja 356,6 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 
mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) 
(c) Lukuun ottamatta 61 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000, joita ei jaettu tavoitekohlaisesti vuonna 1994, ja 522 miljoonaa ecua aiempia toimia 
varten käytettävissä olevia määrärahoja 
(d) Lukuun ottamatta tavoitteen 5a maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 ja 417,02 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 
mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) 
Maksusitoumusmäärärahojen toteutumista tarkasteltaessa havaitaan, että vuonna 1996 kaikkien 
rahastojen ohjelmakauden 1994-1999 talousarviomäärärahojen toteutumistaso parani selvästi kahteen 
edellisvuoteen verrattuna: oltuaan 90 prosenttia vuonna 1994 ja 91 prosenttia vuonna 1995 
toteutumistaso oli 98 prosenttia vuonna 1996. Jos näitä kolmea vuotta verrataan kauteen 1989-1993, 
vuoden 1996 tulokset ovat verrattavissa edellisen ohjelmakauden puolivälin tienoilla saavutettuihin 
tuloksiin. Maksumäärärahoissa toteutumistason paraneminen oli vieläkin merkittävämpää: 88 
prosenttia määrärahoista toteutui vuonna 1996 (toteutumatta 1,233 miljardia ecua) verrattuna 75 
prosenttiin vuonna 1994 (toteutumatta 4,8 miljardia ecua) ja 82 prosenttiin vuonna 1995 (toteutumatta 
3,759 miljardia ecua). On syytä palauttaa mieliin, että yhteisön maksujen toteuttamistaso riippuu 
ohjelmien täytäntöönpanosta kansallisella tasolla, koska sen jälkeen, kun ohjelma on hyväksytty ja 
kun sen kyseistä vuotta vastaavasta erästä on tehty maksusitoumus ja ensimmäinen ennakko maksettu, 
110 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
komissio voi maksaa toisen erän vasta, kun jäsenvaltio kykenee vahvistamaan, että lopullisille 
tuensaajille aiheutuneet menot ovat tosiasiallisesti vastanneet vähintään puolta ensimmäisestä 
ennakosta. Juuri tämä selittää maksujen määrän voimakkaan kasvun monissa vuonna 1995 
hyväksytyissä ohjelmissa. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 111 
2.2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 
EAKR 
Taulukko 11-15: EAKR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 
(myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat -
miljoonaa ecua) 
:,ÎAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
(1) 
26.218,34 
5.099,76 
948,04 
74,76 
4.945,01 
37.285,91 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
26.036,65 
0,00 5.034,30 
846,58 
74,76 
142,18 110,62 4,82 
44,54 5,93 
2.742,32 482,89 171,69 
4.308,56 
8.123,91 790,42 81,98 
369,51 1.339,46 284,27 
1.340,46 
3.658,36 416,41 43,86 
4,56 0,43 
24,30 143,97 16,11 
19,96 46,53 41,67 
4.758,64 
46,12 31,19 52,90 
83,22 34,09 21,86 
548,45 1.525,56 130,54 Yhteensä 
26.036,65 
5.034,30 
846,58 
74,76 
31.992,28 
257,62 
50,47 
3.396,90 
4.308,56 
8.996,31 
1.993,24 
1.340,46 
4.118,63 
4,99 
184,39 
108,16 
4.758,64 
130,21 
139,17 
2.204,55 Yhteisö­
aloitteet 
3.745,84 
3.745,84 
66,24 
13,78 
662,93 
126,77 
290,57 
352,17 
43,00 
164,10 
1,17 
53,34 
34,21 
291,42 
22,63 
27,67 
305,52 
1290,31 YHTEENSÄ 
(2) 
26.036,65 
5.034,30 
846,58 
74,76 
3.745,84 
35.738,12 
323,86 
64,25 
4059,83 
4435,33 
9286,88 
- 2345,41 
1383,47 
4282,73 
6,16 
237,72 
142,37 
5050,07 
152,84 
166,83 
2510,07 
1290,31 % 
(2)/(l) 
99% 
99% 
89% 
100% 
76% 
96% 
-
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yht. (1) 
21.508,34 
3.295,06 
730,74 
28,85 
2.689,77 
28.252,76 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
18.897,19 
- 2.431,36 
593,55 
28,85 
113,74 34,41 2,41 
19,88 3,74 
2.240,46 230,83 139,52 
3.090,88 
5.381,87 442,24 69,21 
221,33 671,80 201,44 
904,54 
2.731,71 188,98 21,93 
3,01 0,21 
19,44 54,49 12,44 
15,97 21,27 27,84 
3.730,37 
26,64 12,24 17,92 
26,78 11,71 10,93 
446,88 711,03 90,84 Yhteensä 
18.897,19 
2.431,36 
593,55 
28,85 
21.950,95 
150,56 
23,62 
2.610,82 
3.090,88 
5.893,32 
1.094,56 
904,54 
2.942,62 
3,22 
86,37 
65,08 
3.730,37 
56,80 
49,42 
1.248,75 Yhteisö­
aloitteet 
1.757,75 
1.757,75 
31,08 
2,96 
281,04 
55,06 
172,41 
141,16 
14,21 
81,21 
0,54 
17,71 
13,03 
156,97 
7,42 
8,30 
130,62 
644,02 YHTEENSÄ 
(2) 
18.897,19 
2.431,36 
593,55 
28,85 
1.757,75 
23.708,70 
181,65 
26,57 
2891,86 
3145,94 
6065,73 
1235,73 
918,75 
3023,84 
3,76 
104,08 
78,11 
3887,34 
64,22 
57,72 
1379,37 
644,02 % 
(2)/(l) 
88% 
74% 
81 % 
100% 
65% 
84% 
-
112 Rakennerahastot 1996 - Kaltdeksas vuosikertomus 
Jos EAKR:n määrärahojen osalta vallitsevaa kokonaistilannetta verrataan yhteisön 
tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja koskeviin alkuperäisiin rahoitussuunnitelmiin, 
rahoituksen voidaan todeta edenneen 99-prosenttisesti suunnitelmien mukaan eli kaudelle 1994-1996 
varatuista 32,390 miljardin ecun määrärahoista on enää käyttämättä 360 miljoonaa ecua. Tilanne 
vaihtelee kuitenkin tavoitteittain ja jäsenvaltioittain. Niinpä tavoitetta 1 koskevissa 
maksusitoumuksissa on EAKR:n osalta edetty nopeammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin eli 
niissä ollaan nyt kaikkiaan 670 miljoonaa ecua eli 2,6 prosenttia edellä suunnitellusta (vuonna 1995 
määrärahoissa oli vajaakäyttöä hienoiset 1,3%). Eniten suunnitellusta ollaan edellä Espanjassa, 
Irlannissa ja Portugalissa, joissa maksusitoumuksia on tehty yhteensä 2,014 miljardia ecua enemmän 
kuin suunnitelmissa ennakoitiin. Sitä vastoin rahoituksen on todettava edenneen huomattavasti 
suunniteltua hitaammin Itävallassa (49%), Belgiassa (37%), Saksassa (335 miljoonaa ecua), 
Ranskassa (167 miljoonaa), Italiassa (700 miljoonaa) ja Alankomaissa, joiden osalta määrärahoissa on 
vajaakäyttöä yhteensä 1,314 miljardia ecua. 
Tavoitteen 2 maksusitoumuksissa on puolestaan edetty hitaammin kuin rahoitussuunnitelmissa 
ennakoitiin ja määrärahoista on käyttämättä 508 miljoonaa ecua eli 9 prosenttia. Osa vuoden 1995 
päättyessä kirjatusta viiveestä (18%, ^50 miljoonaa ecua) on kuitenkin onnistuttu poistamaan, mitä on 
osaltaan edistänyt se, että kaikista ensimmäisessä ohjelmavaiheessa toteutettaviksi hyväksytyistä 
tukitoimenpiteistä on ollut välttämätöntä tehdä maksusitoumukset. Eniten maksusitoumuksissa ollaan 
suunnitellusta jäljessä Espanjassa (91 miljoonaa ecua), Ranskassa (127 miljoonaa), Italiassa (117 
miljoonaa), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (101 miljoonaa) ja Alankomaissa (-31%). Ainoat 
jäsenvaltiot, joissa rahoitus on edennyt suunniteltua nopeammin, ovat Itävalta ja Ruotsi, joita 
koskevat tukitoimenpiteet on kauden 1995-1999 osalta katettu kokonaisuudessaan maksusitoumuksin 
(yhdellä maksusitoumuksella). Niin ikään tavoitteen 5b maksusitoumuksissa on EAKR:n osalta edetty 
hitaammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin ja määrärahoista on käyttämättä 496 miljoonaa 
ecua eli 37 prosenttia. Tämän tavoitteen toteutuksessa on ilmennyt suuria vaikeuksia miltei kaikissa 
jäsenvaltioissa. Absoluuttisina lukuina mitaten rahoituksessa ollaan eniten jäljessä Saksassa (47 
miljoonaa ecua), Ranskassa (157 miljoonaa), Italiassa (126 miljoonaa eli 74%) ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa (115 miljoonaa), suhteellisesti taas viivettä on eniten Belgiassa (74%), Tanskassa 
(40%), Luxemburgissa (71%) ja Alankomaissa (56%). Myös tavoitteen 6 maksusitoumuksissa on 
edetty hitaammin kuin rahoitussuunnitelmissa ennakoitiin ja määrärahoista on käyttämättä 24 
miljoonaa ecua eli 25 prosenttia, mutta tämä rahoituksen viive johtuu yksinomaan Ruotsista, jossa 
toimien käynnistämisessä kentällä on ollut hallinnollisista syistä johtuvia viivästyksiä. 
Luonteeltaan alueellisten yhteisöaloiteohjelmien (INTERREG, PEACE, RECHAR, RESIDER, 
KONVER, RETEX, REGIS, URBAN ja SME) täytäntöönpano on edennyt kaikkineen hitaasti ja 
niissä kauden 1994-1996 määrärahoista on kaikkien rahastojen osalta yhteensä käyttämättä 543 
miljoonaa ecua eli 13 prosenttia. Osa rahoituksen viiveestä (vuonna 1995 vajaakäyttöä oli 32%) on 
poistunut uusien, ennen muuta uusia jäsenvaltioita koskevien ohjelmien hyväksymisen ansiosta. Eräs 
talousarvion toteuttamista maksusitoumusten osalta nopeuttanut tekijä on ollut niiden ohjelmien suuri 
määrä, joissa yhteisön tuki on alle 40 miljoonaa ecua, koska niistä on voitu jo niitä hyväksyttäessä 
tehdä koko ohjelman kattava (yksi) maksusitoumus. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 113 
ESR 
Taulukko II-16: ESR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös 
vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat -
miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
(1) 
10.014,63 
1.755,53 
6.620,55 
906,04 
358,95 
45,97 
2.098,67 
21.800,34 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
9.179,77 ..... 
1.430,89 .... 
- 6.151,03 
635,13 
282,32 
45,97 
65,14 29,98 192,55 16.38 4,26 
8,53 127,00 13,00 1,30 
1.775,98 183,03 820,40 56,22 42,85 
801,44 
2.826,42 245,97 666,50 167,64 22,58 
268,26 220,70 1.200,00 187,07 93,12 
940,51 ..... 
633,82 97,56 350,34 98,89 14,77 
1,94 9,86 0,90 0,11 
8,20 60.19 434,50 22,23 2,47 
5,04 19,01 129,75 11,70 27,53 
1.533,39 6,30 .... 
95,32 23,60 6,29 34,58 
22,56 73,00 37,50 12,83 11,39 
321,57 535,12 2.051.81 - 54,23 Yhteensä 
9.179,77 
1.430,89 
6.151,03 
635,13 
282,32 
45,97 
17.725,12 
308,31 
149,83 
2.878,47 
801,44 
3.929,11 
1.969,16 
940,51 
1.195,38 
12,81 
527,58 
193,03 
1.539,69 
159,79 
157,28 
2.962,73 Yhteisö­
aloitteet 
1.483,27 
1.483,27 
82,53 
45,49 
259,03 
46,37 
198,63 
166,89 
41,99 
230,75 
1,07 
22,16 
42,57 
33,12 
53,57 
32,93 
226,16 YHTEENSÄ 
(2) 
9.179,77 
1.430,89 
6.151,03 
635,13 
282,32 
45,97 
1.483,27 
19.208,39 
390,84 
195,32 
3.137,50 
847,81 
4.127.74 
2.136,05 
982,50 
1.426,14 
13,88 
549,75 
235,60 
1.572,81 
213,37 
190,21 
3.188,88 % 
(2)/(l) 
92% 
82% 
93% 
70% 
79% 
100% 
71 % 
88% 
-
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä (1) 
8.179,06 
1.121,49 
5.095,38 
317,76 
252,19 
24,01 
929,20 
15.919,07 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
7.108,08 ..... 
957,00 .... 
- 4.397,97 
317,77 
191,15 
24,01 
48,03 15,60 156,42 8,23 2,84 
3,80 115,20 10,68 0,78 
1.311,19 108,85 521,76 23,51 26,90 
531,96 ..... 
2.397,11 164,97 516,66 75,84 13,45 
208,59 163,65 906,56 97,32 72,71 
845,77 ..... 
322,61 56,08 202.67 49,45 7,45 
1,26 8,94 0,59 0,05 
5,06 37,31 377,94 11,12 1,49 
4,03 11,74 103,80 9,36 19,80 
1.174,90 ..... 
3,15 51,27 12,92 2,67 18,31 
11,28 36,50 18,75 4,59 5,70 
258,84 379.31 1.400.26 - 38,42 Yhteensä 
7.108,08 
957,00 
4.397,97 
317,77 
191,15 
24,01 
12.995,97 
231,13 
130,45 
1.992,21 
531,96 
3.168,03 
1.448,82 
845,77 
638,25 
10,85 
432,92 
148,74 
1.174,90 
88,32 
76,82 
2.076,82 Yhteisö­
aloitteet 
733,01 
733,01 
33,60 
13,83 
141,71 
17,36 
107,15 
76,81 
25,09 
115,69 
0,40 
10,24 
23,50 
12,54 
22,94 
16,27 
115,88 YHTEENSÄ 
(2) 
7.108,08 
957,00 
4.397,97 
317,77 
191,15 
24,01 
733,01 
13.728,98 
264,73 
144,28 
2.133,93 
549,32 
3.275,17 
1.525,63 
870,86 
753,94 
11,25 
443,16 
172,24 
1.187,43 
111,25 
93,08 
2.192,69 % 
(2)/(l) 
87% 
85% 
86% 
100% 
76% 
100% 
79% 
86% 
-
Määrärahoissa varainhoitovuoden 1996 aikana saavutetun hyvän toteutumistason ansiosta 
maksusitoumuksilla on nyt kyetty kattamaan kaikki tavoitteet mukaan lukien yli 90 prosenttia niistä 
rahoituseristä, jotka oli sisällytetty kauden 1994-1996 rahoitussuunnitelmiin jo alkujaan eli ohjelmia 
hyväksyttäessä. Tavoitekohtainen tarkastelu osoittaa kuitenkin, että vaikka tavoitteiden 1, 2 ja 3 
rahoitus toteutui verraten tyydyttävästi, tavoitteissa 4, 5b ja 6 edettiin varsin hitaasti. Kussakin 
tavoitteessa havaitaan erilaisia suuntauksia. Tavoitteessa 1 rahoitus on edennyt suunniteltua 
hitaammin Kreikassa ja varsinkin Italiassa. Tavoitteessa 2 viivästyksiä on etenkin Tanskan, Italian ja 
Alankomaiden osalta. Tavoitteessa 3 rahoitus on edennyt kokonaisuutena melko hyvin, mutta Italiassa 
toteutumistaso on jäänyt verraten heikoksi. Italiassa ohjelmien rahoitus on lisäksi jouduttu 
suunnittelemaan lähes kokonaan uudelleen. Tavoitteiden 4 ja 5b ohjelmista valtaosa hyväksyttiin 
vuoden 1994 lopulla tai alkuvuodesta 1995, mikä on kiistatta aiheuttanut viivästyksiä niiden 
114 Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 
toteutukseen. Tavoitteessa 6 tuloksiin vaikuttavat puolestaan toteutuksen käynnistymisessä Ruotsissa 
ilmenneet vaikeudet. 
Koska EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteissa ohjelmien hyväksymispäätökset tehtiin vasta 
joulukuun lopulla 1994 ja toukokuussa 1995, jäsenvaltiot saattoivat aloittaa yhteistyökumppanien 
etsimisen vasta tuolloin. Ensimmäisiä sopimuksia hankkeiden vetäjien kanssa päästiin näin 
allekirjoittamaan vasta vuoden 1995 puolivälissä, mikä selittää vuoden 1994 määrärahojen vähäisen ja 
vuoden 1995 määrärahojen varsin keskinkertaiseksi jääneen käyttöasteen. Tähän nähden vuonna 1996 
saavutettua rahoituksen toteutumistasoa voidaan pitää sitäkin tyydyttävämpänä etenkin, kun kaikissa 
hankkeissa on nyt maksettu ainakin niiden ensimmäinen ennakko. 
EMOTR 
Taulukko 11-17: EMOTR:n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 
(myös vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat -
miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Y A 
Yhteensä (* Käytettävissä 
6 714,86 
2 571,91 
1 023,81 
92,50 
679,59 
11 082,67 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.5b Tav.6 
6 692,25 
- 2 189,76 
- 1 023,74 
92,41 
22,00 79,83 6,95 
60,75 6,30 
1368,25 514,56 234,92 
1 015,12 
1519,15 102,41 229,84 
150,54 739,39 331,69 
592,63 
704,79 249,16 81,95 
16,53 0,30 
6,70 34,32 22,58 
8,76 137,44 60,75 
1 153,17 
114,74 11,60 70,00 
40,22 17,99 22,41 
151.15 100,39 18,86 Yhteensä 
6 692,25 
2 189,76 
1 023,74 
92,41 
9 998,16 
108,78 
67,05 
2 117,73 
1 015,12 
1 851,40 
1 221,62 
592,63 
1 035,90 
16,83 
63,61 
206,95 
1 153,17 
196,34 
80,62 
270,40 Yhteisö­
aloitteet 
389,71 
389,71 
8,27 
3,27 
85,19 
23,47 
61,46 
88,47 
2,57 
43,14 
0,49 
3,77 
13,27 
8,45 
15,31 
9,44 
23,15 YHTEENSÄ 
(2) 
6 692,25 
2 189,76 
1 023,74 
92,41 
389,71 
10 387,87 
117,05 
70,31 
2 202,92 
1 038,58 
1 912,86 
1 310,09 
595,20 
1 079,04 
17,33 
67,38 
220,23 
1 161,62 
211,65 
90,06 
293,56 % 
(2]/(l) 
100% 
85% 
100% 
100% 
57% 
94% 
-
(*) Lukuun ottamatta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-1000 (Suoraan markkinapolitiikkaan liittyvät rakenteelliset 
toimet) sekä 356,6 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 115 
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä (1) 
5 560,19 
1 981,81 
896,61 
60,53 
228,52 
8 727,58 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.5b Tav.6 
4 909,80 
- 1 426,60 
702,89 
60,53 
9,58 59,10 2,80 
41,26 1,29 
986,08 387,16 180,35 
791,01 
1 249,04 84,55 160,19 
97,49 449,86 233,99 
535,70 
392,06 99,81 55,28 
10,58 0,15 
5,39 18,64 11,33 
7,01 107,88 30,85 
735,11 -
57,31 8,69 46,04 
34,72 6,34 14,49 
101,33 75,73 11,64 Yhteensä 
4 909,80 
1 426,60 
702,89 
60,53 
7 099,81 
71,48 
42,55 
1 553,59 
791,01 
1 493,78 
781,34 
535,70 
547,15 
10,73 
35,35 
145,74 
735,11 
112,03 
• 55,55 
188,70 Yhteisö­
aloitteet 
154,66 
154,66 
4,88 
0,98 
37,00 
11,73 
23,68 
29,13 
1,28 
20,00 
0,15 
1,13 
4,01 
6,23 
4,59 
2,52 
7,36 YHTEENSÄ 
(2) 
4 909,80 
1 426,60 
702,89 
60,53 
154,66 
7 254,47 
76,36 
43,53 
1 590,59 
802,74 
1 517,46 
810,46 
536,98 
567,15 
10,88 
36,49 
149,75 
741,34 
116,63 
58,06 
196,05 % 
(2)/(l) 
88% 
72% 
78% 
100% 
68% 
83% 
-
Kohdennettavat määrät ovat kaikissa tavoitteissa pienempiä kuin alkujaan oli päätetty. Tämä johtuu 
tapauksen mukaan joko siitä, että määrien indeksiin sitomisen tuloksena saatua tuottoa ei ole käytetty 
ohjelmiin, tai tämän lisäksi myös rahoitussuunnitelmien muuttamisesta tai jopa niiden puuttumisesta, 
minkä vuoksi osa alkujaan vuosille 1994-1996 suunnitelluista maksusitoumuksista on siirretty vuotta 
1996 myöhemmäksi. 
KOR 
Taulukko 11-18: KOR.n kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen kaudella 1994-1996 (myös 
vapautuneet, siirretyt ja vuonna 1995 uudelleen käyttöön otetut määrärahat -
miljoonaa ecua) 
MAKSUSITOUMUKSET 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Käytettävissä 
(1) 
803,24 
473,97 
4,23 
130,15 
1 411,59 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.6 
728,99 
425,72 
1,43 
0,37 24,50 
69,87 
46,50 37,64 
37,10 
462,78 59,72 
6,30 63,27 
17,40 
66,54 44,77 
1,10 
2,80 15,52 
2,00 
72,16 
23,00 0,70 
40,00 0,73 
17,03 44,33 Yhteensä 
728,99 
425,72 
1,43 
1 156,14 
24,87 
69,87 
84,14 
37,10 
522,50 
69,57 
17,40 
111,31 
1,10 
18,32 
2,00 
72,16 
23,70 
40,73 
61,36 Yhteisö­
aloitteet 
93,56 
93,56 
2,00 
7,27 
3,83 
8,54 
6,91 
19,58 
4,38 
0,85 
5,72 
2136 
2,05 
2,18 
8,43 
0,46 YHTEENSÄ 
(2) 
728,99 
425,72 
1,43 
93,56 
1 249,70 
26,87 
77,14 
87,97 
45,64 
529,41 
89,15 
21,79 
112,16 
1,10 
24,04 
2,00 
93,52 
25,75 
42,91 
69,79 
0,46 % 
(2)/(l) 
91% 
90% 
34% 
72% 
89% 
-
116 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
MAKSUT 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 6 
YA 
Yhteensä Toteutuneet 
yhteensä (1) 
817,46 
247,74 
0,72 
30,87 
1 096,79 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Yhteisö YTK 
Tav.l Tav.5a Tav.6 
510,74 
229,86 
0,72 
0,19 19,83 
30,29 
26,74 20,01 
23,89 
338,68 42,71 
3,46 41,13 
13,93 
35,22 23,13 
0,11 
1,58 12,67 
1,00 
58,22 
6,90 0,35 
12,00 0,37 
8,82 20,09 Yhteensä 
510,74 
229,86 
0,72 
741,32 
20,02 
30,29 
46,76 
23,89 
381,39 
44,59 
13,93 
58,35 
0,11 
14,25 
1,00 
58,22 
7,25 
12,37 
28,91 Yhteisö­
aloitteet 
30,57 
30,57 
0,60 
2,18 
1,92 
2,56 
3,46 
5,93 
1,42 
0,42 
1,72 
6,41 
0,62 
0,66 
2,68 YHTEENSÄ 
(2) 
510,74 
229,86 
0,72 
30,57 
771,89 
20,62 
32,47 
48,67 
26,45 
384,85 
50,52 
15,35 
58,77 
0,11 
15,96 
1,00 
64,63 
7,87 
13,03 
31,59 % 
(2)/(l) 
62% 
93% 
101% 
99% 
70% 
-
Vuoden 1996 päättyessä kaudella 1994-1996 kohdennetuista 1,168 miljardista ecusta oli maksettu 
kaikkiaan 771,9 miljoonaa eli 69 prosenttia. Tavoitteen 1 osalta osuus oli 70 prosenttia, tavoitteen 5a 
osalta 54 prosenttia ja tavoitteen 6 osalta 50 prosenttia. Koko ohjelmakauden tuesta 45 prosenttia 
kohdennettiin vuoden 1996 loppuun mennessä. Näin ollen onkin tarpeen seurata tarkasti ohjelmien 
toteutusta kentällä. Useissa tapauksissa ilmenee, että tosiasiallisesti toteutunut rahoitus (suoritetut 
menot/menoja koskevat kokonaisarviot) jää paljon pienemmäksi kuin talousarvion mukainen rahoitus, 
etenkin ohjelmissa, joiden osalta myös talousarvion toteuttaminen on viivästynyt. Jollei näiden 
ohjelmien viiveitä kyetä nopeasti poistamaan, myönnetyn tuen kohdentaminen ja maksaminen 
kokonaisuudessaan muodostuu erittäin vaikeaksi. 
B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO 
Jotta rakennerahastoilla olisi tosiasiallista vaikutusta kentällä, niiden rahoitustoiminnan on oltava 
sääntöjen mukaista ja tehokasta. Niinpä komissio, joka perustamissopimuksen 205 artiklan nojalla 
vastaa yhteisön talousarvion toteuttamisesta, valvoo niiden hallinto- ja valvontajärjestelmien laatua, 
joita se itse, samoin kuin jäsenvaltiot soveltavat. Tämä valvonnan vaatimus, johon myös jäsenvaltiot 
yhtyvät ja jonka merkitystä komissio on toistuvasti tähdentänyt, on tullut erityisen ajankohtaisella 
tavalla esille vuonna 1995 käynnistetyn ja vuonna 1996 aktiiviseen toteutusvaiheeseensa ehtineen 
järkevää ja tehokasta hallintoa koskevan aloitteen (SEM 2000 - Sound and efficient management) 
yhteydessä. Tämän aloitteen ohjelmaa on toteutettu erityisesti rakennepolitiikassa ja se on antanut 
mahdollisuuden tarkastella yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kaikkia niitä edellytyksiä ja 
toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä yhteisön varojen yhteisen hoidon tehokkuuden takaamiseksi. 
1. Tarkastukset 
Jatkona edellisvuosina ja SEM 2000 -aloitteen yhteydessä toteutetuille toimille komission 
suorittamien tarkastusten tavoitteena on ollut varmistaa, että asianmukaiset ohjelmien rahoituksen 
seurantaa ja hallinnointia koskevat järjestelmät on otettu käyttöön jäsenvaltioissa. Asetuksen (ETY) 
N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan 1 kohdan nojalla vastuu rakennerahastojen 
määrärahojen asianmukaisesta käytöstä ja sääntöjenvastaisuuksien estämisestä on jäsenvaltioilla. Näin 
ollen komissio pyrkii suorittamillaan tarkastuksilla ensiksikin varmistamaan valvonta- ja 
hallintojärjestelmien luotettavuuden ja toisaalta valvomaan, että menot ovat sääntöjen mukaisia. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus JJJ 
1.1. Rakennerahastojen vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset 
EAKR: Vuonna 1996 EAKR:n toimesta tehtiin 26 itse paikalla suoritettua tarkastusta (viisi 
Espanjassa, neljä Saksassa ja Portugalissa, kolme Irlannissa, kaksi Itävallassa, Belgiassa, Suomessa ja 
Ranskassa sekä yksi Alankomaissa ja Ruotsissa). Näillä tarkastuksilla, joiden ohjelma toimitetaan 
jäsenvaltioille ennakolta, pyritään ensiksikin varmistamaan toimien hallinnointiin ja valvontaan 
soveltuvien järjestelmien olemassaolo ja tehokkuus sekä komissiolle toimitettujen tietojen (erityisesti 
menoja koskevat todistusasiakirjat) luotettavuus. Toisaalta tarkastuksilla on voitava varmistaa, että 
EAKR:n määrärahoja on käytetty sääntöjen mukaisesti, että kirjanpito on täsmällistä ja että 
varainhoito on lain ja sääntöjen mukaista sekä laadukasta ottaen huomioon kunkin tukimuodon 
tavoitteet, yhteisön säännöt ja yhteisön politiikan. Jokaista tarkastusohjelmaa laadittaessa on otettu 
huomioon muun muassa komission varainhoidon valvonnan ja tilintarkastustuomioistuimen 
suorittamat tarkastukset sekä riskianalyysin tulokset. Tarkastukset ovat osoittaneet, että sekä 
yksittäisiä että järjestelmällisiä sääntöjenvastaisuuksia esiintyy edelleen. Yleensä kyse on siitä, että 
menoista laaditut todistusasiakirjat, joiden perusteella komissio suorittaa maksut ja maksaa ennakot, 
ovat epäluotettavia, tai siitä, että jotkut sisäiset valvontamenettelyt puuttuvat. Menoilmoituksiin on 
usein sisällytetty menoja, joita EAKR:sta ei voida rahoittaa (kuten palkkoja tai ministeriöiden tai 
muiden julkisten elinten hallinnosta johtuvia menoja), ja tosiasiallisesti suoritetuiksi ilmoitettuihin 
menoihin on joskus sisällytetty myöhempiä menoja koskevia arvioita. Joskus kansalliset viranomaiset 
vahvistavat ja toimittavat komissiolle tuensaajien menoilmoituksia tekemättä niiden osalta ensin 
riittäviä sisäisiä tarkastuksia, mikä voi johtaa virheellisiin ehdotuksiin ja selviin 
sääntöjenvastaisuuksiin, yseilla alueilla ei myöskään täysin noudateta julkisia hankintoja koskevaa 
yhteisön säännöstöä tai sitten tukea koskevan suunnittelun toteutumista ei seurata tai arvioida riittävän 
täsmällisesti. Joskus taas oikeudellisia tai rahoitusta koskevia sitoumuksia ei noudateta tai maksuja ei 
suoriteta tuen myöntämispäätöksissä vahvistetuissa määrärajoissa. Niin ikään jäsenvaltioiden 
keskitetyissä kirjanpitojärjestelmissä ilmeni eräitä heikkouksia, kun monia ensimmäisen 
ohjelmakauden ohjelmia saatettiin päätökseen. 
Näiden tarkastusten perusteella komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen seurannan 
samoin kuin sen, että kaikki havaitut sääntöjenvastaisuudet korjataan joko sen omien yksiköiden tai 
tilintarkastustuomioistuimen toimesta. Korjaaminen merkitsee usein tukikelvottomaksi arvioidun 
summan vähentämistä jäsenvaltion seuraavasta, kyseistä ohjelmaa koskevasta menoilmoituksesta. 
ESR: ESR:n määrärahojen käytön tarkastamiseksi tehtiin 84 tarkastuskäyntiä, mikä on enemmän kuin 
vuonna 1995 (73). Tarkastukset tehtiin vuotuisen, jäsenvaltioille ennalta toimitetun ohjelman 
mukaisesti, joskin joukossa oli myös muutamia ohjelmassa mainitsemattomia käyntejä, jotka 
toteutettiin yhteistyössä petosten torjuntaa koordinoivan komission yksikön (UCLAF) kanssa. 
Asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti 
tarkastukset kohdistuivat niihin hallinto- ja valvontajärjestelmiin, joita jäsenvaltiot ovat ottaneet 
käyttöön varmistaakseen ESR:n rahoitustoimien asianmukaisen täytäntöönpanon. Tässä yhteydessä 
tarkastettiin myös joitakin rahoitustoimia ja tehtiin käyntejä lopullisten tuensaajien luo. Vuosien 1990 
ja 1995 välisenä aikana jäsenvaltioissa on tehty parannuksia ja toteutettu asianmukaisia toimenpiteitä 
ja korjauksia. Ohjelmien hallinnointijärjestelmissä todettiin silti edelleenkin heikkouksia ja yhteistyön 
eri tasoilla sovellettavissa valvontajärjestelmissä puutteita. Vaikeuksia on edelleen etenkin 
hankkeiden arvioinnissa ja ammatillista koulutusta antavien tahojen valinnassa ja ongelmia aiheutuu 
luontaisetujen käytöstä, ESR:n tuen huonosta näkyvyydestä ja sen osakseen saamasta vähäisestä 
julkisuudesta, kohtuuttomista kustannuksista, hallintoelinten epäasianmukaisesta vastuunjaosta ja 
monesta muusta tekijästä. ESR:n toimet eivät ole luonteeltaan aineellisia eikä niiden valvominen ole 
näin ollen helppoa. Tämän vuoksi jäsenvaltioita kehotetaan huolehtimaan siitä, että niiden 
valvontajärjestelmiä noudatetaan, ja lisäämään itse paikalla suorittamiaan tarkastuksia. 
EMOTR: Vuonna 1996 tehtiin 26 tarkastuskäyntiä EMOTR:n määrärahojen käytön valvomiseksi; 
käyntejä oli vähemmän kuin vuonna 1995 (35), mutta enemmän kuin vuonna 1994 (21). Suurin osa 
tarkastuksista (22) tehtiin niistä vastaavien EMOTR:n yksiköiden aloitteesta, mutta aloitteentekijänä 
saattoi olla myös komission varainhoidon valvonta (3) tai asianomainen jäsenvaltio (1). Tärkeimpinä 
tavoitteina oli käytettyjen hallinnointi- ja valvontajärjestelmien arviointi, sen varmistaminen, että 
US Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
rahoitusta ja kirjanpitoa koskevat kertomukset ja ohjelmien aineellinen toteutus olivat yhteisön 
sääntöjen mukaisia ja sopusoinnussa tuen myöntämispäätösten ja EMOTR:lle tehtyjen 
menoilmoitusten kanssa. Lukuun ottamatta kahteen kolmesta uudesta jäsenvaltiosta tehtyjä 
tarkastuskäyntejä ja asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesti suoritettuja menoja, kaikki tarkastukset 
kohdistuivat ensimmäisen ohjelmakauden 1989-1993 ohjelmiin ja tukitoimenpiteisiin, joita koskevat 
määrärahat oli kohdennettava vuoden 1993 loppuun mennessä, tai jos kohdentamiseen oli myönnetty 
lykkäystä, vuonna 1994 tai 1995. Pääsääntöisesti valtaosassa jäsenvaltioita käyttöön otetut tukien 
hallinnointia ja ilmoitettujen menojen tarkastamista koskevat järjestelmät toimivat asianmukaisesti. 
Joitakin heikkouksia ja sääntöjenvastaisuuksia on kuitenkin ilmennyt käytännöllisesti katsoen kaikissa 
jäsenvaltioissa ja kaikkien toimenpiteiden osalta. Jälleen kerran on mainittava, että on julkisia 
hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen vastaista myöntää tukea menoihin, jotka eivät ole 
tukikelpoisia (joko luonteeltaan tai suorittamisajankohtansa vuoksi), ja etteivät säännöt myöskään salli 
pitkiä viivästyksiä tuen maksamisessa tuensaajille, sitä, että EMOTR:n osarahoitukselle ei hankita 
julkisuutta eikä siitä tiedoteta, puutteellisia tarkastustoimia, muuntokurssien virheellistä soveltamista, 
samojen toimenpiteiden tukemista useista yhteisön lähteistä peräisin olevilla varoilla tai epävarmuutta 
siitä, ovatko jotkut ennen määrätyn kauden päättymistä tehdyt maksusitoumukset voimassa. Kolmesta 
uudesta jäsenvaltiosta kahdessa tarkastuksista saadut kokemukset ja tulokset ovat olleet varsin 
myönteisiä, sillä näiden maiden voidaan todeta onnistuneen täysin yhteisön sääntöjen saattamisessa 
osaksi kansallista lainsäädäntöään ja joskus verraten monimutkaisia kansallisia menettelyjään, samoin 
kuin yhteisön sääntöjen oikean soveltamisen valvonnassa. 
KOR: KOR:n vastaavat yksiköt tekivät viisi tarkastusmatkaa, joista kahteen osallistui varainhoidon 
valvonta. Kalimnosissa (Kreikka) meneillään oleva sukeltajia valmistavan koulun rakennushanke ei 
tyydyttänyt tarkastajia ja Kreikan viranomaisten odotettiin antavan pyydetyn selityksen alkuvuodesta 
1997. Saksassa yksi tarkastusmatka tehtiin Bremeniin. Portugaliin (Lissabon ja Péniche) tehdyn 
tarkastusmatkan yhteydessä ei havaittu mitään merkittäviä sääntöjenvastaisuuksia. 
Asianomaisille jäsenvaltioille lähetettiin kirjeitse tieto tarkastuksissa ilmenneistä vaikeuksista ja 
suosituksia toteutettavista toimista. Niinpä joitakin jäsenvaltioita kehotettiin tekemään lisätarkastuksia 
asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan mukaisesti ja 
ilmoittamaan niiden tuloksista komissiolle. Lisäksi komissio teki joitakin ehdotuksia korjauksista, 
joita niiden 
ohjelmien tai tukitoimenpiteiden, joissa sääntöjenvastaisuuksia oli ilmennyt, rahoitukseen olisi 
tehtävä siinä tapauksessa, että niiden yhteydessä osoitettaisiin olevan asetuksen (ETY) N:o 4253/88 
24 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaarana, että yhteisön varoja käytetään virheellisesti. 
1.2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset 
Vuonna 1996 varainhoidon valvonnan toteuttamalle rakennerahastoihin kohdistuvalle 
tarkastustoiminnalle antoi suuntaa varainhoidon parantamista koskevan SEM 2000 -aloitteen2 
ohjelma ja sen toteutuksen eteneminen. Yhtenä päälinjana tässä toiminnassa on ollut tarkastusten 
järkiperäistäminen ja yhteensovittaminen, kun taas toisaalta siinä on pyritty tehostamaan 
jäsenvaltioissa käyttöön otettujen valvontajärjestelmien tarkastuksia. Varainhoidon valvonta teki 75 
itse paikalla suoritettua tarkastusta ja tarkastettavia tukimuotoja vastaavia tarkastettavia menoja, 
joihin ne kohdistuivat, oli yhteensä arviolta 4,2 miljardia ecua. Mahdollisesti takaisin perittävän tuen 
määrä on 1,152 miljoonaa ecua EMOTRm ja 31,78 miljoonaa ecua ESR:n osalta. 
Tarkastusohjelman ensisijaisena tavoitteena oli varmistaa rakennerahastojen toimien lain ja sääntöjen 
mukaisuus sekä tehokkuus samoin kuin täydentää varainhoidon valvonnan laatimia rahasto- ja 
jäsenvaltiokohtaisia tarkastusasiakirjoja. Jotta tarkastuksista vastaavien eri viranomaisten voimavaroja 
hyödynnettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla, vuonna 1996 käytiin lisäksi komission SEM 2000 -
Tästä tarkemmin jäljempänä. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 119 
aloitteen yhteydessä antamien suuntaviivojen mukaisia neuvotteluja komission varainhoidon 
valvonnan ja asianomaisten tarkastuksista vastaavien kansallisten tahojen välillä tehtyjen 
yhteistyöpöytäkirjojen ulottamiseksi koskemaan uusia jäsenvaltioita. Alankomaiden kanssa käydyt 
yksityiskohtaiset keskustelut mahdollistivat pöytäkirjojen sanamuodon mukauttamisen siten, että se 
on sovellettavissa rakenteiltaan samankaltaisten jäsenvaltioiden (erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta, 
Ruotsi ja Suomi) hajautettuihin valvontajärjestelmiin samoin kuin liittovaltiorakenteen omaavien 
jäsenvaltioiden (Belgia, Saksa ja Itävalta) järjestelmiin. Niinpä vuonna 1996 allekirjoitettiin kolme 
uutta pöytäkirjaa: 2.2.1996 Alankomaiden kanssa, 17.6.1996 Portugalin kanssa ja 17.10.1996 Ruotsin 
kanssa. Tarkastusten yhteensovittamista tehostettiin ja koordinaatiokokouksia pidettiin seitsemän 
jäsenvaltion kanssa niistä kahdeksasta, jotka ovat allekirjoittaneet pöytäkirjan, sekä yhden sellaisen 
jäsenvaltion kanssa, joka ei ole sitä vielä allekirjoittanut. 
1.3. UCLAFrn suorittamat tutkimukset 
Edellä mainitun vuotuisen ohjelman perusteella suoritettujen tarkastusten lisäksi petosten torjuntaa 
koordinoiva komission yksikkö (UCLAF) järjesti vuonna 1996 arviolta 40 rakenteellisia toimia 
koskevaa tutkimusta joko yksin tai yhdessä vastaavien yksiköiden kanssa. Petostapauksia tai epäiltyjä 
petostapauksia, joista komissio käynnisti tutkimuksen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, kertyi 88, mikä 
on lukumääränä vähemmän kuin vuonna 1995 (112 tapausta), mutta summa, josta tapauksissa on 
kyse, on tuohon vuoteen nähden nelinkertainen (88 miljoonaa ecua 23 miljoonan sijasta). Tutkituista 
tapauksista voidaan mainita alueella Provence-Alpes-Côte d'Azur toteutettavan RENAVAL-ohjelman 
yhteydessä tapahtunut varojen väärinkäyttö ja lahjonta, jonka vuoksi joitakin ohjelmaan valittuja 
osallistujia vastaan on ryhdytty oikeustoimiin. Saman ohjelman yhteydessä todettiin lisäksi, että 
julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen noudattamista koskeva seuranta puuttui tyystin. Toinen 
esimerkki liittyy yhteisön kalastuspolitiikkaan ja 5,9 miljoonan ecun suuruisen yhteisön tuen 
myöntämiseen kolmelle hankkeelle, joissa tarkoituksena oli perustaa yhtiöitä, joissa valtio olisi yhtenä 
osakkaana ja joille myönnettäisiin etuoikeus toimittaa kalastustuotteitaan yhteisön markkinoille. 
Useissa tapauksissa kyse oli niin ikään kustannusten keinotekoisesta paisuttamisesta tai 
pöytälaatikkoyhtiöiden käytöstä, etenkin ammatillisen koulutuksen alalla3. 
1.4. Jäsenvaltioiden ilmoitukset sääntöjenvastaisuuksista 
Vuonna 1996 komissio sai ilmoituksen 297:sta jäsenvaltioiden havaitsemasta sääntöjenvastaisuudesta 
tai petoksesta, joissa kyse oli yhteensä arviolta 64 miljoonan ecun summasta, asetuksen (EY) N:o 
1681/944 nojalla. Huomionarvoista on, että useimmat ilmoitetuista tapauksista liittyvät ESR:n 
rahoitukseen (ESR 129, EMOTR:n ohjausosasto 106, EAKR 59 ja KOR kolme tapausta) ja että 
suurimmat taloudelliset vaikutukset on EAKR:n osalta ilmoitetuilla tapauksilla (EAKR arviolta 29,9 
miljoonaa ecua, ESR 23,6 miljoonaa, EMOTR.n ohjausosasto 10 miljoonaa ja KOR 0,33 miljoonaa). 
Useimmin toistuva sääntöjenvastaisuus (50% tapauksista) on, että menoista esitetyt asiakirjat eivät ole 
sääntöjen mukaiset tai että tositteet puuttuvat. Lopuista tapauksista 11 prosentissa on kyse muiden 
lainsäädännöllisten vaatimusten tai sopimusehtojen noudattamatta jättämisestä, 10 prosentissa 
suunnitellun toimen puutteellisesta toteuttamisesta ja jäljelle jäävässä osuudessa muusta sääntöjen 
rikkomisesta. Mitään näistä sääntöjenvastaisuuksista ei tule pitää merkityksettömänä, koska usein 
niiden taakse kätkeytyy laajempia ilmiöitä. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamat 
tavanomaiset, joko asiakirjojen perusteella tai itse paikalla pistokokein tehdyt tarkastukset ovat 
tehokas keino sääntöjenvastaisuuksien toteamisessa ja ehkäisemisessä (85% ilmoitetuista tapauksista). 
3 Katso Vuosikertomus 1996 yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta, KOM(97)200 lopullinen, 6.5.1997. 
4 EYVL N:o L 178, 12.7.1994. Katso Vuosikertomus 1996 yhteisöjen taloudellisten etujen suojelemisesta, 
taulukot 3 ja 9. 
120 Rakennerahastot 1996 - KaMeksas vuosikertomus 
2. Varainhoidon parantaminen 
Marraskuussa 1995 SEM 2000 -aloitteen kolmannen vaiheen käynnistämisen yhteydessä komissio 
ilmoitti aikeestaan perustaa valtiovarainministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmä (GRP), jonka 
puheenjohtajina toimisivat varainhoidon valvonnasta ja talousarviosta vastaavat komission jäsenet 
Anita Gradin ja Erkki Liikanen. Tälle ryhmälle annettiin tehtäväksi antaa lausunto ensisijaisista 
toimista jäsenvaltioissa hallinnoituja unionin menoja koskevan varainhoidon parantamiseksi. Ryhmä 
kokoontui vuonna 1996 kuudesti ja tarkasteli useita rakennerahastoja koskevaan varainhoitoon 
liittyviä kysymyksiä, kuten esimerkiksi sitä, millä keinoin talousarvion toteuttamista ja 
talousarviosuunnitelmien tekoa voitaisiin parantaa, sekä tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä, ohjelmien 
arviointia, jäsenvaltioiden tehtäviä varainhoidon valvonnassa ja rahoituksen korjaamista, kun 
sääntöjenvastaisuuksia havaitaan. Ryhmän antama kertomus sai kokonaisuutena myönteisen 
vastaanoton talous- ja valtiovarainministerien neuvostolta sen 11.11.1996 ja 2.12.1996 pidetyissä 
kokouksissa samoin kuin 13-14.12.1996 Dublinissa kokoontuneelta Eurooppa-neuvostolta. 
Mitä tulee erityisesti menojen tukikelpoisuutta koskeviin sääntöihin, joiden soveltamiseen on 
edelleenkin liittynyt lukuisia virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia, komission sisäisen työryhmän 
syyskuussa 1994 komission varainhoidon valvonnan johdolla aloittaman sääntöjä koskevan 
pohdiskelun tuloksena on nyt laadittu 22-osainen kortisto, jonka tarkoituksena on täsmentää joidenkin 
menotyyppien ja oikeudellisten käsitteiden määritelmiä-*. Asiakirja esitettiin ensin 
valtiovarainministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmälle, minkä jälkeen siitä käytiin 
yksityiskohtaisia keskusteluja rakennerahastojen komiteoissa". Tällä tavoin saatiin käynnistetyksi 
varsinainen yhteistyö, jossa on sittemmin eritelty lukuisia jäsenvaltioiden esittämiä huomautuksia ja 
selvityspyyntöjä. Käsittelyjen tuloksena kortistoa on muutettu tarkoituksena kehittää siitä väline, 
jonka avulla rakennerahastojen hallintoa voidaan parantaa ja sääntöjenvastaisuuksia merkittävästi 
vähentää. Henkilökohtaisten edustajien ryhmässä ja komiteoissa käytyjen perusteellisten 
keskustelujen jälkeen komissio hyväksyi 19.11.1996 päätösluonnoksen tukikelpoisuutta koskevien 
uusien suuntaviivojen sisällyttämisestä kaikkiin ohjelmia koskeviin päätöksiin ja liitti 
rakennerahastojen tukeen oikeutettujen menojen määritelmistä kootun 22-osaisen kortiston tähän 
päätösluonnokseen. Komission teki tämän päätöksen 23.4.1997 kuultuaan sitä ennen 
rakennerahastojen komiteoita asiasta vielä uudelleen. 
C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 
1- Koheesiorahasto 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 1 artiklan mukaan koheesiorahasto voi osallistua hankkeiden 
teknisesti ja taloudellisesti itsenäisten vaiheiden rahoittamiseen. Asetuksen 9 artiklassa säädetään, että 
mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti koheesiorahaston ja 
rakennerahastojen tukea. Nämä säännökset perustuvat tarpeeseen mahdollistaa saman 
kokonaishankkeen kahden tai useamman vaiheen rahoittaminen koheesiorahastosta samanaikaisesti 
EAKR:n kanssa, koska yhdistämällä käytettävissä olevat rahoitusvälineet rahoituksen vaikutukset 
saadaan mahdollisimman tehokkaiksi ja tällä tavoin voidaan nopeuttaa esimerkiksi Euroopan 
laajuisten verkkojen toteuttamista. Tämä mahdollisuus jakaa hankkeet vaiheisiin tekee 
välttämättömäksi rahoitusvälineiden huolellisen yhteensovittamisen. Sen ehdoton edellytys puolestaan 
on, että hankkeiden käytännön toteutuksen ja niiden rahoituksen tunnollinen valvonta varmistetaan. 
5 EYVL N:oL 146, 5.6.1997. 
Alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä neuvoa-antava komitea, perustamissopimuksen 124 artiklan 
mukainen komitea (ESR-komitea), maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea, 
kalatalouden rakenteiden pysyvä hallintokomitea (Katso III. A.5. Komiteoiden lausunnot). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 121 
Jotta eri lähteistä peräisin olevien yhteisön tukien päällekkäisyys voitaisiin kokonaan estää, 
hankkeiden erillisiksi tunnistettavat vaiheet on määriteltävä fyysisin osoittimin ja vahvistettava 
ajankohta, josta alkaen rahoitukseen liittyvät maksupyynnöt ja tositteet voidaan ottaa huomioon. 
Pääsääntöisesti komissio hyväksyy todistusasiakirjoiksi ainoastaan laskujen alkuperäiskappaleet. Näin 
estetään mahdollisuus, että sama lasku esitettäisiin kahdelle yhteisön rahoitusvälineelle. Lisäksi 
komissio tihentää tarkastusmatkojaan vaiheessa, jossa hanke siirtyy rahoitusvälineeltä toiselle. 
Koheesiorahaston hallinnosta vastaava henkilöstö järjestää yksiköiden välisiä kokouksia yhdessä 
muiden rahoitusvälineiden, erityisesti EAKR:n kanssa säännöllisin väliajoin toiminnan parhaan 
mahdollisen yhteensovittamisen varmistamiseksi. On sanomattakin selvää, että vaiheisiin jaettujen 
hankkeiden hallinnointi on työläämpää ja monimutkaisempaa kuin siinä tapauksessa, että työkohteet 
ovat selvästi rajattuja ja toisistaan erillisiä. 
2. EIP 
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite vahvistetaan sopimuksessa Euroopan 
unionista. EIP on käytännössä osoittanut pitävänsä tätä tavoitetta ensisijaisena kaikessa 
toiminnassaan. Vuonna 1996 EIP:n lainananto kasvoi 8,4 prosentilla vuodesta 1995 (vuodesta 1994 
vuoteen 1995 lisäystä oli 7,5% ja vuodesta 1993 vuoteen 1994 vastaavasti 1,6%). Vuonna 1996 
yhteisössä myönnettyjä lainoja oli yhteensä 20,946 miljardia ecua verrattuna 18,603 miljardiin ecuun 
vuonna 1995 (lisäystä 12,6%), 17,682 miljardiin ecuun vuonna 1994 ja 17,724 miljardiin ecuun 
vuonna 1993 (vuotuinen lisäys 5,2%). Lainoja myönnettiin kaikissa jäsenvaltioissa toteutettaviin 
hankkeisiin, mukaan lukien Itävalta, Suomi ja Ruotsi, joissa toiminta on lähtenyt hyvin käyntiin. 
Tukien lisääntyminen on ollut erityisen voimakasta Euroopan laajuisten verkkojen ja etenkin Kreikan, 
Tanskan ja Ruotsin osalta. Jäsenvaltioittain tarkasteltuna toiminnan tulokset poikkeavat melkoisesti 
edellisvuodesta: samanaikaisesti, kun Italiassa, Kreikassa, Alankomaissa ja Saksassa voidaan todeta 
toiminnan voimakasta elpymistä, Espanjassa, Tanskassa ja Irlannissa sitä sävyttää laskusuuntaus. 
Rahoituksen keskittyminen alueellisen kehittämisen kohteena oleville seuduille tehtäviin 
investointeihin on suuntaus, joka vuonna 1996 voimistui uudelleen vuodesta 1995 ja etenkin 
verrattuna vuoteen 1994, jona sen oli todettu hidastuneen (72,4% vuonna 1994, 74,3% vuonna 1993). 
Keskittyminen oli näin ollen nyt voimakkaampaa kuin EIP itsekään oli osannut vuoden 1996 
puolivälissä ennakoida. Kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden (tavoite 1) lainojen muodossa saama 
rahoitus oli yhteensä 6,816 miljardia ecua eli 49 prosenttia kaikesta alueelliseen kehitykseen 
suunnatusta rahoituksesta (46% vuonna 1995, 48% vuonna 1994 ja 58% vuonna 1993). Näin ollen 
toiminnan voidaan todeta näillä alueilla elpyneen vuodesta 1995, joskaan vuoden 1993 tulokseen ei 
ole vielä ylletty. Mitä tulee toimintaan koheesiorahastosta tukea saavissa neljässä jäsenvaltiossa 
(Kreikka, Espanja, Irlanti ja Portugali), niiden saama rahoitus on yhteensä 4,477 miljardia ecua, mikä 
on verrattavissa edellisvuosien lukuihin. Lainojen kysyntä on kaksinkertaistunut Kreikassa mutta 
pysynyt entisen suuruisena Portugalissa, kun taas Espanjassa ja Irlannissa investointien väheneminen 
on supistanut myös lainojen kysyntää. 
Taulukko 11-19: EIP - Alueelliseen kehitykseen suunnattu rahoitus (miljoonaa ecua) 
EIP:n koko toiminta yhteisössä (1) 
Alueellinen kehitys 
Tavoite 1 
Koheesiorahaston tukea saavat maat 1996 
19.810 
13.805 
70 % 
6.816 
49% 
4.477 
32% 1995 
17.782 
12.143 
• 68% 
5.620 
46% 
4.648 
38% 1994 
16.624 
12.035 
-; '?2 % 
5.748 
48% 
4.743 
39% 1993 
16.779 
12.462 
74% 
7.228 
58% 
6.142 
34% 
(1) Myönnetyn rahoituksen määrä, ts. yksittäiset allekirjoitetut rahoitussopimukset ja osoitetut 
määrärahat tämänhetkisistä globaalilainoista 
122 Rakennerahastot 1996 - Kaixdeksas vuosikertomus 
Aloittain tarkasteltaessa havaitaan, että perusrakenteiden parantamiseen suunnatun tuen osuus kasvaa 
edelleen muodostaen nyt 77 prosenttia EIP:n toiminnasta. Tietoliikenteeseen kohdennetun 
lainoituksen määrä on vakiintunut vuodesta 1995, jona se oli voimakkaasti kasvanut televiestintään ja 
eritoten matkapuhelinyhteyksiin kohdennetun lainanannon elvyttyä selvästi. Myös ympäristön, 
mukaan lukien taajama-alueiden perusrakenteiden parantamiseen suunnattu tuki lisääntyy. Energia-
alan hankkeita on hyväksytty merkittävästi entistä enemmän, etenkin maakaasualalla. 
Taulukko 11-20: EIP - Alueelliseen kehitykseen suunnatun rahoituksen jakautuminen aloittain 
(miljoonaa ecua) 
Alueellinen kehitys frHTEENSJj % 
Energia 4.076 29 % 
Liikenne 3.574 26 % 
Televiestintä 1.066 8 % 
Ympäristö ja muut infrastruktuurit 1.826 13% 
Teollisuus, maatalous ja palvelut 3.263 24 % 
YHTEENSÄ! 13.805J 100 % 
Toisin kuin viimeksi kuluneina vuosina, alueellisen kehittämisen tavoite koetaan nyt uudelleen 
tärkeäksi. Komissio kehottaa EIP:tä kiinnittämään erityistä huomiota toimintaansa koheesiorahastosta 
tukea saavissa maissa. 
3. EHTY 
EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla yhteisöllä on periaatteessa 
30.6.1997 asti käytettävissään väline lainojen myöntämiseen työpaikkoja luoviin 
uudistamisinvestointeihin alueilla, jotka kärsivät hiili- ja teräsalan toiminnan ja työpaikkojen 
vähenemisestä. Näihin lainoihin liittyy korkotuki, joka lasketaan luotujen työpaikkojen määrän 
perusteella mutta joka on enintään 3 prosenttia viiden vuoden aikana. EHTY:n perustamissopimuksen 
voimassaoloajan päättymisen vuoksi komissio on päättänyt', 
lainahakemuksia, jotka saapuvat sille 31.12.1996 jälkeen. ettei se enää ota huomioon 
Vuonna 1996 neuvoston myönteisen lausunnon saaneiden uusien EHTY:n uudistamislainojen 
kokonaismäärä oli 379,6 miljoonaa ecua, ja niillä luotiin arviolta 27 000 uutta työpaikkaa. Jo 
myönnettyjen lainojen korkotukeen on varainhoitovuotta 1996 koskevassa EHTY:n talousarviossa 
sidottu 37,25 miljoonan ecun määräraha. Komissio maksoi vuonna 1996 niin ikään 85 
uudistamislainaa, joista 84 oli globaalilainoihin liittyviä alilainoja, yhteismäärältään 152,6 miljoonaa 
ecua, ja yksi suora laina, suuruudeltaan 14,6 miljoonaa ecua. 
4. Euroopan investointirahasto 
Edinburghissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen nojalla kesäkuussa 1994 perustettu 
Euroopan investointirahasto tukee kahdelle Euroopan talouden kehityksen kannalta olennaisen 
tärkeälle alalle eli Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin suunnattuja keskipitkän ja pitkän 
aikavälin investointeja. Takuiden myöntämiseen erikoistuneena unionin toimielimenä Euroopan 
investointirahaston tarkoituksena on muiden toimielinten ja rahoitusvälineiden kanssa 
yhteensovitetulla toiminnallaan helpottaa yksityisiä pääomainvestointeja Euroopan laajuisiin 
verkkoihin liittyviin hankkeisiin ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada investointeihinsa rahoitusta. 
Vuonna 1996 takauksia allekirjoitettiin yhteensä 833 miljoonan ecun suuruiselle määrälle, josta 
puolella rahoitettiin Euroopan laajuisia verkkoja ja puolella pk-yrityksiä. Esimerkkinä Euroopan 
laajuisia verkkoja koskevista takaustoimista voidaan mainita, että EIR:lla on tärkeä osa Katalonian 
7 EYVL N:oC 175,28.6.1994. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 123 
moottoritieverkon parannusten rahoittamisessa. Pk-yrityksiä koskevista toimista on puolestaan tärkeää 
mainita, että EIR takaa Merseysiden erityisinvestointirahastolle (Merseyside Special Investment Fund 
- MS IF) osan lainoista, jotka eräs liikepankki on myöntänyt sen kahdelle osarahastolle, jotka 
vuorostaan lainoittavat samoilla varoilla tämän tavoitteen 1 kohdealueen pk-yrityksiä. MSIF saa jo 
ennestään tukea EAKR:lta, joten EIR:n tukitoimenpiteen tavoitteena on yhteisön rahoitusosuuden 
vahvistaminen, jotta sen vaikutukset saataisiin mahdollisimman tehokkaiksi. 
Vuonna 1996 EIR aloitti myös uudenlaisen toiminnan, jonka kohteena ovat pk-yritykset. Kyse on 
Euroopan parlamentin aloitteesta perustetusta "kasvu ja ympäristö" -pilottihankkeesta, jonka avulla 
komissio ja EIR pyrkivät yhteistyössä helpottamaan pk-yritysten pankkilainojen saantia, jotta nämä 
voisivat tehdä ympäristöinvestointeja. Kuusi ensimmäistä päätöstä tehtiin vuonna 1996. 
5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä 
Sopimuksessa Euroopan talousalueesta määrätään rahoitusjärjestelmästä, jolla tuetaan taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia yhteisön tavoitteita. Periaatteessa tarkoitus on, että 
järjestelmän rahoittavat EFTA-maat ja että EIP hallinnoi sitä. Rahoitusjärjestelmän mittasuhteista 
määrätään sopimuksen pöytäkirjassa 38: vuosina 1994-1998 myönnettävien avustusten yhteismäärä 
on 500 miljoonaa ecua ja 2 prosentin vuotuista korkotukea voidaan myöntää 1,5 miljardin ecun 
kokonaismäärälle 10 vuoden ajan. Järjestelmästä saavat rahoitustukea Kreikka, Irlanti, Pohjois-Irlanti, 
Portugali sekä rakennerahastojen tavoitteen 1 kohdealueisiin (kausi 1989-1993) kuuluvat Espanjan 
alueet. Itävallan, Suomen ja Ruotsin yhteisöön liittymisen jälkeen näiden kolmen maan rahoitusosuus 
Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmässä on maksettu yhteisön talousarviosta (budjettikohta B2-
401, vuotuinen määräraha 108 miljoonaa ecua). Samasta ajankohdasta alkaen komissio on ollut 
yhteisön talousarviosta vastaavana toimielimenä osavastuussa myös rahoitusjärjestelmästä ja sillä on 
ollut edustajansa hankkeiden hyväksymisestä vastaavassa rahoitusjärjestelmän komiteassa. 
Rahoitusjärjestelmän toiminnasta on laadittu kertomus, joka kattaa kauden 1.1.1995-30.6.1996°. 
Vuoden 1996 aikana korkotukia myönnettiin kaikkiaan 305 miljoonan ecun lainoille ja tuen kohteena 
oli viisi Espanjassa toteutettavaa hanketta sekä yksi Kreikassa toteutettava hanke. Avustuksia komitea 
hyväksyi 151,7 miljoonaa ecua, ja ne kohdistuivat kahteen hankkeeseen Kreikassa, neljään 
Espanjassa, yhteen Irlannissa, yhteen Pohjois-Irlannissa ja yhteen Portugalissa. Kyse on hankkeista, 
jotka liittyvät samanaikaisesti kaikkiin kolmeen rahoitusjärjestelmästä tuettavaan alaan: liikenne, 
ympäristö ja koulutus. 
8 KOM(96) 653 lopullinen, 13.12.1996. 
124 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko 11-21: Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmästä myönnetty rahoitus 
(miljoonaa ecua) 
| Kreikka | Irlanti | P. Irlanti | Portugali | Espanja [ YHTEENSÄ 
Hyväksytyt tuet 
Liikenne I Ï2~I ÖÖ o\Ö 25^ ÖÖ1 45^6 
Ympäristö 8,3 0,0 0,0 0,0 46,7 55,0 
Koulutus 1,1 0,0 0,0 0,0 45,4 46,5 
Muu U 00 00 OO OO U 
Yhteensä! 22,6 0,0 8,0 25,5 92, l| 148,2 
Hyväksytyt lainat 
Liikenne | 42,9 OjÖ Ö£) Ï27/7 164,11 334,7 
Ympäristö 0,0 0,0 0,0 0,0 214,2 214,2 
Koulutus O0 O0 O0 0,0 0,0 0 
Yhteensä! 42,9 0,0 0,0 127,7 378,31 548,9 
D. Lähde: Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmää koskeva komission vuosikertomus 
(KOM (96) 653 lopullinen, 13.12.1996). 
TÄYDENTÄVYYS MUUHUN YHTEISÖN POLITIIKKAAN NÄHDEN 
1- Rakennerahastot ja työllisyys 
Komissio on vahvistanut lukuisan joukon suuntaviivoja tähdentääkseen Eurooppa-neuvoston 
määrittelemän yhteisön työllisyysstrategian ja rakennerahastojen toteuttamien tukitoimien keskinäisen 
johdonmukaisuuden välttämättömyyttä. Tämä johdonmukaisuuden vaatimus esitetään myös 
komission tiedonannossa rakenteellisista tukitoimenpiteistä ja työllisyydestä^. Rakennerahastojen 
tarkoituksena on osaltaan mahdollistaa työllisyyden parantaminen kestävällä tavalla edistämällä 
aineellisten ja muiden kuin aineellisten investointien entistä tasapainoisempaa kehitystä. On eräitä 
avainkeinoja, joiden avulla rakennerahastojen otaksutaan voivan parantaa tehokkuuttaan 
työttömyyden torjunnassa käyttäen hyväkseen sitä rahoituksellista liikkumavaraa, jonka niitä koskeva 
nykyinen säännöstö antaa. Ensiksikin kyse on siitä, että inhimillisille voimavaroille on annettava 
asianmukainen sijansa, koska vain tällä tavoin varmistetaan kasvun edellytykset pitkällä aikavälillä 
samanaikaisesti, kun parannetaan valmiuksia teknologian kehityksen mukanaan tuomien muutosten 
omaksumiseen. Taloudellisen kasvun työllistävää vaikutusta olisi pyrittävä lisäämään innovaation 
keinoin ja hyödyntämällä mahdollisuuksia luoda työpaikkoja uusien sosiaalistaloudellisten tarpeiden 
pohjalta. Myös työmarkkinoille suunnattujen tukitoimenpiteiden olisi oltava nykyistä enemmän 
ennakoivia ja työmarkkinoilla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien (nuoret työnhakijat, 
pitkäaikaistyöttömät ja naiset) erityisongelmiin pureutuvia. Tiedonannossa tähdennettiin tarvetta 
saada kaikki tärkeät yhteistyökumppanit mukaan työmarkkinatalkoisiin. 
Tiedonannon teemat otettiin pian sen antamisen jälkeen uudelleen esille työllisyyttä koskevassa 
luottamussopimuksessa^. Rakennepolitiikan osalta komissio ehdotti ensiksikin, että nykyisissä 
ohjelmissa käytettävissä oleva rahoituksellinen liikkumavara käytettäisiin erityisen, työllisyyden 
tukemiseen tarkoitetun varauksen perustamiseen, ja toisaalta, että tavoitteen 2 uudet suuntaviivat 
(1997-1999) määriteltäisiin siten, että ne edistävät työpaikkojen luomista, ja vielä, että tavoitteiden 1, 
3, 4 ja 5b puolivälitarkistusten yhteydessä käytettäisiin tilaisuutta hyväksi ja paneuduttaisiin niiden 
työllisyyttä edistävien toimien hiomiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yritysten 
kehittämiseen siten, että parannetaan niiden mahdollisuuksia soveltaa TTK-toimien tuloksista saatua 
tietoa ja kehittää sen pohjalta uutta, työpaikkoja luovaa toimintaa, mutta samalla niiden kehittäminen 
on tarpeen myös tarvittavien kehysten luomiseksi paikallisille aloitteille ja paikalliselle työllisyydelle. 
9 KOM(96) 109 lopullinen, 20.3.1996. 
10 CSE(96)1 lopullinen, 5.6.1996. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdehas vuosikertomus /25 
Työllisyyttä koskevan luottamussopimuksen erityisenä tavoitteena oli edistää alueellisten 
työllisyyssopimusten tekoa. Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoikin tähän uuden 
poliittisen sysäyksen; sopimuksia koskevat suuntaviivat vahvistettiin syksyn kuluessa ja vuoden 
päättyessä valtaosa jäsenvaltioista oli tehnyt sopimusehdotuksensa^. 
Rakenteellisista tukitoimenpiteistä ja työllisyydestä annettu tiedonanto toimi myös yleislinjauksena 
tavoitteen 2 osalta laadittaville uusille suuntaviivoille (1997-1999), jotka komissio julkaisi 30.4.1996. 
Kokonaistavoitteena on parantaa tuotantorakenteita etenkin pk-yrityksissä ja tukea työvoiman 
ammatillista pätevöitymistä. Painopisteen olisi oltava johtamistaitojen parantamisessa ja 
ammatillisten pätevyyksien mukauttamisessa, jotta teknologian alalla ja organisaatioissa meneillään 
olevalla innovaatiokehityksellä^ olisi myös tarvittavat inhimilliset voimavarat tukenaan. 
2. Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet 
Neuvosto antoi 2.12.1996 päätöslauselman^, jossa tähdennetään jälleen kerran, miten tärkeää 
yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen soveltaminen on rakennerahastojen toiminnassa. 
Päätöslauselmassa palautetaan mieliin, että rakennerahastojen on tuettava toimia, joilla osaltaan 
edistetään miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien entistä parempaa toteutumista. 
Päätöslauselmassa kehotetaan jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan erityisesti seurantakomiteoiden 
välityksellä rakennerahastojen tämän suuntaisia ponnisteluja, arvioimaan rakennerahastojen panosta 
miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä ja ottamaan nämä arvioinnit huomioon 
tulevissa ehdotuksissaan rakennerahastoista annettujen asetusten tarkistamisesta. 
Vaikka ohjelmiin sisältyy joitakin erityistoimia, joissa määrärahat vaihtelevat jäsenvaltioittain, 
useimmat jäsenvaltiot ovat valinneet ohjelmien täytäntöönpanossa laaja-alaisen lähestymistavan 
pyrkien soveltamaan yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta kaikissa toimintalinjoissa ja 
toimenpiteissä, minkä vuoksi yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin toimiin annettujen tuen määrien 
suuruutta on vaikea täsmällisesti arvioida. Tämä ei merkitse, että ponnistuksissa tämän ensisijaisen 
tavoitteen edistämiseksi olisi peräännytty. Yleisenä suuntauksena voidaan todeta pyrkimys entistä 
laaja-alaisempiin ja yhtenäisempiin toimiin, jollaisten toteuttamisen on tehnyt mahdolliseksi asetusten 
soveltamisalan laajentaminen. Nyt myös hankkeiden tukitoimet otetaan huomioon, vaikka 
parantamisen varaa tällä alueella vielä onkin. Työelämään sijoittautumisväylän käsite, jota nykyisissä 
ohjelmissa on paljolti kehitetty edelleen, voi myös osaltaan edistää naisten erityisten vaikeuksien 
huomioimista. Toteutettuja toimia määrää kuitenkin vahvasti myös kunkin jäsenvaltion 
lainsäädännöllinen, sosiaalis-taloudellinen ja kulttuurinen tilanne. Väliarviointikertomusten myötä 
tästä saadaan lisää tietoa, koska arvioijille annetuissa ohjeissa näitä on pyydetty keskittymään 
kohdeyleisöönsä ja kiinnittämään erityistä huomiota yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuuteen. 
Kertomusten perusteella voidaan paremmin arvioida ensimmäisiä tuloksia naisten ottamisesta mukaan 
tähän yleiseen politiikkaan. On mahdollista, että joitakin ohjelmia joudutaan tuolloin mukauttamaan 
arvioijien antamien suositusten ja komission suuntaviivojen perusteella. 
Tavoitteen 2 kauden 1997-1999 ohjelmia valmisteltaessa yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on 
ollut toimintalinja, jota komissio on voimakkaasti painottanut sekä EAKR:n että ESR:n rahoituksessa. 
Vaikuttaakin siltä, että se on huomioitu jonkin verran aiempaa paremmin. Vuonna 1996 komissio 
julisti myös tarjouskilpailun pilottihankkeista maaseudun naisten tueksi tarkoituksenaan parantaa 
maatilojen ja maaseudun naisten asemaa ja olosuhteita. Tätä ohjelmaa varten on myönnetty 20 
1 ' Katso johdanto, A. 2. Työllisyyden tukeminen, sekä III.B. Alueellinen yhteistyö. 
12 Katso I.A.3.Tavoite 2. 
13 EYVL N:oC 386, 20.12.1996. 
126 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
miljoonan ecun määräraha kolmen vuoden ajaksi (1997-1999) ja määräpäiväksi tukihakemusten 
jättämiselle oli vahvistettu 20.2.1997. 
Kesäkuussa 1996 julkaistiin myös kirjanen, jonka otsakkeena on "naiset alueensa kehittäjinä", ja 
Europartenariat "Northern Scandinavia" -tapahtuman yhteydessä käynnistettiin alustava pohdiskelu 
yrittäjänaisten tilanteesta. Pohdiskelun tuloksena on jo muotoutunut suunnitelma 
"voimavarakeskuksista naisten työn arvostuksen lisäämiseksi ja naisten talouselämään 
integroitumisen edistämiseksi" ja siitä, kuinka nämä keskukset verkostoidaan. Teema nimettiin myös 
yhdeksi niistä viidestä alasta, joilla toteutettavista RECITE II -aloitteen mukaisista hankkeista 
julkaistiin ehdotuspyyntö 31.10.199614. 
3. Rakennerahastot ia ympäristö 
Ympäristökysymykset saavat rakennerahastojen tukitoimenpiteissä yhä kasvavaa huomiota. Kuten 
muistettaneen, ympäristö oli rakennerahastojen seitsemännen vuosikertomuksen (1995) 
erityisteemana, jota käsiteltiin sen kaikissa luvuissa ja valotettiin lukuisin esimerkein. 
Koheesiopolitiikasta ja ympäristöstä1 5 vuonna 1995 annetun tiedonannon julkaisemisen jälkeen 
ympäristöulottuvuus on ollut entistä selkeämmin esillä rakennerahastojen tukitoimenpiteissä. 
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tiedonannossa vahvistetuista toimintalinjoista on keskusteltu 
toistuvasti jäsenvaltioiden kanssa, seurantakomiteoissa sekä alueellista kehitystä ja uudistamista 
käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa'". 
Tiedonannossa vahvistettuja toimintalinjoja pyrittiin vuonna 1996 toteuttamaan erityisesti niiden 
ympäristökysymyksiä tähdentävien suuntaviivojen mukaisesti, jotka komissio oli antanut 
jäsenvaltioille tavoitteen 2 uusien ohjelmien valmistelua varten1'. Näissä suuntaviivoissa komissio 
tähdensi ensiksikin tarvetta lisätä ympäristöä koskevia toimenpiteitä, etenkin toimia "vihreiden" 
työpaikkojen luomiseksi sekä ennalta ehkäiseviä ympäristönsuojelutoimenpiteitä, osana kaikkea 
ympäristöön liittyvää toimintaa, palveluja, teknologiaa ja ammatillista koulutusta. Toiseksi se asetti 
ohjelmien hyväksymisen edellytykseksi sen, että ohjelmien ympäristövaikutusten laadusta voitiin 
antaa menettelylliset takeet esimerkiksi varmistamalla asianomaisten ympäristöstä vastaavien tahojen 
osallistuminen niiden täytäntöönpanoon ja tehostamalla ohjelmien ja hankkeiden seurantaa ja 
arviointia. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ennalta ehkäisevillä ympäristönsuojelutoimilla kuten 
ekotuotteiden kehittelyllä ja ympäristöön liittyvällä tutkimuksella on paljon entistä tärkeämpi sija 
uusissa ohjelmissa. Ohjelmien näkyvimpänä ominaispiirteenä on ympäristökysymysten 
sisällyttäminen laaja-alaisesti osaksi muita kuin ympäristöön sinänsä liittyviä toimintalinjoja ja 
toimia. Toimenpiteiden ympäristövaikutusten arviointi on kuitenkin säilynyt ongelmakohtana, kun sitä 
vastoin ympäristöstä vastaavien tahojen toteutukseen mukaan saamisessa on edistytty, joskaan ei vielä 
kaikkialla tyydyttävästi. 
14 Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
15 KOM(95)509 lopullinen, 22.11.1995. 
16 Koheesiorahaston osalta komissio on edennyt tavoitteessaan, jonka mukaan liikenteen ja ympäristöalan tulisi 
saada yhtä suuret osat investoinneista. Vuonna 1996 ympäristöhankkeiden osuus kaikista 
maksusitoumuksista kasvoi 48,5 prosentista 49,9 prosenttiin. 
17 Katso LA.3. Tavoite 2. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J27 
Toukokuussa 199618 komissio antoi myös INTERREG II -yhteisöaloitteen uuden C-vaiheen 
suuntaviivat, joissa ympäristökysymyksillä on erityinen sijansa. Vaihe koskee monikansallista 
yhteistyötä aluesuunnittelun alalla, kuivuuden torjunnassa sekä tulvien torjunnassa ja vesihuollossa. 
Meneillään olevien ohjelmien osalta komissio on järjestänyt koulutusta omalle henkilöstölleen, mutta 
se on myös käynnistänyt ympäristökysymyksiin perehdyttäviä koulutusseminaareja, jotka on 
tarkoitettu erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla toimiville rakennerahastojen hallintovirkamiehille. 
Ensimmäinen tällainen seminaari pidettiin Irlannissa marraskuussa 1996. Vastaavanlaisia toimia oli 
valmisteilla vuodeksi 1997. Edistääkseen ennalta ehkäisevien toimenpiteiden ja parhaiden käytäntöjen 
tunnistamista komissio teetti vuonna 1996 myös tutkimuksen kestävästä kehityksestä ja työllisyydestä 
tavoitteen 2 kohdealueilla. Tähän tutkimukseen, joka saatiin päätökseen vuoden 1997 alussa, sisältyy 
20 esimerkkiä hyvistä käytännöistä ja rahastojen ohjelmien hallinnoijat voivat saada siitä viitteitä 
mahdollisia kestävän kehityksen edistämistoimia varten. Lisäksi kuluneena vuonna kustannettiin 
kirjanen, jonka otsakkeena on "Ympäristöjä alueet: kohti kestävää kehitystä"19. 
Pidemmän aikavälin toimintasuunnitelmista voidaan mainita, että Euroopan aluekehityssuunnitelman 
(SDEC) valmistelutyössä päästiin tarkastelemaan sen "luonnonvarojen harkitsevaa hoitoa ja 
kehittämistä" koskevaa vaihetta. Samanaikaisesti komissio käynnisti olennaisen tärkeän tutkimuksen 
Välimeren alueen vesivaroista; tutkimuksen suorittaa Sevillassa toimiva I.P.T.S. {Institute for 
Prospective Technological Studies) -instituutti ja sillä on oleva suuri merkitys pohdiskeltaessa 
rakennerahastojen seuraavaa ohjelmakautta samoin kuin Euroopan aluekehityssuunnitelman 
täytäntöönpanoa. 
4. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen 
Rakennerahastot ja yhteinen maatalouspolitiikka 
Koska maatalous on edelleen yksi monien alueiden pääelinkeinoista, valtaosaan kauden 1994-1999 
ohjelmista kuuluu maataloutta koskevia toimenpiteitä. Näin ollen on välttämätöntä ensiksikin valvoa 
sitä, että jäsenvaltioiden maaseudun kehittämissuunnitelmissaan ehdottamat tavoitteiden 1 ja 6 sekä 
tavoitteen 5b mukaiset toimet ovat sopusoinnussa yhteisestä maatalouspolitiikasta annettujen 
suuntaviivojen kanssa, sekä toisaalta huomioida maataloudessa toteutettujen toimenpiteiden vaikutus 
elinkeinoelämän kehitykseen. 
Tavoitteen 5b osalta lähtökohtana yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maataloutta koskevien 
toimenpidekokonaisuuksien suunnittelussa on ollut nimenomaan se välttämätön vaatimus, että 
yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen ja maaseudun kehittämisen on täydennettävä toinen toisiaan. 
Vaikka toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on mahdollistaa maatalouden harjoittajien määrän 
säilyminen riittävän suurena, edistetään samanaikaisesti myös maaseudun sosiaalis-taloudellista 
kehitystä, komissio on pyrkinyt varmistamaan, että tästä annetaan tiettyjä takeita. Pääsääntönä on, että 
aina, kun kansallisia tukijärjestelmiä ehdotetaan, niiden yhteensopivuus sekä yhteisen 
maatalouspolitiikan sääntöjen että valtion tukea koskevien sääntöjen kanssa tutkitaan. Ensisijaisiksi 
nimetyt toimet ovat liittyneet esimerkiksi uuden teknologian soveltamiseen, energian säästöön tai 
laadun parantamiseen. Esimerkiksi keinokastelun alalla etusija on annettu toimille, joilla pyritään 
parantamaan nykyisiä rakenteita niin, että veden tuhlaantuminen (haihtuminen, vuodot, jne.) vältetään 
ilman, että kastelualaa on tarpeen pienentää. Kun kastelua on pyritty laajentamaan uusille aloille, 
komissio on asettanut pinta-aloille erittäin tarkat rajat ja vaatinut, että sille ilmoitetaan kaikista uusia 
viljelmiä koskevista suunnitelmista. 
18 Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
19 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 1996, CX-90-95-744-C. 
12^ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Samanlaiseen lähestymistapaan on pyritty tavoitteessa 5a sekä tuotantorakenteiden että kaupan 
pitämistä koskevien rakenteiden tasolla. Maatalousmarkkinoiden kehitys edellyttää maatilojen ja 
maataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteiden jatkuvaa mukauttamista. 
Tavoitteen 5a toimenpiteiden tarkoituksena on helpottaa näitä maatalousalan kilpailukyvyn 
parantamiseen tähtääviä mukautuksia. Koska nämä toimenpiteet auttavat säilyttämään työpaikkoja 
sekä maatalousalalla että maataloustuotteita hyödyntävillä aloilla, ne edistävät osaltaan maaseudun 
kehittämistä. Näiden toimenpiteiden johdonmukaisuus yhteisestä maatalouspolitiikasta annettuihin 
suuntaviivoihin nähden on pyritty takaamaan monin keinoin. Investointitukien myöntämistä on 
joillakin aloilla (sianliha-ala, muna- ja siipikarjanliha-ala sekä naudanliha-ala) rajoitettu 
liikatuotannon estämiseksi. Jalostuksessa ja kaupan pitämisessä etusija annetaan tietyn tyyppisille 
investoinneille kuten ympäristönsuojeluun, teknologiseen innovaatioon, laadun parantamiseen ja 
terveysvaatimusten parempaan noudattamiseen liittyville investoinneille ja komissio on vahvistanut 
tukikohteiden valintaperusteet yhteisön politiikasta ja eritoten yhteisestä maatalouspolitiikasta 
annettujen suuntaviivojen mukaisesti. Joillakin aloilla investointituet on kielletty (tupakka, 
rehukasvit) ja muutamilla muilla aloilla niille on asetettu rajoituksia, joihin saattaa liittyä 
tuotantokapasiteetin vähentämisvelvoitteita (eläinten teurastus, yritysten yhteenliittymät viini- ja 
alkoholialalla). 
Maaseudun haasteet 
Yhteisössä on hahmoteltu yleisempikin maaseudun kehittämiseen tähtäävä politiikka. Maaseudun 
tilannetta sävyttävät nykyisin syvälliset muutokset ja lisääntyvät paineet, jotka ovat vaarassa rikkoa 
sen jo ennestään hauraan tasapainon. Valtaosin maaseuduksi luokiteltavat alueet muodostavat yli 80 
prosenttia yhteisön kokonaispinta-alasta ja niillä asuu yli neljännes yhteisön väestöstä. 
Maaseutuyhteisöjen vauraus ja ympäristö ovat entistä enemmän uhattuina samalla, kun maataloutta 
koettelee kriisi, joka tuntuu ajoittain vaarantavan näiden alueiden elinmahdollisuudet kaikkineen. 
Sopimuksessa Euroopan unionista maaseudun ongelma otetaan tarkastelun kohteeksi. Sen 130 a 
artiklassa määrätään, että yhteisön tulee pyrkiä "vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä 
muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan luettuna, jälkeenjääneisyyttä". 
Rakennerahastojen toisella ohjelmakaudella toteutetut ohjelmat ovat mahdollistaneet sellaisen 
toimintasuunnitelman kehittämisen, joka tähtää maaseudun taloudelliseen kehittämiseen sen 
elinkeinotoimintaa monipuolistamalla niin maatalousalalla kuin maatalouden ulkopuolisilla aloilla. 
Ohjelmien monialainen luonne, innovaation ottaminen niiden ensisijaiseksi tavoitteeksi ja alhaalta 
ylöspäin etenevä (bottom-up) lähestymistapa niiden täytäntöönpanossa edistävät osaltaan 
työpaikkojen säilyttämistä tai uusien työpaikkojen luomista. 
Rakennerahastojen uutta toimikautta valmisteltaessa on koettu aiheelliseksi käynnistää syvällinen 
pohdiskelu maaseudun tulevaisuudesta sitä varjostavien haasteiden edessä, joihin kuuluvat 
esimerkiksi talouden maailmanlaajuistuminen, yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen jatkaminen, 
maailman kauppajärjestössä käytävät neuvottelut, Euroopan unionin ennakoitavissa oleva 
laajentuminen ja uuden teknologian esiinmarssi. Tätä pohdiskelua on jo käyty etenkin 7.-9.11.1996 
Corkissa, Irlannissa pidetyssä kokouksessa, jossa oli läsnä poliitikkoja ja asiantuntijoita unionin 15 
maasta mutta myös Keski-Euroopan ja Välimeren maista, Yhdysvalloista ja Japanista. Tämä kokous 
osoitti, että pääosa maaseudun pinta-alasta on edelleenkin maatalousmaata ja metsää ja että maatalous 
on edelleenkin maaseudun väestölle tärkeä tapa olla yhteydessä ympäristöönsä, mutta että 
maatalouden ja metsien suhteellinen merkitys jatkaa vähenemistään ja että näin ollen maaseudun 
kehittämisen tulee kattaa kaikki maaseutuympäristössä esiintyvät sosiaalistaloudellisen toiminnan 
alat. 
Eräänä kokouksen päätelmistä olikin, että maaseudun kestävä kehitys on tarpeen nimetä yhdeksi 
unionin ensisijaisista tavoitteista ja että maaseudun kehittämispolitiikalla on voitava muuttaa 
maaltapaon suunta päinvastaiseksi, torjua köyhyyttä, edistää työllisyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, 
vastata laatua, turvallisuutta, henkilökohtaisia itsensä kehittämismahdollisuuksia ja vapaa-aikaa 
koskeviin vaatimuksiin, lisätä maaseutuyhteisöjen hyvinvointia ja säilyttää ympäristön laatu. Tämän 
politiikan, jonka vaikutukset olisi ainakin joiltakin osin voitava tuntea kaikilla" unionin 
maaseutualueilla, on perustuttava yhtenäiseen ja monialaiseen lähestymistapaan, jossa päämääränä on 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 129 
taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan monipuolistaminen ja maaseudun kestävä kehittäminen tavalla, 
joka parantaa Euroopan maaseutumaisemien laatua. Lisäksi maaseudun kehittämispolitiikassa on 
noudatettava toissijaisuusperiaatetta kannustamalla ensisijaisesti perustason toimijoiden osallistumista 
ja perustasolta lähteviä aloitteita ("alhaalta ylöspäin" etenevä lähestymistapa), jotta maaseutualueiden 
mittava monimuotoisuus tulisi entistä paremmin huomioon otetuksi. Siinä on myös pyrittävä 
tehostamaan julkisen ja yksityisen rahoituksen keskinäisiä synergiavaikutuksia tuottavien 
investointien edistämiseksi, pienten ja keskisuurten yritysten auttamiseksi ja tutkimuksen ja 
innovaation rohkaisemiseksi. 
5. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka 
Sen jälkeen kun kalataloutta koskeva rakennepolitiikka vuonna 1994 saatettiin osaksi 
rakennerahastojen toimintaa, kalatalouden rakenteiden uudistamiseen käytetyillä välineillä on ollut 
kaksitahoinen tehtävä. Ensiksikin niillä on pyritty takaamaan tämän yhteisen politiikan elinkelpoisuus 
ja kestävä kehitys tukemalla pyyntiponnistusten mukauttamista kalavaroihin. Toisaalta näitä välineitä 
käyttäen on osaltaan lujitettu unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta myöntämällä tukia, 
joiden tarkoituksena on vahvistaa kalatalouden alan rakenteita kokonaisuudessaan eli niin 
kalastuslaivaston, vesiviljelyn, tuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen kuin satamalaitteistojenkin 
tasolla. KOR:n rahoittamien kalastuslaivastoa koskevien toimenpiteiden on lisäksi sovittava yhteen 
monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteiden kanssa, jotka edellyttävät pyyntiponnistusten 
rajoittamista kaikissa jäsenvaltioissa. Erityisesti tämä koskee uusien alusten rakentamiseen 
myönnettävää tukea, joka voidaan sallia ainoastaan, jos monivuotisen ohjausohjelman vuotuisia 
välitavoitteita ja viime kädessä sen lopullisia tavoitteita noudatetaan. 
6. Rakennerahastot ja pk-yritykset 
Rakennerahastojen pk-yrityksiin kohdistuvia tukitoimenpiteitä tehostettiin vuonna 1996 entisestään. 
Ensiksikin tavoitteen 2 kauden 1997-1999 uusia ohjelmia2^ valmisteltaessa pk-yritysten 
kehittämisestä tehtiin eräs komission antamissa suuntaviivoissa määritellyistä ensisijaisista 
toimintalinjoista, jota myös jäsenvaltioiden tulee noudattaa esittämissään yhtenäisissä ohjelma-
asiakirjoissa. Suuntaviivoihin otettiin myös viittaus pk-yritysten uuteen määritelmään, jonka 
tarkoituksena on käytäntöjen yhdenmukaistaminen sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla komission 
pk-yritysten määritelmästä antaman suosituksen21 mukaisesti. SME-aloitteessa hyväksyttiin vuonna 
1996 lukuisia uusia ohjelmia22 ja aiemmin hyväksyttyjen ohjelmien toteutusta seurattiin huolellisesti 
seurantakomiteoissa. Yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt seuraavat etenkin tavoitteen 1 
kohdealueilla toteutettavia ohjelmia, jotka kiinnostavat pk-yrityksiä erityisesti, eli esimerkiksi Irlannin, 
Italian, Portugalin ja Kreikan teollisuuteen keskittyviä toimenpideohjelmia ja pyrkivät näin 
varmistamaan, että pk-yritykset otetaan huomioon näitä ohjelmia toteutettaessa. SME-aloitteen 
varauksen turvin komissio on myös tehnyt ehdotuksen kolmen tyyppisistä toimista hankkeiden 
monikansallisuuden edistämiseksi: jäsenvaltioiden välinen kokemusten ja hyviä käytäntöjä koskevan 
tiedon vaihto ennalta nimetyillä aloilla, tuki ostomessujen järjestämiselle ja internetin hyödyntämiselle 
matkailualan yrityksissä23 (matkailun edistäminen tietoverkkojen avulla). 
20 Katso I.A.3. Tavoite 2. 
Komission suositus jäsenvaltioille, Euroopan investointipankille ja Euroopan investointirahastolle, annettu 3 
päivänä huhtikuuta 1996, EYVL N:o L 107, 30.4.1996. 
Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet- SME. 
130 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
IBEX : International Buyer's Exhibition - Ostomessut 
Kansainvälisten ostomessujen käsite on muotoutunut yhteisön 
yrityspolitiikassa pyrittäessä kokeilemaan mahdollisuutta järjestää 
suuryritysten ja pk-yritysten yhteisesiintymisiä suuryrityksiin 
kohdistuvan kysynnän pohjalta. Sittemmin käsite on omaksuttu myös 
aluepolitiikkaan SME-aloitteessa, jossa tarkoituksena on tukea IBEX-
ostomessujen järjestämistä rakennerahastojen tukeen oikeutetuilla 
alueilla ja erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla. 
IBEX-ostomessut ovat tapaamisia, joissa keskitytään tarkastelemaan 
suuryritysten tunnistamia tarpeita ja pk-yritysten mahdollisuuksia 
tyydyttää niitä. Kyse on suhdetoiminnasta, joka kohdennetaan jollekin 
tietylle teollisuuden alalle (esim. auto-, elintarvike-, tekstiili- ja 
vaatetus- tai puuteollisuus) ja jonka tarkoituksena on ensiksikin tukea 
suuryrityksiä, jotka ovat halukkaita ottamaan pk-yrityksiä 
kumppaneikseen joistakin tietyistä tarpeista lähtevään yhteistyöhön, 
sekä toisaalta tarjota pk-yrityksille tilaisuuksia luoda suoria yhteyksiä 
suuryrityksiin, jotka ovat kiinnostuneita niiden tuotteista ja palveluista 
tai osaamisesta. IBEX-ostomessut antavat mahdollisuuden näiden 
suhteiden hyödyntämiseen tehokkaimmalla mahdollisella tavalla 
samalla, kun ne merkitsevät osallistujille ajansäästöä ja vähäisempää 
taloudellista sitoutumista kuin perinteiset alihankintamessut. 
Yrityspolitiikassa vuonna 1996 hyväksytyn pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman 
(1997-2000)24 tarkoituksena on eritoten yksinkertaistaa ja parantaa yritysten hallinnollista ja 
lainsäädännöllistä toimintaympäristöä ja helpottaa niiden rahoituksen saantia sekä auttaa pk-yrityksiä 
kansainvälistämään toimintaansa, lujittamaan kilpailukykyään ja parantamaan mahdollisuuksiaan 
käyttää hyväkseen tutkimusta, innovaatiota ja koulutusta. Tässä yhteydessä erityisenä pyrkimyksenä 
on parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia saada rakennerahastojen rahoitusta. Neuvosto on jo kaksi 
kertaa-^ kehottanut parantamaan yritysten toimintaympäristöä ja tehostamaan toimia yritysten 
tukemiseksi, etenkin parantamalla pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua yhteisön ja siten myös 
rakennerahastojen ohjelmiin. Kaupan ja jakelun alalla lähikauppojen tärkeä merkitys maaseudulla on 
lisäksi saanut komission aloittamaan pohdiskelun siitä, miten rakennerahastoja (erityisesti EAKR) 
voitaisiin hyödyntää maaseudun lähikauppojen säilyttämis- ja kehittämispyrkimyksissä. Vastaavan 
taajama-alueita koskevan hankkeen toteuttamismahdollisuutta on alettu tutkia ja molemmista 
lähestymistavoista on pyydetty lausuntoa kauppaa käsittelevän vihreän kirjan2^ yhteydessä. 
24 Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja 
keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), EYVL N:o L 6,10.1.1997. 
25 Neuvoston päätöslauselma, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan 
lukien hyvin pienet yritykset ja käsityöyritykset, kehitysmahdollisuuksien täysimittaiseksi toteuttamiseksi 
noudattaen yhtenäistä lähestymistapaa yritysympäristön parantamisen ja yrityksiä tukevien toimenpiteiden 
edistämisen osalta (EYVL N:o C 18,17.1.1997), sekä neuvoston päätöslauselma, annettu 22 päivänä 
huhtikuuta 1996, pienten ja keskisuurten yritysten sekä käsityöyritysten edistämiseksi suoritettavien yhteisön 
toimien yhteensovittamisesta (EYVL N:o C 130, 3.5.1996). 
26 KOM(96)530 lopullinen, 20.11.1996. 
Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 73; 
Tieto, yhteistyö, verkostoituminen, innovaatio: aluepolitiikan ja pk-yrityksiä kannustavan 
yrityspolitiikan yhteensovitettuja aloitteita 
Rakennerahastot eurotietokeskuksissa: Kaikkiaan 250 eurotietokeskuksen muodostamassa 
verkossa voidaan erottaa 49:n rakennerahastoihin erikoistuneen eurotietokeskuksen. ryhmä, joka 
toimii 15 jäsenvaltiossa. SME-aloitetta ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaista 
alueiden välistä yhteistyötä koskevien tiedotus- ja keskustelutilaisuuksien lisäksi ryhmä järjesti 
vuonna 1996 "menestystarinoiden" ("success stories") keruun muun muassa Saksassa ja Italiassa. 
Erikoistuneet eurotietokeskukset välittävät komissiolta tulevaa tietoa ja antavat paikallisille, 
alueellisille ja kansallisille viranomaisille teknistä neuvontaa rakennerahastoista tuettujen ohjelmien 
suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. 
EUROPARTENARIAT, yritysten välisen yhteistyön ilmentymä: 
Komissio käynnisti EUROPARTENARIAT-ohjelman vuonna 1987 osana alue-ja yrityspolitiikkaa. 
Sen tarkoituksena on kannustaa (tavoitteiden 1, 2, 5b ja 6 mukaiseen) tukeen oikeutettujen alueiden 
pk-yrityksiä solmimaan liike- ja yhteistyösuhteita muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden 
yrityksiin. EAKR rahoittaa näitä toimia sitä koskevan asetuksen 10 artiklan nojalla arviolta 
miljoonalla eculla. EUROPARTENARIAT-ohjelman käynnistämisen jälkeen lähes 22 000 yritystä 
on saanut tilaisuuden olla yhteydessä toisiinsa ja keskustella mahdollisista yhteistyösopimuksista 
esimerkiksi kaupan, rahoituksen, teknologian, luvaketoiminnan tai yhteishankkeiden aloilla. 
Vuonna 1996 järjestettiin kaksi EUROPARTENARIAT-tapahtumaa: 
• Europartenariat Luulajassa (Ruotsi, 13-14.6.1996): Tähän "Northern Scandinavia 1996" -
tapahtumaan osallistui yli 1 500 pk-yritystä 50 maasta. Kyse oli ensimmäisestä uusissa 
jäsenvaltioissa järjestetystä EUROPARTENARIAT-tapahtumasta. Yhteyksiä Ruotsista, 
Suomesta ja Norjasta mukana olleiden 386 yrityksen ja 1 200 vierailevan yrityksen välillä 
solmittiin arviolta 7 500. Vierailevista yrityksistä 225 toimii Keski- ja Itä-Euroopan maissa 
(KJDE) ja 160 uusissa itsenäisissä valtioissa. Tapaamisen aikana pidettiin useita seminaareja, 
joista yhden aiheena olivat yrittäjänaiset. Seminaari saavutti huomattavaa menestystä. 
• Europartenariat Genovassa (Italia, 27-29.11.1996) : "Italia 96" -tapahtuman isäntinä oli 406 
pk-yritystä tavoitteen 2 kohdealueilta Italiassa ja vieraina yli 2 000 pk-yritystä. Yhteyksiä 
isäntien ja vierailevien yritysten kesken solmittiin yli 12 000. Sen lisäksi, että Keski- ja Itä-
Euroopan maiden (KDE), uusien itsenäisten valtioiden ja Välimeren maiden yrityksiä edustivat 
kookkaat valtuuskunnat, Genovan EUROPARTENARIAT oli ensimmäinen tällainen tapahtuma, 
johon myös Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Yhdysvaltojen yritykset osallistuivat varsin 
laajasti. Kaikkiaan edustajia oli yli 70 maasta. 
Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten (Business and Innovation Centres - BIC) tuki pk-
yrityksille: Tätä ohjelmaa, jota rahoitetaan EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti ja 
jolla osaltaan edistetään uutta luovien yritysten perustamista sekä jo olemassa olevien pk-yritysten 
nykyaikaistamista ja kehittämistä, jatkettiin vuonna 1996 perustamalla 22 uutta Euroopan yritys- ja 
innovaatiokeskusta. Valtaosa niistä sijaitsee tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla (vastaavasti kuusi ja 
yhdeksän), mutta niitä on myös tavoitteiden 5b ja 6 kohdealueilla (neljä ja kolme). Kuten aiemmin, 
EAKR osarahoitti uusien keskusten valmistelutöitä, organisointia ja käynnistämistä sekä tuki niiden 
toteutusta antamalla niiden johtoryhmille teknistä apua. Euroopan yritys- ja innovaatiokeskusten 
verkossa (European Business and Innovation Centre Network - EBN) on nyt kaikkiaan 140 yritys-
ja innovaatiokeskusta. 
"Alkupääomaa-pilottitoimi kestänyt jo viisi vuotta: Komissio hyväksyi tämän pilottihankkeen 
vuonna 1988 osana alue- ja yrityspolitiikkaa. Tammikuussa 1996 siinä oli mukana 23 toimivaa 
investointirahastoa, jotka kaikki oli perustettu vuosina 1990-1993. Nämä rahastot ovat saaneet 
viiden vuoden ajan takaisin maksettavia ennakoita, joilla on katettu 50 prosenttia niiden 
toimintakustannuksista. Rahastoista 15, jotka sijaitsevat tukeen oikeutetuilla alueilla, ovat saaneet 
lisäksi edellä mainittujen yritys- ja innovaatiokeskusten välityksellä maksettua pääomarahoitusta. 
Rahastot, joita on kahdeksassa jäsenvaltiossa27, ovat itsenäisiä yksityisoikeudellisia yhteisöjä ja ne 
27 Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta. 
132 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
vastaavat omista investointipäätöksistään. Rahastoista kolme on luonteeltaan monikansallisia2^. 
Yhdessä rahastot, joita on nyt kaikkiaan 50, muodostavat Euroopan alkupääomarahastojen verkon 
(ESCFN) ytimen. 
7. Rakennerahastot ja matkailu 
Matkailu on ala, jonka rakennerahastoista saama tuki on merkittävää kaikilla tukeen oikeutetuilla 
alueilla sekä mittasuhteiltaan että keinona paikallisten talousrakenteiden monipuolistamisessa. 
Komissio julkaisi vuonna 1996 asiakirjan, jonka nimenä on "Tourism and the European Union: A 
Practical Guide"™. Asiakirjassa esitellään kaikki ne yhteisön rahoitusvälineet, joita voidaan käyttää 
matkailun tukemiseen ja joista tärkeimpiä ovat juuri rakennerahastot. Asiakirjassa todetaan matkailun 
tärkeä sija rakennerahastojen tukitoimenpiteissä ja tarkastellaan yleisesti sitä merkittävää panosta, 
jonka matkailutoiminta voi antaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden 
lujittamiseen. Tältä osin on rahoituksellisten tukitoimenpiteiden laajuuden ja rakenteen määrällisen 
analysoinnin lisäksi aiheellista, että vuonna 1997 kiinnitetään erityistä huomiota niiden laadullisen 
arvioinnin välineiden parantamiseen, joilla matkailun vaikutusta yhteenkuuluvuutta koskevan 
tavoitteen saavuttamiseen voidaan tutkia. 
Samanaikaisesti on tarkoitus jatkaa ponnisteluja matkailualaan kohdistuvien tukitoimenpiteiden 
yhteensovittamiseksi entistäkin huolellisemmin, kuten tilintarkastustuomioistuin on erityisessä 
matkailualan politiikasta ja matkailun edistämisestä antamassaan kertomuksessa tähdentänyt. 
Pyrkimyksenä on kyetä arvioimaan entistä tarkemmin ja järjestelmällisemmin matkailun vaikutuksia 
rakennepolitiikkaan ja nimetä tärkeimmät Euroopan matkailun laadun ja kilpailukyvyn parantamiseksi 
toteutettavat aloitteet3^. On syytä tähdentää, että matkailua koskevaa yhteisön toimintasuunnitelmaa 
(1993-1995), josta komissio antoi arviointikertomuksen vuonna 1996, täytäntöön pantaessa ilmeni, 
että rakenteellisten tukitoimenpiteiden ja matkailua koskevien erityistoimenpiteiden välillä on useita 
yhtymäkohtia sekä tuettavien alojen että toimintatapojen osalta31. 
8. Rakennerahastot ja energia 
Kohtuuhintaisen energian riittävä saanti on tärkeä edellytys kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden 
kilpailukyvylle. Tasapainoinen energiatuotanto, energian järkevä käyttöjä riittävä huomio uusiutuvien 
energiamuotojen kehittämiseen ovat niin ikään tärkeitä näkökohtia Euroopan aluesuunnittelussa. 
Miltei kaikissa tavoitetta 1 koskevissa yhteisön tukikehyksissä on erityinen energiaa koskeva vaihe. 
Tavoitteen 1 määrärahoista kaikkiaan arviolta 2,4 miljardia ecua32 eli 2,7 prosenttia tämän tavoitteen 
kokonaistalousarviosta on varattu kaudella 1994-1999 toteutettaviin energiaan liittyviin hankkeisiin. 
Sen lisäksi, että näillä hankkeilla edistetään alueellista kehittämistä koskevaa päätavoitetta, ne 
noudattavat yhteisön energiapolitiikan ensisijaisia toimintalinjoja, joissa tavoitteina on 
28 Niiden toiminta-alueet ovat vastaavasti Benelux-maat, Ranska ja Espanja, Saarland, Lorraine ja Luxemburg. 
29 Euroopan komissio, 1996, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. 
30 Katso ehdotus neuvoston päätökseksi ensimmäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun hyväksi 
("PHILOXENIA"), jonka komissio hyväksyi 30.4.1996. 
31 Katso erityisesti Matkailu ja ympäristö Euroopassa, 1995, ja Monikansallinen yhteistyö Euroopan 
matkailussa, 1996, julkaisija molemmissa Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto. 
32 Määrä jakautuu seuraavasti: Kreikka 865 miljoonaa ecua, Espanja 624 miljoonaa, Ranska 10 miljoonaa, 
Irlanti 70 miljoonaa, Italia 312 miljoonaa, Portugali 322 miljoonaa ja Yhdistynyt kuningaskunta 182 
miljoonaa. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 133 
toimitusvarmuuden takaaminen, Euroopan yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä energiaan ja 
ympäristöön liittyvien tavoitteiden sopusointuinen edistäminen33. Rahoitetut hankkeet liittyvät ennen 
muuta energian käytön tehostamiseen, energialähteiden monipuolistamiseen, uusiutuvien 
energiamuotojen kehittämiseen, kustannusten vähentämiseen, energian kuljetusten ja jakelun 
parantamiseen sekä ympäristön suojeluun energian tuotannon, jalostuksen, kuljetuksen ja käytön 
yhteydessä. 
On myös yhteisöaloiteohjelmia, jotka suoraan koskevat energiaa. INTERREG II -aloitteen REGEN-
vaiheen ohjelmien tarkoituksena on edellisen energiaverkkoihin liittyneen ohjelman (REGEN) 
toimien päätökseen saattaminen sekä rajat ylittävien yhteistyöhankkeiden edistäminen maakaasun ja 
sähkön jakelun sekä uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisen aloilla. REGIS-aloitteeseen sisältyy 
erittäin syrjäisille alueille kohdennettavia investointeja, joissa tavoitteena on energian säästö ja 
paikallinen energiantuotanto, samoin kuin energia-alan henkilöstön ammatillinen koulutus. 
Rakennerahastojen lisäksi Euroopan unioni rahoittaa energia-alan erityisohjelmia osana 
koheesiotavoitetta. Esimerkiksi THERMIE-ohjelman (muun kuin ydinenergia-alan tutkimusta ja 
kehittämistä koskevan JOULE-THERMEE-ohjelman esittelyvaihe) toimista kolmannes toteutetaan ja 
paikallisista ja alueellisista energiansäästöön opastavista toimistoista (järkevään energiankäyttöön 
tähtäävä SAVE-ohjelma) lähes puolet toimii tavoitteen 1 kohdealueilla ja yli 20 prosenttia 
tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueilla. 
9. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot 
Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisella liikenteen, energian ja teletoiminnan aloilla on 
perustamissopimuksen XII osaston mukaan kaksi päätavoitetta: sisämarkkinoiden toiminnan 
tehostaminen ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen. Euroopan laajuisten 
verkkojen tarkoituksena on liittää verkot toisiinsa ja varmistaa niiden yhteentoimivuus, helpottaa 
niihin pääsyä ja mahdollistaa yhteisen edun mukaisten hankkeiden toteuttaminen ottaen erityisesti 
huomioon tarpeen varmistaa yhteydet saarten, eristyksissä olevien ja syrjäisten alueiden sekä yhteisön 
keskiosien välillä. Euroopan laajuisia verkkoja toteutetaan niitä koskevista yhteisön suuntaviivoista 
annettujen säädösasiakirjojen mukaisesti ja yhteisen edun mukaiset tavoitteet nimetään näissä 
asiakirjoissa. Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä 
koskevista yleisistä säännöistä vuonna 1995 annetun asetuksen34 mukaisesti yhteisö rahoittaa 
yhteisen edun mukaisten hankkeiden toteuttamista osarahoittamalla toteutettavuustutkimuksia, 
lainoille annettavia takuita ja korkotukia sekä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntämällä 
suoria tukia. Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa budjettikohdassa on tähän tarkoitukseen varattu 
2,345 miljardin ecun määrärahat35 kaudelle 1995-1999. Yhteisön tuki on tarkoitettu pääasiallisesti 
hankkeiden käynnistysvaiheessa mahdollisesti ilmenevien rahoitusvaikeuksien poistamiseen. 
Vuonna 1996 Euroopan laajuisten verkkojen toteutus eteni merkittävästi. Unionin rahoitusosuus oli 
vuonna 1996 selvästi mittavampi kuin vuonna 1995 ja Euroopan laajuisten verkkojen merkitys 
työllisyystilanteen parantamisessa tunnustettiin erityisesti Euroopan työllisyyttä koskevassa 
luottamussopimuksessa. Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisympäristön paranemiseen 
vaikuttivat myös monet muut toimet ja/tai aloitteet kuten sähkömarkkinoiden vapauttamisen suuntaan 
tehty aloite, maakaasualan vapauttamista koskevien neuvottelujen käynnistäminen uudelleen sekä 
liikenteen alan perusrakenteita koskevien ulkoisten kustannusten talousarvioon ottamista, 
33 Katso komission tiedonanto "Yleiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin", KOM(97)167 
lopullinen, 23.4.1997. 
34 Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995. 
35 Vuoden 1995 hintoina. 
134 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
"kansalaisten verkkoa" ja rautatiekuljetusten elvyttämistä käsittelevät komission vihreät ja valkoiset 
kirjat. Vaikeuksia on silti edelleen3" erityisesti Essenissä vuonna 1994 kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston nimeämien 14 liikenteen alan erityishankkeen (tai ensisijaisen hankkeen) toteuttamiseen 
tarvittavan talousarviomäärärahojen lisäyksen osalta. Kysymyksiä on niin ikään edelleen tapana 
tarkastella kansallisesta näkökulmasta sen sijaan, että ne pyrittäisiin ratkaisemaan yhteisön tasolla, 
yhtenäistä lähestymistapaa noudattaen ja verkkojen ja järjestelmien näkökulmasta. Vaikeuksia on 
ilmennyt myös julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön aikaan saamisessa, kuljetusmaksujen 
vahvistamisessa sekä julkisista hankinnoista ja eurooppalaisen yhtiön yhtiömuodosta sopimisessa. 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevan lainsäädännön osalta energia- ja liikenneverkkoja koskevat 
suuntaviivat vahvistettiin lopulta ja 23.7.1996 annettiin direktiivi Euroopan laajuisen suurten 
nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta3'. Mitä tulee ympäristöalan verkkojen 
toteuttamiseen, jäsenvaltioilta on näyttänyt puuttuvan kiinnostusta jatkaa ympäristöhankkeiden 
toteuttamista vesi-ja jätehuollon aloilla vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti. 
Vuodesta 1993 alkaen Euroopan laajuiset verkot ovat kuuluneet EAKR:n nimenomaisiin 
tukikohteisiin ja EAKR on muodostunut niiden osalta tärkeimmäksi yhteisön rahoituslähteeksi (yli 5 
miljardia ecua kaudella 1994-1999) yhdessä koheesiorahaston kanssa (yli 7 miljardia ecua saman 
kauden aikana). EAKR rahoittaa Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamishankkeita tai 
(toissijaisesti) niihin pääsyn helpottamiseen liittyviä hankkeita sen tukeen oikeutetuilla alueilla, kun 
taas koheesiorahastosta rahoitetaan Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteuttamishankkeita 
Kreikassa, Irlannissa, Portugalissa ja Espanjassa. Joitakin suuntaviivoissa mainittuja yhteisen edun 
mukaisia hankkeita, mukaan lukien useita niistä erityishankkeista, jotka Essenissä joulukuussa 1995 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto nimesi ensisijaisiksi, rahoitetaan tavoitetta 1 koskevan yhteisön 
tukikehyksen mukaisesti. Nämä rahoitustoimet sovitetaan mahdollisuuksien mukaan yhteen muiden 
yhteisön rahoitusvälineiden, kuten Euroopan laajuisia verkkoja koskevan budjettikohdan mukaisen 
rahoituksen, EIP:n lainojen ja EIR:n takuiden kanssa. Yhteensovittamisesta vastaavat erityiset 
jäsenvaltioiden edustajista muodostuvat komiteat tai se varmistetaan sisäisillä neuvotteluilla tai 
julkaisemalla "valvontataulua" yhteisön eri rahoitusvälineiden taloudellisten tukitoimenpiteiden 
seurantaa varten. Vuodesta 1993 alkaen myös EIP ja EIR ovat rahoittaneet Euroopan laajuisia 
verkkoja yhteensä yli 20 miljardilla eculla lainoina ja niille myönnettyinä takuina. Komissio on 
tähdentänyt3^ tarvetta parantaa liikenteestä, energiasta ja televiestinnästä vastaavien kansallisen 
hallinnon yksiköiden ja toisaalta rakennerahastojen tukea kanavoivien kansallisten, alueellisten ja 
paikallisten hallintoportaiden jäsenvaltioissa toteuttamien toimien yhteensovittamista. 
Euroopan laajuiset liikenneverkot 
Neuvosto ja Euroopan parlamentti vahvistivat Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat 
suuntaviivat 23.7.199639. Niissä tavoitteeksi asetetaan erityisesti monimuotokuljetukset 
mahdollistavan verkon toteuttaminen vuoteen 2010 mennessä, koska tällainen verkko tarjoaa 
elinkeinotoiminnalle nykyaikaiset ja tehokkaat perusrakenteet sekä laajan valikoiman nopeita ja 
varmoja kuljetusmuotoja, helpottaa osaltaan kasvavan tavara- ja matkustajaliikenteen virtojen 
ohjaamista oikeisiin uomiinsa ja parantaa syrjäisten ja erittäin syrjäisten alueiden yhteyksiä. Jo 
toteutettujen hankkeiden osalta voidaan todeta, että useimmissa Essenissä kokoontuneen Eurooppa-
36 Katso Vuosikertomus 1996 Euroopan laajuisista verkoista, KOM(96)645 lopullinen, 6.12.1996. 
37 Direktiivi 96/48/EY, EYVL N:o L 235, 17.9.1996. 
38 Vuosikertomus 1996 Euroopan laajuisista verkoista. 
39 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1693/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, EYVL N:o 
L 228, 9.9.1996. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus /35 
neuvoston määrittelemistä 14 erityishankkeesta on edistytty sääntöjen mukaisesti. Vuonna 1996 
komissio kohdensi yhteisen edun mukaisiin liikennehankkeisiin 280 miljoonaa ecua Euroopan 
laajuisia verkkoja koskevan budjettikohdan määrärahoja, joista 75 prosenttia erityishankkeisiin 
Cannesissa kesäkuussa 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätösten mukaisesti. Jotkut näistä 
ensisijaisista erityishankkeista saavat merkittävää osarahoitusta EAKR:sta ja koheesiorahastosta; 
tällaisia ovat esimerkiksi Irlannin, Pohjois-Irlannin ja Italian pääteitä koskevat hankkeet, Ateenan ja 
Thessalonikin välinen rautatieyhteys, VIA EGNATIA ja PATHE (Patras-Ateena-Thessaloniki) -
moottoritiehankkeet, joista viimemainittu on edistynyt merkittävästi kahteen osahankkeeseen 
myönnetyn luvan myötä, sekä Corkin, Dublinin ja Belfastin välinen rautatieyhteys, joka on tarkoitus 
saada valmiiksi vuosina 1996-1997. 
Euroopan laajuiset energiaverkot 
Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistivat Euroopan laajuisia maakaasu- ja sähköverkkoja 
koskevat suuntaviivat 5.6.199640. Helpottaakseen mukautumista energia-alalla Euroopassa 
tapahtuneisiin nopeisiin muutoksiin ja mahdollistaakseen verkkojen laajentamisen Itävaltaan, 
Suomeen ja Ruotsiin komissio teki heinäkuussa 1996 ehdotuksen41 suuntaviivoissa alkujaan esitetyn 
43 yhteisen edun mukaisen hankkeen luettelon täydentämisestä 31 uudella hankkeella. Tämä ehdotus 
hyväksyttiin kesäkuussa 1997. Essenissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto nimesi lisäksi 
suuntaviivojen 43 hankkeesta 10 hanketta ensisijaisiksi. Maakaasualalla saavutettiin vuonna 1996 
merkittävää edistystä etenkin EAKR:n Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa rahoittamien 
kaasuputkihankkeiden osalta, joihin EIP myönsi merkittävät lainat. Edistysaskelia olivat myös 
seuraavat: 
• Algeria-Marokko-Espanja-kaasuputken rakentaminen Espanjassa, jossa verkkoon liitetään joitakin 
Andalusian kaupunkeja; 
• maakaasun käyttöönotto Espanjan uusissa kaupungeissa (läntinen kaasuputkihanke ja Valencia-
Orihuela-Cartagena-hanke); 
• maakaasun käyttöönotto Portugalissa ja Portugalin verkon yhdistäminen Espanjan verkkoihin; 
• maakaasun käyttöönottoon Kreikassa liittyvän hankkeen kaasuputken päärungon rakentaminen, 
joka saatiin valmiiksi, sekä jäljellä olevien töiden, jotka liittyvät korkeapaineella toimivan 
maakaasun syöttöverkon rakentamiseen, rahoitus EIP:n lainalla; 
• Saksan itäosia ja Puolan länsiosia yhdistävä liitos Venäjä-Valkovenäjä-Puola-Euroopan unioni-
kaasuputkessa ja töiden aloitus putken muilla Saksaan ja Puolaan sijoittuvilla haaroilla. 
Sähköalan hankkeista valtaosa on sitä vastoin vielä lupaa vailla, minkä lisäksi on varmistettava, että 
ne ovat ympäristönormien mukaisia. Näin on esimerkiksi Ranskan, Espanjan ja Italian sekä Italian ja 
Kreikan sähköverkkojen yhdistämishankkeiden osalta. Ainoastaan Portugalin pohjoisosia ja Espanjaa 
yhdistävä sähköverkkojen liitos on nyt osittain toiminnassa, joskaan hanketta ei ole vielä saatu 
kokonaan päätökseen. 
Mitä tulee Euroopan laajuisia verkkoja koskevan budjettikohdan mukaiseen rahoitustukeen 
suuntaviivoissa nimetyille yhteisen edun mukaisille hankkeille, komissio päätti vuonna 1996 myöntää 
tutkimustoiminnan rahoittamiseen 8,9 miljoonaa ecua, josta 45 prosenttia on varattu Espanjassa, 
Portugalissa, Kreikassa ja Irlannissa toteutettaville hankkeille. 
40 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1254/96/EY, tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996, EYVL N:o L 
161,29.6.1996. 
41 KOM(96)390 lopullinen, 24.7.1996. 
136 Rakennerahastot 1996 • Kalideksas vuosikertomus 
Euroopan laajuiset televerkot 
Vuoden 1996 päättyessä Euroopan parlamentti ja neuvosto valmistelivat Euroopan laajuisia 
televerkkoja koskevien yleisten suuntaviivojen osalta noudatettavaa sovittelumenettelyä. Näissä 
suuntaviivoissa, jotka täydentävät digitaalisen monipalveluverkon (Euro-ISDN) osalta jo voimassa 
olevia suuntaviivoja, ensisijaisiksi nimetään sellaiset sovellukset ja palvelut, jotka vastaavat käyttäjien 
sosiaalis-taloudellisia tarpeita ja jotka on tarkoitus toteuttaa sellaisilla yleisen edun kannalta tärkeillä 
aloilla, joilla televiestintä voi tarjota uutta luovia ratkaisuja; tällaisia aloja ovat esimerkiksi 
multimedian käyttö koulutuksessa ja kulttuuripalveluissa, terveydenhuoltojärjestelmän 
yhteistyökumppanien väliset telemaattiset yhteydet, liikennejärjestelmien käyttäjille tarjottavat 
lisäarvoa tuottavat palvelut ja pk-yrityksille tarjottavat telemaattiset palvelut. Euro-ISDN:n lisäksi 
suuntaviivat ovat sovellettavissa kaikkiin kehittyneisiin verkkoihin, matkaviestinverkkoihin samoin 
kuin laajakaistaverkkoihin (IBC) siirtymisen valmisteluun. EAKR puolestaan rahoittaa verkkojen 
fyysistä laajentamista. Niinpä se osallistuu TENs-ISDN:n kehittämiseen Kreikassa televiestintää 
koskevan toimenpideohjelman mukaisesti 173 miljoonalla eculla. 
Euroopan laajuisiin televerkkoihin liittyvien toimien kyseiseen budjettikohtaan perustuvassa 
rahoituksessa noudatettiin vuonna 1996 vuonna 1995 annettuja suuntaviivoja, joiden tavoitteena on 
Euro-ISDN:n kehittäminen. Niinpä 13.4.1996 julkaistun ehdotuspyynnön tuloksena valittiin 11 
kehittyneen televiestintäteknologian soveltamishanketta ja sosiaalis-taloudellisesti tärkeää 
telepalveluhanketta, jotka liittyvät kaupunkien tietoverkkoihin, teleavusteisiin lääkärin- ja 
tietopalveluihin, teleavusteiseen etätyöhön, kulttuurisiin etäpalveluihin, ja pk-yrityksille 
tarkoitettuihin sähköisiin kaupan palveluihin. Näitä hankkeita koskeva yhteisön rahoitusosuus on 18,1 
miljoonaa ecua. On mahdotonta arvioida, millainen osa näistä määrärahoista on päätynyt 
koheesiorahastosta tukea saaviin maihin, koska tuensaajina on aina tätä nimenomaista tarkoitusta 
varten perustettuja yritysten yhteenliittymiä, joissa on mukana lukuisia eri jäsenvaltioissa toimivia 
yhtiöitä. 
10. Rakennerahastot ia julkisten hankintojen avoimims 
Vuosikertomuksessa 1995 komissio tähdensi tarvetta saattaa hankkeista päättäjät maantieteellisesti 
lähemmäksi toisiaan, jotta asiakirjat tulisivat paremmin valmistelluiksi ja niiden seuranta tehostuisi, 
hankkeiden toteutus nopeutuisi ja niitä koskevien yhteisön säädösasiakirjojen sisältö tulisi paremmin 
ymmärretyksi. Koska julkisia hankintoja koskeva tieto on saatavissa kansalliselta, alueelliselta ja 
paikalliselta tasolta, myös niiden valvonta on toteutettava asianmukaisella tasolla ja päättäjien on 
oltava valmiita avustamaan valvonnassa. Aiemman ilmoituksensa mukaisesti komissio on 
pohdiskellut asiaa ja tämän pohdiskelun tuloksena hyväksyttiin marraskuussa 1996 julkisia hankintoja 
käsittelevä vihreä kirja42. Vuosi 1997 on tarkoitus käyttää talouselämää edustavien toimijoiden 
tekemien huomautusten keruuseen ja ehdotettujen toimintalinjojen käytännön toteutuksen 
valmisteluun. 
Rakennerahastojen osarahoittamien tukitoimenpiteiden valvonnan osalta vihreään kirjaan sisältyy 
eräitä uudistusehdotuksia. Kirjassa on kaksi lukua, joilla on välittömiä vaikutuksia yhteisön rahoitusta 
saaviin hankintoihin: julkisia hankintoja koskevan oikeuden soveltamista käsittelevässä luvussa on 
kohta, joka koskee sääntöjen noudattamisen "osoittamista", ja julkisia hankintoja ja muuta yhteisön 
politiikkaa käsittelevässä luvussa kohta, joka koskee hankintoja, joihin käytetään unionin varoja. 
Komission ajatuksena on, että kansallisella tasolla perustettaisiin riippumattomia elimiä, joiden 
tehtävänä on valvoa julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen noudattamista, että .julkisia 
hankintoja koskevien yhteisön säädösten noudattamisen osoittavan menettelyn (josta on jo säädetty 
erityisaloja koskevassa direktiivissä) käyttöä laajennettaisiin ja että julkisista hankinnoista päättävien 
tahojen vastuuta lisättäisiin. Suunniteltu kehitys ei kuitenkaan merkitse, että komissio luopuisi 
42 KOM(96)583 lopullinen, 27.11.1996. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus yj-
oikeuksistaan, vaan se tulee edelleenkin suorittamaan julkisia hankintoja koskevaa 
valvontatehtäväänsä perustamissopimuksen ja direktiivien mukaisesti. 
Mitä tulee EAKR:n kaudella 1989-1993 rahoittamien hankkeiden yhteydessä tehtyjen julkisten 
hankintasopimusten valvontaan, komissio on saanut joukon vastauksia julkisista hankinnoista 
järjestettyyn kyselyyn. Kyse on lomakkeista, jotka hankkeiden toteuttajatahoja oli pyydetty 
täyttämään ja toimittamaan komissiolle samalla, kun nämä esittäisivät pyynnön tuen jäännöksen 
maksamisesta rakennerahastoista annetun säännöstön mukaisesti. Näiden kyselyvastausten ansiosta 
komissio on saanut tiedon hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavia hankintoja koskevien 
tarjouskilpailuilmoitusten julkaisemisesta virallisessa lehdessä ja näin ollen sillä on ollut 
käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot. Näiden asiakirjojen ansiosta komission on niin ikään ollut 
mahdollista tarkentaa tutkimuksiaan hankintasopimusten tekemisessä noudatettujen menettelyjen 
osalta pyytämällä nähtäväkseen tarjouskilpailujen ratkaisuista tehdyt pöytäkirjat. 
11. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka 
Perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaisesti komissio seuraa jatkuvasti kansallisia 
yritystukijärjestelmiä siltä osin kuin ne voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen 
kauppaan. Tutkiessaan alueellisten tukien soveltuvuutta yhtenäismarkkinoille komissio kiinnittää 
erityistä huomiota tukien mahdollisiin muita heikommassa asemassa olevien alueiden taloudellista 
kehitystä edistäviin vaikutuksiin, jolleivät tuet vaikuta kilpailun edellytyksiin ja jäsenvaltioiden 
väliseen kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Näitä periaatteita sovelletaan yksittäisiä 
tukijärjestelmiä tutkittaessa, mutta myös luonteeltaan laajempialaisia säännöksiä ja määräyksiä 
annettaessa. Niinpä kaikissa vuonna 1996 annetuissa säännöksissä ja määräyksissä tämän tyyppisille 
tuille varataan suopeampi kohtelu, mikä on täysin viimeksi kuluneina vuosina annettujen 
suuntaviivojen mukaista. Erityisesti tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävää valtion tukea 
koskevissa yhteisön säännöissä43 että pk-yrityksille myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön 
säännöissä44 määrätään mahdollisuudesta korottaa tukien hyväksyttävää enimmäismäärää henkeä 
kohden, kun kyse on rakennerahastojen tukeen oikeutetuilla alueilla toteutettavista hankkeista. 
Koska merkittävä osa rakennerahastojen tukitoimenpiteistä kohdistuu suoraan yrityksiin, on myös 
tärkeätä varmistaa, että yhteisön aluepolitiikkaa toteutettaessa noudatetaan tarkoin kilpailusääntöjä. 
Komission on otettava huomioon vaikutukset, joita valtion tukien ja yhteisön rahoituksen 
mahdollisella kasautumisella voi olla kilpailuun ja kauppaan. Niinpä vuonna 1996 komissio tarkasti 
tavoitetta 2 koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa kaudella 1997-1999 toteutettaviksi 
suunniteltujen toimenpiteiden yhteensopivuuden perustamissopimuksen kanssa. 
Komissio jatkoi niin ikään vuonna 1996 ponnistelujaan jäsenvaltioiden ja yhteisön aluepolitiikan 
keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja niiden entistä huolellisemman yhteensovittamisen 
varmistamiseksi. Tämä oli tavoitteena myös tutkittaessa alueelliseen tukeen oikeutetuiksi 
hyväksyttyjen alueiden karttoja. Saksan, Luxemburgin ja Alankomaiden osalta alueista on nyt 
hyväksytty uudet kartat. Niiden tarkastelussa olennaista oli selvittää, millainen osuus väestöstä niillä 
asuu ja minkä suuruisia tuet ovat henkeä kohden. Komissio pyrkii varmistamaan väestökatteen olevan 
sellainen, että tukia voidaan entistä enemmän keskittää ja tällä tavoin saada ne taloudellisesti 
mahdollisimman tehokkaiksi samalla, kun niiden vaikutusta kilpailuun vähennetään ja rajallisia 
talousarviovaroja hyödynnetään entistä tehokkaammin. Toisaalta komissio on myös pyrkinyt pitämään 
tukien enimmäismäärät henkeä kohden eri suuruisina alueiden makrotaloudellisen tilanteen mukaan. 
43 EYVL N:oC 45, 17.2.1996. 
44 EYVL N:oC 213, 23.7.1996. 
138 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta45 komissio arvioi kuitenkin, 
että periaatetta, jonka mukaan kaikkia tukia pyritään keskittämään muita heikommassa asemassa 
oleville alueille, voitaisiin soveltaa vielä nykyistäkin päättäväisemmin etenkin, jos rakennerahastojen 
tukeen oikeutettujen alueiden määrittelyssä ja toisaalta kansallisten tukijärjestelmien mukaista 
tukikelpoisuutta koskevissa päätöksissä päästäisiin entistä suurempaan johdonmukaisuuteen, ja se 
ilmoitti aikovansa jatkaa tämän suuntaisia toimiaan. Samassa yhteydessä se, että alue on oikeutettu 
rakennerahastojen tukeen (esimerkiksi URBAN-yhteisöaloitteen mukaisesti), omaksuttiin 
lisäperusteeksi joidenkin alueiden nimeämiselle oikeutetuiksi sellaisiin kansallisiin tukiin, joita 
jäsenvaltiot voivat yhteisön sääntöjen mukaisesti myöntää köyhissä kaupunginosissa toimiville 
yrityksille. 
Uusissa jäsenvaltioissa komissio tutki niiden uudet tukijärjestelmät samoin kuin niiden 
liittymisajankohtana voimassa olleisiin tukijärjestelmiin liittymissopimusten mukaisesti tehdyt 
muutokset. Pyrkimyksenä oli, että tukijärjestelmät saataisiin yhteisön sääntöjen mukaisiksi vuoteen 
1997 mennessä. Erityisesti komissio hyväksyi vuonna 1996 Suomen pohjoisilla alueilla liikenteelle 
myönnettävää tukea koskevan tukijärjestelmän niiden erityisongelmien huomioon ottamiseksi, joita 
erittäin harva asutus aiheuttaa alueelliselle kehittämiselle. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun 
komissio sovelsi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisesta antamansa 
tiedonannon määräyksiä alueellisiin valtion tukiin4". 
12. Rakennerahastot ja koulutus sekä ammatillinen koulutus 
Rakennerahastojen - erityisesti ESR:n - toimien sekä koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien 
yhteisön ohjelmien yhteensovittamisessa noudatettiin vuonna 1996 kahta pääasiallista linjaa: 
ensiksikin jatkettiin ESR:n toteuttamien, ennen muuta EMPLOYMENT- ja ADAPT-
yhteisöaloitteiden mukaisten tukitoimenpiteiden yhteensovittamista kahden suuren opetusta ja 
ammatillista koulutusta koskevan ohjelman, SOCRATES'n ja LEONARDO DA VENCIn kanssa, ja 
toisaalta tehtiin erityisiä aloitteita Euroopan laajuisen keskustelun synnyttämiseksi olennaisen 
tärkeistä koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvistä poliittisista kysymyksistä. Yleisesti 
voidaan todeta, että koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen osa Euroopan työllisyysstrategiassa 
säilyi jatkuvana huolenaiheena, joka sävytti kaikkea toimintaa. 
Meneillään oleviin ohjelmiin kuuluvien toimien osalta määräykset niiden yhteensovittamisesta 
SOCRATES- ja LEONARDO DA VINCI-ohjelmien kanssa ovat edelleen voimassa, mikä on tarpeen 
erityisesti johdonmukaisen lähestymistavan takaamiseksi valittaessa yhteisöaloitteiden ja ESR:sta 
annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitettavia hankkeita. Laajemmin tarkasteltuna poliittisten 
suuntaviivojen toisiaan täydentävyyden arviointi keskitettiin neljään koulutusta ja ammatillista 
koulutusta koskevaan komission aloitteeseen. Aloitteet ovat seuraavat: Année européenne de 
l'éducation et de la formation tout au long de la vie ("Elinikäisen oppimisen ja ammatillisen 
koulutuksen Euroopan teemavuosi", 1996); valkoinen kirja, jonka otsakkeena on Enseigner et 
apprendre : vers la société cognitive ("Opetus ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa") ja 
jonka pohjalta on tehty ehdotuksia, jotka liittyvät työllistymismahdollisuuksiin, sosiaalisen 
syrjäytymisen torjuntaan sekä koulun ja työelämän välisen yhteistyön lujittamiseen; opetukseen 
tarkoitetuista tietokone- ja multimediaohjelmista vastaava komission työryhmä, joka laati lopullisen 
valmisteluasiakirjansa heinäkuussa 199647 sekä esitti yhteisen ehdotuspyynnön joulukuussa 1996; 
sekä komission ehdotus, jonka nimenä on Apprendre dans la société de l'information : plan d'action 
pour une initiative sur l'éducation dans l'UE ("Oppiminen tietoyhteiskunnassa: toimintasuunnitelma 
45 KOM(96)542 lopullinen, 6.11.1996. 
46 EYVL N:oC 364, 20.12.1994. 
47 SEC(96)1426, 23.7.1996. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 139 
Euroopan unionissa toteutettavaa koulutusaloitetta varten") ja joka tähtää rakennerahastojen tukeen 
siinä kuvatuille suuntaviivoille. 
13. Rakennerahastot ja kulttuuri 
Kulttuuri on talouselämän ala, jonka komissio on nimennyt työpaikkoja tarjoavaksi alaksi valkoisessa 
kirjassaan "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys". Annettuaan ensimmäisen kertomuksen 
kulttuurinäkökohtien huomioon ottamisesta Euroopan yhteisön toiminnassa4", jossa myös esiteltiin 
rakennerahastojen tämän alan rahoitusmuotoja, komissio antoi marraskuussa 1996 tiedonannon, jonka 
nimenä on "Koheesiopolitiikka ja kulttuuri - Työllisyyden edistäminen"4^ ja jossa tähdennetään, että 
kulttuuri ei ole vain kustannuksia aiheuttavaa julkista toimintaa vaan myös kasvava 
elinkeinotoiminnan ala. Asiakirjassa määritellään, millä tavoin alueellinen kehittäminen ja kulttuuri 
ovat sidoksissa toisiinsa ja tähdennetään kulttuurin panosta työpaikkojen luomisessa. Alueellisessa 
kehittämisessä kulttuurilla on kolme tärkeää tehtävää, sillä sen lisäksi, että kulttuuritoiminta ja 
kulttuuriperintöön liittyvä kehittäminen voivat tarjota työpaikkoja sekä suoraan että välillisesti, 
kulttuuri on tärkeä tekijä alueen kuvan muotoutumisessa ja siinä, millaista toimintaa sinne sijoittuu, 
minkä lisäksi se voi toimia sosiaalista toimintaa elvyttävänä ja eheyttävänä tekijänä. 
Vaikka tarkkoja määrällisiä arvioita on vaikea esittää, rakennerahastot ovat tärkein 
kulttuurihankkeiden rahoitusväline. Tämän vuoksi tiedonannossa päätellään, että vastaisuudessa 
kulttuuri olisi jäsennettävä entistä läheisemmin osaksi alueellisia ja paikallisia kehityssuunnitelmia, 
jotta näiden työllistävä ja uutta luova vaikutus olisi täysitehoinen. Vaikka kulttuuriperintö on jo 
saanut osakseen merkittävän osan rahastojen tukitoimenpiteistä, kulttuuritoimintaan ja kulttuurin 
hyödyntämiseen taloudellisena tulolähteenä on syytä vastedes kiinnittää lisääntyvää huomiota. 
48 KOM(96)160 lopullinen, 17.4.1996. 
49 KOM(96)512 lopullinen, 20.11.1996. 
MO Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
14. Rakennerahastot ja vammaiset 
Neuvosto antoi 20. joulukuuta 1996 komission tiedonannon1 jälkeen vammaisten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevan päätöslauselman. Komission tiedonannossa korostettiin vammaisia 
koskevien asenteiden kehittämistä sekä Euroopan tasolla että kansainvälisesti2, ja otettiin esille 
erityisesti seuraavat seikat: 
• vammaiset edustavat huomattavaa osaa yhteisön väestöstä (37 miljoonaa), 
• Euroopan yhteisön sisäinen yhteenkuuluvuus edellyttää yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämistä ja vammaisten syrjinnän poistamista, 
• koulutusmahdollisuudet ovat ennakkoedellytys vammaisten onnistuneelle liittämiselle 
sosiaaliseen ja taloudelliseen elämään. 
Vammaisten työttömyysaste on 2 - 3 kertaa korkeampi kuin väestöllä keskimäärin, joten heidän 
integroimisekseen yhteiskuntaan ja työelämään on ponnisteltava erityisen määrätietoisesti 
johdonmukaisten toimenpiteiden avulla. Rakennerahastojen tavoitteena on ollut vuodesta 1989 
taloudellinen ja sosiaalinen koheesio kaikilla unionin alueilla. Työttömyyden torjunta ja 
työpaikkojen luominen ovat ensisijaisen tärkeitä. Rakennerahastot, erityisesti ESR, ovat 
olennainen osa komission strategiaa, ja komissio toteuttaa niiden kautta monenlaisia yhtäläisiin 
mahdollisuuksiin liittyviä ohjelmia. Yhteensä rakennerahastoista annetaan 5,5 miljardia ecua 
yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuntaan (jakso 1994 - 1999) tavoitteiden 1, 2 ja 3 kautta. 
ESR:sta annetaan vammaisten kohderyhmälle 1,3 miljardia ecua (vuonna 1996) 
rakennerahastojen pääasiallisten toimien (765 miljoonaa ecua) ja Employment-HORIZON -
yhteisöaloitteen (513 miljoonaa ecua) kautta. HORIZONilla pyritään yhtenäiseen 
lähestymistapaan (yhteistyö yhteiskunnallisten toimijoiden ja 
paikallisten/alueellisten/kansallisten viranomaisten välillä), ja se käsittää neljänlaisia 
toimenpiteitä: koulutus, työpaikkojen luominen, ohjaaminen ja uusi teknologia). Tämän 
kertomuksen kannalta on mielenkiintoista, että viidesosa HORIZON-hankkeista liittyy uuteen 
teknologiaan ja etätyöskentelyyn. Komissio pyrkii arvioimaan toimenpiteiden vaikutusta 
vammaisten kannalta tehdessään vuoden 1997 väliarviota. 
KOM (96) 406, 30.7.1996 
Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 20. joulukuuta 1993 antamat yleisohjeet 48/46 
yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä sekä valkoinen kirja Euroopan sosiaalipolitiikasta (KOM 
(94) 333, 27.7.1994). 
-IMI 
III LUKU 
TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN YHTEISTYÖ, 
KESKUSTELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 
TIEDOTUS JA VIESTINTÄ 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,- ^ ' ;^j 
A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU 
Rakennerahastojen täytäntöönpano synnyttää komission ja yhteisön muiden toimielinten välillä 
jatkuvaa, moninaista ja yhä laajenevaa vuoropuhelua, jonka keinot vaihtelevat järjestelmälliseksi 
muodostuneesta tietojen vaihdosta komission tiedonantoihin ja muiden toimielinten lausuntoihin ja 
päätöslauselmiin. Tietojen vaihto tapahtuu pääasiassa virallisten kokousten (esimerkiksi Euroopan 
parlamentin tai sen valiokuntien istunnot, ministerikokoukset) tai epävirallisten kokousten (seminaarit 
tai yhteiset työryhmät) kautta sekä poliittisella tai teknisellä tasolla (yksiköiden välillä, 
rakennerahastojen komiteoissa). Koska yhteydet ovat näin moninaiset, on käsiteltävä aihepiiri 
luonnollisesti hyvin laaja. Useiden komission tiedonantojen ja asiakirjojen johdosta kaikkein 
tärkeimpiä toimielimissä vuoden 1996 aikana käsiteltyjä aiheita olivat työllisyys, taloudellinen ja 
sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä rakennerahastojen keskeinen merkitys. Joidenkin politiikan alojen -
ympäristö, kulttuuri, yhtäläiset mahdollisuudet, maaseudun kehittäminen, kalastus - yhteyksiä 
rakennerahastoihin on vahvistettu; myös tiettyjä alueita (kaupunkialueet, rannikkoseudut, 
maaseutualueet, rajaseudut) hyödyttävää ja aluesuunnitteluun liittyvää toimintaa on tehostettu. Kuten 
edellisinäkin vuosina ovat keskusteluissa olleet keskeisellä sijalla rakennerahastojen varsinaiseen 
täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset, etenkin ohjelmien täytäntöönpanon edistyminen, 
yhteisöaloitteiden varauksen jakaminen, tavoitteeseen 2 kuuluvien ohjelmien toisen vaiheen 
valmisteleminen kaudelle 1997-1999, rakennerahastojen hallinnon yksinkertaistamiseen ja niiden 
tehokkuuden lisäämiseen ja jälkiarvioinnin tehostamiseen käytettävät varat sekä, erityisesti 
alueellisten työllisyyssopimusten yhteydessä, mahdollisimman monien toimijoiden mukanaolo. 
1. Euroopan parlamentin kanssa käyty vuoropuhelu 
Vuonna 1996 komission ja Euroopan parlamentin välinen tietojen vaihto koski niin rakennepolitiikkaa 
kuin rakennerahastojen eriytetympiä tukia. Parlamentti hyväksyi muun muassa talous- ja rahaliittoa 
sekä Euroopan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan päätöslauselman. Se katsoo, 
että yhtenäisvaluuttaan siirtymistä koskevat lähentymiskriteerit voivat luoda otollisen ympäristön 
tehokkaammalle aluepolitiikalle, joka on ratkaiseva pidemmän aikavälin yhteenkuuluvuusstrategian 
kannalta. Se katsoo, että hallitustenvälisessä kokouksessa olisi vahvistettava perustamissopimuksen 
XV osastoa, joka koskee taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Toisessa päätöslauselmassa 
parlamentti arvioi, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus vaarantuu liian korkeiden 
työttömyyslukujen vuoksi, erityisesti syrjäisillä ja vähän kehittyneillä alueilla. Se kehottaa komissiota 
ja jäsenvaltioita käyttämään rakennerahastojen määrärahoja sellaisiin toimenpidekokonaisuuksiin, 
jotka lisäävät työpaikkoja kestävällä tavalla. Voidakseen arvioida paremmin rakennepolitiikan 
vaikutuksia työllisyyteen parlamentti pyysi lisäksi komissiota kehittämään soveltuvia 
arviointimenetelmiä. 
Myös rahastoihin liittyvistä tukitoimista käytiin vilkasta vuoropuhelua. Alueellisella tasolla 
parlamentti antoi lausuntoja tavoitteeseen 1 kuuluvista Portugalia, Espanjaa, Kreikkaa ja Irlantia 
koskevista yhteisön tukikehyksistä; parlamentti kannattaa rakennerahastoista maksettavia tukia 
kyseisissä maissa painottaen kunkin kohdalla sellaisia ongelmia, joihin on kiinnitettävä erityistä 
huomiota. Parlamentti otti kantaa myös Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 10 
artiklassa tarkoitettua uutta luovaa toimintaa käsittelevän toisen ohjelman suuntaviivoihin. Parlamentti 
katsoi, että edellisellä 10 artiklaan perustuvalla rahoitusjaksolla virisi huomattavaa kiinnostusta ja 
saavutettiin hyviä tuloksia, ja se kannusti komissiota edistämään mahdollisimman laajalti alueiden 
väliseen yhteistyöhön liittyviä toimia ja pilottihankkeita. Toisessa päätöslauselmassa parlamentti 
hyväksyi poliittiset suuntaviivat, joiden mukaan komissio jakoi yhteisöaloitteita varten varatut 
määrärahat. Se pahoitteli kuitenkin teollisuuteen liittyvien aloitteiden vähäistä kasvua ja sitä, että 
REGIS-aloitteeseen ei kohdistettu lisämäärärahoja. 
Useita komission toimenpiteitä esiteltiin parlamentille. Keskeisellä sijalla näissä aluepoliittiselle 
valiokunnalle esitellyissä toimissa olivat työllisyys ja yhteenkuuluvuus. Aluepolitiikasta ja 
yhteenkuuluvuudesta vastaava komission jäsen Monika Wulf-Mathies palautti mieliin komission 
vuonna 1996 esittämän työllisyyttä koskevan luottamussopimuksen päälinjat ja ' painotti 
rakennerahastojen merkitystä luottamussopimukseen perustuvien alueellisten työllisyyssopimusten 
M4 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
täytäntöönpanossa. Monika Wulf-Mathies otti myös esille kysymyksen menettelyistä, joita on 
tarkasteltava ensimmäiseksi uudistettaessa rakennepolitiikkaa Keski- ja Itä-Euroopan maihin 
suuntautuvaa unionin laajentumista varten. Lisäksi hän esitteli ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen päälinjat sekä komission työohjelman vuodelle 1997. 
Kulttuuriasioista vastaava komission jäsen Marcelino Oreja puolestaan osallistui aluepoliittisen 
valiokunnan ja kulttuuriasioita käsittelevän valiokunnan yhteiseen kokoukseen, jossa hän esitteli 
komission kulttuuriohjelman muistuttaen, että kulttuuriala saattaa tarjota uusia työpaikkoja ja että se 
siksi olisi otettava entistä enemmän huomioon yhteisön politiikan eri aloilla. Komissio osallistui 
lisäksi Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin alueellisten yhteisöjen järjestämään kokoukseen. 
Osanottajille toimitetussa viestissä puheenjohtaja Santer muistutti, että yhteistyöperiaatteen 
mukaisesti alueet ja kaupungit ovat yhä enemmän mukana yhteenkuuluvuutta koskevassa toiminnassa. 
Myös Monika Wulf-Mathies korosti alueiden yhä suurempaa merkitystä Euroopan rakentamisessa, ja 
Marcelino Oreja esitteli osanottajille hallitustenvälisen kokouksen senhetkisen tilanteen. 
Sosiaalisissa kysymyksissä komission ja Euroopan parlamentin yhteistyö väliaikaisen työryhmän 
toiminnan muodossa jatkui vuonna 1995 saatujen kokemusten pohjalta. Kokouksissaan työryhmä 
selvitti Euroopan sosiaalirahastoon liittyviä aiheita, joista toiset edustivat laaja-alaista näkökulmaa 
(kuten arviointi, rahoituksen tasaus, hajauttaminen) ja toiset ESR:n tukien täytäntöönpanon 
erityisnäkökohtia (kuten maksut, kertomukset, talousarviot, ennusteet). Työryhmä on osoittautunut 
erittäin hyödylliseksi ESR:n tukitoimia koskevan vuoropuhelun ja tietämyksen syventämisessä." Sen 
merkityksestä kertoo parlamentin sosiaaliasiain valiokunnan syyskuussa 1996 tekemä päätös kasvattaa 
työryhmään osallistuvien jäsentensä lukumäärä kymmeneen. 
Maatalouden rakenteista ja maaseudun kehittämisestä keskusteltiin maataloutta ja maaseudun 
kehittämistä käsittelevässä parlamentin valiokunnassa, ja keskustelujen tuloksena annettiin 25. 
lokakuuta 1996 eurooppalaista maaseutupolitiikkaa ja Euroopan maaseutusopimuksen kehittämistä 
koskeva päätöslauselma. Ottaen huomioon ongelmat, joista maaseutualueiden on selvittävä, sekä 
työpaikkojen säilyttämiseksi näillä alueilla parlamentti katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää aloittaa 
sellaisen monialaisen yhtenäistetyn politiikan toteuttaminen, jossa työllisyys on etusijalla ja joka 
edistää maataloustuotteiden laadun paranemista, ympäristönsuojelua, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja 
palveluiden kehittämistä. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevässä valiokunnassa 
käsiteltiin myös nuoriin viljelijöihin ja maatilojen lunastamiseen liittyvää ongelmaa. Valiokunta 
selvitti myös keinoja olemassa olevien järjestelmien parantamiseksi sekä toimivallan jakamista 
uudelleen komission ja jäsenvaltioiden kesken. 
Myös komission ja parlamentin kalatalousvaliokunnan välillä käytiin jatkuvaa ja hedelmällistä 
vuoropuhelua kalatalouden rakenteista. Parlamentin taholta osoitettiin komissiolle useita kalatalouden 
hyväksi tarkoitettuihin rakenteellisiin tukitoimiin liittyviä kyselyjä, jotka koskivat muun muassa 
KOR:n rahoituksen kannalta tukikelpoisia toimenpiteitä, rahoituksen jakamista ja yhteisön PESCA-
aloitetta. Kalataloudesta vastaava komission jäsen Emma Bonino osallistui useisiin parlamentin 
kokouksiin, osallistumalla joko kalatalousvaliokunnan kokouksiin tai täysistuntoihin. Lisäksi 
komissio hyväksyi parlamentin antaman, kalatalouden kriisiä koskevan päätöslauselman, johon 
sisältyy useita kalatalouden hyväksi tarkoitettuja rakennepoliittisia näkökohtia. Lisäksi parlamentti 
puolsi kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) annetun asetuksen kolmatta ja neljättä 
muutosta *. 
1 Katso I.A.l. Tavoite 5a kalastus. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 145 
2. Talous- ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu 
Komissio jatkoi kaikilla tasoilla yhteydenpitoa ja yhteistyötä talous- ja sosiaalikomitean kanssa. 
Komitea antoi vastauksensa ja huomautuksensa lausunnoissa, jotka komissio tutki huolella. Komitea 
pitää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta johtoajatuksena kaikissa alueellisissa toimissa, ja 
useimmat komitean lausunnot on laadittu tästä näkökulmasta. Yhteensovittamisen tulevaisuutta ja 
rakennerahastoille pitkällä aikavälillä koituvia seurauksia käsittelevässä lausunnossaan komitea 
tarkasteli kaikkia yhteenkuuluvuuteen liittyviä ongelmia sekä selvitti haasteita, joihin 
rakennerahastojen on vastattava. Se painotti eurooppalaisten aluepolitiikan välineiden merkitystä 
laajentuneessa unionissa, jossa talous- ja rahaliitto on toteutunut. Myös rakennerahastojen kuudetta 
vuosikertomusta vuodelta 1994 käsittelevässä lausunnossa tähdennetään taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden sekä työllisyyden merkitystä tarkentaen samalla, että viimeksi mainittu lukeutuu 
pidemmän aikavälin taloudelliseen kehitykseen eikä saa olla varojen myöntämisen ainoa peruste. 
Lisäksi komitea korosti uudelleen rakenteellisia toimia koskevien periaatteiden tärkeyttä ja vaati 
yhteistyön tehostamista. s 
Komitea arvioi yhteisöaloitteisiin varattujen määrärahojen jakamista koskevassa komission 
päätöksessä ehdotetun varojen jaon johdonmukaisuutta sekä EMPLOYMENT-aloitteen vahvistamista, 
ja se muistutti valvonnan ja jälkiarvioinnin tärkeydestä. Se tukee politiikkaa, jolla pyritään lisäämään 
yhteenkuuluvuuspolitiikan ja ympäristön synergiavaikutuksia sekä kehottaa komissiota 
määrittelemään konkreettisia toimenpiteitä ehdotettujen periaatteiden täytäntöönpanoa varten. 
Kaupunkeihin liittyvissä kysymyksissä komitea pyrki osoittamaan, minkälaista lisäarvoa eriytetyt 
toimet, jotka ovat samanaikaisesti sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä, saattaisivat tuoda 
mukanaan suuremman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tilanteessa. Tätä varten se 
toivoo, että kaupunkeihin liittyvät kysymykset kuuluisivat jatkossa yhteisön toimivaltaan. Mukaillen 
tulevaisuutta koskevaan selvitykseen "Eurooppa 2000+" liittyvää työtään komitea keskusteli myös 
aluesuunnittelusta, ensisijassa Alppien muodostaman kaaren erityisongelmista, ja teki ehdotuksia 
rakennerahastojen varojen käytöstä kyseisen alueen hyväksi. Rannikkoseutujen yhtenäistä 
suunnittelua varten sidottaviin rahoitusvaroihin liittyviä tavoitteita olisi komitean mielestä 
syvennettävä. 
Lisäksi komitea antoi kaksi yksimielistä puoltavaa lausuntoa kalatalouden ohjauksen 
rahoitusvälineestä (KOR) annetun asetuksen kahdesta muutoksesta2 (palkkiojärjestelmän 
hyväksyminen sekä viittaus tuotteiden maantieteelliseen alkuperään). 
3. Suhteet alueiden komiteaan 
Komission ja alueiden komitean välinen vuoropuhelu jatkui ja vahvistui komission huhtikuussa 1995 
hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti. Niinpä komissio toimitti jo vuoden alussa komitealle 
alustavan neuvottelusuunnitelman, jossa neuvottelujen lukumäärä oli suurempi kuin mitä 
perustamissopimuksessa edellytetään. Komissio osallistui aktiivisesti komitean työhön ja tiedotti sille 
säännöllisesti sen lausuntojen aiheuttamista jatkotoimenpiteistä. Erityisesti komitea keskusteli 
työllisyyteen liittyvistä ongelmista ja esitetystä rakennerahastojen suuremmasta roolista tällä alalla. 
Niinpä puheenjohtaja Santer esitteli kesäkuussa 1996 eurooppalaisen työllisyyttä koskevan 
luottamussopimuksen. Hän painotti alueellisten ja paikallisten yhteisöjen keskeistä tehtävää 
sopimuksen täytäntöönpanossa ja kehotti komiteaa osaltaan edistämään sitä aktiivisesti. Komitea itse 
antoi päätöslauselman, jossa se ilmoitti haluavansa osallistua kokonaisvaltaisesti nimenomaan 
alueellisten työllisyyssopimusten täytäntöönpanoon. Myös Monika Wulf-Mathies osallistui kahteen 
otteeseen komitean työhön. Esitellessään tammikuussa koheesiopolitiikan ja ympäristön välisiä 
vuorovaikutuksia hän muun muassa korosti ympäristötekijöiden yhä suurempaa merkitystä alueiden 
kilpailukyvyn kannalta sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukien osuutta ympäristön 
parantamisessa epäsuotuisilla alueilla. Marraskuussa Monika Wulf-Mathies esitteli ensimmäisen 
taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan kertomuksen ja huomautti, että tulevien 
2 Katso I.A.5. Tavoite 5a kalastus. 
146 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
haasteiden edessä rakennepolitiikan tehostaminen on paikallaan ja että se toteutuu ensisijassa 
keskittämällä toimenpiteitä, edellyttämällä ohjelmien jatkamiselta saavutettuja tuloksia ja 
optimoimalla varainhoitoa. 
Komitea otti myös kantaa sellaisiin teemoihin kuin tavoitteisiin 1 ja 2 liittyvät uudet alueelliset 
ohjelmat, yhteisöaloitteiden varauksen jakaminen, valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä Venäjän 
federaation ja Barentsin meren alueen kanssa koskeva unionin politiikka sekä alueellinen yhteistyö 
Itämeren alueella. Lisäksi komissio järjesti yhdessä alueiden komitean kanssa kuuden seminaarin 
sarjan, jossa pyrittiin tutkimaan "Eurooppa 2000+" -selvityksessä esitettyä Euroopan 
aluesuunnitteiuhanketta alueellisten yhteisöjen ja sosiaalis-taloudellisten tahojen edustajien kanssa. 
Alueiden komitea laatii selonteon seminaarien tuloksista. 
Maaseudun kehittämisen alalla komitea antoi kolme lausuntoa, joista ensimmäisessä vaaditaan 
monialaiseen lähestymistapaan perustuvaa maaseudun kehittämispolitiikkaa, joka on tarkoitettu 
kaikkia maaseutualueita varten, mutta jossa kuitenkin määritellään kunkin alueen erityispiirteet 
huomioon ottavat alueelliset ohjelmat. Toisessa lausunnossa käsitellään maaseudun uusia 
toimintamuotoja ja palveluja, ja koska palvelujen merkitys ja niiden mahdollisuudet työpaikkojen 
lisääjänä kasvavat jatkuvasti, siinä suositellaan palvelujen kehittämistä maaseutualueilla, niiden 
laadun ja saatavuuden parantamista ja televiestintäverkkojen käytön kehittämistä syrjäisillä alueilla. 
Kolmannen lausunnon aiheena ovat nuoret viljelijät ja maatilojen lunastus. Siinä esitetään tilojen 
siirtämiseen liittyviä helpotuksia nuorille viljelijöille ja keinoiksi varhaiseläkejärjestelmän 
kehittämistä, monitoimisuuden sallimista, nuorten viljelijöiden koulutuksen edistämistä, tilojen 
siirtoon liittyvien verorasitteiden yhdenmukaistamista, maksujen porrastamista tilan perustamiseen 
liittyvien kustannusten yhteydessä sekä laajempaa tiedottamista tilan perustamiseen liittyvistä 
mahdollisuuksista. Lisäksi maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komission jäsen 
Franz Fischler puhui yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan tulevaisuudesta 
esitellessään unionin laajentumisen vaikutuksia maatalouspolitiikkaan. 
Lisäksi alueiden komitea antoi lausunnon, jossa käsiteltiin yhteisen kalastuspolitiikan alueellisia 
vaikutuksia ja jossa muun muassa arvioitiin KOR:n ja PESCA-aloitteen alueellista merkitystä. 
4. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset 
Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavat ministerit tapasivat vuonna 1996 kahdessa 
epävirallisessa kokouksessa, joista toinen pidettiin Venetsiassa 3. ja 4. toukokuuta Italian toimiessa 
puheenjohtajana ja toinen Ballyconnellissa 14. ja 15. marraskuuta Irlannin toimiessa puheenjohtajana. 
Jälkimmäinen kokous toteutettiin seminaarin muodossa. 
Venetsian kokouksessa käsiteltiin rakennerahastojen tehokkuuden, valvonnan ja yksinkertaistamisen 
ongelmaa sekä kulttuuriasioita ja aluekehitystä. Rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanon osalta 
ministerit katsoivat rakennerahastojen toimivan moitteettomasti, mutta huomauttivat, että joitakin 
parannuksia tarvitaan ohjelmien laadun ja täytäntöönpanon sekä varainhoidon ja yhteistyöperiaatteen 
soveltamisen osalta. Myönnettiin, että viivästykset vähenisivät rakennerahastojen tukimenettelyjä 
yksinkertaistamalla. Tässä yhteydessä tavoitteen 2 uutta ohjelmakautta sekä yhteisöaloitteita varten 
varattujen määrärahojen käyttöä koskevan päätöksetekomenettelyn on myös oltava mahdollisimman 
yksinkertainen. Ministerit myös hyväksyivät yksimielisesti SEM 2000 -aloitteen3 tavoitteet. 
Ministerit tunnustivat kulttuurin merkityksen aluepolitiikassa sekä työpaikkojen luojana Euroopan 
unionin epäsuotuisilla alueilla. He pitivät toivottavana tuen kehittämistä rakennerahastojen erilaisille 
kulttuuritoiminnan muodoille, kuten kulttuuriomaisuuden pelastamista ja käyttöä varten tai 
kulttuuriteollisuuden ja kulttuurituotteiden kehittämistä varten4-
3 Katso II.B. Tarkastukset ja varainhoito. 
4 Katso myös II.D. Täydentävyys yhteisön muihin politiikan aloihin nähden. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ]4y 
Aluesuunnittelua käsittelevä istunto muodosti lisävaiheen Euroopan aluekehityssuunnitelman (SDEC) 
laatimisessa, joka aloitettiin vuoden 1993 lopussa. Muistin virkistämiseksi mainittakoon, että 
aluekehityssuunnitelmasta tulee viiteasiakirja, jossa esitetään aluesuunnittelun viitekehys alueellisen 
näkökulman sisältäviä yhteisön politiikan aloja (yhteinen maatalouspolitiikka, rakennerahastot, 
ympäristö, laajat verkostot ja niin edelleen), jäsenvaltioiden ja niiden alueellisten ja paikallisten 
yhteisöjen toteuttamaa aluekehityspolitiikkaa sekä alan eri yhteistyökäytäntöjä varten. Venetsian 
kokouksen keskusteluissa käsiteltiin kansallisten hallitusten myöntämien viimeisimpien avustusten 
vaikutuksia. Euroopan maa-alueen muuttumista kuvaavien suurten kehityslinjojen arviota 
syvennettiin. Ministerit kuitenkin painottivat, että vastaavanlaiset selvitykset, jotka alkuaikoina olivat 
ehdoton edellytys, oli siitä lähtien keskeytettävä toistaiseksi, ja että seuraavassa vaiheessa oli 
aiheellista keskittyä määrittelemään eriytettyjen politiikan alojen suuntaviivoja, joissa otetaan 
huomioon Euroopan eri osien erityispiirteet. Jäsenvaltiot ovat toimittaneet asiasta muutamia alustavia 
ilmoituksia, ja ne esiteltiin Venetsian kokouksessa. Myös puheenjohtajana toiminut Italia toteutti 
kaksi selvitystä, joista toinen koski Euroopan kaupunkien tulevaisuutta ja toinen kulttuuriomaisuuden 
käyttöä. Ministerit pitivät tärkeänä, että nämä kaksi aihetta sisällytetään tulevaan Euroopan 
aluekehityssuunnitelmaan. Ministerit myös muistuttivat aluekehityssuunnitelman laatimisesta 
vastaavalle aluesuunnittelun kehittämiskomitealle haluavansa ottaa kesäkuussa 1997 Alankomaiden 
puheenjohtajakauden aikana pidettävässä kokouksessa kantaa aluekehityssuunnitelman ensimmäiseen 
viralliseen luonnokseen, jonka on tarkoituksena toimia asiaan kuuluvien eri toimijoiden välisen laajan 
julkisen keskustelun pohjana. 
Ballyconnellissa 14. ja 15. marraskuuta pidetyssä seminaarissa, jossa aluesuunnittelun kysymyksiä ei 
varsinaisesti käsitelty, keskusteltiin siitä, millä tavoin rakennerahastoilla voitaisiin tukea paremmin 
työllisyyttä, alueellisten työllisyyssopimusten edistämisestä sekä ensimmäisestä taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevasta kertomuksesta. Sovittiin yleisesti, että seuraavissa 
rakennerahastojen ohjelmien keskipitkän aikavälin tarkistuksissa asetetaan etusijalle ohjelmien 
työllisyysvaikutukset. Sovittiin, että komissio muotoilee työllisyyden parantamiseen keskittyvät 
päälinjat tavoitteiden 1 ja 6 nykyisten ohjelmien mukauttamista varten. Huomattavaa tukea sai myös 
tavoite, joka koskee 60 alueellisen työllisyyssopimuksen edistämistä rakennerahastojen ohjelmien 
kehyksessä. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaan kertomukseen liittyvässä 
keskustelussa ministerit katsoivat, että lähentyminen etenee jatkuvasti ja että yhteisön 
rakennepolitiikka on osaltaan edistänyt tätä kehitystä. He painottivat taloudellisen kilpailukyvyn 
säilyttämisen sekä taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämisen tärkeyttä. He myös 
katsoivat, että ponnisteluja rakennepolitiikan avoimuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi sekä 
rahoitusvarojen entistä suurempaa keskittämistä alueittain ja aiheittain on jatkettava. 
5. Komiteoiden lausunnot 
Alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevä komitea kokoontui vuonna 1996 neljä kertaa. Se antoi 
ainoastaan yhden muodollisen lausunnon, joka koski tavoitteen 2 tukikelpoisten alueiden luetteloa 
vuosiksi 1997-1999. Komitean kokoukset tarjosivat tilaisuuden lukuisille yleisluonteisista aiheista 
käydyille keskusteluille, komission antamille tiedotuksille ja kokemusten vaihdolle. Niissä voitiin 
tarkastella toimintasuunnitelman toteutuksen etenemistä aluepolitiikan ja koheesion pääjohtajan 
esityksen yhteydessä, rakennerahastojen kuudennen vuosikertomuksen (1994) esittelyn yhteydessä 
sekä tiedotusten yhteydessä, jotka koskivat INTERREG II C -aloitteeseen liittyvien uusien ohjelmien 
sekä aluesuunnittelun pilottihankkeiden (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) valmistelua. 
Komissio myös tiedotti jäsenvaltioiden edustajille joistakin rakennerahastoihin liittyvistä 
hallinnollisista seikoista, kuten komission menettelytavoista uusien ohjelmien hyväksymisessä, 
väliarvioinnin toteuttamisesta ja petosten torjumisen yhteydessä komissiolle ilmoitetuista 
rikkomuksista. Lisäksi komissio esitteli antamansa tiedonannot ja tekemänsä aloitteet niiltä osin, kun 
ne liittyivät yhteisön politiikan muihin aloihin (ympäristö, työllisyys, uutta luova toiminta). SEM 
2000 -aloitetta koskevan toiminnan kulujen tukikelpoisuutta rakennerahastojen kannalta käsiteltiin 
jokaisessa komitean kokouksessa. Esiteltyään aihetta koskevat omat suuntaviivansa komissio kuuli 
komiteaa sekä kaikkia muita rakennerahastojen komiteoita kelpoisuuskriteerien ensimmäistä 
tarkistusta varten. Tarkistuksen seurauksena päädyttiin yksimielisesti siihen, että tarvitaan selkeät ja 
avoimet sekä komission että jäsenvaltioiden yhteisesti hyväksymät säännöt. Samanaikaisesti talous-ja 
148 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
valtionvarainministerien henkilökohtaisten edustajien ryhmän työn kanssa ja neuvoston 
suuntaviivojen mukaisesti komiteoille esitettiin vuoden 1996 lopulla ehdotus komission päätökseksi, 
jonka tekeminen on sovittu vuoden 1997 alkuun. 
Myös Euroopan sosiaalirahaston komitea kokoontui vuonna 1996 neljä kertaa. Pitkien neuvottelujen 
tuloksena komitean yhteyteen perustettiin väliaikainen työryhmä, joka käsittelee "ESR:n panosta yhä 
useampien työpaikkojen lisäämiseksi olemassa olevien toimenpidekokonaisuuksien yhteydessä 
työttömyyden, erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden, torjumiseksi". Ryhmä kokoontui vuonna 1996 
kuusi kertaa ja esitti väliaikakertomuksensa komitealle syyskuussa. Rahastojen yhteensovittamista 
koskevan asetuksen säännösten mukaisesti komitea antoi lausunnon tavoitteisiin 2, 3 ja 4 liittyvästä 
kauden 1997-1999 yhteisön tukikehyksestä ja yhteistä ohjelma-asiakirjaa koskevista komission 
päätösehdotuksista. Komissio ilmoitti komitealle ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten 
uutta luovien toimien täytäntöönpanosta. Muita komitean käsittelemiä aiheita olivat yhtäläiset 
mahdollisuudet, vihreä kirja innovaatiosta, tavoitetta 4 ja ADAPT-aloitetta koskeva komission 
väliaikakertomus, PEACE-aloitteen täytäntöönpano, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, 
petosten torjumiseen liittyvät jäsenvaltioiden ilmoittamat rikkomukset. Vuoden 1996 viimeisessä 
kokouksessa komitea hyväksyi myös vuoden 1997 työohjelman. 
Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea kokoontui vuonna 1996 
yksitoista kertaa ja antoi 155 puoltavaa lausuntoa. Lausunnot koskivat ensi sijassa toimenpiteitä, jotka 
asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisesti liittyvät maatalouden rakenteiden tehokkuuden lisäämiseen, 
asetuksen (ETY) N:o 2078/91 mukaisesti koskevat ympäristönsuojelun vaatimusten kanssa 
yhteensopivia maatalouden tuotantomenetelmiä tai asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisesti liittyvät 
maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen. Se antoi puoltavan lausunnon kaikista 
tavoitteeseen 5b kuuluvista Ruotsin yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista. Komitea keskusteli myös 
tasaushyvitysjärjestelmän, täydentävyyden ja arvioinnin kaltaisista aiheista. 
Kalatalouden rakenteita käsittelevä pysyvä hallintokomitea kokoontui vuoden aikana viisi kertaa, ja 
sen käsiteltäväksi saatettiin kaikki alaan liittyvät rakennetoimet. Lisäksi yhteisöaloitteita käsittelevä 
hallintokomitea kokoontui vuonna 1996 kaksi kertaa, ja se antoi rahoitusvarojen jakamista sekä 
joidenkin aloitteiden uusia suuntaviivoja koskevan puoltavan lausunnon. Komitea keskusteli 
suuntaviivoista ensimmäisen kerran vuoden 1995 lopulla, jolloin komissio, jäsenvaltioiden ja 
Euroopan parlamentin kantaa kuultuaan, esitteli tekstin, jossa huomautukset oli otettu huomioon. 
Lisäksi komitean kokoukset tarjosivat tilaisuuden yhteisöaloitteiden edellyttämälle keskustelulle ja 
kokemusten vaihdolle, maiden välisestä yhteistyöstä, aloitteiden täytäntöönpanosta sekä INTERREG 
II C -ohjelman valmistelusta. 
B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖKUMPPANUUS 
Komission hyväksyttyä suunnitteluasiakirjat yhdessä kunkin jäsenvaltion kanssa muodostettiin vuonna 
1995 vähitellen yhteistyökumppanuuden edellyttämät uudet järjestelmät. Seitsemännessä 
vuosikertomuksessa (1995) esitettiin ensimmäisen kerran yleiskatsaus tästä toiminnasta sekä 
jäsenvaltioittain että asianomaisten eri yhteistyötahojen mukaan. Vuoden 1996 aikana 
yhteistyökumppanit vahvistivat ja paransivat yhteistyökäytäntöjä vähitellen. Koska periaatteen 
soveltaminen on kuitenkin monimutkaista ja joskus vaikeaa, on vuosi liian lyhyt aika saavuttaa 
huomattavaa edistystä yhteisön tasolla. Komission toiminta kyseisen periaatteen soveltamiseksi 
suuntautui vuonna 1996 kolmelle taholle; pohdittiin perusteellisemmin mahdollisia keinoja yhteistyön 
vahvistamiseksi edellisessä kertomuksessa esitetyn mukaisesti, edistettiin sellaisten täydentävien 
menettelytapojen kokeilemista, joita joidenkin ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä on jo käytetty, 
sekä lisättiin joidenkin yhteistyökumppaneiden osallistumismahdollisuuksia siten, että vuoden 1995 
tukitoimia koskevien vuosittaisten neuvottelujen yhteydessä todetut tulokset paranevat edelleen. 
Rakennerahastot 1996 - Kaltdeksas vuosikertomus j4g 
1. Uusien yhteistyömuotojen pohtiminen ja edistäminen 
Komission "koheesioryhmän" jäseniä varten oli valmisteltu keskusteluasiakirja, jossa todettiin, että 
koska yhteistyö ei ollut kokonaisuudessaan täysin toteutunut, se oli jäänyt toteutumatta joissakin 
tapauksissa ja siinä niin ollen oli kehittämisen varaa. Asiakirjassa esitettiin joukko näkökohtia 
yhteistyön toteutumiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja ehdotettiin konkreettisia 
parannustapoja välttäen sekä sellaista yhteistyötä, jossa määrärahoja mahdollisesti väärin käyttävien 
yhteistyökumppaneiden lukumäärä kasvaisi sekä yhteistyötä, jossa eri osapuolina olisi vain kansallisia 
taikka alueellisia viranomaisia ja komission yksiköitä. Ehdotuksilla pyritään ensisijassa: 
• edistämään jo nyt vuoden 1999 jälkeistä aikaa koskevia keskusteluja tavoitteena oikeudellisen 
kehyksen laatiminen uudelleen, mikä tehostaisi huomattavasti yhteistyötä selkeyttämällä erityisesti 
kunkin osapuolen tehtäviä ja vastuualueita; 
• lujittamaan seurantakomitean piirissä nykyisin tehtävää yhteistyötä esittämällä 
yhteistyökumppanien jaottelua tarpeen mukaan ja silloin, kun se on poliittisesti hyväksyttävää, 
niihin, jotka osarahoittavat toimenpiteitä (päätöksiä koskeva yhteistyö), ja niihin, joiden kanssa 
neuvotellaan (neuvotteluyhteistyö), taikka käyttämällä täydentäviä kuulemis-, neuvottelu- ja 
yhteistoimintatapoja; 
parantamaan yhteiskumppanien teknisiä ja toiminnallisia valmiuksia tukemalla tarvittaessa 
koulutukseen, tiedottamiseen tai tekniseen apuun liittyviä toimia. 
Yleisemmin asiakirjassa esitetään esimerkillisten ja uudistavien aloitteiden edistämistä yhteisön 
tasolla, yhteistyössä kansallisten ja/tai paikallisten viranomaisten kanssa. Niihin kuuluvat esimerkiksi 
alueelliset työllisyyssopimukset tai alueellinen, työllisyyteen liittyvä yhteistyö, joilla edistetään 
dynaamista politiikkaa soveltuvalla aluetasolla ja jotka on tarkoitettu monipuolistamaan 
seurantakomiteoiden toimintaa sekä kokoamaan epämuodollisiin pohdinta- ja ehdotustilaisuuksiin 
asiassa mukana olevia toimijoita luomalla toimintoja ja työpaikkoja. 
Edellä mainitut ehdotukset on esitetty yhteisön tukitoimia ja työllisyyttä koskevassa komission 
tiedonannossa5, ja ne on vahvistettu tiedonannolla "Toiminta Euroopan työllisyyden hyväksi. 
Luottamussopimus". Nykyisen liikkumavaran hyödyntämiseksi komissio on tarkentanut ensisijaisesti 
toteutettavat toimenpiteet ja esittää toteutettavaksi alueellisia työllisyyssopimuksia, jotta julkiset ja 
yksityiset toimijat saataisiin toimimaan soveltuvalla aluetasolla. Se tähdentää, että uusia rakenteita 
muodostamatta on aloitettava uuden dynaamisen politiikan toteuttaminen ja kehitettävä sitä edelleen, 
joko koko alueella kansallisen poliittisen viranomaisen toteuttamana järjestelmällisenä toimintana 
taikka koeluonteisena menettelynä kunkin jäsenvaltion soveltuvimmiksi arvioimilla seuduilla ja 
alueilla tai paikallisten yhteisöjen omasta aloitteesta. Niinpä Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontunut 
Eurooppa-neuvosto "kehotti jokaista jäsenvaltiota valitsemaan mahdollisuuksien mukaan alueita ja 
kaupunkeja, jotka voisivat osallistua alueellisiin ja paikallisiin työllisyyssopimuksiin kuuluviin 
pilottihankkeisiin, jotta sopimukset voitaisiin panna täytäntöön vuoden 1997 aikana, osittain 
poliittisten rakenteiden tarjoaman liikkumavaran turvin". Valmisteltiin teknisiä asiakirjoja, jotka 
esiteltiin kansallisille viranomaisille pääasiassa tiedotustilaisuuden yhteydessä marraskuussa. 
Dublinissa joulukuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi "tyytyväisyytensä niihin 
myönteisiin reaktioihin, joita alueellisiin työllisyyssopimuksiin liittyvät aloitteet ovat synnyttäneet ja 
joita jäsenvaltioiden esittämien 60 hankkeen pikainen täytäntöönpano on edellyttänyt". 
Komissio täydensi ja avusti jäsenvaltioita tämän strategian toteuttamisessa hahmottelemalla muutamia 
päälinjoja sopimusten täytäntöönpanoa varten: 
• Yhteistyökumppaneita on oltava mahdollisimman monelta eri taholta ja niihin on kuuluttava 
kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia ja virkamiehiä, yksityinen sektori, asianomaisen 
KOM(96)109, 20.3.1996. Katso Johdanto ja II.D. Täydentävyys yhteisön politiikan muihin aloihin nähden. 
150 . . ".' __*''..;. . ! Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
alueen kehittämisen tai uudistamisen puolesta toimivia yhteisöjä, työmarkkinaosapuolia, 
yhdistysten ja osuuskuntien sekä kansalaisjärjestöjen edustajia, koulutuksen, teknisen edistämisen 
ja tutkimuksen alan laitoksia sekä rakenteellisten tukitoimien seurantakomiteoiden puheenjohtajat. 
Alueellisen sopimuksen seurauksena tehdään asiakirja, johon kootaan laaditut arviot, jokaisen 
osanottajan yksityiskohtaiset sitoumukset sekä hyväksytyt käytännön ehdotukset. Ehdotukset voivat 
olla erimuotoisia: toimenpiteitä työpaikkojen luomisen kannalta otollisilla aloilla, toimenpiteitä 
erityisten väestöryhmien hyväksi; työmarkkinalainsäädäntöä ja työoikeutta koskevia esityksiä; työn 
järjestelyyn ja kestoon liittyviä ehdotuksia työmarkkinaosapuoliin kuuluville yhteistyökumppaneille; 
tukea innovaatiota tai pilottihankkeiden kokeilua varten; koulutuksen ja ammattikoulutuksen 
lisäämistä; toimenpiteitä alue- tai paikallishallinnon toimintaedellytysten tehostamiseksi; 
rakenteellisten tukitoimien seurantakomitealle osoitettuja käytännön ehdotuksia käytettävissä olevien 
voimavarojen käyttämiseksi ja rakenteellisten tukitoimien suuntaamiseksi paremmin työpaikkojen 
luomiseen. 
LEADER ja alhaalta ylöspäinetenevä lähestymistapa ("bottom-up"): 
Yksi LEADER-aloitteen perusajatuksista on saada paikallisen tason yhteistyökumppani 
toimimaan niin laajalti kuin mahdollista. Todettiin, että mitä enemmän paikallinen väestö oli 
mukana, sitä voimakkaammin ponnisteltiin kunkin alueen tyypillisiin ongelmiin soveltuvien 
ratkaisujen löytämiseksi. Kaikkein uudistuksellisimpia ja suurimmat onnistumisen mahdollisuudet 
omaavia LEADER-ryhmiä ovat ryhmät, joihin on koottu yhteen eri paikallisten sosiaalis­
taloudellisten alojen toimijoita. 
LEADER-aloitteen eurooppalainen havainnointikeskus järjesti yhdessä uAlta Vai Venosta" -
Leader-ryhmän kanssa Trentin Haut Adige'ssa lokakuussa 1996 seminaarin aiheesta "Yhteistyö 
uuden kehittämiseksi". Keskustelujen aiheena oli yhteistyön rakentaminen, tulokset ja kestävyys. 
Paikallisen toiminnan ryhmä valittiin esimerkiksi yhteistyökulttuurin rakentamisesta alueelle, jolla 
siihen ei perinteisesti ollut mukauduttu. Maakuntatason viranomaiset olivat erityisen 
kiinnostuneita tästä menettelystä, ja ne antoivat käyttöön huomattavasti varoja. Yhteistyö toteutuu 
neljällä eri tasolla: ennakkorahoitusta koskeva yhteistyö (provinssi, valtio, komissio), hallinto-ja 
ohjelmayhteistyö (kuntien välinen liitto), paikallisen toiminnan ryhmä; viisi epämuodollista 
työryhmää (maatalous, matkailu, käsiteollisuus, ammattikoulutus ja telematiikka). Kutakin 
hanketta varten käynnistettiin erityiskoulutusohjelmia. 
Vai Venostan seminaarin saavuttaman menestyksen seurauksena Itävallan LEADER-verkosto 
järjesti joulukuussa 1996 samasta aiheesta kokouksen Schlierbachiin. Siellä muodostettiin 
"selvitysryhmä rakenteiden uudistamista, varten" eri tahoista: ryhmän neljästä perustajasta, 
yhdistyksen jäsenistä (noin 20 henkilöä) sekä eri alojen (maatalous, vaihtoehtoiset energiamuodot, 
koulutus, yritykset ja niin edelleen) paikallisista toimijoista. Ryhmä kehitti uusia yhteistyön ja 
kumppanuuden muotoja. Selvitysryhmällä oli tärkeä sija paikallisen toiminnan ryhmän 
perustamisessa, ja se on yksi sen jäsenistä. Koska Eisenwurzen on suhteellisen kehittynyttä 
aluetta, paikalliset toimijat pitivät etusijalla elämän laatuun sekä luonnonomaisuuden ja 
kulttuuriomaisuuden säilyttämiseen liittyviä kehityshankkeita. 
Toisenlaisessa yhteydessä, Alentejon kaakkoisosassa Guadiana-joen vasemmalla rannalla, 
alueella, jota luonnehtivat kehityksen viivästyminen, työttömyys ja maaltapako, perustettiin 
vuonna 1992 yksityishenkilöiden aloitteesta yhdistys perinteiseen, heikosti jäsentyneeseen 
yhteisöön. Pikku hiljaa yhdistyksestä on tullut "paikallisen kehityksen pysyvä foorumi",- joka 
kokoaa yhteen sellaiset kunnat ja yhteisöt, joita seudun kehittäminen koskee. Selviytyäkseen 
LEADER I -ohjelman aikana esiin tulleista ongelmista yhdistys on ottanut toimintaan mukaan 
mahdollisimman paljon toimijoita luodakseen pysyvän keskustelumahdollisuuden sekä 
perustaakseen useita työryhmiä, joihin se on pyrkinyt ottamaan mukaan myös kaikkein 
huonompiosaisiin paikallisiin väestöryhmiin kuuluvia henkilöitä. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus /57 
2. Yhteistyökumppaneiden toimintakyvyn parantaminen 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan perusteella komissio pyrki osaltaan lisäämään 
yhteistyökumppaneiden valmiuksia ja mahdollisuuksia osallistua aktiivisesti rakenteellisten 
tukitoimien seurantaan. Tämän vuoksi Euroopan kuntien ja alueiden neuvostolle (CEMR) myönnettiin 
tukea seminaarien järjestämiseen, joiden aiheena on paikallisten viranomaisten osallistuminen 
tavoitteen 2 kohdealueille suunnattujen rakenteellisten tukitoimien valmisteluun ja toteutukseen. 
Kaiken kaikkiaan jäsenvaltioissa järjestettiin yhdeksän seminaaria, ja tulokset yhteen kokoava 
päätöskokous pidettiin Brysselissä. Yhteistyön ansiosta komissio saattoi paremmin selvittää tavoitteen 
2 uuteen ohjelmakauteen liittyviä omia suuntaviivojaan, tutustua entistä paremmin paikallisen tason 
yhteistyökäytäntöihin sekä tehdä paikallisille viranomaisille helpommaksi esittää järjestelmällisesti 
rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanoon osallistumista koskevia ehdotuksia. 
3. Muiden toimielinten antamat lausunnot kumppanuusperiaatteen soveltamisesta 
Euroopan parlamentti ja alueiden komitea antoivat vuonna 1996 pidetyssä yhteisessä kokouksessa" 
päätösjulistuksen, jossa: 
• ne "pitävät tehokkuuden parantamiseksi välttämättömänä, että toissijaisuusperiaate määritellään 
uudelleen niin, että siinä määrätään selvästi periaatteen soveltamisesta alueellisiin ja paikallisiin 
yhteisöihin sen toimivallan mukaan, joka niille kuuluu jäsenvaltion sisäisen lain mukaan [...]"; 
• ne "vaativat, että paikallisen itsehallinnon periaate, sellaisena kuin se määritellään paikallista 
itsehallintoa koskevassa Euroopan neuvoston sopimuksessa, sisällytetään perustamissopimukseen 
yhteisöoikeuden yleisenä periaatteena, joka on johdettu jäsenvaltioille yhteisistä perustuslakia 
koskevista perinteistä" ja muistuttavat, että kyseinen periaate "merkitsee sekä kaiken paikallisille 
yhteisöille kuuluvan toimivallan kunnioittamista että tarvittavien varojen myöntämistä sen 
käyttämiseksi" ja vaativat myös, että "alueellisen itsehallinnon periaate hyväksytään samalla tavoin 
kuin paikallisen itsehallinnon periaate"; 
• ne vaativat komissiota ja jäsenvaltioita "yhteensovittamaan yhteisön politiikan alat horisontaalisesti 
ja vertikaalisesti [...] alueille ja paikallisille viranomaisille koituvien haittojen rajoittamiseksi [...]"; 
• ne vaativat, että "yhteistyöperiaatetta, joka on osoittautunut hyväksi yhteisön rakennepolitiikan 
soveltamisessa ja joka on toissijaisuusperiaatteen konkreettinen ilmenemismuoto, on syvennettävä 
ja lujitettava sisällyttämällä se Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ja laajentamalla sitä 
muille, etenkin alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimivaltaa koskettaville politiikan aloille; 
[ne] myös suosittelevat jäsenvaltioille periaatteen laajentamista koskemaan työmarkkinaosapuolia"; 
• ne katsovat, että rahastojen seuraavan uudistuksen yhteydessä "rakennerahastoja on vahvistettava 
taloudellisen kehittämisen välineenä, erityisesti seuraavien tärkeiden näkökohtien pohjalta: 
menettelyjen yksinkertaistaminen, niihin liittyvän byrokratian vähentäminen ja menettelyjen 
joustavuuden lisääminen [sekä] välittömämpi yhteistyö alueellisten, paikallisten ja 
työmarkkinaosapuolia edustavien kumppaneiden kanssa etenkin suunnitteluvaiheessa". 
C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 
1. Sosiaalis-taloudellinen yhteistyö rakenteellisten tukitoimien täytäntöönpanossa ja 
seurannassa 
Talouselämä ja työmarkkinaosapuolet osallistuvat rakenteellisiin tukitoimiin rakennerahastoista 
annetun puiteasetuksen 4 artiklan sääntöjen mukaan; niissä säädetään, että jäsenvaltiot nimeävät 
talouselämää ja työmarkkinaosapuolia edustavat yhteistyökumppanit kansallisella, alueellisella, 
paikallisella tai muulla tasolla noudattaen institutionaalisten sääntöjen ja kunkin jäsenvaltion omien 
käytäntöjen mukaan mahdollisia menettelytapoja. Siitä johtuu, että yhteistyön sisältö ja toimivuus 
6 "Euroopan parlamentti sekä alueelliset ja paikalliset viranomaiset kansanvaltaisen ja yhteisvastuullisen 
Euroopan puolesta", Bryssel, 1.-3. lokakuuta 1996. 
152 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
vaihtelevat huomattavasti eri maiden välillä kulttuuristen ja poliittisten perinteiden mukaan samoin 
kuin eri tavoitteiden välillä kunkin maan sisällä. Seitsemännessä vuosikertomuksessa (1995) esitetään 
jäsenvaltioittain komission käytettävissä olleet tiedot, jotka koskevat kyseisten 
yhteistyökumppaneiden osallistumista kauden 1994-1999 uusiin suunnitteluvaiheisiin liittyvien 
toimien valmisteluun ja toteutukseen sekä niiden osallistumista asianomaisten seurantakomiteoiden 
työhön. 
Vuonna 1996 keskeistä oli uuden ohjelmakauden yhteydessä käyttöön otettujen määräysten ja 
käytäntöjen vakiinnuttaminen. Sen jälkeen, kun seurantakomiteat perustettiin vuosina 1994 ja 1995, 
niiden koostumus on näet säilynyt ennallaan. Esimerkiksi tavoitteiden 3 ja 4 yhteydessä 
työmarkkinaosapuolet ovat siitä lähtien olleet yleensä edustettuna seurantakomiteoissa Portugalia ja 
Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta. Näissä maissa edustus toteutuu pikku hiljaa 
alueellisten tavoitteiden yhteydessä, mutta ei edelleenkään ole mahdollinen tavoitteen 3 yhteydessä. 
Italiassa työmarkkinaosapuolet ovat mukana tavoitteissa 3 ja 4, mutta vaihtelevammin alueellisten 
tavoitteiden yhteydessä. Italiassa edustajien osallistumista rohkaistaan voimakkaasti yhtäläisten 
mahdollisuuksien toteutumiseksi. Päätöksentekomenettelyyn osallistumisen kannalta 
työmarkkinaosapuolten edustajat ovat päättävien elinten täysjäseniä kaikissa jäsenvaltioissa lukuun 
ottamatta Saksaa, jossa he eivät osallistu päätöksentekoon, mutta tilanne on paljon huonompi, kun 
tarkastellaan, missä määrin he todella käyttävät tätä oikeutta. Työmarkkinaosapuolilla on jonkin 
verran vaikutusvaltaa myös Itävallassa, Tanskassa ja Suomessa, joissa työmarkkinaneuvotteluilla on 
vahva perinne. Alankomaissa työmarkkinaosapuolten merkitys neuvotteluissa on tärkeä niiden 
käytännössä hankkiman kokemuksen ansiosta (ne tunnistavat usein mahdollisen toimimattomuuden, 
etenkin tavoitteen 4 yhteydessä silloin, kun työntekijöiden koulutus on riippuvainen kelpoisuudesta). 
Belgiassa ja Ranskassa työmarkkinaosapuolten joskus erittäin rakentavakin panos on yleensä melko 
vähäinen ja vaihtelee ohjelmasta ja edustajista riippuen. 
Talouselämän ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen ei kuitenkaan rajoitu pelkkiin 
seurantakomiteoihin, ja siihen vaikuttavat suuresti jäsenvaltion sosiaaliseen rakenteeseen ja poliittisen 
perinteeseen liittyvät käytännöt. Hallitukset pyytävät niiltä neuvoja, ja ne osallistuvat usein ESR:sta 
yhteisrahoitettavan työllisyys- ja koulutuspolitiikan määrittelyyn kansallisella, alueellisella tai 
paikallisella tasolla. Vaikka joitakin parannuksia onkin tapahtunut (esimerkiksi Ranskassa työllisyyttä 
ja koulutusta koskevan alueellisen yhteisen edustajakomitean jäsenet), on niiden osallistumista ESR:n 
toimien täytäntöönpanoon lisättävä paikallisella tasolla. Komissio on edistänyt useita uutta luovia 
toimia, joskus työmarkkinaosapuolten itsensä aloitteesta (Suomi) työmarkkinaosapuolille 
tarkoitettujen, tiedottamiseen ja koulutukseen liittyvien toimien järjestämistä varten, jolloin näiden 
tahojen mukanaolo ja vaikutusvalta edellyttää ESR:n toiminnan tuntemusta (Suomessa työnantajien ja 
työntekijöiden yhteisesti suunnittelema tiivis koulutusohjelma, seminaarien järjestäminen; Italiassa 
ammattiliittojen toteuttamat koulutus- ja tutkimustoimet aiheesta "ammattiliiton merkitys ESR:n 
hallinnoimisessa"; Ranskassa ammattiliittojen ja ministeriön väliset sopimukset ammattikuntien 
välisten verkostojen neuvonantajien koulutukseen liittyvää toimea varten). 
Tässä yhteydessä kiinnostavin tilanne on tavoitteessa 4, sillä yleisesti työmarkkinaosapuolet ovat 
hyvin tiiviisti mukana siihen liittyvässä toiminnassa useimmissa jäsenvaltioissa, joissa ne osallistuvat 
kyseiseen toimintaan tavanomaiseen tapaan, mutta vaikuttavat myös yhä enemmän hankkeiden 
edistymiseen osallistuen niin suunnitteluun kuin toteutukseenkin. Näin on Tanskassa (koskee myös 
muita tavoitteita), Suomessa (kahden asianomaisen ammatillisen yhdistyksen aloittama graafisen 
taideteollisuuden rakenneuudistukseen liittyvä hanke) ja Ranskassa (kansallisten viranomaisten sekä 
talouselämän ja työmarkkinaosapuolten yhteiset toimet hankkeiden käynnistämiseksi pk-yrityksissä ja 
pk-teollisuudessa aiheena esimerkiksi laatuun, johtamiseen, ympäristöön tai turvallisuuteen liittyvät 
kysymykset; elintarviketeollisuudessa toimiva elin, joka kerää koulutusvaroja sekä myös vastaa 
multimediaan liittyvästä koulutushankkeesta). Alankomaissa taas työmarkkinaosapuolten mukanaolo 
kyseisessä tavoitteessa tarkoittaa, että ne osallistuvat ohjelman hallintoon; lisäksi ne ovat nimenneet 
edustajan tavoitteen 4 edistämiseksi pk-yrityksissä ja tukemaan pk-yrityksiä täytäntöönpanossa. 
Työmarkkinaosapuolten aktiivisen osallistumisen kehittäminen paikallisella tasolla ja hanketasolla, 
rakennerahastoja koskeva välitön tiedottaminen ja koulutus sekä parempi yhteensopivuus ohjelmien 
Rakennerahastot 1996 - Kafuieksas vuosikertomus yc? 
ja/tai hankkeiden sekä valittujen yhteistyökumppanien ja toimintatapojen kesken ovat erittäin tärkeitä 
näkökohtia rakennerahastojen määrärahojen onnistuneelle toteutumiselle, ja siksi niitä on kehitettävä. 
2. Talouselämä ja työmarkkinaosapuolet yhteisön tasolla 
Osallistumisen edistäminen 
Komission toimet talouselämän ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen edistämiseksi suuntautuivat 
kolmeen toimintamuotoon, jotka jo on mainittu edellä alueellisen yhteistyön yhteydessä7: pohdinta, 
valmiuksien lisääminen ja niiden kehittäminen. Kaikki edellä alueellisen yhteistyön yhteydessä 
mainitut komission eri tiedonannoissa ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa 
kertomuksessa esitetyt arviot, pohdinnat ja ehdotukset sekä Firenzessä ja Dublinissa kokoontuneiden 
Eurooppa-neuvostojen päätelmät koskevat myös talouselämää ja työmarkkinaosapuolia. Mitä tulee 
talouselämän ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen konkreettiseen edistämiseen, kaikki ponnistelut 
toimijoiden liikkeelle saamiseksi, yhteistyön laajentamiseksi ja epämuodollisten kehysten luomiseksi 
osallistumista varten ovat myös koskeneet talouselämää ja työmarkkinaosapuolia. Samoin alueellisten 
työllisyyssopimusten edistämistä koskevalla aloitteella pyritään helpottamaan talouselämän ja 
työmarkkinaosapuolten osallistumista käytännössä rakenteellisten tukitoimien suunnittelun 
tehostamiseen niiden työllisyysvaikutusten lisäämiseksi. 
Talouselämän ja työmarkkinaosapuolten valmiuksien parantamiseksi päätettiin 1. helmikuuta 1996 
pidetyn vuosittaisen neuvottelun päätelmien pohjalta Euroopan ammatilliseen yhteistyöjärjestöön 
liittyvästä EAKR:n teknisen avun toimesta. Neuvottelun yhteydessä tuli näet esiin, että 
työmarkkinaosapuolilla ei vielä ole rakenteellisten tukitoimien seurannassa tarvittavia teknisiä 
valmiuksia. Ne eivät vielä kykene tekemään konkreettisia ehdotuksia, joiden ansiosta ne todella 
voisivat tehostaa osallistumistaan kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan ammatilliselle 
yhteistyöjärjestölle myönnetty yhteisön tuki on tarkoitettu erilaisten seminaarien toteuttamiseen sekä 
pienen asiantuntijaverkoston tukemiseen. Seminaarien ansiosta työmarkkinakentän asianomaisten 
vastuutahojen on voitava ymmärtää entistä paremmin rakenteellisia tukitoimia ja seurata niiden 
toteutusta tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla sekä eri jäsenvaltioiden kaikkein syrjäisimmillä alueilla. 
Muut seminaarit ovat teemakohtaisia ja alueiden välisiä, ja niiden sisältö määritellään yhteisesti 
komission yksiköiden kanssa keskeisimpien rakennepoliittisten kysymysten mukaan. Seminaarien 
järjestelyn helpottamiseksi, kyseisten työmarkkinaosapuolten tehokkaan ja tuloksia tuottavan 
osallistumisen varmistamiseksi ja niissä esitettyjen päätelmien ja ehdotusten saattamiseksi pätevään 
muotoon komission on tarkoitus avustaa Euroopan ammatillista yhteistyöjärjestöä muodostamaan 
yhteisöön pieni aluekehityksen asiantuntijaverkosto. Periaatteessa verkoston muodostaa kuusi osa-
aikaista asiantuntijaa, sen tukena on muita riippumattomia asiantuntijoita ja sitä ohjaa yhteensovittaja, 
joka järjestää kyseisille asiantuntijoille useita tapaamisia tietojen vaihtoa ja työmenetelmien vertailua 
varten. 
ESR:n yhteydessä komission ja kolmen suuren eurooppalaisen ammattiliittojen järjestön (Euroopan 
ammatillinen yhteistyöjärjestö (CES), EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto (UNICE), 
julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP)) välisiä suhteita ilmensi vuonna 1996 edeltävien vuosien 
tapaan sosiaalisen vuoropuhelun kehykseen lukeutuvien koulutustoimien yhteisrahoitus ja samalla 
korostettiin erityisesti teollisuuden rakennemuutoksiin liittyviä kysymyksiä. Toimia on syytä 
tarkastella sosiaalisen vuoropuhelun "vahvistamisen välineinä", joiden avulla pyritään hallitsemaan 
paremmin vaikutuksia, joita teollisuuden ja tekniikan rakennemuutoksilla on teollisuudessa esiintyviin 
suhteisiin. Niiden avulla voidaan tehostaa tavoitteen 4 rakenteellisia tukitoimia sekä ADAPT-
yhteisöaloitetta, joilla työmarkkinaosapuolia kannustetaan osallistumaan aktiivisesti toimien 
täytäntöönpanoon. Euroopan ammatillisen yhteistyöjärjestön osarahoitettuihin toimiin kuului 18 
koulutusjaksoa, joihin osallistuivat viidentoista jäsenvaltion ammattiliittojen järjestöt. 
Koulutusjaksojen aiheena oli uusien teknologioiden työllisyysvaikutus muun muassa 
lääketeollisuuden ja postimyynnin alalla sekä tekstiili- ja vaatetusalalla sekä uudet työn järjestelyn 
Katso edellä B. Alueellinen yhteistyö. 
154 „ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
menetelmät vastaavilla toiminnan aloilla. Koulutustilaisuuksia järjestettiin myös UNICEm 
suojelukseen sijoitetun CONPRI-ohjelman jatkona toimivan CONPRI II -hankkeen8 yhteydessä. 
Näillä seminaareilla pyrittiin kolmeen tavoitteeseen eli hallitsemaan teollisuuden rakennemuutosten 
mukanaan tuomia seurauksia niin, että ne ovat taloudellisesti tehokkaita ja sosiaalisesti hyväksyttäviä, 
vaikuttamaan tuotantokoneiston nykyaikaistamisen jälkeiseen koulutuspolitiikkaan sekä parantamaan 
teollisuuden kilpailukykyä ja suhteita ottamalla käyttöön yrityksen inhimillisiin tekijöihin, 
logistiikkaan ja toimintaan liittyviä menettelytapoja. CEEP:n esittelemä toimintaohjelma EUREXTER 
koskee Euroopan alueellisia vahvuuksia, ja siinä pyritään liittämään laatuajattelu sosiaaliseen 
vuoropuheluun alueellisella tasolla. 
Lisäksi on paikallaan korostaa, että ESR yhteisrahoitti edelleen vuonna 1996 alakohtaisia selvityksiä 
alaa edustavien työmarkkinaosapuolten kanssa; näissä selvityksissä tarkasteltiin teollisuuden 
rakennemuutosten vaikutuksia työelämään (erityisesti ammattipätevyyksiä, uusia 
kelpoisuusvaatimuksia ja uusia ammatteja) muun muassa jalkine-, vaatetus-ja siviili-ilmailualoilla. 
Työmarkkinaosapuolten kuuleminen Euroopan tasolla 
Euroopan tasolla kuuleminen toteutetaan alakohtaisesti taikka kaikkien järjestäytyneiden 
työmarkkinaosapuolten ollessa edustettuina. Maaseutuun liittyvien kysymysten yhteydessä 
työmarkkinaosapuolia kuulee yhteisön tasolla maatalouden rakenteita käsittelevä neuvoa-antava 
komitea. Komitea kokoontui vuonna 1996 kolme kertaa, joten sillä oli tilaisuus antaa lausunto 
joidenkin toimenpiteiden soveltamisesta. Komitea keskusteli laajalti yhteiseen maatalouspolitiikkaan 
kuuluvasta kolmesta liitännäistoimenpiteestä (asetukset (ETY) N:o 2078/92, N:o 2079/92 ja N:o 
2080/92). Se myös ilmaisi kantansa komission toimittamaan nuoria viljelijöitä käsittelevään 
selontekoon ja painotti toimitettujen tukien merkitystä, tilan perustamisen yhteydessä ilmenneitä 
ongelmia sekä tiedottamisen ja ammattikoulutuksen tarvetta. Maatalouden rakenteita koskevasta 
asetuksesta (ETY) N:o 2328/91 annettiin useita lausuntoja, jotka käsittelivät maataloustuotannon 
harjoittajan asemaa, vuoristoseutujen maataloutta, viitetulojen jouston mahdollisuutta ja pienille 
tiloille tarkoitettuja tukia. Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen liittyvän 
asetuksen (ETY) N:o 866/90 yhteydessä keskustelujen aiheena oli laajentaminen uusille aloille, 
alueiden erityispiirteiden huomioon ottaminen, kansallisten tukien taso ja valintaperusteiden 
mukauttaminen. Komitealle tiedotettiin myös maaseudun kehittämistä käsittelevän eurooppalaisen 
konferenssin valmistelutöiden etenemisestä; konferenssiin on kutsuttu työmarkkinaosapuolten ja 
ammatillisten tahojen edustajat. 
Kalatalouden alalla kalatalouden neuvoa-antava komitea on ammattikunnan kanssa vuoropuhelua 
käyvä virallinen elin. Se sai useaan otteeseen tietoja ja selvityksiä KOR:n, KOR:sta annetun 
asetuksen^ 4 artiklan mukaisten uutta luovien toimien sekä PESCA-yhteisöaloitteen 
täytäntöönpanosta. Merikalastukseen liittyvien sosiaalisten ongelmien käsittelyssä komission yksiköt 
osallistuivat lisäksi sosiaalisen vuoropuhelun kehyksessä perustetun yhteisen edustajakomitean 
työhön. 
Komissio myös kuulee vuosittain kaikkia Euroopan tasolla järjestäytyneitä työmarkkinaosapuolia niin 
kuin rakennerahastojen yhteensovittamisesta annetussa asetuksessa (31.2 artikla) säädetään. 
Kuuleminen toteutui 18. joulukuuta 1996. Kokoukseen osallistui noin 30 kyseisten järjestöjen 
edustajaa, ja myös Monika Wulf-Mathies otti siihen osaa. Käsitellyistä aiheista tärkeimpiä olivat 
rakennerahastojen seitsemäs vuosikertomus (1995), taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
koskeva ensimmäinen kertomus, parhaillaan käynnissä oleva työ ja tulevaisuuden näkymät. 
8 Teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto. 
9 Katso I.C.2. 
Rakennerahastot 1996 - Kaluleksas vuosikertomus ]<J5 
Kaikki osapuolet olivat erittäin tyytyväisiä komission panokseen yhteenkuuluvuutta kuvaavan 
kertomuksen laatimiseksi. Ne toivoivat, että analyysien pohdintaa ja kertomuksen esiin nostamien 
kysymysten käsittelyä jatketaan edelleen. Useimmat osanottajat painottivat yhteenkuuluvuustavoitteen 
merkitystä yhteisön rakentamisessa, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden 
yhteensopivuuden saavuttamisen tärkeyttä sekä myönsivät, että yhteisön politiikan ja kansallisten 
politiikkojen eri alojen vaikutuksia yhteenkuuluvuuteen on vaikea arvioida oikein. Eräät 
yhteistyökumppanit korostivat: 
• tarvetta lähentää yhteisön sosiaalipolitiikkaa ja jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkaa entistä enemmän 
toisiinsa; 
• sisämarkkinoiden merkitystä, vielä olemassa olevista esteistä huolimatta, Euroopan taloudellisen 
kilpailukyvyn sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamisessa; 
• erityisselvitysten laatimista alueellisten erojen yksilöimiseksi paremmin; 
• tarvetta säilyttää eurooppalainen sosiaalinen malli; 
• työttömyyden syiden yksilöimistä selvemmin ja käytännönläheisempien ratkaisuehdotusten 
esittämistä niihin; 
• tarvetta ennakoida paremmin seuraukset, joita talous- ja rahaliitolla saattaa olla alueelliseen 
epätasapainoon tai alueellisiin eroihin; 
• aluepolitiikan merkitystä epätarkoituksenmukaisen kilpailun välttämiseksi alueiden välillä; 
• erityisongelmia kalastuksen kaltaisilla aloilla tai yhteisen maatalouspolitiikan kaltaisilla politiikan 
aloilla. 
Rakennepolitiikan sisällön ja tulevien suuntaviivojen osalta kaikki osapuolet painottivat yksimielisesti 
sitä, että toimenpiteitä on keskitettävä entistä enemmän ja että tavoitteita ja tukikelpoisia alueita on 
kohdennettava paremmin. Eräät osapuolet esittivät muita tarkennuksia seuraaviin seikkoihin: 
• pyrkiminen yhteisön työllisyyspolitiikan ja kansallisten työllisyyspolitiikkojen suurempaan 
yhtenäisyyteen Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämien suuntaviivojen, erityisesti 
aktiivisen työmarkkinapolitiikan tukemisen, vahvistamiseksi; 
• nykyisiä tukia ei voida pitää tuen saajien kannalta saavutettuina etuina, vaikkakaan muutokset 
eivät saa olla liian rajuja; 
• työpaikkojen luomiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota erityisesti hyödyntämällä työpaikkoja 
tarjoavia uusia aloja, paikallisen kehittämisen kautta ja tukemalla kilpailulta suojassa olevia aloja; 
• huomion kiinnittäminen työllisyyden lisäksi muihin aiheisiin, kuten ympäristöön, yhtäläisiin 
mahdollisuuksiin ja tietoyhteiskuntaan; 
• yksityistä sektoria edustavien yritysten ottaminen laajemmin rakenteellisten tukitoimien piiriin; 
• parempi tasapaino avustusten ja lainojen välillä mukauttamalla välineet pk-yritysten tarpeisiin; 
• rakenteellisten tukitoimien suunnittelu ennemmin aloittain kuin alueellisin perustein; 
• yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen ja niiden laadun merkitys tulevassa rakenteellisten 
tukitoimien suunnittelussa; 
• kalatalouteen liittyvät erityisongelmat. 
Kaikki osapuolet hyväksyivät rakenteellisiin tukitoimiin liittyviä toimenpiteitä koskevat arviot, jotka 
esitetään yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessa: On tarpeen yksinkertaistaa 
toimintamenettelyjä, vähentää ohjelmien ja yhteisöaloitteiden lukumäärää, tehostaa 
hallintojärjestelmiä, parantaa toimien näkyvyyttä, tehostaa petosten torjuntaa ja niin edelleen. 
Osapuolet katsoivat, että monimutkainen toimintamenettely rajoittaa niiden aktiivista osallistumista 
toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon. Ne haluavat edelleen olla enemmän mukana sekä 
toimenpiteiden alku- että loppuvaiheessa sekä kantaa todellista vastuuta. Parhaillaan käynnissä olevan 
työn sekä tulevaisuuden näkymien osalta kaikki osapuolet kannattivat yksimielisesti etenkin 
alueellisia työllisyyssopimuksia koskevaa aloitetta esittäen kuitenkin seuraavat huomautukset: 
yhteistyön ehdottaminen liian monille kumppaneille saattaa heikentää sen tehokkuutta; 
työmarkkinaosapuolten osallistuminen laajemmin alueiden valintaan sekä sopimusten valmisteluun ja 
täytäntöönpanoon; sellaisten uudistuksellisten hankkeiden kehittäminen, jotka mahdollistavat etenkin 
julkisen ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön tehostamisen. 
156 , , Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Kuuleminen johti seuraaviin toteamuksiin: 
• kaikki osapuolet antoivat tunnustusta komission ponnisteluille yhteenkuuluvuuden, kehityksen ja 
työllisyyden ongelmiin paremmin mukautuvien suuntaviivojen esittämiseksi; 
• komission esittämiin arvioihin ja ehdotuksiin suhtauduttiin yleensä myönteisesti; 
• osapuolten osallistuminen oli jossain määrin puutteellista, mitä selittävät todennäköisesti varojen 
niukkuus, yhteisöaloitteiden moninaisuus ja kysymyksiin liittyvät monet vuoropuhelu- ja 
neuvottelukehykset (sosiaalisen vuoropuhelun komitea, pysyvä työllisyyskomitea, ESR-komitea, 
vuosineuvottelut ja niin edelleen). Toteamus vahvistaa sen, että yhteisön teknisen avun 
toimittaminen yhteistyökumppaneille on tarpeen; 
• yhteistyö edistyy vähitellen, vaikka edistystä tarvitaankin vielä lisää. Yhteisön tasolla on 
löydyttävä parempi tasapaino vuosittaisten neuvottelujen täysistuntojen sekä sitä ennen 
työskentelevän epämuodollisen työryhmän toiminnan ja kahdenvälisten yhteyksien välille. 
D. TIEDOTUS JA VIESTINTÄ SEKÄ HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITTÄMINEN 
1- Tiedotus ja viestintä 
Muistin virkistämiseksi mainittakoon, että rakennerahastoista rahoitettavista toimista tiedottamista ja 
viestintää varten jäsenvaltioilla on omia velvoitteita, jotka on tarkennettu muutetun asetuksen (ETY) 
N:o 4253/88 32 artiklalla sekä soveltamista koskevalla päätöksellä, jonka komissio teki 31. 
toukokuuta 19941V Päätöksen johdosta komitea on toimittanut jäsenvaltioiden asianomaisille 
viranomaisille esimerkkejä sisältävän käytännön käsikirjan. Vuonna 1996 tällä alalla keskityttiin ensi 
sijassa kartoittamaan ensimmäisen kerran jäsenvaltioiden toteuttamat toimet, mikä mahdollistaa alan 
parhaista käytännöistä saatujen kokemusten vaihdon. Toinen ESR:sta tiedottamisesta vastaavien 
kansallisten tahojen kokous pidettiin Brysselissä kesäkuussa 1996. Siellä esiteltiin jäsenvaltioiden 
toteuttamat toimenpiteet, jotka liittyvät 32 artiklan täytäntöönpanoon. Niiden perusteella alalla on 
edistytty huomattavasti, joskin tilanne vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioiden välillä. Epämuodollisen 
verkoston kolmas kokous on tarkoitus pitää vuonna 1997. 
Kun on ollut kyse komission toimista aluepolitiikan alalla, komissio osarahoitti EAKR:sta annetun 
asetuksen 7 artiklan mukaan merkittäviä tapahtumia, seminaarien järjestämistä ja muita 
kertaluonteisia toimia. Niinpä komissiolla oli tiedotuspiste 37 tapahtumassa, joista puolet oli 
järjestetty komission aloitteesta ja joihin osallistui yli 30 000 osanottajaa poliittiselta, yliopistolliselta 
ja institutionaaliselta alalta. Komissio osallistui tapahtumiin toimittamalla esitelmöijiä, huolehtimalla 
tuen ja dokumentoinnin järjestämisestä (yli 60 000 kappaletta eri julkaisuja, yli 1 200 lehdistöasiaa, 
yli 300 lehtiartikkelia). Lisäksi jatkettiin pilottihankkeita, jotka koskevat parempien yhteyksien 
luomista Ison-Britannian, Ranskan, Saksan ja Espanjan tiedotusvälineisiin, ja komissio toimitti 
tarkennettuja tietoja, haastatteluja ja vastauksia 148 sanomalehdelle. Yleisölle suunnatun 
tiedottamistoiminnan osalta tuotettiin ensimmäinen, vuosien 1989-1993 aikana toteutettuja hankkeita 
käsittelevä julkaisu. Tässä esitteessä, Menestystarinoita alueilta, esitellään jäsenvaltioiden 
avustuksella yksilöidyn 1 000 hankkeen joukosta valikoidut 36 hanketta. Muihin julkaisuihin 
lukeutuvat tavoitteen 2 tukikelpoisille alueille suunnattua rahoitusta koskevat yhteenvetolehtiset sekä 
kaksi teemakohtaista esitettä, joiden aiheena on ympäristö ja yhteenkuuluvuus "Environnement et 
cohésion" ja naiset alueellisen kehittämisen voimavarana "Les femmes, actrices du développement 
régional". 
Hyödyntääkseen paremmin dokumenttien sähköisen levittämisen tarjoamia mahdollisuuksia komissio 
laati myös internet-palvelimeensa (Europa) EAKR:a käsittelevät sivut, joihin muun muassa sisältyy 
tietokanta toimenpideohjelmista sekä vuonna 1996 julkaistut, EAKR:sta annetun asetuksen 10 
artiklan mukaisesti rahoitettavia toimia koskevat ehdotuspyynnöt. Vuonna 1997 komission on 
10 Jäsenvaltioiden toteuttamista rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) 
tukitoimenpiteisiin liittyvästä tiedotus- ja mainontatoiminnasta tehty komission päätös - EYVL N:p L 152, 
18.06.1994. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 157 
tarkoitus asettaa nämä tiedot käyttöön asianomaisen maan kielellä. Kuvapankkiin liittyvä ohjelma 
laajennettiin koskemaan Saksaa ja Ranskaa ja ohjelman laajentamista Italian mukaan ottamiseksi 
alettiin valmistella. Tämä toiminta tuo käytännössä esiin sen, että nyt pidetään tärkeänä antaa 
julkaisuissa ja tietokannoissa esimerkkejä lukuisista onnistuneista yhteisrahoitetuista hankkeista, joita 
on tuettu rakennerahastoista. 
ESR:n tukitoimien osalta toteutettiin selvitys, jossa tarkasteltiin ESR:n määrärahojen toteuttamisesta 
vastaavien toimijoiden viestintää. Sen avulla voitiin arvioida yleistä mielikuvaa rahastoista, saatavilla 
olevaa tietoa, viestinnän välineitä ja viestintävirtoja eri toimijoiden välillä. Toiminnan johdosta 
toteutetaan joukko toimenpiteitä ESR:n ymmärrettävyyden ja näkyvyyden parantamiseksi. 
Samanaikaisesti selvityksen laatimisen kanssa vuonna 1996 otettiin käyttöön useita viestintävälineitä. 
Näitä olivat muun muassa ESR:a käsittelevä tiedotuslehti, suurelle yleisölle kussakin jäsenvaltiossa 
tarkoitetut 15 ESR:a kuvaavaa esitettä sekä ADAPT- ja EMPLOYMENT-yhteisöaloitteita ja 
tietoyhteiskuntaa (vihreä kirja "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa", esite "Euroopan tietoyhteiskunnan 
rakentaminen kaikkia ihmisiä varten") koskevat julkaisut. Lisäksi Eurooppa-palvelimessa avattiin 
ESR:a käsittelevä osasto sekä lisättiin osallistumista tapahtumiin (siirrettävän osaston toteuttaminen ja 
esittelyaineisto). Tarkasteltaessa itse tapahtumia oli Toulousessa vuoden alussa pidetylle tavoitetta 4 
käsittelevälle konferenssille leimaa antavaa tavoitteen 4 hankkeiden käynnistyminen; lisäksi ESR 
osallistui moniin tapahtumiin, joiden aiheina olivat työpaikkoja tarjoavat uudet alat (Rooma, Dublin), 
tietoyhteiskunta (Dublin), ESR:sta tukea saaneiden tahojen kokemusten vaihto (Herbeumont) ja 
osaamisen vaihto (Madeira). 
Maaseudun kehittämispolitiikan alalla komission on tarkoitus lisätä toimintaansa, ja se on laatinut 
strategian, jonka avulla se voi tehdä toimintaansa paremmin tunnetuksi. Tätä varten turvaudutaan 
ulkopuoliseen yhtiöön; tarjouspyyntö on käynnistetty. Vuoden 1996 aikana komissiolla oli Corkin 
konferenssin yhteydessä tilaisuus käynnistää laaja keskustelu maaseudun kehittämispolitiikasta. Tämä 
7.-9. marraskuuta pidetty konferenssi oli hyvin onnistunut, ja 500 osanottajaa osallistui erittäin 
vilkkaisiin maaseudun tulevaisuutta koskeviin keskusteluihin. Tärkeimmät tiedot on levitetty 
maaseudun kehittämistä koskevan eurooppalaisen verkon kautta. Komissio näet antoi Euroopan 
paikallisen kehittämisen tiedotusyhdistykselle (AEIDL) tehtäväksi saattaa maaseudun kehittämistä 
koskeva eurooppalainen verkko toimintaan. Näiden eri toimintamuotojen joukossa julkaisutoiminnalla 
on keskeinen merkitys. Niinpä AEIDL julkaisee INFO-LEADER-verkon tiedotetta (kymmenen 
numeroa vuodessa seitsemällä kielellä), LEADER MAGAZINEa (kolme numeroa vuonna 1996), joka 
tekee tunnetuksi LEADER-hankkeen tuloksia ja jossa käsitellään Euroopan maaseudun kehittämiseen 
liittyviä keskeisimpiä aiheita, innovaatioihin liittyvää "CAHIERS de l'innovation "-julkaisua, 
menetelmiin liittyviä oppaita ja muita teknisiä asiakirjoja, sekä luettelot "Actions Communautaires et 
Développement rural" (yhteisön toiminta maaseudun kehittämiseksi), "Actions innovantes de 
développement rural" (maaseudun kehittämiseen liittyvät innovatiiviset toimet) ja "Programmes 
LEADER nationaux et régionaux" (kansalliset ja alueelliset LEADER-ohjelmat). Useimmat tiedot 
ovat saatavilla komission internet-osoitteesta. Internetissä on otettu käyttöön uusi osoite "Rural 
Europe", jossa tiedot ovat saatavilla kuudella kielellä ja joka mahdollistaa maaseutualan toimijoiden 
välisen tietojen vaihdon sekä osallistumisen foorumeihin. 
Kalatalouden alalla toteutettiin useita toimia niin ammattikunnan kuin suuren yleisönkin keskuudessa. 
Erityisesti mainittakoon viidentoista "EU:n tuet kalatalouden kehittämistä varren "-esitteen (yksi 
kutakin jäsenvaltiota varten) julkaisu ja levitys. Niissä esitetään yhteenveto KOR:n tuella kussakin 
jäsenvaltiossa toteutetuista toimista. Rakenteellisia tukitoimia kalastuselinkeinon yhteydessä 
käsittelevä esite "La Communauté européenne et la filière "pèche" - Mode d'employment des aides 
structurelles" sekä yhteisön kalastuspolitiikkaa käsittelevä tiedotuslehti on saatettu ajan tasalle ja 
käännetty kahdelle uudelle kielelle (ruotsiksi ja suomeksi). Eri maiden yhteisistä PESCA-aloitteista1 * 
on joulukuusta 1996 lähtien julkaistu kuukausittain ilmestyvää tiedotetta (PESCA-Info). Yhteisön 
kaikilla kielillä julkaistavassa tiedotuslehdessä käsitellään PESCA-yhteisöaloitetta, kalastuksesta 
Katso I.B.l Yhteisöaloitteet. 
158 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
riippuvaisia alueita sekä alan ongelmia yleisesti. Lisäksi alueiden väliset kokoukset sekä julkisten 
viranomaisten, asiantuntijoiden ja alan ammattilaisten väliset teemakohtaiset konferenssit aloitettiin 
joulukuussa 1996 (ensimmäinen, ammattikoulutusta käsittelevä kokous pidettiin Glyngoressa, 
Tanskassa) tavoitteena eri maiden ja alueiden välisen viestinnän ja kokemusten vaihdon tehostaminen. 
Komission vuonna 1995 järjestämien, kalastuksesta riippuvaisten alueiden uudistamista koskevien 
neuvottelujen asiakirjat julkaistiin ja annettiin levitykseen. Moniin julkaisuihin voi tutustua myös 
Europa-palvelimen kautta. 
2. Hyvien käytäntöjen levittäminen ja kokemusten vaihto 
Hyvien käytäntöjen edistämiseen ja kokemusten vaihtoon liittyviä toimia tehostettiin selvästi vuonna 
1996 etenkin siksi, että rakennerahastojen kaikki tukimuodot otettiin täysimittaisesti käyttöön ja 
toimenpiteiden täytäntöönpanosta saatiin siis ensimmäiset kokemukset. Niinpä joihinkin tavoitteisiin 
liittyvät ohjelmat, kuten yhteisöaloitteet tai pilottihankkeet ja uutta luovat toimet, toimivat kehyksenä 
lukuisille toimille. 
Yhteisöaloitteisiin kuuluu tyypillisesti tietojen vaihdon edistäminen maiden välillä, ja komissio 
toteutti vuonna 1996 toimia, jotka nykyisellä ohjelmakaudella on tarkoitettu juuri tähän tietojen 
vaihtoon l2. Monien aloitteiden perustana on alueiden ja ohjelmiin osallistuvien toimijoiden 
kokemusten vaihtoa varten muodostettu verkosto. Tämä koskee erityisesti LEADER-hanketta, jota 
varten maaseudun uudistamisen ja kehityksen Euroopan seurantakeskus järjestää vuosittain tietyn 
määrän eri maille yhteisiä seminaareja, jotka liittyvät paikalliseen lähestymistapaan maaseudun 
kehittämisessä. Niinpä järjestettiin seminaareja, joiden aiheena oli paikallisten matkailullisten 
mahdollisuuksien määritteleminen Sierra de Gatassa (Espanja), ympäristö Marina di Asceassa (Italia), 
väestölle suunnatut uudet palvelut Växjössä (Ruotsi), Euroopan maaseudun tilanne ja 
tulevaisuudennäkymät Bad-Windsheimissa (Saksa), yhteistyö uuden luomiseksi Alta Vai Venostassa 
(Italia) sekä viestintä ja alueellinen identiteetti Languedoc-Roussillonissa (Ranska). Lisäksi 
järjestettiin seminaareja, joissa voitiin tehdä johtopäätökset ensimmäisellä ohjelmakaudella 
kertyneistä kokemuksista sekä suunnitella toimintaa nykyistä kautta varten vaihtamalla toteutukseen 
liittyviä tietoja (Bolzano (Italia), Netze Band (Baijeri), Kerryn kreivikunta (Irlanti), Santarem 
(Portugali), Dumfries (Skotlanti), Forcalquier (Ranska)). 
Toisaalta tavoitteiden mukaisten ohjelmien (YTK/YOA) yhteydessä on lisätty merkittävästi toimia, 
jotka liittyvät kokemuksista tiedottamiseen. Niinpä edellisessä luvussa mainitut KOR:een liittyvät 
julkaisut ovat monissa tapauksissa esimerkkejä hyvistä käytännöistä. Sellaisia ovat kalatalouden 
kehittämiseen suunnattuja unionin tukia koskevat julkaisut ("Les aides de l'Union européenne pour le 
développement de la pêche") sekä PESCA-lnfo -lehti. Vuonna 1996 järjestettiin myös sarja 
tapahtumia, joilla pyrittiin edistämään ja levittämään ESR:n tukitoimiin liittyviä käytäntöjä. Komissio 
edisti merkittävästi tietojen vaihtoa kussakin maassa seurantakomiteoiden piirissä. Komiteoiden 
kokouksissa hankkeen vetäjät itse taikka sen hallinnoinnista vastaava viranomainen saattoi esitellä 
yhden tai useamman hankkeen, ja niissä pidettiin esitelmiä, jotka tarjosivat tilaisuuden ajatusten ja 
käytännöistä saatujen kokemusten vaihtoon sekä eri toimijoiden välisten yhteyksien luomiseen. 
Lisäksi ESR:a käsittelevissä komission julkaisuissa esitellään hankkeita, ja siten ne levittävät osaltaan 
hyviä käytäntöjä13. Hyvien käytäntöjen vaihtoa on kehitetty myös jäsenvaltioiden välillä. Se on 
tärkeä tekijä vastavuoroisen ymmärryksen ja yhteenkuuluvuuden parantamisen kannalta sekä arvokas 
perusta eri maiden tuleville yhteisille toimille. 
ESR ja kokemusten vaihto: 
Katso I.B.l Yhteisöaloitteet. 
13 Esimerkiksi "ESF Measures for the Long-Term Unemployed : a guide to good practice" Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa; Ruotsissa tavoitteisiin 3 ja 4 liittyviä eri julkaisuja, joissa esitellään kiinnostavia 
hankkeita ja annetaan hankkeiden vetäjien yhteystiedot. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 159 
Vuonna 1996 järjestettiin esimerkiksi seuraavat tapahtumat: 
• foorumi, jolla pyrittiin edistämään ESR:n tuen saajien osallistumista (Herbeumont, kesäkuu 1996). 
Tämä toiminta koski pääasiassa tavoitteen 3 kohdeväestöä (työnhakijat, työttömät, sosiaaliavun 
piiriin kuuluvat). Keskustelut mahdollistivat monenlaisen vuorovaikutuksen belgialaisten ja 
eurooppalaisten eri poliittisten vastuutahojen, talouselämän ja työmarkkinaosapuolten, hankkeiden 
institutionaalisten ja yksityisten vetäjien, sosiaalityöntekijöiden jne. kesken. 
• seminaari, jonka aiheena oli "rakennerahastojen uusi tavoite: työllisyys ja teollisuuden 
rakennemuutokset" (Toulouse, tammikuu 1996). Seminaarilla pyrittiin tarjoamaan poliittisille 
päätöksentekijöille, ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille, työmarkkinaosapuolille ja 
hankkeiden vetäjille tilaisuus toisensa tapaamiseen, teollisuuden rakennemuutoksen taloudellisten 
ja sosiaalisten seurausten parempaan rajaamiseen sekä tavoitteen 4 täytäntöönpanosta saatujen 
kokemusten vertailemiseen. 
• ESR:n hallintovirkamiesten koulutusseminaari Ranskan merentakaisissa departementeissa ja 
merentakaisilla alueilla ulotettiin kesäkuussa 1996 muille hyvin syrjäisille alueille (Azorit, 
Madeira, Kanarian saaret). Tarkoituksena oli kunkin alueen saavutusten tekeminen tunnetuksi sekä 
yhteyksien parantaminen myöhempään yhteistyöhön liittyviä toimia varten. Keskusteluissa 
käsiteltiin maiden välistä yhteistyötä keinona vähentää eristyneisyyttä, uutta tietotekniikkaa sekä 
syrjäytymistä ja työelämään uudelleen sopeuttamista. Kokousten tuloksena kehitettiin alueiden 
välisiä yhteistyöhankkeita sekä solmittiin yhteyksiä Madeiran vastuutahojen osallistumiseksi 
Réunionin seurantakomitean työhön. 
• seminaari, jonka aiheena oli "ESR ja työpaikkoja tarjoavat uudet alat" (Italia, kesäkuu 1996). 
Esitellyissä tapauksissa käsiteltiin elämän ja asumisen laatua, ympäristönsuojelua, 
kulttuuriomaisuutta ja lähipalveluja, ja komissio esitti yleiskatsauksen jäsenvaltioissa erityisesti 
ESR:n tukitoimien avulla toteutetuista aloitteista. 
Hyvien käytäntöjen levittäminen ja kokemusten siirto alkaa näkyä käytännössä pilottihankkeiden 
yhteydessä, sillä vuoden 1996 aikana saatiin päätökseen useita EAKR:sta annetun asetuksen 10 
artiklan mukaisesti rahoitettuja pilottihankkeita.14. Kyseessä ovat "alueelliset teknologiset 
suunnitelmat" (Regional Technological Plan - RTP), jotka kohdistivat tuhansien osanottajien 
huomion neljään ensimmäiseen asianomaiseen alueeseen: Wales (Yhdistynyt kuningaskunta), 
Limburg (Alankomaat), Lorraine (Ranska) ja Sachsen-Anhalt (Saksa). Kun nämä neljä hanketta oli 
saatettu päätökseen, komissio saattoi levittää ensimmäiset tulokset tämäntyyppisestä toiminnasta, 
jossa laaditaan aluetasolla toimivien yritysten tarpeiden edeltävään arvioon perustuva alueellinen 
strategia pk-yritysten innovaatiotoiminnan tukemista varten. Hankkeiden toteuttamisessa tärkeää oli 
yrittäjien sekä palvelujen toimittajien (yliopistot, teknologian siirtokeskukset, yritys- ja 
innovaatiokeskukset (BIC) ja niin edelleen) kuuleminen, aktiivinen osallistuminen 
toimintasuunnitelman laadintaan ja siihen liittyvien uusien välineiden sekä suunnitelmaan perustuvien 
hankkeiden suunnitteluun. Nämä alueelliset teknologiset suunnitelmat vaikuttivat merkittävästi 
suoraan alueellisiin toimenpideohjelmiin, mikä ilmenee uusien innovaatioon liittyvien välineiden tai 
osaohjelmien hyväksymisenä. 
Näiden ensimmäisten hankkeiden yhteydessä hankittua kokemusta ja niihin kuuluvia hyviä käytäntöjä 
käytettiin myös hyväksi valittaessa ja käynnistettäessä vuoden 1996 jälkipuolella 19 vastaavaa 
hanketta, jotka nimettiin uudelleen "alueellisiksi innovaatiostrategioiksi" (Regional Innovation 
Strategies - RIS). Tulosten levittämiseksi komissio teki useita aloitteita yhteistyössä asianomaisten 
alueiden kanssa. Toisaalta kyseisiin hankkeisiin osallistuvat alueet muodostavat verkoston; jonka 
välityksellä keskustellaan ensi sijassa alueelliseen innovaatiopotentiaaliin liittyvistä käytännöistä sekä 
menetelmistä alueelliseen yksimielisyyteen pääsemiseksi innovaation edistämistä koskevissa 
kysymyksissä. Toisaalta komissio tuki Sachsen-Anhaltin alueen huhtikuussa 1996 järjestämää 
14 Kaikki EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaan toteutetut pilottitoimet, katso I.B.2. Uutta luovat 
toimet ja tekninen apu. 
160 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
konferenssia, jonka aiheena oli "innovaation ja tietoyhteiskunnan edistäminen rakennerahastojen 
ohjelmissa". Konferenssissa esiteltiin alueellisista teknologisista suunnitelmista saatuja kokemuksia, 
"tietoyhteiskuntaan liittyviä alueellisia aloitteita" (Regional Information Society Initiatives - RISI), 
jotka ovat kaudella 1994-1996 käynnistettyjä pilottihankkeita, sekä esimerkkejä rakennerahastoista 
rahoitettujen hankkeiden hyvistä käytännöistä Saksan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 
alueilla pyrkimyksenä innovaatioon ja tietoyhteiskuntaan liittyvien toimien osuuden kasvattaminen 
tavoitteen 2 uusissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. Lisäksi Luxemburgissa pidettiin syyskuussa 
kokous uusien RIS-hankkeiden (sekä RLTTS-hankkeiden) käynnistämistä varten. Kokoukseen 
osallistui yli 100 edustajaa kauden 1997-1998 RIS/RITTS-hankkeissa mukana olevilta alueilta, ja sen 
tarkoituksena oli hankkeiden käynnistyminen tehokkaasti aiempien pilottihankkeiden kokemusten 
pohjalta. 
Euro-Tradelink-hanke: Kaupallisten sähköisten menetelmien kehittäminen kokemusten vaihdon 
kautta 
Komissio käynnisti vuonna 1996 Euro-Tradelink-pilottihankkeen, johon osallistuu EMTelin (Irlanti) 
johdolla irlantilaisia, italialaisia ja espanjalaisia pk-yrityksiä ja jolla pyritään kehittämään valtioiden 
rajojen yli tapahtuvaa sähköisessä muodossa käytävää kulutushyödykkeiden kauppaa. Hankkeen 
perustana on "Irish Tradelink"-yhtiön kokemusten siirtäminen Italian ja Espanjan alueiden pk-
yrityksille, jotta ne voisivat solmia yhteyksiä toisiinsa sekä muihin yhtiöihin. Alueiden välinen 
yhteistyö on siis samanaikaisesti sekä väline että tavoite hankkeessa, jonka kokonaiskustannukset ovat 
2,9 miljoonaa ecua yhteisön panoksen ollessa miljoona ecua. Hanke etenee kolmessa vaiheessa: 
L toteutettavuustutkimus sekä kauppakumppanien valinta. Tavoitteena on vähintään 12 sellaisen 
kumppanin yksilöiminen ja valinta, jotka ovat halukkaita osallistumaan toiseen vaiheeseen. 
Kyseisten 12 kauppakumppanin olisi oltava keskenään samanarvoisia tai niiden olisi jakauduttava 
kolmen maan kesken niin, että etusijalla ovat tavoitteen 1 kohdealueilla sijaitsevat pk-yritykset. 
Tämä vaihe saatiin päätökseen vuonna 1996; 
2. palvelun kokeellinen toteutus kohdealueilla. Tässä vaiheessa vahvistetaan hankkeiden 
käynnistyessä käyttäjät ja toimintamenettelyt. Hankkeisiin sisältyy standardien ja 
toimintamenettelyjen hyväksyminen, hallinnollisten eritelmien laatiminen, kunkin yrityksen 
saamien palvelujen tason yksilöiminen ja suunnittelu, dokumentointitarpeet, käyttäjien koulutus, 
ammatillinen toiminta, liitännäistoimenpiteet; 
3. verkoston laajentaminen kaikkiin yrityksiin, jotka olivat mukana hankkeen toteutettavuutta 
selvittävässä vaiheessa eli yli 100 pk-yritykseen kolmessa asianomaisessa maassa. 
^6<i 
IV LUKU 
ARVIOINTI 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 163 
JOHDANTO 
Ohjelmakauteen liittyvä arviointitoiminta 
Koska rakennerahastojen ohjelmakauden jaksot seuraavat toisiaan, on vaikea sovittaa yhteen 
ajankohtia, jolloin eri arviointien tulokset ovat käytettävissä, ja ajankohtia, jolloin ensimmäistä 
suunnittelujaksoa koskevat päätökset ja suunnitelmien muutokset tehdään. Yhteensovittaminen on 
mahdotonta ottaen huomioon suunnittelupäätöksille vahvistetut kiinteät määräajat ja ajan, joka 
tarvitaan, ennen kuin arviointi, erityisesti jälkiarviointi, voidaan aloittaa ja suorittaa kunnolla. 
Arviointien tuloksia voidaan kuitenkin käytännössä käyttää ottamalla ne huomioon laadittaessa tai 
korjattaessa monivuotisia ohjelmia. Periaatteena on yhdistää edeltävän jakson arviointien tulokset 
parhaillaan toteutettavaan arviointityöhön. Jos toimissa on suhteellisesti jatkuvuutta eri jaksojen 
välillä, voidaan lähimenneisyyden kokemuksia käyttää hyödyksi parhaillaan meneillään olevalla 
suunnittelujaksolla. Arvioinnin kolmessa päävaiheessa periaatetta sovelletaan seuraavasti: 
• ennakkoarviointi: ennakkoarvioinnin tarkoituksena on tulevan ohjelmakauden hyväksymisen 
valmistelu. Sitä varten tarkastellaan ensi sijassa jäsenvaltion valmistelemaa ohjelmakauden 
ohjelmaa. Ennakkoarvioinnin tarkentamiseksi voidaan käyttää kolmenlaisia arviointituloksista: 
yhteenveto edeltävän jakson tukitoimien yhteydessä saavutetuista tuloksista, jotka on saatu 
ohjelmakauden viimeisen vuoden alussa ja ovat siksi vain osittaisia, mutta tarjoavat 
mahdollisuuden esitellä pääpiirtein kyseisen kauden aikana todetut onnistumiset ja 
epäonnistumiset; edeltävän jakson väliarviointi, jossa analysoidaan ensimmäisten vuosien 
toiminnasta saadut kokemukset ja sen jälkeen ohjelmiin tehdyt muutokset; sekä edeltävän kauden 
suunnitelmien täytäntöönpanon aikana aloitettujen teemakohtaisten arviointien tulokset, ja 
kaikenlainen täydentävä arviointi, joka on tarpeen ohjelmaan tai johonkin toimenpiteeseen 
liittyvien erityisolosuhteiden johdosta; 
• väliarviointi: väliarvioinnilla on tarkoitus tarkistaa, voidaanko suunnittelun yhteydessä yksilöidyt 
tavoitteet saavuttaa, sekä tarkentaa ohjelmiin mahdollisesti tehtävät muutokset varojen 
käyttämiseksi tehokkaammin. Väliarvioinnin suorittajalla on ensisijaisesti kaksi tietolähdettä: 
seurantakomiteoiden hallintokertomuksiin pohjautuva yhteenveto ohjelmakauden ohjelmien 
täytäntöönpanon ensimmäisistä vuosista sekä - ensi sijassa samoihin toimenpidealoihin (joista 
monet ovat mukana usealla jaksolla) liittyvien päätelmien osalta - edellisen ohjelmakauden 
jälkiarviointi, joka tavallisesti suoritetaan aikaisintaan kaksi vuotta ohjelmakauden päättymisen 
jälkeen. 
• jälkiarviointi: jälkiarviointi suoritetaan useita vuosia ohjelmakauden päättymisen jälkeen. Kuten 
ennakkoarvioinnin yhteydessä käytettävä arvio jälkiarviointi pohjautuu ennen kauden päättymistä 
laadittavaan yhteenvetoon kyseisestä kaudesta sekä myös tänä aikana suoritettujen teemakohtaisten 
arviointien tuloksiin. Jälkiarvioinnin tärkein tietolähde ovat kuitenkin kentällä toteutetut 
selvitykset, joissa arvioidaan toimenpiteiden todelliset ja kestävät vaikutukset. Arvioinnin tulokset 
ovat ensiarvoisen tärkeitä seuraavan ohjelmakauden väliarvioinnin kannalta. 
A. TAVOITTEEN 2 ENNAKKOARVIOINTI (1997-1999) 
Tavoitteen 2 uusien suunnitelmien valmistelun yhteydessä ja noudattaen komissiolle puiteasetuksen 9 
artiklan 9 kohdan mukaan kuuluvia velvoitteita komissio suoritti ohjelmien ennakkoarvioinnin 
parantaakseen osaltaan niiden kokonaislaatua ja tehokkuutta. Erityisen tärkeää oli, että ohjelmissa 
kuvastuivat tavoitteen 2 poliittisissa suuntaviivoissa kaudelle 1997-1999 määritellyt toimintalinjat ja 
että ne tarjosivat tarkoituksenmukaiset menetelmät työllisyysvaikutusten mittaamisen perustaksi. 
Aikaisemmat kokemukset: Vaikka vuosien 1994-1996 ohjelmien kaikkia arviointeja ei ollut saatettu 
päätökseen ohjelmien valmisteluvaiheessa, muutamista yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista kävi ilmi, 
että niiden suunnitteluvaiheessa oli otettu huomioon aikaisemmilta ohjelmakausilta saadut 
kokemukset. Tämä koski erityisesti asiakirjan taustakehystä, analysointia sekä suunnittelua. Hyvän 
esimerkin tarjoaa Ranskan Aquitaine, jossa arvioijilla oli tärkeä tehtävä asiakirjan korjaamisessa 
164 , ' Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
selkeiden ja hyvin perusteltujen tavoitteiden mukaan sekä ohjelman sisäisten synergiavaikutusten 
vahvistamisessa. Yleisemmin näyttää siltä, että arviointeihin tai aikaisemmista ohjelmista saatuihin 
kokemuksiin kokonaan tai osaksi perustuvien suunnitelmien strategia on ollut tavallista selkeämpi ja 
paremmin kohdennettu. 
Ohjelmien sisältöjä laatu 
Ennakkoarvioinnin yhteydessä arvioijat kiinnittivät erityistä huomiota seuraaviin näkökohtiin: 
• missä määrin komission suuntaviivoissa esitetyt painotukset on otettu suunnitelmissa 
huomioon, ja missä määrin ne on otettu huomioon ehdotetuissa toimenpiteissä; 
• kyseistä aluetta koskevan arvion laatu; arvioon sisältyy jatkuvan kasvun tärkeimpien esteiden 
yksilöinti sekä kehitysmahdollisuuksien määrittely; 
• kussakin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitetyn suunnitelman, erityisesti ilmoitettujen 
tavoitteiden sekä niiden saavuttamiseksi kohdennettujen voimavarojen ja johdonmukaisuuden 
arviointi; 
• määrällisten mittareiden ja tavoitteiden tarkoituksenmukaisuus huomion kiinnittyessä 
erityisesti työpaikkojen luomiseen; 
ympäristön kannalta avainkysymyksiä ovat kyseisen alueen ympäristön arvioinnin laatu sekä 
jäsenvaltioiden esittämien suunnitelmien ja niihin liittyvien toimien ympäristövaikutukset. 
Tavoitteen 2 suuntaviivojen noudattaminen: Yleisesti ohjelmiin sisältyi suuntaviivoissa painotetut 
toimenpidealueet, vaikka se, missä määrin ja millä tavalla ne oli otettu suunnitelmissa huomioon, 
vaihteli huomattavasti alueiden välillä. Työllisyys oli edelleen keskeisellä sijalla kaikissa ohjelmissa, 
vaikka joskus arvioijat katsoivat, että joidenkin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutus työpaikkojen 
luomiseen oli liian pieni tai epäsuora. Useimmissa suunnitelmissa pidettiin pk-yrityksiä ja omia 
mahdollisuuksia aluetalouden liikkeellepanevana voimana, ja tämän lisäksi esimerkiksi Yhdistyneen 
kuningaskunnan suunnitelmissa tuettiin sisäistä sijoitustoimintaa. Ympäristöön liittyi joukko 
toimenpiteitä, mutta niissä pidettiin tärkeämpänä tukea ennemmin ympäristöön liittyviä tai 
toiminnallisia liikenneinfrastruktuuriin ja palveluihin suunnattuja parannuksia kuin 
ympäristöteknologioihin perustuvia liikemahdollisuuksia. Tutkimukseen ja kehitykseen sekä 
innovaatioon liittyvien toimien todettiin olevat tärkeä osatekijä strategisessa lähestymistavassa, jolla 
pyritään parantamaan kilpailukykyä ja lisäämään paikallista kestävää liiketoimintaa. Kyseisten 
toimien osuus oli kuitenkin alimitoitettu ohjelman rahoitussuunnitelmassa. Miesten ja naisten 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva periaate oli yleensä otettu esille vain vaillinaisesti, eikä 
useimmissa suunnitelmissa ollut onnistuttu liittämään kysymystä laaja-alaisesti kokonaissuunnitelman 
muihin aiheisiin. 
SWOT-analyysi: Suunnitelmat olivat yleisesti selkeitä, ja niiden strategiat noudattivat taloudellisen 
kehittämisen ajatusta. SWOT-analyysiä (vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet, uhat) käytettiin 
järjestelmällisesti, vaikka parantamisen varaa vielä onkin, kun sitä käytetään muuttamaan 
suunnitelmia toimintalinjoiksi ja toimenpidekokonaisuuksi. 
Strategiset päämäärät ja tavoitteet: Strategisten tarkastelujen rakenne vaihteli suuresti, ja niin myös 
niiden maantieteellisten ja aloittaisten painotusten voimakkuus. Useimmissa tapauksissa strategian 
jatkuvuus edellisen jakson ja uusien ohjelmien välillä oli selvä. Strategiset päämäärät ilmaistiin 
suunnitelmissa monin tavoin työpaikkojen lisäämisen ollessa tavallisimmin mainittu näkökohta. 
Kattavana tavoitteena oli taloudellinen kehitys, ja siihen pyrittiin muutamissa ohjelmissa parantamalla 
absoluuttisesti (tai suhteellisesti) sosiaalis-taloudellisia tekijöitä kuin työllisyyttä, väestöä tai tuloja. 
Joissakin strategisissa suunnitelmissa pidettiin tärkeänä muutosprosesseja, kuten monipuolistamista, 
nykyaikaistamista tai suunnitelman kohdealoja, kuten pk-yrityksiä. 
Melkein kaikissa suunnitelmissa oli hyvin esitetyt, selkeät tavoitteet, jotka osaltaan kehittivät edelleen 
strategista tarkastelua. Strategisiin päämääriin sisältyviä tavoitteita olivat esimerkiksi matkailun tai 
liikenteen kaltaisten erikoisalojen kasvu, sijainnin tai TTK-mahdollisuuksien kaltaisten etujen 
hyödyntäminen sekä teollisen • toiminnan monipuolistamisen, kilpailukyvyn parantamisen tai 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 755 
yritystoiminnan kasvun kaltaisten kehityssuuntausten edistäminen. Muutamissa suunnitelmissa 
korostettiin myös taloudellisen kehityksen laaja-alaisia näkökohtia, kuten ympäristön kestävyyttä ja 
yhtäläisiä mahdollisuuksia. Lisäksi moniin suunnitelmiin sisältyi alakohtaisia tavoitteita (esimerkiksi 
Ranskan ja Italian suunnitelmat) tai "muutosvoimia", kuten erityisesti Alankomaiden strategiaan, 
jossa painotettiin tietoperusteista lähestymistapaa uusien taloudellisten toimintamuotojen 
kehittämisessä. 
Keskimäärin suunnitelmiin sisältyi neljä strategista tavoitetta, mikä ei välttämättä ollut yhteydessä 
ohjelman kokoon, vaan tavallisimmin se kuvasti ohjelman monimutkaisuutta tai siihen sisältyvien 
kehitysnäkökohtien lukumäärää. Vaikka useimmissa suunnitelmissa olikin selkeät strategiset 
tavoitteet, aina ei ollut selvää, kuinka ne oli johdettu alueellisista taloudellisista arvioista tai kuinka 
ehdotettu painotus-ja toimenpideohjelma liittyi tavoitteiden saavuttamiseen. 
Toimenpiteiden kohdentaminen: Edelliseen jaksoon verrattuna ehdotettujen toimenpiteiden 
lukumäärä ja valikoima kasvoivat huomattavasti myös suhteellisen niukasti rahoitusta saavien 
ohjelmien osalta. Suunnitelmissa keskityttiin lisäksi usein monenlaisiin tukitoimenpiteisiin, eikä 
niinkään ainoastaan joihinkin elinkeinoelämän uudistamisen keskeisiin seikkoihin. Pk-yritykset sekä 
paikalliset mahdollisuudet olivat kohteena melkein kaikissa suunnitelmissa, etenkin Italialla, jonka 
suunnitelmassa kyseisiin toimiin kohdennettujen varojen osuus oli yli 50 prosenttia koko 
rahoituksesta. Koulutustoimien kohdentaminen ei aina ollut riittävän tarkkaa, ja useimmissa 
tapauksissa painotusten puuttuminen ehkä kuvastui rahoituksessa. Ympäristönäkökohta sisältyi vain 
harvoihin toimenpiteisiin, ja joissakin suunnitelmissa oli kiinnitetty erityistä huomiota työpaikkojen ja 
ympäristön väliseen suhteeseen (esimerkiksi Zuid-Limburg). 
Yleensä toimenpiteet olivat yhdenmukaisia suunnitelmien strategisten tavoitteiden ja painotusten 
kanssa. Useimpiin toimenpiteisiin liittyi selkeät määrälliset tavoitteet, joskin lähtötiedot on vielä 
toimitettava. Suunnitelmissa esitettyihin painotuksiin, etenkin työpaikkojen luomiseen, liittyviä 
erityisiä valintaperusteita on niin ikään täydennettävä. EAKR- ja ESR-toimenpiteiden yhdentäminen 
onnistui paremmin kuin edellisellä kaudella 1994-1996. ESR-toimet oli paremmin määritelty, vaikka 
puutteita ja käyttämättömiä mahdollisuuksia oli yhä muihin toimiin verrattuna. Esimerkkejä hyvistä 
käytännöistä voidaan yksilöidä monilla alueilla (Bremen, Toscana, eräät Alankomaiden alueet), joilla 
koulutustoimien johtoa ja yhteensovittamista on tehostettu paikallisella tasolla. Espanjan tapaus on 
erikoinen sikäli, että vaikka inhimillisiin voimavaroihin liittyvät toimenpiteet voidaan pääkohdiltaan 
kytkeä erityisiin EAKR:n painotuksiin, ne esitetään yhä erillisinä. 
Tavoitteiden ja vaikutusten määrällinen esittäminen: Tavoitteiden ja vaikutusten määrällinen 
esittäminen on kehittynyt, vaikka useimpien suunnitelmien osalta parantaminen on vielä tarpeen. 
Alueellisia viranomaisia olisi kannustettava kehittämään mittareita, jotka kuvaavat tarkemmin 
toimenpiteiden ja painotusten vaikutuksia. Joidenkin mittareiden laatua sekä tavoitteiden tarkkuutta 
on myös tarkasteltava huolellisemmin. Työllisyysvaikutusten osalta jäsenvaltioille toimitettiin 
"työllisyysvaikutusten mittaamiseen ennakolta" käytettävä menetelmäkokonaisuus. Milloin 
määrällisen arvioinnin menetelmät olivat käytettävissä, toimitettiin kuitenkin vain vähän tietoja 
näiden vaikutusten laskemisen perustaksi. Merkittävän poikkeuksen muodosti muun muassa Ranskan 
Aquitainen yhtenäinen ohjelma-asiakirja, jossa oli laajalti käytetty komission menetelmiä ja jossa ne 
olivat osoittautuneet tehokkaiksi seurannan ja arvioinnin välineiksi. 
Odotettu työllisyysvaikutus: Työllisyysvaikutusten laajuuden mittaaminen on otettu vuosien 1997-
1999 yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa huomioon huomattavasti paremmin kuin aikaisemmin. 
Kaikkiaan 55 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitettiin yksityiskohtainen ' arvio 
toimenpidekokonaisuuksien tasolla, mikä vastaa noin 66 prosenttia koko Euroopan unionin 
rahoituksesta. Useimmissa ohjelmissa painotetaan toimenpiteiden seurauksena luotuja tai pelastettuja 
työpaikkoja. Yleensä niissä viitataan työpaikkojen kokonaismäärään eikä oteta huomioon 
lakkautusten tai siirtojen vaikutuksia. Merkittäviä poikkeuksia ovat eräät Yhdistyneen 
kuningaskunnan ja Ranskan yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, joihin sisältyy erillisiä arvioita uusien 
työpaikkojen nettomääristä. Säilytettyjen työpaikkojen bruttomääriä koskevat tiedot -kerättiin 
hyväksytyistä yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista pois sulkien ainoastaan kokonaisarvion sisältävät 
166 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
asiakirjat. Tiedot luokiteltiin uudelleen tärkeimpien toimenpidealojen mukaan niiden suhteellisen 
tehokkuuden vertailemiseksi, kun perusteena ovat keskimääräiset kustannukset yhtä työpaikkaa 
kohden. Lukuja on kuitenkin tulkittava varoen työllisyysvaikutusten arvioimisessa eri alueilla 
käytettyjen menetelmien epäyhtenäisyyden vuoksi. 
Näiden vielä tarkentamista vaativien tietojen pohjalta arvioidaan, että tavoitteen 2 toimenpiteiden 
seurauksena vuosina 1997-1999 joko luodaan, pelastetaan tai sijoitetaan uudelleen yli 870 000 
työpaikkaa. Hiljattain tehtyjen arvioiden perusteella suuruusluokka on sama kuin kaudella 1989-93. 
Tilapäisten työpaikkojen osuus koko työllisyysvaikutuksesta on verrattain pieni eli yli 100 000 
työpaikkaa seitsemässä jäsenvaltiossa. Kolmen suurimman vastaanottajamaan eli Ranskan, Espanjan 
ja Yhdistyneen kuningaskunnan, jotka saavat unionin rahoituksesta noin 70 prosenttia, osuus 
työpaikkojen bruttomäärästä on yli kaksi kolmasosaa. Yhtä työpaikkaa vastaavat keskimääräiset 
kustannukset - EAKR:n ja ESR:n rahoitustuen perusteella - arvioidaan 13 800 ecuksi. Unionin 
rahoituksen osalta kustannukset yhtä työpaikkaa kohden vaihtelevat suuresti, keskimäärin 4 400 
ecusta Espanjassa keskimäärin 24 000 ecuun Tanskassa. Tämä selittyy tavoitteen 2 eri strategioiden 
painotuksilla. Erityisesti silloin, kun infrastruktuurin parantaminen on etusijalla, kestää 
työllisyysvaikutusten ilmeneminen kauemmin kuin muualla, ja tämä näkyy korkeampina 
kustannuksina yhtä työpaikkaa kohden verrattuna alueisiin, joilla painotetaan esimerkiksi pk-yritysten 
tukea, jolloin vaikutukset ovat välittömämpiä. 
Taulukko IV-1: Tavoite 2, 1997-1999 - Arvioitu työllisyysvaikutus 
Ii DK D E F NL FIN' UK YHTEENSÄ 
Väliaikaiset työpaikat 
Uudet tai säilytetyt työpaikat 
Kcskim. julkiset kust. työp.kohden (ecuina)' 
EU:n keskim. kust. työp. kohden (ecuina) ' 120 
14 457 
16 177 
7 226 2 348 
51 006 
24 251 4 100 
i 14 224 
11 1S1 
5 466 13 986 
93 500 
9 159 
4 475 14 049 
147 459 
16811 
7 196 6 255 
116 359 
15 698 
6 065 570 
21 842 
70 107 20 193 
43 762 
17 484 
6 521 10 391 
5 399 40 350 
341 873 
13 305 
6219 106 115 
874 552 
13 847 
6 154 
Huom. Tiedot on kerätty hyväksytyistä YAQ:ista, lukuun ottamatta 3 YAO:ta, joissa ei ole tietoja asiasta. Tiedot on luokiteltu uudelleen. 
Tulkinta on kuitenkin varovainen, sillä ei ole olemassa useilla alueilla käytettyä standardimctodologiaa. 
1 Väliaikaisten työpaikkojen tietoja ei ole arvioitu Tanskan ja Luxemburgin osalta. 
: Keskimääräiset kustannukset työpaikkaa kohden koskevat ainoastaan toimenpiteitä, joiden työllistämisvaikutuksista on käytettävissä tietoja. 
Suomea koskevat työpaikkatiedot eivät liity toimenpiteisiin tai ensisijaisuusasetteluun, minkä vuoksi niitä ci ole otettu mukaan. 
Ympäristövaikutusten arviointi: Useimmissa suunnitelmissa esitetään ympäristön arviointistrategia ja 
käsitellään joitakin ympäristöön liittyviä kysymyksiä. Joissakin suunnitelmissa esitetään yhtenäisessä 
muodossa yksityiskohtaisia tietoja, ja niissä esitetään matriisin muodossa toimenpiteiden tai toimien 
vaikutuksia, jotka mahdollisesti kohdistuvat ympäristöä koskeviin huolenaiheisiin ja kysymyksiin. 
Kuitenkin useimmissa suunnitelmissa tähän on yhdistettävä soveltuvat ympäristön tilaa kuvaavat 
indikaattorit. Toinen huomattava parannus koskee ympäristöviranomaisten liittymistä yhteen, mikä on 
laajemminkin hyväksytty suunnitelmien osaksi. Mitä tulee ympäristökysymysten mukaan ottamiseen, 
on vahvistettava myös toimenpiteen ja ohjelman välistä yhteyttä. Ympäristöä koskevilla toimenpiteillä 
edistetään lisäksi usein paikallista toimintaa. Ne ovat harvoin luonteeltaan ennaltaehkäiseviä eikä 
useimmissa suunnitelmissa mainita "saastuttaja maksaa"-periaatetta tai anneta toimien käytännön 
soveltamiseen liittyvää tietoa. Esimerkin hyvästä käytännöstä tarjoaa Suomen suunnitelma, joka 
erottuu selvästi muista sekä ympäristövaikutusten ennakkoarvioinnin suhteen että tarkasteltaessa 
ympäristöviranomaisten liittymistä yhteen päätöksen teon, seurannan ja arvioinnin toteuttamisessa 
(ohjelman sekä hankkeen tasolla). 
B. VÄLIARVIOINTI 
Väliarvioinneilla selvitetään, missä määrin asetetut tavoitteet on saavutettu rakennerahastojen 
ohjelmien ja ulkoisen ympäristön kannalta. Seurantakomiteoiden kannalta ne ovat tärkeä hallinnon 
väline, sillä niitä käytetään apuna tehtäessä muutoksia ohjelmiin. Yleisesti kaikkien yli kolme vuotta 
kestävien ohjelmien yhteydessä suoritetaan väliarviointi kolmen vuoden jälkeen. Tavoitteen 2 
kolmivuotisen ohjelmakauden yhteydessä väliarvioinnin korvaa ensimmäisen vaiheen väliaikainen 
arviointi. 
Seitsemännessä vuosikertomuksessa (1995) esitettiin, että oikeudellisista syistä kuuden vuoden 
ohjelmakausien väliarvioinnin on tavallisessa tapauksessa koostuttava kolmesta osasta, jotka ovat 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,<y 
arvioinnin toteutettavuutta koskeva alustava kertomus, jossa esitetään suunnittelu-asiakirjan ja 
seurantajärjestelmän laatua ja sisältöä koskeva arvio; kolmannen toimintavuoden (eli vuoden 1996) 
jälkeen laadittu väliarviointikertomus; sekä vuoden 1999 lopulla laadittu ensimmäinen lyhyt 
kertomus, jonka pohjalta voidaan valmistella lopullinen jälkiarviointi. Tavoitteen 2 osalta väliarviointi 
oli tarkoitus korvata ennen vuoden 1996 loppua tehtävällä analyysilla. 
Vuoden 1996 aikana arviointijärjestelmä saatiin valmiiksi monilla tavoitteen 1 kohdealueilla. 
Seurantakomiteat esittivät tarjouspyynnöt riippumattomien arvioijien valintaa varten muualla paitsi 
Italiassa. Väliarviointeihin liittyviä tehtäviä suorittamaan valittiin lähes sata yhteisöä. Useimmista 
alueista laadittiin alustava kertomus, joiden perusteella voidaan todeta edellytykset ohjelmien 
arvioinnin suorittamiseksi sekä tarvittaessa lisätä ohjelmassa käytettäviä mittareita. 
Väliarviointikertomukset ovat käytettävissä vuoden 1997 aikana, jolloin niitä voidaan käyttää hyväksi 
tukitoimiin liittyviin ohjelmiin mahdollisesti tarvittavien muutosten suunnittelun yhteydessä. 
Tavoitteessa 1 tarkoitettuihin inhimillisiin voimavaroihin liittyy mittavia ohjelmia, joihin liittyvät 
huomattavat rahoitusvarat sekä absoluuttisesti että suhteellisesti tarkasteltuna. Väliarviointeihin 
liittyvä kiinnostava piirre on analyysi, jossa selvitetään kansallisen politiikan muuttumista 
yhteisrahoitettujen toimien vaikutuksesta. Esimerkiksi huomion kiinnittäminen sosiaalisesti 
syrjäytyneisiin ryhmiin kaudella 1994-1999 oli merkittävä uudistus joissakin tavoitteeseen 1 
kuuluvissa maissa. Arvioinneissa etusijalla ovat kuitenkin edelleen koulutuksen ja ammatillisen 
jatkokoulutuksen järjestelmien kehittämisen tulokset. Täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten osalta 
väliarvioinnin alustavissa kertomuksissa esitetään ensimmäisen kerran yleiskatsaus, jossa kuvataan 
seuranta-ja tiedotusjärjestelmiin liittyvät erityiset pullonkaulat sekä hankkeiden valinta, joka tehdään 
usein pelkästään kustannusten tukikelpoisuusperusteiden muodollisen arvioinnin perusteella. 
Menetelmiä ajatellen tärkeä muutos oli rakennerahastojen uudistuksen yhteydessä toteutettu kaikkien 
mittareiden sisällyttäminen ohjelmiin useimmilla tavoitteen 1 kohdealueilla. Useisiin tämän vaiheen 
kertomuksiin sisältyy niiden soveltuvuutta arvioinnin välineeksi selvittävä analyysi. 
Tavoitteeseen 1 liittyvien maatalouden ja maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia varten on 
nimetty arvioija; näihin ohjelmiin kuuluvat toimenpiteet toteutetaan kansallisella tasolla. Irlantia sekä 
Pohjois-Irlantia koskevat väliarviointikertomukset on jo esitetty. Yksi Irlantia koskeva erityiskertomus 
käsitteli nuorten viljelijöiden tilanperustamista. Siinä osoitetaan selvästi asiaan liittyvät vaikeudet, 
jotka aiheutuvat ensisijassa sukupolvenvaihdokseen liittyvistä ongelmista sekä tilanperustamiseen 
liittyvistä suurista pääomainvestoinneista. 
Tavoitteen 2 osalta arvioinnit on aloitettu useimmilla alueilla. Seurantakomiteat valitsivat yhteensä 50 
arvioijaa, ei kuitenkaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Muutamissa tapauksissa väliarviointeja 
käytettiin vuosien 1997-1999 yhteisten ohjelma-asiakirjojen valmistelussa niiltä osin, kun niiden 
pohjalta oli mahdollista tehdä toimenpiteitä koskeva ensimmäinen yhteenveto ja hyödyntää esitettyjä 
tuloksia määriteltäessä tulevaa strategiaa ja toteutettavien toimenpiteiden luonnetta. Aquitainen alue 
tarjoaa hyvän esimerkin tällaisesta menettelystä, jonka yhteydessä arvioijat ottavat aktiivisesti osaa 
ohjelman valmisteluun, erityisesti tavoitteiden ja vaikutusten määrälliseen arviointiin. 
Väliarviointi on myös aloitettu tavoitteiden 3 ja 4 osalta, ja riippumattomat arvioijat on nimetty, 
ohjausryhmät perustettu sekä ensimmäinen alustava kertomus jätetty. Näissä ensimmäisissä 
kertomuksissa on jo joitakin ohjelmakauteen, täytäntöönpanoon tai vaikutusten laajuuteen liittyviä 
päätelmiä. Tavoitteen 1 osalta väliarvioinnissa pyritään ensimmäisen kerran valottamaan 
kohderyhmiin keskittymistä ja yhteisölle koituvan lisäarvon luonnetta. Saatavilla olevista 
arviointikertomuksissa esitetään jäsenvaltioissa toteutettuja erilaisia ohjelmien täytäntöönpanotapoja. 
Joissakin tapauksissa toimenpiteet parantavat yhteisrahoitetun järjestelmän mahdollisuuksia joidenkin 
erityisten näkökulmien kannalta ja joissakin tapauksissa ESR on ollut alullepanijana uusien 
menettelyjen kehittämisessä (kuten erityisesti "yksilöllisen työelämään sijoittautumisen väylän" 
yhteydessä). Näihin toimintatapoihin liittyvä lisäarvo yhteisön tasolla vaihtelee luonteeltaan suuresti. 
Menetelmien osalta mittarit näet ovat pääasiassa "perinteisiä" tuen saajiin kohdistuvia vaikutuksia 
selittäviä mittareita (sertifiointi, välitön sijoittumisaste). On esitetty vain vähän sellaisia mittareita, 
jotka selittävät toimenpiteisiin kohdistuvia erityisiä vaikutuksia. 
168 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Tavoitteen 4 ohjelmien tarkastelu osoittaa tulkinnan vaihtelevan suuresti jäsenvaltioiden strategisten 
valintojen ja myös kansallisen tilanteen mukaan. Pk-yritysten osallistuminen sekä työttömyysuhan 
alaisten työntekijöiden käsite ovat väliarviointia varten ehdotetut kaksi teemaa. Valintaperusteiden 
ensimmäinen tarkastelu tuotti tärkeää tietoa poliittisista toimintalinjoista. Joissakin tapauksissa 
perusteet eivät ole tähän mennessä täyttäneet erottelutehtäväänsä, sillä menettelyn uutuuden ja 
täytäntöönpanon viivästysten takia hankkeita on tarjottu vain vähän. Jälkimmäinen saattaa selittyä 
myös sillä, että toteuttajien, jotka ovat tottuneempia tavoitteen 3 toimien kaltaisiin toimiin, on ensin 
käytävä läpi opetteluvaihe. 
Tavoitteen 5b osalta alueilla saatiin vuonna 1996 tehdyn työn ansiosta muodostettua kehykset 
arviointia varten: työohjelman laadinta, arviointityön seurannasta huolehtivan ryhmän nimeäminen 
seurantakomitean piirissä, valintaperusteiden vahvistaminen arvioijan valintaa varten ja vielä 
arvioijan nimeäminen kullekin ohjelmalle. Tämä seurantakomiteoiden piirissä toteutettu työ saatiin 
valmiiksi tavoitteen 5b kaikkien 83 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta. Seurantakomiteat 
ymmärsivät toiminnan erityisluonteen, sillä arviointi on väline, jolla voidaan ohjata paremmin tulevia 
ohjelmia ja muutoksia (1997-1999). Tähän asti arviointi on ollut luotettavaa, sillä muutamaa 
poikkeusta lukuunottamatta useimmat komiteoissa edustettuina olevista kansallisista ja alueellisista 
viranomaisista ovat ymmärtäneet avoimen, ammattitaitoisesti suoritetun arvioinnin tarpeellisuuden. 
Selvästi suurin osa sopimuksista toteutettiin julkisen tarjouspyynnön jälkeen. Jotta arvioinnista olisi 
hyötyä, sen tulosten on lisäksi oltava käytettävissä oikeaan aikaan. Siitä syystä kaikki 
seurantakomiteat ovat pyytäneet väliarviointikertomukset ennen kesää 1997 (lukuun ottamatta joitakin 
poikkeuksia uusissa jäsenvaltioissa). Muutamat alueet esittivät kuitenkin ensimmäisen 
täytäntöönpanon etenemistä kuvaavan kertomuksen jo ennen lopullista kertomusta, jonka oli 
useimpien osalta määrä olla valmis vuoden 1997 puoliväliin mennessä. Komissio on lisäksi 
suunnitellut tietokannan, johon on koottu yhteen tiedot kaikista ohjelmiin sisältyvistä mittareista ja 
niiden käytöstä. Sen on tarkoitus mahdollistaa kunkin ohjelman täytäntöönpanon seuraaminen, 
erityisesti aineellisten tietojen sekä työllisyyttä koskevien tietojen osalta, sekä tietojen ryhmittely 
kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla. 
Myös useimmat KOR:n seurantakomiteat ovat esittäneet arvioijien valintaa koskevan tarjouspyynnön 
väliarviointikertomusten laadintaa varten. Kertomuksia odotettiin vuoden 1997 alkupuolella. Myös 
Suomessa ja Ruotsissa tavoitteen 6 seurantakomiteat toteuttivat väliarviointiin liittyviä menettelyjä. 
Tarjouspyynnöt esitettiin hyvissä ajoin ja elimet valittiin. Väliaikakertomuksia odotellaan vuoden 
1997 lopulla. 
Lisäksi on aloitettu joihinkin yhteisöaloitteisiin liittyviä väliarviointeja. Niinpä joillakin alueilla 
päätettiin aloittaa LEADER II:n osalta yhteisöaloiteohjelmien arviointi samassa yhteydessä kuin 
tavoitteeseen 5 liittyvä arviointi. Toisilla alueilla taas, etenkin jäsenvaltioissa, joissa ohjelmat on 
laadittu kansallisiksi, on otettu käyttöön erityismenettelyjä. Jo esitellyssä Irlannin kertomuksessa 
tuodaan esiin, että ohjelma on edennyt moitteettomasti ja että on pidetty tärkeänä, että uudet 
paikallisen toiminnan ryhmät saavat tietoja ja niille välitetään kokemuksia, mutta siinä kuvataan myös 
toimien sujumiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. Myös EMPLOYMENT- ja ADAPT-
yhteisöaloitteita varten suoritettiin vuonna 1996 toimenpiteet yhteistyössä toteutettavaa arviointia 
varten. Väliarviointien tärkeimmät näkökohdat liittyvät suoraan itse aloitteiden luonteeseen eli niissä 
arvioidaan, kuinka monikansallisuuden ja innovaation periaatteet toteutuvat ohjelmien 
täytäntöönpanossa sekä missä määrin kyseisten toimien tuloksia levitetään hyvien käytäntöjen 
saattamiseksi käyttöön laajamittaisesti. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus j^g 
C. JÄLKIARVIOINTI 
1. Tavoite 2 ohjelmakaudella 1989-1993 
Vuoden 1996 aikana suoritettiin rakennerahastojen tukea koskeva arvio 60 alueella, jotka olivat 
tavoitteen 2 kannalta tukikelpoisia alueita kaudella 1989-1993, tärkeimpien saavutettujen tulosten 
arvioimiseksi sekä parhaillaan toteutettavien ja tulevien tukitoimien tehostamiseksi. Näillä 
jälkiarvioinneilla selvitettiin eräitä erityiskysymyksiä: Mitä ovat tavoitteen 2 tukitoimien 
jälkiseuraukset? Mikä on niiden osuus teollisuuden rakenneuudistuksessa kyseisillä alueilla? Missä 
määrin vuonna 1988 toteutetut rakennerahastojen uudistukset tehostivat ohjelmien täytäntöönpanoa ja 
paransivat saavutettuja tuloksia? Mitä päätelmiä voidaan tehdä tavoitteen 2 ohjelmia kaudella 1989-
1993 koskevan arvioinnin pohjalta ja mitkä menettelyt voidaan tulevaisuudessa liittää hyvien 
käytäntöjen luetteloon? Arvioinnin toteutusta haittasi ensi sijassa se, että monilla tavoitteen 2 
kohdealueilla oli käytettävissään suhteellisen vähän tietoa kauden 1989-1993 ohjelmista. Tiedon 
saatavuutta tarkasteltaessa täytäntöönpanon edistymistä kuvaavia mittareita ole yhtenäistetty, minkä 
johdosta tietojen vertailtavuus on heikko. Niin ollen seuraavassa esitettäviä tuloksia ja päätelmiä on 
pidettävä ainoastaan viitteellisinä. 
Tärkeimmät päätelmät 
Yleinen päätelmä jälkiarvioinnista on, että tavoitteen 2 mukaisten toimenpiteiden osuus teollisuuden 
rakenneuudistuksessa on ollut merkittävä kaudella 1989-1993. Vaikka asianomaisella kaudella 
yleinen makrotaloudellinen kehityssuuntaus ei ollutkaan suotuisia suurimman osan aikaa, tavoitteen 2 
ohjelmat tukivat osaltaan rakenteellisia mukautuksia alueilla, joilla perinteiset teollisuuden alat 
taantuivat. Lyhytaikainen vaikutus työttömyyteen sekä pitkän aikavälin vaikutus teollisuuden 
rakenneuudistukseen osoittautuivat huomattaviksi. Arvioinnissa painotetaan myös vuonna 1988 
toteutetuilla rakennerahastojen uudistuksilla olleen merkittävät vaikutukset. 
Toteutetut strategiat 
Yhteisön tukikehysten sekä toimenpideohjelmien strategiat ovat tuoneet aiemmin puuttunutta 
yhtenäisyyttä alueellisiin kehittämisstrategioihin monilla tavoitteen 2 kohdealueilla. Komission 
vuonna 1989 hahmottelemassa kehyksessä korostui, yhdenmukaisesti rakennerahastojen uudistuksen 
kanssa, tarve noudattaa yhtenäisempää lähestymistapaa, jossa keskitytään enemmän teollisuuden 
rakenneuudistukseen liittyvien ohjelmien suunnitteluun. Joihinkin, esimerkiksi Espanjan, Italian ja 
Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla tehtyihin selvityksiin pohjautuvat tiedot viittaavat siihen, että 
tämä kehys muodostaisi aiempaa vakaamman perustan aluekehityksen suunnittelulle, vaikkakin 
joitakin rakennerahastoista annetun asetuksen näkökohtia on pidetty liian rajoittavina. Alueilla, joilla 
aluekehityksen strateginen käsittely on ollut hyvin vakiintunutta (Ranska ja Saksa), tämä tavoitteeseen 
2 liittyvä lisäarvoa korostava näkökulma ei ole ollut yhtä selvä. 
Rakennerahastoilla oli merkittävä kerrannaisvaikutus: jokaista yhteisön miljoonaa ecua kohden 
jäsenvaltiot sitoivat itse kaksi miljoonaa ecua. Niillä oli vaikutusta myös yksityisen sektorin 
rahoitukseen, joka kattoi kokonaisuudessaan noin 20 prosenttia tavoitteen 2 ohjelmakauden 
kustannuksista. Muun rahoituksen määrää on vaikea arvioida. Selvityksistä käy kuitenkin ilmi, että 
rakennerahastojen tuki oli ratkaisevan tärkeä tavoitteen 2 ohjelmakauden etenemiselle nykyisessä 
laajuudessa ja nykyisellä nopeudella. 
Vaikka tavoitteen 2 toimintalinjat olivat hyvin samanlaiset eri alueilla, todettiin suuria eroja varojen 
jakautumisessa erityyppisten toimenpiteiden välillä. Varojen jakautuminen toimenpiteiden välillä 
kuvasti yleensä eri alueiden kehittämisen keskeisiä tavoitteita. Esimerkiksi Ranskan ja Saksan alueilla 
painotettiin infrastruktuuriin tehtäviä investointeja, kun taas muualla (esimerkiksi Alankomaissa, 
Italiassa ja joillakin Yhdistyneen kuningaskunnan alueilla) pk-yritysten, matkailun ja inhimillisten 
voimavarojen kehittämisen tukeminen oli tärkeämpää. Hankkeiden yhteydessä varojen jako ei 
kuitenkaan aina kuvastanut strategisia tavoitteita. 
170 Rakennerahastot 1996-Kahdeksas vuosikertomus 
Ulkoisesti yhtenäisyys oli yleisesti hyvä, huolimatta siitä, että mukautuminen yhteisön tukikehykseen 
oli jossain määrin vaikeaa jäsenvaltioissa, joissa jo oli hyvin vakiintuneet aluestrategiat. Sitä vastoin 
strategioista puuttui usein sisäistä yhtenäisyyttä, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (esimerkiksi 
Alankomaat). Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun yhdistetään strategiaan EAKR.m ja ESR:n 
toimenpiteitä. Erot kansallisissa hallintomenettelyissä, institutionaalisissa rakenteissa ja 
vastuualueissa ovat hankaloittaneet niiden yhdistämistä. Sitä vastoin hankkeiden tasolla yhteistyön 
kehittäminen tavoitteen 2 kohdealueilla tuki toimenpiteiden välisten yhteyksien ja synergiavaikutusten 
optimoimista. 
Ohjelmien hallinnointi 
Koska varat oli saatava nopeasti kohdennettua heti ohjelmakauden 1989-1993 alussa, alueelliset 
viranomaiset ottivat joskus käyttöön hankkeiden muodollisen arviointi- ja voimajärjestelmän heti, 
kun ohjelmat olivat käynnistyneet. Yhteisön tukikehysten ja toimenpideohjelmien käynnistämisessä 
todetut viivästymiset ovat merkki siitä, että alueelliset viranomaiset yrittivät kohdentaa varoja 
suhteellisen lyhyeksi aikaa ongelmien tultua esiin. Niinpä yleinen suuntaus oli käynnistää edeltä käsin 
vahvistettuja ohjelmia tai valita niitä noudattaen "ensimmäinen sisään, ensimmäinen ulos"- käytäntöä. 
Viralliset arviointiperusteet ja -menettelyt otettiin käyttöön useimmilla alueilla, kun kilpailu 
rahoituksesta kiristyi. Vaikuttaa siltä, että hankkeiden arvioinnissa hyväksyttiin useimmilla alueilla 
kauden lopulla paljon tiukempi lähestymistapa. Pisimmälle arviointimenetelmät lienee viety 
Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (joissa merkintä-, painotus- ja 
luokittelumenetelmiä oli kokeiltu). 
Yleisesti ohjelmien seuranta- ja arviointikäytännöt olivat riittämättömiä, vaikka kauden lopulla 
otettiinkin käyttöön toimenpiteitä niiden tehostamiseksi. Useimmilla alueilla seurantamenettelyissä oli 
kyse pelkästään rahoituksen mittareista, ja aineellisten tulosten selvittämiseen kiinnitettiin vain vähän 
huomiota. Selvityksistä käy ilmi, että useimmilla alueilla alueen viranomaisilla ei ole ollut teknisiä 
tietoja eikä varoja, joita hankkeiden tehokas seuranta edellyttäisi. Esimerkiksi vierailuja paikan päälle 
ei ole laajassa mitassa toteutettu. Useimmilla alueilla on lisäksi törmätty teknisiin ongelmiin 
seurannassa saatujen tietojen analysoinnissa ja käytössä. Kattavia väliarviointeja tehtiin vain vähän, 
vaikka ohjelmien hankkeista ja erityisnäkökohdista laadittiin mittava sarja selvityksiä. Monilla 
alueilla seuranta-ja arviointikäytäntöjen puute on yksi tekijä, joka selittää ohjelmakauden muutoksiin 
liittyvän strategisen lähestymistavan puuttumista yleisesti. On kuitenkin selvää, että ohjelmakauden 
lopulla ryhdyttiin toimenpiteisiin menettelyjen parantamiseksi. 
Ohjelmien hallinnointimenettelyt vaihtelivat, ja niihin vaikuttivat suuresti tavoitteen 2 kohdealueilla 
vallitsevat institutionaaliset rakenteet ja kansalliset perinteet. Yleisesti vaikuttaa siltä, että on 
omaksuttu kahdentyyppisiä lähestymistapoja eli hyvin keskitettyjä järjestelmiä (esimerkiksi 
Espanjassa) ja hajautetumpia järjestelmiä (esimerkiksi Alankomaissa, Italiassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa). Seurantakomiteoiden merkitys oli huomattava useimmilla alueilla niiden 
toimiessa siteenä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä sekä eri alueellisten 
työmarkkinaosapuolten ja työelämän edustajien välillä. Seurantakomiteoilla oli kuitenkin vaihtelevasti 
mahdollisuuksia käyttää todellista päätösvaltaa. Se näyttää olleen mahdollista joillakin alueilla, kun 
taas toisaalla (esimerkiksi Saksassa) komiteoiden asema oli paljon rajoitetumpi. 
Rakennerahastojen uudistus vuonna 1988 vauhditti yhteistyön kehittymistä huomattavasti. 
Selvityksissä korostetaan tämän seikan olevan yksi tavoitteen 2 toimenpiteiden tärkeimmistä ja 
kestävimmistä eduista kaudella 1989-1993. On myös ilmeistä, että yhteistyön käynnistymiseen liittyi 
vaikeita ongelmia. Joillakin alueilla - erityisesti sellaisilla, joilla hallintorakenteet ovat suhteellisen 
keskittyneitä - syntyi kansallisten ja alueellisten viranomaisten välille jännitteitä toimintalinjojen 
määrittelyyn ja päätöksentekoon liittyvissä kysymyksissä. Joissakin jäsenvaltioissa on ollut vaikea 
varmistaa yksityisen sektorin osallistuminen. Kuitenkin on selvää, että kaikkien yhteistyöosapuolten 
oli käytävä läpi opetteluvaihe ja että tehokas yhteistyö oli kaudella 1989-1993 yleisesti ottaen 
vakiintunut kaikilla tavoitteen 2 kohdealueilla. Kehitettiin useita yhteistyömalleja; suhteellisen 
harvojen osanottajien välisen yhteistyön etuna on parempi yhtenäisyys ja helpompi hallittavuus, kun 
taas useamman edustajan - välisessä laajamittaisemmassa yhteistyössä on enemmän 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus jyj 
yhteensovittamisongelmia. Omaksutussa yhteistyömallissa kuvastuivat tavallisesti alueelliset 
erityispiirteet, etenkin tavoitteen 2 kohdealueiden koko. 
Ohjelmakauden aikana tehtiin yksi merkittävä mukautus tavoitteen 2 strategioihin, mutta 
toimenpiteessä oli kyse ennemmin käytettävissä olevien varojen kohdentamisesta mahdollisimman 
tarkoin kuin aluekehityksen keskeisten tavoitteiden muuttamisesta. Monilla alueilla on kuitenkin 
mukautettu ohjelmia kaudella 1989-1991 saatujen kokemusten huomioon ottamiseksi. Kaiken 
kaikkiaan infrastruktuureihin tehtäviin investointeihin verrattuna tarkoituksenmukaisemmiksi ovat 
osoittautuneet mukautukset, joissa ensisijaisina pidetyillä toimenpiteillä voi olla välittömiä myönteisiä 
työllisyysvaikutuksia, kun otetaan huomioon alkava taloudellinen taantuma ja työttömyyslukujen 
kasvu. 
Brutto-ja nettotulokset 
Arvioidaan, että tavoitteen'2 tukitoimien seurauksena kaudella 1989-1993 luotiin, pelastettiin tai 
sijoitettiin uudelleen kaiken kaikkiaan lähes 850 000 työpaikkaa. Täydentävyyden, paikanvaihdosten 
sekä välillisten vaikutusten huomioon ottamiseksi toteutettujen mukautusten jälkeen arvioidaan, että 
tavoitteen 2 ohjelmakauden tuloksena syntyi kaikkiaan 450 000-500 000 uutta "nettotyöpaikkaa". 
Tarkasteltaessa 850 000 "bruttotyöpaikkaa" syntyi niistä noin 570 000 (eli 67 prosenttia) EAKR:n 
ohjelmien ansiosta ja loput ESR:n tukitoimien ansiosta. Kolme jäsenvaltiota, Ranska, Espanja ja 
Yhdistynyt kuningaskunta, edusti noin kolmea neljäsosaa luoduista tai säilytetyistä työpaikoista, mikä 
suurin piirtein vastaa määrärahojen jakautumista jäsenvaltioiden välillä. 
Arvioidut kustannukset yhtä työpaikkaa kohden - EAKR:n ja ESR:n kulujen perusteella - ovat 7 000 
ecua (brutto) ja 14 000 ecua (netto). Arvioidun 450 000 "nettotyöpaikan" luomiseksi kustannukset 
yhtä työpaikkaa kohden vaihtelivat suuresti, keskimäärin 5 000 ecusta Belgiassa keskimäärin 20 000 
ecuun tavoitteen 2 kohde alueilla Espanjassa. Selitys on tavoitteen 2 eri kohdealueilla omaksutut 
pääasialliset tavoitteet. Etenkin silloin, kun sijoittaminen infrastruktuureihin on etusijalla, toiminnan 
työllisyysvaikutukset ilmenevät hitaammin kuin alueilla, joilla painopiste on pk-yritysten avustamisen 
kaltaisilla toimilla, ja silloin kustannukset yhtä työpaikkaa kohden ovat suuremmat ohjelmakauden 
aikana. Kun otetaan huomioon tavoitteen 2 ohjelmiin liittyvät yhteisön kustannukset sekä kansalliset 
kustannukset, ovat keskimääräiset kustannukset tai kokonaiskustannukset/todelliset kustannukset yhtä 
"nettotyöpaikkaa" kohden 40 000 ecua. Tämä vastaa sitä, mitä aluekehitystoimenpiteiltä odotetaan. 
Lisäksi arvioidaan, että tavoitteen 2 ohjelmakaudella 1989-1993 tuen saajien lukumäärä ESR:n 
tukemien koulutusohjelmien yhteydessä oli 917 000 ja tukea saaneiden pk-yritysten lukumäärää noin 
470 000. 
Koska vain harvat alueelliset viranomaiset vahvistivat ohjelmakauden alussa tavoitteet, ei ohjelmien 
toteutumisastetta ole helppo arvioida. Selvitysten yhteydessä saaduista tiedoista käy ilmi, että 
alueelliset viranomaiset olivat vahvistaneet työllisyyteen liittyvät tavoitteet EAKR:a varten ainoastaan 
kahdellatoista alueella tavoitteessa 2 tarkoitetuista 60 alueesta. ESR:n osalta 20 alueellista 
viranomaista oli vahvistanut määrällisiä tavoitteita. Vaikuttaa siltä, että silloin kun tavoitteet oli 
vahvistettu, ne myös useimmissa tapauksissa saavutettiin. Joissakin tapauksissa tämä saattaa merkitä 
sitä, että saavutettu tulos oli odotettua parempi. Mahdollista on myös, että itse tavoitteet eivät olleet 
riittävän todenmukaisia taikka ohjelman tuloksia ei kyetty arvioimaan tarkasti käytettyjen 
seurantajärjestelmien avulla. 
Vaikutusten arviointi 
Rakennerahastojen tukitoimet lisäsivät osaltaan alueiden taloudellista monipuolistumista, ja vuosien 
1989-1993 aikana luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrän vaihteli arviolta 0,7 prosentista 1,3 
prosenttiin teollisuuden ulkopuolisten alojen työpaikoista. Vaikka tavoitteen 2 tukitoimien 
työllisyysvaikutukset ovat tärkeä saavutetuista tuloksista kertova arviointiperuste, on sovelletut 
strategiat pääasiassa tarkoitettu välineeksi pyrittäessä selvittämään syviä rakenteellisia ongelmia 
pidemmällä aikavälillä. Tässä suhteessa ratkaisevaa on, missä määrin rakennerahastojen tukitoimet 
172 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertonuis 
vaikuttavat tavoitteen 2 kohdealueiden taloudelliseen monipuolistumiseen sekä vähentävät niiden 
riippuvuutta perinteisistä teollisuuden aloista työpaikkojen tarjoajana ja tulojen lähteenä. Useimmilla 
tavoitteen 2 kohdealueilla uudistamiskehitys saatiin hyvin käyntiin jo 1980-luvun lopulla, mutta 
rakennerahastojen tukitoimilla on selvästi ollut tärkeä osa tämän kehityksen lujittamisessa. 
Tavoitteen 2 ohjelmakauden ansiosta teollisuuden työpaikkojen väheneminen hidastui: Työpaikkoja 
säilyi 0,9-1,8 prosenttia enemmän kuin mitä olisi säilynyt ilman tukitoimia. Ohjelmakauden 1989-
1993 osuessa suurelta osin samaan aikaan syvän taloudellisen taantuman kanssa rakennerahastojen 
tuki, joka oli suunnattu työpaikkojen säilyttämiseen taantuneilla teollisuuden aloilla, edisti selvästi 
merkittävien sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden toteutumista. Tämän vaikutuksen merkitystä kuvaa 
se, että tavoitteen 2 ohjelmien ansiosta luotiin tai säilytettiin 0,9-1,8 prosenttia teollisuuden 
työpaikoista (riippuen siitä, otetaanko huomioon brutto- vai nettovaikutus). 
Edellä esitettyjen vaikutusten lisäksi arviointi toi myös esiin sen, että tavoitteen 2 tukitoimilla on ollut 
huomattavasti sellaisia vaikutuksia, joita ei voida mitata määrällisesti. Epäilemättä tärkein vaikutus on 
ollut alueellisen yhteistyön kehittämisen edistäminen sekä osapuolten valmiuksien parantaminen 
aluekehitysstrategioiden suunnittelussa ja hallinnoinnissa. Tässä suhteessa vuonna 1988 toteutetulla 
rakennerahastojen uudistuksella oli kiistatta suuri merkitys. Vaikeampaa on arvioida muiden vuonna 
1988 toteutettujen muutosten, etenkin keskittämistä, täydentävyyttä ja suunnittelua koskevan 
periaatteen painottamisen, jälkiseurauksia. 
2. Muut jälkiarvioinnit 
Muutamilla tavoitteen 5b kohdealueilla saatiin vuonna 1996 valmiiksi arvioinnit, joissa kartoitetaan 
kauden 1989-1993 tulokset. Jäsenvaltiot ovat myös alkaneet koota eri arviointeihin sisältyviä 
osatekijöitä yhteenvedoiksi, mutta tämä työ ei kuitenkaan tarkenna enempää lopullisiin tuloksiin tai 
vaikutuksiin liittyviä määrällisiä tietoja. DATAR (Ranska) toteutti selvityksen, jossa tarkasteltiin 
arviointimenetelmiä yhteisön ohjelmien yhteydessä sekä eteen tulleita ongelmia, ja arvioitiin 
toimenpiteiden dynaamisuutta eri alueilla. 
LEADER I -aloitteen vuoden 1995 julkisen tarjouspyynnön tuloksena valittiin vuonna 1996 arvioija 
sekä aloitettiin tutkimus, jossa on tarkoitus tarkastella 217 paikallisen toiminnan ryhmää 
kahdessatoista jäsenvaltiossa. Arvioija aloitti työnsä esittämällä menetelmiä käsittelevän 
kertomuksen, jonka pohjalta työ eri jäsenvaltioissa aloitetaan. Kertomuksessa kuvataan uudenlainen 
lähestymistapa, joka liittyy innovaation ja alhaalta ylöspäin etenevän menettelyn arvioimiseen. 
D. SUURHANKKEIDEN ARVIOINTI 
1. Johdanto 
Vuonna 1996 toteutettiin arviointitutkimus tärkeimmistä Euroopan aluekehitysrahastosta ja 
koheesiorahastosta tukea saavista hankkeista. Sillä saatettiin ajantasalle ensimmäisen ohjelmakauden 
(1989-1993) suurhankkeita koskeva tutkimus. Tässä vuonna 1994 tehdyssä ensimmäisessä 
tutkimuksessa tarkasteltiin vuosina 1989-1993 EAKR:n yhteisrahoitettavaksi hyväksytyn 200 
suurhankkeen kustannus-hyöty-analyysiä. Kustannus-hyöty-analyysistä säädetään EAKR:sta annetun 
asetuksen 5 artiklassa, joka koskee suurhankkeiden yhteisrahoitushakemuksia. Tutkimuksella pyrittiin 
määrittämään arvioinnin tuloksena saatujen tietojen laatu kokonaisuudessaan, vertailemaan eri 
sovellettuja analyysimenetelmiä sekä yksilöimään avaintekijät kauden 1994-1999 suurhankkeiden 
arviointia varten. Yhteenveto analyysin tuloksista esitetään rakennerahastojen viidennessä 
vuosikertomuksessa (1993), joka julkaistiin vuonna 1995. Tuloksia käytettiin hyödyksi myös 
laadittaessa vuonna 1995 julkaistua opasta yhteisön aluepolitiikkaan liittyvien suurhankkeiden 
kustannusten ja hyötyjen analysoinnista ("Guide de l'analyse des coûts et avantages des grands 
projets dans le cadre de la politique régionale communautaire"). Opasta sekä kauden 1989-1993 
suurhankkeiden analyysin tuloksia käytettiin hyväksi suurhankkeista vastaaville komission 
virkamiehille tarkoitettujen koulutusseminaarien valmistelussa. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 173 
Vuonna 1996 toteutetun uuden tutkimuksen tavoitteet olivat samat kuin ensimmäisen tutkimuksen. 
Siinä selvitettiin 200 hankkeiden rahoitukseen liittyvää hakemusta; 107 hanketta rahoitettiin 
EAKR:sta ja 93 hanketta koheesiorahastosta. Koheesiorahaston hankkeita koskevat hakemukset 
liittyivät kauden 1993-1996 aikana hyväksyttyihin hankkeisiin. EAKR:n hankkeet koskivat kautta 
1994-1999. Vaikka otosta ei voidakaan pitää yhteisrahoitettuja suurhankkeita täysin edustavana, se ei 
sen vuoksi ole vähemmän merkityksellinen. Tuloksia tarkasteltaessa on syytä muistaa muutamia 
seikkoja. Käytettävissä olevat tiedot ovat tutkimuksen suorittamisen ajankohdan tietoja eli kesäkuun 
1996 tietoja. Tiedot ovat pääasiassa peräisin rahoitushakemuksista. Joissakin tapauksissa ne ovat 
erilaiset kuin lopullisessa tuotteessa. Kustannus-hyöty-analyysin laatua pidettiin hyvänä verrattuna 
hyviin käytäntöihin eikä mahdollinen arvostelu merkitse sitä, etteivätkö hakemukset olisi täyttäneet 
asetuksessa asetettuja ehtoja. 
Taulukko 1V-2: Suurhankkeet - Jaottelu jäsenvaltioittain 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhd. kuningask. 
YHTEENSÄ EAKR 
1994-1999 
Määrä 
2 
1 
28 
2 
9 
1 
10 
15 
1 
25 
13 
107 % 
2 % 
1 % 
26% 
2 % 
8 % 
1 % 
9% 
14 % 
1 % 
23 % 
12 % 
100 % Koheesiorahastot 
1993-1996 
Määrä 
12 
51 
8 
22 
93 % 
13% 
55% 
9% 
24% 
100% "1. sukupolven" 
kokonaisotos 
Määrä 
2 
1 
28 
14 
60 
1 
18 
15 
1 
47 
13 
200 % 
1 % 
1 % 
14 % 
7 % 
30 % 
1 % 
9 % 
8 % 
1 % 
24 % 
7 % 
100 % "2. sukupolven" 
kokonaisotos 
Määrä 
2 
54 
11 
55 
52 
26 
200 % 
1 % 
27 % 
6% 
28 % 
26% 
13 % 
100 % 
Toisessa tutkimuksessa yli puolet koheesiorahaston hankkeista sijoittui Espanjaan ja melkein 
neljäsosa Portugaliin. Saksaan ja Portugaliin sijoittui kumpaankin yksi neljäsosa tutkituista EAKR:n 
hankkeista. Kyseisen kahden tutkimuksen välillä on huomattavia eroja. Ensimmäisessä oli mukana 
kuusi jäsenvaltiota, toisessa yksitoista. Saksa ei ollut mukana ensimmäisessä tutkimuksessa, ja 
toisessa sen osuus 200 tutkitusta hankkeesta oli 28 hanketta. Italian, Irlannin ja Portugalin osuus oli 
toisessa tutkimuksessa paljon pienempi, vaikka se oli edelleen merkittävä. , 
Koheesiorahaston hankkeet jakautuvat liikenne-ja ympäristöalojen kesken. Myös EAKR:n hankkeista 
kaksi viidesosaa liittyy liikennealaan, kun taas ympäristöalaan liittyviä EAKR:n hankkeita on 
verrattain vähän. Liikenne myös nielee suurimman osan kustannuksista eli noin 60 prosenttia. 
Ympäristöön liittyvät hankkeet ovat kooltaan keskimääräistä pienempiä, ja niiden kustannukset ovat 
alle kymmenen prosenttia kokonaiskustannuksista. Sitä vastoin energiaan liittyvät hankkeet ovat 
tavallisesti kalliita ja kolmen hankkeen osuus olikin 12 prosenttia kustannuksista. 
Taulukko IV-3: Suurhankkeet - Jaottelu aloittain 
Ala 
Liikenne 
Vesi ja ympäristö 
Energia 
Muut palvelut 
Teollisuus 
YHTEENSÄ EAKR 
Yhteensä 
40 
5 
3 
12 
47 
107 Tiedot* 
38 
4 
3 
10 
46 
101 Koheesiorahastot 
Yhteensä 
57 
36 
93 Tiedot* 
57 
36 
93 "2. sukupolven" 
kokonaisotos 
Yhteensä 
97 
41 
3 
12 
47 
200 Tiedot* 
95 
40 
3 
10 
46 
194 "1. sukupolven" 
kokonaisotos 
Yhteensä 
82 
23 
9 
12 
74 
200 Tiedot* 
76 
22 
9 
12 
69 
188 
•Sellaisten hankkeiden määrä, joiden kokonaisinvcstointikustannuksia koskevat tiedot ovat kaytettavisssa 
174 Rakenneraiuistot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
2. Arviointeja koskeva analyysi 
Taulukko IV-4: Suurhankkeet - Kokonaisarviointi 
Verrattuna edelliseen 
va ra inho i to vuoteen 
Taloudellinen analyysi 
Taloudellinen tuotto + 
Varjohintojen arviointi + 
Välillisten talousvaikutusten arviointi + 
Rahoitusanalyysi 
Muutokset suhteellisissa hinnoissa + 
Rahoituksen tuottoaste = 
Rahoitussuunnitelma -
Riskianalyysi 
Herkkyysanalyysi + 
Riskianalyysi -
+ Parannukset ensimmäisen ja toisen "sukupolven" välillä 
- Heikennykset ensimmäisen ja toisen "sukupolven" välillä 
Kustannus-hyöty-analyysi on vakiintunut menetelmä hankkeiden taloudellisen hyödyn arvioimiseksi. 
Siinä luetellaan kustannukset ja hyödyt ilmoittaen niiden rahallinen arvo, lasketaan ne yhteen ja 
kokonaiskustannukset vähennetään kokonaishyödyistä. Käytännössä tarvitaan kuitenkin paljon työtä 
käyttökelpoisten ja vertailukelpoisten tulosten saamiseksi. 
Ajan ottaminen huomioon: Tulevien kustannusten ja hyötyjen arvo on alhaisempi kuin nykyisten 
kustannusten ja hyötyjen arvo. On siis arvioitava hankkeesta ajan mittaan koituvien kustannusten ja 
hyötyjen arvo ja vähennettävä sellaisten kustannusten ja hyötyjen arvo, jotka ilmenevät myöhemmin 
yllättäen. Käytännössä oletetaan yleensä, että arvo alenee ajan mittaan (diskonttauskerroin) tiettyyn 
vakioarvoon (yksityiset yritykset käyttävät usein 20-30 prosentin tai sitä suurempaa 
diskonttauskerrointa). Ajan mittaan tapahtuvat muutokset esitetään yli 70 prosentille toisen vaiheen 
hankkeista. Ennusteiden aikaväli liikennealalla keskimäärin 20-30 vuotta, ympäristö- ja vesialalla 
vähän pidempi, kun taas teollisuus-, palvelu-, koulutus- ja terveydenhoitoalojen hankkeet pohjautuivat 
6-13 vuoden ennusteisiin. Yleisesti erilaiset näkymät kuvastavat investoinnin luonnetta. 
Tuotto: Sen jälkeen, kun kustannukset ja hyödyt on arvioitu, mukautettu aikaan ja suhteutettu 
soveltuvalla diskonttauskertoimella, saadaan hankkeen diskontattu nettoarvo vähentämällä 
kokonaiskustannukset kokonaishyödyistä. Toisenlaista mittaustapaa edustaa sisäinen tuotto. 
Useimmissa hankkeissa kustannukset ilmenevät ensin ja hyödyt vasta myöhemmin. Siten diskontattu 
nettoarvo on sitä pienempi, mitä korkeampi diskonttauskerroin on. Sisäinen rahoitustuotto kuvaa 
hankkeen todellista rahoitustilannetta. Sisäistä rahoitustuottoa käyttävien kustannus-hyöty-analyysien 
osuus pysyi ennallaan eli se oli noin yksi neljäsosa analyyseistä. Kuitenkin sellaisten analyysien osuus 
väheni, joihin sisältyi rahoitustilannetta kuvaavat yksityiskohtaiset tiedot sisäisen rahoitustuoton 
laskemista varten. Joissakin tapauksissa käytettiin likimääräisempiä rahoitustilannetta kuvaavia 
mittareita kuten tuen määrä/tulot -suhdetta. Joissakin tapauksissa laskelmaa ei ollut tehty, koska 
mitään tuloja ei ollut ennakoitu. Noin 70 prosenttiin toisen vaiheen hanke-esityksistä sisältyi sisäistä 
taloudellista tuottoa koskeva arvio (eli sisäinen tuotto, joka on saatu mukauttamalla hyödykkeiden ja 
palvelujen hinnat esimerkiksi monopolitilanteen mukaan), kun taas ensimmäisessä vaiheessa se 
sisältyi 50 prosenttiin hankkeista. Tutkimuksesta käy ilmi, että sekä sisäisen rahoitustuoton että 
taloudellisen tuoton suuruusluokka on vertailukelpoinen molempien vaiheiden hankkeiden osalta. 
Muutosalttius ja riskit: Tässä voidaan erottaa kaksi tekijää; selvitetään ennusteiden herkkyys 
mukautua hyväksyttyjen olettamusten muutoksiin ja arvioidaan tulokset hankkeeseen liittyvien riskien 
valossa. Yleisesti epävarmuutta on käsitelty paremmin toisen vaiheen hankkeiden yhteydessä. Se, 
missä määrin epävarmuuden käsittely on parantunut, vaihtelee eri alojen välillä; liikenne- ja energia-
aloilla on tapahtunut edistystä, kun taas teollisuuden osalta on tapahtunut taantumista. Tutkittuihin 
200 hankkeeseen ei sisälly riskien arviointia, mikä merkitsee selvää askelta taaksepäin edelliseen 
kauteen verrattuna. On kuitenkin syytä panna merkille, että asetuksissa ei edellytetä muutosalttiutta 
eikä riskejä koskevaa arviota. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 775 
Päätelmät: Koska vuosina 1994 ja 1996 toteutettujen tutkimusten sisältö oli erilainen, vertailu on 
vaikeaa. Yleisesti ottaen havaitaan kuitenkin, että suurhankkeita koskeviin rahoitushakemuksiin 
sisältyvien kustannus-hyöty-analyysien laatu on parantunut selvästi. Kuitenkin on vielä paljon 
parantamisen varaa. Kustannus-hyöty-analyysien laatua on voitu parantaa suurhankkeiden 
kustannusten ja hyötyjen analyysiä koskevan oppaan julkaisemisen ansiosta, ja lisäksi se on ollut 
mahdollista, koska arviointiin on kiinnitetty yhä enemmän huomiota rakennerahastojen tukitoimien 
täytäntöönpanon yhteydessä. 
E. TEEMAKOHTAISET ARVIOINNIT JA MUU ARVIOINTI 
Komissio päätti vuonna 1996 aloittaa teemakohtaisten arviointien sarjan rakennerahastojen 
vaikutusten selvittämiseksi monilla avainaloilla, joihin kuuluvat tutkimus- ja kehitystoiminta, pk-
yritykset ja ympäristö. Arviointien tulosten ansiosta kulut olisi voitava kohdentaa paremmin 
tehokkaimmille aloille, seurantamenetelmiä tehostaa tarkkojen ja hyödyllisten tietojen tuottamiseksi 
rakennerahastojen tukitoimien toteuttamisen ja arvioinnin hallinnoimiseksi tehokkaammin sekä vielä 
parantaa arvioinnin välineitä kyseisillä aloilla. Toimet, joiden kestoksi on suunniteltu 12-18 
kuukautta, on tarkoitus käynnistää vuoden 1997 lopussa. 
Sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien, ESR:sta rahoitettujen toimien arviointi 
ESR:sta vuonna 1988 annetussa asetuksessa tuotiin ensimmäisen kerran esille yhteisön huoli siitä, että 
sosiaalisen vuoropuhelun yhteydessä kiinnitettäisiin huomiota uusien teknologioiden laajamittaiseen 
tuloon työelämään, millä on huomattavia sekä määrällisiä että laadullisia vaikutuksia 
työmarkkinoihin. Niinpä ESR:sta voidaan rahoittaa "sosiaalisen vuoropuhelun kehyksessä kahdessa 
tai useammassa jäsenvaltiossa yritysten henkilökunnalle suunnattuja toimia, joissa on kyse 
tuotantokoneiston nykyaikaistamiseen liittyvän erikoistietämyksen siirrosta". 
Sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien koulutustoimien arviointi on tuottanut joitakin alustavia 
tuloksia. Varsinaisten toimien laatu on hyvä. Sosiaalisen vuoropuhelun teema ei tule esiin toimissa, 
jotka ovat lähellä tavoitteen 4 ja ADAPT-aloitteen yhteydessä seikkaperäisesti esitettyjä "teollisuuden 
rakennemuutosten" teemoja. Sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvien toimien soveltamista koskeviin 
komission suuntaviivoihin on oltu tyytyväisiä, sillä niiden ansiosta käsitteitä ja menettelyjä on voitu 
selkeyttää. Suuntaviivojen soveltaminen on kuitenkin tuonut esiin joitakin puutteita, joita ovat 
esimerkiksi yhteyksien puuttuminen kyseisten toimien ja pelkästään yleisenä kehyksenä pidetyn, 
Euroopan tasolla käytävän sosiaalisen vuoropuhelun välillä; tarve lisätä ESR:sta annetun asetuksen 6 
artiklan mukaisesti rahoitettujen toimenpiteiden omaleimaisuutta yhteisön toimissa, jotka liittyvät 
muiden työmarkkinaosapuolten osallistumiseen; sekä ESR:n valintamenettelyjen 
epätarkoituksenmukaisuus. Niinpä sosiaalisen vuoropuhelun tavoitteiden selkeyttäminen näyttää 
olevan välttämätöntä, jotta ne saataisiin toimivammiksi ja edistettäisiin yhteyksien solmimista 
täydentävien ohjelmien kanssa. Sosiaalisen vuoropuhelun ulottuvuutta on vahvistettava, mikä 
edellyttää parempaa yhteensovittamista komission sisäisten yksiköiden välillä sekä komission ja 
työmarkkinaosapuolten välillä. 
MEANS-ohjelma 
Vuosi 1996 oli kolmivuotisen MEANS-ohjelman (Methods for Evaluating Activities of a Structural 
Nature) täytäntöönpanon toinen vuosi. Eurooppalaisen arvioinnin asiantuntijakeskuksen johtaman 
ohjelman avulla pyritään parantamaan komission valmiuksia rakennerahastojen hallinnoimisessa sekä 
ottamaan vastuu kohdennetuista julkisista varoista. Ensimmäiseksi suunniteltiin viitekehykset kolmea 
arviointityyppiä varten (ennakkoarviointi, väliarviointi ja jälkiarviointi). Sen jälkeen kehitettiin 
arviointitekniikoita. Siinä yhteydessä muodostettiin joitakin työryhmiä, joihin kuului korkeakouluissa 
toimivia asiantuntijoita, jäsenvaltioiden kansallisia tai alueellisia viranomaisia edustavia kokeneita 
virkamiehiä sekä komission eri yksiköt. Keskustelujen tuloksena julkaistiin kolme käsikirjaa, joissa 
käsitellään arviointien laadun parantamista, rakennerahastojen työllisyysvaikutusten arvioimista sekä 
ohjelmien synergiavaikutusten arvioimista. Työryhmien työ edisti myös vaikutuksia selvittävien 
mittareiden kehittämistä. 
176 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Lisäksi Berliinissä järjestettiin joulukuussa 1996 arviointitekniikoita käsittelevä konferenssi. Se 
kokosi yhteen yli 300 poliittista päättäjää, rakennerahastojen ohjelmien tai hankkeiden hallinnosta 
vastaavaa tahoa ja arvioinnin asiantuntijaa. Se painottui kuuteen teemaan, joista käytiin keskusteluja, 
vaihdettiin kokemuksia sekä selvitettiin arviointitekniikoita, joita olivat monivuotisen ja monia 
eritasoisia rakennetoimenpiteitä sisältävän ohjelmakauden vaikutusten mittaaminen, 
rakennerahastojen tukitoimien makrotaloudellisten vaikutusten mittaaminen, kun niiden vaikutus 
jäsenvaltion bruttokansantuotteeseen on merkittävä, menetelmien hyväksyminen ohjelmien 
vaikutusten arvioimista varten tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueilla, rakennerahastojen 
työllisyysvaikutusten mittaaminen, teemakohtaisten arviointien merkitys väliarviointien yhteydessä 
sekä mittareiden ja laatuvaatimusten määrittely. 
^11 
BOSA 
RAKENNERAHASTOJEN 
SEIKKAPERÄINEN ESITTELY 

'H 2) 
V LUKU 
YHTEENVETO JÄSENVALTIOITTAIN 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ;#; 
1. BELGIA 
1.1- Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Belgian eri alueilla:: 
Tavoite 1: Hainaut'n kehittämisstrategiassa teknologisen kehittämisen tukeminen ilmenee eri 
toimintalinjoissa, ja siihen liittyy kokonainen toimenpiteiden kirjo: 
• huippuosaamiskeskusten kehittäminen (tutkimuskeskukset, laitokset sekä yliopistot ja 
korkeakoulut), yritysten teknologinen tukeminen, kansainvälinen yhteistyö sekä 
tieteellisen ja teknisen kulttuurin levittäminen koulutus- ja tiedemaailmaan sekä 
yrityksiin, televiestintäkeskusten perustaminen yliopistoihin, tutkimuskeskuksiin, 
koulutuslaitoksiin ja yrityksiin (TTK-tavoite: 85,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 
188,8 miljoonaa ecua); 
• uusien maataloustuotteiden tutkimus ja teknologinen innovaatiotoiminta yrityksissä; 
• inhimillisten voimavarojen kehittäminen TTK-toiminnassa (13,2 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 26 miljoonaa ecua) ja koulutus kehittyneen televiestinnän alalla 
(yritysten teknisen henkilöstön ja työttömien tekninen koulutus, televiestinnän ongelmiin 
liittyvät esittely- ja tiedotustoimet, yritysjohtajien harjoittama televiestintä) 
(Tietoliikenne-osatavoite: 1 miljoona ecua; kokonaiskustannukset 2 miljoonaa ecua); 
• inhimillisten voimavarojen toimintalinjalla innovaation edistäminen (1 miljoona ecua; 
kokonaiskustannukset 2 miljoonaa ecua). 
Tavoite 2 (1994-1996): Neljässä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tuetaan teknologista 
innovaatiota joko teollisuudelle tai palvelualalle suunnatun tuen yhteydessä tai pääasiallisesti 
(Meuse-Vesdre): 
• Aubange: uusiin teknologioihin ja kasvaville aloille keskittyvissä yrityksissä toteutettavat 
koulutustoimet, nuorten ammattikoulutus, yritysten yhteisten koulutusjärjestelmien 
perustaminen (0,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 0,6 miljoonaa ecua ); 
• Limburg ja Turnhout: teemakohtaiset työryhmät sekä yhteistyöhön ja teknologian siirtoon 
rohkaiseminen teollisuudessa ja palvelualalla (0,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 
2 miljoonaa ecua); TTK-toiminnan edistäminen ympäristöalalla (alueita varten, 0,3 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,5 miljoonaa ecua); 
• Meuse-Vesdre (16,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 40,5 miljoonaa ecua): TTK-
alan huippuosaamiskeskusten perustaminen, jotta yritykset voisivat osallistua paremmin 
yhteisön ohjelmiin ja kansainvälisiin tutkimushankkeisiin; yritysten ja tutkimuslaitosten 
välisen yhteistyön kehittäminen sekä uusien tuotteiden ja uusien tuotantomenetelmien 
kehittäminen; yliopistoissa ja korkeakouluissa sekä tutkimuslaitoksissa toimivien 
henkilöiden koulutus innovaatioon ja kehitykseen liittyvillä aloilla. 
Mitä tulee erityisesti tietoyhteiskunnan kehitykseen liittyviin telematiikan sovellutuksiin ainoastaan 
Limburgissa ja Turnhoutissa on suunniteltu yrityksille suunnattuja toimenpiteitä, joiden kehyksenä 
on yritysten vastaanottoinfrastruktuurien parantaminen. Vain Limburgissa suunnitellaan 
tietoliikenteen kehittämistä, jotta palveluala laajenisi alueellisesti mahdollisimman paljon. 
Tavoite 5b: Westhoekin ja Meetjeslandin yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa käsitellään 
teknologian siirtoa yritysten kehittämisen, tutkimushankkeiden, telematiikkapalvelujen ja uusien 
maataloustuotteiden sekä luonnonvarojen käytön yhteydessä. 
Kokonaisuudessaan teknologiseen kehittämiseen suunnattu rakennerahastojen rahoitustuki on 
Belgiassa 13,6 prosenttia rahastojen määrärahoista (tavoitteet I ja 2). 
182 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-l: Belgia - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Rakennerahastojen rahoitus 
11% 0,12% 
^*^ggg0Jr 89* 
|_TTT _TTK -Televiest. I Tavoite 1 
Tavoite 2 
YHTEENS/ YHTEENSÄ 
224,1 
51,5 
275,6 % 
81 % 
19% 
100% RR 
100,9 
18,1 
119,0 % 
45 % 
35% 
43 % Jäsenvaltio 
Julkinen 
100,5 
20,7 
121.2 Yksit. 
22,7 
12,7 
35,4 Yhteensä 
123,2 
33,4 
156,6 % 
55% 
65 % 
57 % 
1IUOM: Suunniuclumcncuclyn luomeen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi 
lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osa lia, jotka liittyvät 
usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn. 
TAVOITE l1 
Kuvin V-l: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua - 1995 hinnat): 
Pääasialliset ta voitteet: 
Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) 
Vetovoiman vahvistaminen (b) 
Liikenteen infrastruktuurit (c) 
Yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Tekninen apu (c) 
Kaha.stokohtainen jaottelu: 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
/ YOA 521,8 
170,3 
46,9 
1,1 
740,1 71 % 
23 % 
6% 
0% 
100%» (d) 17% (e)1% 
(c) 4% 
(b) 12% 
(a) 66% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Kesäkuussa ja marraskuussa 1996 kokoontuneen seurantakomitean työ käsitteli toimien etenemistä ja 
toisen vaiheen (1997-1999) ennakkonäkymiä saavutetut tulokset huomioon ottaen. Niistä käy ilmi, 
että yritysten investointien tukemiseen suunnatut toimet sujuivat tehokkaasti, minkä seurauksena alle 
20 uutta työpaikkaa perustavien pk-yritysten kehittämiseen suunnattuun AIDE-
toimenpidekokonaisuuteen varatut EAKR:n määrärahat käytettiin vuoden kuluessa loppuun, kun taas 
vähintään 20 uutta työpaikkaa tarjoavien yritysten perustamista varten suunnatun ACE-
toimenpidekokonaisuuden saadessa vähitellen suosiota siihen käytettiin varattuja määrärahoja 
merkittävästi vuoden 1996 lopulla. Houkuttelevuuden lisäämiseen liittyvä toiminta ei sitä vastoin 
edistynyt mainittavasti (vuoden 1996 lopussa oli käytetty 4,6 prosenttia määrärahoista). ESR:n 
tukemat toimenpidekokonaisuudet käsittävät toimia, jotka liittyvät työntekijöiden jatkuvaan 
koulutukseen, työttömien sijoittautumiseen uudelleen työmarkkinoille sekä 
ammattiköulutusjärjestelmien nykyaikaistamiseen. EMOTR:n yhteisrahoittamien toimien varat ovat 
noin seitsemän prosenttia yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitusvaroista. Ne käsittävät laaja-alaisia 
toimenpiteitä, joihin liittyy yli puolet määrärahoista, sekä joitakin maaseudun kehittämistä koskevita 
toimenpiteitä (paikalliset viljely tuotteet, maatilamatkailu, ratsastusmatkailu jne.) Kyseisten toimien 
hallinnoinnin seurauksena määrärahojen käyttö on ollut varsin moitteetonta. KOR:n pieni talousarvio 
on tarkoitettu kasvattamaan pyyntieläinten tuotantoa, ja vuonna 1996 sitä kasvatettiin 0,8 miljoonalla 
eculla siirtämällä määrärahoja EAKR:sta. KOR:n rahoittamat toimet etenivät verraten hitaasti. 
Ainoa tukikelpoinen alue: Hainaut. 
Rakennerahastot 1996 - Kaiideksas vuosikertomus 183 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Koska AIDE-määrärahoja oli käytetty runsaasti, seurantakomitea päätti kasvattaa tämän 
toimenpidekokonaisuuden talousarviota EAKR:sta 33 miljoonalla eculla pienentämällä vähemmän 
tärkeiksi katsotuille tai heikosti edenneille toimenpidekokonaisuuksille myönnettyjä määrärahoja, 
sekä muuttaa AIDE-järjestelmälle suunnattua EAKR:n osarahoitusta ja toisaalta kohdentaa 
toimenpiteet ensisijaisena alana pidettyyn valmistusteollisuuteen (lukuun ottamatta aloja, joita tuetaan 
KOR:sta, EMOTR:sta tai EHTY:stä) ja yrityksille palveluja tarjoavaan alaan (mukaan luettuina 
jakelukeskukset, investoinnit kuljetusyritysten logistiikkaan kuitenkin lukuun ottamatta liikennettä 
koskeviin liikkuviin infrastruktuureihin liittyviä investointeja sekä postitoimintaa). Lisäksi pk-
yritysten talouden vilkastuttamiseksi tarkoitettujen toimien osalta aloitettiin vallonialaisten 
palveluyksiköiden kanssa toimien täytäntöönpanoedellytysten parantamiseksi neuvottelut, jotka olivat 
vuoden 1996 lopussa edelleen kesken. Lisäksi vielä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan koko 
rahoitussuunnitelmaa muutettiin, jotta voitiin ottaa huomioon eri toimenpiteiden edistyminen sekä 
rahoitusta koskevat mukautukset, jotka johtuivat erilaisista määrärahojen siirroista tai lisätuista 
indeksoitaessa vuoden 1994 määrät vuodelle 1995. 
TAVOITE 22 
Kuvio V-2: Toimintasuuna. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): 
Alakohtainen jaottelu: 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
EAKR 
ESR 
Yhteensä 
4 YOA 
Keskiarvo/YOA 110,6 
22,9 
133.5 76,0 
52,8 
18,8 
8,1 
4,1 
83 % 
17% 
100% 
33.4 (d) 5% (e) 3% 
(c) 12% 
(b) 33% 
(a) 47% 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996 
Kauden 1994-1996 neljä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa on saatettu päätökseen. Niistä kolmeen, 
Meuse-Vesdre (Liège), Limburg ja Turnhout, alunperin varattuja määrärahoja ei ollut täysin 
kohdennettu vuoden 1996 lopussa, ja siksi määrärahoja oli siirrettävä kaudelle 1997-1999. Siirtojen 
kokonaismäärä oli 28,7 miljoonaa ecua eli 18 prosenttia kautta 1994-1996 varten käytettävänä olleesta 
määrästä. Meuse-Vesdreä koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta siirretty määrä oli 9,6 
miljoonaa ecua (11 prosenttia alkuperäisestä tuesta). Summa muodostui pääasiassa käyttämättä 
jääneistä varoista, jotka oli tarkoitettu kolmea toimenpidekokonaisuutta eli "Yritysten 
vastaanottoinfrastruktuureja" (yhteystoimistot ja toiminta-alueet), "Entisten teollisuusalueiden 
puhdistamista" ja "Ympäristöinfrastruktuureja" varten. Lisäksi muutoksia rahoitussuunnitelmaan 
aiheuttivat toimenpidekokonaisuuksien väliset määrärahojen siirrot. Tärkein merkille pantava seikka 
on "Huippuosaamiskeskusten" toimenpidekokonaisuudelle EAKR:sta myönnetyn tuen kasvattaminen 
neljällä miljoonalla eculla; toimenpiteet on tarkoitettu lisäämään tutkimuskeskusten mahdollisuuksia 
toimia tukikelpoisella alueella sijaitsevien yritysten hyväksi. Varat olivat alunperin innovaation 
edistämiseen yrityksissä tarkoitettuja määrärahoja, joita ei ollut voitu toteuttaa. Lisäksi on paikallaan 
huomata, että heinäkuussa 1996 päästiin yksimielisyyteen "Riskipääomavarat"-
toimenpidekokonaisuuden soveltamisehdoista, minkä johdosta se voitiin panna täytäntöön. 
Turnhaut'n yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutumattomia määrärahoja oli 5,6 miljoonaa ecua (24 
2 Tukikelpoiset alueet: Aubange, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg, Turnhout. 
184 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
prosenttia alkuperäisestä tuesta) samalla kun vuosien 1994 ja 1995 erät oli käytetty ja vuoden 1996 
ensimmäine 
erä oli kohdennettu. Limburgia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta vuosille 1997-1999 
siirretyt määrärahat olivat 13,5 miljoonaa ecua (29 prosenttia alkuperäisestä tuesta), ja kuten 
Turnhout'n yhteydessä vuosien 1994 ja 1995 erät oli käytetty ja vuoden 1996 määrärahan 
ensimmäinen erä oli kohdennettu. 
Aubangea koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja puolestaan saatettiin päätökseen, sillä kaikki yhteisön 
varat oli kohdennettu kansallisella tasolla ennen 31. joulukuuta 1996 päättyvää määräaikaa, ja. sen 
jälkeen seurantakomitea päätti joulukuussa 1996 suorittaa määrärahojen siirron 
toimenpidekokonaisuuksien välillä sekä toteuttaa indeksiin sitomista koskevan laskelman ohjelman 
täytäntöönpanon huomioon ottaen. Sen seurauksena lisättiin "Yritysten vastaanottoinfrastruktuurit"-
toimenpidekokonaisuudelle (yhteystoimistot ja toiminta-alueet) EAKR:sta myönnettävää tukea ja 
pienennettiin ESR:n tukea. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Vuoden 1996 jälkipuolella aloitettiin kunkin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan valmistelut kaudelle 1997-
1999 tukikelpoisten alueiden säilyessä samoina. Vuoden 1996 lopussa valmisteluja ei vielä oltu saatu 
valmiiksi, sillä tärkeitä kysymyksiä selvitettiin edelleen esimerkiksi Meuse-Vesdren yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan osalta. Yleisesti ottaen tulevien ohjelmien rakenne on sama kuin edellisellä 
jaksolla. Tämä pätee Turnhaut'n jaLimburgin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin lukuun ottamatta sitä, 
että Turnhaut'n osalta otettiin mukaan uusi toimintalinja "Paikallinen talous" ja että infrastruktuureja 
ja toimitiloja varten vähennettiin yrityksille suunnattuja määrärahoja ja innovaatioon ja teknologiseen 
kehittämiseen suunnattuja määrärahoja lisättiin. Myös Limburgia varten otettiin mukaan kunkin 
toimintalinjan sisälle uusi toimenpidekokonaisuus; "Työllisyyttä edistävä paikallinen aloite" -
ohjelman rakenne kokonaisuutena säilyi vastaavanlaisena kuin kaudella 1994-1996. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Belgiassa tavoitteiden 3 ja 4 suunnittelu tapahtuu yhteisön tukikehyksinä, ja kukin tukikehys toteutetaan 
viiden toimenpideohjelman kautta. Tämä moninaisuus liittyy Belgian valtiolliseen rakenteeseen, johon 
kuuluvat liittohallitus, kolme yhteisöä ja kolme aluetta kunkin tahon viranomaisilla ollessa oma erityinen 
toimivaltansa ESR:n tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvissä kysymyksissä. 
Kuvio V-3: Tavoite 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: ESR 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään sijoittuminen (a) 134,2 
Työtä hakevien nuorten työelämään 
sijoittuminen (b) 86,1 
Syrjäytymässä olevien henkilöiden 
uudelleensijoittaminen (c) 132,9 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 24,4 
Koulutusta ja ammattiin pääsyä koskevien 
rakenteiden tukeminen (e) 24,3 
Yhteensä! 401,9 
/ YTK/S TO 
|Keskiarvo/TO| 80.4 (d) 7% (e) 7% 
(c)31% (a) 34% 
(b)21% 
Tavoitteen 3 täytäntöönpano on kokonaisuudessaan edistynyt tyydyttävällä tavalla ja ensimmäiset 
arviointikertomukset välittävät ESR:n tukemista toimista ensimmäisen myönteisen arvion. Määrärahoista 
käytettiin lähes 100 prosenttia vuodelle varatusta määrästä, eikä siksi ollut harvinaista, että määrärahojen 
puuttuessa jouduttiin hylkäämään arviointiperusteet täyttäviä hankkeita. Noin 70 000 henkilöä 
(tavoitteen 1 mukaan tukikelpoisen Hainaut'n ulkopuolella) pääsi vuonna 1996 osalliseksi ESR:n 
tukemista koulutukseen, neuvontaan ja työelämään uudelleensijoittautumiseen liittyvistä toimista. Tuen 
saajien määrä on merkittävä, kun otetaan huomioon talousarvion asettamat rajoitukset sekä se seikka, 
että ESR:n yhteisrahoittamat toimet on varattu ensiijaisesti kaikkein huonoimmassa asemassa olevia 
väestöryhmiä varten (nuorille ilman ammattipätevyyttä, iäkkäille työttömille, erittäin pitkään työttöminä 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 185 
olleille jne.). Ohjelmissa hyvin merkittävällä sijalla on "sijoittautumisväylän" käsite sekä yhteistyö eri 
toteuttajien välillä. Lähestymistavan perusajatuksen mukaan kullekin työttömälle määritellään hänelle 
soveltuva sijoittautumisväylä. Sen toteuttaminen edellyttää siis ohjelman toteuttajien (julkisten ja 
yksityisten) ja julkisten viranomaisten välistä tiivistä yhteistyötä. 
Esimerkki tavoite 3 -hankkeesta Belgiassa: CAD-
teollisuuspiirustusta koskeva "Cad Design" -koulutushanke. 
Cad Design yhdistää omaleimaisesti useita yhteistyökumppaneita: 
liittovaltion työllisyysasioista vastaavan ministeriön, työntekijöille 
tarkoitetun kansallisen yhteiskomitean koulutuskeskuksen Ceforan 
(Centre de formation de la Commission paritaire Nationale Auxiliaire 
pour Employés), IBFFP:n (Brabantin metalliteollisuuden työntekijöiden 
työllisyys- ja koulutusrahasto) sekä julkisen ammattjikoulutuslaitoksen. 
Kymmenen kuukautta kestävä ammattipätevyyden antava koulutus, joka 
perustuu hyvin suorituskykyiseen tietotekniikkaan, tarjoaa todellisen 
uusiutumismahdollisuuden vailla pätevyyttä oleville työnhakijoille, 
joilla on taipumuksia teollisuuspiirtämiseen tai tekniseen piirtämiseen ja 
jotka pitävät suunnittelusta ja luovasta työstä. Koulutuksen myötä 
tarjotaan harjoittelumahdollisuus jossakin teollisuushankkeessa. ESR:n 
osarahoitus on 120 000 ecua vuodessa kokonaiskustannusten ollessa 
300 000 ecua vuodessa. 
Kuvio V-4: Tavoite 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi (a) 12,7 
Koulutus- ja neuvontajärjestelmien parantaminen (l>) 16,3 
Koulutus- ja neuvontatoiminnan kehittäminen (c) 35,0 
Laaja-alaiset toimet (d) 6,2 
Yhteensä 1 70,2 
/ YTK/5 TO 
|Kcskiarvo/TO| 14,0 (d) 9% (a) 18% 
(c) 50 (b) 23% 
Tavoitteen 4 alullepanossa on ongelmana ollut Belgian valtion rakenteeseen liittyvä toimivaltaisten 
viranomaisten moninaisuus, ja siksi vuotta 1996 on pidettävä tavoitteen ensimmäisenä varsinaisena 
toteuttamisvuotena. Kaiken kaikkiaan jäsenvaltiolle suoritettujen ESR:n maksusitoumusten määrä oli 
lähes neljäsosa alunperin varatusta kokonaismäärästä. On myönnettävä, että tähän uuteen tavoitteeseen 
liittyvien suunnitelmien toteuttaminen on vaatinut pitkän ajan. Vuonna 1996 tavoitteen 4 mukaisista 
koulutustoimista pääsi ilmeisesti joka tapauksessa osalliseksi yli 6 000 työntekijää pk-yrityksistä 
(Hainaut'n ulkopuolella). Belgian viranomaisten pyrkimykset tiedottaa kyseisestä välineestä 
kansantajuisesti sekä hiljattain jätettyjen hakemusten rohkaisevan suuri määrä antavat aiheen ajatella, 
että yhteisön ohjelmat pian etenevät asiaan kuuluvalla nopeudella. 
TAVOITE 5a maatalous 
Taul. V-2: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1994 hinnat): 
Yhteensä Toimenpiteet %_ 
170,4 Tuotanto 140,4 82 % 
| Kaupanpitäm. 30_0j 18% 
Tuotantorakenteiden tehostamiseksi tuetaan nuoria viljelijöitä sekä maatilainvestointeja samanaikaisesti 
liittovaltion tasolla sekä Flanderin ja Vallonian alueilla ainoastaan viimeksi mainitun käyttäessä 
tasaushyvitysjärjestelmää epäsuotuisilla alueilla. Vuoden 1996 aikana Vallonian alueella aloitettiin 
186 Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 
yhteisön lainsäädännön soveltamiseen liittyvien lakien muokkaaminen, joka on tarkoitus saada valmiiksi 
vuonna 1997. Vastaavan toimenpiteen johdosta Flanderin alueella komissio hyväksyi joulukuussa 1996 
investointeihin ja tilan perustamiseen liittyvän tukijärjestelmän. Maa- ja metsätaloustuotteiden 
jalostukseen ja kaupan pitämiseen suunnatun men toteuttaminen sujuu hyvin kummallakin alueella. 
Useimmat hankkeista ovat innovatiivisia ja ympäristöä säästäviä. 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-5: Tavoite 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja 
uudelleensuuntaaminen (a) 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (n) 
Laivaston uudistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (e) 
Satamalaitteet (f) 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet (j) 
Yhteensä KOR 
5,2 
0,0 
7,9 
1,9 
0,7 
1,5 
5,9 
1,2 
pm 
0.2 
24,5 
/ YOA (a) 21% 
(d) 8% (c) 32% 
Ohjelman täytäntöönpanoa luonnehtii sijoittajien hyvin varovainen suhtautuminen uuteen välineeseen 
eli kyseiseen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan johtuen alan vaikeasta tilanteesta. Edellisinä vuosina 
aloitettujen hankkeiden toteutus jatkui, ja ne sujuivat moitteettomasti, kun taas uusien 
investointihankkeiden aloittamiseen liittyi epäröintiä. 
TAVOITE 5b3 
Kuvio V-6: Tavoite Sh - Toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Väestö (I 000 as.) j 448 
Pinta-ala (km2) . 6.831 
miljoonaa ecua 
Rahastokohtainen jaottelu: 
EMOTRI äTs] 30% 
EAKR 41,1 53% 
ESR 13,2 17% 
Yhteensä 78.1 100% 
.? YOA 
Kcskiarvo/YOA| 26,0 (b) 26% D Maatalous, metsätalous ja 
puutarhaviljely (a) 
— Talouden voimistaminen ja 
monipuolistaminen (b) 
n Merikalastuksen 
vakauttaminen (c) 
• Matkailun kehittäminen (d) 
I Kylien vetovoima ja 
elämänlaatu (e) 
• Inhimilliset voimavarat ja 
koulutus (f) 
ITeknlnenapu(g) 
Kahden Flanderiin liittyvän ohjelman (Westhoek, Meetsjesland) täytäntöönpanoon liittyi joitakin 
ongelmia, kun taas Vallonian yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano nopeutui. Flanderin 
yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyvät vaikeudet johtuivat pääasiassa ongelmista, jotka liittyivät 
tekniseen apuun sekä osarahoituksen löytämiseen alueellisella tasolla liittyvistä; maatalouden 
osarahoituksesta päätettiin toukokuussa 1996, mikä siten mahdollisti hankkeiden käynnistämisen, 
mutta siitä ei ollut vielä päätetty vuoden 1996 lopussa muiden alojen kuten talouden, teollisuuden, 
matkailun ja sosiaalialan osalta. Tämä selittää viivästyksen rahoituksen toteuttamisessa kyseisellä 
kahdella Flanderin alueella. Valloniassa ohjelman täytäntöönpano nopeutui sekä rahoituksen 
toteutuksen että varsinaisten toteutusten osalta. Seurantakomitea selvitti koko puualan tilannetta 
toimintaedellytysten parantamiseksi, ja alueelliset viranomaiset järjestivät seminaarin, jossa käsiteltiin 
koulutustoimien liittämistä kehityshankkeisiin. Kaikkissa ohjelmissa keskeinen osa 
seurantakomiteoiden työssä oli arviointiohjelman käynnistäminen (arvioijien valinta, arviointien 
3 Tukikelpoiset alueet: Vallonia, Meetsjesland, Westhoek. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 187 
viiteperusteiden määrittely). Lisäksi kahdessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, Meetjeslandin ja 
Vallonian asiakirjoissa, mukautettiin ESR:n tukia (Meetjeslandin osalta käyttämättömien tukien 
siirrot ja Vallonian osalta rahoitustaulukoiden mukauttaminen hallinnon helpottamiseksi). 
Taulukko V-3: Belgia - Tuki 
(miljoonaa ecua) tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. KK:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) % 
(3vm 
Tavoiie 1 
YOA Humautl1994) | 2.356.4| 740.1 ) I22.7| 229.7| 31 %| 91.8| 171.5| 23% 
Tavoiie 2* 
YOA Aubangcf 1994) 
YOA Licjjc (1994) 
YOA Limhourg (1994) 
YOA Turnhout (1994) 
Yhteensä 3.2 
290.8 
89,2 
44.7 
428,0 
Tavoite 3 
TO Flaaminkielinen yhteisi) (1994) 
TO Ranskankielinen yhieisö (1994) 
TO Saksankielinen yhieisö (1994) 
TO Brysselin pääkaupunkiseutu (1994) 
TO Työministeriö (1994) 
Yhteensä 632,0 
361,7 
12,4 
32,7 
94,3 
1.133.0 1,3 
80,2 
33,9 
18.1 
133,5 
188,3 
159,6 
5,5 
12,5 
36,0 
401,9 0,0 
58,5 
23,9 
-4.0 
78,4 
59,2 
26,3 
1,5 
2,0 
5,9 
94,8 1,3 
81,0 
38,8 
19,4 
140.6 
89,6 
78,1 
2,4 
5.7 
16,8 
192.6 101 % 
101 % 
114% 
107% 
105% 
48% 
49% 
43 % 
46% 
47% 
48% 0.1 
15,9 
3.1 
1.6 
20,7 
45,3 
26,3 
1,4 
1,5 
7.5 
81,9 0,6 
27.1 
10.6 
11.7 
50,0 
69,9 
65,2 
1,9 
3,9 
15.6 
156,4 46% 
34 % 
31 % 
65% 
37% 
37 % 
41 % 
34 % 
31 % 
43 % 
39% 
Tavoiie 4 
TO Flaaminkielinen yhteisö (1994) 
TO Ranskankielinen yhteisö (1994) 
TO Saksankielinen yhteisi» (1994) 
TO Brysselin pääkaupunkiseutu (1994) 
TO Työministeriö (1994) 
Yhteensä 107,9 
54,8 
1,2 
7.0 
15.7 
186.7 43.7 
17.8 
0.5 
2,2 
6.1 
703 5,4 
1,0 
0,0 
0,0 
5.3 
11.7 8,8 
1,2 
0.1 
0,3 
6.0 
16.4 20 % 
7 % 
15 % 
13% 
98 % 
2.?% 2,7 
0.5 
0.0 
0,0 
2,7 
5.9 4,4 
0.6 
0.1 
0,1 
3.0 
8,2 10% 
3% 
15% 
7% 
49% 
12% 
Tavoiie 5a maatalous 
YOA Flanderi Asct. 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Brysselin pääkaupunkiseutu Asct. 866/90 
(1995) 
YOA Vallonia Asct. 866 ja 867/90 (1995) 
Arviot Flanderi Asct. 2328/91 (1994) 
Arviot Vallonia Asct. 2328/91 (1994) 
Arviot Valtakunnall. Asct. 2328/91 (1994) 
Yhteensä 227,5 
11,1 
45.9 
130.5 
96,1 
1X6,4 
697,5 23,5 
1.1 
5.3 
4X.1 
29,3 
62.9 
170,4 4,1 
0,0 
0,9 
7.7 
3.5 
10,6 
26,8 9.9 
0.3 
2.4 
17,9 
11,7 
37.6 
79.8 42% 
24 % 
45 % 
37 % 
40 % 
60 % 
47% 4,9 
0,0 
1,2 
6.9 
3.5 
26,1 
42,6 7.8 
0,1 
1.5 
14.1 
9.4 
26.1 
59,1 33 % 
12% 
29 % 
29 % 
32 % 
42% 
35% 
Tavoite 5a kalastus 
YOA Belgia (1994) | 91,9| 24.51 20,41 24.51 100 %| I6.3| I9.6| 80% 
Tavoite 5b 
YOA Meetjcsland (1995) 
YOA Vallonia (1995) 
YOA Westhoek (1995) 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 34,2 
135,4 
96,6 
266,2 
5.159,7 10,3 
41.4 
26.4 
78,1 
1.6)8.8 0,0 
6,4 
0,4 
6,9 
361,8 1.2 
11.3 
3,5 
16,(1 
699,6 12% 
27% 
13% 
21 % 
43 % 0,0 
3.2 
0,3 
3,5 
262,7 0,6 
5.6 
1.8 
8,1 
473,0 6% 
14% 
7% 
10% 
29 % 
Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 
1.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi : 
Belgia osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta, mikä merkitsee 26 
ohjelmaa, joista seitsemän on INTERREG-ohjelmia. Vuoden 1996 lopussa hyväksymättä oli vielä 
LEADER-yhteisöaloiteohjelma. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Belgiassa: 
Belgian yhteisöaloiteohjelmista eniten ponnisteluja teknologisen kehittämisen hyväksi sisältävät 
SME- ja INTERREG-ohjelmat. SME-ohjelman osalta asianomaiset kaksi ohjelmaa tukevat 
teknologista innovaatiota tärkeänä tekijänä pyrittäessä parantamaan yritysten kilpailukykyä ja 
luomaan työpaikkoja. Vallonian ohjelmassa sijoitetaan 1,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 
1,8 miljoonaa ecua) teknologisen toimintakeskuksen perustamiseen; keskus on tarkoitettu 
edistämään yritysten mahdollisuuksia käyttää hyväksi tutkimuskeskuksia, yliopistojen tarjoamia 
palveluja ja alueellisia innovaatioon suunnattuja tukia sekä tiedonsaantimahdollisuuksia ja 
yhteyksiä tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan kentän toimijoiden kanssa. Ohjelmassa tuetaan myös 
mahdollisuuksia tietotekniikan käyttöön ja sen eri vaihtoehtojen hyödyntämiseen yhteisten 
tietokantojen ja tietoliikennepalvelujen avulla. Flanderin SM E-ohjelmassa keskeisellä sijalla on 
taas innovaatiohankkeiden täytäntöönpanon tukeminen sekä TTK-verkostojen yhteensovittaminen 
188 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
ja kehittäminen. 
INTERREG II-ohjelman yhteydessä on ennakoitu yhteensä 2,5 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset 5,2 miljoonaa ecua) TTK-toimintaa varten ja 0,8 miljoonaa ecua 
tietoliikennettä ja telematiikkasovellutuksia varten (kokonaiskustannukset 1,7 miljoonaa ecua). 
Yhteisöaloiteohjelmasta tuetaan Hainaut'n, Nord-Pas de Calais'n ja Picardien välistä taloudellista 
toimintaa TTK-toiminnan kehittämisen ja viestintähankkeiden kautta sekä tietojen vaihdon 
edistämistä tieteellisten keskusten ja huippuosaamiskeskusten välillä. Ardennes 'n, Länsi-Flanderin 
ja Nord-Pas de Calais'n välisessä toiminnassa yhteisöaloiteohjelman painopisteenä on 
ammatillisen koulutuksen ja tutkimuksen mahdollisuuksien monipuolistaminen kohdealoilla 
(esimerkiksi teknologian siirto). Belgian, Ranskan ja Luxemburgin välisestä ohjelmasta tuetaan 
yksittäisiä ja yhteisiä koulutukseen ja teknologiseen innovaatioon liittyviä hankkeita (esim. 
tietoverkot ja -infrastruktuurit). Lisäksi Belgian ja Alankomaiden välisessä yhteisöaloiteohjelmassa 
sekä Belgian, Alankomaiden, ja Saksan välisessä yhteisöaloiteohjelmassa käsitellään yritysten ja 
tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa innovaation ja tuotantomenetelmien 
nykyaikaistamisen edistämiseksi yrityksissä. Tietoliikenteen ja telematiikan alalla Hainaut'n, Nor-
Pas de Calais'n ja Picardian välisessä ohjelmassa on suunniteltu kehitettäväksi yli rajojen toimivia 
edistyneen tietoliikenteen keskuksia sekä perustettavaksi ääntä, tietoja ja optista kuvaa yhdistävä 
verkko. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin välisessä ohjelmassa taas pyritään kehittämään 
teletoimintoja ja telematiikan käyttöä koulutuksen ja teknologisen kehittämisen yhteydessä (esim. 
tietokannat, multimedia, etäopetus jne.). 
Teollisuuden rakenneuudistukseen liittyvien aloitteiden kehyksessä yksi RESIDER II -aloitteen 
ensisijaisista toimenpidekokonaisuuksista koskee teknologista kehittämistä Liegessä 2,7 miljoonan 
ecun määrärahalla (kokonaiskustannukset 5,4 miljoonaa ecua) sekä Charleroin ja Centren alueilla 
1,9 miljoonan ecun tuella (kokonaiskustannukset 3,7 miljoonaa ecua). Tähän 
toimenpidekokonaisuuteen sisältyy tukea tutkimuskeskusten ja yliopistojen varusteluun, edistyneen 
teknologian yritysten hankintoihin niiden tuotantojärjestelmien nykyaikaistamiseksi sekä 
teknologian levittämiseen. Flanderissa RET EX-aloitte elia edistetään teknologista kehittämistä ja 
koulutusta tekstiiliteollisuuden säilyttämiseksi. EMPLO YMENT-aloitteen Horizon-alaohjelmassa 
tuetaan teleavusteista etätyötä, etäopetusta sekä vammaisten ja muita huonommassa asemassa 
olevien interaktiivista opiskelua tietokoneen avulla (1,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 4 
miljoonaa ecua). 
Lisäksi vielä LEADER-ohjelmassa on varattu 0,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 0,4 
miljoonaa ecua) viestintäkeskuksen rakentamiseen Valloniaan sekä tietotekniikan menetelmien, 
teleavusteisen etätyön ja tietoliikenteen kehittämiseen tukirakenteiksi paikallisille 
tuotantokeskuksille. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin kolme uutta yhteisöaloiteohjelmaa. Ne ovat Flanderin SME-
yhteisöaloiteohjelma, Fanderin RETEX ja Brysselin URBAN. Lisäksi yhteisöaloitteiden varauksen, 
55,2 miljoonan ecun lisäsumman, jakamisen ansiosta voidaan vahvistaa kaikkia aloitteita - SME-
aloitetta lukuun ottamatta -, joihin Belgia osallistuu suurimman osan kanavoituessa INTERREG II C -
aloitteen uuteen vaiheeseen sekä EMPLOYMENT-aloitteeseen, jota varten Belgian asianomaiset 
viranomaiset ovat esittäneet ohjelmaluonnoksen; luonnos koskee uuden Integra-vaiheen mukaan 
ottamista vuodesta 1997 lähtien. Samoin on esitetty uutta vaihetta ADAPT-BIS sekä PESCA-aloitteen 
vahvistamista . 
Mitä tulee nykyisiin ohjelmiin, on Anvers'ia koskevan URBAN-ohjelman yhteydessä syytä panna 
merkille, että jo hyväksyttyjä hankkeita vastaava summa on 1,6 miljoonaa ecua varatusta 2,6 
miljoonasta ecusta. Mainittakoon, että ohjelma saa 1,4 miljoona ecua lisää varauksesta, joka 
kohdennetaan uuteen toimenpidekokonaisuuteen ("Handelspandenbeleid"). Brysseliä koskevan 
yhteisöaloiteohjelman rahoitusrakennetta puolestaan mukautettiin, millä pyrittiin muuttamaan 
4 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 189 
yksityisten yhteistyöosapuolten osallistumista sekä kahteen brysseliläiseen yrityskeskukseen liittyvien 
toimenpiteiden vaikutusaluetta. Päätös viimeistellään vuoden 1997 aikana. 
EMPLOYMENT-aloitteen osalta ovat kaksi ohjelmaa käynnistyneet hyvin. Vuonna 1996 Flanderissa 
valittiin ja käynnistettiin 42 hanketta. (19 Horizon-hanketta, 15 NOW-hanketta, 8 Youthstart-
hanketta), mikä merkitsee yhteensä 1 227 osanottajaa (264 NOWn, 87 Youthstartin ja 876 Horizonin 
osalta). Hankkeiden toteuttajat vaihtelevat suuresti. Hallitsevana aihealueena on koulutus. Vuonna 
1996 alkoi ranskankielisessä ja saksankielisessä yhteisössä hyväksyttyyn 89 hankkeeseen liittyvä 
toiminta (26 NOW-hanketta, 15 Youthstart-hanketta, 48 Horizon-hanketta). Aiheet vaihtelevat: 35 
koulutushanketta, 30 koulutusjärjestelmiin liittyvää hanketta, 16 työpaikkojen luomiseen keskittyvää 
hanketta sekä 8 levittämistä tai tiedottamista koskevaa hanketta. Vuonna 1995 valittiin ADAPT-
aloitteen osana Flanderissa toteutettavan ohjelman yhteydessä 23 hanketta, joista suurin osa 
käynnistyi vuonna 1996 ja jotka liittyvät tekstiiliteollisuuden, elektroniikkateollisuuden, ympäristön, 
liikenteen ja matkailun kaltaisiin aloihin. Niissä painotetaan innovaatiota, pk-yritysten osallistumista 
ja työntekijöiden pätevyyden lisäämistä, vähemmän muutokseen sopeutumisen teknisiä vaatimuksia. 
Toteuttajat vaihtelevat melkoisesti (ammattikoulutuksesta ja työllisyydestä vastaava alueellinen 
toimisto, riippumattomien työntekijöiden yhdistys, muut koulutus- ja ammattikoulutuslaitokset, 
kauppakamari ja aluehallinto). Ranskankielisessä ja saksankielisessä yhteisössä toteutettiin 35 
hanketta, jotka hyväksyttiin vuonna 1996. Alueellisia painopistealueita olivat ammattipätevyyden 
parantaminen, yritysten kilpailukyky, ympäristö sekä työpaikkojen luominen; laajimmin toteutettu 
toimenpidekokonaisuus liittyi koulutukseen (22 hanketta). 
RESIDER-aloitteen Liegeä koskeva ohjelma eteni varsin pitkälle, sillä teknologisen innovaation 
edistämistä koskevaan tavoitteeseen kuuluvan kolmen toimenpiteen osalta kaikki myönnetyt 
määrärahat oli kohdennettu kansallisella tasolla. Hainaut'a koskevassa ohjelmassa suunnitellaan 
perustettavaksi aloitusrahasto sellaisia pk-yrityksiä varten, joiden käyttämät toteutustavat on vielä 
saatettava yhdenmukaisiksi heinäkuussa 1995 annetun rahoitusmenettelyjä koskevan komission 
tiedonannon kanssa. Vallonian viranomaiset ovat kehittäneet kyseisiä menettelyjä, ja komissio 
hyväksyi ne syyskuussa 1996. 
LEADERin osalta ohjelmia ei vuonna 1996 edelleenkään voitu hyväksyä. Kaksi Flanderiin liittyvää 
ohjelmaa (Meetjesland ja Westhoek) esiteltiin lokakuussa 1994, ja niihin on tehty lukuisia muutoksia, 
mutta jotta komissio voisi hyväksyä ne tarvitaan vielä mukautuksia etenkin päällekkäisyyksien 
välttämiseksi tavoitteen 5b yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin nähden sekä teknisen avun osuuden 
pienentämiseksi. Myös Valloniassa alueelliset viranomaiset jatkoivat vuonna 1996 
ohjelmaehdotuksensa valmistelua komission huomautusten pohjalta, ja komission odotettiin 
hyväksyvän ohjelman vuoden 1997 alussa. 
Kaiken kaikkiaan komissio teki useimpia yhteisöaloitteita koskevat päätökset vuoden 1995 
loppupuolella ja vuoden 1996 alkupuolella, ja siksi niiden täytäntöönpano alkoi käytännössä vuoden 
1996 aikana. Tehtiin siis yhteisön määrärahoja koskevat maksusitoumukset, lähes kaikissa tapauksissa 
yhden maksusitoumuksen menettelyllä, ja lopullisille tuen saajille suoritetuttuja maksuja alettiin viedä 
kirjanpitoon vuonna 1996, vaikka ne ovatkin edelleen suhteellisen pieniä. 
190 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-4: Belgia - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
ecua) 
Aloite 
(YAO:icn määrä) 
ADAH' (2) 
EMPLOYMENT (2) 
PESCA (1) 
SME (2) 
RECHAR (2) 
KONVER (3) 
RESIDER (2) 
RETEX (2) 
URBAN (3) 
Yhteensä (19) 
1NTERREG/REGEN (7)** 
joista 1996 hyvksyttyjä YAO:ia: 
SME Flanderi 
RETEX Wcsthock-Middenkust (Vlaanderen) 
URBAN Bryssel 
Yhteensä (3) 
INTERREG (4)*** Kokonais-
k usta nn. 
91,9 
70,7 
4,3 
22,9 
58,1 
30,4 
52,9 
9,0 
37,6 
377,7 
8,6 
3,0 
11,1 
22,7 RR:n tuki 
0) 
31,2 
32,1 
2,0 
12,1 
15,7 
11,5 
24,4 
4,4 
10,4 
143,8 
2,7 
1,4 
2,2 
6,3 Maksusitoimi. 
1996 
25,5 
10,4 
1,7 
4,6 
0,0 
0,0 
0,0 
1,4 
2,2 
45,8 
2,7 
1,4 
2,2 
6,3 Maksusitoimi. 
1994-1996 
(2) 
31,2 
32,1 
2,0 
12,1 
15,7 
11,5 
23,7 
4,4 
10,4 
143,1 
2,7 
1,4 
2,2 
6,3 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
97% 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% Maksut 
1996 
6,5 
5,2 
0,4 
1,8 
0,0 
0,0 
6,3 
0,7 
1,1 
22,0 
0,8 
0,7 
1,1 
2,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
9,4 
16,1 
0,6 
4,0 
7,8 
5,7 
11,8 
2,2 
5,2 
62,9 
0,8 
0,7 
1,1 
2,6 . % 
(3)/(l) 
30% 
50% 
30% 
33% 
50% 
50% 
48% 
50% 
50% 
44% 
30% 
50% 
50% 
41% 
* Varauksen ulkopuolella 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
*** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 191 
TANSKA 
2.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Tanskan eri alueilla 
Useimmat Tanskan ohjelmista kuuluvat tietoyhteiskuntaa koskevaan tukiohjelmaan, jossa julkisen 
ja yksityisen sektori?! tiiviillä yhteistyöllä pyritään edistämään tiedonsaantia ja tietojen vaihtoa, 
edistämään kansainvaltaistumiskehitystä, tukemaan yksilöllistä kehitystä, lisäämään julkisen alan 
avoimuutta ja parantamaan julkisen alan tasoa sekä sijoittamaan yhteiskunnasta syrjäytyneet 
ryhmät siihen takaisin ja parantamaan yritysten kansainvälistä kilpailukykyä Tanskan 
yhteiskunnallisen järjestelmän lujittamiseksi. 
Lisäksi tavoitteen 2 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (1994-1996) tukevat teknologista kehittämistä 
yrityksiä kehittävänä, kilpailukykyä parantavana ja aluetalouden rakenteellista horjuvuutta 
vähentävänä tekijänä. Niinpä Pohjois-Jyllantia koskevassa suunnitelmassa, jonka mukaan TTK-
toimintaan käytetään 38,7 miljoonaa ecua (21 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista), 
tuetaan teollisuutta (uusien tuotteiden kehittäminen, teknologian siirto) sekä myös 
työvoimavaltaisia palveluja, runsaasti teknologiaa käyttäviä palveluja ja tuotantotoimintaan 
liittyviä palveluja. Siihen kuuluu myös teknologian hallinnan parantaminen yrityksissä. Lisäksi 60 
prosentin rahoitetuista toimista odotetaan tuovan käyttöön uusia teknologioita tai uusia tuotteita ja 
5-10 perustettavan verkoston on tarkoitus tarjota mahdollisuudet siirtää osaamista yrityksiin. 
Lollandia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa puolestaan tuetaan TTK-toimintaa ja 
tutkimukseen ja kehitykseen liittyvien infrastruktuurien kehittämistä tiiviimpien yhteyksien 
luomiseksi tutkimuskeskusten toiminnan ja yritysten tarpeiden välille. Teknologista kehittämistä 
tuetaan toteuttamistoimissa myös muiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteiden yhteydessä 
(esim. jatkuva koulutus). 
Kaiken kaikkiaan tavoitteen 2 molempia kohdealueita varten on rakennerahastoista varattu lähes 
13 miljoonaa ecua (23,3 prosenttia yhteisön koko rahoituksesta) TTK-toimintaan liittyviä toimia 
varten. 
Taulukko V-5: Tanska - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Tavoite 2 YHTKLNiJA 
-437 T^T 
~ÏWV. "KIT 
TES TZT 
TF Jäsenvaltio 
Julkinen I Yksityincnl Yhteensä 
ÏT7 1X5 TPK Rakennerahastojen rahoitus 
; i _J 1 1 1 1 —*> 
HUOM: Suunniticlumcncitclvii luomeen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja i 
tulkittava varovaisesi! erityisesti lictovhtciskuniaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kulcn Icollisuuiccn 
ja TTKccn QTTK 
TAVOITE 2 
Kuvio V-7: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua-hinnat ja tilanne 1996): 
Alakohtainen jaottelu: 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Tekninen apu (c) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
TTW HÄRTT 
ESR 
Yhteensä T57 
10,4 
54,1 
Kcskiarvo/YOAy "TT? 
10,1 
0,8 
19% 
100% 
TTT (b) 19% (c) 1% 
(a) 80% 
Tukikelpoiset alueet: Lolland, Pohjois-Jyllanti. 
192 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996 
Molemmat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, sekä Lollandia että Pohjois-Jyllantia koskevat, saatettiin 
päätökseen vuoden 1996 lopussa, jolloin ensiksi mainitun osalta jäi kohdentamatta 2,7 miljoonaa ecua 
(28 prosenttia alkuperäisestä tuesta), mikä siirrettiin kauden 1997-1999 talousarvioon, kun taas 
jälkimmäisen osalta kaikki määrärahat oli kohdennettu vuoden 1996 loppuun mennessä. 
Molempien ohjelmien arviointi suoritettiin vuonna 1996. Se tehtiin yhteisesti molemmille yhtenäisille 
ohjelma-asiakirjoille, ja se koostui molemmille alueille yhteisestä yleisestä osasta sekä kumpaankin 
alueeseen erikseen liittyvästä erityisosasta. Yleisessä osassa arvioijat kiinnittivät erityistä huomiota 
tavoitteiden, ohjelmien ja ennakkoehtojen keskinäiseen soveltuvuuteen sopivien vaikutuksia 
kuvaavien mittareiden löytämiseksi. Lollandiin liittyvässä osassa arvioitiin olemassa oleville pk-
yrityksille suunnattuja tukia pitkän aikavälin kehitysstrategiana sekä tuen lisäämisen tarpeita alueen 
yleisten olojen parantamiseksi. Arviointikertomuksessa esitetään, että vaikka tukien myöntäminen 
olemassa oleville yrityksille onkin hyödyllistä, niillä ei pystytä luomaan riittävästi uusia työpaikkoja, 
joilla korvattaisiin tuotannon vähentämisestä tai yritysten lakkauttamisesta johtuva työpaikkojen 
menetys, ja että siksi myös uusien yritysten perustamisen ja sijoittautumisen tukeminen on 
välttämätöntä. Lisäksi kertomuksessa päätellään, että lollandilaisilla yrityksillä on paljon suurempi 
tarve parantaa yleisiä edellytyksiään kuin mitä niiden nykyinen kiinnostus tukijärjestelmää kohtaan 
osoittaa; erityisesti tarvitaan henkilöstön koulutusta, eritoten uusiin teknologioihin liittyvää 
koulutusta. Yrityksillä on vaikeuksia loppututkinnon suorittaneiden toimihenkilöiden ja keskijohdon 
palkkaamisessa, mistä syystä olisi suunniteltava erityinen koulutushanke sekä kannustettava 
uudistuksellisempaa ajattelua. Lisäksi esitetään, että yrityskonsulttien olisi toimittava aktiivisemmin 
lisätäkseen yritysten tietoa tukimahdollisuuksista. 
Pohjois-Jyllantia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan erityisarvioinnissa keskitytään 
kohderyhmänä olleiden yritysten sekä suurille ja pienille yrityksille suunnatun tuen arviointiin. 
Arviointikertomuksessa katsotaan, että kansainvälistämisohjelmalle on olemassa perusta, sillä 2 500 
vientiä harjoittamaan pystyvästä yrityksestä ainoastaan 2 000 nykyään todella harjoittaa sitä. 
Esitetään, että hankkeiden valinnassa painotettaisiin enemmän yrityksen kasvumahdollisuuksia, 
hankkeen suhteellista laajuutta sekä tulevaisuudennäkymiä ja vähemmän yrityksen kokoa sinänsä. 
Lisäksi kertomuksessa esitetään perustettavaksi osaohjelma, jonka erityisenä kohteena olisivat pk-
yritysten toteuttamat pienimuotoiset hankkeet. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Vuoden 1996 jälkipuolella valmisteltiin vaiheen 1997-1999 ohjelmia, jotka koskevat kahta edellä 
mainittua tukikelpoista aluetta. Ohjelmien hankkeisiin ei tehty merkittäviä sisällöllisiä muutoksia. 
Lollandia koskevan hankkeen rakenne säilyi ennallaan lukuun ottamatta toimenpidekokonaisuutta, 
joka ennen liittyi tukirakenteisiin ja joka muutettiin koskemaan strategisia perusrakenteita. Sama 
pätee Pohjois-Jyllantia koskevaan hankkeeseen sillä pienellä erolla, että koska teollisten yritysten ja 
palveluyritysten erottaminen toisistaan on vaikeaa, ryhmiteltiin ohjelman hallinnon 
yksinkertaistamiseksi kauden 1994-1996 kaksi toimintalinjaa uudelleen. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-8: Tavoite 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): 
~ESIT Pääastalliset tavoitteet 
Nuorten työelämään siirtyminen (a) 
Työttömien ja pitkäaikaistyöttömien 
työelämään siirtyminen (b) 
Syrjäytymässä olevien henkilöiden sjoittumincn (c) 
Tekninen apu (d) 
Yhteensä 
TTWr 142,4 
61,9 
5,4 im (c) 22% (d) 2% 
(a) 21% 
(b) 55% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 193 
Tavoitteen 3 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano edistyi hyvin vuonna 1996, ja 
kolmivuotiskaudeksi 1994-1996 varatut määrärahat kohdennettiin suunnitelmien mukaisesti. 
Koulutukseen (erityisesti kohderyhmien koulutukseen), ammatilliseen koulutukseen sekä neuvontaan 
ja seurantaan liittyvissä toimenpidekokonaisuuksissa pyrittiin ensi sijassa luomaan osanottajille 
yhteyksiä työelämään sekä siirtymään toiminnassa yksilölliseen neuvontaan ja seurantaan, jotka 
toteutetaan, kun on laadittu henkilökohtainen toimintasuunnitelma yhteistyössä 
työmarkkinaviranomaisten kanssa. Huonoimmassa asemassa olevan väestön kannalta on tärkeää, että 
hankkeen sisältö vastaa paikallisten työmarkkinoiden tarpeita, yksilöllistä pätevyyttä, normaalia 
työelämää sekä yksilöllisiä tarpeita. Vuonna 1996 hyväksyttiin lisäksi uusi lainsäädäntö, joka tehostaa 
ESR:n hallintoa varojen hallinnan, hankkeiden valinnan ja valvonta-, seuranta-, kirjanpito- ja 
arviointisääntöjen osalta sekä tietojen keräämisessä arviointia varten. Tämän lisäksi otettiin käyttöön 
uusi tietokonejärjestelmä, jonka yksi osa tulee palvelemaan keskushallintoa ja toinen osa sijoitetaan 
eri alueille. 
Kuvio V-9: Tavoite 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): 
Fiiäusiallisct tavoitteet "ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ja 
ammattikoulutustarpeiden ennakointi (a) 5,8 
Ammatillinen koulutus, ohjaus, neuvonta (b) 19,8 
Ammatillista koulutusta koskevien 
järjestelmien parantaminen (c) 11,7 
Tekninen apu (d) 1,6 
Yhteensä 38T9" 
/ YOA (d) 4% (a) 15% 
(c) 30% 
(b)51% 
Tavoitteen 4 vuonna 1994 hyväksytty yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattoi kolmivuotiskauden 1994-
1996, ja sitä varten oli myönnetty 13 miljoonaa ecua, jotka oli kokonaisuudessaan kohdennettu 
vuoden 1996 loppuun mennessä. Koska täytäntöönpanon luonne oli muuttunut, Tanskan viranomaiset 
ponnistelivat huomattavasti muodostaaksen täytäntöönpanojärjestelmän, ja täytäntöönpano eteni 
moitteettomasti vuonna 1996. Ohjelman kohderyhmänä ovat työttömyysuhan alaiset työntekijät, 
joiden sopeutumista muutoksiin edistetään ammatillisen koulutuksen avulla. Lisäksi siinä pyritään 
kehittämään uusia menetelmiä koulutuksen kysynnän ennakoimiseksi sekä kehittämään 
ammattikoulutusjärjestelmiä, jotta työvoimalla olisi enemmän jouston varaa muodollista pätevyyttä 
kysyttäessä. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan voimassaoloaikaa jatkettiin kaudeksi 1997-1999 
lisämäärärahan ollessa 25 miljoonaa ecua. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan strategian jatkuminen 
ennallaan oli tärkeää, koska vuoden 1994 lopussa hyväksytyn ohjelman arvioinnissa tarvittavia tietoja 
ei ollut käytettävissä. Mahdollisesti tarvittavat muutokset voidaan tehdä myöhemmin vuoden 1997 
puolivälissä valmistuvaksi suunnitellun väliarviointikertomuksen pohjalta. 
TAVOITE 5a maatalous 
Tant V-6: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): 
Yhteensä 
TT7^ Toimenpiteet 
Tuotanto 
Kaupanpitäm. TÖITJ 
26,7 21 % 
Tuotantorakenteiden parantamisen yhteydessä suurin osa yhteisön tuesta suunnattiin investointitukiin 
(57,1 miljoonaa ecua) ja seuraavaksi suurin osa nuorille viljelijöille myönnettävään 
tilanperustamistukeen (30,8 miljoonaa ecua). Jalostuksen ja kaupanpitämisen osalta yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano sujui hyvin. Kaiken kaikkiaan vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty 
79 hanketta, jotka liittyivät ensi sijassa liha-alaan (36 hanketta) sekä maito- ja maitotuotealaan (35 
hanketta). Vuoden 1996 lopussa oli sidottu 48 prosenttia yhteisön tuesta. 
194 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-IO: Tavoite Sa kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): 
. KOR ~" 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudell.suuntaam. (a) 37,7 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 0,0 
Laivaston uudistaminen (c) 35,0 
Vesiviljely (d) 9,2 
Suojellut merialueet (c) 3,2 
Satamalaitteet (f) 9,8 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 30,1 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 7,2 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) pm 
Muut toimenpiteet (j) 7,6 
Yhteensä! 139,9 UJ U7o 
%\ «>5% (a) 27% 
(g) 22% 
Ohjelman täytäntöönpano vuonna 1996 mahdollisti vuoden 1996 määrärahaerän kohdentamisen sekä 
vuoden 1994 jälkimmäisen ennakkon maksamisen. Määrärahojen käyttöaste oli erityisen korkea 
toimenpidekokonaisuuksissa, jotka liittyvät tuotteiden jalostukseen tai laivaston mukauttamiseen 
taikka muissa toimenpidekokonaisuuksissa. Tanskan viranomaiset ilmoittivat kalastajien 
varhaiseläkkeeseen liittyvästä toimenpidekokonaisuudesta, joka on tarkoitus yhdistää ohjelmaan 
vuonna 1997. Lisäksi komissio hyväksyi seitsemän yhdeksästä kansallisesta soveltamismääräyksestä, 
ja kolme määräystä on tarkoitus hyväksyä vuonna 1997. 
TAVOITE 5B2 
Kuvio V-l 1: Tavoite 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Väestöt! 000 as.) 1 I 3o7 
Pinta-ala (km2) 8 374 
miljoonaa ecua 
Raltastokohtainen jaottelu: 
EMOTRl 2ÏT6] 40% 
EAKR 10,8 20% 
ESR 21,6 40% 
Yhteensä 54M) 100% 
/ YOA (c) 37% (d)2% 
(a) 25% 
(b) 36% D Monipuolistaminen, 
ympäristönsuojelu (a) 
• Yritysten kehittäminen (b) 
H Matkailu (c) 
•Tekninen apu (d) 
Joulukuussa 1994 hyväksyttyä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa mukautettiin marraskuussa 1996 ja 
rahoitussuunnitelman muuttamiseksi niin, että siinä otetaan huomioon ohjelman viivästynyt 
hyväksyminen ja sen jälkeen sosiaalis-taloudellisissa oloissa tapahtuneet muutokset. Lisäksi 
seurantakomitea tarkasti vuoden 1995 vuosikertomuksen ja hyväksyttyjen hankkeiden 
analyysitaulukon sekä hyväksyi tiedotuskampanjaa koskevan suunnitelman ja väliarvioinnin 
valmistelut (arviointisuunnitelman, viiteperusteet). 
Taulukko V-7: Tanska - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. KK:n tuki 
O) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994.1996 
(2) % 
(2>/(l> Maksut 
199(1 Maksut 
1994-199n 
(V * 
Tavoite 2-
YOA Lullani! (1V')4) 
YOA Pohj.-Jvtlanli (1994) 
Yhuensii 30.5 
210.5 
241, o 7.0 
47,1 
S 4.1 -0.2 
23,0 
22,H 9.3 
43,8 
S3,l 134 % 
9 3 % 
»X % 2.1 
1,6 
3,7 6.4 
17,3 
23.7 «1 % 
3 7 % 
44 % 
Tavoite .1 
YOA Tanska (1994) | 5 K4.T | 268. l| 42.0| 127,0| 47 % | 4I,0| H5,2| 43% 
lavolle 4 
YOA Tanska (1994) | 87.7| 38,9| 7,0| 13, <)| 33*1 7,71 10.7| 27% 
Tavulle 5a maatalous 
Arviot Tanska Asct. 2328/91 (1994) 
YOA Tanska Asct. 866 ia 867/90 (1994) 
YhltentH 354,4 
213,6 
S6H.ll 100.3 
26,7 
127,0 17.0 
5.1 
22,1 50,3 
10,5 
60, H 5.0 % 
39 % 
4H % 16,4 
5,7 
22,1 32,9 
8.4 
41,3 33 % 
31 * 
32 * 
Tavoite Sa kalastus 
YOA Tanska (1994) | 438,8| 139,9| 23,3| 69,9| 50 % | 0.0| 30,31 22% 
Tavoite 51. 
YOA Tanska (1994) 
Y HTKKNSA 204.4 
2.124,2 54,0 
«82,0 3,7 
120,9 13,5 
337,2 25 % 
4» * 0,1 
74,5 5.8 
226,9 11 % 
3.3 * 
M Ultrasta vähennetty : ui vuosille 1997-1999 
2 Tukikelpoiset alueet: Pohjois-Jyllanti, Viborg, Ringkoebing, Etelä-Jyllanti, saaret. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 195 
2.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Tanska otti osaa seitsemään yhteisöaloitteeseen: URBAN, KONVER, EMPLOYMENT, ADAPT, 
SME, PESCA, LEADER ja INTERREG. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin kansallisella tasolla 
viisi yhteisöaloiteohjelmaa sekä neljä INTERREG-ohjelmaa. Kolme vielä hyväksymättä olevaa 
yhteisöaloiteohjelmaa, SME-ohjelmat, LEADER ja yksi Ruotsin kanssa yhteinen INTERREG-
ohjelma hyväksyttiin vuonna 1996. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Tanskassa: 
Tietoyhteiskunnan kehittäminen Tanskassa on INTERREG-, KONVER- ja SME-
yhteisöaloiteohjelmien nykyinen tavoite. Lisäksi Tanskan ja Saksan välisillä INTERREG-
ohjelmilla pyritään korjaamaan kolmen alueen syrjäistä asemaa (Planungsraum V ja 
Sonderjyllandin lääni, Ostholstein, Lubeckja Storstromin lääni, sekä Kernja Fynin lääni) sekä sen 
vaikutuksia alueen talouteen edistämällä TTK-toimintaa, siihen liittyvää koulutusta ja ammatillista 
koulutusta sekä pk-yritysten kehittymistä (2,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 5,7 miljoonaa 
ecua). Myös rajojen yli tapahtuvaan yhteistyöhön Itämeren alueella liittyvään ohjelmaan sisältyy 
toimenpidekokonaisuuksia, jotka tukevat pk-yritysten kehittämistä (esim. "Itämerikeskus") sekä 
viestintään ja tiedotusvälineisiin liittyvää koulutusta ja yhteistyötä (0,6 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 1,3 miljoonaa ecua - esim. Itämeren alueen mediakeskus), kun taas Tanskan 
ja Ruotsin väliseen ohjelmaan sisältyy erityisiä toimenpidekokonaisuuksia, jotka liittyvät uusiin 
teknologioihin teollisuuden kehittämistä, viestintävälineitä, TTK-toimintaa ja korkeakouluopetusta 
koskevilla toimintalinjoilla. 
Lisäksi KONVER-yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan uusia teknologioita keinona parantaa 
alueiden kilpailukykyä kehittämällä inhimillisiä voimavaroja ja yritysten hallintokykyä erityisesti 
yrityksille suunnattujen neuvontapalvelujen välityksellä. 
Lopuksi SME-ohjelma osallistuu teknologiseen kehittämiseen silloin, kun se on "ticket-service "-
järjestelmän yhteydessä yritysten toiminnan jatkuvuuden ja niiden kilpailukyvyn sekä työpaikkojen 
luomisen kannalta tarpeen. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin kolme uutta yhteisöaloiteohjelmaa. Tavoitteiden 2 ja 5b tukikelpoisia 
alueita koskeva SME-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin maaliskuussa 1996. Siten sen 
seurantakomitea on sama kuin tavoitteiden 2 ja 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomitea. 
Ohjelma laajentaa olemassa olevan kansallisen ohjelman, "ticket-service"-järjesteimän, koskemaan 
myös yritysten perustajia, minkä johdosta nämä voivat käyttää hyödykseen valitsemiaan neuvonta-ja 
koulutuspalveluja yrityksen perustamisvaiheessa yrityssuunnitelmaa laatiessaan. Toukokuussa 1996 
hyväksyttiin toinen ohjelma, Tanskan ja Ruotsin välinen INTERREG-yhteisöaloiteohjelma. Se 
mukaan lukien Tanska osallistuu viiteen INTERREG-ohjelmaan, joista kolme on Saksan kanssa 
yhteisiä, yksi Baltian alueen ja yksi Ruotsin kanssa yhteinen. Kyseiset viisi ohjelmaa etenevät 
kohtalaisesti. Tanska aloitti naapurimaiden kanssa kahden INTERREG II C -ohjelman (neljä 
miljoonaa ecua) valmistelut; toinen ohjelmista koskee Pohjanmeren aluetta ja toinen Itämeren aluetta. 
Lisäksi kesäkuussa hyväksyttiin LEADER-yhteisöaloiteohjelma. Sen tavoitteena on 
maaseutuyhteisöjen säilyttäminen toimivina ja elinkykyisinä, jota varten pyritään ehkäisemään 
maaltapakoa ja houkuttelemaan uusia asukkaita, turvaamaan tulolähteet ja luomaan uusia 
työpaikkoja, varmistamaan palvelujen saanti, kehittämään ammattipätevyyttä sekä suojelemaan ja 
parantamaan luonnonympäristöä. Ohjelman tehokkuuden varmistamiseksi tukitoimet kattavat 
enintään 50 prosenttia tavoitteen 5b tukikelpoisista alueista. 
Lisäksi jaettiin yhteisöaloitteiden varauksesta peräisin olevia lisämäärärahoja 13,5 miljoonaa ecua. 
Määrärahoilla vahvistettiin ADAPT-, EMPLOYMENT-, LEADER-, ja erityisesti PESCA-aloitteita 
sekä INTERREG II C -aloitteen uutta vaihetta. 
196 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Olemassa olevien ohjelmien osalta aloitettiin kestävän kaupunkisuunnittelun keskuksen perustaminen 
Aalborgin kaupunkiin liittyvän URBAN-yhteisöaloiteohjelman yhteydessä (tavoite 2, Pohjois-
Jyllanti); URBAN-ohjelman seurantakomitea on sama kuin tavoitteen 2 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
seurantakomitea. Vuosiksi 1995-1997 suunnitellun Kampin (Jyllanti) ja Kööpenhaminan kaupunkeja 
koskevan KONVER-ohjelman täytäntöönpano sujui ajatellun aikataulun mukaisesti. Koska 
ohjelmalle ei ole myönnetty yhteisöaloitteiden varauksesta lisämäärärahoja, se ei jatku vuoden 1997 
jälkeen. EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteisiin liittyvät hankkeet etenivät toiminnalliseen 
vaiheeseen vuoden 1996 alkupuolella. ADAPT-aloitteen hankkeita on 30 ja EMPLOYMENT-
aloitteen hankkeita 30 (8 Youthstart-hanketta, 15 Horizon-hanketta ja 7 NOW-hanketta). Toteuttajat 
ovat pääasiassa perinteisiä laitoksia Horizon-hankkeita lukuun ottamatta, joiden toteuttamisesta 
huolehtivat ensi sijassa valtiosta riippumattomat järjestöt. Useimmin esiintyviä aiheita ovat yritysten 
perustaminen naisten toimesta, vammaisten tietoteknisten taitojen kehittäminen, yhtymäkohtien 
muodostaminen koulun ja koulutuksen välille, pk-yritysten tukeminen sekä tanskalaiselle käytännölle 
ominaista työn kierrätystä koskevien suunnitelmien laatimien. PESCA-aloitteen yhteydessä saatettiin 
vuonna 1996 päätökseen vain vähän hankkeita, mutta 27 prosenttia suunnitellusta talousarviosta 
kohdennettiin jo yksittäisiin hankkeisiin, ja vuoden 1996 lopussa komissio päätti sitoa kerralla kaiken 
kaudeksi 1994-1999 varatun tuen. 
Taulukko V-8: Tanska - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
ecua) 
Aloite 
(YAO-ien määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
PESCA (!) 
SME(l) 
KONVER(l) 
URBAN (1) 
Yhleensä (7) 
INTERREG/REGEN (5)** 
jrnsici 1990 hyväksyttyjä Y AO: ia: 
LEADER 
SME 
Yhteensä (2) 
INTERREG (1)"* Kokuiiai.s-
kustann. 
65,7 
20,7 
26,7 
48,6 
5,1 
5.3 
3,0 
175,2 
26,7 
5,1 
31,8 KK:n tuki 
(1) 
29,5 
10,6 
8,2 
16.4 
2,6 
2,4 
1,5 
71,1 
8.2 
2.6 
10,7 Malisusitoilm. 
1996 
24,2 
9,0 
6,5 
9,5 
2,6 
0,0 
0,2 
51,9 
6,5 
2,6 
9,1 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
29,5 
10,6 
6,5 
12,3 
2,6 
2,4 
1.5 
65,3 
6,5 
2,6 
9,1 % 
(2)/(T) 
100% 
100% 
80% 
75% 
100% 
100% 
100% 
92% 
80% 
100% 
85% Maksut 
1996 
6,2 
2,4 
2.0 
0,8 
0,8 
0,0 
0.1 
12,2 
2,0 
0,8 
2,7 Maksut 
1994-1996 
(3) 
8,9 
3.2 
2,0 
2,2 
0,8 
1.2 
0,5 
18,6 
2,0 
0,8 
2,7 % 
(3)/(D 
30% 
30% 
24% 
13% 
30% 
50% 
32% 
26% 
24% 
30% 
25% 
* Varauksen ulkopuolella 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
*** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 197 
3. SAKSA 
3.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Saksan eri alueilla: 
Tavoite 1: Teknologinen kehittäminen on tärkeällä sijalla Saksan uusien osavaltioiden 
kehittämissuunnitelmissa ja uudistamisessa; 2 prosenttia yhteisön myöntämistä määrärahoista on 
suunnattu tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja innovaatioon. Tutkimuksen ja kehityksen 
sekä innovaation hyväksi toteutettavalla toimintalinjalla pyritään lisäämään T&K-alan laitosten 
inhimillisten voimavarojen määrää ja laatua peruskoulutuksella ja jatkokoulutuksella tavoitteena 
teknistä osaamista vaativiin tuotteisiin ja tuotantomenetelmiin perustuvien yritysten kehityksen 
tukeminen. EAKR.n panos tällä toimintalinjalla on seitsemän prosenttia kaikista yhteisön 
tukikehykselle suunnatuista EAKR.n määrärahoista. Tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettiin 
kussakin osavaltiossa^ taloudelliseen kehittämiseen liittyvät yhteisöaloiteohjelmat, joiden 
tärkeimpänä toimintalinjana on TTK-toiminnan ja innovaation tukeminen. Niihin kuuluvat 
investoinnit tutkimusosastoihin ja teollisiin laboratorioihin, kehitykseen ja suunnitteluun liittyvät 
neuvontapalvelut, tuki TTK-toimintaan perustuville yrityksille, investoinnit TTK-toiminnan 
perusrakenteisiin sekä innovaatiokeskukset. Niillä tuetaan myös toimenpidekokonaisuuksia, jotka 
liittyvät yritysten väliseen yhteistyöhön tuotteiden ja menetelmien kehittämisen alalla, sekä tieto-ja 
viestintätekniikan nykyaikaistamista ja teknologiaan liittyvien neuvontamenetelmien kehittämistä. 
Tämän toimintalinjan lisäksi yhteisön tukikehyksessä tuetaan myös yritysten TTK-toimintaa 
teknologiaan tehtävien investointien kautta, edistämällä innovaatiokeskuksia sekä suunnittelemalla 
yrityksiä varten yhteisiä koulutuskeskuksia. 
• Esimerkki Sachsenissa rahoitetusta hankkeesta: tuki teknologisesti suuntautuneelle 
yritysryppäälle, joka sijaitsee Landkreis Riesa-Grofihainissa. Teknologiakeskuksen työ 
keskittyy ensisijassa uusiutuviin energiamuotoihin sekä raaka-aineiden käsittelyssä 
sovellettavaan laser-tekniikkaan, jonka osalta se pystyy esittelemään metallien leikkausta 
ja hitsausta. Se kehittää yhteistyössä freiburgilaisen Fraunhofer-Institut -laitoksen kanssa 
polttoparistoja. Lisäksi on ehdotettu yrityksille suunnattuja neuvontaan ja 
täydennyskoulutukseen liittyviä toimia. Tukikelpoiset investoinnit ovat suuruusluokaltaan 
noin 250 000 ecua, josta 150 000 ecua tulee EAKR.n kautta. 
Tavoite 2 (1994-1996): Kaikissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa on suunniteltu teknologisen 
kehittämisen, pääasiassa TTK-toiminnan (20,7 prosenttia yhteisön myöntämistä määrärahoista) 
tukemiseen liittyviä toimenpidekokonaisuuksia, joko siihen yksinomaisesti keskittyvänä 
toimintalinjana tai yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen muiden toimintalinjojen ohella: 
• Nieder-Sachsen: kaksi toimintalinjaa, joista toinen tukee tuotteita ja menetelmiä koskevaa 
yritysten TTK-toimintaa ja innovaatiota yritysten, tutkimuslaitosten ja koulutuskeskusten 
yhteistoiminnan muodossa (3,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,5 miljoonaa 
ecua), ja toinen jatkuvaan tieteelliseen koulutukseen liittyviä toimia soveltavan tekniikan 
aloilla (laser, matkailu, laadunvarmistus rakennusalalla; 0,5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 1,1 miljoonaa ecua); ympäristönsuojelun alalla tuen kohteena ovat 
lisäksi jätevesien ja jätteiden vähentämiseen, uudelleenkäyttöön ja käsittelyyn liittyvät 
teknologiat ja ilman, veden ja maaperän puhdistamiseen liittyvät teknologiat sekä 
biotekniikka ja biologisesti hajoavat aineet. 
Esimerkki Nieder-Sachsenissa rahoitetusta hankkeesta: "Jatkuvatoimisen 
sähkösuodattimen" kehittäminen; hankkeen toteutuksesta vastasi Braundschweig-
1 Mecklenburg-Vorpommern: 71,6 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 457 miljoonaa ecua); Brandenburg: 
114,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 259,3 miljoonaa ecua); Sachsen-Anhalt: 73,1 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset 225,7 miljoonaa ecua); Sachsen: 207,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 390,1 
miljoonaa ecua); Thiiringen: 38,9 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 145,1 miljoonaa ecua); Itä-Berliini: 
61,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 111,3 miljoonaa ecua). 
/ 98 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Wolfenbuttelin ammattikorkeakoulu, ja se sai EAKR.n tukea, jota ilman ei hanketta olisi 
. voitu toteuttaa. Koska tämä uusi tekniikka mahdollistaa käytettyjen jauheiden korkean 
kierrätysasteen, olisi sitä käytettävä hyvin laajalti pintojen käsittelyyn. Menetelmä on jo 
patentoitu. 
• Saar: kaksi erityistä toimintalinjaa, joista toinen, tutkimukseen ja teknologiaan liittyvä, 
koskee tiedepuiston kehittämistä, tutkimuslaitosten työn edistämistä ja tulosten 
soveltamista pk-yrityksiin (3,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,3 miljoonaa ecua) 
ja toinen koskee teknologian ja osaamisen siirtoa sekä tukea teknologian siirtoon ja 
innovaatioon liittyvää neuvontaa hoitaville yhteisöille (3,3 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 14,4 miljoonaa ecua). Näiden kahden toimintalinjan lisäksi 
yhteinen ohjelma-asiakirja tukee tutkimukseen, tieteeseen ja teknologiaan liittyvän 
osaamisen lisäämistä sekä muodollisten pätevyyksien mukauttamista työmarkkinoiden 
vaatimuksiin aikaisempien toimien täydentämiseksi. 
• muihin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin ei sisälly teknologiseen kehittämiseen liittyviä 
erityisiä toimintalinjoja, mutta näkökulma ei silti jää niissä vaille huomiota. Niinpä pk-
yritysten toimintaympäristön parantamiseksi niihin sisältyy teknologian kehittämistä 
(Baijeri ja Rheinland-Pfalz), innovaation tukemista perustamalla riskipääomarahastoja 
uusien teknologioiden omaksumista varten ja tukemalla pk-yritysten omarahoitusta 
teknologiaa käyttävillä aloilla (Bremen), teknologisten perusrakenteiden, 
teknologiapuistojen ja muiden laitosten perustamista tai laajentamista (Baijeri ja 
Nordrhein-Westfalen), palvelu- ja neuvontaelinten perustamista etenkin teknologian 
siirron alalla (Bremen, Hessen ja Nordrhein-Westfalen). Ympäristönsuojelun näkökulman 
ottamiseksi huomioon niissä rohkaistaan innovaatioon ja teknologian siirtoon sekä 
tuotantomenetelmien mukauttamiseen ympäristön vaatimusten mukaisesti (Länsi-Berliini) 
ja ympäristöä säästävien teknologioiden ja palvelujen käyttöön (Bremen). Muutamissa 
yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa painotetaan vielä, että tutkimukseen, tieteelliseen 
toimintaan ja teknologiaan liittyvien ammatillisten pätevyysvaatimusten mukauttaminen 
on tärkeää, kuten myös on jatkokoulutukseen liittyvä neuvonta (Baijeri, Hessen ja 
Schleswig-Holstein). 
Esimerkkejä vuosina 1994-1996 rahoitetuista hankkeista: 
Hessen: EAKR.sta tuetaan Kasselin yritysryhmittymän perustamista entiselle 
Hindenburgin kasarmialueelle ja siten edistetään uusien teknologisesti suuntautuneiden 
yritysten perustamista. Ryhmittymä tarjoaa laaja-alaista neuvontaa, ja teknologian 
siirron parantamiseksi se pitää yllä tiiviitä suhteita alueellisiin tutkimuksen ja kehityksen 
yhteisöihin. Yritysryhmittymän ja sen ympäristön synergiavaikutuksia selvitetään 
järjestelmällisesti, millä pyritään vahvistamaan alueelle sijoittautuneita yrityksiä ja 
houkuttelemaan niitä lisää alueelle. Hanke toimii esimerkkinä entisen sotilasalueen 
rakenteellisesta kunnostamisesta. Siihen liittyvän investoinnin määrä on 
kokonaisuudessaan 6,5 miljoonaa ecua, josta 2,3 miljoonaa ecua rahoitetaan tavoitteen 2 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella. 
Nordrhein-Westfalen: EUROMAT GmbH, innovatiivisiin materiaaleihin ja 
valmistusmenetelmiin, korkeita lämpötiloja kestäviin raaka-aineisiin ja 
pintakäsittely tekniikkaan erikoistunut tutkimuslaitos saa tukea erityisesti uusien 
teknologioiden käyttöönottoa varten. EUROMAT antaa tietämyksensä käyttöön pk-
yrityksille, joilla ei ole omaa tutkimusyksikköä.. Toimet liittyvät pääasiassa uusiin 
käyttötarkoituksiin suunnattujen uusien, ennen tuntemattomia ominaisuuksia sisältävistä 
raaka-aineista valmistettujen materiaalien suunnitteluun sekä pintakäsittelyn tekniikkaan. 
Näiden teknologian siirtoon liittyvien toimien tuki on yhteensä 4,3 miljoonaa ecua. 
Kaiken kaikkiaan 4,5 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista Saksassa on suunnattu 
teknologisen kehittämisen tukemiseen. (Tavoitteet 1,2,5b) 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 199 
Taulukko V-9: Saksa - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Rakennerahastojen rahoitus 
lavoitc 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
YHTEENSÄ VH'1'EENSA 
1.600,0 
223,8 
81,3 
1.905,1 % 
84% 
12% 
4% 
100% RK 
575,1 
99,2 
23,6 
697,9 % 
36% 
44% 
29% 
37% Jäsenvaltio 
Julkinen 
384,7 
116,9 
36,0 
537,6 Yksityin. 
640,2 
7,7 
21,7 
669,6 Yhteensä 
1.024,9 
124,6 
57,7 
1.207,2 % 
64% 
56% 
71 % 
63% 
HUOM: Suunnittelumenettelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi 
lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, 
jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTKeen 100% 
[gTTK~[ 
TAVOITE V 
Kuvio V-12: Toimintasuunnitclnut 1994-1999 (miljoonaa ecua): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Tuotannolliset investoinnit (a) 
Tuki pk-yrityksille (b) 
TTK, innovaatio (c) 
Ympäristö (d) 
Inhimilliset voimavarat, koulutus (c) 
Maatalous, maaseutualueet, kalastus (0 
Tekninen apu (g) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
—EKKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
; YTK/ IS TO 6.860,9 
4.092,0 
2.644,5 
83,5 
13.680,9 
Kcskiarvo/TOI 30 %» 
19% 
1 % 
100% 
~wm (g) 2% 
(f) 24% (a) 18% 
(e) 27% 
(d) 8% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996^ 
Yhteisön tukikehyksen toimenpiteet jakautuivat seitsemään toimintalinjaan. Kussakin osavaltiossa 
EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:n toimet on koottu yhteensovitetusti kolmeksi toimenpideohjelmaksi 
(Itä-Berliinissä rakennerahastojen toimet on koottu yhdeksi toimenpideohjelmaksi). Yhteisön 
tukikehyksen mukaiset määrärahat ovat 13,640 miljardia ecua vuoden 1994 hinnoin, mikä vuoden 
1996 hintoihin indeksoituna merkitsee 13,920 miljardia ecua. Kaikkia indeksiin sitomista seuranneita 
2 Tukikelpoiset alueet: Itä-Berliini, Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, 
Thiiringen. 
3 Uusia jäsenvaltioita koskevan yhteisön tukikehyksen (1991-1993) yhteydessä maksettiin vielä 119,5 miljoonaa 
ecua (42,6 miljoonaa ecua EAKR:sta, 52,2 miljoonaa ecua ESR:sta, 24,5 miljoonaa ecua EMOTR:sta ja 0,2 
miljoonaa ecua kalatalousmäärärahoja). Maksut EAKR:sta koskivat ainoastaan Mecklenburg-Vorpommernia 
(10,9 miljoonaa ecua) ja Sachsena (31,6 miljoonaa ecua), ja kaiken kaikkiaan yhteisön tukikehystä 1991-1993 
varten käytettävissä olleista EAKR:n määrärahoista (1,567 miljardia ecua) maksettiin 1,479 miljardia ecua eli 
95 prosenttia. Mecklenburg-Vorpommernia, Sachsenia ja Sachsen-Anhaltia koskevat lopulliset kertomukset 
esitettiin vuonna 1996. Maksujen määräajan pidennys joulukuun 31. päivään 1996 myönnettiin Itä-Berliinille, 
Thuringenille ja Brandenburgille. Lykkäystä edellyttivät hallinnolliset ongelmat, omaisuuskysymyksiin 
liity vät vielä selvittämättömät tilanteet ja investointien viivästyminen. 
200 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
päätöksiä ei vielä otettu huomioon vuonna 1996, mutta suurin osa EAKR:sta tukea saavista ohjelmista 
mukautettiin vuoden aikana. Niinpä Thuringeniä koskeva määräraha, joka indeksiin sitomisen jälkeen 
oli 38,8 miljoonaa ecua, kohdennettiin perusrakenteita koskevaan toimintalinjaan, ja lopusta 
rahoituksesta vastasi yksinomaan osavaltio. Berliinissä indeksoitu määrä (14 miljoonaa ecua) 
käytettiin EAKR:n piiriin lukeutuvan kehityksen kaikkien toimintalinjojen hyväksi. Mecklenburg-
Vorpommernin osalta EAKR:n pääasiassa rahoittaman toimenpideohjelman määrärahat kasvoivat ja 
olivat indeksiin sitomisen jälkeen 16,3 miljoonaa ecua. Sachsenissa EAKR:n pääasiallisesti 
rahoittamaan toimenpideohjelmaan tehtiin kolme muutosta, joihin kuuluva indeksiin sitominen 
korotti EAKR:sta myönnetyt määrärahat 3,2 miljoonaan ecuun (lisäys 2,1 miljardia ecuun, vuoden 
1996 hinnat). Sachsen-Anhaltissa vuonna 1995 kohdentamatta jääneet määrärahat siirrettiin vuosille 
1996-1999, indeksoitua määrää (66,3 miljoonaa ecua) ei vielä kohdennettu. Tilanne oli sama 
Brandenburgissa (1,7 miljoonaa ecua). 
Yhteisön tukikehyksen pääasiallisten toimintalinjojen täytäntöönpanossa on jo saavutettu käytännön 
tuloksia. Perusrakenteisiin tehtävien tuotannollisten investointien ja lisäinvestointien tukemiseen 
liittyvä toimintalinja koskee erityisesti haaraliikkeiden, tytäryhtiöiden ja uusien yritysten 
perustamista, teollisuusvaltaisten ja pien-ja käsiteollisuusvaltaisten alueiden suunnittelua, paikallisia 
viestintäkanavia ja teknologiakeskuksia. Vuoden 1996 loppuun mennessä tämän toimintalinjan 
yhteydessä oli saanut tukea yli 4 000 hanketta, oli luotu noin 38 000 ja säilytetty noin 90 000 
työpaikkaa. Esimerkiksi Thiiringenissä tukea myönnettiin 56 pien- ja käsiteollisuusalueen, 28 
matkailuyrityksen, 27 jätevesien käsittelylaitoksen, 13 kulttuurilaitoksen, kahden tiehankkeen ja 
yhden teknologiakeskuksen toteuttamiseen. On myös paikallaan mainita sähköliittimiä tuottavan 
keskuksen laajennus Wismarissa (Mecklenburg-Vorpommern). Teknisen rakenneuudistuksen ja 
tuotantokyvyn kasvun ansiosta on voitu luoda 170 pysyvää työpaikkaa. Berliinin osalta kannattaa 
mainita tuki sähkötekniikkaan erikoistuneen yrityksen tuotantolaitosten järkeistämistä ja 
nykyaikaistamista koskevalle suurelle hankkeelle, jonka ansiosta voidaan luoda 200 työpaikkaa. 
Taulukko V-10: Pääasiallisen toimintalinjan "Välittömiä taloudellisia vaikutuksia omaavat 
tuotannolliset investoinnit ja infrastruktuurit" täytäntöönpano vuonna 1996 
Osavaltiot 
Itä-Berliini 
Brandenburg 
Mecklenburg-Vorpommern 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Yhteensä Tavoite i Tuetut hankkeet 
W 
~23T 
TT7T 
TT3 
XU25 Luodut työpaikat 
Tm 
TM% 
T237ÏÏ 
IME Säilyneet työpaikat 
12.246 
"T41ÏÏ 
TTMT 
1^234" 
"1T757J 
wm 
Pk-yrityksiin liittyvän toimintalinjan toimilla pyritään edistämään pk-yritysten investointeja ja 
asettamaan palveluja niiden käyttöön. Tämä keskeinen toimintalinja jakautuu kahteen osaan, joista 
ensimmäinen liittyy tuotannollisiin investointeihin (pk-yritysten perustamiseen liittyvät investoinnit, 
laajentumiseen, järkeistämiseen ja uudistamiseen liittyvät investoinnit) ja toinen pääasiassa pk-
yrityksille suunnattuihin palveluihin (välittömiä taloudellisia vaikutuksia omaavien perusrakenteiden 
muodostaminen ja käyttöönotto, yhteisten toimitilojen ja palvelujen asettaminen käyttöön 
teknologiakeskusten yhteydessä, ammattikoulutusjärjestelmien kehittäminen, sisäisen kehittämisen 
mahdollisuuksien hyödyntäminen, takaussitoumukset, markkinoille pääsyn tukeminen ja yrityksen 
hallinto). Vuoden 1996 loppuun mennessä tämän toimintalinjan yhteydessä oli tuettu noin 10 000 
hanketta, luotu noin 50 000 työpaikkaa ja kyetty säilyttämään noin 84 000 työpaikkaa. Esimerkiksi 
Sachsen-Anhaltissa tukea myönnettiin "DTS Systemoberfläche"-yritykselle, joka sai EAKR:sta tukea 
yli 1,3 miljoonaa ecua. Kyseinen puu- ja huonekaluteollisuuden pintakäsittelyyn ja päällystykseen 
erikoistunut yritys ottaa käyttöön patentoidun materiaalin ("ELESGO-kalvon"). Toiminnan odotetaan 
luovan 12 pysyvää työpaikkaa. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 201 
Taulukko V-ll: "Pk-yritykset"-toimintalinjan täytäntöönpano vuonna 1996 
Osavaltiot 
Itä-Berliini 
Brandenburg 
Mecklenburg- V orpommern 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thunngen 
Vht. Tav. 1 (tilanne J1.1IM) Tuetut hankkeet 
520 
TT43 
9Ö3 
"2~fJ27 
~W5 Luodut työpaikat 
"OT9 
~TM5 
mn TM6 
ÏTIÏ5 
"ÖUO7 
48.733 Säilyneet työpaikat 
Tm 1WÏ4 
Tim 11.979 
303? 
T7^ÏÏJ 
84.278 
Tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovaation edistämistä koskevan toimintalinjan 
yhteydessä tuettiin vuoden 1996 loppuun mennessä 650 hanketta, joista 268 liittyi Sachseniin ja 251 
Itä-Berliiniin. 
Ympäristön suojeluun ja parantamiseen keskittyvän toimintalinjan toimet liittyvät pääasiassa 
ympäristön suojelemiseksi tehtäviin teollisuuden investointeihin, alueellista mittakaavaa laajemmin 
ympäristöalaan liittyviä tuotteita ja palveluja tarjoaviin yrityksiin tehtäviin investointeihin sekä 
ympäristönsuojelun kannalta hyödyllisiin perusrakenteisiin (hoitamattomien teollisuusalueiden 
kunnostaminen, jätevesien puhdistus, ympäristöteknologiaan liittyvät yritys- ja innovaatiokeskukset 
jne.). EAKR:n osuus tässä keskeisessä toiminnassa on 12 prosenttia kaikista yhteisön tukikehystä 
varten myönnetyistä määrärahoista. Vuoden 1996 lopussa 764 hanketta, joista 340 liittyy Sachseniin, 
oli saanut tukea tämän toimintalinjan yhteydessä. 
Työttömyyden torjuntaan ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen sekä koulutukseen ja 
ammatilliseen täydennyskoulutukseen liittyvällä toimintalinjalla pyritään kehittämään 
peruskoulutusta, täydennyskoulutusta ja uudelleenkoulutusta sekä parantamaan työllisyystilannetta 
pääasiallisesti ESR:sta rahoitettavalla työllisyyttä koskevalla toimenpideohjelmalla. Vuosina 1994-
1996 yli 800 000 henkilöä osallistui ESR:n osarahoittamiin toimenpidekokonaisuuksiin, joko 
peruskoulutuksen (34 prosenttia), jatkuvan koulutuksen (53 prosenttia) tai työllisyystuen (13 
prosenttia) muodossa. Naisten osuus osallistujista oli 54 prosenttia, nuorten osuus 43 prosenttia ja 17 
prosenttia osallistujista oli työttömiä tai pitkäaikaistyöttömyyden uhan alaisia henkilöitä. Vaikkakin 
työllisyysvaikutusten määrittäminen on vaikeaa, vaikutus oli merkittävä: Vuonna 1996 suurelta osin 
ESR:n rahoittama oppisopimuskoulutus, johon osallistui 26 285 nuorta, näyttää vähentäneen 
nuorisotyöttömyyttä kolmella prosentilla (14,2 prosenttiin). Kokonaisuudessaan työttömyys nousi 
vuoden 1996 lopussa 17 prosenttiin, ja ilman ESR:n huomattavalta osin rahoittamia toimenpiteitä se 
olisi voinut kohota 28 prosenttiin. Kaudella 1994-1999 EAKR osallistuu inhimillisten voimavarojen 
kehittämisen toimintalinjan toteutukseen 584,1 miljoonalla eculla (8,5 prosenttia EAKR:n koko 
määrärahasta). Vuoden 1996 lopussa EAKR:n määrärahoista oli saanut tukea 187 hanketta, jotka 
liittyvät ammatillisen koulutuksen perusrakenteisiin. 
Maatalouteen, maaseudun kehittämiseen ja kalastukseen liittyvän toimintalinjan 
maaseudunkehittämisohjelmilla, joista pääosa rahoitetaan EMOTR:sta, pyritään parantamaan 
maatalousalan taloudellista tilannetta sekä kehittämään maaseutua. Uusien osavaltioiden 
maaseutualueiden taloudellinen tilanne on kuitenkin yhä vaikea. Työttömyys, erityisesti naisten 
työttömyys, on kasvanut hyvin korkeaksi. Siksi pysyvien työpaikkojen luominen on EMOTR:n 
tukitoimien ensisijainen tavoite. Tuhansia työpaikkoja onkin itse asiassa pystytty luomaan tai 
säilyttämään sekä maataloustuotannon piirissä että elintarviketeollisuudessa. Infrastruktuuri on 
kuitenkin edelleen alkeellinen, eikä se ole riittävästi sopeutunut yritysten ja väestön vaatimuksiin. 
Toisaalta kylien kehittäminen on osoittautunut erinomaiseksi välineeksi yhtenäistetyn maaseudun 
kehittämispolitiikan kannalta, joka perustuu monialaiseen suunnitteluun sekä "bottom-up"-
lähestymistapaan, jossa kansalaisilla on suuri vaikutus toteutettavien eri investointien suunnittelussa 
ja tärkeysjärjestykseen asettamisessa. Näitä toimenpidekokonaisuuksia varten EMOTR on toimittanut 
2,608 miljardia ecua. EAKR:n osuus tällä toimintalinjalla on 425,3 miljoonaa ecua (eli 6 prosenttia 
202 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
EMOTR:n koko määrärahasta), ja vuoden 1996 lopussa EAKR:n määrärahoista oli saanut tukea 615 
hanketta, joista useimmat liittyvät maaseudun infrastruktuurien muodostamiseen. Lisäksi samaan 
toimintalinjaan kuuluva kalastusta koskeva toimenpideohjelma (KOR.n tuki oli 83,5 miljoonaa ecua 
vuoden 1994 hinnoin) etenee tyydyttävällä tavalla. Vuonna 1995 määrärahat kohdennettiin uudelleen 
monilla aloilla lisääntyneiden investointien ottamiseksi huomioon, minkä jälkeen hankkeita oli 
vuoden 1996 lopussa noin 200 (etupäässä jalostusteollisuuteen ja laivaston nykyaikaistamiseen 
liittyviä), joita vastaavien investointien arvo oli noin 55 miljoonaa ecua. 
Teknisenä apuna oli EAKR:n määrärahoista myönnetty rahoitusta vuoden 1996 lopussa 396 toimelle, 
joilla pyritään ensisijassa edistämään toimenpideohjelman täytäntöönpanoa ja varmistamaan seuranta. 
TAVOITE 24 
Kuvio V-l 3.: Toimintasuunn 1994-1996 (milj. ecua - tilanne ja hinnat 1996): 
A lakohtainen jaottelu: ~~~~ 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) 
Kahastokohtainen jaottelu: 
EXKÏÏ" 
ESR 
Yhteensä 
7TUT "TST7J 
222,4 
703,4 30% 
100% 
Keskiarvo TYTJÄJ" TO (d) 7% (e) 2% 
{c)18% (a) 33% 
(b) 40% 
Vuosi 1996 kaudella 1994-19965 
Eri osavaltioita varten hyväksyttiin joulukuun lopussa 1994 tavoitteeseen 2 kuuluvat yhdeksän uutta 
yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kaudelle 1994-1996. Useimmissa tapauksissa kyse on ohjelmista, joilla 
pyritään parantamaan työllisyyttä edistämällä tuotannollisia investointeja alueella, muodostamalla 
talouden kannalta hyödyllisiä perusrakenteita, tukemalla pk-yrityksiä ja edistämällä tutkimus- ja 
kehitystoimintaa. Vuoden 1996 lopussa kaikkiin ohjelmiin tarkoitetut määrärahat oli 
kokonaisuudessaan kohdennettu. Vaikka sitoumukset olivat ohjelmakauden alussa pieniä, saatiin 
tilanne kuntoon hyvin kohdennettujen toimien ansiosta. Viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta 
tehtiin kuitenkin varojen siirto kaudelle 1997-1999 (Baijeri, Berliini, Hessen, Nordrhein-Westfalen ja 
Saar). Yhteensä määrä oli 40,1 miljoonaa ecua " (6,5 prosenttia tuen alkuperäisestä määrästä). 
4 Tukikelpoiset alueet: Nieder-Sachsen, Baijeri, Berliini, Bremen, Hessen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-
Pfalz, Schleswiç-Holstein. 
5 Kauden 1992-1993 yhteisön tukikehyksen, joka käsitti seitsemän toimenpideohjelmaa kuutta osavaltiota 
vaiten, yhteydessä maksettiin vielä yhteensä 23 miljoonaa ecua (3,3 miljoonaa ecua EAKR:sta, 19,8 
miljoonaa ecua ESR:sta). Vuoden 1996 loppuun mennessä kyseiset kuusi osavaltiota olivat saaneet 
rakennerahastoista yhteensä 188,9 miljoonaa ecua. Tarkasteltaessa toimenpideohjelmia seikkaperäisesti, oli 
tilanne seuraava: Bremenin ja Emdenin osalta vuonna 1996 jätettiin viimeiset maksuhakemukset, hyväksyttiin 
lopulliset kertomukset ja suoritettiin maksut; Saarland ja Rheinland- Pfalz, sekä Nordrhein-Westfalen ja 
Berliini hakivat maksujen lykkäystä 31. päivään joulukuuta 1996. Kaikkiin näihin viivästyksiin olivat syynä 
odottamattomat vaikeudet hankkeiden täytäntöönpanon viimeisessä vaiheessa (joidenkin yksityisten 
sijoittajien vetäytyminen Berliinissä, maan voimakkaaseen saastumiseen liittyvät ongelmat Rheinlad-
Pfalzissa, hankkeita vastaan suunnattu kanne Saarlandissa jne.). 
6 Kutakin ohjelmaa vastaavat siirretyt määrät olivat: Baijeri, 2,5 miljoonaa ecua (17 % tuen alkuperäisestä 
määrästä); Berliini, 5,2 miljoonaa ecua (3 %); Hessen, 5 miljoonaa ecua (23 %); Nordrhein-Westfalen, 26,1 
miljoonaa ecua (7 %); Saar, 1,2 miljoonaa ecua (2 %). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 203 
Lisäksi kaikkien ohjelmien määrärahat sidottiin indeksiin vuoden 1996 hintojen mukaan, ja tehtiin 
lukuisia muutoksia, joista useimmat liittyivät toimenpidekokonaisuuksiin ja rahoitusvarojen 
siirtoihin. Niinpä Berliiniä koskevan ohjelman alunperin TTK-toimintaan tarkoitettuja määrärahoja 
siirrettiin yksityisen sijoittamisen avustamiseen liittyvään toimenpidekokonaisuuteen ja lisättiin 
eräiden alueiden suunnitteluun kohdennettua tukea. EAKR:n Bremenille tarkoitetut määrärahat 
päätettiin jakaa uudelleen sekä toimien että vuoden suhteen ja ESR:n määrärahojen kohdentamista 
käyttötarkoitukseen tarkennettiin. Hesseniin sekä Nieder-Sachseniin liittyvien yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen osalta peruutettiin joitakin pienimuotoisia toimia, koska tuotannollisia investointeja 
koskeva toimintalinja poistettiin kansallisen osarahoituksen puuttuessa (vuoden 1994 osuus 
määrärahoista siirrettiin vuosille 1995 ja 1996 ja määriteltiin määrärahojen jako uudelleen välittömiä 
taloudellisia vaikutuksia omaavien infrastruktuurien hyväksi). Nordrhein-Westfaleniin liittyvän 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta tarkastettiin myös määrärahojen jakoa eri toimia varten sekä 
teknistä apua ohjaavien määräysten tekstiä muutettiin jonkin verran. Baijeria, Saaria, Rheinland-
Pfalza ja Schleswig-Holsteinia koskeviin ohjelmiin tehtiin joitakin muutoksia, jotka liittyivät 
Rheinland-Pfalzissa eri alueita koskevien suunnittelutoimien tehostamiseen yhden matkailuun 
liittyvän toimenpidekokonaisuuden tulematta kunnolla valmiiksi asetetussa määräajassa, Saarissa 
uusien telepalveluyritysten sijoittautumisen edistämiseksi toteutettavan toimenpidekokonaisuuden 
aloittamiseen ja Schleswig-Holsteinissa Kiel-Hörn-hankkeen vahvistamiseen indeksiin sitomisen 
ansiosta. 
Ohjelmien etenemistä vuonna 1996 luonnehti ensisijassa väliarviointien valmistelu ja niiden 
alkaminen (urakkaehdot, tarjouskilpailut, menetelmät), kun tarkastellaan sellaisia ohjelmia, joiden 
yhteisöltä saama tuki on yli 40 miljoonaa ecua. Väliarviointi tilattiin ulkopuolisilta asiantuntijoilta, 
joiden arviointikertomusten oli määrä olla valmiina huhtikuussa 1997, samoin kuin suppeammin 
vaikuttaviin ohjelmiin liittyviä tietokantoja koskevan arvion (Hessen, Schlesvvig-Holstein, Baijeri ja 
Rheinland-Pfalz). Lisäksi jatkettiin edelleen seurantajärjestelyjä muodostamalla seurannan 
alakomiteoita sellaisia ohjelma-asiakirjoja varten, jotka saavat suurimpia yhteisön tukia eli yli 40 
miljoonan ecun tukia. Niitä ovat Berliinin, Bremenin, Nieder-Sachsenin, Nordrhein-Westfalenin ja 
Saarlandin ohjelmat. Kyseisten komiteoiden työ pääsi käyntiin vuoden aikana, ja ne ovat jo tarjonneet 
tukea kauden 1997-1999 suunnitteluasiakirjojen laatimista varten. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Kauden 1997-1999 valmistelun yhteydessä tilanteessa, joka ei ollut muuttunut kaudesta 1994-1996, 
komissiolle esiteltiin toukokuussa 1996 uudet kehittämissuunnitelmat, jotka on tarkoitettu komission 
myöhemmin liittovaltion ja osavaltioiden kanssa käymien neuvottelujen pohjaksi. Komission oli 
määrä tehdä uusia ohjelmia koskevat päätökset keväällä 1997. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-l4: Tavoite 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Pitkäaikaistyöttömiksi joutumassa olevien 
työelämään sijoittautuminen (a) 
Työtä hakevien nuorten työelämään 
sijoittautuminen (b) 
Syrjäytymässä olevien sijoittautuminen työelämään (c) 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Tekninen apuja pilottihankkeet (c) 
TnTc 
; YTK/12 10 ~ES1 
944,1 
442,0 
78,1 
160,2 
57,7 
TSS2TT 
Kcskiarvo/TO| 140,2 (d)10% (e)3% 
(c) 5% 
(b) 26% (a) 56% 
Yhteisön tukikehyksen ja kahdentoista toimenpideohjelman moitteetonta täytäntöönpanoa kuvastaa 
se, että puolet kauden 1994-1999 määrärahoista oli kohdennettu vuoden 1996 lopussa, mikä on 
myönteinen tulos, kun otetaan huomioon, että toimenpideohjelmat hyväksyttiin vuoden 1994 lopulla 
ja että niistä useimpien eteneminen saavutti täyden nopeutensa vasta vuoden 1995 jälkipuoliskolla. 
Liittovaltiotason toimenpideohjelmaa "AFG-Plus", joka jatkaa "Työllisyystukilakia" 
204 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
("Arbeitsförderungsgesetz" - "AFG"), kohtasi odottamattoman suuri kysyntä. Suurimman suosion 
saaneessa toimenpidekokonaisuudessa tarjotaan koulutusta sellaisille osanottajille, jotka eivät 
päässeet siitä osalliseksi AFG:n yhteydessä, mikä koskee ensisijassa naisia ja lisää siten naisten ja 
miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Kovan kysynnän johdosta pienennettiin vammaisten hyväksi 
suunniteltua toimenpidekokonaisuutta, ja komissio ja Saksan viranomaiset aloittivat neuvottelut 
löytääkseen keinot näiden toimenpidekokonaisuuksien säilyttämiseksi ilman, että "AFG-Plus"-
ohjelmalle koituisi haittaa. Alueellisten toimenpideohjelmien yhteydessä on nyt perustettu tilapäisiä 
työpaikkoja välittäviä voittoa tavoittelemattomia toimistoja. Nämä toimistot sijoittavat työttömiä 
yrityksiin määräaikaisella työsopimuksella, ja tavoitteena on, että kyseiset henkilöt palkattaisiin 
pysyvästi yrityksiin sopimuksen päätyttyä. Sellaisina aikoina, jolloin näillä työntekijöillä ei ole 
työsopimusta, heillä on mahdollisuus hankkia koulutusta parantaakseen mahdollisuuksiaan pysyvän 
työpaikan löytämiseksi jossakin yrityksessä. Menettely edustaa yhdenlaista sijoittautumisväylää, jossa 
työkokemuksen saaminen yrityksessä yhdistetään koulutukseen, jonka tarve on arvioitu 
työkokemuksen hankkimisvaiheessa. Menetelmän ansiosta yritykset voivat palkata henkilöitä 
tarpeittensa mukaan. 
Seurantakomitea pohti lisäksi entistä enemmän työllisyyspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä, erityisesti 
selvittääkseen, missä määrin tavoitteeseen 3 liittyvät ESR:n tukitoimet kuvastavat eurooppalaista 
työllisyyspolitiikkastrategiaa (keskusteluissa on ensisijaisesti käsitelty työpaikkojen luomista ja 
henkilöiden työnsaantiedellytysten parantamista). Lisäksi aloitettiin väliarviointeja samalla valittiin 
tarjouspyynnön perusteella kaksitoista arvioijaa kutakin toimenpideohjelmaa varten sekä yksi 
yhteisön tukikehyksestä ja kahdentoista muun arvioinnin yhteensovittamisesta vastaava arvioija. 
Kertomusluonnoksen odotetaan valmistuvan vuoden 1997 puolivälissä. 
Kuvio V-15: Tav. 4 - Toimintasuunn 1994-1999 (milj. ecua -1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Työmarkkinoiden suuntausten ja 
henkilökohtaisia tutkintoja koskevien tarpeiden 
ennakointi (a) 
Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (1)) 
Soveltuvien koulutusjärjestelmien parantaminen 
ja kehittäminen (c) 
Tekninen apu (d) 
Yhteensä 
TYUX ~ESTT 
29,1 
187,0 
34,7 
14,5 
1533 (c)13% (d) 5% (a) 11% 
(b)71% 
Vuonna 1994 hyväksytyn kautta 1994-1996 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muodostavat 
yksitoista alueellista ohjelmaa ja yksi liittovaltiotason ohjelma. Vaikka monissa jäsenvaltioissa oli 
selvitetty onnistuneesti alkuvaikeudet, jotka olivat ilmeisiä vuonna 1995, monissa osavaltioissa sekä 
liittovaltion tasolla tarvittiin enemmän aikaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan edellyttämien 
innovatiivisten koulutuskurssien kehittämiseen. Rahastojen käyttö tehostui vuoden aikana. Lisäksi 
ohjelmaa pidennettiin toukokuussa 1995 kauden 1994-1999 käsittäväksi. ESR:n kokonaistuki oli 
265,3 miljoonaa ecua, kansallisesta talousarviosta maksettava tuki 87 miljoonaa ecua, osavaltioiden 
talousarvioista maksettava tuki 144 miljoonaa ecua sekä yksityinen tuki 151,8 miljoonaa ecua. 
Toimenpidekokonaisuudet säilyivät entisenlaisina. Julkisiin talousarvioihin kohdistuvien tuntuvien 
rajoitusten vuoksi yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa edellytetty kansallinen osarahoitus oli kuitenkin 
yhä hankalampaa, mutta Saksan viranomaiset ja komissio ponnistelivat lisätäkseen 
rahoitusrakenteiden joustavuutta tilanteen korjaamiseksi. Erittäin myönteistä on se, että yritykset 
tekevät usein aloitteen ohjelmaan osallistumisesta saatuaan ensin hyviä kokemuksia aiemmista 
ohjelmista. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan väliarviointi saattaa johtaa suunnitelmien mukauttamiseen, 
mikä takaa ohjelman onnistumisen. 
TAVOITE 5a maatalous 
Yhteensä 
TMÇ5 Toimenpiteet 
Tuotanto 
Kaupanpitäm. 218,3 Taul. V-l 2: Toimintas. 1994-1999 (milj. ecua-hinnat ja tilanne 1996): 
% 
20% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 205 
Tuotantorakenteisiin liittyviä toimenpidekokonaisuuksia varten suunnattu yhteisön tuki on 
tarkistettujen ennusteiden mukaan 868,2 miljoonaa ecua. Kaksi kolmasosaa tästä määrästä on 
tarkoitettu tasaushyvitysmaksuihin muita alueita epäsuotuisimmilla alueilla, joita on 51 prosenttia 
käyttökelpoisen maatalousmaan pinta-alasta. Vuonna 1994 sai noin 220 000 maanviljelijää tukea 
tämän säännön perusteella, mikä on hieman vähemmän kuin vuonna 1993. Nuoria viljelijöitä varten 
ennakoitiin 113 miljoonaa ecua, ja investointitukien osuus puolestaan oli 15 prosenttia; vuonna 1994 
niitä sai 1 800 tilaa ensisijassa Baijerissa, Schleswig-Hosteinissa ja Nieder-Sachsenissa. Koska 
asetuksen (ETY) N:o 2328/91 38 artiklan, jossa säädetään investointitukia koskevista erityisehdoista 
uusissa osavaltioissa, voimassaolo päättyi 1. tammikuuta 1997, hyväksyttiin vuoden 1996 lopussa 
maatalouden investointeja koskevan saksalaisen ohjelman yhteydessä 
(Agrarinvestitionsförderprogramm 1997-2000) yhteiset määräykset vanhoja ja uusia osavaltioita 
varten, jotta soveltaminen tapahtuisi yhdenmukaisesti koko maassa. 
Tuotteiden jalostuksen ja kaupanpitämisen osalta kymmenen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
täytäntöönpano nopeutui alkuviivästyksen jälkeen. Vuoden 1996 lopussa noin 40 prosenttia yhteisön 
tuesta oli kohdennettu hyväksyttyihin hankkeisiin. Tuki keskitettiin hedelmä- ja vihannesalalle, liha-
alalle, maito- ja maitotuotealalle sekä kukka- ja kasvialalle. Erityisesti liha-alaa koskevien 
markkinamuutosten seurauksena esitettiin olemassa oleviin ohjelmiin joitakin muutoksia. 
TAVOITE 5a kalastus 
A'HIW V-l6: Tav. 5a kalastus- Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudelleensuuntaaminen (a; 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 
Laivaston uudistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (e) 
Salamalaitteet (f) 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 
Tuoneiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet (j) 
Yhteensä "Kxnr 
0,0 
12,3 
7,1 
0,0 
5,6 
39,4 
2,5 
pm 
"7^ïï (i) o% 
(h) 3% 0)2% (a) 9% 
(g) 53% (c) 17% 
(d) 9% 
(0 7% 
Ohjelma etenee tyydyttävällä tavalla. Tähän mennessä hankkeita on ollut noin 350 (ne liittyvät 
pääasiassa jalostusteollisuuteen ja laivaston uudenaikaistamiseen), ja niihin sisältyvien tukikelpoisten 
investointien arvo on 75 miljoonaa ecua. Vuonna 1996 keskeisellä sijalla olivat lisäksi arviointiin 
liittyvät työt (arvioijan valinta, väliaikaisia tuloksia koskevat neuvottelut). Keväällä 1997 
valmistuvaksi arvioidun lopullisen kertomuksen pohjalta tehdään ohjelman puolivälin tarkistus. 
TAVOITE 5b7 
Kuvia V-l 7: Tavoite Sh - Toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Väestö ( I UÖÖ as.) 
Pinta-ala (knr) 
Rahastoko/tiainen jaottelu: 
TYÖT —ÎJKM 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
Keskiarvo/YÖTT-96.178 
miljoonaa ecua 
-T7ST 
231,0 
522,9 
1229,0 ~TPZ 
19% 
43% 
100% 
rsu (c) 19% (d)0,1% 
(a) 42% 
(b) 39% O Maatalouden rakenteiden 
monipuolistaminen ja 
sopeuttaminen (a) 
• Muiden alojen kuin 
maatalouden 
kehittäminen (b) 
g Inhimillisten voimavarojen 
kehittäminen (c) 
I Ympäristönsuojelu (Saar) 
(d) 
Rahoituksen määrä kasvoi vuonna 1996 sen seurauksena, että yhteiskunnassa maaseudun 
7 Tukikelpoiset alueet: Baden-Wurttemberg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Nieder-Sachsen, Baijeri, Hessen, 
Rheinland-Pfalz, Schlesvvig-Holstein. 
206 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
kehittämiseen liittyvien ongelmien tiedostaminen kasvaa jatkuvasti, sekä kaudella 1989-1993 saatujen 
hyvien kokemusten ansiosta. Tämän johdosta voitiin kolmivuotiskaudeksi 1994-1996 tehdyt 
suunnitelmat toteuttaa kahdessa vuodessa, huolimatta osavaltioiden taloudellisista rajoitteista. Kuten 
kauden 1989-1993 kolmen ohjelman jälkiarvioinnin perusteella jo oli päätelty, kansallisen 
tukijärjestelmän käyttö osoittautui kansallisen osarahoituksen lähteenä erittäin tehokkaaksi nopeasti ja 
keskeytyksettä etenevässä täytäntöönpanovaiheessa kannalta vuonna 1996. Vuotuisten ohjelmien 
etenemistä kuvaavien kertomusten tarkastuksen lisäksi seurantakomitea käsitteli työssään kahden 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta kansallisen avustusjärjestelmän muuttamista ohjelmien 
sopeuttamiseksi täytäntöönpanon rytmiin, ja kaikkien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta 
suuntaviivojen vahvistamista ohjelmien väliarviointia varten. Arvioijat laativat vuoden 1996 lopussa 
ensimmäisen vaiheen kertomuksen, ja lopullisia kertomuksia odotettiin huhtikuun puolivälissä 1997. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 207 
Taulukko V-I3: Saksa- Tukitoimet tavoitteittain 
(miljoonaa ecua) vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. KR:n tuki 
O) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) V. 
(2V(1) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) 
lavolle l —— ' 
TO Berliini (Itä) (1994) 
TO Brandenburg (1) (1994) 
TO Brandenburg (2) (1994) 
TO Brandenburg (3) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern länsios. (1) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern länsios. (2) (1994) 
TO Mecklenburg-Vorpommern länsios. (3) (1994) 
T0Sachsen(l)(1994) 
TOSachsen(2)(1994) 
TOSachsen(3)(1994) 
TO Sachsen-Anhalt (1) (1994) 
TO Sachscn-Anhalt (2) ( 1994) 
TO Sachsen-Anhalt (3) (1994) 
TOThuringen(l)(1994) 
TOThiiringcii(2)(l994) 
TOThiiringcn(3)(1994) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Kalastus (1994) 
TO Työvoiman pätevöittäminen (1994) 
Yhtcensii 2.442,9 
6.141,4 
2.417,8 
889,1 
5.851,6 
1.880,7 
814,5 
8.993,3 
1.679,4 
909,1 
9.488,8 
2.058,9 
974,2 
5.467,4 
2.432,9 
778,6 
197,2 
2.360,5 
55.77S,4 743.1 
964,8 
729,9 
471,9 
801,4 
676,6 
366,0 
2.110,6 
621,5 
630,4 
1.190,8 
583,5 
590,6 
1.060,6 
521,0 
457,9 
83,5 
1.076,7 
13.6H0.9 118,9 
99,9 
115,6 
74,9 
141,4 
111,5 
66,3 
352,4 
177,8 
84,3 
1,0 
93,9 
101,5 
159,3 
79,5 
63,9 
27,5 
171,3 
2.041,0 330,3 
326,2 
322,9 
209,7 
365,7 
408,1 
170,9 
942,5 
357,6 
230,5 
339,7 
267,8 
262,6 
450,6 
229,0 
194,7 
46,5 
478,0 
5.933,1 44% 
34% 
44% 
44% 
46% 
60% 
47% 
45% 
58% 
37% 
29% 
46% 
44% 
42% 
44% 
43% 
56% 
44% 
43% 94,2 
107,2 
103,5 
71,4 
152,6 
106,0 
40,6 
382,9 
112,6 
123,0 
174,2 
76,3 
110,2 
202,5 
93,7 
42,8 
15,1 
85,6 
2.094,4 201,2 
263,0 
265,5 
175,8 
329,6 
262,4 
110,1 
774,8 
254,9 
207,7 
303,0 
200,5 
212,9 
321,4 
183,1 
140,7 
26,7 
331,0 
4.564,5 (3V(D 
27% 
27% 
36% 
37% 
41 % 
39% 
30% 
37% 
41 % 
33% 
25% 
34% 
36% 
30% 
35% 
31 % 
32% 
31 % 
33 %~ 
tavoite.:" 
TUA iNicacrsaclisen (iyy4) 
YOA Baijeri (1994) 
YOA Berliini (1994) 
YOA Bremen (1994) 
YOA Hessen (1994) 
YOA Nordrhein-Westfalen (1994) 
YOA Rhcinland-Pfaltz (1994) 
YOA Saarland (1994) 
YOA Schleswig-Holstein (1994) 
Yhteensä 95,/ 
30,5 
401,5 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49,7 
240,6 
32,4 
2 JS/i,2 43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
ItÙ,4 29,6 
0,5 
67,0 
32,6 
-4,7 
225,4 
0,2 
28,1 
0,2 
379,1 43,1 
14,2 
116,2 
47,6 
16,6 
340,4 
23,7 
48,6 
15,6 
665,9 100% 
115% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
Vi % 7,2 
2,4 
15,8 
6,7 
0,9 
127,1 
2.6 
18,4 
1.7 
1112,7 13,9 
11,7 
45,8 
17,1 
11,5 
184,6 
14,3 
31,4 
9.4 
.W, 7 32 % 
95% 
29% 
36% 
70% 
54 % 
60% 
65% 
60% 
4 K % 
1 »voitc i 
Alueelliset TO 
TO Baden-Wiirttemberg (1994) 
TONiedcrsachscn(1994) 
TO Baijeri (1994) 
TO Berliini (1994) 
TO Bremen (1994) 
TO Hampuri (1994) 
TO Hessen (1994) 
TO Nordrhein-Westfalen (1994) 
TO Rhcinland-Pfaltz (1994) 
TO Saarland (1994) 
TO Schleswig-Holstein (1994) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Valtakunnallinen (1994) 
yhteensä 115,8 
276,8 
125,3 
113,0 
93,5 
86,1 
135,4 
674,8 
65,8 
90,9 
912,8 
2.589,7 
5.279,$ 52,4 
121,2 
56,5 
50.8 
39,5 
39,1 
49,6 
280,6 
29,5 
40,9 
34,4 
887,6 
1.6112,1 8,6 
37,2 
16,3 
8,3 
6,5 
11,5 
8,1 
55,8 
4,6 
6,1 
11,3 
338,2 
5/2,6 25,0 
55,8 
25,0 
24,2 
18,8 
17,5 
23,6 
98,8 
14,8 
19,1 
23,5 
474,3 
820,4 48% 
46% 
44% 
48% 
48% 
45% 
48% 
35% 
50% 
47% 
68% 
53% 
49% 8.1 
36,9 
8,2 
6,7 
4,2 
9,4 
8,6 
50,6 
3,8 
7,3 
9,6 
134,2 
287,5 18,7 
46,2 
15,1 
19,4 
14,0 
14,2 
18,6 
85,0 
10,4 
17,7 
19,3 
243,1 
521,8 36% 
38% 
27% 
38% 
36% 
36% 
38% 
30% 
35% 
43% 
56% 
27% 
31% 
Tavoite 4 
YOA Saksa (1994) | 648,1 j 265,3| 26,6| 56,2| 21 %| 8,7j 23,5| 9% 
Tavoite 5a maatalous 
YOA Niedcrsachscn Asct. N:o 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Baijeri Aset.N:o 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Bremen Asct. N:o 866 et 867/90 (1995) 
YOA Hampuri Asct. N:o 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Hessen Asct. N:o 866 ja 867/90 (1995) 
YOA Baden-Wiirttemberg Asct. N:o 866 ja 867/90 
(1994) 
YOA Nordrhein-Westfalen Asct. N:o 866 ja 867/91 
(1994) 
YOA Rhcinland-Pfaltz Aset. N:o 866 ja 867/90 
(1994) 99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,0 
127,1 
132,5 
76,6 29,9 
85,5 
0,7 
4,3 
21,0 
21,8 
30,1 
18,8 5.7 
16,3 
0,1 
0,0 
6,3 
5,1 
10,0 
3,6 10,4 
29,8 
0,2 
0,7 
9,6 
8,6 
14,8 
6,6 35% 
35% 
35% 
16% 
46% 
40% 
49% 
35% 1,4 
12,2 
0,1 
0,0 
4,0 
4,9 
7,7 
2,8 3,8 
19,0 
0,2 
0,3 
5,6 
6,7 
11,6 
5,3 13% 
22% 
25% 
8% 
27% 
31% 
38% 
28% 
Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 
(1) Talouskehitys 
(2) Maaseudun kehittyminen 
(3) Työmarkkinat 
208 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
YOA Saarland Aset. N:o 866 ja 867/% (1995) 
YOA Schleswig-Holstein Aset, N:o 866 ja 867/90 
(1995) 
Arviot Saksa Aset. N:o 2328/91 (1994) 
Yhteensä kokonais-
kustann. 
17,8 
10,2 
3.538,3 
4.456,8 KR:n tuki 
(1) 
3.1 
3,1 
868,2 
1.086,5 Maksusitoum 
1996 
1,5 
0,0 
143,3 
191,8 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
2\o 
0,5 
431,3 514,6 V. 
(2V(1) 
65% 
16% 
50% 
47 "À Maksut 
1996 
1.2 
0,0 
143,0 
177,3 Maksut 
1994-1996 
(3) 
1,5 
0,2 
333,1 
387,2 % 
(3)/(l) 
46% 
8% 
38% 
36 li 
lavoitc Sa kalastus 
YOA Saksa (1994) | 376,9| ?6,Ô| 12,S| 37,6) 50 %| 3,9| 2Ô,Ô| 55% 
lavoite5b 
YOA Baden-Wiirttemberg (1995) 
YOA Nordrhein-Westfalen (1995) 
YOA Saarland (1995) 
YOANicdersachscn(1994) 
YOA Baijeri (1994) 
YOA Hessen (1994) 
YOA Rhcinland-Pfaltz (1994) 
YOA Schleswig-Holstein (1994) 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 450,8 
117,9 
108,0 
687,1 
2.933,4 
232,3 
426,8 
229,6 
5.185,9 
74.064,1 74,9 
46,8 
24,1 
245,1 
560,2 
80,8 
111,3 
85,9 
1.229,0 
18.723,2 14,3 
6,2 
1,2 
33,0 
79,7 
10,9 
22,4 
20,2 
187,7 
3.351,6 23,0 
11,7 
4,0 
77,4 
215,1 
34,5 
42,6 
41,1 
449,5 
8.477,2 31% 
25% 
17% 
32 % 
38% 
43% 
38% 
48% 
37 Vo 
45% 6.8 
5,0 
0,5 
36,8 
118,3 
10,8 
15,0 
19.3 
212,6 
2.967,2 11,2 
7,8 
2,3 
62,5 
185,8 
23,6 
27,5 
26,2 
346,8 
6.103,4 15% 
17% 
9% 
25% 
33% 
29% 
25% 
31 % 
28'À 
33% 
3.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Saksa osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta. Komissio hyväksyi 
suurimman osan yhteisöaloiteohjelmista vuoden 1995 aikana. Vuoden 1995 lopussa oli vielä 
hyväksymättä yhteensä 19 ohjelmaa LEADER-, URBAN-, RECHAR-, RESIDER-, RETEX-, 
SME-, KONVER- sekä INTERREG-yhteisöaloitteita varten. Ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996 
(kaksi LEADER-ohjelmaa, kuusi SME-ohjelmaa, yksi RECHAR-ohjelma, kolme KONVER-
ohjelmaa, yksi RESIDER-ohjelma, yksi RETEX-ohjelma, kaksi URBAN-ohjelmaa ja yksi 
INTERREG-yhteisöaloiteohjelma Itävallan kanssa), jolloin Saksassa täytäntöönpantujen 
yhteisöaloiteohjelmien määrä nousi 83:een ja INTERREG-yhteisöaloiteohjelmien määrä 18:aan. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Saksassa 
Useimmissa SME-aloitteen ohjelmissa etusijalla on pk-yritysten teknologinen kehittäminen. 
Nordrhein-Westfalenissa kohdennettiin 2,1 miljoonaa ecua teknologian ja innovaation tukeen 
(kokonaiskustannukset 13 miljoonaa ecua), Baijerissa käytettiin 3,7 miljoonaa ecua pk-yritysten 
laatukysymyksiin ja innovaatioon (kokonaiskustannukset 10,6 miljoonaa ecua) ja Schleswig-
Holsteinissä kohdennettiin 0,7 miljoonaa ecua innovoiviin yrityksiin (kokonaiskustannukset 1,4 
miljoonaa ecua). Uusissa osavaltioissa SME-yhteisöaloite lisää osaltaan työpaikkoja, sillä 
Sachsen-Anhaltin ohjelmassa käytetään 4,9 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 11 miljoonaa 
ecua) TTK-toimintaan, joka liittyy teleavusteiscen etätyöhön, verkostojen kehittämiseen ja 
patenttien sovellutuksiin, ja Sachsenin ohjelmassa puolestaan kohdennetaan 16,6 miljoonaa uusien 
teknologioiden käyttöönottoon (kokonaiskustannukset 47,2 miljoonaa ecua). 
Teollisuuden rakenneuudistukseen liittyvien aloitteiden yhteydessä KONVER-ohjelmissa käytetään 
suoraan teknologista kehittämistä ensisijaisena taloudellisen monipuolistumisen tukitoimenpiteenä. 
Näistä ohjelmista useimmissa on suunniteltu toimia, joilla muutetaan yritysten teknologiaa 
sotilaalliseen käyttöön soveltuvasta rauhanomaiseen käyttöön soveltuvaksi (Baijeri, Saarland: 
esim. autojen uudelleenkäyttö ja säiliöautojen tuotanto, Schleswig-Holstein, Bremen: esim. 
tuotantotekniikan instituutti), sekä toimia, jotka tukevat innovaatiota ja teknologian siirtoa 
(Sachsen-Anhalt, Bremen ja Brandenburg) tai jotka liittyvät tutkijoiden väliseen yhteistyöhön 
Euroopan tasolla (Bremen). Rahoituksen kannalta Sachsen-Anhaltin ja Bremenin ohjelmissa 
käytetään vastaavasti 2,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 4,3 miljoonaa ecua) ja 1,4 
miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 2,9 miljoonaa ecua) kyseisten toimenpidekokonaisuuksien 
täytäntöönpanoon. RESIDER-aloitteen yhteydessä Brandenburgin ohjelmassa tuetaan ympäristöä 
ja perusrakenteita koskevaan innovaatioteknologiaan liittyviä koulutus- ja 
ammattikoulutustoimenpiteitä. Myös RETEX-yhteisöaloiteohjelmassa on teknologinen 
kehittäminen etusijalla kahdessa tapauksessa: Sachsenissa tuetaan yritysten ja teknologiakeskusten 
TTK-toimintaa (12,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 33,5 miljoonaa ecua) ja Thuringenissä 
pyritään uusien teknologioiden siirtoon ja käyttöönottoon yritysten osaamista parantamalla ja 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 209 
yhteistyötä kehittämällä (3,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,2 miljoonaa ecua). 
INTERREGin osalta Saksan ja Tanskan välisen yhteistyön aiheena on kolmen alueen 
(Planungsraum V ja Sonderjyllandin lääni, Ostholstein, Lubeckja Storstromin lääni sekä Kern ja 
Fynin lääni) syrjäinen sijainti ja sen vaikutus alueiden talouteen®. Saksan sekä Luxemburgin 
(Euroregio), Ranskan (Saar, Lorraine, Pfalz) ja Puolan (Mecklenburg-Vorpommern) välisissä 
yhteisöaloiteohjelmissa etusijalla ovat TTK-toiminta ja teknologian siirto ja Saksan, Ranskan ja 
Sveitsin (Ylä-Rhein) välisessä yhteisöaloiteohjelmassa käytetään 2,5 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset 4,9 miljoonaa ecua)* TTK-toiminnan edistämiseen ja televiestinnän 
kehittämiseen. 
Komissio on hyväksynyt kaikki yhteisöaloiteohjelmat. Ne ovat parhaillaan aloitusvaiheessa. Vuonna 
1996 hyväksyttiin 16 yhteisöaloiteohjelmaa, joista viisi koskee yksinomaan Brandenburgia. Suurin 
osa hyväksytyistä ohjelmista liittyy SME-yhteisöaloitteeseen. Näitä ohjelmia on kuusi, ja niitä 
vastaava rakennerahastojen tuki on yhteensä 26,1 miljoonaa ecua. Ohjelmista viisi liittyy vanhoihin 
osavaltioihin ja kuudes uuteen osavaltioon. Brandenburgia koskevassa yhteisöaloiteohjelmassa 
keskitytään teknisiin tai yritysten hallintoon liittyviin toimiin perinteisen investointien edistämisen 
lisäksi. Nieder-Sachsenia koskevassa yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan laadun varmistamista sekä 
aineettomien hyödykkeiden siirtoa. Schleswig-Holsteinissa toimet liittyvät laadunhallintaan sekä 
innovaatiomarkkinoiden kartoitukseen. Uudella RECHAR-ohjelmalla Brandenburgissa tuetaan 
"Kivihiilikaivosalueesta nykyaikaiseksi teollisuusalueeksi" -toimintaohjetta noudattaen toimia, joilla 
on tarkoitus luoda ja säilyttää työpaikkoja ympäristöä ja taloudellista rakennetta parantamalla. Lisäksi 
hyväksyttiin kaksi URBAN-ohjelmaa, Hailea ja Saarbriickeniä varten. Viimeksi mainitussa 
kaupungissa on tarkoitus uudistaa 1,1 km":n suuruinen noin 5 000 asukkaan kaupunginosa tavoitteena 
paikan houkuttelevuuden lisääminen ja sen kehittäminen tapahtumakeskukseksi. Keskeisimpiä 
suunnitelmia ovat nuorisolle ja vapaa-ajan viettoon tarkoitetun työsalin rakentaminen entiseen 
kahvinpaahtimoon sekä 10 000 m :n suuruisen viheralueen perustaminen alueelle. 
Myös useita teollisuuden rakenneuudistusohjelmia hyväksyttiin. Kolme KONVER-ohjelmaa liittyy 
Baden-Wurttembergiin, Sachsenin ja Brandenburgiin. Brandenburgia koskevassa ohjelmassa pyritään 
erityisesti ottamaan korjattavat rakennukset mukaan alueen taloudelliseen toimintaan sekä saattamaan 
taloudelliset voimavarat tuottoisiksi. Sachsenissa pyritään ensisijaisesti kunnostamaan rakennuksia ja 
maa-alueita, joilta IVY-maiden joukot ovat vetäytyneet, sekä edistämään niiden järkevää käyttöä 
asianomaisissa kunnissa (yritysten sijoittautuminen tai perustaminen). Brandenburgia koskevan 
RESIDER-ohjelman toimet liittyvät perusrakenteisiin, ympäristövaroihin tai inhimillisiin 
voimavaroihin. Erityistoimilla kuten vanhojen tehdasrakennusten kunnostamisella taloudellista 
käyttöä varten ja yritysten ja tutkimuskeskusten välisellä yhteistyöllä on tarkoitus mahdollistaa 
pysyvien työpaikkojen luominen. Brandenburgia koskevassa RETEX-yhteisöaloiteohjelmassa 
pyritään myös tehostamaan talouden monipuolistumista etenkin kannustamalla yrityksiä yhteistyöhön 
markkinoinnin ja ostojen yhteydessä. 
Komissio hyväksyi myös viimeisen, Schleswig-Holsteinia koskevan LEADER-ohjelman. Tämän 
aloitteen yhteydessä on alhaalta ylöspäin etenevä lähestymistapa otettu yleisesti hyvin vastaan ja on 
katsottu sen soveltuvan hyvin Saksan maaseutualueiden tarpeisiin, sekä vanhoissa että uusissa 
osavaltioissa. Paikalliset ryhmittymät ovat suunnitelleet useita lupaavia hankkeita, ja vanhoissa 
osavaltioissa perustettiin 60 paikallisen toiminnan ryhmää ja 15 muuta yhteistä elintä. Saksassa 
pidetty LEADER II- aloitetta koskeva seminaari tarjosi tilaisuuden hedelmälliseen keskusteluun 
paikallisten ryhmien ja asianomaisten eri viranomaisten välillä. Täytäntöönpano etenee vaihtelevasti 
eri osavaltioissa, mutta kaiken kaikkiaan se yleisesti ottaen sujuu suunnitelmien mukaan. 
PESCA-ohjelmalla on ollut joitakin alkuvaikeuksia virallisen hallinnon monimutkaisuuden vuoksi. 
Kun otetaan huomioon kalastuksesta riippuvaisten alueiden tarpeet sekä lukuisat hakemukset, voidaan 
kohtuudella odottaa edistystä lähitulevaisuudessa. Ohjelmaa muutettiin vuonna 1996 kahteen 
8 Katso V.2. Tanska. 
210 . Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
otteeseen päätöksen tekemiseksi yhden maksumääräyksen menettelystä ja määrärahojen 
keskittämiseksi varojen siirrolla ESR:sta EAKR:on ja KOR:een. 
Inhimillisiin voimavaroihin keskittyviin aloitteisiin, joiden täytäntöönpano tapahtuu laajalti 
alueellisella tasolla siten, että osavaltiot vastaavat rahoitusvarojen 85 prosentin osuuden käytöstä (15 
prosenttia varoista on suunnattu liittovaltion rahoittamiin alueellista tasoa laajemman tason 
hankkeisiin), liittyvät hankkeet valittiin ensimmäisen hankkeita koskevan ehdotuspyynnön pohjalta. 
EMPLOYMENT-aloitteeseen liittyviä hankkeita on 242, joista 24 koskee koko liittovaltiota (NOW-
hankkeita on 73, Horizon-hankkeita 120 ja Youthstart-hankkeita 49). Kaikkien kolmen osaohjelman 
hankkeissa keskeisellä sijalla on koulutukseen liittyvä toiminta. Yksi NOW-hankkeiden hallitsevista 
teemoista on yritysten perustaminen naisten johdolla. Youthstartissa pyritään useilla hankkeilla 
valmistelemaan nuoria ammatilliseen koulutukseen, ja Horizonin yhteydessä pidetään tärkeinä kaikkia 
työelämään sijoittautumisen vaiheita. ADAPT-aloitetta varten valittiin 220 hanketta, joista 17 on 
kansallisia hankkeita. Koulutus on niissä vahvasti esillä EMPLOYMENT-hankkeiden tapaan. Useissa 
hankkeissa keskitytään kuitenkin analysoimaan ongelmia, joita taloudellinen kehitys asettaa 
yrityksille, tietyille ammateille ja tietyille alueille. Toimintojen kirjo on hyvin laaja, ja se käsittää 
esimerkiksi hallintotekniikkaan liittyvät pk-yritysten tarpeet, uusien markkinoiden valtaamiseen tai 
uusien tuotteiden kehittämiseen perustuvat yritysten kehittämissuunnitelmat, työpaikkojen luomisen 
siten, että otetaan erityisesti käyttöön uusia teknologioita ja uusia työn organisointitapoja sekä 
alueellisten työmarkkinoiden toimijoiden yhdistämisen verkostoksi työllisyyden parantamiseksi. 
Osaa ohjelmista on mukautettu, mikä johtuu joissakin tapauksissa suunnitelmiin kohdistuneista 
muutostarpeista (esim. määrärahojen jako uudelleen eri toimintalinjojen kesken, tukikelpoisten 
toimenpidekokonaisuuksien uudelleen määrittely), mutta etupäässä tarkoituksena on sitoa indeksoidut 
määrät niihin^. Kaikkiaan vuoden 1996 hintojen mukaan indeksoitu määrä oli lähes 25 miljoonaa 
ecua asianomaisissa aloitteissa eli INTERREG-, KONVER-, RESIDER-, SME-, RECHAR-, URBAN-
ja RETEX-aloitteissa. Lisäksi varauksen perusteella Saksalle myönnettiin 317,7 miljoonaa ecua. Yli 
kolmasosa näistä varoista sidottiin KONVER-aloitteeseen, niitä sidottiin myös INTERREG- ja 
EMPLOYMENT-aloitteisiin ja niiden ansiosta voitiin käynnistää kaksi uutta URBAN-ohjelmaa 
(Zwickau ja Kiel) sekä lisätä INTERREG II-C -ohjelmien varoja.10. 
9 SME Mecklenburg-Vorpommern, KONVER Mecklenburg-Vorpommern ja Hessen, RETEX Badcn-
Wurttemberg, RESIDER Nieder-Sachsen, URBAN Rostock, INTERREG Saksa (Sachsen)-Puola-Tsekki. 
1 ° Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 211 
Taulukko V-14: Saksa - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Aloite 
(YAO:icn määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (15) 
PESCA (1) 
SME(15) 
RECHAR (7) 
KONVER (16) 
RESIDER (9) 
RETEX (8) 
URBAN (10) 
Yhteensä (83) 
INTERREG/REGEN (IS) * * 
joista 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: 
LEADER Sclilcswig-Holstein 
LEADER Tekninen apu (kansallisen verkon 
käynnistäminen) 
SME Rhcinland-Pfaltz 
SME Brandenburg 
SME Nicdcrsachscn 
SME Saarland 
SME Baden-Wiirttemberg 
SME Schleswig-Holstein 
RECHAR Brandenburg 
KONVER Brandenburg 
KONVER Sachscn 
KONVER Baden-Wûrttcmbcrg 
RESIDER Brandenburg 
RETEX Brandenburg 
URBAN Saarbriickcii 
URBAN Halle (Sachsen-Anhalt) 
Yhteensä (16) 
INTERREG (1)*** Kokonais-
kutann. 
480.4 
298,4 
401,0 
62,0 
402,3 
450,1 
548,1 
606,4 
290,4 
298,3 
3.837,8 
16,6 
2,0 
4,6 
20,9 
9,5 
3,1 
1,8 
3,6 
49,3 
53,9 
40,9 
51,7 
42,4 
6,0 
22,6 
5,2 
334,0 KR:n tuki 
(1) 
228,8 
156,8 
177,4 
23,0 
184,2 
158,6 
233,9 
192.8 
70,3 
97,3 
1.523,2 
6,6 
1.0 
2,3 
14,9 
4,7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
8,0 
2,7 
179,2 Maksusitoum 
1996 
33,8 
26,8 
15,9 
19,4 
41,7 
62,6 
89,0 
36,6 
9,5 
12,0 
347,2 
6,6 
1,0 
2,3 
14,9 
4,7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
5,6 
2,7 
176,8 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
76,7 
50,0 
140,5 
23,2 
142,9 
118,5 
219,6 
99,1 
32,3 
91,0 
993,7 
6,6 
1,0 
2.3 
14,9 
4.7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3.3 
5,6 
2,7 
176,8 % 
(2)/(l) 
54% 
32% 
79 % 
101 % 
78% 
75% 
94% 
51 % 
46% 
93 % 
65% 
100% 
100 % 
100 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% 
100% 
99% Maksut 
1996 
17,3 
29,5 
14,3 
0,0 
26,3 
23,2 
70,8 
20,8 
8,6 
11.3 
221,9 
2,0 
0,4 
1,2 
4,5 
1,4 
0,8 
0,4 
0,9 
15,1 
18,6 
12,5 
6,3 
13,1 
1,6 
1,7 
1,4 
81,9 Maksut 
1994-1996 
(3) 
38,8 
41,0 
53,1 
1,9 
57,1 
50,0 
109,5 
52,0 
16,7 
34,5 
454,7 
2,0 
0,4 
1,2 
4,5 
1,4 
0,8 
0,4 
0,9 
15,1 
18,6 
12,5 
6,3 
13,1 
1,6 
1,7 
1,4 
81.9 % 
(3Vd) 
17% 
26% 
30% 
8% 
31% 
32% 
47% 
27% 
24% 
35% 
30% 
30% 
40% 
50% 
30% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
21 % 
50% 
46% 
* Varauksen ulkopuolella 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
'** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
212 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
4. KREIKKA 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Kreikassa: 
Teknologisen kehittämisen tukeminen on tärkeällä sijalla Kreikkaa koskevan yhteisön tukikehyksen 
kehittämisstrategiassa (4,8 prosenttia yhteisön määrärahoista). Televiestintä ja telematiikka, jotka 
mahdollistavat tietoyhteiskunnan tulon Kreikkaan, sekä TTK-toiminta ovat osatekijöinä kaikilla 
yhteisön tukikehyksen toimintalinjoilla, joita ovat sisäinen alueellinen yhdentäminen laajoja 
perusrakenteita kehittämällä, elinolojen parantaminen, taloudellisen järjestelmän kehittäminen, 
inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja työllisyyden edistäminen sekä alueellisten erojen ja 
saaristoalueiden eristyneisyyden vähentäminen 13 alueellisen ohjelman avulla. 
Ensinnäkin tietoliikenteen kehittämisellä ja nykyaikaistamisella (yhteisön tukikehyksessä 250,7 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 452,2 miljoonaa ecua) pyritään lieventämään joidenkin 
alueiden syrjäisestä asemasta koituvia vaikutuksia. Tietoliikenteeseen liittyy monen alueen yhteinen 
toimenpideohjelma (203,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 383,8 miljoonaa ecua), jolla 
varmistetaan jatkuvuus edellisestä ohjelmakaudesta nykyiseen (CRASH-ohjelma 1992-1993). 
Ohjelman rohkaisevista tuloksista huolimatta verkko oli vuoden 1993 lopussa laadullisesti edelleen 
heikko (häiriöiden taajuus linjaa kohden oli suurin Euroopan unionin alueella ja odotusaika uuden 
linjan yhteydessä oli hyvin pitkä) ja verkko oli vähiten digitalisoitu verkko unionin alueella, mikä 
merkitsee pienimpiä investointeja asukasta kohden verrattaessa muihin unionin maihin. 
Tietoliikennettä koskevaan toimenpideohjelmaan sisältyy perusrakenteiden parantaminen (verkon 
digitalisointiasteen kasvattaminen 90 prosenttiin ja edistyneiden teknologioiden - ISDN, ATM -
käyttöönoton jouduttaminen sekä pilottipalvelut) ja myös yritysten kannustaminen uusien 
teknologioiden käyttöön koulutustoimenpiteillä, nykyaikaisilla hallinnointimenetelmillä sekä 
herättämällä markkinoiden kiinnostus uusien palvelujen perustamista kohtaan. Tämän monen 
alueen yhteisen toimenpideohjelman lisäksi tietoliikenneverkon ja yleensäkin perusrakenteiden 
parantaminen on tavoitteena useimmissa alueellisissa toimenpideohjelmissa (Peloponnisos, 
Manner-Kreikka, Joonian saaret jne.), ja etenkin niissä alueellisissa toimenpideohjelmissa, joilla 
pyritään ensisijaisesti kehittämään matkailua (Pohjois-Egea, Etelä-Egeajne.). 
Vaikka erityisesti telematiikkasovellutusten kehittämiseen liittyvää toimenpideohjelmaa ei ole, sitä 
tukevat monet elinolojen parantamiseen (terveydenhoito ja avustukset) ja inhimillisten 
voimavarojen kehittämiseen (koulutus ja julkinen hallinto) liittyvät monen alueen yhteiset 
toimenpideohjelmat. Niinpä yksi terveydenhoitoon liittyvän toimenpideohjelman tärkeimmistä 
toimenpidekokonaisuuksista on tietojärjestelmän kehittäminen terveyspalveluja sekä 
perusrakenteiden ja tieteellisten laitteiden (teleavusteinen lääkintä) nykyaikaistamista varten. 
Koulutusta koskevassa toimenpideohjelmassa puolestaan kohdennetaan 40,5 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset 54 miljoonaa ecua) korkeakoulujen, tekniikan, alan oppilaitosten ja 
opetusministeriön verkon kytkemiseen toisiinsa, kun taas julkisen hallinnon nykyaikaistamista 
koskevalla toimenpideohjelmalla pyritään 117,5 miljoonan ecun talousarviolla 
(kokonaiskustannukset 235 miljoonaa ecua) parantamaan inhimillisten voimavarojen hallintaa 
sekä taloudellisista kysymyksistä vastaavien hallintoviranomaisten tehokkuutta (verotus, tulli, 
valtion varat, talousarvio) ottamalla käyttöön uusia teknologioita (telematiikkaverkot, suuret 
tietojärjestelmät jne.) ja hallintotekn Ukolta. 
TTK-toiminta on kuitenkin eniten tukea saava ala. Yhteisön tukikehyksen strategiana on maan 
leknis-taloudellisten voimavarojen parantaminen ensimmäisen TTK-toimenpideohjelman sekä 
STRIDE-aloitteen ja yhteisön tutkimusohjelmien aiemmin luomalta pohjalta. TTK-osatavoitteeseen 
liittyy monen alueen yhteinen toimenpideohjelma, jota varten on myönnetty 316,2 miljoonan ecun 
määräraha (kokonaiskustannukset 579,1 miljoonaa ecua). Kaikista kyseiseen ohjelmaan kuuluvista 
toimenpidealoista eniten tukea saa teknologian ja innovaatioiden siirto (teknologian siirron 
lisääminen lisenssiostojen kautta, teollisuuden pienet tutkimushankkeet, olemassa olevien 
teknologiapuistojen kehittäminen, tietoverkkojen parantaminen). Sen jälkeen rahoituksen kannalta 
tärkeimmät alat ovat eniten rahoitusta saavasta alasta vähiten saavaan alaan: TTK-toiminnan 
tukeminen taloudellisesti hyvin kannattavilla tuotannon aloilla (bioteknologia, uudet materiaalit 
jne.), jotka tarvitsevat tiivistä yhteistyötä tuotantoyksikön sekä tieteellistä ja teknologista tahoa 
edustavien toimijoiden välillä, tutkimuksen perusrakenteiden suuntaaminen uudelleen ja niiden 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 213 
laajentaminen; inhimillisten voimavarojen kehittäminen saattamalla tutkijoiden tiedot 
ajantasaisiksi, uusien tutkijoiden perehdyttäminen huipputeknologiaan sekä teknisen henkilöstön ja 
TTK-toiminnan ja innovaation hallinnoimisesta huolehtivien tahojen koulutus. Yksi TTK-ohjelman 
osa, jonka määräraha on seitsemän miljoonaa ecua, liittyy korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten 
verkoston kehittämiseen sekä tutkimustulosten levittämiseen (tietokannat, multimedia jne.). TTK-
toiminnan tukeminen on tarkoitus toteuttaa myös alueellisella tasolla: 
• Keski-Makedonia (yksi harvoista Kreikan alueista, jotka saavat suhteellista kilpailuetua 
alueella sijaitsevien koulutus- ja tutkimuslaitosten ansiosta): jatkokoulutusohjelmien 
kehittäminen, asiaan liittyvien laitosten perusrakenteiden parantaminen (uusien salien ja 
laboratorioiden rakentaminen) sekä yhteyksien luominen tutkimusohjelmien ja 
tuotannollisen alan välille (tuet pk-yrityksille innovatiivisten tuotteiden valmistusta 
varten, patenttihakemukset ja uusien teknologioiden siirto yhteistyössä korkeakoulujen ja 
teknisten laitosten kanssa); 
• vastaavia järjestelmiä on suunniteltu Kreetaa varten (alue, jolla myös on runsaat TTK-
mahdollisuudet): 34,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 56,5 miljoonaa ecua) TTK-
toiminnan ja innovaation edistämiseen; 
• Kreikan länsiosa: Patraan yliopiston ja olemassa olevien tekniikan alan laitosten 
perusrakenteiden kehittäminen, laitosten merkityksen vahvistaminen Kreikan teknologisen 
tutkimuksen kehittämisessä. 
Taloudellisen rakenteen kehittämistä ja etenkin teollisuuden ja palvelujen nykyaikaistamista 
koskeva teollisuuteen ja palveluihin liittyvä toimenpideohjelma, jonka määrärahat ovat 720 
miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 2,8 miljardia ecua), tuo aineellista ja laadullista tukea 
yritysinvestointeja koskeviin hankkeisiin, joissa käytetään edistyneitä teknologioita. Lisäksi 
kannustetaan kalataloustutkimusta kehittämään kalastusta, vesiviljelyä sekä kalataloustuotteiden 
jalostusta. 
Taulukko V-15: Kreikka - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
1 avoitc 1 YHTEENSÄ 
1.207,6 % 
100% RR 
661,4 % 
55% Jäsenvaltio 
Julkinen 
352,0 Yksityinen 
194.5 Yhteensä 
546,2 % 
45% Rakennerahastojen rahoitus 
9% 
HUOM: Suunnittelumenettelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri I ih es tym is Upojen vuoksi 
lukuja on tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, 
jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ecn 66 % 
QTTK SjTclevicst • Telematiikka 
4.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
TAVOITE 1 
Kuvio V-18: Toimintasuunn. 1994-1999 (miljoonaa ecua - 1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Suuret infrastruktuurit (a) 
Elämänlaadun parantaminen (b) 
'aloudellinen kilpailukyky (c) 
Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (tl) 
Alueellisten erojen vähentäminen (c) 
Tekninen apu (f) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
EÄKlT 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
1 YTK/32 TO 
Keskiarvo/TO I 9.643,7 
2.638,1 
1.853,0 
131,1 
14.265,9 2.895,6 
1.456,8 
2.740,4 
2.633,9 
4.541,2 
71,1 
18% 
13% 
1 % 
100% 
T43^ (f) 1% (a) 20% 
(e) 32% 
(d) 18% 
2^4 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Vuotta 1996 leimasi ohjelmien nopea eteneminen Kreikan viranomaisten hyväksymien 
täytäntöönpanojärjestelmien ansiosta. Sen myötä perustettiin ELKE (keskitettyä hankintaa hoitava 
toimisto) tuotannollisia investointeja varten sekä MOU (management organisation unit) alueiden ja 
ministeriöiden liikkeenjohdollisen kyvyn parantamiseksi. Teknisen kuvauksen käyttö suunnittelun 
välineenä laajeni kaikkiin yhteisön tukikehyksen ohjelmiin, ja suurhankkeiden täytäntöönpanosta 
huolehtivia erityistoimistoja perustettiin (EGNATIA S.A. itä-länsi-maantieväylää varten, ERGOSE 
rautateihin liittyviä hankkeita varten, KTIMATOLOGIO S.A. maarekisteriä varten). Kaikkien näiden 
toimistojen odotetaan toimivan täysimittaisesti vuonna 1997, jolloin ne mahdollistavat 
suurhankkeiden tehokkaan täytäntöönpanon ja siten myös määrärahojen toteutumisen laajemmassa 
mitassa kentällä. Lisäksi Kreikan viranomaiset päättivät rahoittaa liikenteeseen (erityisesti 
maantieliikenteeseen) liittyviä suurhankkeita toimilupajärjestelmää käyttäen. Tällä on tarkoitus 
houkutella yksityistä pääomaa, minkä ansiosta voidaan rakentaa tieosuuksia, joiden toteuttamiseen 
eivät käytettävissä olevat julkiset varat (kansalliset ja yhteisön varat) ole tähän mennessä riittäneet. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin uusi ohjelma. Kyseinen teknisen avun toimenpideohjelma koostuu 
ensisijassa MOU:n (management organisation unit) toimista, tiedottamista ja mainontaa koskevasta 
yhteisön tukikehyksen tason toimintasuunnitelmasta sekä julkisten toimistojen ja yritysten 
uudenaikaistamiseen suunnatuista teknisen avun toimenpidekokonaisuuksista; MOU:ia koskevat 
valmistelevat toimet aloitettiin vuonna 1996. 
Tarkasteltaessa jo toteutettuja ohjelmia lisättiin rautateitä ja televiestintää koskevien kansallisten 
toimenpideohjelmien sekä Länsi-Makedoniaa ja Kreikan länsiosaa koskevien alueellisten 
toimenpideohjelmien varoja sitomalla EAKR;n määrärahat indeksiin, ja näiden ohjelmien sekä 
tekniseen apuun ja kaupunkisuunnitteluun liittyvien toimenpideohjelmien määrärahat kohdennettiin 
uudelleen. Kyseisiä ohjelmia varten rahoitussuunnitelmiin tehtiin teknisiä muutoksia, jotta ne 
sopisivat kentällä vallitsevaan tilanteeseen. Kaikkien ohjelmien perusteellisempi tarkistus (puolivälin 
tarkistus) täytäntöönpanon ja käytettävissä olevien arviointitulosten pohjalta on tarkoitus aloittaa 
syksyllä 1997. 
Maatalouden kansallisen toimenpideohjelman täytäntöönpano eteni erittäin hyvin etenkin 
tavoitteeseen 5a sisältyvien, ennen kaikkea vuoristoalueita ja epäsuotuisia alueita sekä metsänhoitoon 
liittyviä toimia hyödyttävien toimenpidekokonaisuuksien ansiosta. Myös monia maataloustuotteiden 
jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä toimia hyväksyttiin. Jotta toimenpideohjelman uudet 
toimintalinjat voitaisiin toteuttaa, myönnettiin sitä varten osa indeksiin sitomisen seurauksena 
kertyneistä varoista. Vuoden 1997 määrärahaerä kohdennettiin jo vuonna 1996, ja silloin maksettiin 
ensimmäinen ennakko. Enemmän ongelmia liittyy joidenkin toimenpideohjelman innovatiivisten, 
määrärärahoiltaan hyvin vaatimattomien toimenpiteiden käynnistämiseen, kuten esimerkiksi 
tietojärjestelmien yhdistettyä käyttöä koskevan maantieteellisen järjestelmän (GIS) perustamiseen. 
Alueellisten toimenpideohjelmien maaseudun kehittämistä koskeva osa etenee eri ohjelmissa yhä 
jossain määrin eri tavoin huolimatta täytäntöönpanon tehostumisesta vuonna 1996, ja alkuviivästykset 
on saatu kurottua umpeen vain osittain. Niinpä joidenkin toimenpideohjelmien tulokset ovat erittäin 
hyviä (Thessalia, Etelä-Egea, Kreeta, Itä-Makedonia ja Traakia), kun taas toisissa kaikkia aiempia 
viivästyksiä ei ole onnistuttu kuromaan kiinni (Epire, Manner-Kreikka, Pohjois-Egea). Muut 
toimenpideohjelmat sijoittuvat näiden ryhmien väliin. 
Kalastusta ja vesiviljelyä koskevan toimenpideohjelman yhteydessä suunnitelmat mukautettiin 
uudelleen, otettiin huomioon vuoden 1995 deflaatiovaikutus (1,8 miljoonaa ecua), hyväksyttiin arvio 
kalataloustuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä toteuttavista aloista, hyväksyttiin joidenkin 
kalastusalusten uudelleenmittausta koskeva erityistoimi sekä perustettiin ohjelman hallinto. 
Laivastoon liittyvä osaohjelma eteni vuoden 1996 lopussa tyydyttävästi, kun taas jalostukseen ja 
kaupan pitämiseen sekä kahden vesiviljelyyn liittyvän osaohjelman täytäntöönpano oli kaiken 
kaikkiaan viivästynyt. Toteutuneet maksumääräykset antavat kuitenkin aiheen olettaa, että tilanne 
paranee vuonna 1997päätettyjen toimien täytäntöönpanoon tarvittavan ajan suhteen. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 215 
Yleisesti ottaen vuosi 1996 oli ratkaiseva yhteisön tukikehyksen onnistumiselle Kreikassa. 
Tärkeimmät makrotaloudelliset mittarit osoittivat tilanteen parantuneen, mikä lisäsi yksityisiä 
investointeja. Erityisesti yksityiset investoinnit teollisuuteen ja palveluihin liittyvän 
toimenpideohjelman yhteydessä ovat kasvussa vuoteen 1995 verrattuna, ja yksityisen pääoman 
mukanaolon mahdollistava suurhankkeiden toteuttaminen toimilupajärjestelmää käyttäen etenee 
myös erittäin hyvin. Tämä tilanne ja selvästi parantuneet täytäntöönpanojärjestelmät luovat yhdessä 
tarvittavat edellytykset yhteisön tukikehyksen onnistumiselle Kreikassa, sekä tarkasteltaessa 
tukikehyksen siirtämistä käytäntöön että arvioitaessa sen vaikutuksia makrotaloudellisiin mittareihin 
sekä pysyvien työpaikkojen luomiseen tai säilymiseen. Lisäksi Kreikan viranomaiset ovat 
vahvistaneet vuodeksi 1997 julkisia investointeja koskevan talousarvion, joka on huomattavasti 
suurempi kuin vuonna 1996, ja tämä on tehty tilanteessa, jossa on vaikea pienentää julkisen talouden 
alijäämää. Tarkoitus on varmistaa yhteisön tukikehykseen kuuluvien toimien kansallinen osarahoitus 
sekä korkea määrärahojen käyttöaste vuonna 1997 sekä jossain määrin kuroa kiinni vuosina 1994-
1996 todettuja viivästyksiä. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Tavoitteen 1 osalta Kreikka sijoittuu puoliväliin, kun verrataan eri maita koskevien yhteisön 
tukikehysten rahoituksen toteutumista vuoden 1996 lopussa. Kun otetaan huomioon Kreikan 
viranomaisten joulukuussa 1996 jättämät EAKR:n maksusitoumuksia koskevat hakemukset, joita ei 
voitu panna täytäntöön vuonna 1996 talousarviomäärärahojen ollessa riittämättömät, oli kaikkien 
rakennerahastojen tilanne seuraava: Vuoden 1996 lopussa oli kohdennettu 46 prosenttia 
suunnitelluista määrärahoista ja maksettu 32 prosenttia tuen kokonaismäärästä (tai 69 prosenttia 
kohdennetuista määrärahoista). EAKR:n ja EMOTR:n määrärahojen toteutumisessa ollaan jopa 
yhteisön tukikehyksen suunnitelmia pidemmällä. Vuoden 1996 lopussa kansalliseen 
maatalousohjelmaan liittyvät EMOTR:n kohdennetut määrärahat olivat 60 prosenttia ja maksetut 
määrärahat 49 prosenttia kauden 1994-1999 tuen kokonaismäärästä. Maaseudun kehittämistä 
koskevan osan 13 toimenpideohjelmassa oli vuoden 1996 lopussa kohdennettu EMOTR:n 
määrärahoja yhteensä 44 prosenttia ja maksettu 29 prosenttia tuen määrästä. 
Ohjelmien käytännön toteutus eteni tyydyttävästi, ja vuoden 1996 loppuun mennessä kaikkien 
rahastojen suunnitelluista menoista oli toteutunut 71 prosenttia (vuoden 1996 osalta 73 prosenttia). 
Edellä esitetyistä syistä johtuen odotetaan tämän hyvän toteutumisasteen nousevan vuonna 1997. 
216 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-l6: Kreikka - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokon ais-
kustann. RR:ntuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
i avoitc l 
TO Attika (1994) 
TO Kreeta (1994) 
TO Pohjois-Egca(1994) 
TOEtcl;i-Egca(l994) 
TOEpciros(1994) 
TO Manner-Kreikka (1994) 
TO Länsi-Kreikka (1994) 
TO Joonianmeren saaret (1994) 
TOKeski-Makedonia(1994) 
TO Länsi-Makedonia (1994) 
TO Makcdonia-Traakia (1994) 
TO Pcloponnesos (1994) 
TOThcssalia(1994) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Tekninen apu (1996) 
TO Kulttuuri-matkailu (1995) 
TO Postipalvelut (1995) 
TO Televiestintä (1995) 
TO Maatalous (1994) 
TO Rautatiet (1994) 
TO Kaupunkisuunnittelu (Metro) (1994) 
TO Koulutus ja peruskoulutus (1994) 
TO Energia (1994) 
TO Ympäristö (1994) 
TO Sosiaalinen syrjäytyminen (1994) 
TO Julkishallinto (1994) 
TO Ammatillinen jatkokoulutus (1994) 
TO Maakaasu (1994) 
TO Teollisuus ja palvelut (1994) 
TO Kalastus - Vesiviljely (1994) 
TO Tutkimus - Teknologia (1994) 
TO Ticl - Satamat - Lentokentät (1994) 
TO Terveys - Vakuutus ( 1994) 
YI ITKUNSA 938,5 
435,3 
327.9 
380,0 
346.9 
623,0 
513,9 
228,2 
816,9 
332,0 
689,0 
440,2 
560,9 
84,8 
795.6 
117.1 
383.8 
2.826,7 
548,0 
1.566,0 
1.847,6 
946,3 
515.0 
328,0 
. 305,4 
1.283,0 
825,4 
2.808,9 
311,7 
579,1 
2.542,4 
339,0 
25.586,4 685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236.5 
371,8 
310,7 
170.7 
588,5 
244,0 
494,3 
286,0 
375,8 
67,3 
229,1 
78.0 
203,7 
1.264,4 
329,1 
783,0 
1.385,7 
352,1 
376,7 
246,0 
168,6 
756,0 
354,6 
720,0 
150,0 
316,2 
1.327,4 
226,4 
13.844,9 3,4 
9,5 
0,0 
33,1 
31,9 
46,8 
44,4 
24,9 
161,7 
32,1 
73,0 
6,8 
71,2 
13,5 
54.5 
0,0 
43,4 
216,8 
85,4 
62,6 
0,0 
59,8 
62,2 
0,0 
0,0 
104,7 
85,3 
0,0 
0,0 
47,2 
184,5 
31,5 
1.590,0 302,1 
140,5 
89,8 
99,6 
125,1 
156,7 
133,9 
75,3 
336,4 
96,5 
219,8 
91,8 
182.8 
13,5 
74,0 
10,8 
89,3 
744,8 
223,5 
473,6 
395,8 
212,5 
157,5 
68,8 
48,2 
313,5 
201,7 
182,2 
42,8 
127,2 
640,4 
57,3 
6.127,6 44% 
45% 
43% 
44 % 
53 % 
42% 
43% 
44 % 
57% 
40% 
44 % 
32% 
49% 
20% 
32% 
14% 
44% 
59% 
68% 
60% 
29% 
60% 
42% 
28% 
29% 
41 % 
57% 
25% 
29% 
40% 
48% 
25% 
44% 121,2 
46,4 
29,0 
32,6 
62,6 
36,8 
29,4 
17,0 
86,2 
25,0 
55,5 
40,2 
44,2 
6,7 
33.0 
4,9 
62,2 
200,6 
10,4 
139.2 
0,0 
112,1 
28,1 
0.0 
10,2 
120,4 
0,0 
51,6 
11.2 
42,5 
164,5 
22,2 
1.646,1 279,2 
119,5 
77,5 
76,1 
104,4 
121,5 
97,3 
56,2 
220,4 
75,7 
166,9 
79,3 
131,9 
6,7 
42.7 
5,4 
63,9 
602,8 
120,9 
352,1 
252,2 
189,3 
77,2 
40,2 
35,3 
251,9 
94,9 
143,9 
26,7 
91,0 
364,7 
35,1 
4.403,1 41 % 
38% 
37% 
34 % 
44% 
33% 
31% 
33% 
37% 
31% 
34% 
28% 
35% 
10% 
19% 
7% 
31% 
48% 
37% 
45% 
18% 
54% 
20% 
16% 
21 % 
33% 
27% 
20% 
18% 
29% 
27% 
16% 
32 V» 
4.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Kreikka osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta, ja kaikki 
yhteisöaloiteohjelmat (yksi kutakin aloitetta kohden) hyväksyttiin vuosina 1994 ja 1995. 
Kansallisella tasolla on siis toteutettu kymmenen ohjelmaa, joiden lisäksi on syytä mainita kolme 
INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa (kaksi REGEN-ohjelmaa ja yksi rajat ylittävää yhteistyötä 
koskeva ohjelma). 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Kreikassa: 
Kreikkaa koskevien yhteisöaloiteohjelmien tuoma rahoitustuki teknologista kehittämistä varten ei 
ole läheskään yhtä merkittävä kuin tavoitteen 1 ohjelmien tuoma tuki. Ainoat aloitteet, joissa 
kyseistä aihealuetta suoranaisesti käsitellään, ovat SME- ja INTERREG-aloitteet. SME-aloitteen 
yhteydessä ohjelmassa käytetään 2,7 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 6,7 miljoonaa ecua) 
telematiikkasovellutusten kehittämiseen kreikkalaisten pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn 
parantamiseksi. Ulkorajoihin liittyvässä INTERREG-yhteisöaloiteohjelmassa puolestaan 
kohdennetaan kahdeksan miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 16,5 miljoonaa ecua) 
televiestinnän perusrakenteisiin liittyvän rajat ylittävän yhteistyön kehittämiseen Kreikan, Albanian 
ja Bulgarian välillä. 
Lisäksi ADAPT-ohjelmassa kehitetään työllisyyttä koskeva verkosto ja työllisyyteen liittyviä 
tietokantoja ja EMPLOYMENT-ohjelmassa on suunniteltu teleopiskelua, teleavusteista etätyötä ja 
multimediakeskuksia nuoria ja muita huonommassa asemassa olevia ryhmiä varten. Teollisuuden 
rakenneuudistukseen liittyvistä aloitteista KONVER tukee elektronisen verkon kehittämistä 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 217 
puolustusalasta riippuvaisten pk-yritysten kunnostamista varten. 
Vuonna 1996 valmisteltiin SME-, RESIDER-, RECHAR- ja URBAN-yhteisöaloiteohjelmia ja 
RETEX ja INTERREG-REGEN Gaz etenivät asianmukaisesti. Kreikan ja Italian välinen REGEN-
ohjelma "Cable" kohtasi sosiaaliseen hyväksyntään liittyviä ongelmia, sillä Italian 
paikallisviranomaiset eivät hyväksy sitä ympäristöllisistä syistä. Ulkorajoja koskevan INTERREG-
ohjelman täytäntöönpano eteni erinomaisesti, mutta eteneminen katkesi joksikin aikaa naapurimaiden 
(Bulgarian ja eritoten Albanian) poliittisen ja sosiaalisen tilanteen vuoksi. Kreikan ja Italia välinen 
INTERREG-ohjelma sekä INTERREG II C (kuivuuteen, tulviin ja aluesuunnittelua koskevaan 
yhteistyöhön liittyvät osat) on tarkoitus hyväksyä vuonna 1997. SME- ja REGEN Gaz -
yhteisöaloitteiden määrärahat kohdennettiin uudelleen, ja niiden varat kasvoivat varojen indeksiin 
sitomisen seurauksena, kun taas maataloutta käsittelevä osa liitettiin ulkosuhteita koskevaan 
INTERREG-yhteisöaloitteeseen. LEADER II -aloitteen yhteydessä suoritettiin vuonna 1996 eri 
paikallisten ryhmittymien tarkistettujen rahoitussuunnitelmien lopullinen arviointi sekä 
allekirjoitettiin näiden ryhmien ja maatalousministeriön väliset sopimukset. Etusijan saivat ryhmät, 
jotka olivat esittäneet yhdennetyn ohjelman. Käytännössä toimet käynnistyvät varsinaisesti vuoden 
1997 aikana. PESCA-aloitetta varten perustettiin väliportaan hallinnointielin, mutta tuntuvasta 
panostuksesta huolimatta ohjelmaa ei ole vielä voitu käynnistää. EMPLOYMENT-aloitetta varten on 
hyväksytty 107 hanketta, ja niitä toteutetaan parhaillaan (29 NOW-hanketta, 44 Horizon-hanketta, 34 
Youthstart-hanketta). NOW-osaohjelmasta tuetaan erityisesti neuvonta- ja ohjausjärjestelmien 
kehittämistä, mukaan lukien yritysjohtajina toimiville naisille tarkoitetut järjestelmät. Youthstart-
osaohjelmassa suunnitellaan koulutukseen ja ohjaukseen liittyviä toimenpidekokonaisuuksia 
sellaisilla kasvavilla aloilla kuin matkailu, ympäristö ja kulttuuri. Vammaisiin liittyvällä Horizon-
osaohjelmalla pyritään luomaan suojatyöpaikkoja, joita tähän mennessä on käytetty Kreikassa vähän, 
sekä kehittämään vammaisten seurantaa työpaikalla. Koska pakolaisten ja maahanmuuttajien 
saapuminen entisen Neuvostoliiton alueelta on asettanut Kreikalle haasteita, on Horizon-
osaohjelmassa annettu hallitseva aseina tätä väestöä koskeville hankkeille, joiden osuus on 46 
prosenttia koko talousarviosta. ADAPT-aloitetta varten hyväksyttiin 115 hanketta. Hallitseva aihealue 
on yritysten tuottavuuteen ja kilpailukyvyn parantamiseen liittyvien uusien teknologioiden ja 
innovatiivisten menetelmien käyttöönotto. Sekä EMPLOYMENT- että ADAPT- hankkeiden vetäjät 
edustavat pääasiassa julkista tahoa, mutta yksityinen sektori osallistuu toimien kokonaisrahoitukseen 
10 prosentin osuudella. 
Lisäksi on syytä panna merkille, että yhteisöaloiteohjelmien seurantaa on järkeistetty. Eräiden 
seurantakomiteoiden toimivalta näet ulottuu useisiin yleistä etua edustaviin ohjelmiin (esimerkiksi 
SME ja RESIDER). SME-aloitteesta on lisäksi tullut keskustelufoorumi, jolla käsitellään kaikkia pk-
yritysten hyväksi toteutettavia yhteisön tukikehykseen ja yhteisöaloitteisiin liittyviä toimia. Lisäksi on 
paikallaan mainita, että yhteisöaloitteiden varauksen jaon ansiosta voitiin kaikille Kreikkaa koskeville 
ohjelmille, SME-ohjelmaa lukuun ottamatta, myöntää 72,5 miljoonan ecun lisämääräraha, joka 
kohdennettiin INTERREG II C -ohjelman toiseen vaiheeseen sekä LEADER- ja KONVER-
ohjelmaair. 
Kaiken kaikkiaan on vielä ennenaikaista laatia yhteenvetoa yhteisöaloiteohjelmien tulevista 
näkymistä, sillä useimmat niistä ovat vielä käynnistysvaiheessa. Varmaa on, että INTERREG-
REGEN Gaz on hyvällä alulla, ja sitä täydentää maakaasuun liittyvä toimenpideohjelma. Myös 
ulkorajoja koskevan INTERREG-ohjelman odotetaan etenevän, kun naapurimaiden poliittinen ja 
sosiaalinen tilanne normalisoituu. 
1 Katso myös luku I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
218 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-l 7: Kreikka - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
ecua) 
Initiative 
(nombre dc PIC) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
PME(l) 
RECHAR (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Total (10) 
INTERREG/REGEN (3) * * Coût total 
44,6 
86,9 
263,6 
54,6 
156,9 
2,0 
20,3 
8,9 
145,3 
67,2 
850,3 Concours 
F.S.* 
(1) 
30,1 
64,4 
148,0 
27,1 
83,3 
1,5 
12,9 
4,7 
87,5 
45,2 
504,8 Engagements 
1996 
20,3 
4,6 
0,0 
22,3 
18,3 
0,2 
0,0 
0,6 
50,2 
1.1 
117,5 Engagements 
1994-1996 
(2) 
27,4 
12,6 
22,6 
26,8 
28,8 
1,5 
11,5 
4,7 
62,0 
5,6 
203,4 % 
(2)/d) 
91% 
20% 
15% 
99% 
35% 
100% 
89% 
100% 
71% 
12% 
40% Paiements 
1996 
4,8 
2,3 
0,0 
0,3 
9,2 
0,1 
0,0 
0,3 
25,9 
0,6 
43,4 Paiements 
1994-1996 
(3) 
8,4 
6,4 
11,3 
2,6 
14,4 
0,8 
5,7 
2,3 
35,0 
2,3 
89,1 % 
(3)/(l) 
28% 
10% 
8% 
9% 
17% 
50% 
44% 
50% 
40% 
5% 
18% 
* Hors reserve 
** Voir le détail des programmes Chapitre VIL Tableau 2.2. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 219 
5. ESPANJA 
5.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Espanjan eri alueilla 
Tavoite 1: Teknologisen kehittämisen tukeminen sisältyy moniin yhteisön tukikehyksen 
toimintalinjoihin. Sen osuus yhteisön tukikehykseen kohdennetuista yhteisön varoista on kaikkiaan 
viisi prosenttia. TTK-toiminnan osalta ensinnäkin tuotantojärjestelmän parantamiseen liittyvän 
toimintalinjan yhteydessä kohdennetaan 1,5 prosenttia yhteisön tukikehyksen määrärahoista 
tärkeimmille talouden aloille sekä yrityksille, joiden TTK-toimintaan tekemien investointien arvo 
oli vuonna 1994 enintään puolet yhteisön keskiarvosta. Toimintalinjaa toteutetaan eri tasoilla ja 
eri suuntiin: 
• lisätään julkista ja yksityistä TTK-toimintaa, kannustetaan yrityksiä osallistumaan TTK-
ja innovaatiohankkeisiin, rahoitetaan yksityiselle sektorille suunnattuja 
koulutusapurahoja korkeaa asiantuntemusta edustavissa keskuksissa, useita alueita 
kattavan yhteisön osatukikehyksen yhteydessä sekä joidenkin alueellisten 
toimenpideohjelmien yhteydessä (Andalusia, Valencia, Extremadura, Galicia, Murcia), 
joilla tuetaan TTK-toimintaan tehtäviä yksityisiä investointeja, rahoitetaan yritysten sekä 
yliopistojen ja tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä; 
• teollisuuten ja pien- ja käsiteollisuuteen suunnattuja toimenpidekokonaisuuksia useita 
alueita kattavan yhteisön osatukikehyksen yhteydessä toteutus tuottavan toiminnan 
alueellisia tukia koskevan toimenpideohjelman kautta (387 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 3,126 miljardia ecua), yritysten teknologiaan liittyvien puutteiden 
korjaaminen, uusien teknologioiden levittäminen, yritysten osallistuminen teollisuuden 
teknologiseen yhteistyöhön liittyviin kansainvälisiin hankkeisiin; joissakin alueellisissa 
toimenpideohjelmissa (Andalusia, Castilla-La-Mancha, Castilla-Leön, Valencia, Asturia, 
Murcia: tuotantoteknologioihin ja teknologian siirtoon liittyvien innovaatioiden 
tukeminen); joidenkin kattavien tukien yhteydessä (Murcia, Andalusia). 
Myös maatalouden ja kalatalouden, joiden heikko tuottavuus liittyy usein alhaiseen tekniseen 
tasoon, nykyaikaistamisessa on TTK-toiminnalla merkittävä sija. Yhtenä toimintalinjana 
Andalusiassa, Castilla-La-Manchassa, Valenciassa, Murciassa, Asturiassa ja Galiciassa on 
tarkoituksenmukaisimpien tekniikoiden tekeminen tunnetuksi maataloustuotannon tehostamiseksi, 
monipuolistamiseksi ja suuntaamiseksi uudelleen yhteistä maatalouspolitiikkaa samalla 
noudattaen. Kalatalouden alalla Murciaa koskevassa toimenpideohjelmassa on valtameritutkimus 
tärkein väline vesiviljelyn kehittämisessä. 
Inhimillisten voimavarojen hyödyntämiseen liittyen pyritään useita alueita kattavan yhteisön 
osatukikehyksen yhteydessä kouluttamaan yritysten, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen tutkijoita 
ja vahvistamaan korkeakouluihin sijoitettujen teknologian siirtoon keskittyvien yksiköiden asemaa. 
Kyseessä ovat toimenpidekokonaisuudet, jotka usein toteutetaan kattavilla tuilla ( Andalusia, 
Salamanca, Castilla-Leôn ja Murcia) ja joita useimmissa tapauksissa täydennetään alueellisilla 
toimenpideohjelmilla. Viimeksi mainituilla tuetaan: 
• TTK-työhön liittyviä koulutustoimenpiteitä yrityksissä (Andalusia ja Valencia) sekä 
multimediaopetusaineiston ohjelmakaua uusien teknologioiden ja hallintotekniikoiden 
levittämiseksi (Andalusia), 
• tutkimushankkeita, jotka edistävät taloudellisen toiminnan monipuolistumista 
(Kanariansaaret) sekä julkisen tutkimuksen ja tuotannollisten alojen välisiä suhteita 
(Cantabria, Castilla-La-Mancha, Extremadura), 
• TTK-toiminnan perusrakenteiden ja varusteiden kehittämistä (Cantabria, Valencia, 
Galicia, Murcia), 
• perustutkimukseen, soveltavaan tutkimukseen sekä kilpailukykyiseen ja sitä edeltävään 
tutkimukseen liittyvää toimintaa (Valencia, Galicia) sekä yliopistojen ja korkeakoulujen 
tutkimusta (Murcia, Extremadura); 
• teknologisen tiedon levittämistä (Extremadura). 
TTK-toiminnan lisäksi erityistä huomiota ansaitsee televiestintään kohdennettu tuki, joka on 2,5 
^° Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
prosenttia yhteisön tukikehyksen kokonaistalousarviosta, mikä johtuu sen tärkeästä asemasta 
alueen yhdistämisstrategiassa. Toiminnalla jatketaan edellisen ohjelmakaukauden pyrkimyksiä 
verkostojen ja julkisten palvelujen kehittämiseen liittyvien alueellisten erojen pienentämiseksi. 
Tässä asiassa kaikkiin alueellisiin toimenpideohjelmiin sisältyy perusrakenteiden ulottaminen 
kaikkiin väestöryhmiin sekä niiden nykyaikaistaminen ja verkon käytön lisääminen ottamalla 
käyttöön uusia edistyksellisiä palveluja (ISDN: 37 prosentista 65 prosenttiin vuonna 1999). 
Tavoite 2 (1994-1996): yhteisön tukikehyksessä vahvistetaan suunnitelma, jossa TTK-toimintaan ja 
innovaatioon kohdennettu tuki on tärkeää, ja seitsemään toimenpideohjelmaan sisältyy TTK-
toimintaa ja tietoteknologioita edistävä pääasiallinen toimintalinja (yhteensä 11,3 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 3,126 miljardia ecua). Kyseisissä toimenpideohjelmissa EAKR:n 
määrärahoilla rahoitetaan perusrakenteita (toimitilojen rakentaminen ja laajentaminen, 
tieteellisen tarpeiston hankkiminen, laboratorioiden varustaminen) ja tutkimusohjelmia sekä 
tuetaan tutkimuskeskusten osallistumista pk-yritysten hyväksi toteutettaviin teknologisiin 
kehittämistoimiin. ESR:n tukitoimet liittyvät pääasiassa tutkimuskeskusten tutkijoiden ja 
hallintohenkilöstön koulutukseen, tutkijoiden palkkaamiseen ja jatkokoulutus apur-ahoihin 
tutkimuksen, tieteen, teknologian ja innovaation aloilla. Merkittävimmistä alueellisista 
toimenpideohjelmista voidaan mainita: 
• Aragonia: Zaragozan yliopiston luonnontieteellisen tiedekunnan, polttoaineteknologian 
tutkimuslaboratorion ja Aragonian teknologisen instituutin sekä korkeakouluopetuksen 
kehittäminen (9,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 17,6 miljoonaa ecua); 
• Katalonia: tiedekuntien, edistyneeseen teknologiaan liittyvien laitosten ja elintarvikealan 
tutkimuskeskusten rakentaminen ja varustaminen sekä Välimeren alueen 
merentutkimuskeskuksen perustaminen (20,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 42 
miljoonaa ecua); 
• Madrid: Alcala de Henaresin ja Carlos III:n yliopistollisten tutkimuskeskusten 
kehittäminen ja varustaminen, tutkijoiden koulutus, korkeakouluapurahat (26,6 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 53,5 miljoonaa ecua); 
• Navarra: julkisen alueyliopiston sekä Navarran teknologiakeskuksen varustaminen, 
tutkijoiden korkeakouluapurahat, korkean tason koulutuksen tukeminen (4,5 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 9,3 miljoonaa ecua): 
• Baskimaa: erikoistuneiden teknologiakeskusten ja yliopistojen osastojen varustaminen, 
kyseisten keskusten tutkimusohjelmien rahoitus, tutkijoiden koulutus (31 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 67,2 miljoonaa ecua). 
Edellä esitettyjä tukitoimia täydentävät teknologiapuistojen perustamisen ja kehittämisen 
tukemiseen sekä yritysten teknologisen kehittämisen tukemiseen liittyvät toimenpidekokonaisuudet, 
jotka soveltuvat yhteisön tukikehyksen pääasialliseen toimintalinjaan ja parantavat yritysten 
kilpailukykyä. Niitä ovat esimerkiksi Zaragozan edistyneen teknologian koulutuskeskus (Aragonia), 
teknologiakeskuksen rakentaminen yrityksiä varten (Baleaarit), Alcalà de Henaresin 
teknologiapuiston laajentaminen (Madrid), Zamudion teknologiapuiston kehittäminen (Baskimaa), 
autonmoottoreiden tutkimuslaboratorion laajennus (Katalonia). Katalonian, La Riojan ja 
Baskimaan toimenpideohjelmilla tuetaan myös yritysten tutkimustoimintaa. 
Televiestintä ja telematiikan sovellutukset eivät ole alueellisissa toimenpideohjelmissa yhtä 
tärkeällä sijalla. Niiden kehittämistä, ja etenkin televiestinnän kehittämistä, kuitenkin tuetaan 
viestintäyhteyksien kehittämisen keskeisimpään strategiaan kuuluvan yhteisön tukikehyksen 
osatavoitteen kautta. 
Tavoite 3: ESR osallistuu teknologiseen koulutukseen ja ammatillisten pätevyyksien 
mukauttamiseen kaikkein lupaavimmilla aloilla sekä tutkimustekniikan, bioteknologian ja 
tietotekniikan siirron ja soveltamisen yhteydessä. 
Madridin muotiohjelmakaun huippukeskusta koskevassa hankkeessa (FUNDISMA) 
yhdistetään tekstiili- ja vaatetusalaan teollisuus, kauppa, markkinointi, tekniikka ja 
koulutus. Siihen sisältyy nuorten ammatillista sijoittautumista varten koulutustoimia, 
joihin kuuluu muotiohjelmakaun ja tuotannon uusia teknologioita käsitteleviä tekniseen 
koulutukseen liittyviä toimia, joissa teoriavaihetta seuraa käytännön työskentely. ' 
Tavoite 5b: Talouden elvyttämiseen ja monipuolistamiseen tähtääviin yhtenäisen ohjelma-
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 221 
asiakirjan toimintalinjoihin sisältyy uusien teknologioiden mekanisoinnin ja kehittämisen 
tukeminen. Esimerkiksi Aragonian yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaan tuetaan uusien 
teknologioiden ottamista käyttöön useimpien maatalousyritysten tuotantotoiminnassa Bandenasin 
alueella, ja Baskimaan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaan edistetään korkealaatuisten 
alueellisten tuotteiden kehittämiseen liittyvää tutkimustoimintaa. 
Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen kohdennetut yhteisön varat ovat Espanjassa 5,1 
prosenttia rakennerahaston määrärahasta (tavoitteet 1, 2, 5b). 
Taulukko V-18: Espanja - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Rakennerahastojen rahoitus 
2% 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
YHTEENSÄ VHTEtNSA 
2.404,2 
234,3 
13,9 
2.052,4 % 91 % 
9% 
1 % 
100% KK Jäsenvaltio 
1.282,3 
111,3 
0,8 
1.394,4 % 53% 
48% 
6 % 
53% Julkinen 
'1.121,5 
121,9 
13,1 
1.256,9 Yksityinen 
0,0 
1.1 
0,0 
1,1 YhtcciuS 
1.121,5 
123,0 
13,1 
1.258,0 % ~ 47 % 
52% 
94% 
47% 
HUOM: Suunniltclumcncuclyn luonlccn ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava 
\.iru\aiscsii erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:c • TTK pToleviest. »Telematiikka 
TAVOITE 1 
Kuvio V-19: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet: 
Tuotantojärjestelmän mukauttaminen (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Syrjäisyyden vähentäminen (c) 
Perusinfrastruktuurit (d) 
Rahustokohtainen jaottelu: 
—KKKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
; YTK/64 TO u.mA 
6.118,7 
3.309,6 
1.008,7 
25.435,4 
"Kcskiarvo/TO I ~WVo 
24% 
13% 
4% 
100% 
~wrj (d) 7% 
(c) 25% (a) 35% 
(b) 33% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Vuonna 1996 hyväksyttiin yksitoista uutta tukitoimea, joita vastaava kokonaissumma on 703,2 
miljoonaa ecua eli alle kolme prosenttia yhteisön tukikehykseen sisältyvästä yhteisön tuesta 
kokonaisuudessaan. Ne koostuvat kolmesta EAKR:n suurhankkeesta, kahdesta EAKR:n 
yleiskattavasta tuesta, kahdesta EAKR:n ja EMOTR:n toimenpideohjelmasta ja neljästä yhden 
rahaston toimenpideohjelmasta (kaksi EAKR:n ja kaksi ESR:n toimenpideohjelmaa). Kolme 
suurhanketta liittyy energia-alan perusrakenteisiin. Niistä ensimmäinen, joka koskee Gibraltar-
Cordoba-kaasujohtoa, koostuu kymmenestä Essenin huippukokouksessa joulukuussa 1994 päätetystä 
ensisijaisesta energiahankkeesta, ja hanke kuuluu osana eurooppalaisen energiaverkon kehittämiseen. 
Toinen suurhanke koskee Valencian ja Cartagenan välistä kaasujohtoa (ensimmäinen vaihe Paterna-
Callosa del Segura), jolla tulee olemaan ratkaiseva asema maakaasun koko kuljetusjärjestelmässä, 
Tukikelpoiset alueet: Andalusia, Asturia, Kanariansaaret, Cantabria, Castilla-Leôn, Castilla-La-Mancha, 
Extremadura, Galicia, Murcia, Valencia, Ceuta, Melilla. 
222 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
sillä sen ansiosta järjestelmä voidaan liittää Cartagenan tulevaan kaasuntuotantolaitokseen, mikä 
parantaa koko kuljetusverkoston kaasunsaantivarmuutta. Kolmas suurhanke koskee Huelvan 
metaaninpoistolaitoksen muutoksia, minkä ansiosta Huelvan laitoksen nestemäisen maakaasun 
vastaanottokapasiteettia voidaan lisätä, jolloin maakaasun hankintaa voidaan monipuolistaa ja 
parantaa koko maakaasun kuljetusjärjestelmän varmuutta ja joustavuutta Iberian niemimaalla. Hanke 
liittyy myös energia-alan monipuolistamiseen ja ympäristön parantamiseen. 
Kattavista tuista IDAE:ta (Institulo para la Diversificaciön y el Ahorro Energético - Energiamuotojen 
monipuolistamisen ja energiatalouden laitos) koskeva tuki on EAKR:n tukitoimi. Sen tavoitteena on 
energiatehokkuuden parantaminen ja uusiutuvien energiamuotojen edistäminen. Castilla-La-
Manchaan kohdennetulla tuella pyritään tuomaan käyttöön rahoitustapoja, jotka sopivat paremmin 
alueen yritysten tilanteeseen. Uusista hyväksytyistä toimenpideohjelmista kaksi liittyy EAKR:on. 
PITMA II -toimenpideohjelmalla (Programa Industrial y Tecnolôgico Medioambiental - Teollinen ja 
teknologinen ympäristöohjelma) pyritään toisaalta kehittämään teollisuutta varten teknologian 
tarjontaa, pääomahyödykkeitä, "vihreitä" tuotteita ja ympäristöön liittyviä palveluja sekä toisaalta 
vähentämään teollisuuden tai teollisuustuotteiden aiheuttamaa saastumista tai poistamaan se 
kokonaan. Teknistä apua koskevalla toimenpideohjelmalla on tarkoitus tukea hallinnollisia laitoksia, 
jotta yhteisön tukikehykseen sisältyvien tukimuotojen ohjelmakaussa, johtamisessa, hallinnoinnissa ja 
arvioinnissa saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset. Toimenpideohjelmista kaksi on pääasiassa 
EMOTR: n rahoittamia. Ne ovat maaseutualueiden kehittämiseen ja taloudelliseen 
monipuolistamiseen sekä ajantasaisten tilastojen tuottamista varten toimitettavan teknisen avun 
ohjelmaan liittyvät toimenpideohjelmat. 
Tarkasteltaessa koko yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanoa vuonna 1996 on todettava, että 
joulukuussa kokoontunut seurantakomitea päätti liittää tukikehykseen uuden osatavoitteen 
"Tietoyhteiskunta". Sen avulla pyritään lisäämään tietotekniikan saavutusten käyttöä julkisten 
palvelujen hallinnossa, työpaikkojen kehittämisessä ja teknologisten innovaatioiden yhteydessä sekä 
luomaan yhtäläiset mahdollisuudet tiedonsaantiin. Komissio on lisäksi tilannut arvion pyrkien 
yksinkertaistamaan ja järkeistämään avustusohjelmia valvonta- ja seurantajärjestelmän avulla tukien 
kasaantumisen välttämiseksi. Arvioinnin ensimmäistä osaa koskevat kertomukset on jo laadittu ja 
esitelty eri seurantakomiteoissa. Yhteisön tukikehystä koskeva kertomus on laadittava vuoden 1997 
jälkipuoliskolla. 
Vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1999 
Yhteisön tukikehyksen alkuperäisestä määrärahasta on kohdennettu 95 prosenttia (769,4 miljoonaa 
ecua EAKR:n varoja on kohdentamatta). Täytäntöönpanon kannalta tehokkaimpia autonomisia 
yhteisöjä olivat Valencia, Ceuta, Kanariansaaret, Cantabria ja Galicia. Toimintalinjoista eniten oli 
edennyt "Alueiden yhdentäminen ja niveltäminen toisiinsa", seuraavina olivat "Taloudellisen 
verkoston kehittäminen" ja "Taloudellista toimintaa tukevat perusrakenteet". Instituutioiden osalta 
korkeimpaan täytäntöönpanoasteeseen ylsi keskushallinto, seuraavina olivat alueelliset viranomaiset, 
julkiset yritykset ja paikalliset viranomaiset. 
Kalastusta koskevan ohjelman täytäntöönpanossa toteutui 100 prosenttia vuoden 1994 erästä, 80 
prosenttia vuoden 1995 erästä ja 25 prosenttia vuoden 1996 erästä, minkä ansiosta jäsenvaltiolle 
voitiin maksaa varainhoitovuoden 1996 toinen ennakko (eli 34 prosenttia kaudelle 1994-1999 
suunnitellusta kokonaismäärästä). Vuotuinen erääntymisaikataulu suunniteltiin kuitenkin uudelleen 
marraskuussa, ja siihen sisältyi 56 miljoonan ecun siirto vuoden 1995 erästä vuoden 1996'erään ja 
siinä otettiin huomioon vuosien 1995/94 määrien sitominen indeksiin vuoden 1996 erässä. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 223 
TAVOITE 22 
Kuvio V-20: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): 
Alakohtainen jaottelu: ~~~ 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
—EKKK 
ESR 
Yhteensä 
/ VTK/H TO "7TO 
208.6 
996,2 21 % 
100% 
Keskiarvo/TOI TKS (c) 15% (d}4% (e)i% 
(b) 28% 
(a) 52% 
Vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1996 
Kauden 1994-1996 yhteisön tukikehykseen liittyvät kahdeksan toimenpideohjelmaa sujuivat vuonna 
1996 suunnitelmien mukaisesti. Ne saatettiin päätökseen maksusitoumusmäärärahojen osalta, ja 
käyttämätön jäännös siirrettiin kaudelle 1997-1999. Päätös perustui kunkin toimenpideohjelman 
yhteydessä maksusitoumusten todelliseen toteutumiseen käytännössä, mikä vastaa 990 miljoonaa 
ecua yhteisön rahoitusta eli 88 prosenttia yhteisön tukikehyksessä alunperin ennakoidusta tuesta. 
Tämä rakennerahastoista peräisin oleva rahoitus muodostui toisaalta 781,4 miljoonasta ecusta 
EAKR:n rahoitusta (eli 90 prosenttia alunperin ennakoidusta määrärahasta), josta 368,3 miljoonaa 
ecua todellisuudessa maksettiin vuosina 1994-1995, ja toisaalta yhteensä 208,6 miljoonasta ecusta 
ESR:n rahoitusta (eli 80 prosenttia alunperin ennakoidusta määrärahasta), josta 98,6 miljoonaa ecua 
todellisuudessa maksettiin vuosina 1994-1995. Päätökseen saattaminen merkitsi kohdentamatta 
jääneen 139,3 miljoonan ecun siirtoa ohjelmakaukaudelle 1997-1999 (12 prosenttia yhteisön 
tukikehyksen alkuperäisestä tuesta), mikä kasvoi lisäksi 16,1 miljoonalla eculla-^ seurauksena 
yhteisön tukikehyksen määrien indeksiin sitomisesta vuosille 1995 ja 1996. Siirrot koskivat seitsemää 
yhteisön tukikehyksen alueellista toimenpideohjelmaa, ja niiden suuruus vaihteli kuuudesta 
prosentista (Baskimaa) 38 prosenttiin (Aragonia) toimenpideohjelman alkuperäisen tuen määrästä. 
Taulukko V-l 9: Tavoite 2 - Espanja - Toimenpiteiden jakautuminen vuosina 1994-1996 YTK:n 
pääasiallisten toimintalinjojen mukaan (miljoonaa ecua) 
ËAKR "E5ÎT YHTEENSÄ Pääasiallinen tavoite 
1. Työllisyys ja yritysten kilpailukyky 
2. Ympäristönsuojelu 240,3 31 % 100,9 48% 
T%~ ~W TTVÔ 341,2 
UJ 34% 
T% 
Tutkimus, teknologia ja innovaatio 77,7 10% 47,5 23% 125,2 13% 
4. Taloudelliseen toimintaan liittyvä 
liikenne 269,9 35% 0,0 0% 
5. Paikallinen ja kaupunkien 
kehittäminen 269,9 27% 
167,6 21 % 55,4 27% 
~T% 223,0 23% 
~T%" 6. Tekninen apu 
YHTEENSÄ 0% 
70^6" "5507T TSTTT 100% 100% 100% 
2 Tukikelpoiset alueet: Aragonia, Baleaarit, Katalonia, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskimaa. 
3 Määrä jaettiin viiden toimenpideohjelman kesken: Katalonia (6 miljoonaa ecua), Baskimaa (5 miljoonaa ecua), 
Madrid (3 miljoonaa ecua), Aragonia (1,1 miljoonaa ecua) ja Navarra (1 miljoona ecua). 
224 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Espanjan viranomaiset esittivät elokuussa 1996 vuosia 1997-1999 koskevan uudistussuunnitelman 
sekä kahdeksan toimenpideohjelmaehdotusta (yksi EAKR/ESR-tukitoimi kutakin seitsemää tuen 
saajana toimivaa autonomista yhteisöä kohden sekä yksi useita alueita kattava ESR-tukitoimi kaikkia 
alueita varten). Espanjan keskushallintoa edustavat viranomaiset päättivät käyttää, kuten vuosina 
1994-1996 ja huolimatta komission suosituksista, kolmivaiheista menettelyä (uudistussuunnitelma, 
yhteisön tukikehys ja toimenpideohjelma). Suunnitelma jakautui, kuten jaksoa 1994-1996 koskeva 
yhteisön tukikehys, kuuteen pääasialliseen toimintalinjaan, ja siinä esitettiin yhtä osarahoitusosuutta, 
50 prosenttia, kaikille toimille4. Yhteisön tukea esitettiin jaettavaksi 1,023 miljardia ecua EAKR:sta 
ja 295,2 miljoonaa ecua ESR:sta. Keskushallinnon viranomaisten ja komission yksiköiden väliset 
valmistavat kokoukset pidettiin lokakuussa ja joulukuussa 1996. Yhteisön tukikehyksen 
hyväksymisen johdosta toimenpideohjelmaesityksiä on muutettava huomattavasti yhteisön 
tukikehyksen sekä kaudelta 1994-1996 siirrettyjen määrärahojen mukaan. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-21: Tavoite 3 - Toimintasuun/u 1994-1999 (milj. ecua - 1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
(a) 
Työtä hakevien nuorten työelämään 
siirtyminen (b) 
Syrjäytymässä olevien uudell. sijoittuminen (c) 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Yhteensä 
1 YTK/1) TO ~ESR~ 
519,9 
743,7 
165,7 
65,2 
1.494,5 
Keskiarvo/TO I T33? (d) 4% 
(a) 35% 
(b) 50% 
Vuosi 1996 oli tavoitteen 3 mukaisen, kaudelle 1994-1999 hyväksytyn yhteisön tukikehyksen 
täytäntöönpanon toinen vuosi; tukikehyksellä pyritään helpottamaan pääsyä työmarkkinoille 
tehostamalla aktiivista työnhakuprosessia, parantamaan työmarkkinoiden toimintaa ja edistämään 
työpaikkojen perustamista sekä vielä parantamaan ammatillista pätevyyttä ammatillista koulutusta 
koskevaa järjestelmää uudistamalla. Yhteisön tukikehyksessä varoilla pyritään ensisijassa 
helpottamaan koulutukseen pääsyä ja parantamaan koulutuksen laatua sekä lisäämään menettelyjä, 
jotka edistävät työelämään sijoittautumista (työn ja koulutuksen vuorottelu, harjoittelu, 
työnvälityspalvelu). Yhdestätoista toimenpideohjelmasta neljästä (71 % kokonaissummasta) 
huolehtivat kansalliset elimet ja lopuista seitsemästä (29 % kokonaissummasta) autonomiset yhteisöt. 
Ohjelmien toteuttamisaste oli tyydyttävä, sillä vuotta 1996 varten käytettävissä olleet varat 
kohdennettiin 100-prosenttisesti ja niistä maksettiin 75 prosenttia ennakkomaksuina. Seurannassa 
vahvistettiin yhteistyötä ja seurantakomitean ratkaisevaa asemaa. Komitea valvoo, että 
ohjelmakauasiakirjoissa määriteltyjä menettelyjä noudatetaan, ja se hyväksyi tavoitteisiin, 
toimintalinjoihin ja työmarkkinoiden todellisten tarpeiden kehittymiseen perustuvat ohjelmien 
muutokset. Lisäksi seurantakomitean avuksi perustettiin tekninen arviointiryhmä vuonna 1997 
suoritettavaa väliarviointityötä varten (tähän tarkoitukseen käytetään teknisen avun määrärahoja). 
4 Espanjaa varten kyseiseksi kaudeksi sidotut uudet määrärahat (1,318 miljardia ecua) jakautuivat alueellisesti 
seuraavasti: Aragonia 82,9 miljoonaa ecua; Baleaarit 13,1 miljoonaa ecua; Katalonia 636,5 miljoonaa ecua; 
Madrid 178,2 miljoonaa ecua; Navarra 25 miljoonaa ecua; La Rioja 14,7 miljoonaa ecua; Baskimaa 367,6 
miljoonaa ecua. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 225 
Kuvio V-22: Tav. 4 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Ennakointi, ohjaus ja neuvonta (a) 
Työntekijöiden ammatillinen jatkokoulutus (b) 
Tekninen apu (c) 
Yhteensä 
1 YOA T57T 
308,4 
23,3 (c)6% (a) 10% 
(b) 84% 
Tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanossa ei saavutettu suunniteltua 
toteutumisastetta, mutta tilanne koheni selvästi, sillä 53 prosenttia vuotta 1995 varten käytettävissä 
olleista määrärahoista toteutettiin (määrä muodostui alkuperäisen suunnitelman mukaisesta vuoden 
1995 erästä sekä vuoden 1994 toteuttamatta jääneistä määrärahoista). Määrärahojen kohdentaminen 
uudelleen oli kuitenkin tarpeen joulukuussa 1996 vuoden 1995 erästä käyttämättä jääneiden varojen 
siirtämiseksi vuosille 1996, 1997, 1998 ja 1999. Mitä tulee toimien laatuun, komissio muistutti 
mieliin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimintalinjat, joita ovat koulutuksen korostaminen pk-
yrityksissä, vähemmän muodollista pätevyyttä omaavien työntekijöiden asettaminen etusijalle sekä 
yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen. Lisäksi tavoitteen 4 yhteydessä korostettiin koulutuksen 
laaja-alaisuutta eli toimien keskittämistä koskemaan sellaisia valmiuksia, joita tarvitaan monilla eri 
aloilla sekä vahvistamaan yhteyttä ennakoinnin ja koulutuksen välillä. 
TAVOITE 5a maatalous 
TauL V-20: Toimintas. 1994-1999 (milj. ecua- hinnat Jutilanne 1996): 
Yhteensä I Toimenpiteet I %~ 
276,0 Tuotanto HTJ TT% 
Kaupanpitäm. 119,0 43% 
Ennusteen mukaan täytäntöönpano tuotantorakenteiden parantamisen osalta kaudella 1994-1999 laski 
157 miljoonaan ecuun, kun vuonna 1994 oli alunperin ennakoitu 207 miljoonaa ecua. Espanja näet 
päätti vuonna 1996 siirtää osan kyseisiin toimenpiteisiin myönnetyistä määrärahoista tuotteiden 
jalostamiseen ja kaupan pitämiseen suunnattuihin tukitoimenpiteisiin, mitä vastaava yhtenäiseen 
ohjelma-asiakirjaan liittyvä päätös on tarkoitus tehdä vuonna 1997. Suurin osa tällä tavoin 
ajantasaistetusta tuesta liittyy investointitukiin (46 miljoonaa ecua), seuraavina ovat epäsuotuisten 
alueiden tuki (43 miljoonaa ecua) ja nuorten viljelijöiden tuki (35 miljoonaa ecua). Kun vuonna 1994 
oli lisäksi laadittu tuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja, 
voitiin toimenpidekokonaisuuden soveltaminen saattaa normien mukaiseksi. Alueilla, jotka eivät 
kuulu tavoitteen 1 kohdealueisiin^, komissio myönsi yhteensä 68 miljoonaa ecua (32 miljoonaa ecua 
vuonna 1995 ja 36 miljoonaa ecua vuonna 1996) 496 investointia varten, joiden tukeen oikeuttavat 
kustannukset olivat yhteensä 313 miljoonaa ecua (146 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 167 miljoonaa 
ecua vuonna 1996). Yli 50 prosenttia tavoitteen 1 kohdealueilla tehdyistä, mutta tavoitteeseen 1 
kuulumattomista investoinneista liittyy hedelmä-ja vihannesalaan tai liha-alaan. 
5 EMOTR:ntuki oli 351 miljoonaa ecua (120 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 131 miljoonaa ecua vuonna 1996). 
Kaikkiaan 1 235 tuetun investoinnin tukeen oikeuttavat kustannukset olivat yhteensä 821 miljoonaaecua (394 
miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 427 miljoonaa ecua vuonna 1996). 
226 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-23: Tavoite5a kalastus- Toimintasuunn. 1994-1999 (mi 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja 
uudell.suuntaaminen (a) 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 
Laivaston uudistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (e) 
Salamalaitteet (1) 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaalistaloudelliset toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet (j) 'lj. ecua): 
TvUir 
Yhteensä 40,6 
0,0 
35,9 
7,2 
1.8 
6,0 
23,9 
1,8 
pm 
2,4 
THT) (g) 20% (h) 2% (J) 2% {,) 0% 
(a) 33% 
(c) 30% 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanossa toteutui 100 prosenttia vuoden 1994 erästä, 80 
prosenttia vuoden 1995 erästä ja 25 prosenttia vuoden 1996 erästä, minkä ansiosta jäsenvaltiolle 
voitiin maksaa varainhoitovuoden 1996 toinen ennakkomaksu. Määrärahojen kohdentaminen 
uudelleen oli kuitenkin tarpeen kahdeksan miljoonan ecun siirtämiseksi vuoden 1995 erästä vuoden 
1996 erään sekä vuosien 1995/94 määrien indeksiin sitomisen vuosien 1995 ja 1996 erissä 
ottamiseksi huomioon. 
TAVOITE 5b6 
Kuvio V-24: Tavoiie 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (1994 hinnat): 
Väestö (1 000 as.) I F7JT 
Pinta-ala (km2) 85.223 
miljoonaa ecua 
llahastokohtainen jaottelu: 
IÎM0TRI TPrj] 6T%" 
EAKR 160,8 24% 
ESR 88,6 13% 
Yhteensä 664,0 100% 
TTUÄ 
Keskiarvo/YOA | 04,9 (e) 13 
(d) 10% 
(c) 22% (a) 31% 
(b) 24% • Perusinfrastruktuurit (a) 
O Taloudellisen toiminnan 
monipuolistaminen (b) 
B Luonnonvarojen suojelu 
(c) 
D Maaseutuympäristön 
parantaminen (d) 
• Inhimilliset voimavarat (e) 
Tavoitteen 5b yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano eteni vuonna 1996 tyydyttävällä tavalla 
niin rahoituksen toteutumisen kuin fyysisen toteutuksen kannalta. Tuloksena tästä mainiosta 
etenemisestä 50 prosenttia rahoitustuesta oli kohdennettu vuoden 1996 lopussa ja 36 prosenttia oli 
maksettu. Tilanne on erittäin hyvä EMOTR:n osalta (neljä aluetta on kohdentanut vuoden 1997 erän 
ennakoidulla tavalla), mutta ongelmallinen ESR:n tapauksessa, sillä kaksi aluetta oli kohdentanut 
vaivoin 25 prosenttia kaudelle ennakoiduista määrärahoista. Seitsemästä yhtenäisestä ohjelma-
asiakirjasta neljän (Baleaarit, La Rioja, Navarra, Baskimaa) tuki sidottiin indeksiin, mikä merkitsee 
2,9 miljoonaa ecua lisävaroja kyseisille ohjelmille. 
Seurantakomiteoiden työ liittyi pääasiassa toisaalta kunkin alueen teknisen avun ohjelmien 
hyväksymiseen - ohjelmat koostuvat kolmesta osasta: yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ennakoituja 
ohjelmia koskevat tiedot, täytäntöönpanoa varten suunnattu tekninen apu ja arviointi - ja toisaalta 
näiden teknistä apua koskevien ohjelmien rahoitukseen myönnetyn, 1995-96 indeksiin sitomisesta 
6 Tukikelpoiset alueet: Aragonia, Baleaarit, Katalonia, La Rioja, Madrid, Navarra, Baskimaa. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 227 
syntyneen määrän kohdentamiseen (keskimäärin kyseiset määrärahat ovat 0,2 prosenttia ohjelmissa 
ennakoiduista julkisista menoista) sekä joidenkin pisimmälle edistyneiden 
toimenpidekokonaisuuksien vahvistamiseen. Eniten ne kuitenkin panostivat arviointityöhön, jossa 
merkittävimpiä saavutuksia olivat arvioitavuutta koskevan selvityksen toteuttaminen seitsemällä 
alueella ennakkoarvioinnin syventämistä ja väliarvioinnin valmistelua varten, urakkaehtojen 
hyväksyminen ja arvioijien valinta väliarviointia varten (neljä aluetta on antanut arvioinnin yliopiston 
tehtäväksi ja kolme aluetta on antanut sen yksityisten yritysten tehtäväksi) sekä kansallisen 
seurantakomitean seminaarin järjestäminen; seminaarin aiheena olivat maaseudun 
kehittämisohjelmat, ja siihen osallistuivat seitsemän alueen arvioijat. 
Taulukko V-21: Espanja - Tukitoimet tavoitteittain 
(miljoonaa ecua) vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1996/99 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. RR:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) (2)/(D (3)/(l) 
avoite 1 
Alueelliset TO 
YT Castilla-La-Mancha (1) (1996) 
TOCctitajaMcIlila(2)(l996) 
TO Kauppa ja matkailu (2) (1996) 
SR Kaasuputki Gibraltar-Cördoba (1) (1996) 
SR Maakaasurnkcntamincn Huclva (1) (1996) 
YT Andalusia (1995) 
TO Andalusia (3) (1995) 
TO Cantabria (2) (1995) 
YT Salamanca (1995) 
YT Sodical (Gastilla- Leon) (1995) 
TO Andalusia (1)( 1994) 
TO Andalusia (2) (1994) 
TO Asturias (1)(I994) 
TO Asturias(2)(1994) 
TO Asturias (3)(1994) 
TO Kanariansaaret (I) ( 1994) 
TO Kanariansaaret (2) (1994) 
TO Kanariansaaret (3) (1994) 
TO Castilla-La-Mancha ( 1 ) ( 1994) 
TO Castilla-La-Mancha (2) (1994) 
TO Castilla-La-Mancha (3) (1994) 
TO Castilla-Lcon (I) (1994) 
TOCastilla-Le6n(2)(l994) 
TO Castilla-Lcon (3) (1994) 
TO Ceuta (0(1994) 
TODonana Vaihe 2 (4) (1994) 
TO Extremadura (I)(I994) 
TO Extremadura (2) (1994) 
TO Extremadura (3) (1994) 
TO Galitsia( 1)(I994) 
TOGalitsia(2)(1994) 
TOGalitsia(3)(1994) 
TOMclilla(1994) 
YT Murcia (1)(I994) 
TO Murcia (I)(1994) 
TO Murcia (2) (1994) 
TO Murcia (3) (1994) 
TO Cantabria, monta alueita (I) ( 1994) 
TO Cantabria, monia aluetta (3) (1994) 
TO Cantabria, alueellinen (1) (1994) 
TO Valencia (1)(I994) 
TO Valencia (2) (1994) 
TO Valencia (3) (1994) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Tilastotietojen ajanmukaistaminen (1996) 
TO Tekninen apu (1996) 
TO Maaseudun kehittäminen (1996) 
SR Kaasuputki Valencia-Cartagena (1) (1996) 
YT 1DAE( 1)0996) 
T0P1TMAII(1-5)(I996) 
TO Tekninen apu (3) (1995) 
YT Kauppakamari (1995) 
TO Aluetuet (1994) 
YT Pk-yritysten kilpailukyky (1994) 41,4 
16,3 
27,5 
298,5 
27,4 
1.894,5 
575,3 
12,0 
39.1 
43,1 
5.559,0 
440,4 
1.410,8 
41.6 
116,5 
1.179,4 
218,2 
154,4 
1.779,5 
47,5 
628,5 
2.752,3 
172,6 
746,3 
70,9 
225,5 
1.577,5 
209,9 
299,8 
2.493,4 
242,0 
464 
82,4 
518,0 
767,3 
59,4 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274 
79,4 
26,7 
538.2 
60,7 
964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3.125,9 
344,9 6,5 
13,1 
20,6 
99,0 
7,3 
223.9 
342,0 
9,0 
12,9 
6.5 
2.938,9 
330.3 
809,2 
31.2 
81,1 
694,7 
185,4 
80,7 
936,6 
35,6 
288.4 
1.612,6 
129,4 
381.1 
47,4 
146.6 
1.011,9 
167,9 
169,8 
1.544,5 
181,5 
303,5 
42,1 
79,2 
487,3 
44 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20,0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
241,5 1,6 
13,1 
20,6 
89,8 
7,3 
34.7 
29,8 
0,0 
0,0 
0,0 
613,7 
62,6 
213,1 
5,3 
16,2 
137.2 
0,0 
9,7 
203.9 
6,3 
37,9 
381.3 
44,5 
66,3 
7,1 
0.2 
155.8 
45,7 
24,8 
296,1 
29,5 
59,5 
12,2 
13,3 
0,0 
12,3 
8 
113,0 
11.7 
0,4 
210,1 
54.0 
22,5 
20, 
8,0 
4 
23.8 
23,7 
7,7 
0,0 
0,0 
55,6 
36,0 1,6 
13,1 
20,6 
89,8 
7,3 
102.7 
133,5 
1,4 
6,3 
3,6 
1.647,6 
136,6 
516,0 
15,8 
41.3 
505,6 
54,8 
39,5 
514,0 
18,0 
123,2 
784,4 
64,2 
171,6 
35,4 
58.1 
372,0 
67,1 
72,2 
1.102,7 
78,2 
142,1 
28,1 
25,6 
228,7 
17.9 
25.5 
247,7 
17,0 
15.0 
936,4 
181,3 
54,9 
20, 
.8,0 
41,4 
23,8 
23.7 
7,7 
2,0 
1,1 
220,1 
102,7 25% 
100% 
100% 
91 % 
100% 
46% 
39 % 
15% 
49% 
55% 
56% 
41 % 
64 % 
51 % 
51 % 
73 % 
30 % 
49% 
55 % 
51 % 
43 % 
49% 
50 % 
45°/ 
75% 
40 
37% 
40% 
43 % 
71 % 
43% 
47% 
67 % 
32 % 
47% 
40% 
46% 
72 % 
31 % 
14% 
78% 
58% 
53% 
34 % 
40% 
15% 
100% 
20% 
13% 
14% 
6% 
57% 
43% 0.8 
3,9 
10,3 
71,8 
5,8 
54,3 
58,5 
0,0 
1.9 
0,0 
159,4 
56,6 
122,5 
5.0 
17,3 
66,4 
0,0 
12,2 
102.0 
5,8 
41.3 
225,7 
33,1 
62,8 
8,6 
17,5 
97,2 
33,2 
32,2 
318,4 
23,6 
65,4 
4.4 
16.8 
67,8 
9,9 
12,2 
66,9 
6,0 
0,2 
174 
51,8 
25,5 
10,0 
4,0 
20,7 
19,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
44,5 
24,1 0,8 
3,9 
10,3 
71,8 
5,8 
54,3 
110,3 
0,7 
5,0 
1,8 
986,5 
105,4 
282,3 
13,3 
37,4 
342,3 
27,4 
36,1 
374,5 
14,3 
95,5 
548,1 
43,0 
147,1 
31,2 
46,4 
270,1 
43,8 
60,9 
776,9 
61,0 
131,5 
13,4 
22,9 
196,6 
11.9 
23,3 
121.4 
10,2 
7,5 
623,7 
147,0 
51,4 
10,0 
4,0 
20,7 
19,0 
0,0 
0,0 
1,0 
0,6 
191,9 
77,5 12% 
30 % 
50% 
73 % 
80% 
24 % 
32% 
8% 
39% 
28% 
34% 
32% 
35% 
43% 
46% 
49% 
15% 
45 % 
40 % 
40 % 
33 % 
34% 
33 % 
39 % 
66% 
32% 
27% 
26% 
36 % 
50% 
34% 
43% 
32% 
29% 
40% 
27% 
42% 
35% 
19% 
7% 
52% 
47% 
50% 
17% 
20% 
8% 
80% 
0% 
0% 
7% 
3% 
50% 
32% 
( I ) TO ainoastaan EAKR 
(2) TO ainoastaan ESR 
(3) TO ainoastaan EMOTR 
(A) Mukaan lukien uutta luovien toimien määrärahat (budjettikohta B2-
(5) Ympäristön teollisuus-ja teknologiaohjelma 1820) 
228 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
1 0 Paikallinen ympäristö (1994) 
T0F0RCEM(1994) 
TO Elintarviketeollisuus (1994) 
TOINEM(6)(1994) 
TO Tieteen infrastruktuuri (1994) 
TO Paikallinen (1994) 
TO Opetusministeriö (1994) 
TO Ministeriöt (1994) 
TO itsenäiset laitokset (1994) 
TO Kalastus (1994) 
YT Teollisuuslckniikka (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensä Kokonais-
kusiann. 
828,6 
447,6 
3.028,6 
3.433,7 
479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
416,6 
1.685,6 
472.6 
0,5 
50.001,0 RR:n tuki 
(1) 
580,6 
262,5 
1.220,0 
2.575,3 
342,2 
580,6 
1.465,2 
54,2 
299,2 
1.008,7 
143,2 
0,5 
25.435,9 Maksusitoum 
1996 
0,0 
41,3 
215,3 
564,2 
60,5 
0,0 
246,6 
14.3 
0,0 
158,3 
26.3 
0,3 
4.614,8 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
96,8 
138,8 
658,8 
1.340,4 
196,1 
193,5 
565,6 
19,9 
92,7 
462,8 
52,8 
0,3 
" 12.987,3 (2)/(l) 
17% 
53% 
54% 
52% 
57% 
33% 
39% 
37% 
31 % 
46 % 
37% 
66 % 
51% Maksut 
1996 
0,0 
20,6 
205,7 
682,4 
55,8 
48,4 
281,9 
10,5 
1,6 
229,5 
25,1 
0,0 
3.833,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
48,4 
69,4 
525,6 
1.252,9 
108,5 
125,8 
527,6 
13,3 
51,8 
338,7 
47,5 
0,0 
9.41)3,6 V. 
(3V(1) 
8% 
26% 
43% 
49% 
32% 
22% 
36% 
25 % 
17% 
34% 
33% 
4% 
37% 
i avoue/" ' _ 
Alueelliset tu 
TO Aragon (1995) 
TO Baleaarit (1995) 
TO Katalonia (1995) 
TO La Rioja (1995) 
TO Madrid (1995) 
TO Navarra (1995) 
TO Baskimaa (1995) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Useita alueita koskeva (2) (1995) 
Yhteensä 148,7 
57,6 
4.665,3 
64,9 
327,1 
102,6 
1.889,0 
64,7 
7.319,9 40,5 
8.7 
448,2 
8,5 
128,3 
21,4 
311,6 
29,1 
996,2 39,0 
-0,2 
159,2 
-0,5 
49,1 
0,0 
130,6 
0,0 
377,2 52,8 
10,2 
448,2 
11,4 
128,3 
22,8 
323,0 
39,7 
1.Ö36\4 131 % 
117% 
100% 
134 % 
100% 
107% 
104 % 
137% 
104% 16,8 
2,6 
55,3 
3,2 
38,3 
0,0 
30,3 
12,8 
159,3 23,7 
7,8 
275,7 
9,1 
67,8 
16,7 
178,7 
27,7 
607,2 59% 
90% 
62% 
107 % 
53% 
78% 
57% 
95% 
61% 
1 avottc J 
Alueelliset UI 
TO Aragon (1994) 
TO Baleaarit (1994) 
TO Katalonia (1994) 
TO La Rioja (1994) 
TO Madrid (1994) 
TO N avarra (1994) 
TO Baskimaa (1994) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Useita laitoksia (1994) 
T0 1NEM(6)(1994) 
TO Useita alueita koskeva (1994) 
TO Yliopistot (1994) 
Yhteensä 45,1 
28,8 
210.3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2 
75,6 
1.364,4 
730,6 
201,2 
3.289,6 20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125.7 
34,0 
614,0 
328,8 
90,5 
1.480,3 0,3 
0.0 
15,8 
0,0 
6,9 
10,3 
21,0 
0,1 
110,7 
44,1 
30,6 
239,9 20,3 
12,9 
46,9 
4,3 
43,7 
23,8 
62,3 
34,0 
277,8 
102,4 
38,0 
666,5 100% 
100 % 
50% 
100% 
39% 
56% 
50% 
100% 
45% 
31 % 
42% 
45% 2,8 
2,0 
8,9 
0,2 
9,6 
9.8 
20,3 
2,3 
143,6 
53,0 
19.6 
272,1 5,4 
3,0 
31,9 
0,9 
32,2 
19,9 
46,1 
4,8 
255,7 
93,6 
23,3 
516,7 27% 
23% 
34 % 
20% 
29% 
47 % 
37% 
14% 
42% 
28% 
26% 
35% 
I avoitc 4 
YOA Espanja (1994) 
Tekninen apu 
Yhteensä TT043TJ 
0,2 
11)45,1 36876 
0,2 
36»,S 49,5 
0,0 
49,5 167,6 
0,2 
167,8 45% 
99% 
46% 10,0 
0,0 
10,0 75,9 
0,2 
76,0 21% 
99% 
21% 
1 avoitc 5a maatalous 
Arviot Espanja As. N:o 2328/91 (1994) 
YOA Espanja As. N:o 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensä 396,7 
396,7 
793,4 157,0 
119,0 
276,1) 0,0 
25,0 
25,0 51,7 
50,7 
11)2,4 33 % 
43 % 
37% 8,7 
20,0 
28,7 44,0 
40,5 28% 
34% 
H,S ' 31 % 
Tavoite 5a kalastus 
YÙA Espanja (1994) j 326,4| 121.9J 19,9| 59,7| 49 %| 32,7| 42,7] 35% 
1 avoitc 5b 
YOA Baleaarit (1995) 
YOA Aragon (1994) 
YOA Katalonia (1994) 
YOA La Rioja (1994) 
YOA Madrid (1994) 
YOA Navarra (1994) 
YOA Baskimaa (1994) 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 147,3 
763,6 
366,7 
184,7 
112,9 
162,8 
82,1 
U2v,l 
64:595.4 46,5 
298,6 
148,0 
39,7 
49,3 
57,8 
27,1 
666,9 
29.34(5,0 10,1 
80,5 
27,8 
13,5 
7,9 
24,9 
7,6 
112,3 
' 5.498,7 18,3 
159,4 
62,4 
19,7 
19,2 
41,4 
14,0 
334,4 
15.354,5 39 % 
53 % 
42% 
50 % 
39 % 
72% 
52% 
51) % 
52 V» 6,7 
53,3 
21.3 
11,0 
6,1 
21,3 
4,7 
124,4 
4.460,9 13.4 
110,1 
45,9 
14,9 
13.9 
35,4 
9,2 
242,» 
10.973,6 29 % 
37% 
31 % 
38% 
28% 
61 % 
34% 
36% 
37 V» 
* Luvuista on vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 
( I ) TO ainoastaan EAKR 
(2) TO ainoastaan ESR 
(3) TO ainoastaan EMOTR 
(4) Mukaan lukien uutta luovien toimien määrärahat (budjettikohta B2-1820) 
(5) Ympäristön teollisuus-ja teknologiaohjelma 
(6) Kansallinen työvoimavirasto 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 229 
5.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Espanja osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin. Kaikki aloitteet pannaan täytäntöön yhdellä 
kansallisella ohjelmalla LEADER-aloitetta lukuun ottamatta (kussakin autonomisessa yhteisössä 17 
kattavaa tukea, joista kymmenen tavoitteen 1 kohdealueella). Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin 
näistä yhteisöaloiteohjelmista 23 sekä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa. Vielä 
hyväksymättä olleista kuudesta ohjelmasta hyväksyttiin viisi (Espanjan ja Ranskan sekä Espanjan 
ja Marokon väliset INTERREG-ohjelmat, RECHAR-, RESIDER-ja SME-ohjelmat) vuonna 1996 
(hyväksymättä jäi vielä KONVER-ohjelma). 
Tuki teknologisten voimavarojen kehittämiselle Espanjassa 
Teknologisella kehittämisellä on suurin merkitys SME-ohjelmassa muihin ohjelmiin verrattuna. 
Pk-yritysten kilpailukykyä pyritään parantamaan yhteisöaloiteohjelman tukeman 
tietoteknologioihin liittyvän koulutuksen ja teknologioiden levittämisen (13,5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 36,9 miljoonaa ecua) sekä TTK-toiminnan välityksellä (56,9 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 134,4 miljoonaa ecua). Toimenpiteillä pyritään lisäksi parantamaan 
yritysten telemaattisia yhteyksiä yhteydenpidon helpottamiseksi asiakkaisiin, tavarantoimittajiin ja 
viranomaisiin. Kaikki edellä esitetyt toimintalinjat toteutetaan ARTE-ohjelmalla, joka kannustaa 
erilaisilla toimilla pk-yrityksiä edistyneiden teknologioiden käyttöön: uusien aloitteiden tukeminen 
rahoittamalla selvityksiä, analyysejä ja teknisiä arvioita yksittäisen pk-yrityksen tai 
yritysryhmittymän hyväksi, kannustaminen edistyneiden viestintäteknologioiden käyttöön 
kehittämällä yritysten tiedottamista, telematiikan sovellutuksiin perustuvien innovatiivisten 
ratkaisujen kehittäminen sekä yrityksille suunnattujen teknologisten palvelukeskusten 
tehostaminen. 
Ranskan, Portugalin ja Marokon kanssa yhteisissä INTERREG-ohjelmissa kohdennetaan suurin 
osa määrärahoista teknologiseen kehittämiseen optisiin kuituihin liittyvissä laitoksissa sekä 
edistynyttä televiestintää koskevien palvelujen perustamiseen (10,4 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 24,8 miljoonaa ecua). 
ADAPT-aloitteeseen liittyvällä yhteisöaloiteohjelmalla edistetään tutkimus- ja koulutuskeskusten 
yhteistyötä yksityisen ja julkisen sektorin kanssa, kun taas EMPLOYMENT-ohjelmassa 
painotetaan telematiikan sovellutuksia (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 15,1 miljoonaa 
ecua) keinona vähentää joitakin vammaisiin liittyviä esteitä sekä, ~NOW-osaohjelman yhteydessä, 
konekielisten tietokantojen käyttöä. 
REGIS-ohjelman rahoituksella perustetaan edistynyt viestintäkeskus, jonka avulla vauhditetaan 
Kanariansaarten sisäistä kehitystä ja jonka perustana on teknologian siirto yliopiston ja yksityisen 
sektorin välillä sekä hankkeet, joilla tuodaan edistyneitä palveluja ja perusrakenteita monille 
talouden aloille. Lisäksi TTK-toiminnan tukemiseen käytetään kaksi prosenttia määrärahoista, 
mikä kuluu Kanariansaarten astrofysiikan laitoksen kehittämiseen. 
Vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty kaikki yhteisöaloiteohjelmat, KONVER-ohjelmaa lukuun 
ottamatta. Vuonna 1996 hyväksyttyihin yhteisöaloiteohjelmiin kuuluvat SME-yhteisöaloiteohjelma, 
jonka määrärahat ovat 251,1 miljoonaa ecua, sekä tavoitteen 1 useita tukikelpoisia alueita - Asturia, 
Cantabria, Comunidad Valenciana, Galicia, Navarra ja Baskimaa - koskeva RESIDER-
yhteisöaloiteohjelma. Vuonna 1996 hyväksyttiin myös RECHAR-yhteisöaloiteohjelma, joka koskee 
useita Andalusian, Aragonian, Asturian, Katalonian, Castilla-Leönin ja Galician hiilikaivosalueita, 
jotka kaikki sijaitsevat tavoitteiden 1, 2 tai 5b tukikelpoisilla alueilla. Hyväksyttiin myös Espanjan ja 
Marokon välinen INTERREG-ohjelma, joka saa EAKR:n tukea 101,4 miljoonaa ecua ja ESR:n tukea 
1,1 miljoonaa ecua. Lisäksi Espanja saa lisävaroja 312,96 miljoonaa ecua yhteisöaloitteiden 
230 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
varauksen mukaan. Varoilla tuetaan ADAPT-, EMPLOYMENT-, LEADER-, PESCA-, RETEX-, 
URBAN-aloitteita sekä erityisesti INTERREG II C -aloitteen uutta vaihetta7. 
Edellisinä vuosina hyväksytyistä ohjelmista REGIS-ohjelman, kuten myös LEADER-ohjelmien, 
täytäntöönpano on käynnistynyt tyydyttävästi. Viimeksi mainituissa ohjelmissa, jotka hyväksyttiin, 
heinäkuussa 1995, keskeisellä sijalla vuonna 1996 olivat 15 harjoittelevan ryhmän laatimat 
innovaatio-ohjelmat sekä täytäntöönpano 20 innovaatioryhmän toteuttamana. EMPLOYMENT-
aloitteen yhteydessä valittiin lähes 500 hanketta ensimmäisen tarjouspyynnön perusteella (174 NOW-
hanketta, 230 Horizon-hanketta ja 94 Youthstart-hanketta). Kolmessa osaohjelmassa painotetaan 
koulutusta ja uusien palvelujen edistämistä etenkin maaseudulla. NOVV-hankkeiden keskeisiä aiheita 
ovat työllisyysohjelmien kehittäminen ja maaseudun perinteisen toiminnan edistäminen. Monet 
Youthstart-hankkeista liittyvät väylien kehittämiseen työelämään sijoittautumista varten. Horizon-
hankkeissa taas painotetaan työnsaannin esteiden poistamista sekä ohjausjärjestelmien tukemista ja 
uusien teknologioiden käyttöä. ADAPT-aloitteeseen valittiin 184 hanketta ensimmäisen 
tarjouspyynnön yhteydessä. Koulutus on laajalti esillä, erityisesti uusiin teknologioihin liittyvillä 
aloilla. Muut toimet liittyvät yritysten ohjaukseen, jotta ne muun muassa voisivat taata 
laadunvalvonnan ja olisivat tietoisia ympäristön asettamista edellytyksistä. Mukana on myös 
hankkeita, jotka liittyvät maaseutualueiden paikalliseen kehittämiseen ja sosiaalitalouden alalla 
toimivien yritysten kehittämiseen. PESCA-ohjelman täytäntöönpano alkoi varsinaisesti vasta vuoden 
1995 lopulla, eikä vuonna 1996 suoritettu lainkaan uusia maksuja; joitakin toimenpidekokonaisuuksia 
korvattiin toisilla ja asiaan liittyvien varojen kohdentaminen suoritettiin rahastojen välillä. 
Taulukko V-22: Espanja - Yhteisöaloitteet 
ecua) vuosi 1996 ohjelmakaukaudella 1994-1999 (miljoonaa 
Aloite 
(YAOricn määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (17) 
I'ESCA (1) 
SME(I) 
RECHAR (1) 
REGIS (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Yhteensä (26) 
INTERREG/REGEN (4)** 
joista 1996 hyväksyttyjä YAO:io: 
SME 
RECHAR 
RESIDER 
Yhteensä (3) 
INTERREG (2)*"* Kokonais-
kustann. 
4Ô.U 
571,4 
1.162,1 
93,0 
1.383,1 
60,0 
385,5 
464,3 
361,1 
248,7 
5.132,5 
1.383,1 
60,0 
464,3 
1.907,4 RU:n tuki 
(1) 
256,4 
386,6 
354,8 
41,5 
251,1 
34.2 
216,9 
73,6 
90,4 
162,6 
1.868,2 
251,1 
34,2 
73.6 
358,9 Maksusitoum 
1996 
33.7 
56,0 
9.5 
0,0 
35.3 
32,7 
47,4 
7,6 
o.o 
33,2 
255,4 
35,3 
32,7 
7.6 
75,6 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
81,8 
114,7 
121,6 
6,9 
35,3 
32,7 
75,4 
7,6 
38,5 
56,0 
570,6 
35,3 
32,7 
7,6 
75,6 % 
w/(D 
32% 
30% 
34% 
17% 
14% 
95% 
35 % 
10% 
43% 
34% 
31 % 
14 % 
95% 
10% 
21 % Maksut 
1996 
18,7 
35,3 
9,8 
0,0 
17,6 
16,3 
59,9 
3,8 
0,0 
22,7 
184,2 
17,6 
16,3 
3,8 
37,8 Maksut 
1994-1996 
(3) 
42,7 
64,6 
44,7 
3,5 
17,6 
16,3 
59,9 
3.8 
34,2 
34,1 
321,4 
17,6 
16,3 
3,8 
37,8 % 
(3)/(0 
17% 
17% 
13% 
8% 
7% 
48% 
28% 
5% 
38% 
21 % 
17% 
7% 
48% 
5% 
11% 
Varauksen ulkopuolella 
* Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B. I, Yhteisöaloitteet 
Katso myös luku I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 231 
6. RANSKA 
6.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996* 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ranskan eri alueilla: 
Tavoite 1: Teknologinen kehittäminen otetaan huomioon kaikissa yhtenäisissä ohjelma-
asiakirjoissa. TTK-toiminnan ja innovaation aloilla teknologisten voimavarojen kehittäminen on 
eniten esillä Korsikaa ja Nord-Pas-de-Calais 'ta koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa: 
• Nord-Pas-de-Calais: TTK-toimintaan keskittyvä toimintalinja (38,4 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 86,8 miljoonaa ecua) käsittää seuraavat näkökohdat: TTK-
toiminnan tulo yrityksiin, osaamiskeskusten ja verkostojen tarjonnan lisääminen 
teknologiselta ja strategiselta kannalta, teknologinen koulutus ja tutkimuksen edistäminen 
korkeakouluopetuksen yhteydessä. Näiden toimenpidekokonaisuuksien lisäksi kehitetään 
ympäristöteknologioita (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 31,8 miljoonaa ecua) 
ja kannustetaan ympäristötutkimusta (1,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 3 
miljoonaa ecua); 
• Korsika: ohjelmassa keskitytään teknologian siirtoon maataloustuotannossa sekä 
merikalastuksessa ja mereen liittyvässä vesiviljelyssä (1,6 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 3,7 miljoonaa ecua) sekä yrityksissä, tutkimukseen (1,4 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 3,5 miljoonaa ecua) sekä inhimillisten voimavarojen 
kehittämiseen edellä mainituilla aloilla (0,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 2 
miljoonaa ecua). 
Tavoite 2 (1994-1996): TTK-toiminnan ja innovaation osuus yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa on 
erittäin merkittävä (20,9 prosenttia rakennerahastojen tuesta). Useissa niistä käytetään yhteensä 
236,15 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 531,8 miljoonaa ecua) toimintalinjoihin, joilla 
pyritään kehittämään yrityksiin liittyvää koulutusta ja tutkimusta (174,2 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 371,4 miljoonaa ecua) 2, kasvattamaan alueellisia voimavaroja TTK-
toiminnan ja innovaation aloilla (42,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 114,3 miljoonaa 
ecuap sekä parantamaan yritysten teknologista ympäristöä (Pays-de-la-Loire: 19 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 46,2 miljoonaa ecua). Nämä toimintalinjat ja muiden yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen toimenpidekokonaisuudet kuvastavat yleistä pyrkimystä edistää TTK-toimintaa ja 
innovaatiota. Se merkitsee tukea innovatiivisille hankkeille (Alsace, Lorraine, Basse-Normandie ja 
Champagne-Ardenne), tukea tutkimukselle^ (12,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 40,3 
Jäljempänä esiteltyjen kauden 1994-1999 tukitoimien lisäksi vuoteen 1996 liittyi joidenkin toimenpiteiden, 
joista komissio oli päättänyt ennen vuotta 1989, päättäm is vaiheen aloittaminen. Maksettu jäännös oli noin 36 
miljoonaa ecua. Päätökseen saatettiin kolme suurhanketta, joita koskevat päätökset oli tehty vuonna 1989 
(Guadeloupe, Champagne-Ardenne) ja vuonna 1992 (Midi-Pyrénées); kolme yhdennettyä kehittämisohjelmaa 
(Tarn-Aveyron, Nord-Pas-de-Calais, Bretagne), joista päätettiin vuosina 1986-88; yhdennetyt Välimeren 
ohjelmat Languedoc-Roussillon ja Aquitaine, joista päätettiin vuonna 1987; yhteisön edun mukaiset 
kansalliset ohjelmat Lorraine, Pôle Européen de Développement ja Charente-Maritime, joita koskevat 
päätökset tehtiin vuosina 1986-87; yhteisöaloiteohjelmat RECHAR Bourgogne ja ENVIREG Provence-
Alpes-Côte d'Azur, joita koskevat päätökset ovat vuodelta 1990; viisi kauden 1989-1991 tavoitteen 2 
ohjelmaa (Lorraine, Aquitaine, Midi-Pyrénées, Provence-Alpes-Côte d'Azur); Limousinea koskeva tavoitteen 
5b ohjelma, joka hyväksyttiin vuonna 1990. 
2 Auvergne, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Centre. 
3 Champagne-Ardenne, Haute-Normandie, Midi-Pyrénées. 
4 Aquitaine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie. 
232 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
miljoonaa ecua) sekä konkreettisemmin ympäristöteknologioiden^ sekä uusien tieto- ja 
viestintäteknologioiden kehittämistä (Nord-Pas-de-Calais: 8,3 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 16,6 miljoonaa ecua). 
Edellä esitettyjen toimenpidekokonaisuuksien lisäksi yhtenäisillä ohjelma-asiakirjoilla pyritään 
tukemaan eriytetymmin yritysten teknologista kehittämistä (yhteensä 61,5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 172,4 miljoonaa ecua) edistämällä TTK-toimintaan liitty\>ää kysyntää^ tai 
tarjontaa', tehostamalla teknologiseen kehittämiseen liittyviä ohjelmia (Basse-Normandie), 
alueiden välisellä ja kansainvälisellä tutkimusyhteistyöllä (Haute-Normandie), parantamalla 
olemassa olevia osaamiskeskuksia ja verkostoja ja kannustamalla yrityksiä panostamaan tutkimus-
ja kehitystoimintaan® sekä tukemalla teknologioiden levittämistä (Alsace) mukaan lukien pk-
yrityksiin suuntautuvan teknologian siirron tukeminen (12,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 
46,3 miljoonaa ecuay. 
Lisäksi osa yhteisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtävästä panostuksesta kohdistuu tutkimus- ja 
kehitystoimintaa ja teknologian siirtoa koskeviin rakenteisiin (23,7 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 51 miljoonaa ecua)'" sekä yliopistollisiin laitoksiin ja tutkimuslaitoksiin 
(Centre: 1,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 3,9 miljoonaa ecua) sekä huippuosaamista 
edustavien keskusten kehittämiseen (esimerkiksi biotieteiden alaan liittyvä teollisuus Basse 
Normandiessa (2,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 8,7 miljoonaa ecua)- ja 
teknologiakeskukset Aquitainessa) (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 41 miljoonaa ecua). 
Useimmissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa tähän TTK-toimintaan ja innovaatioon suunnattuun 
5 Nord-Pas-de-Calais, Pays de la Loire, Basse-Normandie, Picardie. 
6 Aquitaine: 5,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 39,8 miljoonaa ecua). 
7 Champagne-Ardenne: 9,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 23 miljoonaa ecua). 
8 Nord-Pas-de-Calais, Rhône-Alpes. 
9 Centre, Pays-de-la-Loire, Picardie, Bretagne, Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Champagne-
Ardenne. 
10 Aquitaine, Bretagne, Midi-Pyrénées. 
1 ' Auvergne, Basse-Normandie, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-
Alpes-Côte d'Azur; Nord-Pas-de-Calais, Poitou-Charentes. 
12 Midi-Pyrénées: 0,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 1,5 miljoonaa ecua). 
13 Bretagne: 9,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 18,4 miljoonaa ecua); Picardie: 1,3 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset 2,6 miljoonaa ecua). 
14 Bretagne: 0,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 1,8 miljoonaa ecua). 
15 Bretagne: 4,6 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 9 miljoonaa ecua). 
16 Centre: 0,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 0,4 miljoonaa ecua). 
17 Nord-Pas-de-Calais: 20,7 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 41,4 miljoonaa ecua). 
18 Nord-Pas-de-Calais: 12,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 21,7 miljoonaa ecua). 
19 Nord-Pas-de-Calais, Auvergne, Alsace, Pays-de-la-Loire, Picardie, Haute-Normandie, Franche-Comté. 
Rakennerahastot J 996 - Kahdeksas vuosikertomus 233 
tukeen yhdistetään inhimillisiin voimavaroihin liittyviä toimenpidekokonaisuuksia. Ne on 
suunniteltu joko yleisiksi, jolloin niillä pyritään tehostamaan tutkimukseen liittyviä 
koulutusjärjestelmiä, (yhteensä 18,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 54,1 miljoonaa 
ecua)11, taikka eriytetynimiksi (yhteensä 49,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 96,3 
miljoonaa ecua), jolloin ne liittyvät korkean tason tieteellisen koulutuksen kehittämiseen^, 
asianomaisen alueen^ osaamiskeskuksiin liittyvän keskiasteen teknisen koulutuksen ja teknisen 
korkeakouluopetuksen kehittämiseen, teknologian siirtoon erikoistuneissa keskuksissa tehtävään 
työhön liittyvien tutkimusapurahojen rahoittamiseen^, ammatillisten koulutuskeskusten 
kehittämiseen^, tutkimuslaitosten hallintohenkilöstön ja teknisen henkilöstön^ ja tutkimus- ja 
kehitystyössä työskentelevien tutkijoiden, teknisten asiantuntijoiden ja konsulttien^ koulutukseen 
taikka koulutus-ja opintoalojen tekniseen varustamiseen*®. Edellä esitetyistä toimista riippumatta 
koulutuksen voimavarojen kasvattaminen yhdistetään joissakin ohjelmissa tutkimustoiminnan, 
osaamiskeskusten, korkeakoulujen ja teknisten oppilaitosten sekä yritysten välisten yhteyksien 
tehostamiseen (yhteensä 79,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 173,2 miljoonaa ecua)1^; 
sama lähestymistapa liittyy myös joihinkin muihin toimenpidekokonaisuuksiin, kuten esimerkiksi 
työnhakijoiden pätevyyden mukauttamiseen työmarkkinoiden tarpeiden mukaan (Bretagne: 2,3 
miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 5,2 miljoonaa ecua)), työn ja koulutuksen välisen yhteyden 
tukemiseen (Bretagne: 2,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 4 miljoonaa ecua); Picardie: 
15,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 31,5 miljoonaa ecua)). 
Tavoite 5b: Kaikki 20 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa tukevat maaseutualueiden teknologista 
kehittämistä maaseudun yritys- ja teollisuusverkoston vahvistamisen yhteydessä. Toimenpiteissä on 
kyse uusien teknologioiden tukemisesta (Haute-Normandie, Auvergne ja Languedoc-Roussillonin 
vuoristoalueet), tutkimuksen kehittämisestä (Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Rhône-
Alpes), uusien tuotantomenetelmien ottamisesta käyttöön (Haute Normandie), teknologian siirrosta 
(Languedoc-Roussillon, Limousin, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire), innovaatioon (Midi-
Pyrénées) ja tutkimukseen (Auvergne, Languedoc-Roussillon, Lorraine) liittyvästä koulutuksesta, 
kilpailukykyisen osaamisen edistämisestä (esim.: Auvergne, Massif Central). TTK-toiminnalla on 
merkittävä tehtävä myös maa- ja metsätalouden sopeuttamisessa ja monipuolistamisessa 
(Auvergne, Bretagne, Midi-Pyrénées). 
Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen suunnatun rahoituksen osuus on Ranskassa 7w 
prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 1, 2, 5b). 
Taulukko V-23: Ranska - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä 
rahoitusohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
1 avoitc 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
YHTEENS YHTEENSÄ 
220,9 
812,7 
141,1 
1.174,7 % 
19% 
69% 
12% 
IMU RR 
104,5 
315,4 
31,3 
45U % 
47% 
39% 
22% 
38% Jäsenvaltio 
Julkinen" 
82\2 
355,8 
60,0 
407,y Yksityinen 
34,2 
141,5 
49,8 
'""" 225,5 Yhteensä* 
116.4 
497,3 
109,8 
723,5 % 
53% 
61% 
78% 
62% 
HUOM: Suunnitlclumcnellclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyviktymicn eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava 
varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalla, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen 
ja TTK:ccn Rakennerahastojen rahoitus 
4% 
O TTK • Telematiikka 
234 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 1 
Kuvi» V'2S-• Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Avcsncs-Douai-Valcncicnncs 
Pääasialliset tavoitteet: ~~ 
Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) 
Tutkimus ja kehittäminen (b) 
Inhimilliset voimavarat (c) 
Alueen elvyttäminen (d) 
Tekninen apu (c) 
Kuhastokolttainen jaottelu: 
—EATK: 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
TTUT ~3ïïo\T 
82,4 
49,5 
440,0 
Kuvio V-26: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Korsika 
Pääasialliset tavoitteet: 
Eristyneisyyden vähentäminen (a) 
Maataloustuot. ja merestä saatava tuotanto (b) 
Yliopistot, tutkimus (c) 
Matkailu-ja kulttuuriperintö (d) 
Ympäristö (e) 
Taloudellinen kehitys (0 
Inhimilliset voimavarat (g) 
Tekninen apu (h) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
EKKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
TYDT 149,4 
31 
64,3 
7,5 
252,9* ~lWVo 
19% 
11 % 
100% (e) 0,5% 
(d) 38% 
59% 
12% 
25% 
3% 
100% 
*Mukaan lukien 0,7 miljoonaa ecua, joiden käyttöä ei ole vielä suunniteltu (c) 21% (a) 32% 
(b) 9% 
(g, 12% (h) 1% 
(f) 7% 
(e) 12% (a) 27% 
(d) 6% (c)5% (b) 30% 
Kuvio V-27: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Merentakaiset depart. 
Pääasialliset tavoitteet: 
Syrjäisyyden vähentäm., alueell. tasap. (a) 
Ympäristö ja infrastruktuurit (b) 
Tuotanto, kilpailukyky, teollisuus ja 
Inhimilliset voimavarat, sosiaal. tasap. (d) 
Maatalous, maaseudun kehittäminen (c) 
Kalastus ja vesiviljely (0 
Matkailu (g) 
Tekninen apu (h) 
Kahastokolitaincn jaottelu: 
OTR" 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
W 
Keski; 57YPA7 743,3 
412,1 
320,3 
30,7 
1.506,4 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 27% 
21% 
2% 
100% 
"T76T6" (e) 16 
(d) 27% (g) 1% 
% (f)2%Vh)1% -a>14% 
(b) 20% 
(c) 19% 
Vuodelle 1996 oli ominaista kesäkuussa 1994 hyväksytyn kuuden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
täytäntöönpanon aloittaminen uudelleen. Niistä neljään eli Korsikaa, Guyanaa, Guadeloupea ja 
Martiniquea koskeviin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtiin muutoksia, joista suurimmat tulivat 
Guadeloupen osalle. Ohjelmia oli muutettava useiden kesällä 3995 riehuneiden pyörremyrskyjen 
seurauksista selviämiseksi. Ohjelmien eteenpäinvieminen Antilleilla näet vaikeutui pyörremyrskyjen 
kuljettua alueen läpi. Guyanassa nykyisen ohjelman täytäntöönpanoa viivästyttää se, että tarpeelliset 
voimavarat oli käytettävä ensimmäisen kauden ohjelman päätökseen saattamiseen. Réunionia 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 235 
koskevan ohjelman täytäntöönpanossa ei sitä vastoin ole ongelmia, ja kolmen ensimmäisen erän ja 
niitä vastaavien ensimmäisten ennakoiden oli tarkoitus olla kohdennettu ja maksettu vuoden 1997 
alussa. Kalastukseen liittyvät ohjelmat eivät kuitenkaan ole päässeet kunnolla käyntiin 
merentakaisissa departementeissa. Vuoden 1996 lopussa oli hyväksytty alle kymmenen ohjelmaa. 
Tämä lähes lukkiutunut tilanne on seurausta laivanrakennukseen suunnatun tuen keskeytymisestä 
sekä vaikeuksista saada yksityistä sektoria kiinnostumaan vesiviljelyyn ja tuotteiden jalostukseen ja 
kaupan pitämiseen liittyvistä hankkeista. Käynnissä on muutamia kalastussatamien varustamiseen 
liittyviä hankkeita. Korsikalla ohjelma etenee tyydyttävämmällä tavalla (26 prosenttia ennakoiduista 
investoinneista on kohdennettu). 
Arviointia varten ohjelmien seurantakomiteat valitsivat vuoden 1996 lopulla kaikki riippumattomista 
arvioijista koostuvat ryhmät. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Hitaan käynnistymisen jälkeen useimpien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutus yleisesti ottaen 
myös eteni hitaasti, erityisesti Korsikalla, Guadeloupella, Guyanassa ja Martiniquella. Kyseistä neljää 
yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevat yhteisön maksusitoumukset olivat noin 31 prosenttia ja 
maksut noin 22 prosenttia kaikista kautta 1994-1999 varten käytettävissä olevista määrärahoista. 
TAVOITE 220 
Kuvio V-28: Toimintasuunn. 1994-1996 (nul. ecua - hinnat ja tilanne 1996)): 
Alakohtainen jaottelu: 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (c) 
Ruhastokohtainen jaottelu: 
—EKKK 
ESR 
Yhteensä 
19 YUA Tjm 
242,1 
1.581,6 ~wv0 
15% 
100% 
Keskiarvo/YOÄJ ~UJ (d) 6% (e) 1% 
(c) 18% 
(a) 40% 
(b) 35% 
Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 
Kauteen 1994-1996 liittyvän 19 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kansalliset ja yhteisön taholta tehdyt 
maksusitoumukset saatettiin päätökseen tiiviissä yhteistyössä kansallisten ja alueellisten 
viranomaisten kanssa. Kautta 1994-1996 varten oli alunperin käytettävissä 1,763 miljardin ecun 
määräraha vuoden 1994 hintojen mukaan. Päätösvaiheessa yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
määrärahoja oli käytetty 1,582 miljardia ecua eli 88 prosenttia alkuperäisestä määrästä. Neljää 
ohjelmaa (Alsace, Franche-Comté, Haute-Normandie, Poitou-Charentes) lukuun ottamatta ei 
ohjelmien täytäntöönpano siis ollut täysin toteutunut. Määrärahoista toteuttamatta jäänyt osa, 208,6 
m iljoonaa ecua, siirretään kauden 1997-1999 uusiin määrärahoihin samoja alueita varten. 
Rakennerahastojen osarahoittamista ja vuonna 1996 valmiiksi saatetuista toimista mainittakoon: 
• Provencen, Alppien ja Côte d'Azurin alueella kaksi uutta mikroprosessoreihin .liittyvää 
teollisuushanketta: ATMEL (uusi tehdas, 700 uutta työpaikkaa) ja CGS THOMSON (tehtaan 
laajennus, 250 uutta työpaikkaa); 
20 Tukikelpoiset alueet: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, 
Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, 
Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur ja Rhône-Alpes. 
236 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Basse-Normandiessa biotieteisiin liittyvän teollisuuden osaamiskeskuksen perustaminen 
Cherbourgiin. Kyseessä on tutkimuksen ja erikoiskoulutuksen väline, teknologinen 
innovaatiokeskus innovaatiotuotteiden kehittämistä varten ja meriteknologian keskus. Hankkeen 
ansiosta on voitu luoda suoraan 175 työpaikkaa; 
Nord-Pas-de-Calais'ssa Boulogne-sur-Merin Capécuren kaupunginosan kunnostamisohjeima. 
Kyseisellä ohjelmalla kunnostetaan ja saatetaan normien mukaiseksi kalastukseen ja merestä 
saataviin tuotteisiin liittyvä teollisuusalue. Investointien kokonaismäärä on 185 miljoonaa ecua 
kuuden vuoden aikana, ja ne käsittävät yritysten nykyaikaistamisen (eurooppalaisten normien 
mukaisiksi), hoitamattomien teollisuuslaitosten sekä satamien perusrakenteiden ja varustelun 
kunnostamisen. Kaudella 1994-1996 rakennerahastoista tuettiin 21,5 miljoonalla eculla 
hoitamattomien teollisuuslaitosten ja satamavarusteiden kunnostamiseen liittyvää ohjelmaa, jonka 
kustannukset ovat 118,5 miljoonaa ecua. Kysymys on 140 yrityksestä sekä välittömästi 4 000 
työpaikasta ja välillisesti yhtä monesta työpaikasta. 
Haute-Normandiessa yhteisön tukitoimet satama-alueella Dieppessä, jonka työttömyysaste on 
korkea (16 prosenttia); ne mahdollistivat toimenpidekokonaisuuden, jolla pyritään kunnostamaan 
ja nykyaikaistamaan satama (kauppa- ja kanaalinylityssatama), sen yhteydet kansalliseen ja 
eurooppalaiseen tieverkostoon sekä perustamaan toimintakeskus, Eurochannel (teollisuusalue, 
yritysryhmittymia, yrityshotelli). Toimintaan myönnettiin 13 miljoonaa ecua EAKR:n varoja. 
Teolliseen toimintaan keskittyvään Eurochanneliin on hakeutunut lähes 50 yritystä, sekä 
kansainvälisiä yrityksiä (Toshiba) että pk-yrityksiä (pehmennys, meren antimet). Tällä tavoin 
luotiin lähes 1 000 työpaikkaa Dieppen satama-alueen 7 000 työpaikan lisäksi. 
Aquitainessa hanke, joka liittyy Pessacissa toimivaan SERMA Technologies de création -yhtiöön, 
ensimmäiseen elektronisten komponenttien testaukseen ja materiaalipiirien fysikaaliseen ja 
sähköiseen mikroanalyysiin keskittyvään eurooppalaiseen keskukseen; hankkeen investoinnit 
olivat 3,34 miljoonaa ecua. Työpaikan sai 42 henkilöä, ja yhtiö oli aiemmin palkannut 23 
työntekijää. Vuodesta 1994 lähtien kehitetty tiivis yhteistyö Bordeaux I -yliopiston ja CNRS:iin 
liittyvän mikroelektroniikan laboratorion (IXL) kanssa tuo tälle testaus- ja 
asiantuntemuskeskukselle tieteellistä pätevyyttä. Hankkeen toteuttamisen mahdollisti EAKR:sta 
myönnetty 0,57 miljoonan ecun tuki, jonka vauhdittamana yritys saattoi toteuttaa omat 
investointinsa nopeammin ja palkata henkilökuntaa paljon alunperin suunniteltua enemmän, 
toinen Aquitaineen liittyvä hanke, jonka toteuttaa S.A. SERTA -yhtiö (Société d'études et de 
réalisations techniques d'Aquitaine); yhtiöllä on Saint Jean dTllacissa korkean tason teknologiset 
voimavarat koelaboratorioiden, mekaanisen tuotannon, kuparitöiden, maalauksen, optisen hionnan 
ja laatukysymysten alalla (ISO9002-sertifikaatti). Vuoden 1996 lopussa tuotantolaitteisiin 
kohdennettujen investointien arvo oli 0,86 miljoonaa ecua suurnopeustyöstön, automatisoidun 
suunnittelun ja hallinnon aloilla. EAKR:n tuen osuus investoinneista oli 25 prosenttia, ja sen 
ansiosta luotiin noin 20 uutta työpaikkaa. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle vuoden 1996 loppuun mennessä 20 esitystä yhtenäisiksi 
ohjelma-asiakirjoiksi (19 alueellista asiakirjaa ja yksi kansallinen teknistä apua koskeva asiakirja). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 237 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-29: Tavoite 3- Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua -1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: —— j £^yj 
Pitkäaikaistyöttömiksi joutumassa olevien 
ammatillinen sijoittuminen (a) 
Työtä hakevien nuorten työelämään 
sijoittuminen (b) 
Syrjäytymässä olevien henkilöiden sijoittuminen (c) 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Tekninen apuja pilottihankkeet (c) 
Yhteensä 
TTUT 690,7 
976,6 
710,3 
18,0 
166,8 
2.562,4 (d)1%(o)7% 
(c) 28% (aj 27% 
{b)37% 
Vuonna 1995 tavoitteen 3 täytäntöönpanoaste oli 71 prosenttia21. Vuonna 1995 määrärahoja 
käytettiin enemmän, ja niistä suurin osa kohdistui erittäin selvästi työttömyyden takia kaikkein 
epävakaimmissa oloissa elävään väestöön. Toteutetut toimet kohdistuivat valtaosin alle 25-vuotiaisiin 
nuoriin (60 prosenttia). 
Vuonna 1996 vuotuisesta erästä kohdennettiin 421,6 miljoonaa ecua ennakoidusta 478,9 miljoonasta 
ecusta sekä maksettiin ensimmäinen ja toinen ennakko. Vuonna 1996 täytäntöönpanoaste oli 79 
prosenttia. Seurantakomitean kokoontuessa marraskuussa 1996 toimintasuunnitelmaan esitettiin 
muutoksia, joilla on ensisijassa tarkoitus korvata eräät toimintalinjan 1 järjestelmistä 
(työnhakukurssi, työhön palaamista koskeva sopimus, ACCRE, koulutusvapaata koskevat säännöt) 
sekä toimintalinjan 2 järjestelmistä (yhteisrahasto) uusilla järjestelmillä. Rahoituksen osalta se 
merkitsee noin 200 miljoonan ecun siirtoa toimintalinjalta 1 toimintalinjalle 3 (työelämästä 
syrjäytymisen uhan alla elävien henkilöiden sopeuttaminen). Vuonna 1996 pyrittiin lisäksi 
korjaamaan joitakin useiden järjestelmien hallintoon liittyviä seikkoja. 
Kuvio V-30: Tavoite 4 - Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua - 1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: I "ESH 
Pätevyyden ja tutkintojen ennakointi (a) 67,8 
Koulutustoimien kehittäminen (b) 501,2 
Koulutusjärjestelmien parantaminen (c) 31,1 
Tekninen apu (d) 53,3 
Yhteensä 653,4 
1 YUA ' (c) 5% (d) 8% {a)11% 
(b) 76% 
Vuoden 1995 lopulla aloitettu tavoitteen 4 hankkeiden toteuttaminen saavutti täyden laajuutensa 
vuoden 1996 aikana. Niinpä hankkeiden määrä kasvoi 533 hankkeesta vuoden 1995 lopussa (joista 
484 alueellista ja 49 kansallista hanketta) 2 076 hankkeeseen vuonna 1996 (joista 2 049 alueellista ja 
27 kansallista hanketta). Rahoitussuunnitelman vuoden 1995 määrärahaerästä toteutettiin ainoastaan 
25 prosenttia, kun taas vuoden 1996 erästä toteutettiin 58 prosenttia. 
Kun täytäntöönpano vuonna 1995 koski melkein yksinomaan koulutukseen liittyvän toimintalinjan 
hankkeita toimintalinjojen 1 ja 3 jäädessä vähemmälle, todettiin vuoden 1996 ensimmäisellä 
puoliskolla kahden viimeksi mainitun toimintalinjan hankkeiden lukumäärässä huomattava lisäys. 
Lisäksi mukaan on alkanut tulla monialaisia, useampiin toimintalinjoihin liittyviä hankkeita. Tämä 
monipuolistuminen ei kuitenkaan tule samalla tavoin esiin kustannuksissa, sillä 91 prosenttia 
alueellisista talousarvioista ja 93 prosenttia kansallisesta talousarviosta on edelleen kohdennettu 
koulutuksen toimintalinjaan. Toisaalta hankkeet jakautuvat melko hyvin aloittain ja työvoiman 
määrän mukaan. Hankkeisiin osallistuvien yhteisöjen työvoimasta 73 prosenttia työskentelee 
yrityksissä, joissa on alle 250 työntekijää. Kun rahoitus vuonna 1995 keskittyi suuriin auto- sekä 
21 Toimintalinjojen mukaan: työttömien sijoittautuminen työelämään 87%; nuorten sijoittautuminen työelämään 
74%; työelämästä syrjäytymisen uhan alla elävien henkilöiden sopeuttaminen 60%; yhtäläiset mahdollisuudet 
70%; tekninen apu 16%; pilottihankkeet 19,5%. 
238 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
sähkö-ja elektroniikka-alojen yrityksiin, vuonna 1996 todettiin, että erityisesti alueellisella tasolla 
tuen saajina oli useammanlaisia yrityksiä. Tämä johtuu autoteollisuuteen liittyvien suurten 
hankkeiden siirtämisestä rahoituksen yhteydessä sivummalle (yli 1 000 työntekijän yrityksiin 
kohdistuva alueellisten talousarvioiden osuus väheni 35 prosentista 20 prosenttiin, autoteollisuuden 
tuen osuus 33 prosentista 22 prosenttiin). Tämä suhteellinen hajonta ei näytä johtaneen tuntuviin 
muutoksiin sukupuolijakaumassa eikä koulutetun henkilöstön jakautumisessa eri ryhmiin; 
ensimmäisten käytettävissä olevien alueellisten tietojen mukaan naisten osuus olisi hieman kasvanut 
(20 prosentista 24 prosenttiin) sekä toimihenkilöiden osuus kasvanut (16 prosentista 26 prosenttiin) 
muiden henkilöstöryhmien kustannuksella. Näistä suuntauksista huolimatta hankkeet säilyivät 
pääpiirteissään entisenlaisina. 
TAVOITE 5a maatalous 
TauL 24: Toimintasuunn.1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): 
Yhteensä Toimenpiteet I %~ 
1.745,5 Tuotanto 1.486,0 5T%~ 
Kaupanpitäm. 258,9 15% 
Tuotantorakenteiden tehostamiseen liittyvät kolme keskeistä toimenpidekokonaisuutta ovat 
maatilojen uudenaikaistaminen, nuorten viljelijöiden tuki sekä tasaushyvitysmaksut. Vuonna'1995 
tilojen uudenaikaistamiseen liittyvät investointituet kohdistuivat 9 213 tilaan (sopimusten lukumäärä), 
mikä oli 24 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna, ja vuonna 1994 puolestaan kasvua oli 27 
prosenttia. Tämä toinen kasvun vuosi vahvistaa vuodesta 1993 lähtien todetun maksusitoumusten 
jatkuvasti kasvavan määrän. Nuoria viljelijöitä varten vuonna 1995 hyväksyttiin 8 435 
tilanperustamissopimusta eli 6,2 prosenttia enemmän kuin vuonna 1994. Tilojen perustaminen väheni 
voimakkaasti vuonna 1992, minkä jälkeen tilanne vakiintui tasaiseksi, ja edellä esitetty luku antaa 
aiheen olettaa tilanperustamistukien määrän kasvavan Ranskassa, missä niitä ilmeisesti käytetään 
ensisijaisena menettelynä. Tasaushyvitysmaksujen yhteydessä, joita myönnetään joka vuosi noin 140 
000 tilalle, imettäjälehmien ja lampaiden kasvattajille myönnettäviä palkkioita tarkistettiin 
markkinointivuonna 1995-1996 ottaen huomioon kasvattajien heikko tulorakenne. Huolimatta siitä, 
että maataloustuotannon harjoittajat osallistuvat entistä enemmän edellä kuvattuihin 
toimenpidekokonaisuuksiin vuoden 1995 kulut olivat ennakoitua pienemmät. 
Maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyviä tukia varten laadittiin 
vuonna 1994 yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja perustettiin vuonna 1995 hajautettu 
täytäntöönpanojärjestelmä. Vuonna 1996, jolloin laatuun liittyvien investointitukien soveltamista 
viinialalla koskeva sopimus hyväksyttiin, yhteisön tukitoimia sovellettiin vihdoin täysimittaisesti. 
Kyseisiin toimenpidekokonaisuuksiin tarkoitettu yhteisön tuki kaudella 1994-1999 on 259 miljoonaa 
ecua. Tästä määrästä Ranskan viranomaiset olivat vuoden 1996 lopussa kohdentaneet 163 miljoonaa 
ecua, mikä vastaa hyväksyttyjen hankkeiden yhteydessä tehtyjä 862 miljoonan ecun investointeja. Yli 
50 prosenttia yhteisön tuesta myönnettiin liha- sekä hedelmä-ja vihannesalan investointeihin. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 239 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-31: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): 
| 1KQP 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudell.suuntaam. (a) 16,2 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 27,0 
Laivaston uudistaminen (c) 20,3 
Vesiviljely (d) 33,7 
Suojellut merialueet (e) 0,0 
Salamalaitteet (0 8,1 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitämincn (g) 54,8 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 5,0 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) pm 
Muut toimenpiteet (j) 24,8 
Yhteensä| 189,9 (I) 0% 
U) 13% (a) 9% 
(g) 28% ^^^^L^KSSSaMa^aV (C) 11% 
(IM*-- <d>18% 
Vaikka Ranskan laivaston uudistamiseen tarkoitetut julkiset tuet on keskeytetty kalastuslaivastoa 
koskevan monivuotisen ohjelman määräysten johdosta, ovat yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaiset 
maksusitoumukset tyydyttävää tasoa; ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano alkoi vasta vuonna 1995. 
Tilannetta on kuitenkin parannettava lopullisille tuen saajille suoritettavien maksujen osalta (29,2 
miljoonaa ecua eli 15 prosenttia yhteisön kokonaismäärärahasta). Yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa 
muutettiin, jotta takuurahastoa koskevasta toimenpidekokonaisuudesta käyttämättä jääneitä seitsemän 
miljoonan ecun määrärahoja voitiin käyttää kalataloustuotteiden myynninedistämiskampanjoihin sekä 
tuotteiden laadun parantamiseen tähtääviin toimiin. 
TAVOITE 5b22 
A'im'w V-32: Tavoite 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Väestö (I 000 as.) 
Pinta-ala (km2) 9.759 
291.558 
miljoonaa ecua 
lialiastokolitainen jaottelu: 
HMÖTR 
EAKR 
ESR 
Yhteensä 
20 YOA TM87T 
943,2 
294,2 
2245,8 ~4T%" 
42% 
13% 
100% 
Keski; 57Y7J7q" TTZI (d) 2% 
(c) 33% (a) 14% 
(b)51% O Maatalouden 
monipuolistaminen (a) 
•Taloudellinen kehitys (b) 
• Maaseutualueiden 
vetovoima (c) 
• Tekninen apu (d) 
Sen jälkeen, kun yhtenäinen ohjelma-asiakirja oli saatu varsinaisesti valmiiksi vuonna 1995, sen 
täytäntöönpano eteni tyydyttäviin mittoihin vuonna 1996 useimmilla Ranskan alueilla. Komissio sitoi 
32 prosenttia koko kaudelle ennakoiduista yhteisön määrärahoista, mikä ei kuitenkaan vielä riitä 
kuromaan kiinni vuosina 1994 ja 1995 tapahtuneita viivästyksiä. Määrärahoista maksettiin 72 
prosenttia, mikä osoittaa, että kentällä on hyvät täytäntöönpanovalmiudet. Lisäksi seurantakomiteat 
kokoontuivat kullakin 18 asianomaisella alueella; kokouksia oli yhteensä 35, kun otetaan huomioon 
vuoristoalueita (Massif central ja Massif de Pyrénées) koskevaa kahta yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa 
varten perustetut alueidenväliset seurantakomiteat. Kokouksissa vahvistettiin yhdenmukaistetut 
seuranta-ja ohjausjärjestelmät. Erityistä huomiota kiinnitettiin väliarviointiin liittyvään työhön, jotta 
vuoden 1997 kuluessa saataisiin käyttöön tiedot yhteisiin ohjelma-asiakirjoihin tehtäviä muutoksia 
varten. Komissio pyrki suuntaamaan komiteoiden työtä kullekin alueelle vahvistettujen kehityksen 
toimintalinjojen seurantaan. Tätä varten pyrittiin yhteistyössä alueellisten ja kansallisten 
viranomaisten kanssa saattamaan seurantakomiteoille jätetyt rahoitustiedot vakiomuotoisiksi ja 
yhdenmukaisiksi. Ohjelmien etenemistä yleisesti kuvaavan selvityksen lisäksi esitettiin myös 
erityisselvityksiä ensisijaisista teemoista. Mainittakoon niistä esimerkiksi työllisyyteen, 
maataloustuotteiden laatuun sekä työpaikkoja luoviin pk-yrityksiin ja pk-teollisuuteen liittyvät toimet. 
22 Tukikelpoiset alueet: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bourgogne, Bretagne, Centre, 
Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Limousin, Lorraine, Midi-
Pyrénées, Pays-de-Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur ja Rhône-Alpes. 
240 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-25: Ranska - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. Rk:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) V. 
(3)/(l) 
iavoue i 
YUA Avesncs-Uouai-Valenciennes (1994) 
YOA Korsika (1994) 
YOA Guadeloupe (1994) 
YOA Guyane (1994) 
YOA Martinique (1994) 
YOA Réunion (1994) 
Tekninen apu 
Yhleensii 1.339,6 
684,6 
832,3 
309,5 
660,4 
1.267,2 
0.3 
5.Ö93J 440,0 
252,9 
351,9 
164,9 
329.8 
659,7 
0,1 
2.199,4 113,5 
29,5 
12,5 
24,2 
40,8 
76,4 
0,1 
297,0 183,4 
78,0 
113,1 
51,0 
98,4 
270,6 
0,1 
794,6 42% 
31 % 
32% 
31 % 
30% 
41% 
105 % 
36% 65,2 
33,0 
22.3 
20,5 
22,1 
88,0 
0,1 
251,2 105,2 
60,4 
78,3 
37.5 
60,6 
195,8 
0,1 
S37,9 24% 
24% 
22% 
23% 
18% 
30% 
102% 
tavoite.*" 
YOA Alsace (1994) 
YOA Aquitaine (1994) 
YOA Auvergne (1994) 
YOA Basse-Normandie (1994) 
YOA Bourgogne (1994) 
YOA Bretagne (1994) 
YOA Centre (1994) 
YOA Champagne-Ardenne ( 1994) 
YOA Franche-Comté (1994) 
YOA Hautc-Nonnandie (1994) 
YOA Languedoc-Roussillon (1994) 
YOA Lorraine (1994) 
YOA Midi-Pyrénées (1994) 
YOA Nord-Pas-de-Calais (1994) 
YOA Pays-dc-la-Loire (1994) 
YOA Picardie (1994) 
YOA Poitou-Charcntcs (1994) 
YOA Provence-Alpes-Côte d'Azur (1994) 
YOA Rhône-Alpes ( 1994) 
Yhteensä 47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
128,4 
245,1 
117,4 
428,8 
232,8 
212,6 
151,1 
925,0 
362,3 
479,0 
130,5 
264,7 
220,7 
4.934,6 \T,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48.5 
149,0 
56.1 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1.581,6 0,3 
62,3 
13,0 
10,4 
8,0 
54,4 
-6,3 
25,7 
31,2 
45,2 
13,8 
20,9 
14,2 
188,9 
43,2 
45,9 
20,0 
29,0 
35,7 
655,8 19,9 
100,2 
51,6 
45,9 
37,6 
82.9 
17,9 
50,4 
48,5 
136,8 
56,1 
101,3 
41,4 
302,9 
128,4 
122,4 
54,1 
94,6 
67,4 
1.560,2 1Ö0 % 
100% 
98% 
93% 
103 % 
100% 
110% 
90% 
100 % 
92% 
100% 
103 % 
100% 
100 % 
99% 
100 % 
100% 
95% 
102 % 
99% 6.1 
63,7 
3,7 
6,6 
16,0 
32,2 
1,1 
24,2 
24,9 
64,3 
17,1 
27,3 
11.3 
39,9 
36,0 
12,6 
15,2 
9,8 
0.0 
412,2 15,9 
83.3 
29,0 
28,0 
23,9 
46,5 
13,2 
36,6 
33.6 
106,0 
34,0 
63,0 
20,2 
102,6 
63,0 
62,5 
30,4 
27,8 
15,8 
m,s 80% 
83% 
55% 
57% 
65% 
56 % 
81 % 
66% 
69% 
71 % 
61 % 
64 % 
49% 
34% 
' 48 % 
51 % 
56 % 
28% 
24% 
53% 
1 avoitc 3 
YÖÄ Ranska (1994) | 5.443,4| 2.562,4|' '42l.6| l.200,ö| 47 402,9] %&",'6] 3'5'%" 
1 avoitc 4 
VOA Ranska (1994) | 1.820.1) 653,4| 91,7) 187,1) 29%) 49.6| 97,3| 15% 
Tavoite 5a maatalous 
VOA Ranska Asct. 866 ja 867/90 (1995) 
Arviot Ranska Aset. 2328/91 (1994) 
Yhteensä 1.404,5 
4.595,4 
5.999,9 258,9 
1.486.6 
/. 745,5 45,9 
174,8 
12/1,7 81,0 
657,6 
738,6 31 % 
44% 
42% 28,6 
178,3 
206,9 46,1 
402,9 
449,0 18 % 
27% 
'26% 
Tavoite 5a kalastus 
YÖA Ranska! 1994) | 843.0) 189,9) 0,0) 63,3) 33%) 0,0| 41,I| 22% 
Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 
Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 241 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. KK:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) V. ' ' 
(2V(1) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) V. 
(3y(J) 
i avoitc 3D - -
Y UA Alsace (1994) 
YOA Aquitaine (1994) 
YOA Auvergne (1994) 
YOA Basse-Normandie (1994) 
YOA Bourgogne (1994) 
YOA Bretagne (1994) 
YOA Centre (1994) 
YOA Champagne-Ardenne (1994) 
YOA Franche-Comtc (1994) 
YOA Hautc-Normandie (1994) 
YOA Languedoc-Roussillon (1994) 
YOA Limousin (1994) 
YOA Lorraine (1994) 
YOA Midi-Pyrénées (1994) 
YOA Pays-de-la-Loire (1994) 
YOA Poitou-Charcntes (1994) 
YOA Provence-Alpes-Côte d'Azur (1994) 
YOA Rhône-Alpes (1994) 
YOA Massif Central (1995) 
YOA Massif des Pyrenees (1995) 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 169,1 
782,6 
724,7 
433,4 
407,6 
510,6 
259,7 
100,1 
439,8 
32,9 
344,3 
560,8 
304,6 
849,9 
334,2 
450,8 
288,0 
849,9 
27,4 
17,8 
7.m,2 
" 3T.Ö23,u 48,8 
229.9 
164,7 
133,3 
112,7 
186,3 
84,1 
29,3 
78,1 
11.2 
119,9 
128.0 
96,8 
283,1 
122,0 
130,1 
95,0 
171,2 
12,7 
8,6 
2.245,8 
11.177,9 11.5 
49,7 
17,7 
11.9 
19,7 
33,0 
17,0 
2,5 
17.3 
1.2 
15,6 
21,9 
20,9 
38,8 
2,4 
21,7 
11.1 
20,9 
1.3 
0,0 
" 335,9 
2.Ö22.6 18,3 
84,1 
62.5 
43,4 
49.4 
59,2 
22,1 
6,6 
31.2 
2,3 
27,3 
53,9 
31.1 
72.7 
30,2 
42,5 
23.1 
45.8 
2,4 
1.1 
709,1 
'5.252;8 37% 
37% 
38% 
33% 
44% 
32% 
26% 
22% 
40% 
20% 
23% 
42% 
32% 
26% 
25% 
33% 
24% 
27% 
19% 
13% 
32% 
"47 V. 7,3 
32,3 
19,9 
14,9 
16,8 
31,8 
9.2 
3,7 
8,1 
0,3 
16,1 
24,7 
15,5 
39,6 
12,2 
19.5 
10,4 
17,0 
0,8 
0,0 
3I)Q,2 
1.623.Ö 10,6 
51,5 
48,5 
32,0 
30,9 
48,0 
11,7 
5,8 
16,4 
0.8 
22,0 
46,1 
21.2 
57,8 
24,0 
30,6 
18,2 
30,2 
1.3 
0.5 
51)8,1 
3.375,6 22% 
22% 
29% 
24% 
27% 
26% 
14% 
20% 
21 % 
7% 
18% 
36% 
22% 
20% 
20% 
24% 
19% 
18% 
10% 
6% 
23% 
Jö% 
6.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Ranska osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin, ja ne toteutetaan 85 yhteisöaloiteohjelmalla (mukaan 
lukien 15 INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa), jotka on hajautettu viittä ohjelmaa lukuun ottamatta 
(EMPLOYMENT, ADAPT, RETEX, SME-ohjelman tavoitteet 2 ja 5b sekä PESCA). Komissio 
hyväksyi vuosina 1994 ja 1995 52 ohjelmaa (47 kansallista ohjelmaa): yksi EMPLOYMENT-, viisi 
INTERREG-, kuusi RECHAR II- ja viisi RESIDER-ohjelmaa, muutettu RETEX-
yhteisöaloiteohjelma, kolme SME-ohjelmaa, yksi REGIS-ohjelma, kaikki KONVER-ohjelmat, yksi 
PESCA-ohjelma, yksi ADAPT-ohjelma ja yksitoista LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa. Loput 33 
yhteisöaloiteohjelmaa hyväksyttiin vuonna 1996: kolme REGIS-, kaksi RESIDER-, kahdeksan 
URBAN-, yhdeksän LEADER-, kymmenen INTERREG-ohjelmaa ja yksi RECHAR-ohjelma. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ranskassa: 
SME-aloitteen mukaan uusilla teknologioilla ja innovaatiolla on erittäin suuri merkitys 
parannettaessa yritysten kilpailukykyä tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueilla. Korsikaa koskevalla 
SME-ohjelmalla tuetaan tuotantojärjestelmän kehittämistä ja innovoivien yritysten perustamista 
sekä uusien yhteistyömuotojen kehittämistä yritysten välille helpottamaan niiden pääsyä uusille 
markkinoille sekä yritysten, tutkimuskeskusten ja teknologian siirtoa harjoittavien keskusten välille. 
Siihen sisältyy myös viestintä- ja tietojärjestelmien tehostaminen ja teleavusteisen etätyön 
kehittäminen. Nord-Pas-de-Calais'ssa etusijalla on pk-yritysten teknologisen ympäristön 
parantaminen, ja kohteena ovat erityisesti sellaiset pk-yritykset, jotka ovat tuotanto- tai 
jakeluketjussa ennen teollisuusyrityksiä tai niiden jälkeen (1,5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 6 miljoonaa ecua). Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueilla ohjelmalla pyritään 
ottamaan käyttöön uusia menettelytapoja ja levittämään osaamista. Tätä varten edistetään 
vastatakuurahaston perustamista yhteistyöhankkeita vetäviä tai innovoivia pk-yrityksiä varten, 
eurooppalaisten yhteistyösuhteiden solmimista sekä kollektiivisia (70-100 osanottajan) 
nykyaikaistamis- ja innovaatiohankkeita jatketun STRIDE-yhteisöaloiteohjelman sisällä. 
Myös INTERREG-ohjelmissa TTK-toiminta (20,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 42,4 
miljoonaa ecua), televiestintä (4,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,4 miljoonaa ecua) sekä 
telematiikan sovellutukset (4,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 9,1 miljoonaa ecua) ovat 
tärkeällä sijalla: 
• Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä: East-Sussex-Haute-Normandie-Picardie 
-yhteisöaloiteohjelmalla tuetaan tutkimuskeskusten ja teknologian siirtoa harjoittavien 
keskusten välistä yhteistyötä pk-yritysten hyväksi, ja tehostetaan sen tuella viestintää ja 
tietojen levittämistä yhteisten tietokantojen avulla, parannetaan kaksikielisiä 
242 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
aineistolähteitä ja lisätään uusien viestintäteknologioiden käyttöä (3,2 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 6,5 miljoonaa ecua); Nord-Pas-de-Calais-Kent 
yhteisöaloiteohjelmalla pyritään myös tehostamaan viestintäyhteyksiä ja tukemaan 
teknologista kehittämistä (8,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 18,2 miljoonaa 
ecua); 
• Ranskan ja Italian välillä: Corse-Toscane -yhteisöaloiteohjelmassa on etusijalla 
teknologian siirron edistäminen yritysten ja tutkimus- ja innovaatiokeskusten välisen 
yhteistyön vireyttämiseksi; Alpes-yhteisöaloiteohjelmassa yrityksiä kannustetaan 
yhteistyöhön tutkimuksen alalla. 
REGIS-aloitteen yhteydessä on suunnattu 7,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 
14,4 miljoonaa ecua) edistyneeseen televiestintään ja 13,9 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 
38,6 miljoonaa ecua) TTK-toimintaan. 
Teollisuuden rakenneuudistukseen liittyvien aloitteiden osalta KONVER-yhteisöaloiteohjelmalla 
edistetään teknologisten mahdollisuuksien kehittämistä (esim. Ile-de-France: 0,5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 4,9 miljoonaa ecua) tutkimuksella ja siirtämällä teknologiaa pk-yrityksiin 
sekä edistetään teollisuuden aloja, joilla saattaa olla ratkaiseva merkitys talouden 
monipuolistamisessa (esim. Limousin: 1,8 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 4,6 miljoonaa 
ecua), Midi-Pyrénées: 1 miljoona ecua (kokonaiskustannukset 2,5 miljoonaa ecua), Aquitaine, 
Auvergne, Bretagne, Poitou-Charentes) sekä innovatiivisten toimien kehittämistä yrityksissä (esim. 
Bretagne, Languedoc-Roussillon). RESIDER-aloitteeseen liittyvissä ohjelmissa painotetaan 
verkostoyhteistyötä. Picardiessa on suunnattu 0,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 1,5 
miljoonaa ecua) teknologiaverkkojen kehittämiseen kunnostetuilla alueilla, kun taas Nord-Pas-de-
Calais'ssa kannustetaan osaamiskeskuksia ja yrityksiä tekemään yhteistyötä tiedonsiirtoverkkojen 
välityksellä sekä pieniä yrityksiä viestintäteknologioiden käyttöön, ja kuten Basse-Normandiessa, 
on elektroniikka-alan yritysten ja Caenin yliopiston välille tarkoitus perustaa elektroninen 
iiedonhallintaverkko. RECHAR-yhteisöaloiteohjelmissa painotetaan myös yhteistyön merkitystä, 
kuten esim. Nord-Pas-de-Calais 'ta koskevassa ohjelmassa, jolla kannustetaan osaamiskeskuksia ja 
uutta teknologiaa käyttäviä yrityksiä yhteistyöhön. 
Inhimillisiin voimavaroihin liittyvien aloitteiden osalta ADAPT-ohjelmassa osa panostuksesta 
keskitetään uuden teknologian käyttöön ja etäopetukseen perustuvan joustavan 
koulutusjärjestelmän suunnitteluun ja perustamiseen (12 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 
24 miljoonaa ecua) ja samanaikaisesti tuetaan uusien toimintojen kehittämistä ja uusien 
teknologioiden käyttöönottoa sekä sellaisten selvitysten toteuttamista, joissa tarkastellaan uusien 
teknologioiden vaikutuksia inhimillisiin voimavaroihin. EMPLOYMENT-ohjelmassa on tarkoitus 
kehittää, Horizon-osaohjelman yhteydessä, uuteen teknologiaan liittyviä voimavaroja ja 
teleavusteista etätyötä sekä muodostaa teleavusteisessa etätyössä ja etäopetuksessa tarvittavat 
perusrakenteet (14,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 36,1 miljoonaa ecua). 
Useimmissa LEADER-ohjelmissa pyritään lisäämään tutkimuksen, innovaation ja uusien 
teknologioiden osuutta paikallisten tuotteiden kehittämisessä ja valmistuksessa sekä uusien tieto-ja 
viestintäteknologioiden käyttöä maaseudulla (esim. teleavusteinen etätyö, etäopetus ja -
ammattikoulutus, telekeskukset jne.) laitehankintoihin ja verkkojen kehittämiseen suunnatun tuen 
sisältyessä toimintaan. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin useita ohjelmia eli 23 alueellista yhteisöaloiteohjelmaa ja kymmenen 
INTERREG-ohjelmaa. Viimeksi mainitut ovat kymmenen viimeistä INTERREG-
yhteisöaloiteohjelmaa, joista kolme on yhteistä Belgian kanssa (Wallonie-Champagne-Ardenne, 
Flandre-Nord-Pas-de-Calais, Wallonie-Nord-Pas-de-Calais), yksi on yhteinen Belgian ja 
Luxemburgin kanssa (Wallonie-Lorraine-Luxembourg), yksi yhteinen Espanjan kanssa, kolme 
yhteistä Italian kanssa (Corse-Toscane, Corse-Sardaigne, Alpes) ja kaksi yhteistä Yhdistyneen 
kuningaskunnan kanssa (East Sussex-Haute-Normandie-Picardie, Kent-Nord-Pas-de-Calais). 
Mainittakoon, että Ranskan ja Espanjan välisen ohjelman yhteydessä perustettiin maantieteellisen 
rajan yhteyteen työryhmiä, joiden osanottajat ovat rajan kummaltakin puolelta ja joiden tehtävänä on 
ohjelmassa tarkoitettujen yhteisten toimien kohdentaminen. Vuonna 1996 hyväksytyistä alueellisista 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 243 
ohjelmista teollisuuden rakenneuudistusta koskeviin aloitteisiin liittyy yksi RECHAR-ohjelma (Nord-
Pas-de-Calais) ja kaksi RESIDER-ohjelmaa (Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie). Niihin kuuluu 
myös kahdeksan URBAN-ohjelmaa. Viimeksimainitut URBAN-ohjelmat tarjoavat arvokasta 
kokemusperäistä tietoa tulevia ohjelmia varten, sillä niiden avulla pyritään sijoittamaan työelämään 
kahdeksan suuren ranskalaisen kaupungin ongelmallisten kaupunginosien työttömiä. Neljästä REGIS-
ohjelmasta kolme hyväksyttiin myös vuonna 1996. Nämä yhteisöaloiteohjelmat koskevat hyvin 
syrjäisiä alueita ja niillä tuetaan kaikkia muita yhteisöaloitteita, kuten LEADER-aloitetta. Ne ovat 
käynnistyneet työläästi, mikä johtuu toisaalta osittain siitä, että kauden 1989-1993 ohjelmat oli 
saatettava päätökseen, ja toisaalta Antilleilla vallinneista epäedullisista sääoloista. Vuonna 1996 
hyväksyttiin yhdeksän viimeistä LEADER-ohjelmaa. Koko aloitetta varten valittiin paikallisen 
toiminnan ryhmät tarjouspyyntömenettelyllä, jonka toteutuksesta vastasi alueen prefektuuri. 
Neljällätoista alueella tehtiin alustava valinta ja valittiin yhteensä 87 paikallisen toiminnan ryhmää, 
minkä ansiosta ensimmäisten ohjelmien varsinainen täytäntöönpano saattoi alkaa vuoden 1996 
jälkipuolella. 
EMPLOYMENT-aloitteen hankkeita koskevan ensimmäisen tarjouspyynnön yhteydessä valittiin noin 
500 hanketta (157 NOW-hanketta, 261 Horizon-hanketta ja 83 Youthstart-hanketta). Hankkeissa, 
joissa uuden toiminnan kehittämistä ja yhtenäistettyä sijoittautumisväylää edustava lähestymistapa oli 
vallitseva, tuotiin esiin joukko uudistuksellisia menettelytapoja: Koulutustoimien yhteydessä niihin 
kuuluu laitostenvälisen ja monialaisen toiminnan sisällä sijoittautumisväyliä parantavia keinoja ja 
tukimuotoja (terapeuttinen kuuntelu, luovan toiminnan ryhmät, teatteri, video, kirjoitusryhmät, 
kulttuurikäynnit), toimijoiden asiantuntemuksen lisääminen, opetusmenetelmien ja -käytäntöjen 
uudistaminen, yhteyksien syventäminen yrityksiin, niveltäminen paikalliseen kehittämiseen. Uuden 
toiminnan kehittämisen osalta maininnan arvoisia kiinnostavia käytäntöjä ovat uuden toiminnan 
kehittämistä helpottavat välineet, rahoitusvälineet, julkisiin hankintoihin liitettävät sosiaaliset ehdot, 
asukkaiden ja paikallisten yhteisöjen osallistuminen lupaaville markkinoille sekä uudet 
työskentelytavat, erityisesti teleavusteinen etätyö. Koulutusjärjestelmien parantamisen yhteydessä 
voidaan mainita uusien ammattiprofiilien määrittely, havainnoitsijoiden toiminnallinen tehtävä, joka 
on innovaatiovirikkeen tuominen olemassa oleviin paikallisiin järjestelmiin, sekä kouluttajien ja 
kasvattajien sekä erilaista sosiaalista hoitotyötä tekevien kouluttaminen. 
ADAPT-aloitteeseen valittiin 270 hanketta pk-yritysten ollessa hyvin laajasti mukana (hanketta 
kohden keskimäärin lähes 100 pk-yritystä, joita aihepiiri koskettaa), mikä myös kuvastuu hankkeiden 
ongelmakentässä (pk-yritysten työntekijöiden pätevyyden kehittäminen yhteydessä teknologian ja 
markkinoiden muutoksiin, pk-yrityksille soveltuvat laatumenettelyt, pk-yritysten inhimillisiin 
voimavaroihin liittyvän hallintokulttuurin tukeminen, pk-yritysten välinen yhteistyöverkosto). 
Hankkeiden toinen merkittävä ulottuvuus liittyy kehityksen, muutoksen ja uusien valmiuksien 
muodostamaan yleiseen ongelmakenttään, jossa etusijalla on teknologinen kehittäminen etenkin 
tietoyhteiskuntaa varten. 
Vuonna 1996 kokoontuivat ensimmäisen kerran myös komission vuoden 1995 jälkipuoliskolla 
hyväksymän 33 yhteisöaloiteohjelman seurantakomiteat (kuusi seitsemästä RECHAR-ohjelmasta; 
viisi seitsemästä RESIDER-ohjelmasta; kaikki kolme SME-ohjelmaa; Réunionia koskeva REGIS-
ohjelma; kaikki kolmetoista KONVER-ohjelmaa ja viisi viidestätoista INTERREG-ohjelmasta). 
PESCA-aloitteen hankkeiden valinta alkoi vasta vuoden 1995 lopulla, tai jopa vuoden 1996 alussa, 
eikä tietoja ohjelman etenemisestä ole vielä saatavilla. 
Yhteisöaloitteiden varauksen jakamista koskevan päätöksen ansiosta Ranskalle myönnettiin 187,7 
miljoonan ecun lisämääräraha. Määrä jaettiin kaikkien aloitteiden kesken SME- ja REGIS-aloitteita 
lukuun ottamatta, mutta eniten tukea kohdennettiin EMPLOYMENT-, LEADER-, URBAN- ja 
ADAPT-aloitteisiin23. 
23 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
244 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-26: Ranska - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
ecua) 
Aloite 
(YAO:icn määrä) 
ADAPT (I) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (20) 
PESCA (1) 
SME (3) 
RECHAR (7) 
REGIS (4) 
KONVER (17) 
RESIDER (7) 
RETEX (1) 
URBAN (8) 
Yhteensä (70) 
INTERREC/REöEN (15) * * 
joista I9'J(> hyväksyttyjä Y AU: ia: 
LEADER Douai, Valenciennes 
LEADER Centre 
LEADER Haute-Nonnandie 
LEADER Lorraine 
LEADER Midi-Pyrenees 
LEADER Pays de la Loire 
LEADER Rhône-Alpes 
LEADER Champagne-Ardenne 
LEADER Alsace 
RECHAR Nord-Pas-de-Calais 
REGIS Guyane 
REGIS Guadeloupe 
REGIS Martinique 
RESIDER Basse-Normandie 
RESIDER Nord-Pas-de-Calais 
URBAN Alsace (Mulhouse) 
URBAN Ile-de-France (Les Mureaux) 
URBAN Ile-de-France (Aulnay-sous-Bois) 
URBAN Rhône-Alpes (Lyon-Est) 
URBAN Nord-Pas de Calais (Valenciennes) 
URBAN PACA (Marseille) 
URBAN Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-
Tourcoing) 
URBAN Picardie (Amiens) 
Yhteensä (23) 
INTERREG (II))*** Kokonais-
kustann. 
622.5 
385,1 
477.1 
81,3 
139,2 
78,7 
504.1 
244,1 
173,2 
79,3 
152,7 
2.937,4 
4,5 
15,1 
1,8 
16,0 
58,5 
18,8 
28,1 
6,9 
8,4 
39,3 
47,3 
123,9 
123,8 
21,7 
45,7 
20,9 
17,0 
22,8 
26,6 
9,7 
17,6 
17,6 
20,5 
712,6 KR:n tuki 
(D 
249,7 
146,5 
190,0 
28,3 
58,5 
33,5 
266,1 
71,0 
62,1 
28,9 
55,7 
1.190,4 
2,0 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3.7 
16,9 
28,4 
61,3 
60,8 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
4,9 
7,0 
7,0 
7.0 
309,7 Maksusitoum. 
1996 
0,0 
27,3 
92,7 
9,5 
0,4 
17,9 
52,2 
6,3 
23,5 
0,0 
53,8 
283,5 
0,8 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3,2 
16,9 
28,4 
8,0 
8,3 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7.0 
4,5 
7,0 
5,4 
7,0 
200,2 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
46,9 
49,6 
188,3 
28,3 
15,8 
33,3 
60,9 
70,7 
62,1 
7,0 
53,8 
616,8 
0,8 
6,4 
0,8 
7.4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3,2 
16,9 
28,4 
8,0 
8,3 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
4,5 
7,0 
5,4 
7,0 
200,2 % 
(2)/(l) 
19% 
34% 
99% 
100 % 
27% 
99% 
23% 
100% 
100 % 
24 % 
96% 
52% 
39% 
100% 
100 % 
100% 
100 % 
100% 
100% 
100% 
88% 
100% 
100 % 
13% 
14% 
100% 
100 % 
100% 
100 % 
100 % 
100% 
92% 
100% 
77% 
100% 
65% Maksut 
1996 
0,0 
15,6 
45,6 
8.5 
0,2 
14,9 
20,4 
3,1 
11.7 
0.0 
17,1 
137,2 
0,2 
1,9 
0,2 
3,2 
6,6 
4,6 
3,9 
0.7 
1,6 
8,4 
8,5 
4,0 
4,1 
2.6 
7,2 
2.1 
2,1 
2.7 
2.2 
2.2 
2,1 
1,6 
2,1 
75,1 Maksut 
1994-1996 
(3) 
23,5 
26,7 
61,1 
8,5 
4,8 
16,7 
24,8 
35,1 
29,3 
3,4 
17,1 
251,1 
0,2 
1.9 
0.2 
3.2 
6.6 
4,6 
3,9 
0,7 
1,6 
8.4 
8.5 
4,0 
4,1 
2,6 
7,2 
2,1 
2,1 
2,7 
2.2 
2,2 
2,1 
1,6 
2,1 
75,1 % 
(3)/(D 
9% 
18% 
32% 
30% 
8% 
50% 
9% 
49% 
47% 
12% 
31% 
21 % 
12% 
30% 
30% 
43% 
30% 
50% 
30 % 
• 30 % 
44% 
50% 
30% 
7% 
7% 
50% 
50% 
30% 
30% 
30% 
32% 
46% 
30% 
23% 
30% 
24% 
Varauksen ulkopuolella 
Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
• Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 245 
.7. IRLANTI 
7.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Irlannin eri alueilla: 
Yhteisön tukikehyksessä nojaudutaan teknologiseen kehittämiseen käsiteltäessä työttömyyteen, 
Irlannin teollisuuden puutteisiin ja maan syrjäiseen sijaintiin liittyviä ongelmia toimintalinjojen 
liittyessä tuotannolliseen alaan, taloudellisiin perusrakenteisiin ja inhimillisiin voimavaroihin. 
Tuotannollisen alan tukemiseen keskittyvällä toimintalinjalla on TTK-toiminta tärkeällä sijalla 
pyrittäessä saattamaan teollisuus kilpailukykyiseksi kansainvälisessä vertailussa. Tavoitteena on 
TTK-toiminnan menojen lisääminen 2,12 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1999. 
Teollisuuden kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa, joka jatkaa kauden 1989-1993 
vastaavaa toimenpideohjelmaa, TTK-toiminnan edistämiseksi toteutettavia toimia tuetaan 269 
miljoonalla eculla (kokonaiskustannukset 499 miljoonaa ecua), ja niillä rohkaistaan teknologian 
käyttöön yrityksissä tukemalla perusrakenteita, investointeja ja koulutusta. Yritysten investointeja 
edistävillä loimilla tuetaan teknologian siirtoa. Toimenpiteillä pyritään kasvattamaan yritysten 
TTK-menojen bruttokansantuoteosuutta 0,65 prosentista 0,82 prosenttiin vuonna 1999. 
Teollisuuden lisäksi TTK-toimintaa tuetaan maatalouden nykyaikaistamisen, merien 
luonnonvarojen tutkimuksen ja käytön ja ympäristönsuojelun yhteydessä. Ympäristöalalla 
ympäristöpalveluja koskevassa toimenpideohjelmassa tuetaan 3,1 miljoonalla eculla 
(kokonaiskustannukset 6,3 miljoonaa ecua) kestävään kehitykseen, puhtaisiin teknologioihin ja 
teollisuusjätteiden vähentämiseen liittyvän ympäristötutkimuksen valvontaa. 
Inhimillisten voimavarojen kehittämiseen liittyvä toimintalinja vahvistaa TTK-strategiaa. 
Toimintalinjalla pyritään parantamaan koulutus- ja ammattikoulutusmahdollisuuksia ja 
koulutuksen laatua tieteen ja teknologian aloilla sekä kehittämään inhimillisiä voimavaroja 
kyseisillä aloilla tekniikan alan oppilaitoksissa, yliopistoissa ja korkeakouluissa järjestettävin 
erikoiskurssein. Tässä yhteydessä ESR.sta myönnetään tukea teollisuuteen suunnatuissa TTK-
hankkeissa toimiville korkean tason tutkijoille, tutkimuskeskusten ja teollisuuden kokeneelle 
henkilöstölle tarkoitetuille teknologian hallintaa koskeville ohjelmille sekä edistyneisiin 
tutkimustekniikoihin liittyvää koulutusta ja ammattikoulutusta ja uusien teknologioiden 
soveltamista koskeville ohjelmille. 
Televiestintään taloudellisten perusrakenteiden nykyaikaistamisstrategian osatekijänä suunnattu 
tuki on myös huomattava. Yhteisön tukikehyksessä investoinnit tälle alalle ovat 65 prosenttia 
suuremmat kuin ohjelmakauden ensimmäisellä jaksolla. Tätä kasvua ei selitä verkon 
nykyaikaistamisen tai-ve, sillä kyseessä on yksi kehittyneimmistä ja luotettavimmista verkoista 
Euroopan unionin maissa tarkasteltaessa digitalisointiastetta (70 %), häiriöitä, korjausaikoja ja 
uusiin yhteyksiin liittyviä odotusaikoja, vaan se toteutetaan siksi, että maan syrjäisen sijainnin 
kielteisiä vaikutuksia teollisuuden kehittämisessä halutaan vähentää. Yhteisön tukikehyksen 
tavoitteena on verkon täydellinen digitalisoiminen, C7-merkkijärjestelmän täydellinen asentaminen 
ja SDH-järjestelmään (synkroninen digitaalinen hierarkia) pohjautuvan toiminnallisen verkon 
asentaminen. Toteutus tapahtuu taloudellisiin perusrakenteisiin liittyvällä toimenpideohjelmalla, 
tarkemmin sanoen viestintäyhteyksien kehittämiseen liittyvällä osaohjelmalla (32 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 68 miljoonaa ecua), jossa panostetaan huomattavasti yhteyksien kytkentään, 
siirtoon (valokaapelit) ja matkaviestinpalveluihin (GSM-järjestelmän käyttöönotto). 
Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen suunnattu rahoitus on 6,4 prosenttia Irlantia 
koskevaan yhteisön tukikehykseen myönnetyistä rakennerahastojen määrärahoista. 
246 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-27: Irlanti - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
1 avuilc 1 YHTEENSÄ 
35o~4" TÖCTS W 
361,7 y: 
TT% Jäsenvaltio 
Julkinen 
"TOT? Yksityinen 
UlJ 13177' 
HUOM: Suunnitlclumcncttclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava 
varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen 
ja TfKiccn. ~wz Rakennerahastojen rahoitus 
9% 
TAVOITE 1 OTTK 
Kuvio V-33: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): 
fiiäasialltset tavoitteet: ~ 
Tuotantosektori (a) 
Talouden infrastruktuuri (b) 
Inhimilliset voimavarat (c) 
Paikallinen kehitys (d) 
Tekninen apu (e) 
Rahastokohtatnen jaottelu: 
—EÄKR" 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
1 \"1'K/10TÖ/1SR 
kcskiarvo/TOI 2.562,0 
1.953,0 
1.058,0 
47,0 
5.620,0 2.1W,Ö 
1.113,0 
2.113,0 
200,0 
10,0 
"~47l£ 
35% 
19% 
1 % 
100% 
3627) (d) 4% (e) 0% 
(c) 38% (a) 38% 
(b) 20% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Irlannin talouden tilaa kuvaava kasvuluku oli edelleen korkeampi kuin yhteisön alueella keskimäärin, 
mikä oli osittain rakennerahastoista saadun tuen ansiota. Eri ohjelmien täytäntöönpano sujui 
tavanmukaisesta Komission hyväksyi heinäkuussa 1996 teknistä apua koskevan toimenpideohjelman, 
ja näin ollen kaikki toimenpideohjelmat on hyväksytty. Lisäksi useimpia ohjelmia mukautettiin 
vuosien 1995 ja 1996 deflaatiokertoimen ottamiseksi huomioon ja menojen kohdentamiseksi 
uudelleen. Tarkasteltaessa esimerkiksi EMOTR:sta rahoitettuja ohjelmia on vuonna 1994 hyväksytty 
maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeva toimenpideohjelma parhaillaan 
täytäntöönpanovaiheessa kahta pientä toimea lukuun ottamatta, teollisuuden alan 
toimenpideohjelmaan sisältyvää elintarviketeollisuuden osaohjelmaa on mukautettu ohjelman 
ensimmäisiin vuosiin liittyvän hitaan liikkeellelähdön ottamiseksi huomioon ja kylien uudistamiseen 
liittyviä toimenpidekokonaisuuksia sisältävä paikallista kehittämistä koskeva toimenpideohjelma 
noudattaa menoarviota. On myös paikallaan mainita kalastusta koskevan toimenpideohjelman 
toteuttamisessa saavutetut hyvät tulokset (niiden johdosta toimintasuunnitelmaa oli muutettava, jotta 
vuoden 1997 maksusitoumukset voitiin maksaa etukäteen). Vaikka vuonna 1995 käyttöön otetun 
laivastoa koskevan laivanriisuntajärjestelmän yhteydessä tapahtui vuonna 1996 vain vähän edistystä 
ja vaikka vesiviljelyyn liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanon viivästyminen onkin syytä panna 
merkille, luotiin vesiviljelyn alalla 350 työpaikkaa ja laivaston nykyaikaistamiseen ja tuotteiden 
jalostukseen liittyviä hyviä hankkeita oli yli tarpeen. Vielä voidaan mainita EAKR:n tuella rakennettu 
tutkimusalus, meriturvallisuutta koskevien suositusten julkaiseminen ja kalataloustuotteiden laaja 
myynninedistämiskampanja. 
Vuonna 1996 perustettiin yhteisön tukikehystä varten erityinen tiedotusyksikkö, joka yhteensovittaa 
Irlantia koskevaan yhteisön tukikehykseen liittyvät tiedot ja tarjoaa mahdollisuudet sen 
parantamiseen. Lisäksi liikennettä koskevan toimenpideohjelman yhteydessä päästiin Dublinissa 
sopimukseen kevytraidejärjestelmästä (Light Rail System - LUAS). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 247 
Yhteisön tukikehyksen ja toimenpideohjelmien väliarvioinnin valmistelut aloitettiin ja viiteajat 
hyväksyttiin ja arvioijat nimettiin. Tilattiin myös tukitoimien alueellisia vaikutuksia selvittävä 
kertomus, ja esiteltiin riippumattomien konsulttien suorittamaan kalastusta koskevan 
toimenpideohjelman arviointiin perustuva kertomusluonnos. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Yhteisön tukikehyksen täytäntöönpano eteni huomattavasti, ja rahoituksen toteutuminen vastasi siis 
kolmen ensimmäisen vuoden ennusteita, Näitä kolmea vuotta koskevat EAKR:n maksut olivat 
kumuloituna 904,5 miljoonaa ecua eli 67 prosenttia maksusitoumuksista. ESR:n maksusitoumukset 
vuodelle 1996 olivat 321,2 miljoonaa ecua, kun vuodelle ennakoitu määrä oli 322,9 miljoonaa ecua. 
Kolmea ensimmäistä vuotta koskevat maksut olivat kumuloituna 846 miljoonaa ecua, josta 715 
miljoonaa ecua liittyi inhimillisiä voimavaroja koskevaan toimenpideohjelmaan. KOR:n yhteydessä 
hyväksyttyjä hankkeita vastaava tuen määrä oli 53 prosenttia kaudelle 1994-1999 ennakoidusta 
yhteisön tuesta, ja lopulliset tuen saajat käyttivät 31 prosenttia yhteisön tuesta, josta niille on jo 
maksettu 22 prosenttia. 
Taulukko V-28: Irlanti - Tukitoimet tavoitteittain - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kustann. RK:n tuki 
(1) Maksusitoum. 
1996 Maksusitoum.' 
1994-1996 
(2) (2V(D Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) % 
imi) 
I »voilc I 
TO Tekninen apu (1996) 
SR Tallaghtin sairaala 
TO Maatalous, maaseudun kehitt. (1994) 
TO Paikallinen kehillaminen (1994) 
TO Teollisuus (1994) 
TO Talouden infrastruktuurit (1994) 
TO Kalastus (1994) 
TO Inhimilliset voimavarat (1994) 
TO Ympäristöpalvelut (1994) 
TO Matkailu (1994) 
TO Liikenne (1994) 
Tekninen apu 
YlllttlNSA 12,6 
131.3 
1.816,6 
434,5 
1.872,6 
319,6 
179,6 
4.033.1 
125.6 
816,9 
1 426,6 
0.3 
" \i.U9\ï 9.5 
39,4 
933,1 
262.6 
1.043,3 
108,0 
79,1 
1.755,4 
78.0 
462,6 
900,8 
0,3 
5.07175 9.5 
0,0 
207,4 
71,2 
307,3 
15,4 
9.2 
313,1 
10,0 
74,9 
163.2 
0,3 
1.181,3 9,5 
39,4 
506,7 
126,0 
568,4 
27.3 
29.7 
855,0 
34.0 
168,9 
496,3 
0,3 
2.861,5 100% 
100% 
54% 
48% 
54% 
25% 
38% 
49% 
44% 
37% 
55% 
100% 
50 V. 2.8 
0,0 
228,9 
41,4 
167,2 
12.7 
9,2 
278.7 
11.5 
72.7 
75,5 
0.0 
500,8 2.8 
31.5 
491.9 
74,1 
363.3 
22,2 
23,9 
760,3 
30.7 
149,9 
319,8 
0.0 
2.175,4 3Û% 
80% 
53% 
28% 
35% 
21% 
30% 
43% 
39 % 
32% 
35% 
7% 
"" 40 V. 
7.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Kaikki Irlantia koskevat yhteisöaloiteohjelmat, URBAN-ohjelmaa lukuun ottamatta, hyväksyttiin 
vuosina 1994 ja 1995. Irlanti ei osallistu RECHAR-, RESIDER-, KONVER-ja REGIS-aloitteisiin. 
URBAN-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin vuonna 1996. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Irlannissa: 
Useimmat yhteisöaloiteohjelmat sisältävät teknologista kehittämistä tukevia 
toimenpidekokonaisuuksia, mutta merkittävin rahallinen tuki on peräisin SME- ja INTERREG-
yhteisöaloiteohjelmista. SME-ohjelmien yhteydessä tuetaan yritysten markkinoillepääsyä 
perustamalla uusiin elektronisiin palveluihin liittyviä tietokantoja ja hankkeita (4,7 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 9,7 miljoonaa ecua). Yksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmista 
keskittyy telematiikan sovellutusten kehittämiseen Irlannin ja Walesin välille tietojärjestelmien 
parantamiseksi liikenteen ja meri-ja rannikkoympärislöturvallisuuden aloilla. Ohjelmalla tuetaan 
myös teknologista innovaatiota talous-, matkailu- ja kulttuuriyhteistyön piirissä. Irlannin ja 
Pohjois-Irlannin välisessä ohjelmassa taas etusijalla on digitaalisen tietoliikenneverkon laajennus 
sekä teknologiseen innovaatioon, ohjelman hallinnoinnissa ja sen tavoitteiden saavuttamisessa 
välttämättömänä välineenä, suunnattu tuki. Siihen sisältyy myös joitakin TTK-alaan liittyviä 
toimia, jotka on suunnattu tutkimukseen liittyvien valmiuksien ja perusrakenteiden parantamiseen 
rajan molemmin puolin sijaitsevissa keskuksissa. 
LEADER-ohjelman mukaan otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla vahvistetaan mahdollisuuksia 
2ÎÊ. ________ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
teknologisten innovaatioiden käyttöön "telekeskusten " avulla; lisätään TTK-toiminnan edellytyksiä 
ja siihen liittyviä palveluja yrityksissä sekä paikallisia palveluja (0,2 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 0,6 miljoonaa ecua); sekä otetaan käyttöön telematiikan sovellutuksia (0,9 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 2,2 miljoonaa ecua) järjestämällä uusiin tietoteknologioihin 
liittyvää koulutusta, kehittämällä koneellisia varausjärjestelmiä ja telemarkkinointijärjestelmiä 
matkailua varten sekä teknologian siirtoon ja teleavusteiseen etätyöhön suunnattua tukea pienten 
yritysten ja paikallisten palvelujen perustamista varten ja kehittämällä teknologiseen innovaatioon 
rajan molemmin puolin ulottuvia toimia ("telekonferenssit ", tietojen vaihto jne.). 
ADAPT-aloitteessa käytetään seitsemän prosenttia määrärahoista pk-yritysten lähentämiseksi 
tutkimuskeskuksiin, jotta viimeksi mainittujen toiminnassa yritysten tarpeet otettaisiin paremmin 
huomioon (1,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 2,1 miljoonaa ecua), ja EMPLOYMENT-
aloitteessa suunnitellaan muutamista aiemmista hankkeista saatujen kokemusten pohjalta 
vammaisille suunnattua, telematiikan sovellutusten avulla toteutettavaa etäopetusta (1,3 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 5 miljoonaa ecua). 
Viimeinen vielä hyväksymättä ollut yhteisöaloiteohjelma, URBAN, hyväksyttiin heinäkuussa 1996. 
Kyseinen ohjelma, jonka määrärahat ovat 15,8 miljoonaa ecua, liittyy kolmeen kaupunkialueeseen, 
joista kaksi on Dublinissa (Northern Dublin -Ballymun sekä Western Tallaght / Cloudalkin) ja yksi 
Corkissa (Northern Cork). Ohjelma on jaettu alueiden mukaan osaohjelmiin, joiden määrärahaosuudet 
ovat yhtä suuret. Toimenpidekokonaisuudet on suunnattu työllisyyden ja yritysten kehittämiseen, 
koulutukseen ja ammattikoulutukseen, paikalliseen infrastruktuuriin, nuoriin, ympäristöön sekä 
paikalliseen kehittämiseen. 
Yhteisöaloitteiden varauksen jako lisää Irlannissa IC-ohjelmien määrärahoja 41,7 miljoonalla eculla. 
Suurin osa tästä lisämäärärahasta kanavoituu LEADER- ja EMPLOYMENT-ohjelmiin, mutta osa 
myös ADAPT-, URBAN-, INTERREG-ja PESCA-ohjelmiin1. 
Lisäksi useimpia yhteisöaloiteohjelmia mukautettiin vuosia 1995 ja 1996 koskevan indeksiin 
sitomisen ottamiseksi huomioon ja kulujen kohdentamiseksi uudelleen. PEACE-ohjelman eteneminen 
käytännössä nopeutui selvästi. LEADER-ohjelman yhteydessä vuonna 1995 valitut paikallisen 
toiminnan ryhmät ovat nyt toiminnassa. PESCA-ohjelmaan liittyvän rahoituksen ansiosta on voitu 
lisätä hummeri-ja simpukkakantoja. 
Ensimmäisen EMPLOYMENT-aloitteen hankkeita koskevan tarjouspyynnön yhteydessä valittiin 132 
hanketta (39 NOW-hanketta, 73 Horizon-hanketta, 20 Youthstart-hanketta). NOW-hankkeilla 
pyritään etenkin lisäämään naisten osuutta aloilla, joilla naiset ovat aliedustettuna, sijoittamaan 
sosiaalisesti syrjäytyneet naiset takaisin työelämään sekä yhteensovittamaan perhe-elämä ja työelämä 
keskenään. Vammaisille suunnatuissa Horizon-hankkeissa pyritään kehittämään vammaisten 
edellytyksiä omaksua yrittäjyyshenkeä ja kehittää sitä edelleen. Vähäosaisille suunnatuissa Horizon-
hankkeissa etsitään uusia menetelmiä jatkuvan korkean työttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden 
torjumiseksi ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden ottamiseksi huomioon. 
Hankkeet toteutetaan käyttämällä alhaalta ylöspäin etenevää lähestymistapaa ja paikallisten 
yhteisöjen tuella, ja ne kohdistuvat hyvin monenlaisiin edunsaajiin (vangit, nuoret rikoksentekijät ja 
entiset vangit, huumausaineiden käyttäjät, eristetyt vanhemmat, kodittomat, vailla koulutusta olevat 
nuoret). Youthstart-hankkeissa puolestaan yhdistetään erilaiset hallinto- ja yhdistyspalvelut 
paikallisten yhtenäistettyjen toimien kehittämiseksi alle 20-vuotiaita nuoria varten, jotka ovat vailla 
ammatillista pätevyyttä ja joita uhkaa syrjäytyminen. ADAPT-aloitetta varten valittiin 44 hanketta. 
Ne liittyvät ammattipätevyyksien kehittämiseen useita vuosia paikalla toimineissa teollisen 
valmistuksen alan yrityksissä, tietojärjestelmien, tuotteiden ja laatujärjestelmien kehittämiseen pk-
yrityksissä, koulutusjärjestelmien kehittämiseen (kouluttajien tekninen ja pedagoginen koulutus) ja 
1 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 249 
jatkuvan ammatillisen koulutuksen laajentamiseen, työpaikkojen luomiseen pienissä ja mikrotason 
yrityksissä sekä tehokkaiden menetelmien ja käytännöllisten mallien kehittämiseen tutkimuslaitosten 
ja pk-yritysten välistä teknologian siirtoa varten. 
Lisäksi aloitettiin INTERREG-, PEACE-, RETEX-, LEADER- ja PESCA-ohjelmien väliarvioinnin 
valmistelu; muiden aloitteiden osalta valmistelu on tarkoitus aloittaa vuonna 1997. 
Taulukko V-29: Irlanti - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
(YAO:icn määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SME(l) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
Yhteensä (7) 
INIERREG/REGEN (2)** 
PEACE (1) 
joista 1996 hyväksyttyjä YAO:ia: 
URBAN kuslann. 
28,3 
100,5 
165,6 
14,4 
66,1 
22,8 
21,1 
418,7 
21,1 (1) 
21.2 
76,1 
67,9 
7.8 
28,8 
11,4 
15,8 
229,1 
15,8 1996 
3,5 
21,7 
0,0 
6,1 
2.3 
1.1 
1,8 
36,5 
1.8 1994-1996 
(2) 
7,4 
29,3 
7.5 
7.2 
28,8 
8.1 
1.8 
90,1 
1,8 (2)/(l) 
35% 
39% 
11 % 
91% 
100 % 
71% 
11% 
39% 
11% 1996 
4.Ö 
13.3 
0,0 
0.7 
0,7 
0,0 
0,9 
19,7 
0.9 1994-1996 
(3) 
6,0 
17,0 
3,8 
1,3 
8.6 
4,1 
0,9 
41,6 
0,9 (3)/(l) 
28% 
. 22 % 
6 % 
17% 
30% 
35% 
6% 
18% 
6% 
* Varauksen ulkopuolella 
*• Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.'. 
250 -——— ________ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
8. ITALIA 
8.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Italian eri alueilla: 
Tavoite 1: Teknologinen kehittäminen on tärkeällä sijalla useimmilla yhteisön tukikehyksen 
toimintalinjoilla. Viestinnän toimintalinjalla pyritään kehittämään televiestintää 
(peruspuhelinpalvelut, satelliitti-ja kaukoviestintä, telematiikka julkisella alalla - 418 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 1,194 miljardia ecua), ja se toteutetaan pääasiassa televiestintään 
keskittyvällä toimenpideohjelmalla (376,7 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,076 miljardia 
ecua). Ohjelmalla tuetaan kaupunkien verkkojen nykyaikaistamista, joka toteutetaan käyttämällä 
valokaapeleita ja tiedon nopeutettua digitalisointia, valmistelemalla pääsyä ISDN-verkkoon ja 
kehittämällä satelliittiviestintäpalveluja; lisäksi keskeisiä toimintoja ovat puhelinpiirien 
perustaminen tietojen välitystä varten sekä palvelujen laadun ja luotettavuuden parantaminen 
mukaan lukien liittymien ja verkkojen yhteenkytkeminen. Telematiikkasovellutukset kuuluvat 
kyseiseen ohjelmaan, mutta ne kuuluvat myös eriytetymmin alueellisiin toimenpideohjelmiin 
(Mölise: julkishallinnon tietokoneistaminen) tai muihin useita alueita käsittäviin 
toimenpideohjelmiin (maantieliikenteen perusrakenteita koskeva toimenpideohjelma: maanteiden 
automaattisen valvonta-ja seurantajärjestelmän kehittäminen). 
TTK taas on aiheena yhdessä taloudellisen toiminnan tukirakenteita koskevan toimintalinjan 
osatavoitteessa (975,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,680 miljardia ecua). Se toteutetaan 
useita alueita käsittävällä toimenpideohjelmalla (784 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 1,341 
miljardia ecua), jonka toimet liittyvät korkean tason koulutukseen, tutkimuksen perusrakenteisiin ja 
innovaatioiden levittämiseen. Toimilla pyritään toisaalta kehittämään luonnontieteellisten 
tiedekuntien perusrakenteita ja lisäämään tiedekuntien opiskelijamääriä sekä toisaalta tukemaan 
valtion valvomia tutkimuskeskuksia (ENEA, CNR, INFN, INFMja Anton Dohrn) ja edistämään 
teollisuuden tutkimustoimintaa ja kehittämään teknologian siirtoa sekä tiede-ja teknologiapuistoja 
(erityisesti uutta luovien pk-yritysten aloitteiden tukemiseksi) ja rahoittamaan mittava ohjelma, 
joka koskee tiede- ja teknologiapuistojen perustamista Mezzogiornoon. Tätä TTK-alaan liittyvää 
osatavoitetta toteutetaan myös muutamilla alueellisilla toimenpideohjelmilla: 
• Apulia: tutkimuksen ja innovaation tukeminen taloudellisen toiminnan tukirakenteisiin 
liittyvällä toimintalinjalla; 
• Campania: TK-toiminnanja korkeakoulujen tieteellisen opetuksen kehittäminen; 
• Abrizzi: tukirakenteiden lujittaminen teknologista innovaatiota varten teollisten, 
käsiteollisten ja kaupallisten palvelujen kehittämiseksi; 
• Sisilia: tieteellisen tutkimus- ja kehitystoiminnan, teknologisen innovaation sekä 
tutkimuksen yliopistollisten perusrakenteiden kehittäminen. 
Teollisuuteen, käsi-ja pienteollisuuteen ja yrityksille suunnattuihin palveluihin liittyvällä yhteisön 
tukikehyksen toimintalinjalla pyritään kehittämään todellisia rahoituspalveluja yrityksille, jotka 
hyödyntävät innovaatioita. Lisäksi maaseudun kehittämiseen liittyvän toimintalinjan yhteydessä 
tuetaan tutkimusta ja koetoimintaa maatalouden kehittämispalvelujen ja tekniikoista tiedottamisen 
edistämiseksi. Toimintalinja toteutetaan useita alueita käsittävän maatalousneuvonnan 
toimenpideohjelman lisäksi muutamalla alueellisella toimenpideohjelmalla, kuten esimerkiksi 
Sisiliaan liittyvällä ohjelmalla, jolla tuetaan maataloustutkimukseen, maatalous meteorologiaan 
jne. liittyviä palveluja. 
Tavoite 2 (1994-1996):, Valle d'Aostan ohjelma-asiakirjaa lukuun ottamatta kaikkiin yhtenäisiin 
ohjelma-asiakirjoihin sisältyy teknologian tai innovaatioiden levittämiseen . taikka 
telematiikkasovellutuksiin liittyviä toimenpidekokonaisuuksia. Joillakin alueilla ne muodostavat 
ensisijaisen toimintalinjan, jolla pyritään tehostamaan innovaatioon liittyvää taloudellista 
toimintaa: 
• Emilia-Romagna: edistyneiden ja puhtaiden teknologioiden käyttö sekä tuotantonormien 
parantaminen tukemalla yhteistyötä yritysten ja tutkimuskeskusten välillä ja antamalla 
300 henkilölle innovaatioon liittyvää koulutusta (3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 
9,7 miljoonaa ecua); 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 251 
Friouli-Venezia-Giulia: välittömästi 30 ja välillisesti 150 työpaikan luominen 
innovaatioita levittämällä ja kouluttamalla loppututkinnon suorittaneita henkilöitä 
siirtämään osaamista yritysten ja tutkimuskeskusten välillä Triestessä (2,6 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 10,7miljoonaa ecua); 
Toscana: innovaatioiden edistäminen ja niiden levittäminen tutkimuskeskusten ja pk-
teollisuuden välillä, teknologisten palvelujen oston tukeminen sekä kaikkein 
heikoimmassa asemassa olevien ryhmien kouluttaminen (8 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 17,3 miljoonaa ecua); 
Pie monte: 1 000 yrityksen kehittäminen ja 650 työpaikan luominen kehittämällä tiede-ja 
tutkimuspuistoja, tukemallapk-teollisuuden investointeja innovaatioon sekä teknologiaan, 
organisaatioon ja laadunvalvontaan liittyvällä koulutuksella (42,7 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 91,6 miljoonaa ecua); 
• Liguria: teknologisten palvelujen osto (toteutettavuustutkimukset, uusien hankkeiden 
sisäänajo jne.), tutkijoiden koulutus tutkimuslaitoksissa, lyhyessä ajassa saavutettavien 
yliopistollisten tutkintojen ottaminen käyttöön ja jatko-opintoihin sisältyvien 
erikoiskurssien järjestäminen (10 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 21 miljoonaa 
ecua). 
Toisilla alueilla innovaatiota tuetaan teollisuuden rakenneuudistuksen välineenä ilman, että siihen 
liittyisi omaa toimintalinjaa: 
• Latium: innovaatioiden levittämiseen ja erityisasiantuntijoiden kouluttamiseen liittyvät 
toimenpidekokonaisuudet, joiden tavoitteena on tieteellisen ja teknologisen tiedon 
siirtäminen pk-yrityksille; 
• Lombardia: edistyneiden teknologioiden kehittäminen teollisissa ja käsiteollisissa pk-
yrityksissä sekä palvelutarjonnan kehittäminen tutkimukseen ja teknologian siirtoon 
liittyvien perusrakenteiden käyttöä varten (2,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 6 
miljoonaa ecua); 
• Ombria: perustuotannon monipuolistaminen innovaatioita edistämällä ja levittämällä ja 
multimediaan liittyvää toimintaa kehittämällä (3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 
6,8 miljoonaa ecua); 
• Venezia: tiede- ja teknologiapuiston sekä intermodaalisen päätteen perustaminen (6 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 19 miljoonaa ecua) 
• Marche: televiestinnän tukeminen paikallisen intermodaalisen perusrakenteen 
kehittämisen yhteydessä. 
Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen alueellisten tavoitteiden (1, 2, 5b) yhteydessä 
kohdennetut menot ovat Italiassa 11,7 prosenttia rakennerahastojen tuesta. 
Taulukko V-30: Italia - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Rakennerahastojen rahoitus 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
YHTEENSÄ YHTEENSÄ 
3.371,8 
239,7 
50,7 
3.662,2 % 
92 Vo 
7% 
1 % 
100% Kk 
1.7ö2,'J 
93,4 
15,5 
1.811,8 % 
51 Vo 
39 % 
31 % 
4*> Vo Jäsenvaltio 
Julkinen 
8l9,5 
108,6 
20,7 
948,8 Yksityinen 
849,4 
37,7 
14,5 
•JO 1,6 Yhteensä 
1.668,9 
146,3 
35,2 
1.850,4 % 
4') % 
61 % 
69% 
51 %' 
HUOM: Suunnittelumenettelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on 
tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin 
kuten teollisuuteen ja TTK:een. 70% 
QTTK »Televiest. «Telematiikka 
252 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 1 
Kuvio V-34: Toimintasuunnitelmal994-1999 (miljoonaa ecua): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Viestintä (a) 
Teollisuus, pienteollisuus (b) 
Matkailu (c) 
Maaseudun kehittäminen (d) 
Kalastus (e) 
Talouden infrastruktuurit (f) 
Inhimilliset voimavarat (g) 
Tekninen apu (h) 
Raliastokohtainen jaottelu: 
—EÄK¥ 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
1 YTK/29 TO 8.951,0 
2739 
2.145,2 
233,0 
14.068,2 19% 
15% 
2% 
100% 
Keskiarvo/rO "~571 (g) 15% (h) 1% 
(f) 21% (b) 24% 
(e) 2% 
(d)16% <c>6% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Rakennerahastojen täytäntöönpanon yleisten edellytysten parantamiseksi Italiassa käytettiin edelleen 
ja tehostettiin vuonna 1996 samaa toimintamallia, jota koskeva komission ja Italian viranomaisten 
välinen sopimus tehtiin heinäkuussa 1995'. Tässä tarkoituksessa parannettiin seurannan välineitä ja 
päätettiin hyväksyä toimintasuunnitelman muuttamisessa käytettävät menetelmät. Tämä toteutetaan 
kahdessa vaiheessa. Ensimmäiseen vaiheeseen kuuluu hyväksyttyjen tukitoimien erittäin tiivis 
seuranta, ja se päättyy seuraavan vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen päättymisen aikoihin. Tässä 
yhteydessä kutakin toimenpideohjelmaa varten perustettiin pieni työryhmä, joka kokoontuu 
säännöllisesti. Toisessa vaiheessa tarkastellaan menojen ja maksusitoumusten toteutumisen 
etenemistä käytännössä, ja sen aikana voidaan mahdollisesti jakaa uudelleen sellaisille aloitteille jo 
myönnetyt varat, joita koskevat päätökset on tehty kaudella 1994-1997. Lisäksi täytäntöönpanossa 
ilmenneistä viivästyksistä johtuen päätettiin tehostaa seurantaa, myös lisäämällä yhteisön 
tukikehyksen seurantakomitean kokousten lukumäärää; komitea kokoontui vuoden aikana kolme 
kertaa. Toimintasuunnitelman muuttamiseen liittyvien menetelmien lisäksi tärkeimpiä laaja-alaisia 
aiheita, joita vuoden 1996 aikana käsiteltiin jatkuvuuden periaatteella, olivat soveltuvan järjestelmän 
perustaminen aineellista valvontaa varten, indeksiin sitomisesta kertyneiden, varojen jako, 
ympäristöasioiden tiedostamisen lisäämisen saama erityinen huomio sekä rakennerahastojen 
täydentävyyden seuranta. 
Lisäksi komissio hyväksyi vuonna 1996 viisi uutta tukitoimea, kaksi alueellista kattavaa tukea 
(Crotone ja Manfredonia) ja kolme useita alueita käsittävää toimenpideohjelmaa (kaksi EAKR:nsta 
rahoitettu ja yksi EMOTR:sta rahoitettu). On paikallaan mainita Crotonen kattavan tuen 
erityisluonne; kyseessä on alueellinen sopimus, joka perustuu paikallisten toimijoiden tehokkaaseen 
osallistumiseen niin toimien suunnitteluun kuin hallinnointiinkin. Vuonna 1996 hyväksyttiin myös 
maantieliikenteen perusrakenteita koskeva.toimenpideohjelma, jonka rahoitustuki on 249 miljoonaa 
ecua kokonaiskustannusten ollessa 498 miljoonaa ecua. Energiaan liittyvään toimenpideohjelmaan 
(170 miljoonaa ecua EAKR:sta) kuuluu sarja toimenpiteitä, jotka liittyvät toisaalta kaasuverkkoon ja 
toisaalta sähköverkon tehostamiseen. Lokakuussa 1996 hyväksyttiin vielä etelän maataloustuotteiden 
kaupalliseen hyödyntämiseen liittyviä palveluja koskeva toimenpideohjelma, jossa esitetään 
1 Katso vuoden 1995 vuosikertomus. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 253 
käynnistettäväksi maataloustuotteiden tarjonnan järjestelyyn ja keskittämiseen liittyviä toimenpiteitä 
samalla kun otetaan huomioon markkinoiden asettamat vaatimukset. 
Mitä tulee jo täytäntöönpanovaiheessa oleviin, erityisesti EMOTR:sta rahoitettaviin ohjelmiin, 
käynnistettiin alueellisten toimenpideohjelmien hankkeista tiedottamiseen, niiden järjestelyyn ja 
valintaan liittyviä toimenpiteitä sen jälkeen, kun kansallista osarahoitusta koskeva laki oli hyväksytty 
vuoden 1996 alkupuolella. Esimerkiksi Campaniassa esiteltiin ohjelman julkistamisen seurauksena 23 
000 hanketta. Alueellinen viranomainen on jo kohdentanut 70 prosenttia määrärahoista. Maksujen 
suorittamisessa keskityttiin pääasiassa ohjelmien sellaisiin osiin, joissa oli mahdollista kuroa kiinni 
asetuksen (ETY) N:o 2328/91 ja muiden vanhojen asetusten soveltamisessa ilmenneitä viivästyksiä. 
Tärkeimpiä toimenpidekokonaisuuksia olivat tasaushyvitysten maksu epäsuotuisten alueiden 
viljelijöille sekä Sisiliaan ja Calabriaan liittyvä sitrushedelmiä koskeva suunnitelma. Vastedes 
voidaan tasaushyvitysmaksujen yhteydessä noudattaa paremmin yhden vuoden periaatetta. Useita 
alueita varten suunniteltuja ohjelmia on kaksi. Niistä toisella on tarkoitus saattaa valmiiksi kunkin 
alueen käyttöön asetettu maatalousneuvontaa hoitava yksikkö ja kattaa sen palkkakulut kuudelta 
ensimmäiseltä vuodelta toiminnan aloittamisen jälkeen. Toinen, vuonna 1996 hyväksytty ohjelma, 
koskee etelän tuotteiden hyödyntämiseen liittyviä palveluja, ja siinä tuetaan tuottajien, kuljettajien ja 
jakelijoiden välisten uudenlaisten yhteisöjen perustamista ("kaupalliset makrojärjestöt") 
korkealaatuisten tuotteiden kaupan pitämisen ja hyväksikäytön edellytysten parantamiseksi hedelmä-
ja vihannesalalla, oliiviöljyalalla ja kukkaviljelyalalla. Kalatalousalaan liittyvien toimien osalta 
toimenpideohjelmassa kyettiin kohdentamaan eniten määrärahoja pyyntitoiminnan sopeuttamiseen 
liittyvässä toimenpidekokonaisuudessa (josta on etua erityisesti yhteisyrityksille), sekä laivaston 
uudenaikaistamiseen liittyvässä toimenpidekokonaisuudessa. 
Kaikkiaan komissio hyväksyi 18 muutospäätöstä, joista viisi koskee Abrizzin aluetta. Kyseistä aluetta 
varten, joka oli tavoitteen 1 ainoa tukikelpoinen alue kaudella 1994-1996, haettiin kansallisten 
maksusitoumusten ja maksujen lykkäystä kahdeksi vuodeksi. Päätösmenettely käynnistettiin vuonna 
1996. Vuodesta 1997 lähtien alue ei saa enää rakennerahastojen tukea, ja tämän erityistilanteen 
huomioon ottamiseksi yhteisön tukikehyksen seurantakomitea päätti myöntää Abrizzin alueelle osan 
indeksiin sitomisen seurauksena kertyneistä yhteisön tukikehyksen varoista (25 miljoonaa ecua). 
Määrään sisältyvän EMOTR:n 10 miljoonan ecun lisämäärärahan ansiosta voitiin toteuttaa sellaisia 
toimenpiteitä, joita varten oli jätetty runsaasti hakemuksia. Rahoitussuunnitelmien muotoa muutettiin 
ottaen huomioon toteutukseen liittyvät mahdolliset aikarajat. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Vuoden 1996 lopulla yhteisön tukikehyksen rahoitustilanne oli huolestuttava, sillä tehtyjen 
maksusitoumusten arvo oli 41 prosenttia kaikista maksusitoumusmäärärahoista samalla kun 
suoritettujen maksujen arvo oli 17 prosenttia. Eri tukimuodot kattavasta EAKR:n tuen 
kokonaismäärästä oli maksusitoumuksia tehty 41 prosentin arvosta ja maksuja oli suoritettu 
vastaavasti 31 prosentin arvosta. Merkille pantavaa on, että kohdentamattomia EAKR:n varoja oli 
vuoden lopussa käytettävissä 1,537 miljardia ecua. Vastaavasti vuoden 1996 lopussa kohdennetut 
EMOTR:n määrärahat olivat 25 prosenttia kaudelle 1994-1999 ennakoiduista määrärahoista ja 
maksuja oli suoritettu 13 prosenttia vastaava määrä. ESR:oon liittyvät maksusitoumukset olivat 41 
prosenttia ja maksut 16 prosenttia kokonaismäärästä. Maksusitoumusten ja maksujen vähäisyys 
johtuu osittain siitä, että ohjelmien hyväksyminen vei ennakoitua pidemmän ajan. Koska suurin osa 
tukitoimista on nyt hyväksytty, odotetaan täytäntöönpanon nopeutuvan kauden toisella jaksolla. 
KOR:n yhteydessä olivat lopullisten tuen saajien tukeen oikeuttavat menot 15,8 miljoonaa ecua eli 
seitsemän prosenttia kaudelle 1994-1999 suunnitellusta tukeen oikeuttavasta määrästä. 
Yleisesti ottaen vuonna 1997 on tarkoitus jatkaa vuodesta 1995 alkaen sovellettua toimintatapaa sekä 
tehostaa seurannan välineitä. 
254 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 22 
Kuvio V-35: Toimintas. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): 
Alakohtainen jaottelu: 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) 
Rahastokohtamen jaottelu 
—EKKK 
ESR 
Yhteensä 
IIVOA ""~r 
123,9 
524,0 "~—o" 
24% 
100% 
Keskiarvo/VOAf T7J (d)7% (e) 2% 
(c) 13% 
(b) 30% (a) 48% 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996$ 
Kaikkia tavoitteen 2 yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja varten hyväksytyn toimintatavan mukaisesti 
vuoden 1996 lopussa kohdentamatta olleet määrärahat siirrettiin vuosien 1997-1999 ohjelmiin. Määrä 
oli 169,7 miljoonaa ecua (indeksiin sitomisen jälkeen) eli 25 prosenttia käytettävissä olevasta 693,7 
miljoonan ecun määrärahasta. Alueiden kyky kohdentaa määrärahoja vaihteli. Ainoastaan yhdellä 
alueella, Emilia-Romagnassa, onnistuttiin kohdentamaan kauden 1994-1996 määrärahat lähes 
kokonaan, kun taas muilla alueilla alkuperäisestä tuesta siirretty määrä vaihteli yhdeksästä prosentista 
(Latium) 51 prosenttiin (Ombria). Siirtämään jouduttiin tavallisesti infrastruktuuriin tarkoitetut varat, 
kun taas avustusjärjestelmiin, pk-yrityksille tarkoitettuihin palveluihin, taloudelliseen kehittämiseen 
ja teknologian siirtoon suunnatut varat kohdennettiin suurelta osin kokonaan. Eri vastuullisten 
viranomaisten suorittamien maksujen osalta tilanne parani selvästi vuoteen 1995 verrattuna 
(esimerkiksi Val d'Aoste 53 %, Piemonte 33 %, Toscana 30 %). 
Seurantakomiteat kokoontuivat vuoden 1996 aikana säännöllisesti. Tärkeimpiä käsiteltyjä aiheita 
olivat täytäntöönpanon seuranta, toimintasuunnitelman muuttaminen sekä väliarvioinnista ja 
jälkiarvioinnista vastaavien riippumattomien arvioijien valinta. Yhteistyön kannalta komission, 
keskushallinnon ja alueellisten viranomaisten välinen vuoropuhelu sujui tyydyttävästi. Talouselämän 
ja työmarkkinaosapuolten edustajat osallistuivat edelleen aktiivisesti kokouksiin seurantakomiteoiden 
täysjäseninä. 
2 Tukikelpoiset alueet: Emilia-Romagna, Friouli-Venezia-Giulia, Latium, Liguria, Lombardia, Marche, Ombria, 
Piemonte, Toscana, Val d'Aoste, Venezia. 
3 Edeltävän kauden 1992-1993 ohjelmat (183 miljoonaa ecua, josta 127 miljoonaa ecua EAKR:sta ja 56 
miljoonaa ecua ESR:sta) saatettiin päätökseen vuonna 1996, sillä maksujen määräaikoja oli pidennetty 
alueellisella tasolla komission ja Italian välisellä sopimuksella rakennerahastojen hallinnon parantamiseksi. 
Useimpien ohjelmien lopullisia maksuja koskevat todistukset ovat vielä toimittamatta, mutta maksujen 
odotetaan olevan 75 prosenttia kaikista käytettävissä olevista varoista. Alhainen täytäntöönpanoaste selittyy 
ensi sijassa toteutusvaiheessa ilmenneillä vaikeuksilla. Erityisesti tämä koskee infrastruktuuriin liittyviä 
hankkeita, joiden yhteydessä vaikea poliittinen tilanne hankaloitti hallinnointimenettelyjä entisestään. Muita 
ongelmia aiheuttavia seikkoja olivat joidenkin sellaisten hankkeiden epäonnistuminen, joita varten 
määrärahat oli jo kohdennettu, sekä liiran devalvointi. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 255 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Italiassa tukikelpoiset alueet pysyivät samoina siirryttäessä kaudelle 1997-1999; ainoa merkittävä 
muutos oli kolmen kunnan mukaan ottaminen Ferraren alueella (Emiiia-Romagna). Käytettävissä 
olevat varat olivat 967,5 miljoonaa ecua sisältäen kaudelta 1994-1996 siirretyt määrärahat 4. Italian 
viranomaiset esittelivät yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hankkeet elokuussa 1996. Suunnitelmissa 
kuvastuivat komission määrittelemät päälinjat samalla, kun niissä varmistettiin tiivis jatkuvuus 
kaudelta 1994-1996. Varat kohdennettiin pääasiassa pk-yritysten kehittämiseen ja tehostamiseen, 
innovaatioiden ja teknologian siirron tukemiseen, matkailuun, paikallisiin työllisyysaloitteisiin ja 
ympäristönsuojeluun. Näitä toimintalinjoja täydentävät koulutukseen liittyvät erityiset 
toimenpidekokonaisuudet. Komission, keskushallinnon ja alueiden välisiä valmistelukokouksia 
pidettiin marraskuusta alkaen strategioiden, tavoitteiden Ja joissakin tapauksissa ehdotettujen 
ohjelmien rakenteen määrittelemiseksi paremmin. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-36: Tav. 3 - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): 
fääasialtiset tavoitteet 
l^ikäaikaisiyötlömienTiirtyrmnelTuljdeir 
työelämään (a) 
Peruskoulutus ja nuorten ammattiin pääsy (b) 
Syrjäytymässä olevien uudelleensijoittuminen (c) 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Koulutusjärjestelmien ja 
työllisyyspalvelujen lujittaminen (e) 
Yhteensä" 
Tri K/16 TO TSJC 
421,2 
566,0 
131,6 
105,3 
92,1 
TslGTF 
" ' ~~ ~~~H5sl55rwn'rj{ ' EP" 
* mukaan lukien vuodesta 1997 ÂTnjziïïTelirTcoùctut iô.TnïïfTeHa (ri) 8% (e) 7% (a) 32% 
(o) 10% 
(b) 43% 
Tavoitteen 3 ohjelmakausi käsittää vuonna 1994 hyväksytyn yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ja 
joulukuussa hyväksytyt 16 alueellista ja useita alueita kattavaa toimenpideohjelmaa. Rahoitus ei ole 
toteutunut erityisen tyydyttävällä tavalla, mikä tarkoittaa sitä, että täytäntöönpano ei vielä etene 
täysimittaisesti. Varojen käyttämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla ja uusien ohjelmamuotojen 
hyödyntämiseksi Italian hallitus päätti vuonna 1996 muuttaa toimintasuunnitelmaa tuntuvasti kauden 
puolivälissä. Siksi uusi useita alueita käsittävä toimenpideohjelma, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden 
1997 aikana kolmivuotiskaudeksi ja joka sijoittuu työllisyyttä koskevan luottamussopimuksen 
kehykseen, tulee saamaan ESR:n tukea 27,1 miljoonaa ecua. Toimenpideohjelman rahoitukseen 
liittyy uusi käytäntö: sitä rahoitetaan nykyisiin alueellisiin ja useita alueita kattaviin 
toimenpideohjelmiin suunnatuilla varoilla, joita ei ole kohdennettu vuosiksi 1997, 1998 ja 1999. 
Työministeriö vastaa yhteensovittamisesta, seurannasta ja arvioinnista. Toimenpidekokonaisuuksien 
toteutus puolestaan uskotaan alueiden tehtäväksi. Työministeriön esittämässä sisäiseen arviointiin 
perustuvassa kertomuksessa tulee lisäksi esiin kannustavia näkökohtia, kuten koulutusjärjestelmää ja 
nuorten pätevyystasoa koskeva myönteinen arvio (nuoriin liittyvissä toimissa painotetaan yhä 
selvemmin koulutusta, joka käsittää entistä enemmän keskiasteen koulutukseen liittyviä toimia) sekä 
onnistunut varojen käyttö yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden henkilöiden 
aseman parantamiseen liittyvien koulutustoimien yhteydessä. Sitä vastoin pitkäaikaistyöttömiä varten 
suunnattujen määrärahojen käytössä on huomattavia puutteita. 
4 Emiiia-Romagna 14,1 miljoonaa ecua; Friouli-Venezia-Giulia 39,2 miljoonaa ecua; Latium 76,9 miljoonaa 
ecua; Liguria 129,5 miljoonaa ecua; Lombardia 34 miljoonaa ecua; Marche 31 miljoonaa ecua; Piemonte 
309,5 miljoonaa ecua; Toscana 158,9 miljoonaa ecua; Ombria 53,1 miljoonaa ecua; Val d'Aoste 13,5 
miljoonaa ecua; Venezia 107,8 miljoonaa ecua. 
256 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Kuvio V-37: Tav. 4 - Toimintasuunn.1994-1999 (milj. ecua -1994 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet I £37? 
Ammatillista jatkokoulutusjärjestelmää 
koskeva ennakointi, sen suunnittelu ja 
hallinnon tukeminen (a) 59,8 
Koulutus, inhimillisten voimavarojen 
sopeuttaminen talous- ja 
tuotantojärjestelmän rakenteellisiin 
muutoksiin (b) 319,1 
Tekninen apu (c) 19,9 
Vh teensä 39S? 
T7UÄ (c) 4% (a) 15% 
(b)81% 
Tavoitteen 4 toimintasuunnitelma käsittää joulukuussa 1994 vuosiksi 1994-1999 hyväksytyn 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan. Vähäistä varojen käyttöä vuoden 1996 rahoituksen toteutumisessa 
selittävät osaksi kansallisen osarahoituksen (sekä julkisen että yksityisen sektorin) varojen käyttöön 
saattamisessa ilmenneet viivästykset. Lisäksi Italiassa ei ole työntekijöille tarkoitettua jatkuvan 
koulutuksen järjestelmää, minkä johdosta siellä on hyvin vähän rakenteita, jotka mahdollisesti 
voisivat toimittaa yrityksille tukea. Siksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutus etenee ennakoinnin 
osalta heikosti. Sen sijaan koulutukseen, ohjaukseen ja neuvontaan liittyviä tukitoimia on enemmän ja 
varojen käyttö sujuu paremmin. Vuonna 1995 ja vuoden 1996 ensimmäisellä vuosineljänneksellä 
kyseisiin aloihin liittyviä hankkeita oli 4 071, kun taas vain 125 ennakointiin liittyvää hanketta 
toteutettiin. Suurin osa koulutusta järjestävistä yhteisöistä on julkisia laitoksia, ja hankkeita 
ehdottavat yritykset puolestaan ovat enimmäkseen pk-yrityksiä. Nämä hankkeet on tarkoitettu 
yrityksissä haavoittuvimmassa asemassa oleville työntekijöille, ja koulutuksessa keskitytään 
erityisesti uusiin työn organisointitapoihin. Komissio on tilannut yritysten toteuttamia hankkeita 
koskevan erityisanalyysin. 
Esimerkki tavoitteen 4 hankkeesta Italiassa: 
Multimedia ja etäopetus Emilia-Romagnassa: SINFORM-hankkeessa 
perustetaan telemaattinen verkko, joka välittää multimediatuotteita ja 
etäopetuksen menetelmiin liittyviä koulutuspalveluja. Samaan keskittyvät 
myös eräät muut nykyiset etäopetukseen liittyvät verkot muissa yhteisön 
maissa. Hankkeessa on tarkoitus perustaa alueellinen verkko, joka kattaa 
yhdeksän Emilia-Romagnan alueen kuntaa, ja siihen kuuluu yhdeksän 
toimistoa ja 66 tietokonetta, kirjasto opetuksessa käytettäviä 
multimediaohjelmia varten sekä testejä eurooppalaisia hankkeita edustavalle 
200 kouluttajalle ja järjestäjälle. Hanke osarahoitetaan ESR:sta 550 000 
eculla kokonaiskustannusten ollessa 1,44 miljoonaa ecua, ja sen yhteydessä 
on tarkoitus kouluttaa kauden aikana 1 500 henkilöä. 
TAVOITE 5a maatalous 
TauL V-31: Toimintas. 1994-1999 (milj.ccua - hinnat ja tilanne 1996): 
Yhteensä 
TÏQ, Toimenpiteet 
Tuotanto 
Kaupanpitäm. 131,7 TTVo 
21 % 
Tuotantorakenteiden parantamisen yhteydessä suurin osa (41 prosenttia) yhteisön tuesta liittyi 
epäsuotuisten alueiden tukeen, seuraavaksi eniten käytettiin investointitukiin (33 prosenttia) ja 
nuorten viljelijöiden tukeen (16 prosenttia). Vuonna 1996 hyväksyttiin maataloustuotteiden 
jalostukseen ja kaupan pitämiseen liittyvien toimenpidekokonaisuuksien yhteydessä 25 
toimenpideohjelmaa 11 Italian aluetta varten kahden toimenpideohjelman ollessa vielä hyväksymättä 
vuoden 1996 lopussa. Näihin toimenpideohjelmiin tarkoitettu yhteisön tuki on 131,7 miljoonaa ecua. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 257 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-38: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (nulj. ecua): 
T~ KOR 2 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja ! 
uudell.suuntaam. (a) 35,4 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 0,0 
Laivaston uudistaminen (c) 33,6 
Vesiviljely (d) 20,5 
Suojellut merialueet (e) 1,2 
Satamalaitteet (f) 5,6 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 28,1 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 3,6 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) pm 
Muut toimenpiteet (j) 6,4 
Vhtccnsä 134|4 (gj2i% (a) 26% 
(c) 25% 
(d) 15% 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpanossa keskeisellä sijalla vuonna 1996 olivat alusten 
lopulliseen seisokkiin ja sen jälkeen laivaston nykyaikaistamiseen liittyvät kaksi 
toimenpidekokonaisuutta. Lopullisten tuen saajien tukikelpoisia menoja oli kertynyt syyskuuhun 
1996 mennessä 5,8 miljoonaa ecua, mikä oli 1,3 prosenttia kauden 1994-1999 tukikelpoisten menojen 
kokonaismäärästä. Vuoden 1994 määrärahaerää ei ole vielä saatettu päätökseen, koska 
täytäntöönpanon etenemistä kuvaavia vuotuisia kertomuksia ei ole toimitettu; vuoden 1995 erien 
ensimmäiset maksut suoritettiin vuoden 1996 lopussa eikä vuoden 1996 kahden erän kohdentaminen 
ollut mahdollista. Italian viranomaisten tekemien maksusitoumusten arvo oli kuitenkin paljon 
korkeampi kuin suoritettujen maksujen arvo. Koska hankkeet on toteutettava kolmen vuoden 
kuluessa, odotetaan tuen saajien lisäävän määrärahojen käyttöä vuoden 1997 aikana. 
TAVOITE5b5 
Kuvio V-39: Tavoite 5h- Toimintasuunnitelma 1994-1999: , 
Väestö (IÖÖU as.) OT 
Pinta-ala (km2) 80.486 
miljoonaa ecua 
Kahastokohtainen jaottelu: 
—EÄKR] ?nm TT% 
ESR 122,6 14% 
EMOTR 411,1 45% 
Yhteensä 904,3 100% 
13 YOA • , 
Keskiarvo/YOAj ~Wj5 (d) 12% <e>1% (a) 32% 
(c) 12% 
|b) 43% Q Maatalouden uudistaminen 
ja monipuolistaminen (a) 
• Muun kuin maatalouden 
lujittaminen (b) 
• Ympäristö (c) 
D Inhimilliset voimavarat (d) 
• Tekninen apu (e) 
Vuoden 1996 lopussa tavoitteen 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanon eteneminen oli 
edelleen tavoitteesta jäljessä, mikä koski erityisesti maksuja. Tilanne oli sama kuin vastaavassa 
vaiheessa edellisellä kaudella ja johtui täytäntöönpanomenettelyjen monimutkaisuudesta. Italian 
hallintojärjestelmän erityispiirteistä johtuen kestää usein 12-24 kuukautta, ennen kuin ohjelmat 
voidaan varsinaisesti käynnistää. Vuoden 1996 puolivälissä Italiaa koskevat ohjelmat oli saatu 
hallintomenettelyjen osalta käyntiin, ja sen jälkeen niiden täytäntöönpano on käytännössä edennyt 
täysimittaisesti. Maksusitoumusten määrä kasvoi voimakkaasti vuoden 1996 jälkipuolella. Kauden 
1994-1996 määrärahoista oli kohdennettu kesäkuun lopussa 14 prosenttia ja vuoden lopussa luku oli 
kasvanut 56 prosenttiin. Maksuja suoritettiin sitä vastoin vain vähän. Alueet ja provinssit korvasivat 
kuitenkin maksumenettelyjen hitautta myöntämällä lopullisille tuen saajille ennakkoja pankkitakausta 
vastaan. Ohjelmien seurannassa seurantakomiteat keskittyivät vuoden alkupuolella pääasiassa 
kolmentyyppiseen toimintaan eli ne sopeuttivat joitakin toimintasuunnitelman osia uusiin alueellisiin 
vaatimuksiin (kymmenen kolmestatoista yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta), suuntasivat teknisen avun 
5 Tukikelpoiset alueet: Emiiia-Romagna, Friouli-Venezia-Giulia, Latium, Liguria, Lombardia, Marche, Ombria, 
Piemonte, Toscana, Trento, Bolzano, Val d'Aoste, Venezia. 
258 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
toimia ohjelmien täytäntöönpanoon ja perustivat valvonta- ja arviointijärjestelmiä (väliarviointiin 
liittyvien kertomusten on tarkoitus olla valmiina kesäkuun 1997 puoliväliin mennessä). Vuoden 
jälkipuolelta lähtien komiteoiden työ on suuntautunut voimakkaasti toimien vaikutusten, erityisesti 
työllisyysvaikutusten, arviointiin. 
Taulukko V-32: Italia - Tukitoimet tavoitteittain- vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996/99 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Maksusitoum 
1994-1996 
(2) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) Kokonais-
kusUnn. RR:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 
(2)/(l) (3)/(l) 
Tavoite 1 
Alueelliset PU 
YTCrotone(3)(1996) 
YTManfrcdonia(3)(1996) 
TOAbruzzi(1995) 
TOAbruzzi(l)(1995) 
TO Calabria (1) (1995) 
TO Campania (1995) 
SR Gioia Tauron satama (3) (1995) 
TO Apulia (1995) 
TO Sisilia (1995) 
TOBasiIicata(1994) 
TO Calabria (1994) 
TO Mölise (1994) 
TO Sardinia (1994) 
Useita alueita koskevat PO 
TO"MEGAII"(l) (1996) 
TO Energia (3) (1996) 
TO Ticinfrastruktuurit (3) (1996) 
TO Teollisuus ja palvelut (1995) 
TO Vesivarat (1995) 
TO Matkailu (1995) 
TO Maatalousneuvonta (1) (1995) 
TO "Kiireellinen" työllisyys (1994) 
TO Tekninen apu (2) (1994) 
TO Kouluttajien koulutus (1994) 
TO Siirtotyöläisten koulutus (1994) 
TO Opetusministeriö (1994) 
TO Kalastus (1994) 
TO Tutkimus - kehittäminen (1994) 
TO Televiestintä (1994) 
TO Rautatieliikenne (1994) 
Tekninen apu 90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2.890,8 
120,0 
2.406,4 
2.603,6 
1.138,9 
1.313,9 
521,0 
2.103,0 
120,0 
485,0 
498,0 
5.362,4 
2.008,3 
302,8 
231,4 
524,0 
112,1 
271,4 
29.5 
384,3 
560,0 
1.341,3 
1.076,1 
1.756,6 
0,6 35,0 
25,0 
165,5 
93,9 
241,0 
1.327,9 
40,0 
1.148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292,0 
967.1 
72,0 
170,0 
249,0 
2.592,7 
871,0 
130,0 
162,0 
355,7 
76,0 
184,0 
20.0 
254,0 
233,0 
784,0 
376,7 
701,0 
0,6 35,0 
25,0 
74,0 
34,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
130,9 
65,4 
51,1 
22,0 
98,6 
3,7 
45,3 
28,8 
1.253,6 
114,6 
0,0 
31,6 
0,0 
0,0 
0,0 
4,3 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,5 35,0 
25,0 
165,5 
93,9 
76,2 
177,2 
40,0 
203,7 
320,3 
163,4 
124,0 
59,7 
269,1 
3,7 
45,3 
28,8 
2.003,9 
255,3 
22,2 
66,0 
32,7 
7,0 
16,9 
6,2 
88,4 
66,5 
65,9 
215,9 
385,2 
0.6 100% 
100 % 
100% 
100 % 
32% 
13% 
100 % 
18% 
24% 
28 % 
21% 
20% 
28% 
5% 
27% 
12% 
77% 
29% 
17% 
41% 
9% 
9% 
9% 
31% 
35% 
29% 
8% 
57% 
55% 
102 % 0,0 
12,5 
28,3 
16,6 
0,0 
0,0 
20,0 
0,0 
132,7 
42,0 
43,8 
19,8 
49,9 
1,8 
22,7 
14,4 
1.324,4 
57,3 
0,0 
26,1 
0,0 
0.0 
0,0 
3,2 
9,5 
19,2 
0,0 
81,8 
0.0 
0.1 
1JIU 0,0 
12,5 
74,0 
47,3 
41,8 
89,8 
20.0 
92,9 
206,8 
94,4 
80,3 
39,1 
136,8 
1,8 
22.7 
14,4 
1.699,6 
127,7 
11.1 
43,3 
16.3 
3,5 
8,5 
4,1 
43,7 
35,2 
32,9 
172,7 
308,2 
0,1 0% 
50% 
45% 
50 % 
17% 
7% 
50% 
8% 
15% 
16% 
14% 
13% 
14% 
3% 
13% 
6% 
66% 
15% 
9% 
27% 
5% 
5% 
5% 
21% 
17% 
15% 
4% 
46% 
44% 
19% 
TTK yhteensä 29.36H,3 14MU 2.03S,7 5.1)63,5 36% 
Tavoite 2* 
YOA Emiiia-Romagna (1994) 
YOA Friottli Vcnezia Giulia(1994) 
YOA Lazio (1994) 
YOA Liguria (1994) 
YOA Lombardia (1994) 
YOA Marches (1994) 
YOA Ombria (1994) 
YOA Piemonte (1994) 
YOA Toscana (1994) 
YOA Valle d'Aosta ( 1994) 
YOA Vcnezia (1994) 
Yhteensä 59,0 
158,4 
219.2 
73,2 
32,0 
37,3 
449,1 
403,1 
1.6 
152.7 
1.625,0 H,l 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143,4 
113,6 
0,6 
48,9 
TTTJi —OTT 
-2,7; 
32,2 
34,7 
0,1 
-4,4 
-6,5 
63,7 
73,3 
-2,8 
26,4 
1TTJ "~TZ0" 
21,3 
52,5 
65,3 
23,1 
16,6 
28,5 
128,8 
113.6 
3,2 
48,9 151% 
89% 
80% 
110% 
135 % 
164% 
90% 
100% 
584 % 
100 % 0,0 
16,1 
34,2 
0,1 
0,0 
0,0 
14,0 
17,5 
0,0 
13,2 
TvT 
Alueelliset 1U 
TO Bolzano (1994) 
TO Emiiia-Romagna (1994) 
TO Friouli Vcnezia Giulia (1994) 
TO Lazio (1994) 
TOLiguria(1994) 
TO Lombardia (1994) 
TO Marches (1994.) 
TO Ombria (1994) 
TO Piemonte (1994) 
TO Toscana (1994) 
TOTrento(1994) 
TO Valle d'Aosta (1994) 
TO Vcnezia (1994) 54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67.7 
271,6 
145,8 
62,7 
27,6 
240,7 
( 1 ) TO ainoastaan EMO 1 K 
(2) TO ainoastaan ESR 
(3) Tuki ainoastaan EAKR 
* Luvuista on vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 2,7 
46,9 
5.9 
0,0 
13,5 
0,0 
0,2 
5,3 
36,6 
10.2 
8,8 
2,9 
16,8 6,4 
74,6 
13,9 
18,3 
19.8 
26,2 
5,7 
9,9 
55.0 
20,0 
13,0 
4,8 
33,0 26% 
40% 
26% 
15% 
47% 
15% 
16% 
32% 
45% 
31% 
46% 
38% 
30% 3,1 
45,6 
2,9 
0,0 
2,5 
0,0 
0,1 
2,7 
24,3 
5.1 
7,4 
0,3 
8,4 3.481,6 
M 
12,0 
26,3 
49,5 
11,6 
10,5 
17,5 
46,6 
37,7 
3,0 
24,5 
~2UJ 
4,9 
59,5 
6,9 
9,2 
5,7 
13,1 
2,8 
5,0 
33,4 
10,0 
9,6 
1,2 
16,5 -30~%" 
' 85 % 
45% 
61% 
55% 
85% 
101 % 
32% 
33% 
542 % 
50% 
7T% 
20% 
.32 % 
13% 
7% 
13% 
7% 
8% 
16% 
27% 
15% 
34% 
10% 
15% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 259 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
bscita alueita koskevat J U 
TO Uutta luovat toimet ( 1994) 
TO Tekninen apu (1994) 
TO Koulutus (19<>4) 
Yhteensä 
avoitc 4 
Y (M TyomimsteriöTl9947" Kokonais-
kustann. 
118,9 
77,8 
456,8 
"1M9J hU.n tukT 
(1) | Maksusitoum 
1996 
53,5 
35,0 
205,6 
1JMJ 2.145,9 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
9,0 
5,9 
34,8 
1JÏÏJ QW) 
17% 
17% 
17% Maksut 
1996 
17~%> 2.Ö9S,4 Maloiut 
1994-1996 
(3) 
Tavoite Sa maatalouT 
Alueelliset Tl: ~—" 
TO Bolzano Aset. N:o 866/90 (1995) 
TO Bolzano Aset. N:o 867/90 ( 1996) 
TO Etnilia-Roinagna Aset. N.o 866/90 (1996) 
TO Friouli Vcnezia Giulia Aset. N:o 866/90 (1996) 
TO Friouli Venezia Giulia Asct. N:o 867/90 (1996) 
TO Lazio Aset. N:o 866/90 (1996) 
TO Lazio Asct. N:o 867/90 (1996) 
TO Liguria Asct. N:o 866/90 (1996) 
TO Liguria Aset. N:o 867/00 (1996) 
TO Lombardia Aset. N:o 866/90 (1996) 
TO Lombardia Asct. N:o 867/90 (1996) 
TO Marches Aset. N:o 866/90 (1996) 
TO Marches Aset/Nro 867/90 (1996) 
TO Marches Vcipuisto Aset. 866AK) (1996) 
TO Ombria Asct. N:o 866/90 (1996) 
TO Ombria Asct. N:o 867/90 (1996) 
TO Piemonte Aset. N.o 866/90 (1996) 
TO Piemonte Aset. N:o 867/90 (1996) 
TO Toscana Aset. N:o 866/90 (1996) 
TO Toscana Asct. N:o 867/90 (1996) 
TO Trcnto Asct. N:o 866/90 (1996) 
TO Trento Aset. N:o 867/90 (1996) 
TO Valle d'Aosta Asct. N:o 867/90 (1996) 
TO Vcnezia Asct. N:o 866/90 (1996) 
TO Vcnezia Aset. N:o 867/90 (1996) 
Useita alueita koskevat TO 
Arviot Italia Aset. 2328/91 (1994) 886.11 1WJ\ 1U] -5S7ÏÏ "75T51 1WJ] 
Yhteensä 34,9 
1,6 
44,2 
13,3 
1,7 
32,1 
2,7 
7,5 
1,1 
132.6 
4,6 
62,7 
1,2 
3,2 
20.4 
1,6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
30,8 
3,8 
0,7 
72.6 
3,1 7,1 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8.0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1.2 
16,3 
0,3 
0.8 
4,1 
0,4 
15,2 
1.2 
10,0 
1.0 
6,5 
1.0 
0,2 
14,5 
0,8 
Tavoite 5a kalastus 
VOA Haha (1994) 1.464,9 
2M6,h 7.1 
0,4 
8.8 
3,4 
0,5 
8,0 
0.7 
2,3 
0,3 
26.5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6.5 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
494,4 
T2TT 0,0 
71777" 7,1 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6,5 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
117,5 
ITJKI 100% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100 % 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100 % 
100% 
100 % 
100 % 
100% 
24% 
~w. 3,5 
0,1 
2,7 
1.0 
0,2 
2,4 
0,2 
0,7 
0,1 
8,0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
0,0 
W 
"4357T 
lavoiic 51, TTTJf "4T5T 3TV.1 ÏTW 
VOA l-riouii VcnczWGiuliat.1995) 
YOA Liguria (1995) 
YOA Marches (1995) 
YOA Piemonte ( 1995) 
YOA Bolzano (1994) 
YOA Emiiia-Romagna (1994) 
YOA Lazio (1994) 
YOA Lombardia ( 1994) 
YOA Ombria (1994) 
YOA Toscana (1994) 
YOA Trento (1994) 
YOA Valle d'Aosta (1994) 
YOA Venezia (1994) 
Yhteensä 
VIHTANSA 27.1,4 
189,6 
425,1 
438,2 
159,2 
311.6 
514,9 
213,8 
341,9 
742,2 
66,0 
13.9 
1.033,2 
~ 4.723,0 "4TÏÏ 
35.8 
76.2 
83.5 
43,6 
57,1 
145,7 
40,3 
75.5 
133,0 
19,9 
4.2 
145,6 
9ÏÏ4J 17J 6,3 
9,2 
9,8 
11,9 
6,8 
16,7 
4,8 
10,7 
22,2 
2,6 
0,6 
27,1 
Tnrj TTV« 
18% 
12% 
12% 
27% 
12% 
11% 
12% 
14% 
17% 
13% 
14% 
19% 
16% 0.5 
0,2 
0,0 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
9,9 
1,5 
0,0 
11,4 
UT? 4,5 
3.0 
17,4 
1U7J 
~WJ\ 
3.5 
0.1 
2,7 
1,0 
0,2 
2,4 
0,2 
0,7 
0,1 
8,0 
0,4 
4,9 
0.1 
0,4 
1.2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
58,7 
197! 
TTT! 
"~67i 
2.6 
4.6 
4,9 
6,3 
3,4 
8,3 
3,0 
5,4 
17,8 
2.1 
0.3 
20,1 % 
(3)/(l) 
8% 
8% 
8% 
~W% 
~TT%\ 
50% 
30' 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30 % 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
12% 
771?" 
TPÇa 
lT% 
7% 
6% 
6% 
14% 
6% 
6% 
8% 
7' 
13% 
10% 
7% 
14% 
TK 
ITOlXJr mUM,l "07JT7J -JT%- U12,9 4.1 «M li V. 
8.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistykseksi: 
Italia osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS-aioitetta lukuun ottamatta. Kaikki aloitteet, 
LEADER-aloitetta lukuun ottamatta, toteutetaan ei-hajautetuilla ohjelmilla. Vuosina 1994 ja 1995 
hyväksyttiin 21 toimenpideohjelmaa RECHAR-, RETEX- (vuonna 1993 hyväksytyn 
toimenpideohjelman muutos), ADAPT- LEADER- ja PESCA-aloitteita ja INTERREG-aloitteen 
REGEN-vaihetta varten. Vuonna 1996 hyväksyttiin vielä hyväksymättä olevat kymmenen 
LEADER-ohjelmaa ja URBAN-, RESIDER-, SME-ja KONVER-ohjeimat sekä viisi INTERREG-
yhteisöaloiteohjelmaa (kolme ohjelmaa yhdessä Ranskan, yksi ohjelma Albanian ja yksi Sveitsin 
kanssa). 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Italiassa: 
SME-ohjelmassa kohdennetaan 31 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 87,9 miljoonaa ecua) 
pk-yritysten tukemiseen, jotta ne voisivat määritellä toimintalinjansa teknologisen innovaation 
alalla, pk-yritysten ja tutkimuskeskusten välisen yhteistyön tukemiseen, osaamisen vaihtoon 
JÉ2. Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
liittyvien verkostojen kehittämisen edistämiseen TTK-alalla ja edistyneiden 
televiestintäjärjestelmien käytön edistämiseen tuotannon ja markkinamahdollisuuksien 
monipuolistamiseksi. 
Useimpiin INTERREG-aloitteeseen kuuluviin ohjelmiin sisältyy toimenpidekokonaisuuksia, jotka 
liittyvät innovaatioiden ja teknologian siirtoon paikallisille pk-yrityksille (4,6 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset 13,8 miljoonaa ecua) tai telemaattisten verkkojen kehittämiseen (2,4 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 5,1 miljoonaa ecua). Lisäksi Kreikan kanssa yhteisessä 
ohjelmassa kehitetään Italiaan edistyneen televiestinnän perusrakenteet, joita tavitaan Italian ja 
Kreikan verkkojen yhdistämisessä (8,5 miljoonaa ecua). 
Inhimillisten voimavarojen alalla ADAPT-ohjelmassa keskitytään uusien teknologioiden käyttöön, 
samalla kun otetaan huomioon teollisuuden muutokset ja uudet työllisyysmahdollisuudet 
(audiovisuaalinen ala, tieto-, ja viestintäteknologia jne.), sekä edistetään uusia koulutusmuotoja 
kuten esimerkiksi teleavusteista etäopiskelua. EMPLOYMENT-yhteisöaloiteohjelmassa 
painotetaan uusia erikoistumisaloja erityisesti TTK-toiminnan ja innovaation sekä yritysten ja 
osuuskuntien hallinnon aloilla sekä kouluttajien koulutusta. Ohjelmalla kannustetaan kehittämään 
synergiavaikutusta toimiin, jotka liittyvät yhteisön tutkimuksen puiteohjelmiin tieto- ja 
viestintäteknologian alalla, kuten esimerkiksi joustavaan koulutukseen, teleavusteiseen 
etäopiskeluun tai vammaisille suunnattuihin telematiikan sovellutuksiin (esim. TIDE-ohjelma). 
LEADER-ohjelmilla tuetaan myös teleavusteista etäopiskelua ja etätyötä, maaseutumatkailun 
edistämistä sekä multimediaan tai telematiikan sovellutuksiin perustuvia varausjärjestelmiä (6 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset 13 miljoonaa ecua) sekä innovaatioiden ja teknologian 
siirtoa paikallisiin yrityksiin. 
RECHAR- ja RESIDER-yhteisöaloiteohjelmiin sisältyy toimenpiteitä teknologisen innovaation 
tukemiseksi ja URBAN-ohjelmalla tuetaan useissa Italian kaupungeissa hankkeita, jotka liittyvät 
koulutuspalvelujen ja telemaattisten tiedotuspalvelujen käyttöön. 
Komissio hyväksyi 14 uutta Italiaa koskevaa ohjelmaa sekä viisi INTERREG-ohjelmaa. Niihin 
kuuluu kaikki tukikelpoiset alueet kattava SME-yhteisöaloiteohjelma, joka saa rakennerahastojen 
tukea yhteensä 191,7 miljoonaa ecua. Ohjelman toimenpiteillä pyritään muun muassa lisäämään 
yrityksille suunnattuja, laatukysymyksiin ja innovaatioon liittyviä palveluja sekä helpottamaan pk-
yritysten rahoituksen saantia ja pääsyä pääomamarkkinoille. RESIDER-ohjelma liittyy yhdeksään 
alueeseen, ja sen 85,6 miljoonan ecun suuruinen tuki rahoitetaan yksinomaan EAKR:sta. Tärkeimmät 
toimenpidealat ovat turmeltuneiden alueiden ympäristön parantaminen (47 %), monipuolistumista 
lisäävien uusien taloudellisten toimintojen edistäminen (33 %) ja matkailualan kehittämisen 
tukeminen (4 %). KONVER-ohjelmalla (46,1 miljoonaa ecua EAKR:sta) edistetään ensisijassa 
korvaavia taloudellisia toimintamuotoja ja erityisesti pk-yritysten perustamista ja niiden kehittämistä 
(68 %) sekä parannetaan ja korjataan ennalleen sotilasalueita sekä sotilaallisen toiminnan johdosta 
pahasti vaurioituneita alueita (15 %). Esimerkiksi Apuliaan on suunniteltu toimia, joilla tuetaan pk-
yrityksille suunnattuja ympäristöön, ympäristöystävällisyyteen (ekomerkki) ja työntekijöiden 
turvallisuuteen liittyviä palveluja. URBAN-yhteisöaloiteohjelma kattaa 13 kaupunkia (tavoitteen 1 
ulkopuolella olevat Rooma, Genova, Venetsia sekä tavoitteen 1 kannalta tukikelpoiset Napoli, 
Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio di Calabria, Cosenza, Bari, Foggia ja Cagliari). Viidessä 
kaupungissa tukitoimet kohdistuvat kaupungin reuna-alueisiin ja kahdeksassa kaupungissa 
historialliseen keskukseen. Kukin kaupunki huolehtii omasta osaohjelmastaan, jonka hallinnointi on 
hajautettu paikallisesti. 
Suurin osa vuonna 1996 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista liittyy LEADER-aloitteeseen (tuen 
kokonaismäärä on 105,5 miljoonaa ecua). Niinpä vuonna 1996 hyväksyttiin viimeiset LEADER-
ohjelmat, joista seitsemän liittyy tavoitteen 5b tukialueisiin ja kaksi tavoitteen 1 tukialueisiin (Mölise 
ja Sisilia). Viimeksi mainitut kaksi ohjelmaa liittyvät maaseudun kehittämiseen, ja ne täydentävät 
tavoitteen 1 toimenpideohjelmien yhteydessä rahoitettuja toimia. Etusijalla ovat vaikeimmassa 
asemassa olevat alueet sekä kukkula- ja vuoristoseudut. Alueellisten paikallisen toiminnan ryhmien 
valinta tavoitteen 5b alueita varten osoittautui erityisen hankalaksi (valinta toteutetaan mitattujen 
laadullisten perusteiden pohjalta ja sillä pyritään erityisesti turvaamaan riittävä alueellinen edustus), 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J61 
ja vuoden lopussa se oli saatu päätökseen kolmen autonomisen alueen tai provinssin osalta 
(kahdeksan paikallisen toiminnan ryhmää valittiin), kun taas muilla kuudella alueella valinta oli 
tuolloin loppuvaiheessa. Tavoitteeseen 1 liittyvät paikallisen toiminnan ryhmät valittiin Calabriassa, 
Abrizzissa ja osittain Campaniassa. Muilla alueilla valinta oli kesken. Vuonna 1996 hyväksyttiin 
myös LEADER-ryhmien kansallisen verkoston toiminnan aloittamiseen tarkoitettu tekninen apu. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin viisi INTERREG-ohjelmaa. Sardinian ja Korsikan välinen ohjelma koskee 
Sardiniassa Sassarin provinssia ja Korsikalla Etelä-Korsikan departementtia. Keskeisellä sijalla 
ohjelmassa ovat saarten välisten liikenneyhteyksien sekä ympäristönsuojelun edistämiseksi 
toteutettavat toimenpiteet. Korsikan ja Toscanan välinen ohjelma koskee Ylä-Korsikan 
departementtia ja Ligurian provinssia. Sen ensisijaiset toimet liittyvät matkailuun, meriliikenteeseen 
ja viestinnän perusrakenteisiin, teknologian siirtoon sekä taloudelliseen ja kulttuuriseen vaihtoon 
molempien alueiden välillä. Italian ja Ranskan välinen Alppien yhteisöaloiteohjelma koskee Alppien 
aluetta (Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur; Val d'Aoste, Piemonte, Liguria). Ensisijaisia 
toiminta-aloja ovat liikenneyhteyksien parantaminen raja-alueiden välillä, raja-alueiden 
kulttuuriomaisuuden säilyttäminen sekä rajaseutujen taloudellisen toiminnan edistäminen. Italian ja 
Sveitsin välinen yhteisöaloiteohjelma koskee Val d'Aosten, Piemonten, Lombardian ja Bolzanon 
provinssien raja-alueita. Ohjelman toimenpiteet liittyvät pk-yritysten välisen yhteistyön 
tehostamiseen, perusrakenteisiin, maa-, metsä- ja kalataloustuotteiden käyttöön sekä 
luonnonomaisuuden, historiallisen omaisuuden ja kulttuuriomaisuuden hyödyntämiseen. Italian ja 
Albanian välinen ohjelma koskee molempien maiden rannikkoalueita (Italiassa Apulia), ja se 
täydentää PHARE Italia/Albania -ohjelmaa (1995-1999), joka koskee Albanian rannikkovyöhykettä. 
Ohjelman varat on keskitetty muutamille aloille eli liikenteeseen ja viestintäyhteyksiin 
(satamajärjestelyjen ja televiestinnän tehostaminen), pk-yritysten väliseen yhteistyöhön, matkailuun 
ja ympäristökysymyksiin. Vuonna 1996 asianomaiset viranomaiset neuvottelivat lisäksi vielä yhdestä 
INTERREG-ohjelmasta, Kreikan ja Italian välisestä yhteisöaloiteohjelmasta (joka on tarkoitus 
hyväksyä ja toteuttaa vuonna 1997). 
Yksi vuoden 1996 merkittävä tapaus oli varauksen kohdentamista koskeva komission päätös, jonka 
ansiosta Italian saama tuki kasvoi 199 miljoonalla eculla. Varat myönnettiin pääasiassa 
EMPLOYMENT-, LEADER-, INTERREG II C-, ADAPT-, URBAN- JA KONVER-aloitteisiin6. 
Varauksesta tukea saaneiden ohjelmien määrärahat kohdennetaan uudelleen taikka niitä yhdistetään 
vuoden 1997 aikana. 
Ohjelmien täytäntöönpanossa todettiin yleisesti varsin huomattavia viivästyksiä. Koska eri ohjelmat 
hyväksyttiin myöhään (vuoden 1995 lopulla ja vuonna 1996), vuoden 1996 pääasiallisia saavutuksia 
olivat seurantakomiteoiden perustaminen ja eri hankkeiden hyväksymis- ja 
täytäntöönpanomenettelyjen hyväksyminen kansallisella tasolla. Niinpä täytäntöönpano ei edennyt 
rahoituksen kannalta merkittävästi vuonna 1996. Toisaalta vuonna 1996 hyväksyttyjä aloitteita varten 
perustettiin kaikki seurantakomiteat. Joitakin ohjelmia (RETEX, INTERREG Italia-Ranska (Korsika-
Sardinia), INTERREG Italia-Albania, URBAN) koskevat muutosehdotukset tutkittiin, jotta 
toimintasuunnitelma vastaisi paremmin käytännön saavutuksia ja ennakoitua varojen käyttöä. Mitä 
tulee PESCA-ohjelmaan, jota ei hallinnoida keskitetysti, sillä se muodostuu yhdestätoista alueellisesta 
osaohjelmasta ja kahdesta useita alueita käsittävästä osaohjelmasta, joista osaa hallinnoi kansallinen 
viranoitiainen ja toisia taas hallinnoivat alueelliset viranomaiset, on hallinnoinnin jakautuminen eri 
viranomaisten kesken aiheuttanut yhteensovittamisongelmia. Vaikka komissio maksoi vuoden 1995 
erän (KOR ja EAKR) ensimmäisen ennakon (50 prosenttia), eivät tuen saajat käyttäneet varoja 
lainkaan, vaikka joihinkin osaohjelmiin liittyvät hankkeet oli jo valittu (etenkin kansallisen 
viranomaisen hallinnoimien osaohjelmien yhteydessä). 
6 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
262 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
EMPLOYMENT-aloitteen yhteydessä on vuoden 1994 jälkeen rahoitettu yhteensä 234 hanketta (52 
Youthstart-hanketta, 67 NOW-hanketta, 115 Horizon-hanketta), joista 197 alueellisia ja 37 useita 
alueita käsittäviä hankkeita. Youthstart-hankkeissa keskitytään kouluttajien koulutukseen sekä 
työpaikkojen luomiseen kasvavilla aloilla, jollaisia ovat esimerkiksi ympäristö, kulttuuriomaisuus ja 
matkailu. NOW-hankkeilla pyritään ensi sijassa tukemaan uusien yritysten perustamista. Vammaisiin 
liittyvissä Horizon-hankkeissa (71 hanketta) järjestetään vammaisille erityiskoulutusta, kun taas 
vähäosaisiin liittyvissä Horizon-hankkeissa (44 hanketta) keskeisimpiä toimintamuotoja ovat koulutus 
ja työelämään sijoittautuminen. ADAPT-ohjelmassa tärkeimpänä tavoitteena on jatkuvan koulutuksen 
järjestelmän perustamiseen liittyvän kansallisen suunnitelman tukeminen. Vuodesta 1995 sitä varten 
on valittu 182 hanketta, joista 141 on alueellisia ja 41 useita alueita käsittäviä hankkeita. Useimmat 
hankkeista liittyvät yritysten henkilöstölle suunnattuihin koulutustoimiin, monessa tapauksessa 
palvelualalla (matkailu, ympäristö). 
Taulukko V-33 : Italia - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
RR:n tuki 
* 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) Aloite 
(YAO:icn määrä) Rokonais-
kustann. 
~~8T7 
134,2 
77,9 
4,4 
44,7 
1,7 
21,6 
42,8 
12,1 
26,4 
447,4 (2)/(l) 
' 4T%" 
38% 
27% 
13% 
23% 
100% 
47% 
50% 
15% 
22% 
32% "UJ 
41,9 
22,3 
0,0 
22,4 
0,5 
10,8 
21,4 
0,0 
13,2 
155,4 "TTT 
67,6 
36,3 
2,2 
22,4 
0,8 
10,8 
21,4 
6,0 
13,2 
221,9 (3)/(l) 
21 
19 
13 
6 
12 
50 
23 
25 
8 
lt 
16 AD AIM (!) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (22) 
PESCA (1) 
SME(l) 
RECHAR (2) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (2) 
URBAN (I) 
Yhteensä (33) 
1MERREG/REGEN f) * * 
joista 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: 
LEADER Tekninen apu (kansallisen 
verkon käynnistäminen) 
LEADER Ix>mbardia 
LEADER Liguria 
LEADER Mölise 
LEADER Marches 
LEADER Trcnlo 
LEADER Piemonte 
LEADER Venezia 
LEADER Sisilia 
LEADER Lazio 
SME 
KONVER 
RESIDER 
URBAN 
Yhteensä (14) 
INTERREG (5)*** 360,5 
569,6 
757,1 
82,4 
645,5 
34,1 
250,4 
505,6 
257,2 
280,7 
3.743,0 TyTT, 
348, 
288. 
34, 
191. 
1, 
46, 
85. 
79, 
117, 
1.383, 82,7 
49.3 
0,0 
44,7 
0,0 
21,6 
42,8 
0,0 
26,4 
313,0 
3,1 
14,6 
15,6 
18,1 
35,9 
8,6 
39,9 
57,9 
65,2 
60,6 
645,5 
250,4 
505,6 
280,7 
2.001,7 2,0 
4, 
3, 
9, 
8, 
2, 
9, 
16, 
32, 
16, 
191, 
46, 
85, 
117. 
546 2,0 
4,5 
3,9 
0,3 
U 
1,4 
1,2 
6,0 
7.2 
3,6 
44,7 
21,6 
42,8 
26,4 
166,7 2,0 
4,5 
3,9 
0,3 
1,1 
1,4 
1,2 
6,0 
7,2 
3,6 
44,7 
21,6 
42,8 
26,4 
166,7 100% 
100% 
100% 
3% 
13% 
62% 
13% 
37% 
22% 
22% 
23% 
47% 
50% 
22% 
30% 0,8 
1,9 
1,6 
0,1 
0,6 
0,4 
0,6 
3,0 
3,6 
0,9 
22,4 
10 
21,4 
13,2 
81,3 0,8 
1,9 
1.6 
0,1 
0,6 
0,4 
0,6 
3,0 
3,6 
0,9 
22,4 
10,8 
21,4 
13,2 
81,3 40 % 
42% 
41 % 
1% 
7% 
19% 
7% 
18% 
11 % 
6% 
12% 
23% 
25% 
II % 
15 % 
Varauksen ulkopuolella 
* Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 263 
9. LUXEMBURG 
9.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Luxemburgin eri alueilla: 
Tavoite 2 (1994-1996): Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan strategiassa, joka koskee perinteisen 
metalliteollisuuden uudelleensuuntaamista sähköalan suuntaan, teollisuudelle annetaan ensisijainen 
asema; ensisijaisuus toteutetaan muun muassa kannustamalla teknologista innovaatiota. Tämä 
sisältää sekä TTK-toimien tukemisen erityisesti materiaalianalyysin osalta (mukaan lukien 
tutkimuslaitosten ja yritysten välisen teknologiansiirron kannustaminen) että teknisen ja tieteellisen 
avun yrityksille samoin kuin inhimillisten voimavarojen ammatillisen kouluttamisen TTK-toimien 
alalla. 
Tavoite 5b: Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tuetaan uusien teknologioiden kehittämistä keinona 
elvyttää maaseutua toisaalta lyhentämällä työ- ja asuinpaikan välistä etäisyyttä, minkä ansiosta 
väestö saavuttaa taloudellisen itsenäisyyden ja kykenee jäämään asuinpaikalleen, toisaalta 
parantamalla jokapäiväisen elämän ehtoja sekä lisäksi suojelemalla luonnonalueita. Eräillä 
toimenpiteillä tuetaan TTK-toimia teollisen, kaupallisen ja pienteollisuuden alan pk-yrityksissä sekä 
niillä hallinnon aloilla, joilla halutaan luoda hajautettuja yksiköitä maaseudulle. 
Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen annettu tuki vastaa 13,2 prosenttia tavoitteen 2 
määrärahoista. 
Taulukko V-34: Luxemburg -Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus kaudella 
1994-1996 (miljoonaa ecua) 
itc2 YHTEENSÄ 
T4" -yr 
TW% -mr 
TTJ -%-
T9% Tä" asenvamo 
Julkinen 
Tl Yksityin 
T6 T7 ~7T%~ Rakennerahastojen rahoitus 
HUOM: Suunnittclumenetichn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on 
luikittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin 
kuten teollisuuteen ja TTK een. bTTK 
TAVOITE 2 
Kuvio V-40: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): 
Makohtamen jaottelu: 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Rahastokohtainen jaottelu : 
EKKK 
ESR 
Yhteensä 
TYUX TS 
0,8 
5,3 15% 
100% (d) 29% (a) 14% 
(b) 28% 
(c) 29% 
Tukikelpoiset alueet: Esch-sur-Alzette, Capellen. 
264 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1996 
Kauden 1994-1996 yhtenäinen ohjelma-asiakirja saatettiin päätökseen vuoden 1996 lopussa sen 
jälkeen, kun seurantakomitea oli hyväksynyt tuen rahoitussuunnitelman siirtämällä varoja 
toimenpideohjelmien välillä ja vähentämällä yhteisön myöntämän tuen määrää. Tärkeintä on 
huomata, että inhimillisiin voimavaroihin kohdistuvaa toimenpideohjelmaa vahvistettiin; se sai 
ESR:Itä lisämäärärahoina 194 000 ecua. Koska maksusitoumuksia ei vuoden 1996 lopussa ollut 
riittävästi, yhteisön tuki supistettiin 5,3 miljoonaan ecuun, ja 1,8 miljoonaa (25 % alkuperäisestä 
tuesta, mukaan lukien indeksistä johtuvat muutokset) siirrettiin kaudelle 1997-1999. Tämä johtuu 
siitä, että tuottaviin sijoituksiin (yritysten tukijärjestelmä) sekä teollisuusjätteiden käsittelyyn 
suunnatuille kannustustoimenpiteille oli liian vähän kysyntää. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Vuonna 1996 pidettiin kaksi kokousta, joissa käsiteltiin kauden 1997-1999 kattavaa yhtenäistä 
ohjelma-asiakirjaa. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-4Î: Tavoite3- Toimintasuunn. 1994-1999(milj. ecua-1994 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet I ESR I 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään (d) 6% 'e'4% 
,_, • fa\ 970/ 
siirtyminen (a) 5,5 .^ "^«v! 
Nuorten työelämään siirtyminen (b) 3,1 ^^H^^^k^l ^v 
Syrjäytymässä olevien uudellecnsijoittautumincn (c) 9,9 I^^^B^^^BK^MMWfflTWlirrTl 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (tl) 1,2 ^^M^^^^^^BMslHBffll 
Yhteensä 20,7 (c) 48% ^^^l^HHH^^^V^^ (b) 15% 
Kcskiarvo/TO| 10,3 
Tavoitetta 3 koskevassa toimintaohjelmassa tuen kohderyhmänä olivat vuonna 1996 puutteellisen 
ammattitaidon omaavat palkansaajat ja työntekijät erityisesti aloilla, joilla koulutusta on saatavissa 
vain vähän tai ei ollenkaan. ESR:n rahoitusta sai yhteensä 547 henkilöä. Tavoitetta 4 koskevassa 
yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa toteutui yhteensä 13 koulutukseen liittyvää toimenpidettä, joista 
hyötyi 1394 henkilöä. 
Kuvio V-42: Tav. 4 - Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua -1994 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet I TSH [ 
Työmarkkinoiden suuntausten ja 
ammattipätevyyttä koskevien tarpeiden (d) 14% (a)9% 
ennakointi (a) 0,2 ^itfflHB ^â^^. 
Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja JSÉHHHKHI^^^^^^^^ 
neuvonta (b) 1,2 }ÊmB$SÈSIÊÉB^^^E^BA 
Koulutusjärjestelmien parantaminen ja (c) 26% VHSH^^^^^H^^V 
kehittäminen (c) 0,6 ^^^HMHM^^P^fb) 51% 
Laaja-alaiset toimet koko YOA:n osalta (d) 0,3 
Yhteensä 2^3~ 
TYUA 
TAVOITE 5a maatalous 
TauL V-35: Tot.suunn. 1994-1999 (milj. ecua- hinnat ja tilanne 1996): 
Toimenpiteet % 
~W¥o 
4% Yhteensä 
1677 
1,7 W Tuotanto 
Kaupanpitäm. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 265 
Maatalouden rakenteiden parantamiseen sidottuja varoja kaudelle 1994-1999 vähennettiin 36,7 
miljoonaan ecuun vuonna 1996 (vuonna 1994 sidottujen 37,3 miljoonan sijaan). Luxemburg päätti 
siirtää osan näihin toimenpiteisiin alunperin sidotuista määrärahoista tuotteiden jalostamisen ja 
kaupan pitämisen tukemiseen; viimeksi mainittua yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskeva päätös on 
tehtävä vuonna 1997. Suurin osa on epäsuotuisille alueille myönnettävää tukea (19 miljoonaa ecua); 
seuraavina ovat sijoituksille (9 miljoonaa ecua) ja nuorille maatalouden harjoittajille (9 miljoonaa 
ecua) suunnattava tuki. Luxemburg on vuodesta 1994 lähtien myöntänyt tuotteiden jalostamiseen ja 
kaupan pitämiseen kaksi kolmasosaa yhteisön kaudeksi 1994-1999 varaamasta tuesta. Kaikkiaan 1,7 
miljoonasta ecusta 1,15 miljoonaa on kohdistunut sijoituksiin laadun parantamiseen viininviljelyssä, 
ainoalla alalla, jota ohjelma koskee. Yhteisön tukea saaneiden sijoitusten tukikelpoiset 
kokonaiskustannukset nousevat 8 miljoonaan ecuun. 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-43: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1994-1999 (milj.ccua): 
Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudelleensuuntaaminen (a) 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 
Laivaston uudistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (c) 
Salamalaitteet (f) 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet (j) 
Yhteensä TvUlT 
TTJJ 
0,0 
0,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,3 
0,1 
pm 
0,0 
TT (h) 9% 
(g) 27% 
(d) 64% 
Tavoitetta 5a eli kalastusta koskevassa ohjelmassa tehtiin vuonna 1996 erittäin vähän sijoituksia. 
Ohjelman ensimmäisen puoliskon aikana toteutuneet tukikelpoiset kustannukset ovat 8 prosenttia 
kaudeksi 1994-1999 varatusta määrästä. Sijoitusten odotetaan lisääntyvän vuosina 1997-1998. 
TAVOITE 5b2 
Kuvio V-44: Objectif 5b - Toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Väestö (1000 as.. 
Pinta-ala (km2) 831 
miljoonaa ecua 
Raltiistokohtainen jaottelu: 
EÄKR" 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
TTÖT "3T 
0,8 
2,2 
6,0 TT%" 
13% 
36% 
00% (c)51% (a) 21% 
(b) 28% D Maa- ja metsätalouden 
elvyttäminen (a) 
B Jalostusteollisuuden ja 
palveluelinkeinojen 
työpaikat (b) 
• Matkailu ja elämän laatu 
(c) 
Ohjelman toteuttaminen paikan päällä on huolestuttavalla tavalla myöhässä, ja komissio onkin 
huomauttanut asiasta useaan otteeseen. Esimerkiksi seurantakomitean koollekutsuminen ei ole 
onnistunut. Muutamat merkittävät päätökset - teknistä apua koskeva suunnitelma, jälkiarvioinnin 
valmistelu, hankkeiden valintaperusteet - ovat siksi yhä tekemättä. 
2 Tukikelpoinen alue: Pohjois-Luxemburg. 
266 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-36: Luxemburg - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 kaudella 
1994-1996/99 (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
tavoite 2* 
YOA Luxemburg (1994) Kokonais-
kustann. HR:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) (2)/(D Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) 
roT Tavoite 3 
TO Yksityiset hankkccnedistäjät (1994) 
PO Julkiset hankkccnedistäjät (1994) 
Yhteensä 
Tavoite 4 
YOA Julkiset hankkccnedtstäjiit (1994) TT Tm "TTTKT TCTT "43|" 
TTJ 
24,4 
T61T TïïJ 17 48% 
~4T% L6 
1,8 
17" Tu" 
4,9 
UT 
XÏÏ TJ\ 
Tavoite 5a maatalous 
Arviot Luxemburg Asct. 2328/91 ( 19941 
YOA Luxemburg Asct. 866 ja 867/90 (1994) 
Yhteensä 38 %| TUT TZÏ 
Tavoite Sa kalastus 
YÖA Luxemburg (1994; 11.2 
T31J TU 
1.7 
~317 TJ 1675 ~TF 
ITVo Tl 
0,0 
TT "TulJ 
0,5 
TUT 
"TTT Tm TTT T0TT%1 
aite 5b w Tm 
YOA Luxemburg (1994) TÏ5 "517 (3V(1) 
"4T%" 
45 % 
^J% 
TTV, 
32°/i 
"7T!£ 
3<r% 
YHTEENSÄ "ÖTJ Tl WK o$ TT] 
23915 ^8 (^ "357T "^T^ 
* Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 "913" 25T2T 
9.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 TTV* 
Muistin virkistämiseksi: 
Luxemburg ei osallistu neljään seuraavaan aloitteeseen: RECHAR, RETEX, REGIS ja PESCA. 
Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin viisi yhteisöaloiteohjelmaa (EMPLOI, URBAN, ADAPT, 
LEADER, INTERREG). Belgian ja Ranskan kanssa toteutettava INTERREG-ohjelma, jota ei vielä 
ollut hyväksytty, hyväksyttiin vuonna 1996. Kolme SME-aloitetta - joka hyväksyttiin vuonna 1996 
- sekä RESIDER- ja KONVER-aloitteita koskevaa kansallista ohjelmaa oli vielä hyväksymättä . 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Luxemburgissa: 
SME- ja INTERREG II -yhteisöaloitteissa on teknologian kehittämiseen myönnetyllä tuella melko 
suuri paino. SME-aloitetta koskevalla yhteisöaloiteohjelmalla rahoitetaan kahdenlaisia 
toimenpiteitä, joilla kannustetaan TTK-toimia tavoitteena pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn 
parantaminen. Kyseessä on ympäristön kunnioittaminen hoitamalla luonnonvaroja järkevästi ja 
käyttämällä puhtaita teknologioita sekä edistämällä pk-yritysten strategista johtamista muun 
muassa kehittämällä yleisiin markkinoihin ja rakennusalan viestintään liittyviä tietojärjestelmiä. 
Luxemburgin ja Saksan välisellä INTERREG II -ohjelmalla puolestaan kannustetaan 
teknologiansiirtoa (1,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 3,1 miljoonaa) sekä yhteistyöverkon 
luomista. Luxemburgin, Vallonian ja Lorrainen välisellä ohjelmalla pyritään uuden teknologian 
synnyttämiseen tähtäävänä toimenpiteenä muun muassa luomaan pk-yrityksille suunnattuja tieto­
ja tukijärjestelmiä sekä toisaalta kehittämään inhimillisiä voimavaroja paikallisen teollisuuden 
tarpeita vastaavan koulutuksen avulla ja perustamalla tietoverkkoja. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin kaksi uutta yhteisöaloiteohjelmaa. Ensimmäinen, syyskuussa 1996 
hyväksytty ohjelma koskee pk-yrityksiä tavoitteiden 2 ja 5b kannalta tukikelpoisilla alueilla. Yhteisön 
tuki on 25 prosenttia suunnitellusta kokonaissijoituksesta. Tärkeimmät toimet koskevat ensisijaisesti 
kahta kohdetta; nämä ovat pienteollisuuden ja teollisuuden pk-yritysten kannustaminen, jotta ne 
ottaisivat ympäristönäkökohdat huomioon omassa toiminnassaan, sekä strategisen johtamisen 
edistäminen pk-yrityksissä. 
Luxemburgin, Belgian ja Ranskan välinen INTERREG-ohjelma hyväksyttiin helmikuussa. Se koskee 
Arlon'in, Virton'in, Bastognen ja Neufchâteaun piirikuntia Belgiassa, Meusen, Meurthe-et-Mosellen 
ja Moselien departementteja Ranskassa sekä Luxemburgin suuriruhtinaskuntaa. Ohjelma jäsentyy 
neljän toimintalinjan ympärille, jotka ovat: rajaseutujen taloudellinen kehitys (riskipääoman 
asettaminen rajaseutujen pk yritysten käyttöön); yrityskiinteistöt; alueiden omien mahdollisuuksien 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 267 
kehittäminen); inhimillisten voimavarojen hyväksikäyttö (Euroopan teknologiayliopisto); 
rajaseutualueen vetovoimaisuus ja ympäristö (rajaseutujen jätteidenkäsittely-yksikön kehittäminen ja 
toteuttaminen; paikallisen yhteistyön toteuttaminen maaseutualueilla; veden ja vesistöjen laadun 
parantaminen); sekä rajaseutukaupunkien kehittäminen (taajamien kehitys ja rajaseutujen taajamien 
rakentaminen). Seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin marraskuussa. Kokouksessa 
hyväksyttiin ohjelman seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt (komitean työjärjestys, 
organisaatiosuunnitelma ohjelman toteuttamiseksi, valintaperusteet) sekä tarkasteltiin erilaisia 
hankkeita (mm. tutkimus rajaseutujen pohjavesijohteiden hyväksikäytöstä sekä tutkimus tulvien 
ehkäisemisestä Chiers'ssa). 
Komissio ei katsonut voivansa hyväksyä Luxemburgin viranomaisten esittämää yhdistettyä 
RESIDER/KONVER -ohjelmaa. Ohjelman viimeisestä, 9 päivänä helmikuuta 1996 vastaanotetusta 
versiosta puuttui muutamia olennaisia kohtia kuten esimerkiksi toimenpiteiden kuvaus. Komission 
toistuvista pyynnöistä huolimaita Luxemburgin viranomaiset eivät toimittaneet sille uutta versiota 
vuoden 1996 aikana. 
Jo käynnistetyistä ohjelmista EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloiteohjelmat etenivät 
tyydyttävästi vuonna 1996. Ensin mainitulla aloitteella rahoitetaan kolmea ja viimeksi mainitulla 
kahta hanketta. EMPLOYMENT-ohjelmaan kuuluvassa Youthstart-hankkeessa pyritään 
tunnistamaan nuoret, jotka eivät menesty koulujärjestelmässä, sekä tarjoamaan heille tunnustettu 
ammatillinen pätevyys ohjauksen ja neuvonnan avulla. Horizon-hankkeella pyritään luomaan 
puutarha-alan työpaikkoja (viheralueiden hoitoyhdistyksen perustaminen) vähäosaisille, ja Now-
hankkeeila tarjotaan yhtenäistä ammatillista koulutusta työelämään palaaville naisille. ADAPT-
hankkeessa on kyse yrityksille tarjottavasta ammatillisesta koulutuksesta ja neuvonnasta sekä 
palkansaajille suunnatun, saatavilla olevaa ammatillista koulutusta koskevan tietokannan luomisesta. 
Luxemburg, jolla ei ole käytettävissään EMPLOYMENT-aloitteeseen kuuluvaa lisärahoitusta, on 
ehdottanut, että aloitteen uudessa Integra-vaiheessa toteutettaisiin ESR:n asetuksen 6 artiklan 
mukainen, pilottihankkeena toteutettava hanke. 
Lopuksi voidaan todeta, että yhteisöaloitteiden varauksen jakoa koskevan päätöksellä Luxemburgille 
myönnettiin 1,23 miljoonaa ecua. Määrällä vahvistetaan kahden aloitteen, RESIDERin ja 
LEADERinJ toteuttamista. 
Taulukko V-37: Luxemburg - Yhteisöaloitteet - vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
ecua) 
Aloite 
(YAOtien määrä) 
ADAPT (i) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
SME(l) 
URBAN (1) 
Yhteensä (5) 
1NTERREG/REGEN (2)** 
loista 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: 
SME 
INTERREG (1)*** Rokonais-
kustan. 
0,8 
0,6 
4,8 
1,4 
1,0 
8,7 
1,4 RR.n tuki 
(1) 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,5 
2,5 
0,3 Maksusitoum 
1996 
0,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
0,5 
0,3 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
0,3 
0,3 
1,0 
0.3 
0,5 
2,4 
0,3 (2)/(D 
100% 
100% 
100 % 
72% 
100% 
96% 
72% Maksut 
1996 
0.1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,2 
0,4 
0,1 Maksut 
1994-1996 
(3) 
0,1 
0,2 
0,4 
0,1 
0,3 
1,0 
0,1 (3)/(l) 
30% 
50% 
40% 
22% 
50% 
40% 
22% 
* Varauksen ulkopuolella 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
*** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
3 Katso myös I luku kohta B.l. Yhteisöaloitteet. 
268 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
10. Alankomaat 
10.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Alankomaiden eri alueilla: 
Tavoite 1: Flevolandia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa käytetään 14,4 miljoonaa 
ecua (kokonaiskustannukset: 86,9 miljoonaa ecua) TTK-toimia koskevaan toimintalinjaan neljällä 
alalla: 
• "Alueellinen teknologiasuunnitelma", jossa yhdistyvät alueellisiin TTK-toimiin liittyvien 
valmiuksien parantaminen ja alueelliset sosiaalis-taloudelliset tavoitteet (0,2 miljoonaa 
ecua); 
• pk-yrityksille suunnatun, teknologiansiirtoon tarkoitetun keskuksen perustaminen ja 
alueellisten teleliikennekeskusten verkon luominen (1,5 miljoonaa ecua); 
• KIM-hanke, jossa autetaan yrityksiä palkkaamaan yliopistojen edustajia ja korkeasti 
koulutettua henkilökuntaa tavoitteena uusien teknologioiden ja uusien työmenetelmien 
(mm. hydrauliikka, vesivarojen hallinnointi, ekologia, teollinen hydrodynamiikka, 
rannikkoalueiden kehittäminen, tulipalojen ehkäisy -0,2 miljoonaa ecua) käyttöönotto 
yrityksissä; 
• uusien perusrakenteiden luominen soveltavaa tutkimusta varten sekä TTK-toimiin 
suunnattu rahoitus teollisuudelle (12,5 miljoonaa ecua). 
TTK-toimet ovat olennainen osa myös maatalouden nykyaikaistamisstrategiaa (5,6 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 23,2 miljoonaa). Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa kannustetaan korkean 
tason TTK-toimien keskittämistä ja laajentamista siten, että tutkimuslaitoksia sijoitetaan uudelleen 
sekä perustetaan uusia (esim. Lelystadin IDL-DLO - tutkimuslaitos luo 250 työpaikkaa korkeasti 
koulutetuille henkilöille), että niiden toimintoja eriytetään ja että kehitetään keskus, jonka 
tarkoituksena on helpottaa tutkimustulosten siirtoa elintarviketeollisuuden alalle ja maatiloille. 
Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tuetaan myös kalataloutta koskevaa tutkimusta (1,1 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset 20,7 miljoonaa). 
Tavoite 2 (1994-1996): Tavoitetta 2 koskevissa yhtenäisissä asiakirjoissa 10 prosenttia 
rakennerahastojen antamasta tuesta suunnataan TTK-toimiin. Toimenpiteillä halutaan vahvistaa 
teollisuuden rakennetta kannustamalla innovaatiota ja tuotteiden kehittämistä, mistä tarkemmin 
seuraavassa: 
• Arnhem-Nijmegen: vastaanottorakenteet yrityksiä varten (Nijmegenissa sijaitseva 
Mercator - tiede- ja teknologiakeskus, Arnhemissä sijaitsevat BO-Bedrijfscentrum ja 
Bedrijvencentrum Simon Stevin), teollisuuden rakenteiden ja osaamisen kehittäminen 
(yritysryppäät - esim. hopeoitujen tuotteiden teollisuuden yritysyhteistyöhönkö, 
innovaation ja laadun edistäminen - esim. lääketeknologia, uudet kaupallisen toiminnan 
muodot, inhimilliseen pääomaan sijoittaminen (yhteensä 6,9 miljoonaa, 
kokonaiskustannukset: 25,6 miljoonaa); 
• Groningen-Drenthe: teknologisen innovaation kannustaminen, TTK-toimien tukeminen, 
ympäristöteknologioiden sovelluksia koskeva ohjaus, teknologisen kehittämisen 
keskuksen perustaminen (0,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 1,2 miljoonaa); 
• Twente-Overijssel: teknologisten perusrakenteiden ja osaamisen kehittäminen (1,8 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 5,3 miljoonaa) sekä innovaation tukeminen 
(0,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset; 1,1 miljoonaa) - esimerkiksi yritys- ja 
tiedepuiston teknologiset laitokset; 
• Etelä-Limburg: yritysten valmistamien tuotteiden sekä yritysten vastaanottorakenteisiin 
liittyvien perusrakenteiden ja ympäristöteknologioiden kehittäminen, korkean tason 
teknologinen ammattikoulutus (8,2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 25 
miljoonaa); 
• Kaakkois-Brabant: tutkimuslaitosten välineistö (9,7 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 39, 7 miljoonaa), teknologisen ammattikoulutuksen parantaminen, 
osaamisen siirto uusille yrityksille. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 269 
TTK-toimien lisäksi ohjelmissa käytetään 1,5 prosenttia televiestintään, nimittäin 
televiestintäverkkojen yhteyksiin ja perusinfrastruktuurin välineistöön. Vain Twentea koskevassa 
yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa suunnitellaan yksityiskohtaisemmin yritys- ja tiedepuistoon 
kaapelin avulla rakennettavaa yhteyttä sekä telemaattisen tietämyksen keskuksen perustamista 
alueen monimuotoliikenteen kehittämiseksi. Telematiikkasovellusten osalta voidaan todeta, että 
Twentea ja Groningen-Drentheä koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa ensin mainitussa 
tuetaan kuljetuksiin sovelletun telematiikan kehittämistä ja viimeksi mainitussa telematiikan 
kehittämiskeskuksen luomista. 
Tavoite 5b: Frieslandiin perustetaan tutkimus-ja tietokeskuksiapa teknologiansiirtoa helpotetaan 
yritysten kehittämisen yhteydessä. Groningen-Drenthessä painopiste on yritysryppäiden 
kehittämisessä, johon on saatu tukea 7,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 32,9 miljoonaa) ja 
uusille tuotteille, uusille teknologioille sekä yrityksille suunnatulle, innovaatiota koskevalle 
tiedottamiselle annettavassa tuessa. Overijsselissä tuen kohteena ovat telematiikkapalvelujen ja 
tutkimushankkeiden kehittäminen sekä uusien tuotteiden kehittäminen luonnonvaroja ja 
maataloutta kehitettäessä. 
Kaiken kaikkiaan yhteisön rahoitus Alankomaiden teknologiseen kehittämiseen vastaa 13,2 
prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 1, 2). 
Taulukko V-38: Alankomaat - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
YHTEENSÄ YHTEENSÄ 
132,7 
97,8 
230,5 % 
58% 
42 % 
100% KK 
22,0 
27,6 
49,6 % 
17% 
28% 
22% Jäsenvaltio 
Julkinen 
89,<> 
38,2 
128,1 Yksityinen 
20,8 
32,0 
52,8 Yhteensl 
110.7 
70.2 
180,9 % 
83% 
72% 
78% Rakennerahastojen rahoitus 
3% 
1IUOM: Suunnittelumenettelyn luontuen ja jäsenvaltioiden hyväksymien cri lähestymistapojen vuoksi lukuja on 
tulkittava varovaisesti erityisesti lietovhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin 
kuten teollisuuteen ja TTK.een OTTK a Televiest. 
TAVOITE 1 
Kuvio V-45: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): 
Pääasialliset tavoitteet: 
collisuuden edistäminen (a) 
Matkailu (b) 
Maatalous, maaseudun kehittäminen (c) 
Kalastus (d) 
Inhimilliset voimavarat (c) 
Yritysinfrastruktuuri (f) 
Liikenneinfrastruktuuri (g) 
Tutkimus ja kehittäminen (h) 
Tekninen apu (i) 
Rahastokohtainen jaottelu 
—EKKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
TYUX 40,0 
21,5 
8,5 
150,0 "227J 
5,2 
21,2 
8,2 
28,0 
17,0 
31,4 
14,4 
2,6 
~5T% 
27% 
14% 
6% 
100% (h) 10% O2% (a) 15% 
(9)21% 
(f) 11% 
(e) 19% 
1 Tukikelpoinen alue: Flevoland. 
270 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Flevolandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yleisiin tavoitteisiin kuuluvat muun muassa 
bruttokansantuotteen kasvattaminen 85 prosenttiin yhteisön keskiarvosta asukasta kohti, työllisyyden 
parantaminen 3 prosentilla kansallisesta keskiarvosta, työttömyysasteen saattaminen kansallista 
keskiarvoa alhaisemmaksi sekä työttömyysastetta koskevien erojen pienentäminen alueella. Kaikkia 
tavoitteita ei ole vielä saavutettu. Vaikka bruttokansantuote asukasta kohti on kasvanut jonkin verran 
ja työllisyyden kasvu on melkein 3 prosenttia kansallista keskiarvoa korkeampi, Flevolandin 
työttömyysaste on kuitenkin ensi kertaa hiukan Alankomaiden keskiarvoa korkeampi, ja 
työttömyysasteen erot ovat kasvaneet alueella vuosina 1994-1995. 
Merkittävää vuoden 1996 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttamisen kannalta on ensinnäkin ollut 
eri aiheita koskevien istuntojen käynnistäminen. Näiden istuntojen tarkoitus on käynnistää eri 
osapuolten välisiä avoimia keskusteluja tietyistä aiheista; vuonna 1996 aiheita olivat kannustaminen 
uusien työpaikkojen luomiseen, väliarviointi, maatalouspolitiikka ja alueellinen 
teknologiasuunnitelma. Toisaalta Flevoland kuuluu alueellisten työllisyyssopimusten toteuttamiseen 
osallistuviin alueisiin. Alueella on laadittu "Työllisyystoimiksi" kutsuttu toimintasuunnitelma, jossa 
seurataan johdonmukaisesti tavoitetta 1 koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitettyjä 
suuntaviivoja, kuitenkin painottaen erityisesti alueellisen yhteistyön yhteensovittamisen 
vahvistamista kolmen periaatteen eli dynaamisuuden, luovuuden ja synergian pohjalta. Tarkoituksena 
on pikemminkin yhtenäistää jo olemassaolevia hankkeita kuin käynnistää uusia. Jo hyväksyttyjen 
hankkeiden vaikutuksia työllisyyteen on arvioitu seuraavasti: 10 492 pysyvää työpaikkaa (6 749 
suoraan luotua työpaikkaa, 3 743 välillisesti luotua työpaikkaa) ja 2 793 määräaikaista työpaikkaa. 
Eri toimenpiteiden toteuttaminen on mahdollistanut vuoden 1995 osuuksien maksamisen sekä vuoden 
1994 vuotuisen osuuden saattamisen päätökseen. Tyydyttävästi eteneviä toimenpiteitä ovat yrityksille 
annettu tuki (erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvat toimenpiteet) ja liikenteen perusrakenne (jossa 
tärkein hanke on valtatie N27:n muuttaminen moottoritieksi (A27), mikä parantaa Flevolandin 
yhteyksiä maan keski- ja eteläosiin; hanke etenee aikataulun mukaisesti). Jotkin tavoitteet edistyvät 
hitaammin. Näitä ovat kalastus, kaupan perusrakenteet sekä TTK-toimet. Sen sijaan alueellinen 
teknologiasuunnitelma on lisännyt viimeksi mainittuun tavoitteeseen liittyvien hankkeiden määrää. 
Kalataloutta koskevat toimenpiteet sujuvat suunnitelmien mukaisesti. Niiden toteuttaminen aloitettiin 
toimenpiteellä nimeltä "pyyntiponnistusten sopeuttaminen," joka koski alusten lopullista poistamista 
käytöstä sekä toimenpiteillä, jotka koskivat tuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä. Maataloutta ja 
maaseudun kehittämistä koskevan tavoitteen osalta voidaan todeta, että EMOTR:in rahoittamat 
toimenpiteet ovat, lukuun ottamatta tavoitetta 5a koskevia toimenpiteitä, ennen kaikkea toimia, joilla 
tuetaan maataloutta koskevaa tutkimusta, kestävän maatalouden kannustamista, uusia maatalouteen 
liittyviä toimintoja sekä parempaa vesistön hallinnointia. Näiden toimenpiteiden rahoituksen 
toteutuminen on huomattavasti myöhässä oikeudellisten ja budjettiin liittyvien maksusitoumusten 
sekä maksujen välisen merkittävän viiveen takia. Niinpä vuoden 1996 lopussa kuudesta vuotuisesta 
osuudesta vain kahdesta on tehty maksusitoumus, mikä vastaa 30 prosenttia arvioiduista 
määrärahoista. Muita toimia olivat Flevolandin maataloutta käsitelleen teemapäivän järjestäminen 
sekä ryhtyminen tavoitteiden toteuttamista nopeuttaviin toimenpiteisiin. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Arvioija on palauttanut puolivälissä laadittavaa arviointikertomusta koskevan hankkeen. 
Kertomuksen tärkeimmät päätelmät ovat, että ohjelman rakenne, strategia ja yhtenäisyys ovat 
edelleen päteviä ja että organisaatiota ja hallinnointia voitaisiin yhtenäistää aiempaa enemmän. 
Kertomuksessa suositellaan myös pyrkimysten keskittämistä voimakkaammin tietyille aloille, 
erityisesti kun kyse on työttömyyden vastaisesta taistelusta, kalataloudesta riippuvaisten alueiden 
monipuolistamisesta ja toimintakeskusten luomisesta tietyillä aloilla (esim. elintarviketeollisuus, 
liikenne ja jakelu, tiedotusvälineet, matkailuja vapaa-aika). Yleisesti voidaan todeta, että yhtenäisellä 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 271 
ohjelma-asiakirjalla on edistetty eri osapuolten välistä yhteistyötä alueella, jolla ei ennestään ollut 
yhteistyöverkkoja. Seurantakomitean toiminta on parantunut erityisesti eri aiheita koskevien 
teemaistuntojen ansiosta. Keskusteluihin osallistuu suuri joukko ihmisiä, ja ne ovat ominaisia juuri 
Flevolandille muihin Alankomaiden tukikelpoisiin alueisiin verrattuna. 
TAVOITE 22 
Kuvio V-46: Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecun): 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) Alakohtainen jaottelu: 
Rahastokohtainen jaottelu : 
—EAKR-
ESR 
Yhteensä 
5 YOA TMJJ 
80,2 
224,1 ~3T%-
36% 
100% 
Keskiarvo/ Y Ö~X]~ "TO (d)2% l«)3% 
(c) 13% 
(b) 36% a) 46% 
Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 
Viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa saatettiin päätökseen vuonna 1996 siten, että merkittävä osa 
alunperin kohdennetuista määrärahoista (yhteensä 80,12 miljoonaa ecua eli 27 prosenttia tuen 
alkuperäisestä kokonaismäärästä) jäi kohdentamatta ja siirrettiin kaudelle 1997-1999. Siirrot 
vastaavat alueesta riippuen 17-30 prosenttia alkuperäisestä tuesta-^. Kaikkia muita alueita paitsi 
Twentea koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osuudet vuosille 1994 ja 1995 on saatettu 
päätökseen, ja kolmelle (Groningen-Drenthe, Arnhem-Nijmegen ja Kaakkois-Brabant) on tehty 
maksusitoumus ensimmäisestä erästä. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantajärjestelmät toimivat 
täysipainoisesti vasta vuonna 1996, jolloin kaikki rahoitusta koskevat tiedot ja kaikki osoittimet 
voidaan toimittaa yksityiskohtaisesti. 
Kukin ohjelma on edennyt omalla tavallaan: 
• Groningen-Drenthessa kaksi toimenpidettä - alueellinen teknologiasuunnitelma ja ympäristön ja 
energian aloilla toteutetut toimenpiteet - saatiin päätökseen, ja ne toimivat nyt kehyksenä 
seuraavalle vaiheelle, ja toisaalta yrityksille annettu tuki neuvonnan, kansainvälistämisen, 
teknologian ja sijoitusten aloilla oli erittäin menestyksekästä, minkä johdosta sitä päätettiin lisätä. 
Sen sijaan lopullisten tuensaajien kiinnostuksen herättäminen tuotti ongelmia erityisesti 
moninaisten hallinnollisten menettelyjen takia. 
• Twentessa komissio hyväksyi kaksi riskipääomaa ja alueellisen teknologiasuunnitelman, joka 
toimii kehyksenä teknologiahankkeiden valinnalle. Monet ohjelmaan sisältyvistä toimenpiteistä -
EAKR:n rahoittamat monimuotoliikenteeseen ja teollisuuden perusrakenteisiin liittyvät hankkeet, 
ESR:n rahoittamat liikenne, jakelu ja matkailu - ovat kohdanneet vaikeuksia, kun taas ESR:n 
rahoittama toimenpide teollisuuden alalla etenee nopeasti. Arvioinnissa päätellään, että vaikka 
teollisuuden työpaikat vähenevät jatkuvasti, tätä kehitystä voitaisiin ehkä jarruttaa teollisuutta ja 
toimivien yritysten kehitystä tukevilla toimenpiteillä. 
2 Tukikelpoiset alueet: Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente-Overijssel, Etelä-Limburg, Kaakkois-
Brabant. 
3 Siirrot muodostuvat seuraavista määristä: 22,3 miljoonaa ecua Groningen-Drenthelle (29% alkuperäisestä 
tuesta), 11,2 miljoonaa Arnhem-Nijmegenille (20%), 9,9 miljoonaa Twente-Overijsselille (17%), 
14,1 miljoonaa Etelä-Limburgille (32%) ja 22,6 miljoonaa Kaakkois-Brabantille (33%). 
272 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Arnhem-Nijmegenissä toteutettujen hankkeiden vähäinen määrä selittyy sillä, että jotkin 
toimenpiteet ovat myöhässä (erityisesti matkailuja ESR:n rahoittamat toimenpiteet). Teollisuuden 
ja matkailun aloille suunnattuja strategioita on parannettu, mutta alakohtaisten ja julkisten 
järjestöjen kaltaisten järjestöjen aktiivisempi osallistuminen osoittautui tarpeelliseksi. 
Kaakkois-Brabantissa ESR:n rahoitus hyödynnettiin käytännössä kokonaan vuonna 1996, ja 
EAKR:n toimenpiteet teollisuusalueiden, yritysten vastaanoton ja yritysympäristön tukemiseksi 
etenivät hyvin, kun taas matkailua ja teknologia-ja koulutuskeskuksia koskevat toimenpiteet eivät 
olleet yhtä menestyksekkäitä. Arvioinnissa osoitetaan, että ohjelmien tavoitteet on saavutettu, että 
ohjelman aikataulua on noudatettu, että seurantajärjestelmässä ja yhteisrahoituksessa ei ole 
esiintynyt ongelmia, että pk-yrityksille suunnattu tiedotus on ollut tehokasta ja että ensimmäisten 
ESR:n rahoittamien, loppuunvietyjen hankkeiden avulla 86 prosenttia koulutuksessa olleista 
työttömistä on saanut työpaikan. 
Etelä-Limburgissa ohjelmaa on mukautettu siksi, että määrärahat sidottiin indeksiin; tämän 
seurauksena saadut varat osoitettiin matkailua ja teknistä apua koskevaan toimintalinjaan 
(seurantajärjestelmän mukauttaminen), ja toisaalta teollisuutta ja yritysten perustamista tukevissa 
toimenpiteissä käyttämättä jätettyjen määrien siirrosta matkailua koskevaan toimenpiteeseen; 
siirto on korvattava ohjelmassa kaudella 1997-1999. 
Kauden 199 7-1999 valmistelu 
Kauden 1997-1999 valmistelut aloitettiin vuoden 1996 toisella vuosipuoliskolla. Kukin hyväksytyistä 
hankkeista jatkaa kauden 1994-1996 toimenpiteitä sisältäen kuitenkin myös toimintalinjojen 
muutoksia. Niinpä Groningen-Drentheä koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotetaan 
entistä enemmän paikallisia työllisyysaloitteita, tiettyjen kaupunkien taloudellista merkitystä sekä 
alueellista teknologiasuunnitelmaa perusrakenteen jäädessä vähemmälle huomiolle. Kaakkois-
Brabantin toimintalinjoihin puolestaan on lisätty elämänlaadun ja paikallistalouden aihepiirit sekä 
työllisyysaloitteet. Twentessa investoinnit suuntautuvat vastaisuudessa yhä suuremmassa määrin 
työpaikkoja mahdollisesti synnyttäviin tulevaisuuden aloihin, jotka voivat monipuolistaa alueen 
taloutta. Tämä kuvastuu siinä, että tuottavia perusrakenteita, teknologioita ja teollisuuden saamaa 
rahoitusta painotetaan enemmän. Myös Arnhem-Njimegenin ohjelmahankkeessa painopiste siirtyy 
taloudellisista perusrakenteista yritysinvestointeihin ja tietoteknologiaan. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-47: Tav. 3- Toimintasuunn. 1994-1999(milj. ecua-1995hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 1 ESR 
Koulutus (a) ÎBTÎ7T 
Sijoittautuminen (b) 120,0 
Sijoittautumisväylät (c) 277,0 
Tekninen apu (d) 46,0 
yhteensä OTT 
TTOÄ (d) 5% 
(c) 30% 
(b) 13% (a) 52% 
Tavoitetta 3 koskeva ohjelma on sujunut suunnitelmien mukaisesti siten, että koko vuotuinen osuus 
on kohdennettu (164 miljoonaa ecua) ja ESR:n rahoittamiin hankkeisiin on osallistunut yhteensä 128 
900 henkilöä (74 900 on saanut varsinaisen ammatillisen koulutuksen, 6 460 on saanut neuvontaa ja 
47 540 on osallistunut "sijoittautumisväylä"-toimintaan). Kuluja näyttää kertyvän pikemminkin 
"sijoittautumisväyliä" kuin "neuvontaa" koskevasta toimenpiteestä. Se kuvastaa työllisyyspalveluissa 
esiintyvää suuntausta etsiä työttömille yksilöllisiä väyliä, ja sen seurauksena seuraavien vuosien 
toimintasuunnitelmia saatetaan välitarkistuksessa muuttaa myös muodollisesti. ESR:n rahoitusta 
harjoittelujärjestelmälie lisättiin vuonna 1996. Harjoittelujärjestelmä perustuu työn kautta 
tapahtuvaan ammatilliseen koulutukseen, työkokemukseen ja yhteen teoreettiseen koulutuspäivään 
viikossa. ESR järjestää myös tarjonnan ja kysynnän välisiä yhteyksiä alueittain ja aloittain, minkä 
ansiosta 4 000 - 5000 uutta nuorta sijoittautuu työelämään vuosittain. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 273 
Rahoitus ei ole toteutunut yhtä hyvin kuin aiempina vuosina, koska hankkeiden saattaminen ESR:n 
yhteisrahoitusjärjestelmän piiriin on viivästynyt alueellisissa työvoimatoimistoissa. Koska 
talousarviot osoitetaan aina yksittäisille hankkeiden vetäjille, ne saattavat jäädä käyttämättä, jos 
hankkeen toteuttaja ei onnistukaan järjestämään hanketta. Hankkeiden kustannukset näyttävät jonkin 
verran kasvaneen Alankomaiden työllisyystilanteen paranemisen myötä, minkä seurauksena yhä 
työttöminä olevien tukeminen vaatii entistä suurempia ponnisteluja. 
Kuvio V-48: Tqv.e 4 - Toimintasuunn.!994-1999 (milj. ecua -1994 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Koulutukseen kohdist. kiinnostuksen rohkaiscm. (a) 
Koulutuksen ja tarpeiden vastaavuus (b) 
Koulutusohjelmat (c) 
Tekninen apu (d) 
Yhteensä 
TYÖT -EST 
~TTJ3 
29,1 
106,7 
7,4 
1352 (d) 5% (a) 8% 
(b) 19% 
(c) 68% 
Tavoitetta 4 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen saatiin vihdoin toden teolla 
käyntiin vuonna 1996. Yhteensä 40 miljoonalla eculla rahoitettuun toimintaan valittiin 69 hanketta. 
Suurin osa hankkeista on useiden, samalla talouden alalla (yhteensä 17 eri alaa) toimivien yritysten 
muodostamia ryppäitä (käsittäen keskimäärin 120 yritystä), ja ne ovat järjestäytyneet alakohtaisten 
O&O-rahastojen mukaisesti; rahastojen tarkoitus on työmarkkinaosapuolten hallinnoiman 
ammattikoulutuksen järjestäminen. Ammatillista koulutusta saaneiden määrän arvioidaan vuonna 
1996 olleen 41 000 henkilöä, joista 25 000 toimi pk-yrityksissä. Kolmas päätavoite eli ammatillinen 
koulutus on saanut eniten rahoitusta. Näyttää siltä, että ammatillisten koulutusohjelmien ennakointi ja 
kehittäminen on edennyt Alankomaissa jo pitkälle. Ennakointia koskevan toimintalinjan yhteydessä 
on perustettu työllisyyden seurantakeskus, jossa on jo työskennelty tehokkaasti olemassa olevien 
toimien yhteensovittamiseksi ja jossa tutkitaan tarpeiden ja kysynnän kehitystä työmarkkinoilla sekä 
tarkkaillaan, millä tavoin tavoitetta 4 koskeva ohjelma on niiden tasalla. Seurantakeskus on jo 
kohderyhmän keskuudessa varsin tunnettu, ja sen on vaikeampi käsitellä hanke-ehdotusten kasvavaa 
lukumäärää. 
TAVOITE 5a maatalous 
Taut. V-39: Toteutuss. 1994-1999 (milj. ecua - 1994 hinnat): 
Yhteensä [Toimenpiteet 1 %~ 
118,0 Tuotanto 7ÏÏJ VTVo 
Kaupanpitäm. 39,2 33 % 
Investoinnit tuotantorakenteiden nykyaikaistamiseen koskivat vuonna 1995 pääasiassa karjasuojien 
kehittämistä. Vuonna 1995 investointitukea saaneiden tilojen määrä on vähentynyt huomattavasti 
edellisistä vuosista: kun tuensaajia vuonna 1993 oli 918 ja vuonna 1994 vastaavasti 883, määrä oli 
vuonna 1995 vain 226. Määrän pienenemisen arvellaan johtuvan Alankomaiden maatalousalalla 
vallitsevassa odottavasta asenteesta ("wait-and-see") maataloustulon kehityksen suhteen. Tämä 
heijastui vuodelle 1995 osoitettujen kustannusten tarkistamisena alaspäin (43 prosenttia vähemmän 
verrattuna vuonna 1994 tehtyihin rahoituksen ennakkoarvioihin). Vuonna 1993 lakkautettiin myös 
nuorille maatalouden harjoittajille tilan perustamiseen suunnattu tuki. Sen sijaan tuotteiden jalostusta 
ja kaupan pitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja etenee suunnitelman mukaisesti. 
Useimmille hankkeille on ominaista ympäristönäkökulma tai uutta luova lähestymistapa. Tilanteen 
yksinkertaistamiseksi Alankomaat ehdotti vuonna 1996 useisiin yhteisön antamiin asetuksiin vedoten, 
että investointitukia koskevat eri säädökset yhdennettäisiin yhdeksi investointitukea koskevaksi 
oikeudelliseksi välineeksi. 
274 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-49: Tav. 5akalastus- Toimintasuunn. 1994-1999(milj. ecua): 
| KOR ~ 
Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell.suuntaaminen (a) 570~ 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 0,0 
Laivaston uudistaminen (c) 2,2 
Vesiviljely (d) ls5 
Suojellut merialueet (e) 0,0 
Satamalaittect (0 20,4 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 8,5 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 6,0 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) pm 
Muut toimenpiteet (j) 0,0 
Yhteensä 46,6 (h) 13% d)0% (a)17% 
(g) 18% 
(0 44% 
Ohjelman toteuttaminen paikan päällä alkoi pyyntiponnistusten mukauttamiseen liittyvillä toimilla, 
toisin sanoen alusten pysyvällä käytöstä poistamisella. Tiettyjä kalanjalostusteollisuutta koskevia 
hankkeita käynnistettiin, mutta useimpien muiden yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevien 
toimenpiteiden toteuttaminen on ollut melko hidasta. 
TAVOITE 5b4 
Kuvio V-50: Tavaile 5h - Toiminlasuiinnilclma 1994-1999: 
Väestö (1000 as.) 
Pinta-ala (km1) ~W5 
5 405 
miljoonaa ecua 
Rahastokohtainen jaottelu: 
—EÄKK 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
TYÖT ~TYJ 
17,6 
50,6 
150,0 T5% 
12% 
34%. 
100% 
Keskiarvo; TYÖÄf irrjJ (e) 11% (1)1% (a) 8% 
(d) 13% (b) 25% 
(c) 42% Q Maatalouden ja puutarhaviljelyn 
kehittäminen (a) 
O Yritysten perustaminen (b) 
• Matkailuinfrastruktuuri (c) 
D Ympäristönsuojelu (d) 
B Inhimilliset voimavarat (e) 
Q Tekninen apu (f) 
Eräällä alueella (Groningen-Drenthe) hankkeiden voidaan todeta jonkin verran viivästyneen. 
Komissio on painottanut, että lopullisille tuensaajille suoritettavia maksuja on nopeutettava. Komissio 
hyväksyi syyskuussa 1996 muutoksen Overijsseliä koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, ja 
myös Limburgin maakunta esitti muutospyynnön vuoden 1996 lopussa. Eri maakuntien 
seurantakomiteat päättivät lisäksi varata ohjelmien (1995/1996) indeksiin sitomisesta saadut 
ylimääräiset varat vuodelle 1999. Seurantakomiteoiden työskentelyn tärkeimpiä kohteita oli tilanteen 
arviointi. Kansallisella tasolla arvioinnin järjestivät maatalousministeriö ja talousasiani ministeriö. 
Puolivälissä laadittavan arvioinnin tekee kaikilla alueilla sama ulkopuolinen virasto, ja 
loppukertomukset esitellään vuoden 1997 ensimmäisen vuosikolmanneksen lopulla. 
4 Tukikelpoiset alueet: Friesland, Groningen-Drenthe, Limburg, Overijssel, Zeeland. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 275 
Taulukko V-40: Alankomaat - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 kaudella 
1994-1996/99 (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
Tavoite 1 
YOA I-'levoland (1994) kokonais-
kuslann. RR:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) (2)/(D Maksut 
1996 
"95877! mm TJl 
Tavoite 2* __T 28 %| 
YOA Amhcm-Nijmegen (1994) 
YOA Groningen-Drenthe (1994) 
YOA Tvvcutc-Ovcrijsscl (1994) 
YOA Btclä-Limburg (1994) 
YOA Kaakkois-Brabant (1994) 
I avoitc i T73T 
195,9 
156,4 
102,9 
169,6 
TÖTJ 45,6 
54,8 
49,0 
29,5 
45,3 
T2TT "TTT 
16,7 
24.5 
12,0 
24,6 "3972" 
50,0 
43.0 
25,8 
46,0 
TISTJ "To-î 
91% 
88% 
87% 
102% 
9T% 
YOA Alankomaat 1 
Tavoite 4 T5-7" 2.2I<),7| 935,3[ 152.21 T3T3T "4~%T Maksut 
1994-1996 
P) 
__T 
~378" 
13,3 
8,2 
1.4 
12,6 
T97J 
T2~6~ TTTST 
"T277" 
30,0 
17.5 
8,3 
23.3 
77J 
"377,91 (3)/(l) 
"2T%1 
1B~5 
55% 
36 
28% 
51% 
^T%] 
"4TT%1 
YOA Alankomaat (1994) 
Tavoite 5a maatalous 16T6T T33727 TTÖT "2272T" TT%r Tm Tm T^ 
Arviot Alankomaat Asct. 2328/91 (1994) 
YOA Alankomaat Asct. 866 ja 867/90 (1994) T6777 
313,7 
TTTJ 39,2 
Yhteensä mri "ToT8" 
13,5 
TJJ T6% 
34% __. 
10,5 no% 
27% 
T7 "751? 
Tavoite 5a kalastus T3 TSJ 
YOA Alankomaat (1994) 
Tavoite 5b T2T5f _E 4Ö: T4T T3T5T "33~%~ TW TT- TT"^ 
YOA Friesland (1994) 
YOA Groningen-Drenthe (1994) 
YOA Limburg (1994) 
YOA Ovcrijssel (1994) 
YOA Zeeland (1994) "26T79" 
157,4 
48,4 
70,2 
49,2 ~6"B77~ 
34,9 
19,1 
15,5 
11,8 
Yhteensä 392,1 
5.834,9 TTfTT 
7781573 TT 
1,5 
5,0 
1,6 
0,8 
UT 5,7 
7.3 
4,9 
3,9 
TTT ~2T%" 
16% 
38 % 
32% 
33% T0J 
3,1 
4.5 
3,9 
3.4 15% 
9% 
24% 
25% 
29% 
VH'1'KLNSA 
* Määrästä vähennetty siirrot vuosille 1997-1999 "2177T 1T% TTT 
"TD774" T37J TP% 
T9379" "5S57Î 32% 
10.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistämiseksi: 
Alankomaat ei osallistu aloitteisiin RECHAR ja REGIS. Vuosina 1994 ja 1995 kaikista aloitteista 
hyväksyttiin 12 kansallista yhteisöaloiteohjelmaa, joihin on vielä lisättävä 7 INTERREGiin 
liittyvää yhteisöaloiteohjelmaa. Vuoden 1995 lopussa oli hyväksymättä vain KONVERia koskeva 
yhteisöaloiteohjelma, joka sekin hyväksyttiin vuonna 1996. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Alankomaissa: 
Useimpiin Alankomaiden hyväksymiin yhteisöaloiteohjelmiin sisältyy teknologian kehittämiseen 
kohdistuva tuki. SME-yhteisöaloitteessa otetaankin tässä mielessä huomioon televiestinnän 
kehittäminen yritysten välisten verkkojen perustaksi, mutta lisäksi myös, kun on kyse TTK-toimista, 
useita toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on uusien menettelyjen ja tekniikoiden käyttöönotto ja 
uusien tuotteiden tuominen markkinoille, yhteistyö tutkimuskeskusten kanssa (esim. avointen ovien 
päivät, kokemusten vaihtoa koskevat hankkeet ja harjoittelu) sekä teknologian siirto. Yksi ohjelman 
toimintalinjoista suuntautuu lisäksi uusiin koulutusjärjestelmiin uusien teknologioiden ottamiseksi 
käyttöön yrityksissä. Joissakin INTERREGin ohjelmissa puolestaan on televiestintää tukevia 
toimenpiteitä. Alankomaiden ja Saksan välisissä ohjelmissa painopiste on televiestinnän 
perusrakenteiden lujittamisessa, samoin kuin Alankomaiden ja Belgian välisissä ohjelmissa; 
tavoitteena on näin vahvistaa Euroopan laajuisten sähköisten verkkojen yhteyksiä. TTK-toimien 
osalta Alankomaiden ja Belgian sekä Alankomaiden, Belgian ja Saksan välisissä ohjelmissa 
tuetaan yritysten ja tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä sekä teknologiansiirtoa innovaation ja 
nykyaikaistamisen kannustamiseksi yritysten tuotantomenetelmissä ja tuotekehityksessä. 
Teollisuuden rakenneuudistuksessa RESIDER-ohjelmalla edistetään uusia teknologioita ja 
teollisuuden kehittämistä sekä verkkojen luomista teollisuuden ja palvelujen aloilla ohjelmaan 
myönnetyn 3,7 miljoonan ecun turvin (kokonaiskustannukset: 9,1 miljoonaa ecua): summalla on 
tarkoitus tukea innovaatiota ja luovuutta yrityksissä. Myös RETEX-ohjelmalla tuetaan 
teknologista kehittämistä ja innovaatioita Twenten alueella. 
EMPLOYMENTiin kuuluvalla Horizon-vaiheella helpotetaan vammaisten ja vähäosaisten 
sijoittautumista työmarkkinoille kehittämällä teleavusteista etätyöskentelyä ja ottamalla käyttöön 
___ Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
uusia, joustavia harjoittelujärjestelmia kuten etäopetus ja interaktiivinen koulutus. 
Komissio hyväksyi lopulta KONVER-yhteisöaloiteohjelman maaliskuussa 1996. Se koskee 
kahdeksaa Alankomaiden aluetta (Kop van Noord-Holland, Haag/Delft, Rijnmond, Walcheren, osa 
Utrechtin maakunnasta, Veluwe, Arnhem/Nijmegen ja Luoteis-Brabant), ja sen tärkeimpiä osa-alueita 
ovat aseteollisuuden uudistaminen, innovaation kannustaminen, teollisuusalueiden elvyttäminen sekä 
matkailun ja ammattikoulutuksen kehittäminen. Komission päätettyä jakaa yhteisöaloitteiden 
varauksen ohjelma sai 15,1 miljoonaa ecua lisärahoitusta, ja sitä jatketaan aina vuoteen 1999 saakka. 
Jo nyt Alankomaiden viranomaiset ovat jakaneet eri hankkeille 49 prosenttia ensimmäisestä 
ennakkoerästä, ja ohjelma on herättänyt suurta kiinnostusta hankkeiden vetäjien jättämien 
hakemusten lukumäärästä päätellen. 
Komission yhteisöaloiteohjelmia koskevan päätöksen myötä Alankomaat saavat 184,55 miljoonaa 
ecua lisätukea, joka on osoitettu KONVERin lisäksi aloitteille ADAPT, EMPLOYMENT, LEADER, 
PESCA, RESIDER, URBAN ja INTERREG5. INTERREG II C -ohjelman tulvien ehkäisemistä 
koskevalle vaiheelle Alankomaat saavat 100 miljoonaa ecua; tuki suunnataan Mosel-Reinin allasta 
koskevalle ohjelmalle. Ohjelmaa valmisteltiin vuoden 1996 lopussa yhteistyössä Belgian, Saksan, 
Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten kanssa, ja se saa rakennerahastojen rahoitusta yhteensä 135 
miljoonaa ecua (Alankomaiden lisäksi Belgia; 7,5 miljoonaa ecua; Saksa: 24,9 miljoonaa; Ranska; 
2,6 miljoonaa; Luxemburgilla ei ole tähän varattua talousarviota). 
Olemassa olevista ohjelmista RESIDER-ohjelmaa (Ijmond) jatketaan vuoteen 1999 saakka ja 
vahvistetaan 5 miljoonalla eculla varausvaroja. Ohjelma on ollut menestyksekäs, sillä vuoden 1996 
lopussa 70 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista oli kohdennettu eri hankkeisiin. 
Kokonaiskustannukset nousevat 50 miljoonasta 100 miljoonaan ecuun kansallisen, alueellisen ja 
yksityisen yhteisrahoituksen ollessa paljon aiottua suurempi. On huomattava erityisesti pk-yrityksille 
tarjottavan, neuvontaa koskevan tukisuunnitelman menestys, joka johtuu nimenomaan ISO-
standardien suuresta kysynnästä ja jonka seurauksena toimenpidettä oli vahvistettava 100 prosentilla. 
RETEX-aloitteesta tehtiin puolestaan tavoitetta 2 koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluva 
toimenpide, jonka tavoitteena on kannustaa Tvventessä sijaitsevien pk-yritysten innovaatioita, koska 
siihen liittyvistä maksuista on jo suoritettu 50 prosenttia. Vuosi 1996 oli myös SME -yhteisöaloitteen 
käynnistämisvuosi, ja 65 prosentista vuoden 1996 vuotuisesta erästä tehtiin maksusitoumus, mikä 
merkitsee myöhästymistä aikataulusta. Toimenpiteiden välillä on kuitenkin selviä eroja, koska 
teknologiaa ja kokemusten vaihtoa sekä demonstraatiohankeverkkoja koskevat hankkeet etenevät 
hyvin, kun taas jotkut, kuten demonstraatiokeskuksia, TTK-keskuksia sekä uusien teknologioiden 
käyttöönottoa yrityksissä koskevat hankkeet vaativat lisätoimia. 
URBAN-aloitteen kaksi ensimmäistä ohjelmaa, jotka koskevat Amsterdamia ja Haagia, käynnistyivät 
varsin myöhään siksi, että Alankomaiden viranomaiset epäröivät tuensaajakaupunkien valinnassa. 
Amsterdamia koskevassa ohjelmassa toteutettiin vuonna 1996 merkittäviä toimia. Alankomaiden 
viranomaiset päättivät myös osoittaa varauksesta saadun 13,1 miljoonan ecun lisärahoituksen kahteen 
uuteen, Rotterdamia ja Utrechtiä koskevaan yhteisöaloiteohjelmaan; ohjelmat esiteltiin vuoden 1996 
lopussa. PESCA-ohjelmalle varausvaroista saadut 2 miljoonan ecun lisämäärärahat osoitetaan muille 
kuin tavoitetta 1 koskeville alueille. Ohjelman toteuttaminen on toisaalta ollut melko hidasta sekä 
tavoitetta 1 koskevalla alueella että sen ulkopuolella eritoten sisäisten, yhdenmukaistamiseen 
liittyvien ongelmien takia, jotka ovat seurausta siitä, että tukea ovat myöntäneet useat eri 
rakennerahastot sekä yhteisrahoitukseen osallistuvat kansalliset viranomaiset (mm. ministeriö ja 
paikallisyhteisöt). 
Neljän LEADER-ohjelman toteuttaminen sujuu tyydyttävästi, ja tukikelpoisten alueiden verkko on jo 
toiminnassa. Arvioinnin kohteena on näiden neljän ohjelman muodostama kokonaisuus 
5 Katso myös luvun I. kohta B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 277 
samanaikaisesti, kun sama toimisto analysoi myös erikseen kunkin alueen. Flevolandia koskevaan 
ohjelmaan valituissa hankkeissa on kolme toimintalinjaa, jotka ovat maatalousalan haavoittuvuuden 
vähentäminen, matkailualan vahvistaminen ja kylien elinvoimaisuuden vahvistaminen. 
EMPLOYMENTissa oli vuonna 1995 valittu 41 hanketta (15 NOW-, 17 Horizon- ja 9 Youthstart-
hanketta), jotka käynnistettiin vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa. NOW-hankkeet 
keskittyvät ennen kaikkea etnisiin vähemmistöihin kuuluviin sekä sosiaaliturvaa saaviin naisiin. 
Vammaisille suunnatuissa Horizon-hankkeissa, joilla tuetaan "avustetun työn" mallin kehittämistä 
sekä vähäosaisia koskevissa hankkeissa painopiste on pitkäaikaistyöttömien työllistämisessä. 
Youthstart-hankkeet on suunnattu pääasiassa nuorille maahanmuuttajille sekä vähän koulutusta 
omaaville nuorille. Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet ohjelmaan tarkistetun hankkeen 
lisätäkseen siihen uuden Integra-vaiheen, ja lisäksi on ryhdytty toimenpiteisiin uuden 
hanketarjouspyynnön järjestämiseksi vuoden 1997 EMPLOYMENT-hankkeiden toisen sarjan osalta. 
ADAPT-ohjelmassa käynnistyi 67 hanketta'vuonna 1996. Ohjelmassa painotetaan voimakkaasti pk-
yrityksiä, ja huomattavaa on uusille yrityksille annettu tuki mahdollisten työpaikkojen luomiseksi. 
Ohjelmissa on kyse myös suuryritysten tiedon ja kokemusten siirrosta pienyrityksille, pk-yritysten ja 
TTK-laitosten sekä ammattikoulutuslaitosten välisestä yhteistyöstä sekä naisten mahdollisuuksien 
parantamisesta työmarkkinoilla. Lisäksi on ehdotettu yhteisöaloiteohjelman tarkistamista uuden 
ADAPT B -vaiheen mukaan ottamiseksi, ja myös siinä on ryhdytty toimenpiteisiin 
hanketarjouskilpailun järjestämiseksi samaan aikaan, kun ADAPT-hankkeiden toinen sarja 
käynnistyy vuonna 1997. Tätä varten järjestettiin lokakuussa 1996 aloituskonferenssi, jonka 
tarkoituksena on herättää hankkeiden vetäjien mielenkiinto. 
Taulukko V-41: Alankomaat - Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
(miljoonaa ecua) 
Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) TT Aloite 
(YAO:icn määrä) 
ADAPT( 1 ) 
EMPLOYMENT (I) 
LEADER (4) 
PESCA (I) 
SME (I) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (I) 
URBAN (2) 
Yhteensä (13) 
INTERREG/RF.GEN f) * * 
inistä 1996 hyväksyttyjä Y AO: ia: 
KONVER K o ko n a ts-
kustann. 
TSTJ 
91,4 
35,2 
34,2 
26,9 
32.0 
51,5 
3,5 
87,9 
505,3 
32,0 TÛT7 
* Varauksen ulkopuolella 
** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. (1) 
~5776 
42,4 
8,5 
10,6 
10,3 
12,0 
18,1 
1,0 
9,3 
169,9 
12.0 Maksusitoum 
1996 
TJi 
2,2 
0,0 
9,3 
0,8 
11,0 
0,0 
0.0 
0,0 
23,4 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
T0 
6,5 
8,2 
10,5 
10,3 
11.0 
18,1 
1.0 
7.9 
85,0 (2)/(l) 
20" 
15 
97 
99 
100 
91 
100 
100 
85 
50 
3,3 "37? 
3.2 
2,5 
1,7 
3,1 
3,3 
8,4 
0,5 
2,4 
30,8 
3,3 (3V(D 
—nrz 
8% 
29% 
16% 
30% 
27% 
46% 
50% 
25% 
18% 
27% 
•273 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
11. ITÄVALTA 
11.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Itävallan eri alueilla: 
Tavoite 1: Burgenlandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan strategiana on elinvoimaistaa 
kauppaa, teollisuutta ja matkailua kannustamalla tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä 
parantaa elämänlaatua luomalla innovatiivisuutta ja teknologista kehitystä suosiva ilmapiiri. Tämä 
toimintalinja, jota tuetaan 15,5 miljoonalla eculla (kokonaiskustannukset: 82,6 miljoonaa ecua), 
käsittää teknologiaan ja uutta luoviin toimiin suuntautuneiden yritysten tukemisen sekä 
televiestintään, teknologiakeskusten ja teknillisten korkeakoulujen rakentamisen ja kunnostamisen. 
Siinä tuetaan myös teknologiansiirtoon erikoistuneiden keskusten elävöittämiseen suuntautuneita 
verkkoja ja sovelluksia. Muista painopisteistä tuen kohteina ovat lisäksi työttömien ja nuorten 
ammatillinen kouluttaminen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan työpaikkoja varten sekä 
yritysten teknologinen osaaminen. 
Tavoite 2: Kaikkiin Itävallan tavoitetta 2 koskeviin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin sisältyy 
toimenpiteitä teknologisen kehittämisen tukemiseksi: 
• Ylä-Itävalta: teknologisten perusrakenteiden (esim. FAZAT, teknologiansiirron 
innovaatiokeskus) sekä perus- ja jatkokoulutuksen kehittäminen, toimenpide, johon on 
myönnetty 4,3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset 17,7, miljoonaa); tukitoimenpide, 
joka kohdistuu tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, mukaan lukien tuotteiden ja 
tuotantomenetelmien innovaatiot (1,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 19,6 
miljoonaa); 
• Ala-Itävalta: tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tukeminen alueen teollisuuden 
teknologisen tason nostamiseksi kansalliselle tasolle, voimakkaasti teknologiaa suosivan 
ilmapiirin luomiseksi alueella sekä kansallista ja kansainvälistä merkitystä omaavien 
tutkimuslaitosten perustamiseksi ja teknologiansiirron parantamiseksi alueen pk-yritysten 
suuntaan; tukitoimenpide uutta luoville pk-yrityksille; 
• Steiermark: pk-yrityksille suunnatun tiedonsiirron ja innovaatioiden sekä yritysten 
yhteistyönä toteutettavien tutkimushankkeiden tukeminen (5,8 miljoonaa; 
kokonaiskustannukset: 49,4 miljoonaa); inhimillisiin voimavaroihin sisältyvien kykyjen 
kehittäminen TTK-toimien alalla (2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 4,9 
miljoonaa); 
• Vorarlberg: TTK-toimiin liittyviä investointeja ja hankkeita (4 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 56,8 miljoonaa); osaamisen kehittäminen (1 miljoona ecua; 
kokonaiskustannukset: 5,9 miljoonaa); 
Tavoite 5b: Tavoitetta 5b koskevissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa tuetaan teknologista 
kehittämistä välineenä, jonka avulla voidaan kehittää taloudellista toimintaa ja luoda työpaikkoja 
maaseudulle: 
• Ala-Itävalta: 300 uutta luovaa maataloushanketta; yritysten ja tutkimuskeskusten välinen 
teknologiayhteistyö; 
• Steiermark ja Vorarlberg: teollisen ja kaupallisen toiminnan uudelleensuuntaaminen 
teknologiansiirron avulla; 
• Kärnten: TTK-toiminta maatalouden alalla. 
Kaiken kaikkiaan rakennerahastojen Itävallan teknologiseen kehittämiseen myöntämät 
määrärahat ovat 12,3 prosenttia yhteisön rahoituksesta (tavoitteet 1, 2, 5b). 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 279 
Taulukko V-42: Itävalta - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
I avoite 1 
Tavoite 2 
YHTEENSÄ YHTELNSA 
~T1T 
228,5 
311,1 ~w 
T7% 
73% 
rorr%" inr 
TSTB" 
21,7 
37^ 19% 
9% 
TT%" Jäsenvaltio 
~2ZJ 
40,7 
~vr$ TÏÏT 
166,2 
206,4 TTJ 
206,9 
274,0 
HUOM: Suunnillclumcncllclyii luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on 
tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin 
aloihin kuten teollisuuteen ja TTK:ccn, Tavoitteen 1 summat viiltävät ainoastaan TTK:slä koskevaan tavoitteeseen. 
Tavoilleen 2 summiin ci ole laskettu mukaan TTK-loimciipilcits. jotka sisältyvät Slcicnnarkin YOA:n inhimillisien 
voimavarojen la voineeseen ^r% 
91% 
88 % Rakennerahastojen rahoitus 
11 % 
fö TTK aTelaviest. | 
TAVOITE 1 
Kuvio V-Sl: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Kauppa ja teollisuus (a) 
Tutkimus/kehittäminen (b) 
Matkailu (c) 
Maatalous ja ympäristö (d) 
Kasvun edistäminen ja vakaa työllisyys (c) 
Tekninen apu (f) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
—ÏÏJKK 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
TYUA-WTM 
33,12 
24,84 
165,6 TXT 
15,5 
38,7 
24,2 
26,3 
4,1 
"63To" 
20% 
15% 
100% (e) 16% 
(d) 15% (a) 35% 
(c) 24% (b) 10% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Burgenlandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano edistyi huomattavasti vuonna 
1996; vaikean käynnistymisvaiheen jälkeen se etenee nyt suunnitelmien mukaan. Vuoden 1996 
lopussa sekä liittovaltion että Landin päätösvaltaiset viranomaiset olivat hyväksyneet hankkeita, 
joihin myös EAKR osallistui, ja joiden kustannukset olivat noin 60 miljoonaa (36 % vuosien 1995-
1999 tuesta). Eniten ovat edistyneet hankkeet, joissa on tuettu tuottavia suoria investointeja 
teollisuuteen, mutta myös matkailun mahdollisuuksien kehittämiseen ja yrityksille tarjottujen 
perusrakenteiden parantamiseen suunnatut toimenpiteet ovat olleet menestyksekkäitä (muun muassa 
teollisuusalueet ja tiedepuistot). Itävallan viranomaiset ovat hyväksyneet strategisia hankkeita kaikilta 
näiltä aloilta vuoden 1996 aikana (esim. sellaiset suuret teolliset investointihankkeet kuin Leocell 
Heiligenkreuzissa ja Strohal Miillendorfissa, "Technologiezentrum" Eisenstadtissa, "Rogner Golf 
Schaukel" -hanke Stegersbachissa). Myös maaseudun kehittämistoimet etenevät jatkuvasti. Erityisen 
merkille pantavaa on vaihtoehtoisten työpaikkojen luominen maaseudulle; tärkeitä ovat myös 
uusiutuvat energianlähteet. Huomattavan paljon toimia on suunnattu maaseudun yritysten 
vahvistamiseen, uusien kaupparakenteiden luomiseen ja uusien tulonhankintamahdollisuuksien 
kehittämiseen matkailun alalla (kylpylämatkailu, urheilumatkailu). 
Tukikelpoinen alue: Burgenland. 
280 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 
Rahoituksen toteutumisen lopulla alun käynnistymisvaikeudet aiheuttivat maksujen myöhästymisen 
ensimmäisen puolivuotiskauden aikana. Huolimatta huomattavasta edistymisestä neljännen 
vuosikolmanneksen aikana EAKRin ja EMOTRin eriä vuodelle 1996 ei voitu enää aloittaa ennen 
vuoden loppua. 
TAVOITE 22 
Kuvio V-Si: Toimintasuunn.1995-1999 (milj. ecua-1995hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Yritysinvestoinnit (mukaan lukien matkailu) 
(a) 
TTK, innovaatio, teknologiansiirto (b) 
Toimintaa tukevat infrastruktuurit (c) 
Koulutus ja uudelleenkoulutus (d) 
Tekninen apu (c) 
Rahastokohtainen jaottelu: 
E7Ä7KTT 
ESR 
Yhteensä 
TYUX 
Keskiarvo/YÖTTp TJTM 
30,754 
101,0 40,8 
10,2 
16,7 
30,5 
2,8 
30% 
100% 
I5T3" (e) 3% 
(d) 30% 
(a) 40% 
(c) 17% (b) 10% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Vuonna 1995 ohjelmakaudelle 1995-1999 hyväksytyn neljän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
täytäntöönpano sujui tyydyttävästi vuonna 1996. Tuottaviin investointeihin on yleisesti ottaen 
käytetty varoja erittäin tyydyttävästi. Joissakin tapauksissa uutta luovia toimia on vähemmän kuin 
muita toimia, ja niitä olisikin syytä tehdä paremmin tunnetuiksi. Valittuihin hankkeisiin kohdennetut 
määrärahat olivat vuoden lopulla 34 prosenttia koko ohjelmakaudelle varatuista määrärahoista, ja 21 
prosenttia oli maksettu lopullisille tuen saajille. Seurantakomiteat kokoontuivat kahdesti vuonna 
1996. Ensimmäisessä kokouksessa hyväksyttiin komiteoiden kokoonpano, ja Itävallan viranomaiset 
antoivat lisätietoja ohjelmien toteuttamisen pelisäännöistä. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 
Koska yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin marraskuussa 1995, niiden toteuttamista ei voitu 
aloittaa ennen vuotta 1996. Taannehtivan soveltamisen ansiosta vuonna 1995 syntynyt viive voitiin 
kuitenkin pitkälti kuroa kiinni. Kaikkiin neljään ohjelmaan liittyvät maksusitoumukset ja maksut ovat 
nyt yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa esitetyn toimintasuunnitelman mukaisia. 
Tukikelpoiset alueet: Ala-Itävalta, Ylä-Itävalta, Steiermark, Vorarlberg. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 281 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-53: Tavoite 3: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua- 1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet I ËSH 
Rakennemuutoksista kärsivien ryhmien 
tukeminen (a) 25,8 
Pitkäaikaistyöttömien, ikääntyneiden ja 
syrjäytymässä olevien uudelleen 
sijoittuminen (b) 113,8 
Vammaisten sijoittuminen työelämään (c) 95,2 
Nuorten työelämään siirtymisen edistäminen (d) 22,9 
Miesten ja naisten yhtäläisien 
mahdollisuuksien edistäminen (c) 61,1 
Tekninen apu (f) 15,2 
Yhteensä 3l4U 
TYUÄ (e) 18% (f) 5% (a) 8% 
(d) 7% (b) 33% 
(c) 29% 
Vuodesta 1995 aina 31 päivään toukokuuta 1996 saakka noin 28 100 henkilöä oli osallistunut 
tavoitetta 3 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteisiin (26 700 pätevöitymishankkeisiin 
ja työllistämistukeen, loput neuvonta-ja seurantarakenteiden käyttöön). Useimpiin hankkeisiin (70%) 
osallistui enintään 20 henkilöä, ja pienet hankkeet olivat erityisen lukuisia tavoitteissa, jotka koskivat 
vammaisten sopeuttamista sekä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä. 
Itävallassa nuorten ammattiin pääsyn tukemisesta on tullut välttämättömyys, sillä alle 25 vuotiaista 
nuorista oli tammikuussa 1997 työttömänä 49 000 (tyttöjen osalta tämä vastaa 2,6 prosentin lisäystä 
tammikuuhun 1997 verrattuna). Toimenpiteet vammaisten sijoittautumisen tukemiseksi ovat uusi 
lähestymistapa asiasta vastaavalle hallinnolle, joka oli, ennen kuin tavoitteen 3 ohjelmaa alettiin 
toteuttaa, huolehtinut pelkästään työssäkäyvistä vammaisista. Tästä syystä oli luotava rakenteet 
neuvontaa ja ammatillista ohjaamista, pätevöitymistä sekä työllistämistuen toteuttamista varten, mikä 
tapahtui vuonna 1996. Tämä hidasti ohjelman toteuttamista, mutta välimatka saataneen kiinni vuonna 
1997. Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä mainittakoon esimerkkinä 
vuonna 1996 toteutettu toimenpide, jossa lisättiin nuorille tytöille suunnattujen harjoittelupaikkojen 
määrää miesvaltaisilla aloilla (4000 - 6000 paikkaa kuukaudessa). Vuonna 1996 toteutettiin 
pitkäaikaistyöttömien työelämään uudelleen sijoittautumiseen tähtääviä toimenpiteitä erittäin 
vakuuttavin tuloksin, sillä 500 henkilöä löysi työpaikan, ja ohjelma tunnettiin 80 prosentissa 
haastattelututkimukseen osallistuneista yrityksistä. 
Kuvio V-54: Tav. 4: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua- 1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi ja 
tutkintojen ajantasalle saattaminen (a) 4 5 
Ammatillinen koulutus (b) 46,0 
Koulutusjärjestelmän parantaminen ja 
kehittäminen (c) 8,4 
Tekninen apu (d) 2,1 
Yhteensä 61,0 
TYUÄ (c) 14% (d) 3% (a) 7% 
(b) 76% 
Lokakuun 1996 lopussa 20 882 henkilöä oli hyötynyt tavoitetta 4 koskevan yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan toimenpiteistä. Tärkein osa-alue oli riittämättömän koulutuksen omaavien työntekijöiden, 
toimihenkilöiden sekä osittain työttömien ja kausityöttömien kouluttaminen (19 169 henkilöä). Luvut 
ovat huomattavasti ennakoitua suuremmat. Kaksi kolmannesta osallistujista oli 25 - 45 vuotiaita, 20 
prosenttia sitä vanhempia'ja yli neljännes oli naisia. Jotta ohjelman toteuttaminen onnistuisi, on 
tärkeää saada yritykset tietoisiksi ohjelmasta sekä motivoida ne mukaan. Itävallan 
työvoimapalveluiden tehokkaan tiedotuksen ansiosta kiinnostuneiden työnantajien määrä on joka 
tapauksessa kasvussa. 
282 Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 5a maatalous 
Taui V-43: Toimintas. 1995-1999 (milj. ecua-1996 hinnat ja tilanne): 
Yhteensä Toimenpiteet I % 
392,8 Tuotanto 3W W¥o 
Kaupanpitäm. 62,3 16% 
Vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin tuotantorakenteiden parantamiseen suunnattu tuki toteutui 
täysimääräisenä. Komissio oli hyväksynyt sen toteuttamista koskevat suunnitelmat vuonna 1995. 
Tukeen sisältyi investointituki, nuorille maatalouden harjoittajille suunnattu tuki, tuki investoinneille 
epäsuotuisilla alueilla sekä tuki ammatillisen koulutuksen mukauttamiseksi nykyaikaisen maatalouden 
tarpeisiin. Tuotantorakenteiden alalla (330,5 miljoonaa ecua) yhteisö myönsi rahoitusta seuraavasti: 
investointitukeen 60,7 miljoonaa ecua, nuorille maatalouden harjoittajille 37 miljoonaa, ammatilliseen 
koulutukseen 1,2 miljoonaa ja epäsuotuisille alueille 220,5 miljoonaa ecua. Itävalta pyysi erinäisiä 
muutoksia vuonna 1995 laadittuun epäsuotuisten alueiden luokitukseen joidenkin alueiden kohdalla 
esiintyneiden luokitteluvaikeuksien takia. Tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen rakenteiden 
parantamiseen myönnetty yhteisön tuki (62,3 miljoonaa ecua) vastaa 913 miljoonan ecun investointeja. 
Vuoden 1996 lopussa noin 44 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä oli kohdennettu 
189 hyväksytylle hankkeelle. Parhaiten edistyneitä aloja ovat lihateollisuus (56 hanketta ja 45% 
käytetystä tuen kokonaismäärästä), maitoon ja maitotuotteisiin liittyvä teollisuus (34 hanketta ja 26% 
käytetystä tuen kokonaismäärästä) sekä hedelmät ja vihannekset (32 hanketta ja 22 % käytetystä tuesta). 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-55: Tav. 5a kalastus-Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua): 
1 'mi* 
pyyntiponnistusten sopeuttam. ja 
uudell.suuntaamincn (a) 0,0 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 0,0 
Laivaston uudistaminen (c) 0,0 
Vesiviljely (d) 1,1 
Suojellut merialueet (e) 0,0 
Salamalaitteet (0 ° *° 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 0,9 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 0,0 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) pm 
Muut toimenpiteet (j) 0,0 
—~~~~~ Yhteensä 2770" (h) 2% 
(g) 44% 
(d) 54% 
Ohjelma hyväksyttiin heinäkuussa 1995, ja sen hallinnollisen valmistelun (muun muassa 
menettelysäännöt, hankkeiden valintaperusteet) päätyttyä ohjelman käytännön toteuttaminen 
käynnistyi jatkuakseen vuoden 1996 ajan. Vuoden 1996 lopussa oli valittu 75 hanketta ja kukin eteni 
omaan tahtiinsa. Väliarviointikertomuksen odotettiin valmistuvan vuoden 1997 puolivälissä. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 283 
TAVOITE 5b3 
Kuvio V-56: Tavoite 5b- Toimintasuunnitelma 1995-1999: 
Väestö (1 000 as.) 
Pinta-ala (km!) 
Ruhustokahtuincn jaottelu: 
—ETTOT 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
7TW 
"T*—r*1 Keski; o/VÖA| Tm 
50.040 
miljoonaa ecua 
TTsT 
71,8 
164,2 
411,0 17% 
: 40 % 
100% 
TT7 (f) 17% (g)i% 
(e) 4% (a) 28% 
(b) 28% O Maa- ja metsätalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen (a) 
•Muiden alojen kuin maatalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen (b) 
•Ympäristönsuojelu (c) 
O Matkailu (d) 
• Paikallinen kehitys ja kytien saneeraus 
(o) 
O Inhimilliset voimavarat (f) 
• Tekninen apu (g) 
_J 
Kaikkien seitsemän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan määrärahojen toteutuminen on edennyt 
tyydyttävästi, kun otetaan huomioon, että vuosi 1996 oli itse asiassa ensimmäinen vuosi, jolloin 
ohjelmia alettiin panna täytäntöön. Itävallalle osoitettujen maksusitoumusmäärärahojen käyttö vastaa 
36 prosenttia koko kaudelle varatusta osuudesta. Yhteisön maksumäärärahojen pyynnön osuus 
maksusitoumusmäärärahoista on 60 prosenttia. 
Taulukko V-44: Itävalta - Tukitoimien täytäntöönpano 
ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) tavoitteittain Vuosi 1996 
Ohjelmat 
(hyväksy misvuosi) Kokon ais-
kustann. RR.n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1995-1996 
(2) % 
UV(l) Maksut 
1996 Maksut 
1995-1996 
(3) ' % '" 
(3V(D 
1 avottc 1 
YOA uurgcnlamM 1995) | 831.4[ " I'S5,Ö| 5,ö| 33,8| 2Ö%|' " " I2.6| 27,ö| 16 V. 
tavoite 1 
YOA Ala-Itavalta ( 1995) 
YOA Y!ä-ltäva)ta(l995) 
YOA Steiermark (1995) 
YOA Vorarlberg (1995) 
Yhteensä 199,2 
67,0 
463,4 
86,6 
H16,l 22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 , 0,0 
0,0 
11,4 
0,0 
11,4 22,4 
10,8 
22.5 
9,9 
65,5 IÖÖ% 
100% 
39% 
100% 
65 % 0,0 
1,4 
10,2 
0,0 
11,6 7.6 
5,4 
15,7 
4,3 
33,0 34% 
50% 
27% 
44% 
33 X 
lavoilc 3 
YOA Itävalta (1995) | 779.3) 334.0) 65,7) 129,8) .39»/i| 71,8) 103,8) 31 % 
lavoite 4 
YÖA Itävalta (1995) j 171,4) 61.0) 0.0) 11,7) |9%| 3.5| 9,4| 15% 
1 avoitc 5a maatalous 
Arviot Itävalta Asct 2328/91 (1995) 
YOA Itävalta Asct 866 ja 867/90 (1995) 
Yhteensä 1.240,7 
912,9 
1151! 330.5 
62.3 
' ' 392.R 44,8 
31,2 
75,9 106,3 
31,2 
13T,4 32 % 
50% 
" "" '"3JX 57,8 
19,3 
77,/ 88,6 
19,3 
[ ' '"107,9 27% 
31 % 
27"/. 
1 avoitc 5a kalastus 
YÖA Itävalta (1995) | 22,5) 2,0) 0.0) 2,0) 100%) 0.8) l,0| 50% 
1 avoitc 5b 
YOA Ala-havaita (1995) 
YOA Kärntcn( 1995) 
YOA Yla-ltavalta ( 1995) 
YOA Salzburg (1995) 
YOA Steiermark (1995) 
YOA Tiroli (1995) 
YOA Vorarlberg (1995) 
Yhteensä 
YIITkLNS/V 762,7 
404,8 
539,3 
104,3 
629.1 
181,3 
58,3 
2.679,9 
"7.454,6 111.6 
58,0 
98,5 
16,0 
85.3 
34,4 
7.2 
411,0 
1.467,4 12,7 
11,3 
11,2 
1,8 
10,0 
4,0 
0,6 
51,6 
269,0 33,9 
22,3 
30,1 
4,8 
26,2 
10.7 
2,0 
m;o 516,1 30% 
38% 
31 % 
30% 
31 % 
31 % 
27% 
32% 
35% 8.3 
4,1 
8,2 
1,2 
12,9 
4,0 
0.7 
39,3 
216,7 18.9 
9,6 
17,6 
2,7 
20,9 
7.3 
1.4 
78,5 
360,6 17% 
17% 
18% 
17% 
25% 
21% 
19% 
19% 
'15 % 
11.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistämiseksi: 
Itävalta ei osallistu KONVERiin, PESCAan ja REGISiin. Uusien jäsenvaltioiden joukosta juuri 
Itävalta oli hyväksynyt useimpia ohjelmia vuodesta 1995 lähtien; 4 niistä oli kansallisella tasolla 
toteutettavia ja 4 oli INTERREG-yhteisöaloiteohjelmia (kaikki Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
kanssa: Unkarin, Tsekin tasavallan, Slovakian ja Slovenian). Seuraavia yhteisöaloiteohjelmia ei 
ollut vielä hyväksytty: URBAN, SME, RECHAR, RESIDER, RETEX, 8 LEADER-ohjelmaa sekä 
INTERREG Saksan ja INTERREG Italian kanssa. Itävallan ja Italian välistä INTERREG-ohjelmaa 
Tukikelpoiset alueet: Ala-Itävalta, Kärnten, Ylä-Itävalta, Salzburg, Steiermark, Tiroli, Vorarlberg. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
lukuun ottamatta kaikki hyväksyttiin vuonna 1996. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Itävallassa: 
Aloitteet, jotka parhaiten auttavat Itävallan teknologisen rakenteen vahvistamisessa ovat SME -
yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi yhtenäismarkkinoille sekä tietyt teollisuuden 
rakennemuutokseen tähtäävät aloitteet. SME -yhteisöaloiteohjelmassa suurin osa rahoituksesta 
osoitetaan kehittyneen telematiikan sekä energiatalouden kannalta puhtaiden ja tehokkaampien 
tuotantoteknologioiden käyttöönottoon pk-yrityksissä (3,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 
18,8 miljoonaa). Siinä luetaan pilottihankkeiden toteuttamista (2,2 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 8,5 miljoonaa - esimerkiksi: telekeskusten perustaminen, virtuaaliyritysten 
luominen), etäopetuksena annettavien ammatillisten kurssien kehittämistä sekä koulutusta, joka 
on tarpeen uusien ympäristöön liittyvien teknologioiden ja telematiikkasovellusten 
käyttöönottamiseksi (1,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 3,2 miljoonaa). 
RECHAR-ohjelmalla tuetaan sellaisia teollisuuden rakennemuutokseen liittyviä aloitteita kuin 
uusien teknologioiden käyttöönotto Voitsbergin alueella ja Pantaleonin ja Ampflwangin kunnissa. 
RESIDER-yhteisöaloiteohjelmalla puolestaan pyritään talouden monipuolistamiseen 
metalliteollisuuden taantumasta kärsivillä alueilla kehittämällä uusia, ympäristöä säästäviä 
menettelytapoja ja tuotteita, teknologiansiirtoa, teknologista neuvontaa yrityksille sekä tukemalla 
yritysten teknologista perusrakennetta. RETEX-ohjelman tavoitteena on tukea tekstiili- ja 
vaatetusteollisuuden nykyaikaistamista sekä kolmannen sektorin kehittämistä parantamalla 
osaamista (esim. kannustamalla tuotantoteknologioiden ja uusien tuotteiden kehittämistä ja 
edistämällä innovaatiota) sekä tarjoamalla uusia menetelmiä ja teknologioita koskevaa 
ammatillista koulutusta. 
Uusista hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista kansallisia ohjelmia on 13 ja INTERREG-ohjelmia 
yksi. Grazia koskeva toinen URBAN-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin lokakuussa. Ohjelman 
kohteena on 16 000 asukkaan Griesin kaupunginosa, ja sillä rahoitetaan yhtenäistä taloudellisista, 
sosiaalisista ja perusrakenteeseen liittyvistä toimista koostuvaa kokonaisuutta. Ohjelmassa on 
määritelty määrälliset tavoitteet, erityisesti noin 350 uuden työpaikan luominen. Wieniä koskeva 
URBAN-ohjelma oli hyväksytty joulukuussa 1995. Seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin 
15 päivänä toukokuuta 1996. SME-ohjelma hyväksyttiin huhtikuussa 1996, ja sen kohteena olivat 
kaikki tavoitteiden 1, 2 tai 5b kohdealueet. Ohjelmassa keskitytään tietotekniikan, ympäristön 
kannalta vähemmän haitallisten tuotantotekniikoiden sekä strategisen suunnittelun käyttöä edistäviin 
toimiin pk-yrityksissä. 
Myös kolme teollisuuden rakennemuutosta koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa hyväksyttiin. 
Toukokuussa hyväksytty RETEX-ohjelma kattaa osia tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueista (Ala-Itävalta, 
Steiermark ja Vorarlberg), ja sen tärkeimmät kohteet ovat teknisen osaamisen parantaminen, 
yhteistyöhankkeet ja ammatillinen koulutus. Heinäkuussa hyväksytty RECHAR-ohjelma puolestaan 
kattaa tavoitteen 2 mukaisen Steiermarkin alueen sekä tavoitteen 5b mukaisen Ylä-Itävallan alueen. 
Voimavaroja on osoitettu pääasiassa uusien teknologioiden tukemiseen, palvelu- ja matkailualan 
edistämiseen, vanhojen kaivosrakenteiden kunnostamiseen sekä ammatillista koulutusta koskeviin 
toimiin. Ohjelmaa valvovat tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueiden valtuutetut seurantakomiteat. 
Viimeisenä mainittakoon niin ikään heinäkuussa hyväksytty RESIDER-ohjelma, joka kattaa 
Steiermarkin, Ala-Itävallan ja Ylä-Itävallan alueet ja jonka määrärahat on pääasiallisesti osoitettu 
innovaation tukemiseen terästeollisuuden alalla, oli kyse tuotantomateriaaleista tai -tekniikoista, 
uusien teknologioiden ja laadunvalvonnan käyttöönotosta pk-yrityksissä tai ammatillista koulutusta 
koskevista toimista. RECHAR-ohjelman tavoin tätäkin ohjelmaa valvovat tavoitteen 2 kohdealueiden 
valtuutetut seurantakomiteat. 
Lopuksi vuonna 1996 hyväksyttiin kahdeksan LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa, joista seitsemän oli 
alueellista ohjelmaa ja yksi paikallisten ryhmien kansalliselle verkolle suunnattu teknisen avun 
ohjelma. Alueellisiin yhteisöaloiteohjelmiin on osoitettu 20,6 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta, ja 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 285 
suunnitellut kokonaiskustannukset ovat 65,4 miljoonaa ecua. Itävallassa perustettiin myös 26 
paikallisen toiminnan ryhmää, jotka ovat omaksuneet melko erilaisia tavoitteita kohdealueittensa 
heikkouksista ja vahvuuksista riippuen. Jotkin paikallisen toiminnan ryhmät, tosin vähemmistö, ovat 
valinneet kohteekseen TTK-toimet. Burgenlandissa (tavoite 1) LEADER-ryhmien hankkeilla pyritään 
aikaansaamaan kestävää kehitystä. Ohjelman käynnistymistä vaikeuttivat hallinnolliset ongelmat, 
mutta alkuhankaluuksien jälkeen toteuttaminen on sujunut hyvin. 
Vuonna 1995 oli hyväksytty inhimillisiä voimavaroja tukevia ohjelmia. EMPLOYMENT-ohjelmassa 
vuoden 3 996 ensimmäisen hankepyynnön tuloksena valittiin 54 hanketta (16 NOW-, 17 Horizon-, 9 
Integra-ja 12 Youthstart-hanketta) uuden Integra-vaiheen sisältyessä jo ohjelmaan. NOW-hankeissa 
keskitytään naisten työllisyyteen ja ammattikoulutukseen tulevaisuuden aloilla sekä naisten pääsyyn 
johtotehtäviin ja yrittäjiksi. Horizon-ohjelmilla pyritään tarjoamaan laadukasta koulutusta 
vammaisille ja sopeuttaa heidät pikemminkin avustetulla työllä kuin suojatyöllä, ja ohjelmissa on 
mukana neuvojia, kouluttajia, sosiaalityöntekijöitä, inhimillisistä voimavaroista vastaavia henkilöitä 
sekä eri työmarkkinaosapuolia. Integra-hankkeissa yhdistyvät syrjäytyneille henkilöille suunnatut 
toimet kuten työmarkkinoista tiedottaminen, neuvonta, työkokemuksen tarjoaminen sekä yksilölliset 
toimenpiteet. Kohderyhmänä ovat pitkäaikaistyöttömät, yksinhuoltajaäidit ja henkilöt, joita uhkaa 
syrjäytyminen. Youthstart-hankkeissa painopiste on taloudellisesti epäsuotuisten alueiden nuorissa, 
joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, nuorissa, joilla on oppimisvaikeuksia tai jotka ovat 
keskeyttäneet koulunsa sekä nuorissa maahanmuuttajissa. ADAPT-ohjelman valittiin 30 hanketta, 
joissa keskitytään innovaation tukemiseen ja pk-yritysten nykyaikaistamiseen. Käynnistettiin myös 
paikallinen verkostoituminen, jonka osapuolina ovat muun muassa pk-yritykset sekä erilaisia 
tukirakenteita. Toimintaan osallistuvat niin ikään yksityiset ja julkiset koulutuslaitokset. Hankkeisiin 
sisältyy myös ammatillisen koulutuksen alalla toteutettavia innovaatiota, jotka koskevat 
ympäristönsuojeluun liittyviä toimia, teollisuuden ja palveluiden laadunvarmistusjärjestelmiä sekä 
itseopiskelumateriaaleja. 
Neljä INTERREG-ohjelmaa, joiden kohdealueena ovat Itävallan yhteiset rajat Slovenian, Slovakian, 
Tsekin tasavallan ja Unkarin kanssa ja jotka hyväksyttiin joulukuussa 1995, käynnistyivät erittäin 
hitaasti. Tärkeimpänä syynä on se, että rajaseutuyhteistyön yhteistyötoimien viimeistely kyseessä 
olevien kolmansien maiden kanssa on vaikeaa. Vuonna 1996 asiassa edistyttiin kuitenkin 
huomattavasti, ja ohjelman toteutuminen on nyt useimmissa tapauksissa tyydyttävällä tasolla. 
Seurantakomitean seuraavat kokoukset pidetään kesäkuussa 1997, samaan aikaan kuin ohjelmakautta 
ja kunkin asianosaisen maan seurantaa käsittelevän yhteisen komiteankin kokous. 
Lopuksi todettakoon, että yhteisöaloitteiden varauksen jaon seurauksena Itävallalle myönnettiin 18 
miljoonaa ecua lisärahoitusta, joka jaettiin INTERREG-, URBAN-, LEADER, EMPLOYMENT JA* 
ADAPT-ohjelmille; INTERREGIN osuus oli kolmannes myönnetystä määrästä.4 
4 Katso myös I.B. 1. Yhteisöaloitteet. 
286 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-45: Itävalta - Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 
(miljoonaa ecua) 
Aloite 
(YAO:ien määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (9) 
SME(l) 
RECHAR (I) 
RESIDER (I) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
Yhteensä (17) 
INTERREO/RBGEN (5) ** 
joista 1 V'J'6 hyväksyttyjä )AO:ia: 
LEADER Tekninen apu (kansallisen verkon 
käynnistäminen) 
LEADER Steiermark 
LEADER Salzburg 
LEADER Tiroli 
LEADER Ala-Itävalta 
LEADER Kärnten 
LEADER Vorarlberg 
LEADER Ylä-ltävalta 
SME Itävalta 
RECHAR Steiermark, Ylä-ltävalta 
RESIDER Steiermark, Ala-Itävalta, Vlä-
Itävalta 
RETEX Ala-Itävalta, Steiermark, Vorarlberg 
URBAN Graz 
Yhteensä (13) 
INTERREG (1)*** Kokonais-
kiistann. 
25,8 
49,4 
72,7 
34,R 
7,0 
30,4 
16,2 
55,3 
291,5 
0,5 
14,9 
2,8 
5,3 
14,0 
8,4 
1,0 
19,0 
34,8 
7,0 
30,4 
16.2 
23,4 
177,8 RR:n tuki 
(1) 
11.6 
23,0 
23,4 
9,0 
1.8 
5,2 
2,6 
13,4 
90,0 
0,3 
4,3 
0,8 
1,7 
5,6 
2,9 
0,4 
4,9 
9,0 
1.8 
5,2 
2,6 
3,6 
43,1 Maksusitoum 
1996 
0,0 
0,0 
18.1 
9,0 
l.l 
4,4 
2.6 
5,8 
41,0 
0,3 
4,1 
0,6 
1.4 
4,5 
2,5 
0,4 
4,5 
9,0 
l.l 
4,4 
2,6 
2.9 
38,1 Maksusitoum 
1995-1996 
(2) 
ll,6 
23,0 
20,1 
9,0 
l.l 
4,4 
2,6 
12,7 
84,4 
0,3 
4,1 
0,6 
1,4 
4,5 
2,5 
0,4 
4,5 
9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
2,9 
38,1 % 
(2)/(D 
1ÔÛV. 
100% 
86% 
100% 
60% 
84% 
100% 
95 % 
94% 
100 % 
95% 
80% 
80% 
80% 
85% 
100 % 
91% 
100% 
60% 
84% 
100% 
81 % 
88% Maksut 
1996 
Ô.Ô 
0,0 
5,7 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
2,3 
14,8 
0,1 
1.2 
0,2 
0,4 
1.3 
0,7 
o.t 
1,3 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
0,9 
13,1 Maksut 
1995-1996 
(3) 
5,8 
11.5 
6,1 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
5,8 
35,8 
0,1 
1,2 
0,2 
0,4 
1.3 
0,7 
0,1 
1.3 
2.7 
0,6 
2.2 
1,3 
0,9 
13,1 V. 
(3)/(l) 
50%-
50% 
26% 
30% 
30% 
42% 
50% 
43% 
40% 
40% 
29% 
24% 
24% 
24 % 
25% 
30% 
27 % 
30% 
30% 
42% 
50% 
24 % 
30% 
Varauksen ulkopuolella, paitsi URBAN Graz 
Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
* Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku TBI, Yhteisöaloitteet 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 287 
12. PORTUGALI 
12.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Portugalin eri alueilla: 
Teknologinen kehittäminen on ala, jonka merkitys tunnustetaan yhteisön tukikehyksen 
kahdessa tärkeimmässä tavoitteessa. Ne ovat taloudellisen kilpailukyvyn eri tekijöiden 
vahvistaminen sekä inhimillisten voimavarojen pätevyyden kehittäminen. Kilpailukykyä 
koskevan tavoitteen yksi osatavoite on televiestintä, ja se jatkaa ensimmäisen 
ohjelmakauden aikana kehittyneiden palveluiden alalla tapahtunutta edistystä (ISDN:ää 
koskeva tarjous ja valokaapeliyhteyksien käyttöönotto paikallisverkossa). Juuri 
perusrakennetta koskevalla toimenpideohjelmalla, jonka televiestintää koskevaan 
vaiheeseen on myönnetty 276 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 550,2 miljoonaa), 
kehitetään televiestintää sekä määrällisesti (perusrakenteet) että laadullisesti 
(vastaanottimien asentamiseen kuluvan ajan sekä vikojen esiintymistiheyden vähentäminen 
linjaa kohti) ja edistetään televiestinnän kehittyneitä palveluita sekä kannustetaan 
tarjontaa markkinoiden kysyntään vastaamiseksi.. 
Suurempi talousarvio on varattu TTK-toimiin, jotka sisältyvät Portugalin talouselämän 
nykyaikaistamista koskeviin tavoitteisiin. Koska Portugalin teollisuus on tyypillisesti 
erikoistunut aloihin, joilla teknologian osuus on pieni ja joilla työvoimalla on suuri 
merkitys, talouselämän rakenteiden nykyaikaistamiseen tähtäävän toimenpideohjelman 
teollisuutta koskevassa osaohjelmassa painopiste on tieteellisten ja teknologisten 
perusrakenteiden kehittämisessä. Yrityksiä kannustetaan käyttämään perusrakenteita 
tarjoamalla niille mahdollisuus osallistua tutkimustoimintaan, joka liittyy uusien tuotteiden 
ja menettelyjen suunnitteluun ja parantamiseen. Ohjelmassa pyritään myös myöntämään 
tukia yrityksille, jotta ne voisivat hankkia käyttöönsä uusia teknologioita ja kehittää niitä. 
Toisen osaohjelman kohteena ovat kauppa ja palvelut. Kyseessä on ohjelma, jolla tuetaan 
yritysten laitteistojen nykyaikaistamista asiakaspalvelun ja maksujen hallinnoinnin aloilla 
(myyntimenetelmien monipuolistaminen ATK.n ja televiestinnän avulla). Maatalouden 
alalla toteutettava maataloutta koskeva osaohjelma, joka jatkaa vuosien 1989-1993 
yhteisön tukikehystä, tukee maataloutta koskevan tutkimuksen vahvistamista ja 
maatalouden harjoittajien ja teknikkojen ammatillista koulutusta. Kalastusta koskevalla 
osaohjelmalla rohkaistaan kalantutkimusta ja jalostusteollisuuden voimavarojen 
tehokkaampaa käyttöä. Näiden useita alueita kattavien osaohjelmien lisäksi maatalouden 
ja kalastuksen nykyaikaistamista tuetaan tietyillä alueellisilla ohjelmilla. Madeiraa 
koskevassa toimenpideohjelmassa painotetaan näiden alojen tutkimusta. Tukitoimilla 
avustetaan yleisesti myös taloudellisten toimintojen monipuolistamista eri alueilla. 
Kullakin alueellisella toimenpideohjelmalla on itse asiassa käytössään tieteeseen, 
teknologiaan sekä televiestintään eritelty talousarvio. 
Yritysten sekä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvien perusrakenteiden 
hyväksi toteutettavia toimenpiteitä täydennetään tieteen ja teknologian palveluksessa 
työskentelevän henkilöstön koulutuksella ja pätevöittämisellä, ja ne sisältyvät yhteisön 
tukikehyksen inhimillisiä voimavaroja koskevaan toimintalinjaan. Yhteisön tukikehys 
toteutetaan tietämyksen ja innovaation perusteita koskevalla toimenpideohjelmalla, jolla 
samalla pyritään lujittamaan edellisellä, CIENCIA-ohjelmalla saavutettuja tuloksia. 
Koulutusta koskevassa osaohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota tieteen ja teknologian 
opetukseen sekä yläasteen valinnaiseen opetukseen perustasolla että ylemmällä tasolla 
samoin kuin opettajien koulutuksessa. Näiden toimien on määrä hyödyttää 600 000 
henkilöä. Tiedettä ja teknologiaa koskevalla osaohjelmalla, johon on myönnetty 376 
miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 525 miljoonaa), on tarkoitus vahvistaa teollisuutta 
koskevaa osaohjelmaa korkeakoulujen tutkimusta sekä tutkijoiden sijoittautumista 
teollisuuteen. Tämä toteutetaan rahoittamalla yhteistyöhankkeita korkeakoulualan ja 
yritysten välillä sekä kouluttamalla labor atorioapulaisia ja tutkimuslaitosten 
hallinnoinnista vastaavia henkilöitä. 
288 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Lopuksi telematiikkasovellusten kehittäminen kuuluu muutamiin analysoiduista 
toimenpiteistä, mutta se on myös osa postialan nykyaikaistamisstrategiaa sekä osa 
PRINEST-toimenpideohjelmaa, jolla tuetaan tietoon liittyvien perusrakenteiden 
hankkimista. Tavoitteena on sellaisen tilastollisen tietojärjestelmän kehittäminen, jonka 
avulla on mahdollista seurata Portugalin talouden nykyaikaistamisen ja kehityksen 
etenemistä ja jolla lujitetaan edellisen PREDER-ohjelman tuloksia. 
Kaiken kaikkiaan Portugalille teknologiseen kehittämiseen myönnetty rahoitus vastaa 9,5 
prosenttia rakennerahastojen määrärahoista. 
Taulukko V-46: Portugali - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
1 avoitc 1 YHTEENSÄ 
2.190,2 %. 
100% lik 
1.339,7 % 
61 % Jäsenvaltio 
Julkinen 
627,6 Yksityinen 
222,9 Yhtceiui 
850,5 % 
39% 
11UOM: Suunnitlclumenetlelyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähesl\mistapojcn vuoksi lukuja on 
tulkittava varovaisesti critviscsti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalla, jotka liittyvät usein muihin aloihin 
kuten teollisuuteen ja TTKeen 
TAVOITE 1 Rakennerahastojen rahoitus 
21 % 2 % 
77% 
IQTTK BTeleviest • Telematiikka ! 
Kuvio V-57: Toimintasuunnitelma!994-1999 (miljoonaa ecua - 1996 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (a) 
Taloudellinen kilpailukyky (b) 
Elämänlaatu (c) 
Alueiden taloudelliset lähtökohdat (tl) 
Tekninen apu (c) 
Rah ast ok oh täinen jaottelu : 3.079,2 
6.418,4 
1.264,0 
3.153,4 
131,7 
—EKKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
7 YTK/17 TO 8.730,5" 
3.160,9 
1.947,9 
208,1 
14.047,5 ~TTV0 
23% 
14% 
1 % 
100% 
Keskiarvo/TOI "8252 (c) 9% 
(b) 46% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Vuoden 1996 merkittävimpiä toimia oli kaikkia yhteisön tukikehyksen ohjelmia ja osaohjelmia 
koskevan väliarvioinnin käynnistäminen, jossa komissio ja Portugalin toimivat hyvässä 
yhteistyöhengessä. Kullekin yhteisön tukikehyksen tukitoimelle valittiin riippumattomat asiantuntijat 
tarjouskilpailun perusteella. Arvioijien oli esiteltävä kaksi kertomusta arviointityön 
etenemisestä"tekniseksi arviointiryhmäksi" nimitetylle, kunkin osaohjelman seurantakomiteasta 
koostuvalle valiokunnalle. Tämän oli tapahduttava ennen lopullisen kertomuksen luovuttamista, jonka 
oli määrä tapahtua vuoden 1997 alussa. Koko prosessi sujui erittäin tyydyttävästi. Vain teknistä apua 
koskeva toimenpideohjelma arvioidaan vasta yhteisön tukikehyksen muun arvioinnin ohessa vuonna 
1997, mutta senkin sisällöstä päätettiin vuonna 1996. Arviointitutkimusten avulla voitaneen 
varmistaa, että yhteisön tukikehyksen puolivälitarkastus voidaan toteuttaa vuoden 1997 
keskivaiheilla; useimmista arviointitutkimuksista on jo saatavana lopullinen kertomus. 
Muutamia ohjelmia tai niiden rahoitussuunnitelmaa muutettiin. Niinpä useita alueita koskevista 
ohjelmista muutettiin teknistä apua koskevaa toimenpideohjelmaa ESR-vaiheen rahoituksen 
toteutumisen mukauttamiseksi. Tämä tapahtui siirtämällä vuodelle 1996 vuoden 1994 käyttämättä 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus J89 
jääneitä määrärahoja, joita ei voitu käyttää vuonna 1995. Seurantakomitean vuonna 1995 tekemien 
päätösten johdosta yhteisö myönsi 101 miljoonaa ecua tukea talouselämän rakenteiden 
nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman vahvistamiseksi. Määrästä EAKR:n 61 miljoonaa ja 
ESR:n 11 miljoonaa ecua osoitettiin Autoeuropa-suurhankkeelle. Kehittämistuen perusrakenteita 
koskeva toimenpideohjelma suunniteltiin uudelleen vuoden 1994 rahoituksen toteutumisen 
mukauttamiseksi energiaa, liikennettä ja televiestintää koskevien osaohjelmien tosiasiallisesti 
toteutuneeseen rahoitukseen. Samalla haluttiin myös vahvistaa liikennettä koskevaa osaohjelmaa 10,9 
miljoonalla eculla ja pienentää liikennettä ja energiaa koskevien osaohjelmien toteutumisen aikaeroja. 
Muutokset tasoittavat toisensa eivätkä vaikuta ohjelman vuotuiseen erääntymisaikatauluun. Myös 
ympäristöä ja kaupunkien uudistamista koskevan toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmaa 
muutettiin. Tavoitteena oli toisaalta tuoda sosiaalista yhteisvastuullisuutta kantavat yksityiset järjestöt 
kaupunkien uudistamista koskevan osaohjelman piiriin, ja toisaalta mahdollistaa ympäristöä 
koskevaan osaohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden välinen siirto. Muutetun rahoitussuunnitelman 
ansiosta voitiin myös lisätä määrärahoja, jotka oli osoitettu pienimuotoisten taloudellisten toimintojen 
käynnistämiseksi köyhien kaupunginosien alueella (15 prosenttiin "köyhien kaupunginosien 
uudistamista" koskevan toimenpiteen kokonaismäärästä). 
Ammatillista koulutusta ja tietämyksen perusteita koskevien samoin kuin terveyttä ja sosiaalista 
sijoittautumista koskevan toimenpideohjelmien rahoitussuunnitelmia on muutettu. Yhteisön 
tukikehyksen seurantakomitean joulukuussa 1995 tekemän päätöksen seurauksena tietämyksen ja 
innovaation perusteita koskevan toimenpideohjelman rahoitusta lisättiin ylimääräisillä, ESR:ltä 
vuoden 1995 indeksiin sitomisen tuloksena saadulla 14,4 miljoonalla eculla. Tällä haluttiin taata 
teknillis-ammatillisen opetuksen rahoitus. Ammatillista koulutusta ja työllisyyttä koskeva 
toimenpideohjelma, joka vastaa 40 prosenttia yhteisön tukikehyksen ESR:ltä saamasta tuesta, etenee 
edelleen hyvin tyydyttävällä tavalla toteutuksen ollessa lähes sataprosenttinen. Julkishallinnolle 
suunnatun, koulutusta koskevan osaohjelman toteuttamisessa on yhä joitakin ongelmia. Ohjelma sai 
huhtikuussa 10,2 miljoonan ecun lisärahoituksen maataloutta koskevasta osaohjelmasta, jotta 
Portugalin maanviljelijöiden liiton kehittämät maatalousalan koulutustoimet voitaisiin toteuttaa. 
Harjoittelua ja kouluttajien ammatillista koulutusta koskevat toimenpiteet saivat nekin lisärahoitusta 
muissa toimenpiteissä käyttämättä jääneistä määristä. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea päätti 
lisäksi osoittaa ohjelmalle 18 miljoonaa ecua, jotka olivat saatu yhteisön tukikehyksen vuoden 1995 
indeksiin sitomisen tuloksena, rahoittaakseen pk-yrityksissä työskentelevien virkailijoiden ja muiden 
työntekijöiden koulutukseen liittyvää pilottihanketta. Terveyttä ja sosiaalista sijoittautumista 
koskevan toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmia muutettiin kahdesti. Toukokuussa 1996 vuonna 
1 194 käyttämättä jääneet määrät siirrettiin vuosille 1995 ja 1996, ja vammaisten taloudellista ja 
sosiaalista sijoittautumista koskeva toimenpide sai 8,5 miljoonan ecun lisärahoituksen varoista, jotka 
olivat jääneet käyttämättä toteutettaessa sosiaalis-kulttuurista tukea ja CLD:eiden taloudellista ja 
sosiaalista integroitumista koskevia toimenpiteitä sosiaalista integraatiota koskevassa osaohjelmassa. 
Joulukuussa 1996 vuoden 1995 erä mukautettiin ohjelman tosiasiallisesti toteutuneeseen 
rahoitukseen, ja käyttämättömät määrät siirrettiin seuraaville vuosille. Muutos koskee pääasiallisesti 
terveyttä koskevaa osaohjelmaa, sillä sosiaalista sijoittautumista koskevasta osaohjelmasta on 
toteutunut 99 prosenttia. 
Portugalissa hyväksyttiin myös kaksi alueellista ohjelmaa. Yhteisö myönsi Norten aluetta koskevalle 
toimenpideohjelmalle 4,1 miljoonan ecun lisärahoituksen vuonna 1996. Azoreita koskevaa 
toimenpideohjelmaa muutettiin EAKR:n rahoitusosuuden lisäämiseksi 5 miljoonalla eculla sekä 
KOR:n vielä käyttämättömän määrän (5,1 miljoonaa ecua) osoittamiseksi EMOTR:n rahoittamiin 
toimenpiteisiin. Viimeksi mainitun päätöksen edellytyksenä oli, että EMOTRm osuutta lisätään 
vastaavasti siinä vaiheessa, jolloin sen rahoittamat toimenpiteet ovat saavuttaneet alkuperäisten 
suunnitelmien mukaisen toteutumisen tason. 
Vaikka ohjelmakausi onkin edennyt yleisesti ottaen tyydyttävästi, on kuitenkin' hyvä kiinnittää 
huomiota joihinkin viivytyksiin ja vaikeuksiin. Teknistä apua koskevan toimenpideohjelman 
toteuttamisen viivästyminen johtuu toisaalta ohjelman myöhäisestä hyväksymisestä, toisaafta ESR:n 
hallintorakenteiden muutoksista Portugalissa. Toteutumisen viivästyminen on määrä kuroa suurelta 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
osin kiinni vuoden 1997 aikana. Useiden eri rahastojen (EAKR, EMOTR, ESR) tukeman, alueiden 
omien mahdollisuuksien kehittämistä koskevan ohjelman toteutumisvaikeudet johtuivat ohjelman 
erityispiirteistä, varsinkin siitä, että koska julkinen ja yksityinen sektori toimivat siinä yhteistyössä, 
ohjelma vaatii ja edellyttää alueellisilta ja paikallisilta tahoilta suurta panosta päätöksenteossa. 
Vuoden 1996 toisesta vuosipuoliskosta lähtien ohjelman kokonaistoteutus kuitenkin parani tiettyjen 
toimenpiteiden, erityisesti RIME-ja SIR-tukijärjestelmien, nopean edistymisen ansiosta. Tietämyksen 
ja innovaation perusteita koskevan toimenpideohjelman toteutuksessa tiedettä ja teknologiaa 
koskevassa osaohjelmassa on esiintynyt jonkin verran ongelmia. Toimenpideohjelman tavoitteena on 
rahoittaa tietyllä menettelyllä tarjouspyynnön perusteella valittavien tutkimusryhmien ehdottamia 
tutkimushankkeita. Tarjouspyyntöjä koskevien sääntöjen laatiminen vei suunniteltua enemmän aikaa, 
ja toimenpiteiden rahoittaminen saattoi alkaa vasta vuonna 1996. Tämän seurauksena osaohjelman 
toteutuminen on ollut verrattain vähäistä. 
Talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevassa toimenpideohjelmasta sekä teollisuutta 
koskevasta osaohjelmasta (PEDIP II) todettakoon, että Portugalin sisäisten menettelyjen paranemisen 
tuloksena investointitukea koskevien pyyntöjen tutkimusjaksot ovat huomattavasti lyhentyneet. 
Tärkeimmät tukijärjestelmät on saatu lähes päätökseen. Edellä mainitun, talouselämän rakenteiden 
nykyaikaistamista koskevan toimenpideohjelman maataloutta koskeva osaohjelma toteutettiin 91-
prosenttisesti vuonna 1996. Osaohjelman 8 toimenpiteen joukossa on merkittäviä eroja: maatiloille 
annetusta tuesta toteutui 124 prosenttia, kun taas maatalouden perusrakenteiden kohdalla luku oli 84 
prosenttia ja tuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen kohdalla 61 prosenttia. Viimeksi mainitun 
toimenpiteen toteutumistaso selittyy hankkeiden pitemmällä kestolla muihin toimenpiteisiin 
venattuna. Kaupan ja palvelujen tukea koskevan osaohjelman toteutuminen on huonomman vaiheen 
jälkeen puolestaan edennyt hieman paremmin. Kalataloutta koskevassa osaohjelmassa, joka kattaa 
manner-Portugalin, hyväksyttiin vuonna 1996 yhteensä 223 hanketta; osaohjelman julkiset 
kokonaiskustannukset olivat 32,4 miljoonaa ecua eli 60 prosenttia suunnitellusta kokonaismäärästä 
(yksityisen sektorin osuuden ollessa 11,8 miljoonaa ecua). Osaohjelman aikana hyväksytyt julkiset 
kustannukset kohoavat 129,5 miljoonaan ecuun, ja jakson lopussa toteutumistaso on 20 prosenttia 
vuosien 1994-99 suunnitellusta kokonaismäärästä. Tämän vuoksi rahoitussuunnitelmaa oli 
muutettava, jotta vuonna 1994 käyttämättä jäänyt määrä voitaisiin jakaa vuosille 1997, 1998 ja 1999. 
Rahoitussuunnitelman muutoksen ansiosta on mahdollista saada käyttöön rahoitusta, joka on tarpeen 
uuden sosiaalis-taloudellisen toimenpiteen toteuttamiseksi; toimenpide on seurausta muutoksista, 
jotka sisältyivät asetukseen (EY)N:o 1796/95, jolla muutettiin asetusta (EY)N:o 3699/93. 
Kalataloutta koskevista toimenpiteistä todettakoon vielä, että kahdessa paikallisessa 
toimenpideohjelmassa, joista ensimmäinen koskee Azoreita, hyväksyttiin vuosina 1994-96 yhteensä 
52 hanketta. Niiden kokonaisinvestointi on 18 miljoonaa ecua, joista yhteisön yhteisrahoitusta on 11,2 
miljoonaa ecua ja kansallista, julkista rahoitusta 4,2 miljoonaa (yksityisen sektorin osuuden ollessa 4 
miljoonaa ecua). Rahoituksen toteutumistaso on samalla kaudella 17 prosenttia suunnitellusta 
kokonaisrahoituksesta. Toteutuminen näyttää nopeutuvan ja se lienee tyydyttävällä tasolla vuoden 
1997 lopulla. Madeirassa vuosi 1996 merkitsi suurelta osin vuosina 1994-95 kertyneen viiveen kiinni 
kuromista. Ohjelman käynnistymisen jälkeen hyväksyttyjen hankkeiden (51 hanketta) investoinnit 
ovat 15,5 miljoonan ecua, ja samalle jaksolle hyväksytyt julkiset kustannukset kohoavat 10,3 
miljoonaan ecuun, joista 7,7 miljoonaa on KOR:n osuutta. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana 
toteutumistaso oli 19 prosenttia vuosille 1994-1999 suunnitellusta kokonaisrahoituksesta, mutta 
vuoden 1996 myönteinen kehitys antaa olettaa tilanteen paranevan selvästi vuonna 1997. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Yhteisön tukikehyksen toteutus etenee yleisesti tyydyttävällä tavalla huolimatta siitä, että se on 
hidastunut vähän vuoteen 1995 verrattuna. Vuoden 1996 kokonaistoteutumisen taso oli suunnilleen 
82 prosenttia. Alueellisten ohjelmien rahoituksen toteutuminen sekä aineellinen toteutuminen 
etenevät hyvään tahtiin. Niiden vaikutus alueiden kehitykseen on huomattava (erityisesti kun on kyse 
väestön elinoloihin liittyvistä perusrakenteista). Useimmat alakohtaiset ohjelmat edistyvät nekin 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 291 
ongelmitta, ja joillain aloilla, kuten televiestinnän ja liikenteen aloilla, ne ovat jo ylittäneet vuodelle 
1996 suunnitellun toteutumistason. Eri lähteistä rahoitettavan neljän ohjelman toteuttaminen, joihin 
myös EMOTR osallistuu, sujui kokonaisuudessaan suunnitelmien mukaisesti. Erityisesti 
talouselämän rakenteiden nykyaikaistamista koskevassa toimenpideohjelmassa maataloutta koskeva 
osaohjelma toteutui nopeammin kuin toimintasuunnitelmassa oli ennakoitu (vuoden 1997 vuotuisesta 
erästä tehtiin maksusitoumus vuonna 1996). Azoreita koskevan toimenpideohjelman (PEDRA) 
toteutumistason saavuttaminen vaati EMOTR:ilta 5 miljoonaan lisärahoituksen. 
Taulukko V-47: Portugali - Tukitoimien täytäntöönpano 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) tavoitteittain Vuosi 1996 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
Tavoite 1 Kokonais-
kustnnn. KR:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) (2)/(D Maksut 
1996 
"Alueelliset 1U 
TO Azorit (1994) 
TO Alcntejo (1994) 
TO Algarve (1994) 
TOCcntro(1994) 
TO Lissabon ja Tejon laakso (1994) 
TO Madeira (1994) 
TONortc(l994) 
Useita maila koskevat TO 
VT Paikall investointien tukcm. (1995) 
TO Tekninen apu (1994) 
TO Tietämys ja innovaatio (1994) 
TO Omien mahdollisuuksien kehittäminen (1994) 
TO Ympäristö/kaupunkien saneeraus (1994) 
TO Koulutus ja työllisyys ( 1994) 
TO Infrastruktuurit (1994) 
TO Taloudellinen uudistaminen (1994) 
TOPRINEST(l)(1994) 
TO Terveys ja sosiaal sopcuttam. ( 1994) 
Tekninen apu 
VHTEENSA 840,2 
250,6 
101,9 
490,5 
517.2 
665,2 
729,5 
33,3 
135,6 
2.276,2 
1.231,8 
973,7 
1.890,7 
3.979,6 
10 490,1 
40,0 
940,0 
0,9 
2'5.5"87,Ö 621.0 
182,0 
76,0 
362.0 
382,0 
369,3 
541,1 
25,0 
101,7 
I 689,4 
595,0 
559,0 
I 389,8 
I 997,9 
4.420,5 
30,0 
705,0 
0,8 
14.047,5 157.0 
29,8 
16,0 
71,5 
75,5 
124,7 
107,5 
0,0 
15,5 
307,9 
14,9 
174,3 
358,1 
659,8 
803,3 
7,7 
44,5 
0,1 
2.968,0 373,2 
108,4 
44,5 
197,5 
200,0 
273,3 
317,5 
25,0 
44,0 
895,5 
82,1 
229,4 
767,4 
1.278,3 
2.329,4 
30,0 
321,0 
0,8 
7.5(7,4' 60% 
60% 
59% 
55% 
52% 
74% 
59% 
100% 
43% 
53% 
14% 
4! % 
55% 
64% 
53% 
100% 
46% 
96% 
TTK 137,4 
29,0 
19,4 
82,8 
62.0 
85,2 
98,0 
7.5 
14,0 
254,1 
24,4 
158,5 
206.6 
342,7 
806,5 
3,7 
102,7 
0.1 
UU,6 Maksut 
1994-1996 
P) 
318,6 
72,8 
38, 
171,2 
151,5 
209,0 
246,2 
7.5 
31,0 
666,8 
62,1 
202,6 
553,4 
860,6 
1.804.9 
20,9 
280,9 
0,8 ~v.— 
(3)/(I) 
51 % 
40% 
50% 
47% 
40% 
57% 
46% 
30% 
30% 
39% 
10% 
36% 
40% 
43% 
41 % 
70% 
40% 
96% 
5.098,7 4T% 
( I ) Tilastollinen infrastruktuuri 
12.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistämiseksi: 
Portugali osallistui kaikkiin aloitteisiinpa niihin liittyvät ohjelmat hyväksyttiin vuosina 1993-1995. 
Kansallisella tasolla toteutuneita yhteisöaloiteohjelmia oli kaikkiaan yksitoista yksi aloitetta kohti), 
joihin on vielä lisättävä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa, toinen REGEN-vaiheesta ja 
toinen raja-alueiden yhteistyötä koskevasta vaiheesta. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Portugalissa: 
Vaikka useimmissa Portugalia koskevissa yhteisöaloitteissa kannustetaan teknologista 
kehittämistä, tärkein anti on kuitenkin lähtöisin SME-yhteisöaloitteesta ja siihen liittyvistä 
kahdesta toimenpiteestä. Ensimmäinen on tukea pk-yritysten teknologiseen pätevöitymiseen 
kannustavia hankkeita teknisen tuen avulla tai siirtämällä tieteellisten ja teknologisten laitosten 
teknologiaa pk-yrityksille (13 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 24 miljoonaa), toinen on 
kehittyneen teknologian yritysten hallinnoinnista vastaavien henkilöiden kouluttaminen (11,8 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 21,6 miljoonaa). 
ADAPT-ohjelmassa on useita toimia, jotka koskevat uusien teknologioiden käyttöönottoa sekä 
tukea tietoverkkojen luomista varten. EMPLOYMENT-yhteisöaloiteohjelmalla tuetaan 
telematiikan käyttöä (mm. uudet teknologiat, teleavusteinen etätyö) muita heikommassa asemassa 
olevien sosiaalisten ryhmien keskuudessa sekä välinehankintoja (4 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 5 miljoonaa). LEADER-ohjelmalla puolestaan tuetaan paikallisten 
tuotteiden jalostamista koskevaa tutkimusta ja innovaatiota sekä uusien tieto- ja 
tietoliikenneteknologioiden käyttöä maaseutuympäristössä. INTERREGissä __ tuetaan 
tietoyhteiskunnan kehittämistä asentamalla Espanjan ja Portugalin välille valokaapeli- ja SDH-
292 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
yhteydet (SDH^synkroninen digitaalinen hierarkia) sekä luomalla matkailua koskeva tietoverkko. 
Vuoden 1996 tärkeimpiä tapahtumia oli komission päätös yhteisöaloitteiden varauksen jaosta. 
Portugali sai yhteensä 52,4 miljoonan ecun lisärahoituksen, joka osoitettiin pääasiallisesti neljän 
teollisuutta koskevan aloitteen (RETEX, KONVER, RESIDER ja RECHAR1) jatkamiseen vuoteen 
1999 saakka sekä uudelle INTERREG II C -vaiheelle. 
Toteutumisvaiheessa olevista ohjelmista RETEX-ohjelmaa muutettiin vuosien 1994-1996 indeksiin 
sitomisesta kertyneen määrän sisällyttämiseksi ohjelmaan (yhteensä 5,8 miljoonaa ecua). Yhteisön 
tukea takaisin maksettavien lainojen myöntämiseen pienennettiin erityisesti kansainvälistämiseen ja 
tuotannon lisäämiseen liittyvien tukitoimien hyväksi. Vuonna 1996 kirjattiin ohjelmasta tekstiilialan 
yrityksille myönnetyn tuen myönteinen väheneminen: yli 75 prosenttia RETEX-
yhteisöaloiteohjelman rahoituksesta on nyt kohdistettu talouden monipuolistamiseen niillä Portugalin 
alueilla, jotka ovat erittäin riippuvaisia tekstiilialasta. 
Ohjelmien toteutus on osin myöhässä. SME-yhteisöaloiteohjelman toteuttaminen on viivästynyt 
kansalliseen lainsäädäntöön tehtyjen muutosten takia. Ohjelma toiminee täysimittaisesti vuonna 1997. 
URBAN-ohjelman rahoituksen sekä aineellisen toteutumisen viivästyminen johtuu vaikeuksista 
perustaa eri osapuolille yhteinen organisaatiojärjestelmä sekä tietyistä ongelmista, joiden 
ratkaiseminen osoittautui alun perin oletettua vaikeammaksi (erityisesti Lisboa Casal Ventoson 
alueella, jossa asunto-olot ovat erittäin vaikeat ja jossa on käynnissä kiivas huumeiden vastainen 
kamppailu). Vuonna 1997 ohjelmien toteutumisaste todennäköisesti paranee, sillä ohjelmien 
hallinnoinnista vastaavilla henkilöillä on nyt käytettävissään toimintasuunnitelmia ja tutkimuksia 
ensimmäisten kaupunkeja koskevien osoittimien saamiseksi sekä tietoja paikallisen yhteistyön 
järjestäytymismuodoista. Huomattakoon, että joulukuussa 1996 järjestettiin Portugalin viranomaisten 
aloitteesta kokemusten vaihtoon liittyvä, erittäin hyödylliseksi osoittautunut seminaari URBAN-
yhteisöaloiteohjelman kuuden eri osaohjelman hallinnoinnista vastaaville henkilöille. Paikallisen 
toiminnan ryhmien valinnan viivästyminen aiheutti tiettyjä ongelmia LEADER-ohjelmassa, sillä 
toimintasuunnitelman ensimmäisen ja toisen vaiheen välinen aika osoittautui liian pitkäksi. Ohjelma 
saattoi kuitenkin käynnistyä: kaikki paikalliset toimintaryhmät on valittu, ja rahoitussuunnitelmien 
toteuttaminen on käynnistynyt. INTERREG II -ohjelman raja-alueilla tehtävää yhteistyötä koskevan 
vaiheen toteutuminen on jonkin verran myöhässä. Sen sijaan REGEN-ohjelma on edennyt 
suunnitelmien mukaan, ja vuoden 1996 lopulla kansallisen kaasuputken rakennustyöt sekä sen 
ensimmäinen liitos Espanjan kaasuverkkoon oli saatettu päätökseen. Tätä viimeistä vaihetta koskevia 
teknisiä suunnitelmia muutettiin vuoden 1996 aikana. 
EMPLOYMENT-ohjelmaan valittiin ensimmäisen tarjouspyynnön perusteella noin 130 hanketta (40 
NOW-, 57 Horizon-, 33 Youthstart-hanketta). Näissä kolmessa vaiheessa painotetaan koulutuksen 
merkitystä. NOW-hankkeiden hallitsevia aiheita ovat muun muassa työllisyysohjelmien kehittäminen 
ja naisten kannustaminen yritysten perustamiseen. Youthstart-vaiheen hankkeista merkittävä osa 
suuntautuu nuorille annettavaan ohjaukseen ja ammatilliseen koulutukseen. Horizon-vaiheessa 
painotetaan vammaisten työllistämistä suosivien olosuhteiden luomista. ADAPT-ohjelmaan 
puolestaan valittiin 57 hanketta. Ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimet ovat vahvasti esillä. 
Useimmat hankkeet tähtäävät pk-yritysten hallintojärjestelmien parantamiseen ja niiden rakenteiden 
uudistamiseen talouden eri aloilla. Lopuksi voidaan todeta, että PESCA-ohjelman ehdotukset oli 
jätettyjä hankkeiden valinta aloitettu vuoden 1995 lopussa, ja että seurantakomitean tehtävänä oli 
ohjelman muuttaminen ja sen käynnistäminen. Azoreita ja Madeiraa koskevista ohjelmista 
järjestettiin tiedotuskampanjoita vuoden 1996 kuluessa. 
1 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 293 
Kaiken kaikkiaan vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin yhteisöaloiteohjelmia alettiin toden 
teolla toteuttaa sen jälkeen, kun komissio oli vuonna 1995 hyväksynyt suurimman osan. Tietty viive 
oli tarpeen, muun muassa kansallisen lainsäädännön saattamiseksi ajan tasalle ja ohjelmien 
hallinnoinnista vastaavien toimikuntien valitsemiseksi. Useimpien yhteisöaloitteiden rahoituksen 
voidaan katsoa toteutuneen myönteisesti, kun otetaan huomioon ohjelmien rahoitusta koskevat arviot. 
Taulukko V-48: Portugali 
ecua) Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa 
Aloite 
(YAO:icn määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER( 1 ) 
PESCA (1) 
SME(l) 
RECHAR (1) 
REGIS (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (!) 
Yhteensä (11) 
INTERREG/REGEN (2) * * 
* Varauksen ulkopuolella Kokonnis-
kustann. 
29,2 
54,7 
156,8 
53,2 
235,9 
1.1 
156,8 
10,7 
10,8 
458,0 
62,4 
1.229,7 IU1:„ tuki 
(1) 
21.0 
40,3 
117,6 
29,3 
124,0 
0,9 
124,0 
7,9 
6,9 
194,8 
44,6 
711,2 Maksusitoum 
1996 
17,0 
3,9 
4,0 
23,2 
1,2 
0,0 
58,3 
0,0 
0,0 
83,4 
0,0 
191,1 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
21.Ö 
9,6 
10,7 
27,5 
14,4 
0,9 
80,4 
7,9 
6,9 
194,8 
9,2 
383,3 % 
(2)/(D " W% 
24% 
9% 
94% 
12% 
100% 
65% 
100% 
100% 
100% 
21 % 
54 % Maksut 
1996 
4,3 
2,1 
4,9 
4,5 
0,6 
0,4 
55,3 
0,0 
2,6 
27,4 
0.0 
102,0 Maksut 
1994-1996 
(3) 
6,3 
5,0 
8,4 
6,6 
7,2 
0,7 
72,9 
3,9 
5,5 
90,4 
4,6 
211,6 % 
(3)/(D 
30 % 
12% 
7% 
23% 
6% 
80% 
59% 
50% 
80% 
46% 
10% 
30% 
Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
294 Rakennerahastot 1996 • Kahdeksas vuosikertomus 
13. SUOMI 
13.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Suomen eri alueilla: 
Eri tavoitteisiin sisältyvät kehittämistoimenpiteet kuvastavat useimmiten kansallista 
tietoyhteiskuntastrategiaa. Sen tarkoituksena on vahvistaa Suomen asemaa kehittyneenä 
tietoyhteiskuntana ja kansainvälisesti merkittävänä kilpakumppanina tieto- ja 
tietoliikenneteknologian alalla. Tämä tapahtuu uudistamalla julkista ja yksityistä sektoria 
ottamalla käyttöön tietotekniikkaa ja -verkkoja (esim. internetin käyttö), kehittämällä 
tietotekniikkaa (esim. multimedia) ja uutta teknologiaa koskevaa korkeakoulutusta (esim. 
tohtorintutkinnot tietotekniikan alalla), arkipäiväistämällä tietoyhteiskunta (esim. 
opetusmateriaali, virtuaalikoulut) sekä lujittamalla perusrakenteita (esim. televiestinnän 
vapauttaminen, digitalisaation laajentaminen, lakimuutokset). 
Tavoite 6: Tärkeimpiä tavoitteita on valmistaa väestöä osallistumaan tietoyhteiskuntaan sekä 
käyttämään kaikkia siihen liittyvän teknologian tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisen kasvun, 
kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamiseksi. Tähän liittyy kaksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
toimintalinjoista: 
• yritysten kehittäminen: esim. tutkimuslaitosten, koulutuskeskusten ja yritysten välinen 
yhteistyö, TTK-toimintaan liittyvien palveluiden ja viimeisimmän teknologian 
kehittäminen edelleen; televiestintäpalvelujen kehittäminen innovaatioiden siirtämiseksi 
edistyneistä keskuksista syrjäisille alueille (9,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 
33,1 miljoonaa); telematiikkapalveluiden ja -sovellusten kehittäminen tutkimuksen, 
koulutuksen ja yhteiskunnallisten palveluiden aloilla, telekeskusten perustaminen 
maaseudulle. 
• inhimillisten voimavarojen kehittäminen: investoinnit jatkokoulutukseen ja 
ammattikoulutuksen kannalta tärkeisiin TTK-toimiin (16,7 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 35,3 miljoonaa); tutkimuksen ja ammatillisen koulutuksen 
tukeminen talouden avainaloilla (esim. yrityksissä työskentelevien tutkijoiden työn 
rahoittaminen, yliopistollisen TTK-toiminnan kehittäminen; 9,5 miljoonaa ecua, 
kokonaiskustannukset: 19,3 miljoonaa); tutkimuslaitosten, paikallisen kehittämisen 
toimistojen, koulutuslaitosten ja yritysten välisen yhteistyön kehittäminen, jotta 
innovaatioita voitaisiin suunnata ja hallinnoida paremmin (esim. teknologian siirto, 
teknologisen hallinnoinnin kehittäminen; 11 miljoonaa ecua, kokonaiskustannukset: 23,6 
miljoonaa); tietoyhteiskunnan kehittäminen erityisesti televiestinnän ja etätyön avulla 
työajan ja -tilojen järjestämiseksi uudelleen (esim. etäopiskelu, uusia teknologioita 
koskeva koulutus yrittäjille, näihin aloihin liittyvä tutkimus, tutkimuslaitosten ja 
koulutuskeskusten hallinnoinnista vastaavien henkilöiden ammatillinen koulutus; 3,7 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 9,4 miljoonaa). 
Tavoitteen 6 eri kohdealueilla toimintalinjat painottuvat eri lavalla: Etelä- ja Pohjois-Savon 
alueilla suunnataan huomattavia voimavaroja TTK-toimintaan elintarviketeollisuuden, 
metsätalouden ja ympäristön aloilla; Keski-Suomessa ja Pohjois-Pohjanmaalla painotetaan 
ammattikoulutusjärjestelmää, tietoverkkoja ja etäopiskelua; Pohjois-Karjalassa keskitytään 
metsätalouden sekä metallien ja muovin aloilla tehtävään tutkimukseen; Lapissa suuntaudutaan 
televiestinnän tekniikoita koskevaan koulutukseen, aluesuunnittelun, ympäristön ja maantieteellisen 
tiedon tutkimukseen sekä tietotekniikkaan. 
Tavoite 2 (1995-1996): yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa tuotantorakenteiden nykyaikaistaminen 
lepää tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyväksikäytön varassa. Tämä selittää sen, 
miksi kolmesta ohjelma-asiakirjan toimintalinjasta kahdessa painotetaan voimakkaasti 
teknologista kehittämistä: 
• yritysten kehittäminen ja kansainvälistäminen: yritysten verkostuminen, uusien tuotteiden 
ja tuotantomenetelmien kehittäminen, teknologian ja osaamisen siirto pk-yrityksille ja 
teollisuusryppäiden kehittäminen. Yhtenäiselle ohjelma-asiakirjalle on ominaista, että 
teknologian puhtaus kuuluu hankkeiden valintaperusteisiin. Toimilla on suuri vaikutus 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 295 
ympäristöteknologian kehittämiseen Kymenlaaksossa, TTK-toiminnan kehittämiseen 
P äijät-Hämeessä ja tietotekniikan kehittämiseen Keski-Suomessa. 
• elinkeinotoimintaa tukevan osaamisen ja teknologian tason nostaminen (16,3 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset: 45,6 miljoonaa): yritysten ja ammatillisten 
koulutuskeskusten ja tutkimuslaitosten välinen yhteistyö (esim. teknologisen osaamisen 
keskuksen perustammen Uudellemaalle), innovaatioiden käyttöönotto yrityksissä (esim. 
teleavusteinen etätyö), tietoverkkojen kehittäminen tiedonsiirron mahdollistamiseksi, 
ympäristöteknologian kehittäminen, teknologinen yhteistyö naapurimaissa sijaitsevien 
yritysten kanssa; yliopistollisen tutkimuksen olemassa olevien perusrakenteiden 
hyödyntäminen (teknilliset korkeakoulut ja opistot Jyväskylässä, Porissa jne.). 
Tavoite 5b: Kahdessa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa teknologista kehitystä tuetaan 
toimintalinjojen toteuttamisvälineenä. Maaseutuyhteisöjen välisten etäisyyksien lyhentämiseksi 
manner-Suomea koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa keskitytään tietoviestintäpalvelujen 
kehittämiseen kokeiluhankkeilla, joilla luodaan verkkoja, telekeskuksia ja teleavusteisen etätyön 
keskuksia, rakennetaan erityisiä viestintäyhteyksiä sekä hankitaan yhteyksiä modeemin ja 
tietokoneohjelmien välityksellä. Ahvenanmaan saaristoalueella tietotekniikan käytön avulla 
vähennetään alueen eristyneisyyden aiheuttamia haittoja edistämällä pk-yritysten välisten 
verkkojen kehittämistä, kehittämällä viestinnän perusrakenteita, luomalla teknologisen osaamisen 
keskuksia, kehittämällä etätyötä, -opetusta ja -koulutusta sekä levittämällä paikallista 
kulttuuriperintöä. 
Kaiken kaikkiaan Suomelle teknologiseen kehittämiseen myönnetty rahoitus vastaa 12,9 prosenttia 
rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 6 ja 2). 
Taulukko V-49: Suomi - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Tavoite 2 
Tavoite 6 
YHTEENSÄ YHTLENSA 
"7575" 
124,6 
T7D7Ï 27% 
73 % 
Torre -RTT 
"ToTJ 
50,3 
"W TTZ 
40% 
"3T%" aitio 
TUI 
50,3 
""7074" 24,0 
"3TT 1971 
74,3 
TOTo" 
HUOM Suunnitlclumcncitclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on tulkittava 
vaiscsli erityisesti licto>htciskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin kuten teollisuuteen "~54~%1 
60% 
THS Rakennerahastojen rahoitus 
20% 
ET 
TAVOITE 6 
A'MWV» V-SS:Toimintasuunnitelmal99S-1999 (miljoonaa ecua): 
Pääasialliset tavoitteet 
Teollinen kehitys (a) ~~~ 
Inhimillisten voimavarojen kehitt. (b) 
Maatalous, metsätalous, kalastus, maaseudun 
kehitys ja ympäristö (c) 
Tekninen apu (d) 
Ruhastokohtainen jaottelu 
. BAKJt 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
TYUÄ TTÏT 
105,8 
177,6 
4,0 
459,9 13377 
87,9 
209,1 
9,2 
23% 
39% 
1% 
100% (d) 2% 
(c) 46% (a) 33% 
(b) 19% 
1 Tukikelpoiset alueet: Lappi, Kainuu, Pohjois-Karjala, Etelä-Savo, Pohjois-Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, 
Pohjois-Savo, Keski-Suomi. 
296 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Toiminnan toteutus on edennyt varsin nopeasti. Harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta määrärahojen 
käyttö eri toimenpidekokonaisuuksissa on toteutunut suunnitelmien mukaisesti. Vuoden lopussa 
erilaisiin hankkeisiin oli osoitettu noin 30 prosenttia tuesta. Tärkeimmistä rahoitusta saaneista 
hankeryhmistä mainittakoon pk-yritysten toiminnan käynnistäminen ja elinkeinorakenteen 
monipuolistamiseksi tehdyt investoinnit, tietyin perustein ryhmiteltyjen yritysten välinen yhteistyö 
(varsinkin teknologian siirto yritysryppäissä), ammatillinen koulutus, tietoyhteiskuntaan liittyvät 
hankkeet, matkailun kehittäminen sekä pienimuotoiset hankkeet maa- ja metsätalouden 
monipuolistamiseksi. Sen sijaan maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvät investoinnit ovat 
jonkin verran viivästyneet, mikä johtuu ensinnäkin siitä, että on tutkittava kansallisten 
tukijärjestelmien yhdenmukaisuus perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan kanssa, ja toisaalta siitä, 
että investointien tukijärjestelmiä koskeva kansallinen politiikka on erittäin tiukka. Yhteensä 70 
hankkeen käynnistämisen mahdollistaneiden, kalatalouteen liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen 
etenee tyydyttävästi lukuun ottamatta vesiviljelyä, jossa edistys on ollut vaatimatonta. 
Organisoinnista vastaavassa työryhmässä, jossa olivat edustettuina kansalliset ja alueelliset 
viranomaiset sekä komissio, käsiteltiin vuoden viiden ensimmäisen kuukauden aikana toteuttamista ja 
menettelyä koskevia yksityiskohtaisia kysymyksiä. Työskentelyn pohjalta syntynyt kertomus toimi 
käsikirjana ohjelman toteuttamiseen osallistuville osapuolille ja paransi osaltaan yhteistyön laatua 
erityisesti keskushallinnon ja alueellisten viranomaisten välillä. Kun on kyse rahoitusta ja maksuja 
koskevista päätöksistä, seuranta on kuitenkin edelleen hankala toteuttaa toisaalta toimijoiden määrän 
ja toisaalta hankkeisiin ja niiden käyttöön liittyvien tietokantojen puutteellisuuksien vuoksi. 
Seurantakomitea kokoontui kahdesti, ja kokousten tuloksista voidaan mainita erityisesti ulkopuolisen 
arvioijan nimittäminen sekä päätös perustaa alueellinen riskipääomarahasto. Investointi on 
ensimmäinen laatuaan Suomessa toteutettavissa ohjelmissa. Marraskuun kokouksesta alettiin 
valmistella niin ikään syksyllä 1997 päätökseen saatettavaa puolivälitarkistusta. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 
Vaikka määrärahojen kohdentaminen hankkeisiin onkin edennyt melko nopeasti, maksujen laita on 
kuitenkin toinen, sillä vuoden lopussa komissio oli maksanut vasta 18 prosenttia rakennerahastojen 
tuesta. Maksujen hitauteen liittyvät ongelmat tutkitaan tarkasti seurantajärjestelmää ja 
puolivälitarkistusta koskevassa työssä. 
TAVOITE 22 
Kuvio V-59: Toimintasuunn. 1995-1996 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): 
Pääasialliset tavoitteet 
Yritysten kehitys (a) 
Pätevyys ja teknologia (b) 
Ympäristö, infrastruktuurit, matkailu (c) 
Tekninen apu (tl) 
Rahasto ko Iltainen jaottelu 
—ÏÏKKK 
ESR 
Yhteensä 
TYÖT "36"T 
9,7 
55,8 "83~ 
17% 
100% (c) 22% 
(b) 24% (d) 2% 
(a) 52% 
2 Tukikelpoiset alueet: Satakunta, Kokkola, Itä-Uusimaa ja Kymenlaakso, Varsinais-Suomi, Lahti, Jyväskylä, 
Lappeenranta. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 297 
Vuosi 1996 kaudella 1995-1996 
Kolmesta alueellisesta ohjelmasta tavoitetta 2 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen 
on edennyt kaikkein nopeimmin. Vuoden lopussa yhteisön kahdelle ensimmäiselle vuodelle 
myöntämistä määrärahoista oli kohdennettu 76 prosenttia (52,4 miljoonaa ecua alun perin 
suunnitelluista 69,2 miljoonasta). Loput (14,4 miljoonaa ecua), joihin saatiin vielä lisäystä vuoden 
1996 indeksoinnista saaduista varoista, siirrettiin uuteen, vuosia 1997-1999 koskevaan ohjelmaan. 
Kuten tavoitetta 6 koskevassa ohjelmassa, tuen saajat ovat tässäkin saaneet maksunsa! hitaasti 
maksusitoumusten tekemiseen verrattuna. Vuoden lopussa kansallisten viranomaisten hankkeiden 
toteuttajille maksamat määrät vastasivat vain 16 prosenttia vuosille 1995-1996 myönnetystä tuesta, 
kun taas maksusitoumusten kohdalla osuus oli 78 prosenttia. Keskusviranomaisten ja alueellisten 
viranomaisten välinen yhteistyö kehittyi samaan tapaan kuin tavoitetta 6 koskevassa ohjelmassa, ja 
myös seurannassa ongelmat olivat samanlaisia. Kävi ilmi, että tulosten valvonta ei ollut luotettavaa 
varsinkaan, kun on kyse työpaikkojen luomisesta; vaikuttaa siltä, että ensimmäiselle kaudelle 
suunniteltu 10 000 uuden työpaikan tavoite jäi toteutumatta. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Uutta ohjelmaa koskeva ehdotus esiteltiin elokuussa ja komissio hyväksyi sen periaatteessa 
joulukuussa. Rahoitussuunnitelman muuttamisen yhteydessä ohjelman rakennetta yksinkertaistettiin: 
toimenpidekokonaisuuksien lukumäärää supistettiin 15:stä 9:ään ja niihin tehtiin muutamia 
täsmennyksiä, ensimmäisen kauden tuloksia arvioitiin ennakkoon ja mahdollisuuksia luoda uusia 
rahoitusjärjestelyjä sekä käyttää määrärahoja tehokkaammin tutkittiin yhdessä Suomen viranomaisten 
kanssa. Niinpä erityisesti satama-alan perusrakenteiden osalta on pidetty kiinni EIP:n 
lainanantoperiaatteista, tuista ja lainoista koostuvaa rahoitusyhdistelmää kokeillaan ja alueiden välisiä 
hankkeita kannustetaan. Arvioijien kertomuksesta kävi myös ilmi, että hankkeita on kehitettävä 
aktiivisemmin, erityisesti hyvin pienissä yrityksissä. Toisen kauden tavoitteeksi on asetettu 15 800 
työ- tai uudelleeiikoulutuspaikan luominen. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-61): Tav. 3: Toimintasuuna. 1995-1999 (milj. ecua - 1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Uudellcensijoittautumisen väylä (a) 
Työpaikkojen luominen ja inhimillisten 
voimavarojen kehittäminen pk-yrityksissä (b) 
Nuorten tarpeet työllisyyden osalta (c) 
Toimenpiteet Ahvenanmaan hyväksi (d) 
Tekninen apu (e) 
Yhteensä "7E37T 
TTOTTJ 
61,5 
82,2 
0,8 
3,9 
1387* 
TYÖT (d) 0,3% (e) 2% 
(c) 32% 
|b)24% (a) 42% 
Heinäkuussa 1995 hyväksytty, tavoitetta 3 koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja pantiin 
täysimääräisesti toimeen vuonna 1996. Ohjelman kolmella toimintalinjalla on edistytty yleisesti 
ottaen hyvin. Sosiaalisesti syrjäytyneiden työelämään sijoittautumisväyliä ja työttömien ammatillista 
koulutusta pk-yrityksissä koskevat toimenpiteet sekä uutta luovat työpajat ovat selvästi ylittäneet 
ohjelman määrälliset tavoitteet. Harjoittelun kautta annettavaa täydennyskoulutusta koskeva 
toimenpidekokonaisuus on ainoa, joka ei ole edennyt arvioiden mukaisesti, mutta sen edistämiseksi 
on käynnistetty työnantajille suunnattu tiedotuskampanja. Seuranta-ja arviointijärjestelmä saatiin niin 
ikään päätökseen vuonna 1996. Vuonna 1996 käynnistettyjä tavoitteen 3 mukaisia hankkeita on 300. 
ESR:n rahoittamien hankkeiden kuvaukset ovat yleisön luettavissa internetissä. On järjestetty 
mainoskampanja, ja tieto on järjestelty teemoittain hankkeiden vetäjiä ja mahdollisia osallistujia 
silmälläpitäen. Alueellisia työllisyyssopimuksia koskeva aloite on niin ikään otettu vastaan suurella 
mielenkiinnolla: vuoden lopussa tehdyn ehdotuspyynnön tuloksena saatiin ehdokkaita 78 yhteisöstä. 
29c? Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Tavoitteena oli tehdä 15 alueellista sopimusta; tavoitteen 3 seurantakomitea päätti varata tätä varten 
tekniseen apuun suunnattuja määrärahoja. 
Kuvio V-61: Tav. 4: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua-1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 
Aktiivtelämän aikana tapahtuvan kehityksen arviointi (a) 
Ammatillinen koulutus ja uudelleenkoulutus; 
ammatinvalinnan ohjaus ja neuvonta (b) 
Osaamisen ja innovaatio verkostojen kehittäminen (c) 
Toimenpiteet Ahvenanmaan hyväksi (d) 
Tekninen apu (c) 
Tïïic 
TYUZ-73T 
~7T 
47,5 
25,5 
0,2 
3,8 
"PTjT (d)0,2% (e,4% (a) 9% 
(c) 30% 
(b) 57% 
Heinäkuussa 1995 hyväksytty tavoitetta 4 koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja herätti suurta 
mielenkiintoa Suomessa, ja hankkeisiin osallistui lukuisia pk-yrityksiä erityisesti etelän 
teollisuusalueilta. Vuosille 1995-1996 hankkeita oli 180, ja tänä aikana ammatillista koulutusta ja 
neuvontaa koskeviin toimiin osallistui yli 20 000 henkilöä, joista 26 prosenttia oli naisia. Yrityksiä oli 
mukana noin 7 000. Vuoden 1996 lopussa 40 prosenttia ESR:n kokonaismäärärahoista oli 
kohdennettu eri hankkeisiin. Hankkeet ovat useimmiten ammatillista koulutusta antavien elinten ja 
julkisten viranomaisten alulle panemia, ja ohjelman toteuttamista edistävät paikalliset asiamiehet, 
joiden tehtävänä on tutkia ja valmistella hankkeita yritysjohtajien puolesta. Näillä ei usein ole 
käytettävissään aikaa eikä voimavaroja toteuttaa koulutusta koskevia hankkeita tai suunnitella niitä. 
TAVOITE 5a maatalous 
Taul. V-50: Toimintas. 1995-1999 (milj. ecua - hinnat ja tilanne 1996): 
Yhteensä Toimenpiteet I % 
337,3 tuotanto W^l W% 
Kaupanpitäm. 43,1 13% 
Sen jälkeen, kun komissio oli vuonna 1995 hyväksynyt tuotantorakenteita koskevia tukisuunnitelmia 
(investointituki ja nuorille viljelijöille myönnettävä perustamistuki), vuosi 1996 oli ensimmäinen 
vuosi, jolloin suunnitelmia alettiin panna täytäntöön. Niin ikään hyväksyttiin samanlaisia, mutta 
suppeampia Ahvenanmaata koskevia tukijärjestelmiä, mikä ulotti tuotantorakenteiden tehostamiseen 
suunnatun avun koskemaan koko Suomea. Yhteisön tuotantorakenteita koskevasta tuesta (kaiken 
kaikkiaan 294,2 miljoonaa ecua) 4 miljoonaa ecua on investointitukea, 26,7 miljoonaa ecua nuorten 
viljelijöiden tukea ja 257,5 miljoonaa ecua epäsuotuisten alueiden tukea. Komissio on myös 
hyväksynyt ylimääräisiä kansallisia tukijärjestelmiä erityisesti puutarhaviljelyn, siankasvatuksen, 
kananmunien tuotannon ja siipikarjan kasvatuksen aloilla; liittymissopimuksessa on kuvattu niitä 
koskevat erityiset määräykset. Myös tuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskeva tuki oli 
hyväksytty vuoden 1995 lopussa. Tukikelpoiset kustannukset nousevat 359 miljoonaan ecuun, joista 
EMOTR:n osuutta oli 43,1 miljoonaa ecua. Tuki keskittyy liha-alalle (45%) sekä maidon ja 
maitotuotteiden (40%) aloille. Neljä muuta alaa (kananmunat ja siipikarja, hedelmät ja vihannekset, 
perunat, öljykasvit) saavat 6 miljoonaa ecua. Vuoden 1996 lopulla Suomen viranomaiset olivat 
hyväksyneet 42 hanketta, joista 24 liha-alalla, 8 maitoalalla ja 6 hedelmä- ja vihannesalalla; 
hankkeiden kokonaisarvo on 98 miljoonaa ecua. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 299 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-62: Tav. 5a kalastus - Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua): 
Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell.suuntaammen (a) 
Muut laivastoa koskevat toimenpiteet (b) 
Laivaston uudistaminen ja uudenaikaistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (e) 
Satamalaittect (0 
Tuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen (g) 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaaiis-taloudellisct toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet (j) 
Yhteensä TFÖF 
Tn 
o,o 
2,4 
6,0 
0,5 
1,0 
6,5 
2,2 
pm 
0,3 
T3T (I) o% 
(h) 10% ö)1% (a) 18% 
(g) 29% 
(f) 4% (e) 2% (d) 26% 
Ohjelman toteuttaminen sujui vuonna 1996 tyydyttävästi, paitsi vesiviljelyä koskevassa 
toimenpidekokonaisuudessa, joka ei edennyt juuri lainkaan. Kaiken kaikkiaan käynnistettiin 386 
hanketta, ja maksusitoumusten taso on kentällä 24 prosenttia vuosille 1995-1999 myönnetystä 
määrästä, ja toteutuneita maksuja on 13 prosenttia. Seurantakomitean kokouksissa hyväksyttiin 
toimintaa koskevat säännöt ja käynnistettiin valintamenettely ulkopuolisen arvioijan nimittämiseksi. 
TAVOITE 5b3 
Kuvio V-63: Tavoite 5h - Toimintasuunnitelma 1995-1999: 
Väestö (1000 as.) 
Pinta-ala (km2) 
RaluisUikohlaincn jaottelu 
—EATÏÏ 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
TTOA 
Keskiarvo/ rVÖÄJ -I7ÏÏ54" 
95.219 
miljoonaa ecua 
32,8 
66,7 
194,0 17% 
34 % 
100% 
TTU] (!) 16% (0) 1% (a) 35% 
(c)8% 
(b) 30% Q Maa-ja metsätalouden monipuolistaminen 
ja kehittäminen (a) 
• Muiden alojen kuin maatalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen (b) 
• Ymplrislôn suojelu (c) 
Q Matkailu (d) 
g Paikallinen kehitys ja kylien saneeraus (e) 
Q Inhimilliset voimavarat (0 
• Tekninen apu (g) 
Kaksi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa oli hyväksytty marraskuussa 1995, ja vuosi 1996 oli niiden 
täytäntöönpanon ensimmäinen täysi vuosi. Toimeenpanossa keskityttiin hallinnollisten menettelyjen 
kehittämiseen alueellisella ja kansallisella tasolla, jotta maaseudun yhtenäinen kehittäminen voitaisiin 
ottaa paremmin huomioon ja jotta manner-Suomea koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
alueellistettujen toimien tulokset heijastuisivat seurantajärjestelmään erityisesti vahvistaen alueellisia 
seurantakomiteoita. Toinen tärkeä tehtävä oli väliarviointimenettelyn käynnistäminen ja arvioijan 
valitseminen kullekin ohjelmalle. Väliarviointikertomus oli määrä esitellä kesäkuussa 1997. 
Toteutuminen jäi kuitenkin melko heikoksi osittain kansallisten tukijärjestelmien hyväksymisen 
viivästymisen takia, erityisesti maataloutta koskevien toimien yhteydessä. 
3 Tukikelpoiset alueet: manner-Suomi, Ahvenanmaan saaristo. 
300 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-51: Suomi - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 kaudella 
1995-1996/99 (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) Kokonais-
kiutann. KK:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1995-1996 
(2) % 
(2V(D Maksut 
1996 Maksut 
1995-1996 
(3) % 
WO) 
1 avoile b 
YOA Suomi (1995) | 1.326,11 459,9| 77,2| I58,2| 34 %| 42,11 82,6| 18»/; 
tavoite 2* " L 
YOA Suomi (1995) ' j 341,11 55,8| 2I.3| 52,4| 94%| I4,2| 25,8| 53% 
tavoite 3 
YOA Suomi (1995) * | 92<i,ö| 258,4| 35,0] 95,3| 37%| " 21, l| 5I,3| " 20% 
1 avoile 4 
VOA Suomi (1995) | 3öl,5| 84,6| 8,8| 23,6| 28%| ' 5,5| I2,9| "15'/. 
1 avoite Sa maatalous 
Arviot Suomi Asetus N:o 2328/91 (1995) 
YOA Suomi As. 866 ja 867/90 ( 1995) 
Yhteensä 1.156.2 
359,2 
1.515,4 294,2 
43,1 
JJ7.J 53,3 
0,0 
53,3 107,8 
6,9 
114,7 37% 
16% 
34 V. 24,5 
2,1 
26,6 51,8 
5,5 
57,3 18% 
13% 
17% 
tavoite 5a kalastus 
YOA Suomi (1995) [ 8l,9| 231öj ö,ö| 23,0| löö"/.| ö,ö| 6,9| 3ö% 
Tavoite 5b 
YOA Ahvenanmaa (1995) 
YOA Manner-Suomi (1995) 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 
* Maanstà on vähennetty vuosille 1997-1999 teh 10,3 
613.8 
624,1) 
5.116,0 
dyt siirrot 2.6 
191,4 
194,0 
1.413,6 0,3 
16,0 
16.3 
211,9 2,6 
46,5 
49,1 
516,3 100% 
24% 
25% 
37% 0.1 
7,6 
7,7 
1174 0,8 
22,8 
23,6 
26*4,4 30% 
12% 
12 7. 
'" 19 V. 
13.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistämiseksi: 
Suomi ei osallistu viiteen yhteisöaloitteeseen: RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER ja REGIS. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin 2 yhteisöaloiteohjelmaa (ADAPT ja EMPLOYMENT) ja loput 
ohjelmat (SME, URBAN, 2 LEADER-ohjelmaa, PESCA, 7 INTERREG-ohjelmaa) hyväksyttiin 
vuonna 1996. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Suomessa: 
• Tieto- ja tietoliikenneteknologialla on merkittävä osuus useimmissa LEADER- ja SME-
ohjelmien toimintalinjoissa (esim. verkkojen luominen, kansainvälistäminen ja yhteistyö, 
tietokannat, uudet kehittyvät toiminnot - esim. elektroniikka, tietokoneohjelmat - sähköinen kauppa) 
sekä ADAPT-ohjelmassa (teleavusteisen etätyön edistäminen, etäopiskelu, uusien teknologioiden 
käyttöönotto yrityksissä sekä tietokantojen luominen). Myös INTERREG-ohjelmissa kiinnitetään 
erityistä huomiota uuteen tietotekniikkaan: 
• Suomen ja Ruotsin välillä: televiestintätekniikan käyttöönottoja logistiikan parantaminen 
raja-alueiden maantieteellisen eristäytyneisyyden vähentämiseksi, yritysten sekä naisten 
teknisten valmiuksien kehittämiseksi ja alueen ympäristön suojelemiseksi; 
• Ruotsin, Suomen ja Norjan välillä: Merenkurkun-Mittskandian alueen pelastuspalvelujen 
ja uusien televiestintäteknologioiden yhteensovittaminen (esim. telekokoukset, rajat 
ylittävät verkot) ja etäopiskeluna tapahtuvan ammatillisen koulutuksen kehittäminen ja 
teknologiansiirrot; Pohjoiskalotin alueella tapahtuva inhimillisten voimavarojen 
vahvistaminen tietotekniikan avulla saamelaisten elinolojen kohentamiseksi (esim. 
multimediaa koskeva ammatillinen koulutus, teknologisten kykyjen kehittäminen yritysten, 
teleavusteisen etätyön ja etäopiskelun tukemiseksi); 
• Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän välillä: mm. yritysten välinen yhteistyö ja. tiedon 
jakaminen verkkojen avulla, tutkimuslaitosten sekä kaupan ja teollisuuden välisten 
verkkojen perustaminen, multimedia-avusteisen ammatillisen koulutuksen kehittäminen ja 
kielten etäopiskelu, alueen sisäisen toimivuuden parantaminen televiestintätoimintojen 
keskinäisillä yhteyksillä, tietotekniikan käyttö kartoituksessa, yhteiset tietokannat, yhteiset 
hätäpalvelut; 
• Suomen ja Venäjän välillä: TTK-toimien verkko asiantuntijavaihdon mahdollistamiseksi, 
tietopalvelujen parantaminen ja televiestinnän kehittäminen ympäristöalalla Karjalassa; 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,«. 
televiestinnän parantaminen "Pohjoisen kolmion" yhteydessä, uuden teknologian 
soveltaminen ympäristönsuojelussa ja aluesuunnittelussa, osaamisen lisääminen 
verkkotyöskentelyn avulla, etäopiskelu, avoimet yliopistot sekä tietotekniikan tutkimuksen 
kehittäminen Kaakkois-Suomessa. 
Joensuussa toteutettavassa URBAN-yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan niin ikään telematiikan ja 
tietotekniikan asemaa sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemisessä ja pitkäaikaistyöttömien 
uudelleensijoittautumisessa. Ohjelmassa tuetaan telematiikkapalveluja tarjoavan Palveluelli-ketjun 
luomista ja laajentamista, neuvonta- ja tukipalveluja pk-yritysten perustamiseen tietotekniikan 
avulla sekä asukkaiden pääsyä tietoverkkoihin. PESCA-ohjelmalla puolestaan pyritään 
perustamaan kolme tietoverkkoa yhteyksien luomiseksi tuottajien, kalanjalostusalan, markkinoiden 
ja neuvoa-antavien järjestöjen välille kalamarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin viisi kansallista ja seitsemän INTERREG-ohjelmaa. Ensimmäisenä 
mainittakoon Joensuun kaupunkia koskeva, heinäkuussa hyväksytty URBAN-yhteisöaloiteohjelma, 
jonka kunnianhimoisena tavoitteena on saada kohderyhmä - vaikeuksissa olevat perheet ja laajalla 
vuokra-asunto alueella asuvat työttömät - tietoisemmaksi yhteiskuntaelämän vaatimuksista ja totuttaa 
heidät omatoimisuuteen, antaa heille ammatillista koulutusta ja neuvontaa sekä kannustaa työttömiä 
ympäristönsä kohentamiseen. Toimien tarkoituksena on käynnistää uudelleenintegroitumiskehitys 
kyseisellä alueella. Ohjelman välittömästä hallinnoinnista vastaa kunta. Marraskuussa hyväksyttiin 
SME-ohjelma, joka kohdistuu pääasiassa teknologian siirtoon ja kehittämiseen, pk-yritysten 
kansainvälistämiseen sekä yritysten ja verkkojen väliseen yhteistyöhön. Kahdesta LEADER-
yhteisöaloiteohjelmasta ensimmäinen, heinäkuussa hyväksytty ohjelma, koskee tavoitteen 5b 
kohdealueita ja toinen, elokuussa hyväksytty, tavoitteen 6 kohdealueita. Ensimmäiseen on jo valittu 
12 paikallista toimintaryhmää ja toiseen 10; kaikki ovat alkaneet toteuttaa toimenpiteitä. LEADER on 
yleensä otettu myönteisesti vastaan, ja sen tukema maaseudun kehittämisen malli vaikuttaa 
nivoutuvan hyvin Suomessa tällä alalla tehtyihin toimiin. Lopulta mainittakoon vielä maaliskuussa 
hyväksytty PESCA-ohjelma, jota ei kuitenkaan saatu käynnistettyä. Suomen viranomaiset ovat 
kuitenkin hyväksyneet lainsäädännöllisen kehyksen (hanke-ehdotuksissa ja arvioinnissa noudatettavat 
perusteet, kansallinen säännöstö), joten ohjelma voidaan aloittaa vuoden 1997 alussa. 
Seitsemän INTERREG-ohjelmaa, joihin Suomi osallistuu, hyväksyttiin niin ikään heinäkuussa. 
Ohjelmista kaksi koskee yhteistyötä Ruotsin kanssa (Ahvenanmaan saaristo ja Merenkurkku-
Mittskandia), yksi yhteistyötä Ruotsin ja Norjan kanssa napapiirin pohjoispuolella, kolme yhteistyötä 
Venäjän kanssa ("Barents", johon osallistuvat myös Ruotsi ja Norja, "Karjala" ja "Kaakkois-Suomi") 
sekä yksi Suomen ja Viron välistä yhteistyötä Suomenlahdella. Näihin ohjelmiin käytetään yhteensä 
199 miljoonaa ecua, joista 63 miljoonaa rakennerahastoista (Suomen ja Ruotsin osuudet yhdistetään 
tarvittaessa). Luvut kertovat rajat ylittävien toimintojen rahoitusmahdollisuuksien huomattavasta 
kasvusta. Venäjän ja Viron raja-alueilla pyritään rahoittamaan toimia, joilla parannetaan INTERREG-
hankkeiden sekä TACIS- ja PHARE-ohjelmien yhtenäisyyttä. Ohjelmat erottuvat muista siksi, että 
niissä käytettävät voimavarat on yhdistetty, Suomen ja Ruotsin raja-alueiden rahoituksen hallinnointi 
on yhtenäistetty (ohjelman määrärahojen hallinnoinnista vastaa yksi alue) ja päätösmenettelyä on 
voimakkaasti hajautettu. Seurantakomiteoiden ensimmäiset kokoukset pidettiin lokakuussa. 
Vuonna 1995 hyväksyttyihin EMPLOYMENT-ja ADAPT-ohjelmiin alettiin valita hankkeita vuoden 
alusta lähtien, ja niitä käynnistettiin vähitellen vuoden aikana. Ensimmäisen puolivuotiskauden aikana 
yhteensä 31 EMPLOYMENT-hankkeeseen (11 NOW-hanketta, 9 Youthstart-hanketta, 11 Horizon-
hanketta) osallistui 3 000 henkilöä (mikä vastaa 100 000 koulutuspäivää). Hankkeet, joihin osallistui 
myös 87 yhteistyöosapuolta muista maista (erityisesti Irlannista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja 
Saksasta), on suunnattu pitkäaikaistyöttömille, huumeidenkäyttäjille, maahanmuuttajille, entisille 
vangeille sekä vammaisille, ja niiden tavoitteena on niin ikään yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistäminen työmarkkinoilla. Vallitsevana teemana on tukea yksityisiä, sosiaalipalveluja tarjoavia 
yrityksiä ja työllisyystuella järjestettyjä työpaikkoja. ADAPTissa (28 hanketta) tuetaan työntekijöiden 
sopeutumista teollisuudessa tapahtuviin muutoksiin virtuaalityöpaikkojen ja teleavusteisten 
302 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
etätyökokemusten avulla. Näihin hankkeisiin osallistuu myös 114 osapuolta muista maista (erityisesti 
Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Italiasta ja Saksasta). Näissä kahdessa aloitteessa hankkeiden 
edistäjät ovat ennen kaikkea kansalaisjärjestöjä ja julkisia viranomaisia, erityisesti koulutusalan 
järjestöjä. 
Lopuksi todettakoon, että yhteisöaloitteiden varauksen jakoa koskevan päätöksen tuloksena Suomi sai 
18,9 miljoonaa ecua lisärahoitusta, joka osoitettiin kaikkiin aloitteisiin SME-aloitetta lukuun 
ottamatta^. 
Taulukko V-52: Suomi 
ecua) Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa 
Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1995-1996 
(2) Maksut 
1996 Maksut 
1995-1996 
(3) Aloite 
(YAO:icn määrä) Kokonais-
kustann. 
42,90 
66,25 
76,47 
8,75 
27,93 
5,28 
227,58 RK:n tuki* 
(1) 
"T977S 
29,15 
28,09 
3,41 
7.39 
3,15 
90,89 (2)/(D 
10ö% 
100% 
100% 
100% 
67% 
80% 
95% ~T72T 
0,00 
8,43 
1.13 
2.22 
1.57 
14,56 TB3 
14,58 
8,43 
1,13 
2,22 
1.57 
37,77 (3)/(l) 
5iT%" 
50% 
30% 
33% 
20% 
40 % 
40% ADAPT <Tj 
EMPLOYAIENT (I) 
U-ADER (2) 
PESCA (I) 
SME(l) 
URDAN(I) 
Yhteensä (7) 
1NTERREG/REGEN C) ' 
joista 1V96 hyvlayttyja Y AO: ia: 
LEADER Suomi (tav. 6) 
LEADER Suomi (tav. 5b) 
PESCA Suomi 
SME Suomi 
URBAN Joensuu 
Yhteensä (5) 
INTERREG n*"* 
* Varauksen ulkopuolella T9770 
29,15 
28,09 
3,41 
11,09 
3,96 
95,40 OfiO 
0,00 
28,09 
3,41 
7,39 
3,15 
42,04 
32,1 
44,3 
8,8 
27,9 
5,3 
1111,4 
Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
* Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l. Yhteisöaloitteet 11,9 
16,2 
3,4 
11,1 
4,0 
46,6 11.9 
16,2 
3,4 
7,4 
3,1 
42,0 11,9 
16.2 
3,4 
7,4 
3,1 100% 
100% 
100% 
67% 
80% 
90% 3.6 
4,8 
1.1 
2.2 
1,6 
13,3 30 % 
30% 
33% 
20 % 
40 % 
29% 
4 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 303 
14. RUOTSI 
14.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ruotsin eri alueilla: 
Tavoite 6: Kukin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteista käsittää tietoyhteiskunnan kehitystä 
tukevia toimenpiteitä (16,2% yhteisön määrärahoista). Osaamisen edistämiseksi on kehitettävä 
viestintäjärjestelmiä ja niihin liittyviä teknologioita, kannustettava uusien teknologioiden käyttöä 
yrityksissä sekä kehitettävä alueellisia tietokantoja. On myös kehitettävä kehittynyttä 
televiestintäteknologiaa pienyrityksissä esiintyvien TTK-alan puutteiden korjaamiseksi ja toisaalta 
sovellettava uusia teknologioita kasvatuksen alalla (etäopiskeluna tapahtuva perus- ja 
jatkokoulutus, uudet teknologiat koulutuksen laatua parantamassa, ruotsalaisten koulujen ja 
ulkomailla sijaitsevien koulujen välinen viestintä kokemusten vaihtamiseksi). Inhimillisten 
voimavarojen kehittämisessä käytetään uusia opetusteknologioita kulttuurisen, paikallisen ja 
alueellisen identiteetin vahvistamiseksi (esim. asiakirjatietokannat, kulttuuriset ja historialliset 
tietokannat), paikallisten julkisten palveluiden sekä terveydenhuollon ja elämänlaadun 
parantamiseksi alueellista keskuksista etäällä sijaitsevilla alueilla (esim. etälääkemääräykset). 
Saamelaisten kehitystä koskevassa tavoitteessa suunnitellaan saamelaiskulttuurin edistämiseksi 
saamenkielisten tietokantojen ja multimedian luomista sekä maataloudessa, perinteisten 
poronhoitomenetelmien ja uusien teknologioiden yhdistämistä. Teknologiseen kehittämiseen 
panostaminen on niin ikään määräävä tekijä tuettaessa työllisyyttä, kauppaa ja teollisuutta. 
Teknologioiden käyttöä rohkaistaan lisäksi maa-, metsä-ja kalataloustuotteiden tuottavuuden ja 
markkinoiden parantamiseksi samalla kuitenkin luonnonvaroja suojellen. 
Tavoite 2: Kaikkiin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin sisältyy kehittämisstrategioita, joissa TTK-
loimilla on olennainen osa (6,1% yhteisön määrärahoista) sekä pääasiallisten toimintalinjojen 
määräämisessä että hankkeiden valinnassa ja toimeenpanossa. 
• Blekinge: tietoteknologioiden käyttöönottoa (2,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 
11 miljoonaa) pidetään keinona luoda uusia työpaikkoja sekä mahdollistaa kaikille 
kansalaisille pääsy tietoyhteiskunnan jäseniksi. Tähän kuuluu tutkimuksen ja 
tietoteknologioiden edistäminen kaikissa yksityisissä ja julkisissa sosiaalis-taloudellisissa 
toiminnoissa (esim. yritykset, maaseudun kehittäminen, yleinen terveydenhuolto, 
perusrakenteet, TTK-toimet), perusrakenteiden sekä teollisuuden kehittäminen 
(innovaatiokeskusten perustaminen) ; 
• N orra Norrlandskusten: eräässä tavoitteessa (2,9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 
12 miljoonaa) kannustetaan tietoteknologioiden käyttöä erityisesti yrityksissä, ja toisessa 
(9 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 40, 5 miljoonaa rohkaistaan yritysten ja 
tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä (teknologien tiedon jakaminen, teknologian 
siirtohankkeet); 
• Ângermanlandkusten: yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ei aseteta erityisiä tavoitteita 
tietotekniikan osalta, sitä vastoin siinä on yritysten innovaatiota koskeva tavoite (3,3 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 23,2 miljoonaa). Lisäksi uusien teknologioiden 
soveltaminen kuuluu hankkeiden valintaperusteisiin; 
• Bergslagen: uusien teknologioiden käyttöä kannustetaan nimenomaan yrityksissä, 
erityisesti kaikkein harvaanasutuimmilla ja kaupunkikeskuksista kauimpana sijaitsevilla 
alueilla, yritysten ja tutkimuslaitosten välisen yhteistyön (5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 18,8 miljoonaa) sekä TTK-toimia koskevan ammatillisen 
koulutuksen avulla (3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 11,3 miljoonaa); 
• Fyrstad: teknologinen kehittäminen on osa paikallisia kehittämistoimenpiteitä, 
inhimillisten voimavarojen kehittämisiä sekä ammatillisen koulutuksen parantamista 
koskevia toimenpiteitä, mutta myös yritysten kapasiteetin vahvistamiseen suunnattuja 
toimenpiteitä (3,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 17,9 miljoonaa), erityisesti 
ympäristöteknologioiden osalta. Se kuuluu myös hankkeiden valintaperusteisiin. 
Tavoite 5b: Kaikkiin ohjelmiin sisältyy teknologinen ainesosa. Televiestintää, TTK-toimia sekä 
telematiikkaa pidetään välineinä maaseudun eristyneisyyden vähentämiseen: 
304 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
• Skàergardenin saaristo: uusien televiestinnän ja telematiikan teknologioiden käyttö 
saariston yhdistämisessä muuhun maahan sekä etäopiskelun kehittäminen; 
• Länsi-Ruotsi ja Västerbotten/Gävle/Dala: televiestinnän kehittäminen; 
• Kaakkois-Ruotsi: TTK-ohjelmien tukeminen; 
• Gotlanti: telematiikkaa koskevien sovellusten tukeminen. 
Kaiken kaikkiaan Ruotsille teknologiseen kehittämiseen myönnetty rahoitus muodostaa 17,1 
prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 6 ja 2). 
Taulukko V-53: Ruotsi-Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä rahoitus 
ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Tavoite 2 
Tavoite 6 
YHTKENSA YHTEENSÄ 
T3ÏÏ7T 
12T7J •%" 
TT% 
39% 
IWVo Rakennerahasto 
~T3J 
40,8 
"707? ^T 
TT%" 
47% 
"3T%" Jäsenvaltio 
TiJ 
32,4 
9772 Yksityinen 
1X7 
13,5 
TTJ "TTO75" 
45,9 
T5474" 
IIUOM: Suuniiiltclumuncltclyn luonteen ja jäsenvaltioiden hyväksymien eri lähestymistapojen vuoksi lukuja on 
tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalta, jotka liittyvät usein muihin aloihin 
kuten teollisuuteen ja TTK.een. TT% 
53% 
~6lT%1 Rakennerahastojen rahoitus 
27% 
[g TTK BTTT| 
TAVOITE 6l 
Kuvio V-64: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua): 
Pääasialliset tavoitteet: 
Työlisyys, kauppa ja teollisuus (a) 
Osaamisen edistäminen (b) 
Maatalous, kalastus ja luonnonvarat (c) 
Maaseudun kehitt. ja yhteisön toimet (tl) 
Saamelaiset (e) 
Tekninen apu (f) 
Rahastoko/itäinen jaottelu TTh 
48,8 
66,1 
41,7 
7,6 
5,2 
—EKKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
TTUT T1TT 
63,9 
61,4 
4,1 
252,0 25% 
24% 
2% 
100% (d) 17% 
(c) 26% (e) 3% O 2% 
(a) 33% 
(b) 19% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Marraskuussa 1995 hyväksytyssä, tavoitetta 6 koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa pyrittiin 
9 500 uuden työpaikan sekä 900 yrityksen luomiseen. Kullekin alueelle perustettiin komiteoita, jotka 
vastasivat hankkeiden valinnasta useimpien toimien osalta. Samoin perustettiin alueellinen ryhmä, 
jolla oli pätevyys sellaisilla aloilla kuin TTK-toimet, tietoteknologiat ja matkailuala, koska näissä 
toimissa vaaditaan strategista lähestymistapaa. 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteutumistahti osoittautui pettäväksi vuonna 1996. Seurantakomitea 
oli perustanut toimeenpanosta vastaavan työryhmän työstämään suuntaviivoja, joilla oli tarkoitus 
ohjata hankkeiden valinnasta vastaavia alueellisia ja paikallisia yhteisöjä kaikilla seitsemällä 
tavoitteen 6 mukaisella alueella. Suuntaviivat julkaistiin kuitenkin vasta vuoden 1996 puolivälissä, 
mikä viivästytti toteuttamistoimia. Tilanne parani kuitenkin toisella vuosipuoliskolla, jopa niin hyvin, 
että vuoden lopussa hyväksytyt hankkeet vastasivat noin 80 prosenttia vuosiksi 1995-1996 varatusta 
Tukikelpoiset alueet: Jämtland, Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorrland, Västerbotten, Norrbotten. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 305 
rahoituksesta. Paikalliseen kehitykseen, tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tietoteknologioihin 
liittyvät toimet ovat edistyneet parhaiten, kun taas yritysten tukemiseen suunnatut toimet laahasivat 
jäljessä. Pk-yritysten ilmaistua huolensa pääsystä osallisiksi yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan 
liittyvistä toimista perustettiin erityinen ryhmä tutkimaan ongelmaa ja laatimaan siitä kertomus 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitealle. Seurantakomitea hyväksyi TTK-toimia tukevana 
toimenpiteenä 9 miljoonan ecun rahallisen tuen Kiirunan ympäristö-ja aluetutkimuslaitokselle, mikä 
on merkittävin tähän saakka hyväksytyistä hankkeista. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 
Rakennerahastojen vuosille 1995-1996 myöntämästä tuesta oli vuoden 1996 lopussa osoitettu eri 
hankkeisiin yhteensä 80 prosenttia. Vuosien 1995 ja 1996 eristä ei ollut kuitenkaan maksettu 
lopullisille tuen saajille kuin 6,5 prosenttia. Tästä johtuen vuoden 1996 erä voitiin avata vain yhden 
rahaston, EMOTR:n osalta ennen vuoden loppua. 
TAVOITE 22 
Kuvio V-65: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua-1995 hinnat ja 1996 tilanne) 
Pääasialliset tavoitteet: 
Yritysten kehittäminen (a) 
Innovaatio, tutkimus ja teknologia (b) 
Yritysten toimintaympäristö, matkailu, kehitys 
paikallistasolla (c) 
Koululus, ammattitaito (d) 
Tekninen apu (c) 
Rtihastokohtamen jaottelu : TTT 
17,8 
33,8 
24,3 
4,6 
—HKKK 
ESR 
Yhteensä 
TTVT TTT"7 
38,3 
160,0 24% 
100% 
Keskiarvo/YOA I TTJj (d) 15% (e) 3% 
(c) 21% 
(b) 11% (a) 50% 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Tavoitetta 2 koskevat viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa kaudelle 1995-1999 hyväksyttiin 
marraskuussa 1995. Niissä käsitellään pääasiassa toimia, joiden tarkoituksena on parantaa yritysten 
toimintailmastoa, vahvistaa paikallisia pk-yrityksiä sekä kehittää matkailua, ja niissä määritetään 
kunnianhimoisia, työpaikkojen luomista koskevia tavoitteita (noin 21 000 uutta työpaikkaa). Vuoden 
1996 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana kansalliset ja alueelliset hallinnot ovat tehneet huomattavia 
ponnisteluja ohjelmien hallinnoinnin, seurannan ja arvioinnin kannalta asianmukaisten rakenteiden ja 
menettelyjen luomiseksi. Ohjelmien toteuttaminen viivästyi tästä syystä jonkin verran. Toisella 
vuosipuoliskolla tilanne kuitenkin parantui huomattavasti. Hyväksyttyjen hankkeiden summa vastasi 
vuoden lopussa 20 prosenttia toimintakaudelle osoitetuista rakennerahastojen määrärahoista. On 
lisäksi huomattava, että useimmilla alueilla hankkeet olivat päätösvaiheessa, mikä antaa aihetta 
uskoa, että suurin osa kertyneestä viiveestä on mahdollista kuroa umpeen vuoden 1997 kuluessa. 
Tavoitteeseen 2 liittyvät seurantakomiteat kokoontuivat kolmesti vuoden 1996 aikana. Kokousten 
aikana viimeisteltiin toteuttamista koskevat määräykset sekä käynnistettiin väliarviointiprosessi. 
Kokouksissa analysoitiin niin ikään yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteuttamisessa esiintulleita 
vaikeuksia (hankkeiden hyväksymismenettelyt, lopullisille tuen saajille suoritettavien maksujen 
viivästyminen, pk-yritysten osallistuminen). 
Tukikelpoiset alueet: Ângerlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstad, Pohjois-Norrlannin rannikko. 
306 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 
Huolimatta hyväksyttyjen hankkeiden määrän nopeasta kasvusta toisella vuosipuoliskolla lopullisille 
tuen saajille suoritettujen maksujen määrä on edelleen hyvin alhainen (vuoden lopussa tuskin 5% 
toimintakaudelle kohdennetuista määrärahoista). Tämä johtui ennen kaikkea hankkeiden 
hyväksyminen viivästymisestä ensimmäisen vuosipuoliskon aikana, mutta myös jossain määrin 
suhteellisen raskaiden hallinnollisten menettelyjen aiheuttamasta hitaudesta. Tästä johtuen Ruotsin 
viranomaiset eivät voineet vaatia toisen ennakkomäärän maksamista eivätkä anoa Bergslagenia 
koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toisen erän avaamista. Muihin neljään yhtenäiseen ohjelma-
asiakirjaan on tehty vain yksi maksusitoumus. 
TAVOITTEET 3 JA 4 
Kuvio V-66: Tav. 3: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua - 1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet j ESR 
Nuorten uudelleensijoittaminen työmarkkinoille (a) 97,0 
Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta (b) 173,0 
Syrjäytymässä olevien henkilöiden 
uudelleensijoittaminen työmarkkinoille (c) 63,0 
Tekninen apu (d) 14,0 
Yhteensä 347,0 
TYUÄ ' (c) 18% (d) 4% 
(a) 28% 
(b) 50% 
Tavoitetta 3 koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tultua hyväksytyksi joulukuussa 1995 - 1. 
heinäkuuta 1995 jälkeen käynnistetyt ohjelmat ovat kuitenkin taannehtivasti tukikelpoisia - ohjelman 
toteuttamiseen liittyvien rakenteiden ja menettelyjen luominen viivästytti jonkin verran sen 
käynnistämistä paikan päällä. Tämä selittää sen, miksi vuodeksi 1995 valittiin vain 30 hanketta 
(taannehtivalla rahoituksella). Kesäkuun 1995 ja joulukuun lopun 1996 välisenä aikana rahoitettiin 
kuitenkin 643 hanketta, ja 33 636 osallistujaa hyötyi ESR:n rahoituksesta. Osallistujista 54 prosenttia 
oli pitkäaikaistyöttömiä ja 30 prosenttia oli nuoria. Sijoittautumistoimiin osallistui 46 prosenttia, 
pätevyyden kehittämistoimiin 35 prosenttia ja ohjaus-ja neuvontatoimiin 14 prosenttia. Osallistujista 
53 prosenttia oli naisia ja 15 prosenttia maahanmuuttajia. Alustavien tulosten mukaan 32 prosenttia 
ennen osallistumistaan työttömiksi kirjatuista osallistujista ei enää ole työttömiä, ja 23 prosenttia 
luopui hankkeesta (löydettyään työpaikan: 36%; aloitettuaan uuden ammatillisen koulutuksen: 15%; 
tai tuntemattomista syistä: 27%). 
Kuvio V-67: Tav. 4: Toimintasuunn. 1995-1999 (milj. ecua -1995 hinnat): 
Pääasialliset tavoitteet 1 FSE 
Arviointi, suunnittelu ja kehittäminen (a) 26,0 
Pätevyyden kohottaminen, ohjaus ja neuvonta (b) 112,4 
Yhteistyö-ja siirtorakenteet, verkot (c) 26,0 
Tekninen apu (d) 8,6 
Yhteensä' 173,0 
TYm : (c) 15% (d)5% (a) 15% 
(b) 65% 
Tavoitetta 4 koskeva ohjelma-asiakirja hyväksyttiin vasta helmikuussa 1996. Siinä keskitytään pk-
yritysten palkansaajiin, ja 15 prosenttia rahoituksesta on varattu nimenomaan julkisen 
terveydenhuollon alan pk-yrityksille (myös verkostoituneet yhden hengen yritykset voivat esittää 
hankkeita). Yleisenä strategiana on ohjata tuotantoa asiakaskunnan suuntaan työn 
uudelleenjärjestelyn avulla sekä kehittämällä palkansaajien pätevyyttä. Hankkeiden ensimmäinen ja 
pakollinen vaihe on kunkin yrityksen tilanteen analysointi, jonka jälkeen vasta laaditaan 
toimintasuunnitelma. Yhtäkään hanketta ei käynnistetä ilman palkansaajien suostumusta ja osanottoa. 
Uusi kansallinen elin vastaa ohjelman päivittäisestä hallinnoinnista kansallisen työvoimatoimiston 
vastatessa sen rahoituksen toteutuksesta. Tavoite 4 otettiin Ruotsissa vastaan suurella mielenkiinnolla. 
Vuonna 1996 valittiin 3 066 sitä koskevaa hanketta. Mukana on 250 yli 50 työntekijän yritystä, 2 856 
alle 50 työntekijän yritystä ja i 467 alle 10 työntekijän yritystä. Osallistujien kokonaismäärä nousee 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 307 
63 620 henkilöön, joista 37 prosenttia on naisia. Rahoituksen hidas toteutuminen uhkaa kuitenkin 
jarruttaa nykyistä innostusta. 
TAVOITE 5a maatalous 
Taut. V-54: Toteuttarviot 1995-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat ja tilanne): 
Yhteensä (Toimenpiteet I % 
92,2 Tuotanto t5£7 1T% 
Kaupanpitäm. 23,5 25 % 
Tuotantorakenteiden tehokkuuden parantamisen osalta Ruotsi on liittymisestään lähtien asteittain 
toteuttanut yhteisön säännöksissä edellytettyjä tukitoimenpiteitä. Vuonna 1995 otettiin ensiksi 
käyttöön tasaushyvitykset, joista pääsi osalliseksi vuonna 1996 yhteensä 23 000 henkilöä, ja joiden 
käyttöönotto näin ollen oli Ruotsin tukijärjestelmän merkittävin toimenpide. Nuorille 
maataloudenharjoittajille annettava tuki tuli voimaan vuonna 1996, jolloin tuen saajia kirjattiin 149. 
Suunniteltua pienempi määrä selittynee tukimekanismin uutuudella, ja tämän järjestelmän onkin 
ensin tultava maatalouden harjoittajille tutummaksi. Lopuksi voidaan todeta, että vuoden 1996 
lopussa hyväksytty investointitukijärjestelmä on määrä toteuttaa vuonna 1997. Siinä painotetaan 
erityisesti ympäristönsuojelua, eläinten hyvinvointia ja toimintojen monipuolisuutta. 
Tuotteiden jalostamista ja kaupanpitämistä koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 
maaliskuussa 1996. Sen tukikelpoiset kustannukset nousevat 18 miljoonaan ecuun. Liha- sekä maito­
ja maitotaloustuotteiden alat saavat 61 prosenttia määrärahoista. Viisi muuta alaa (siipikarja, 
hedelmät ja vihannekset, kukat ja kasvit, perunat, metsätaloustuotteet) saavat 9 miljoonaa ecua. 
Järjestelmän toteuttaminen käynnistyi vuoden 1996 lopussa, jolloin hyväksyttiin 210 hanketta, joiden 
rahoitusarvo on yhteensä 15 miljoonaa ecua. Maito ja maitotaloustuotteet muodostavat tästä 
merkittävimmän osan (71%). 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-68: Tav. 5a kalastus - Toimintasuuntt 1995-1999 (milj. ecua): 
Pyyntiponnistusten sopeuttam. ja uudell.suuntaamincn (a) 
Muut laivastoa koskevat toimenpiteet (b) 
Laivaston uudistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (c) 
Salamalaitteet (0 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen (g) 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaalis-taloudellisct toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet 0) 
Yhteensä TFÖF 
TT 
0,0 
12,0 
5,1 
1,9 
2,2 
9,0 
2,2 
pm 
3,6 
"4U7jtT (h) 6% (J) 9% (a) 10% 
(g) 22% ^mm&mm^^^m (c'29% 
ro6% ^5% ^,13% 
Kun hankkeiden valintaa koskevat menettelyt oli luotu, alkoi niiden rahoittaminen. Tämä tapahtui 
vuoden 1996 puolivälissä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tultua hyväksytyksi marraskuussa 1995. 
Vuoden 1996 lopulla tukikelpoiset, paikan päällä kohdennetut kustannukset olivat 16,6 miljoonaa 
ecua eli 14 prosenttia kaudelle 1995-1999 suunnitellusta määrästä. Investoinnit ovat erityisen 
merkittäviä jalostusalalla (43% kaikista tukikelpoisista kustannuksista), ja sitä seuraavat 
kalatalouskapasiteetin mukauttaminen ja laivaston nykyaikaistaminen (kumpikin 17% tukikelpoisista 
kustannuksista). 
308 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAVOITE 5b3 
Kuvio V-69: Tavoite 5b - Toimintasuunnitelma 1995-1999: 
Väestö (1000 as.) I 737 
Pinta-ala (kmJ) 52.746 
miljoonaa ecua 
Kaltastokohtainen jaottelu ~~~ 
ESKK1 7ÏÏ75] 5TJ%-
ESR 30,3 21 % 
EMOTR 40,2 28 % 
Yhteensä 141,0 100% 
TYUÄ ' ' 
YUA/keskiarvo| 2877 (f) 21% (9)2% («) 17% 
(c)5% (b) 36% O Maa-ja metsätalouden 
monipuolistaminen ja 
kehittäminen (a) 
• Muiden alojen kuin maatalouden 
monipuolistaminen ja 
kehittäminen (b) 
• Ympäristön suojelu (c) 
Q Matkailu (d) 
• Paikallinen kehitys ja kylien 
saneeraus (e) 
O Inhimilliset voimavarat (f) 
• Tekninen apu (g) 
Tavoitetta 5b koskevat viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin toukokuussa 1996, ja 
seurantakomiteat kokoontuivat touko- ja kesäkuussa käynnistääkseen pikaisesti niiden toteuttamisen. 
Yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan käyttöönotto Ruotsissa edellytti uusia lähestymistapoja: 
uutta on monivuotinen, pitkän aikavälin strategian käsittävä toimintasuunnitelma, jonka tavoitteiden 
toteutumista seurataan; alueelliset ohjelmat, jotka koskevat perinteisille aluerajoille sijoittuvia 
alueita, ovat edellyttäneet tarmokasta yhteistyötä uusien osapuolten kanssa, mukaan lukien 
työmarkkinaosapuolet. Tämä on myös johtanut uusien viranomaistahojen luomiseen (alueelliset 
seurantakomiteat) ja hallinto- ja valvontajärjestelmien mukauttamiseen yhteisön vaatimuksia 
vastaaviksi. 
Koska rahoitus toteutui vuonna 1996 ohjelmien käynnistymisen tahtiin, niiden toteuttaminen alkoi 
paikan päällä vasta syksyllä. Käynnistyminen oli kuitenkin suhteellisen hidasta järjestelmän uutuuden 
vuoksi, ja jossain määrin myös siitä syystä, että mahdolliset tuen saajat olivat epävarmoja 
toteuttamisen ajankohdasta ja menettelytavasta. Viimeksi mainitusta keskusteltiin kunkin alueen 
seurantakomiteoiden toisessa kokouksessa marraskuussa, jolloin painotettiin mahdollisille tuen 
saajille jaettavan tiedon tärkeyttä. Vuoden lopussa ohjelmien toteuttamistahti näytti jonkin verran 
kiihtyvän, ja saman kehityksen voidaan toivoa jatkuvan vuonna 1997. Toteuttamistilanteen seuranta 
on vuoden lopussa valittujen arvioijien tärkeimpiä tehtäviä. Arvioijat esittelevät 
väliarviointikertomusta koskevan hankkeensa kesäkuussa 1997. 
3 Tukikelpoiset alueet: Kaakkois-Ruotsi, Vâsterbotten/Gâvla/Dala, Länsi-Ruotsi, Skävgärden, Gotlannin saari. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 309 
Taulukko V-55: Ruotsi - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 
1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
Tavoite 6 
YOA Ruotsi (1995) Kokonats-
kustann. RR:n tuki 
(1) Maksusitoum 
1996 Maksusitoum 
1995-1996 
(2) (2)/(D Maksut 
1996 
Tavoite 2 
YOA Angcnrtanlandskustcn (1995) 
YOA Bcrgslagcn( 1995) 
YOA Blekingc (1995) 
YOA Fyrstad (1995) 
YOA Norra Norrlandskustcn (1995) 635,ö| 23270]" TT75T 1EK. 22 %T 
Yhteensä ~W5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,2 "TÏÏ70" 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 -ÖTT5" 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 T87TJ 
12,8 
15,0 
24,0 
36,0 TuFK 
19% 
100 % 
100 % 
100% Maksut 
1995-1996 
(3) 
1K "3T757 
67 
6,4 
5.0 
8,2 
12,3 (3)/(l) 
~TT% 
~3lU 
10% 
34% 
34% 
34% 
"2T-?? mur* 16071 TÏÏJ1 T6TS 
tavoite 3 
YOA Ruotsi ( I 
Tavoite 4 995T TJ 7Î7T 
T7Î7ÔT TTTTöT TJyT "73~oT TTTO TM "36737 TT%1 
YOA Ruotsi (1996) 
tavoite 5a maatalous T276T 173,01 "T775T T77 T2%| ]HE "TT%T 
Arviot Ruotsi Asetus N:o 2328/91 (1995) 
YOA Ruotsi As. N:o 866 et 867/90 (1996) TGTJ 
187,8 "6577 
23,5 
Yhteensä "T37Î" 
11,0 
TKJ "2572" 
11,0 "4T%" 
47% "2174" 
5,5 2972 
5.5 TUS] 
23% 
455,7 TJJ TÔT "ÏTZ 
Tavoite 5a kalastus TTT 1777 Tms 
VOA Ruotsi (IW5T 
Tavoite 5b TT579T 5 "oTCJ" "41370T "TOTJICT "07ÏÏT T27ÏÏJ" ~W% 
YOA Gotland (1996) 
YOASkärgardcn(l996) 
YOA Sydöstra Sverige (1996) 
YOA Västcrbotten/Gävle/Dala ( 1996) 
YOA Västra Sverige (1996) 
Yhteensä ~TUJ 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 TT72" 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 "TT7I 
7,2 
7,8 
8,0 
30,7 TT72" 
7,2 
7,8 
8,0 
30,7 
~z~4~y ~7TTJ 7777777 
"iW 100% 
100% 
16% 
19% 
100 % 30% 
8% 
9% 
30% 
V1ITITNSÀ 1T7J TiTl 
"3F"%" "2277 
"7871 T9*47T TVK 
lé V. 47110,7 1.205,1 
14.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistämiseksi: 
Ruotsi ei osallistu RECHAR-, RESIDER-, RETEX- ja REGIS-ohjelmiin. Vuonna 1995 
hyväksyttiin kaksi ohjelmaa (EMPLOYMENT ja ADAPT). Vuonna 1996 hyväksyttiin jäljelle 
jääneet yhteisöaloiteohjelmat: SME, KONVER, URBAN, PESCA, 2 LEADER-ja 8 INTERREG-
ohjelmaa (1 Tanskan kanssa, 1 Suomen kanssa, 2 Suomen ja Norjan kanssa, 3 Norjan kanssa, 1 
Suomen, Norjan ja Venäjän kanssa). 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Ruotsissa: 
SME-aloitteen osalta Ruotsin yhteisöaloiteohjelmassa painopiste on pk-yritysten kilpailukyvyn 
parantamisessa uusien teknologioiden avulla. Siinä korostetaan yritysten teknologisten tarpeiden 
analysoinnin tärkeyttä sekä tuetaan teknologian siirtoa ja teknologian sovelluksia. Toimenpiteissä, 
joita rahoitetaan 4,5 miljoonalla eculla (kokonaiskustannukset: 14,4 miljoonaa ecua) painotetaan 
uusien teknologioiden asemaa syrjäisestä sijainnista aiheutuvien haittojen vähentämisessä sekä 
tilaisuuksien luomisessa pk-yrityksille. 
Tietoteknologiat otetaan huomioon myös joissain teollisuuden rakennemuutosta koskevissa 
aloitteissa. KONVER-ohjelmassa kannustetaan Karlskogassa jo olemassa olevan teknologisen 
potentiaalin soveltamista siviilitarkoituksiin yritysten ja tutkimuslaitosten yhteistyön avulla ja 
teknologisen kehittämiskeskuksen johdolla, sekä pk-yritysten luomista Karlsborgissa. Kaikki tämä 
tapahtuu teknologiaa kehittämällä ja jakamalla (esim. verkkojen luominen) sekä tarjoamalla 
teknologiaa ja yritysten hallinnointia koskevaa ammatillista koulutusta (esim. teknologiaryppäitä 
koskeva koulutus, etäopetuksena tapahtuva ammatillinen koulutus). 
INTERREG-yhteisöaloiteohjelmissa uusia teknologioita pidetään rajat ylittävän yhteistyön 
kehityksen perustana: 
• Ruotsin ja Norjan välisessä yhteistyössä: viestinnän parantaminen ja uusien 
teknologioiden käyttö tiedotusvälineissä, tietoteknologiaa koskeva ammatillinen koulutus 
ja tietoteknologioihin investointi, uutta luovat toiminnot pk-yrityksissä, yhteisten 
työmarkkinoita koskevien tietojärjestelmien kehittäminen (Sisä-Skandinaviaa koskeva 
yhteisöaloiteohjelma); yritysten, yliopistojen, paikallisten viranomaisten ja ammatillisten 
koulutuslaitosten välinen teknologinen yhteistyö, viestintä- ja televiestintäverkkojen 
3'" Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
laajentaminen sekä etäopetuksena tapahtuva ammatillinen koulutus (yhteisöaloiteohjelma 
"ilman rajoja"); 
• Ruotsin ja Tanskan välisessä yhteistyössä: uusia teknologioita suosivat toimenpiteet 
teollisuuden kehittämistä, tiedotusvälineitä, TTK-toimia ja korkeampaa opetusta 
koskevien tavoitteiden puitteissa. 
LEADER-ohjelmissa turvaudutaan niin ikään uusiin teknologioihin (esim. telemarkkinoina, 
viestintä, taloudellinen hallinnointi, uudet palvelut ja yritykset, etäopetus). Niissä suunnitellaan 
erityisesti investointien sekä tietoteknologia koskevan ammatillisen koulutuksen kehittämistä. 
URBAN-yhteisöaloiteohjelmassa tuetaan Malmössä sijaitsevaa Facklanin kehittämiskeskusta, joka 
tarjoaa tukeaan uusille yrityksille tiedotusvälineiden ja teknologisen välineistön aloilla, 
Augustenborgsskolanin kulttuuri-ja mediakeskusta sekä neljää tiedotuskeskusta, joiden tehtävänä 
on järjestää muun muassa viestinnän ja tiedotusvälineiden alojen työpajoja ja ammatillisia 
koulutuskursseja sekä videokokouksia. Lopuksi mainittakoon ADAPT, jossa kannustetaan 
teknologisten sovellusten kehittämistä pk-yrityksissä sekä yksityishenkilöiden, yritysten, järjestöjen 
ja tutkimuslaitosten välisten verkkojen kehittämistä. 
Useimmat Ruotsia koskevista yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin vuonna 1996; kansallisia ohjelmia 
hyväksyttiin kuusi ja INTERREG-ohjelmia kahdeksan. Viimeksi mainituista yksi koskee Ruotsia ja 
Tanskaa, yksi Ruotsia ja Suomea, kaksi yhteisöaloiteohjelmaa toteutetaan Ruotsin, Suomen ja Norjan 
välisenä yhteistyönä, yksi Ruotsin, Suomen, Norjan ja Venäjän välisenä ja kolme Ruotsin ja Norjan 
välisenä yhteistyönä. Seitsemää ohjelmaa käsittelevä ensimmäinen kokoussarja pidettiin lokakuussa 
1996 (poikkeuksena Ruotsin ja Tanskan välinen ohjelma, jota koskeva ensimmäinen kokous oli 
pidetty jo aiemmin). Joulukuussa hyväksytyn URBAN-ohjelman kohteena on Malmön kaupunki. 
Ohjelma koskee 22 000 asukkaan alaa, ja sen avulla rahoitetaan taloudellisia, sosiaalisia ja 
perusrakenteisiin liittyvien toimien yhtenäinen kokonaisuus tavoitteena luoda 200-300 uutta 
työpaikkaa sekä perustaa 25 uutta yritystä. Heinäkuussa hyväksytty SME-yhteisöaloiteohjelma kattaa 
kaikkia tavoitteiden 2, 5b ja 6 mukaiset alueet, ja sen kolme toimintalinjaa ovat pk-yritysten 
markkinoiden kehittäminen, uusien teknologioiden käytön laajentaminen pk-yrityksissä sekä 
ympäristön laadun käyttö kilpailukyvyn vahvistajana. KONVER-ohjelma, joka kattaa Örebron 
alueella sijaitsevan Karlskogan kunnan sekä Skaraborgin alueella sijaitsevan Karlsborgin kunnan, 
hyväksyttiin heinäkuussa 1996, ja kahdesta LEADER-ohjelmasta, joista ensimmäinen hyväksyttiin 
kesä-ja toinen heinäkuussa, ensimmäinen kattaa tavoitteen 5b kannalta tukikelpoiset alueet ja toinen 
tavoitteen 6 kannalta tukikelpoiset alueet. Tavoitteen 5b mukaisten alueiden ohjelman puitteissa 
valittiin yhdeksän paikallisen toiminnan ryhmää ja tavoitteen 6 mukaisten alueiden puitteissa kolme 
paikallisen toiminnan ryhmää. Kaikki aloittivat toimintansa ennen vuoden loppua. Lopuksi 
mainittakoon maaliskuussa hyväksytty PESCA-ohjelma, joka kattaa 16 kalataloudesta riippuvaista 
kuntaa tavoitteen 6 mukaisen alueen ulkopuolella, pääasiassa Ruotsin länsirannikolla. Vuonna 1996 
esiteltiin ja valittiin vain muutamia hankkeita, ja seurantakomitealla oli kokouksia vuoden kuluessa. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin yhteisöaloiteohjelmista vain EMPLOYMENT ja ADAPT. Vuonna 1996 
valittiin EMPLOYMENT^ puitteissa 47 hanketta (10 NOW-, 25 Horizon- ja 12 Youthstart-
hanketta). Lukuisissa hankkeissa, erityisesti NOW- ja Horizon-hankkeissa, pyritään luomaan 
työpaikkoja sekä mahdollisuuksia itsenäiseen työhön. Youthstart-hankkeessa painotetaan nuorten 
motivointi- ja tukitoimia heidän aloitekykynsä kehittämisen avulla. ADAPT:n mukaisia hankkeita 
valittiin 24 vuonna 1996. Hankkeissa keskitytään pääasiassa pk-yritysten henkilökuntaan. 
Tärkeimmät temaattiset toimintalinjat koskettelevat uusien työnorganisointimallien tunnistamista, 
työntekijöiden kykyjen kehittämistä aloilla, joilla tietoteknologioilla on tärkeä asema, työpaikalla 
tapahtuvan koulutuksen uusien muotojen kehittämistä, työpaikkojen luomista harvaanasutuilla 
alueilla sekä naisten yrittäjyyden kehittämistä. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 311 
Lopuksi todettakoon, että Ruotsi sai yhteisöaloitteiden varauksen jaossa 15,8 miljoonaa ecua 
lisärahoitusta. Määrä jaetaan kaikkien aloitteiden kesken lukuun ottamatta SME- ja KONVER-
aloitteita, kuitenkin siten, että lähes puolet siitä osoitetaan INTERREG-ohjelmaan^. 
Taulukko V-56: Ruotsi - Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1995-1999 (miljoonaa 
ecua) 
Aloite 
(YAO:icn määrä) 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (2) 
PESCA (1) 
SWE(l) 
KONVER (1) 
URBAN (1) 
Yhteensä (8) 
INTERREG/REGEN (H) * * 
joista 1'J'Jd hyvksyttyjä YA(J:ia: 
LEADER Ruotsi (Tavoite 5b) 
LEADER Ruotsi (Tavoite 6) 
PESCA Ruotsi 
SME Ruotsi 
KONVER Karlskoga, Karlsborg 
URBAN Malmö 
Yhteensä (6) 
INTERREG (H)*** 
* Varauksen ulkopuolella, lukuunottamatta UR. Kokonais-
kustann. 
21,7 
39,9 
85,9 
10,5 
48,8 
11,4 
11.9 
230,2 
71,8 
14,1 
10,5 
48,8 
11.4 
11,9 
168,6 
BAN-ohjelmaa KK:n tuki* 
(1) 
11,3 
20,7 
16,1 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
77,5 
12,1 
4,0 
4,0 
17.2 
3,3 
5,0 
45,6 
Malmössä Makjusiloum. 
1996 
0,0 
0,0 
13,4 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 
10,0 
3,3 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 Maksusitoum 
1995-1996 
(2) 
11,3 
20,7 
13,4 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
68,1 
10,0 
3.3 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 % 
(2)/(D 
100% 
100 % 
83% 
100 % 
76% 
78% 
63% 
88% 
83% 
83% 
100% 
76% 
78% 
63% 
79% Maksut 
1996 
ö.o 
0.0 
4,0 
1.2 
3.9 
0,8 
0.9 
10,8 
3,0 
1,0 
1,2 
3,9 
0,8 
0,9 
10,8 Maksut 
1995-1996 
(3) 
5,6 
10,3 
4,0 
1,2 
3,9 
0,8 
0.9 
26,8 
3,0 
1.0 
1.2 
3.9 
0,8 
0,9 
10,8 % 
(3)/(l) 
50% 
50% 
25 % 
30% 
23% 
24% 
19% 
35 % 
25% 
25% 
30% 
23% 
24% 
19% 
24% 
Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
• Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l. Yhteisöaloitteet 
4 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
312 Rakennerahastot 1996 - Kalideksas vuosikertomus 
15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
15.1. Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteen mukaan vuonna 1996 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Yhdistyneen kuningaskunnan eri 
alueilla: 
Tavoite 1: Useimmissa kolmen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimintalinjoista teknologisella 
kehittämisellä on merkittävä asema (yhteensä 7,9% yhteisön määrärahoista). 
TTK-toimien alalla: 
• Highlands & Islands -alueilla: markkinoinnin parantaminen tietoteknologiaa 
kehittämällä (2,3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 4,6 miljoonaa) TTK pk-
yrityksissä (6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 18,7 miljoonaa) sekä 
ympäristötutkimus; 
• Pohjois-Irlannissa: talouden kehittämisen toimintalinjassa toisaalta COMPLETE- ja 
Tiede ja teknologia -ohjelmat, joissa luodaan teknologisen tiedon levittämiseen 
käytettäviä verkkoja ja tutkimuksen vahvistaminen (31,9 miljoonaa ecua) ja toisaalta 
teknologisten perusrakenteiden kehittäminen (25,7 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 41 miljoonaa - esim. tutkimuslaitokset, esittely-, säätö- ja 
arviointihankkeet) sekä uusia teknologioita koskeva koulutus (25 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 38,5 miljoonaa) ja ympäristötutkimus. Tämän toimintalinjan 
lisäksi tutkimus on olennainen osa myös kehittämisstrategiaa, jonka kohteena ovat 
inhimilliset voimavarat (3,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 5,8 miljoonaa), 
liikenne ja paikalliset perusrakenteet (9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 13,6 
miljoonaa), maatalous ja maaseudun kehittäminen (7,1 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 15,5) sekä ympäristönsuojelu; 
• Merseysidessa: kokonainen toimintalinja (62 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 172 
miljoonaa) koskee kehittyneen teknologian edistämistä ja huipputeknologiaa soveltavan 
teollisuuden kehittämistä edelleen. Siinä tuetaan yritysten hyväksi tehtävää tutkimusta, 
yrityksiä hyödyttävää teknologiaa ja innovaatiota (mukaan lukien uusien tuotteiden ja 
menettelyjen (kehittäminen), tutkimustoiminnan markkinointia, osallistumista 
tutkimusohjelmaan ja uusien teknologisen alan yritysten luomista. Siinä tuetaan myös 
puhtaiden teknologioiden kehittämistä ja ympäristön hallintaan liittyviä uusia tekniikoita 
koskevaa ammatillista koulutusta sekä uusia tekniikoita koskevaa koulutusta (esim. 
tieteen ja teknologian kannustaminen koulutuskeskuksissa, teollisuuden tarpeiden 
tunnistaminen, teollisuuden ja koulutuksen välisten yhteyksien luominen, kehittyneitä 
teknologioita koskevaa ammatillista koulutusta tarjoavien keskusten kehittäminen). 
Tietotekniikasta puhuttaessa voidaan todeta, että niiden kehittämiseen Highlands- et Islands -
alueilla (8,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 36,4 miljoonaa) liittyy yritysten tarpeiden sekä 
tieto- ja tietoliikenneteknologian alueeseen kohdistuvan vaikutuksen määritteleminen, 
tietoteknologiasta riippuvaisten palvelujen (esim. matkailun) kehittäminen sekä yritysten ja 
yhteisöjen kehittyneeseen televiestintään pääsyn parantaminen ja sen käyttöasteen lisääminen sekä 
tukipalvelut tieto-ja tietoliikenneteknologian omaksumiseksi. Kun on kyse telematiikkaa koskevista 
sovelluksista Highlandsin ja Islandsin alueilla, pyrkimyksenä on etäavusteisten koulutus- ja 
ammattikoulutusverkkojen sekä telematiikalla toisiinsa yhdistettyjen liikkuvien yksikköjen 
kehittäminen (4,4 miljoonaa ecua, kokonaiskustannukset: 8,8 miljoonaa). Merseysidessa 
puolestaan painopiste on edistyneiden telematiikkaverkkojen sekä rajapintojen kehittämisessä 
paikallisissa yrityksissä ja niiden välillä sekä uusia teknologioita koskevissa tietoverkoissa. • 
Tavoite 2 (1994-1996): kaikissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa Gibraltarin YOA:aa lukuun 
ottamatta on teknologista kehittämistä ja erityisesti TTK-toimia tukevia toimenpiteitä. Kymmenessä 
yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa TTK-toimien kannustaminen on osa toimintalinjaa, joka koskee 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,., 
joko kehittyneen teknologian ja korkeasti pätevöityneen teollisuuden kehittämistä tai tutkimusta 
tahi teknologiaa ja innovaatiota^. Näissä toimintalinjojen tai tavoitteiden pääpiirteitä ovat: 
• Tutkimuksen ja teknologian kehittäminen pk-yritysten ja teollisuuden tarpeisiin (Itä-
Skotlanti, West Midlands, Suur- Manchester, Lancashire ja Cheshire), innovaatiot pk-
yrityksissä ja teollisuudessa (East Midlands, Länsi-Skotlanti, Itä-Skotlanti, Itä-Lontoo ja 
Lee Valley, Teollistunut Etela-Wales, Yorkshire ja Humberside) sekä teknologiansiirto 
pk-yrityksissä, mukaan lukien tuotteiden ja menettelyjen kehittämiseen annettu tuki (Itä-
Lontoo ja Lee Valley, Suur-Manchester, Lancashire ja Cheshire, Plymouth, West 
Cumbria ja Fumess, Yorkshire ja Humberside, East Midlands); 
• pätevyyden parantaminen teknologian ja innovaation aloilla (Itä-Skotlanti, East 
Midlands, Itä-Skotlanti, West Midlands ja Koillis-Englanti, Itä-Lontoo ja Lee Valley, 
Suur-Manchester, Lancashire ja Cheshire, Koillis-Englanti, Plymouth, Teollistunut 
Etela-Wales, West Cumbria ja Furness, Yorkshire ja Humberside) ; 
• ympäristöalalle annettava erityinen huomio, joka tarkoittaa pätevyyden lisäämistä 
huipputekniikan ja ympäristöteknologian aloilla (West Midlands) ja puhtaiden 
teknologioiden käyttöönoton tukemista yrityksissä (Koillis-Englanti, Plymouth, 
teollistunut Etela-Wales, West Cumbria Furness, East Midlands, West Midlands). 
Thanetissa teknologian kehittämistä ja teknologiansiirtoa koskeva ohjelma toteutetaan 
teollisuuteen ja palveluihin liittyvän toimintalinjan osana. Itä-Skotlantia koskevassa yhtenäisessä 
ohjelma-asiakirjassa keskitytään soveltavaa tutkimusta koskevaan toimenpiteeseen, teknologiseen 
kehittämiseen ja innovaation tukemiseen alueellisissa yrityksissä näihin liittyvä kehitysstrategian 
yhteydessä. 
Useimmissa yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa tuetaan televiestinnän ja telematiikkaa koskevien 
sovellusten kehittämistä. Niinpä East Midlandsia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa 
tuetaan televiestinnän kehittyneiden palvelujen levittämiseen pyrkiviä hankkeita (esim. palvelujen 
saatavuutta koskeva tiedotus, palveluihin pääsyn tukeminen paikallisella tasolla) ja Suur-
Manchesteria, Lancashirea ja Cheshirea koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa 
kannustetaan osallistumista tiedon valtateihin. Yorkshirea ja Humbersidea sekä Itä-Lontoota ja 
Lee Valleyta koskevissa ohjelmissa tuetaan kehittyneitä telematiikkapalveluita tavoitteena 
vahvistaa korkeasti pätevöitynyttä teollisuutta sekä telematiikan käyttöönottoa pk-yrityksissä ja 
kehittyneen telematiikan palveluita koskevaa ammatillista koulutusta. 
Kaiken kaikkiaan teknologiseen kehittämiseen suunnattu rahoitus muodostaa 9,8 prosenttia 
rakennerahastojen määrärahoista (tavoitteet 1,2 ja 5b). 
1 Rahoitusmäärät ovat alueittain seuraavat: Itä-Lontoo ja Lee Valley: 12,7 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset: 27,7 miljoonaa); Suur-Manchester, Lancashire ja Cheshire: 36,3 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset: 99,4 miljoonaa); Koillis-Englanti: 49,2 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 109,9 
miljoonaa); Plymouth: 4,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 9,3 miljoonaa ecua); Teollistunut Etelä-
Wales: 31,7 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 77,3 miljoonaa); West Cumbria ja Furness: 6 miljoonaa 
ecua (kokonaiskustannukset: 17,4 miljoonaa); Yorkshire ja Humberside: 42 miljoonaa ecua 
(kokonaiskustannukset: 102 miljoonaa); Itä-Skotlanti: 18,4 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 42,4 
miljoonaa); East Midlands: 11,5 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 33,4 miljoonaa); West _.Midlands: 
59,6 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 119,1 miljoonaa). 
314 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Taulukko V-57: Yhdistynyt kuningaskunta - Teknologiseen kehittämiseen välittömästi liittyvä 
rahoitus ohjelmakaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
YHTEENSÄ YHTKENSA 
TT 
ToTTJ 
719,4 
31,1 
72TT7ÏÏ 59% 
3% 
1W% "ÏÏÏT 
310,1 
13,9 
"irtrj TZ 
T0% 
43 % 
45% 
TTVo Jäsenvaltio 
316.4 
12,9 
"TT979" Yksityin 
TiTJ 
92,9 
"15T0" T747 
409,3 
17,2 
"70~u\9" 
I1UOM: Suuniiiiielumciietlclyn luonteen ja jäsenvaltioiden Imäksymien eii l.1lieMyu.ist:i|Kijcn vuoksi lukuja o 
tulkittava varovaisesti erityisesti tietoyhteiskuntaan liittyvien menojen osalla, jotka liittyv.il usein muihin .lloilii 
kuten teollisuuteen ja TrK.een. TT 
T~Z 
57% 
55% 
TTK Rakennerahastojen rahoitus 
4% 7% 
89% 
O TTK nTeleviest. «Telematiikka 
TAVOITE l2 
Toiminnan pääpiirteet vuonna 1996 
Kuvio V-70: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Merseyside 
Pääasialliset tavoitteet: 
Suuryritykset (a) 
Paikalliset yritykset (b) 
Teknologinen kehittyminen (c) 
Kulttuuriala (cl) 
Väestöä koskevat toimenpiteet (c) 
Tekninen apu (f) 
Tekninen apu TW$ 
149,0 
62,0 
54,0 
361,0 
4.0 
EKKK 
ESR 
EMOTR 
Yhteensä 
TYÖT T757D" 
338,0 
3,0 
816,0 41 % 
0% 
100% (f) 0,5% 
(e) 44% (a) 23% 
(b) 18% 
(d) 7% (c) 8% 
Merseysidessa ohjelma eteni käytännössä selvästi, vaikkakaan monissa jo tutkituissa ja hyväksytyissä 
hankkeissa ei vielä ollut toteutettu merkittäviä menoja. Alueelle perustettiin riskipääomarahasto, 
Merseyside Special Investment Fund, jonka komissio hyväksyi maaliskuussa. Kyseessä on 
ensimmäinen tämän laatuinen rahasto, joka sai EAKR:n tukea Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
EAKR:sta rahoitetut toimenpiteet, joihin on käytettävissä vain hyvin rajallinen, pääasiassa tavoitetta 
5a koskeviin toimenpiteisiin kohdistettu rahamäärä, ovat edenneet hitaasti, ja tuotteiden 
jalostaniista/kaupanpitämistä koskevaa toimenpidettä (asetus (EY) nro 866/90) onkin päätetty olla 
jatkamatta. Yhtenäisen - ohjelma-asiakirjan väliarvioinnin suorittivat vuonna 1996 riippumattomat 
arvioijat, jotka löysivät siitä kolme paranneltavaa kohtaa: EAKR:a ja ESR:a koskeviin 
rahoituspyyntöihin liittyviä hyväksymismenettelyjä olisi nopeutettava; EAKR:in ja ESR:n sekä 
erilaisten toimenpiteiden välistä yhtenäisyyttä voisi lisätä; hankkeisiin olisi suhtauduttava 
kokonaisvaltaisemmin, jotta rohkaistaisiin ympäristöön ja telematiikkaan sekä kasvaviin aloihin ja 
Liverpoolin keskuksen kaltaisiin kasvaviin alueisiin liittyvien tukien strategisempaa käyttöä. Arvioijat 
päättelivät, että ohjelman kokonaistavoitteet voidaan olennaisilta osiltaan saavuttaa työpaikkojen 
luomisessa ja bruttokansantuotteen nostamisessa, mutta että samanaikaisesti on parannettava ja 
hiottava yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteiden määrällisiä osia. Eräitä tekstiin ja yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan rahoituskehykseen liittyviä muutosehdotuksia alettiin käsitellä. 
Tukikelpoiset alueet: Pohjois-Irlanti, Merseyside, Highlands & Islands. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 315 
Esimerkki ESR:sta rahoitetusta hankkeesta Merseysidessa: 
Opiskelijoiden tutustuttaminen tieteeseen ja teknologiaan: Vuosina 1996-1998 toimeenpannussa 
hankkeessa pyrittiin antamaan kohderyhmälle tietoa mahdollisesta urasta tieteen ja teknologian 
aloilla sekä tietoa tieteellisestä osaamisesta ja insinööritaidosta ja koulujen sekä tieteellisen ja 
teknologisen teollisuuden välisistä yhteyksistä. Niinpä oppilaat viettivät viikon Keski-Walesin 
Centre for Alternative Technology -keskuksessa, jossa he valvoivat ryhmissä energian- ja 
sähkönkulutusta. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että useissa kouluissa on kehitetty opettajille 
suunnattua, uutta teknologiaa koskevaa ammatillista koulutusta, mukaan lukien tietoteknologia, tai 
opettajia on lähetetty teollisuusyrityksiin lisäämään teknologista tietämystään, jotta he puolestaan 
voisivat sisällyttää uudet tietonsa antamaansa opetukseen. Hankkeen yhtenä rahoittajana on ESR, 
jonka osuus on noin 127 000 ecua kokonaiskustannusten ollessa 375 000 ecua. Hankkeen arvioitu 
osallistujamäärä on 2 636 henkilöä. 
Kuvio V-71: Toimintasuunn. 1994-1999 (milj. ecua): Highlands and Islands 
Pääasialliset tavoitteet: 
Yritysten kehitys (a) 
Matkailu, kulttuuriala (b) 
Ympäristö (c) 
Alkutuotanto (d) 
Paikallinen taloudelinen kehitys (c) 
Tietoliikenne ja palvelut (f) 
Tekninen apu (g) 72,1 
24,2 
16,3 
68,7 
46,9 
79,7 
3,1 
Tekninen apu 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 180,0 
55,2 
56,0 
19,8 
311,0 58% 
18% 
18% 
6% 
00% 
/ YOA (9) 1% 
(f) 26% _™—_ (a) 23% 
(e) 15% 
(d) 22% 
Highlandsissa ja Islandsissa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen nopeutui. Seurantakomitea 
hyväksyi uudet hankkeita koskevat seurantasäännöt, joiden ansiosta on mahdollista vetää 
rakennerahastojen tuki pois, jos hankkeissa ei synny EAKR:n rahoituspyynnön käynnistämiseen 
vaadittuja menoja. Lukuun ottamatta ympäristöä ja metsänhoitoa koskevia toimenpiteitä kaikki 
EMOTR:sta rahoitetut toimenpiteet (tuotantokulujen alentaminen, tuotteiden laatu, eläinten 
hyvinvointi, maatilojen toiminnan monipuolistaminen) olivat käynnistyneet, ja myös rahoitus oli 
toteutunut rahoitussuunnitelman mukaisesti. Ohjelman hallinnoinnissa otettiin käyttöön useita 
innovaatioita. Ohjelman seurantaa ja täytäntöönpanoa koskeva kolmitasoinen rakenne muutettiin 
kaksitasoiseksi; se käsittää nyt seurantakomitean ja neuvoa-antavat ryhmät. Lisäksi perustettiin 
kolmetoista paikallista ryhmää määrittämään paikallisia strategioita. Teknisen avun kautta rahoitettiin 
kaksi tutkimusta, joista yksi koski ohjelman ympäristövaikutuksia ja toinen paikallista taloudellista 
kehittämistä. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan väliarviointi käynnistyi sen jälkeen, kun marraskuussa 
tehtävään oli nimitetty riippumaton neuvonantaja. Ensimmäistä arviointikertomusta odotettiin 
huhtikuuksi 1997. 
316 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
Kuvio V-72: Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua): Pohjois-Irlanti 
Pääasialliset tavoitteet: 
Taloudellinen kehitys (a) 
Yhteisöt (b) 
Syrj. sijainnin aiheutt. haittojen vähent. (c) 
Maatalous ja kalastus (d) 
Ympäristö (c) 
Tekninen apu (f) 
"Tekninen apu 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
TYÖT "~583tf 
354,6 
186,9 
15,1 
1.242,2 TTK 
29% 
15% 
1 % 
100% (o)5% (0 0.1% 
(d) 17% 
(c) 26% (a) 26% 
(b) 26% 
Pohjois-Irlannissa taloudellinen toiminta jatkui poliittisista vaikeuksista huolimatta. Yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan taloudelliseen kehittämiseen, ympäristön parantamiseen ja matkailuun liittyvät 
menot pääsivät tavoitteisiinsa, ja Euroopan laajuisten verkkojen suunnitelmia koskevien päätösten 
tarkoituksena on saada menot osaksi toimintasuunnitelmaa. Skotlannista rakennettavan vedenalaisen 
kaasuputken rakennustyöt saatiin päätökseen, mutta sähköisen liitäntälaitteenasentaminen viivästyi 
suunnittelussa ilmenneiden ongelmien vuoksi. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevien 
toimenpiteitä täytäntöönpano on ollut epäsäännöllistä, viimeksi mainitun kohdalla syynä on 
maatalouden harjoittajien tuntema epäluottamus, joka liittyy BSE:stä aiheutuneeseen kriisiin. Vaikka 
kesän vaikeudet hidastivat fyysistä ja sosiaalista ympäristöä koskevan ohjelman etenemistä, jatkui 
PEACE-ohjelmaan liittyvä neuvottelu- ja yhteistyömenettely, joka näin antoi tärkeän panoksensa 
alueen sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. Rahoitussuunnitelmaa muutettiin lokakuussa, mutta 
indeksiin sitomisen tuloksena saadut ylimääräiset varat päätettiin säästää, kunnes saataisiin vuoden 
1997 puolivälissä odotetun väliarvioinnin tulokset. Väliarviointia varten kullekin osaohjelmalle 
nimitettiin omat arvioijansa ja lisäksi yksi arvioija huolehtimaan koko yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
arvioinnista. Osaohjelmia koskevat kertomukset valmistuivat vuoden lopulla. 
Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-1999 
Rahoituksen toteutuminen vaihtelee yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta toiseen. Merseysidea 
koskevassa ohjelmassa EAKR:n vuoden 1996 erästä ei voitu tehdä maksusitoumusta toteutuneiden 
menojen jäädessä vain 1 prosentin päähän vaaditusta määrästä. Vuoden lopulla EAKR:n maksut 
vastasivat kuitenkin 109 miljoonaa ecua eli 23 prosenttia EAKR:n tuen koko määrästä. Highlandsin ja 
Islandsin alueita koskevassa ohjelmassa maksusitoumusten tekeminen on vauhdittunut vuoden 
kuluessa, minkä ansiosta vuoden 1996 erästä voitiin tehdä maksusitoumus. Vuoden lopulla EAKR:n 
maksut olivat yhteensä jo 39 miljoonaa eli 22 prosenttia EAKR:n tuen koko määrästä. Lopuksi 
voidaan todeta, että Pohjois-Irlannissa vuoden 1996 menot olivat jonkin verran vuodelle määritettyjä 
tavoitteita korkeammat, mutta vaikka tulos olikin verrannollinen vuoden 1995 tulokseen, 
rahoitussuunnitelmaa oli vuonna 1996 kuitenkin muutettava vuoden 1994 rahoituksen alijäämän 
hyvittämiseksi. Maksujen osuus nousee joka tapauksessa 40 prosenttiin kaudelle myönnetyistä 
määrärahoista. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 317 
TAVOITE 23 
Vuosi 1996 kaudella 1994-1996 
Kuvio V-73: Toimintasuunn. 1994-1996 (milj. ecua -1996 hinnat ja tilanne): 
\Alakohtamen jaottelu: 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) 
Tekninen apu : 
1-EDER 
FSE 
Yhteensä 
13 YOA 1.521,8 
495,7 
2.017,4 "753»" 
25% 
100% 
YOAVkeskiarvol T53T7 (c) 9% (d)6% (*M% 
(b) 35% 
(a) 49% 
Vaadittiin melkoisia ponnistuksia, jotta menot saatiin suoritettua ennen ohjelmien päättämistä. 
EAKR:n maksut olivat vuoden lopulla yhteensä lähes 711 miljoonaa ecua, mikä vastaa yli 47 
prosenttia EAKR:n eri ohjelmille kohdentaman tuen kokonaismäärästä. Maksusitoumusten 
saattamiseksi päätökseen oli kuitenkin välttämätöntä siirtää maksuja seuraavaan vaiheeseen. Kaikki 
alueet Gibraltaria lukuun ottamatta joutuivat ilmoittamaan käyttämättömistä määrärahoista 
ohjelmakaudella 1997-1999; käyttämätön määrä kokonaisuudessaan oli 155 miljoonaa ecua (vuoden 
1996 hinnoissa laskettuna; 109,4 miljoonaa ecua EAKR:n ja 45,6 miljoonaa ESR:n osalta). Kahdessa 
tapauksessa (Manchester-Lancashire-Cheshire ja West Midlands) tämä koski vain ESR:a, kaikissa 
muissa tapauksissa oli kyse molemmista rahastoista. Siirtojen määrä vastaa 7 prosenttia tavoitteelle 2 
alun perin suunnatuista, kaikkia Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmia koskevista määrärahoista, 
mutta tilanne vaihtelee huomattavasti alueesta riippuen (alle 1% Greater Manchester-Lancashiressa, 
37% Thanetissa). Kaikkein suurimmat alijäämät eivät välttämättä kuitenkaan kerro erityisestä 
tehottomuudesta. Ne kertovat pikemminkin siitä, että alueet haluavat välttää liian nopeita 
maksusitoumuksia silloin, kun maksusitoumuspyyntöjen yhteydessä olisi tarkistettava, vastaavatko 
nämä voimavarat alueen talouden strategisia tarpeita. 
Ohjelmia on toisinaan muutettu niiden indeksiin sitomisen huomioon ottamiseksi ja joidenkin 
rahoitussuunnitelmien muuttamiseksi. Indeksiin sitomisesta ei päätetty ennen vuotta 1996, joten 
deflaatiokertoimen soveltaminen lisäsi ohjelmien voimavaroja 30,5 miljoonan ylimääräisen ecun 
arvosta alun perin myönnettyihin määrärahoihin nähden (24,3 miljoonaa EAKR:lta ja 6,2 miljoonaa 
ESR:lta). Rahoitussuunnitelman muutoksia oli kahdenlaisia, toisin sanoen siirtoja vuodelta toiselle ja 
toimenpiteestä toiseen. Viimeksi mainitut hyväksyttiin vain, jos alueelliset osapuolet kykenivät 
perustelemaan sen tarpeen vetoamalla siihen, että tuloksena olisi uusia työpaikkoja. 
Käytännön edistysaskeleista voidaan mainita innovaatio, joka koski useiden riskipääomarahastojen 
hyväksymistä. Erityisesti Yorkshireä ja Humbersideä koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
yhteydessä hyväksytty rahasto oli alun perin tarkoitettu kattamaan vain tämä yksi alue, mutta muilla 
alueilla kannatettiin omia rahastoja. Yhdeksän yhteensovittamista koskevan asetuksen 16 artiklan 2 
kappaleen mukaista suurhanketta esiteltiin komissiolle, joka hyväksyi ne4. Hankkeiden toteutumisen 
3 Tukikelpoiset alueet: Itä-Skotlanti, Länsi-Skotlanti, East Midlands, Gibraltar, Itä-Lontoo & the Lee Valley, 
Teollistunut Etelä-VVales, Koillis-Englanti, Greater Manchester-Lancashire-Cheshire, Plymouth, Thanet, 
West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 
4 Lovvry Centre Salfordissa, Manchesterin raitiovaunulinjan laajentaminen, Scottish Exhibition and Conference 
Centre Glasgow'ssa, International Centre for Life Newcastlessa, Earth Centre Doncasterissa, Heart of the 
City" -uudistushanke Sheffieldissä, Sheffield Integrated Waste Management -hanke (jätteiden yhtenäistetty 
käsittely), Middleton Botanic Gardens sekä London East Manufacturing Initiative -aloite. 
318 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
taso vaihtelee, alueesta riippuen. Esimerkiksi uthe New Community Economic Development" -
toimintalinja (CED-paikallisyhteisöjen kehitys) on kohdannut jatkuvia vaikeuksia Itä-Skotlannin ja 
teollistuneen Etelä-Walesin alueilla, kun sen sijaan Itä-Lontoossa se on osoittautunut erityisen 
hedelmälliseksi työpaikkojen luomisessa. Muut, innovaatioon liittyvät tavoitteet esimerkiksi 
ympäristöteknologian alalla ovat edenneet merkittävällä tavalla Yorkshiressä ja Humbersidessä, sekä, 
hiukan hitaamman alun jälkeen, Suur-Manchesterin-Lancashiren-Cheshiren alueella. 
Tietyt innovaatiot koskevat ohjelmien hallinnointia. Vuosittaiset kertomukset, jotka useimmiten on 
esitelty vuoden aikana, ovat saaneet komission vuonna 1995 ehdottaman uuden muodon, mikä on 
yleensä merkinnyt huomattavaa parannusta sekä kertomusten sisällössä että niiden laadussa. Ohjelmia 
toteutettaessa on otettava huomioon haaste, jonka Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapahtuva 
paikallisten hallintorakenteiden uudelleenjärjestely ohjelmien täytäntöönpanolle asettaa. Esimerkiksi 
Slrathclyde Regional Council korvattiin kahdellatoista yksittäisellä paikallisella viranomaistaholla, 
mikä vaikutti Länsi-Skotlantia koskevan ohjelman toteuttamiseen. Paikallisten hallintorakenteiden 
uudelleenjärjestely jatkuu edelleen, ja sillä saattaa olla vaikutuksia muihinkin ohjelmiin kaudella 
1997-99. 
Teknisellä avulla on useissa tapauksissa rahoitettu seurantakomiteoiden ja niiden sihteeristöjen 
tiettyjen toimien vahvistamiseksi. Sen avulla on niin ikään rahoitettu useita ohjelmien toteuttamista 
tukevia tutkimuksia, analyysia paikallisesta ammatillisen koulutuksen tarpeesta sekä hankkeiden 
valintaperustemenettelyjen tutkimusta Englannin koillisosassa taikka tutkimusta teolliseen käyttöön 
tulevien paikkojen ja alueiden kysynnästä Itä-Skotlannissa. Komissio on myös julkistanut 
tutkimuksen paikallisyhteisöjen kehitykseen liittyvien innovaatioiden täytäntöönpanosta 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa {''Social and economic inclusion through regional development -
sosiaalinen ja taloudellinen sijoittautuminen alueellisen kehittämisen avulla); tutkimuksen tulokset 
esiteltiin kansallisessa konferenssissa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on niin ikään 
toimeenpannut tutkimuksen rakennerahastojen hallinnoinnista Englannissa ja tehnyt 
muutosehdotuksia, joiden pääpiirteitä ovat yhteisrahoitusmenettelyjen yksinkertaistaminen sekä 
paikallisten toimintasuunnitelmien käyttöönotto. 
Kauden 1997-1999 valmistelu 
Vuoden 1996 tärkeimpiä tehtäviä oli toimintakauden 1997-1999 uusien ohjelmien valmistelu ja 
ehdottaminen sekä niistä neuvottelu. Tukikelpoiset alueet säilyivät samoina. Rakennerahastojen 
määrärahoja on käytettävissä 2,5 miljardia ecua. Ehdotukset kunkin alueen uudistussuunnitelmia 
koskevista hankkeista tehtiin komissiolle elokuussa. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ne loka-
ja marraskuussa, ja ohjelmia koskevat keskustelut aloitettiin. Yhtenä keskustelunaiheena oli 
yhteistyöosapuolten edelliseen kauteen verrattuna lisääntynyt osallistuminen kaikkiin menettelyn 
vaiheisiin, aina kesän alussa tietyillä alueilla järjestettyjen seminaarien yhteydessä aloitettujen 
uudistamissuunnitelmien valmistelusta lähtien. Osallistumista käsiteltiin yksityiskohtaisesti vuoden 
aikana järjestetyissä kokouksissa, joihin tärkeimmät yhteistyöosapuolet osallistuivat yhdessä keskus-
ja aluehallinnon edustajien kanssa. Alueiden kanssa käydyissä neuvotteluissa edistyttiin merkittävästi 
vuoden lopussa, ja yhteistyöosapuolten kanssa sovittiin komission tiedonannossa vahvistetuista 
pääasiallisista tavoitteista. Komission päätavoitteena alueiden kanssa käydyissä neuvotteluissa on 
saada aikaan mahdollisimman paljon työpaikkoja, keskittyä muutoksen alullepanijoihin kullakin 
alueella, kehittää paikallisen taloudellisen kehityksen päätavoitteita (jotka vahvistettiin ensi kertaa 
vuonna 1994), jatkaa infrastruktuuriin tarkoitetun EAKR:n määrärahaosuuden vähentämistä, 
kohdentaa maantieteellisesti suuret aineelliset investoinnit ja saattaa ne osaksi paikallistaloutta, 
parantaa EAKR:n ja ESR:n osallistumista, kohdistaa toiminta ympäristön, innovaation ja 
yhdenvertaisten mahdollisuuksien tärkeimmille aloille. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 319 
TAVOITE 3 
Kuvio V-74: Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua - hinnat 1996): 
Pääasialliset tavoitteet 
Yli kuusi kuukautta työttöminä olleiden 
sijoittautuminen työelämään (a) 
Alle 25-vuotiaiden sijoittautuminen työelämään 
(b) 
Syrjäytymässä olevien sijoittautuminen työelämään (c) 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Kansalliset projektit (c) 
Paikallinen kehitys (0 
Tekninen apu ((•) 
Yhteensä 1994-96 
567,0 
482,2 
383,1 
77.7 
12.2 
1.522,1 1997-99 
641,1 
783,6 
90,0 
40,7 
75,0 
25,0 
1.655,4 
2 YOA 
YOA/keskiarvo| | 1.588,80 YHTEENSÄ 
1.208,10 
1.265,80 
383,1 
167,7 
40,7 
75 
37,2 
3.177,60 
2.416,5 (e) 2% (f) 3% 
(d)5% 
(c)8% (a) 38% 
(b) 43% 
Tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja kaudeksi 1994-1996 hyväksyttiin vuonna 1994. Tuen osuus 
siinä on 1 501 miljardia ecua (1994 hinnat), vuoden 1996 osuus yltää 539 miljoonaan ecuun. Sen 
toteuttamisesta vastaavat rahoitusosuuksien jakojärjestelmän mukaisesti keskushallinto ja seuraavat 
hallinnon alat, joista kukin on edustettuna seurantakomiteassa: paikalliset viranomaiset, Training and 
Enterprise Councils, korkeakoulut, ammatilliset jatko- ja täydennyskoulut ja yhteistyöalat. Vuonna 
1996 rahoitettiin 8 000 hanketta, joista yhteistyöelimet hallinnoivat 10 prosenttia, ja tähän mennessä 
90 prosenttia rahoituksesta on suunnattu ammatilliseen koulutukseen (useisiin hankkeisiin kuuluu 
myös ammatinvalinnanohjausta ja työkokemuksen hankkimista). Toteuttamisessa on kuitenkin 
edelleen ollut ilmeisiä ongelmia, sillä eri aloilla on yhä ollut vaikeuksia noudattaa aloitteeseen 
kuuluvien toimenpiteiden rahoitusta koskevia määräyksiä. Rahoitussuunnitelmien muuttamista on 
pyydetty tälläkin kertaa hankkeiden jatkamisen varmistamiseksipa se on usein aiheuttanut maksujen 
viivästymistä välttämättömien mukauttamismenettelyjen vuoksi. Rahoitussuunnitelmia käytetään yhä 
pikemminkin kirjanpitovälineinä kuin toimintasuunnitelmien hallinnoinnin välineinä. Uutta kaudelle 
1997-1999 tarkoitettua yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevat neuvottelut aloitettiin keväällä 1996, ja 
uusi ohjelma hyväksyttiin joulukuussa. Siihen kuuluu alueellisen täytäntöönpanon rakenne ja 
toimenpiteitä koskevat kohdentamisperiaatteet, joiden avulla vahvistetaan rahoituksen keskittämistä 
ja yhdennettyjen hankkeiden toteuttamista. 
TAVOITE 5a maatalous 
Taul. V-58: Toimintas. 1994-1999 (milj. ecua - 1996 hinnat ja tilanne): 
72~%~ 
28% Tïïtï Toimenpiteet 
734^ 
51,2 73S77 Tuotanto 
Kaupanpitäm. 
Tuotantorakenteiden parantamisessa Yhdistynyt kuningaskunta käytti aktiivisesti 
korjaustoimenpiteitä tavoitteen 1 ulkopuolisilla alueilla. Vuonna 1996 korvauksia maksettiin tiloille, 
joiden kokonaiskoko oli 4 miljoonaa hehtaaria. Yhteisön osuus korvauksista oli 24,4 miljoonaa ecua. 
Epäsuotuisten alueiden tukea maksettiin lampaiden ja nautojen kasvattajille. Muiden, sittemmin 
päätettyjen tukijärjestelmien perusteella 2 600 edunsaajalle maksetaan edelleen investointitukea ja 
muunlaisia tukia, joiden osuus tavoitteen 5a mukaisista EMOTRm menoista oli 5 prosenttia vuonna 
1996. 
Englantilaisilla viranomaisilla oli vaikeuksia tuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen tukemiseksi 
tarkoitetun tukijärjestelmän julkisen rahoituksen toteuttamisessa, mikä johtui julkisia menoja 
koskevista velvoitteista. Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa rajoittaa järjestelmän 
soveltaminen koskemaan ainoastaan maaliskuuhun 1996 mennessä jätettyjä hankkeita. Skotlannissa 
ja Walesissa tukijärjestelmä säilyy voimassa vuoden 1999 loppuun saakka. Yhteisön rahoitusosuuden 
alkuperäistä määrää (227 miljoonaa ecua) vähennettiin 51,2 miljoonaan ecuun. Vuoden 1996 lopussa 
oli hyväksytty 177 hanketta (69% Englannissa, 16% Skotlannissa ja 15% Walesissa), pääasiallisesti 
320 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
liha- (46), hedelmä- ja vihannes- (43), peruna- (28) ja maitoalalla (27). Näiden hankkeiden 
hyväksytyt kokonaiskustannukset ylsivät 130 miljoonaan ecuun ja yhteisön rahoitusosuus 33 
miljoonaan ecuun. Tämä määrä edustaa 65 prosenttia koko kaudelle tarkoitetuista määrärahoista. 
TAVOITE 5a kalastus 
Kuvio V-75: Tavoite 5a kalastus - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (milj. ecua): 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja 
uudelleensuuntaaminen (a) 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet (b) 
Laivaston uudistaminen (c) 
Vesiviljely (d) 
Suojellut merialueet (c) 
Satamalaitteet (0 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitämincn (g) 
Tuotteiden menekin edistäminen (h) 
Sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet (i) 
Muut toimenpiteet (j) 
Yhteensä ~KÖW 
13,5 
18,5 
13,3 
3,8 
0,4 
4,3 
22,7 
12,1 
pm 
0,2 
~Wt (i) 0% 
(h) 14% (J)^2% 
(g) 26% 
(05% (d)4% <c>15% 
(e) 0,5% 
Kalastusta koskevista rakenteellisista tukitoimenpiteistä säädettiin kansallisessa lainsäädännössä, 
minkä jälkeen KOR:n toimenpiteet otettiin käyttöön vuodenvaihteessa (1995-1996). Toteuttaminen 
on kuitenkin ollut hidasta, mutta sen oletetaan nopeutuvan vuonna 1997, sillä erityisesti tiettyjä 
toimenpiteitä koskevat hakemukset ylittävät jo nyt käytettävissä olevat varat. Vuonna 1993 otettiin 
käyttöön laivanriisuntajärjestelmä, jonka rahoitukseen KOR osallistuu. Siihen on varattu budjetista 72 
miljoonaa ecua viideksi vuodeksi. Järjestelmän perusteella oli vuoden 1996 loppuun mennessä 
riisuttu 578 laivaa. Väliarviointia varten nimettiin ohjelman arvioijat. 
TAVOITE 5b5 
KuvioV-76: Tavoite Sh - Toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Väcsiö (10(H) as.)I 27STT 
Pinta-ala (km2) 67.987 
miljoonaa ecua 
Tekninen apu 
UMGTRI 57r57ïï] TTT, 
EAKR 134.3 16% 
ESR 151,2 18% 
Yhteensä 820,5 100% 
TTTUA 
YOA/keskiarvo| 74.6 (d) 15% (0 1% 
(e) 3% / (a) 6% 
(c) 20% 
(b) 55% • Maatalouden 
monipuolistaminen (a) 
g Yritykset (muut alat kuin 
maatalous) (b) 
• Matkailu (c) 
• Ympäristönsuojelu (d) 
• Inhimilliset voimavarat 
(e) 
• Tekninen apu (f) 
Vuoden tärkeimpänä tavoitteena oli vuonna 1995 hyväksyttyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
toteuttamisprosessin parantaminen. Eri alueilla, esimerkiksi English Northern Uplands'issa, kehiteltiin 
paikallisia toteuttamissuunnitelmia {Local Implementation Plans - LIPS), jotta saataisiin 
voimakkaammin alhaalta ylöspäin suuntautuva ote ohjelmien toteuttamista koskeviin yleisiin 
toimintasuunnitelmiin, joilla pitäisi myös kyetä selvittämään useiden eri hallintoportaiden 
mukanaolosta johtuvat paikallishallinnon ongelmat. Muilla alueilla ohjelmien hallinnoinnin 
parantamispyrkimykset eivät olleet yhtä rajuja. Lisäksi useimmilla alueilla hankkeiden valinnassa 
käytettyjä perusteita tarkennettiin niiden tuloksellisuuden lisäämiseksi ja parhaiden hankkeiden 
valitsemiseksi. Rahoituksen toteutuminen on ollut edelleen hidasta, mikä heijastuu 
maksusitoumuksissa hitaana varojen käyttövirtana. Hankkeista annetuista väliarvioista komissio saa 
riippumattomia'arvioita ohjelmien edistymisestä. Seurantakomiteat hyväksyivät vuoden lopussa 
Tukikelpoiset alueet: Borders, Keski-Skotlanti/Tayside, Dumpfries ja Galloway, Grampian, Lincolnshire, 
Wales, East Anglia, English Northern Uplands, Lounais-Englanti, English Midland Uplands, The Marches. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 321 
kyseisille arvioille viiteperusteet. Muutamat arviot on jo annettu, ja kertomusten odotetaan olevan 
valmiit maalis-huhtikuuhun 1997 mennessä. 
Taulukko V-59: Yhdistynyt kuningaskunta - Tukitoimien täytäntöönpano tavoitteittain 
1996 kaudella 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Vuosi 
Ohjelmat 
(hyväksymisvuosi) 
1 n voi te 1 
YUA Highlands and Islands (1994) 
YOA Pohjois-Irlanti (1994) 
YOA Merseyside (1994) 
Tekninen apu Kokonais-
kustann. RR:n tulvi 
(1) Maksusitoun 
1996 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) (2)/(>) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) 
Yhteensä I.ÖI27T 
2683,0 
2.005.1 
0,1 
5.7IMI 31F.Ö 
1.242,2 
816,0 
0,1 
1J6HÇ7 ~?279" 
338,6 
124,3 
0,1 
1ÏÏ5J T2478" 
626,9 
286,4 
0,1 
1.0311,2 50% 
35% 
100% 
~4T% 537? 
299,5 
131,1 
0,01 
~7S1J ^5475" 
489,7 
231,6 
0,01 
"37377 
YOA Ila-Lonloo &. the Lee valley (1994) 
YOA East Midlands (1994) 
YOA Itä-Skotlanti (1994) 
YOA Gibraltar (1994) 
YOA Suur-Manchester, Lancashire, Cheshire (1994) 
YOA Teollistunut Etela-Wales (1994) 
YOA Koillis-Englanti (1994) 
YOA Plymouth (1994) 
YOA Thanct (1994) 
YOA West Cumbria and Furness (1994) 
YOA West Midlands (1994) 
YOA Lansi-Skotlanti (1994) 
YOA Yorkshire and Humberside (1994) 
Yhteensä 
TicT" —mj; 
195,2 
287,0 
13,5 
818,8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
5.262,7 """7377 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24,2 
372.8 
262,1 
284,8 
2.017:4 "1376 
38,4 
40,8 
0,1 
196,4 
75,2 
104,6 
-0.4 
-2,3 
-0,3 
134,1 
78,8 
101,7 
TTIJJ ~7372" 
70,1 
119,3 
5,1 
333,7 
150,5 
298,1 
28,6 
11,7 
24,7 
375.0 
264,5 
306,2 
2.060,7 löö%" 
106% 
101 % 
100% 
100% 
100% 
102% 
106% 
131 % 
102% 
101 % 
101 % 
108% 
102 '/. ~T97T 
22,4 
71,6 
1,5 
44,9 
32,5 
87,0 
8,7 
0,6 
5.4 
79,2 
147,5 
50,9 
~77TJ 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (199b) 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) 
I avoitc 5» maatalous 3 66270" 
4012,4 
7.674,4 "TBW 
1.522.1 
II77, H 12977 
547,1 
TTTTSJ 529,7 
1.522,1 
IMU ' 32% 
100% 
~7T% —oTo" 
581,7 
"75777 
Arviot Yhd kuningaskunta Asetus No 2328/91 (1994) 
YOA Yhd kuningaskunta As. No 866 et 867/90 (1994) 
1 avoile S» kalastus 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta (1994) "67577 
204,7 
K.U),4 134,5 
51,2 
"77(37T "7T7 "5TJ 
38,6 
11)0,4 75% 
~JPZ "2174" 
11.61 
TIJt 
"24171 
~W W TJ$[ "4T3T "3o"%T JW ~TU 
40,8 
97,4 
4,0 
124,8 
76,7 
173,3 
23,2 
7,6 
17,9 
157.2 
211,4 
120,6 
1.1190,3 
oTo" 
1.400.3 
1.400,3 
"1479" 
30,9 
•7J77" 
ToTTT ~V.— 
(3)/(l) 
30 V, 
39% 
28% 
8% 
34'A 
48% 
62% 
83% 
80% 
38% 
51% 
59% 
86% 
85% 
74% 
42% 
81 % 
42% 
54% 
~<T%" 
92% 
"1317 
60% 
TTK 
~2T%" 
avoitc M 
YOA borders Region (1995) 
YOA Kcski-Skotlanti / Taysidc (1995) 
YOA Dumfries and Galloway ( 1995) 
YOA Grampian (1995) 
YOA Lincolnshire (1995) 
YOA Wales ( 1995) 
YOA East Anglia (1994) 
YOA English Northern Uplands (1994) 
YOA Lounais-Englanti (1994) 
YOA English Midland Uplands (1995) 
YOA The Marches (1995) 76,6 
64,0 
125,3 
96,2 
133,6 
483.4 
132,4 
262,3 
514,5 
33.3 
90,8 
Thlë 2.012,3 
21.721,1 30.4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184.0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40.6 —TTT 
0,9 
7,6 
5,6 
1,4 
22,9 
0,0 
12,7 
24,6 
0,6 
5.4 4,7 
14,3 
11,2 
9,0 
50,0 
8,6 
27,8 
55.8 
2,0 
11,5 18% 
30% 
28% 
17% 
27% 
14% 
26% 
25% 
17% 
28% —470" 
1,9 
5,9 
5,6 
1,2 
19,2 
0,1 
8,7 
20,6 
0,6 
3,6 3,9 
9,5 
8.5 
5.1 
34,5 
4,6 
16,8 
42.4 
1.4 
7,0 "741Ï 
15% 
20% 
21% 
10% 
19% 
8% 
16% 
19% 
11% 
17% 
TTTTEENSr «20,5 
575597T S27F 
T57nrö" 2o),6 
5.4997Ö ~2T%~ 
"6T%" TT7 T41ÏJ 
3.543;i TT% 
177517? "TTK" 
15.2. Yhteisöaloitteiden täytäntöönpano vuonna 1996 
Muistin virkistämiseksi: 
Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin, REGIS-aloitetta lukuun ottamatta, 
myös Pohjois-Irlantia tukevaan PEACE-aloitteeseen. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksyttiin 28 
kansallista yhteisöaloiteohjelmaa ja kolme INTERREG-aloitetta vuonna 1995. Lisäksi hyväksytään 
vielä 13 muuta aloitetta, yksi SME-, yksi RESIDER-, yhdeksän URBAN-ja kaksi Ranskan kanssa 
toteutettavaa INTERREG-aloitetta. SME-aloiteohjelmaa (Englanti) lukuun ottamatta kaikki 
yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin vuonna 1996. Kaikki Pohjois-Irlantia, joka on tavoitteen 1 
tukikelpoinen alue, koskevat alueellistetut yhteisöaloiteohjelmat, toisin sanoen URBAN, PEACE, 
RETEX, PME, EMPLOYMENT, ADAPT ja LEADER, hyväksyttiin vuonna 1995. KONVER -ja 
PESCA- aloitteet koskevat koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa. 
Teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseen suunnattu tuki Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa: 
Kaikissa neljässä jo hyväksytyssä SME-aloitteessa asetetaan etusijalle kehittyneen televiestinnän 
ja TTK:n käyttö yritysten kilpailukyvyn lisäämiseksi. Televiestinnän alueella Pohjois-Irlantiin 
322 Rakennel'uausiûi 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
suunnattiin 3 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 6,7 miljoonaa), jotka oli tarkoitettu 
auttamaan pk-yrityksiä tunnistamaan tarpeensa kehittyneen televiestinnän alueella ja 
kaksinkertaistamaan niiden käytön. Lowlandsissa rahoitettiin kampanja kehittyneen televiestinnän 
tunnetuksi tekemiseksi (1,6 miljoonaa ecua, kokonaiskustannukset: 3,8 miljoonaa), ja Highlands 
and Islandsissa tuettiin satelliittiviestintään perustuvien tietolähteiden aikaansaamista yritysten 
välisten verkkojen kehittämiseksi. TTK-toimissa korostetaan yritysten välistä (Pohjois-Irlanti) ja 
yritysten ja tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä, jonka tarkoituksena on vahvistaa teknologian 
siirtoa (Highlands and Islands, Lowlands, Wales), sekä innovaatiota (Lowlands). 
Kansalliseen KONVER-aloilteeseen kuuluu myös teknologian siirron edistäminen ja pk-yritysten, 
tutkimuskeskusten, korkeakoulujen ja teknologian siirtokeskusten välinen yhteistyö. Näiden toimien 
tarkoituksena on lisätä yritysten ja hankkijoiden välisten yhteyksien laatua ja joustavuutta sekä pk-
yritysten välisten verkkojen perustamista. Teknologian käytöllä pitäisi vahvistaa yritysten 
kilpailukykyä ja vähentää tiettyjen alueiden riippuvuutta sotilaskäyttöön tarkoitetusta ja muusta 
perinteisestä teollisuudesta mukauttamalla korkea sotilasteknologia siviilikäyttöön. Inhimillisiä 
voimavaroja koskevista aloitteista ADAPT-aloitteiden tarkoituksena on edistää teknologian siirtoa 
aloille, joita työllisyydessä tapahtuneet muutokset ovat eniten koetelleet. Niillä tuetaan yrityksiä 
perustavaa tutkimuskeskusten henkilökuntaa ratkaisemaan tiettyjä teknisiä erityisongelmia ja 
teollisuutta koskeviin muutoksiin liittyvää tutkimusta (teknologinen innovaatio, uudet 
tuotantojärjestelmät, tieto- ja tietoliikennejärjestelmät). Lisäksi tiedonvälitys- ja 
tiedostamistoiminnassa niillä pyritään kehittämään työllisyyttä koskevia tietokantoja ja tietojen 
välitystä koskevia perusrakenteita. EMPLOYMENT-aloitteessa Horizon-toimenpiteiden 
tarkoituksena on saada työpaikat käyttämään uuden teknologian avulla (esim. teletyö vammaisille) 
koulutustoiminnassa tietoteknologiaa ja interaktiivista videota ja kouluttaa opettajat sovittamaan 
teknologia vammaiskäyttäjille. 
LEADER-aloitteissa on lisäksi useita teknologista kehitystä, tarkemmin sanoen telematiikkaa ja 
tietoteknologiaa tukevia toimenpiteitä. Niillä kannustetaan etäopetuksena annettavaa ammatillista 
koulutusta ja etätyön käyttöä, yritysten välisiä Internet-yhteyksiä sekä pk-yrityksille, käsi- ja 
pienteollisuudelle ja palvelualalle tarkoitettuja telematiikkakeskuksia, joilla helpotetaan näiden 
pääsyä osallisiksi kyseisistä palveluista ja parannetaan jälleenmyyjien, tuottajien ja hankkijoiden 
välisiä yhteyksiä. 
Vuoden 1996 päätapahtumat olivat kymmenen ohjelman hyväksyminen ja yhteisöaloitteiden 
varauksen jakaminen. Hyväksytyistä uusista ohjelmista yhdeksän kuuluu URBAN-
yhteisöaloiteohjelmaan. Laajin ohjelma koskee kolmea Merseysidessa olevaa kaupunkialuetta (North 
Huyton, Liverpool Central ja Netherton). Vuoden lopussa käytännöllisesti katsoen kaikki aloitteen 
täytäntöönpanosta kussakin kaupungissa vastaavat seurantakomiteat oli perustettu ja keskusteluja oli 
käyty kaupunkiyhteistyön perustamisesta ja kehittämisestä sekä ensimmäisten kaupunkitoimintaa 
koskevien suunnitelmien laatimisesta. Englantia koskeva RESIDER-toimintaohjelma hyväksyttiin 
myös. Tämän aloitteen toteuttaminen viivästyi sittemmin erimielisyyden vuoksi. Erimielisyys koski 
paikallisten edustajien osallistumista seurantakomiteaan, ja se saatiin ratkaistua myöhemmin. 
Yhteisöaloitteiden varauksessa myönnettyjä lisämäärärahoja, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan 
osalta ovat suuruudeltaan 188,8 miljoonaa ecua, jaettiin kaikille aloitteille, SME-ja PEACE-aloitetta 
lukuun ottamatta, ja suurimmaksi osaksi EMPLOYMENT- KONVER- URBAN- ja ADAPT-
aloitteille6. Ison-Britannian viranomaiset tekivät varojen käyttöä koskevan ehdotuksen heinäkuussa, 
mutta päätöstä ei ole vielä tehty. 
Edellisinä vuosina hyväksytyistä ohjelmista LEADER-yhteisöaloiteohjelman 33 paikallisesta 
toimintaryhmästä valittiin 31 vuoden loppuun mennessä. Menestys oli vaihtelevaa, eniten edistyivät 
ryhmät, jotka voivat käyttää merkittävästi hyväkseen LEADER. I:n kokemuksia (Wales, Lounais-
6 Katso myös I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus ,,, 
Englanti, Dumfries ja Galloway Skotlannissa). Uudetkin ryhmät menestyivät, vaikka ne joutuivatkin 
tekemään paljon työtä ohjelmien alkuun saattamisessa ja niiden kehitysvaiheissa. LEADER-ryhmien 
kansallista verkkoa, jota varten komissio ehdotti 0,7 miljoonan ecun suuruista yhteisrahoitusta vuoden 
1999 loppuun asti, ei ole vielä saatu aikaan. Kesäkuussa 1995 hyväksytyn PESCA-aloitteen 
eteneminen on vielä hidasta, mutta suurin osa sen hallinnon ja menettelyjen toteuttamisessa 
ilmenneistä vaikeuksista on voitettu. 
Vuonna 1996 hyväksyttiin ja pantiin alulle yhteensä 262 EMPLOYMENT-aloitteeseen kuuluvaa 
hanketta. Isossa-Britanniassa hankkeita oli 239 (81 NOW-, 104 Horizon- et 54 Youthstart-hanketta). 
NOW-hankkeisiin kuuluu pääasiallisesti saavutetun pätevyyden tunnustaminen ja lastenhoidosta 
aiheutuvista kustannuksista huolehtiminen. Youthstart-hankkeista suurimman osan tarkoituksena on 
nuorten perusammattitaidon laajentaminen ja vapaampien menetelmien kehittäminen ammatillisessa 
koulutuksessa. Vammaisia koskevat Horizon-hankkeet keskittyvät uuden teknologian käyttöön, 
siirtymiseen pois suojelluista työpaikoista ja tiedostamiseen. Heikommassa asemassa olevia 
henkilöitä koskevat hankkeet pyrkivät myös vapaampiin menetelmiin ammatillisessa koulutuksessa 
ja keskittyvät ennen kaikkea yksinhuoltajiin ja ulkomaalaisiin työntekijöihin. Suurin osa hankkeista 
perustuu kaikissa vaiheissaan ammatillisen koulutuksen suoraan toimintaan, neljäs osa pyrki 
kehittämään koulutus-, ohjaus-, neuvonta- ja työllistämisjärjestelmiä. Pohjois-Irlannissa valittiin 23 
EMPLOYMENT-hanketta (7 NOW-, 11 Horizon-, 5 Youthstart-hanketta). Esimerkkinä NOW-
hankkeista voidaan mainita ammattijärjestöjen työntekijöiden ja maaseudun naisten ammatillinen 
koulutus, pätevyyden hankkiminen yritysjohtamisessa ja tiedotusteknologiassa. Horizon-hankkeista 
voidaan mainita ammattitaidon hankkimista edeltävän ja sitä seuraavan työelämään 
uudelleensijoittautumisen ohjelmat kehityksessä jälkeenjääneille. Youthstart-hankkeesta mainittakoon 
multimediatuotteisiin perustuva ammatillisen koulutuksen ohjelma, joka pätevöittää uuteen 
teknologiaan. 
Kyseisenä aikana hyväksyttiin 87 ADAPT-aloitteeseen kuuluvaa hanketta. Isossa-Britanniassa suurin 
osa näistä 83 hankkeesta koskee, samoin kuin EMPLOYMENT-aloitteessa, ammatilliseen 
koulutukseen, neuvontaan ja ohjaukseen liittyvää toimintaa, jota seuraa tukirakenteiden ja 
järjestelmien mukauttamishankkeet. Kaikissa hankkeissa keskitytään paikallisten pk-yritysten 
rakenteiden vahvistamiseen ja niiden kilpailukyvyn parantamiseen. Tietoyhteiskunta, etätyö, uusien 
työpaikkojen luominen ja joustava ammatillinen koulutus ovat pääaiheita. Pohjois-Irlannissa valittiin 
neljä hanketta. Ne koskivat mm. tietojenvaihtoteknologian käyttöönottamista pk-yrityksissä ja 
ammatillista koulutusta käsi- ja pienteollisuudessa ja antoivat teollisuuden standardivaatimuksia 
vastaavan pätevyyden. EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteisiin liittyvän toisen hankkeita koskevan 
ehdotuspyyntösarjan valmistelemiseksi vuonna 1997 järjestettiin toistakymmentä alakohtaista ja 
alojenvälistä tapahtumaa yhdessä alueellisten ja alakohtaisten elinten kanssa. Niiden avulla voitiin 
myös antaa mahdollisille hakijoille tietoja aloitteiden päätavoitteista, aikataulusta ja menettelyistä. 
Teollisuuden uudistamisaloitteissa, ennen kaikkea RECHAR-aloitteeseen kuuluvissa ohjelmissa 
vuoden ensimmäisellä puoliskolla keskityttiin seurantakomiteoiden perustamiseen ja kunkin 
alueellisen yhteisöaloiteohjelman hallinnollisten määräysten toteuttamiseen. Ohjelmien toteuttaminen 
sujui melko kitkattomasti, ja esimerkkinä voidaan mainita koillis-Englannin alueen valitsema 
käsittelytapa, toisin sanoen toimintasuunnitelma {action pian) ja strategiset suunnitelmat kullekin 
tukikelpoisen alueen sisällä olevalle kreivikunnalle. KONVER-aloitteessa edistyttiin tyydyttävästi, 
vaikka maksujen suorittaminen sujuikin hieman hitaammin. Sama pätee RETEX-aloitteeseen. SME-
ja muissakin aloitteissa osa vuodesta kului seurantakomiteoiden perustamisessa. 
Yhteisöaloiteohjelmiin liittyvät ehdotuspyynnöt esitettiin Lowlandsissa ja Walesissa. 
Brittiviranomaiset eivät vieläkään ole esittäneet Englantia koskevaa ohjelmaehdotusta. 
INTERREG-aloitteissa vuosi 1996 oli ensimmäinen vuosi, jolloin Wales-Irlanti-yhteisaloite oli 
käynnissä koko vuoden ajan. Ohjelman toimivuuden kannalta merkittävä kehitystyö ja laaja 
kokemusten vaihto oli tarpeen. Kaikki hankkeet, Irlannin liikenteen perusrakenteisiin liittyvää 
hanketta lukuun ottamatta, ovat yhteishankkeita, joihin osallistuvat sekä Irlanti että Wales. Gibraltarin 
324 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
ja Marokon välisen, vuonna 1995 hyväksytyn aloitteen toteuttamista jarruttivat vuonna 1996 
toteuttamista koskevien hallinnollisten määräysten täytäntöönpanossa ilmenneet vaikeudet. 
Taulukko V-60: Yhdistynyt kuningaskunta 
1999 (miljoonaa ecua) Yhteisöaloitteet - Vuosi 1996 ohjelmakaudella 1994-
Aloite 
(YAO:ien määrä) 
ADAPT (2) 
EMPLOYMENT (2) 
LEADER (5) 
PESCA (1) 
SME (4) 
RECHAR (8) 
KONVER (1) 
RESIDER (3) 
RETEX (2) 
URBAN (10) 
Yhteensä (38) 
INTERREG/REGEN (5) * * 
PEACE (1) 
joista 1996 hyväksyttyjä YA():ia: 
RESIDER Englanti 
URBAN Lontoo (Park Royal) 
URBAN Wales (Swansea) 
URBAN Länsi-Skotlanti (Glasgow) 
URBAN Yorkshire and Humberside (Sheffield) 
URBAN East Midlands (Nottingham) 
URBAN Suur-Manchester, Lancashire and 
Cheshire (Manchester) 
URBAN Itä-Lontoo ja Lee Valley (Hackey 
Towers) 
URBAN West Midlands (Birmingham) 
URBAN Merseyside (North Huyto, Liverpool, 
Netherton) 
Yhteensä (10) 
INTERREG (2)'" 
* Varauksen ulkopuolella Kokonais-
kustann. 
650,6 
338,1 
160,4 
84,7 
43,0 
364,6 
230,6 
101,3 
78,2 
206,4 
2.257,7 
48,9 
16,3 
11,7 
32,7 
14,8 
14,9 
17,7 
17,3 
20,6 
35,7 
230,7 KR:n tuki* 
0) 
286,6 
146,5 
66,2 
37,4 
20,1 
163,2 
101,9 
45,5 
36,6 
98,8 
1.002,9 
22,3 
7,7 
5,6 
13.6 
6,8 
6,8 
8,0 
8,0 
8,0 
17,3 
104,2 Maksusitoum 
1996 
18,7 
18,4 
10,0 
26,2 
0,4 
5,6 
2,5 
19,0 
6,2 
72,3 
179,2 
19,0 
6,1 
5,6 
10,0 
6,8 
5,6 
8,0 
6,4 
6,4 
17,3 
91,2 Maksusitoum 
1994-1996 
(2) 
72,2 
49,8 
66,2 
31,3 
20,1 
87,1 
12,5 
42,2 
36,1 
89,2 
506,7 
19,0 
6,1 
5,6 
10,0 
6,8 
5,6 
8,0 
6,4 
6,4 
17,3 
91,2 % 
(2)/(D 
25 V. 
34% 
100% 
84% 
100 % 
53% 
12% 
93% 
99% 
90% 
51 % 
85% 
80% 
100% 
73% 
100 % 
82% 
100% 
80% 
80% 
100% 
88% Maksut 
1996 
ö,8 
21,6 
14,8 
1,9 
0,1 
5,7 
6.2 
9.5 
4,0 
36,1 
100,8 
9.5 
3,1 
2,8 
5,0 
3,4 
2.8 
4,0 
3,2 
3.2 
8,6 
45,6 Maksut 
1994-1996 
(3) 
27,5 
37,3 
19,6 
4,5 
7,4 
43,6 
6,2 
21,1 
18,1 
43,0 
228,3 
9,5 
3,1 
2,8 
5,0 
3,4 
2,8 
4,0 
3,2 
3,2 
8,6 
45,6 % 
(3V(D 
16% 
25% 
30 % 
12% 
37% 
27% 
6% 
46% 
49% 
43% 
23% 
43% 
40% 
50% 
37% 
50% 
41% 
50% 
40% 
40 % 
50% 
44% 
'* Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku VII, Taulukko 2.2. 
•** Katso ohjelmien yksityiskohdat Luku I.B.l, Yhteisöaloitteet 
S2S 
LUKU VI 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 327 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.1 : TAVOITE 1 - YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Rahasto 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR M akiusitoum ukict 
(kauii 1994-1999) 
käyltÄtlnolellujcn 
määrärahojen 
ulkopuolat 
74,25 
4(1,44 
8,00 
«,00 
122,69 
897,35 
609,4 7 
506,65 
27,50 
2.040,97 
—--— 
1 16.74 
3 15,93 
0,00 
1.590,01 
2 756.72 
1.160.33 
539,48 
158,32 
4 614,84 
132.83 
82,80 
81,33 
0.00 
296,96 
591,86 
3 21,20 
2 60,07 
8,21 
1.18 1.34 
1.640.22 
171.47 
227.01 
0,00 
2.038.70 
0.011 
0,00 
4,80 
0,00 
4,8 0 
0,00 
0,00 
4,96 
0,00 
4,96 
1.833,28 
737,50 
377,03 
20,15 
2.967.97 
247,21 
159,4 6 
91,24 
7,97 
505,88 
15.369.13 
9.331,07 
3.399,40 
2.416,50 
222,16 vanaulclut. 
• iirrctyl ja uudelleen 
klylloonolclut 
mmirtrahal 
74.25 
40,44 
8,00 
0,00 
122,69 
897,35 
609,4 7 
506,65 
27,50 
2.040,97 
IT57,T4 
1 16,74 
3 15,93 
0,00 
1.590,01 
2.756,72 
1.160.33 
539,48 
15 8,32 
4 614,84 
" 132,112 
82,80 
81,33 
0,00 
296,95 
591,8(1 
321,20 
2 60,07 
8,21 
1.181,34 
l.64ö;22 
171.47 
227,01 
0,00 
2.038,70 
0,00 
0,00 
4,8 0 
0,00 
4.80 
0,00 
0,00 
4,96 
0.00 
4,96 
1.833,28 
737,50 
377,03 
20,15 
2.967,96 
247.21 
159,46 
91,24 
7,97 
505,88 
15.369,11 
' 9.331,05 
3.399,40 
2.416,50 
222,16 m iljoonaa ecua 
M akiut 
(kauti 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
kiyltoonoleltujcn 
mUtarahojcn 
ulkopuoliset 
50,99 
28,27 
3.5 0 
0,00 
91,77 
1:213.40 
458,46 
407,41 
15,14 
2.094,42 
1.243,11 
120,43 
272,89 
9,65 
1.646,08 
1 799.52 
1.230.17 
557,96 
229,47 
3.817,12 
113,43 
77,94 
59,84 
0.00 
251,21 
336.09 
3 06.01 
250,24 
8,4 3 
900,76 
1.644.14 
122,34 
14 0,42 
19,23 
1.926,12 
8,00 
0,00 
3,84 
0,00 
1 1,14 
5,90 
1,51 
5.11 
0,00 
12,61 
1.569,29 
524,72 
315,48 
25,08 
2.434.57 
277,47 
153,95 
48,64 
4,45 
484,50 
13.671,00 
8.270,43 
3.023,79 
2.065,33 
311,46 Mukaan lukien »iirrclyl 
mUrlr.h.! 
50,99 
28,27 
3,50 
0,00 
91,77 
1.213,40 
458.46 
407,41 
15.14 
2 094.42 
I.243TTT 
120,43 
272.89 
9,65 
1.646.08 
I.799TT2 
1.230,17 
557,96 
229,47 
3.817,12 
113.43 
77,94 
59.84 
0,00 
251,21 
336.09 
3 06,01 
250,24 
8,43 
900,76 
1.644,14 
122.34 
140,42 
19,23 
1.926,12 
8,00 
0,00 
3,84 
0,00 
1 1,84 
5.99 
1,51 
5,11 
0,00 
12,61 
1.569,29 
524,72 
315,48 
25,08 
2.434,57 
277,47 
153,95 
48,64 
4,45 
484,50 
13.671,00 
S.270,43 
3.023,79 
2.065,33 
311,46 
Budjettikohdat B2-1000, B2-1100, B2.-1200, B2-1300. 
328 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.2: TAVOITE 2 - YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
ULLI#1A 
JAIN SNA 
SAKSA 
fcSi'ANJA 
RANSKA 
ITALIA " 
LUXLMHURI; 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Rahasto 
LA KK 
ESR 
YHTEENSÄ hAKK 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
LAKK 
ESR 
YHTEENSÄ 
LAKK 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
bAKK 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
k A KK 
ESR 
YHTEENSÄ 
bAKK 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
i ! Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1996) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
05,4/ 
16,94 
82,41 
iv.yu 
3.08 
22,98 290,05 
94,23 
384,28 
240,03 
131,86 
377,89 
i94,09 
68,00 
662,09 
193,45 
36,90 
230,35 
U.UU 
0,00 
0,00 7 /,02 
22,12 
99,14 
7,62 
3,77 
11,40 
II,M 
0,00 
21,32 U,UU 
0,00 
0,00 
025,Ul 
188,59 
813,60 
2.705,45 
2.139,95 
565,50 Mukaan lukien 
vapautetut, 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
01,5U 
16,94 
78,44 
19,70 
3,08 
22,78 
284,84 
94,23 
379,07 
245,32 
131.86 
377,18 
587,77 
68,00 
655,77 
1/7,12 
36,90 
214,02 
-1,4/ 
0,00 
-1,47 
77,02 
22,12 
99,14 
7,62 
3,77 
11,40 
21.32 
0,00 
21,32 
0,00 
0,00 
0,00 
622,03 
188,59 
810,63 
2.668,28 
2.102,78 
565,50 Maksut 
(kausi 1994-1996) 
Siirrettyjen jä uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
10,02 
10,67 
20,69 
2,11 
1,57 
3,67 
126,34 
56,40 
182,75 
46,39 
112,87 
159,26 
345,36 
66.80 
412,16 
09,33 
25,75 
95,08 
U,UU 
0,29 
0,29 
21,01 
18,28 
39,29 
7,47 
4,12 
11,59 
14,24 
0,00 
14,24 
U.UU 
0,00 
0,00 
413,37 
158,11 
571,49 
1.510,51 
1.055,64 
454,87 
1 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
10,02 
10,67 
20,69 "'2,11 
1,57 
3,67 
126,34 
56,40 
182,75 
46,39 
152,87 
159,26 
345,36 
66,80 
412,16 
69,33 
25,75 
95,08 
u,uu 
0,29 
0,29 
21,01 
18,28 
39,29 
7,47 
4,12 
11,59 
14,24 
0,00 
14,24 
0,00 
0,00 
0,00 
413,37 
158,11 
571,49 
1.510,51 
1.055,64 
454,87 
* Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 329 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.3: TAVOITE 3 - YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR Ma ksusitotim ukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
94,80 
42,00 
512,62 
239,91 
421,59 
149,87 
3,40 
152,23 
65,69 
34,99 
0,00 
1.076,80 
2.793,92 Mukaan lukien 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
94.80 
42,00 
512,62 
239,91 
421,59 
149,87 
3,40 
152,23 
65,69 
34,99 
0,00 
1.076,80 
2.793,92 Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
81,91 
40,96 
287,50 
272,12 
402,88 
102,44 
3,36 
124,62 
71,77 
21,10 
0,00 
581,69 
1.990,34 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
81,91 
40,96 
287,50 
272,12 
402,88 
102,44 
3,36 
124,62 
71,77 
21.10 
0,00 
581.69 
1.990,34 
Budjettikohta B2-1302. 
330 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.4: TAVOITE 4 -YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI • 
YHTEENSÄ Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
11,75 
7,00 
26,61 
49,54 
91,68 
38,28 
0.37 
0,00 
0,00 
8,77 
37,50 
271,50 Mukaan lukien 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
11,75 
7,00 
26,61 
49,54 
91,68 
38,28 
0,37 
0,00 
0,00 
8,77 
37,50 
271,50 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen jä uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
5,91 
7,68 
8,70 
10,02 
49,62 
19,14 
0,25 
0,00 
3,51 
5,50 
18,75 
129,08 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
5,9! 
7,68 
8.70 
10,02 
1 49,62 
19,54 
0,25 
0,00 
3,51 
5,50 
18,75 
129,08 
Budjettikohta B2-1303. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 331 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.5: TAVOITE 5a Maatalous - YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI Rahasto 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
! 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 1 EMOTR 
1 
YHTEENSÄ 1 EMOTR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
26,80 
22,08 
191,84 
25,00 
220,66 
131,69 
4,31 
9,05 
75,94 
53,32 
26,50 
15,23 
802,43 Mukaan lukien 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
26,80 
22,08 
191,84 
25,00 
220,66 
131,69 
4,31 
9,05 
75,94 
53,32 
26,50 
15,23 
802,43 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
ijurrcttyjëri ja ùuJcnëcn 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
42,59 
22,07 
177,34 
28,74 
206,89 
41,08 
5,21 
6,49 
77,13 
26,60 
27,86 
34,01 
696,00 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
42,59 
22,07 
177,34 
28,74 
206,89 
41,08 
5,21 
6,49 
77,13 
26,60 
27,86 
34,01 
696,00 
* Budjettikohdat B2-1001, B2-1002. 
332 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.6 : TAVOITE 5a Kalastus - YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirreltyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
20,42 
23,28 
12,77 
19,89 
0,00 
0,00 
0,00 
6,36 
0,00 
0,00 
0,00 
29,55 
112,27 Mukaan lukien 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
20,42 
23,28 
12,77 
19,89 
0,00 
0,00 
0,00 
6,36 
0,00 
0,00 
0,00 
29,55 Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
16,50 
0,00 
3,88 
32,74 
0,00 
11,93 
0,00 
6,46 
0,80 
0,00 
0.00 
8.27 
1 
112,27 i 80,58 
1 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
16,50 
0,00 
3.88 
32.74 
0,00 
S i ,93 
0,00 
6,46 
0,80 
0,00 
0,00 
8,27 
80,58 
* Budjettikohta B2-1101 lukuun ottamatta KOR.sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisia toimia. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 333 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.7 : TAVOITE 5b - YTK 
Jäsenvaltio Rahasto 
tAKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
tAKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
tAKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
bAKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
0,00 
2,71 
4,16 
6,86 
0,00 
0,00 
3,73 
3,73 
72,65 
15,39 
99,68 
187,71 
37,33 
9,28 
125,69 
172,30 
127,16 
28,41 
180,33 
335,91 
1 1 AI.IA |fcArs.K 0,00 
|ESR 1 0^42 
(EMOTR J 33,17 
i - i 
|YHTEENSA 33.59 LU,\tMBUKU EAKR , 0,00 
ESR i o,00 
IEMOTR 0 00 
I 
YHTEENSÄ 0,00 
ALANKUMAAI 
1 IA VAL IA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA tAKK 2,09 
ESR 0,25 
EMOTR n 21 .. i YHTEENSÄ 15,56 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 8,33 
13,85 
29,45 
51,62 
15.16 
1,11 
0.00 
16,27 
34,09 
12,83 
17,99 
64,91 
64,17 
17.76 
1,00 
82,93 
971,38 
360,98 
102,00 
508,40 Mukaan lukien 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
0.66 
2,71 
4,16 
6,86 
0,00 
0,00 
3,73 
3,73 
72,63 
15,39 
99,68 
187,71 
37,33 
9.28 
125,69 
172,30 
127,16 
28.41 
180,33 
335,91 
0,00 
0.42 
33,17 
33,59 
U.UU 
0,00 
0,00 
0,00 
2,09 
0,25 
13,21 
15,56 
8,33 
13,85 
29,45 
51,62 
15,16 
1,11 
0,00 
16,27 
34.09 
12.83 
17,99 
64,91 
64,17 
17.76 
1,00 
82,93 
971,38 
360,98 
102,00 
508,40 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
6.66 
2,07 
1.40 
3.47 
0.00 
0,14 
0,00 
0,14 
99,21 
I 1,46 
101,90 
212,57 
33.49 
6,24 
84,67 
124,40 
117,63 
37.01 
145,57 
300,20 
0,00 
0,27 
30,89 
31,15 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
5,03 
0.38 
7,28 
12,70 
1.1,17 
12,96 
15,20 
39,34 
4,46 
0,08 
3.13 
7,67 
11,71 
4,59 
6,34 
22,64 
53.36 
15,38 
2,70 
71,44 
825,72 
336,07 
90,58 
399,07 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
0.00 
2.07 
1,40 
|3.47 
0.00 
0,14 
0,00 
0.14 
90,2! 
1 1,46 
101,90 
212,57 
33,49 
6,24 
84,67 
124,40 
117,6} 
37,01 
145.57 
300,20 
6.66 
0,27 
30.89 
31.15 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
.,3.05 
0,38 
7,28 
12.70 
11.17 
12,96 
15.20 
39,34 
4,46 
0,08 
3,13 
7,67 
11.71 
4,59 
6,34 
22,64 
53,36 
15,38 
2,70 
71,44 
825,72 
336,07 
90,58 
399,07 
Budjettikohdat B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
334 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN TAVOITTEITTAIN VUONNA 
1996* 
TAULUKKO 1.8 : TAVOITE 6 - YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
SUOMI 
RUOTSI Rahasto 
tAKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
30,50 
13,48 
33,20 
0,00 
77,18 
0,00 
0,00 
11,47 
0,00 
11,47 
88,65 
30,50 
13,48 
44,67 
0,00 Mukaan lukien 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
30,50 
13,48 
33,20 
0,00 
77,18 
0,00 
0,00 
11,47 
0,00 
11,47 
88,65 
30,50 
13,48 
44,67 
0,00 Maksut 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen jä ùuueueèn 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
6,72 
7,76 
27,64 
0,00 
42,12 
0,00 
0,00 
9,02 
0,00 
9,02 
51,14 
6,72 
7,76 
36,66 
0,00 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
6,72 
7,76 
27,64 
0.00 
42,12 
0.00 
0.00 
9,02 
0,00 
9,02 
51,14 
6,72 
7,76 
36,66 
0,00 
* Budjettikohdat B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 335 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1996* 
Yhteisöaloitteet 
Siirrettyjen ja uudelle 
kayitöönotcllujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset M «kjujtoumukiet 
(kausi 1994-1999) 
EAKR 
ESR 
EAKR 
ESR 
IFOP 
EAKR 
ESR Mukaan luk 
vapautetut 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat miljoonaa ecua 
M aksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
TÎÎTJ 
ïïffi 
222,43 
130,59 
78,15 
7,95 
44,39 
181,91 
14,54 222,43 
0,00 
222,43 
134,56 
79,05 
8,94 
46,57 
181,92 
167,38 
14,54 käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt 
malrarahatl 
-UJST 
ö.öoi 
86,96 
20,64 
"TTÎT 
2,85 
16,56 
88,71 
TITO 
5,32 86,96 
0,00 
86,96 
EMPLOYMENT 
EAKR 
ESR 24o,7Ö 
3,39 
243,31 263,14| 170,35| 170,35 
3,39 
259,75 1,69 
168,66 1,69 
168,66 
LEADER 
EAKR 
ESR 
FEOGA 151,68 
99,93 
68,64 
83,11 251,66 
99,93 
68,64 
83,09 133,61 
50,94 
25,36 
57,30 133,61 
50,94 
25,36 
57,30 
20,64 
1.22 
2,85 
16,56 
88,71 
83,40 
5,32 
RECHAR | 
EAKR 
ESR 119,53 
103,77 
16,17 119,93 
103,77 
16,17 «U3| 61,63 
SJ,S4j 53,54 
8.08J 8,08 
REGIS | 
EAKR 
ESR 
FEOGA 
IFOP 157,96 
, 128,27 
11,89 
17,00 
0,80 157,96 
128,27 
11,89 
17,00 
0.80 135,55 
iii,ii 
5,10 
7,03 
0,30 135,55 
123,13 
5,10 
7,03 
0,30 
KONVER | | IJ3.00 
EAKR 
ESR 90,91 
42,09 I33,00| 95,07 
90,91 
42,09 74,02 
21,05 95,07 
74,02 
11,05 
RESIDER | 
EAKR 
ESR 134,37 
118,62 
15,75 134,37 
118,62 
15,75 79,59 
7Ö,6"9 
8,89 79,59 
70,69 
8,89 
RETEX 
EAKR 
ESR 154,43 
142,81 
11,62 154,43 
142,81 
11,62 «7.81 
5,81 67,81 
62,00 
5,81 
URBAN | | Z'5,00 
EAKR 
JESR 187,94 
27,06 215,00 
187,94 
27,06 108,11 
9i,7i 
11,39 108,11 
96,72 
11,39 
INTERREG/PEACE 
EAKR 
ESR 
FEOGA 
IFOP 847,59 
737,09 
70,66 
39,38 
0,46 847,59 
737,09 
70,66 
39,38 
0,46 465,19 
418,26 
30,21 
16,50 
0,23 465,19 
418,26 
30,21 
16,50 
0,23 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 1.795,59 
1.858,34 
752,10 
139,49 
45,65 2.815,98 
1.859,14 
769,53 
139,48 
47,83 1.513,22 
I.Ö35,ol 
379,68 
80,83 
17,09 1.513,22 
1.035,62 
379,68 
80,83 
17,09 
Budjettikohdat B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2:1431, B2-
1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470 
336 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996 
Jäsenvaltio Rahasto miljoonaa ecua 
Maksusitoumukset 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset Mukaan lukien 
vapautetut, 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat Maksut 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt] 
miärirahat 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 27,28 
0,00 
26,53 
0,49 
0,26 
3,38 
0,20 
0,80 
0,00 
2,38 
4,91 
1,32 
1.95 
0,79 
0,86 
1,94 
0,00 
0,08 
0,54 
1,32 
12,31 
2,24 
2,57 
2,55 
4.95 
6,86 
0,06 
0,34 
5,27 
1,20 
23,25 
21,38 
0,79 
1,08 
0,00 
13,48 
1,20 
1,87 
9.48 
0,93 
0,09 
0,00 
0,09 
0,00 
0,00 
1,67 
0,00 
0,23 
0,27 
1,17 28,54 
0,00 
27,79 
0,49 
0,26 
7,13 
0,20 
4,55 
0,00 
2,38 
7,84 
1,31 
4,88 
0,79 
0,86 
2,79 
0,00 
0,94 
0,54 
1.31 
14,46 
2,24 
4,78 
2,54 
4,90 
8,99 
0,06 
2,46 
5,27 
1,20 
25,14 
21,38 
2,68 
1,08 
0,00 
17,83 
1,20 
6,32 
9,38 
0,93 
0,51 
0,00 
0,51 
0,00 
0,00 
3,18 
0,00 
1,75 
0,27 
1,17 23,40 
0,04 
21,90 
1,34 
0,12 
4,04 
0,90 
2,91 
0,00 
0,24 
8,56 
5,26 
2,68 
0,49 
0,14 
2,35 
0,00 
0,55 
1,01 
0,78 
25,57 
17,48 
3,70 
2,61 
1,78 
17,49 
9,53 
3,43 
3,46 
1,07 
24,36 
21,65 
2,33 
0,01 
0,36 
22,90 
0,75 
8,83 
12,51 
0,80 
0,52 
0,00 
0,52 
0,00 
0,00 
4,46 
2,35 
1,19 
0,00 
0,92 23,40 
0,04 
21,90 
1.34 
0.12 
4,04 
0,90 
2,91 
0,00 
0,24 
8,56 
5,26 
2.68 
0,49 
0,14 
2,35 
0,00 
0,55 
1,01 
0,78 
25,57 
17.48 
3,70 
2,61 
1,78 
17,49 
9,53 
3.43 
3,46 
1,07 
24,36 
21,65 
2,33 
0,01 
0,36 
22,90 
0,75 
8,83 
12,51 
0,80 
0,52 
0.00 
0,52 
0,00 
0,00 
4,46 
2,35 
1.19 
0,00 
0,92 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 337 
TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 1996* Gatkuu) 
Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset 
Siirreltyjen ja tuulelleen 
kiiylloöitotclliijcn 
määiäraliojen 
tilkoptiolisel Mukaan lukien 
vapautetut 
siirtelyt ja uudelleen 
käyttöönotettu 
määrärahat miljoonaa ecua 
Maksut 
Siiircttyjcn ja uudelleen Mukaan lukien siiirclyl 
miuititraluil 
käyttöönotettujen 
niii.irärahojcii 
ulkopuoliset 
tifcyAtMï&yM 
PORTUGALI 
SUOMI 
«vât^y^-'W:lr\!^pM 
YHDISTYNYIT KUNiSilGÂlSkxiN'M 
YHTEISÖ 
YHTEENSÄ EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR IW&TSMÊ 
0,25 
0,01 
0,11 
0,00 
3,74 
0,00 
0,25 
1,44 
2,04 
1,66 
0,25 
0,23 
0,59 
0,59 
WÏU:':}:}^B!$ïM 
0,25 
0,18 
0,00 
0,83 
8,67 
3,51 
0,83 
0,43 
3,90 
50,18 
50,01 
0,17 
0,00 
0,00 
161,05 
80,67 
36,93 
23,03 
20,42 lllllllflfiffflllfflffllll 
0,25 
0,76 
0,11 
0,00 
4,57 
-0,18 
1,26 
1,44 
2,04 
2,43 
0,25 
1,00 
0,59 
0,59 
iiiiiHSiÄif 
0,25 
2,20 
0,00 
0,83 
8,94 
3,51 
1,16 
0,43 
3,85 
59,62 
59,48 
0,17 
-0,03 
0,00 
196,36 
89,95 
63,20 
22,90 
20,31 fllfllllt 
0,00 
0,44 
0,06 
0,00 
12,43 
9,66 
0,86 
1,14 
0,81 
0,52 
0,00 
0,51 
0,01 
0,00 
IBlifflllll 
0,00 
1,02 
0,02 
0,14 
7,10 
3,64 
1,54 
0,29 
1,62 
32,62 
31,68 
0,94 
0,00 
0,00 
188,03 
102,93 
53,34 
22,97 
8,79 Mii 
0,00 
0,44 
0,06 
0,00 
12,48 
9,66 
0,86 
1,14 
0,81 
0,52 
0,00 
0,51 
0,01 
0,00 
llllllll IIIIKöil 
0,00 
1,02 
0,02 
0,14 
7,10 
3,64 
1,54 
0,29 
1,62 
', •' ' 32,62 
31,68 
0,94 
0,00 
0,00 
188,03 
102,93 
53,34 
22,97 
8,79 
Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 

3B 
LUKU VII 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 341 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* 
TAULUKKO 1.1 : TAVOITE 1 - YTK 
miljoonaa ecua 
EAKR 
ESR . 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Snncttyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
TOT 
65,14 
22,00 
0,37| 
229,69! Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(0 
142,18 
65,14 
22,00 
0,37 
229,69 Maksut 
(kausi 1994-1999) 
burrettyjen ja uudellen 
käyttöonouxtujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
TTT75 
40.62 
9,58 
0,19 
164,13 Mukaan lukien siirretyn 
määrärahan 
113,74 
48,03 
9,58 
0,19 
171,54 % 
(2)/(D 
8U % 
74% 
44% 
50% 
75% 
~S2T% 
74% 
72% 
58% 
77% 
72% 
66% 
78% 
64% 
72% 
66% 
85% 
82% 
73% 
72% 
6U% 
78% 
65% 
55% 
67% EÄKK 
ESR 
| EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
•EÄKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 2.742,32 
1.775,98 
1 368,25 
46,50 
5933,05 2.742,32 
1.775,98 
1.368,25 
46,50 
5933,05 2240,46 
1.311,18 
986,08 
26,74 
4.564,47 2.240.46 
1 311,18 
986,08 
26,74 
4.564,47 
3090,88 
531,96 
791,01 
23,89 
4.437.74 4.308,56 
801,44 
1.015,12 
37,10 
6.162,22] 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 4.308,56 
801,44 
1.015,12 
37,10 
6.162,22 3.090,88 
531,% 
791,01 
23,89 
4437,74 
5.381,87 
2 397,11 
1 249,04 
338,69 
9.366,72 8.123,91 
2.826,42 
1.519,15 
462,78 
12932,26 8 123,91 
2.826,42 
1 519,15 
462,78 
12 932,26 
369,51 
268,27 
150,53 
6,30 
794,61 5.381,87 
2.397,11 
1 226,58 
338,69 
9344,25 
221,32 
179,79 
97,49 
3,46 
502,06 12X52" 
208,59 
97,49 
3,46 
530,87 ItAKR 
JESR 
j EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 369,52' 
268,27 
150,53 
6,30 
794,62 
904,54 
845,59 
535,70 
13,93 
2.299,75 $04,54 
845,77 
535,70 
13.93 
2.299.93 67 % 
90% 
90% 
80 % 
80% 
~7T% 
51% 
56% 
53% 
69% 
PORTUGAL! EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 1.340,46 
940,51 
592,63 
17,41 
2891,00 1.340,46 
940,51 
592,63 
17,41 
2.891,00 
IEAKR 
lESR 
I EMOTR 
JKOR 
'YHTEENSÄ 3.658,36 
633,82 
704,79 
66,54 
5 063,51 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 8,20 
6,70| 
2,80j 
42,00 3658,36 
633,82 
704,79 
66,54 
5063,50 
141(5 
8,20 
6,70 
2,80 
42,00 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YHP1SIVNV1 KUNINGASKUNTA EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 19,96 
5,04 
8,76 
0,00 
33,76 
4.758,66 
1.533,39 
1.153,17 
72,16 
7.517,37 
548,45 
321,57 
151,15 
17,03 
1.038,20 
42.637,69 
26.036,67 
9.179,78 
6.692^5 
728,99 1^96 
5,04 
8,76 
0,00 
33,76 
~T75S^5 
1.533,39 
1.153,17 
72,16 
7517,37 
548,45 
321,57 
151,15 
17,03 
1.038.20 
42.637,67 
26.036,65 
9.179,78 
6.692^5 
728,99 2.73!,?| 
308,36 
392,06 
35,21 
3467,34 
5,06 
5,39 
1,58 
31,47 
"T5^7 
4.03 
7.01 
0,00 
27,01 
3.730,38 
1.149,09 
735,11 
58,22 
5.672,80 
446,88 
258,84 
101.33 
8.82 
815,86 
31.326,88 
18.897,19 
7.031,63 
4.88733 
510,73 2.731,71 
322,60 
392,06 
35,21 
3 481,591 
5.06 
5.39 
1,58 
31.47 
"T5T57 
4,03 
7.01 
0.00 
27.01 
1730.38 
1.174,90 
735,11 
58.22 
5.698.61 
446; 
258,84 
101,33 
8,82 
815,86 
31.425,80 
18.897,19 
7.108,08 
4.909,80 
510,73 80% 
62% 
80% 
56% 
75 % 
80% 
80% 
80% 
0% 
80% 
78 % 
77% 
64% 
81% 
76% 
81 % 
80% 
67% 
52% 
79% 
74% 
73% 
77% 
73% 
70% 
Budjettikohdat B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 
342 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* 
TAULUKKO 1.2: TAVOITE 2- YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA Rahasto 
EÄKK 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1996) 
.Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
" 114,59 
25,35 
139,94 
44,74 
8,53 
53,27 
488,10 
183,03 
671,13 
EAKR 791,13 
ESR 245,97 
YHTEENSÄ j 1.037,10 
HANSKA bAKJ< 
ESR 
i 
iYHTEENSÄ 
HALIA |EAKK 
IESR 
1 YHTEENSÄ 
LUXEMBURG IEAKR 
JESR 
! 
YHTEENSÄ 1 345,77 
220,71 
1 566,48 
432,74 
97,56 
530,30 
6,03 
1,94 
7,97 
ALANKOMAAT IbAKR ] 143,97 
ESR | 60,18 
i 1 
! YHTEENSÄ i 204,15 
ITÄVALIA jfcAKK 
JESR 
YHTEENSÄ 
SUOMT 
RUOTSI 
YHDISTYN YI KUNINGASKUNTA EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
fcAMC 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
1 YHTEENSÄ 
EAKR 
|ESR 46,53 
19,01 
65,55 
46,12 
6,30 
52,42 
83,22 
22,56 
105,78 
1 528,53 
535,12 
2.063,65 
6.497,73 
5.071,47 
1.426,26 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(1) 
110,62 
29,98 
140,60 
44,54 
8,53 
53,07 
482,89 
183,03 
665,92 
790,42 
245,97 
1.036,39 
1.339,46 
220,71 
1 S60.16 
416,41 
97,56 
513,97 
4,56 
1,94 
6,50 
143,97 
60,18 
204,15 
46,53 
19,01 
65,55 
46,12 
6,30 
52,42 
83,22 
22,56 
105,78 
1.525,56 
535,12 
2.060,68 
6.465,19 
5.03430 
1.430,89 Maksut 
(kausi 1994-1996) 
Siirrettyjen "a uudelTén 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
34,41 
13,28 
47,69 19,87 
3,79 
23.67 
230,83 
102,25 
333,09 
442,25 
164,97 
607,21 
671.80 
160,71 
832,52 
188,98 
56,08 
245,06 
3,01 
1,26 
4,28 
54,48 
37,31 
91,80 
21,27 
11,74 
33,01 
26,64 
3,15 
29,79 
26,78 
11,28 
38,06 
711,03 
371,79 
1.082,82 
3368,98 
2.43136 
937,62 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
(2) 
" 34,41 
15,59 
50,00 19,87 
3,79 
23,67 
230,83 
108,85 
339,68 
442,25 
164,97 
607,21 
671,80 
163,65 
835,46 
188,98 
56,08 
245,06 
3,01 
1,26 
4,28 
54,48 
37,31 
91,80 
21,27 
11,74 
33,01 
26,64 
3,15 
29,79 
26,78 
11,28 
38,06 
711,03 
379,31 
1.090,34 
338835 
2.43136 
956,99 % 
(2)/(D 
31% 
52% 
36% 
45% 
44% 
45% 
48% 
59% 
51% 
56% 
67% 
59 % 
50 % 
74 % 
54 % 
45% 
57% 
48% 
06 "/o 
65% 
66% 
JJSVo 
62% 
45% 40 "/o 
62% 
50% 58% 
50% 
57% 
50% 
36% 
71 % 
53% 
52% 
48% 
67% 
Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 343 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* 
TAULUKKO 1.3 TAVOITE 3- YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
MirrcUyjcn ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
192,56 
127,00 
820,40 
666,50 
1.199,99 
350,34 
9,86 
434,50 
129,75 
95,32 
73.00 
2.051.80 
6.151,03 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(1) 
192,56 
127.00 
820,40 
666,50 
1.199,99 
350,34 
9.86 
434,50 
129,75 
95,32 
73,00 
2.051,80 
6.151,03 Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uuuellcn 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
148,34 
88,46 
513,77 
516,66 
906,56 
202.67 
8.45 
377.93 
103,80 
51,26 
36,50 
1 400,26 
4354,66 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
(2) 
156,42 
115,19 
521,77 
516,66 
006,56 
202,67 
8,95 
377,93 
103,80 
51,26 
36.50 
1.400,26 
4.397,97 % 
(2)/(D 
81% 
91% 
64% 
78% 
76% 
' 58 % 
91% 
87% 
80% 
54% 
50% 
68% 
71% 
* Budjettikohta B2-1302. 
344 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN' 
TAULUKKO 1.4: TAVOITE 4- YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHTEENSÄ Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-199») 
piirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
16,38 
13,00 
56,22 
167,64 
187,07 
98.90 
0,90 
22,23 
11.70 
23,60 
37,50 
635,13 Mukaan lukien 
vapautetut, siirtelyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(1) 
16,38 
13,00 
56,22 
167,64 
187,07 
98,90 
0,90 
22,23 
11,70 
23,60 
37.50 
635,13 Maksut 
(kausi 1994-1999) 
piirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
8,23 
10,68 
23.51 
75,85 
97.32 
49,45 
0.59 
11,12 
9,36 
12.92 
18,75 
317,76 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
(2) 
8.23 
10,68 
23.51 
75.85 
97.32 
49.45 
0,59 
11.12 
9.36 
12.92 
18,75 
317,76 % 
(2)/(l) 
50% 
82% 
42% 
45% 
52% 
50% 
66% 
50% 
80% 
55% 
50% 
50% 
* Budjettikohta B2-1303. 
Rakenneranasiot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 345 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* 
TAULUKKO 1.5: TAVOITE 5a Maatalous - YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI Rahasto 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EMOTR 
YHTEENSÄ 1 EMOTR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudellen 
kä\ttöönotcUujcn 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
79,83 
60.75 
514,56 
102.41 
739,39 
249,16 
16,53 
34,32 
137,44 
114.74 
40,22 
100,40 
2.189,75 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(1) 
79,83 
60,75 
514.56 
102.41 
739.39 
249.16 
16.53 
34,32 
137,44 
114.74 
40,22 
100,40 
2.189,75 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
59,10 
41.26 
387,16 
84,55 
449.86 
99,81 
10.58 
18.64 
107,88 
57.31 
34,72 
75,74 
1.426,60 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
(2) 
59,10 
41,26 
387.16 
84,55 
449.86 
99,81 
10,58 
18,64 
107,88 
57,31 
34,72 
75,74 
1.426,60 % 
(2)/(l) 
74% 
68% 
75% 
83% 
61 % 
40% 
64% 
54% 
78% 
50% 
86% 
75% 
65% 
Budjettikohdat B2-1001, B2-1002 (toisin sanoen lukuun ottamatta budjettikohtaa B2-1000 - Markkinapolitiikkaan suoraan 
liittyvät rakenteelliset tukitoimet (ainoastaan vuonna 1994 - 43,65 miljoonaa maksusitoumuksia ja 43,65 miljoonaa ecua 
maksuja), ja lukuun ottamatta asetuksen (ETY) nro 2328/91 mukaisia korvauksia vuodelle 1993 (356,6 miljoonaa ecua 
maksusitoumuksia ja 417,02 miljoonaa ecua maksuja). 
346 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN* 
TAULUKKO 1.6 : TAVOITE 5a Kalastus - YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
24.50 
69,87 
37,64 
59,72 
63,27 
44,77 
1,10 
15,52 
2,00 
23,00 
40,00 
44,33 
425,72 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(1) 
24,50 
69,87 
37,64 
59,72 
63,27 
44,77 
1.10 
15,52 
2.00 
23,00 
40,00 
44.33 
425,72 Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen jä uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
19,83 
30,29 
20.02 
42,71 
41,13 
23,13 
0,11 
12,66 
1,00 
6.90 
12,00 
20.10 
229,86 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
(2) 
19,83 
30,29 
20,02 
42.71 
41.13 
23,13 
0,11 
12,66 
1.00 
6,90 
12,00 
20,10 
229,86 % 
(2)/(l) 
81% 
43 % 
53% 
72% 
65% 
52% 
10% 
82% 
50% 
30% 
30 % 
45% 
54% 
* Budjettikohta B2-1101 lukuun ottamatta KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisia toimia. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 347 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 TAVOITTEITTAIN' 
TAULUKKO 1.7 : TAVOITE 5b - YTK 
Jäsenvaltio 
BELG1A-
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EAKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
ESR 
EMOTR 
ESR 
EMOTR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR— 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 4,25,' 
6,95| 
16,03 
"5^1 
1,291 
6,30| 
13,51 uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(I) 
"171769 
42.84 
234,92 
449,45 
22,57! 
229,84 
334,39 
""284721 
93,12 
331,69 
709,09 
43,86 
14,78 
81,95 
140,59 
~ÖJ5 
0,11 
0,30 
0,84 
16,11 
2,46 
22,58 
41,16 
~"4T7S7 
27,53 
60,75 
129,95 
3TJ9 
6,29 
11,60 
49,08 
"147591 
12,83 
17,99 
64,91 
T30754 
54,23 
18,86 
203.63 TJ1 
4,25 
6,95 
16,03 
~5T93 
1.29 
6,30 
13.51 
~T7T765 
42.84 
234,92 
449,45 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
~8T97 
22,57 
229,84 
334,39 
"184^58 
93,12 
331,69 
709,09 
14,78 
81,95 
140,59 
"~Ö73 
0.11 
0,30 
0,84 
16,11 
2,46 
22,58 
41.16 
TTfiT] 
27,53 
60,75 
129.95 
TTJ§ 
6,29 
11,60 
49,08 
Tm 
12,83 
17.99 
64,91 
"H0751 
54,23 
18,86 
203,63 TTT 
2,85 
2,79 
8,05 
"1774 
0,78 
1.29 
5,80 
"T3S3J 
26,90 
180.34 
346.77 
~55?2T 
13,44 
160,19 
242,84 
201,44 
72.70 
233,99 
508,14 Mukaan lukien siirretyt] 
määrärahaa 
<2) 
"21791 
7,44 
55,28 
84,65 
0721 
0.05 
0,15 
0,42 
"12744 
1,49 
11,33 
25,25 
"577P 
19,80 
30,85 
78,50 
"12721 
2.67 
8.69 
23,61 
"TÏ77T 
4,59 
6.34 
22,64 
~507P 
38.41 
11,63 
140,88 Tl 2.85 
2,79 
8.05 
"1774 
0,78 
1,29 
5,80 
"119733 
26.90 
180,34 
346,77 
~35721 
13,44 
160,19 
242.84 
201,44 
72.70 
233,99 
508.14 
"TT791 
7.44 
55,28 
84,65 
T5721 
0,05 
0,15 
0.42 
12744 
1,49 
11,33 
25,25 
""27781 
19,80 
30,85 
78,50 
12721 
2,67 
8,69 
23,61 
1T77Î 
4,59 
6,34 
22,64 
""SÖ781 
38,41 
11,63 
140,88 % 
(2)/(l) 
67% 
40% 
50% 
63 % 
61% 
20% 
43% 
77% 
84% 
60% 
70% 
73% 
71 % 
78% 
71% 
72% 
50 % 
50% 
67% 
60% 
~5UVt 
50% 
50% 
50% 
77 % 
60% 
50% 
61% 
67% 
72% 
51% 
60% 
39% 
42% 
7S% 
48% 
34 % 
36% 
35% 
35% 
70% 
71% 
62% 
69% 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 2.152,63 
846,58 
282,31 
1.023,74 2.152,63 
846,58 
282,31 
1.023,74 1.487,58 
593,55 
191,15 
702,88 1.487,58 
593,55 
191,15 
702,88 69% 
70% 
68% 
69% 
Budjettikohdat B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
348 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1995-1996 TAVOITTEITTAIN* 
TAULUKKO 1.8 : TAVOITE 6 - YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
MJUMI 
RUOTSI Rahasto 
LAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
52,90 
34.58 
70,00 
0,70 
158,18 
21,86 
11,39 
22,41 
0,73 
56,39 
214,57 
74,76 
45,97 
92,41 
1,43 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
(1) 
52> 
34,58 
70,00 
0.70 
158,18 
21,86 
11,39 
22,41 
0,73 
56,39 
214,57 
74,76 
45,97 
92,41 
1,43 Maksut 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen jä uiïdêïïcn 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
11.95' 
18,31 
46.04 
0,35 
82.62 
10,93 
5,70 
14,49 
0.37 
31,48 
114,10 
28,85 
24,01 
60,53 
0,72 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
(2) 
17.95 
18,31 
46.04 
0.35 
82.62 
10,93 
5,70 
14.49 
0,37 
31,48 
114,10 
28,85 
24,01 
60,53 
0,72 % 
(2)/(l) 
34 % 
53% 
66% 
50% 
52% 
•" 50% 
50% 
65% 
50% 
56% 
53% 
39% 
52% 
65% 
65% 
* Budjettikohdat B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 349 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996* 
TAULUKKO 2.1 : YHTEENVETO 
Yhteisöaloitteet 
ADAPT 
EAKR 
ESR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
EAKR 
ESR 
EAKR 
ESR M aksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
siirrettyjen ia 
uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset TTu ukaan lukien 
napautetut, siirretyt ja 
uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
(D Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirreltyjen ja 
uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset Mukaan lukienl 
siirretyt määrärahat! 
(2) 
" 530,09 
—TÏÏJJ 
520,05 530,091 239,581 
10,04 
520,05 —sin 
234,56 
£93,04 
316,95 
71,60 
304,48 720,421 24Ä.32 
326,75 
74,40 
319,26 28,24 
124,41 
379,25! 
350,77' 
28,48 385,45 
356,97 
28,48 T5T3TT-
144,14-
12,28 
291,6*0 
252,43 
39,17 292,46] 
253,291 
39,17; 136,801 
117,21 
19,58| 23938] 
5,02 
234,56 
266,32 
113,66 
28,24 
124,41 
156,42] 
144,14 
12,28 
137,23 
117,64] 
19,58 miljoonaa ecua % 
'(2)/(l) 
45% 
50% 
45% 
EMPLOYMENT j "' 55537 
EAKR 9,59 
ESR 545,98 572,01 
9,59 
562,42 324,5B| J2438 
4,59 
319,99 4,59 
319,99 57% 
48% 
57% 
37 % 
35% 
38% 
39 % 
PESCA 
EAKR 
ESR 
KOR • T8T5* 
84,80 
8,91 
88,83 187,66 
85,60 
9,90 
92,16 3T;"HT 
•" 4,50 
3,34 
29,97 37,80 
4,50 
3,34 
29,97 20% 
S % 
34 % 
33 % 
40% 
43 % 
46 % 
50 % 
REAGIS 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR "T94'"73 
165,04 
11,89 
17,00 
0,80 216,78 
187,09 
11,89 
17,00 
0,80 T5T371 
."45713 
5,10 
7,03 
0,30 157,57 
145,15 
5,10 
7,03 
0,30 73% 
78 % 
43 % 
41 % 
38 % 
KONVER "j" T7T-2Ï 
EAKR | 318-48 
ESR j 52,75 371,22 
318,48 
52,75 182,40 
156,03 
26,37 182,40 
156,03 
26,37 49% 
49 % 
50 % 
RESIDER j 29347 
EAKR 
ESR 266,36 
27,01 311,47) 157,89 
281,061 143,36 
30,411 14,52 157,89 
143,36 
14,52 51 % 
51 % 
48% 
RETEX ' ' j " • 319,55 
EAKR | 305,59 
ESR ! »3,96 319,5S| 143.31J 14331 
305,591 136,331 136,33 
13,96| 6,98] 6,98 45% 
45% 
50 % 
URBAN ~ '" • - r " • '"' 350,90 
EAKR ! 309,55 
ESR 1 41-35 372,37| 161.83J 166,25 
321,07 
51,29 143,30 
18,53 143,30 
22,95 45% 
45% 
45 % 
INTERREG/PEACE j 1.221,19 
EAKR | 1.086,56 
ESR »M7 
EMOTR ! 47,66 
KOR j °.«° 1.432,90 
1.290,31 
88,55 
53,45 
0,60 [ — " - 701-35 
644,02 
38,06 
21,16 
0,30 706,62 
644,02 
39,08 
23,22 
0,30 49% 
50 % 
44 % 
43% 
50% 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR "5.383,04 
3.476,16 
1.447,51 
369,15 
90,23 5.712,38 
3.745,84 
1.483,27 
389,71 
93,56 1.661,06 
1.757,32 
727,57 
152,60 
30,57 2.675,98 
1.757,75 
733,01 
154,66 
30,57 47% 
4-7 % 
49 % 
40 % 
33 % 
* Budjettikohdat B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-
1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 
350 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN 
Yhteisöaloitteet 
(YAOtien lukumäärä) RR:niuki 
(1) 
|ADAPT<I7) 1.444371 Maksusitoum. 
1996 
"32233' Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
530,0» (2V(D 
~37w Maksut 
1996 
TSJï Maksut 
1994-1996 
(3) 
"239381 (3V(D 
TT"K 
~3Tra 
30% 
30% 
30°/< 
17% 
28% 
17% 
9% 
28% 
22% 
30% 
10% 
50% 
30% 
50% 
50% 
10% 
9% 
30% 
-ÎTO 
50% 
50% 
30% 
26% 
10% 
17% 
18% 
22 
19% 
50% 
8% 
50% 
12% 
50 
50% 
25% 
23% 
48% Belgia 
Flanderi 
Vallonia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Iso-Britannia 
Pohjois-Irlanti 31,21) 
14.96 
16,24 
29.50 
228,80 
30,10 
256,40 
249,70 
21,20 
190,00 
0,30 
57,55 
11,57 
21,00 
19,70 
11,25 
286,60 
283,50 
3,10 "75751 
12,30 
13,20 
24.19 
33.77 
20,27 
33,69 
0.00 
3.46 
45,60 
0,25 
0,00 
0,00 
17,01 
0,00 
0,00 
18,68 
15,89 
2,79 TTTC 
14.96 
16,24 
29.50 
76,69 
27,41 
81,79 
46,94 
7.35 
81,70 
0,30 
11,51 
11,57 
21,0(1 
19,70 
11,25 
72,17 
69,07 
3,10 löö % 
100% 
100% 
100%, 
34% 
91% 
32% 
19% 
35% 
43% 
100% 
20°/ 
100% 
100% 
100% 
100% 
25% 
24% 
100% T5T 
3,16 
3,35 
6,2(1 
17.29 
4.82 
18.70 
0,00 
4.00 
23,08 
0.06 
0,00 
0,00 
4.31 
1.21 
0.00 
0.77 
0,00 
0,77 ""973° 
4.49 
4.87 
8,85 
38,75 
8,39 
42,75 
23,47 
5,95 
41.13 
0,09 
5.76 
5,79 
6,30 
9,85 
•5,63 
27,52 
26,59 
0,93 
EMPLOVMKNTU7) "1.524.1S 263,141 "572JJ1 ~38T. '170,35 324581 
-T2TITJ 
12,21 
19,89 
10,56 
156.80 
64,40 
3R6.60 
146,50 
76,10 
348,70 
0,30 
42,44 
23,01 
40,30 
29.15 
20,69 
146,50 
134,60 
11,90 1UJI 
10.41 
0,00 
8.95 
26.84 
4,59 
56,05 
27,31 
21.73 
82,69 
(),(XI 
2.21 
0,(XI 
3,92 
0,00 
0.0(1 
18.44 
17,43 
1.02 "TTTö 
12,21 
19,89 
10,56 
49,98 
12,62 
114,67 
49,58 
29,34 
134,16 
0,30 
6,45 
23,01 
9,58 
29,15 
20.69 
49,80 
37,90 
11.90 "TöTO 
100% 
100% 
100% 
32% 
20% 
30% 
34% 
39% 
38% 
100% 
15% 
KK) % 
24% 
100% 
100 % 
34%, 
28% 
100% -5TÎ0-
5,20 
0,00 
2,37 
29,47 
2,34 
35,33 
15,57 
13,35 
41,91 
(MX) 
UI 
0,0(1 
2,14 
0.00 
0,00 
21,58 
21.27 
0.3(1 "T57J5 
6,11 
9,95 
3,17 
41,04 
6,35 
64.64 
26,70 
16,95 
67,64 
0.15 
3,23 
11.51 
4,97 
14,58 
10,35 
37,26 
31,51 
5.75 Belgia 
Flanderi 
Vallonia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Iso-Hhtannia 
l'ith/ois-lrlanli 
LEADER (102) 
tanska 
Saksa 
liaden- Wiintemherg 
Nicdcrsachscn 
Baijeri 
Berliini Ola) 
Brandenhnrg 
Hessen 
Mecklenburg- Vorpommem 
Nordrhein-Westfalen 
Mhcinland-P/alz 
Saarland 
Saennen 
Sachsen-Anhalt 
Schlcs wig-Holslein 
Thiiringen 
Verkot imju ISffl 72072....' 48 « 
«TTS 
177,43 
5,68 
18,84 
43,05 
0,24 
18,83 
6.20 
15,56 
3,54 
8,55 
1,82 
18,01 
15,56 
6,64 
13,92 
i.ooj -ST! 
15.89 
0,00 
0.63 
0,00 
0,(X) 
1.62 
0.51 
0.30 
0.00 
0.1X1 
0.61 
0.00 
3,93 
6.64 
0.66 
1.00 "TS! 
140,46 
5,67 
18X4 
6,08 
0.24 
18,83 
6,20 
15,56 
3,54 
8.55 
I.X2 
18.01 
15.56 
6,64 
13.92 
1,00 79% 
100% 
100% 
14% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100% 
100 % 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100% T33JT 
TM 
14.25 
0,00 
0.19 
0,00 
0.0(1 
6.08 
0,14 
0.08 
0.00 
0,(XJ 
0.18 
0,00 
5.02 
1.99 
0.17 
0,40 Tssyi 
"T9? 
53,07 
1,70 
5.65 
3.04 
0.07 
11,30 
1,86 
4,67 
1.06 
2.57 
0,55 
5,40 
8.63 
1,99 
4.18 
0,40 T51Î 
~WV, 
30% 
30 % 
30% 
7% 
30 % 
60% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
55% 
30% 
30 % 
40% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 351 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN 
(jatkuu) 
V lileisoalnittcet 
(VAO:irn lukumääri) 
Kreikka" 
K^punja 
Andalusia 
Arapm 
Asiurta 
lUeaont 
i tahna 
tiila-J'/i-Mancha 
Caxtilla-Uon 
tl unia 
f-lxtrcmadura 
(ialtcia 
IJJ Kio/a 
Madrid 
Mitraa 
Navarra 
Ikisbmaa 
Valencia 
Ka mk a 
Alsace 
Aquitaine 
rgnv 
;v-Normandie 
lUmixojinv 
Ureiayne 
( 'lutmfta^ne-Ardenne 
itki! 
Douai. Valenciennes... 
u.he~( am tv 
f fame -Normaniin: 
UintfHedoc-K/nvisilfort 
h >r rinne 
Mult-Tyn-nées 
-d*-la-hure 
•n-Charenies 
xncc-AliKS-(ole iTAxu, 
it-Alpcs 
Irlanti 
Malia 
Ahruzzi 
Ikistlttvta 
Holzano 
( atahna 
( ant/Kina 
ha KoMaf»rM2 
h Venezia (Uulia 
f xii tu m 
hardia 
Mirche 
Molin-
Ombrta 
Affuha 
Sardinia UK.nn.lti 
148.00 
354,7' 
68.81 
27.48 
13,00 
3.1? 
12.33 
6,41 
41.00 
53,50 
13,52 
24,(K) 
43,80 
3,68 
3,60 
9,52 
4,81 
2.47 
23.63 
190,00 
3.67 
17.23 
12,78 
10.13 
8,53 
14,09 
6,42 
2.24 
3.05 
2,04 
5.78 
0,82 
14.39 
15,04 
7.44 
22,03 
9.28 
9,83 
12.06 
13,15 
67,92 
288,72 
15,97 
19,55 
4.X0 
23,15 
25,82 
6.35 
4,9(1 
16,34 
3,95 
4,53 
8.45 
9,X5 
8,41 
9,25 
26,60 
32,37 Maksusitoum. 
19% 
"TMli 
«.52 
0,47 
3,30 
0,48 
(MK. 
0.23 
0,09 
0,45 
0,41 
0.13 
1.56 
0.60 
0,25 
0,24 
0,05 
0,64 
0,16 
0,42 
92,73 
3,2: 
2.17 
0,82 
1,01 
1.05 
9,83 
6,42 
2.24 
(),(XI 
0,79 
0.81 
0.82 
1.44 
0.54 
7.44 
22,03 
9.28 
u; 
7.84 
13,15 
0,(8) 
49.29 
9,33 
0.66 
0.54 
0,99 
0,77 
1.05 
1,17 
3,57 
3.95 
4,53 
1,11 
0.27 
I.5X 
1.23 
0.54 
0,52 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) 
121,62 
10.32 
27.48 
13,(XI 
3,13 
2,07 
1,06 
4,92 
10,00 
2,25 
24,00 
3.50 
3.68 
3,60 
1,79 
4.81 
2.47 
3,54 
188,29 
3,22 
17,23 
12.78 
10,13 
8.52 
14,09 
6,42 
2.24 
3.05 
0,79 
5,78 
0,82 
14.30 
15,04 
7.44 
22,03 
9,28 
9,83 
12,06 
13,15 
7,50 
77,91 
15,36 
2,38 
4,80 
6,95 
3.54 
1.74 
1,47 
3,57 
3.95 
4,53 
1.11 
0.27 
1.58 
1.23 
6,58 
1,09 (2y(0 
151, 
34% 
15% 
100 
100 % 
100% 
17% 
16"/ 
12*/ 
19% 
16% 
100 % 
8% 
100 % 
100%, 
19 %, 
100 % 
100% 
15 
99% 
88% 
100% 
100 % 
100% 
100 % 
100 % 
100 % 
100 %, 
100% 
39% 
KK) % 
100 % 
100% 
100* 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100 % 
100 % 
11% 
27% 
96% 
12% 
100%, 
30% 
14% 
27% 
30% 
22% 
100 % 
100% 
13% 
3% 
19% 
13% 
25% 
3% Maksut 
1996 
^Uxï 
9.83 
0,23 
3,74 
1,45 
0,03 
0.11 
0,04 
0,22 
0.20 
0,06 
2,81 
0,30 
0,07 
0,07 
0,03 
0,19 
0.05 
0,21 
45,60 
1,61 
3.92 
1,88 
2,74 
1,3(1 
2.95 
1.93 
0,67 
(1,42 
0,24 
0,24 
0,24 
3,42 
1.53 
3,18 
6,61 
4,64 
1.78 
2.35 
3,95 
0,00 
22,30 
4,67 
0.33 
0,16 
0,50 
0,38 
0.53 
0,58 
0,94 
1,61 
1,89 
0,56 
0,13 
0,62 
0,61 
0,27 
0,26 Maksut 
1994-1996 
(3) 
"TTJx" 
44.69 
5.16 
8.24 
3,9(1 
1,25 
1.04 
0,53 
2,46 
5.00 
1,12 
7.20 
1.75 
1,10 
1.08 
0,9(1 
1,44 
0,74 
1,77 
61,13 
1,61 
5,17 
4,02 
3,24 
2,81 
4.23 
1,93 
0,67 
0,97 
0,24 
1.73 
0,24 
4,32 
4.65 
3.18 
6,61 
4,64 
3,31 
3,62 
3.95 
3.75 
36,29 
7,68 
UV 
2,03 
3.48 
1.77 
0,87 
0,74 
0,94 
1.61 
1,89 
0,56 
0,13 
0,62 
0,6 
3,29 
0,54 oy») 
If 
13% 
8% 
30% 
30% 
40 %, 
8% 
8% 
6% 
9% 
*•/ 
30% 
4% 
30% 
30% 
9% 
30% 
30 % 
7% 
32% 
44% 
30% 
31% 
32% 
33% 
30% 
30% 
30% 
32% 
12% 
30% 
30 % 
30% 
31% 
43 % 
30% 
50% 
34 % 
30% 
30% 
6%, 
13% 
48% 
6% 
42 % 
15% 
7% 
14% 
15% 
6% 
41 % 
42% 
7% 
1% 
7% 
7% 
12% 
2% 
352 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN-
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OH.JELMITTAIN 
(jatkuu) 
yhteisöaloitteet 
(YAO:ien lukumMrä) 
Trento 
Voile d'Aosta 
Venezia 
Ierknl 
Luxemburg 
Alankomaat 
Drenlhe 
l-levoland 
Nourdooit Tru 
Noordvxst Fm 
Itävalta 
AUi-ll,l\:i!lu 
Ir.ocenlonJ 
Kurnien 
Ylti-ltavalta 
\ilzhure 
Sleiermark 
Tiroli 
Vorarlberg 
Verkot 
Portugali 
meen jh alueet 
meen 6 alueet 
Kuutsi 
meen ih alueet 
meen (, alueet 
Yhdistynyt kuningaskunta 
hlfjunl, 
Skotlanti 
Htyjtlands and Islands 
l'tihion-lrltmtt 
I Voie s 
crkot 
FCvTJATTC) 
lra_ 
Tanska 
Saksa 
:ikka 
Mankivmaat 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt ku 
SME (35) " 
H-T_ ; 
Flanderi 
Vallonia 
laraka 
Saksa 
lkiden-Wurtlemberg 
Nicdcrsachscn ïlatid/noordwest Orontngen 
s land 
ngaskunta RR:n tuki' 
(D 
31581 
14.81 
2.24 
0.47 
16,34 
2.1X) 
1,01 
8,46 
1.05 
2.11 
2,64 
2.65 
23,39 
5,58 
2,57 
2.90 
4,93 
0,80 
4.27 
1,72 
0,36 
0.25 
117,59 
28.09 
16,15 
11,94 
16,11 
12.09 
4.02 
66,20 
25,85 
8,41 
11.96 
11.35 
8,62 
16,00 
2Ä5.Ö0 
16.40 
23.(X) 
27.10 
4I.5( 
28.30 
7,84 
34,17 
10,63 
29,26 
3,41 
3.97 
37,42 
TTJffvTJI 
2,69 
9,41 
2,55 
184,25 
0,85 
4.74 Maksusitoum. 
1996 
—m 
0,72 
1.38 
0,19 
5,98 
2,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
18,11 
4.47 
0,00 
2,46 
4,48 
0.64 
4.0' 
1.38 
0,36 
«.25 
4.01 
28,09 
16,1 
li,94 
13,37 
10,03 
3,34 
10,03 
3,45 
0.77 
3,12 
1,66 
1,04 
4,09 
T3W 
—TJ 
9,54 
19.38 
22.25 
0,00 
9,52 
6,06 
0,00 
9,34 
23,22 
3,41 
3.97 
26,20 
—m 
2,69 
1,92 
2.55 
41,72 
0,85 
4,74 Maksusitoum. 
1994-1996 
m 
m 
0,72 
1,38 
0,47 
5,98 
2,00 
1,01 
8,18 
1.05 
2.02 
2,50 
2.61 
20,12 
4,47 
2.01 
2.46 
4,48 
0.64 
4,07 
1,38 
0.36 
0,25 
10,74 
28,09 
16.15 
11.94 
13,37 
10,03 
3,34 
66.20 
25,85 
8,41 
11,96 
11,35 
8,62 
7,83 
—-—irm 
— ; ^ 
12,27 
23,2,1 
26,76 
6,91 
28,30 
7.17 
4,42 
10,49 
27,48 
3,41 
3.97 
31,27 
-— "3S57Î 
IXTD 
2.6y 
9,41 
2,55 
142,92 
0.85 
4,74 (ÎVd) 
62 •/ 
100"/ 
37 % 
100 
100% 
97% 
100%, 
96' 
95% 
98% 
86% 
80' 
78% 
85 %, 
91 % 
80% 
95 y. 
80' 
100% 
100% 
9% 
100 % 
100% 
100% 
83% 
83% 
83% 
10(1' 
10(1% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
49%, 
75 *!i 
101 % 
99% 
17% 
100% 
91 % 
13% 
99* 
94% 
100% 
TTK 
"TOÖTT 
100%, 
100% 
10(1%, 
78% 
100% 
100% Maksut 
1996 
0,36 
0.41 
0.07 
2,99 
0,8(1 
0,0(1 
0,0(1 
0,0(1 
0,00 
0,00 
0,00 
5.73 
1.34 
0,27 
0,74 
1,35 
0,1 
1.22 
0.41 
0,11 
0,1(1 
4.85 
8,43 
4.85 
3.58 
4.01 
3,01 
1.00 
14,81 
6,07 
1,89 
2,45 
2,37 
2,03 
1,84 
""^P? 
TTT4 
0.82 
0.(81 
0.31 
0.00 
8.49 
0,74 
0,00 
1,14 
4.46 
1,13 
1,19 
1,94 
"BUTT 
~~m 
0.81 
0,96 
0,77 
26,28 
0,43 
1.42 Maksut 
1994-1996 
(3) 
—m 
0,36 
0,41 
0.16 
2.99 
0.80 
0,41 
2.45 
0,32 
0.6(1 
0,75 
0,78 
6,06 
1,34 
0,60 
0,74 
1,35 
0.19 
1.22 
0.41 
0,11 
0,10 
8,44 
8.43 
4.85 
3,58 
4,01 
3.01 
l.Otl 
19,63 
7,54 
2.52 
3.59 
3.13 
2,84 
4,73 
"37J0 
2.18 
1.92 
2.56 
3,46 
8,49 
1,3(1 
2,21 
1,72 
6,59 
1,13 
1,19 
4,48 
156,42 
0,81 
3,21 
0,77 
57,13 
0,43 
1,42 (3V(D 
-j-p 
19% 
33% 
18% 
40' 
40 % 
29% 
30%, 
29% 
28% 
29% 
26% 
24% 
23% 
25% 
27°/; 
24",( 
29",; 
24 %, 
30 % 
40% 
7% 
30 % 
30 % 
30 % 
25 % 
25 
25% 
30% 
29% 
30 % 
30 "/, 
28% 
33 % 
30 % 
~W% 
13% 
8% 
30 %, 
17% 
6% 
16%, 
23%, 
33% 
30 %, 
12% 
~wn 
~TTV. 
30 % 
34% 
30% 
31% 
50 % 
30% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 353 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN 
(jatkuu) 
"Ylïîc lidiloitïêeï 
(YAO:iriih>kumX«rX) "f" •RKin-hlT 
! 
(I) 
/•eilitni 
itranilcbotirg 
lire me n 
'/> teckicnhurx- Varpommer 
Norilrhem-lVestfalen 
Hlieinland-1'fal; 
Soarlantl 
Sachscn 
Sateen-Anhidt 
S\-hlcswig-Holstcm 
ThiL'inyen 
Kreikka 
Espanja 
Karilta 
Nord-1'as-dc-l'alats/Hainaui 
Tmoitteiden 2 el 5b alueet 
Irlanti 
italia 
Emtiurg 
Suomi 
Uunisi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
llighhmh 
lt,hioi,.!rl,mti 
Wales Maksusi! oturi 
1994-199!. 
m 
~T,:*n 
14.61 
0,97' 
3,04 
6,29 
49,17 
28.«1 
I9i,66 
17,21 
70..I)'' 0.(81 
14,9(1 
0,(81 
0,<X) 
0,37 
0.00 
i. n 
1,54 
1,60 
13.5' 
i.t: 
().(K) 
18,3 
35,28 
0,.!8 
0.00 
().(X) 
0.38 
2,30 
44.: 
8,98 
1.20) 
7.3' 
13,04 
0.35 
l).(X) 
(l.(X> 
O.tKV 
0.35Î 14,61 
i 4,901 
0,9? 
1.16) 
15.02 
29,0O| 
28,7 
35.28 
15,79 
2.60 
6,29 
6,91 
28,79 
44.73 
0,2.5 
10.34 
8,98 
14,42 
7.39 
13,04 
20,0".' 
8.52 
3.04 
6,20 
2.33 (2V(I) 
"ToTTCT 
1(KI%| 
IU0 7.J 
100" 
HKI"/ 
IS V,i 
72 % 
100%, 
100%, 
12% 
67 % 
76 % 
100%, 
100% 
HIO"/, 
100°/, 
100 % MäTTsut 
19% 
"TÎKI 
(MX) 
4.47 
0,00 
0,00 
0,11 
0,00 
1.16 
0,77 
2,45 
14.57 
0,91 
0,0(1 
9,16 
1 7.64 
0.19 
0,(8 
0,00 
0,19 
0,69 
22.37 
0,08 
0.24 
2.69 
0,60 
2.22 
3,91 
0,11 
0,00 
0,00 
0,0(1 
0.II 
"T31OT Maksut 
1994-1996 
(3) 
4.48 
4.47 
0.49 
0.35 
4,77 
3.% 
1.16 
0,77 
4,64 
17.55 
0,91 
9.65 
14.39 
17,64 
4,81 
0.78 
1,89 
2,15 
8,64 
22,37 
0.08 
3, ill 
2,69 
7.21 
2,22 
3,91 
7,45 
2,69 
0,96 
3.10 
0,70 PVC) 
To~%l 
31%, 
30"/ 
50 % 
30 
26 %, 
50' 
50' 
50 Ï 
50 %j 
7% 
8% 
26 % 
30 % 
4% 
30' 
12% 
22% 
30 % 
30% 
6% 
20% 
23% 
37 % 
.32% 
31 % 
50% 
30", 
B7?7 ~™XÇK ^tXTlïTW -wrrpï ~mm "TISTTH 7&% 
~3T<% 
23 % 
13% 
100°/!, 
14 %, 
14%, 
65%, ""5915 
20,41 
4,02 
8,52 
.4,14 
3.74 
55,29 "5915 
24,80 
4,02 
8,5 
4,14 
8,12 
72,92 9' 
7' 
30% 
7% 
7% 
59% 
TS? 
~wz 
50 % 
50 % 
32% 
50 %, 
50 % 
8% 
36% 
50 % 
46% 
50' 
50 % 
48% 
50% 
50 %, 
40 %, 
50 % TIspänja Iva 
Portugali 
urxnÀTTTJoT™"""" 
TR_ 
"htilelet 
iniSimry 
Saksa 
Niedcrsochicn 
llnmlenburg 
Ni.rdrhetn-IVcslfalcn 
Saihscn 
Suchtrn-Anhill 
rhiinngen 
Kreikka 
Espanja 
Uanska 
/ii.nrj;<ij,w 
1 tjnvucdoc-Roussillon 266,08 
6i,: 
28.3X 
60,82 
115.56 
124,00 "T774" 
52,11 
8,0! 
.78,38 
X.28 
7.47 
58.34 ^7575 
60,94 
8,05 
28,38 
8,2.8 
16,24 
80,39 
"4TOT "TfiOT •*I9TM 
0.93 
14,75 
158.63 
1.65 
30.25 
66.45 
6.26 
29,80 
19.2.2 
5,(8 
1.5; 
34,21 
33.54 ~(TjtxV 
O.OO 
(MXl 
62,60 
O.iXi 
30.25 
21.86 
(MX) 
9,99 "T57K 
0,93 
14,7 
118,4(1, 
1,6.5 
30.25 
29,60 
4.5c 
29.8C 
17.62 
5,00 
1,52 
32,65 
33,34 
1,54 
0,8 i TT?* 
~WV, 
100% 
iuo% 
75"/ 
100°/ 
100"/ 
92 "• 
100%, 
95 % "6T33T 
~"T\oTi 
0,00 
0,(X1 
23,18 
0,00 
15,13 
1,67 
1,14 
5,00 
0,25 
0,(8) 
0,08 
16.33 
14,89 
0,00 
0,41 
5,47i T3733 
0,47 
7,38 
49,98 
0.83 
15,13 
5,54 
2.28 
14,90 
8,81 
2.50 
0.76 
16.33 
16,67 
0,77 
0,41 
5.47 
354 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OH.JELMITTAIN 
(jatkuu) 
Yhteisöaloitteet 
(YAO:icn lukumääri) 
\Midi-Tyrcnccs 
Nurd-Tas-Jc-Calats Maksusitoum. 
1996 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) (Wi> 
—iw Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) WO) 
!-Alf>cs-('ölc iTAzur 
lMnc-AI/vs 
Italia 
Sardinia 
Toscana 
Itävällä Steiermark, Ylä-IISvalta 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Fust Midlands 
IM-Skotlmiii 
Koillis-Fnglanti 
Lttoteis-Tjiglanti 
Hales 
West Midlands 
Ijiiwi-Skollanti 
Yorkshire 
KONVER (43) FÏÏ5 
16.89 
1.01 
1.01 
1,68 
0.78 
0,90 
1,85 
0,86 
163,25 
42,15 
10,00 
23,46 
6,90 
20,46 
, 12,66 
3,04 
44,57 T 
16,89 
0,00 
0,00 
0,00 
0,(X) 
0,00 
1,11 
0,00 
5,57 
0,92 
0,(81 
0,(XI 
1,03 
0,00 
2,53 
0,00 
1,09 ~~TJ5 
16,89 
1.01 
1,01 
1,68 
0.78 
0,90 
1,11 
0,86 
87,14 
5,16 
10,00 
23,46 
6,90 
20,46 
12,66 
3,04 
5.46 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100 % 
60% 
100% 
53% 
12% 
100 % 
100% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
12% 
"" 502:971 T33?HJ 371,22" TW. 
~WPZ 
100% 
100 % 
100% 
100% 
94% 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100 % 
100% 
100%, 
100% 
58 %, 
100% 
100% 
100 % 
l(XI% 
100%. 
.100% 
100 % 
89 % 
100 % 
100 % 
100 % 
100% 
87% 
100% 
100% 
10(1%, 
100%, 
100% 
100%, 
100% 
100 % 
100% 
100% 
1(X) % "TT57 
8,44 
0,(X1 
0.00 
0,45 
0.0(1 
0,45 
0,55 
0,43 
5,72 
0,46 
0,0(1 
0,00 
3,45 
0,00 
1,27 
0.00 
0.55 
ÏS57J7 —0757 
8.44 
0.51 
0.51 
0,84 
0,39 
0.45 
0,55 
0,69 
43,57 
2,58 
5.00 
11.73 
3,45 
10,23 
6,33 
1.52 
2,73 
: I82,4u| 50% 
50 •/. 
50 
50 % 
50% 
50 % 
50% 
30% 
80% 
27% 
6% 
50% 
50 "/, 
50% 
50 % 
50% 
50% 
6% 
TTSTZ 
"TiTî 
50% 
50% 
50% 
50 % 
47% 
50 % 
50% 
50 % 
50% 
50% 
50 % 
3(1% 
50 % 
29% 
50 % 
50% 
50 % 
50 % 
50% 
50 %, 
50% 
44% 
49 % 
50% 
50 % 
50% 
43 % 
50 % 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50 % 
50% 
50% ÎTJÏO 
0,(XI 
0,(XI 
o,«i 
0,00 
89,01 
12,67 
0,(X) 
4.22 
1.50 
37,10 
0,00 
0,00 
0.22 
0,(X) 
0,00 
4,87 
0,59 
25.09 
0,(X) 
2,75 
0.00 
0,(XI 
6,28 
0,21 
1,30 
0,30 
0,(8) 
0,70 
0,23 
0,47 
0,78 
0,38 
0,(X) 
0,00 
0,40 
0,1X1 
1,01 
0,00 TïTft 
1,73 
4,80 
4,92 
2,38 
219,62 
12,67 
12,92 
12,67 
11,76 
37,10 
4,47 
1.24 
12,64 
19,45 
14,90 
13,91 
1,24 
25,09 
11,16 
8,94 
19,45 
11,48 
70,70 
4,25 
13,16 
1.52 
2,02 
5,1 ft 
4,15 
2.43 
5,5 
3.14 
4,05 
1,11 
4,05 
1,11 
9,42 
1,52 0,00 
0,1X1 
(MX) 
O.tX) 
0,(X) 
70,81 
6,34 
0,00 
2.11 
1,99 
18,55 
0,00 
0,37 
5,39 
9.73 
0,00 
5,60 
0,58 
12,55 
4,97 
2.64 
0,00 
0,00 
3,14 
0,11 
0,65 
0,15 
0,00 
0,35 
0,12 
0.24 
0,39 
0,19 
0,00 
0,00 
0,2(1 
0,00 
0,51 
0,001 ~vn 
0,86 
2,4(1 
2,46 
1,19 
109,55 
6.34 
6.45 
6,34 
5.88 
18,55 
2,24 
0,37 
6,32 
9,73 
7,45 
6,96 
0,62 
12,55 
5.58 
4,47 
9,72 
5,74 
35,13 
2.13 
6.58 
0,76 
1,01 
2.58 
2,08 
1.22 
2.76 
1,57 
2,02 
0,33 
2.02 
0,56 
4.71 
0.761 ïïcT£» 
Bruxelles 
Handeri 
Vallonia 
Tanska 
Saksa 
Boden-Wurltemherg 
Nicdcrsachscn 
Baijeri 
llcrliini 
Brandenburg 
Bremen 
Hampuri 
Hessen 
A 1ccklcnhurg-l 'ornommer, 
Nordrhein-Westfalen-
lUieinland-Tfalz 
Saarland 
Soehsen 
Sachsen-Anhalt 
Schles wg-Holstein 
Tftiiriny.cn 
Kreikka 
Ranska 
•llsace 
Aquitaine 
Auvergne 
e-Normandie 
lïretognc 
( entre 
( 'hampagne -Ardcnne 
lie-Je-France 
IxingtiediK-Roussillon 
Umomm 
hirratne 
Midi-1'yrénécs 
Nord-1'as-dc-Calais 
rdte 
Toiloii-Charentes 11,45 
1,73 
4,80 
4,92 
2,38 
23.3,85 
12,67 
12,92 
12,67 
11.76 
37,10 
4,47 
1.24 
12.64 
33.69 
14,90 
13,91 
1,24 
25,(O 
II.I 
8,94 
19.45 
12,91 
71.02 
4,25 
13,16 
1,52 
2,33 
5.16 
4.15 
2.43 
5,52 
3,14 
4,05 
1,11 
4,05 
UI 
9,42 
1.52 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 355 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN 
(jatkuu) 
Yhteisöaloitteet 
(YAO:ien lukumääri) KK:n tuki 
(1) 
1'rovence-AlpesÄ ôle d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Ruotsi Karlskoga. Karlsborg 
yhdistynyt kuningaskunta & Gibraltar 517 
2,23 
46,09 
12.05 
7,94 
3.35 
101,94 Maksusitoum. 
19% Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) »y<i> Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) (3V(1) 
RESIDER (27) ~o75C 
0,00 
21,58 
11,02 
0,00 
2,62 
2,49 ~T$) 
2,23 
21,58 
11,02 
7,90 
2,62 
12,48 100% 
47% 
91% 
100% 
78% 
12% 
5184)4 -0725 
0,00 
10,79 
3.31 
0.00 
0,79 
6.24 ~2752| 
1.11 
10.79 
3,31 
3,95 
0,79 
6,24 50% 
23% 
27% 
50% 
24% 
6% 
Belgia 
( 'harlerot 
Uège 
Saksa 
Nicdcrsachscn 
Baijeri 
Brandenburg 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Saarland 
Sachscn 
Sachsen-Anhalt 
Thitringcn 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
c-Normandic 
Bourgogne 
hirratne 
Nord-1'as-dc-l 'alais 
ficardie 
Travencc-Alpcs4 'aie d'Azur 
lihône-Alpes 
Italia 
Alankomaat 
Itävalta Steiermark, Ala-Itävalta, Ylä-ltävalta 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
l-jiglantt , 
Wales 
länsi-Skotlanti 
RETE3n2TT 134^7 311,4") 60 «4 
54,43 
11,90 
12.53 
192.77 
17,07 
5,39 
26,24 
3,28 
101,89 
12.90 
14,88 
5,00 
6,12 
4,69 
73.64 
62,10 
5,13 
1.84 
31,11 
14,35 
2.31 
5,18 
2,18 
85,60 
18.10 
5,24 
6,91 
45,46 
22,28 
12,96 
10,23 HBTtxV 
0,00 
0,00 
36,56 
2,26 
0,00 
26.24 
0,00 
3,30 
0,00 
4,76 
0,00 
0,00 
0,56 
7,62 
23,50 
5,13 
0,00 
3,58 
14,35 
0.00 
0.00 
0,44 
42,75 
0.00 
4.39 
0,(X) 
18.98 
18,98 
0,00 
0.00 "73758 
11,15 
12,53 
99,05 
17,07 
5,39 
26,24 
3,28 
11,69 
9,39 
14,88 
5,00 
6,12 
4,69 
7,62 
62,10 
5,13 
1.84 
31,11 
14,35 
2,31 
5,18 
2,18 
42,75 
18.10 
4,39 
6.91 
42,17 
18,98 
12,96 
10.23 '" 97*/! 
94% 
100%, 
51% 
100% 
100% 
100% 
100% 
11% 
73% 
100% 
100% 
100% 
100% 
10% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100 % 
100% 
100% 
50% 
100% 
«4% 
100 % 
93% 
85% 
100% 
100% 
' t06Ji6 754/13 398\99f UVi 19& 
"xn 
0,00 
6,27 
20,10 
1.13 
0.00 
13.12 
0,00 
4,17 
0,00 
2,38 
0,00 
0.0(1 
0,21 
3,81 
11,75 
2,57 
0,00 
1,79 
7,18 
0.0(1 
0.0C 
0,23 
21.38 
1,02 
2,211 
2.6(1 
9,49 
9,49 
0,00 
0,1X1 
TIM 137,85 
""TI.M 
5,58 
6,27 
52.04 
«.53 
Î.70 
13,12 
1,64 
8,36 
4,69 
7,44 
2.50 
3,06 
2,34 
3,81 
29,30 
2,57 
0,92 
15,55 
7,18 
0,79 
1,55 
0.74 
21,38 
8,37 
2,20 
5,53 
21.08 
9.49 
6.48 
5,11 
TIPU "3BT5 
"TTS 
47% 
50% 
27% 
50% 
50% 
50% 
50% 
8% 
36% 
50% 
50% 
50% 
50% 
5% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
34% 
30% 
34% 
25% 
46% 
42% 
80% 
46% 
43% 
50% 
50% 
TPSC 
~TGV, 
50% 
50% 
24% 
50% 
50% 
54 % 
50% 
32% 
39% 
6% 
50% 
40% 
38% 
12% 
35% Belgia 
Tlanderi 
Vallonia 
Saksa 
Baden- Wùrllcmhcrg * 
Niedcrsachscn 
Baijeri* 
Brandenburg 
Hessen* 
Nordrhein-Westfalen' 
Sachscn 
Ihiiringen 
Kreikka* 
Espanja* 
Ranska* 
Irlanti* —4T4TS 
1,40 
3,00 
70.32 
2,07 
1,81 
8.81 
3,29 
1,36 
1,57 
41,85 
9,56 
87,52 
90,39 
28,89 
11,45 TM 
1.40 
0,00 
9.47 
1,84 
0.60 
0,00 
3,29 
0,00 
1,05 
1,36 
1.32 
50,21 
0,00 
0,00 
1,15 ~fM 
1,40 
3,00 
32,33 
2,07 
1,81 
8,81 
3,29 
0,55 
1,22 
5,02 
9,56 
62,00 
38,53 
7,04 
8,08 100% 
100% 
100% 
46% 
100% 
100%, 
100% 
100% 
40% 
78% 
12% 
100 % 
71% 
43% 
24% 
71% trm 
0,7C 
0,00 
8,59 
0,93 
0,30 
3,78 
1,65 
0,08 
0,53 
0,68 
0.66 
25,119 
0,00 
0.0(1 
0,00 ""2721 
0,70 
1.50 
16,71 
1,03 
0,90 
4,78 
1.65 
0,44 
0,61 
2,51 
4,78 
35,04 
34,16 
3,42 
4,06 
' YOA hyväksytty 1993, tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1997 
356 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OH-JELMITTAIN 
(jatkuu) 
Yhteisöaloitteet 
(YAO:ien lukumäärä) KKmtuki 
(1) 
Italia 
Tavoilleen I alueet* 
Tavoitteiden 2 et 5h alueet* 
Alankomaat - Twente 
Itävalta Ala-Itävalta, Steiermark ja Vorarlberg 
Portugali* 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Pohjois-Irlanti 
Yhdistynyt kuningaskunta " 78,99 
39,37 
39,62 
1,01 
2,59 
194,81 
36,60 
4,20 
32,40 Maksusitoum. 
1996 
""uTGo" 
0,(X) 
o.oo 
0,00 
2,59 
83,45 
6,18 
0,00 
6,18 Maksusitoum. 
1994-1996 
(2) Maksut 
1996 Maksut 
1994-1996 
(3) (3V(1) 
URBAN (44) ~TUB 
7,90 
4,16 
1.01 
2,59 
194.81 
36,15 
3,75 
32,40 TTV, 
20% 
10% 
100% 
100% 
100% 
99% 
89% 
100% 
"31,851 llim "372737 SToT 
0,00 
0.01) 
0.00 
1,29 
27,36 
3,97 
0,00 
3,97 ~67C3 
3.95 
2.08 
0.51 
1.29 
90.42 
18,07 
1.88 
16,20 T*, 
10% 
5% 
50% 
50% 
46% 
49% 
45 % 
50% 
Belgia 
Anvers 
Bruxelles 
Charlerot 
Tanska 
Saksa 
Berliini 
Brandenburg 
Bremen 
Chemnitz 
Ituisbiirg 
Fj-turt 
Halle 
Magdeburg 
Rostock 
Sarrehruck 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Amiens 
Aulnay-soits-hois 
Les Mureaux 
I.yon-I-Jl 
Marseille 
Mulhouse 
Rouhaix-Tourcoing 
Valenciennes 
lanti * 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
terdam 
Haag 
Itävalta 
Cruz 
Wien 
Portugali Lissabon ja Porto 
Suomi Joensuu 
Ruotsi Malmö 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Birmingham 
Glasgow 
Hockey 
Pohjois-Irlanti 
Manchester 
North Huylo. Liverpool. Nelherton 
Nottingham 
l'arc Royal st vi 
~Tu735 
2,58 
2,20 
5,66 
1,52 
97,35 
16,10 
7,20 
8,00 
9,20 
8,10 
12,89 
2,73 
12,88 
12,25 
8,(X) 
45,20 
162,60 
55,75 
7,00 
8.88 
7,00 
7.00 
7.00 
7,00 
7,00 
4,87 
15,82 
117,65 
0,51 
9,30 
4,65 
4,65 
13,36 
3,59 
9,77 
44,59 
3,96 
4,97 
98,84 
8,04 
13,65 
8,04 
16,95 
8,04 
17,30 
6,79 
7,65 ""2726" 
0,00 
2.20 
0.00 
0,18 
12,00 
0.0(1 
0,00 
0,00 
0,(XJ 
1,29 
0,00 
2,73 
0.24 
2,12 
5,62 
UI 
33.19 
53.77 
7.(X) 
8.88 
7.(81 
7.00 
7.1X1 
7.1X1 
5.42 
4.48 
1.81 
26,36 
0,00 
0.00 
0,00 
0.00 
5.82 
2.89 
2.93 
0.00 
3.15 
3.14 
72,26 
6.43 
9,99 
6,43 
0,00 
8.04 
17,30 
5,56 
6,12 "TÏÏ745 
2,58 
2,20 
5,66 
1,52 
91,00 
16,10 
7,20 
8,00 
9,20 
8,10 
12,89 
2.73 
9,16 
12,00 
5.62 
5.63 
56,04 
53,77 
7,00 
8.88 
7,00 
7,(X) 
7.00 
7,(X) 
5,42 
4.48 
1,81 
26,36 
0.51 
7,89 
3,67 
4,22 
12,66 
2.8y 
9.77 
9.22 
3.15 
3,14 
89,21 
6.43 
9.99 
6,43 
16.95 
8,04 
17,30 
5,56 
6,12 "1M41J T5&72! "2T"5q 
10ö'/< 
100% 
100% 
100% 
100% 
93% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100' 
100% 
100% 
71% 
98% 
70% 
12% 
34% 
96% 
1(X)% 
100% 
100% 
100% 
100' 
100 % 
77% 
92% 
II % 
22% 
100% 
85% 
79% 
91 % 
95% 
81 "/ 
100% 
21% 
80% 
63% 
90% 
80% 
73% 
80 % 
100% 
100% 
100% 
82% 
80% -T7TO 
0,00 
1,10 
0,00 
0,09 
11.27 
3.81 
0.00 
3,26 
0,00 
0.39 
0,00 
1.37 
0,12 
0,63 
1,69 
0,56 
22,68 
17.14 
2,10 
2,66 
2,10 
2,21 
2.10 
2,10 
1.62 
2.24 
0,91 
13.18 
0,21 
0.00 
0,00 
0,00 
2,33 
0.87 
1,47 
0,(X) 
1,57 
0.94 
36,13 
3,21 
4.99 
3.21 
0,00 
4,02 
8,65 
2,78 
3,06 -5722 
1,29 
1,10 
2.83 
0749 
34,46 
5,51 
2,41 
4,00 
2.99 
2,43 
3,91 
1,37 
4,58 
5,58 
1.69 
2,26 
34.10 
17,14 
2,10 
2,66 
2,10 
2,21 
2.1(1 
2,10 
1,62 
2,24 
0.91 
13,18 
0,25 
2,37 
1,10 
1,27 
5,75 
0,87 
4,89 
4.61 
1,57 
0,94 
42,98 
3.21 
4.99 
3,21 
6,85 
4,02 
8,65 
2,78 
3,06 TtFZ 
50% 
50% 
50% 
32% 
35% 
34% 
34% 
50% 
33% 
30 % 
30% 
50% 
36% 
46% 
21% 
5% 
21% 
31% 
30% 
30% 
30% 
32% 
30% 
30% 
23% 
46% 
6% 
II % 
50% 
25% 
24% 
27% 
43% 
24 % 
50% 
10% 
40% 
19% 
43% 
40% 
37% 
40% 
40 % 
50% 
50% 
41 % 
40 %J 
1 YOA hyväksytty 1993, tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1997 
Rakennerahastot 19Q6 - Kahdeksas vuosikertomus 357 
TAULUKKO 2 : YHTEISÖALOITTEIDEN RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : TOTEUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN JA OHJELMITTAIN 
(jatkuu.) 
r Y'hteisôalorttect 
(YAOiirrt lukumair») TÎKntûTT 
(I) Maksut 
1996 -"Maksut 
1994-1996 
(3) Maksusitrauti. 
19% 
ihclficld 
Sö£;a'lld\-alia ' ' 
Saksa^iunskaSveitsl Oberrhcin-ccntrc-sud 
Saksa/Ranska: Rcmmmoa-I'alaimai/Saarland/Lorraine 
Saksa/Luxemburg: Euregio 
Saksa/Alankomantfilclgia: Fjiregio Mosel-Rein 
Saha/Alankomaat: Fjns-Dallnrd 
Soh,a/Alankomaat: FjfCgio 
Saksa/Alankomaat; Tjiregio Rein-Moscl-Nord 
Saha/Alankomaat: Furcgio Rein-Waal 
a/Puaki/lsckin tasavalta: Sachscn 
Saha/I 'uoia: Brandenburg 
Saksa/Puola: Mecklenburg- Vorpommcrn 
Sak\a/Tiektn tas.rvalta: R<iijeri 
Saksa/Sveitsi: llodcnjitrvi 
Ititnjlui/l Inkori 
llùvalla/Tsekin tasavalta 
ItavoltaMovakiu 
Iliaalta/Slovenia 
llc/gia/Ranska/htxcmburg: Vallonin-hirraine-hixcmhurg 
Helgta/Romka: Ardennes 
Iklgui/Alimknmmf Biiegio Scheldemmil 
llclgia/Alonkomaat: Middcngcbicd 
ka/S,iksa Fym A ml/K. FR. N. 
Tanska/Saksa: Storstrom/Ostholslein/Uibcck 
ka/S*iksn: Sud- Jutlond/I'lanungsraum V 
kiilltùmeri 
ka/Ruotsi 
l-\pon/o/h ftirokkn 
F.ipania/Torlugali 
FApanja/l'orlugalt (RFXiT^N moalauisu) 
ii/ludtion mtHil: Suomen etelärannikko 
Suomi/Vcni1)d. Karjain 
SuomiAcruljd: Kaakkois-Suomi 
Suomi/Ruolsi/Norja: pohjoiskalotti 
Sttami/Ruolsi/Norja: Merenkurkku ja Kcski-Skandia 
Siiomt/Ruotsi: Saoristo 
Ronska'Saksa: PAMINA 
Ranska/Belgia: Nord-Pas-dc Calais/Flanderi 
:ka/Bclgia: Valhnia/Nord-PasJc-t alais/ltcardic 
Rimskn/li\]xin)a 
Ranskaitalia: Korsika/Sardinia 
ikä/Italia Korsika/Toscana 
ika/Yhltstynyt kuningaskunta: Haute-Normandie, Picardie ja Fjast .Vmx 
ika/YhJistynyt kuningaskunta: Nord-Pas-dc-Calais/Kent 
Ranska/Sveitsi: Franche-Comté 
Rrmska/Sv,iitsi : Rhine-Alpes 
Krcikka/Aïhania/Bulgana 
•kko/lialta (RFOEN Sähkö) 
Kreikka: Fjicrgiavcrkko/cn loppuunsaattaminen (RFGENj 
Irlanti/YhJislynyl kuningaskunta: Pohiois-lrhnti 
Irlanti/Yhdistynyt kuningoskunta: Wales 
Italia/Albania: Apulia 
Italia/Ranska 
ItohaJSvcitsi 
Yhdistynyt kuningaskunto/Maroklut: Gibraltar 
Ruotsi/Suomi/Norja/Venäjä: Barentsinmeri 
Ruotsi/Norja: Pohjoinen vihervyöhyke 
Ruotsi/Norja: Gôteborg/liohus/Àlvsborg 
Ruotsi/Norja: Skandinavian sisäosat 
1'FACEIrlanti/Pohjots-lrlanti "xnriTsoî "KTTiT 
5.61 
~wm Maksusitoum. 
1994-19% 
(2V(I) 
"TTvT 
tm&t "Tiira 
100 % 
"4TW 
ToTC 
95 % 
100%, 
100% 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
13% 
14% 
14 %, 
100% 
100%, 
80 % 
KK) % 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
KK) % 
100% 
82% 
14% 
44% 
88% 
66% 
76 % 
80% 
72% 
75% 
90% 
91% 
94% 
14% 
14% 
97 % 
98' 
1(H) % 
15% 
100% 
11% 
21% 
29% 
56% 
18 1 
14% 
19% 
26% 
78% 
100% 
64% 
56% 
81% 
68% 
42% TM 
2.81 
7731! 
0,00 
0,50 
0,(XJ 
0,00 
0,00 
0,(X1 
0,00 
0,00 
1,54 
0.00 
0,43 
0,00 
0,55 
0,00 
0,17 
0,19 
0.93 
12,18 
3.74 
0,39 
0,96 
0,11 
0,32| 
0,86 
0,(8. 
3,18 
7,04 
59,21 
118,99 
1.21 
3,16 
2,31 
0,33 
0,21 
i,(X) 
0,00 
8,46 
5.02 
4.56 
9,89 
5,46 
10,22 
3,48 
0,00 
0,(X1 
34,96 
8,89 
78,06 
0,61 
0,45 
7,76 
7,53 
7.82 
0,21 
0,00 
0,92 
1,34 
0.92 
41,68 "37391 
2.X il 
~773l 
7,01 
7,18 
2,41 
10.04 
6,74 
6,60 
1,91 
3.46 
9.84 
5,04 
4.41 
5,43 
2,98 
2,64 
1.35 
1,65 
2.7(1 
12,18 
3,74 
3,33 
9,72 
0,54 
1,56 
3,33 
0,60 
3.18 
7,04 
103.85 
162.53 
1.21 
3.16 
2,31 
0,33 
0,21 
1.00 
3,03 
8,46 
5,02 
4,56 
9,89 
5,46 
10,22 
3,48 
2,22 
0,18 
48,99 
11,01 
82.56 
14,04 
5,91 
7,76 
7.53 
7,82 
0.21 
0,(X1 
0,92 
1,34 
0,92 
56,49 (3V(1) 
50 %1 
TPZ 
29 
31 
30% 
28% 
30% 
30%, 
30% 
30% 
7% 
7 
7% 
32 
43% 
24% 
30 % 
30 % 
30% 
40% 
30 % 
30 % 
30% 
30% 
30% 
30% 
30 % 
24% 
7% 
19 
74% 
2(1 % 
23% 
24% 
3% 
3% 
25 
27% 
47% 
7% 
7% 
29% 
29% 
30 % 
8% 
31% 
3% 
16% 
15% 
45% 
• 9% 
7% 
10 % 
13% 
39% 
30 % 
0% 
17% 
24% 
21% 
19% ZTTJi) 
24.58 
23.27 
8,0-1 
35,71 
7.2.47 
22,01 
6,38 
11.53 
149,44 
73.49 
63,07 
16,80 
6.90 
II.(Xi 
4,5(1 
5,50 
9,(X1 
30.20 
12.45 
11.09 
32,4! 
1,80 
5.20 
11,10 
2.00 
13,00 
101.37 
552.00 
220,00 
6.1 IX 
13.88 
9,63 
12.21 
6,62 
4,04 
11,06 
17.99 
71.52 
62,44 
33,68 
18.59 
34.06 
45.10 
7,10 
5,37 
314,1» 
75.77 
183,67 
156,96 
84,64 
81,53 
56,97 
20,1X1 
0,71 
10,46 
5,50 
5,511 
4,50 
300,00 0,00 
1,00 
O.iX) 
0.00 
0.00 
o.ixi 
0,00 
0,0(1 
3,08 
0,00 
0,87 
0,00 
2.05 
(MX) 
0,56 
0.64 
3.12 
26.23 
12,45 
1.2" 
3.20 
0,36 
1.08 
2,85 
0.7.0 
10.60 
14.08 
165,1 
131.43 
4,04 
10,52 
7,69 
8,80 
4,98 
3,6 
0,00| 
16,91 
10.05 
8,77 
32.51 
18.19 
34,06 
6,96 
0,00 
0,(X) 
38.23 
17,77 
58,20 
1.: 
0,90 
15,52 
15,07 
15.65 
0,24 
6,68 
3.07 
4,45 
3.08 
95,56 TÎJrT) 
23.35 
23,27 
8,04 
33,46 
22,47 
22,01 
6,38 
11,53 
19,68 
.10,08 
8,83 
16,80 
6,90 
8,80 
4,50 
5.50 
9.(8) 
26,23 
12,45 
11,09 
32.41 
1,80 
5.20 
11,10 
2,(X) 
10,60 
14.08 
240,19 
193,36 
4.04 
10.52 
7.69 
8,80 
4,98 
3,65 
10,09 
16,91 
10,05 
8.77 
32.51 
18,19 
34,06 
6,96 
7.10 
0,60 
66.30 
22.02 
103,20 
28,08 
11,81 
15,52 
15,07 
15,65 
0,71 
6,68 
3.07 
4,45 
3,08 
126,66 
I YHTEENSÄ (415) "ÏXBP5] "21T579] w|— s:?9i,mj"" 47 m > liiujp •7x7447 m 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996* 
Jäsenvaltio Rahasto 
BELGIA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
TANSKA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
SAKSA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
KREIKKA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
ESPANJA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
RANSKA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
IRLANTI 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
ITALIA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Maksusitoumukset 
Siirrettyjen ja uuiicllcn 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
75,«4 
0,00 
71,42 
3.68 
0.53 
6,22 
0,20 
1,61 
0,00 
4,42 
10,18 
2,59 
3,73 
2,12 
1.74 
34^11 
2,11 
27,77 
0.56 
3,67 
80,16 
57,24 
4,02 
8,09 
10,80 
17,34 
0,06 
3,22 
9,98 
4.09 
25,70 
21,38 
1,8.0 
1.65 
0.88 
44,40 
1,20 
9.4! 
30,45 
3.34 
LUXEMBURG | 0,32 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
ALANKOMAAT 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 0,00 
0,32 
0,00 
0,00 
6,08 
1,06 
1,06 
0,27 
3,69 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat 
77,05 
0,00 
72,52 
3,68 
0,85 
10,92 
0,20 
6,31 
0,00 
4.42 
17,94 
2.58 
11,50 
2,12 
1,74 
36,45 
2.11 
30.13 
0,56 
3,65 
82,46 
57,24 
6,38 
8,09 
10,75 
20,36 
0,06 
6,11 
9,98 
4,22 
.'*: 31,45 
21,38 
7,55 
1,65 
0.88 
49,48 
1,20 
15,12 
29,82 
3,34 
1,62 
0,00 
1,62 
0,00 
0,00 
7,66 
0,00 
3.70 
0,27 
3.69 miljoonaa ecua 
Maksut 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
79,24 
6,65 
70,14 
2,14 
0.31 
9,17 
3,30 
4,11 
0.21 
1,55 
38,26 
30,14 
5,84 
1,50 
0,78 
-::••:• ^-,::.;;W-35,54 
7,59 
18,77 
6,48 
2,70 
v-V: 72,62 
50.45 
6.85 
9,43 
5,87 
70,25 
31,79 
11,77 
__ 23158 
3,11 
::i:'^-V;:;-i::i':.:i.V::;i;::36^5 
22,53 
8,02 
5.23 
0,77 
116,24 
33,14 
19,00 
60,21 
3.89 
0,71 
0,00 
0.71 
0,00 
0.00 
14,93 
10,64 
1,87 
0,44 
1,99 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
79,69 
6,65 
70,42 
2.14 
0.48 
9,17 
3,30 
4,11 
0,21 
1.55 
40,68 
30,14 
8,27 
1,50 
0.78 
:;i:'::!tiV:>;";--Y-;v::;:;35,54 
7.59 
18,77 
6,48 
2,70 
78,n 
50,45 
12,35 
9.43 
5,87 
71,38 
32.79 
11.77 
23.58 
3,25 
36£5 
22,53 
8,02 
5.23 
0,77 
118,35 
, 33,14 
21,11 
60,21 
3,89 
1,16 
0,00 
1,15 
0,00 
0,00 
15,50 
. 10.64 
2.43 
0,44 
1.99 
Budjettikohdat B2•• î 800, 32-! 810, B2- i 820, B2-î 8.'5ö 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 359 
TAULUKKO 3 : SIIRTYMÄTOIMENPITEIDEN JA UUTTA LUOVIEN TOIMIEN 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN 1994-1996 * (JATKUU) 
Jäsenvaltio Rahasto 
ITÄVALTA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
PORTUGALI 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
SUOMI 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
RUOTSI' ' 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEISÖ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Maksusitoumukset 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
0,63 
0,25 
0.25 
0,13 
0,00 
79,49 
59,01 
7,60 
7,77 
5,10 
1,96 
0,25 
0,51 
0,6! 
0,59 
..1,83 
0,25 
0,40 
0.02 
' 1,17 
18,23 
3,51 
3.70 
0,70 
10,32 
96,69 
96,29 
0,18 
0,21 
0,01 
498,98 
245,40 
137,00 
66,23 
50,35 Mukaan lukien 
vapautetut, siirretyt ja 
uudcllcxn käyttöönotetut 
määrärahat 
1,38 
0,25 
1,00 
0,13 
0,00 
80,88 
58,76 
9,25 
7,77 
5,10 
2,73 
0,25 
1,28 
0,61 
0,59 
; V'^..':/•:•::3,85 
0,25 
2,41 
0,02 
1,17 
20,89 
3,51 
6,41 
0,70 
10,26 
106,19 
105,67 
0,17 
0.18 
0,16 
55130 
253,46 
181,46 
65,57 
50.81 miljoonaa ecua 
Maksut 
Siirrettyjen ja uudellen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
1,23 
0,58 
0.58 
0,06 
0.00 
78,59 
62,17 
6,12 
7,58 
2,72 
1,23 
0,61 
0,61 
0,01 
0,00 
::<:^;:.:--:-:j;;^r:',;-!i:;i2»4o 
1.12 
1,12 
0,02 
0,14 
23,22 
6,52 
9,62 
2,88 
4.19 
110,56 
107.59 
2.97 
0.00 
0,00 
690,74 
374,83 
168,11 
119,78 
28,02 Mukaan lukien siirretyt 
määrärahat 
0,64 
0,00 
0,58 
0.06 
0,00 
79,05 
62,17 
6,58 
7,58 
2,72 
0,62 
0,00 
0,61 
0,01 
0,00 
^^/••••<-f^xt^j 
0,00 
1,12 
0,02 
0.14 
23,22 
6,52 
9,62 
2.88 
4.19 
110,66 
107,69 
2,97 
0,00 
0.00 
701,60 
373,62 
179,88 
119,78 
28,33 
"Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830 
* Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 

'36^ 
LUKU VIII 
RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 363 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1996 
TAULUKKO 1.1 : MAKSUSITOUMUKSET 
BELCIA 
Itrvsvd 
HiHidcn 
Vitttoniu 
Moniit alm-ila 
TANSKA 
(V*l liir Stinvharlt 
Vc»l liir Sliircho:!! 
Miwviu alm-ilu 
SAKSA 
Saartirttekcii 
Mcti;lcnliurg-Vmpiimm».-m 
ltramiuibur|: 
Siictaiai-Ajifoiih 
Sudv.iT, 
Tlitinngen 
Sclilcs»'ig-I Man-in 
1 Lilfiptni 
Nictlcnuiciisi-ti 
Ifrtfiidi 
Nnrdrliciii-Wcjlliilai 
1 k>scii 
Kiicilibnil-ll'ulz 
1 It Jcit-WUrtlcnilict)! 
ILuti-ri 
Suiiriiiiul 
MtWliil tlllK'IIU 
KKEIKKA 
Anal Mcraii kai Nisi" (I) 
Kent. Kc l>il. Makcdtwiias 
I'cliv & l)n Sur. I 111 (2) 
KntiN 
lpm«i(3) 
llirakix <4) 
Nis.«i Annlnlikiuli?<Mi(5) 
M«HMU aitieila 
ESPANJA 
I asllllil-U M.uiclu 
(uln.ui 
Aslwu 
llaskmiuj 
Navarro 
1., Kwja 
Madrid 
< UHllllj-liOH 
CutuliyjK.' 
C'miiiilliiliid Valcnciana 
lluluiuril 
Andalitiia 
Murcia 
C'cuu y Mdilb 
Kanurianxaarul 
MMIUII alticila 1.7M..W 
l'(.72 
I.I 65.51 
j 
1)1.53 
753,82 
6.96 
48.66 
698.20 
20.24SJ9 
8,00 
1.924.19 
2.304.39 
2.406.53 
3.545.05 
2.135.45 
992.06 
I V..3R 
44.64 
4%.32 
1(14.44 
902.35 
189.29 
208.15 
1711.33 
791.46 
14(1.45 
3.66691 
I4.34»,(5 
685,7(1 
832.50 
968.50 
37S.WV 
312.3(1 
407.2(1 
494.30 
434.30 
•J.S.T>.<«5 
31.214.16 
1 .308.03 
2.073,34 
934.44 
517.72 
466,82 
126.57 
56,22 
386.84 
293.71 
2.196.03 
1 373.63 
704.41 
1.648.91 
71.23 
4.177.44 
676,19 
102.57 
1.190.16 
12.W9.87 122,1.9 
122.69 
2.1140,97 
319.28 
290.43 
196.43 
614,48 
302.72 
118.88 
198.75 
]_1M,S1 
3.38 
193.72 
97,97 
71.23 
9.52 
56.86 
7.3.113 
__ 
1.051.21 
4.H4JM 
249.80 
385.09 
234.53 
a, I25.0H 
492.15 
226.38 
286,57 
858.84 
33.W 
32.30 
146.89 
1.543.42 78,44 
19.91 
58.5.1 
22,78 
•0.20 
22,98 
.379 ,07 
67.01 
o.:2 
29.60 
32.64 
225.41 
-4.C9 
0.22 
0.54 
2H.I2 
-
" —1 
: 
377.18 
3 • 130.58 
•<>.50 
38.99 
49.15 
159.18 
•0.21 
- ' 94,80 
_. 
59J 
27,« 
5.8( 
42,(W 
42.(K 
512>2 
K.34 
11,3 
11,51 
J7.r 
6.4> 
55.H 
8.14 
4.6, 
8.6( 
16,3 
6.(1 
338.2 
2WI 
21.IX 
10.3 
0.2 
6.9 
15.7 
IK5.5S II, 7 5 
~iy> 
1.01 
5.34 
7,00 
7.01 
26,(1 
26.61 
4»,M 
49,54 2M0 
11.75 
4.4f 
10.59 
22,118 
22.08 
5.68 
0.13 
9.9' 
6.27 
3.5C 
5.13 
16.25 
1.53 
143.3! 
25,00 
2S.1X 20,42 
20.42 
23,18 
23.28 
12,77 
12.77 
l»,8» 
19X9 0.44 
6.43 
3,73 
3.73 
187,71 
20.2 
32.97 
6. If 
10.88 
22.4( 
14.25 
79.6f 
1.17 
172.30 
7.62 
24.95 
13.5 
80,5 
7.8f 
27.71 
lO.fK ~— : 
1 
1 
. : 
• 4.V» 
2.21 
26.XO 
15.1.3 
1.67 
51,5* 
11.18 
51.77 
147,13 
5.62 
2.79 
11.1.4(1 
20.98 
42.80 
1.97 
1.50 
11.21 
8,23 
27.51 
0.73 
7.19 
IS.V. 
4.22 
2.74 
80.99 
117,4* 
117.46 
255,45 
0.45 
0.6(1 
0.48 
0,09 
O.lf 
0.64 
0.25 
3.30 
0.24 
0.4) 
!.Sf 
0.13 
0.42 
O.Of 
0,47 
(1.05 
47.66 
198.4'* 407,1* 
4.17 
123.47 
236.04 
43.88 
I7WI 
-0.20 
23.16 
149.85 
3.CM.I2 
3.62 
322.07 
403,83 
217,41 
657.28 
304,69 
195.7.3 
42.95 
11.50 
113.66 
39.25 
324.89 
21.32 
37,98 
43.34 
116.99 
39.64 
800.66 
1.707,47 
3J8 
193.72 
97.97 
71.23 
9.52 
56.86 
73.03 
33,09 
1.168.68 
5.754,12 
2X1.25 
385.69 
235.01 
125.17 
159.35 
35,92 
13.26 
123.09 
64.19 
492.56 
227.94 
202.87 
286.99 
9.91 
859.31 
33.85 
32,30 
194.55 
2,021.93 23% 
21V. 
28 V. 
20 V. 
33 % 
23% 
•3% 
48% 
21% 
11% 
70% 
17% 
18% 
9% 
19% 
14% 
20% 
27% 
26% 
23 % 
38 V. 
36% 
11% 
18% 
25% 
15% 
28% 
22% 
12% 
0% 
23% 
10% 
19% 
3% 
14 V. 
15% 
8% 
12% 
11% 
19% 
19% 
25% 
24% 
34% 
28% 
24% 
32% 
22% 
22% 
17% 
29% 
17% 
14% 
21% 
5% 
31% 
16% 
16% 
(l).Si«äluläTO:nAuika 
(2) SisalUiil loi Manncr-Krakka. Umi-Krcikka ja Pdupcncso» 
(3) Sj*ä!ulu TO:t tipein» }a Jtxmianmcrcn saarcl 
(4) Sisiliaa TOI I ruskia ja lU-Makokaiia 
(5) SisiilUMl TO:l Upcanmotn rmhjoisoMin sa»rcl ja Upcanmcrcn eteläosan saaret JiumvaMs / 
Aluc TuU 
(I) 1 2 1 Tanrflc 
4 5a(mul.) 5a (kaJastla) M. " 4 — VA Vhaaanal 
<2) % ay<n miljomaa ecu» 
J04 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1996 
TAULUKKO 1.1 : MAKSUSITOUMUKSET Qatkuu) 
lkiiilc.Nmw«fie """ 
Itest'-Nuriinjruto 
i'loiirdic 
Oi;iinfMi£iK--Ardenne 
(mirp/Kim-
fviilrc 
NWJ-IVv-.lf-a.k'.s 
rincbtfuif.-
'ays'-dc••In-r.nnT 
•i ».n,,-</l,a7v7ito 
..iTjiTTr" 
Ahacc " 
Wlici'imic "" "' 
Ai|inlaint-
Mi.)i-I\n:mr« 
AIIM-^C 
Uiinic-AlrHK 
UllillKSiL~K«lMlTl«"l|l 
"nni-llci-'.Al'imii'ie'lrA/iir 
Kursiki. " " """" " '" 
>';»»">^ 
haideloiaiv " "'" """ 
«»•..,,, 
{f.iiii.a'i 
Moiiia'.'.'l.lriia" "~ "" 
Miilil.'iTiueliu" 
1A1JA 
Jiitfia-HraniiT™ 
'iniamTc" 
Vaiu7,T7\i>su ~~ 
ram,."'""" 
Vi.-ia.via " 
iiii)>"v«niLTii7ii'»" 
I'nsuiiwi 
iinhna 
Vkm-.lK.-s 
AlmioT 
rvinhw 
i.: :IK..I.I 
alal.na "' 
~,sili>, '"" 
SMIIMIM 
V.aun al"m7la""" " ~ 
LVXEMBUHG 
M.7iia"aiiic77. 
MANKOMAAT 
N.xf^Nl-i'liriand- "" " 
«*lS7fcrf»7J~ 
WtM •NatriTinT 
/,u»Mi7wI7.7J 
Muiiia'a'incil'a 12.3*8 J1 
" '_'2'Kl'.2, 
141.12 
89.66 
161.14 
110.97 
795.56 
288.42 
Tf7l746 
195.5! 
"""""-"V, 
132.37 
147.08 
360.47 
351.7(1 
"~ j^JT/i 
262.5(1 
2253: 
' "258.97 
f'j '".29 
7 75.11 
5.901,15 
5.901.151 
15039,(1* 
l(VK/i7' 
-----
- —• 
138.28; 
T7i37 
7«7T(.! 
138.97 
____ 
151.16 
275.37 
--iTHTvl* 
1 .2(W.(.KI 
-----
"9IW» 
i 16'i'8!l 
\ii'i>.h 
97.Js.i7 
76,32 
I.9.VI.1J 
i 64 ,7(1 
;---S 
i.389.16 29(1,96 
113.51 
• 
"'ixVi 
"40.811 
ilfsii 
_._ 
76.5 j 
7|J>! 
_4 
I.IMJ4 
1.18Lll' 
.'..1)38,71 
• 
1(18.5(1 
___ 
25,(X) 
" "~~86.0K 
f. 502736 655,77 
_ 
10,41 
45.91 
25.73 
7.97 
• " A321 
188.88 
5-1.15 
20.02 
" 20.89 
(UK 
ZZI: 
3 5.71 
13.84 
"~28~,98 
-i 
211,02 
63.68' 
"-2.77 
ii.7? 
:7,;-i7i 
"-2.fi: 
7 1.27. 
-f,.49i 
j Vs* 
3;7u7 
• - ' 
""" 4 
__-2.!7 
-147, 
99,14 
16.65 
4.<8i' 
36.68' 421,51 
421.59 
149JS7 
46.9. 
36.65 
_ 
|"L4K 
"16.81 
5.88 
TJCsi 
10.18 
5.33 
3,40 
.1.41 
155.23 
152.23 i 
-
--
; 
• 
-
T-
t 
. 91,68 
~\ . 
._ _j 
91.68 
_ : 
38J8 
: 
-
... 
38.28 
0,37 
(1,37 
4,00 
—^ __. 220^6 
-
220.66 
131,6! 
8.85 
16.41 
...IK 
27.77| 
14.98! 
15,3.1; 
2.54; 
II.06J 
4.50j 
17.421 
4,31 
4,31 
9,05 
9,0 5| 1 
6,36 
6.36 335 J1 
1.17 
11,89 
2.47 
19.68 
17,04 
32.97 
2.43 
21,68 
20,9.1 
11.52 
17.25 
21,90 
49.68 
38,83 
17.67 
20,86 
15,61 
11,06 
1.29 
33.59 
8.23 
9.80 
6.76 
2.08 
6.40 
0.31 
15,56 
8,16 
1.63 
0,76 
5,01 . 
-283,53 
I6.W 
0.82 
6,15 
8.01 
2.71 
1.05 
6.66 
41.92 
10.5.3 
9.28 
1.82 
11.87 
10.43 
0.81 
(1.54 
3.47 
22.54 
1.13 
20.59 
1.82 
15,34 
8.28 
8.05 
28,38 
7,47 
37.21 
3641 
36.51 
313.111 
1,05 
1.23 
0.19 
4.53 
1.92 
5.98 
1.17 
3.95 
0.72 
1.58 
l.ll 
3.57 
9.33 
0.27 
0.77 
0.54 
0,66 
0.99 
7.23 
(1.52 
265,72 
0,50 
0.50 
23,37 
i 
23.37 2.306,09 
16.66 
47.19 
28.44 
53.93 
30.91 
28.69 
17.38 
344,30 
97.85 
54.')4 
43.52 
53.69 
22.23 
49.25 
22.44 
115.46 
75.57 
31.76 
77.16 
31.27 
55.37 
29.49 
49.07 
20.55 
52.55 
83,98 
772.42 
1.217,85 
I.217.R5 
2.919,18 
56.84 
117.97 
0,52 
32.42 
36.60 
74.29 
14.99 
56.83 
101.62 
4.92 
14.69 
44.47 
117.83 
22.22 
0.77 
25.54 
66.02 
87.07 
138.13 
99.08 
1.806.36 
7,11 
7.11 
310,51 
24.81 
52.23 
0.76 
41.69 
191,02 19 %( 
78% 
29% 
14% 
38 % 
34% 
18 V. 
16% 
43% 
34% 
21 % 
22% 
22% 
27% 
37V. 
ISV. 
32 % 
21% 
14% 
29 V. 
16% 
25 V. 
11% 
13% 
5% 
27% 
11% 
14% 
21% 
21V. 
15 V. 
21% 
31% 
3% 
12% 
26% 
22 V. 
12% 
34 % 
30% 
4% 
1(1% 
13% 
43 V. 
7% 
0% 
2% 
11% 
9% 
10% 
10% 
19% 
»% 
9 V. 
16% 
15% 
20% 
2 V. 
44% 
14% milioanu ecu» 
Alut (1) 1 J " •"J i Sa-'frna-ir 5a (kakuhai) 5k '" ,'•' VA Yhtesaul 
(2) (21/(1) 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 365 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1996 
TAULUKKO 1.1 : MAKSUSITOUMUKSET (jatkuu) 
Jigem-alti* / 
Ah» Tuki 
(1) Tavaile 
1 2 J 4 5.(m„lV- 5. Oulun») 5b i YA Yhtcemi 
t2) % f2V(l) 
ITÄVALTA 1.557,42 
OslOstan-ich | 317.54 4.»* 
4.96 
SUdiialerrcich j 212.011 
Wcrtitaurrcich 1 184,5.1 
Munia alueita ! 843,12 
PORTUCALI 14.758,71 
l*ullinincn 
Kcxkiusal 
Uxauhnli-Tcjon luakxp 
Atcnlcin 
Mçurw 
A/* «il 
Madeira 
Munia alueita 541.1(1 
362.00 
426.59 
182.(81 
76.(81 
621.00 
369.10 
12.180.72 
SUOMI l.5U8,4(l 
Maiiner-Suumi 1 195.36 
Ahvrnnnmoa | 2/4) 
Munia alueita | 1.310.45 
RUOTSI 1.282.70 
Smitlnnd mcd Öttmu 
Vilslsvurigc 
Sydsvcrigc 
Mcllcrsm Non-land 
( Mv Nurrlund 11.24 
24,00 
19.97 
18,00 
1(1.1.00 
Munia alumla j 1.106.49 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 9.642,113 
Nurth 
Yurksliirc and 1 lumhraidc 
I jisl Midlands 
Lasi Anpliu 
Soulli 1 JMl 
South Wral 
West Midland* 
Nurth Wral 
Wiilm 
Skullanli 
IVhinis-Irliillli 
( htmillar 
Munia alueita 447.60 
336.12 
I68.8X 
60.00 
97.85 
246.12 
39.1,46 2,967,9* 
I(I7_5( 
71.45 
75.5( 
29.82 
16.03 
156.97 
I24.6X 
2.586.02 11,40! *5,69 
1 
11.401 
"1 -i 65/>9 
21,32 
-| 21.12 
1 
-1 
5U5JI» 
-
I.I80.39J 124.27 
.185.04] 
902.84; 429.1 
1.295.9.1] 338.56 
5.07! 
4.142,74] 0.12 
YHTEISÖ | 3.1M50J 810,63 
104.27 
101.73 
38,44 
41.24 
•0.37 
114.0» 
l%.41 
75.20 
119.56 
0.06 342» 
.14.99 
1.076JW »,77 
8.77 
3750 
•1 75,94 
75.94 
-
53,32 
5.1.32 
2*50 
•f J 
37.50J 26.MI 
-1 I.076.8O; -, 
YHTEENSÄ j 13».»I7,40| 15.370,13] 2.6*8,7J( •1 
2.796,921 27550 ISJ3 
15.23 
802,43 -
-
-
2»55 
29.55 
112,27 51.62 
12.67 
21.31 
17.65 
l*J7 
16.00 
OM 
64.91 
11.24 
5.1.66; 
«2,»3 
12.75 
1.44 
24.62 
22.94 
15.18 
6,(81 
»71,38 77,1» 
77,18 
11.47 
11.47 
8S,*S 40,*»| 250,41 
7.40] 25.0.1 
9.42] 42.12 
6.86] 24.51 
17.31 
191,13 
191,13 
42/M 
.1.15 
38,91 
3*,I5 
J.I4 
33.01 
179,1» 
7.R» 
6.48 
12.55 
8.96 
26.36 
7.00 
1.1.88 
5.46 
90.62 
851,67 
2JU5,M 158.95 
3.I5»,I0 
107.50 
71.45 
75.50 
2V.S2 
16.0.1 
156.97 
124/41 
2.577.15 
253,90 
19.15 
(U8 
2.14.48 
17*52 
11.24 
3.14 
162.14 
2.700,21 
117.02 
109/. 1 
46.36 
53.79 
24,25 
14.1.04 
347.06 
105.13 
19155 
344.02 
0.06 
1.218.33 
851,* 7 
25.89353 »% 
8% 
2(1% 
1.1% 
19% 
21% 
20% 
2(1% 
111% 
16% 
21% 
25% 
.14% 
21% 
17% 
10% 
11% 
18% 
14% 
100% 
0% 
16% 
0% 
0% 
15% 
M% 
26% 
ÎJ V. 
27% 
0% 
55% 
10% 
.16% 
29% 
27% 
21% 
27% 
IV. 
29% 
27 V. 
1»% 
366 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1996 
TAULUKKO 1.2 : MAKSUT 
Ijiuarvallio / 
Alue Tuki 
(1) I.) I 5a (kalallia) Yhtecnut 
(2) (2V(I) 
( I ) SraiilL-lii TM.n AlUkn 
(2) SisSIUiä TO:l M;mi>cr-Kn.-ikk. 
(1) Siaiiluu TO:l Upein» jn .liv 
(4) Sisiliaa T'(>:t Tn.skn. jn lUi-Mnkali» 
(5) SisilltM I (.);! Lpevnmcrcii puhjniii» BELGIA J.7«^9| 9I.77J 2«,69j 8l,9l| S.91 
Ikywd 
Ha ml cri 
Vnlli imu 
Mimi» alticiUt 19.721 -1 -1 l.5(l| 
445.82] -j 4,7(l! 45,27 
1.165,51] 91.77] 15.99 
131.5.1 
TANSKA 7MJI2 
( >sl lor Stnruhaclt [ f>>' 
Vesi fir SitxvhiuU \ AH.fx 
Muma «lucUu j f>')».2( 
SAKSA 20.2*6,39 
SanH>rDckcn j K/H 
MecklcnUirg-VirjKmimem 
Brandenburg 
Suclisai-Aii.mil 
Saciwai 
Hiiiniiyai 
1 lei Iiii u 1.924. I< 
2.304.39 
2.466.5.1 
.1.545.05 
2.135.45 -1 27.67 
7,4( 
-j J.47J 4«,9« 
-i 2-11] 
2.094,42 
299.17 
282.02 
360,65 1.57 
182,75 40,9f 
2*750 
6I8.47J -, 
l_ m,iL . .1 _ . 
992.06] 94,22 
SchlcwvHi-l ktlstein j \5(>M\ 15.8.1; 6.67 
1.69] 9.57 
iUinipuri i 44,M| -1 -j ').M' 
Niutlcrsjjcliscn 
H.VI1M. 
Nonlriioin-Weslllilcn 
Ilosen 
Rlicililiiiui-l'lal/ 496.32| 
Î0T44T • 
902.35! 
189.29] ^ 7.19, 36.91 
6,67] 4.K 425» 
2.7(1 II.81 
(l„54 
2.67 
TM 
7.68 
11,70 4.M 
26.14 1M4 
16,34 
2IJJ7J 
22.07 
177J4 
J 
127.111 50,611 
0,89 
2-fM-ï.î S-f -t 2.57 K.5Ki 
3.82 
IVutV-n-WUrtlaiilmv ! 170.11] -| ., 8.10 
llllljclt 
\wl»ml 
M,liuu llllKlU. 
KREIKKA 
Anni. Sieran km Nisin (1) 791.46 
140.45 •i 2.3<>! 8.16 
-| 18,441 7.11 
3.666.911 I0O.77J -' 114.25 
I4.J49.45] !.<S4*,0»| I 
685.7IIJ 121.24] T 
KvrnlKeDitMalnlnnii:, ' »12 1 11 141 
IVhv-* Dll. Stcr. I-.II. (2) X8 5 , 1 K t 
'illl-ssaiias 175» 41 1», -) 
Krill» 11.1 4 4 
Ijiin.i(.l) i .107,20] 79,6Sii 
•lhrakis<4) 
Nis,«i Aiuit.vlik.Hi MuvMui (5) 
Moi im iiluciui •"M ""u „ 1 
~9.839.Os1 1019.92! ~' 
ESPANJA 31.2i4,lt| 3.8}J,*2 
Cnsliilii-I.il Miinchii j 1.308.031 149.85 
Uililsia 1 2.073.34 
^•'L _ „. i 
CilliLibrm 
Hiiskimiiii 
Nu «i mi 
U Rl,,,» 
Ampuu 
Minin il 
UislilUi-U-wn 
l-.Mra.Bdum 
Kalalunia 
Cuinimidad Viiloicianu 
a-ilcuanl 
An'liil(iti.uu 
Murcia 
CcuUi ) Melillu 
KunarUuuauruI 9.14.44 
517.72 
466.82 
126.57 
56.22 
1R6.S4 407.40 159,2.6! 272,12 
-; •1 
144.781 -j 
7.1.06; 
j „.^ 
-Î 16.75 20.26 
2.82 
29,t.7l| .[ IK.lli 9.58 
2.1%.(llp .121.50, i 
1.371.61] i 62.56] 
704.41 
1.648.91 
— Yïïi 
4.177.44 
676,19 
1112,57 
1.190,16 
M(iiii.-i uineita 12.909.87 _ Jjj^j—- -. 
4.14 ,14 
106.65 8,88 
2.64! 1.98 
; i6,wi| 
78.67| 
1.6*4.48 12.8.1 2F8.55 J 1.42 
0,12 
7,68 
3.96 
2.84 
4.95 
12.19 
1.20, 
8.70] 142.97 
1 | . • 
1 
_ j 1 
i 
-1 
--
111.02 
: 
l~ 
-
• 
• 
-
10.02 -1 
--
28,74 
--
-1 
• 
---
• 
• 
• 
--28.74 33» 
• 
• 
3.88 
• 
• 
• 
• 
32,74 
---
• 
• 
-
-
• 
•1 3,47 
0.25 
3.22 
0,14 
0.14 
21257 
19.27 
36.76 
-
5.01 
10.8.1 
15.04 
6.78 
118.34 
(1.54 
-
--
--
• 
-
124,40 
--
4.67 
21,32 
10.99 
5.1.30 
6.11 
21.35 
-6,66 
• 
• 
--.12.74 -• 
-
• 
• 
1 
• 
• 21,9» 
LK 
9,87 
10,58 
0.44 
12,19 
(1.09 
12.10 
221,94 
1.69 
10.55 
58.99 
26.29 
2.1.05 
0.8.3 
5.8(1 
5.55 
(1.37 
1.04 
3.26 
6.76 
5.61 
6.76 
7,68 
5.89 
2.67 
47,17 
4J.4J 
• 
• 
-
• -• 4.1.41 
184,17 
0.22 
0.30 
1.45 
0.04 
0.05 
0.19 
0.07 
3.74 
(1.07 
0.20 
2.81 
0.06 
0.21 
0.0.1 
0.2.1 
(1.03 
59.97 
114.49 284,47 
2.60 
74.61 
154.41 
53.05 
86,71 
2.11 
1.66 
82.94 
3.189,11 
1.69 
.109.72 
341.02 
.186.94 
641.51 
3.19.94 
122.52 
.16.08 
9.73 
85.31 
14.21 
197.17 
29.87 
31.04 
27.51 
146,94 
.10.16 
437,74 
1.48951 
121.24 
111.14 
106.46 
44.18 
46.40 
79.68 
55.48 
61.59 
1.063.35 
4.(45,0* 
150.08 
407.70 
146.23 
73.1(1 
55.30 
.11.33 
14.45 
76.61 
54.07 
323.70 
165.37 
85.55 
251/iS 
11.31 
4.14.57 
106,67 
16,90 
1.18.64 
2.101,84 lt% 
1.1% 
17% 
13% 
40% 
12% 
30 % 
3% 
12% 
lt% 
21% 
16% 
15% 
16% 
18% 
16% 
12% 
2.1% 
22% 
17% 
14 54 
22% 
16% 
15% 
16% 
19% 
21% 
12% 
12% 
18% 
1.1% 
11% 
12% 
15% 
20% 
11% 
14% 
11% 
15% 
11% 
20% 
16% 
14% 
12% 
25% 
26 V. 
20% 
18% 
15% 
12% 
12% 
15% 
16% 
1(1% 
16% 
16% 
12% 
16% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 367 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1996 
TAULUKKO 1.2 : MAKSUT öatkuu) 
J äacnvaltiu / 
Alue Tuki 
(1) Tavoite 
1 : j 4 5a (maat) 5a (kalaalui) 5b * YA 
fJ) % 
HANSKA 12.J4.IM1 
llc-dc-l-niiiu; 
Iliiiitc-NtfiiuinJu: 
1 tn *sc-N<vinantJie 
hawlie 
OuiRipugne-A/iluntic 
\VWKf,V<fVK 
Cciiifc 
Nnrtl-l*i-<Jc-CakMi 
IVctugne 
V»y*-ik-\»~\jnK 
CothMi-Clturctttcs 
1 iimiint: 
Ahsncc 
Frtiiicbc-Ctvnic 
limousin 
Aquitaine 
Midi-ISTTC née* 
Amrrgnc 
Khônc-Al|H3i 
IjiitgueUtc-KniMxilloii 
l-Virttntc-Alpcs-CVttc ,1'A/ur 
Kursikii 
Martinique 
C«iu<Jctoupc 
Uiwne 
KCtMllal. 
Monia alueita 21.44 25U1 
16l.Hl! 
2(81.21] 
141.12 
89.661 
161.141 
110.971 
795.56| 65.19 
2ltH,42| 
261.46. 
19551 
245.53 
K.1..V 
132.37 
147.08 
360.47 
351,70 
231.92 
262.50 
194.55 
225.52 
258.97 33.02 
.190.66 
41.1.28 
193,29 
775.33 
5.675.10 
IRLANTI 5.901,13 22.1.1 
22.33 
20.48 
88.05 
0.02 
»00,7* 
MtHÛti nlucita j 5.901.15 VOW. 
ITALIA 19JJ9,08| 1.926J2 
|jnili*>-KiNiui(aui 
.'icmmiic 
Valle iXAosU 
linnbiurdtn 
I retit in 
Vcntr/u 
Jriu.lt Vtmc/ja * nul in 
|j„ur..i 
Tusean» 
Oiuhria 
Murcjies 
I JUKI 
Ahruzzi 268.67 
174.82 
17.82 : 
208.791 
1.18.28 
314.54 : 
I20.2l! 
K/l. 16 
338.97] 
136.261 412,1* 
M.J1 402JI» 
12.58 1 
24.24 
16.04 
LK 
39.88 
32.2.1 
35.95 
15.20 
27.32 
6.10 
24.89 
63.70 
11.14 
3.66 
17.12 
9.81 -
402.88 
-»5,08] 102,44 
-j 45.61 
11.99; 24.28, 
ll.(K, 
._... 0.27 
10.56 
2.94 
14.21 
17.51 
151. |6j j 
352.02 16.08 
275.37! 44.87 
Muline | 301.85] 19.78] "? 
5.09 
2/i6 
(I.IO 
Cinpnnia j L35.1.72: -j -! 
Apulia j I.2(»l.00| 12.50] 
llusilicala | 602.75J 4I.99J 
Calabria j 9I9.48| 6.1.81 
Sisilia ! 1.369.80! I12.7(l| 
Snnliiua I LUXUS1! 49.94| 
Muu» alueita | 9.64H.I4] 1.560.52; -4»,*2 
49.62 
" 
19,14 
" 
19.14 
LUXEMBURG 74,32 -| »"| J^*| •>" 
M.«iiaalueha 1 76.32! -j 0.291 3.561 0.25 
ALANKOMAAT l.»S0,15| I1JI4 3»0»j 124.42 
Nn< rd.fvlederland 
(kwl-Nederland 
WcM-rJck-riaix) 
Zuid-r4ederland I64.7(l| -j 13.27] 
263.15] 11.84] 12.021 1 
39.20 - -j 
93.941 -j l4.(Kl] -1 
Munia .lueila ! 1.3*9.16! -i -; 124.62] 2 OM» 
; 
206.89 
41,(18 
2,65 
4.92 
0.05 
R.3.1 
5.90 
4/41 
1.17 
0.76 
3.32 
1.35 
5.38 
2.62 
sai 
5.21 
M» 
6.49 : 
• 
11,»3 
n.9.1 
0.1* 
o.K 
•<« 
6.4C 300a» 
_„ 
14.86 
.1.71 
16.79 
9.18 
31.80 
12.20] 
19.51 
15,5.1 
7,15 
8.09 
24.6X 
32,34 
39.64 
19.93 
17,02 
16.13 
10.37 
0.80 
31,15 
(1.65 
5.20 
11.42 
3.19 
0.47 
9.88 
• 
0.16 
12,70 
6.13 
2.2»i 
0.94 
3.34 • 
' 137,11 
5.15 
0.24 
5JI 
2.61 
0.91 
1.30 
2.04 
19.72 
W« 
4.64 
1.78 
10.4.1 
3.82 
0,24 
U3 
4.57 
7.38 
2313 
6.18| 
4.01 
4.7(1 
0.42 
4.14 
4.02 
K52 
3.74 
24.25 
1»,*» 
I9.69| 
155,45 
0.53 
0.61 
0.07 
I.X9 
0.57 
2.99 
(1.58 
1.61 
0.81 
0.62 
O.X 
(1.94 
4,67 
0.13 
0.38, 
0.27 
0..13 
0.5t 
3.62 
0.26 
1.13.54 
oas 
0.35 
Ml 
1.02 
5.79 1.7*0.15 
5.15 
64.86 
26.82 
15.19 
28.86 
34.12 
12.32 
I24.7Ï 
67.33 
52.79 
36,49 
53.2» 
17.27 
33.22 
26.21 
I0tl/,t 
58.36 
25.63 
2.1.40 
.17.26 
24.91 
.13.44 
26.27 
26.35 
2K.99 
91.78 
684,45 
»20.45 
920.45 
2J82a» 
48.XI 
43.80 
0.4(1 
10.93 
22.23 
40/41 
8.08 
39.59 
36.62 
6.19 
19.65 
49.5.3 
19.92 
0.38 
12.77 
42.32 
64.31 
136.32 
50.20 
1.725.10 
W 
9.62 
2M.20 
19.39 
26.16 
1.96 
17.34 14% 
24% 
40% 
13% 
11% 
32% 
2t% 
11% 
16% 
23% 
20% 
19% 
22% 
21% 
25% 
18% 
28% 
17% 
11% 
9% 
19% 
11% 
1.1% 
7% 
6% 
15% 
12% 
12% 
J*% 
|£% 
1J% 
12% 
2% 
16% 
12% 
7% 
24% 
11% 
5% 
13% 
13% 
11% 
12% 
368 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 1 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1996 
TAULUKKO 1.2 : MAKSUT Gatkuu) 
Jiuicnvalthi/ 
Alue Tuki 
(1) Tavalle 
' 2 3 4 tm (maaL) 5a (kalailui) 5h * YA miljoonaa «ua 
(2) % (IVO) 
ITÄVALTA 1557,42 
( jNlrtsleneicli 
Ntkalftk-nrkJi 
UcsiiisHTiticli 317.54 
Hjjfi 
184.51 
Munia alueita | 843.32 
PORTUGALI 14.758,71 
Nurd i 541.10 
Centre 
1 jssnUm 'Iciun luaksu 362.(8) 
426.59 
Aicntcjo 182.00 
Alanrve j 76,00 
Azunl 
Madeira 621.00 
.169.10 
Munia alueita ] 12.180.72 
SUOMI 1508,40 
Mnnncr-Suotni 
Ahvenanmaa 
Munin ulueilii 195.36 
2.60 
1.110.45 
RUOTSI 1.2*2,70 
Siuäland inedöumo j 11.24 
Viislsveriue | 24.(81 
SyilsveriRe | 19.97 
Mtllersla Nurrlanil 1 1 H.IXI 
Ov-reNon-lanil | 101.(81 12,61 
12.61 115» 
" 10.17 
" 1.41 
2.43457] 
97.%' 
82,831 
6I.95J 
29,01! 
19,38i 
117.4.3] 
85.17] 
1.920.84] 
-| 14.24 71,77 
: 351 
: 
• 
71.77! 3.51 
21,10 
J 
1 
-I 14.24 
•1 
-1 
-1 
-21.K 77,13 
- —-; 
77.13 
-0JJ0 
: 
0.8(1 
A 
-i 
550 
5.5( 
18,75 
-1 
Munia aluciui j 1.106.49] -j . • -| 
VIIDISTYNVT KUNINGASKUNTA 9.6*2,(13 
Nurth 
Yorkshire and 1 lumhersidc 
l-jisl Midlands 
liisi Anuliu 
Simlh Lasi 
Nuulh West 
Wesl Midlands 447,60 
336.12 
I6R.B8 
60,00 48450] 571,4» 
-| 92.44 
-| 50.94 
-! 22.18 
-1 
97.85 -j 19.85 
246,I2| -j 8.70 581,69 
•1 18.75 26,60 
26.60| 
27J»| 
-
-1 
J 
| 1 
27.86, J 
34.01] 8^7 
A 
1 
39.1.46! -j 79.17 
NurlhWcsl j 1.18(1,19, 131.Ml 44.95 
Wales j 185.04| -j 12.48 
SkKlunli ] 902.84 
1'i.liiiiivlrli 1 1.295.91 
( ahrallar 
Mi min allien.. 
YHTEISÖ 
YHTEENSÄ 5.1.89 
299.49 219,03 : J J 
1 
' 
J H 39.34 
8.3.1 
16.96] -, 
14.05 
-
1 I4JM] 23155 
3.08 
2.8.1 
2.0C 24.02 
29.95 
17.54 
-I 6.84J 160.04 
-
-
1 
7*7 
7.59 
0.08 
-
22,44 
3.17 
19.27 
71,44 
8.73 
1.16 
0.06 
._ '.!._. J 1 .... ' 42,12 
42.12 
»J>2 
9.02 
•1 -1 -! 20.61 102313 
i 153*5» 
1 97.96 
82.83 
61.95 
29.01 
19.38 
137.41 
85,17 
102.03] 2.022.87 
14,561 131,77 
1.57 9.16 
0.08 
12.98 1225.1 
10,84 
0.94 
• 89,12 
3.37 
(1.94 
•1 
9.9( 
100,76 
3.94 
3.24 84.80 
1.852,15 
101.17 
54.88 
26.79 
0.06 
6.2X 26.12 
•j 29.31 
-j - -1 -j -j 4.48] 81.65 
-j -, -j \ J 16.12 
-i \ -j I9.21J J 4.94 
| -: -j I7.VJ 
"" ~ " "7 ""-
5.07 - 1.551 - -j -i -j 
-
4.N2.74! 0.011 J 581,6')] -! 14.01 8.27 9.1.1 i 192.18 
56.65 
299.65 
1.45 102.94 
1 1 i '•5S 
4.26 -j 48.98[ 677.22 
3.18650] -j -| -j -| ' -1 -| 
139.917,4(1] 13.68751] 1.51(1,51] 1.990,34] 129,118] 694.11(1] BI158| 825,72 -) 4*73141 4*7 3)4 
H,l*\ 1513,22] 20.4*4,10 15% 
KV. 
14% 
1(1 % 
19% 
17% 
18% 
23 % 
15% 
16% 
25% 
22% 
2.1 % 
17% 
»% 
5% 
3% 
9% 
7% 
1(1% 
0% 
5% 
0% 
0% 
8% 
1»% 
23% 
16% 
16% 
0% 
27% 
12% 
21% 
16% 
15% 
33 % 
23 % 
3(1% 
16% 
15% 
15% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 369 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.1 : MAKSUSITOUMUKSET 
Jäarnvaltf* / 
Alue Tuki 
(I) Tavalle 
2 i 4 5. («MUU)' 5a (lulajtua) 5» 6 YA miljoonaa ecua 
Yhtaoad % 
<2W) 
BEI.CIA l.?«25»j 22»,*» 
lUyxK\ 
l-lantkri 19,72 
445.82 
Viillunia j I.I65.5IJ 229.69 
Munia alueita I 111.51] 
TANSKA 7S3J«| 
(•sllnr.Slnrchaill ] 6.96 
VcstKi-Storcbadt 48.661 
Monia oluella ] 698.2(l{ 
SAKSA 200464»! 5.»33,05 
Snarnrllcken 
Me-3:lvnhuru'Viapummcm 
ftnuitkaihure 
.Such«on-Anluill 
Sachstm 
Thuringcn 
Iterhini 
Sciik-sxviu -I iuixleitl 
llamuuri 
Nietk-ixachftcn R.nnj 
1.924.19 -944.62 
2-104.39 H58.82 
2.466.5.1 870.04 
3.545.05J 1.530.58 
2.135.45J 874.25 
992.0/J 330.3( 
156.38 
44.M| -, 
496.32] 
llrenm { 104.44 -
rJnnlrlvui-Wcsllalcn ! 902.35 -
lk.-s.sen 1 189.291 
Rlieinlanl-ltab | 208,15 
luiden-Wllrtlernhcru 
Ikinen 
Saarland 
Munia alueita i7o.3.ir 
79I.46J 
140.451 
3.666.9IJ 524.45 
KREIKKA 14.349,651 «.127,43 
Anut. Slercuit kai Nisiä (1) 
Kent. Ke Dii Makedonia» 
tVI,,,. ft Du Sk*. LII (2) 
Ihcxiuilia* 
krilis 
Ipuuu(l) 
liirakin (4) 685.701 1(12.10 
83250J 4.12.95 
968.50 .1X2,37 
175.KO| (82.84 
3l2.3(lj 140.52 
407.20 2(«I.4I I40JU 
"58721 
82.17 
53,07 
9.32 
43.75 1»257 
5.71 
89.57 
80.53 
16.77 
1273» 
-f I27.(X 
4*V\92 820,40 
116.20 24.22 
15.61] 23.51 
-| 17.49 
4.1.12! 55.76 
47.58 
340.41 
16.57 
23.67 
14.18 
48.59 18.81 
98.84 
23.65 
14.79 
24.97 
24.98 
19.09 
-I 474.28 
J 
494.30 219.841 
NISI.I Annlnliliuu Ileum (51 •] 4.14.3(1] I89.49J 
MnuiaakanUi ! 9.839.05' 4.077.12! 
ESI'ANJA 31.214,1* 
Caslilla-U Mancha | 1.308.03 
(nhlsai | 2.073.34 
AM.«las I 9.14.44 
Caulultri» 
Ikisklimu 
Navarra 517.72 
466.82 
126.57 
luKjuja | 56.22 
Ani|iun j 386.84 
Madrid 
Castilla-Luun 29.1.71 
2.196.03 
l-lxtrctnaihmi ! 1.371.63 
Katalonia 
Cumunidad Valenciana 
Uutenani 
Andalusia 
Murci» 
Ccin.i v Melilla 
Kananansaarel 
Miau» alueita 704.41 
1.648.91 
71.2.1 
4.177,44 
676.19 
102.57 
1.19(1.16 
12.9W.87 t2-987J*| 1.03*0» 
6y,.8() 
1.323.02 
57.1.17 
281.06 
1.030.02 
511.34 
1.172.59 
• 
2.196.17 
297.71 
76,49 
599.89 
4.269.01 -
123.01 
22.8.1 
11.37 
5184 
128.28 
448.16 
10.16 64450 
62.32 
23.77 
4.14 
20.32 
43.7(1 
46.91 
• 
12.95 
-" " • 
J : 
39,75! 452.2(1 140» 
(U9 
8,85 
UH 
5.9f 
13,00 
13.00 
54,22 
-
56.22 
•1 
1 7»0J 
0.27 
27.H5 
14.09 
37.62 
40,75 
60.75 
514,55 
0.49 
0.68, 
10.41 
0.2.1 
14.84 
9.6(1 
6.57 
8.63 
29.81 
2.0.1 
431.26 
-
147310 
• 
• 
• -
• 
167,80 102,41 
102.41 2450 
24.» 
*»07 
69.87 
37,44 
1 
37.64 
• 
-
-
5»,72 
• 
• 
59.72 l*,03 
4.74 
11.28 
1351 
13.51 
44»<45 
41.13 
77.39 
" 
11.65 
34.54 
42.57 
23.04 
215.15 
3.99 
• 
•1 
3340» 
14.05 
41.38 
19,71 
I59J7J 
19.18 
62.44 
18.27 • 
' 
H 
• 
• 
• 
-
• 
• 143JH 
3.93 
S3.39 
«3.74 
2,« 
4501 
1.52 
6.1.79 
»»3,73 
5.62 
62.03 
137.81 
V6..1J 
I08.(M 
95.93 
4172 
17.40] 
1.24 
57.02 
16.72 
76.97 
20.55 
24.7H 
21.26 
39.92 
IR.5S 
150.89 
2*3,15 
203.43 
S7057 
4.92 
35(1 
13.00 
IjOfi 
2.47 
4.81 
3/.8 
27.48 
3.6(1 
10.(81 
24.1X1 
2.25 
.1.54 
3.13 
10.32 
1.79 
• 
77.52 
37350 »42,4* 
10,19 
242.64 
50198 
86.85 
4*242 
9.32 
45.27 
347,92 
»^7»,»7 
5/.2 
1-006.65 
»96.63 
966.37 
L6.llt.57 
»70.18 
511.44 
98.13 
19.42 
243.71 
8.1.14 
542.71 
104.90 
11259 
77.90 
124.0J 
»125 
1.674.74 
6.331.08 
302.10 
432.95 
182J7 
W2.84 
14052 
2IXI.4I 
2I»J<4 
1X9.49 
4.280.57 
15»2S,»4 
661.72 
1.326.52 
5H6.I7 
2X2.11 
401.85 
»178 
39.10 
260.01 
194,76 
1.040.02 
535.34 
559.75 
l.l 76.1.1 
44.51 
2.206.49 
29950 
76.49 
677.41 
5.464.39 4»% 
52% 
54% 
43% 
66% 
53% 
1.14% 
93% 
50% 
47% 
70% 
52% 
43% 
39% 
46% 
45% 
52% 
63 V. 
4.1% 
49% 
80% 
60% 
55% 
54% 
46% 
41% 
66% 
46% 
44% 
44% 
52% 
39% 
49% 
45% 
49% 
44% 
44% 
44% 
Sl% 
51% 
MV. 
63 % 
54% 
86% 
7.1% 
70% 
67% 
66% 
47% 
39% 
79% 
71% 
62% 
53% 
44% 
75% 
57% 
42% 
(1) K) siilin» TOnAllik. 
(21 SiKlilUU TO.I Mamcr-Krakka. Uusi-Kreikka ja Peluunne»,» 
(3) .Hisaltafi TO:l l^neirna ja ktonianincfvn aaarct 
(4) .Nisiiltail TOI Traskia ja lU-Makoknia 
(5) Sislilliill TIM Uaeanmeren jtohjoisman «aarcl ja Eucanmerei ctcMomn «aarct 
37 Q Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.1 : MAKSUSITOUMUKSET Gatkuu) 
Alue Tuki 
(1) Tavaile 
2 3 4 5a (maat) 5a (kaUilun) 5b "" * YA miljounaa ecua 
Yhtenä» 
(2) % 
PVd) 
RANSKA 113*801 
Hc-ue-lruncc 
1 luute-NunnatKlie 
ltitssi>-Ni*»vinil)e 
Chanipaune-A/ik-tinc 
Huuruunne 
Centre 
llrelagne 
PoiUm-L'ha renies 
Un-ainc 
Alsace 
Iranclie-Cimilc 
Aquitaine 
Midi-Pyrenees 
AuvxTgne 
1 jiiujueduc-Kiaissillun 
I'rnvence-Alpes-Clute d'Azur 
Ki »sika 
Martinique 
(«unk-luupe 
( imiinc 
Kciannn 
Mimm alueita 21.41 
161.111 
2IXI.2I 
141.12 
89,66 
161.14 
110,97 
795.56 
288.42 
261.46 
195.51 
245.53 
81.56 
112.37 
300.47 
.151,70 
231.92 
262.50 
194.55 
225.52 
258.97 
390.66 
413.28 
19.1.29 
775.33 
5.675.10 
IRLANTI 5.901,15 
Monia alueita | 5.901.15 
ITALIA 19539,08 
Lmilia-Rntnaftna 
IVtmmle 
Vallc iTAosla 268.67 
374.82 
17.82 
Ijimhardia 268.79 
lienlin 
Vene/.ia 
l-'rumli Vcnc/ja(iiulia 
1 jouria 
liisvaina 
Oinhnii 
Marelles 
IJI/HI 
Ahni/yj 
Molivf 
Campania 
Apulia 
liasiliuala 
Calabria 
Sisilia 
Sardinia 
Munia alueita 1.18.28 
3.14.54 794,42 
_ * 
18.1.37 
: 
77.98 
98.17 
113.14 
51.03 
270.72 
0.02 
1841,47 
2.861,47 
' 50*351 
-
120.2.1 
166.16 
3.18.97 
136.26 
151.16 
352.02 
275.37 
301.85 
1.351.72 
iaoo.00 
6(12.75 
919.48 
1.369.80 
1 (XXI.25 
9.648.14 
LUXEMBURG 7602 
Munia alueita | 76.12 
ALANKOMAAT 1.950,15 
Nnurd-Ncderland 
( kisl-Nederlimd 
Wcsl-Nedcrhiml 
Zuid-Nederlanil I64.7( 
26.1.15 
39.21 
9.1.94 
Munia aluciui ] 1.389. K 259.40 
59.69 
177.22 
228.67 
163.41 
275.27 
320.31 
269.14 
3.310.40 
42,00 
42.IX I5*0,l*| 1.1»»,»» 
1.16.81 
45.86 : 
50.17 
37.58 
17.88 
302.95 
82.87 
128,16 
54.06 
101.11 
19.88 
487,18 
IIXU8 : 
41.18 
51.64J 1 
67.40 
56.11 
94.63 
513,97 
I2.(X) 
128.81 
.1.21 
2.1.12 
48.94 
21.28 
65,28 
111.63 
28.51 
16,65 
52.50 
(.02 
6.02 
204,15 
50.03 
82.29 
71.8. 187,07 
• 
1 
• 
• 
1 
1.199.99 
-187.07 
• •) "I 
35004 
74.59 
54.97 
4.78 
26.25 
19.39 
3.1.01 
13.88 
19.84 
20.02 
9.90 
5.70 
18.30 
49,71 
»,»6 
9.8( 
43450 
414.5( »8,90 
• 
• 
• 
-• 
-7385* 
„ ' 
738,56 
-
249,16 
8.85 
16.41 
0.18 
27.77 
14.98 
15.31 
-1 3.90 
-t 
-
--
• 
• 
•j 
• -
98. »ft 
0,90 
0.90 
2203 
--
22.23 2.54 
11.06 6307 
-
63.27 
-
44,77 
• 
4,50 
17.42 
8.75 
-• 
-
-
117.47] 44.77 
1652 
16,52 
3402 
34.12 1,10 
LK 
1552 70» J)» 
2.26 
4.1.4.1 
65'J 
49.36 
2113 
59,16 
30.21 
42.53 
31.13 
18.27 
31.18 
53.92 
84.06 
72.72 
6154 
45,77 
27.27 
23.14 
3.44 
-
1405» 
6,78 
9,78 
0.59 
4.79 
14.46 
27.10 
11.98 
6.26 
2119 
10.75 
9.24 
16.66 
-
0JS4 
11.84 
41,14 
25.02 
4.91 
3.94 
7..K 
15.52 -
• 
1 
-
L 
• 
--
-
-
• 
• 
• 
• -414,11 
21.40 
0.82 
17.28 
18.72 
4.67 
11.91 
10.58 
49.32, 
19.25 
9.28, 
11.35 
50.60 
14,47 
5.78 
19.08 
30.39 
27.22 
14.30 
25.57 
18.34 
31.12 
5.65 
80S 
8.05 
28.38 
16.24 
138.77 
»0,05 
90.05 
44704 
1.74 
1.23 
0,47 
4.5.1 
6.18 
5.98 
1.47 
3.95 
1.62 
1.58 
1.11 
3.57 
15.36 
0.27 
3.54 
6.58 
1.18 
6,95 
703 
1,87 
369.71' 
207 
207 
85,00 
6.16 
3.0.1 
25.99 
49,81 SJ4957 
21.40 
139.88 
106.57 
141.12 
61,6.1 
98.85 
50.59 
535.6.1 
161.28 
167.85 
107,94 
183.06 
52.62 
85.43 
73.01 
214.62 
141.32 
128,49 
138.74 
101,72 
148.90 
83,6.1 
106,64 
121.18 
79,41 
286,95 
2.3.11,12 
2JS152 
2.951.52 
1 4.90*5' 
103.95 
211.22 
9,25 
86.46 
55.IX) 
130.38 
52.51 
97.88 
168.52 
55.24 
50.1.3 
99.78 
274.76 
59.% 
180.75 
23505 
165.79 
282.22 
32754 
271.01 
3.VI 1.01 
37,61 
37.61 
878,89 
81.21 
132.22 
2»,93 
79.14 
556.39 47% 
100% 
87% 
53% 
11X1% 
69% 
61% 
46% 
67% 
56% 
64% 
55% 
75% 
6.1 % 
65% 
50% 
«IV, 
40% 
55% 
53 % 
52% 
66% 
32% 
27% 
29% 
41% 
37% 
41% 
50% 
50% 
34% 
39% 
56% 
52% 
32% 
40% 
39% 
44% 
59% 
5(1% 
41% 
33% 
28% 
KX)% 
20% 
13% 
20% 
28% 
31% 
24% 
27% 
41% 
4»% 
49% 
45% 
49% 
50% 
76% 
84% 
40% 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 371 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.1 : MAKSUSITOUMUKSET Gatkuu) 
Jäaon-aMa / 
Ah. Tuki 
tl) Ta%*Ue 
I 1 J 4 5a (maat) 5a (kaJartua) Sk i YA Yhaana* 
(2) % («AU 
ITÄVALTA 1557,42 
OstOsicmich 
Sudiislcrreidi 
WcsKvslcrrbch 
Munia alueita 31754 
212/1.1 
1845.1 
843.32 
POKTUCALI 14.758,71 
rJurJ 
Centre 
liaxahonTejuti laakso 
Alcnlcjn 
Algarve 
Azorit 
Madeira 
Miaiia alueila 541.10 
.162.(81 
426.59 
182.1X1 
76,1X1 
621.(8 
36900 
12.180.72 
SUOMI 1508,40 
Manner ..Suomi 
Ahvenanmaa 195.36 
2/41 
Miaiia alueita | 1.310.45 
RUOTSI 1.2X2,70 
Smalanu mcd (lama 
Viistmerife 
Sydsverip; 
McUcnta Noniaiul 
( Mc hvttarbuul 11.24 
24.1X1 
19.97 
I8.IXI 
10.1.(81 
MumaakKha ] 1.106.49 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ».442,03 
Math 
YunVnhin: and 1 hunbcnide 
1 JISI Midlandi 
l-jixl Anulla 
Suulhl-Jnt 
S.««h Weal 
WM Midlands 
Nunh WeNl 
Wales 
Ski4lanli 
I'ulii.Hs-lnlaiiii 
(ahnilUtr 
Mt ana alueita 447.60 
J36.I2 
168.88 
(41.00 
97.85 
246.12, 
39.1.46 
1.180.39 
385.04 
902.84 
1.295.93 
5.07 
4.142.74 33,76 
3.1.7C 
7.517,41 
31750 
197.45 
2(81.04 
108.44 
44.51 
1 373.18 
273.32 
».01)197 
-
1.038,20 
-
286.4(1 
124.82 
626.86 4555 
22.41 
22,52 
20.62 
-
5142 
52,42 
105,711 
24.1X1 
I5.(XI 
I8.IXI 
48.78 
1060,6» 
322.83 
306,17 
70.09 
84.89 
28.63 
374.% 
333.69 
150.54 
383.82 
5.06 
0.12J 129.75 
129.75 
9502 
9502 
73.00 
7.1.(XI 
2.05! .M 
•j 
• • --
2.051.80 
YHTEISÖ { 3.18*50] -| -] 
YHTEENSÄ { 139.» 17,40 42*28,60] «.4*4,71] 4.151,04 11,7* 
11.71 
23,40 
2.3/41 
375* 
37.5(1 
-
--
-
6350* 137,44 
137.44 
-
114,74 
114.74 
4002 
40.22 
100,40 
KXI.40 
-
1188.91 23» 
2.00 
-
23,00 
23.00, 
40,00 
40.01 
4403 
44.33 
-
415,72 1»» 
33.85 
48.S2 
47.59 
«f» 
46.48 
2.60 
44,91 
11.24 
53,66 
2113,43 
27.75 
8.95 
8.59 
55.80 
50.02 
38.95 
13.57 
-2.152,63 158,11 
158.18 
540» 
yo». 
-1 
21457 14,43 
16.25 
9.42 5*457 
10607 
80.45 
6.86; 75.06 
51.89] 332.78 
3*301 
».22 
J74.0» 
**,» 
3.15 
87.75 
48.0» 
3.14 
64.»5 
504,6* 
2.1.44, 
1124 
10.72 
1155 
19.09 
3124 
49,98 
65.18 
53.25 
227.95 
1.4441,73 
5.7)132 7JO0.72 
31750 
197.45 
20906 
1(18.44 
44.51 
J7J.I8 
27302 
6.377.06 
4*70} 
49.6.1 
2.60 
555.01 
4(5*1 
11.24 
24.00 
18.14 
I8.IXI 
48.78 
365.72 
4.*05,70 
374.04 
318.41 
«9.77 
85» 
»7.44 
84.43 
394.05 
65202 
250.53 
612.78 
(410.11 
5.06 
2.4.18.17 
1.440,73 
44.4530* 3*% 
3.1% 
.18% 
41% 
.1»% 
54% 
5»% 
55% 
4»% 
60% 
59% 
(41% 
74% 
52% 
40% 
25% 
100% 
«2% 
31% 
100% 
100% 
»1% 
10» % 
47% 
33% 
«2% 
84% 
»5% 
53% 
14% 
100% 
34% 
100% 
55% 
65% 
68% 
52% 
11X1% 
59% 
45% 
411% 
372 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : MAKSUT 
Alue Tuki 
(1) Tavaile 
' T J 4 •5a(mMl)- Sa (kakun*) Mi Ï YA miljoonaa ecua 
YHtoenaä 
t2> % (2W1) 
BELGIA 1,7625» 
Hrysscl 
Manilcri 
Munia alueita 19.72 
445.82 
1.165.51 
131,5.3 
TANSKA 7533)2 
Oïl for Storchiell 1 (,<X 
Vest for Storcbttll 48,66 
Monia alueita | 698.20 
SAKSA 20.2460» 
Saarhruckcn 
Mecklaihura-Vorponuneni 
Dnindenbura 8.00 
1.924.19 
2.304.39 
Saehacn-Anhall | 2.466,53 
Sachscn | 3.545.05 17154 
17154 
4544,47 
702.17 
704.14 
716.49 
1.2.17,35 
IhlirinBen j 2.135.45) 645.16 
Hcrliini 
Sehlesvvia-I kvislcin 
1 talnpuri 
Niedersachsen 
1 IreiiKii 
Nordrticiti-vVcslliilcn 
Ik-sscu 
Klicinluml-lMalz 
lia den-Wtlnieniheni 
lluijcri 
Saarland 
Monia alueita 992.06 
156.38 
44.64 
4%.32 
104.44 
902.15 
189.29 
208,15 
)70„13 
791.46 
140.45 
3.666,91 
KREIKKA 14.349,45 
Anal. Stcreus kai Nisiä (1) 
Kein Ke Dii. Makedunias 
IV-lun. * Oit. Slcr. UH. (2) 
Iht-xsulias 
Knlis 
lpin«l(.l) 
lluakis (4) 
Nism Analnlikixl Kocuu (5) 685.70 
8.12.50 
968.50 
375.80 
.112.11) 
407.20 
494.10 
434.30 
Monia aluciui 1 9.839,05 
ESPANJA 31.214,1* 
Ciislilla-UManchu 
( kihisi» 
Aslimas 
Cantaliria 
IlasUnaa 
Navarra 
la Rioja 
Arukinn 
Madrid 
Custilla-leun 
l'Atretnadura 
Halliloina 
Comnnidad Valenciana 
I)ah»an( 
Andalusia 
Murcia 
1011,1 y Mclilla 
Kjinarutnsauret 
Munia aluetta 1.108.0.1 
2.073.34 
914.44 
517.72 
466.82 
126.57 
56,22 
186.84 
293.71 
2.1%.03 
1.371.6.1 
704.41 
1.648.91 
71.2.1 
4.177.44 
676.19 
102.57 
1.190.16 
12.909.87 201.23 
• 357.7.1 
4.403,14 
279.21 
2%.l 1 
298.06 
131.93 
119.48 
160.6.1 50,1X1] 154,43 
22.27 
27.73 
23,47 
6.37 
I7..K 
339.68 
45.77 
9.39 
13.95 
17.05 
184.61 
11.52 
14.1(1 
M.7.1 
31.37 3.91 
69.KT 
67.(X 
15/4 
115,1» 
115,19 
521,77 
--
-
19.38 
19.3.1 
14.16 
46.19 
14.03 
85.02 
18.61 
10.45 
18.7(1 
15.09 
17.72 
243.09 
-
• 
-«03 
11,15 
4.42 
0.68 
2.98 
10,*« 
10.68 
2351 
-
, 
23.51 
--
1 
166.95] -| -] 
153.58] .] -j 1 
2.797.20] 
9.403,65] 60701 
485,1(1] 
%9.18 
312.98 
119.81 
744.95 
374.90 
822.16 
1.191.08 
254.76 
48.61 
405.74 
3.414.18 178,73 
16,72 
9.08 
23/41 
67.76 
1 275/i6 
7.82 
27,75 j 
516,06 
-
-
46.1.1 
I9.K7 76,00 
0.87 -
5.40 
3120 
31.91 
1.(8 
-377.29 76.(X 59,10 
0.13 
21.92 
ia* 
26.14 
410* 
" 
41.26 
387,16 
0.24 
0.34 
3.79 
0.17 
11.56 
5.62 
5.26 
6,7(>| 
18,97 
1.45] 
333.06 
8455 
84,55 1»,40 
19/4 
300» 
30,29 
20,02 
20.02 
-
-
• 
42,71 
' 
4171 SJIS 
2.41 
5.65 
$fê 
i.K 
346,77 
26.22 
62.47 
7.76 
23,63 
27.50 
11.17 
185.77 
2.26] 
' 
• 
• 
-
242*4 
9,22 
35.44 
14.94 
110.07 
13.88 
45.91 
13.42 -4185J 535311 
l.%j 6.15 
23.I7| 144.05 
37.12 320.69 
0j6fl| 64.92 
18,41 ! 245,49 
•I 6.37 
0,4». 17.79 
18.11 221.33 
454,4*1 • 4.658,03 
ljti»| 1.69 
24.7.l| 726,90 
66.62] 770,»7 
49.02| 76551 
50.44] 1.287.79 
•j 37.79] 682.95 
•| 
• 
• 
• 
• 
• 
1 15.95] 28202 
707 62.55 
(I.37J 14.87 
23.7»! 150.1 » 
8.36) 39.61 
29.42[ 318.37 
8.97| 68.35 
KI.AXJ 68.19 
9.50J 46.06 
18.94 250.50 
8.9IJ 61.71 
82. Ilj 1.059.52 
«9,11| 4.4920* 
-| 279.21 
•) 2%. II 
-j 298.06 
•j 131.93 
-j 119.48 
J 1(41.6.1 
J 166.95 
-j 15358 
89.1l! 2.886.31 
321,42] 11.295,04 
2.4(.| 48756 
I.75| 971.13 
J.9(lj 336.88 
0.53| 140.33 
0.74| 234,83 
1.44>| 73.43 
1,10 
8.24 
1.08 
5.(8 
7.2( 
1.12 
1.77 
105, 
5.16 
0.90 
60.89 
216.8» 25.9» 
147.3» 
114.92 
749.95 
382.10 
354/41 
823.93 
25.49 
l.3%.24 
255.66 
48.61 
466.63 
4.259.36 J*% 
31% 
32% 
28% 
49% 
33% 
»I V. 
.17% 
32% 
33% 
21% 
38 V. 
33% 
31% 
36% 
32 % 
28 % 
4(1% 
.1.1 % 
30% 
38% 
35 % 
36% 
33% 
27% 
32% 
44% 
29% 
31% 
41% 
36% 
31% 
35% 
38% 
39% 
34% 
35% 
29% 
36% 
37% 
47% 
36% 
27% 
50% 
58% 
46% 
38% 
.19% 
34% 
28% 
5(1% 
50% 
36% 
33% 
38 % 
47% 
39% 
33% 
(l)SisUlmaTO:nAltika 
(2) SisillUi.1 TO 1 Manner-Kreikka. Länsi-Kreikka ja Pclnponcaos 
(1) SisalUia T():l Upctroa jn hKvnianmcren aaaret 
(4) Sisillläil TOI Tiuskia ja lUI-Makcdiaiia 
(5) SisaltaS TO.I Eacannicrcn pohjiususun saaret ja Eaeantncnm eteläosan snard 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 373 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 : MAKSUT Gatkuu) 
Jäjenvaallii / 
Alue Tuki 
(D Tavalle 
J 3 4 Sa (maat) 5a (kalairua) Sk 6 YA imljncnaa ecua 
Yhmaut % 
RANSKA 1134*01| M7.»4 
llc-tk'-l-'rance 
1 L-uMe-Ntainandie 
llossc-Nnrniandie 
Picardie 
Cliainpagne-Ardenne 
IkNjritupne 
Cenln-
Nnrd-Pas-uc-Calais 
Hrcuujnc 
|vay>-«c-la-l.jiin; 
hHuai-Clianctae* 
Uvruinc 
Alsace 
Fruhcne-Ctanlé 
Uinuusin 
Aquitaine 
Midi-IMvliccx 
Anva-pnc 
Rhone- Alpot 
1 ju)£ia*h v-Ktsjxxilkm 
lWvnce-Ah»es-C'nle tTAjiH-
Korsika 
Martinique 
( iuaucluupc 
( iuyane 
KC-iaiioi 21.44 
161.01 
2IXI.2I 
141.12 
89.6C 
161.14 
110.97 
795.5( 
288.42 
261,41' 
195.51 
24553 
83.5T 
132.37 
147.08 
3(41.47 
351.70 
231.92 
262.50 
194,55 
225.52 
258.97 • 8J5.4*] »0454 
106.112 
27.99 
-| 62.5( 
-| 36.y 
105.21 23.89 " 
13.20] 
I02/.4J 
46.49] 
62.99 
30.41 
6.1.05 
15.* 
33.5K 
83.311 
20.22 
29/XI 
15.85 
34.04 
-1 27.84 
«1.38 
390.66] 60.59 
41308] 78.35 
193.29 
775.33 
Moni» alueita ] 5 675.10 37.48 
195.92 
0.02 
IRLANTI 5.901,15] 127*0* 
Miam ahiena i 5.901.15| 2.270.39 
ITALIA I»J3»3M| 3.4*15» 
Ijuilia-Kianauna 
IV-I»NWC 
Valk- da Amia 268.67] -j 
374.82] 
17.82] 
Ijauhnrdu | 2(41.79 
1 ieniin J 138.28 
Vciaan ! 314.54 -
245/1* 
6.1X1 
46.56 
3J8I 906.5^ 
-
202J57 
59.45 
33.44 
l.2t» 
11.54". 11.12 
... . _j 
24.47 
hriiaili Vene/ia (iiidia ! 120.23 -1 IKXI 
Ijjltaia 
lose»*. 
Ouihru, 
Maiclies 
Ijl/Kl K4,I6| 
33R.97J 
I.V..26J 
ISLKi] 
352.02 
Ahruui I 275.17 
Mohsc 301.85 
Campania 
Aptdia 1.353.72 
1.200.00 
tlasilical» ; 602.75 
Calahria ! 919,48 
Sisilia j 1.369.80 
Sardinia j I.I8XI.25 
Minua akKila | 9.648.14 
LUXEMBURG 7602 . 
121.35 
39.10 
89.81 49.50 
17.50 
10.5(1 
26.25 
105.41] 
»4.39I 
142.09] 
206.78 
1.16.84] 14.51 
16.51 
6.94 
5.68 
10.(11 
4.95 
2.85 
».15 
-
2.545.82] •] 24.86 
-1 40* 
Monia alueita | 76.12! -| 4.28 
ALANKOMAAT l.»50,IS 
Noad-Nedcrlaiul 
( Visl-Nedcrland IM.70 
263.15 
Wcsl-Ncùeriaud 1 39.20 
/uid-Nedcriand | 93.94 
Moni» alueita ! 1.389.16 31.47] »I.M 
31.47 29.% 
30.26 8,95 
8.95 
377,53 
•j J 1.5*j 
.| •! 377.93 »702 
A 
»7.32 
4»,45 
f 
• 
• -• 
• 
-
• 
• 
49.45 
•5» 
0.59 
11.12 
...J 44V313 
i 
449.03 
»»ai 
2.65 
4,»2 
005 
8.33 
5.V0] 
4/41 
1.17 
0.76 
302 
105 
508 
2.62 
58.73 
105* 
10.58 
l»,*4 
11.12 18.64 41,13 
^ 
41.13 
-
23,13 
2.1.13 
003 
0.33 
11*4 
12.(4 508,14 
0.83 
310! 
5.77 
30.115 
II.6R 
47,»8 
23.»» 
30.63 
21.13 
10.62 
16.42 
46,15 
51.53 
57.K 
48.50 
30.25 
21.95 
18.18 
1.87 
*4,*5 
3.39 
4.89 
0.3(1 
3.04 
8.31 
20.07 
6.(KI 
254. 
17,77 
5.37 
4/,2 
803 
0,42 
0.42 
2505 
13.* 
3.93 
3.43 
4.4» 
" 251334 
752 
004 
6JI2 
7.5» 
1.8» 
4.5< 
4.00 
22.16 
6.81 
4.64 
4.07 
24.53 
5.84 
t.73 
6.67 
11.75 
».21 
4.7* 
852 
60» 
10.71 
1.75 
4.14 
4.02 
8.52^ 
8.12 
64.11 
415* 
4 LV, 
22IJS 
0.87 
0.61 
O.K. 
1.85 
2.45 
2.99 
0.74 
1.61 
0.81 
0.62 
0.56 
0.94 
7/dt 
0.13 
1.77 
3.29 
LI» 
3.48 
3.62 
(>.».! 
185.52 
02H) 
(>.»*, 30/» 
1.85 
LII 
10.74 
17.11 3.624,43 
7.52 
107 Jl» 
66.8(1 
70.09 
44.22 
5».25 
28.88 
230.01 
101.27 
»I/.I 
65.11 
IOJt.7.1 
3134. 
5I.7J 
S1X2 
146.5» 
X7.22 
812* 
54.61 
6128 
56.7.1 
62.1.1 
64.73 
»137 
46.1X1 
204 M 
1.560.15 
2011,93 
201l.»5 
4.40*02 
7136 
90.42 
4.71 
37.»5 
31.17 
(»165 
26.84 
60.11 
69.62 
29.8(1 
23.91 
47.30 
129.03 
39.23 
»1.58 
108.70 
»5.5* 
14556 
210.40 
137.77 
2JK7.SI 
24.13 
26.13 
59»,*7 
45.20 
66.77 
14.17 
437.46 2»% 
35% 
67% 
33% 
50% 
4»% 
37% 
26% 
2»% 
35% 
35% 
33% 
44% 
39% 
3»% 
36% 
41% 
25% 
35% 
21% 
32% 
25% 
24% 
17% 
20% 
24% 
26% 
27% 
19% 
39% 
20% 
27% 
24% 
26% 
14% 
23% 
21% 
22% 
36% 
21% 
22% 
16% 
13% 
47% 
13% 
7% 
9% 
16% 
16% 
15% 
14% 
30% 
34% 
34% 
31% 
27% 
25% 
374 Rakennerahastot J 996 - Kahdeksas vuosikertomus 
TAULUKKO 2 : RAHOITUKSEN TOTEUTUMISEN JAOTTELU ALUEITTAIN 
1994-1996 
TAULUKKO 2.2 .MAKSUT Gatkuu) 
Jäsenvaltio/ 
Alue Tuki 
(I) Tavaile 
1 2 J 4 Sa (maat.) 5a (kalastus) Sh 6 YA YftUxmi 
m % 
(2V(I) 
AUTRICHE 1.557,42 
(•lUlsum-lcli .117.54 
Slldiislcireich | 2Ï2.03 
Wcslllslcrrcich 184.53 
Monia alueita | 84.1.32 
PORTUGALI 14.758,71 
Nimi | 541,11 
Cenlre 
1 issahon Tejon laakso 
Aientejo 
Algarve .162,00 
426.59 
182.00 
76.00 
Azorit | 621.0(1 
Madeira 1 369,30 
Monia alucila | 12.180.72 
SUOMI 1508,40 
Miiiuier-Sinaui j 195.36 27,01 
27.111 33,01 
7/.J 
15.71 
9,67 
5.698,64] 
246.241 
171.16 
151.48 
72.79 
38,15 
318.59 
208.97 
4.491.26 
29,79 
-103310 
101.81 
-
5106 
-1 »0* 
»Of 
-
A io7a* 
107.88 
-
-1 
\ 
i 
1192 5701 1JNJ 
-
1.(8 
-7«„50| -
18.92] 
3006| -\ 
29.02| 
•1 . __.-! - : 35^4] 3*6,40 
"'(..81 
2.83 (41.18 
49.11 
2.06 40.75 
24.1.1 246.16 
211/12 
H 4 
4,90 
Ahvenanmaa 2.60! -| - •[ -| -
Monia alucila ! 1.31(1.45 
RUOTSI 1.2*2,70 
Sniäland nied ( htnui { 11.24 
Väslsvcriac ! 24.1X1 
SyilsMTiBC 
Mellcrsla Norrland 
Ovn-Norrland 19.97 -j 29.79] 51.26] 1192] 57.11] 6.91 
-] 38,0*] 3*50 
DUX) 
I03.IX)! 
Monia alucila ! 1.1(16.49 
YHDISTYNET KUNINGASKUNTA ».4*2,03 
North 1 447.(41 
Yorkshire and 1 liinihcrsidc j 3.16.12 
TJISI Midlands j 168.88 
liant Anglia 1 (41.1X1 
South Lasi | • 97.85 
Soull, Wcsl 246.12 
West Midlands 
North West 
Wak-s 39.1.46 -j 
8.2(l| 
5.04J 
rot. : 
18.66 
-i 
81531* 
-1.09004 
191.27 
120,58 
40.79 
-i J 
-j 42.97 
-1 21.20 16.50 
1.4000* 1K.75J 34.72 
i 
i -1 . 12,00 
i 
18.75 34.72; 12.IX 
-| 75,74 
•i 
1 •I 20,10 
1 ' 1 
] -1 i i 23,61 
22.8.1 
0.78 
22.44 
1.17 
-J 
82,42 59100* 
246.24 
-i 171.16 
4.61] 156.09 
•1 7179 
•j 38.15 
-| 318,59 
-| 208.97 
207.0l[ 4.69(1.27 
37.77 302,17 
1.57] 24.40 
•1 0.78 
82.62; 16.20j 276.98 
3I,4*| 26a 1 
• 
-1 0.94 
--: 
19.27] 11.48 
140311 
16.8.1 
5.11 
4.62 2»>a7 
3.37 
8.20 
5.98 
•! 6.16 
A I8.6f. 
25.87] 178.59 
22*0* 
11.7.1 3.7710* 
21».82 
•j 6.12 126.70 
J 
4143 
-i 157.:..] J i i i -
1.180.39] 2.11.57, 124.76] -j J A -| 
385.04[ -! 76.691 -j -j . -i -j 34.48 
Skmlanli f 902.841 94.58, 108.81] i 
l-.ihli.is-hlaiili ] 1.295.91 
( nhmlttir 
Minua alucila 5.07 489.70; -1 . A 
i 4J»1 4 
4.142.74] (I.OIj 
YHTEISÖ | 3.M*50| -| 
YHTEENSÄ ] 139.917,40] 31.40S,72| 3.38*05 I4IXI.26 
4.397,9» H • •! 
: J 29.05 
" 
• ] 7 
-j 75.741 20.lt* 8.15 
.1 .| 
317,911 1.415,77] 22»3I* 1.4*75* 5.36J 51.28 
6.28 
9.55 
16.12 
23.05 
26.19 
A 21.64 
-j 4,62 
49.25 
65.6.1 
166.78 
372.45 
134.23 
458.81 
5ÏT.Ï4 
4.05 
- 102.04 l/4X,.50 
•j 71104] 71104 
114,10] 174454J 45.511,114 25% 
19% 
23% 
22% 
29% 
40% 
46 % 
47% 
37% 
40% 
50% 
51% 
57% 
39% 
20% 
12% 
30% 
21% 
17% 
30% 
34 V. 
30% 
34% 
18% 
16% 
39% 
49% 
38% 
30% 
8% 
50% 
27% 
42% 
32% 
35% 
51% 
_ __ 
8(1% 
39 % 
22% 
33% 
"3 =v 
LUKU IX 
SUURHANKKEET 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 377 
SUURHANKKEET* 
miljöön»» ecua 
I lyvaksy misvuosi/ 
Jäsenvaltio tav. kokonais-
kustann. EAKKtn 
tuki 
(1) Julkinen 
kansallinen 
rahoitus Yksityinen 
rahoitus Maksusitoumukset 1 Maksut 
lu'>6 
OVH) 19% 1995-1996 
(3) "V." 
(3WI) 
1»% "" 
Kaasuputki Gibraltai-Cordoba 
Kaasuputki Valcncia-Cartagena 
Maakaasurakcntamincn Huclva 1 
1 
1 298,47 
60,69 
27,40 99,01 
23.81 
7.28 0,00 
0,00 
0,00 199,46 
36.88 
20.12 S9HI 
23,SI 
7,28 89,81 
23,81 
7,28 91% 
100 V. 
100*/. 71,85 
19.05 
5,82 71.85 
19.05 
5.82 73 V. 
80% 
80% 
I99.S 
IKLAJ\11 
Tallaghtin sairaala (Dublin) 
IlAUt 
Tauron satama (Calabria) 1 
1 131.33 
120.00 39.37 
40.00 91.96 
0.00 0,00 
80,00 0,00 
0,00 39,37 
40,00 100% 
100 Va 0.00 
20.00 31.50 
20,00 80% 
50% 
*Koordinointiasetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset suurhankkeet. 

3^ 3 
LUKUX 
EAKR.N JA ESR:N PILOTTIHANKKEET 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 381 
EAKR.N 10 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKEET 
Hyväksy 
misvuosi ËÀKR.n 
tuki Hankctyyppi 
Jäscnvaltio/Nimikc/Aluc 
TEKNOLOGINEN JLNNOVAATIO 
Alueelliset innovaatio.suunnitclmat (RIS) Kustan-
n ukset 
Belgia: Limbourg 
Saksa: Weser-Ems 
Kreikka: Länsi-Makedonia 
Espanja 
Aragon 
Extremadura 
Galitsia 
Ranska: Auvergne 
Irlanti: Shannon 
Italia: Calabria 
Itävalta: Ala-Itävalta 
Portugali: Hanke "Alueellinen teknologinen suunnitelma" Norte 
Yhdistynyt kuningaskuntai: Yorkshire & Humberside im 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1995 
1996 U7W 
0,500 
0,400 
0,413 
0,309 
0,490 
0,501 
0,500 
0,500 
0,460 
0,400 
0,544 0,250 
0,200 
0,206 
0,154 
0,245 
0,250 
0,250 
0,250 
0,230 
0,200 
0,250 
Alueellinen teknologinen suunnitelma 
kreikka: Keski-Makedonia T993 
1995 
1995 TTMU 
0,400 
0,400 TOHF 
0,200 
0,200 Espanja: Castilla-Lcon 
Italia: Abruzzi 
Teknologian siirto ~ 
Hanke "IMFLACE" Castilla La Mancha/Pohjois-lrlanti 
1995 
1995 TTJTi 
2,000 
2,000 TTDDÏÏ 
1,000 
1,000 Espanja: Hanke "TRANSTEX" Extremadura 
Italia: Hanke "REPORTING" Apulia 
TIETOYHTEISKUNTA 
Alucidcnvälincn tietoyhteiskunta-aloite (1R1S1) 
T995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 0,507 
0,500 
0,497 
0,496 
0,501 TTJW 
0,254 
0,250 
0,249 
0,248 
0,250 Saksa: Sachsen 
Kreikka: Kcski-Makedonia 
Espanja: Valencia 
Ranska: Nord-Pas-de-Calais 
Italia: Piemonte 
Yhdistynyt kuningaskunta: Luotcis-Englanti 
Monialuccllincn tclcmatikan soveltaminen 
Hanke "WOLF" (Thessaloniki (HL), Sardinia (I), Galitsia (H), Mangualde 
(P), Brandenburg (D), Pohjois-Irlanti (UK), Irlanti) 1995 1,233 0,530 
Tietoyhteiskuntaa koskeva kchityssuunitclma (RISI) 
g_j__ —— 
Infosh Schleswig-Holstein 
Bis 2006 Brandebourg 
Irlanti: ShlPP Shannon 
Itävalta: TELEK1S Steiermark 
Suomi: Paraddis Tampere 
Ruotsi: AC-DIREKT Västerbotten 
Yhdistynyt kuningaskunta: NiSTRAT Pohjois-Englanti 
UUDET TYÖLLISYYDEN ALAT ~~ 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
Saksa 
"SDL" (Alueellinen yhteistyöverkko, jonka avulla naisille luodaan uusia 
työmahdollisuuksia lapsille, nuorille ja vähäosaisille maaseudulla 
tarjottavissa sosiaalisissa palveluissa, Baden-Wiirttemberg) 
"Contracting Biiro" (Aufbau und pilothafter Betrieb eines Informations-
und Vermittlungsbiiros ftir Energieeinspar-Contracting) 
Espanja 
"ERNE" (Navarra) 
. "ALEGRE" (Paikallisia työllistämistoimia koskeva hanke, Castilla-Leon) 
"NYEC" (Uusia työllistämisaloitteita, Cantabria) 
"NIOVALLES" (Uusia työllistämisaloitteita, Katalonia) 
"REVOL" (Kaupunkien suurjätteiden kierrättäminen, Asturias) 
Italia 
"HOME" (Koti kaikille: uusi laatu luo uuttaa mukavuutta, Apulia) 
"PICENUM 2000" (Aktiivinen työllistämispolitiikka Ascoli Picenon alueella, 
"SECI" (Opetus-ja hoitopalveluja lapsille, Toscana) 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 0,500 
0,500 
0,500 
0,577 
0,500 
0,500 
0,500 
0,509 
0,632 
1,077 
0,818 
0,877 
0,887 
0,450 
0,800 
0,938 
0,512 0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,316 
0,500 
0,500 
0,500 
0,430 
0,315 
0,470 
0,406 
0,256 
382 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
EAKR.N 10 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKEET Gatkuu) 
Hankctyyppi 
Jäscnvaltio/Nimike/Alue Hyäksy- Kustan-
n ukset ËARR:n 
tuki 
ALUESUUNNITTELU 
Alankomaat 
Tulvien torjunta: "Tungelroyschebcek" 
Tulvien torjunta: "Dalcmse sluis" 
Tulvien torjunta: "VVooklerbinncnbeek" 
Tulvien torjunta: "Keersluis Haatlandhaven" 
Saksa/Alankomaat: Tulvien torjunta: "Hollandsch-Duitsche gemaal" 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 5,900 
5,600 
3,300 
4,800 
11,600 2,950 
2,800 
1,650 
2,400 
4,200 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 383 
ESR:N 6 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKKEET 
Hanketyyppi 
Jäsenvaltio/Nimike Hyväksy­
misvuosi KokonaisH 
kustann. tuki 
UUDET TYÙLISY YDEN ALAI- Komission taaUinnointi " 
Belgia 
Création agence-conseil pour handicapés (Neuvontatoimistoja vammaisille) 
IGLOO (Uusia yhteistyöosapuolia asuntorakentamiseen liittyvillä aloilla) 
Jobrotation in een Peterschapsbedrijf en in zijn Toeleveringsbedrijven (Työttömät korvaavat harjoittelijat pk-yrityksissä) 
LEHRMAS f Sosiaalistaloudellisia yrityksiä ympäristön, asuntorakentamisen, palvelujen ja kulttuuriperinnön arvon pala 
OLA (Koulutus "huoltoapulaisiksi" sairaaloihin) 
Tanska 
Den blandende landhandel (Siirtolaisperheille tarkoitettu ohjelma) 
GREEN FUTURE (Ympäristötoimintaan liittyviä uusia työllisyyden aloja) 
Yrityshautomona kokeneiden yrittäjien opastuksella (Liiketoiminnan kehityskeskus) 
Saksa 
Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbeitsplätzen (Paikall. verkko innovaativisten menetelmien kehittämiseksi työpaikkojen lu 
TELA-START (Telemaattisten verkkojen paikallinen keskus) 
Transferbetrieb -TB (Sosiaalinen uudelleen sijoittautumisen hanke uudelleen koulutuksen alalla) 
Kreikka 
Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Naisten oppisopimuskoulutusta välittävä toimisto) 
Espanja 
Autoocupacion juvenil (Pienyritysten perustamisen tukeminen) 
EVTV - FS (Terveysalan palvelujen perustamista koskeva toteutettavuustutkimus) 
PROMETEO (Syrjäytyneille nuorille tarkoitettu maatalousjätteiden käsitely) 
RESTAURA-NATURA (Paikallinen toimisto uusien työpaikkojen aikaansaamiseksi hotellialalla) 
SARELAN (Vammaisten suojatyöpaikkaverkko) 
SARELAN (Työpaikkojen tarjonnan ja haun yhteensovittamisfoorumi) 
SERDOM (Syrjäytyneiden henkilöiden tarjoamia palveluja kotitalouksille) 
Teletrabajo en Euskadi (Uusia työpaikkoja teleavusteisen etäkoulutuksen ja johtotehtäviin kouluttamisen avulla) 
Ranska 
Aménagement et réduction du temps de travail (Työajan mukauttaminen ja vähentäminen) 
AR1M1EL (Pk-yritysten tietoverkko) 
CITY SERVICES (Lähipalvelujen kehittäminen) 
Insertion-Jeunes (Rakennusalan koulutusta vähäosaisille nuorille) 
Itinéraires pour l'emploi (Yritysten väliset foorumit Euroopassa) 
Le Transport dans son environnement social ("Välitystoimistoja" julkisen liikenteen alalla) 
MERCATOR (Vammaisille tarkoitettu teleavusteiseen etätyöhön perehdyttävä koulutus) 
PEVERE (Nuorison kouluttaminen ympäristöön liittyviin ammatteihin) 
Point Accueil Services Cadours Grenade (Työpaikkojen luominen "lähipalvelujen" alalla) 
PRESENCE (Työpaikkojen luominen vähäosaisille nuorille "lähipalvelujen" allaita) 
RATP-BN92 (Yhteistyö laadukkaiden liikennepalvelujen kehittämiseksi) 
Trois expérimentations Igloo France (Vähäosaisten ryhmien koulutus rakennusalan lähialoille) 
Irlanti 
Pathways to Work (Työpaikkojen luominen lasten ja vanhusten hoitoalalla) 
RCCN (Koulutustoiminta hoitoalalle: yhdyskunta/lapset/terveydenhuolto) 
Italia 
Creazione d'impiego dell'impresa sociale nelle aree urbane (Työpaikkojen luominen ja koulutus sosiaalialalle) 
Dirigenti e quadfi per il territorio (Uudelleensijoittautuminen työelämään) 
European Network of Agency for temporary work (Väliaikaisia työpaikkoja välittävien toimistojen verkko) 
MARE VERDE (Meritoimistojen perustaminen satamiin) 
Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Paikallisia työpaikkojen perustamisaloitteita) 
Teleworking with good privacy (Multimediateknologia pk-yrityksissä) 
TRANSFER - COOP (Johtamistaidon siirto osuuskuntien välillä) 
Portugali 
Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement, Economie (Ympäristöön liittyvä monialatoimisto) 
PLACE (Verkko paikallisille yhteistyöosapuolille) 
Suomi 
KUOPIO Dance Festival (Työpaikkojen luominen nuorille kulttuurin alalla) 
RAIN (Verkko tietotekniikkaa käyttäville pienyrityksille ja maatiloille maaseudulla) 
YOPORE (NUOTTA) (Verkko työpaikkojen luomiseksi ympäristöalalla) 
Ruotsi 
Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Paikalliset ohjatut työosuuskunnat työttömille) 
Transnational Training Project (Koulutus itsensä työllistämiseen) 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Growth Rural Employment Bureau (Työpaikkojen välitystoimisto pienliikeyrityksille ja yksilöille) 
Mobility for food wholesale workers (Kolmen maan verkko) 
SME Base Expansion Through Social Enterprises (Pk-yrityksiä tukeva paikallinen yhteenliittymä) 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 790.400 
2.145.400 
614.668 
209 891 
875.477 
360.200 
1.719.302 
864.595 
804.298 
3.112.112 
240.608 
750.800 
326.750 
80.300 
177.812 
1.320.000 
874.062 
1.200.000 
1.533.750 
333.625 
1.582.300 
415.000 
5.358.012 
304.000 
1.588.088 
2.785.000 
600.000 
504.571 
350.200 
2.215.900 
3.584.000 
406.200 
365.209 
334.000 
1.507.943 
3.063.125 
1.068.980 
300.000 
760.120 
3.143.500 
363.200 
881.745 
134.600 
65.517 
698.655 
482.800 
1.841.268 
1.204.000 
307.700 
39.624 
821.219 439.500 
1.000.000 
245.900 
157 418 
377.100 
273.100 
1.000.000 
586.100 
643.400 
1.000.000 
192.500 
600.640 
163.375 
64.240 
152.812 
750.000 
500.000 
720.000 
720.000 
266.900 
355.300 
220.300 
1.000.000 
173.000 
760.000 
788.000 
192.000 
326.200 
265.400 
513.800 
1.000.000 
162.400 
276.200 
235.200 
1.000.000 
1.000.000 
642.700 
200.000 
608.100 
1.000.000 
259.200 
554.000 
118.100 
51.724 
86.207 
277.200 
1.000.000 
640.800 
149.118 
18.750 
656.975 
384 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
ESR.N 6 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKKEET Gatkuu) 
Hanketyyppi 
Jäsenvaltio/Nimike Hyvaksy-
misvuosi IKokonais-j tSK.n 
kustann. tuki 
1LIUVH1L1SKUN1A - komission hallinnointi 
Saksa 
Brise (Bremen) 
Kreikka 
Athina (Ateena) 
Espanja 
Essunur (Murcia) 
Ranska 
Teleparc (Midi-Pyrénées) 
Irlanti 
Stand (Ireland du Sud Ouest) 
Suomi 
Nokis (Pohjois-Karjala) 
Ruotsi 
ITBIekinge (Blekinge) 
Yhdistynyt kuningaskunta 
WIS (Wales) 
PILOTTIHANKKEET JA LJLI'IA LUOVAT HANKKEET - Jäsenvaltioiden hallinnointi 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 500.000 
500.000 
440.000 
500.000 
498.500 
500.000 
500.000 
529.200 250.000 
250.000 
220.000 
250.000 
249.450 
250.000 
250.000 
250.000 
Belgia 
Enterprise d'insertion dans le domaine de l'économie sociale (Kaupallisen toiminnan järjestäminen ammattitaidottomalle 
ja syrjäytyneelle nuorisolle) 
Geinformatisserde trajectbeleiding via netwerkontwikkeling (Työttömiä koskevien tietojen arkistointi tietokoneisiin) 
Tanska 
Insinööri-teknisille tarkoitettu jatko- täydennyskoulutushan^ 
Saksa 
Naisille tarkoitettu teknologinen ja neuvontakeskus Leipzigissa 
Jatkokoulutusta naisille (Itä-Saksassa, erityisesti pk-yrityksissä) 
Sosiaalialan osuuskuntia työpajoin 
Sähkölaitteiden kierrätys 
Innovatiivisia amatilliseen koulutukseen ja opetukseen liittyviä toimenpiteitä henkilöille, joilla on rikosrekisteri 
Laajempaa joustavuutta ja yksilöllistä ohjausta ammatillisen koulutuksen oppimisprosessissa 
Kreikka 
Insinöörien erikoistuminen energian huoltoon rakennusalalla ja teollisuudessa 
Etä-opetuksena annetun työterveys-ja turvallisuusalan CAT-koulutuskokeilun tutkiminen ja testaus 
Paikallis- ja aluetason liikkuvien koulutusyksiköiden perustaminen 
Multimediaa soveltava koulutus 
Espanja 
Eurogestores (Eurorahoitettujen hankkeiden johtajien koulutus) 
Ranska 
Työllisyyteen, toimintaan ja taloudelliseen kehitykseen suunnatut voimavarat 
Paikallisissa tehtävissä toimiville nuorille tarkoitettu neuvontakeskus 
Irlanti 
Työnantajien voimavaroja koskeva aloite 
Työllistyminen koulutuksen kautta 
Ammatillisessa koulutuksessa saadun pätevyyden vahvistamisjärjestelmä 
Uusia työpaikkoja - Taide&Kulttuuri 
Työn uudelleen järjestäminen Irlannissa 
Nuorille tarkoitettua ohjausta 
Italia 
START (DADO/INTELFOR) Hallinnollisen avoimuuden järjestelmä telemaattisin verkoin 
Luxemburg 
Ammatillisen koulutuksen liikkuva keskus 
Alankomaat 
Project persoonlijke dienstverlening (Paikallinen tiedonvälityskeskus) 
Portugali 
Uusi ammatillisen koulutuksen malli nuorille & jatkuvaa koulutusta toimihenkilöille 
Työllisyyteen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien menetelmien kehittäminen 
Osuuskunnat - vaihtoehtoinen työllistäjä yli 40-vuotiaille 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Virtuaalikoulutus (Ammatillinen koulutus sähkölaitteita valmistavassa teollisuudessa multimediatekniikkaa hyväksi 
Yhteistyötä vammaisten työllisyyden parantamiseksi 
Nuorten kouluttaminen teollisuuteen 
Tsemppiä nuoret (kykyjen kehittäminen) 1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 1447370 
205702 
2120838 
1830001 
524000 
1140000 
944000 
3012000 
607998 
490667 
542667 
430667 
554667 
201281 
1098849 
980916 
383000 
309000 
422000 
1296000 
1445000 
1296000 
908000 
1777188 
2498095 
260000 
348453 
238373 
2552000 
1175000 
215000 355264 
91423 
952044 
1373001 
360000 
855000 
450000 
1506000 
303999 
368000 
407000 
323000 
416000 
150961 
494482 
264029 
287000 
232000 
317000 
972000 
1083000 
972000 
454000 
888594 
1124143 
195000 
261340 
178780 
1276000 
585000 
161000 
1994| 825000| 37000o| 
Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 385 
ESR:N 6 ARTIKLAN MUKAISET PILOTTIHANKKEET Gatkuu) 
Hankctyyppi 
Jäsenvaltio/Nimike 
Belgia "~-
Entreprises d'insertion dans le domaine de l'économie sociale. (Sijoiltaulumistoimenpiteet sosiaalis-taloudellisella alalla) 
Suivi et évaluation du parcours d'insertion (Sijoittautumisväylien arviointi) 
Tanska 
EuroCab (Nuorten työelämään sijoittautumiseen talttaavan koulutusmallin ylikansallinen testaus) 
Vihreää opetusta ja luonnosta huolehtimista Storstormissa (ympäristötietoista koulutusta) 
Henkilökohtainen avustaja fyysisesti vammaisille 
" Pelasi ussatama" - hanke (nuorille työttömille tarkoitettu ammatillinen koulutus) 
FRIGG (Ammatillisen koulutuksen hanke, jolla pyritään kehittämään kierrätystä ja ympäristötietoutta) 
Intcrnct-kokciluhatikkcc! (Tietotekniikkaa ammattitaidon kehittämiseksi ja työmarkkinadynamiikaii parantamiseksi) 
Saksa 
Intressien ja laitojen mukaista oppisopimuskoulutusta ja täydennyskoulutusta 
START Zcitarbeiiista "lainattujen" toimihenkilöiden ammatillisen osaamisen parantaminen 
"Sosiaalisen kokemuksen" siirtäminen työelämän aloittaville nuorille 
Työaikaiärjcstclmätoimisto 
T.Ö.P. - (cko-ystävälliset luotanloinenlclm.1t & -tuotteet ammatillisella koulutuksella ja tutkimuksella) 
Virtuaaliyhteisö vammaisten tueksi 
Neue Ansätzc und Fonnen der Reintegration (Työnvälitystä aktiiviseen työpaikan etsintään oman järjestäytymisen 
Kreikka 
Järjestelmälliset menetelmät ammatillisen koulutuksen suunnitteluun ja toteuttamiseen 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja käyttö suurissa hankkeissa 
Carte de travail, coupon d'emploi de multiples usages (Ammatillisen koulutuksen aineistoa rikollisten ja entisten 
Espanja 
Diagnostics, Forniaciön y Dinamizaciön Sociocconomica para el Desarrollo Local (Paikallisen kehityksen asiantuntijaksi 
Tulores para la exportaciön (Tukijärjestelmä, jolla tuetaan 50 yritystä viennin alalla) 
European University Summer School: ammatillinen jatko-ja täydennyskoulutus 
Ranska 
Pépinières Européennes pour Jeunes Artistes (Euroopan nuorten taiteilijoiden verkko) 
Plate-forme Emploi (Työpaikkoja urheilutilojen rakentamisessa) 
Projet dc formation, action et recherche entre le Quart Monde et l'Université (Kokeellinen menetelmä: koulutusta, 
En 1995 et 1996 créons 500 emplois... (Työpaikkoja ikääntyville työttömille) 
Epargne éthique et solidaire pour personnes exposées à l'exclusion (Solidaarisuusrahasto syrjäytymässä oleville) 
DIOGENE (Sosiaalisen asuntorakentamisen suunnittelu ja toteuttaminen puuta hyväksi käyttäen) 
Irlande 
Tallaghtin teleinarkkinointi 
Taiteiden tiedostaminen toimenpide 2 
Euroopan ticlokoncajokortti Irlannissa 
Tutorkoulutusta nuorisolle, kurssin kehittäminen ja kurssilodistustcn antaminen 
Terveydenhuoltoalan atk-järjcstelmien kehittäminen ja niihin perehdyttäminen innovatiivisin menetelmin 
Italia 
Arianna (Uusia tapoja helpottaa työpaikkojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamista) 
CARONTE (Työmarkkinoiden toimivuuden parantaminen) 
Suhdanneilmiöidcn hallinta ja sääntely 
JOBNET (Uusia järjestelyn ja hallinnon malleja) 
Luxemburg 
Flexmobil (Laajempaa joustavuutta työajoissa) 
Alankomaat 
Loopbaanonderbreking (Poissaolojärjestelyjen tutkiminen) 
Itävalta 
Qualifikationsbuch mit Umsetzungs programm (Yksilöllinen "työkirja" elinikäisen oppimisen avuksi) 
"Qualifikationsinformationsdienst" (Yhteistyötä paikaJlisen liike-elämän kanssa ammatillista koulutusta järjestettäessä) 
Ympäristöpolitiikka ja ekologiaa koskevan lainsäädännön vaikutukset työllisyyteen 
Portugali 
ALICE - (Paikallisten toimistojen kapasiteetin kohentaminen) 
Formacöa Interactiva d Distância de Trabalhadores das PME et Microempresas ( interaktiivista etäopiskelua) 
Saber viver numa Europa Multicultural (Perustana sosiaalisesti kannattavat eurooppalaiset monikulttuuriyhdistykset) 
Suomi 
Joustavuutta 6 tunnin vuoroilla 
Työelämän ja elinikäisen oppimisen laadun kehittäminen 
Ruotsi 
SALT - Voimavarojen ja kehityksen keskus 
Malli yrityksen pätevyyden kehittämiseksi 
Pätevyyden kehittäminen toiminnaksi verkkoon liittymisen kautta 
Terveet ja tuottavat työpaikat 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Joustavuus, valinnat & elämän laatu 
Glasgow Works 2 (Uusia ja kustannuksia säästäviä tapoja käyttää työttömyystukeen varattuja varoja) 
Cyber Café (Innovatiivinen tapa käyttää uutta teknologiaa tietolähteenä ja koulutusmenetelmänä) 
City Fringe : One thousand Jobs (Välityspalveluja työnantajien kannustamiseksi ottamaan palvelukseen paikallista Hyväksy-
misvuosi Kokonais-) 
kustann. TSRHT 
tuki 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 1825000 
1090263 
1781160 
2278979 
1224720 
2562527 
1017236 
1527521 
1028837 
1520017 
42000 
546896 
531655 
1994375 
963789 
91900 
574580 
478739 
1852772 
338831 
1253402 
2706870 
741000 
449361 
1903847 
282110 
299458 
428500 
551466 
346000 
346150 
847511 
264000 
329655 
166500 
1441949 
971460 
6796195 
454232 
103291 
388870 
514127 
337800 
504147 
910000 
800000 
571000 
2652100 
550000 
699000 575000 
490263 
801513 
1025541 
492950 
338468 
423823 
667038 
439685 
684007,7 
18000 
246104 
345607 
776930 
433705 
68925 
430935 
359054 
1389750 
254123 
564030,9 
993283 
300000 
202212,5 
400000 
126949,5 
134756.1 
321000 
413600 
259500 
259612,5 
635633,3 
118800 
148344,8 
108225 
576779 
422105 
1559196 
204854 
46481 
174992 
385595,3 
253350 
378110 
409500 
360000 
256950 
1193445 
247500 
314550 
212671 
316038 95701,95 
137861 
940799 374152 
906147 405000 

3 S } 
LYHENTEET 

Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 389 
ADAPT 
CEEP 
CES 
EAKR 
ECOS-OUVERTURE 
EFTA 
EHTY 
EIP 
EIR 
EMOTR 
EMPLOYMENT 
ESDP/SDEC 
ESR 
EUROPARTENARIAT 
FORCEM 
HORIZON 
INTERREG 
ISDN 
KIE 
KONVER 
KOR 
LEADER 
MD 
NOW 
PACTE 
PEACE 
PERIFRA 
PESCA 
PHARE 
Pk-yritykset 
RECHAR Yhteisöaloite työvoiman sopeuttamiseksi teollisuuden 
rakennemuutoksessa 
Julkisten yritysten Euroopan keskus 
Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö 
Euroopan aluekehitysrahasto 
Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkien yhteistyöverkko 
Euroopan vapaakauppaliitto 
Euroopan hiili- ja teräsyhteisö 
Euroopan investointipankki 
Euroopan investointirahasto 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto 
Yhteisöaloite inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi 
Euroopan aluekehityssuunnitelma 
Euroopan sosiaalirahasto 
Rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden yritysten ja muualle 
yhteisöön tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden yritysten välisten 
yhteyksien edistämistoimi 
Ammatillista jatkokoulutusta hoitava säätiö (Espanja) 
Yhteisöaloite vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymiseksi 
Yhteisöaloite raja-alueiden ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseksi 
Digitaalinen monipalveluverkko 
Keski- ja Itä-Euroopan maat 
Yhteisöaloite aseteollisuusalueiden uudistamiseksi 
Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline 
Yhteisöaloite maaseudun kehittämistä koskevien hankkeiden 
tukemiseksi 
Merentakainen departementti (Ranska) 
Yhteisöaloite naisten työmahdollisuuksien lisäämiseksi 
Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten välistä tietojenvaihtoa koskeva 
ohjelma 
Yhteisöaloite sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa ja 
Irlannin raja-alueen kreivikunnissa 
Aloite syrjäseutualueiden ja epävakaan toiminnan tukemiseksi 
Yhteisöaloite kalatalouden alalla 
Ohjelma Keski-ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen kehityksen 
tukemiseksi 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Yhteisöaloite hiilikaivosalueiden uudistamiseksi 
390 Rakennerahastot 1996 - Kahdeksas vuosikertomus 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RESIDER 
RETEX 
RIS 
RISI 
SME 
STRIDE 
TENs/RTE 
ICT/TIC 
TO 
TTK 
UNICE-CONPRI 
URBAN 
WHO 
YA 
YAO 
YMP 
YOA 
YOUTHSTART 
YT 
YTK Ohjelma Euroopan alueiden ja ja kaupunkien välisen verkon 
perustamiseksi 
Maakaasuverkkoja koskeva yhteisöaloite 
Yhteisöaloite erittäin syrjäisten alueiden tukemiseksi 
Yhteisöaloite terästeollisuusalueiden uudistamiseksi 
Yhteisöaloite tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden toiminnan 
monipuolistamiseksi 
"Regional Innovation Strategy" - Alueellinen 
innovaatiostrategia/suunnitelma 
"Regional Information Society Initiative" - Tietoyhteiskuntaa koskeva 
alueellinen aloite 
Yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi yhteismarkkinoille 
Yhteisöaloite "Tutkimus ja teknologia innovaatiotoiminnassa ja 
Euroopan alueellinen kehittäminen" 
Euroopan laajuiset verkot 
Tieto- ja tietoliikenneteknologia (TTT) 
Toimenpideohjelma 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Euroopan yhteisön teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto 
Yhteisöaloite taantuvien kaupunkialueiden tukemiseksi 
Maailman terveysjärjestö 
Yhteisöaloite 
Yhteisöaloiteohjelma 
Yhteinen maatalouspolitiikka 
Yhtenäinen ohjelma-asiakirja 
Yhteisöaloite nuorten työelämään siirtymisen tukemiseksi 
Yleiskattava tuki 
Yhteisön tukikehys 

39^ 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 526 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
"TTT 
rl 05 08 13 
Luettelonumero : CB-CO-97-547-FI-C 
ISBN 92-78-26049-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg