FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 14.12.2010 
SEK(2010) 1548 lopullinen 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
Oheisasiakirja  
 
ehdotukseen  
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
tuomioistuimen toimivallast a sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta 
siviili- ja kauppaoikeuden alalla  
(Uudelleenlaadittu toisinto) 
  
{KOM(2010) 748 lopullinen} 
{SEK(2010) 1547 lopullinen} 
FI    FI 1. TAUSTA , INTRESSITAHOJEN JA ASIANTUNTIJOIDEN KUULEMINEN  
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden  tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- 
ja kauppaoikeuden alalla annettu neuvoston aset us (EY) N:o 44/2001 (ns. Bryssel I -asetus), 
joka tuli voimaan maaliskuussa 2002, antaa puitteet Euroopan oi keudelliselle yhteistyölle 
siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa. Sen perusteella määritetään tuomioistuin, jolla on 
toimivalta ratkaista rajatylittävä riita-asia, ja  varmistetaan toisessa jäsenvaltiossa annetun 
tuomion sujuva tunnustaminen ja täytäntöönpano. Vaikka asetuksen kats otaan yleensä ottaen 
toimivan hyvin, sidosryhmien kuuleminen ja komission johdolla laad itut selvitykset ovat 
osoittaneet, että sitä on tarp een uudistaa. Myös Tukholman ohje lmassa kehotetaan poistamaan 
rajoitukset, jotka vielä vaikeuttavat kansalai sten ja yritysten oikeuksien toteutumista.  
Asetuksen tarkistamista valmistellessaan kom issio kuuli kattavasti sidosryhmiä ja keräsi 
laajalti asiantuntijatietoa. Se antoi huhtikuussa 2009 vihreän kirjan, jolla käynnistettiin 
julkinen kuuleminen, ja tilasi yhteensä neljä selv itystä, joissa tarkasteltiin uudistuksen eri osa-
alueita. Vaikutustenarvioinnin laatimiseen tarv ittavaa empiiristä tietoa kerättiin niin ikään 
ulkoisen tutkimuksen ja Eurooppalaisen yrityspa neelin selvityksen avulla. Lisäksi komissio 
järjesti kaksi laajaa konferenssia, kokouksen kansallisille asiantuntij oille ja kaksi kokousta 
välimiesmenettelyn asiantuntijoille. Kommen tteja saatiin myös komission yksiköiden 
väliseltä ohjausryhmältä.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY , TAVOITTEET JA TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN ARVIOINTI  
2.1. TUOMIOIDEN VAPAA LIIKKUVUUS 
2.1.1.  Ongelman määrittely ja laajuus 
Yhdessä jäsenvaltiossa annettua tuomiota ei voi da panna automaattisesti täytäntöön toisessa 
jäsenvaltiossa, vaan se on en sin vahvistettava ja juliste ttava täytäntöönpanokelpoiseksi 
erityisellä tuomioistuimen antamalla välitoime lla, ns. eksekvatuurilla. Menettely on kallis ja 
aikaa vievä. Sen kustannukset ovat EU:ssa ke skimäärin 2 200 euroa, kun asiaan ei liity 
erityisiä hankaluuksia. Ne voivat kuitenkin nous ta huimasti (noin 12 700 euroon), jos asia on 
monimutkaisempi tai jos kanne riitautetaan. Jo s oletetaan, että 25 prosenttia kaikista 
tapauksista on monimutkaisia, eksekvatuurimenettelyn yhteenl asketut kustannukset EU:ssa 
ovat yli 47 miljoonaa euroa vuodessa. Eksekvatuurin  saaminen kestää parista päivästä jopa 
useaan kuukauteen. Jos päätökseen haetaan muutos ta, aikaa voi kulua jopa kaksi vuotta. Yli 
90 prosentissa tapauksista menettely on kuitenk in pelkkä muodollisuus,  koska perusteita 
kieltäytyä tuomion tunnustamisesta ja tä ytäntöönpanosta ei ol e. Muutoksenhaku on 
harvinaista eikä yleensä tuota tu losta. Eksekvatuurimenettely ha nkaloittaa rajatylittävien riita-
asioiden käsittelyä en tisestään, mikä vähentää yritysten halukkuutta laajentaa liiketoimintaa 
toisiin jäsenvaltioihin.  
2.1.2.  Tavoitteet 
• Ehdotuksen tämän osan erityistavoitteena  on toteuttaa tuomio iden vapaa liikkuvuus 
kaikissa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa.  
2.1.3.  Toimintavaihtoehdot 
• Toimintavaihtoehto 1 : Säilytetään nykytilanne 
FI    FI • Toimintavaihtoehto 3:  Säilytetään eksekvatuuri, mutta kevennetään kantaj alle aiheutuvaa 
rasitusta. 
• Toimintavaihtoehto 4A : Luovutaan eksekvatuurimenette lystä ja otetaan käyttöön 
tarvittavat takeet vastaajan oikeuksie n suojaamiseksi. Säilytetään kuitenkin 
eksekvatuurimenettely kunnianloukkausasioissa ja kollektiivista oike ussuojaa koskevissa 
menettelyissä. 
2.1.4.  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon 4A vaikut usten analyysi: Eksekva tuurimenettelystä 
luopuminen ja tarvittavien  takeiden käyttöönotto 
a) Tehokkuus:  Tämän vaihtoehdon myötä tuomio iden vapaata liikkuvuutta Euroopan 
unionissa koskeva tavoite tote utuisi täysimääräisesti. b) Keskeiset vaikutukset:  i) 
Taloudelliset vaikutukset:  Eksekvatuurimenettelystä lu opuminen poistaisi nykyisestä 
menettelystä aiheutuvat kustannukset ja viivytykset. EU:n yrityksil tä ja kansalaisilta säästyisi 
valtaosa nykyisistä kustannuksista, jotka ovat lähes 48 miljoonaa euroa vuodessa. Valtaosassa tapauksista, joissa vastaaja ei kiistä ulkomaise n tuomion täytäntöönpanoke lpoisuutta, kantajan 
tarvitsisi maksaa vain vähäiset käännöskustannu kset. Käännöskustannukset vähenisivät, kun 
käyttöön otetaan vakiolomakkeita, joiden ansios ta koko tuomiota ei ta rvitse kääntää. Koko 
tuomion kääntämisestä aiheutuvat kustannukset ja muut oikeudenkäyntikulut lisääntyisivät 
edelleen vain monimutkaisissa tapauksissa. Tämä vaihtoehto myös kannustaisi entistä 
useampia yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksiä  laajentamaan toimintaansa yli rajojen. Tätä 
nykyä vain 25 prosenttia Euroopan 20 miljoonasta  pk-yrityksestä harjoittaa rajatylittävää 
liiketoimintaa, eli mahdollisesti jopa 15 miljoonaa pk-yritystä voisi laajentaa toimintaansa toisiin jäsenvaltioihin. Näistä pk-yrityksistä 39 prosenttia on ilmoittanut, että eksekvatuurimenettelystä luopuminen lisäisi  niiden kiinnostusta rajatylittävään 
liiketoimintaan. Vaikka vain joka neljäs niistä todella laajentaisi toimintaansa, sisämarkkinoille tulisi 1,4 miljoonaa uutta pk-yritystä. ii) Perusoikeudet:  
Eksekvatuurimenettelystä luopumista täydennettä isiin ottamalla käyttöön menettelylliset 
takeet, joiden avulla varmistettaisiin, että tuom iota ei voida tunnustaa eikä panna täytäntöön, 
jos sen antamisessa ei ole kunnioitettu oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja vastaajan oikeuksia. Tämä vaihtoehto olisi siten pe rusoikeuskirjan ja erityisesti sen 47 artiklan 
mukainen. Koska perusteet, jo iden nojalla ulkomaisen tuom ion täytäntöönpanosta voidaan 
kieltäytyä, vastaavat suurelta osin ni itä, joihin tätä ny kyä voidaan vedota 
eksekvatuurimenettelyn yhteydessä, oike udellinen suojelu rajatylittävissä 
oikeudenkäyntimenettelyissä ei heik entyisi nykytilanteeseen verrattuna. iii) Rahoituskulut:  
Jäsenvaltioille aiheutuisi kustannuksia oikeusalan ammattilaisten perehdyttämisestä uusiin menettelyihin. Nämä kustannukset jäisivät vä häisiksi, jos kansalli sia takeita koskevat 
menettelyt laadittaisiin saman mallin mukaan kuin menettelyt, jotka on hyväksytty niiden 
EU:n välineiden nojalla, joiden mukaises ti eksekvatuurimenettelystä on jo luovuttu 
tietyntyyppisten vaateiden yhteydessä. Ehdotuks een sisältyy myös vakiolomake, jonka 
tarkoituksena on helpottaa suoraa täytäntöönpanoa.  
2.1.5.  Toimintavaihtoehtojen vertailu ja pa rhaaksi arvioitu vaihtoehto 4A  
Tavoitteet/vaikutus Vaihtoehto 1 – 
nykytilanteen 
säilyttäminen Vaihtoehto 3 – 
kantajan rasitusten 
keventäminen Vaihtoehto 4A – 
eksekvatuurista 
luopuminen 
Poistetaan jäljellä olevat esteet tuomioiden vapaan 0 + ++ 
FI    FI liikkuvuuden tieltä 
Taloudelliset vaikutukset 0 + + 
Rahoituskulut 0 – – 
Perusoikeudet 0 0 0 
 
2.2. ASETUKSEN TOIMIVUUS KANSAINVÄLISESSÄ 
OIKEUSJÄRJESTYKSESSÄ  
2.2.1.  Ongelman määrittely  
• Asetuksen nykyisiä toimivaltasääntöjä ei (eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta) sovelleta 
siinä tapauksessa, että vast aajan kotipaikka on EU:n ul kopuolella, vaan asetuksessa 
viitataan tällöin kansalliseen lakiin (n s. täydentävä toimivalta). Kansalliset 
toimivaltasäännöt tapauksissa, joissa va staajan kotipaikka on kolmannessa maassa, 
vaihtelevat kuitenkin EU:n eri jäsenvaltioissa  merkittävästi. Kun vastaajan kotipaikka on 
Euroopan unionin ulkopuolella, 
• EU:n kansalaiset ja yritykset ovat oi keussuojan saatavuuden suhteen keskenään 
eriarvoisessa asemassa, 
• sisämarkkinoilla toimivien yritysten toimintaed ellytykset eivät ole tasavertaiset, mikä 
saattaa aiheuttaa kilpailun vääristymistä, 
• heikompaa osapuolta (esim. kuluttajia, työn tekijöitä ja vakuutettuja) suojaavan EU:n 
lainsäädännön soveltaminen ei ole taattu. 
2.2.2.  Tavoitteet 
• Erityistavoitteena  on parantaa oikeussuojan saatavuu tta ja oikeusvarmuutta sekä suojata 
EU:n kansalaisia ja yrityksiä riita-asioissa , joilla on liittymäkohtia kolmansiin maihin.  
2.2.3.  Toimintavaihtoehtojen analyysi 
• Toimintavaihtoehto 1: Nykytilanteen säilyttäminen  
• Toimintavaihtoehto 3A: Toimivaltasäännöste n vähimmäistason harmonisointi (vaihtoehto 
3A)  
• Toimintavaihtoehto 4A: Toimivaltasään töjen täysimääräinen yhdenmukaistaminen.  
2.2.4.  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon 4A vaik utusten analyysi: To imivaltasääntöjen 
täysimääräinen yhdenmukaistaminen 
a) Tehokkuus:  Toimivaltasääntöjen täysimääräinen yhdenmukaistaminen varmistaisi 
oikeussuojan täysimääräisen ja yhdenvertai sen saatavuuden EU:n tuomioistuimissa. 
Oikeussuojan saatavuus olisi myös täysin läpi näkyvä, koska kaikki kans ainvälistä toimivaltaa 
koskevat säännöt koottaisiin samaan asiakirjaa n, tarkistettuun asetuks een. Tämän vaihtoehdon 
FI    FI myötä poistuisi myös oikeudenkäyntimenettely jen keinotekoinen jaottelu sen mukaan, onko 
vastaajan kotipaikka EU:ssa vai EU:n ulkopuolella. Tätä jaottelu a ei enää käytetä tuoreessa 
EU:n lainsäädännössä, esimerkiksi elatusvelvoi tteita koskevassa asetuksessa (EY) N:o 4/2009 
tai komission ehdotuksessa perimys- ja testamenttiasioita koskevaksi asetukseksi. b) 
Keskeiset vaikutukset: i) Taloudelliset vaikutukset: Tämä vaihtoehto lisää EU:n yritysten 
mahdollisuuksia ratkaista riita-asiansa EU:ssa sen sijaan, että ne joutuisivat viemään asiansa 
EU:n ulkopuolisten tuomioistuinten käsiteltäväksi . Tämä vähentäisi yrit yksille riita-asioiden 
oikeudenkäyntimenettelyistä aiheutuvia keskim ääräisiä kustannuksia ja viivytyksiä, koska 
riita-asioiden käsittely on EU:n alueella yl eensä edullisempaa ja yks inkertaisempaa kuin EU:n 
ulkopuolisissa maissa. Kolmansien maiden kanssa ei juurikaan tehdä oike udellista yhteistyötä. 
Jo maantieteellinen etäisyys toimivaltaiseen  ulkomaiseen tuomioistuimeen todennäköisesti 
lisää kustannuksia, kun todistajien ja osapuolten on esiinnyttävä oikeudessa 
henkilökohtaisesti. Kolmansien maiden vast aajia koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen 
lisää myös oikeusvarmuutta ja ennakoitavu utta, mikä puolestaan todennäköisesti tuo 
asianomaisille yrityksille lisäsäästöjä. Oikeudellisen kehyksen kehittyminen voi myös kannustaa entistä useampia yrityk siä laajentamaan toimintaansa  yli rajojen. Lisäksi näin 
voitaisiin poistaa kansallist en toimivaltasääntöjen eroa vuudesta mahdollisesti johtuva 
kilpailun vääristyminen. Pk-yritykset:  Kustannussäästöistä on etua erityisesti pk-yrityksille, 
joilla ei ole resursseja hoitaa monimutkaisia kansainvälisiä riita-asioita samalla tavoin kuin 
suurilla yrityksillä.  ii) Rahoituskulut: Vaihtoehto 4A aiheuttaisi jäsenvaltioille vain vähän tai 
ei lainkaan rahoituskustannuksia. iii) Perusoikeudet: Toimivaltasääntöjen täysimääräinen 
yhdenmukaistaminen parantaisi oikeussuojan saatavuutta heikompien osapuolten (kuten 
kuluttajien ja työntekijöiden) ka nnalta perusoikeuskirjan 38 ja  47 artiklassa tarkoitetulla 
tavalla, koska se takaisi heille pääsyn EU:n  tuomioistuimiin myös silloin kun vastaajan 
kotipaikka on EU:n ulkopuolella. Lisäksi tämä  vaihtoehto takaisi EU:n yrityksille 
täysimääräisen oikeussuojan sellaisissa riit a-asioissa, joissa va staajan kotipaikka on 
kolmansissa maissa. Varatoimivaltaa ( forum necessitatis ) koskevan säännön käyttöönotto 
takaisi eurooppalaisille yrityksille pääsyn EU:n  tuomioistuimiin silloin kun toimivaltaa ei 
voitaisi osoittaa millekään muulle tuomiois tuimelle, joka voi taata oikeudenmukaisen 
oikeudenkäynnin. Erityisesti EU:n ulkopuolisill e vastaajille tarkoitetun oikeuspaikan 
käyttöönotto parantaisi oikeuss uojan saatavuutta niissä jäsenva ltioissa toimiv ien yritysten 
kannalta, joiden kansallisessa lainsäädännössä ei tätä nykyä ole vastaavia sääntöjä. iv) 
Sosiaaliset vaikutukset: Tämä vaihtoehto takaisi, että he ikommat osapuolet saavat heille 
pakottavassa EU:n lainsäädännössä annetun suojan. v) Kolmannet maat: Vaihtoehdon 4A 
vaikutus EU:n ulkopuolisiin maihin riippu isi yhdenmukaistettujen toimivaltasääntöjen 
sisällöstä. Suunnitteilla on ottaa käyttöön varatoimivalt aa koskeva sääntö ja ”jossain määrin 
liiallinen” toimivaltasääntö, joka perustuisi  esimerkiksi kiistan kohteena olevien varojen 
sijaintipaikkaan. Näitä toimenpiteitä tuskin vastustettaisiin diplomaattisella tasolla. Päinvastoin, vaikutus kolmansiin maihin olis i myönteinen, sillä jäse nvaltiot eivät enää voisi 
säilyttää kansallisessa lainsäädännössään oike ussuojan saatavuutta koskevia suotuisampia 
edellytyksiä. Jos kansainvälisiä neuvottelu ja tuomioita koskevan maailmanlaajuisen 
yleissopimuksen tekemiseksi jatketaan, as etuksen tarkistamisen vaikutus EU:n 
neuvotteluasemaan riippuisi yht ä lailla yhdenmukaistettujen sään töjen sisällöstä. Vaikka 
pelkkä kansallisten sääntöjen yhdenmukaistamine n olisi tässä suhteessa neutraali toimenpide, 
sääntöjen yksityiskohtainen sisältö vois i vaikuttaa EU:n neuvotteluasemaan.  
2.2.5.  Toimintavaihtoehtojen vertailu ja  parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Tavoitteet/vaikutus Vaihtoehto 1 Vaihtoehto 3A Vaihtoehto 4A 
FI    FI Parannetaan EU:n 
osapuolten suojelua menettelyissä, joissa vastaajan kotipaikka on EU:n ulkopuolella 0 + ++ 
Taloudelliset 
vaikutukset 0 0 + 
Perusoikeudet 0 + + 
Vaikutukset 
kolmansiin maihin 0 0 0 tai + 
 
2.3. OIKEUSPAIKKASOPIMUKSET 
2.3.1.  Ongelman määrittely ja laajuus 
Valtaosa rajatylittävää liiketoimintaa ha rjoittavista EU:n yrityksistä käyttää 
oikeuspaikkasopimuksia (lähes 70 % kaikista  yrityksistä ja 90 % suuryrityksistä).  
• Asetuksen mukaan oikeuspaikkasopimuksia on periaatteessa sovellettava. On kuitenkin 
noussut esiin huoli siitä, että oikeuspa ikkasopimusten tehokkuus saattaa kärsiä 
oikeudenkäyntimenettelyihin liittyvän taktikoinnin  takia. Tämä johtuu siitä, että asiaan 
liittyy toinenkin aset uksen säännös, ns. lis pendens  -sääntö, jonka avulla pyritään 
välttämään tilanne, jossa sama asia on virei llä kahdessa EU:n tuomioistuimessa samaan 
aikaan. Lis pendens  -säännön mukaan sen tuomioistuim en, jossa asia on pantu vireille 
myöhemmin, on keskeytettävä asia n käsittely, kunnes asian ensi mmäisenä käsiteltäväkseen 
saanut tuomioistuin on päättänyt, onko se asia ssa toimivaltainen. Osapuoli, joka haluaa 
välttää oikeuspaikkasopimuksen soveltamise n, voi huomattavasti viivyttää menettelyä 
valitussa tuomioistuimessa panemalla asian vi reille ensin toisessa tuomioistuimessa (joka 
ei ole toimivaltainen) sellaises sa maassa, jonka oikeusjärjes telmä toimii muita hitaammin. 
Viiden viime vuoden aikana 7,7 prosenttia yrityksistä on ilmoittanut, ettei niiden 
sopimuskumppani ole noudattanut toimivaltaisen tuomioistuimen osoittavaa 
sopimuslauseketta.  
• Oikeuspaikkasopimusten tehokkuus on varmiste ttava myös EU:n ra jojen ulkopuolella. EU 
on neuvotellut kansainvälisen sopimuksen, oikeuspaikkasopimuksista tehdyn Haagin 
yleissopimuksen, joka parantaa oikeuspai kkalausekkeen oikeusvarmuutta yritysten 
välisissä suhteissa. Yleiss opimuksen ratifiointi on tosi n vielä kesken. Asetuksen 
tarkistamisen yhteydessä olisi varmistettava, et tä lähestymistapa oikeuspaikkasopimuksiin 
on EU:n sisäisissä tilanteissa johdonmukainen  sen menettelyn kanssa, jota mahdollisesti 
tullaan noudattamaan EU:n ulkopuo lisissa tilanteissa. Haagin yleissopimuksen nojalla sen 
tuomioistuimen, jossa kanne on nostettu, vai kka sitä ei ole valittu oikeuspaikaksi 
oikeuspaikkasopimuksessa, on lopetettava as ian käsittely, paitsi jos voidaan soveltaa 
jotakin yleissopimuksessa  määrättyä poikkeusta.  
FI    FI 2.3.2.  Tavoitteet  
Erityistavoitteena  on lisätä oikeuspaikkasopimusten te hokkuutta. Asetuksen ta rkistuksen tulisi 
myös helpottaa oikeuspaikkasopimuksista tehdy n Haagin yleissopimuksen ratifiointia EU:n 
toimesta.  
2.3.3.  Toimintavaihtoehtojen kuvaus 
• Toimintavaihtoehto 1: Säilytetään nykytilanne.  
• Toimintavaihtoehto 2: Vapautetaan valittu tu omioistuin velvoitteesta keskeyttää asian 
käsittely.  
• Toimintavaihtoehto 3: Annetaan valitun t uomioistuimen päättää toimivaltaisuudestaan 
ensimmäisenä. 
2.3.4.  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon 3 va ikutusten analyysi: Annetaan valitun 
tuomioistuimen päättää toimivaltaisuudestaan ensimmäisenä 
a) Tehokkuus tavoitteiden saavuttamisessa:  Vaihtoehto 3 ehkäisisi oikeudellisten 
menettelyjen väärinkäyttöä, jonka tarkoituksena on viedä pohja oikeuspaikkasopimukseen 
sisältyvältä pätevältä valinnalta. Tällä tavoin se täyttäisi kaikki edellä määritetyt tavoitteet. b) 
Keskeiset vaikutukset  i) Taloudelliset vaikutukset:  Vaihtoehto 3 poistaisi kustannukset ja 
viivästykset, joita yrityksille nykyään  aiheutuu siitä, että niiden vilpillisessä mielessä toimivat 
kumppanit pyrkivät kiertämään oikeuspaikkas opimusten määräyksiä. Vaihtoehto saattaisi 
myös kannustaa ainakin joitakin yrityksiä laajentamaan toimintaansa yli rajojen. Noin 30 
prosenttia yrityksistä ei nykyään  harjoita rajatylittävää liiket oimintaa rajatylittäviin riita-
asioihin ja velkojen perintään  liittyvien ongelmien vuoksi. Vaih toehdon toteuttaminen lisäisi 
oikeusvarmuutta yritysten kannalta ja kohentaisi niiden luottamusta riidanratkaisua koskevien 
sopimusjärjestelyjen tehokkuuteen. Vaihtoehdon haittapuolena on, että se saattaa johtaa 
oikeudenkäyntimenettelyjen pitkittymiseen s illoin kun oikeuspaikkasopimuksessa nimetty 
tuomioistuin katsoo sopimuksen olevan epäpätev ä, niin että osapuolet joutuvat siirtämään 
riita-asiansa toisen tuomioistuimen ratkaist avaksi (tällaiseen tilanteeseen joutuu vuosittain 
vain 1,1 prosenttia yrityksistä). ii) Rahoituskulut:  Vaihtoehto 3 aiheuttaisi vain vähäiset 
täytäntöönpanokustannukset. iii) Perusoikeudet:  Vaihtoehdon 3 mukaan 
oikeuspaikkasopimukseen kirjattu osapuol ten tahdonilmaus otetaan täysimääräisesti 
huomioon. Tämä parantaisi merkittävästi osapuolte n tilannetta perusoikeuskirjan 16 artiklassa 
taatun elinkeinovapauden suhteen. iv) Kansainväliset näkökohdat:  Vaihtoehto 3 heijastaa 
Haagin yleissopimuksella vahvistettua ratk aisua. Tärkeää on se, että samoin kuin 
yleissopimuksen nojalla, oike uspaikkasopimuksessa valittu tuomioistuin saa päättää 
toimivaltaisuudestaan ensimmäisenä, vaikka kanne olisi nostettu siinä myöhemmin kuin 
toisessa tuomioistuimessa.  
2.3.5.  Toimintavaihtoehtojen vertailu ja  parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Tavoitteet/vaikutus Vaihtoehto 1 – 
nykytilanteen 
säilyttäminen Vaihtoehto 2 – 
vapautus 
velvoitteesta 
keskeyttää asian 
käsittely Vaihtoehto 3 – 
etusija valitulle 
tuomioistuimelle 
FI    FI Poistetaan 
väärinkäytön mahdollisuudet 0 + ++ 
Taloudelliset 
vaikutukset 0 + ++ 
Perusoikeudet 0 + ++ 
Kansainväliset 
näkökohdat 0 + ++ 
 
2.4. ASETUKSEN JA VÄLIMIESMENETTELYN SUHDE  
2.4.1.  Ongelman määrittely  
Välimiesmenettelyllä on kansainv älisessä kaupankäynnissä  erittäin merkittä vä tehtävä, sillä 
suuret yritykset ja monikansa lliset yhtiöt käyttävät sitä sää nnöllisesti (noin 63 % suurista 
eurooppalaisista yrityksistä turvautuu mieluumm in välimiesmenettelyyn kuin vie riita-asian 
tuomioistuimeen). Välimiesmenettely ei tä llä hetkellä kuulu Bryssel I -asetuksen 
soveltamisalaan. Välimiesmenettelyn ja tuom ioistuinkäsittelyn suhteeseen onkin todettu 
liittyvän ongelmia. Jos osapuoli esimerkiksi k iistää välityssopimuksen pätevyyden, se voi 
pyytää tuomioistuinta käsittelemään myös p ääasian. Tämä voi johtaa siihen, että 
oikeudenkäyntimenettely ja välimiesmenettely ovat vireillä samanaikaisesti. Tällöin riskinä on, että niiden tulokset ovat keskenään ristiriida ssa siksi, että sopimusta pidetään toisessa 
jäsenvaltiossa epäpätevänä ja toisessa pätevä nä. Riidan osapuolet voivat käyttää tilannetta 
hyväkseen välttääkseen välityssopimuksen sove ltamisen. Euroopan unionin tuomioistuin on 
käsitellyt ongelmaa hiljattain asiassa West Tankers  antamassaan päätöksessä. Nykyinen 
tilanne heikentää oikeuspaikkasopimust en tehokkuutta Euroopan unionissa.  
2.4.2.  Tavoitteet  
Ehdotuksen tämän osan erityistavoitteena
 on varmistaa oikeudenkäynti- ja 
välimiesmenettelyjen läpinäkyvä ja ennakoitavi ssa oleva koordinointi, koska näin Euroopan 
unionista voi tulla entistä houkuttelevampi paikka välimiesmenettelyn käymiseen.  
2.4.3.  Toimintavaihtoehtojen kuvaus 
• Toimintavaihtoehto 1: Säilytetään nykytilanne  
• Toimintavaihtoehto 2: Jätetään välimiesmenettely edelleen asetuksen 
soveltamisalan ulkopuolelle  
• Toimintavaihtoehto 3A: Vahvistetaan välityssopimusten tehokkuutta. Tämä 
vaihtoehto takaisi, että tuomioistuin, jo ssa on pantu vireille sellainen riita-asia, 
johon liittyy välityssopimus, joutuisi ke skeyttämään asian kä sittelyn, jos asia 
pantaisiin vireille myös välimiestuomioistuimessa tai välimiestuomioistuimen kotipaikan tuomioistuimessa.  
FI    FI 2.4.4.  Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon 3A vaikutusten analyysi: Vahvistetaan 
välityssopimusten tehokkuutta  
a) Tehokkuus tavoitteiden saavuttamisessa:  Tämä toimintavaihtoehto toteuttaisi edellä 
asetetut tavoitteet täysimääräisesti. Se varm istaisi välityssopimusten tehokkuuden poistamalla 
rinnakkaisten menettelyjen riskin ja vähentämäl lä väärinkäytön mahdollis uuksia riita-asioiden 
vireillepanossa. Se myös takais i, että kaikki tuomiot, jotka nykyään voivat liikkua EU:ssa, 
voisivat tehdä sen myös jatkossa. b) Keskeiset vaikutukset: i) Taloudelliset vaikutukset:  
Vaihtoehto 3A poistaisi riit a-asioiden vireillepanoon liitt yvän väärinkäytön riskin, mikä 
tuottaisi taloudellista hyötyä edellä esitetyllä tavalla. Lisäksi vaihtoehto 3A poistaisi 
rinnakkaisten oikeudenkäynti- ja välimiesmene ttelyjen riskin, mikä lisäisi huomattavasti 
välimiesmenettelyn ja EU:n välimieskeskusten suosiota EU:ssa. ii) Rahoituskulut:  Samoin 
kuin vaihtoehdossa 2, asetuksen  muuttamisesta aiheutuisi jä senvaltioille vain vähäiset 
täytäntöönpanokustannukset. iii) Perusoikeudet:  Välimiesmenettelystä tulisi tehokkaampi ja 
tuloksekkaampi kuin vaihtoehtojen 1 ja 2 muk aan toimittaessa, mikä parantaisi osapuolten 
mahdollisuutta turvautua vaihtoehtoisiin riidan ratkaisukeinoihin. Lisäksi tämä vaihtoehto 
parantaisi oikeussuojan saatavuutta niiden yr itysten kannalta, jotka haluavat (vilpittömästi) 
kiistää välityssopimuksen, koska se muodosta isi selkeän ja läpinä kyvän oikeudellisen 
kehyksen tällaiselle kiistämi selle samalla kun siinä määrite ttäisiin selkeät säännöt 
oikeusvarmuuden parantamiseksi ja väärinkä ytösten välttämiseksi. Tämän vaihtoehdon 
toteuttaminen vahvistaisi entisestään EU:n perusoikeuskirjan 47 artiklassa hyväksyttyjä normeja. Viime kädessä tämä vaihtoehto takaisi, että kaikkialla EU:ssa otettaisiin mahdollisimman hyvin huomioon osapuolten tahdonilmaisu, mikä lisäisi niiden sopimusvapautta ja elinkeinovapautta pe rusoikeuskirjan 16 artiklan mukaisesti. iv) 
Kolmannet maat:  Välimiesmenettelyn suosio Euroopan unionissa lisääntyisi. 
2.4.5.  Toimintavaihtoehtojen vertailu ja  parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Tavoitteet/vaikutus Vaihtoehto 1 – 
nykytilanteen 
säilyttäminen Vaihtoehto 2 – 
jätetään menettely 
edelleen 
soveltamisalan 
ulkopuolelle Vaihtoehto 3 – 
lisätään menettelyn 
tehokkuutta 
Tuomioiden vapaa liikkuvuus 0  –  + 
Varmistetaan 
välimiesmenettelyn tehokkuus EU:ssa 0 + ++ 
Taloudelliset vaikutukset 0 + + 
Perusoikeudet 0 + ++ 
3. EU: N TOIMINNAN TARVE (TOISSIJAISUUSPERIAATE )  
Edellä esitetyt ongelmat, jotka liittyvä t eksekvatuurimenettelyn olemassaoloon, 
oikeuspaikkasopimusten tehottomuuteen sekä  välimiesmenettelyn ja asetuksen väliseen 
suhteeseen, johtuvat voimassa olevan EU:n la insäädännön säännöistä, minkä vuoksi niihin 
voidaan puuttua ainoastaan EU:n lainsäätäjän to imesta. EU:n ulkopuolisia vastaajia koskevien 
FI    FI toimivaltasääntöjen yhdenmukaistaminen on tarpeen, jotta sisämarkkinoilla toimiville 
yrityksille voidaan luoda tasavertaiset toimin taedellytykset ja varmistaa, että EU:n 
lainsäädännössä suojatut heikomman oikeudet voidaan panna täytäntöön. Jäsenvaltiot eivät 
voi saavuttaa näit tavoi tteita yksinään.  
4. OIKEUSPERUSTA  
Asetuksen oikeusperusta oli EY:n perustamissop imuksen 61 artiklan c alakohta ja 67 artiklan 
1 kohta. Lissabonin sopimuksen voimaantulon jä lkeen vastaava perussopimuksiin sisältyvä 
oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 arti klan 4 kohta ja 81 
artiklan 2 kohdan a, c ja e alakohta.  
5. EU: N TOIMINNAN OIKEASUHTEISUUS  
Edellä esitetty parhaiden toimintavaihtoehtojen kokonaisuus on 
suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siinä ehdot etut toimenpiteet ei vät ylitä sitä, mikä 
on tarpeen todettujen ongelmien ratkaisemise ksi. Kuten edellä esitetään, parhaiksi 
katsottuihin toimintavaihtoehtoihin liittyvä t hyödyt ja kustannussäästöt ovat selvästi 
suuremmat kuin niistä aiheutuvat haitat ja kustannukset. Mahdolliset 
kustannussäästöt ovat merkittävät, kun taas uudistuksen toteuttamisesta jäsenvaltioille aiheutuvat  rahoituskustannukset ovat kaiken kaikkiaan vähäiset. 
Uudistuspaketilla on edellytykset vahvi staa luottamusta sisämarkkinoihin ja 
kannustaa entistä useampia yrityk siä ja kansalaisia rajat ylittäviin liiketoimiin ja 
hyödyntämään siten sisämarkkinoiden tarjoa mia etuja. Tällai nen taloudellisen 
toiminnan lisääntyminen yhdessä uudistuksee n liittyvien kustannu ssäästöjen kanssa 
auttaisi osaltaan kansalaisia ja yrityksiä  voittamaan vallitsevan  finanssikriisin.  
6. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio laatii viiden vuoden välein arviointik ertomuksen asetuksen soveltamisesta. Koska 
useimmat jäsenvaltiot eivät nykyään kerää säännönmukaises ti tilastotietoj a asetuksen 
soveltamisesta, tarkistettuun asetukseen lisätä än vaatimus toimittaa asiaa koskevia tietoja 
muun muassa siitä, miten usein erityistä vast aajan perusoikeuksien tu rvaamiseksi käyttöön 
otettua uudelleentarkaste lumenettelyä on sovellettu ja mitkä ovat menettelyn tulokset.