Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Yritysten ammatillista koulutusta koskevista tilastoista

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Komission marraskuussa 2001 antaman tiedonnnon "Eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttaminen" 1.1 kohdassa korostetaan, että Lissabonin Eurooppa-neuvosto vahvisti elinikäisen oppimisen yhdeksi eurooppalaisen yhteiskuntamallin perustekijäksi. Elinikäinen oppiminen kattaa siten kaiken oppimistoiminnan, johon ihminen elinaikanaan ryhtyy. Oppimisen tavoitteena on tietojen, ammattitaidon ja kykyjen parantaminen henkilökohtaisella tasolla, kansalaistasolla, yhteiskunnallisella tasolla tai työllistymiseen liittyvistä näkökohdista katsottuna. Elinikäisen oppimisen merkitys ei enää rajoitu koulutusalaan, vaan sitä pidetään ratkaisevan tärkeänä myös työllisyyden, sosiaaliturvan, taloudellisen suorituskyvyn ja kilpailukyvyn kannalta elämän kaikissa vaiheissa. Elinikäinen oppiminen on tärkeä aihealue myös tutkijoille, insinööreille ja yritysten muulle henkilöstölle. Tietämyksen tuottaminen ja kyky omaksua uutta tietoa eri aloilta voidaan säilyttää korketasoisena tukemalla yritysten T&K-henkilöstön elinikäistä oppimista. Tämä näkemys vastaa Lissabonin huippukokouksen pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään vahvistamaan työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta osaamisyhteiskunnassa ja -taloudessa. Elinikäisen oppimisen politiikka Euroopan työllisyysstrategian kulmakivenä muodostaa nykyään perustan useille työllisyyden suuntaviivoille ja kaikille näiden suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskeville kansallisille toimintasuunnitelmille.

Yksi tiedonannossa mainituista yhtenäisten elinikäisen oppimisen strategioiden kehittämisen ja täytäntöönpanon keskeisistä aiheista on tehtävä- ja vastuunjako, jolla viitataan työnantajien vastuuseen oman työvoimansa pätevyyden kehittämisestä. Tiedonannon mukaan yritysten olisi muututtava oppiviksi organisaatioiksi, joissa kukin toimija oppii ja kehittyy työn ohella. Täydennyskoulutus on entistä tärkeämpi osa politiikkoja, joilla tähdätään työttömyyden alentamiseen sekä tuottavuuden ja kilpailukyvyn edistämiseen Euroopassa. Ammattitaidon kohottaminen yritysten ammatillisen täydennyskoulutuksen kautta on olennainen osa elinikäistä oppimista, koska sen avulla voidaan parantaa työvoiman sopeutumiskykyä ja varmistaa elinikäinen työllistyvyys. Yritysten ammatilliseen täydennyskoulutukseen tekemät investoinnit kuvastavat niiden halua reagoida työmarkkinoiden kehittymiseen suuntaamalla siihen varoja. Lisäksi investoinnit ovat osoitus yritysten tällä alalla käytettävissä olevista mahdollisuuksista.

Kesäkuun 27 päivänä 2002 elinikäisestä oppimisesta antamassaan päätöslauselmassa neuvosto ilmaisee tyytyväinen siihen, että marraskuussa 2001 annetussa tiedonannossa elinikäisestä oppimisesta tehtiin eräs koulutuksen johtavista periaatteista, ja tunnustaa tiedonannossa esitettyjen elinikäisen oppimisen strategioiden periaatteiden merkityksen.

Heinäkuun 15 päivänä 2003 sosiaalisesta ja inhimillisestä pääomasta antamassaan päätöslauselmassa neuvosto painottaa, että työpaikalla tapahtuvalla oppimisella ja kouluttautumisella on merkitystä sosiaalisen ja inhimillisen pääoman kasvattamiselle osaamisyhteiskunnassa. Erityisesti neuvosto korostaa sen varmistamista, että yhtiöiden ja organisaatioiden kaikki työntekijät osallistuvat prosessiin täysipainoisesti ja että heidät koulutetaan asianmukaisesti, mikä helpottaa muutosta, ja että he ovat siten tietoisia hyödyistä, joita saadaan kilpailukyvyn ja työelämän laadun paranemisesta. Lisäksi päätöslauselmassa otetaan esille ongelma, joka aiheutuu siitä, että hyvin koulutetuilla henkilöillä on enemmän todellisia mahdollisuuksia oppimiseen kuin vähemmän koulutusta saaneilla henkilöillä, esimerkiksi naisilla ja ikääntyneillä työntekijöillä, joille koulutuksesta olisi eniten hyötyä.

Heinäkuun 22 päivänä 2003 hyväksyttyä uutta Euroopan työllisyysstrategiaa tarkistettiin, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon laajentuneen EU:n tarpeet, reagoida paremmin nykyaikaisten työmarkkinoiden haasteisiin ja edistää tehokkaammin Lissabonin strategian tavoitteita. Euroopan työllisyysstrategiaan sisältyy kaksi erityistä suuntaviivaa, joilla tartutaan tarpeeseen parantaa osaamistasoa elinikäisen oppimisen avulla ja joissa jäsenvaltioita kehotetaan puuttumaan työvoimavajeeseen ja osaamisen pullonkaula-aloihin. Lisäksi jäsenvaltioita kannustetaan panemaan täytäntöön kattavia elinikäisen oppimisen strategioita, jotta ihmiset voivat hankkia taidot, joita nykyaikaiselta työvoimalta vaaditaan tietoyhteiskunnassa, ja jotta ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten välistä epäsuhtaa ja työmarkkinoiden pullonkauloja voidaan vähentää. Suuntaviivojen sisältämillä poliittisilla toimilla pyritään lisäämään henkilöresursseihin tehtäviä investointeja, erityisesti lisäämällä merkittävästi yritysten investointeja aikuiskoulutukseen.

2. Päähuomion kiinnittäminen viime aikoina tähän aihealueeseen ja koulutuksen sisällyttäminen yhteisön toimivaltaan ensimmäistä kertaa Maastrichtin sopimuksessa ja sen jälkeen Amsterdamin sopimuksessa on kasvattanut elinikäistä oppimista koskevien tilastojen kysyntää. Jotta voidaan seurata elinikäisen oppimisen prosessia ja arvioida siihen liittyvien politiikkojen täytäntöönpanon edistymistä, on kehitettävä ja laadittava asianmukaisia ja vertailukelpoisia tilastointitoimia. Eurostat aikoo perustaa yhtenäisen Euroopan tilastotietojärjestelmän (ESIS), jolla pyritään mittaamaan elinikäistä oppimista. Yritysten ammatillista täydennyskoulutusta koskevien tietojen avulla voidaan tarkastella yhtä elinikäisen oppimisen tärkeimmistä näkökohdista. Tiedot ovat välttämättömiä sellaisten politiikkojen ja strategioiden kehittämisen ja arvioimisen kannalta, joilla voidaan mukauttaa henkilöresurssit muutostilassa olevaan talouteen.

3. Tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS) on ainoa lähde, josta jäsenvaltiot, liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja tutkimukseen osallistuvat EFTA-maat saavat kansainvälisesti vertailukelpoisia tilastotietoja ja indikaattoreita yritysten ammatillisesta täydennyskoulutuksesta. Tutkimustuloksia voidaan käyttää useilla eri tasoilla (EU:n tasolla, kansallisella tasolla ja yritystasolla) vertailuanalyysin tekemiseen koulutustarjonnasta, koulutukseen pääsystä ja osallistumisesta sekä koulutuksen intensiteetistä ja kustannuksista. Lisäksi tutkimustulokset antavat kuvan yritysten toimintaympäristöstä, mikä auttaa työnantajia ja työntekijöitä vertailemaan omia kokemuksiaan suhteessa yleisiin vaatimuksiin.

Yritysten koulutusta koskevia yhteisön tilastotietoja tarvitaan, jotta voidaan arvioida Euroopan ja kansallisella tasolla sellaisen alan tukitarpeita, joka hyödyttää yhtä lailla niin työntekijöitä kuin työnantajia. Tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS) on kansainvälisellä tasolla ainutlaatuinen tietolähde, jonka avulla voidaan analysoida yritysten tarjoamaa koulutusta. Sen avulla voidaan arvioida eroja ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän välillä, toisaalta koulutustarpeen ja toisaalta tarjotun koulutusmuodon, koulutusalan ja koulutuksen laajuuden välillä sekä yrityksen omien resurssien ja ulkopuolisten palveluntarjoajien käytön välillä. Tutkimuksen avulla voidaan myös arvioida erityisesti työttömyydestä eniten kärsivien, kuten heikommassa asemassa olevien väestöryhmien, ikääntyneiden työntekijöiden ja naisten kouluttautumismahdollisuuksia yrityksissä. Lisäksi tutkimus antaa olennaista tietoa yrityksille ja valtiolle aiheutuvista koulutuskustannuksista sekä rahoitusmenetelmistä.

4. Ensimmäinen tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS1) tehtiin vuonna 1994. Tutkimus oli osa 29. toukokuuta 1990 tehtyyn neuvoston päätökseen 90/267/ETY perustuvaa toimintaohjelmaa jatkuvan ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi EY:ssä (FORCE). Kasvava kiinnostus yritysten täydennyskoulutusta koskevia tietoja kohtaan ja vaatimus kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ottamisesta siihen mukaan johtivat siihen, että Euroopan komissio aloitti toisen tutkimuksen. Tilasto-ohjelmakomitea hyväksyi toisen tutkimuksen marraskuussa 1997 pitämässään kokouksessa. Toinen tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS2) tehtiin vuosina 2000 ja 2001 kaikissa jäsenvaltioissa, Norjassa ja yhdeksässä ehdokasmaassa.

CVTS1:n ja CVTS2: täytäntöönpano perustui Eurostatin ja EU:n jäsenvaltioiden välisiin "herrasmiessopimuksiin". CVTS:n osalta, kuten monien muiden tilastotoiminnan alojen osalta, tällaiset sopimukset ovat olleet tärkeässä asemassa, kun yhteistyön ehtoja on laadittu tutkimuksen käyttöönottovaiheessa ja tutkimuksen yleistä lähestymistapaa kehitettäessä. "Herrasmiessopimuksia" ei kuitenkaan voida pitää vaihtoehtona yhteispäätösmenettelyllä hyväksytylle lainsäädännölle, eikä varsinkaan yritystutkimusten alalla.

Tästä syystä Eurostat ja EU:n jäsenvaltiot päättivät CVTS2:n täytäntöönpanon jälkeen luoda Euroopan tilastointijärjestelmän puitteissa tehtävälle tiedonkeruulle oikeusperustan antamalla asiaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen. Sosiaalitilastojohtajat hyväksyivät tämän hankkeen 22.-23. huhtikuuta 2002 pitämässään kokouksessa. Ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi otetaan huomioon CVTS2:ta käsitelleessä työryhmässä (marraskuussa 2002) käydyn keskustelun tulokset, kirjallisesti toimitetut kansalliset huomautukset ja koulutustilastoja käsitelleessä työryhmässä (23.-24. tammikuuta 2003) käydyn keskustelun tulokset. Sosiaalitilastojohtajat hyväksyivät luonnoksen 7.-8. huhtikuuta 2003 pitämässään kokouksessa ja 15. toukokuuta 2003 käynnistetyn kirjallisen menettelyn perusteella.

5. Tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä on yksi elinikäistä oppimista koskevan yhtenäisen Euroopan tilastotietojärjestelmän tärkeimmistä osista. Ehdotuksen mukaan tietojenkeruu on määrä toteuttaa säännöllisesti viiden vuoden välein. Tilastot antavat määrällistä ja laadullista tietoa yritysten ammatillisesta täydennyskoulutuksesta, ja niitä täydennetään peruskoulutusta koskevilla perustiedoilla. Tutkimus kattaa yritysten koulutuspolitiikan, täydennyskoulutuksen laajuuden, intensiteetin ja sisällön sekä koulutuskustannukset ja rahoituksen.

Tutkimus olisi suunniteltava sellaiseksi, että siihen vastaaminen ei aiheuta yrityksille taakkaa. Asetus auttaa vakauttamaan yritysten kanssa tehtävää yhteistyötä jäsenvaltioissa ja parantamaan tietojen laatua ja täydellisyyttä.

6. Yritysten ammatillista koulutusta koskevien tilastojen kehittämistä ja tuottamista koskevalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella on tarkoitus luoda yhteinen kehys Euroopan tilastotietojärjestelmän puitteissa tehtävälle tiedonkeruulle.

2004/0041 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Yritysten ammatillista koulutusta koskevista tilastoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],

[1] EUVL C [], [], s. [].

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],

[2] EUVL C [], [], s. [].

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon ,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [3],

[3] EYVL C 325, 24.12.2002, s. 133. Konsolidoitu toisinto.

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Lissabonissa maaliskuussa 2000 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Euroopan unionin strategiseksi päämääräksi asetettiin, että siitä tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamisyhteiskunta, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

(2) Kansalaisten työllistettävyys, sopeutumiskyky ja liikkuvuus ovat erittäin tärkeitä, jotta voidaan pitäytyä sitoumuksessa, jonka mukaan Euroopan unionista tulee yksi maailman kilpailukykyisimmistä ja dynaamisimmista osaamisyhteiskunnista.

(3) Elinikäinen oppiminen on olennainen tekijä ammattitaitoisen, koulutetun ja sopeutumiskykyisen työvoiman kehittämisessä ja edistämisessä.

(4) Keskimääräistä eurooppalaista suoritusta koskevista koulutuksen viitearvoista (benchmarks) 5 päivänä toukokuuta 2003 annetuissa neuvoston päätelmissä [4] vahvistetaan seuraava viitearvo: "Siksi vuoteen 2010 mennessä elinikäiseen oppimiseen osallistujien keskimääräisen osuuden Euroopan unionissa pitäisi olla vähintään 12,5 prosenttia työikäisestä aikuisväestöstä (25-64-vuotiaat)".

[4] EUVL L 134, 7.6.2003, s. 4.

(5) Lissabonin Eurooppa-neuvosto vahvisti, että elinikäinen oppiminen on eurooppalaisen yhteiskuntamallin perustekijä.

(6) Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 22 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyssä neuvoston päätöksessä [5] vahvistetun uuden eurooppalaisen työllisyysstrategian tavoitteena on edistää entistä enemmän Lissabonin strategiaa sekä panna täytäntöön johdonmukaisia ja kattavia elinikäisen oppimisen strategioita.

[5] EUVL L 197, 5.8.2003, s. 13.

(7) Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä työpaikalla tapahtuvaan koulutukseen, joka on ratkaisevan tärkeä elinikäisen oppimisen ulottuvuus.

(8) Elinikäisen oppimisen strategioiden kehittämiseksi ja täytäntöönpanon edistymisen valvomiseksi on olennaista, että yhteisön tasolla on olemassa vertailukelpoisia tilastotietoja varsinkin yritysten tarjoamasta koulutuksesta.

(9) Yhteisön erityisten tilastojen tuottamista säännellään yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/97 [6].

[6] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 61.

(10) Salassapidettävien tilastotietojen toimittamisesta säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 ja salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, ETY) N:o 1588/90 [7].

[7] EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 322/97.

(11) Yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 täytäntöönpanosta tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien salassapidettävien tietojen käyttöoikeuden osalta 17 päivänä toukokuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 831/2002 [8] vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti voidaan myöntää oikeus yhteisön viranomaiselle toimitettujen salassapidettävien tietojen käyttöön.

[8] EYVL L 133, 18.5.2002, s. 7.

(12) Tavoitetta, joka on yhteisten tilastostandardien luominen yhdenmukaisten tietojen tuottamisen mahdollistamiseksi, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(13) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [9] mukaisesti.

[9] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(14) Tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1989 tehdyn neuvoston päätöksen (89/382/ETY, Euratom) [10] 3 artiklan mukaisesti,

[10] EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47.

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tällä asetuksella perustetaan yhteinen järjestelmä yritysten ammatillista koulutusta koskevien yhteisön tilastojen tuottamiseksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

(a) 'yritys': yritys sellaisena kuin se määritellään tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten 15 päivänä maaliskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 696/93 [11]

[11] EYVL L 76, 30.3.1993, s. 1.

(b) 'NACE Rev. 1': Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus, joka on luotu Euroopan yhteisön tilastollisesta toimialaluokituksesta 9 päivänä lokakuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3037/90 [12]

[12] EYVL L 293, 24.10.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 29/2002 (EYVL L 6, 10.1.2002, s. 3).

(c) 'toinen tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS2)': toinen yritysten ammatillista täydennyskoulutusta koskeva eurooppalainen tutkimus, joka tehtiin viitevuoden 1999 osalta kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 2000 ja 2001.

3 artikla

Tietojenkeruu

1. Jäsenvaltioiden on kerättävä tietoja yhteisön tilastojen tuottamiseksi yritysten ammatillisesta täydennyskoulutuksesta seuraavilla aloilla:

(a) yritysten koulutuspolitiikka ja koulutusstrategiat oman työvoiman pätevyyden kehittämiseksi

(b) yritysten ammatillisen täydennyskoulutuksen hallinnointi, organisointi ja muodot

(c) työmarkkinaosapuolten asema asianmukaisen työpaikalla tapahtuvan ammatillisen täydennyskoulutuksen varmistamisessa

(d) pääsy ammatilliseen täydennyskoulutukseen sekä ammatillisen täydennyskoulutuksen laajuus ja sisältö ottaen tässä yhteydessä erityisesti huomioon toimiala ja yrityksen koko

(e) yritysten erityistoimet ammatillisen täydennyskoulutuksen alalla oman työvoiman tietotekniikkataitojen parantamiseksi

(f) pk-yritysten työntekijöiden mahdollisuudet päästä ammatilliseen täydennyskoulutukseen ja hankkia uusia taitoja sekä pk-yritysten erityistarpeet tällä alalla

(g) kaikkien työntekijöiden yhtäläiset mahdollisuudet päästä ammatilliseen täydennyskoulutukseen yrityksissä ottaen erityisesti huomioon sukupuolten tasa-arvo

(h) työmarkkinoilla heikommassa asemassa oleviin väestöryhmiin kohdistetut erityistoimet ammatillisen täydennyskoulutuksen alalla

(i) ammatillisen täydennyskoulutuksen kustannukset: rahoituksen suuruus, rahoitusvarat ja ammatillisen täydennyskoulutuksen kannustimet

(j) yritysten tarjoaman ammatillisen täydennyskoulutuksen arviointi.

2. Jäsenvaltioiden on kerättävä yritysten tarjoamaa ammatillista peruskoulutusta koskevia erityisiä tietoja

(a) peruskoulutukseen osallistuvista henkilöistä

(b) peruskoulutuksen kokonaiskustannuksista.

4 artikla

Kattavuus

Ammatillista koulutusta koskevien tilastotietojen on katettava vähintään kaikki ne toimialat, jotka määritellään NACE Rev. 1:n pääluokissa C-K ja O.

5 artikla

Tilastoyksiköt

Tietojenkeruussa käytetään tilastoyksikkönä yritystä, joka toimii jollakin 4 artiklassa mainituista toimialoista ja työllistää vähintään 10 henkilöä.

6 artikla

Tietolähteet

1. Jäsenvaltioiden on hankittava vaaditut tiedot käyttämällä joko yrityksissä tehtyä tutkimusta tai tällaisen tutkimuksen ja muiden lähteiden yhdistelmää noudattaen vastaajien vähimmäistaakan ja hallinnon yksinkertaistamisen periaatetta.

2. Tutkimuksessa yrityksiä pyydetään toimittamaan oikeat ja täydelliset tiedot annetuissa määräajoissa.

3. Jäsenvaltiot voivat määrätä yritysten tutkimukseen vastaamisen pakolliseksi. Jos tutkimukseen vastaaminen määrätään pakolliseksi, yritykset ovat velvollisia toimittamaan oikeat ja täydelliset tiedot annetuissa määräajoissa.

4. Kerättävien tietojen täydentämiseksi tulevat kyseeseen myös muut asianmukaiset lähteet, mukaan luettuna hallinnolliset tiedot, jos ne ovat asian kannalta olennaisia ja ajantasaisia.

7 artikla

Tutkimuksen ominaisuudet

1. Tutkimus tehdään otantatutkimuksena. Otoskoot noudattelevat CVTS2:ssa käytettyjä kokoja, jotka on lueteltu tämän asetuksen liitteessä.

2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toimitetut tiedot kuvastavat tilastoyksikköjen perusjoukon rakennetta. Tutkimus tehdään siten, että tulokset voidaan yhteisön tasolla jakaa vähintään seuraaviin luokkiin:

(a) NACE Rev. 1:n mukaiset toimialat

(b) yritysten koko.

3. Komissio vahvistaa 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen otanta- ja tarkkuusvaatimukset, NACE-luokitusta koskevat määritykset ja kokoluokat, joihin tulokset voidaan jakaa.

8 artikla

Tutkimuksen lähestymistapa

1. Vastaajien taakan vähentämiseksi tutkimuksessa on mahdollista mukauttaa tietojenkeruuta seuraavien seikkojen perusteella:

(a) koulutusta tarjoavat yritykset ja yritykset, jotka eivät tarjoa koulutusta

(b) eri koulutusmuodot.

2. Komissio vahvistaa 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen erityistiedot, jotka kerätään yrityksistä, jotka tarjoavat koulutusta tai eivät tarjoa sitä, ja eri koulutusmuodoista.

9 artikla

Laadunvalvonta ja laatukertomukset

1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen laadun varmistamiseksi.

2. Viimeistään 21 kuukauden kuluttua viitekauden päättymisestä jäsenvaltioiden on annettava komissiolle (Eurostatille) laatukertomus, joka sisältää kaikki tiedot, jotka komissio vaatii toimitettujen tietojen laadun todentamiseksi. Jäsenvaltioiden on eriteltävä mahdolliset menetelmävaatimusten rikkomukset.

3. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun.

4. Komissio vahvistaa 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen yritysten ammatillista koulutusta koskevia yhteisön tilastoja varten kerättävien ja toimitettavien tietojen laatuvaatimukset, jäsenvaltioiden laatimien laatukertomusten rakenteen sekä kaikki tietojen laadun arviointiin ja parantamiseen tähtäävät toimenpiteet.

10 artikla

Viitekausi ja jaksotus

1. Tietojenkeruun viitekausi on yksi kalenterivuosi.

2. Komissio määrittelee ensimmäisen viitevuoden, jolta tiedot on kerättävä, 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

3. Jäsenvaltioiden on kerättävä tiedot joka viides vuosi.

11 artikla

Tietojen toimittaminen

1. Jäsenvaltioiden ja komission on omien toimivaltuuksiensa mukaisesti luotava edellytykset sähköisen tietojenkeruun, sähköisen tietojen toimittamisen ja tietojen automaattisen käsittelyn entistä laajemmalle käytölle.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) yritysten tiedot niiden voimassa olevien salassapidettävien tilastotietojen toimittamista koskevien yhteisön säännösten mukaisesti, joista säädetään yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 322/97 [13] ja salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, ETY) N:o 1588/90 [14]. Jäsenvaltioiden on varmistettava, etteivät toimitetut tiedot mahdollista tilastoyksiköiden suoraa tunnistamista.

[13] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 61.

[14] EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 322/97.

3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot sähköisesti 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen hyväksyttävässä teknisessä muodossa ja komission määrittelemän tiedonsiirtostandardin mukaisesti.

4. Jäsenvaltioiden on toimitettava täydelliset ja oikeat tiedot määrätyssä ajassa, joka on enintään 18 kuukautta viitevuoden päättymisestä.

12 artikla

Täytäntöönpanokertomus

1. Viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja kuultuaan tilasto-ohjelmakomiteaa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa

(a) arvioidaan tuotettujen tilastojen yhteisölle, jäsenvaltioille sekä tilastotietojen käyttäjille koituneet hyödyt suhteessa vastaajille aiheutuvaan taakkaan.

(b) osoitetaan alueita, joilla saavutettujen tulosten perusteella katsotaan tarvittavan parannuksia ja muutoksia.

2. Komissio voi täytäntöönpanokertomuksen perusteella ehdottaa toimenpiteitä tämän asetuksen toimivuuden parantamiseksi.

13 artikla

Täytäntöönpanotoimet

Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat määräykset, mukaan luettuna toimet, joissa otetaan huomioon tiedonkeruuta sekä tietojen toimittamista ja käsittelyä koskeva taloudellinen ja tekninen kehitys, on annettava 14 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

14 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea.

2. Viitatessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla.

Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.

15 artikla

Rahoitus

1. Komissio myöntää taloudellista tukea niiden kustannusten kattamiseksi, jotka ovat aiheutuneet jäsenvaltioille tietojenkeruusta, tietojen käsittelystä ja toimittamisesta ensimmäiseltä viitevuodelta, jolta tässä asetuksessa tarkoitetut yhteisön tilastot on tuotettu.

2. Taloudellisen tuen määrä vahvistetaan osaksi asiaa koskevaa vuosittaista talousarviomenettelyä. Talousarvioviranomainen määrittelee käytettävissä olevat määrärahat.

3. Komissio voi asetusta soveltaessaan käyttää asiantuntijoita ja teknisen avun organisaatioita, joiden käyttö voidaan rahoittaa päätöksen kokonaismäärärahoista. Komissio voi lisäksi järjestää asiantuntijoiden seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai muita kokouksia, joilla pyritään edistämään ohjelman täytäntöönpanoa, sekä toteuttaa soveltuvia tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimia.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[...] [...]

LIITE

Pyöristetyt brutto-otoskoot CVTS2:ssa [15]

[15] Toisessa tutkimuksessa ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS2) otoskokojen laskennan lähtökohtana käytettiin tavoiteltua enintään 20 prosentin suhteellista keskivirhettä (95 prosentin luottamusväli) niiden arvioitujen parametrien osalta, jotka ovat "koulutusta tarjoavien yritysten" osuuksia. Tässä yhteydessä otettiin huomioon koulutusta tarjoavien yritysten arvioidut osuudet ja odotettu vastaushalukkuus.

Maa // Brutto-otoskoko (pyöristettynä)

Belgia // 4 000

Tanska // 2 800

Saksa // 10 200

Kreikka // 4 400

Espanja // 11 500

Ranska // 8 100

Irlanti // 2 100

Italia // 13 900

Luxemburg // 1 300

Alankomaat // 8 000

Itävalta // 6 900

Portugali // 9 200

Suomi // 3 100

Ruotsi // 5 800

Yhdistynyt kuningaskunta // 4 000

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

Politiikan ala(t): Tilastot

Toiminnan ala(t): Sosiaalialan tilastot

Toimenpiteen nimi: Yritysten ammatillista täydennyskoulutusta koskevat yhteisön tilastot

1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT

29 02 01 (PO ESTAT)+04 02 15 (PO EMPL)+15 03 01 02 (PO EAC)

1,635 miljoonaa euroa, budjettikohta 29 02 01 (PO ESTAT)

2,800 miljoonaa euroa, budjettikohta 04 02 15 (PO EMPL)

1,700 miljoonaa euroa, budjettikohta 15 03 01 02 (PO EAC)

2. NUMEROTIEDOT

2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B-osa): 6 135 102 euroa maksusitoumusmäärärahoina

2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2005-2008

(Ajanjakso, jona yhteisön varoja tarvitaan.)

2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio:

a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

b) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa:

Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.

2.5. Vaikutukset tuloihin:

Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).

3. BUDJETTITIEDOT

>TAULUKON PAIKKA>

4. OIKEUSPERUSTA

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 285, 136 ja 137 artikla.

Yhteisön tilastoista annettu neuvoston asetus (EY) N:o 322/97.

Yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2003-2007 16 päivänä joulukuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2367/2002/EY.

Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY.

Työllisyyden alalla toteutettavista yhteisön edistämistoimista 10 päivänä kesäkuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1145/2002/EY.

5. KUVAUS JA PERUSTELUT

5.1. Yhteisön toiminnan tarve

5.1.1. Toiminnan tavoitteet

Tämän ehdotuksen tavoitteena on tuottaa yritysten koulutusta koskevia vertailukelpoisia tietoja kansallisella ja EU:n tasolla. Vertailukelpoiset tilastotiedot ovat keskeisellä sijalla elinikäisen oppimisen strategioiden kehittämisessä sekä niiden täytäntöönpanon edistymisen seurannassa.

5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet

Ensimmäinen tutkimus ammatillisesta täydennyskoulutuksesta yrityksissä (CVTS1) tehtiin vuonna 1994. Tutkimus oli osa Euroopan yhteisössä annettavan jatkuvan ammatillisen koulutuksen kehittämiseen tarkoitettua FORCE-toimintaohjelmaa, joka perustuu 29 päivänä toukokuuta 1990 tehtyyn neuvoston päätökseen 90/267/ETY. Poliittisten päätöksentekijöiden kasvava kiinnostus yritysten ammatilliseen täydennyskoulutukseen sekä tarve tietojen kattavuuteen 15 EU:n jäsenvaltion osalta johti siihen, että komissio käynnisti toisen tutkimuksen. Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitea antoi marraskuussa 1997 pitämässään kokouksessa hyväksyntänsä uudelle tutkimukselle. Toinen tutkimus (CVTS2) suoritettiin vuosina 2000 ja 2001 kaikissa jäsenvaltioissa, Norjassa ja yhdeksässä ehdokasmaassa.

CVTS1:n ja CVTS2:n täytäntöönpano perustuu Eurostatin ja EU:n jäsenvaltioiden väliseen "herrasmiessopimukseen". Kun CVTS2 oli suoritettu, Eurostat ja EU:n jäsenvaltiot päättivät vahvistaa oikeusperustan tiedonkeruulle osana Euroopan tilastojärjestelmää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen muodossa.

CVTS on ainoa lähde, joka tarjoaa kansainvälisesti vertailukelpoisia tilastotietoja yritysten ammatillisen täydennyskoulutuksen alalta, ja se on yksi elinikäistä oppimista koskevan integroidun Euroopan tilastotietojärjestelmän avaintekijöistä.

5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt

- Kohderyhmä: Euroopan komissio, Euroopan parlamentti, eri tason kansalliset viranomaiset, työnantaja- ja ammattijärjestöt, yritykset, yliopistot ja tutkimuslaitokset.

- Toimen täytäntöön panemiseksi toteutetut konkreettiset toimenpiteet: koulutustilastoista vastaaville kansallisille tilastoviranomaisille on myönnetty avustuksia yhteisön tilastotietojen tuottamisen ensimmäiseksi viitevuodeksi kaikkien tiedonkeruun vaiheiden tukemiseksi (valmistelu, kenttätyö, tietojen käsittely ja toimittaminen sekä teknisen raportin laadinta). Komission maksusitoumusmäärärahat jäsenvaltioille vuosiksi 2005 ja 2006 kattavat kaikki toimet, jotka toteutetaan jaksolla 2005-2008.

- Keskimäärin noin kolmannes toimen kokonaiskustannuksista on koulutustilastoja käsittelevien kansallisten tilastoviranomaisten vastuulla.

- Toimesta saatavat välittömät tulokset: tiedot saadaan kaikista EU:n jäsenvaltioista, Norjasta sekä liittymässä olevista ja ehdokasmaista.

- Odotettava vaikutus yleistavoitteen toteutumiseen: tuloksena saadaan yritysten koulutusta koskevia vertailukelpoisia tilastotietoja EU:n ja kansallisella tasolla.

5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Suunnitellun toimen täytäntöönpanossa käytetty menetelmä: komissio hallinnoi toimea suoraan koulutustilastoista vastaavien kansallisten tilastoviranomaisten tukemana.

6. RAHOITUSVAIKUTUKSET

6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B-osa (koko ohjelmakaudeksi)

6.1.1. Rahoitustuki

Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B-osa (koko ohjelmakaudeksi)

Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)

>TAULUKON PAIKKA>

7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN

7.1. Vaikutus henkilöstöön

>TAULUKON PAIKKA>

Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan toimintaa hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakoa koskevassa menettelyssä osoitetuista määrärahoista.

7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.

7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot

>TAULUKON PAIKKA>

Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.

I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) // 324 000 euroa

II. Toimen kesto // 4 vuotta

III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 1 296 000 euroa

8. SEURANTA JA ARVIOINTI

8.1. Seurantajärjestelmä

Yritysten ammatillista täydennyskoulutusta koskevista yhteisön tilastoista annettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen täytäntöönpano kuuluu komiteamenettelyn piiriin. Vastaava komission asetus laaditaan otannasta, kyselylomakkeeseen sisällytettävien muuttujien määrittelystä, yhteisestä menetelmäperustasta, tietojenkeruun muoto mukaan luettuna, Eurostatille annettavien tietojen sähköisen toimittamisen standardeista sekä kaikkien maiden Eurostatille toimittamien laatukertomusten sisällöstä. Tietojenkeruun käynnistämisen jälkeinen seuranta perustuu välikertomuksiin, jotka lähetetään Eurostatille etenkin kenttätyön jälkeen.

8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot

Toimen arviointi perustuu laatua käsitteleviin loppukertomuksiin, jotka kaikki jäsenvaltiot lähettävät Eurostatille. Kertomuksissa on oltava kaikki tietojen laadun ja koko toimen arvioimiseksi tarvittavat tiedot, joiden avulla on voitava erityisesti tarkistaa, ovatko maat noudattaneet menetelmävaatimuksia. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimea koskevan kertomuksen viiden vuoden kuluessa asetuksen täytäntöönpanosta. Komission kertomuksessa yksilöidään aiheet, joissa on parantamisen varaa, sekä esitetään muutoksia toimen tulosten perusteella ottaen erityisesti huomioon yrityksille koituva taakka.

9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET

Komission taloushallinnon uudistuksen seurauksena otettiin käyttöön uusi sisäinen hallinnointi- ja tarkastusjärjestelmä. Tähän järjestelmään kuuluu myös entistä tehokkaampi sisäinen tarkastus.

Komission sisäisen tarkastuksen vähimmäisnormien täytäntöönpanon vuosittaisella seurannalla pyritään varmistamaan, että käytössä on toimivat menettelyt, joilla petokset ja sääntöjenvastaiset tapaukset voidaan havaita ja torjua.

Talousarvioon liittyviä keskeisiä prosesseja varten on hyväksytty uudet säännöt ja menettelyt. Näihin prosesseihin kuuluvat tarjouspyynnöt, tuet, maksusitoumukset, sopimukset ja maksut. Näitä menettelyjä koskevat käsikirjat ovat kaikkien rahoitustoimiin osallistuvien saatavilla. Tarkoituksena on vastuualueiden selventäminen, työnkulun yksinkertaistaminen ja tärkeiden tarkastuskohteiden yksilöiminen. Niiden käyttöä varten on tarjolla koulutusta. Käsikirjat tarkastetaan ja päivitetään säännöllisesti.