KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen, tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pk-yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan /* SWD/2013/0243 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen, tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pk-yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan Tämä tiivistelmä sisältää komission ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Eurostars 2 -yhteisohjelmasta (jäljempänä ’Eurostars’) kaudeksi 2014–2020 liittyvän vaikutustenarviointiraportin tärkeimmät havainnot ja päätelmät. Eurostars perustettiin vuonna 2008, ja siihen osallistuivat kaikki EU:n jäsenvaltiot sekä kuusi assosioitunutta maata. Ohjelmalla tuetaan tutkimustyötä tekeviä pk-yrityksiä, jotka osallistuvat ylikansallisiin t&k-yhteistyöhankkeisiin. EU osallistuu ohjelmaan SEUT-sopimuksen 185 artiklan (aiemmin EY:n perustamissopimuksen 169 artikla) nojalla, ja sen kokonaisrahoitusosuus on 100 miljoonaa euroa, kun taas ohjelmaan osallistuvien maiden rahoitusosuus on 300 miljoonaa euroa. Ohjelma perustuu Eureka-verkostoon[1], ja Eurekan sihteeristö on sen täytäntöönpanoelin. Eurekan ministerikonferenssi, jossa kaikki nykyiset Eurostars-maat olivat edustettuina, hyväksyi kesäkuussa 2012 virallisen julkilausuman (Budapestin asiakirja), jossa ne vahvistivat sitoumuksensa tukea nykyisen Eurostars-ohjelman vahvistettua versiota kaudeksi 2014–2020. Unionin osallistumista Eurostarsiin pidetään keskeisen tärkeänä ohjelman onnistumisen kannalta, ja EU on kutsuttu liittymään siihen. Eurostars 2 -ohjelman nykyiset Eurostarsiin osallistuvien maiden maksuosuuksia koskevat ennusteet ovat arviolta 861 miljoonaa euroa. Tämän vaikutustenarvioinnin laatimisajankohtana ennusteet perustuvat 21 valtion (joiden osuudet muodostavat 88 prosenttia ohjelman budjetista) Eurostars-edustajilta saatuihin sitoumuksiin sekä 12 muuta valtiota koskevaan arvioon. 1. Ongelman määrittely 1.1. Eurooppalaiset pk-yritykset – ongelman määrittely ja tarve EU:n tason toimiin Talouskasvu ja työpaikkojen luominen Euroopassa on pitkälti riippuvaista innovatiivisten yritysten kasvusta. On erittäin tärkeää edistää EU:n talouskasvua ja työpaikkojen luomista, jotta useammista eurooppalaisista pk-yrityksistä tulee kasvavia innovatiivisia yrityksiä. Kansallinen tutkimus- ja innovointitoiminta on Euroopassa kuitenkin edelleen huomattavan hajanaista ja jakautunutta. Teknologian kasvava monimutkaisuus edellyttää, että käytetään laajemmin asiantuntemusta, jota ei ole helposti saatavissa kansallisten rajojen sisältä. Ylikansallisella t&k-yhteistyöllä on keskeinen rooli helpotettaessa pk-yritysten pääsyä niiden kotivaltioiden ulkopuolisille markkinoille. EU:n toiminnalle on näin ollen selkeät perusteet. EU:n oikeudesta toimia tällä alalla määrätään SEUT-sopimuksen 185 artiklassa. Julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien eurooppalaisen tutkimusalueen aikaansaamista edistävä arvo tunnustetaan, sillä ne auttavat yhdenmukaistamaan ja synkronoimaan kansallisia ohjelmia. Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevassa tiedonannossa todetaan lisäksi, että ”[m]yös perustamissopimuksen 185 ja 187 artiklaan perustuvia kumppanuuskonsepteja jatketaan.” 1.2. Nykyisestä Eurostars-ohjelmasta saadut opetukset Ohjelmasta tehtiin vuonna 2010 väliarviointi. Siinä todettiin, että Eurostars on hyvä ohjelma, joka saavuttaa tavoitteensa ja lisää tutkimus- ja kehitystyötä tekevien eurooppalaisten pk-yritysten arvoa. Ohjelman ja sen vaikutusten parantamiseksi ennettiin myös joukko sekä lyhyen että pitkän aikavälin suosituksia. Euroopan komissio lähetti arvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle huhtikuussa 2011. Tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan Eurostars näyttää olevan houkutteleva ohjelma tutkimus- ja kehitystyötä tekeville pk-yrityksille. Ensimmäisten ohjelman vaikutusta koskevien raporttien perusteella ohjelma vaikuttaa tuottavan osallistuville yrityksille huomattavia myönteisiä taloudellisia vaikutuksia, jotka liittyvät liikevaihdon kasvuun, luotuihin työpaikkoihin sekä uusiin markkinoille tulleisiin tuotteisiin, prosesseihin tai palveluihin. 1.3. Eurostars 2 pk-yritysten harjoittaman tutkimuksen ja eurooppalaisen tutkimusalueen viitekehyksessä Eurostarsin vuonna 2008 tapahtuneesta perustamisesta lähtien poliittinen tuki tutkimustyötä tekevien pk-yritysten ja eurooppalaista tutkimusaluetta edistävien välineiden tukijärjestelmille on kasvanut. Innovaatiounionia koskevassa tiedonannossa (2011) korostetaan pk-yritysten merkitystä talouskasvun ja työpaikkojen luomisessa ja mainitaan nimenomaisesti, että olisi käytettävä entistä enemmän hyväksi kumppanuussuhteita jäsenvaltioiden elinten kanssa siten, että hyödynnetään kokemuksia Eurostars -aloitteesta. Tästä syystä komissio sisällytti Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevaan ehdotukseensa tuen tutkimustyötä tekeville pk-yrityksille kohdennetulle ohjelmalle, joka pannaan täytäntöön SEUT-sopimuksen 185 artiklaan perustuvalla aloitteella ja joka hyödyntää Eurostarsia ja muuttaa sen painopisteitä väliarvioinnissa esitettyjen linjausten mukaisesti. Yhdessä muiden täydentävien aloitteiden kanssa Eurostars-ohjelma on osa Horisontti 2020 ‑puiteohjelman yhdennettyä strategiaa pk-yritysten tukemiseksi. Täydentävyys muiden Horisontti 2020 -puiteohjelman aloitteiden kanssa tarkoittaa sitä, että niillä pyritään samaan yleistavoitteeseen, mutta kullakin aloitteella on omat erityispiirteensä ja kohderyhmänsä. Tutkimustyötä tekevät pk-yritykset, jotka osallistuvat t&k-hankkeisiin, voivat edelleen osallistua perinteisempiin yhteistyöhankkeisiin Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, joka perustuu yhteiskunnallisten haasteiden ja/tai erityisten painopistealojen toimintalogiikkaan. Pk-yritykset, jotka osallistuvat markkinamahdollisuuksiin perustuviin hankkeisiin, osoittavat korkeaa teknologisen valmiuden tasoa ja ovat innovointitoimien viimeisessä vaiheessa, voivat saada rahoitusta pääomatukena uudesta pk-yrityksille kohdennetusta välineestä ja, hanketulostensa saattamiseksi kaupalliseen käyttöön, lainoina rahoituslaitoksilta. Eurostars 2 ‑ohjelma, jonka kohteena on tutkimusta tekevien pk-yritysten ylikansallinen yhteistyö millä tahansa alalla, on asemoitu strategisesti edellä mainittujen toimenpiteiden väliin. Näiden eri välineiden strategista asemointia voidaan kuvata seuraavasti: Lisäksi ja toisin kuin muut toimenpiteet Eurostars 2 –ohjelma lisää kansallisten ohjelmien integroitumista ja yhdenmukaisuutta. 2. Toissijaisuusperiaatteen soveltaminen Eurostarsin jatko-ohjelma edellyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston uutta yhteispäätösmenettelyä SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti. Ohjelma on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska jäsenvaltiot vastaavat täytäntöönpanosta ja kaikista toiminnallisista näkökohdista. EU ainoastaan tarjoaa kannustimia osallistuvien ohjelmien koordinoinnin kehittämiseen sekä sääntöjen ja määräysten yhdenmukaistamiseen, mikä on hyödyksi ylikansallisesta t&k-toiminnasta kiinnostuneille pk-yrityksille, sekä huolehtii yhteisvaikutuksesta Horisontti 2020 ‑puiteohjelman muiden täydentävien ohjelmien kanssa. 3. Tavoitteet Aloitteen yleistavoitteena on edistää talouskasvua ja työpaikkojen luomista kohentamalla tutkimustyötä tekevien pk-yritysten kilpailukykyä ylikansallisen t&k-yhteistyön avulla. Tämän yleistavoitteen saavuttamiseksi on asetettu kaksi erityistavoitetta: · edistetään millä tahansa alalla tutkimustyötä tekevien pk-yritysten ylikansallista tutkimusta, joka johtaa siihen, että osallistuvat pk-yritykset tuovat markkinoille uusia tai parempia tuotteita, prosesseja tai palveluja · edistetään eurooppalaisen tutkimusalueen saattamista valmiiksi ja lisätään eurooppalaisille tutkimustyötä tekeville pk-yrityksille myönnettävän julkisen rahoituksen saatavuutta, tehokkuutta ja tuloksellisuutta varten yhtenäistämällä, yhdenmukaistamalla ja synkronoimalla kansallisia rahoitusmekanismeja. Edellä esitettyjen erityistavoitteiden saavuttamiseksi on yksilöity viisi toiminnallista tavoitetta (joita ei mainita tässä). Seuraavassa esitetään tiivistelmä Eurostars 2 -ohjelman ongelmista, yleistavoitteesta, erityistavoitteista ja toiminnallisista tavoitteista. 4. Toimintavaihtoehdot Seuraavia kolmea vaihtoehtoa on arvioitu yksityiskohtaisesti: Vaihtoehto 1 – Jatketaan entiseen malliin ‑vaihtoehto. Tämä vaihtoehto tarkoittaa käynnissä olevan Eurostars-yhteisohjelman jatkamista seuraavalla ohjelmakaudella (2014–2020) nykymuodossa, noudattaen nykyisiä täytäntöönpanosääntöjä ja nykyistä yleistä talousarviota. Vaihtoehto 2 – Nollavaihtoehto eli EU ei osallistu Eurostars 2 ‑ohjelmaan. Vaihtoehto 3 – Lujitetun kumppanuuden vaihtoehto. Vaihtoehto 3 tarkoittaa, että käynnissä olevaa Eurostars-yhteisohjelmaa jatkettaisiin seuraavalla ohjelmakaudella parannetussa muodossa 185 artiklan aloitteena, joka perustuisi väliarvioinnissa esitettyjen suositusten täysimääräiseen täytäntöönpanoon sekä yhdentymisen tiivistämiseen ja kattavuuden laajentamiseen. Eurekan jäsenvaltiot ovat komission yksiköiden vahvasti kannustamina alkaneet tehdä parannuksia sopimuksen tekoon kuluvan ajan lyhentämiseksi, sääntöjensä ja prosessiensa yhtenäistämiseksi edelleen, hallintonsa yksinkertaistamiseksi ja synkronoinnin ja yhdentämisen lisäämiseksi. Ohjelman laajentamiseksi ja nykyistä useampien kasvupotentiaalia omaavien ja paljon tutkimusta tekevien pk-yritysten tukemiseksi jäsenvaltiot aikovat lisätä ohjelman rahoitusta huomattavasti. Tästä syystä ja myös kannustinten ja tuen tarjoamiseksi näille parannuksille EU:n olisi lisättävä rahoitusosuuttaan vastaavasti. 5. Vaikutusten analyysi 5.1. Vaikutukset hallintotaakkaan ja yksinkertaistamismahdollisuudet Periaatteessa kaikki kolme vaihtoehtoa tarjoavat mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen. Yhtenäistäminen, yhdenmukaistaminen ja hallintomenettelyjen muuttaminen aiheuttavat kuitenkin alkukustannuksia. Kansallisten ohjelmien on analysoitava järjestelmiään ja muutettava niitä tarvittaessa. Nykyisiä sääntöjä, määräyksiä ja suuntaviivoja on muutettava. Pk-yrityksille syntyvä hyöty näkyy välittömästi, mutta hallinnoille koituva hyöty syntyy vasta ajan mittaan. Muutosten todennäköisyys ja voimakkuus lisääntyvät havaittujen kannustimien lisääntyessä. Tässä mielessä voidaan arvioida, että hallintotaakan väheneminen ja pk-yrityksiä hyödyttävän yksinkertaistamisen mahdollisuudet ovat suuremmat ”jatketaan entiseen malliin” -vaihtoehdossa kuin nollavaihtoehdossa, mutta suurimmat lujitetun kumppanuuden vaihtoehdossa. 5.2. Kriittinen massa Vaikka ”jatketaan entiseen malliin” -vaihtoehdolla olisi kriittisen massan suhteen sama vaikutus, sen nykyinen soveltamisala ja laajuus eivät riitä. Eurekan jäsenvaltiot ovat jo alkaneet lisätä rahoitusosuuttaan nykyisessä ohjelmassa, mutta kannustimet kansallisille ohjelmille tehokkuuden ja tuloksellisuuden lisäämiseksi edelleen puuttuvat, koska komissio ei pysty antamaan näitä lisävaroja vastaavaa lisärahoitusta. Nollavaihtoehdolla kriittisen massan saavuttaminen on epätodennäköisempää, mutta sitä tärkeämpi seikka on, että EU ei pystyisi edistämään riittävästi tehokkuuden ja tuloksellisuuden lisäämistä, kuten edellä esitettiin. Lujitetun kumppanuuden vaihtoehto edistäisi huomattavasti ”jatketaan entiseen malliin” ‑vaihtoehtoa enemmän ohjelman suunniteltujen vaikutusten aikaansaamiseksi tarvittavan kriittisen massan saavuttamista. Sen avulla lisättäisiin enemmän myös mahdollisten edunsaajien onnistumisastetta. 5.3. Vipuvaikutus 5.3.1. ”Jatketaan entiseen malliin” -vaihtoehto Jos Eurekaan osallistuvat maat myöntäisivät kaudella 2014–2020 samat vuotuiset määrärahat kuin kaudella 2008–2013, kansallisia varoja kerättäisiin noin 300 miljoonaa euroa ja kokonaisbudjetti seitsenvuotiselle kaudelle 2014–2020 olisi 400 miljoonaa euroa. EU:n osuus olisi 25 prosenttia julkisten varojen kokonaismäärästä, kuten Eurostars 1 ‑ohjelman alkuperäisessä budjetissa. ”Jatketaan entiseen malliin” -vaihtoehdossa markkinoille saataisiin noin 1 560 uutta tai parannettua tuotetta, prosessia tai palvelua (kolme vuotta kunkin hankkeen päättymisen jälkeen). Tämä on karkea arvio, koska rahoituksen määrän ja hankkeen tulosten/vaikutusten välillä ei ole suoraa yhteyttä. 5.3.2. Nollavaihtoehto Vaikutus t&k-kokonaisinvestointeihin olisi pienempi kuin ”jatketaan entiseen malliin” ‑vaihtoehdossa. Näin ollen vaikutus talouskasvuun, työpaikkoihin ja kilpailukykyyn olisi vaatimaton tai mahdollisesti jopa olematon. 5.3.3. Lujitetun kumppanuuden vaihtoehto Tammikuun puolivälissä 2013 Eurekan jäsenvaltiot arvioivat kauden 2014–2020 määrärahojensa määräksi 861 miljoonaa euroa. Jos komissio säilyttää nykyisen 25 prosentin osuutensa julkisen rahoituksen kokonaismäärästä, EU:n rahoitusosuus olisi 287 miljoonaa euroa[2], jolloin Eurostars 2 ‑ohjelman julkinen kokonaisrahoitus kaudella 2014–2020 olisi 1,147 miljardia euroa. Eurostars-hankkeisiin investoidun julkisen rahoituksen odotetaan houkuttelevan noin 1,4 miljardia euroa yksityistä rahoitusta. Rahoituksen (julkisen ja yksityisen) kokonaismäärä olisi yli 2,5 miljardia euroa. Lujitetun kumppanuuden vaihtoehdon vaikutukset olisivat ”jatketaan entiseen malliin” ‑vaihtoehtoon verrattuna suuremmat kahdessa suhteessa: · lisääntyneinä t&k-investointeina ja osallistuvien pk-yritysten luomien uusien työpaikkojen ja kasvun määränä ilmenevät vaikutukset · Eurostars-ohjelmaan osallistuvien maiden varojen yhdistämistä, tieteellistä, taloudellista ja hallinnollista yhdentämistä sekä kansallisen rahoituksen synkronointia ja siten sen eurooppalaista tutkimusaluetta edistävää panosta koskevat vaikutukset. Suuntaa-antavasti voidaan laskea, että jos rahoituksen ja vaikutuksen välinen suhde on sama kuin Eurostars 1 -ohjelmassa, voidaan odottaa, että osallistuvien pk-yritysten liikevaihto kasvaa noin 12 miljardia euroa ja ne luovat noin 30 000 uutta työpaikkaa (10 miljoonan euron liikevaihdon lisäys ja 25 uutta työpaikkaa julkisen rahoituksen kutakin miljoonaa euroa kohti kolme vuotta kunkin hankkeen päättymisen jälkeen). Sekä liikevaihdon että työpaikkojen osalta tämä on lähes kolme kertaa niin paljon kuin ”jatketaan entiseen malliin” ‑vaihtoehdossa. Lisäksi markkinoille voitaisiin saada noin 4 500 uutta tai parannettua tuotetta, prosessia tai palvelua (kolme vuotta kunkin hankkeen päättymisen jälkeen). 5.4. Vaikutus innovointiin Kaikki kolme vaihtoehtoa vaikuttavat innovointiin. Vaihtoehdossa 3 kuvatun kaltainen laajempi kohdennettu ohjelma lisäisi innovaatioiden määrää, ja sillä olisi suurempi taloudellinen vaikutus erityisesti eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukyvyn suhteen. 5.5. Taloudellinen vaikutus Vaihtoehto 3 tuottaisi merkittäviä hyötyjä Euroopan taloudelle esimerkiksi vahvistamalla eurooppalaista teollisuutta maailmanmarkkinoilla, luomalla uusia työpaikkoja ja auttamalla kasvattamaan Euroopan BKT:tä. Varsinkin Eurostars-ohjelman puitteissa kehitetty teknologia auttaisi Euroopan teollisuutta säilyttämään kilpailukykynsä. 5.6. Sosiaalinen vaikutus Sosiaaliset vaikutukset liittyvät lähinnä työllisyyteen ja työmarkkinoihin ja koskevat korkeaa ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomista ja julkisen hallinnon tehostamista etenkin pk-yritysten hallintotaakkaa vähentämällä. Lisäksi Eurostars-hankkeiden tuottama osaaminen ja innovatiiviset ratkaisut auttavat selvästi lisäämään sosioekonomista hyvinvointia. Tässäkin vaihtoehto 3 tuottaa todennäköisesti suurimmat vaikutukset. 6. Vaihtoehtojen vertailu 6.1. Vaihtoehtojen vertailu Vaihtoehto Perusteet || Jatketaan entiseen malliin (Vaihtoehto 1) Peruslähtökohta || Nollavaihtoehto (Vaihtoehto 2) || Lujitettu kumppanuus (Vaihtoehto 3) Vaikuttavuus || || || Kriittinen massa || = || -/= || + Vaikutus pk-yrityksiin || = || -/= || + Vipuvaikutus || = || -/= || + Vaikutus innovointiin || = || -/= || + Taloudellinen vaikutus || = || -/= || + Sosiaalinen vaikutus || = || =/- || + Pk-yritysten hallintotaakan vähentyminen || = || -/= || + Parhaat käytännöt ja vastavuoroinen oppiminen kansallisista ohjelmista || = || =/- || + - || = || + Haitallinen vaikutus verrattuna peruslähtökohtaan || Sama vaikutus kuin peruslähtökohdalla || Hyödyllinen vaikutus verrattuna peruslähtökohtaan 6.2. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto Tämän arvioinnin perusteella lujitetun kumppanuuden vaihtoehto tarjoaa parhaat keinot saavuttaa asetetut tavoitteet. Lisäksi se tuottaisi hyvin myönteistä yhteisvaikutusta Horisontti 2020 -puiteohjelman muiden pk-yrityksiin liittyvien ohjelmien kanssa, ja se voisi hyödyntää Eurostars 1 ‑ohjelman saavutuksia ja siitä saatuja kokemuksia. Vaihtoehto 3 yhdentäisi ja yhdenmukaistaisi kansallisia ohjelmia muita enemmän, ja siitä olisi se selvä lisähyöty, että se vähentäisi pk-yritysten hallintotaakkaa parhaiden käytäntöjen vaihtamisen ja vastavuoroisen oppimisen ansiosta. Nämä olisivat ohjelmaan nimenomaisesti sisällytettäviä näkökohtia. Se auttaisi voittamaan markkinoiden puutteet, jotka haittaavat pk-yrityksiä niiden pyrkiessä harjoittamaan innovointia tai pääsemään uusille markkinoille tai luomaan sellaisia. Se auttaisi siirtämään kilpailua edeltävää tutkimusta lähemmäs markkinoita vauhdittamalla uuden teknologian markkinoille tuloa. Lisäksi nykyisessä talous- ja rahoitustilanteessa teknologiainvestoinnit ovat entistäkin välttämättömämpiä kasvun ja kilpailukyvyn luomiseksi. Tämä oli sidosryhmien kuulemisten tulosten perusteella parhaaksi arvioitu vaihtoehto. Tämänhetkisen arvion mukaan Eurekan jäsenvaltioiden rahoitusosuus Eurostars 2 ‑ohjelmaan olisi 861 miljoonaa euroa. Ei ole yllättävää, että tämän rahoitussitoumuksen motiivina varsinkin nykyisinä niukkojen julkisten varojen ja useiden jäsenvaltioiden t&k-menojen leikkausten aikoina ovat odotukset vastaavan kunnianhimoisesta EU:n toimenpiteestä. 7. Seuranta ja arviointi Eurostars-ohjelman vaikutusta olisi seurattava arvioimalla osallistuvien organisaatioiden kokonaisliikevaihdon lisääntymistä kolme vuotta ohjelman päättymisen jälkeen. Muita tuotosindikaattoreita ovat luodut työpaikat, uusien tuotteiden, prosessien ja palvelujen markkinoille tulo sekä osaamisen luominen. Koska näissä keskitytään lähinnä hankkeiden päättymisen jälkeisiin vaikutuksiin (yleensä kolmen vuoden kuluttua), näitä indikaattoreita kerätään järjestelmällisesti alusta lähtien. Riippumattomat asiantuntijat tekevät Eurostars 2 -ohjelmasta väliarvioinnin kolme vuotta ohjelman alkamisen jälkeen. Tämä arviointi kattaa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa yksilöidyt kriteerit mahdollisten 185 artiklan mukaisten aloitteiden arvioimiseksi. Komission on lähetettävä arviointipäätelmät ja omat havaintonsa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. EU:n ohjelmaan osallistumisen päätyttyä ja viimeistään vuonna 2023 tehdään riippumaton jälkiarviointi, jossa tarkastellaan Eurostars-ohjelman ja Eurostars-hankkeiden tuloksia, laatua ja vaikutuksia. [1] Eureka on eurooppalainen 17 valtion ministerikonferenssin ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenten vuonna 1985 perustama hallitustenvälinen verkosto, jonka tavoitteena on tukea teollisuuden tutkimusyhteistyötä. Siihen kuuluu nykyisin 40 jäsenmaata, ja se tukee Eurostarsin lisäksi myös yksittäisiä hankkeita, klustereita ja puitehankkeita. [2] Koska Eurostars-maiden myöntämistä määrärahoista ei vielä ole lopullista varmuutta, EU:n rahoitusosuus perustuu Eurostars-maiden tammikuussa 2013 ilmoittamiin tietoihin.