Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Elinikäinen oppiminen"



Virallinen lehti nro C 311 , 07/11/2001 s. 0039 - 0046



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Elinikäinen oppiminen" (2001/C 311/09) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 26. huhtikuuta 2001 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti laatia lausunnon aiheesta "Elinikäinen oppiminen". Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 18. heinäkuuta 2001. Esittelijä oli Christoforos Koryfidis, apulaisesittelijät José Isaías Rodríguez García Caro ja Bernd Rupp. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12. ja 13. syyskuuta 2001 pitämässään 384. täysistunnossa (syyskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa käsitellään elinikäistä oppimista ja komission aiheesta julkaisemaa muistiota(1); se on osa komitean pyrkimystä osallistua unionin poliittisten toimielinten kanssa järjestettävään kuulemisprosessiin päätöksentekomenettelyn varhaisessa vaiheessa. Tässä vaiheessa komitean lausunnon ensisijaisena tavoitteena on vaikuttaa kertomukseen, jonka komissio laatii aiheesta kuulemisen jälkeen(2), sekä kertomukseen liittyvään toimintasuunnitelmaan. 2. Muistio 2.1. Elinikäistä oppimista käsittelevän muistion avulla komissio pyrkii erityisesti - esittämään näkökantansa tästä oppimisjärjestelmästä, joka ei komission mukaan "ole enää vain yksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osa-alue" vaan vastedes "opetuksen antamisen ja opetukseen osallistumisen kantava periaate kaikissa oppimisympäristöissä" - yhdistämään elinikäiseen oppimiseen selkeän tavoitteen ja päämäärän: toisaalta on välttämätöntä taata "onnistunut siirtyminen tietopohjaiseen talouteen ja yhteiskuntaan" ja toisaalta tämän siirtymisen on tapahduttava "tulevana vuosikymmenenä" ja sen on ulotuttava mahdollisuuksien mukaan "kaikkiin Euroopassa asuviin poikkeuksetta" - aloittamaan osaamiseen perustuvaan talouteen ja yhteiskuntaan siirtymisen toimintatapojen määrittelyn sekä tarkentamaan elinikäisen oppimisen aseman tässä prosessissa - käynnistämään "Euroopan laajuisen keskustelun elinikäisen oppimisen toteuttamista koskevasta kattavasta strategiasta yksilön ja instituutioiden tasolla ja kaikilla julkisen ja yksityisen elämän aloilla". 2.2. Elinikäisen oppimisen järjestelmän toteuttamiseen ja kehittämiseen liittyvien ongelmien esiin tuomiseksi ja keskustelun käynnistämiseksi muistiossa erotellaan kuusi keskeistä aihetta ja tavoitetta, joiden avulla voidaan laatia tarkka luettelo keskustelunaiheista: aihe 1: uusia perustaitoja kaikille aihe 2: lisää investointeja henkilöresursseihin aihe 3: innovaatiot opettamisessa ja oppimisessa aihe 4: oppimisen arvostaminen aihe 5: ohjauksen ja neuvonnan uudistaminen aihe 6: oppiminen lähellä kotia. 2.3. Muistiota täydentää kaksi liitettä. Ensimmäisessä liitteessä annetaan esimerkkejä elinikäiseen oppimiseen liittyvistä hyvistä toimintatavoista sekä Euroopasta että muualta maailmasta. Toisessa taas tehdään merkittävä analyysi elinikäistä oppimista koskevien indikaattoreiden ja vertailuarvojen kehittämisestä. 3. Yleistä 3.1. Muistio elinikäisestä oppimisesta on tärkeä asiakirja, jolla on aivan erityinen merkitys TSK:lle ja järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle. Muistio on merkittävä väline, jonka avulla voidaan arvioida digitaaliteknologian sekä talouden ja yhteiskunnan nykyisten toimintamuotojen vaikutuksia ihmisten elämään (suuruusluokkia, elämänrytmiä ja -tahtia koskevat mullistukset, voimakas liikkuvuus ja kilpailu luovan toiminnan ja innovaation alalla, yksilöihin ja yhteisöihin kohdistuva voimakas paine sopeutua tiedon, teknologian ja työllisyyden uusiin muotoihin). Komission asiakirja on myös tietolähde ratkaisujen löytämiseksi aikamme ongelmiin, jotka synkentävät nuorten ja aikuisten, työssäkäyvien ja työttömien sekä koko järjestäytyneen eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan jokapäiväistä elämää. 3.1.1. Komitea suosittaa, että elinikäisen oppimisen järjestelmää edistetään niin paljon kuin mahdollista ja että muistiota tehdään tunnetuksi mahdollisimman laajalti, jotta koko eurooppalainen yhteiskunta pääsisi hankkeen vaikutuspiiriin ja ymmärtäisi sitä. 3.2. Komitea on aiemminkin tarkastellut kysymystä elinikäisestä oppimisesta ja siihen liittyvää komission muistiota. 3.2.1. Komitea on mielestään ollut aktiivinen asiakirjan laadinnassa kahdella eri tavoin: - Komitea on osallistunut valmisteleviin seminaareihin ja komission järjestämiin keskustelutilaisuuksiin koko pitkän ajanjakson, jona se on tarkentanut kantaansa kysymykseen. - Komitea on antanut yleisluonteisemman panoksensa koulutukseen liittyviin kysymyksiin aihetta käsittelevillä lausunnoillaan(3). 3.3. Komitea yhtyy komission yleisnäkemykseen ongelman käsittelystä siten kuin se on esitetty muistion johdannossa. Komitea on samaa mieltä erityisesti seuraavista kohdista: - huomio siitä, että Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto merkitsi suurta käännekohtaa alan politiikan ja toimintasuunnan kannalta Euroopassa - maininta siitä, että eurooppalaisia koulutusjärjestelmiä on muokattava, jotta taattaisiin onnistunut siirtyminen tietopohjaiseen talouteen ja yhteiskuntaan(4) - toteamus siitä, että elinikäistä oppimista koskevan kattavan strategian toteuttamiseksi ja kansalaisten mahdollisimman laajan osallistumisen varmistamiseksi on kehitettävä Euroopan laajuista vuoropuhelua(5) - käsitys siitä, että elinikäinen oppiminen ei ole pelkkä koulutuksen osa-alue, vaan periaate, joka hallitsee ja ohjaa kaikkia koulutusalalla toteutettavia toimia(6). 3.3.1. Komitea esittää seuraavassa huomioita "elinikäistä oppimista koskevan kattavan ja yhtenäisen eurooppalaisen strategian" kehittämiseen liittyvän tavoitteen osalta. 3.3.1.1. Komitean mielestä tämä menettelytapa on välttämätön, koska se on vakuuttunut, että - yksi Euroopan kestävyyden ehdottomista edellytyksistä, olipa kyseessä Euroopan unioni tai varsinkin sen jäsenvaltiot, on se, että onnistutaan kokonaisvaltaisesti, tietoisen ja hyvin suunnitellun prosessin avulla ottamaan askel kohti digitaalista aikakautta sekä tietoon ja osaamiseen perustuvaa yhteiskuntaa(7) - siirtymävaiheeseen liittyvät ongelmat ovat yleisesti ottaen yhteisiä, joten yhteiset ponnistelut helpottavat niiden ratkaisemista, vaikka ne aluksi rajoittuisivatkin hyvien toimintatapojen levittämiseen ja hyödyntämiseen sekä avoimeen koordinointimenettelyyn - siirtymisen on tapahduttava koulutuksen kautta. 3.3.1.2. Komitean mielestä tämä menettelytapa on toteutettavissa, koska se arvelee, että - tämänhetkiset poliittiset suhdanteet sallivat, että unioni etenee alalla tiettyihin opetusta koskeviin strategisiin toimenpiteisiin(8) - Euroopan kansalaisten nykyiset erityisesti maailmanlaajuistumiseen liittyvät ongelmat ovat omiaan kannustamaan poliittisen tason sopimusten solmimiseen sekä takaamaan sen, että yhteisöt tukevat näitä toimia - tekninen ympäristö on myös suotuisa, sillä digitaalitekniikkaa hyödyntämällä on tullut mahdolliseksi toteuttaa kattavia koulutussuunnitelmia. 3.3.1.3. Komitean mielestä tämä menettelytapa on välttämätön ja myös toimiva ratkaisu Euroopan nykyongelmien ratkaisemiseksi erityisesti seuraavilla aloilla: - työllisyys ja uudelle taloudelle ominaisten vahvuuksien hyödyntäminen - Euroopan kansalaisten totuttaminen digitaalitekniikkaan - Euroopan yhdentyminen, uudet eurooppalaiset hallintotavat ja Euroopan talouden maailmanlaajuinen kilpailukyky. 3.4. Komitea on tietoinen omasta ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolista elinikäistä oppimista koskevan yhtenäisen strategian kehittämisessä ja suhtautuu aiheeseen erityisen vastaanottavasti ja valppaasti. Komitean aiheesta aiemmin julkaisemissa kannanotoissa ja aihepiiriin liittyvissä valmisteilla olevissa lausunnoissa käsitellään useita muistiossa esiin tuotuja kysymyksiä ja asiakohtia. 3.4.1. Komitean elinikäisestä oppimisesta esittämät yleisnäkemykset voidaan tiivistää seuraavasti: - "Olemassaolevat koulutusjärjestelmät tarkan kronologisine etenemisineen ja ikään perustuvine viitejärjestelmineen eivät enää riitä Euroopan kansalaisten varustamiseksi kohtaamaan kognitiivisen yhteiskunnan ja talouden vaatimukset. On siis välttämätöntä, että kansalaisilla on mahdollisuus jatkuvaan koulutukseen, ja siksi tarvitaankin uutta lähestymistapaa aiheeseen, kuten esim. lähestymistapa, jonka tarjoaa käsite 'elinikäisestä oppimisesta'."(9). - Seuraavat periaatteet liittyvät kiinteästi elinikäiseen oppimiseen(10): - sopeutuvuuden periaate, jonka mukaan kansalaiset pyritään sopeuttamaan "elinikäisen oppimisen" avulla nykyelämän ehtoihin, joita kuvaavat jatkuvat muutokset. Lisäksi pyritään tekemään jokaiselle mahdolliseksi tietojen ja taitojen hankkiminen, uudistaminen, tarkistaminen ja täydentäminen. - liikkuvuuden periaate, toisin sanoen kansalaisten kyky liikkua rajoituksetta edestakaisin työn ja koulutuksen välillä koko elämän ajan. Tämä on toinen elinikäisen oppimisen merkittävä osatekijä, ja siihen liittyy kansalaisten oikeus löytää väyliä eri tasojen eli koulutuksen eri muotojen välillä jatkaakseen opintojaan niin halutessaan. - kattavuuden periaate, jonka ansiosta elinikäinen oppiminen ei rajoitu aikuisopetukseen vaan sen piiriin kuuluvat kaikki opetuksen vaiheet ja kaikki koulutuksen lajit. - Elinikäinen oppiminen on avainasemassa kansalaisten perehdyttämisessä tietoyhteiskuntaan, uuteen teknologiaan yleensä sekä uuteen talouteen(11). - Komitea uskoo, että elinikäinen oppiminen vastaa tarpeeseen sopeutua uuteen yrittäjähenkeen ja auttaa kehittämään uusia sosiaalisia taitoja(12). - Komitea on lisäksi sitä mieltä, että elinikäisen oppimisen ansiosta voidaan järkevästi vastata edellä mainittujen haasteiden synnyttämään ongelmaan, joka koskee uutta elämänrytmiä, toimintatahtia ja -logiikkaa. Euroopan nykyinen työikäinen väestö voi tuoda elinikäisen oppimisen yhteydessä oman panoksensa poliittisen, taloudellisen, sosiaalisen ja teknologisen kehityksen muokkaamiseen maailmassa(13). - Komitean käsityksen mukaan elinikäinen oppiminen sekä tietoyhteiskuntaan ja uuteen talouteen liittyvät koulutusalat muodostavat eurooppalaisen koulutus- ja kulttuurialueen toimintakentän. Siksi komitea suosittaa niiden tukemista avoimen koordinointimenetelmän ja vertailevien arviointien puitteissa(14). 3.4.2. Nämä komitean kannanotot vahvistavat, että komissio on tehnyt järkevän päätöksen edistäessään siirtymistä elinikäiseen oppimiseen. Komitean kannanotot antavat lisäksi vastauksia moniin olennaisiin kysymyksiin, joita käsiteltävässä muistiossa esitetään. Täten komitea - vastaa myönteisesti komission pohdintaan siitä, pitäisikö mahdollistaa "kaikille ihmisille oikeus hankkia ja kohentaa taitoja" koko elämän ajan - tuo esiin tarpeen yhdistää ja hyödyntää kaikkia koulutuksen muotoja keskinäisen vuoropuhelun pohjalta sekä elinikäisen oppimisen järjestelmän puitteissa - korostaa myös sitä, että elinikäisen oppimisen käyttöönotto edellyttää paitsi jäsenmaiden myös työmarkkinaosapuolten ja kaikkien koulutustasojen yhteistyötä ja että lisäksi tarvitaan alue- ja paikallishallinnon osallistumista yhteistyöhön. 3.4.3. Myös komitea pitää tärkeinä kaikkia konkreettisia kysymyksiä, jotka komission muistiossa esitetään kuuteen keskeiseen aiheeseen liittyvää keskustelua varten. Tässä alustavien kuulemisten vaiheessa komitea kuitenkin keskittää huomionsa niihin kysymyksiin, joista se on jo ilmaissut kantansa ja jotka koskevat sitä suoraan tavalla tai toisella(15). 3.4.3.1. Edellä esitetyissä puitteissa komitea pyrkii ennen kaikkea selventämään joitakin muistion kohtia ja tarkentamaan omasta näkökulmastaan joitakin siinä esitettyjä käsitteitä, yhteyksiä tai menettelyjä. 4. Erityistä 4.1. Käsitteiden selkiyttäminen 4.1.1. Elinikäinen oppiminen - käsitteen määrittelyä 4.1.1.1. Komitea käsittää elinikäisen oppimisen pyrkimykseksi järjestelmälliseen ja jatkuvaan oppimiseen, jota Euroopan kansalaiset harjoittavat koko elämänsä ajan vastatakseen nykymaailman yksilölle ja yhteisölle asettamiin vaatimuksiin sekä toteuttaakseen omia henkilökohtaiseen ja sosiaaliseen kehitykseen liittyviä tarpeitaan. Henkilökohtaisten kykyjen ja yhteiskunnan hyvän kehityksen ennakkoehtona onkin se, että em. yksilöntarpeet tulevat tyydytetyiksi. 4.1.1.2. Nämä "nykymaailman sekä yksilölle että yhteisölle asettamat vaatimukset" tulee ymmärtää seuraavasti: - kansalaisten aktiivinen sopeutuminen jatkuvasti muuttuviin poliittisen, taloudellisen, yhteiskunnallisen, ympäristöllisen, teknologisen ja tieteellisen toiminnan puitteisiin - kansalaisten jatkuva mukautuminen uusiin välineisiin, uuteen rytmiin ja nopeuteen, joita eri toimintaympäristöt heiltä vaativat, perustuivatpa nämä yksimielisiin päätöksiin tai eivät - kansalaisten dynaaminen ja tietoinen osallistuminen tämän kehityksen eri parametrien tutkimiseen ja määrittelyyn sekä siinä esiintyvien keinojen, muotojen ja kehityssuuntien demokraattinen valvonta - parannetaan yksilöiden oikeutta yleissivistävään ja ammattikoulutukseen sekä elinikäiseen oppimiseen jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla. 4.1.2. Yllä annetun määritelmän mukaista elinikäistä oppimista ei voida pitää pelkästään koulutuksen uutena muotona, lisätasona tai erityisenä ulottuvuutena, eikä myöskään menetelmänä, jonka ainoa tavoite on kansalaisten työkyvyn turvaaminen. Kyseessä on pikemminkin kattava ja nykyaikainen tapa tarkastella ja hahmottaa toisiaan tukevia koulutustoimia, joihin kuuluvat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kaikki vaiheet ja tasot kaikkien elämänvaiheiden ja -alojen osalta. Vasta elinikäinen oppiminen luo edellytykset tietoyhteiskunnan toteutumiselle. 4.1.2.1. Komitea pitää lähtökohtana sitä, että vankka ja laaja-alainen yleissivistävä ja ammatillinen peruskoulutus on sekä osa elinikäisen oppimisen käsitettä että sen perusta. 4.1.2.2. Yleissivistävää ja ammattikoulutusta on siis tarkasteltava sekä yhteiskunnan vakiintuneena instituutiona, jolla on tietty rakenne ja perinteet, että henkilökohtaista ja sosiaalista kasvuprosessia tukevien opetus- ja oppimistilanteiden muodostamana kokonaisuutena. Yhdessä niistä rakentuu tuntemamme "koulutusarkkitehtuuri", joka on alkanut modernien yhteiskuntien kehittyessä tuntua itsestäänselvyydeltä. Elinikäisen oppimisen periaate edellyttää ajattelutapojen sekä opetus- ja oppimisjärjestelyjen uudistamista, johon liittyviä kysymyksiä ja ongelmia ei voida käsitellä perusteellisesti tässä lausunnossa. Komitea toteaa kuitenkin, että tietoyhteiskuntaan soveltuvalle uudelle koulutusarkkitehtuurille on tarpeen laatia periaatteet ja suuntaviivat. Tällä tavoin voitaisiin komitean mielestä juurruttaa yhteiseurooppalainen ulottuvuus EU:n jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiin. 4.2. Yhteyksien selkiyttäminen 4.2.1. Elinikäinen oppiminen ja kouluopetus 4.2.1.1. Komitean mielestä elinikäisen oppimisen ja kouluopetuksen välisen yhteyden on oltava saumaton. Tämä näkökanta edellyttää, että järjestelmässä pyritään johdonmukaisuuteen ja kokonaisvaltaisuuteen sekä opetuksen tasolla yhtenäisyyteen ja täydentävyyteen. Tässä yhteydessä on komitean mielestä pohdittava uudelleen opetustoimen tähänastista tehtävänjakoa. Valtio vastaa edelleen ensisijaisesti peruskoulutuksesta, ja vastuu yleissivistävästä ja ammatillisesta täydennys- ja jatkokoulutuksesta tulee jakaa tulevaisuudessakin oikeudenmukaisesti eri tahoille: valtiolle, työmarkkinaosapuolille ja kansalaisille itselleen. Kuten valmisteluasiakirjassa osoitetaan, tarvitaan kuitenkin valtiollisia kannustintoimia yrityksille ja yksittäisille kansalaisille sekä työnantajien voimakkaampaa sitoutumista ammatilliseen jatkokoulutukseen, jotta elinikäisen oppimisen käsite saadaan toteutettua. 4.2.2. Elinikäinen oppiminen ja korkeakouluopetus 4.2.2.1. Sikäli kuin elinikäisen oppimisen tulee vastata tuotannon ja jatkuvan kasvun sekä ympäristön, yksilön ja yhteisön kehityksen tarpeisiin, on sillä oltava avoimet yhteydet korkeakouluopetukseen. Komitean mielestä näiden yhteyksien on oltava ehdottomasti samankaltaisia kuin elinikäisen oppimisen ja kouluopetuksen välillä. Nykyisessä teknologiaympäristössä, erityisesti digitaalitekniikan käytön ansiosta nämä yhteydet voidaan määritellä seuraavasti: - vakaan ja pysyvän väylän perustaminen viestintää, tiedonvaihtoa ja keskinäistä vuorovaikutusta varten korkeakoululaitosten ja elinikäisen oppimisen välille(16) - synergioiden kehittäminen niiden konkreettisten ongelmien ratkaisemiseksi, jotka koskevat tuotantovoimia ja paikallisyhteisöjä, aikamme ihmistä ja aktiivista kansalaista - korkeakoululaitosten avaaminen (erityisesti niiden lähialueen asukkaiden) täydentäviä opintoja, uudelleenkoulutuksen erikoisohjelmia ja opettajien täydennyskoulutusta varten. 4.2.3. Elinikäinen oppiminen ja koulujärjestelmän ulkopuolinen oppiminen sekä arkioppiminen 4.2.3.1. Komitea haluaa korostaa koulujärjestelmän ulkopuolisen oppimisen ja opetuksen sekä arkioppimisen merkitystä sille, että eurooppalainen yhteiskunta ja talous ovat saavuttaneet tämänhetkisen kehitystason. Perheen sisällä tapahtuva oppiminen, itseopiskelu, yritysten tai ammattijärjestöjen työntekijöilleen tarjoama koulutus sekä kansalaisten painetuista ja sähköisistä eli kaupallisista tiedotusvälineistä saama opetus ovat kirjallisuuden ja kansalaisjärjestöjen ohella merkityksellisiä ja mittaamattoman tärkeitä. Tämäntyyppisestä arkioppimisesta ei yleensä kuitenkaan anneta todistuksia. Komitea katsoo, että epävirallisten koulutusmuotojen ja työkokemuksen avulla hankittujen tietojen ja taitojen tunnustamisen välineistä ja menettelyistä on kehitettävä tunnustettu tapa suorittaa tutkintoja. Tähän on kutsuttava kunkin valtion perinteitä vastaavasti mukaan kaikki sääntelypoliittiset toimijat, erityisesti työmarkkinaosapuolet. 4.2.3.2. Edellisen perusteella komitea tukee komission ponnistuksia elinikäistä oppimista koskevien kattavien indikaattorien ja kriteerien määrittelemiseksi ja kehittämiseksi. Komitea kehottaakin komissiota, kuten myös Euroopan parlamenttia ja neuvostoa, sitoutumaan tarvittaviin poliittisiin valintoihin, jotta saataisiin käyttöön mahdollisimman pian integroitu eurooppalainen ammattitaidon ja -pätevyyden sertifiointijärjestelmä. 4.2.4. Elinikäinen oppiminen ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta(17) 4.2.4.1. Koska elinikäinen oppiminen koskee kansalaisia ja on tarkoitettu heitä varten, järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä tehtävä varmistaa elinikäisen oppimisen kehittäminen. 4.2.4.2. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti työmarkkinaosapuolten tähänastiset kokemukset aihepiiriin liittyvistä toimista osoittavat, että ensiksi mainitulla on merkittävä tehtävä elinikäisen oppimisen integroidun järjestelmän koordinoinnissa, lopullisessa hienosäädössä ja kehittämisessä. 4.2.4.3. Ensisijaisena tehtävänä onkin luetteloida, arvioida ja kehittää edelleen työmarkkinaosapuolten ja muiden ei-valtiollisten tahojen tähän mennessä kehittämiä perinteisen ja koulujärjestelmän ulkopuolisen oppimisen eri muotoja. Kun tämä työ on saatu tehdyksi, kyseiset oppimismuodot on syytä niveltää koulutusjärjestelmiin, jotta saataisiin aikaan yhtenäinen, toimiva ja yhdennetyn mallin mukaan uudelleen järjestetty perusta, joka tukeutuu nykyaikaiseen digitaaliteknologiaan, tarjoaa laajan kirjon opetuspalveluja sekä vastaa nyky-yhteiskunnan ja -talouden vaatimuksiin. 4.2.4.4. Joka tapauksessa elinikäisen oppimisen toteuttamisen onnistuminen riippuu viime kädessä siitä, omaksuvatko järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta ja erityisesti työmarkkinaosapuolet aktiivisen roolin, sekä niiden sitoutumisen asteesta, ei pelkästään suunnitteluvaiheessa vaan myöskin kehittämis- ja toimintavaiheissa. 4.2.4.5. Komitea arvioi, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksella (Cedefop) on merkittävä vastuu epävirallisen ja koulujärjestelmän ulkopuolisen oppimisen muotojen tutkimisessa, arvioinnissa ja muokkaamisessa sekä yleisemmin elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämisessä. 4.3. Menettelyjen selkiyttäminen 4.3.1. Elinikäinen oppiminen ja sitä tarjoavat laitokset 4.3.1.1. Komitean näkemyksen mukaan elinikäistä oppimista voidaan kehittää monin eri tavoin, joiden pitää soveltua paikallisiin olosuhteisiin ja kunkin maan aiheesta saamiin kokemuksiin. Tämän kannan mukaisesti komitea arvioi, että jos tehdään muutamia hyvin pieniä muutoksia tapaan, jolla Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä mainitut paikalliset oppimisen monitoimikeskukset on suunniteltu, ne voisivat soveltua parhaiten järjestelmän käyttöönoton koordinointiin. Oppimisen ja kulttuuritoiminnan monitoimikeskukset, jotka olisivat uusia ja nykyaikaisia laitoksia ja toimisivat paikallishallinnosta erillisinä yksiköinä, - voitaisiin helpommin tunnustaa eri osapuolten välisten kontaktien ja synergioiden ensisijaiseksi tyyssijaksi. Näitä osapuolia voisivat olla koulut ja yliopistot, työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta yleensä, markkinat, paikallis- ja aluehallinto sekä kansalliset ja Euroopan tason hallinnot. - voisivat helpommin organisoitua vaatimusten ja edellytetyn muodon mukaisesti. Tarpeen vaatiessa ne voisivat olla paikallisia ja hyödyntää esim. jo olemassa olevia koulutusjärjestelmän perusrakenteita, alan paikallista kokemusta ja mahdollisia yhteistyömuotoja. - voisivat saada taustalleen laajemman yhteiskunnallisen konsensuksen, koska uusina laitoksina niitä eivät rasittaisi ennakkoluulot tai entiset huonot kokemukset. - voisivat tarjota työmahdollisuuksia elinikäisen oppimisen erityisohjelmien kehittämisessä avoimesti ja paikallisia voimavaroja hyödyntäen. - voisivat saada helpommin sellaista hallinto- ja opetushenkilökuntaa, jolla olisi erityistaitoja ja -pätevyyttä ja joka olisi perehtynyt nykyiseen paikalliseen ja alueelliseen koulutusjärjestelmään. On selvää, että tällaisten laitosten hallinnon on oltava paikallisesta näkökulmasta katsottuna tasapainossa. Tämä edellyttää tuotantovoimilta ja yhteiskunnallisilta eturyhmiltä sekä koulutuksen ja oppimisen parissa työskenteleviltä sopusointuista ja dynaamista yhteistyötä. 4.3.2. Elinikäinen oppiminen ja opetustilat Elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämiseksi turvaudutaan pääasiallisesti ja ensisijaisesti olemassaoleviin perusrakenteisiin. Käyttöön otetaan - nykyiset koulutilat, joiden käytöstä on luovuttu väestönkehityksellisistä syistä - jo käytössä olevien koululaitosten tilat niiden toiminta-aikojen ulkopuolella - muita julkisia rakennuksia, joissa tarjotaan väestölle palveluja (kulttuurikeskukset, nuorisotalot jne.) - muut tilat, jotka ovat elinikäisen oppimisen ohjelmien kehittämisessä mukana olevien toimijoiden käytössä (teollisuuden koulutuskeskukset, ammatilliset koulutuslaitokset, musiikki- ja kielikoulut). 4.3.3. Elinikäinen oppiminen ja opetustavat 4.3.3.1. Aiemmin esitettyjen pohdintojen perusteella elinikäisen oppimisen täytyy - muotoutua työmarkkinaosapuolten, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, markkinoiden, eri koulutustahojen ja niiden yhteistyökumppanien sekä viranomaisten, erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten antamien virikkeiden pohjalta - olla oppimisen ja kulttuuritoiminnan monitoimikeskusten koordinoimaa - olla viimeksi mainittujen tarjoamaa tai niiden toimeksiannosta muiden julkisten tai yksityisten laitosten tarjoamaa - perustua sen tarjoamista koskeviin tarkkoihin sopimuksiin, joissa määritellään opetuksen lähtökohdat, perustelut, tavoitteet, sisältö ja toteuttamissuunnitelma sekä tulosten arviointijärjestelmä - olla mahdollisimman yksilöllistä ja perustua kansalaisten oppimistarpeisiin. 4.3.4. Elinikäinen oppiminen ja sen kustannusten kattaminen 4.3.4.1. Elinikäisen oppimisen mahdollistavan koulutustarjonnan kustannusten kattaminen on monisärmäinen tehtävä eikä pelkästään taloudellinen kysymys. Kokonaiskustannusten kattamiseen tulee osallistua kaikkien niiden, jotka hyötyvät elinikäisen oppimisen tuloksista. Näin ollen osuus kustannuksista kuuluu myös yrityksille, jotka saavat uudelleen järjestyneitä työmarkkinoita, muuttuneita työprosesseja ja uudenlaisia työntehtäviä varten koulutettua työvoimaa. 4.3.4.2. Rahoitusvelvollisuus kuuluu ensisijaisesti valtioille, joiden on varattava kaikille hallintotasoille riittävästi varoja korkeatasoisen eurooppalaisen koulutusjärjestelmän takaamiseksi pitkällä aikavälillä. 4.3.4.3. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja paikallisten yritysten tulee osallistua elinikäisen oppimisen kustannuksiin alue- ja paikallistasolla esim. tarjoamalla käyttöön perusrakenteita (tiloja ja välineitä) ja henkilöresursseja (asiantuntemusta, verkosto-osaamista ja aikaa). 4.3.4.4. On syytä korostaa erityisesti valtioiden ja yritysten rahoitusvastuuta, sillä koko yhteiskunta ja yritysmaailma hyötyvät varmasti siitä, että kaikkien ikäryhmien edustajat hankkivat lisäkoulutusta ja mukauttavat koulutustaan kulloistenkin tarpeiden mukaan. 4.3.4.5. Komitean mielestä elinikäisen oppimisen yksilökohtaiset kustannukset tulisi arvioida tieteellisen selvityksen avulla, jotta avoimelle yhteiskunnalliselle keskustelulle saataisiin vankka pohja. Tällaisen vuoropuhelun avulla voitaisiin päästä yhteisymmärrykseen kokonaiskustannusten tarkoituksen- ja oikeudenmukaisesta jaosta koulutuksen tyypin ja päämäärien mukaisesti. 4.4. Elinikäinen oppiminen ja syrjäytymisen vaarat 4.4.1. Komitea katsoo, että elinikäisen oppimisen palvelujen tarjoamisen ei pidä missään tapauksessa olla niin kallista, että jotkut kansalaiset, ihmisryhmät tai alueet jäisivät pois sen piiristä. Komitea on ehdottomasti sitä mieltä, että valtion on yhdessä muiden yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa torjuttava ja mahdollisuuksien mukaan estettävä yhteiskunnallista syrjäytymistä myös elinikäisen oppimisen alalla. Tähän tavoitteeseen tulisi pyrkiä aktiivisesti avoimen eurooppalaisen koordinointistrategian avulla ottaen lisäksi huomioon, että nykyään yhteisön politiikan valmistelussa painotetaan kaikkien ikäryhmien erityisen heikossa asemassa olevien väestönosien integrointia. 5. Kuutta keskeistä aihetta koskevia erityisiä ehdotuksia 5.1. Aihe 1: Uusia perustaitoja kaikille Tavoite: Taataan yleiset ja jatkuvat oppimismahdollisuudet niiden taitojen hankkimiseksi ja kohentamiseksi, joita tarvitaan osaamisyhteiskunnan toimintaan osallistumiseksi 5.1.1. Oppivelvollisuutta pidetään aivan oikeutetusti yhtenä modernin teollistuneen yhteiskunnan suurimmista yhteiskuntapoliittisista saavutuksista. Joissakin jäsenvaltioissa korkeakouluopintojen aloittamisen edellytyksenä on kirjallinen todistus keskiasteen oppimäärän suorittamisesta. TSK vetoaa voimakkaasti sen puolesta, että kyseisten kansalaisoikeuksien sääntely uudistetaan nykyolosuhteita vastaavaksi. Ensinnäkin tulisi ottaa käyttöön sellainen periaate, että kaikilla on oltava oikeus vähimmäismääräiseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja ettei tätä oikeutta voida evätä ennen kuin henkilö on saavuttanut kyseisen (yhteiskunta- ja talouskehityksen mukaan määriteltävän) vähimmäiskoulutustason. Sen lisäksi, että korkeakouluopintoihin edellytettäisiin keskiasteen oppimäärän suorittamista, uudistuksessa tulisi laajentaa nykykäytäntö, jonka mukaan jatko-opiskelun aloittamiseksi ja jatkotutkinnon hankkimiseksi vaaditaan kirjallinen todistus aiemmista opinnoista, koskemaan muitakin opintoja. Tällä tavoin voitaisiin lisätä koulutus- ja tutkintojärjestelmien vertikaalista ja horisontaalista avoimuutta myös unionin jäsenvaltioiden kesken. 5.1.2. TSK:n mielestä tällaisia uudistuksia tarvitaan, jotta työllisyyssuuntaviivojen 3, 4 ja 6 täytäntöönpano voisi onnistua. Uudistukset puolestaan edellyttävät, että jäsenvaltiot laativat yhteistyössä komission kanssa konkreettisia yhteisehdotuksia sellaiseen puitesopimukseen pääsemiseksi, jossa määritellään kansalaisten perustaidot tietoyhteiskuntaan ja osaamiseen perustuvaan talouteen osallistumiseksi. 5.1.2.1. Edellä esitetyn perusteella TSK katsoo, että ehdotetussa strategiassa tulee - ottaa huomioon tarve antaa uusien perustaitojen opetusta ja koulutusta unohtamatta kuitenkaan, että tietyissä jäsenvaltioissa lukutaidottomuus on yhä merkittävä ongelma - motivoida ihmisiä ja erityisesti heikosti koulutettuja ihmisiä kiinnostumaan oppimisesta - käynnistää toimia, joiden tavoitteena on lisätä tiedotusta koulutusmahdollisuuksista. 5.2. Aihe 2: Lisää investointeja henkilöresursseihin Tavoite: Lisätään huomattavasti investointeja henkilöresursseihin, jotta Euroopan tärkein voimavara - ihmiset - saadaan asetettua ensisijalle 5.2.1. TSK tiedostaa, että jäsenvaltioiden lähtötilanteet ovat monimutkaisia ja eroavat toisistaan kysymyksissä, jotka liittyvät julkishallinnon, yksityisen sektorin ja kansalaisten osuuteen koulutuskustannuksista ja osuuden jakautumiseen. TSK esittää, että käynnistetään systemaattinen aloite nykykäytänteiden yksityiskohtaiseksi selvittämiseksi ja arvioimiseksi sekä sellaisen Euroopan laajuisen raportin laatimiseksi, jossa vastataan asianmukaisesti valmisteluasiakirjassa "Elinikäinen oppiminen" esitettyihin kysymyksiin. Raportin laadintaa ohjaisivat ja koordinoisivat alan toimivaltaiset eurooppalaiset elimet (esim. Cedefop, joka on raivannut tällä alalla tietä ja jonka työvaliokunnassa työmarkkinaosapuolet ovat hyvin edustettuina), ja siinä tehtäisiin yhteistyötä alan muiden kansainvälisten asiantuntijaorganisaatioiden (erityisesti OECD:n) kanssa. 5.3. Aihe 3: Innovaatiot opettamisessa ja oppimisessa Tavoite: Kehitetään tehokkaita opetus- ja oppimismenetelmiä elinikäistä ja elämänlaajuista oppimista varten 5.3.1. TSK esittää painokkaasti, että innovatiiviset opetus- ja oppimismenetelmät tulee voida ottaa käyttöön koko koulutusjärjestelmässä. Tässä yhteydessä on tietysti huolehdittava erityisesti uusien teknologioiden käyttöönotosta ja kiinnitettävä lisäksi huomiota sellaisten epävirallisissa opetusympäristöissä käytettävien menetelmien tarjoamiin etuihin, joita sovelletaan työpaikka- ja yrityskoulutuksessa sekä koulun ulkopuolisessa nuorten opetuksessa ja järjestäytyneessä kansalaisyhteiskunnassa alue- ja paikallistasoilla. TSK ehdottaa tutkimuksen kuudennen puiteohjelman toteuttajien ja toimivaltaisten eurooppalaisten elinten, erityisesti Cedefopin ja Eurydice-verkon, Euroopan laajuisen yhteistyöhankkeen käynnistämistä. Lisäksi se ehdottaa, että perustetaan eurooppalainen asiantuntijaryhmä, joka selvittää ja arvioi jo kokeiltuja ja uusia opetusmenetelmiä ottaen kohderyhmiä erottavat tekijät (mm. iän, sukupuolen, yhteiskunnallisen aseman, kulttuuriset ja etniset juuret) asianmukaisesti huomioon. Asiantuntijaryhmän laatima raportti esitettäisiin koulutusneuvostolle sen jälkeen, kun asiantuntijaryhmä on laatinut oman arvionsa ja suosituksensa muun muassa konkreettisten laadullisten esikuvien kehittämiseksi. Työmarkkinaosapuolilla tulee olla riittävä edustus asiantuntijaryhmässä. 5.4. Aihe 4: Oppimisen arvostaminen Tavoite: Parannetaan merkittävästi tapoja, joilla varsinkin epäviralliseen ja arkioppimiseen osallistumista ja niistä saatuja oppimistuloksia ymmärretään ja arvostetaan 5.4.1. On selvää, että valmisteluasiakirjassa esitettyjen oppimisen arvostamista koskevien ajatusten toteuttaminen käytännössä edellyttää kaikilta työmarkkinaosapuolilta sekä arviointimekanismeista ja laadunvalvontajärjestelmistä vastaavilta koulutusalan toimijoilta tiiviimpää yhteydenpitoa ja laadukkaampaa vuoropuhelua. TSK on valmis osallistumaan aktiivisesti alan strategian kehittämiseen yhteistyössä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen Euroopan tason eturyhmien kanssa. 5.5. Aihe 5: Ohjauksen ja neuvonnan uudistaminen Tavoite: Varmistetaan, että kaikki saavat helposti korkealaatuisia tietoja ja neuvoja opiskelumahdollisuuksista kaikkialla Euroopassa ja kaikissa elämänvaiheissa 5.5.1. Yleinen tarve edistää, laajentaa ja monipuolistaa ohjaus- ja neuvontapalveluja tuodaan asiakirjassa riittävän laajasti esiin. On myös tärkeää huomata, että tarvitaan uutta lähestymistapaa ammatilliseen neuvontaan: on varmistettava, että kaikki voivat kaikissa elämänsä vaiheissa hyödyntää näitä palveluja ja että ne vastaavat kysyntää. TSK panee tyytyväisenä merkille, että valmisteluasiakirjassa pannaan painoa näille kysymyksille, joihin politiikassa ja käytännön toiminnassa ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota siitä huolimatta, että sen puolesta on ponnisteltu kovasti jäsenvaltioissa ja yhteisötasolla. TSK on valmis ajamaan asiaa alue- ja paikallistasolla palvelujen lukuisten suorittajien ja mahdollisten tarjoajien yhteen sovittamiseksi ja verkottamiseksi (kuten aihetta koskevissa valmisteluasiakirjan kysymyksissä esitetään) sekä tuomaan muidenkin käytettäviin asiantuntemuksen, jota työmarkkinaosapuolille on varmasti kertynyt niiden päivittäisessä toiminnassa kansalaisten - erityisesti palkansaajien ja työnhakijoiden, mutta myös muiden - parissa. 5.6. Aihe 6: Oppiminen lähellä kotia Tavoite: Tarjotaan mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen mahdollisimman lähellä oppijaa, omassa yhteisössä, mitä tuetaan tarvittaessa tietoteknisillä välineillä 5.6.1. Komitea on iloinen siitä, että valmisteluasiakirjassa annetaan selkeästi tunnustusta unionin toimielinten, mm. TSK:n, mahdollisuuksille edistää ja lujittaa alueellisia ja paikallisia kumppanuuksia. Työmarkkinaosapuolten sekä muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden verkostojen ja perusrakenteiden sekä aineellisten resurssien ja henkilöstön käyttöä voidaan varmasti monin keinoin tarkoituksenmukaistaa, jotta voitaisiin palvella paremmin oppijoita ja opettajia (roolijako voi myös vaihtua). TSK aikoo laatia aiheesta lisäehdotuksia ja -suosituksia. Bryssel 12. syyskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) SEK(2000) 1832 (johdanto). (2) Komitea aikoo laatia raportin tästä tekstistä kuluvan vuoden syksyllä. (3) Ks. erityisesti lausunnot, jotka liittyvät valkoiseen kirjaan koulutuksesta (EYVL C 295, 7.10.1996, s. 25) sekä tiedonanto koulutuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta. On merkille pantavaa, että vm. asiakirja mainitaan elinikäistä oppimista käsittelevän komission muistion alaviitteessä 2, s. 43. (4) Ks. kohdat 3 ja 5. (5) Ks. kohta 4.4 ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) aiheeseen liittyvä raportti "oppimisen aikakaudesta". (6) Sama asiakirja kuin edellä, kohta 3.2 (kuudes luetelmakohta). (7) Ks. valkoinen kirja koulutuksesta (COM(95) 590, johdanto) [suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa]. (8) Ks. EYVL C 123, 25.4.2001 (kohta 4.2.1.2, ensimmäinen ehdotus). (9) Ks. EYVL C 295, 7.10.1996 (kohta 3.2.3). [suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa] (10) EYVL C 295, 7.10.1996 (kohdat 3.2.4.1, 3.2.4.2 ja 3.2.4.3). (11) EYVL C 139, 11.5.2001 (kohta 4.4). (12) EYVL C 139, 11.5.2001 (kohta 3.1.2.1). (13) EYVL C 139, 11.5.2001 (kohta 3.1.2.1). (14) EYVL C 139, 11.5.2000 (kohta 4.1). (15) Komission kysymykset ja niihin liittyvät komitean kannanotot esitetään tämän asiakirjan kohdassa 5. (16) Ks. kohta 4.3.1 jäljempänä. (17) Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämisessä käsitellään seikkaperäisemmin kuulemismenettelyn seuraavassa vaiheessa komission aiheesta laatiman lopullisen kertomuksen pohjalta.