EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.7.2017 COM(2017) 407 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE Yhdeksäs raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia {SWD(2017) 278 final}



I. JOHDANTO Tämä on yhdeksäs kuukausiraportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä kahden pääpilarin alalla: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta. Tässä raportissa esitetään päätelmät, jotka komissio on tehnyt unionin toimintaa sisäisen turvallisuuden alalla koskevasta kattavasta arvioinnista , joka julkaistaan yhdessä tämän raportin kanssa. Joulukuussa 2016 käynnistetyssä arvioinnissa tarkasteltiin niiden EU:n politiikkojen ja välineiden merkityksellisyyttä ja vaikuttavuutta, joilla tuetaan jäsenvaltioita terrorismin torjunnassa ja radikalisoitumisen ehkäisemisessä, järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan vaikeuttamisessa ja kyberrikollisuuden torjunnassa. Sisäisen turvallisuuden alalla EU:n tasolla toteutettujen toimien osalta arviointi perustuu komission yksiköiden tekemään analyysiin, jäsenvaltioiden viranomaisten ja EU:n virastojen kanssa tehtyihin selvityksiin sekä laajaan vuoropuheluun, johon on osallistunut monia eri sidosryhmiä, kuten Euroopan parlamentti, jäsenvaltioiden kansanedustuslaitoksia, kansalaisyhteiskunnan edustajia, ajatushautomoita sekä tiedemaailman ja eri toimialojen edustajia. Vaikka kattavan arvioinnin tulos on kokonaisuudessaan myönteinen ja siinä vahvistetaan EU:n turvallisuuspolitiikan tärkeimpien välineiden arvostus ja merkityksellisyys, arvioinnissa tuli esiin myös haasteita ja puutteita, jotka vaikuttavat toimivaan yhteistyöhön turvallisuusunionissa. Tässä raportissa esitetään, miten komissio on ajatellut puuttua näihin haasteisiin ja puutteisiin tavoitteenaan tehostaa edelleen EU:n turvallisuuspolitiikkaa. Tähän sisältyy tarve kehittää ja mukauttaa nykyisiä politiikkoja ja välineitä, jotta terrorismin aiheuttamaan muuttuvaan uhkaan voidaan vastata. Tätä korostetaan myös 22. ja 23. kesäkuuta 2017 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä, 7. heinäkuuta 2017 esitetyssä terrorismin torjuntaa koskevassa G20-maiden toimintasuunnitelmassa ja 26. toukokuuta 2017 annetussa G7-ryhmän Taorminan julkilausumassa terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden torjunnasta. Tässä raportissa esitetään myös tilannekatsaus siitä, miten on edistytty turvallisuusalan ensisijaisten aloitteiden toteuttamisessa ja toimenpiteissä, joilla estetään kulttuuriesineiden laittomalla kaupalla tapahtuvaa terrorismin rahoitusta ja parannetaan tietojenvaihtoa tietojärjestelmien yhteentoimivuuden ja niiden täysimääräisen käyttöönoton avulla. Muiden kuin lainsäädännöllisten toimien osalta tässä raportissa esitetään tilannekatsaus toimenpiteistä, joita on toteutettu verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen ehkäisemiseksi, pehmeiden kohteiden suojelemisen vahvistamiseksi ja kansallisten toimien tukemiseksi sisäisen turvallisuuden politiikoille myönnettävällä EU:n rahoituksella. Lopuksi tässä raportissa käsitellään myös ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvää viimeaikaista kehitystä, jolla on merkitystä pyrkimykselle luoda toimiva ja todellinen turvallisuusunioni. II. EU:N TURVALLISUUSPOLITIIKAN KATTAVA ARVIOINTI 1. Yleisarvio: EU:n toiminta tuo lisäarvoa jäsenvaltioita tukemalla Kattava arviointi osoittaa, että sidosryhmien mielestä unionin toiminta sisäisen turvallisuuden alalla ja käytetyt välineet ovat asianmukaisia, merkityksellisiä ja tehokkaita myönteisten tulosten saavuttamisen kannalta. EU:n sisäisen turvallisuuden alan toimenpiteiden katsotaan tuovan lisäarvoa tukemalla jäsenvaltioiden toimia ja olevan sopusoinnussa sen kanssa, että jäsenvaltioilla on operatiivinen vastuu turvallisuuden varmistamisesta ja että EU:n toimielimille ja virastoille on annettu perussopimuksissa tukijan rooli. Arvioinnissa ei havaittu merkittäviä kielteisiä sivuvaikutuksia eikä merkittäviä päällekkäisyyksiä. Kattavassa arvioinnissa korostetaan erityisesti EU:n toiminnan lisäarvoa tietojenvaihdon ja operatiivisen yhteistyön helpottamisen osalta. Sellaiset välineet ja työkalut kuin Schengenin tietojärjestelmä, yhteiset tutkintaryhmät, eurooppalainen pidätysmääräys tai keskinäinen oikeusapu tukevat kansallisia viranomaisia tietojen ja todisteiden keräämisessä ja vaihtamisessa, tekevät niille mahdolliseksi toteuttaa koordinoituja operatiivisia toimia ja auttavat niitä saattamaan rikoksentekijät oikeuden eteen. Lisäksi yleisarvion mukaan EU:n toimenpiteet ovat auttaneet parantamaan kansallisia valmiuksia torjua terrorismia, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta ja kyberrikollisuutta muun muassa koulutuksen, parhaiden käytäntöjen vaihdon ja rajat ylittävän yhteistyön kautta. Yhteistyörakenteet, kuten järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskeva EU:n toimintapoliittinen sykli, auttavat määrittämään yhteisiä painopisteitä jäsenvaltioiden viranomaisten operatiiviselle toiminnalle kansallisella tasolla ja yli rajojen. EU:n oikeus- ja sisäasioiden alan virastoista on tullut keskeisiä toimijoita toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Tästä on osoituksena muun muassa Europolin erikoistuneiden keskustensa kautta antama tuki tai Eurojustin rooli eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja eurooppalaisen tutkintamääräyksen täytäntöönpanon edistämisessä. EU:n lainsäädännön osalta kattava arviointi osoittaa, että kaiken kaikkiaan sidosryhmät ovat tyytyväisiä EU:n sisäisen turvallisuuden alan lainsäädäntökehykseen ja sen tuomaan oikeusvarmuuteen. EU:n sisäisen turvallisuuden alan lainsäädäntökehys on kehittynyt ajan kuluessa ja osoittanut pystyvänsä mukautumaan muuttuviin uhkiin. Kattavassa arvioinnissa ei havaittu lainsäädännössä merkittäviä puutteita. Arvioinnin perusteella on kuitenkin tarpeen tehdä kohdennettuja muutoksia ja lisäyksiä EU:n lainsäädäntökehykseen, jotta voidaan vastata muuttuviin uhkiin, tai yksinkertaistaa olemassa olevia sääntöjä niiden tekemiseksi vähemmän monimutkaisiksi niiden kannalta, jotka soveltavat sääntöjä käytännössä (ks. II osan 2 kohta ja komission päätelmät näistä havainnoista). Kattava arviointi vahvistaa, että perusoikeuksien noudattaminen on EU:n turvallisuuspolitiikan keskeinen piirre perussopimuksissa määrätyn oikeudellisen velvoitteen mukaisesti. Euroopan unionin tuomioistuimen harjoittaman tehokkaan oikeudellisen valvonnan lisäksi komissio on kehittänyt useita mekanismeja, joilla perusoikeudet sisällytetään lainsäädäntöä ja politiikkaa koskeviin aloitteisiin. Tähän sisältyy suunniteltujen perusoikeuksiin liittyvien politiikkatoimien vaikutusten arviointi osana paremman sääntelyn ohjelman mukaisia vaikutustenarviointeja tai Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan unionin perusoikeusviraston ottaminen mukaan tiettyjen aloitteiden käsittelyyn varhaisessa vaiheessa. Meneillään oleva työ tietojärjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi on yksi esimerkki siitä, miten Euroopan tietosuojavaltuutetun ja EU:n perusoikeusviraston näkemykset ja ohjeet otetaan huomioon jo varhaisessa vaiheessa kehitettäessä uutta lähestymistapaa. Perusoikeudet otetaan huomioon myös arvioitaessa EU:n välineiden ja politiikkojen vaikutusta ja tehokkuutta sen toteamiseksi, ovatko ne edelleen välttämättömiä, oikeasuhtaisia ja tarkoituksenmukaisia. Komissio myös auttaa kansallisia viranomaisia varmistamaan perusoikeuksien noudattamisen niiden pannessa unionin lainsäädäntöä täytäntöön. Komissio aikoo jatkaa näiden mekanismien soveltamista ja kehittämistä varmistaakseen perusoikeuksien täysimääräisen noudattamisen EU:n turvallisuuspolitiikassa. Tämä on yhdenmukaista sen käsityksen kanssa, että kansalaisten turvallisuuden suojeleminen ja perusoikeuksien noudattaminen täydentävät toisiaan. 2. Tehokkaan EU:n turvallisuuspolitiikan tärkeimmät haasteet ja keinot niihin vastaamiseksi Vaikka kattavan arvioinnin yleispäätelmä on myönteinen, arvioinnissa havaittiin myös haasteita ja puutteita, jotka heikentävät yhteistyötä turvallisuusunionissa. Nämä haasteet ja puutteet voidaan tiivistää seuraavasti: ·joidenkin EU:n politiikkojen ja välineiden riittämätön täytäntöönpano kansallisella tasolla vähentää niiden tehokkuutta; ·joidenkin EU:n välineiden ja työkalujen monimutkaisuuden vuoksi kansallisten viranomaisten on vaikeampi käyttää niitä täydellä teholla; ·rajalliset valmiudet kansallisella tasolla edellyttävät resurssien ja asiantuntemuksen yhdistämisen lisäämistä EU:n tasolla ja eri politiikanalojen välisiä synergiaetuja; ·muuttuvat uhkat edellyttävät, että EU päivittää välineitään ja työkalujaan. Nämä kattavassa arvioinnissa määritetyt haasteet ja puutteet antavat vahvistuksen useille komission hiljattain käynnistämille politiikka-aloitteille ja osoittavat lisätoimien tarpeellisuuden. Komissio toteuttaa näiden havaintojen johdosta jatkotoimia parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden mukaisesti. EU:n toimenpiteiden täysimääräisen täytäntöönpanon tukeminen

Kattava arviointi osoittaa, että sisäisen turvallisuuden alalla useiden EU:n keskeisten politiikkojen ja välineiden täytäntöönpano on puutteellista jäsenvaltioissa. Esimerkkejä tästä ovat järjestäytynyttä rikollisuutta koskeva lainsäädäntö ja Prüm-puitteet, jotka koskevat DNA-tietojen, sormenjälkitietojen ja ajoneuvojen rekisteritietojen vaihtoa. Näiden välineiden puutteellinen täytäntöönpano haittaa niiden tehokkuutta ja estää kaikkia jäsenvaltioita hyötymästä niiden koko potentiaalista. Komissio tukee jatkossakin jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa lainsäädännön saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetetun määräajan kuluessa. Se antaa tällaista tukea esimerkiksi EU:n matkustajarekisteristä (PNR) annetun direktiivin tapauksessa, joka on pantava täytäntöön viimeistään 25. toukokuuta 2018. Komissio esitti täytäntöönpanosuunnitelman, antoi lisärahoitusta ja järjestää säännöllisesti kokouksia jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa asiaan liittyvän tietämyksen, asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi (ks. III osan 1 kohta jäljempänä). Toinen esimerkki on meneillään oleva verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin (verkko- ja tietoturvadirektiivi) täytäntöönpano, jonka määräaika on 9. toukokuuta 2018. Kattavan arvioinnin tulosten perusteella komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota terrorismin torjumista koskevan direktiivin ja hiljattain annetun terrorismin rahoittamista koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoon, sillä jotkin sidosryhmät korostivat kattavassa arvioinnissa näiden välineiden täytäntöönpanoon liittyvien vaikeuksien riskiä. Komissio aikoo myös edelleen hoitaa tehtävänsä perussopimusten valvojana ja aloittaa tarvittaessa rikkomusmenettelyn varmistaakseen, että sisäisen turvallisuuden alan EU:n lainsäädäntöä sovelletaan täysimääräisesti. Kattavan arvioinnin tulosten mukaisesti komissio aikoo jatkossakin yhtäältä käyttää näitä täytäntöönpanovaltuuksia ja toisaalta toteuttaa toimenpiteitä tietämyksen ja asiantuntemuksen jakamiseksi asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Esimerkkinä tästä on tekninen tuki, jota komissio tarjoaa samanaikaisesti niitä harvoja jäsenvaltioita vastaan aloitettujen rikkomusmenettelyjen kanssa, jotka eivät vielä ole panneet Prüm-puitteita täytäntöön (ks. III osan 1 kohta jäljempänä). Jäsenvaltioiden viranomaiset totesivat teknisen asiantuntemuksen ja taloudellisten resurssien puutteen olevan tärkeitä syitä täytäntöönpanon viivästymiselle, erityisesti uusien tai päivitettyjen tietojen tapauksessa. Komissio toteaa, että EU:n rahoitusta on saatavilla sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevasta osasta. Kyseisten varojen käyttöastetta jäsenvaltioissa olisi kuitenkin parannettava, sillä se oli vain 26 prosenttia 15. kesäkuuta 2017 (ks. myös III osan 2 kohta jäljempänä). Komissio tukee jatkossakin jäsenvaltioita saatavilla olevan rahoituksen käyttämisessä parhaalla mahdollisella tavalla. EU:n välineiden ja työkalujen yksinkertaistaminen Kattava arviointi osoittaa, että joitakin EU:n välineitä koskevan EU:n lainsäädännön monimutkaisuus estää kansallisia viranomaisia käyttämästä niitä tehokkaasti. Esimerkki tästä ovat erilaiset EU:n säännöt, jotka koskevat lainvalvontaviranomaisten pääsyä EU:n tietojärjestelmiin, tai sähköisen todistusaineiston rajatylittävää saatavuutta koskevat nykyiset oikeudelliset kehykset, jotka kuvastavat perinteisiä alueellisuuden käsitteitä ja jotka ovat kyseenalaisia sähköisten palvelujen ja tietovirtojen eri oikeudenkäyttöalueiden rajatylittävän luonteen vuoksi. Tämä johtuu osittain siitä, että eri välineet on kehitetty pitkän ajanjakson kuluessa, mikä on joissakin tapauksissa johtanut monimutkaiseen välinevyyhtiin, minkä vuoksi kansallisten viranomaisten on vaikea käyttää kyseisiä välineitä. EU:n lainsäädännön määritelmät eivät myöskään ole aina olleet riittävän selkeitä, mikä on johtanut jäsenvaltioissa erilaisiin sääntöihin, jotka haittaavat operatiivista yhteistyötä. Näin oli erityisesti terrorismin torjunnan alalla ennen terrorismin torjuntaa koskevan direktiivin hyväksymistä. Direktiivissä kriminalisoidaan muun muassa terrorismin rahoitus, terrorismiin liittyvään koulutukseen osallistuminen, terrorismitarkoituksessa matkustaminen sekä tällaisten matkojen järjestäminen tai helpottaminen. Komissio on jo ryhtynyt toimiin puuttuakseen kattavassa arvioinnissa havaittuun EU:n lainsäädännön monimutkaisuuteen. Tiedonvaihdon alalla komissio totesi, että eri tavoin hallinnoitavista tietojärjestelmistä muodostuvan kokonaisuuden monimutkaisuus muodostaa esteen, joka haittaa kansallisten viranomaisten työtä. Se ehdotti tämän esteen poistamista tietojärjestelmien yhteentoimivuuden avulla ja selkeyttämällä sääntöjä, jotka koskevat perusoikeuksia, erityisesti tietosuojaa, kunnioittavaa järjestelmän käyttöoikeutta lainvalvontatarkoituksia varten. Komissio tarkasteli myös mekanismeja, joilla mahdollistetaan sähköisen todistusaineiston rajatylittävä saatavuus. Tämän perusteella komissio toteuttaa käytännön toimia, joilla parannetaan sähköisen todistusaineiston saatavuutta nykyisen lainsäädännön puitteissa, samalla kun se laatii vaikutustenarviointia mahdollisista tulevista lainsäädäntötoimista. Komissio aikoo myös tarkastella uudelleen säädöksiä, jotka kattavan arvioinnin mukaan ovat mahdollisesti vanhentuneita. Marraskuussa 2014 komissio ehdotti 24 säädöksen kumoamista poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla. Lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyivät ehdotukset 20. tammikuuta 2016, ja kaiken kaikkiaan 26 säädöstä kumottiin. Kattava arviointi osoittaa myös koulutuksen tärkeyden, jotta voidaan parantaa loppukäyttäjien tietämystä nykyisistä EU:n välineistä ja heidän kykyään käyttää niitä tehokkaasti. Sidosryhmät viittasivat myös kansallisten virkamiesten vaihtoa ja tilapäistä siirtämistä koskevien ohjelmien lisäarvoon tapana jakaa EU:n välineiden käyttöä koskevia parhaita käytäntöjä. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) kanssa varmistaakseen, että sen koulutusohjelma on unionin turvallisuusalan painopisteiden mukainen ja että virasto soveltaa täysimääräisesti 1. heinäkuuta 2016 uusittua toimeksiantoaan ja antaa jäsenvaltioiden virkamiehille tietoja ja taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen tehdä tehokasta yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa. Komissio tukee useita Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN) kehittämiä koulutusohjelmia syyttäjille ja tuomareille, jotka soveltavat oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevaa unionin lainsäädäntöä. Valmiuksien kehittäminen EU:n tasolla kokoamalla yhteen resursseja ja asiantuntemusta ja hyödyntämällä synergiaetuja Kattavan arvioinnin perusteella resurssien yhdistämistä EU:n tasolla voidaan entisestään lisätä. Jos yksittäisillä jäsenvaltioilla ei ole erityistä asiantuntemusta tai resursseja, voidaan hyötyä yhteisen kapasiteetin kehittämisestä EU:n tasolla. Sidosryhmät viittasivat erityisesti teknologiapainotteisiin aloihin, kuten kyberturvallisuus, kemialliset, biologiset, säteily- tai ydinmateriaalit (CBRN-materiaalit) taikka suurten tietoaineistojen tai avoimen koodin lähteiden analysointi. EU:n virastoilla on keskeinen rooli jaettujen resurssien tarjoamisessa yksittäisille jäsenvaltioille. Esimerkiksi Europolin yhteydessä toimiva Euroopan kyberrikostorjuntakeskus (EC3) tukee kansallisia viranomaisia kyberrikollisuuden torjunnassa ja laajamittaisiin verkkohyökkäyksiin kohdistuvissa lainvalvontatoimissa tarjoamalla rikostekniikan asiantuntemusta tai kyberrikollisuuteen liittyviä tietoja julkisista, yksityisistä ja avoimen koodin lähteistä. Europolin Euroopan terrorismintorjuntakeskus ja ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus suorittavat samankaltaisia tukitoimintoja omilla aloillaan. Toinen esimerkki on Euroopan unionin verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) toiminta jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tukemiseksi verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin (verkko- ja tietoturvadirektiivi) perusteella. Kattava arviointi osoittaa, että sidosryhmät pitävät EU:n virastojen tarjoamaa tukea erittäin arvokkaana. Komissio on pyrkinyt varmistamaan, että EU:n virastoilla on välineet, joita ne tarvitsevat täyttääkseen tämän tukitehtävän. EU-tason verkostot ovat toinen tapa koota yhteen sisäisen turvallisuuden alan asiantuntemusta. Kattavassa arvioinnissa korostetaan lisäarvoa, jota saadaan eurooppalaisista verkostoista tai yhteistyörakenteista, jotka täydentävät EU:n virastojen toimintaa ja edistävät operatiivista yhteistyötä. Tähän sisältyy verkostoja, jotka ovat erikoistuneet ympäristörikoksiin (EnviCrimeNet), huumekauppaan (huumausaineiden merikuljetusten analysointi- ja torjuntakeskus), rikollisuuden ehkäisemiseen (eurooppalainen rikoksentorjuntaverkosto), erityistoimintayksikköihin (ATLAS), kemiallisiin, biologisiin, säteily- tai ydinmateriaaleihin (CBRN-materiaalit) (neuvoa-antava CBRN-ryhmä) tai liikenneturvallisuuteen (Airpol ja Railpol). Komissio perustaa jatkossakin tarvittaessa tällaisia verkostoja. Esimerkiksi voidaan mainita hiljattain perustettu pehmeiden kohteiden suojelemista käsittelevä ryhmä, jonka tavoitteena on mahdollistaa entistä jäsennellympi tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen operatiivisista toimista pehmeiden kohteiden suojelemiseksi. Kattavan arvioinnin perusteella terrorismiin, vakavaan rikollisuuteen ja kyberrikollisuuteen liittyvien haasteiden laaja-alaisuuden vuoksi on mahdollista hyödyntää enemmän turvallisuuspolitiikan ja siihen liittyvien politiikanalojen välistä synergiaa EU:n tasolla. Esimerkkinä voidaan mainita poliisiviranomaisten, rajavartijoiden ja tulliviranomaisten tiiviimpi yhteistyö tai turvallisuuspolitiikan ja liikennepolitiikan väliset kytkökset muun muassa lento- ja meriturvallisuuden kaltaisilla aloilla. Komissio vastasi tähän monialaisten toimien tarpeeseen luomalla erityisen turvallisuusunionista vastaavan komissaarin salkun. Kyseistä komissaaria avustaa monialainen työryhmä, joka hyödyntää koko komission asiantuntemusta. Kattavassa arvioinnissa korostetaan myös, että EU-tason toiminnasta on lisäarvoa kansallisille viranomaisille, koska se saattaa yhteen eri toimijoita julkisen sektorin ulkopuolelta. Sidosryhmät viittaavat viranomaisten ja alan toimijoiden välisen yhteistyön tärkeyteen kyberrikollisuuden tai verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen torjunnassa. Niiden mukaan on myös tärkeää, että paikalliset toimijat, tiedemaailman edustajat ja tutkijat osallistuvat pyrkimyksiin ehkäistä väkivaltaista radikalisoitumista. Komissio tukee jatkossakin tätä työtä sellaisten toimijoiden kuin EU:n internetfoorumi tai radikalisoitumisen torjuntaverkoston osaamiskeskus kanssa. Komissio aikoo myös harkita säännöllisen strategisen vuoropuhelun järjestämistä turvallisuuspolitiikasta monenlaisten sidosryhmien kanssa. Muuttuvien uhkien käsitteleminen EU:n turvallisuuspolitiikan yleisenä haasteena on tarve varmistaa, että välineet ja työkalut ovat ajan tasalla muuttuvien turvallisuusuhkien käsittelemiseksi. Kattava arviointi osoittaa, että uudet ja muuttuvat uhkat ovat useaan otteeseen vaatineet EU:n nykyisten välineiden tai sisäisen turvallisuuden alan lainsäädännön kohdennettua tarkistamista. Terrorismintorjunnan alalla yleinen käsitekehys sisäiseen turvallisuuteen liittyville EU:n toimille on edelleen pätevä, ja yksittäisiä välineitä ja työkaluja on ollut mahdollista mukauttaa nopeasti muuttuvaan turvallisuusympäristöön vastaamiseksi. Komissio arvioi edelleen tarvetta olemassa olevien sisäisen turvallisuuden alan välineiden ja työkalujen kohdennettuihin muutoksiin. Tuoreimpia esimerkkejä ovat radikalisoitumista käsittelevän korkean tason työryhmän perustaminen helpottamaan EU:n politiikan kehittämistä vastauksena radikalisoitumisen ennennäkemättömään laajuuteen, ja vuonna 2013 annetun kyberturvallisuusstrategian tuleva tarkistaminen, jotta verkkorikollisuuden kasvavaan uhkaan voidaan vastata ajantasaisilla ja tehokkailla toimilla. Perustettava Euroopan parlamentin terrorismia käsittelevä erityisvaliokunta tarjoaa lisätilaisuuden analysoida tarkemmin sitä, ovatko EU:n nykyiset terrorismin vastaiset toimet asianmukaisia, jotta voidaan vastata muuttuvaan terrorismin uhkaan Euroopassa, ja kartoittaa käytännön esteitä ja oikeudellisia esteitä, joihin on puututtava. Komissio aikoo osallistua aktiivisesti erityisvaliokunnan työhön, jotta päästäisiin lopputulokseen, joka tarjoaa perustan yhteisille lisätoimille Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) ja neuvoston kanssa. III. TURVALLISUUSALAN ENSISIJAISTEN ALOITTEIDEN TOTEUTUS 1. Lainsäädäntöaloitteet

Komissio antoi 13. heinäkuuta 2017 asetusehdotuksen, jonka tarkoituksena on estää kolmansista maista laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden tuonti EU:hun ja niiden varastointi EU:ssa. Ehdotuksen tavoitteena on vähentää kulttuuriesineiden laitonta kauppaa, torjua terrorismin rahoitusta ja suojella kulttuuriperintöä. Se on osa terrorismin rahoituksen torjunnan tehostamisesta helmikuussa 2016 annetun toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. Lisäksi sillä vastataan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston kehotukseen ryhtyä toimiin kulttuuriomaisuuden laittoman kaupan torjumiseksi erityisesti silloin, kun taustalla on aseellinen konflikti tai kun kauppaa käyvät tai siitä hyötyvät terroristiryhmät. Asetuksella – sen jälkeen, kun lainsäätäjät ovat hyväksyneet komission ehdotuksen – vahvistetaan kulttuuriesineille yhteinen määritelmä tuonnin yhteydessä, varmistetaan, että maahantuojat toimivat huolellisesti ostaessaan kulttuuriesineitä kolmansista maista, määritetään vakiotiedot, joilla todistetaan esineiden olevan laillisia, ja säädetään tehokkaista laittoman kaupan pelotteista. Komissio kehottaakin lainsäätäjiä nostamaan ehdotuksen käsittely etusijalle. Edistymistä on tapahtunut myös työssä, jolla edistetään vahvempia ja älykkäämpiä tietojärjestelmiä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE) ja neuvoston pysyvien edustajien komitea (Coreper) vahvistivat 12. heinäkuuta 2017, että rajanylitystietojärjestelmästä (EES) on päästy yksimielisyyteen. Komission huhtikuussa 2016 ehdottamaan järjestelmään on tarkoitus kirjata kolmansien maiden kansalaisten tekemät EU:n ulkorajojen ylitykset ja siten parantaa ulkorajojen valvontaa ja sisäistä turvallisuutta. Poliittinen yhteisymmärrys EES:stä on tärkeä askel pyrittäessä saavuttamaan EU:n tietojärjestelmien täydellinen yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä, mikä vastaa komission uutta lähestymistapaa rajoja ja turvallisuutta koskevien tietojen hallintaan. Tallinnassa 6. ja 7. heinäkuuta 2017 pidetyssä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa jäsenvaltiot toistivat olevansa sitoutuneita tekemään työtä tietojärjestelmien yhteentoimivuuden toteutumiseksi ja pitämään sitä prioriteettinaan. Komissio kehottaa lainsäätäjiä nopeuttamaan tähän liittyvien, tietojärjestelmiä koskevien säädösehdotusten käsittelyä. Olemassa olevien järjestelmien käyttöönottoa ja niiden hyötyjen maksimointia jatketaan. Kyseessä on keskeinen osa toimintaa, jolla rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta tukevista tietojärjestelmistä tehdään vahvempia ja älykkäämpiä. Osana toimia, joilla tuetaan matkustajatietorekisteristä (PNR) annetun direktiivin täytäntöönpanoa, komission yksiköt järjestivät jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa 22. kesäkuuta 2017 viidennen tapaamisen tiedon, asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi. Direktiivin täytäntöönpanon määräaikaan (25.5.2018) ei ole enää vuottakaan. Sen vuoksi komissio on jälleen kerran kannustanut jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, jotta terrorismin uhan torjunnan kannalta keskeinen PNR-järjestelmä saadaan käyttöön sovitussa aikataulussa. Komissio on lähettänyt kirjeen niille jäsenvaltioille, joissa täytäntöönpano on edennyt heikommin, jotta voidaan puuttua mahdollisiin täytäntöönpano-ongelmiin ja arvioida lisätuen mahdollisuutta. Lisätuki käsittää myös täytäntöönpanossa pidemmälle edenneiden jäsenvaltioiden tarjoaman kahdenvälisen tuen. Vaikka osa jäsenvaltioista on edistynyt Prüm-päätösten täytäntöönpanossa, komissio on joutunut käyttämään rikkomismenettelyyn liittyvää toimivaltaansa varmistaakseen niiden täysimääräisen täytäntöönpanon. Sen vuoksi se lähetti Irlannille, Italialle ja Kroatialle perustellun lausunnon 18. toukokuuta 2017. Sen lisäksi, että komissio on käyttänyt perussopimusten mukaista toimivaltaansa, se jatkaa jäsenvaltioiden tukemista myöntämällä niille täytäntöönpanoa varten rahoitusta sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevan osan kansallisista ohjelmista. Komissio aikoo osoittaa kansallisiin ohjelmiin 22 miljoonaa euroa lisärahoitusta vuonna 2017. Rahoitusta voi käyttää Prüm-päätösten täytäntöönpanoon. Oikeusministerit keskustelivat jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroista tunnustamista koskevasta komission ehdotuksesta Tallinnassa 7. heinäkuuta 2017 järjestetyssä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa. Komissio kehottaa lainsäätäjiä käsittelemään ehdotuksen nopeasti, jotta rikoksella saatujen varojen takaisinperintää rajatylittävissä tapauksissa voidaan parantaa. 2. Muiden kuin lainsäädäntöaloitteiden täytäntöönpano Verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen torjunta on edelleen yksi terrorismin torjunnan painopisteistä, ja komissio vauhdittaa työtä, jolla se tukee jäsenvaltioita tähän haasteeseen vastaamisessa. EU:n internetfoorumi kokoontui johtavien virkamiesten tasolla 27. kesäkuuta 2017, ja foorumin jäsenet esittivät 17. heinäkuuta 2017 toimintasuunnitelman terrorismiin liittyvän verkkosisällön torjumiseksi. Suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla tehostetaan terrorismiin liittyvän laittoman verkkosisällön automaattista havaitsemista, jaetaan alan tekniikkaa ja välineitä pienempien yritysten kanssa, saatetaan hash-tietokanta täyteen käyttövalmiuteen ja tarjotaan kansalaisyhteiskunnan käyttöön vaihtoehtoisia narratiiveja. Koska asialla on kiire, komission yksiköt kutsuvat johtavat virkamiehet toiseen EU:n internetfoorumin kokoukseen syyskuussa ja raportoivat toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä jossakin tulevassa turvallisuusunionin edistymisraportissa. Viimeaikaisten terrori-iskujen myötä huomio on kiinnittynyt uudelleen pehmeiden kohteiden suojeluun, koska suuria väkimääriä keräävien kohteiden suojelemiseksi tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja. Komission yksiköt järjestivät 30. ja 31. toukokuuta 2017 työpajan pehmeiden kohteiden suojelua koskevien hyvien käytänteiden ja suojelusta saatujen kokemusten vaihtamiseksi. Siihen osallistui asiantuntijoita jäsenvaltioista ja kolmansista maista. Työpaja järjestettiin maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen foorumin yhteydessä, ja se täydensi helmikuussa 2017 käynnistettyä toimintaa alan politiikan ja toimijoiden EU-foorumin perustamiseksi. Foorumin tarkoituksena on tehostaa pehmeisiin kohteisiin kohdistuvien hyökkäysten kestokykyä EU:ssa. Lisäksi Belgian ja Alankomaiden poliisin erikoisjoukot järjestivät komission tuella 29. kesäkuuta 2017 rajatylittävän harjoituksen, jossa simuloitiin kouluihin kohdistuvia samanaikaisia terrori-iskuja. Harjoitukseen osallistui poliiseja, ensivaiheen toimijoita ja valtiollisia pelastuspalveluyksiköitä. Sillä haluttiin kartoittaa valmius- ja kriisinhallintatoimintoja tilanteessa, jossa iskut toteutetaan samanaikaisesti naapurimaissa. Komission yksiköt aikovat järjestää kaikille jäsenvaltioille tarkoitetun jälkiarviointitilaisuuden harjoituksessa ilmenneiden parhaiden käytäntöjen jakamiseksi. EU-rahoitus on tärkeä väline, jolla jäsenvaltioita voidaan tukea toimivan ja todellisen turvallisuusunionin luomiseen tarvittavien toimien toteutuksessa. Koska terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden aiheuttama uhka muuttuu koko ajan, komissio aikoo myöntää sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevasta osasta 90 miljoonaa euroa unionin toimien tukemiseen vuonna 2017. Määrä on kaksinkertainen vuoteen 2016 verrattuna. Kyseisiä toimia koskevassa vuotuisessa työohjelmassa esitetään sisäisen turvallisuuden alalla toteutettavien, rajatylittävien kohdennettujen toimien rahoituksen painopisteet. Työohjelman tarkoituksena on tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua terrorismia hankkeilla, joilla estetään terrorismin rahoitus, torjutaan radikalisoitumista, tuetaan kansalaisyhteiskuntaa vaihtoehtoisten narratiivien levittämisessä ja parannetaan kriittisen infrastruktuurin suojelua. Komissio aikoo myöntää rahoitusta myös sellaisiin rajatylittäviin hankkeisiin, joilla puututaan ensisijaisiin rikosuhkiin, kuten ihmis-, huume- ja asekauppaan sekä ympäristörikoksiin. Sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevasta osasta rahoitettavia hankkeita koskevalla vuoden 2017 työohjelmalla pyritään nyt ensimmäisen kerran rahoittamaan hankkeita, joilla puututaan kyberrikollisuuteen. Se on seurausta kyberuhan muuttuvasta luonteesta, mistä ovat osoituksena viimeaikaiset kyberhyökkäykset ja se, että lähes kaikissa järjestäytyneen rikollisuuden lajeissa rikolliset hyödyntävät tekniikkaa entistä taitavammin ja entistä suuremmin vaikutuksin. Tiedonvaihdon parantamiseksi komissio aikoo rahoittaa hankkeita, joilla pyritään maksimoimaan olemassa olevien EU:n tietojärjestelmien hyödyt. Tämä on ensisijainen tavoite työssä, jolla tietojärjestelmistä tehdään vahvempia ja älykkäämpiä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, ja se tukee toimia, joilla EU:n tietojärjestelmistä pyritään tekemään yhteentoimivia. Komissio aikoo myöntää rahoitusta rajatylittävän poliisiyhteistyön lisäämiseksi oikeasuhteisista poliisitarkastuksista ja poliisiyhteistyöstä Schengen-alueella toukokuussa 2017 antamansa suosituksen mukaisesti. Tämä rahoitus täydentää tukea, jota jäsenvaltiot saavat sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevan osan kansallisista ohjelmista. Ajanjaksolla 2014–2020 komissio myöntää 26 jäsenvaltiolle yhteensä 754 miljoonaa euroa toimenpiteisiin, joilla torjutaan rikollisuutta ja hallitaan riskejä ja kriisejä. Rahoitusta voi käyttää monenlaisiin aloitteisiin, joilla varmistetaan turvallisuuden korkea taso EU:ssa, esimerkiksi tietojärjestelmien perustamiseen, operatiivisen kaluston hankkimiseen, koulutusohjelmien edistämiseen ja operatiivisen yhteistyön varmistamiseen. Sitä, miten jäsenvaltiot käyttävät tätä rahoitusta, on kuitenkin syytä parantaa. Sen vuoksi komissio kehottaa jäsenvaltioita käyttämään rahoituksen täysimääräisesti turvallisuusunionin ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. 3. Ulkoinen ulottuvuus G20-maiden johtajat hyväksyivät Hampurissa 7. ja 8. heinäkuuta 2017 järjestetyssä huippukokouksessa terrorismin torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman. Siinä peräänkuulutetaan toimia, joilla vastataan palaavien vierastaistelijoiden aiheuttamaan muuttuvaan uhkaan, helpotetaan tiedonvaihtoa sekä torjutaan terrorismin rahoitusta, radikalisoitumista ja internetin käyttöä terrorismitarkoituksiin. Toimintasuunnitelmassa vahvistetaan turvallisuusunionia koskevien EU:n toimien tämänhetkiset painopisteet. Komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto tekevät jatkossakin tiivistä yhteistyötä EU:n ulkopuolella sijaitsevien kumppaneidensa kanssa näiden politiikkojen täytäntöönpanemiseksi. Euroopan unionin tuomioistuin antoi 26. heinäkuuta 2017 lausunnon matkustajarekisteritietojen siirtämistä ja käsittelyä koskevan EU:n ja Kanadan välisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Sopimus allekirjoitettiin vuonna 2014, ja neuvosto on pyytänyt Euroopan parlamenttia hyväksymään sen. Euroopan parlamentti päätti siirtää asian tuomioistuimen käsiteltäväksi sen varmistamiseksi, että suunniteltu sopimus on yhteensopiva EU:n lainsäädännön kanssa ja takaa yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamisen ja henkilötietojen suojelun. Komissio palaa asiaan seuraavassa, syyskuussa 2017 annettavassa turvallisuusunionin edistymisraportissa. Tallinnassa 7. heinäkuuta järjestetyssä EU-maiden ja itäisen kumppanuuden maiden oikeus- ja sisäministereiden epävirallisessa tapaamisessa keskityttiin kyberrikollisuuden ja korruption torjuntaan sekä keskeisiin oikeusalan uudistuksiin. Ministerit toistivat yhteisen sitoumuksensa edistää lisätoimia, joilla torjutaan kyberrikollisuutta ja parannetaan kyberturvallisuutta. He keskustelivat kyberrikollisuuden torjuntaan liittyvistä lainsäädännöllisistä ja operatiivisista haasteista tavoitteenaan tehostaa sekä alueellista että kansainvälistä yhteistyötä ja jatkaa toimintaa itäiseen kumppanuuteen kuuluvassa oikeusvaltiopaneelissa. Ulkoasiainneuvosto antoi 19. kesäkuuta 2017 päätelmät meriturvallisuuden ulkoisista näkökohdista. Niissä korostetaan EU:n roolia maailmanlaajuisena meriturvallisuuden takaajana ja kehotetaan tehostamaan tiedon ja hyvien käytäntöjen jakamista ja parantamaan EU:n aloitteiden ja kansainvälisen yhteistyön koordinointia, jotta voidaan vastata uusiin haasteisiin ja torjua uusia uhkia merellä. Ulkoasiainneuvosto keskusteli 17. heinäkuuta 2017 EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian täytäntöönpanoon liittyvistä, vuosien 2017 ja 2018 painopisteistä. Ministerit korostivat tarvetta vahvistaa entisestään turvallisuuden sekä terrorismin ja hybridiuhkien torjunnan sisäisen ja ulkoisen ulottuvuuden välistä yhteyttä. He myös sopivat globaalihallinnan ja alueellisen yhteistyön alalla tehtävän työn kahdesta uudesta osa-alueesta, joihin kuuluvat myös meri- ja kyberturvallisuuden parantaminen unionissa. Komissio ja EU:n korkea edustaja esittivät 19. heinäkuuta 2017 kertomuksen, jossa tarkastellaan edistymistä huhtikuussa 2016 käyttöön otetun hybridiuhkien torjuntaa koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpanossa. Kertomuksessa raportoidaan siitä, millaista edistystä on saavutettu kehyksen 22 toimen toteuttamisessa. Toimilla pyritään lisäämään tietoisuutta hybridiuhista, parantamaan niihin liittyvää kestokykyä ja tehostamaan EU:n ja Naton välistä yhteistyötä. Osana EU:n ja Naton strategista kumppanuutta ja yhteistyötä ulkoasiainneuvosto antoi 19. kesäkuuta 2017 päätelmät edistymisestä yhteisten ehdotusten (42 toimea) täytäntöönpanossa. EU- ja Nato-maiden ministerit vahvistivat kyseiset ehdotukset 6. joulukuuta 2016. Edistymiskertomuksessa korostetaan sitä, kuinka EU:n ja Naton on syytä tehdä yhteistyötä nykyisessä strategisessa ympäristössä, jossa molemmilla on ennennäkemättömiä turvallisuushaasteita mutta kummallakaan ei ole riittävästi välineitä selvitäkseen niistä yksin. Kertomus osoittaa, että EU:n ja Naton toiminta täydentää toisiaan ja auttaa pääsemään yhteiseen tavoitteeseen. Helsinkiin hiljattain perustettu eurooppalainen hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskus, EU:n hybridianalyysikeskus ja jälkimmäisen yhteistyö Natoon hiljattain perustetun hybridianalyysiosaston kanssa vahvistavat entisestään EU:n ja Naton välistä yhteistyötä. IV. PÄÄTELMÄT