EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 09.09.1997 
KOM(97) 434 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
Eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistuminen 
julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. 

KOMISSION TIEDONANTO 
Eurooppalaisten taloudellisten etuyhtymien (ETEY) osallistuminen 
julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. 
JOHDANTO 
Komissio päätti 10 päivänä heinäkuuta 1996 antamassaan tiedonannossa "Yhtenäinen 
ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi"1 antaa tiedonannon 
toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että eurooppalaiset taloudelliset 
etuyhtymät (ETEY) voivat yhtäläisin edellytyksin tehdä julkisia hankintoja koskevia 
tarjouksia ja osallistua täysimääräisesti julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin ja että 
etuyhtymiä käytetään välineinä, joiden kautta pk-yritykset voivat yhdistää voimavaransa. 
Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä perustettiin 25 päivänä heinäkuuta 1985 
annetulla neuvoston asetuksella N:o 2137/85 (jäljempänä "asetus")2. 
Yritysten välistä monikansallista yhteistyötä helpottavan oikeudellisen välineen luominen 
yhteisön tasolla on merkittävä tekijä sisämarkkinoiden toteutumisessa. 
ETEY on tällä hetkellä ainoa suoraan yhteisön sääntöihin kuuluva oikeudellinen 
yhteystyön väline, ja on siten vallitseva tekijä eurooppalaisessa yhteistyössä erityisesti 
sellaisten pk-yritysten osalta, jotka haluavat osallistua suuriin eurooppalaisiin 
hankkeisiin. Nykyisin yli 800 etuyhtymää toimii hyvin erilaisilla talouden aloilla, mitä 
voidaan pitää rohkaisevana määränä. Ensimmäiset ETEY:t voitiin perustaa vasta 1 päivän 
heinäkuuta 1989 jälkeen, jolloin asetusta alettiin soveltaa. 
Äskettäin komission suojeluksessa järjestetetyssä konferenssissa3 todettiin, että 
monikansallista yhteistyötä haluavat yritykset eivät käytä etuyhtymää toimintamuotona 
parhaalla mahdollisella tavalla varsinkin silloin, kun haluavat osallistua julkisiin 
hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. 
Tässä tiedonannossa selvitetään ETEY:n luonnetta ja selvennetään joitakin sen piirteitä 
sekä toimintaa, jotta etuyhtymälle voidaan varmistaa mahdollisuus tehdä julkisia 
hankintoja koskevia tarjouksia ja osallistua julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin 
KOM(96)329 lopullinen. 
2 EYVLN:oL 199, 31.7.1985, s. 1 
3 REGIE 1996 -konferenssi: "Yhteenveto kuuden vuoden kokemuksista ETEY:stä", 25. - 26. 
maaliskuuta 1996. 
yhtäläisin edellytyksin muiden yritysten kanssa. Tämän selvityksen on määrä aikanaan 
johtaa siihen, että yritykset ja erityisesti pk-yritykset hyödyntäisivät paremmin ETEY:ä. 
Komissio onkin toistuvasti todennut, että pk-yritysten osallistuminen julkisiin 
hankintoihin, joita koskevia sääntöjä sovelletaan usein julkisista varoista rahoitettuihin 
ohjelmiin, on keino nopeuttaa sisämarkkinoiden toteuttamista ja alueellista 
talouskehitystä.4 
Laajemmasta näkökulmasta katsottuna komission tarkoituksena on edistää etuyhtymien 
osallistumista näihin hankintoihin ja ohjelmiin, sillä ETEY on suuri edistysaskel kaikille 
yrityksille unionissa. Se tarjoaa mahdollisuuden järjestää yritysten välinen yhteistyö 
osana monikansallista rakennetta, joka varmistaa jäsenilleen itsemääräämisoikeuden 
omassa toiminnassaan. 
I ETEY:N MÄÄRITELMÄ 
ETEY on joustava ja kevyt rakenne, jonka ansiosta siihen osallistuvat tahot voivat 
yhdistää osan taloudellisesta toiminnastaan ja samalla säilyttää taloudellisen ja 
oikeudellisen itsenäisyytensä. 
ETEY:n perustamisella luotiin itsenäinen oikeudellinen oikeustoimikelpoinen yksikkö, 
jonka tarkoituksena on helpottaa tai kehittää jäsentensä taloudellista toimintaa sekä 
parantaa tai lisätä tällaisen toiminnan tuloksia. 
Määritelmä osoittaa, että välineen perustajien tavoitteena on edistää yritysten välistä 
monikansallista yhteistyötä Euroopan tasolla kehittämällä jäsenten omaan toimintaan 
liittyvää yhteistä toimintaa. 
ETEY on verrattavissa henkilöyhtiöihin (avoimet yhtiöt, kumppanuudet, offene 
Handelsgesellschaften) esimerkiksi siltä osin, että etuyhtymän jäsenet vastaavat 
täysimääräisesti ja yhteisvastuullisesti sen velvoitteista (katso II luvun 5 kohta). 
ETEY:llä on kuitenkin muodollisempien yhtiöiden ominaisuuksia: etuyhtymä voi 
esimerkiksi toimia omissa nimissään johtajiensa välityksellä, jotka voidaan nimetä 
riippumatta heidän jäsenyydestään5 yleensä pääomayhtiöihin sovellettavan säännöksen 
mukaan (katso II luvun 2 kohta). 
II ETEY:N OMINAISUUDET 
1- ETEY;n asema yhteisössä 
4 Katso komission tiedonanto N:o C (88) 2510 jäsenvaltioille julkisia hankintoja koskevien sääntöjen 
noudattamisen valvonnasta rakennerahastoista ja rahoitusinstrumenteilla rahoitetuissa hankkeissa ja 
ohjelmissa, EYVL, N:o C 22, 28.1.1989, s.3 
Katso myös seuraavat komission tiedonannot: "Pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen 
edistäminen yhteisön julkisiin hankintoihin", KOM (90) 166, 7.5.1990; "Pienten ja keskisuurten 
yritysten osallistuminen yhteisön julkisiin hankintoihin", SEC (92) 722 lopullinen, 1.6.1992. 
5 Asetuksen 19 artikla. 
Eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät kuuluvat yhteisön oikeusjärjestykseen. 
Niitä voidaan perustaa ainoastaan yhteisön lainsäädännössä esitettyjen 
edellytysten, yksityiskohtaisten sääntöjen ja oikeusvaikutusten mukaisesti, joista 
myös riippuu niiden oikeudellinen asema, vaikka joidenkin asioiden osalta 
yhteisön lainsäädännössä viitataankin kansalliseen lainsäädäntöön. 
ETEY:n oikeudellinen puolueettomuus asettaa sen jäsenet tasavertaiseen asemaan, 
millä estetään se, että yksi heistä olisi edullisemmassa asemassa toimiessaan 
tutummassa oikeudellisessa ympäristössä. 
2. ETEY:n oikeustoimikelpoisuus ja sen jäsenten itsemääräämisoikeus 
Etuyhtymällä on täysi ja itsenäinen oikeustoimikelpoisuus, joka erottaa sen muista 
puhtaasti sopimuksenmukaisista yhteistyömuodoista. Erityisesti omat toimielimet 
antavat sille suuremmat valtuudet neuvotella ja edustaa jäseniään kuin niillä 
itsellään on yksinään. ETEY voi toimia omissa nimissään johtajan tai johtajiensa 
välityksellä, jotka voidaan nimetä riippumatta heidän jäsenyydestään ja joiden 
edustusvaltuudet perustuvat pääomayhtiöihin sovellettaviin säännöksiin. Tämä 
ominaisuus on tärkeä ETEY:n julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista 
rahoitettuihin ohjelmiin osallistumisen kannalta, sillä ETEY:n jäsenten etuna on 
se, että he voivat esiintyä yhtenäisenä sopimusneuvotteluissa ja hakiessaan 
julkisiin hankintoihin suoraan liittyviä luottoja tai takauksia.6 
3. ETEY:n toiminnan avustava luonne 
Etuyhtymän erottaa yhtiöstä pääasiallisesti sen päämäärä. Eturyhmän tavoitteena 
on sen jäsenten taloudellisen toiminnan helpottaminen ja kehittäminen niiden 
oman tuloksen parantamiseksi, kun yhtiön tavoitteena on yleensä tavoitella voittoa 
itselleen. 
Tämän avustavan luonteen vuoksi etuyhtymän toiminnan tulee olla yhteydessä sen 
jäsenten taloudelliseen toimintaan sitä kuitenkaan korvaamatta. 
ETEY:n perustamisella on luotava sellainen oikeudellinen kehys, jolla helpotetaan 
sen jäsenten toiminnan sopeuttamista markkinoiden taloudellisiin olosuhteisiin7. 
ETEY:n toiminnan avustavaa luonnetta ei tule pitää etuyhtymän toiminnan 
rajoituksena, joka asettaisi sen toissijaiseen asemaan. 
Ottaen huomioon tällaisen toiminnan avustava luonne voidaan katsoa, että 
etuyhtymän tarkoituksena on taata kaikki sellainen toiminta, jota julkisiin 
hankintoihin tai julkisista varoista rahoitettuun ohjelmaan osallistuvat muut 
yhteenliittymien muodot voivat harjoittaa. 
Tässä yhteydessä ETEY:llä voi olla eri tyyppisiä tehtäviä: etuyhtymää voidaan 
käyttää yksinkertaisena kehyksenä jäsenten toiminnan ja yhteensovittamisen 
6 25 päivänä heinäkuuta 1985 annetun asetuksen N:o (ETY) 2137/85 1 artiklan 2 kohta. 
7 Asetuksen johdanto-osan ensimmäinen kappale. 
-3 
järjestämiseen, mutta etuyhtymällä on myös valtuudet tehdä sopimuksia omissa 
nimissään ja taata julkisiin hankintoihin tai julkisista varoista rahoitettuihin 
ohjelmiin liittyvien sopimuksen täytäntöönpano. 
Asetuksessa ei nimenomaisesti kielletä ETEY:ä omaksumasta jäsentensä joitakin 
toimia kokonaisuudessaan, mutta tämä kuitenkin kielletään väliaikaisesti. 
Komissio tarkensi tätä kysymystä vuonna 1991 toteamalla, että mikään ei estä 
ETEY:ä hoitamasta joitakin sen jäsenten toimia rajoitetun ajan, esimerkiksi 
rakennusurakan toteuttamisen yhteydessä.8 
4. ETEY;n rakenne; vakaa ja joustava 
Asetuksessa taataan etuyhtymälle keinot sopeutua joustavasti taloudellisiin 
olosuhteisiin antamalla sen jäsenille huomattava vapaus keskinäisten 
sopimussuhteidensaja etuyhtymän sisäisen hallinnonjärjestämisessä9. 
Joustavuus ilmenee ETEY:n muodostamisessa ja sen kestossa sekä sen rahoitusta 
koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai sen toiminnassa. 
ETEY:n muodostaminen on hyvin yksinkertaista, koska siihen riittää kirjallinen 
sopimus (notaarin vahvistusta ei tarvita) ja merkintä rekisteriin siinä valtiossa, 
jossa sen kotipaikka on. 
Etuyhtymä voidaan perustaa toistaiseksi voimassaolevaksi tai sille voidaan asettaa 
erikseen määritelty toimikausi. Etuyhtymän perustamisen joustavuus tekee siitä 
erityisen sopivan välineen määräaikaisten hankkeiden, kuten 
toteutettavuustutkimusten tai työurakoiden toteuttamiseen. 
Koska eturyhmään osallistuminen on erittäin vapaata se voi sopeutua nopeasti 
mahdollisiin yhteistyöolosuhteiden muutoksiin. Tämä avoimuus on ilmaistu 
selvästi asetuksen johdanto-osan kuudennessa kappaleessa, jossa todetaan, että 
"luonnollisille henkilöille sekä yhtiöille ja muille oikeudellisille yksiköille on 
annettava mahdollisimman laajalti tilaisuus toimia etuyhtymän muodossa tämän 
asetuksen tavoitteiden mukaisesti10". 
Etuyhtymän jäsenille annettu rahoitusta koskeva joustavuus on myös hyvin 
houkutteleva tekijä yritysten kannalta. Perustamiseen ei vaadita osakepääomaa. 
Tämä joustavuus on hyvin tärkeää ja se erottaa ETEY:n perustamisen yhtiön 
perustamisesta, jossa voi olla merkittäviä summia sidottuna tietyn ajan. 
Etuyhtymä puolestaan on mahdollista perustaa vaiheittain, mikä mahdollistaa 
aikanaan vapautuvien varojen parhaan mahdollisen käytön. 
s Komission jäsen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus kirjalliseen kysymykseen 
N:o 1587/91, EYVLN:oC 323, 13.12.91, s. 32 ja seuraavat. 
9 Asetuksen johdanto-osan neljäs kappale. 
10 Katso myös asetuksen 4 artikla. 
-4-
Fl/CA 15/97/02450100.WOO (EN) 
On syytä huomauttaa, että kaikki osallistumismuodot ovat mahdollisia, 
käteissijoitukset taikka luontoisetuuksien tai jopa teollisen osaamisen tarjoaminen 
(teknologinen osaaminen, patentit, kaupalliset tai ammatilliset suhteet jne.). 
Etuyhtymä voi joissakin tapauksissa jopa toimia säännöllisillä maksuilla tai 
asettamalla sen käyttöön käyttötileillä olevia varoja. 
Vaikka asetuksessa kielletäänkin etuyhtymältä sijoitusten vastaanottaminen 
yleisöltä, pankkilainan ottaminen on sallittua. ' ' 
Etuyhtymän toiminnan joustavuutta osoittaa mahdollisuus siirtää sen kotipaikka 
toiseen jäsenvaltioon ilman, että sen oikeudellinen luonne ja 
oikeustoimikelpoisuus muuttuvat. Tämän toimenpiteen ei kuitenkaan voida katsoa 
tarkoittavan etuyhtymän purkamista eikä sitä voida verottaa sellaisena. 
Koska kyseessä on jäsenten välinen yhtymä, asetus perustuu suurelta osin jäsenten 
vapaaehtoisuuteen. Asetuksessa on kuitenkin joitakin kolmansien osapuolien ja 
jäsenten etujen mukaisia määräyksiä sekä lisäyksiä, jotka mahdollistavat jäsenten 
henkilökohtaisen osallistumisen laajuuden määrittelemisen12. 
Joitakin etuyhtymän toimintaa ja koostumusta koskevia päätöksiä voidaan tehdä 
ainoastaan yksimielisesti, kuten etuyhtymän tarkoituksen, jäsenille annettujen 
äänimäärien, päätöksentekoa koskevien edellytysten taikka etuyhtymän kaikkien 
jäsenten tai jonkun jäsenen etuyhtymän rahoitukseen antaman osuuden 
muuttaminen, tai esimerkiksi etuyhtymän kotipaikan siirtäminen (mikäli 
siirtämisen seurauksena etuyhtymään sovellettava laki vaihtuu) sekä jäsenen 
valtuuttaminen luovuttamaan oikeutensa tai osan siitä. 
Etuyhtymän purkamisesta päätetään yksimielisesti, jollei etuyhtymän 
perustamissopimuksessa ole toisin sovittu. 
Jos kuitenkaan etuyhtymän perustamissopimuksessa ei ole päätösten tekemistä 
äänestämällä koskevia määräyksiä, sovelletaan aina yksimielisyyttä koskevaa 
säännöstä.13 
Asetuksessa asetetaan melko tiukat edellytykset etuyhtymän jäseneksi ottamiselle 
ja siitä eroamiselle. Näissä edellytyksissä korostuu se, miten selvästi jäsenten 
väliset suhteet perustuvat henkilökohtaisiin ominaisuuksiin. Siten uusien jäsenten 
ottamisesta päätetään yksimielisesti. Etuyhtymän jäsen voi erota etuyhtymän 
perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin tai, jollei niistä ole määräyksiä, 
muiden jäsenten yksimielisellä suostumuksella14. Asetuksen mukaisesti osuuksien 
1 ' Asetuksen 23 artikla. 
12 Asetuksen 17 artikla. 
13 Asetuksen 17 artiklan 3 kohta. 
14 Asetuksen 26.artiklan 1 kohta ja 27 artiklan. I kohta 1 mitä. 
Jokainen etuyhtymän jäsen voi erota myös aina kun siihen on painava syy, vaikka hän ei olisi saanut 
muiden jäsenten yksimielistä suostumusta (27 artiklan 1 kohdan toinen alakohta). 
5-
luovuttamiselle on saatava muiden jäsenten yksimielinen suostumusEtuyhtymän 
jäsen voi antaa osuutensa etuyhtymästä vakuudeksi vain muiden jäsenten 
yksimielisellä suostumuksella, jollei etuyhtymän perustamissopimuksessa ole 
toisin sovittu.15 
Asetuksessa vähennetään siten etuyhtymän sisäisen rakenteen muuttumisen vaaraa 
varmistamalla rakenteen pysyvyys jäsenten liittymisen ja eroamisen tehokkaan 
valvonnan kautta. 
Kyseinen valvonta rauhoittaa merkittävästi ETEY:n mahdollisia yhteistyötahoja, 
erityisesti pankkeja ja vakuutusyhtiöitä, joiden luototusta tai takuita voidaan 
pyytää etuyhtymän julkisiin hankintoihin osallistumisen yhteydessä, tai 
viranomaisia, joiden rahoitusta pyydetään ohjelmien yhteydessä. 
Jäsenten yhteisvastuullisuus ja täysimääräinen vastuu 
ETEY:lle sen jäsenten taloudellisen tilanteen mukaisesti myönnetyistä luotoista ja 
takuista riippumatta on etuyhtymän kanssa liikesuhteessa oleville kolmansille 
osapuolille taattu mahdollisimman kattava ja tehokas suoja. 
Asetuksessa esitetyn periaatteen mukaisesti etuyhtymän jäsenet vastaavat 
täysimääräisesti ja yhteisvastuullisesti sen kaikista velvoitteista16. 
ETEY voi omissa nimissään tehdä sitoumuksia, joilla on taloudellisia seurauksia. 
Etuyhtymän on luonnollisesti maksettava velvoitteensa omista varoistaan. Mikäli 
etuyhtymä ei ole suorittanut maksua kohtuullisessa ajassa, sen jäsenet vastaavat 
edellä mainitun kaltaisista velvoitteista täysimääräisesti ja yhteisvastuullisesti. 
Jäsenten henkilökohtainen sitoutuminen tasapainottaa etuyhtymän perustana 
olevaa sopimuksenmukaista vapautta ja osakepääoman edellyttämisen 
puuttumista. 
Lisäksi ETEY:n entiset jäsenet vastaavat viiden vuoden ajan etuyhtymän 
toiminnassa ennen jäsenyyden lakkaamista syntyneistä velvoitteista17. 
Etuyhtymän jäsenten vastuun yhteisvastuullisuus ja täysimääräisyys antavat 
perustavaa laatua olevan takuun, joka helpottaa kolmansien osapuolien toimimista 
liikesuhteessa etuyhtymän kanssa sekä takuun tai luoton myöntämistä 
etuyhtymälle ottaen huomioon yhden tai useamman sen jäsenen taloudelliset 
voimavarat. 
Kyseinen säännös osoittaa, että erityisesti ilman osakepääomaa muodostetun 
etuyhtymän osalta sen jäsenten yhteenlasketut taloudelliset voimavarat sekä niiden 
mahdollisesti hankkimat takuut on otettava huomioon etuyhtymän tehdessä 
julkisia hankintoja koskevan tarjouksen tai sen pyytäessä rahoitusta tai luottoa. 
15 Asetuksen 22 artikla. 
1(> Asetuksen 24 artikla. 
17 Asetuksen 34 artikla ja 37 artiklan 1 kohta. 
6-
HI ETEY.N OSALLISTUMINEN JULKISIIN HANKINTOIHIN 
(a) Yleisiä havaintoja 
Julkisia hankintoja koskevissa yhteisön direktiiveissä edellytetään, että koko 
Euroopan unionin alueella noudatetaan tiettyjä tiedottamista ja sovellettavia 
menettelyitä koskevia vähimmäisedellytyksiä, kun julkiset viranomaiset 
(perinteisiä aloja koskevat direktiivit) tai kun vesi-ja energiahuollon, liikenteen ja 
teletoiminnan alalla toimivat yksiköt (erityisaloja koskevat direktiivit) soveltavat 
julkisia hankintoja koskevia sopimusten tekomenettelyitä. Kyseistä oikeudellista 
kehystä täydentävät yritysten ja hankintayksiköiden välisten ristiriitojen 
sovittelumenettelyä koskevat säännökset. Kaikkia edellä mainittuja säädöksiä 
kutsutaan julkisia hankintoja koskeviksi direktiiveiksi18. 
Vaikka kyseiset kaksi direktiiviryhmää eroavatkin toisistaan joissakin kohdin, 
kummassakin säädetään syrjinnän kiellosta, ehdokkaiden valintamenettelyn 
avoimuudesta ja hankintasopimusten tekemisestä käyttämällä puolueettomia 
perusteita, joiden on oltava etukäteen tiedossa, sekä tekniikan alaan sovellettavien 
sääntöjen noudattamisesta. 
Etuyhtymien julkisiin hankintoihin osallistumisessa on tärkeää muistaa, että asiaa 
koskevissa yhteisön direktiiveissä ei ole minkäänlaisia säännöksiä, jotka voisivat 
olla osallistumisen esteenä. Päinvastoin, kaikissa julkisia hankintoja koskevissa 
direktiiveissä säädetään etuyhtymien mahdollisuudesta osallistua julkisiin 
hankintoihin ilman, että niiltä vaaditaan tiettyä oikeudellista muotoa. 
Etuyhtymiltä voidaan kuitenkin edellyttää määrättyyn oikeudelliseen muotoon 
siirtymistä hankintaviranomaisen tai hankintayksikön myönnettyä 
hankintasopimuksen '9. 
Etuyhtymän toiminnan avustava luonne ei saa olla esteenä sen julkisiin 
hankintoihin osallistumiselle. Yhteisöjen tuomioistuin onkin äskettäin todennut, 
että julkisia rakennusurakoita koskevia tarjouksia voivat jättää luonnolliset tai 
8 Neuvoston direktiivi N:o 93/36/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, julkisia tavaranhankintoja 
koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 199, 9.8.1993, s. 1; 
neuvoston direktiivi N:o 93/37/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, julkisia rakennusurakoita 
koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 199, 9.8.1993, s. 54; 
neuvoston direktiivi N:o 92/50/ETY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992, julkisia palveluhankintoja 
koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 209, 24.7.1992, s. I; 
neuvoston direktiivi N:o 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja 
ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista 
koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 395, 
30.12.1989, s. 33; neuvoston direktiivi N:o 93/38/ETY, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993, vesi-ja 
energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen 
yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 199, 9.8.1993, s. 84 ja neuvoston direktiivi N:o 92/13/ETY, 
annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla 
toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien 
lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta, EYVL N:o L 76, 23.3.1992, s. 14. 
19 Direktiivin N:o 93/36/ETY 18 artikla, direktiivin N:o 93/37/ETY 21 artikla, direktiivin N:o 
92/50/ETY 26 artikla ja direktiivin N:o 93/38/ETY 33 artikla. 
oikeudelliset henkilöt, jotka suorittavat itse kyseiset työt, sekä henkilö, joka 
teettää kyseiset työt toimeksiantajien tai sivuliikkeiden välityksellä tai joka 
käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita tai elimiä tai yrittäjien yhteenliittymät näiden 
oikeudellisesta muodosta riippumatta20. Siten ETEY voi osallistua julkisiin 
hankintoihin ja taata niiden toteuttamisen. 
(b) Julkisiin hankintoihin osallistumisen perusteiden yhdistetty arviointi 
Tuomiossa, johon edellä viitattiin, tuomioistuin määritteli yritysten 
yhteenliittymän kaikkien jäsenten voimavarojen ja kapasiteettien yhdistettyä 
arviointia koskevan periaatteen, jota sovelletaan silloin, kun yksi yhteenliittymään 
kuuluvista yrityksistä osallistuu julkisiin hankintoihin, mikäli kyseisellä 
yrityksellä on käytettävissään yhteenliittymän muiden yritysten voimavarat ja 
kapasiteetit, joita tarvitaan sopimuksen täyttämiseen. 
Soveltaessaan tuomioistuimen perusteluita etuyhtymään hankintayksikön on 
julkisiin hankintoihin osallistuvia tarjoajia tai ehdokkaita valitessaan sovellettava 
direktiivien mukaisia arviointiperusteita ottaen huomioon sekä ETEY:n että sen 
jäsenten kapasiteetit. 
Julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti voidaan julkisiin 
hankintoihin osallistumista haluavilta yrittäjiltä edellyttää henkilöllisyyden tai 
taloudellisen, rahoitus- tai teknisen suorituskyvyn todistamista21 (laadulliset 
valintaperusteet). Siinä tapauksessa, että etuyhtymä ei itsenäisenä oikeudellisena 
yksikkönä täytä1 kyseisiä valintaperusteita, yhdistetyn arvioinnin periaatteen 
mukaisesti otetaan huomioon sen jäsenten kapasiteetit, mikä tarkoittaa, että 
• mikäli kaikki etuyhtymän jäsenyritykset täyttävät valintaperusteet, ei voida 
vaatia, että etuyhtymäkin ne täyttäisi, 
• mikäli etuyhtymän jäsenet eivät täytä kaikkia valintaperusteita, on hankinnoista 
käytännössä vastaavien yritysten täytettävä hankintaviranomaisen asettamat 
edellytykset, 
• on itsestään selvää, että mikäli yksikään etuyhtymän jäsenistä ei täytä 
hankintaviranomaisen asettamia edellytyksiä, etuyhtymää ei voida käyttää 
näiden edellytysten kiertämiseen. 
• yritysten rekisteröintiä ja toimilupia koskevilla kansallisilla säädöksillä, joilla 
säädellään yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, ei saa estää 
etuyhtymiä osallistumasta kyseisiin hankintamenettelyihin. Jos kansallisessa 
lainsäädännössä asetetaan ehtoja etuyhtymien osallistumiselle kyseisiin 
20 Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia C - 389/92, Ballast Nedam Groep NVC v. Belgian valtio, 
tuomio 14.4.1994, (Kok. 1994 s. 1 - 1306, 13 kohta). Tätä tuomiota käsitellään nykyisin tulkintaa 
koskevana ennakkoratkaisukysymyksenä (Asia C - 5/97). 
21 Direktiivin 93/36/ETY 21 - 25 artikla, direktiivin 93/37/ETY 25 - 29 artikla ja direktiivin 92/50/ETY 
30 - 35 artikla. Katso myös direktiivin 93/38/ETY 30 - 32 artikla. 
julkisiin hankintoihin, ja niiltä vaaditaan rekisteröintiä tai toimilupaa, 
etuyhtymän on joko voitava rekisteröityä tai sille on voitava myöntää toimilupa 
sellaisenaan taikka etuyhtymälle on myönnettävä poikkeus, jolla sallitaan sen 
osallistuminen julkisiin hankintoihin ilman rekisteröintiä tai toimilupaa. 
IV ETUYHTYMIEN OSALLISTUMINEN JULKISISTA VAROISTA 
RAHOITETTUIHIN OHJELMIIN 
Etuyhtymän erityisominaisuuksien olisi mahdollistettava sen täysimääräinen 
osallistuminen julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin. Näitä 
erityisominaisuuksia arvioidaan seuraavassa. 
ETEYm monikansallisuus 
Monissa yhteisön tukea saavissa ohjelmissa edellytetään, että hankkeeseen 
osallistuu eri jäsenvaltioista kotoisin olevia kumppaneita. Tässä yhteydessä voidaan 
lainata Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn 
osallistumista koskevista säännöistä vuonna 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 
94/763/EY 2 artiklan b alakohdan ensimmäistä luetelmakohtaa22. 
Kyseisen kohdan mukaisesti yhteisön tukea myönnetään ainoastaan "toiminnalle, 
jonka toteuttaa tavallisesti vähintään kaksi oikeudellista yksikköä; kyseisten 
yksiköiden on oltava toisistaan riippumattomia ja sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin 
tai sijoittautuneet vähintään yhteen jäsenvaltioon ja yhteen ohjelmaan 
assosioituneeseen valtioon". 
Rakennerahastoista rahoitettujen yhteisöaloitteiden yhteydessä toimivien 
toimenpideohjelmien tavoitteisiin kuuluu myös rajat ylittävä yhteistyö. 
Esimerkkeinä voivat olla Interreg II -ohjelma23, jonka yhtenä tavoitteena on 
alueellisen rajat ylittävän yhteistyön edistäminen, tai Leader II -ohjelma, josta 
tuetaan myös (C osa) maaseudun kehityksen rajat ylittävää yhteistyötä24, tai Regis 
II -ohjelma, jolla edistetään yhteisön erittäin syrjäisten alueiden välistä 
monikansallista yhteistyötä25. 
Koska etuyhtymään on kuuluttava ainakin kaksi eri jäsenvaltioista peräisin olevaa 
kumppania26, se on perusolemukseltaan monikansallinen. Etuyhtymän voidaan 
siten katsoa olevan yhteenliittymä. Tämän vuoksi etuyhtymillä on oikeus esittää 
ehdokkuutensa yhteisön ohjelmiin osallistumiseen, mukaan lukien sellaiset 
22 Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä marraskuuta 1994, yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen 
Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn osallistumista koskevista 
säännöistä, EYVL N:o L 306, 30.11.1994, s. 8. 
2-* Katso komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivoista jäsenvaltioiden yleiskattavalle tuelle tai 
toimenpideohjelmille, jotka liittyvät rajaseutualueiden kehittämistä, rajat ylittävää yhteistyötä ja 
valikoituja energiaverkkoja koskevaan yhteisön aloitteeseen (INTERREG II), EYVL N:o C 180, 
1.7.1994, s. 60. 
24 Katso komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivoista yleiskattavalle tuelle tai yhtenäistetyille 
toimenpideohjelmille maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön aloitteen yhteydessä (LEADER II), 
EYVLN:oC 180, 1.07.1994, s. 48. 
25 Katso komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivoista toimenpideohjelmille erittäin syrjäisiä 
alueita koskevan yhteisön aloitteen yhteydessä (REGIS II), EYVL N:o C 180, 1.7.1994, s. 44. 
26 Katso asetuksen N:o 2137/85 4 artiklan 2 kohta. 
ohjelmat, joissa edellytetään useisiin jäsenvaltioihin kuuluvien oikeudellisten 
yksiköiden osallistumista. 
Näiden olettamuksien mukaisesti etuyhtymän jäseniltä ei voida vaatia ehdokkaaksi 
asettumista samaan aikaan itse etuyhtymän kanssa. 
Tässä yhteydessä komission tarkoituksena on ottaa käyttöön hyväksyttyjä yrityksiä 
koskevassa virallisessa luettelossaan sekä tarjouspyyntöjen yhteydessä täytettävissä 
lomakkeissa viidentoista kansallisuutta ilmaisevan luokituksen lisäksi 
monikansallista alkuperää osoittava EUR-luokitus. Monikansallisuutensa vuoksi 
ETEY:t luokitellaan automaattisesti tähän luokitukseen. 
2. Itsenäisistä yksiköistä koostuvan yhteenliittymän osallistuminen 
ETEY:n jäsenet säilyttävät täysin oikeudellisen ja taloudellisen itsenäisyyden 
toiminnassaan. Etuyhtymät voivat siten täysimääräisesti osallistua sellaisiin 
ohjelmiin, joissa edellytetään vähintään kahden eri oikeudellisen yksikön 
osallistumista hankkeeseen yhdessä. Esimerkkinä voidaan mainita tutkimusta ja 
teknologista kehittämistä, esittely mukaan lukien, koskevasta energia-alan 
erityisohjelmasta muun kuin ydinenergian alalla (1994-1998) 23 päivänä 
marraskuuta 1994 tehty neuvoston päätös27. 
Tässä päätöksessä käsitellään useimpia Thermie-ohjelmaan kuuluvien hankkeiden 
teknistä esittelyä koskevista toimenpiteistä. Päätöksen liitteen III mukaisesti 
yhteistyössä toteutettaville tutkimushankkeille, joihin osallistuu vähintään neljä 
itsenäistä pk-yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta, myönnettävä yhteisön 
tuki kattaa 50 prosenttia tutkimuskustannuksista. 
Tällaisia säännöksiä on tulkittava siten, että ETEY:t voivat osallistua kyseisiin 
ohjelmiin tasavertaisesti muiden kelpoisuusvaatimukset täyttävien yritysten kanssa. 
Etuyhtymään on kuuluttava ainakin kaksi eri jäsenvaltiosta peräisin olevaa jäsentä, 
jotka koko yhteistyön ajan säilyttävät taloudellisen ja oikeudellisen 
itsemääräämisoikeutensa.28 
ETEY voi siis yksinään osallistua kyseisiin ohjelmiin, mukaan lukien sellaiset 
ohjelmat, joissa erityisesti edellytetään useiden itsenäisten kumppanien 
osallistumista. Tällaisessa tapauksessa ei voida vaatia, että eturyhmän jäsenet 
jättävät osallistumishakemuksensa samaan aikaan itse etuyhtymän kanssa 
27 Katso EYVL N:o L 334, 22.12.1994, s. 87. 
28 Katso asetuksen N:o 2137/85 3 ja 4 artikla. 
- 12 
3. Synergian luominen 
Joissakin tapauksissa ehdotusten valinnassa otetaan huomioon ehdotetun toiminnan 
edellytykset luoda synergiaa eri tyyppisten osallistujien välille29. Tällaiset ohjelmat 
edellyttävät äskettäin luotujen yhteistyörakenteiden osallistumista. Tilapäisesti 
muodostettuja yhteenliittymiä ei tule asettaa etusijalle äskettäin muodostettuihin 
etuyhtymiin nähden tutkimatta huolellisesti niiden ominaispiirteitä ja voimavaroja. 
V. ETUYHTYMÄT JA LUOTTOJEN SAATAVUUS. 
Luottojen saatavuus on perustavaa laatua oleva tekijä suurimmalle osalle talouden 
toimijoista. Yrityksen ulkopuolisten rahoituskeinojen käyttäminen on kuitenkin 
usein vaikeaa erityisesti pk-yrityksille, joiden voidaan katsoa olevan riskilainaajia. 
Tämän vuoksi yritysten liittyminen etuyhtymään voi olla valttina luottolaitosten 
kanssa käytävissä neuvotteluissa. Komission tarkoituksena on selventää ja 
tarkentaa joitakin etuyhtymien luottojen saatavuuteen liittyviä kysymyksiä sen 
vaaran välttämiseksi, että talouden toimijat syrjivät etuyhtymiä suosimalla 
paremmin tuntemiansa muita kansallisia yritysmuotoja. 
1. Takuiden edellyttäminen. 
Etuyhtymän jäsenten suuresta vapaudesta ja säilyneestä toiminnallisesta 
itsemääräämisoikeudesta huolimatta niiden yhteisvastuullinen ja täysimääräinen 
vastuu voi huomattavasti helpottaa luoton saamista ja vahvistaa sen jäsenten 
sopimuksenmukaista valtaa. 
Etuyhtymän velkojat, erityisesti pankit ja muut rahoituslaitokset, voivat periä sen 
jäsenten henkilökohtaista omaisuutta etuyhtymän sellaisten velvoitteiden 
kattamiseksi, joita etuyhtymä ei ole kohtuullisessa ajassa suorittanut. 
Koska henkilökohtaisen vastuun vaatiminen jokaiselta etuyhtymän jäseneltä nostaa 
lainan kustannuksia huomattavasti, sitä ei pitäisi käytännössä vaatia, koska jäsenet 
jo vastaavat etuyhtymän velvoitteista henkilökohtaisella omaisuudellaan. 
ETEY:ä voidaan siis käyttää jäsenten lainansaantimahdollisuuksien kasvattamiseen 
ja yleensä lainan kustannusten alentamiseen. 
2. Johtajien toimivalta-
ETEY:n oikeudellinen itsemääräämisoikeus tekee siitä yhden yhtenäisen 
neuvottelukumppanin rahoituslaitosten kanssa neuvoteltaessa, jolloin johtaja tai 
johtajat edustavat etuyhtymää. 
Ei siis ole tarpeen neuvotella suoraan etuyhtymän jokaisen jäsenen ja sen 
rahoituskumppanien kanssa. 
29 Katso yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen 
kehittämiseen ja esittelyyn osallistumista koskevista säännöistä 21 päivänä marraskuuta 1994 tehdyn 
neuvoston päätöksen 4 artikla, EYVL N:o L 306, 30.11.1994, s. 8. 
- 13-
3. Taloudellisten edellytysten todistaminen 
Etuyhtymien, kuten muidenkin lainanhakijoiden, on pystyttävä todistamaan 
vakavaraisuutensa. 
Kuten julkisia hankintoja koskevassa kolmannessa luvussa on esitetty, 
luottolaitosten on voitava arvioida etuyhtymien yhteistä vakavaraisuutta ottaen 
huomioon niiden jäsenten taloudelliset voimavarat. 
Yhteenveto ETEY:n ja sen jäsenten varallisuudesta auttaisi rahoituslaitoksia 
välttämättömien arviointien tekemisessä. 
Etuyhtymien laatimat konsolidoidut taseet ja tuloslaskelmat voisivat osoittautua 
hyvin hyödyllisiksi arvion tekemiselle. 
Näiden tekijöiden lisäksi ETEY:n oma pääoma - joka asetuksen N:o 2137/85 
mukaisesti ei ole pakollinen - toimii takuuna kaikille etuyhtymän kanssa asioiville 
rahoittajille. 
Pääomaa omaavalla ETEY:llä on siten varsin huomattava kilpailuetu, joka voidaan 
ottaa huomioon edellä mainittujen arviointiperusteiden lisäksi. 
Jos etuyhtymällä ei ole omaa pääomaa, yhden tai useamman luottolaitoksen 
kotivaltioon sijoittuneen etuyhtymän jäsenen taloudelliset edellytykset ovat 
kiistattomasti avaintekijä lainaa tai takausta pyydettäessä. 
ETEY:n velkoja välttää ulkomailla maksettavien summien pitkälliset 
perintämenettelyt, koska yhteisvastuullisuuden ja täysimääräisen vastuun 
periaatteen mukaisesti velkoja voi valita, miltä jäseneltä vaatii maksua etuyhtymän 
velvoitteen perusteella, mikäli etuyhtymä ei ole maksua suorittanut. 
14 
VI PÄÄTELMÄT 
ETEY on tällä hetkellä ainoa väline, joka tarjoaa yrityksille suoraan yhteisön 
oikeusjärjestykseen liittyvän yhteistyökehyksen. Komissio seuraa tästä syystä 
jatkossakin tarkasti asetuksen N:o 2137/85 soveltamista ja pyrkii helpottamaan sen 
käyttöä. 
Jatkuvasti kehittyvillä markkinoilla etuyhtymä tarjoaa unionissa sijaitseville 
yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden kehittää voimavarojaan 
yhteisön tasolla toteutettavien hankkeiden yhteydessä. Pk-yritysten katsotaan 
olevan ratkaisevassa asemassa Euroopan unionin ensisijaisten kasvuun, 
kilpailukykyyn ja työllisyyteen liittyvien tavoitteiden toteuttamisessa.30 REGIE-
aloite tarjoaakin hyvän välineen, jolla kannustetaan pk-yrityksiä käyttämään 
etuyhtymiä. 
Komission arvion mukaisesti on tärkeää, että kaikki ETEY:n hyödyntämiseen 
osallistuvat toimijat, yritykset tai etuyhtymän kanssa liikesuhteessa olevat elimet 
ottavat kokonaisuudessaan huomioon sen erityispiirteet ja mahdollisuudet. 
Tässä tiedonannossa esitetyillä selvityksillä pyritään poistamaan kaikki 
epävarmuustekijät, jotka estävät ETEY:n parhaan mahdollisen hyödyntämisen 
julkisten hankintojen ja siihen suoraan liittyvän luoton saatavuuden osalta sekä 
julkisista varoista rahoitettujen ohjelmien osalta. 
,0 Katso komission tiedonanto "Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden 
hyväksi", KOM(96) 329 lopullinen, 10.7.96. 
Katso myös: Euroopan yritysten työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien täysimääräinen 
hyödyntäminen. Neuvoston päätös 97/15/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, kolmannesta 
monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 
(1997-2000), EYVL N:oL 6, 10.1.1997, s. 25. 
- 15-

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 434 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 06 08 10 
Luettelonumero : CB-CO-97-460-FI-C 
ISBN 92-78-24438-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
le