Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1998"



Virallinen lehti nro C 140 , 18/05/2000 s. 0014 - 0018



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1998" (2000/C 140/06) Komissio päätti 18. lokakuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1998". Asian valmistelusta vastannut "talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" -jaosto antoi lausuntonsa 7. maaliskuuta 2000. Esittelijä oli Víctor Hugo Sequeira. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. maaliskuuta 2000 pitämässään 371. täysistunnossa (maaliskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 83 ääntä puolesta ja 1 vastaan. Kukaan ei pidättynyt äänestyksestä. 1. Johdanto 1.1. Koheesiorahastosta annetun asetuksen mukaisesti talous- ja sosiaalikomiteaa on jälleen pyydetty ottamaan kantaa koheesiorahaston vuosikertomukseen 1998. Kyseinen rahoitusväline perustettiin lujittamaan Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja rahastosta on myönnetty ohjelmakautena 1993-1999 taloudellista tukea ympäristö- ja liikennehankkeiden toteuttamiseen Espanjassa, Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa. 1.2. Rahaston alkuperäinen talousarvio on 15510 miljoonaa ecua(1) kaudeksi, joka on pidempi kuin nykyisen yhteisön tukikehyksen (YTK) toinen vaihe, koska siihen sisältyy myös koheesion rahoitusväline, joka oli voimassa 1. päivästä huhtikuuta 1993 aina 26. päivään toukokuuta 1994. 2. Yleistä 2.1. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että sitä on pyydetty ilmaisemaan mielipiteensä koheesiorahaston vuosikertomuksesta 1998. Komitea on edellisvuosina antamiensa lausuntojen tapaan huolestunut siitä, että komissio on julkaissut vuosikertomuksen myöhään. 2.2. Tarkastelun kohteena oleva vuosikertomus ilmestyi vieläkin myöhemmin kuin vuoden 1997 kertomus. Näin ollen komissio ei voi korjata ajoissa mahdollisia vääristymiä tai ryhtyä toimenpiteisiin komitean tai muun tahon ilmaisemien huolenaiheiden tai ehdotusten johdosta. Tämä on erityisen merkityksellistä nykyisellä toimintakaudella, koska vuosi 1999 on koheesiorahaston viimeinen toimintavuosi yhteisön tukikehyksessä 1994-1999. 2.3. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että vuosikertomuksen esitystapaa on parannettu. Etenkin vuosikertomuksen rakenne on nyt entistä parempi, ja tietyt luvut tai asiakohdat on tiivistetty paremmin, minkä ansiosta asiakirjan koko on supistunut ja se on helppolukuisempi kuin ennen. 2.4. Komitea panee tyytyväisenä merkille komission ehdollisuustarkastuksen tulokset. Tarkastus osoittaa, että koheesiorahaston neljä tuensaajavaltiota noudattavat asetettuja makrotaloudellisia sääntöjä. 2.5. Komitea ei malta olla ottamatta kantaa komission seurantatehtävissä tekemään havaintoon, jonka mukaan jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset viivyttelevät maksumäärärahojen maksatusta, mikä huolestuttaa komiteaa. 2.5.1. Sen lisäksi että viivästykset heikentävät taloudellista tehokkuutta (mahdollinen määrärahojen tilapäinen niukkuus), ne saattavat vaikuttaa kielteisesti hankkeiden varsinaiseen toteutukseen ja kyseenalaistaa rahaston perimmäisen tarkoituksen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisen. 2.6. Komitea ilmaisee jälleen kerran tyytyväisyytensä siihen, ettei koheesiorahaston määrärahojen käytössä ole havaittu ainuttakaan petosta tai niistä ei ole ilmoitettu. 2.7. Komissio seuraa koheesiorahastosta rahoitettavia hankkeita joko seurantakomiteoiden välityksellä tai suorittamalla valvontatehtäviä. Tämä on komitean käsityksen mukaan ratkaisevan tärkeää, koska kyseisillä järjestelmillä hankkeiden toteuttajille kyetään antamaan "ennakkovaroitus" ja ohjelmoinnin vääristymät/viivästykset pystytään havaitsevaan riittävän ajoissa ja etsimään yhdessä ratkaisuja, joilla parantaa hankkeiden toteuttamista. 2.8. Komitea katsoo, että vuosikertomuksessa olisi ollut asianmukaista esitellä edellisvuoden tapaan tärkeimmät vastaisuudessa tehtävät poliittiset ehdotukset, etenkin yhteisön seuraavan tukikehyksen ensisijaiset kehityssuunnat. Komitean mielestä vuosikertomuksessa olisi pitänyt viitata esimerkiksi komission heinäkuussa 1999 julkaisemaan tiedonantoon "Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa". 3. Erityistä 3.1. Tukikelpoisuusperiaatteet 3.1.1. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että hankkeiden tukikelpoisia kustannuksia koskevista periaatteista on sovittu ja ne on liitetty kaikkiin koheesiorahaston tukipäätöksiin. Tämä vaikuttaa varmasti myönteisesti kaikkien prosessiin osallistuvien tahojen välisten rahoitussuhteiden avoimuuteen. 3.1.2. Komitea pahoittelee kuitenkin, että periaatteista sovittiin ja niitä alettiin noudattaa vasta vuonna 1998, toisin sanoen vajaat kaksi vuotta ennen nykyisen koheesiorahaston voimassaolon päättymistä. 3.2. Talousarvion toteutuma 3.2.1. Komitea ilmaisee jälleen kerran tyytyväisyytensä koheesiorahaston talousarvion poikkeuksellisen korkeaan toteutumisasteeseen, joka oli vuonna 1998 edelleen 100 %. 3.3. Talousarvio toteutui moitteettomasti vuonna 1998 päättyneellä kaudella. Määrärahoista on käytetty 13632,5 miljoonaa ecua, eli 81,4 % koheesiorahaston vuosien 1993-1999 kokonaismäärärahoista. 3.3.1. Vuodeksi 1999 on budjetoitu 3118 miljoona ecua, mikä on 18,6 % koheesiorahaston kokonaismäärärahoista, eli 8,6 % enemmän kuin vuodeksi 1998 budjetoidut ja kyseisenä vuonna käytetyt määrärahat. 3.3.2. Komitea toivookin, että jäsenvaltioilla on riittävästi kapasiteettia absorboida koheesiorahaston tämänkertaisen kauden puitteissa vielä käytettävissä olevat määrärahat ja taata näin talousarvion toteutuvan lopullisesti sataprosenttisesti. 3.4. Koheesiorahaston määrärahojen jakautuminen 3.4.1. Komitea panee niin ikään tyytyväisenä merkille, että koheesiorahaston määrärahat jakautuivat vuonna 1998 tuensaajien kesken aiemmin sovitun ohjeellisen vaihteluvälin mukaisesti. 3.4.2. >TAULUKON PAIKKA> 3.5. Komitea on tyytyväinen ylipäätään viime vuosina ja erityisesti vuonna 1998 tehtyihin ponnisteluihin jakaa määrärahat rahaston kahden tukilohkon kesken siten, että taataan määrärahojen jakautuminen aiempaa tasapainoisemmin ympäristöhankkeiden ja liikenteen infrastruktuurihankkeiden kesken. 3.5.1. Kyseisen kehityksen ansiosta määrärahoja oli myönnetty vuoden 1998 loppuun mennessä tasavertaisesti ympäristöalan hankkeisiin (50,1 %) ja liikennehankkeisiin (49,9 %). Samansuuntainen kehitys on nähtävissä myös koheesiorahaston tuensaajavaltioissa, joskin suhteessa eri tasolla. 3.5.2. >TAULUKON PAIKKA> 3.6. Ottaen huomioon kohdassa 2.3 esitetyt huomiot komitea katsoo, että vuosikertomuksen luvussa 3 "Hyväksyttyjen hankkeiden ja toimien hallinnointi" esitetty jäsenvaltiokohtainen analyysi on paikoin edellisvuosien tarkastelua yksipuolisempi. Nyt lukuja on tietyissä kohdin tiivistetty liiaksi, eikä jäsenvaltioiden toimittamia yhdenmukaistettuja tiivistelmätaulukoita ole pantu näkyviin. 3.7. Maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen prosentuaalista osuutta osoittavan indikaattorin perusteella komitea katsoo hankkeiden keskimääräisen toteutumisasteen olevan tyydyttävä. Tilanne on parantunut hieman vuosista 1993-1997, varsinkin ympäristöalalla. 3.8. Komitea ei kuitenkaan saata olla ottamatta kantaa alakohtaisiin ja maakohtaisiin eroihin. Edellisessä kohdassa mainitun indikaattorin mukaan liikenteen osuus on 87,8 % ja ympäristön ainoastaan 57,9 %, ja maakohtaiset luvut vaihtelevat Espanjan 67,8 %:sta Portugalin 90,8 %:iin. 3.8.1. Komission on syytä kiinnittää huomiota kyseiseen tosiseikkaan ja ponnistella asian korjaamiseksi. Koska koheesiorahaston toiminta on päättymässä nykyisen rahoituskehyksen puitteissa, olisi taattava kaikkien keskeneräisten hankkeiden toteuttaminen ja tuen maksatus ajallaan. 3.8.2. >TAULUKON PAIKKA> 3.9. Komitea panee merkille, että ympäristöhankkeiden rahoitusjakauma on kehittynyt myönteisesti, ja jätevesialalle myönnetyt tuet vastaavat aiempaa paremmin direktiivin 91/271/EY vaatimuksia. 3.9.1. Komitea toistaa kuitenkin huolestuneisuutensa tuen kehittymisestä sellaisilla osa-alueilla kuin luonnonsuojelu, etenkin eroosio ja metsittäminen, joiden osuus kokonaistuesta supistui vuosina 1993-1998 (8,6 %:iin) vuosiin 1993-1997 verrattuna (9,2 %). 3.9.2. Koska asia on erityisen tärkeä Välimeren rantavaltioille, komitea korostaa aavikoitumisen torjumisen, vesien suojelun ja veden aiheuttaman eroosion torjunnan merkitystä. Tällä tavoin jäsenvaltioilla on mahdollisuus lujittaa metsittämistoimenpiteitä koheesiorahaston avulla. 3.9.3. Komitea toivookin, että vuonna 1999 ympäristönsuojeluun kiinnitetään erityistä huomiota, koska se on väestön elinolojen parantamisen ja kestävän kehityksen olennainen edellytys alueellisella, valtakunnallisella ja jopa koko maailman tasolla. 3.9.4. >TAULUKON PAIKKA> 3.10. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 1998 suurin osa liikennemäärärahoista oli osoitettu edellisvuosista poiketen rautateiden tukemiseen. Rautateiden osuus liikennemäärärahoista oli vuonna 1998 peräti 45,9 %. 3.11. Koska vuosi 1998 oli koheesiorahaston toiseksi viimeinen toimintavuosi vuosien 1994-1999 rahoituskehyksen puitteissa, komitea ilmaisee edelleen huolensa siitä, että rahoituskautena 1993-1998 suurin osa talousarviossa liikenteelle varatuista määrärahoista (lähes 64,1 %) on myönnetty maantieliikenteelle. Komitea suosittaa sellaisten toimien/toimenpiteiden käyttöönottoa, joilla kyseistä epätasapainoa pyritään lieventämään. 3.11.1. Komitea ilmaisi jo koheesiorahaston vuosikertomuksesta 1997 antamassaan lausunnossa olevansa huolestunut meriliikenteeseen sekä meri- ja jokisatamahankkeisiin tehtyjen investointien vähäisyydestä ja kehotti ponnistelemaan erityisesti kyseisen tilanteen korjaamiseksi. Vaikka komissio on perustellut toimintaansa etenkin sillä, että kyseiset toimet tuottavat tuloja, minkä vuoksi niitä ei tueta koheesiorahastosta samaan tapaan kuin muita hankkeita, komitea katsoo aiheelliseksi ilmaista olevansa huolissaan siitä, että satamille myönnetyn taloudellisen tuen osuus kaikista liikennemäärärahoista laski vuonna 1998. 3.11.2. Komitea katsoo, että koheesiorahaston on otettava huomioon liikenteen painopistealat, jotka komissio ilmoitti hiljattain tiedonannossaan "Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa", ja erityisesti liikenneverkkojen tehostaminen ja eri liikennemuotojen välisen tasapainon parantamisen takaaminen. >TAULUKON PAIKKA> 3.12. Koheesiorahaston vaikutusten arviointi 3.12.1. Vuosikertomuksessa vahvistetaan koheesiorahaston vaikuttaneen myönteisesti tuensaajamaiden elinkeinoelämään ja erityisesti työpaikkojen luomiseen. Vaikutusten määrällisestä arvioinnista tehdyissä tutkimuksissa annetaan tietoja siitä, millä tasolla vaikutukset ovat havaittavissa. 3.12.2. London School of Economics on kehittämässä pisimmälle vietyä taloudellista mallia koheesiorahaston vaikutusten mittaamiseksi. Komission olisi syytä antaa tutkimuksesta lisätietoja. Komissio esittää tiivistelmän tutkimustuloksista, mutta ei valitettavasti anna edes pelkistettyjä lukuja. 3.12.3. Komissio mainitsee kuitenkin eräitä mielenkiintoisia lukuja koheesiorahaston osittaisista vaikutuksista tiettyjen tiehankkeiden toteuttamiseen Espanjassa ja Portugalissa (mutta ei Irlannissa eikä Kreikassa). 3.12.4. Komissio arvioi vuoden 1997 vuosikertomuksen tapaan koheesiorahaston vaikutuksia. Komission arvion mukaan miljoonan ecun suuruisella taloudellisella tuella luodaan liikenteen alalla 20 välitöntä työpaikkaa ja ympäristöalalla 25. Näissä arvioissa esitetään ennen kaikkea investointien välittömät vaikutukset, mutta niissä ei pystytä huomioimaan asianomaisen alueen kilpailuaseman parantumisesta johtuvia vaikutuksia tarjonnan kannalta. Näin ollen arvioihin on suhtauduttava ja niitä on tulkittava varovaisesti: ei ole varmaa, ovatko työpaikat keskipitkällä aikavälillä pysyviä, ja on vaikea päätellä, olisiko hanke toteutunut ilman taloudellista tukea. 3.12.5. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että koheesiorahaston ansiosta vuosina 1993-1998 luotiin 398600 työpaikkaa. Komitea katsoo kuitenkin, että komission tulisi esittää arvionsa varovaisesti ja korostaa asiaan liittyviä tärkeimpiä ongelmia samoista syistä kuin edellisessä kohdassa. 3.13. Komitea suhtautuu niin ikään myönteisesti sekä ympäristö- että liikennehankkeiden jälkiarviointien tärkeimpiin tuloksiin. Ympäristöhankkeista todetaan olevan hyötyä paikkakunnan asukkaille, talouskehitykselle ja ympäristölle. Vaikka liikennehankkeiden välilliset työllisyysvaikutukset eivät olekaan kestäviä, ne vaikuttavat melko myönteisesti elinkeinoelämään ja väestöön etenkin vähentämällä matkustusaikoja ja -kustannuksia ja parantamalla yhteiskunnallis-taloudellisia järjestelmiä. 3.14. Petosten torjuntaan tarkoitetut määrärahat 3.14.1. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että petosten torjuntaa koskevan budjettikohdan tukihakemukset liittyvät yleensä toimijoiden ammatilliseen koulutukseen tutkimuksen ja rahoitettujen hankkeiden petosalttiuden alalla (5-6 tukihakemusta). Tämä tehostaa määrärahojen käytön seurantaa ja valvontaa tulevaisuudessa. 4. Päätelmät 4.1. Komitea esittää toivomuksen, että tulevissa vuosikertomuksissa esitetään nykyistä yksityiskohtaisempaa ja helppotajuisempaa tietoa koheesiorahaston laadullisista ja määrällisistä vaikutuksista. Komitean mielestä keskeisiä kysymyksiä ovat koheesiorahaston arviointikertomusten tärkeimpien tulosten julkaiseminen ja niistä tiedottaminen; komission ja muiden asianomaisten tahojen olisi keskusteltava tuloksista ja pohdittava niitä. 4.2. Komitean käsityksen mukaan komission tulee seurata mahdollisia viivästyksiä nykyistä tarkemmin ja jäsenvaltioiden sekä niiden viranomaisten on pyrittävä esittämään maksumäärärahahakemuksensa komissiolle ajoissa, mikä tehostaisi rahaston rahoituksen hallintaa. 4.3. Komitea esittää niin ikään toivomuksen, että komissio tekisi parhaansa, jotta vuosikertomukset toimitettaisiin komitealle tästedes ajoissa. 4.4. Komitean käsityksen mukaan komission tulisi edistää tulevissa koheesiorahastotoimissa interaktiivisia liikenne- ja ympäristöhankkeita. 4.5. Koheesiorahaston tulevaisuus 4.5.1. Talous- ja sosiaalikomitean ottaessa kantaa koheesiorahaston vuosikertomukseen 1998, Euroopan unioni on ottamassa käyttöön uutta yhteisön tukikehystä vuosiksi 2000-2006. Niinpä komitea katsoo aiheelliseksi esittää huolenaiheitaan ja ehdotuksiaan koheesiorahaston tulevaisuudesta. 4.5.2. Vaikka komitea myöntää, että koheesiorahaston neljässä tukea saavassa jäsenvaltiossa on tapahtunut huomattavaa edistystä, se toteaa pitävänsä koheesiotuen jatkamista merkittävänä, sillä tuen avulla edistetään ja lujitetaan Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 4.5.3. Euroopan unionin tuleva laajentuminen on varmasti yksi unionin suurimpia haasteita. Komitean näkemyksen mukaan komission on kiinnitettävä edelleen erityistä huomiota laajentumiseen, etenkin taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesiopolitiikkaan ja koheesiorahastoon. Komitea on valmis osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun ja on tyytyväinen Berliinin Eurooppa-neuvostossa tehtyihin päätöksiin. 4.5.4. Komitean näkemyksen mukaan koheesiorahaston tehtävänä on täydentää Euroopan unionin määrittelemiä yleisiä toimintaperiaatteita. Näin ollen komitea toteaa jälleen kerran, että on tärkeää niveltää koheesiorahasto muihin rakennerahastoihin ja varsinkin vuosien 2000-2006 tavoitteisiin ja suuntaviivoihin, joita komissio korostaa tiedonannossaan "Rakennerahastot ja niiden yhteensovittaminen koheesiorahaston kanssa". Bryssel 29. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice Rangoni Machiavelli (1) Vuoden 1992 hinnoin. Korjatuin hinnoin summa on 16750,8 milj. euroa.