[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 4.3.2010

KOM(2010)74 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

EIP:N ULKOISEN VALTUUDEN NOJALLA VUONNA 2008 TOTEUTETUISTA TOIMISTA

SEK(2010)186 final

KOMISSION KERTOMUSEUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

EIP:N ULKOISEN VALTUUDEN NOJALLA VUONNA 2008 TOTEUTETUISTA TOIMISTA

SISÄLLYSLUETTELO

1. JOHDANTO 3

2. RAHOITUSTOIMET 4

2.1. EIP:n rahoitusmäärät päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla 4

2.2. EU:n poliittisten tavoitteiden tukeminen 6

2.3. Jakautuminen aloittain 8

2.4. EIP:n toimien vaikutus ja lisäarvo 9

3. YHTEISTYÖ KOMISSION KANSSA 10

4. YHTEISTYÖ KANSAINVÄLISTEN RAHOITUSLAITOSTEN KANSSA 11

JOHDANTO

Euroopan parlamentin ja neuvoston 13. heinäkuuta 2009 tekemässä päätöksessä 633/2009/EY, jolla korvataan neuvoston päätös 2006/1016/EY yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista aiheutuvien tappioiden varalta, vaaditaan komissiota laatimaan vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus takuun nojalla toteutetuista EIP:n rahoitustoimista EIP:n toimittamien vuosittaisten kertomusten pohjalta.

Tässä kertomuksessa (jäljempänä ’kertomus’) tarkastellaan EIP:n vuonna 2008 toteuttamia rahoitustoimia (jäljempänä ’valtuuden nojalla toteutetut toimet’) sekä EIP:n rahoitustoimien vaikutusta yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen, ottaen huomioon EIP:n toimintatavoitteet. Pankki antaa lainoja unionin ulkopuolelle myös omista varoistaan ja omalla riskillään perussääntönsä 16 artiklan puitteissa. Tässä kertomuksessa tehdään yhteenveto myös näistä toimista, jotta saadaan kokonaiskuva EIP:n toiminnasta päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla. Siinä selostetaan lisäksi EIP:n ja komission sekä EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten lainanantajien välistä yhteistyötä.

Päätöksessä vaaditaan, että EIP:n ulkoisesta valtuutuksesta tehdään viimeistään vuonna 2010 laaja väliarviointi nk. viisaista henkilöistä kootun valmistelukomitean valvonnassa. Parhaillaan tehdään myös ulkoista arviointia, jonka komissio on päätöksen mukaisesti tilannut väliarviointia varten. Komissio aikoo viimeistään 30. huhtikuuta 2010 esittää ulkoiseen arviointiin ja valmistelukomitean suosituksiin pohjautuvan väliarviointikertomuksen sekä ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksen muuttamisesta yhteispäätösmenettelyllä.

Väliarvioinnissa analysoidaan valtuuden nojalla toteutettujen EIP:n toimien vaikutuksia ja tehokkuutta perusteellisemmin kuin komission vuosikertomusten yhteydessä on mahdollista. Kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten lainanantajien kanssa tehdyn yhteistyön laajuutta arvioidaan tarkemmin väliarvioinnissa päätöksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Väliarviointi perustuu haastatteluihin, kyselytutkimuksiin, tapaustutkimuksiin ja tarkastusmatkoihin, joita tekevät ulkoiset arvioijat, EIP:n arviointiyksikkö sekä nk. viisasten ryhmä. Tämän kertomuksen sisältöä on mukautettu siten, että työ ei olisi päällekkäistä väliarvioinnin yhteydessä tehtävän työn kanssa.

Kertomuksessa arvioidaan EIP:n valtuuden nojalla toteutettujen rahoitustoimien lisäarvoa ja vaikutusta yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen asiakirjapohjaisella menettelyllä. Vuosikertomusten piiriin ei kuulu sen pohtiminen, olisiko samoja tavoitteita voitu edesauttaa paremmin joillakin muilla toimilla kuin EIP:n toimilla. Kertomuksessa tarkastellaan päätöksen nojalla vuonna 2008 allekirjoitettujen EIP:n hankesopimusten lisäarvoa sen perusteella, millaisen arvion EIP on niistä tehnyt hankkeiden valinta- ja arviointivaiheessa. Tiedot liittyvät siis hankkeisiin, joita ei ole vielä toteutettu ja joiden lopputulos selostetaan yleensä EIP:n arviointiyksikön säännöllisesti laatimissa jälkiarviointiraporteissa.

Tarkempia hanke-, sektori-, maa- ja aluekohtaisia tietoja ja tilastotaulukoita edellä mainituista toiminnoista on liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa[1]. Tässä kertomuksessa mainitut viittaukset taulukoihin ovat viittauksia valmisteluasiakirjaan, jollei toisin mainita.

RAHOITUSTOIMET

EIP:n rahoitusmäärät päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla

- EIP:n lainanantosopimusten – sekä valtuuden nojalla toteutetut toimet että EIP:n oman riskin toimet – kokonaissumma pysyi päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla samana eli noin 5,5 miljardissa eurossa vuosina 2007 ja 2008. Valtuuden nojalla toteutetut toimet lisääntyivät 9 prosenttia, mutta vastapainoksi omalla riskillä toteutetut toimet vähenivät saman verran.

- Seuraavasta taulukosta käy ilmi EIP:n rahoituksen määrä vuosina 2007 ja 2008 ulkoisen valtuuden soveltamisalaan kuuluvilla alueilla.

Taulukko 1: EIP:n rahoitus vuosina 2007 ja 2008

Kohdemaat (milj. euroa) | Valtuuden nojalla toteutetut toimet | EIP:n oman riskin toimet (2) | Yhteensä |

Kokonaistakuu | Poliittisen riskin takuu (1) | Yhteensä |

Ympäristönsuojelu | X | X | X | X | X |

Yksityisen sektorin kehittäminen, pk-yritykset | X | X | X |

Infrastruktuurin kehittäminen, TEN-verkkojen laajentaminen mukaan luettuna | X | X | X | X |

Liittymistä valmisteleva tuki | X |

Tuki EU:n toiminnalle | X |

Valmisteluasiakirjassa esitetään, missä laajuudessa EIP on vaikuttanut päätöksessä asetettuihin EU:n poliittisiin tavoitteisiin. On syytä huomata, että EU:n poliittisista tavoitteista johdetut EIP:n toimintatavoitteet tunnustetaan soveltuviksi toimenpiteiksi tarkasteltaessa yhteisön ulkosuhdepoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Tämä pätee erityisesti liittymistä valmisteleviin maihin, joiden kohdalla laaja ”liittymistä valmistelevan tuen” käsite on konkretisoitu EIP:n ensisijaisiksi lainanantokohteiksi, jotka ovat yhdenmukaisia EU:n tavoitteiden kanssa.

Energiahuollon turvaamisen ja ympäristönsuojelun tukeminen ovat yhteisiä tavoitteita kaikille päätöksen soveltamisalaan kuuluville alueille. Aluekohtaiset tavoitteet ja niitä vastaava kullakin alueella toteutettu rahoitustoiminta eritellään valmisteluasiakirjassa. Seuraavassa taulukossa esitetään mainittujen tavoitteiden ja kestävien yhteisöjen tukemiseksi päätöksen nojalla vuonna 2008 sovittujen EIP:n toimien summat.

Taulukko 3: Vuonna 2008 sovitut EIP:n toimet energiavarmuuden, ympäristönsuojelun ja kestävien yhteisöjen alalla

(milj. euroa) |

Energiavarmuus | 403 |

Ympäristönsuojelu | 661 |

– Ilmastonmuutoksen torjuminen | 541 |

– Teollisuuden aiheuttaman pilaantumisen vähentäminen | 55 |

– Vesi ja jätevesihuolto | 65 |

Kestävät yhteisöt (vertailun vuoksi) | 1 389 |

– Kestävä julkinen kaupunkiliikenne | 819 |

– Kaupunkien uudistaminen ja elvyttäminen | 300 |

– Kaupunki-infrastruktuuri ja julkiset tilat | 50 |

– Sosiaalinen asuntotarjonta | 150 |

– Terveydenhuolto | 70 |

Öljyn, kaasun ja sähkön saannin varmistamiseksi EIP tuki investoinneillaan energiantoimittajien ja energian kuljetusreittien monipuolistamista. Selkeitä painopisteitä ovat tässä yhteydessä Euroopan laajuisten energiaverkkojen laajentaminen EU:n ulkopuolisiin maihin sekä käytössä olevan infrastruktuurin ja verkkojen kunnostaminen ja uusien rakentaminen tuottaja- ja läpikulkumaihin. Energiatehokkuuden parantaminen ja uusiutuvan energian käytön lisääminen auttavat ratkaisevasti kestävän, turvallisen ja kilpailukykyisen energiajärjestelmän saavuttamisessa ja vähentävät riippuvuutta ulkopuolisista toimittajista.

Ympäristönsuojelua ja kestäviä yhteisöjä tuettiin 15 eri hankkeessa kaikilla päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla. Hankkeiden osuus oli 2 miljardia euroa eli 51 prosenttia koko valtuuden nojalla toteutetusta antolainauksesta, ja niissä investoitiin ilmastonmuutoksen torjuntaan, ympäristön tilan ja terveyden parantamiseen sekä kestävien yhteisöjen edistämiseen eli erityisesti julkiseen kaupunkiliikenteeseen ja kaupunkien uudistamiseen.

EIP kiinnittää yleisesti ottaen kaikissa rahoittamissaan hankkeissa erityistä huomiota ympäristön kannalta kestävään kehitykseen arvioimalla ehdotettujen investointien ympäristövaikutuksia sekä ympäristöhaittoja lieventävien toimenpiteiden riittävyyttä. EIP:n lainauspolitiikassa ja -käytännöissä otetaan huomioon erityisesti ilmastonmuutokseen, luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin liittyvät näkökohdat. Vuonna 2008 pidettiin sisäisten ja ulkopuolisten sidosryhmien julkinen kuuleminen, jonka aiheena olivat EIP:n ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset periaatteet ja standardit. Kaiken kaikkiaan EIP on sitoutunut vankemmin EU:n periaatteiden ja standardien mukaisiin hyviin toimintatapoihin erityisesti ilmastonmuutoksen alalla. Sosiaaliset standardit on kytketty selvemmin ihmisoikeuksiin, EIP:n kaikkiin toiminta-alueisiin soveltama yhteinen lähestymistapa on tuotu korostetummin esille ja EIP:n vaatimuksia on ylipäätään täsmennetty.

Jakautuminen aloittain

Taulukossa 4 esitetään EIP:n päätöksen nojalla vuonna 2008 toteuttamien toimien jakautuminen alueittain ja aloittain.

Taulukko 4: Vuonna 2008 sovittujen toimien jakautuminen aloittain (miljoonaa euroa)

Suuri | 33 (79 %) | 15 (48 %) | 1 (9 %) | 27 (64 %) |

Keskitasoa | 9 (21 %) | 14 (45 %) | 10 (91 %) | 15 (36 %) |

Kohtalainen | 0 | 2 (7 %) | 0 | 0 |

Alhainen | 0 | 0 | 0 | 0 |

Yhteensä | 42 (100 %) | 31 (100 %) | 11 (100 %) | 42 (100 %) |

Edellä olevan taulukon mukaan 79 prosenttia valtuuden nojalla vuonna 2008 sovituista EIP:n toimista sopii erittäin hyvin yhteen valtuuden tavoitteiden ja painopisteiden kanssa ja 21 prosenttia on luokiteltu vaikutukseltaan ”keskitasoisiksi”. Ensimmäisessä pilarissa ei ollut yhtään vaikutuksiltaan ”kohtalaista” tai ”alhaista” hanketta, mikä johtuu siitä, että EIP seuloo toimet jo alkuvaiheessa.

Investointilainojen hankkeiden laatua (pilari 2) tarkasteltaessa vaikutukseltaan ”suuriksi” luokiteltujen hankkeiden osuus oli 48 prosenttia. Arvosana ”keskitasoa” annettiin 45 prosentille hankkeista. Kaksi investointihanketta (6 prosenttia) luokiteltiin ”kohtalaisiksi”, mihin vaikutti muun muassa hakijan suhteellisen heikot valmiudet hallinnoida ja ohjata hanketta. Tällaisissa tapauksissa EIP pyrkii parantamaan tilannetta lainaehtojen ja teknisen avun keinoin. Pk-yrityksille välitettyjen lainojen osalta kymmenen toimea sai arvosanan ”keskitasoa” toisessa pilarissa ja yksi luokiteltiin vaikutuksiltaan ”suureksi”. ”Keskitasoisten” välitystoimien suuri osuus johtuu yleensä rahoituksenvälittäjien laadusta.

Kun tarkastellaan EIP:n tukea hankkeelle (kolmas pilari), hankkeista 64 prosenttia katsottiin sellaisiksi, että ne saivat ”suuren” tuen EIP:ltä, ja 36 prosenttia sellaisiksi, että tuki oli ”keskitasoa”.

Parhaillaan toteutettavassa EIP:n ulkoisen valtuuden ulkopuolisessa arvioinnissa tehdään perusteellinen jälkianalyysi EIP:n toimien vaikutuksista ja lisäarvosta.

YHTEISTYÖ KOMISSION KANSSA

Päätöksessä komissiota ja EIP:tä kehotetaan parantamaan EIP:n toimien ja EU:n ulkosuhdepolitiikan välistä johdonmukaisuutta, jotta saadaan parhaat mahdolliset synergiaedut EIP:n rahoituksen ja EU:n talousarviovarojen välillä. Tätä varten olisi ennen kaikkea käytävä säännöllistä ja järjestelmällistä vuoropuhelua ja neuvoteltava varhaisessa vaiheessa poliittisista näkökohdista, strategioista ja hankekokonaisuuksien valmistelusta. Tätä tarkoitusta varten komissio ja EIP allekirjoittivat 26. toukokuuta 2008 erityisen yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määritellään tehostetun yhteistyön ehdot ja edellytykset.

Jotta EU:n tuki ulkoisen valtuuden kattamilla alueilla olisi kaiken kaikkiaan johdonmukaisempaa, komissio ja EIP tekevät aktiivista yhteistyötä pannessaan täytäntöön niitä välineitä, joissa on mukana EIP:n rahoitusta ja EU:n talousarviovaroja. Näitä ovat erityisesti liittymistä valmisteleva tukiväline ja eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline. Useissa uusissa näihin välineisiin kuuluvissa aloitteissa pyritään tukemaan investointeja päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla alueilla, ja ne lisäävät samalla komission, EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten välistä yhteistyötä.

Länsi-Balkanilla komissio, EIP, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja Euroopan neuvoston kehityspankki (CEB) perustivat yhdessä jäsenvaltioiden kanssa Länsi-Balkanin investointikehyksen, jonka puitteissa yhteisen avustusvälineen avustusvaroja koordinoidaan EIP:n, EBRD:n ja CEB:n lainanannon kanssa. Käytettävissä olevat avustusvarat saadaan liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, EIP:ltä, EBRD:ltä ja CEB:ltä sekä jäsenvaltioilta. Samaan aikaan tiivistettiin institutionaalista ja alakohtaista vuoropuhelua komission ja muiden merkittävien kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa perustamalla kansainvälisten rahoituslaitosten neuvonantajaryhmä.

EIP hallinnoi tekniseen apuun ja riskipääomaan suunnattuja EU:n talousarviovaroja Välimeren alueella EIP:n omista varoista myönnettävän rahoitustuen lujittamiseksi. Lisäksi tietyille EIP:n lainoille myönnetään korkotukea. Vuonna 2008 sovittiin 14:stä teknisen avun toimesta Välimeren maissa. Niiden yhteisarvo on 16,8 miljoonaa euroa. Riskipääomatoimien summa oli 62 miljoonaa euroa, eli niiden määrä kasvoi 32 prosenttia verrattuna vuoden 2007 sopimuksiin.

Komissio perusti vuonna 2008 EU:n naapuruuspolitiikan investointirahaston, jonka tavoitteena on hankkia lisävaroja infrastruktuurihankkeisiin pääasiassa energian, liikenteen ja ympäristön aloilla koko Euroopan naapuruuspolitiikan kattamalla alueella. Lisävaroilla tuetaan yleiseurooppalaisten rahoituslaitosten ja eurooppalaisten kahdenvälisten laitosten lainanantotoimia. EIP hallinnoi myös naapuruuspolitiikan investointivälineen erityisrahastoa, johon kootaan jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien tuet.

EIP on tukenut Etelä-Afrikkaa avustamalla komissiota Etelä-Afrikan pk-yrityksille suunnattujen erityisten EU:n rahoittamien riskipääomajärjestelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Toisen riskipääomajärjestelyn, jonka määrä on 50 miljoonaa euroa ja kesto viisi vuotta, täytäntöönpano on parhaillaan käynnissä aikataulun mukaisesti.

YHTEISTYÖ KANSAINVÄLISTEN RAHOITUSLAITOSTEN KANSSA

EIP jatkoi yhteistyötään muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja eurooppalaisten kahdenvälisten laitosten kanssa vuonna 2008 ulkoisen lainanantovaltuuden mutta myös oman riskin välineidensä ja AKT-maiden osalta Cotonoun sopimuksen puitteissa. Kansainvälisten rahoituslaitosten koordinointia on tehostettu monin eri toimin, kuten seuraamalla kansainvälisten rahoituslaitosten toimintaa, tarkistamalla EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten välisiä institutionaalisia sopimuksia ja jatkamalla toiminnallisen yhteistyön edistämistä, jotta EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kyvyistä ja taidoista saataisiin parhaat mahdolliset synergiaedut.

EIP teki yhteistyötä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa erityisesti osallistumalla eri instituutioiden välisiin monialaisiin aloitteisiin ja keskusteluihin (joiden aiheena on esimerkiksi ympäristö, riskinhallinta, suunnittelu ja talousarvio, oikeudelliset asiat, sisäinen tarkastus, arviointi, osallistuminen rahoituslaitosten vuosikokouksiin) ja tekemällä aluekohtaista toiminnallista yhteistyötä. Kuten kolmannessa luvussa on mainittu, yhteistyötä tehtiin huomattavassa määrin erityisesti foorumeilla, joita komissio, EIP ja muut kansainväliset rahoituslaitokset ovat perustaneet Länsi-Balkanille ja naapurimaihin. Valmisteluasiakirjassa esitetään luettelo EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten tai eurooppalaisten kahdenvälisten laitosten yhteisrahoittamista toimista. Muut kansainväliset rahoituslaitokset tai eurooppalaiset kahdenväliset laitokset yhteisrahoittivat päätöksen nojalla myönnetyistä EIP:n lainoista määrällisesti 55 prosenttia vuonna 2008, kun luku oli 42 prosenttia vuonna 2007. Riskipääoman alalla 50 prosenttia sovituista toimista oli yhteisrahoitettuja.

Turkissa EIP jatkoi pitkäaikaista yhteistyötään muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja eurooppalaisten kahdenvälisten laitosten kanssa. Hyvin monet sekä valtuuden nojalla toteutetuista hankkeista että liittymistä valmistelevan tukivälineen hankkeista yhteisrahoitettiin. EBRD aloitti toimintansa Turkissa marraskuussa 2008. Komissio, EIP ja EBRD tekivät siinä yhteydessä tammikuussa 2009 sopimuksen, jolla varmistetaan toimielinten välinen koordinointi ja se, että EBRD:n lisävarat, osaaminen ja maakohtainen asiantuntemus hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla.

Komissio ja kansainväliset rahoituslaitokset EIP mukaan luettuna ovat tehostaneet neuvottelujaan ja yhteistyötään finanssikriisin vuoksi liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen sisältyvän kriisitukipaketin yhteydessä. Tarkoituksena on jatkaa Euroopan komission ja kansainvälisten rahoituslaitosten koordinoitua toimintaa Länsi-Balkanin ja Turkin hyväksi.

Naapurimaissa toiminnallista yhteistyötä tiivistettiin muiden kansainvälisten rahoituslaitosten (EBRD, CEB, Pohjoismaiden investointipankki, Mustanmeren kauppa- ja kehityspankki) ja eurooppalaisten kahdenvälisten laitosten (Agence Française de Développement (AFD), Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), Oesterreichische Entwicklungsbank) kanssa naapuruuspolitiikan investointivälineen (NIF) yhteydessä. Alueen itä- ja eteläosille on määritelty yhteinen hankekokonaisuus, jota tuetaan komission avustusvaroista ja jolle on nimetty vastuullinen kansainvälinen rahoituslaitos.

Eteläisten naapurimaiden ja Välimeren alueella EIP jatkoi tiivistä yhteistyötä eurooppalaisten kahdenvälisten laitosten eli erityisesti AFD:n ja KfW:n kanssa. Lisäksi EIP tiivisti Maailmanpankin kanssa käymäänsä vuoropuhelua, mukaan lukien tietyillä erikoisaloilla, kuten energian alalla, ja jatkoi institutionaalista vuoropuhelua Luxemburgin ryhmässä Maailmanpankin, IMF:n ja Euroopan komission kanssa.

Itäisten naapurimaiden ja Venäjän alueella on tiivistetty institutionaalista ja toiminnallista yhteistyötä EBRD:n kanssa Euroopan komission, EIP:n ja EBRD:n kolmenvälisen yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa. Tämän osana laaditaan yhteinen hankekokonaisuus ja sovitaan toiminnan puitteista kaikilla tukea saavilla aloilla komission johdolla. Ensimmäisistä vuosien 2007–2013 valtuuden nojalla toteutettavista EIP:n ja EBRD:n yhteisistä hankkeista sovittiin Ukrainassa ja Moldovan tasavallassa.

Aasiassa ja Latinalaisen Amerikan alueella EIP jatkoi toiminnallista yhteistyötään Aasian kehityspankin kanssa vuonna 2007 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Yhteistyö kattaa muun muassa yhteisrahoitusmahdollisuuksien määrittämisen. EIP allekirjoitti vuonna 2008 myös yhteisen julkilausuman yhteistyöstä Corporación Andina de Fomenton (CAF) kanssa.

Etelä-Afrikassa EIP:n hanke sosiaalisen asuntotarjonnan alalla täydensi AFD:n ja alankomaalaisen Kehitysmaiden rahoitusyhtiön samalla alalla toteuttamia toimia.

Maailmanpankin johtokunnan EU-maista kotoisin olevat jäsenet vierailivat vuotuisen EU:n toimielimiin suuntautuvan vierailunsa yhteydessä EIP:ssä maaliskuussa 2008 ja tapasivat EIP:n johtokunnan jäseniä ja henkilöstöä.

Kesäkuussa 2008 EIP allekirjoitti CEB:n kanssa yhteisen julkilausuman yhteistyöstä. Siinä tuotiin esiin molempien laitosten yhteisiä intressejä ja yhteistyömekanismeja monilla aloilla ja erityisesti sosiaalisilla aloilla sekä kaupunkien kehittämisen, inhimillisen pääoman ja ympäristön aloilla. EIP sai myös tarkkailijan aseman Mustanmeren kauppa- ja kehityspankissa.

Tärkeimpänä asiana mainittakoon, että EIP:ssä on alkanut sisäinen pohdinta siitä, miten keskinäinen luottamus samaa hanketta rahoittavien kansainvälisten rahoituslaitosten välillä voitaisiin varmistaa ja tarjota näin parhaat mahdolliset synergia- ja tehokkuusedut lainaajille. Tämä toimintakonsepti saa periaatteellista tukea muiltakin tärkeimmiltä kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja eurooppalaisilta kahdenvälisiltä laitoksilta, ja sitä on tarkoitus kehittää jatkossa toteuttamalla ensin pilottiohjelma AFD:n ja KfW:n kanssa.

[1] SEC(2009) […].

[2] Investointi on sisällytetty ”Teollisuus ja palvelut” -osioon. Se vaikuttaa epäsuorasti kestävään energiantuotantoon ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviin EU:n tavoitteisiin.