Neuvoston 12 päivänä helmikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 10/2001 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi



Virallinen lehti nro C 093 , 23/03/2001 s. 0011 - 0023



Neuvoston 12 päivänä helmikuuta 2001 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 10/2001 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2001/EY tekemiseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi (2001/C 93/02) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklan menettelyä(4), sekä katsovat seuraavaa: (1) Perustamissopimuksen 2 artiklan mukaan työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkean tason sekä elintason ja elämänlaadun nousun edistäminen koko yhteisössä on osa yhteisön yhtä päämäärää. (2) Perustamissopimuksen 136 artiklan mukaan yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoitteena on syrjäytymisen torjuminen, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Torinossa 18 päivänä lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön vuoden 1989 peruskirjassa. (3) Suosituksessaan 92/441/ETY(5) neuvosto suosittelee jäsenvaltioille, että ne tunnustaisivat ihmisten perusoikeuden ihmisarvoisen elämän edellyttämiin riittäviin resursseihin ja etuuksiin. Suosituksessaan 92/442/ETY(6) neuvosto suosittelee jäsenvaltioille, että ne takaisivat ihmisille ihmisarvon mukaisen toimeentulon. Neuvosto sitoutuu 17 päivänä joulukuuta 1999 antamissaan päätelmissä(7) edistämään sosiaalista osallisuutta yhtenä sosiaalisen suojelun uudistamista ja parantamista koskevana tavoitteena. (4) Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat kehottaneet yhteisöä lisäämään osallistumistaan jäsenvaltioiden toimiin sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. (5) Komission 1 päivänä maaliskuuta 2000 antamassa tiedonannossa "Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" selvitettiin sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden asettamaa haastetta sekä tähän vastaamiseksi jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla toteutettuja politiikkoja, ja tämän perusteella ehdotettiin, että Euroopan unionin yhteistyötä tällä alalla vauhditettaisiin. (6) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa otettiin sosiaalisen osallisuuden edistäminen kiinteäksi osaksi unionin kokonaisstrategiaa, jotta saavutettaisiin ensi vuosikymmenen strateginen tavoite tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietämykseen perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua ja luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. (7) Kyseinen Eurooppa-neuvosto oli sitä mieltä, että liian monet unionin asukkaat elävät köyhyysrajan alapuolella ja sosiaalisesti syrjäytyneinä ja että on toteutettava toimenpiteitä, jotka merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista, asettamalla riittäviä tavoitteita. Nizzassa 7., 8. ja 9. joulukuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi näistä tavoitteista. (8) Lisäksi kyseinen Lissabonin Eurooppa-neuvosto painotti, että uusi tietämykseen perustuva yhteiskunta tarjoaa mahdollisuuksia vähentää sosiaalista syrjäytymistä, sillä se luo lisääntyvän kasvun ja työllisyyden kautta taloudelliset edellytykset laajempaan hyvinvointiin ja tarjoaa uusia tapoja osallistua yhteiskuntaan. Samalla kuitenkin on vaara, että kuilu niiden, joilla on mahdollisuus saada uutta tietoa ja niiden, joilla tätä mahdollisuutta ei ole, välillä kasvaa. Se painotti, että politiikan tavoitteena on oltava tämän vaaran välttäminen ja uusien mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen ja että työ on paras keino torjua sosiaalista syrjäytymistä. (9) Lisäksi mainittu Eurooppa-neuvosto sopi, että sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tähtäävän politiikan olisi perustuttava avoimeen koordinointimenetelmään, jossa yhdistetään toisiinsa kansalliset toimintasuunnitelmat ja komission yhteistyöaloite. (10) Tämä komission aloite käsittää ehdotuksen monivuotiseksi toimintaohjelmaksi jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi, ja sillä tulisi pyrkiä tietämyksen lisäämiseen, tietojenvaihdon ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseen sekä kokemusten arviointiin sosiaalisen syrjäytymisen torjuntapolitiikkojen tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi. (11) Yhdenmukaistettujen tutkimusten ja analyysien laatiminen sekä yhteisesti vahvistettuja laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita koskeva tutkimus antavat perustan avoimen koordinointimenetelmän kehittämiselle. (12) Sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunta edellyttää, että helpotetaan pääsyä korkealaatuisiin työpaikkoihin sekä toimeentulon, oikeuksien, hyödykkeiden ja palvelujen saatavuutta kaikille. (13) Toimilla sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi olisi pyrittävä siihen, että jokainen pystyy elättämään itsensä palkkatyöllä tai muulla tavoin ja integroitumaan yhteiskuntaan. (14) Sosiaalisen suojelun komitea, joka perustettiin neuvoston päätöksellä 2000/436/EY(8) parantamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sosiaalisen suojelun alalla, tukee sosiaalisen suojelun nykyaikaistamista ja sosiaalista osallisuutta edistävien toimien kehittämistä ja systemaattista seurantaa Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 ja Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen puheenjohtajan päätelmien mukaisesti. (15) Monilla eri tasoisilla (paikallisilla, alueellisilla, kansallisilla ja eurooppalaisilla) valtioista riippumattomilla järjestöillä on kokemusta ja asiantuntemusta sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta sekä toiminnasta Euroopan tasolla syrjäytymiselle alttiina olevien ihmisten puolestapuhujina. Paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on myös kokemusta ja tietämystä tältä alalta. Valtioista riippumattomat järjestöt, työmarkkinaosapuolet ja paikalliset ja alueelliset viranomaiset voivat sen vuoksi Euroopan tasolla edistää merkittävästi sosiaalisen syrjäytymisen eri muotojen ja vaikutusten ymmärtämistä sekä varmistaa, että ohjelman suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa otetaan huomioon syrjäytymiselle alttiina olevien ihmisten kokemukset. (16) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(9) mukaisesti. (17) Yhteisön toimien lisäarvon vahvistamiseksi on tarpeen, että komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kaikilla tasoilla tämän päätöksen ja kaikkien muiden asiaan liittyvien yhteisön välineiden, politiikkojen ja toimien, erityisesti rakennerahastojen mukaisten toimien, toteuttamisen yhdenmukaisuuden ja keskinäisen täydentävyyden. (18) Sosiaaliseen syrjäytymiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota unionin tulevan laajentumisen yhteydessä. (19) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimus) määrätään laajemmasta sosiaalialan yhteistyöstä toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä toisaalta Euroopan yhteisön ja Euroopan talousalueeseen osallistuvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maiden kesken (EFTA/ETA-maat). Olisi säädettävä siitä, että osallistuminen tähän ohjelmaan tehdään mahdolliseksi Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaille Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa asianomaisten assosiointineuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti sekä Kyprokselle, Maltalle ja Turkille siten, että näiden osallistuminen rahoitetaan lisämäärärahoilla kyseisten maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. (20) Muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ja Euroopan neuvoston, tekemä työ on erityisen hyödyllistä tämän ohjelman toteuttamisen kannalta. (21) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 33 kohdan mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä(10). (22) Miesten ja naisten välinen tasa-arvo on keskeinen ja laajavaikutteinen asia, jolla on suuri vaikutus syrjäytymisen vaikutuksiin ja syihin. Lisäksi, perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan mukaisesti eriarvoisuuden poistaminen miesten ja naisten välillä sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen on osa yhteisön tehtävää ja sen on oltava tavoitteena kaikessa yhteisön toiminnassa. (23) On tärkeää seurata ja arvioida ohjelman toteuttamista sen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. (24) Suunnitellun toiminnan tavoitteita eli yhteisön osallistumista sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska ne vaativat muun muassa monenvälisiä kumppanuuksia, kansainvälistä tietojen vaihtoa ja hyvien käytäntöjen levittämistä yhteisön tasolla, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen Yhteisön toimintaohjelma sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisestä, jäljempänä "ohjelma", hyväksytään 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 väliseksi ajanjaksoksi. 2 artikla Periaatteet 1. Ohjelma on osa jäsenvaltioiden välistä avointa koordinointimenetelmää, jonka tarkoituksena on merkittävästi edistää sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden poistamista asettamalla asianmukaisia tavoitteita yhteisön tasolla sekä toteuttamalla kansallisia toimintasuunnitelmia. 2. Ohjelma ja kansalliset toimintasuunnitelmat edistävät sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä entistä paremmin, sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan valtavirtaistamista jäsenvaltioiden ja yhteisön politiikkoihin ja toimenpiteisiin sekä jäsenvaltioiden ensisijaisten toimien edistämistä kunkin maan tilanteen mukaisesti. 3. Ohjelman mukaisten toimien suunnittelussa, toteuttamisessa ja seurannassa otetaan huomioon kaikilla asianmukaisilla tasoilla jäsenvaltioiden kokemukset sekä sosiaalisesti syrjäytyneiden ja köyhien ihmisten, työmarkkinaosapuolten, valtioista riippumattomien järjestöjen ja vapaaehtoisjärjestöjen, sosiaalipalveluja tarjoavien organisaatioiden ja muiden sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjuntaan osallistuvien toimijoiden kokemukset. 3 artikla Tavoitteet Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun avoimen koordinointimenetelmän osana ohjelmassa tuetaan yhteistyötä, jonka avulla yhteisö ja sen jäsenvaltiot voivat parantaa sosiaalisen syrjäytymisen torjuntapolitiikan tehokkuutta ja vaikuttavuutta seuraavilla keinoilla: a) parantaa sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden ymmärtämistä; b) järjestää alalla noudatettavaa politiikkaa koskevien tietojen vaihto ja edistää vastavuoroista oppimista; c) lisätä toimijoiden mahdollisuuksia puuttua sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen entistä tehokkaammin erityisesti verkottumalla Euroopan tasolla ja edistämällä vuoropuhelua kaikkien toimijoiden kanssa. 4 artikla Yhteisön toimet 1. Edellä 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan seuraavat yhteisön toimet toteuttaa valtioiden rajat ylittävänä toimintana: a) sosiaalisen syrjäytymisen piirteiden, syiden, kehityksen ja suuntausten analyysi, mukaan lukien sosiaalisen syrjäytymisen eri muotoja koskevien tilastotietojen keruu tietojen vertailemista varten, määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita koskeva tutkimus, yhteisten menettelytapojen kehittäminen ja aihekohtaiset tutkimukset; b) tietojen sekä parhaiden käytäntöjen vaihto määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden ja arviointiperusteiden ja laatuviitteiden ("bench marking") kehittämisen sekä seurannan, arvioinnin ja vertaisarvioinnin edistämiseksi; c) eri toimijoiden välisen vuoropuhelun edistäminen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien järjestöjen, etenkin valtioista riippumattomien järjestöjen, välisen asianmukaisen verkottumisen edistäminen Euroopan tasolla. 2. Edellä 1 kohdassa esitetyt yhteisön toimien toteuttamista koskevat järjestelyt esitetään liitteessä. 5 artikla Toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio a) varmistaa ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien toteuttamisen; b) vaihtaa säännöllisesti näkemyksiä valtioista riippumattomien järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten kanssa Euroopan tasolla ohjelman suunnittelusta, toteuttamisesta ja seurannasta sekä politiikkaan liittyvistä suuntaviivoista. Tätä varten komissio antaa valtioista riippumattomien järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten käyttöön asiaa koskevia tietoja. Komissio antaa 8 artiklassa tarkoitetulle komitealle tiedon näistä näkemyksistä; c) edistää aktiivista kumppanuutta ja vuoropuhelua kaikkien ohjelmaan osallistuvien kumppanien välillä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunnan integroidun ja koordinoidun lähestymistavan edistämiseksi. 2. Komissio toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavat toimenpiteet: a) edistääkseen kaikkien osapuolten osallistumista ohjelmaan; b) varmistaakseen ohjelman mukaisesti toteutettujen toimien tulosten levittämisen; c) varmistaakseen ohjelmasta tuettuja toimia koskevan asianmukaisen tiedottamisen, julkistamisen ja seurannan. 6 artikla Rahoitus 1. Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitetuksi ajanjaksoksi on 70 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 7 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: a) ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleiset suuntaviivat; b) vuosittainen toimintasuunnitelma ohjelman yhteisön toimien toteuttamiseksi, mukaan lukien mahdollisuus mukauttaa tai täydentää ohjelman aiheita; c) yhteisön myöntämä rahoitustuki; d) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen ohjelmaan sisältyvien eri yhteisön toimien kesken; e) yhteisön tukea saavien toimien ja organisaatioiden valintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, samoin kuin komission ehdottama luettelo tällaista tukea saavista toimista ja organisaatioista; f) ohjelman seuranta- ja arviointiperusteet ja erityisesti kustannusvaikuttavuus sekä tulosten levittämiseen ja siirtämiseen liittyvät järjestelyt. 2. Muita tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 8 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi. 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 9 artikla Yhteistyö muiden komiteoiden kanssa ja yhteys sosiaalisen suojelun komiteaan 1. Varmistaakseen ohjelman yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden muihin 10 artiklassa mainittuihin toimenpiteisiin nähden komissio tiedottaa komitealle säännöllisesti muista yhteisön toimista, joilla edistetään sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa. Komissio järjestää tarvittaessa säännöllisen ja organisoidun yhteistyön tämän komitean ja muita asiaan liittyviä politiikkoja, välineitä ja toimia varten perustettujen seurantakomiteoiden kesken. 2. Komissio luo tarvittavat yhteydet sosiaalisen suojelun komiteaan tässä päätöksessä tarkoitettujen yhteisön toimien puitteissa. 10 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yleisen yhdenmukaisuuden yhteisön muuhun asianomaiseen politiikkaan sekä asianomaisiin välineisiin ja toimiin nähden erityisesti ottamalla käyttöön asianmukaiset mekanismit ohjelman mukaisten toimien koordinoimiseksi tutkimukseen, työllisyyteen, talous-, teollisuus- ja yrityspolitiikkoihin, syrjimättömyyteen, maahanmuuttoon, naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon, sosiaaliseen suojeluun, koulutukseen, nuorisopolitiikkaan ja terveydenhuoltoon sekä yhteisön laajentumiseen ja ulkosuhteisiin liittyvien asianomaisten toimien kanssa. 2. Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimet johdonmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi tämän ohjelman mukaisten toimien sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavien toimien välillä. 3. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat johdonmukaisuuden ja täydentävyyden tämän ohjelman ja työllisyyden alalla toteutettavien toimien sekä rakennerahastojen puitteissa toteutettujen yhteisön toimien, erityisesti Equal-yhteisöaloitteen, välillä. 11 artikla EFTA/ETA-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden sekä Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen Ohjelmaan voivat osallistua - EFTA/ETA-maat ETA-sopimuksen edellytysten mukaisesti; - assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja näiden assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti; - Kypros, Malta ja Turkki lisämäärärahoilla kunkin maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 12 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa ohjelmaa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. 2. Komissio selvittää kyseisen ohjelman puitteissa aikaansaatua kehitystä vuotuisessa yhteenvetokertomuksessaan keväällä pidettävälle Eurooppa-neuvostolle. 3. Komissio arvioi ohjelmaa kolmannen vuoden loppuun mennessä sekä ohjelman lopussa riippumattomien asiantuntijoiden avulla. Arviointi koskee toteutettujen toimien asianmukaisuutta, tehokkuutta ja kustannusvaikuttavuutta 3 artiklassa esitettyihin tavoitteisiin nähden. Lisäksi siinä tutkitaan ohjelman kokonaisvaikutukset. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän ohjelman mukaisen toiminnan sekä asianomaisten yhteisön politiikan, välineiden ja toimenpiteiden mukaisten toimien keskinäistä täydentävyyttä. 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle loppukertomuksen ohjelman toteuttamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. 13 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty ... Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 337 E, 28.11.2000, s. 130. (2) EYVL C 14, 16.1.2001, s. 69. (3) Lausunto annettu 13. joulukuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 16. marraskuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 12. helmikuuta 2001, ja Euroopan parlamentin päätös, tehty ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 245, 26.8.1992, s. 46. (6) EYVL L 245, 26.8.1992, s. 49. (7) EYVL C 8, 12.1.2000, s. 7. (8) EYVL L 172, 12.7.2000, s. 26. (9) EYVL L 189, 17.7.1999, s. 23 (oikaisu: EYVL L 269, 19.10.1999, s. 45). (10) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. LIITE OHJELMAN TOTEUTTAMINEN 1. Toimintalohkot Päätöksen 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 4 artiklassa esitettyjen yhteisön toimien toteuttamiseksi voidaan valtioiden rajat ylittävässä toimintakehyksessä toteuttaa seuraavat toimet: Toimintalohko 1: Sosiaalisen syrjäytymisen piirteiden, prosessien, syiden ja suuntausten analyysi Tukea voidaan myöntää seuraaville toimenpiteille, joilla pyritään parantamaan sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämistä ilmiönä: 1.1 tutkimukset ja kokoukset, jotka koskevat yhteisten menetelmien kehittämistä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden, niiden laajuuden, piirteiden, prosessien, syiden ja suuntausten mittaamiseksi ja ymmärtämiseksi, ja jotka koskevat indikaattoreihin liittyvää teknistä työtä; 1.2 sosiaalisen syrjäytymisen eri ulottuvuuksia koskevien tilastotietojen keruu ja levittäminen jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla näiden tietojen vertailemiseksi tehokkaalla tavalla. Toimenpiteen olisi tuettava yhteistyötä kansallisten tilastolaitosten ja komission välillä sekä parannettava tilastotietojen lähteitä yhteisön tasolla ja niiden vaikutusta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tarkasteluun; 1.3 aihekohtaisten tutkimusten kehittämiseen sosiaalisen syrjäytymisen ymmärtämiseksi ja jäsenvaltioiden politiikan kehittämiseen liittyvien yhteistä etua koskevien aiheiden osoittamiseksi, mukaan lukien esille tulevat aiheet, jotka liittyvät tietämykseen perustuvaan yhteiskuntaan. On tärkeää tuoda esiin sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden kanssa tekemisiin joutuneiden henkilöiden kentällä hankkima kokemus ja käyttää kaikkia kyseeseen tulevia sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä koskevia tietolähteitä, mukaan lukien valtioista riippumattomilta järjestöiltä saadut tiedot. Sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden analysoinnissa kiinnitetään erityistä huomiota niiden moniulotteisuuteen sekä asianomaisten sosiaaliryhmien erilaisiin tilanteisiin, mukaan lukien lasten köyhyys sekä sosiaalisen syrjäytymisen uhalle alttiina olevat alueet. Toimintalohko 2: Politiikkayhteistyö sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto Kansallisiin toimintasuunnitelmiin liittyvän politiikkayhteistyön ja vastavuoroisen oppimisen edistämiseksi voidaan tukea seuraavia valtioiden rajat ylittäviä toimia: 2.1 kansainväliset vaihdot, joiden tarkoituksena on siirtää tietoja ja hyviä käytäntöjä sekä edistää vertaisarviointia kokouksissa, työkokouksissa ("workshops") ja seminaareissa, joissa käsitellään laatuviitteitä ("benchmarks") tai politiikkaa ja käytäntöjä, tai muunlaiset vaihdot, kuten strategioiden yhdessä kehittäminen ja tietojen yhdessä levittäminen, vierailut paikan päällä ja henkilöstön vaihdot, jne. joko jäsenvaltioiden ja/tai muiden keskeisten toimijoiden aloitteesta jäsenvaltioiden osallistuessa niihin aktiivisesti tai eurooppalaisten organisaatioiden aloitteesta. Kansallisten tarkkailijoiden tai vastaavanlaisten tunnustettujen laitosten välisiä valtioiden rajat ylittäviä vaihtoja voidaan myös tukea tässä toimintalohkossa; 2.2 indikaattoreiden ja laatuviitteiden ("benchmarks") kehittämiseen liittyvät asiantuntijatoiminta ja tekniset selitykset, mukaan lukien aiheet, jotka liittyvät tietämykseen perustuvaan yhteiskuntaan; 2.3 sosiaalista syrjäytymistä käsittelevä vuosikertomus, jossa esitetään, missä vaiheessa ovat keskeisillä politiikan aloilla toteutetut köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävät toimet, mukaan lukien kansalliset toimintasuunnitelmat. Koska sosiaalinen syrjäytyminen on monitahoinen ilmiö, erityistä huomiota on kiinnitettävä sosiaalista suojelua, työllisyyttä, koulutusta, terveydenhuoltoa ja asumista koskevan politiikan kehittämiseen. Toimintalohko 3: Eri toimijoiden osallistuminen ja tuki verkottumiseen Euroopan tasolla Seuraavia toimenpiteitä voidaan tukea vuoropuhelun edistämiseksi kaikkien toimijoiden kanssa: 3.1 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien keskeisten eurooppalaisten verkkojen perusrahoitus; perusrahoitus on enintään 80 prosenttia tukikelpoisista menoista; 3.2 sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa käsittelevä vuosittain järjestettävä Euroopan unionin pyöreän pöydän kokous. Kokous järjestetään tiiviissä yhteistyössä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion kanssa ja valmistellaan kuulemalla kaikkia asianomaisia toimijoita. 2. Osallistuminen ohjelmaan Tähän ohjelmaan voivat osallistua kaikki sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvat julkiset ja/tai yksityiset organisaatiot, toimijat ja laitokset liitteessä täsmennettyjä edellytyksiä ja täytäntöönpanosääntöjä noudattaen. Tällaisia tahoja ovat mm. seuraavat: a) jäsenvaltiot; b) paikalliset ja alueelliset viranomaiset; c) sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta vastaavat organisaatiot; d) työmarkkinaosapuolet; e) sosiaalipalveluja tarjoavat organisaatiot; f) valtioista riippumattomat järjestöt; g) yliopistot ja tutkimuslaitokset; h) kansalliset tilastolaitokset; i) tiedotusvälineet. 3. Yleisiä huomioita Ohjelmassa otetaan huomioon yhteisön muihin politiikkoihin, välineisiin ja toimiin kuuluvien valmistelevien toimien ja toiminnan tulokset. Ohjelman mukaisen toiminnan suunnittelussa, toteuttamisessa, seurannassa ja arvioinnissa otetaan huomioon köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten, työmarkkinaosapuolten, valtioista riippumattomien järjestöjen sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvien yhteiskunnan muiden toimijoiden kokemukset. Ohjelman kaikissa toimissa noudatetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatetta. 4. Tukihakemusten jättäminen a) Toimintalohko 1: Tähän toimintalohkoon sisältyvät toimenpiteet pannaan täytäntöön pääasiassa tarjouspyyntöjen avulla. Kansallisten tilastolaitosten kanssa toteutettavaan yhteistyöhön sovelletaan Eurostatia koskevia menettelyjä. b) Toimintalohko 2: Toimintalohkoon 2.1 sisältyvät toimenpiteet toteutetaan vuosittain ehdotuspyyntöjen perusteella (komissio saattaa järjestää jotkin politiikkaa koskevat kokoukset ja seminaarit suoraan). Ehdotuksiin on sisällyttävä organisaatioita, toimijoita tai laitoksia vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Ehdotuksia voivat toimittaa komissiolle joko jäsenvaltiot ja/tai muut keskeiset toimijat jäsenvaltioiden osallistuessa niihin aktiivisesti tai eurooppalaiset organisaatiot. Toimintalohkon 2.2 ja 2.3 toimet edellyttävät erityistä tarjouspyyntöä. c) Toimintalohko 3: Toimintalohkon 3.1 mukaisissa toimissa tukea voidaan myöntää eurooppalaisille verkoille, jotka täyttävät komission 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen laatimat perusteet. Toimintalohkon 3.2 toimia voidaan tukea jäsenvaltioiden esittämien tukihakemusten perusteella. 5. Toimien toteuttaminen Toteutettavat toimet voidaan rahoittaa tarjouspyyntöjen perusteella tehdyillä palvelusopimuksilla tai yhteisrahoitukseen muiden rahoituslähteiden kanssa myönnettävillä tuilla. Jälkimmäisessä tapauksessa komission rahoitustuen enimmäismäärä on yleensä 80 prosenttia tuensaajalle aiheutuvista kustannuksista. Komissio voi tarvita ohjelman toteuttamiseen lisäresursseja, esimerkiksi asiantuntijapalveluja. Näistä lisävaatimuksista päätetään komission varojen jakamista koskevan jatkuvan arvioinnin yhteydessä. Ohjelman toteuttamisessa komissio voi käyttää komission ja tuensaajien hyödyksi teknistä tai hallinnollista apua (määrittely, valmistelu, hallinnointi, seuranta, tarkastus ja valvonta). Lisäksi komissio voi toteuttaa tiedotus-, julkaisu- ja levittämistoimia. Se voi myös toteuttaa arviointitutkimuksia ja järjestää seminaareja, työkokouksia ("workshops") tai muita asiantuntijatapaamisia. Toimien toteuttamisessa noudatetaan tietosuojaan liittyviä periaatteita täysin. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 19. kesäkuuta 2000 neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan perusteella ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelman perustamisesta sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi. 2. Noudattaen perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 16. marraskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 19. lokakuuta 2000. Alueiden komitea antoi lausuntonsa 13. joulukuuta 2000. 3. Komissio toimitti neuvostolle 24. marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä muutetun ehdotuksen, joka sisältää eräitä Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia. 4. EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 12. helmikuuta 2001. II TAVOITE Tällä päätöksellä on määrä perustaa yhteisön toimintaohjelma Lissabonin Eurooppa-neuvoston vahvistaman sosiaalista osallisuutta koskevan strategian puitteissa kehitetyn eurooppalaisen yhteistyön tukemiseksi. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Yleiset huomautukset EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan mukaan neuvosto voi "sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi (...) toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi aloittein, joilla pyritään parantamaan tiedon saantia, kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia". Tällä ohjelmalla pyritään siis täydentämään yhteisön toimia sosiaaliseen syrjäytymiseen vaikuttamiseksi, erityisesti edistämällä tämän monitahoisen ilmiön ymmärtämistä entistä paremmin, jotta jäsenvaltiot voisivat torjua sitä tehokkaammin kunkin maan tilanteen mukaisesti. Ohjelma on myös osa jäsenvaltioiden välistä avointa koordinointimenetelmää, jonka tarkoituksena on merkittävästi edistää sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden poistamista asettamalla asianmukaisia tavoitteita yhteisön tasolla sekä toteuttamalla kansallisia toimintasuunnitelmia. Tässä ohjelmassa ei oteta huomioon ainoastaan jäsenvaltioiden vaan myös mahdollisimman monen toimijan kokemukset asiassa, oli kyseessä sitten sosiaalisesti syrjäytyneet ja köyhät ihmiset, työmarkkinaosapuolet, valtioista riippumattomat järjestöt ja vapaaehtoisjärjestöt, sosiaalipalveluja tarjoavat organisaatiot tai muut sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjuntaan osallistuvat toimijat. 2. Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset Parlamentti hyväksyi 47 tarkistusta. 2.1 Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset, jotka komissio hylkäsi Komissio ei hyväksynyt tarkistettuun ehdotukseensa 16:ta parlamentin tarkistuksista. Nämä ovat tarkistukset 1, 12, 13, 30, 33, 34, 41, 43, 44, 47, 50, 52, 55, 56, 62 ja 75. 2.2 Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset, jotka komissio hyväksyi Komissio hyväksyi muutettuun ehdotukseensa 21 Euroopan parlamentin ehdottamista 47 tarkistuksesta joko sananmukaisesti tai hengeltään. Kyseessä ovat tarkistukset 3, 4, 5, 6, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 27, 37, 42, 46, 51, 59, 65, 67, 68, 69 ja 74. Komissio hyväksyi lisäksi osittain loput kymmenen tarkistusta eli tarkistukset 2, 14, 36, 53, 64, 66, 70, 71, 72 ja 73. 3. Neuvoston tekemät muutokset komission muutettuun ehdotukseen (Ellei toisin ilmoiteta, johdanto-osan kappaleiden ja kohtien numerointi vastaa yhteisen kannan numerointia). Neuvosto hyväksyi kokonaan 25 niistä 31 tarkistuksesta, jotka komissio oli sisällyttänyt muutettuun ehdotukseensa kokonaan tai osittain joko sananmukaisesti tai ainakin hengeltään. Nämä ovat tarkistukset 2, 4, 5, 6, 14, 17, 19, 23, 25, 27, 36, 42, 46, 51, 53, 59, 64, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 73 ja 74. Sitä vastoin neuvosto ei katsonut aiheelliseksi hyväksyä tarkistuksia 3, 18, 24, 37, 65 ja 72, eli kuutta tarkistusta. 3.1 Uusi johdanto-osan 2 a kappale (EP:n numerointi) Tarkistuksessaan 3 Euroopan parlamentti toivoo, että otettaisiin huomioon Euroopan neuvoston Uudistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja. Komissio hyväksyi tarkistuksen hieman eri muodossa korvaten ilmaisun "Tässä yhteydessä on otettava huomioon" ilmaisulla "On otettava huomioon". Neuvosto ei katsonut aiheelliseksi sisällyttää erityistä viittausta Uudistettuun Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, koska yhteisen kannan tekstiin sisältyy jo yleissäännös, jonka mukaan "Muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD), Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ja Euroopan neuvoston, tekemä työ on erityisen hyödyllistä tämän ohjelman toteuttamisen kannalta" ja joka tästä syystä kattaa kaikki Euroopan neuvoston asiasta hyväksymät tekstit. Tällä säännöksellä neuvosto tunnustaa, että vaikka Euroopan unioni ei ole laillisesti velvollinen ottamaan huomioon näitä kansainvälisesti merkittäviä eri tekstejä, unioni saa usein vaikutteita tällaisista teksteistä, joiden osapuolia unionin jäsenvaltiot ovat. 3.2 Uusi johdanto-osan 13 a kappale (EP:n numerointi) Neuvosto ei katsonut tarpeelliseksi hyväksyä Euroopan parlamentin tarkistuksessaan 24 ja komission muutetussa ehdotuksessaan ehdottamaa johdanto-osan kappaletta, jossa todetaan rahoitusohjeen olevan nykyisen rahoituskehyksen mukainen. Tällaista mainintaa ei käytetä muissa yhteisön toimintaohjelmissa, sillä se on tarpeeton. Budjettimenettelyllä on omat sääntönsä, joita on joka tapauksessa noudatettava rahoitusohjeesta riippumatta. Lisäksi tällainen säännös saattaisi johtaa siihen johtopäätökseen, että toisinaan yhteisön toimintaohjelmaan sisältyvä rahoitusohje ei ole olemassa olevan rahoituskehyksen mukainen. 3.3 Johdanto-osan 16 kappale Euroopan parlamentin tarkistuksessa 18, jonka komissio hyväksyi muutettuun ehdotukseensa, ehdotetaan lisättäväksi viittaus perustamissopimuksen 274 artiklaan. Neuvosto ei katsonut tällaista lisäystä aiheelliseksi. Neuvosto käyttää itse asiassa vakiosanamuotoa, jossa viitataan 28. kesäkuuta 1999 tehtyyn neuvoston päätökseen 1999/468/EY mainitsematta perustamissopimuksen 274 artiklaa, koska on itsestään selvää, että kaikki neuvoston päätökset tehdään rajoittamatta perustamissopimuksella eri toimielimille myönnettyjä valtuuksia. Vaarana on myös se, että tällaisen maininnan lisääminen saattaisi johtaa olettamukseen, jonka mukaan päätöksissä, joissa kyseistä mainintaa ei ole, olisi mahdollista poiketa perustamissopimuksen 274 artiklasta. Tämä kohta sisältyy erääseen toiseen parlamentin tarkistukseen (tarkistus 72), joka koskee päätöksen 7 artiklaa (ks. näiden perusteluiden kohta 3.5). 3.4 3 artikla (Tavoitteet) Neuvosto ei halunnut käyttää vastavuoroisen oppimisen tutkimisen perustana yhteisiä muuttujia, kuten ehdotettiin Euroopan parlamentin tarkistuksessa 37 sellaisena kuin se sisältyi komission muutettuun ehdotukseen, koska se katsoi, että ilmaisu "muuttujiin" oli epätäsmällinen, ja koska sosiaalisen syrjäytymisen ilmiöiden tuntemisen kannalta erittäin hyödyllistä vastavuoroista oppimista voi tapahtua vertailemalla erilaisia tietoja. Neuvosto poisti lisäksi ilmaisun "kansallisten toimintasuunnitelmien yhteydessä", koska vaihtoja ja vastavuoroista oppimista ei tule rajata ainoastaan avoimen koordinointimenetelmän yhteyteen, muun muassa siksi, että ohjelma on avoin koko joukolle sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osallistuvia toimijoita ja organisaatioita. Lopuksi, koska kyseessä on ohjelman tavoitteita koskeva artikla, neuvosto piti tiiviyttä parempana kuin yksityiskohtien runsautta. 3.5 Komitea (7 artikla) Tämä kohta sisältyy erääseen toiseen parlamentin tarkistukseen (tarkistus 18), joka koskee päätöksen johdanto-osan 16 kappaletta (ks. näiden perusteluiden kohta 3.3). Samoista syistä kuin edellä neuvosto ei katsonut aiheelliseksi lisätä viittausta perustamissopimuksen 274 artiklaan, niin kuin ehdotettiin Euroopan parlamentin tarkistuksessa 72 sellaisena kuin se sisältyi komission muutettuun ehdotukseen. 3.6 Liitteen kohta 5 (Toimien toteuttaminen) Tarkistuksessaan 65, jonka komissio oli hyväksynyt muutettuun ehdotukseensa, parlamentti halusi lisätä kansalaisjärjestöjen perusrahoitusosuutta 10 prosentilla ja nostaa sen näin 90 prosenttiin kuluista. Neuvosto taas, ollakseen johdonmukainen muiden ohjelmien kanssa, halusi samat rahoitussäännöt kuin naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön strategiaa koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa (2001-2005), jonka mukaan "komission maksaman tuen osuus voi pääsääntöisesti olla enintään 80 % tuensaajan tosiasiallisista menoista".