I Johdanto: Arvostettu kumppanuus

Tällä asiakirjalla halutaan käynnistää laaja julkinen kuuleminen keskeisistä kysymyksistä, jotka koskevat Euroopan unionin (EU) sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän kumppanuutta ja suhteita vuoden 2020 jälkeen. Tässä yhteydessä on tärkeää tarkastella nykyistä kumppanuussopimusta ja sitä, missä määrin sen sisältö sopii myös tulevaisuuteen ja tarjoaa perustan yhteisten etujen edistämiselle. On tarkasteltava perusteellisesti kumppanuuden perusoletuksia, laajuutta, välineitä ja toimintatapoja. Tarkastelun tuloksilla on merkittävä osa analyysissä, jossa arvioidaan nykyistä sopimusta ja tehdään ehdotuksia tulevien suhteiden linjaamiseksi.

EU:lla ja AKT-valtioiden ryhmällä on pitkäaikaiset suhteet, jotka ulottuvat kauemmas kuin vuonna 1975 tehtyyn ensimmäiseen Lomén yleissopimukseen. Lomén sopimusta edelsivät Yaoundén yleissopimukset, joista ensimmäinen tehtiin vuonna 1963 silloisen Euroopan talousyhteisön ja eräiden sen jäsenvaltioiden entisten siirtomaiden välillä. Toisiaan seuranneet kumppanuussopimukset ovat muokanneet suhteita tähän päivään saakka.

Nykyinen AKT–EY-kumppanuussopimus allekirjoitettiin Cotonoussa, Beninissä, 23. kesäkuuta 2000. Tämän vuoksi sitä kutsutaan Cotonoun sopimukseksi. Sopimuksen määräysten mukaisesti sitä tarkistettiin vuosina 2005 ja 2010. Sopimus tehtiin 20 vuodeksi, ja sen voimassaolo päättyy 29. helmikuuta 2020. Kumppanuus on kattava: siihen kuuluu poliittinen ulottuvuus, taloudellista ja kaupallista yhteistyötä sekä kehitysrahoitusyhteistyötä. Toimia rahoitetaan pääasiassa Euroopan kehitysrahastosta (EKR), joka on EU:n talousarvion ulkopuolinen monivuotinen rahasto, jota EU:n jäsenvaltiot rahoittavat suoraan. Rahoitusta täydennetään joiltakin osin ulkoisten toimien rahoitusvälineistä EU:n talousarviosta. Cotonoun sopimus on oikeudellisesti sitova sopimus. Sillä on perustettu yhteisiä toimielimiä, ja se muodostaa puitteet EU:n vuoropuhelulle jokaisen AKT-maan kanssa. AKT-valtioiden ryhmän kanssa tehdyt sopimukset ovatkin olleet jo monta vuotta keskeinen osa EU:n ulkosuhteita.

Nopeasti muuttuvat olosuhteet

Tämä AKT–EU-suhteiden tarkastelu tapahtuu nopeasti muuttuvassa ja entistä moninapaisemmassa maailmassa. 1990-luvun alussa alkanutta maailman muutosta hallitsevat voimat muuttavat maailmaa yhä voimakkaammin ja nopeammin. Maapallon väestö ja globaalit yhteydet kasvavat, keskinäinen riippuvuus lisääntyy, maailma muuttuu monimutkaisemmaksi ja esiin nousee uusia turvallisuushaasteita. Maailmankauppa on kasvanut ja monipuolistunut valtavasti. Aasian taloudellisen ja poliittisen merkityksen kasvu näyttää jatkuvan samalla kun Afrikasta ja Latinalaisesta Amerikasta nousee muita taloudellisesti menestyviä maita.

Kahden viime vuosikymmenen aikana EU ja AKT-valtioiden ryhmä ovat kumpikin muuttuneet, ja niiden suhteissa on tapahtunut merkittävää kehitystä. AKT-valtioiden ryhmän jäsenmäärä on kasvanut 79:ään ja EU:n 28:aan. Niiden yhteismäärä muodostaa valtioiden enemmistön YK:ssa, ja niiden yhteenlaskettu asukasluku on noin 1,5 miljardia. Niiden suhteet ovat jo kauan sitten edenneet kehitysyhteistyötä ja kauppaa pitemmälle. Kumppanuutta AKT-ryhmän muodostavien kolmen alueen kanssa on lujitettu Cotonoun sopimuksen ulkopuolella, vaikkakin yhteisvaikutuksessa sen kanssa. Tämä näkyy Afrikan ja EU:n strategisessa kumppanuudessa, EU:n ja Karibian yhteisessä kumppanuusstrategiassa sekä vahvistettua kumppanuutta Tyynenmeren saarien kanssa koskevassa strategiassa. Yhteistyötä alueellisten ja osa-alueellisten järjestöjen kanssa on myös lisätty etenkin talousasioissa sekä rauhan ja turvallisuuden alalla. On tehty talouskumppanuussopimuksia, joissa määritellään uudenlaiset puitteet kauppasuhteille AKT-valtioiden muodostamien alueellisten ryhmien kanssa.

Kansainvälisellä tasolla on hyväksytty syyskuussa 2015 uusi maailmanlaajuinen kehys kestävän kehityksen tavoitteille ja sen rahoitus. Siinä tartutaan yhtä aikaa köyhyyden poistamisen ja kestävän kehityksen toisiinsa liittyviin haasteisiin. Sitä tukee uusi maailmanlaajuinen kumppanuus, jossa hyödynnetään kaikenlaisia toteutustapoja ja johon kaikki toimijat voivat osallistua. Koska sitä on tarkoitus soveltaa yleismaailmallisesti kaikkiin maihin, se edustaa perustavanlaatuista muutosta suhtautumisessa kehityskysymyksiin ja vaikuttaa AKT–EU-suhteiden tulevaisuuteen.

Maiden taloudellinen tilanne AKT-valtioiden ryhmän sisällä vaihtelee. Haitia lukuun ottamatta kaikki Karibian alueen maat ovat saavuttaneet keski- tai korkean tulotason, mutta niillä on edelleen suuria haasteita etenkin ulkoisten häiriöiden ja luonnononnettomuuksien suhteen. Tyynenmeren valtioiden talouskehitys vaihtelee voimakkaasti. Useimmilla on suuria ongelmia kokonsa ja sijaintinsa vuoksi. Ne ovat myös samalla tavalla haavoittuvia kuin Karibian alueen maat. Afrikan talouskehitys on ollut kaiken kaikkiaan hyvää. Suurin osa Afrikan maista on saanut nauttia vähintään kymmenen vuoden keskeytyksettömästä talouskasvusta. AKT-maat ovat onnistuneet vähentämään köyhyyttä, mitä osoittaa edistyminen vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa. Inhimilliseen kehitykseen, köyhyyden poistamiseen ja tasa-arvoon liittyy kuitenkin edelleen suuria haasteita, jotka ovat paikoin johtaneet avoimiin konflikteihin, epävakauden lisääntymiseen, kriisien pitkittymiseen ja muuttoliikkeen kasvuun maailmassa. Yhteydet alueellisiin ja maailmanlaajuisiin arvoketjuihin ovat edelleen vähäisiä. Tämä koskee etenkin vähiten kehittyneitä maita.

II. Yhteiset periaatteet ja edut (toiminnan alat)

AKT–EU-kumppanuudessa painotettiin alun perin kehitysapua ja kauppaa, ja suhdetta määritti avun antaminen ja vastaanottaminen. Olosuhteiden ja suhteen muuttuessa kumppanuuden painopiste on siirtynyt yhteisten etujen tavoitteluun. Vuonna 2000 allekirjoitettu Cotonoun sopimus lujitti huomattavasti kumppanuuden poliittista pilaria. Sen myötä mukaan tuli poliittinen vuoropuhelu AKT-maiden ja -alueiden kanssa. Sillä ei ole kuitenkaan täysin onnistuttu tuomaan EU:ta ja AKT-valtioiden ryhmää yhteen kumppaneina kansainvälisillä foorumeilla. Cotonoun sopimukseen on sisällytetty myös rauhan ja turvallisuuden ulottuvuus, joka on kehittynyt nopeimmin Afrikan ja EU:n kumppanuudessa. Tähän liittyvää yhteistyötä on myös lisätty Karibian alueen maiden kanssa kansalaisten turvallisuuden hyväksi sekä Tyynenmeren valtioiden kanssa ilmastoriskien ja sukupuolten tasa-arvon aloilla. Useimmat AKT-maat kattavien talouskumppanuussopimusten tekeminen on muuttanut Cotonoun sopimuksen kauppaa koskevat järjestelyt AKT-valtioiden ryhmän ja EU:n välillä monitahoiseksi suhteeksi, jossa on osapuolina useita alueellisia ryhmittymiä.

Suhteen on tulevaisuudessa mukauduttava uusiin realiteetteihin, jossa kumppanuuteen kuuluu monia ulottuvuuksia ja monia sidosryhmiä. Koska parhaisiin tuloksiin päästään silloin, jos EU:lla ja AKT-kumppaneilla on aidosti yhteinen agenda, kumppanuuden suunnan tulevaisuudessa ratkaisee selkeiden yhteisten etujen ja arvojen määrittely. Alustavien arvioiden mukaan jäljempänä esitettävät asiat saattaisivat olla tällaisia yhteisiä etuja ja periaatteita, mutta niitä on selvitettävä vielä lisää.

Yhteiset maailmanlaajuiset edut moninapaisessa maailmassa

Luja poliittinen liittolaisuus, joka perustuu yhteisiin etuihin ja arvoihin, muodostaa perustan onnistuneelle yhteistyölle globaaleissa kysymyksissä. AKT-maiden ja EU:n yhteisen edun mukaista on edistää globaalien julkishyödykkeiden kestävää hallintaa. Niitä koskevat myös ilmastonmuutokseen sekä veden, energian tai elintarvikkeiden saannin varmistamiseen liittyvät haasteet. Muita maailmanlaajuisia haasteita, jotka vaikuttavat yhtä lailla EU:hun kuin AKT-maihin, ovat rauhaan ja turvallisuuteen (esimerkiksi terrorismiin, ääri-ilmiöihin ja kansainväliseen rikollisuuteen), ympäristöön (etenkin biologiseen monimuotoisuuteen), muuttoliikkeeseen, terveyteen ja rahoitusalan kysymyksiin (kuten kansainvälisen rahoitusjärjestelmän rakenteisiin, pääoman liikkeisiin ja verotukseen) liittyvät haasteet.

Ilmastonmuutos on selkeä esimerkki asiasta, jonka käsittelyssä EU on maailman kärjessä ja joka vaikuttaa erityisesti AKT-maihin, sillä sen seuraukset kohdistuvat voimakkaasti joihinkin näistä alueista. Tämän vuoden joulukuussa on määrä hyväksyä uusi maailmanlaajuinen ilmastonmuutossopimus, ja AKT-maiden aktiivinen osallistuminen on siinä ratkaisevaa. Toisaalta monilla AKT-mailla on huomattavaa potentiaalia uusiutuvan energian tuotantoon ja siniseen kasvuun. Nämä ovat aloja, joilla tarvitaan merkittävää yksityisen sektorin investointia.

1. Missä määrin kumppanuus on tuottanut tulosta globaalien haasteiden ratkaisemisessa? 2. Mitä tulosten parantaminen edellyttäisi? Missä globaaleissa haasteissa kumppanuudesta olisi eniten lisäarvoa tulevaisuudessa uusien kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä ja muilla kansainvälisillä foorumeilla?

Ihmisoikeudet, demokratia ja oikeusvaltioperiaate sekä hyvä hallintotapa