PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen valmistelun yhteydessä olisi perustettava ohjelma, jolla tuetaan EU:n taloudellisten etujen suojaamista ja tulliviranomaisten keskinäistä hallinnollista avunantoa.

Komission yksiköt ovat laatineet valmisteluasiakirjan, jossa on esitetty uuden ohjelman ennakkoarviointi vuonna 2016 annetun varainhoitoasetuksen 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Ehdotuksen mukaan asetusta alettaisiin soveltaa 1. tammikuuta 2021. Asetusehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota EU:sta ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 50 artiklan mukaisesti.

•Perustelut ja tavoitteet

SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaan EU:n taloudellisten etujen suojaaminen on EU:n ja jäsenvaltioiden yhteinen velvollisuus. SEUT-sopimuksen 33 artiklassa määrätään toimenpiteistä jäsenvaltioiden välisen sekä jäsenvaltioiden ja komission välisen tulliyhteistyön vahvistamiseksi. Unionin aiempien monivuotisten talousarvioiden täytäntöönpanon yhteydessä on toteutettu toimenpiteitä, joilla on tuettu jäsenvaltioita ja koko unionia näiden pyrkiessä ehkäisemään ja torjumaan unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia. Lisäksi on tuettu keskinäistä hallinnollista avunantoa ja yhteistyötä tullitoiminnan ja maatalouden alalla. Mainittuja toimenpiteitä ovat seuraavat: i) Herkules III -meno-ohjelma, josta tuetaan toimintaa petosten, lahjonnan ja muiden unionin taloudellisia etuja vahingoittavien laittomien toimien torjumiseksi; ii) petostentorjunnan tietojärjestelmä, jäljempänä ’AFIS-järjestelmä’. Tämä operatiivinen toiminto koostuu lähtökohtaisesti joukosta tullitoimintaan liittyviä tietoteknisiä sovelluksia, jotka toimivat komission hallinnoimassa yhteisessä tietojärjestelmässä. Komission järjestelmä puolestaan on perustettu niiden tehtävien suorittamiseksi, jotka komissiolle on annettu asetuksella (EY) N:o 515/97; ja (iii) sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmä, jäljempänä ’IMS-järjestelmä’, joka on suojattu sähköisen viestinnän väline. Jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa havaituista sääntöjenvastaisuuksista, mukaan lukien petoksista. IMS-järjestelmä helpottaa tuon velvollisuuden täyttämistä ja lisäksi ilmoitusten hallinnointia ja analysointia. Vaikka on vaikea määrittää näiden toimenpiteiden taloudellista vaikutusta, niiden avulla on palautettu suuria summia rahaa takaisin EU:n talousarvioon. Herkules-ohjelmasta myönnetyllä rahoituksella on esimerkiksi kehitetty automaattinen seurantaväline (Automated Monitoring Tool, AMT). Tällä tietoteknisellä välineellä voidaan havaita poikkeamia kauppavirroissa. Sitä on käytetty useissa tullitoimintaan liittyvissä operaatioissa, ja se on ollut ratkaisevan tärkeä apuväline, kun on pyritty havaitsemaan laajoja tuotteiden aliarvostamiseen liittyviä tullipetosjärjestelyjä tekstiilin ja jalkineiden tuonnissa kolmansista maista.

Aiemmat kokemukset osoittavat, että sekä petokset että sääntöjenvastaisuudet vaikuttavat unionin taloudellisiin etuihin. EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta annettu vuosikertomus, jäljempänä ’PIF-kertomus’, osoittaa vuosi toisensa jälkeen, että vaikka tällaisten sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petosten, määrä vaihtelee, niiden suuruusluokka kuitenkin edellyttää unionin toimia. Lisäksi seuraava monivuotinen rahoituskehys pannaan täytäntöön tilanteessa, jossa unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvä oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on muuttunut merkittävästi. Uusia elementtejä ovat erityisesti Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustaminen ja PIF-direktiivin täytäntöönpano.

Talousarvion toteutuksen näkökulmasta IMS-järjestelmä ei ole rahoitusohjelma vaan operatiivinen toiminto. IMS-järjestelmä on annettu komission tehtäväksi alakohtaisessa lainsäädännössä. IMS-järjestelmää on kehitettävä ja ylläpidettävä asianmukaisesti, jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa raportointivelvollisuuksiaan ja toimittaa komissiolle sen tarvitsemat tiedot. Tietojen avulla komissio voi analysoida, mitä olennaista on saatu aikaan unionin talousarvioon kohdistuvien sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petosten, havaitsemisessa ja raportoinnissa sellaisilla aloilla, joilla toteutettavia toimia hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai jotka koskevat liittymistä valmistelevaa tukea.

IMS-järjestelmän tapaan myös AFIS-järjestelmä on talousarvion toteuttamisen näkökulmasta operatiivinen toiminto. Rikollisryhmät ovat tulleet yhä taitavammiksi, ja petostentorjunnassa on noussut esiin uusia haasteita esimerkiksi teknologian kehityksen vuoksi. Erityisesti näistä syistä on jatkuvasti suurta tarvetta sille, että tulliviranomaiset antavat toisilleen vastavuoroista hallinnollista apua ja tekevät yhteistyötä komission kanssa.

EU:n petostentorjuntaohjelman sisältö on pitkälti sama kuin Herkules III -ohjelman sisältö. Joitain parannuksia on kuitenkin tehty: on esimerkiksi mahdollista rahoittaa uusia aloitteita (esim. tietojen analysointia) sekä yhdistää ohjelman ja AFIS- ja IMS-järjestelmien rahoituspohjat. Lisäksi uudessa ohjelmassa hyödynnetään täysimääräisesti uuden varainhoitoasetuksen tarjoamia mahdollisuuksia. EU:n petostentorjuntaohjelmalla taataan unionin tuen jatkuvuus toimille, joita jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja joilla ne edistävät jäsenvaltioiden keskinäistä hallinnollista avunantoa ja jäsenvaltioiden yhteistyötä komission kanssa tulli- ja maatalousasioissa.

EU:n petostentorjuntaohjelmalla myös vahvistetaan ja virtaviivaistetaan tämänhetkistä unionin tukea toimille, joilla suojataan unionin taloudellisia etuja ja annetaan keskinäistä hallinnollista apua tulliasioissa. Lisäksi pyritään hyödyntämään tämänhetkisten lukuisten toimien synergioita sekä luomaan joustavuutta toimien välille.

Ohjelmalla on kaksi yleistavoitetta:

(1)Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen;

(2)jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisen avunannon sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyön tukeminen tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi.

Ohjelmassa on kolme suoraan yleistavoitteista johdettua erityistavoitetta:

(1)petosten, lahjonnan ja muun unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavan laittoman toiminnan ehkäisy ja torjunta;

(2)sellaisia sääntöjenvastaisuuksia, mukaan lukien petoksia, koskevan raportoinnin tukeminen, jotka liittyvät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ja liittymistä valmistelevaa tukea koskeviin unionin talousarvion varoihin;

(3)tietojenvaihtovälineiden asettaminen käyttöön ja operatiivisen toiminnan tukeminen tulli- ja maatalousasioissa tehtävän keskinäisen hallinnollisen avunannon alalla.