Tämän aloitteen tarkoituksena on korjata nykyisissä vastavuoroisen tunnustamisen välineissä havaitut puutteet ja vastata esitettyihin pyyntöihin. Se perustuu jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroista tunnustamista koskevaan voimassa olevaan unionin lainsäädäntöön, ja siinä otetaan huomioon, että jäsenvaltiot ovat kehittäneet uusia keinoja rikoksella saadun omaisuuden jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista varten. Ehdotuksessa otetaan myös huomioon unionin tasolla tapahtunut kehitys, kuten direktiivillä 2014/42/EU vahvistetut jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin sovellettavat vähimmäissäännöt. Direktiivillä parannetaan varojen jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevia kansallisia keinoja, kun taas tämän ehdotuksen tarkoituksena on parantaa jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten rajat ylittävää täytäntöönpanoa. Yhdessä näiden säädösten odotetaan tehostavan varojen takaisinperintää Euroopan unionissa.

Äskettäin tehdyn tutkimuksen mukaan laittomien markkinoiden tuotto oli EU:ssa vuonna 2010 noin 110 miljardia euroa eli noin 1 prosentti EU:n BKT:sta. Asiasta on saatavilla niukasti tilastotietoja, mutta näyttää siltä, että rikoksen tuottamasta hyödystä saadaan EU:ssa perittyä takaisin tätä nykyä vain pieni osa: arviolta 98,9 prosenttia rikoshyödystä jää rikollisten käyttöön sen sijaan, että se tuomittaisiin menetetyksi. Jotta suurempi osa rikoksella saadusta omaisuudesta voitaisiin takavarikoida, tarvitaan toimiva varojen takaisinperintäjärjestelmä. Siihen sisältyy myös tehokas verkosto jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroista tunnustamista varten. EU:n tasolla on jo annettu lainsäädäntöä jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta, mutta se on hajanaista ja vanhentunutta ja sisältää porsaanreikiä, joita rikolliset voivat hyödyntää. Euroopan unioni on todennut, että rikoksella saatujen varojen menetetyksi tuomitseminen on tärkeää. Vuonna 1999 Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien jälkeen annettiin vuosina 2001–2006 neljä säädöstä jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta, muun muassa kaksi vastavuoroista tunnustamista koskevaa säädöstä. Ne kaikki ovat edelleen voimassa (ainakin osittain).

Yksi rikollisuuden päävaikuttimista on taloudellinen voitto. Siksi rikoksia voidaan torjua erittäin tehokkaasti ottamalla pois rikoksella saatu hyöty ja varmistamalla, että rikos ei kannata. Rikollisesta toiminnasta saatujen varojen menetetyksi tuomitsemisen tarkoituksena on ehkäistä ja torjua rikollisuutta, myös järjestäytynyttä rikollisuutta, ja hankkia lisävaroja sijoitettavaksi edelleen lainvalvontatoimiin tai muihin rikollisuutta ehkäiseviin aloitteisiin ja uhreille maksettaviin korvauksiin. Varojen jäädyttäminen ja menetetyksi tuomitseminen ovat myös merkittäviä keinoja torjua terrorismin rahoitusta. Muun muassa Euroopan unionissa vuosina 2015 ja 2016 tehdyt terrori-iskut ovat korostaneet tarvetta ehkäistä ja torjua terrorismia viipymättä. Terrorismin rahoituksen ja siihen läheisesti liittyvien järjestäytyneiden rikollisverkostojen välisten yhteyksien kitkeminen edellyttää määrätietoisia, nopeita ja yhtenäisiä toimia asiaa koskevan lainsäädännön uudistamiseksi, sen täytäntöönpanon varmistamiseksi ja yhteistyön parantamiseksi sekä jäsenvaltioiden kesken että muiden maiden kanssa.

Yhdenmukaistamistoimenpiteet:

Rikoksen tuottaman hyödyn ja rikoksella saadun omaisuuden sekä rikoksentekovälineiden menetetyksi tuomitsemisesta 24 päivänä helmikuuta 2005 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2005/212/YOS edellytetään, että kaikki jäsenvaltiot toteuttavat tehokkaat toimenpiteet, joiden nojalla rikoksentekovälineet ja rikoshyöty voidaan tuomita menetetyiksi kaikkien sellaisten rikosten yhteydessä, joista voidaan määrätä vähintään vuoden kestävä vapausrangaistus. Lisäksi siinä säädetään laajennetusta menetetyksi tuomitsemisesta. Koska tähän puitepäätökseen perustuva yhdenmukaistamisen taso oli hyvin vaatimaton, se ei ole poistanut menetetyksi tuomitsemista koskevien kansallisten järjestelyjen monimuotoisuutta.

Rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta Euroopan unionissa 3 päivänä huhtikuuta 2014 annettu direktiivi 2014/42/EU oli määrä saattaa osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä lokakuuhun 2016 mennessä. Direktiivillä korvataan tietyt neuvoston puitepäätöksen 2005/212/YOS säännökset. Puitepäätöstä 2005/212/YOS sovelletaan edelleen tavalliseen menetetyksi tuomitsemiseen kaikkien sellaisten rikosten yhteydessä, joista voidaan määrätä vähintään vuoden kestävä vapausrangaistus, kun taas direktiiviä sovelletaan ainoastaan ns. eurorikoksiin.

Direktiivissä 2014/42/EU vahvistetaan jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskeviin jäsenvaltioiden järjestelmiin sovellettavat vähimmäissäännöt: sen mukaan eurorikosten perusteella on voitava määrätä sekä tavallinen että ns. arvokonfiskaatio (rikoshyödyn arvoa vastaavan omaisuuden menetetyksi tuomitseminen), myös silloin kun rikostuomio on annettu vastaajan poissa ollessa. Lisäksi siinä säädetään laajennetusta menetetyksi tuomitsemisesta, kun tietyt edellytykset täyttyvät. Direktiivin nojalla rikoshyöty voidaan tuomita menetetyksi myös siinä tapauksessa, että asiassa ei voida antaa tuomiota epäillyn tai syytetyn sairauden tai pakenemisen vuoksi. Lisäksi direktiivin nojalla on ensi kertaa mahdollista tuomita menetetyksi myös kolmansille osapuolille siirretty omaisuus. Direktiivillä otetaan myös käyttöön eräitä menettelyllisiä takeita, kuten asianosaisen oikeus saada tieto jäädyttämispäätöksen täytäntöönpanosta ja ainakin lyhyesti päätöksen syystä tai syistä; tehokas mahdollisuus hakea jäädyttämispäätökseen muutosta tuomioistuimessa; oikeus oikeudelliseen avustajaan koko menetetyksi tuomitsemista koskevan menettelyn ajan; tehokas oikeus vaatia omistusoikeutta tai muita omaisuuteen liittyviä oikeuksia; oikeus saada tieto menetetyksi tuomitsemista koskevan päätöksen syistä ja oikeus hakea siihen muutosta tuomioistuimessa.

Ehdotetun asetuksen lyhyt kuvaus

Euroopan laajuisen oikeuden käsite perustuu entistä tiiviimpään oikeudelliseen yhteistyöhön, jota tehdään sekä yksityis- että rikosoikeudellisissa asioissa vastavuoroista tunnustamista koskevan periaatteen pohjalta. Tämä tarkoittaa, että kaikissa oikeusjärjestelmissä hyväksytään asteittain se, että muiden jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien mukaisesti tehdyt oikeuden päätökset ovat päteviä ja että ne tunnustetaan vaatimatta muita muodollisuuksia.

Vastavuoroista tunnustamista koskevan mekanismin ansiosta jäsenvaltion olisi voitava tunnustaa ja panna täytäntöön toisessa jäsenvaltiossa annettu jäädyttämistä tai menetetyksi tuomitsemista koskeva päätös ilman mitään välitoimia. Ehdotettu asetus kattaa kaikenlaisten rikosoikeudellisissa menettelyissä annettujen jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroisen tunnustamisen, myös silloin kun kyseessä on laajennettu menetetyksi tuomitseminen tai kun kyseinen omaisuus on siirretty kolmansille tai kun menetetyksi tuomitsemista koskeva päätös on tehty ilman rikostuomiota.

Ehdotettu asetus parantaisi nykyistä vastavuoroisen tunnustamisen oikeuskehystä monin tavoin:

Asetus on sellaisenaan sovellettava säädös:

Ehdotettua asetusta sovelletaan hyväksymisen jälkeen sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä selkeyttää tilannetta ja poistaa ongelmat, joita voi liittyä säädöksen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kokemus on osoittanut, että eräät jäsenvaltiot ovat saattaneet jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevat puitepäätökset osaksi kansallista lainsäädäntöään vasta aivan äskettäin.

Laajempi soveltamisala kuin vastavuoroista tunnustamista koskevilla nykyisillä säädöksillä:

Sen lisäksi, että ehdotettu asetus kattaa voimassa oleviin puitepäätöksiin perustuvat menetetyksi tuomitsemista koskevat päätöstyypit (tavallinen ja laajennettu menetetyksi tuomitseminen, jälkimmäisen yhteydessä laaja harkintavalta kieltäytyä tunnustamisesta), se kattaa myös kolmansille siirretyn omaisuuden menetetyksi tuomitsemisen ja ilman rikostuomiota määrättävän menetetyksi tuomitsemisen. Siinä ei säädetä laajasta harkintavallasta, joka antaisi mahdollisuuden kieltäytyä tunnustamisesta laajennetun menetetyksi tuomitsemisen yhteydessä.

Laajempi soveltamisala kuin direktiivillä 2014/42/EU:

Ehdotettu asetus kattaa kaikkien direktiivissä mainittujen jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätöstyyppien vastavuoroisen tunnustamisen. Lisäksi se kattaa rikosoikeudellisissa menettelyissä ilman rikostuomiota annetut menetetyksi tuomitsemista koskevat päätökset: näin se kattaa myös tapaukset, joissa rikoksentekijä on kuollut, koskemattomuuden suojaama tai tuntematon tai joissa rikos on vanhentunut, sekä tapaukset, joissa rikostuomioistuin voi tuomita omaisuuden menetetyksi ilman tuomiota, jos se katsoo, että kyseinen omaisuus perustuu rikoshyötyyn. Tätä varten tuomioistuimen on kyettävä osoittamaan, että tietty taloudellinen etu on saatu rikoksella. Asetusta voidaan soveltaa tällaisiin menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin, jos ne on annettu rikosoikeudellisessa menettelyssä, minkä vuoksi kaikkien tällaisia menettelyjä koskevien takeiden on täytyttävä päätöksen antavassa jäsenvaltiossa.

Jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten selkeät määräajat:

Koska jäädyttäminen on turvaamistoimenpide, se on toteutettava kiireellisesti, mikä edellyttää lyhyitä määräaikoja tunnustamisessa ja täytäntöönpanossa. Menetetyksi tuomitsemisen yhteydessä tunnustaminen ja täytäntöönpano voivat sen sijaan tapahtua pidemmän ajan kuluessa. Myös sitä varten on kuitenkin tarpeen asettaa määräaika, jotta voidaan varmistaa rajat ylittävien menettelyjen tehokkuus.

Kun sekä jäädyttämistä että menetetyksi tuomitsemista koskevia päätöksiä varten on käytössä yksi ja sama säädös, jossa vahvistetaan sellaisenaan sovellettavat säännöt ja määräajat, voidaan varmistaa, että tällaiset päätökset tunnustetaan ja pannaan täytäntöön viipymättä kaikkialla unionissa.

Vakiomuotoinen todistus ja lomake:

Menettelyn nopeuden ja tehokkuuden takaavat myös menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroista tunnustamista koskeva vakiomuotoinen todistus ja jäädyttämispäätöksiä koskeva vakiolomake, jotka ovat ehdotuksen liitteenä. Ne sisältävät kaikki päätöstä koskevat olennaiset tiedot, niin että täytäntöönpanosta vastaavan viranomaisen on helpompi kohdistaa toimet oikeaan omaisuuteen. Tämä helpottaa ulkomailla annetun päätöksen tunnustamista ja täytäntöönpanoa toimivaltaisten kansallisten viranomaisten toimesta. Vakiolomake helpottaa jäädyttämispäätösten vastavuoroista tunnustamista merkittävästi, koska sen ansiosta täytäntöönpanovaltiossa ei tarvitse antaa erillistä jäädyttämispäätöstä kansallisen lainsäädännön nojalla. Jäädyttämistä ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten tunnustamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvistä menettelyistä säädetään ehdotuksessa erikseen, jotta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi helpompi soveltaa säännöksiä sellaisinaan.

Toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteydenpito: