Muutettu Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta /* KOM/2007/0535 lopull. - COD 2004/0156 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 19.19.2007 KOM(2007) 535 lopullinen 2004/0156 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1) Komission heinäkuussa 2004 tekemä asetusehdotus Komissio teki 14. heinäkuuta 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisen satelliittinavigointiohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttamisesta[1]. Ehdotuksella oli kaksi pääasiallista tavoitetta. Ensinnäkin, koska Galileo-ohjelma oli saavuttanut merkittävän kypsyysvaiheen eikä sitä millään muotoa voitu enää tarkastella pelkkänä tutkimushankkeena, sitä varten oli syytä luoda erityinen, sen tarpeita paremmin vastaava ja tulevan eurooppalaisen avaruusohjelman kanssa samansuuntainen oikeudellinen väline, jolla varmistetaan myös varainhoidon moitteettomuus. Toiseksi oli kysymys yhteisön rahoitettavana olevan Galileo-ohjelman osan rahoittamisesta yhteisön talousarviosta vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen aikana. Niinpä esityksessä mainittiin Euroopan yhteisön rahoitusosuudeksi noin miljardi euroa ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013. Neuvosto pääsi 21. huhtikuuta 2005 yhteisymmärrykseen (osittainen yleisnäkemys) komission asetusehdotuksesta, talousarviota koskevaa osaa lukuun ottamatta. Ehdotuksen lopullinen hyväksyminen riippuu ajanjaksoa 2007–2013 koskevasta rahoituskehyksestä käytävän keskustelun tuloksista. Tärkein neuvoston esittämä muutos koskee EGNOS-ohjelman sisällyttämistä asetusehdotukseen. Euroopan parlamentti tarkasteli tekstiä ensimmäisessä käsittelyssään 5. syyskuuta 2005 ja suhtautui siihen yleisesti ottaen hyvin myönteisesti. Neuvoston tavoin Euroopan parlamenttikin toivoi EGNOS-ohjelman sisällyttämistä asetusehdotukseen. On tärkeää huomata, että komission antaessa asetusehdotustaan heinäkuussa 2004 Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen toteuttamiseksi oli määrä myöntää toimilupa yksityiselle sektorille. Euroopan yhteisön rahoitusosuuden piti tässä mallissa rajoittua kolmannekseen järjestelmän rakennus- ja käyttöönottokustannuksista ja vuotuisten tukien maksamiseen tulevalle toimiluvan haltijalle käyttövaiheen ensimmäisten vuosien aikana. 2) Ohjelman toteutuksessa tapahtuneet muutokset Toimilupasopimusta koskevissa neuvotteluissa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi liikenneneuvosto pyysi 22. maaliskuuta 2007 komissiota arvioimaan Galileo-ohjelmassa kokonaisuudessaan saavutetun edistyksen, esittämään mahdollisimman pian mahdollisia ratkaisuja julkisten rahoitussitoumusten turvaamiseksi pitkällä aikavälillä, suunnittelemaan EGNOS-satelliittinavigointijärjestelmään perustuvien palvelujen pikaisen käyttöönoton sekä arvioimaan toimilupasopimusta koskevissa neuvotteluissa saavutetun edistyksen ja esittämään niistä yksityiskohtaisia muutosvaihtoehtoja. Euroopan parlamentti esitti 26. huhtikuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa[2] vastaavan pyynnön, jossa erityisesti korostettiin ohjelman julkisen hallinnoinnin parantamista selkeän poliittisen vastuun ja komission johtoaseman takaamiseksi. Komissio vastasi parlamentin ja neuvoston pyyntöihin 16. toukokuuta 2007 antamallaan tiedonannolla[3]. Komissio pyysi niitä ensimmäiseksi ottamaan huomioon toimilupasopimusta koskevien neuvottelujen kariutumisen, vahvistamaan uudelleen riippumattoman satelliittinavigointijärjestelmän käyttöönoton välttämättömyyden ja ilmaisemaan, että Galileon ominaisuudet vastaavat tässä suhteessa täysin Euroopan unionin tarpeita. Ohjelman tyydyttävän jatkon varmistamiseksi komissio teki seuraavat pääasialliset ehdotukset: - Varmistetaan, että Euroopan yhteisö itse rakentaa ja ottaa käyttöön Galileo-järjestelmän, jonka käytöstä voi myöhemmässä vaiheessa vastata yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuus. - Valitaan Euroopan avaruusjärjestö (ESA) vastaamaan järjestelmän rakentamisesta ja käyttöönotosta. ESA toimisi Euroopan unionin puolesta, sen valvonnan alaisuudessa ja sen vahvistamien sääntöjen mukaisesti. - Vahvistetaan ja järjestetään uudelleen eurooppalaisten GNSS-ohjelmien julkinen hallinto antamalla Euroopan yhteisöä edustavalle komissiolle poliittinen vastuu ja johtoasema. - Ryhdytään välittömästi toimiin, jotta vuoden 2009 alussa toimintavaiheensa käynnistävä EGNOS-ohjelma pystyisi tarjoamaan palveluja, joita jatkossa seuraavat Galileon tarjoamat palvelut. Komissio ilmoitti toukokuussa 2007, että ehdotettu uusi malli on ainoa, jonka mukaisesti järjestelmää voidaan täysimääräisesti hyödyntää vuoden 2012 lopussa. Tällä hetkellä tiedossa oleva poliittisten päätösten kaava aiheuttaa kyseisen hetken siirtymisen vuoden 2013 puoliväliin. Malli edellyttää 3,4 miljardin euron talousarviositoumusta vuosina 2007–2013, eli 2,4 miljardia euroa enemmän kuin komission 14. heinäkuuta 2004 tekemässä ehdotuksessa alun perin suunniteltu määrä. Tämä yhteisön talousarviosta katettavan rahoitusosuuden merkittävä kasvu johtuu pääasiassa siitä, että Euroopan yhteisö ottaa kokonaisuudessaan vastuun järjestelmän rakentamisesta ja käyttöönotosta. Komission tiedonannon seurauksena liikenneneuvosto antoi kesäkuussa 2007 päätöslauselman, jossa se suurelta osin hyväksyy komission ehdotukset. Neuvosto muun muassa - tekee sen johtopäätöksen, että toimilupasopimusta koskevat neuvottelut ovat kariutuneet ja ne on päätettävä; - pyytää komissiota jatkamaan sertifioitavissa olevan EGNOS-järjestelmän toteuttamista varmistaen, että palveluja on saatavissa vuoden 2008 kuluessa; - vahvistaa Galileon aseman perustavanlaatuisena, Euroopan unionin intressien mukaisena hankkeena ja antaa tukensa Galileo-järjestelmän rakentamiselle ja käyttöönotolle vuoden 2012 loppuun mennessä; - myöntää, että jos Galileon ja EGNOSin rakentamisen ja käyttöönoton toteuttaa julkinen sektori, tarvitaan julkista lisärahoitusta; - pyytää komissiota esittämään liikenneneuvostolle ennen syyskuuta 2007 yksityiskohtaiset ehdotukset rahoituksesta; hankinnoissa noudatettavasta politiikasta, jossa on otettava huomioon sekä yhteisön säännöstö että kilpailuttamisen välttämättömyys; yksityisen sektorin asemasta rakentamis- ja käyttöönottovaiheessa sekä siitä, kuinka varmistetaan ohjelman asianmukainen hallinnointi julkisella sektorilla siten, että vastuut jaetaan selkeästi komission, Euroopan avaruusjärjestön, Euroopan GNSS-valvontaviranomaisen, jäsenvaltioiden ja neuvoston välillä. Euroopan parlamentti antoi 20.6.2007 antamassaan päätöslauselmassa[4] tukensa komission 16. toukokuuta 2007 antamassa tiedonannossa tehdyille ehdotuksille erityisesti niiltä osin, mikä koskee ohjelmien rahoitusta yhteisön talousarviosta ja tarvetta vahvistaa niiden julkista hallintoa. 3) Komission alkuperäiseen ehdotukseen tehtäviä muutoksia koskeva ehdotus Komission alkuperäiseen asetusehdotukseensa esittämissä muutosehdotuksissa otetaan huomioon sekä rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen kaavaillun toimilupamallin hylkääminen että Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämät huomiot. Ensinnäkin tekstiin sisältyy vastedes EGNOS-ohjelma kokonaisuudessaan. Se yksilöidään Galileon rinnalle toiseksi kahdesta eurooppalaisen satelliittinavigointipolitiikan tukipilarista. Nämä kaksi järjestelmää ja ohjelmaa määritellään selkeästi. Toiseksi ehdotetussa tekstissä otetaan huomioon Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen toimilupamallin hylkääminen sekä se, että kyseisen vaiheen ottaa kokonaisuudessaan hoitaakseen Euroopan yhteisö. Kahden ohjelman rahoittamiseksi ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013 tarvittavat talousarviovarat ovat vastedes 3 405 miljoonaa euroa. Nykyisessä rahoitussuunnitelmassa on jo Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen toteuttamista koskevaa komission lainsäädäntöehdotusta[5] varten varattu 1 005 miljoonan euron suuruinen määrä. Summaan ehdotetaan lisättäväksi 2 100 miljoonan euron suuruinen lisämäärä. Tämän määrän vapauttamiseksi on tarkistettava nykyistä rahoituskehystä (2007–2013). Varat saadaan otsakkeiden 2 ja 5 alla vuosina 2007 ja 2008 käyttämättä jääneistä marginaaleista. Näin ollen muutetun ehdotuksen tekstissä ilmoitetaan 3 105 miljoonaa euroa määräksi, joka on varattava vuosia 2007–2013 koskevaan yhteisön talousarvioon Euroopan GNSS-ohjelmia varten. Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman eurooppalaisia GNSS-ohjelmia koskevalle osalle jo käytettävissä olevat 300 miljoonaa euroa[6] käytetään myös näiden kustannusten kattamiseen. Summa kattaa myös Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen viivästymisestä aiheutuneet kustannukset; vaihe saadaan päätökseen vasta vuonna 2010. Komission hiljattain tekemien analyysien[7] perusteella todetaan, että Galileon rakennus- ja käyttöönottovaihe saadaan päätökseen vuoden 2013 puolivälissä. Kolmanneksi tekstissä mahdollistetaan EGNOS-järjestelmän hyödyntäminen vuodesta 2009 alkaen. Vuoden viivästymisen syynä ovat esivalintajärjestelyt. Neljänneksi ehdotetussa tekstissä pyritään vahvistamaan ohjelmien julkista hallinnointia. Toimilupasopimuksesta käytävien neuvottelujen kyseenalaistaminen aiheutti valvontaviranomaisen osalta oikeudellisen tyhjiön Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen ajaksi, koska valvontaviranomaiselle asetuksessa (EY) N:o 1321/2004[8] osoitetut tehtävät perustuivat pääasiassa toimiluvan haltijan valintaan. Komission on näin ollen tehtävä ehdotus asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamiseksi siten, että varmistetaan vankka ja johdonmukainen kehys ohjelmien julkiselle hallinnoinnille. Ehdotukset tehdään heti, kun Euroopan unioni on tehnyt tarvittavat poliittisluontoiset päätökset. Useisiin toimenpiteisiin voidaan kuitenkin jo ryhtyä. Ehdotettu teksti vahvistaa julkista hallinnointia kahdella tavalla: - Yhtäältä siinä jaetaan selkeästi vastuut Euroopan yhteisöä edustavan komission, Euroopan GNSS-valvontaviranomaisen ja Euroopan avaruusjärjestön välillä ja annetaan komissiolle tehtäväksi ohjelmien toteuttaminen. Euroopan GNSS-valvontaviranomainen auttaa oman, järjestelmien tarjoamien palvelujen markkinoille tulon helpottamiseen liittyvän tehtävänsä lisäksi komissiota kaikissa ohjelmien toteuttamisen osatekijöissä. Tekniset kysymykset ovat puolestaan Euroopan avaruusjärjestön vastuulla. ESA noudattaa hankinnoissaan julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä. - Toisaalta siinä luodaan Euroopan GNSS-ohjelmakomitea, joka avustaa komissiota tämän asetuksen soveltamisessa ja takaa ohjelmien hallinnoinnin yhtenäisyyden, nopeamman päätöksenteon ja tietojen tasapuolisen saatavuuden. Ohjelmien toteuttamiseen on saatava kaikki tarkoituksenmukaiset osatekijät ja varat. Komission on nyt hoidettava muun muassa tehtävät, joita toimiluvan haltijan oli määrä hoitaa, ja apuna komissio käyttää riippumattomia asiantuntijoita, jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja erityisryhmää. 4) Päätelmät Ottaen huomioon Galileo-ohjelman toteuttamisessa vuoden 2007 alun jälkeen tapahtuneet muutokset, erityisesti se, että järjestelmän rakentamisesta ja käyttöönotosta vastaakin nyt suoraan Euroopan yhteisö ja tästä seuraa yhteisön talousarviovaroista katettava 2 100 miljoonan euron lisäkustannus vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien aikana, komission 14. heinäkuuta 2004 antamaa asetusehdotusta[9] on tarpeen muuttaa. 2004/0156 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[10], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[11], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[12], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[13],sekä katsovat seuraavaa: (1) Eurooppalaisen satelliittinavigointipolitiikan tavoitteena tarjota Euroopan yhteisölle kaksi satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS). Nämä järjestelmät toteutetaan EGNOS- ja Galileo-ohjelmien avulla. Kumpikin infrastruktuuri sisältää satelliitteja ja maan päällä sijaitsevia asemia. (2) EGNOS- ja Galileo-ohjelmat ovat kokonaisuudessaan toissijaisuusperiaatteen mukaiset. Satelliittinavigointi-infrastruktuurin rakentaminen ylittää yksin toimivan jäsenvaltion rahoitus- ja tekniset valmiudet, ja yhteisön taso on tarkoituksenmukaisin taso toteuttaa nämä ohjelmat menestyksellisesti. Ohjelmat ovat hyvä esimerkki Euroopan yhteisön lisäarvosta silloin, kun sen tavoitteet ja varat on selkeästi määritelty. (3) Galileo-ohjelman tavoitteena on luoda ensimmäinen maailmanlaajuinen erityisesti siviilikäyttöön tarkoitettu infrastruktuuri satelliittinavigointia ja -paikannusta varten. Galileo-järjestelmä on kokonaan riippumaton muista nykyisistä tai mahdollisesti perustettavista järjestelmistä maailmassa. (4) EGNOS-ohjelmalla pyritään parantamaan amerikkalaisen GPS-järjestelmän ja venäläisen GLONASS-järjestelmän signaalien laatua, ja sen tavoitteena on varmistaa niiden luotettavuus laajalla maantieteellisellä alueella. (5) Euroopan parlamentti, neuvosto sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ovat jatkuvasti ilmaisseet aukottoman tukensa eurooppalaisille GNSS-ohjelmille. (6) Satelliittinavigointi on teknologia, jonka avulla voidaan parantaa Euroopan kansalaisten arkipäivää monilla eri aloilla. Sen kehittäminen soveltuu täydellisesti Lissabonin strategian mukaiseen politiikkaan ja muihin yhteisön politiikkoihin, kuten komission valkoisessa kirjassaan[14] esittämään liikennepolitiikkaan erityisesti tavarankuljetuksen, infrastruktuurien käyttömaksujen ja liikenneturvallisuuden osalta. (7) Eurooppalaiset GNSS-ohjelmat muodostavat yhden ensisijaisista hankkeista komission ehdottamassa ja Eurooppa-neuvoston tukemassa kasvua koskevassa aloitteessa. Sitä pidetään myös tulevan eurooppalaisen avaruuspolitiikan merkittävänä konkretisoitumana, jollaisena se esitetään eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa[15]. (8) Galileo-ohjelma koostuu määrittelyvaiheesta, kehittämisvaiheesta, rakennus- ja käyttöönottovaiheesta sekä käyttövaiheesta. Rakennus- ja käyttöönottovaiheen on määrä alkaa vuonna 2008 ja päättyä vuonna 2013. Järjestelmän on määrä olla toimintavalmiina vuoden 2013 puolivälissä. (9) Galileo-ohjelman määrittely- ja kehittämisvaiheet, jotka painottuvat tutkimukseen, ovat saaneet merkittävän osan rahoituksestaan Euroopan laajuisille verkoille osoitetuista yhteisön talousarviovaroista. Euroopan yhteisön on yksityisen sektorin todellisen rahoitussitoumuksen puuttuessa rahoitettava rakennus- ja käyttöönottovaihe kokonaisuudessaan. Järjestelmän hyödyntämisestä voidaan jatkossa tehdä yksityisen sektorin kanssa palveluja koskevia toimilupasopimuksia tai julkisia palveluhankintasopimuksia. (10) On tärkeää, että Euroopan yhteisö rahoittaa EGNOS-järjestelmän, joka sisältää kaikki järjestelmän toiminnan, jatkuvuuden ja kaupallistamisen varmistavat osatekijät. EGNOS-järjestelmän hyödyntämisestä voidaan tehdä yksityisen sektorin kanssa julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia kunnes se sisällytetään Galileo-ohjelman hyödyntämiseen. (11) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95[16] vahvistetaan säännöt, joita sovelletaan yhteisön rahoitustuen myöntämiseen, kun kyseessä ovat satelliittinavigointi- ja paikannusjärjestelmiä koskevat yhteisön hankkeet. (12) Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä joulukuuta 2004 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1321/2004[17] perustetaan Euroopan GNSS-valvontaviranomainen (jäljempänä 'valvontaviranomainen'). (13) Galileo- ja EGNOS-ohjelmien jatkumisen varmistamiseksi on tarpeen vahvistaa tarkoituksenmukainen rahoitus- ja oikeudellinen kehys, jolla Euroopan yhteisö jatkaa näiden ohjelmien rahoitusta. On myös syytä ilmoittaa rahamäärä, joka ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013 tarvitaan Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen ja rakennus- ja käyttöönottovaiheen lopun ja Galileo- ja EGNOS-järjestelmien hyödyntämisen alkuaikojen rahoittamiseen. (14) Galileo- ja EGNOS-järjestelmien investointi- ja käyttökustannukset arvioidaan ajanjaksolla 2007–2013 nykyhinnoin 3,4 miljardin euron suuruisiksi. Nykyisessä rahoitussuunnitelmassa on jo Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen toteuttamista koskevaa komission lainsäädäntöehdotusta[18] varten varattu 1 005 miljoonan euron suuruinen määrä. Summaan ehdotetaan lisättäväksi 2 100 miljoonan euron suuruinen lisämäärä. Tämän määrän vapauttamiseksi on tarkistettava nykyistä rahoituskehystä (2007–2013). Varat saadaan otsakkeiden 2 ja 5 alla vuosina 2007 ja 2008 käyttämättä jäävistä marginaaleista. Näin ollen muutetun ehdotuksen tekstissä ilmoitetaan 3 105 miljoonaa euroa määräksi, joka on varattava vuosia 2007–2013 koskevaan yhteisön talousarvioon Euroopan GNSS-ohjelmia varten. Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman eurooppalaisia GNSS-ohjelmia koskevalle osalle jo käytettävissä olevat 300 miljoonaa euroa[19] käytetään myös näiden kustannusten kattamiseen. (15) On syytä todeta, että ajanjaksolle 2007–2013 toistaiseksi arvioiduissa Galileo- ja EGNOS-järjestelmien investointi- ja käyttökustannuksissa ei oteta huomioon ennakoimattomia rahoitusvelvoitteita, joita Euroopan yhteisön kannettaviksi saattaa koitua esimerkiksi järjestelmien omistamisen julkisesta luonteesta johtuvasta sopimussuhteen ulkopuolisesta vastuusta. (16) Galileo- ja EGNOS-järjestelmien synnyttämät tuotot on tuloutettava Euroopan yhteisölle, jotta kompensoitaisiin sen aikaisemmin kattamia investointikustannuksia. Voidaan kuitenkin säätää tuottojen jakomekanismista, jos jatkossa tehdään järjestelmien hyödyntämisestä sopimuksia yksityisen sektorin kanssa. (17) Galileo- ja EGNOS-ohjelmien hyvä julkinen hallinnointi edellyttää, että toimivalta on selkeästi jaettu Euroopan yhteisön, valvontaviranomaisen ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) välillä ja että Euroopan yhteisöä edustava komissio vastaa ohjelmien toteuttamisesta. Komission on luotava tarkoituksenmukaiset välineet ja sillä on oltava tarvittavat resurssit erityisesti avun osalta. (18) Valvontaviranomaisen pääasiallisena tehtävänä on avustaa komissiota kaikissa ohjelmien toteuttamiseen liittyvissä osatekijöissä. Sen on myös hallinnoitava varoja, jotka sille on ohjelmien vuoksi erityisesti osoitettu tai jotka komissio antaa sen käyttöön Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[20], sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006[21], 54 artiklan 2 kohdan nojalla. (19) Euroopan yhteisö tekee Euroopan avaruusjärjestön kanssa tämän teknisen osaamisen vuoksi monivuotisen sopimuksen, joka kattaa ohjelmien toteuttamisen tekniset näkökohdat. Jotta Euroopan yhteisöä edustava komissio voisi käyttää valvontavaltaansa täysimääräisesti, sopimukseen on sisällyttävä yleiset ehdot, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, ja siinä on vahvistettava, että sopimusta sovellettaessa tehtävät hankinnat tehdään julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti. Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon yhteisön lainsäädäntö ja jo sovitut investoinnit ja mahdolliset voimassaolevat sopimukset. (20) Tämän asetuksen soveltamisessa komissiota avustaa komitea, jonka nimi on 'Euroopan GNSS-ohjelmakomitea'. Hyvän julkisen hallinnon varmistamiseksi on taattava ohjelmien hallinnoinnin yhtenäisyys, ripeä päätöksenteko ja tietojen tasapuolinen saatavuus, ja tämän vuoksi Euroopan GNSS-ohjelmakomitean työhön on otettava mukaan valvontaviranomaisen hallintoneuvoston edustajia. (21) Euroopan satelliittinavigointiohjelmat ovat nyt saavuttaneet valmiusasteen, jossa niitä ei enää voida pitää vain tutkimushankkeina. Tämän vuoksi on syytä luoda erityinen, niiden tarpeita paremmin vastaava oikeusperusta, jolla varmistetaan myös varainhoidon moitteettomuus. (22) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman toteuttamista varten rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän olisi pidettävä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (23) Euroopan parlamentille ja neuvostolle on säännöllisesti tiedotettava Galileo- ja EGNOS-ohjelmien toteuttamisesta, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU TARKOITUS JA YLEISPERIAATTEET 1 artikla Eurooppalaiset GNSS-järjestelmät ja -ohjelmat EGNOS- ja Galileo-ohjelmiin (jäljempänä 'ohjelmat') sisältyvät kaikki EGNOS-järjestelmän ja Galileo-ohjelmalla laaditun Galileo-järjestelmän (jäljempänä 'järjestelmät') määrittelyssä, kehittämisessä, validoinnissa, rakentamisessa, käytössä, uusimisessa ja parantamisessa tarvittavat toimet. EGNOS-järjestelmä on infrastruktuuri, joka käyttää alun perin amerikkalaisesta GPS-järjestelmästä ja venäläisestä GLONASS-järjestelmästä lähetettyjä signaaleja. Se parantaa näiden signaalien luotettavuutta maantieteellisellä alueella, joka kattaa muun muassa Euroopan. Siihen sisältyy useita satelliitteihin ja maan päällä sijaitseviin asemiin asennettuja navigointitranspondereita. Galileo-ohjelmalla laadittu järjestelmä on itsenäinen GNSS-infrastruktuuri, johon kuuluu satelliitteja ja maan päällä sijaitsevia asemia. 2 artikla Tarkoitus Tällä asetuksella vahvistetaan ohjelmien toteuttamisen toimintatavat, mukaan luettuna Euroopan yhteisön rahoitusosuus. 3 artikla Galileo-ohjelman vaiheet Galileo-ohjelma koostuu seuraavista vaiheista: - määrittelyvaihe, jonka aikana on suunniteltu järjestelmäarkkitehtuuri ja päätetty sen osatekijöistä ja joka on kokonaisuudessaan rahoitettu yhteisön talousarviossa tutkimuksen ja kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan osoitetuista varoista; - kehittämis- ja validointivaihe, joka koostuu ensimmäisten satelliittien rakentamisesta ja lähettämisestä kiertoradalleen, maan päällä sijaitsevien ensimmäisten rakenteiden toteuttamisesta sekä kaikista työvaiheista, joiden avulla järjestelmä on validoitu kiertoradalla; vaihe on rahoitettu yhteisön varoista ja Euroopan avaruusjärjestön varoista; - rakennus- ja käyttöönottovaihe, joka koostuu avaruudessa ja maassa sijaitsevan infrastruktuurin toteuttamisesta ja siihen liittyvistä työvaiheista; - käyttövaihe, joka käsittää infrastruktuurin hallinnan, huollon, järjestelmän jatkuvan parantamisen ja uusimisen, ohjelmaan liittyvän sertifioinnin ja standardisoinnin, järjestelmän kaupallistamisen sekä kaikki muut toimet, joita tarvitaan järjestelmän kehittämisessä ja ohjelman sujuvassa toteuttamisessa. 4 artikla Galileo-ohjelman rahoitus 1. Galileo-ohjelman kehittämis- ja validointivaiheen rahoittavat Euroopan yhteisö ja Euroopan avaruusjärjestö. Se on määrä saada päätökseen vuoden 2010 aikana. 2. Rakennus- ja käyttöönottovaiheen rahoittaa kokonaisuudessaan Euroopan yhteisö. Sen on määrä kestää vuodet 2008–2013. 3. Käyttövaiheen on määrä alkaa vuonna 2013. Tämän vaiheen aikana järjestelmän hyödyntämisestä voidaan tehdä yksityisen sektorin kanssa palveluja koskevia toimilupasopimuksia tai julkisia palveluhankintasopimuksia. Tällaisia sopimuksia voidaan tehdä ennen vuotta 2013. Euroopan yhteisön rahoitusosuuden määrä käyttövaiheessa riippuu mahdollisten sopimusten perusteella määräytyvästä yksityisen sektorin osallistumisasteesta, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjän ennakkohyväksyntä. 4. Euroopan yhteisön tekemissä sopimuksissa sovitaan ehdoista ja toimintatavoista, joita sovelletaan kolmansien maiden mahdollisesti osallistuessa ohjelman lisärahoitukseen. 5 artikla EGNOS-järjestelmän käyttö EGNOS-järjestelmän käyttö koostuu pääasiassa kyseisen infrastruktuurin hallinnasta, huollosta, järjestelmän jatkuvasta parantamisesta ja uusimisesta, ohjelmaan liittyvästä sertifioinnista ja standardoinnista sekä järjestelmän kaupallistamisesta. 6 artikla EGNOS-järjestelmän käytön rahoitus 1. Euroopan yhteisö varmistaa EGNOS-järjestelmän rahoituksen rajoittamatta kuitenkaan yksityisen sektorin mahdollista osallistumista. 2. EGNOS-järjestelmän käytöstä tehdään aluksi ensisijaisesti julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus yksityisen sektorin kanssa. Myöhemmin se sulautuu erottamattomasti osaksi Galileon käyttövaihetta. II LUKU RAHOITUSOSUUDET JA TALOUSARVIOMEKANISMIT 7 artikla Rahoitettava toiminta Tällä asetuksella ohjelmille osoitettu yhteisön rahoitusosuus myönnetään seuraavien toimien rahoitukseen: 1. toimet, jotka liittyvät Galileo-ohjelman kehittämis- ja validointivaiheen loppuunsaattamiseen, 2. toimet, jotka liittyvät Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen, mukaan luettuina kyseisen vaiheen hallinto- ja seurantatoimet sekä toimet, joilla pyritään helpottamaan järjestelmän saattamista markkinoille, 3. toimet, jotka liittyvät järjestelmien käyttöön sekä käyttöä edeltävät ja valmistelevat toimet. 8 artikla Talousarviovarat 1. Tämän artiklan 7 artiklassa säädettyjen toimien, lukuun ottamatta Galileo-ohjelmalla laaditun järjestelmän käyttöön liittyviä toimia, toteuttamiseen tarvittavien varojen määrä on nykyhinnoin 3 105 miljoonaa euroa ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittain määrärahat monivuotisten rahoituskehysten puitteissa. Varat käytetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. 3. Ohjelmiin liittyvät talousarviositoumukset suoritetaan vuotuisissa erissä. 4. Tämän artiklan 1 kohdassa mainitussa määrässä ei oteta huomioon ennakoimattomia rahoitusvelvoitteita, joita Euroopan yhteisön kannettaviksi saattaa koitua esimerkiksi järjestelmien omistamisen julkisen luonteen vuoksi. Tällaisen tilanteen sattuessa komissio esittää tarvittavat ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 9 artikla Käyttötuotot Järjestelmien käytöstä koituvat tuotot tuloutetaan Euroopan yhteisölle. Tuotot maksetaan yhteisön talousarvioon ja kohdennetaan Euroopan GNSS-ohjelmille. Jos kohdennettujen tuottojen määrä osoittautuu merkittävästi oletettua suuremmaksi, kohdentamisperiaatetta tarkastellaan uudelleen. Yksityisen sektorin kanssa tehtävässä tai tehtävissä sopimuksissa voidaan sopia tuottojen jakamista koskeva mekanismi. III LUKU OHJELMIEN JULKINEN HALLINNOINTI 10 artikla Ohjelmien hallinnoinnin yleiset puitteet Ohjelmien julkinen hallinnointi perustuu periaatteeseen, jonka mukaan toimivalta jaetaan selkeästi Euroopan yhteisöä edustavan komission, Euroopan GNSS-valvontaviranomaisen (jäljempänä 'valvontaviranomainen') ja Euroopan avaruusjärjestön välillä. Euroopan yhteisöä edustavan komission tehtävänä on varmistaa ohjelmien toteuttaminen rajoittamatta kuitenkaan asetuksen (EY) N:o 1321/2004 säännösten soveltamista. Tätä tarkoitusta varten komissio perustaa tarkoituksenomaiset välineet, ja sille annetaan tehtävänsä loppuunsaattamiseksi tarvittavat resurssit. Komissio voi pyytää apua riippumattomilta asiantuntijoilta ohjelmien hallinnoinnin seurannassa. Se voi myös pyytää apua jäsenvaltioiden asiantuntijoilta ja suorittaa rahoitus- tai teknisluontoisia tarkastuksia. 11 artikla Ohjelmasuunnittelu ja varojen kohdentaminen 1. Euroopan komissio hallinnoi ohjelmille kohdennettuja varoja tämän asetuksen mukaisesti. 2. Komissio laatii monivuotisen työohjelman, joka vastaa tämän asetuksen liitteessä 1 määriteltyjä tavoitteita. 3. Komissio hyväksyy monivuotisen työohjelman ja sen mahdolliset uudelleentarkastelut tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 4. Muutokset liitteeseen 1 tekee komissio. Tällaisilla toimilla muutetaan tämän asetuksen muita kuin olennaisia osia, ja niistä säädetään noudattaen sääntelymenettelyä ja 14 artiklan 3 kohdassa vahvistettua valvontaa. 5. Tämän asetuksen perusteella rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti. 12 artikla Valvontaviranomaisen asema Valvontaviranomaisen on annettava tukensa komissiolle kaikissa ohjelmien elementeissä, joissa komissio pyytää sen apua, sanotun rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1321/2004 sille osoitettuja tehtäviä. Se vastaa niiden varojen hallinnoinnista ja varojen käytön valvonnasta, jotka Euroopan yhteisö on sille ohjelmien vuoksi osoittanut. Nämä varat annetaan valvontaviranomaisen käyttöön toimivallan siirtämistä koskevalla päätöksellä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1321/2004 säännösten mukaisesti. Edellisessä kohdassa tarkoitetun toimivallan siirtämistä koskevan päätöksen perusteella komissio tekee valvontaviranomaisen kanssa toimivallan siirtämistä koskevan sopimuksen. Toimivallan siirtämistä koskevassa sopimuksessa vahvistetaan valvontaviranomaiselle osoitettujen varojen hallinnan yleiset ehdot sekä toteutettavat toimet, niihin liittyvä rahoitus, hallintomenettelyt ja seuranta- ja valvontatoimenpiteet. 13 artikla Euroopan avaruusjärjestön (ESA) asema Euroopan yhteisöä edustava komissio tekee asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemänsä toimivallan siirtämistä koskevan päätöksen nojalla Euroopan avaruusjärjestön kanssa monivuotisen sopimuksen ohjelmien toteuttamiseen liittyvistä teknisistä näkökohdista, erityisesti Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen liittyvistä toimista. Sopimuksessa vahvistetaan Euroopan avaruusjärjestölle osoitettujen varojen hallinnan yleiset ehdot, toteutettavat toimet, niihin liittyvä rahoitus, hallintomenettelyt, seuranta- ja valvontatoimenpiteet, sopimuksen puutteelliseen noudattamiseen sovellettavat toimenpiteet sekä aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden omistamista koskevat järjestelyt. Tätä sopimusta noudatettaessa tehtävissä julkisissa hankinnoissa on noudatettava julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä, sanotun rajoittamatta toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä Euroopan yhteisön ja väestön olennaisten turvallisuusintressien suojaamiseksi. Julkiset hankinnat toteutetaan ohjelmien yhteisöinfrastruktuuria ja -luonnetta kunnioittaen. 14 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa "Euroopan GNSS-ohjelmakomitea". 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5a artiklan 1-4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 4. Valvontaviranomaisen hallintoneuvoston edustajat osallistuvat Euroopan GNSS-ohjelmakomitean työhön. Euroopan avaruusjärjestön satelliittinavigointiohjelmien johtokomitean edustajat voivat myös osallistua Euroopan GNSS-ohjelmakomitean työhön sen työjärjestyksessä vahvistetuin ehdoin. 5. Euroopan yhteisön tekemissä sopimuksissa voidaan sopia kolmansien maiden tai kansainvälisten organisaatioiden osallistumisesta Euroopan GNSS-ohjelmakomitean työhön sen työjärjestyksessä vahvistetuin ehdoin. IV LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 15 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojelu Tällä asetuksella rahoitettua toimintaa toteutettaessa komissio huolehtii yhteisön taloudellisten etujen turvaamisesta panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[22], neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96[23] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[24] mukaisesti. Tämän asetuksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi perusteettoman menon takia olla vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille. Tämän asetuksen mukaisesti tehdyissä sopimuksissa, kolmansien osapuolten kanssa tehdyt sopimukset mukaan luettuina, sovitaan myös komission tai komission valtuuttaman edustajan suorittamasta rahoitustarkastuksesta ja -valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamista tarkastuksista. 16 artikla Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavat tiedot Komissio vastaa tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen esittämisen yhteydessä vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelmien toteuttamisesta. Vuonna 2010 tehdään väliarviointi, jolla tiedotetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelmien edistymisestä. 17 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja Liite Euroopan GNSS-ohjelmien tavoitteet Euroopan GNSS-järjestelmät ja ohjelmat sekä niiden yleiset tavoitteet ja ohjelmien vaiheet on määritelty tämän asetuksen 1, 3 ja 5 artiklassa. Galileo-ohjelman erityistavoitteina on mahdollistaa, että järjestelmässä lähetettyjä signaaleja voidaan käyttää seuraaviin viiteen toimintoon: - Tarjotaan käyttäjille maksuton ns. avoin palvelu ('Open Service', OS), joka tuottaa paikannus- ja ajanmääritystietoja satelliittinavigoinnin massasovelluksiin. - Tarjotaan ns. ihmishengen turvaava palvelu ('Safety of Life Service', SoL), joka on tarkoitettu käyttäjille, joiden turvallisuus on olennainen, ja joka tyydyttää erityisesti ilmailun, merenkulun ja rautatieliikenteen tarpeet. Tällainen palvelu vastaa myös jatkuvuuden vaatimukseen ja kattaa integriteettitoiminnon, jolla voidaan varoittaa käyttäjiä järjestelmän toimintahäiriöistä. - Tarjotaan ns. kaupallinen palvelu ('Commercial Service', CS), jonka avulla voidaan luoda sovelluksia ammatti- tai kaupalliseen käyttöön, koska sen suorituskyky on parempi ja sen tuottamien tietojen lisäarvo on suurempi kuin avoimessa palvelussa. - Tarjotaan ns. julkisesti säännelty palvelu ('Public Regulated Service', PRS), joka on varattu yksinomaan julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille sellaisia sovelluksia varten, jotka vaativat suurta jatkuvuutta. Säännellyssä palvelussa käytetään vahvoja, salattuja signaaleja. - Osallistutaan COSPAS-SARSAT-järjestelmän etsintä- ja pelastuspalveluun ('Search and Rescue Service', SAR) poimimalla hätälähettimien lähettämiä hätäsignaaleja ja vastaamalla niihin. EGNOS-ohjelman erityistavoitteina on mahdollistaa, että EGNOS-järjestelmä palvelee seuraavia kolmea toimintoa: - Tarjotaan käyttäjille maksuton ns. avoin palvelu, joka tuottaa paikannus- ja ajanmääritystietoja satelliittinavigoinnin massasovelluksiin järjestelmän katealueella. - Tarjotaan ns. kaupallisluonteisten tietojen jakopalvelu, jonka avulla voidaan luoda sovelluksia ammatti- tai kaupalliseen käyttöön, koska sen suorituskyky on parempi ja sen tuottamien tietojen lisäarvo on suurempi kuin avoimessa palvelussa. - Tarjotaan ns. ihmishengen turvaava palvelu ('Safety of Life Service'), joka on tarkoitettu käyttäjille, joiden turvallisuus on olennainen, ja joka tyydyttää erityisesti ilmailun, merenkulun ja rautatieliikenteen tarpeet. Tällainen palvelu vastaa erityisesti jatkuvuuden vaatimukseen ja kattaa integriteettitoiminnon, jolla voidaan varoittaa käyttäjiä järjestelmän toimintahäiriöistä. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ: Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: OSASTO 06 – ENERGIA JA LIIKENNE Luku 06 02 – Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka Luku 06 06 – Energian ja liikenteen alaan liittyvä tutkimus 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat: Alamomentti 06 01 04 11 – Galileo-ohjelma -–Hallintomenot (luotava uusi budjettikohta) Momentti 06 02 10 – Galileo-ohjelma Momentti 06 06 02 – Liikenteen alaan liittyvä tutkimus (ml. ilmailu) 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2008–2013 3.3. Budjettitiedot Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-kehykseen otsake | 06 01 04 11 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | EI | EI | N:o 1a – kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailu | 06 02 10 | Ei-pakoll. | JM | EI | EI | EI | N:o 1a – kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailu | 06 06 02 | Ei-pakoll. | JM | EI | KYLLÄ | KYLLÄ | N:o 1a – kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailu | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) Rahoitusvarat esitetään seuraavasti: 4. talousarvioon jo sisältyvä määrä 2007–2013: 1 005 miljoonaa euroa[25] 5. lisämäärät 2008–2013: 2 100 miljoonaa euroa 6. 300 miljoonaa euroa 7:nnestä TTK-puiteohjelmasta 7. yhteensä: 2007-2013: 3 405 miljoonaa euroa Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstön määrä yht.[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Neuvosto totesi jo heinäkuussa 1999, että siviilikäyttöön tarkoitetun satelliittinavigointijärjestelmän luomisella voitaisiin päästä entistä riippumattomampaan asemaan yhdellä kaikkein tärkeimmistä teknologian aloista ja että tällaisen järjestelmän kehittäminen tarjoaa Euroopan unionin teollisuudelle mahdollisuuden parantaa kilpailukykyään ja hyötyä taloudellisesti laajassa mittakaavassa kyseisen tulevaisuuden teknologian tarjoamista mahdollisuuksista. Tämän jälkeen sekä neuvosto että Eurooppa-neuvosto ovat useissa eri yhteyksissä korostaneet ohjelman strategista merkitystä ja kehottaneet komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin sen toteuttamiseksi. Komissio teki 14. heinäkuuta 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisen satelliittinavigointiohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen toteuttamisesta[31]. Ehdotuksella oli kaksi pääasiallista tavoitetta. Ensinnäkin, koska Galileo-ohjelma oli saavuttanut merkittävän kypsyysvaiheen eikä sitä millään muotoa voitu enää tarkastella pelkkänä tutkimushankkeena, sitä varten oli syytä luoda erityinen, sen tarpeita paremmin vastaava ja tulevan eurooppalaisen avaruusohjelman kanssa samansuuntainen oikeudellinen väline, jolla varmistetaan myös varainhoidon moitteettomuus. Toiseksi oli kysymys yhteisön rahoitettavana olevan Galileo-ohjelman osan rahoittamisesta yhteisön talousarviosta vuosia 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen aikana. Niinpä esityksessä mainittiin Euroopan yhteisön rahoitusosuudeksi noin miljardi euroa ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013. Neuvosto pääsi 21. huhtikuuta 2005 yhteisymmärrykseen (osittainen yleisnäkemys) komission asetusehdotuksesta, talousarviota koskevaa osaa lukuun ottamatta. Ehdotuksen lopullinen hyväksyminen riippuu ajanjaksoa 2007–2013 koskevasta rahoituskehyksestä käytävän keskustelun tuloksista. Tärkein neuvoston esittämä muutos koskee EGNOS-ohjelman sisällyttämistä asetusehdotukseen. Euroopan parlamentti tarkasteli myös tekstiä ensimmäisessä käsittelyssään 5. syyskuuta 2005 ja suhtautui siihen yleisesti ottaen hyvin myönteisesti. Neuvoston tavoin Euroopan parlamenttikin toivoi EGNOS-ohjelman sisällyttämistä asetusehdotukseen. On tärkeää huomata, että komission antaessa asetusehdotustaan heinäkuussa 2004 Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen toteuttamiseksi oli määrä myöntää toimilupa yksityiselle sektorille. Euroopan yhteisön rahoitusosuuden piti tässä mallissa rajoittua kolmannekseen järjestelmän rakennus- ja käyttöönottokustannuksista ja vuotuisten tukien maksamiseen tulevalle toimiluvan haltijalle käyttövaiheen ensimmäisten vuosien aikana. Toimilupasopimuksesta käydyissä neuvotteluissa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi 22. maaliskuuta 2007 kokoontunut liikenneneuvosto ja Euroopan parlamentti pyysivät komissiota muun muassa esittämään mahdollisimman pian mahdollisia ratkaisuja julkisten rahoitussitoumusten varmistamiseksi pitkällä aikavälillä. Komissio vastasi parlamentin ja neuvoston pyyntöihin 16. toukokuuta 2007 antamallaan tiedonannolla. Komissio pyysi niitä ensinnäkin toteamaan toimilupasopimusta koskevien neuvottelujen kariutumisen. Varmistaakseen ohjelman jatkamisen tyydyttävällä tavalla komissio teki joitakin pääasiallisia ehdotuksia, erityisesti siitä, että vastedes Euroopan yhteisö vastaisi itse kokonaisuudessaan Galileon rakentamisesta ja käyttöönotosta; järjestelmää voitaisiin jatkossa hyödyntää yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksin. Komissio ilmoitti, että ehdotettu uusi malli on ainoa, jonka mukaisesti Galileo-järjestelmää voidaan täysimääräisesti hyödyntää vuoden 2012 lopussa. Malli edellyttää 3,4 miljardin euron suuruista talousarviositoumusta vuosina 2007–2013, eli 2,4 miljardia euroa enemmän kuin komission 14. heinäkuuta 2004 tekemässä ehdotuksessa alun perin suunniteltu määrä. Tämä yhteisön talousarviosta katettavan rahoitusosuuden merkittävä kasvu johtuu pääasiassa siitä, että Euroopan yhteisö ottaa kokonaisuudessaan vastuun järjestelmän rakentamisesta ja käyttöönotosta. Komission tiedonannon seurauksena liikenneneuvosto antoi kesäkuussa 2007 päätöslauselman, jossa se - tekee sen johtopäätöksen, että toimilupasopimusta koskevat neuvottelut ovat kariutuneet ja ne on päätettävä; - pyytää komissiota jatkamaan sertifioitavissa olevan EGNOS-järjestelmän toteuttamista varmistaen, että palveluja on saatavissa vuoden 2008 kuluessa; - vahvistaa Galileon aseman perustavanlaatuisena, Euroopan unionin intressien mukaisena hankkeena ja antaa tukensa Galileo-järjestelmän rakentamiselle ja käyttöönotolle vuoden 2012 loppuun mennessä; - myöntää, että jos Galileon ja EGNOSin rakentamisen ja käyttöönoton toteuttaa julkinen sektori, tarvitaan julkista lisärahoitusta; - pyytää komissiota esittämään liikenneneuvostolle ennen syyskuuta 2007 yksityiskohtaiset ehdotukset rahoituksesta; julkisissa hankinnoissa noudatettavasta politiikasta, jossa on otettava huomioon sekä yhteisön säännöstö että kilpailuttamisen välttämättömyys; yksityisen sektorin asemasta rakentamis- ja käyttöönottovaiheessa sekä siitä, kuinka varmistetaan ohjelman asianmukainen hallinnointi julkisella sektorilla siten, että vastuut jaetaan selkeästi komission, Euroopan avaruusjärjestön, Euroopan GNSS-valvontaviranomaisen, jäsenvaltioiden ja neuvoston välillä. Myös Euroopan parlamentti antoi tukensa komission tiedonannossaan 16. toukokuuta 2007 tekemille ehdotuksille, myös ohjelmien yhteisörahoituksen osalta. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut EGNOS- ja Galileo-ohjelmat ovat kokonaisuudessaan toissijaisuusperiaatteen mukaiset. Satelliittinavigointi-infrastruktuurin rakentaminen ylittää yksin toimivan jäsenvaltion rahoitus- ja tekniset valmiudet, ja yhteisön taso on tarkoituksenmukaisin taso toteuttaa menestyksellä nämä ohjelmat. Ohjelmat ovat hyvä esimerkki Euroopan yhteisön lisäarvosta silloin, kun sen tavoitteet ja varat on selkeästi määritelty. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Eurooppalaisen satelliittinavigointipolitiikan tavoitteena tarjota Euroopan yhteisölle kaksi satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS), joiden nimet ovat EGNOS ja Galileo. Kumpikin infrastruktuuri sisältää satelliitteja ja maan päällä sijaitsevia asemia. Komission alkuperäiseen asetusehdotukseensa esittämissä muutosehdotuksissa otetaan huomioon sekä rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen kaavaillun toimilupamallin hylkääminen että Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämät huomiot. Ensinnäkin tekstiin sisältyy vastedes EGNOS-ohjelma kokonaisuudessaan. Se yksilöidään Galileon rinnalle toiseksi kahdesta eurooppalaisen satelliittinavigointipolitiikan tukipilarista. Nämä kaksi järjestelmää ja ohjelmaa määritellään selkeästi. Toiseksi teksti mahdollistaa EGNOS-ohjelman täysimääräisen hyödyntämisen vuodesta 2009. On tärkeää, että Euroopan yhteisö rahoittaa EGNOS-järjestelmän käytön; tämä sisältää kaikki järjestelmän toiminnan, jatkuvuuden ja kaupallistamisen varmistavat osatekijät. EGNOS-järjestelmän hyödyntämisestä voidaan tehdä yksityisen sektorin kanssa julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia vuoteen 2013 saakka, ja tämän jälkeen se sisällytetään Galileo-ohjelman hyödyntämiseen. Kolmanneksi ehdotetussa tekstissä otetaan huomioon Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen toimilupamallin hylkääminen sekä se, että kyseisen vaiheen ottaa yksityisen sektorin todellisen sitoutumisen puuttuessa kokonaisuudessaan hoitaakseen Euroopan yhteisö. Järjestelmän hyödyntämisestä voidaan jatkossa tehdä yksityisen sektorin kanssa palveluja koskevia toimilupasopimuksia tai julkisia palveluhankintasopimuksia. Neljänneksi ehdotetussa tekstissä pyritään vahvistamaan ohjelmien julkista hallinnointia kahdella tavalla: - Yhtäältä siinä jaetaan selkeästi vastuut Euroopan yhteisöä edustavan komission, Euroopan GNSS-valvontaviranomaisen ja Euroopan avaruusjärjestön välillä ja annetaan komissiolle johtoasema ohjelmien toteuttamisessa ja vastuu siitä. - Toisaalta luodaan Euroopan GNSS-ohjelmakomitea. Toimintatavoitteet ja suunnitellut toimet ovat seuraavat: Toimintatavoite 1: Galileo-ohjelman jatkaminen ja toteuttaminen. Toimi 1: Pitkän toimitusajan elementit (Long Lead Items) Tässä toimessa varmistetaan pitkän toimitusajan hankinnat (Long Lead Items) (satelliittien osat, jotka on hankittava satelliitin rakentamisen aikaisessa vaiheessa, koska niitä ei ole markkinoilta helposti saatavilla); tällaiset hankinnat tehdään täyteen toimintavalmiuteen saattamista koskevissa sopimusneuvotteluissa lukkoon lyötyjen satelliittirakennusprosessien mukaisesti. Tämän toimen ajoitus on Galileon kokonaissuunnittelun aikataulun kannalta ratkaiseva. Toimi 2: Täydet satelliitit Tavoitteena on varmistaa, että rakennus- ja käyttöönottovaiheesta käytyjen sopimusneuvottelujen tulokset ja sopimuksen täytäntöönpano ovat linjassa komission Galileo-ohjelmaa koskevien tavoitteiden kanssa. Neuvoston päätösten noudattaminen hankintapolitiikan osalta ja yhteensopivuus kansainvälisten sitoumusten kanssa tarkistetaan myös huolellisesti. Toimi 3: Kantoraketit Tavoitteena on varmistaa, että ESAn ehdottama laukaisusuunnitelma on komission kokonaispolitiikan sekä ohjelman riskinhallintatavoitteiden ja riskinlievennyssuunnitelman mukainen. Mahdollista kansainvälistä yhteistyötä voidaan suhteuttaa tämän laukaisusuunnitelman avulla. Toimi 4: Varakantoraketti ja kaksi maassa säilytettävää varasatelliittia Katso edellinen kohta; erityishuomio ennakoimattomia menoja varten tehtyyn varaukseen sisältyvässä riskinlievennyksessä. Toimi 5: Maan päällä sijaitsevat osat Tavoitteena on varmistaa, että rakennus- ja käyttöönottovaiheesta käytyjen sopimusneuvottelujen tulokset ja sopimuksen täytäntöönpano ovat linjassa komission Galileo-ohjelmaa koskevien tavoitteiden kanssa. Neuvoston päätösten noudattaminen hankintapolitiikan osalta ja yhteensopivuus kansainvälisten sitoumusten kanssa tarkistetaan myös huolellisesti. Toimi 6: Hyödyntäminen Tavoitteena on varmistaa, että rakennus- ja käyttöönottovaiheesta käytyjen sopimusneuvottelujen tulokset ja sopimuksen täytäntöönpano ovat linjassa komission Galileon käyttöä koskevien tavoitteiden kanssa. Neuvoston päätösten noudattaminen tulevassa käyttövaiheessa tarkistetaan myös huolellisesti. Toimi 7: Järjestelmäsuunnittelu Tavoitteena on varmistaa, että rakennus- ja käyttöönottovaiheesta käytyjen sopimusneuvottelujen tulokset ja sopimuksen täytäntöönpano ovat linjassa komission Galileo-ohjelmaa koskevien tavoitteiden kanssa. Neuvoston päätösten noudattaminen hankintapolitiikan osalta ja yhteensopivuus kansainvälisten sitoumusten kanssa tarkistetaan myös huolellisesti. Toimintatavoite 2: EGNOS (vain yksi toimi). Tavoitteena on varmistaa, että ESAn ja valvontaviranomaisen EGNOSin parantamiseksi suorittamat toimet, varhaisen vaiheen toiminta ja EGNOSin taloudellisen operaattorin valinta ovat linjassa komission tavoitteiden kanssa. Neuvoston päätösten noudattaminen hankintapolitiikan osalta ja yhteensopivuus kansainvälisten sitoumusten kanssa tarkistetaan myös huolellisesti. 5.4. Toteuttamisen menettelytavat - Komissio laatii monivuotisen työohjelman ja tarkastelee sitä uudelleen tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. - Euroopan GNSS-valvontaviranomaisen tehtävänä on yleisesti avustaa komissiota. Se vastaa myös niiden varojen hallinnoinnista ja varojen käytön valvonnasta, jotka Euroopan yhteisö on sille ohjelmien vuoksi osoittanut. Nämä varat annetaan valvontaviranomaisen käyttöön toimivallan siirtämistä koskevalla sopimuksella asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1321/2004 säännösten mukaisesti. - Euroopan yhteisö tekee Euroopan avaruusjärjestön kanssa tämän teknisen osaamisen vuoksi monivuotisen sopimuksen, joka kattaa ohjelmien toteuttamisen tekniset näkökohdat ja erityisesti Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen liittyvät toimet. Jotta Euroopan yhteisöä edustava komissio voisi käyttää valvontavaltaansa täysimääräisesti, sopimukseen on sisällyttävä yleiset ehdot, joiden mukaisesti Euroopan avaruusjärjestölle osoitettuja varoja hallinnoidaan, ja siinä on vahvistettava, että sopimusta sovellettaessa tehtävät hankinnat tehdään julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti. - Järjestelmän omistavaa EU:ta edustavan komission vastuulla on varmistaa, että EU:n poliittiset ja kansainväliset sitoumukset ja visiot pannaan täytäntöön, määrittää järjestelmän yleiset eritelmät ja vaatimukset ja sopia niistä sekä seurata ja valvoa kyseisten vaatimusten tarkkaa noudattamista rakentamis- ja käyttöönottovaiheessa sekä käyttövaiheessa. Tässä yhteydessä 1. komission neuvonantajina toimii kokeneita ammattilaisia hankejohtamisen, avaruusteknologian, rahoituksen ja teknologiamarkkinoinnin aloilta; kyseiset ammattilaiset toimivat ohjelman riippumattomina arvioijina; 2. komissio aikoo luoda Galileo-tiimin, jolla on tarkoituksenmukainen rakenne ja henkilöstö ja jonka tehtävinä ovat kokonaisuuden johtaminen, riskien seuranta ja riskinhallinta, raportointi ja ohjelman elementtien välinen sovittelu. Valvontaviranomainen ja hankejohtamiskonsultit, joiden kanssa tehdään palvelusopimukset, tukevat näitä pyrkimyksiä erityisesti seuraavien toimien kautta: riskinhallinta ja -seuranta, asiakirja-aineiston valvonta, ohjelman edistymistä seuraaviin kokouksiin osallistuminen, edistymisen seuranta ja siitä raportointi sekä apu teknisten tai kustannuksiin tai aikatauluun liittyvien valintojen sovittelussa; 3. komissio voi lisäksi saada tukea muilta asiantuntijoilta. Näiden asiantuntijoiden tehtävänä on antaa neuvoja hankejohtajalle, mutta heillä ei ole toimivaltaa. Tämä on hyvä mahdollisuus hyödyntää kansallisella tasolla saatavilla olevaa asiantuntemusta. ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan (v. 5.3) ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille (valvontaviranomainen) ( kansainvälisille organisaatioille (Euroopan avaruusjärjestö) 6. VALVONTA JA ARVIOINTI 6.1. Valvontamenettely Komissio laatii monivuotisen työohjelman, jossa täsmennetään rahoitettavat toimet, yhteisön rahoitusosuus, odotetut tulokset ja suoritusindikaattorit. ja tarkastelee sitä uudelleen tämän asetuksen 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Vuodesta 1999 lähtien komissio on laatinut EGNOS- ja Galileo-ohjelmien eri näkökohdista joukon selvityksiä ja tiedonantoja (määrittely, kustannus/hyöty, hallinto, yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyö jne.). Kaikki nämä asiakirjat ovat saatavissa. 6.2.2. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Komissio vastaa ohjelmien toteuttamisesta. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen esittämisen yhteydessä vuosittain kertomuksen ohjelmien toteuttamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lisäksi vuonna 2010 tehdään väliarviointi, jolla tiedotetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle EGNOS- ja Galileo-ohjelmien edistymisestä. 7. PETOSTENTORJUNTA Tämän asetuksen 15 artiklan mukaisesti sopimuksissa ja rahoitusjärjestelyissä sekä kaikissa toteuttamista koskevissa tai siitä johtuvissa sopimuksissa ja välineissä vahvistetaan nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voivat tarvittaessa suorittaa tarkastuksia paikan päällä. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Nämä määrät on ilmaistava nykyhinnoin ilman teknisen avun menoja. ja niiden on koskettava vuosia 2007–2013; määrä on yhteensä 3 378 miljoonaa euroa, josta 300 miljoonaa euroa rahoitetaan 7:nnessä TTK-puiteohjelmassa liikenteen alalle (ml. ilmailu) osoitetuista varoista. Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHT. | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[33] (XX 01 01) | A*/AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[34] | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | YHT. | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Ohjelman kokonaiskustannukset ovat noin 10 miljardia euroa julkisten hankintojen, käyttösopimusten ja tutkimuksen ja kehityksen osalta. Ehdotettu Galileo-tiimi, johdossaan johtaja-tason vetäjä, vastaa yleishallinnosta, riskiseurannasta, raportoinnista ja sovittelusta ohjelmien välillä. Sen vastuulla ovat muun muassa seuraavat tehtävät: 1. Institutionaaliset tehtävät 1.1 Raportointi neuvostolle ja Euroopan parlamentille 1.2. Yhteydenpito hallintokomitean kanssa 2. Toiminnalliset tehtävät 2.1. Raportointi ohjelman hallinnoinnista uudelle Euroopan GNSS-ohjelmakomitealle 2.2. Valvontaviranomaisen hallintoneuvoston valvonta 2.3. Ohjelman ja riskien kokonaishallinta, johon apua saadaan ulkopuoliselta neuvoa-antavalta neuvostolta 2.4. ESAn hankintojen, hallintoteknisen perustan ja turvallisuusvaatimusten valvonta 2.5. EGNOS/Galileon hyödyntämistä koskevien sopimusten valvonta (joko suoraan tai valvontaviranomaisen kautta) 2.6. Valvontaviranomaisen komission puolesta suorittamien toimien (T&K, muu) toimien valvonta 3. Kansainväliset neuvottelut (sopimukset ja taajuus-/turvallisuuskysymykset) 4. Oikeudelliset ja rahoituskysymykset 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Henkilöstötarpeet katetaan asiasta vastaavalle pääosastolle vuotuisessa talousarviomenettelyssä osoitetusta talousarviosta. ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet Henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö / Virkamiehet : 8 AD:ta ja 3 AST. sekä: Sopimussuhteiset toimihenkilöt 1 (GF II) Kansallinen asiantuntija: 2 ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta 2008 koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet 2 kokopäivästä työntekijää – toiminta 14 kokopäiväistä työntekijää – tutkimus ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet (2009) 5 kokopäiväistä työntekijää Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuosiksi 2008–2013 tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseisiä vuosia koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimike) | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHT. | 1. Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | Toimeenpanovirastot | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 | - ulkoinen[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstön laji | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt / momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö a) Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Komission palkkaaman henkilöstön keskimääräiset vuosikustannukset ovat niin virkamiesten kuin väliaikaistenkin toimihenkilöiden osalta 117 000 euroa vuodessa (vuonna 2008) mukaan luettuina välilliset kustannukset (yleiskustannukset) (21 henkilöstösääntöjen alaista henkilöä x 117 000 euroa = 2 457 000 euroa vuonna 2008 ja 26 henkilöstösääntöjen alaista henkilöä x 117 000 euroa = 3 042 000 euroa seuraavina vuosina). b) Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Kansallisen asiantuntijan keskimääräiset vuosikustannukset ovat 48 000 euroa vuodessa (8 kansallista asiantuntijaa x 48 000 = 384 000 euroa). Sopimussuhteisten toimihenkilöiden keskimääräiset vuosikustannukset (GF II) ovat 33 000 euroa vuodessa. Momentilta XX 01 02 rahoitettavan henkilöstön kokonaiskustannukset ovat 417 000 euroa. 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | - | - | - | - | - | - | - | 2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - | 3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | - | - | - | - | - | - | - | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 | [1] KOM(2004) 477. [2] Euroopan parlamentin päätöslauselma, 26. huhtikuuta 2007, Galileo-ohjelman toimilupasopimusta koskevista neuvotteluista. [3] KOM(2007) 261. [4] Euroopan parlamentin päätöslauselma, 20. kesäkuuta 2007, eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) rahoittamisesta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen ja monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 puitteissa. [5] KOM(2004) 477 lopullinen/2. [6] Talousarvion osasto 6. [7] KOM(2007) 534, 19.9.2007. [8] EUVL L 246, 20.7.2004, s. 1. [9] KOM(2004) 477, 14.7.2004; tiedonantoa on muutettu 24.5.2006 tiedonannolla KOM(2004) 477 lopullinen/2, 24.5.2006. [10] EUVL C […], [..].[..].[….], s. [..]. [11] EUVL C […], [..].[..].[….], s. [..]. [12] EUVL C […], [..].[..].[….], s. [..]. [13] …. [14] KOM(2001) 370, 12.9.2001. [15] KOM(2007) 212, 26.4.2007. [16] EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 807/2004 (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46). [17] EUVL L 246, 20.7.2004, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna 12 päivänä joulukuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 1942/2006 (EUVL L 367, 22.12.2006, s. 18). [18] KOM(2004) 477 lopullinen/2. [19] Talousarvion osasto 6. [20] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [21] EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1. [22] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [23] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [24] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [25] KOM(2004) 477; KOM(2004) 477 lopullinen/2. [26] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [27] 100 miljoonan euron suuruinen määrä on kirjattu vuoden 2007 talousarviossa budjettikohtaan 06 02 10. Komissio ei kuitenkaan voi käyttää tätä määrää, koska perussäädöstä ei ole hyväksytty vuoden 2007 aikana. Komissio aikoo näin ollen siirtää kyseisen määrän maksusitoumusmäärärahoina kohtaan RTE-T (aikomuksena on palauttaa kyseinen määrä budjettikohtaan 06 02 10 vuonna 2009) sekä asettaa käytettäviksi maksumäärärahoja kokonaismäärärahasiirron kautta. [28] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [29] EUVL L 139, 14.6.2006, s. 1. [30] Näistä 35 virasta 21 on uusia virkoja ja 14 virkaa on jo olemassa. [31] KOM(2004) 477. [32] Tässä taulukossa mainittuun 895 miljoonan euron määrään sisältyy maksusitoumusmäärärahoina 100 miljoonan euron määrä, joka on tarkoitus siirtää vuonna 2009 budjettikohdasta 06 03 03 "Rahoitustuki Euroopan laajuisten verkkojen yhteistä etua koskeville hankkeille" budjettikohtaan 06 02 10 "Galileo-ohjelma"; komissio esittää kyseisen määrärahasiirtopyynnön vuonna 2007 (katso myös alaviite kohdassa 4.1.1. olevan taulukon harmaassa ruudussa). Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM). [33] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [34] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [35] 8 kansallista asiantuntijaa ja 1 sopimussuhteinen toimihenkilö [36] Sopimusperusteisia konsultteja, tarjousmenettelyn perusteella (10 henkilöä à 1 450 euroa/henkilö 20 päivää kuukaudessa 12 kuukauden ajan + 20 000 euroa matkakuluja vuosittain).Koulutettu lisähenkilöstö tarvitaan seuraaviin toimiin: Galileo-ohjelman hallinto / Rahoitus/riskinhallinta / GNSS-politiikka ja kansainvälinen raportointi / ESAn hankintojen valvonta / Toimintoja ja hyödyntämistä koskevien sopimusten valvonta [37] Katso kohta 5.4a. [38] "Euroopan GNSS-ohjelmakomitea".