[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.5.2008

KOM(2008) 248 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS

LÄHENTYMISKEHITYKSEN ARVIOINTI 2008

(laadittu perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti) {SEK(2008) 567}

1. Kertomuksen tavoite

Perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ja EKP antavat vähintään kahden vuoden välein tai, jos jäsenvaltio, jota koskee poikkeus, näin pyytää, neuvostolle kertomuksen jäsenvaltioiden edistymisestä talous- ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien jäsenvaltioiden velvollisuuksien täyttämisessä.

Viimeisimmät komission ja EKP:n säännönmukaiset lähentymiskatsaukset hyväksyttiin joulukuussa 2006[1]. Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät ole ilmaisseet halukkuuttaan siirtyä yhteiseen rahaan. Sen vuoksi tässä lähentymiskehityksen arvioinnissa käsitellään seuraavia kymmentä jäsenvaltiota, joita koskee poikkeus: Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Ruotsi, Slovakia, Tšekki, Unkari ja Viro. EU:hun 1. tammikuuta 2007 liittyneiden Bulgarian ja Romanian lähentymiskehitystä arvioidaan ensimmäisen kerran. Yksityiskohtaisempi arvio näiden kymmenen maan lähentymiskehityksestä on tämän kertomuksen teknisenä liitteenä (SEC(2008) 567). Samaan aikaan 4. huhtikuuta 2008 Slovakia pyysi sen arvioimista, täyttävätkö tarvittavat edellytykset, jotta maa voisi ottaa euron käyttöön 1. tammikuuta 2009.

Komission ja EKP:n kertomuksia ohjaa perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohta. Kyseisen artiklan mukaan kertomuksissa on tarkasteltava, onko jäsenvaltion lainsäädäntö, kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa (jäljempänä ’EKPJ:n ja EKP:n perussääntö’). Kertomuksissa on myös tarkasteltava, onko jäsenvaltio saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason arvioituna lähentymiskriteereiden täyttymisen perusteella (hintavakaus, julkisen talouden rahoitusasema, valuuttakurssivakaus, pitkät korot) ja ottamalla huomioon useat muut 121 artiklan 1 kohdan viimeisessä alakohdassa mainitut näkökohdat. Näitä neljää lähentymiskriteeriä käsitellään tarkemmin perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (Pöytäkirja N:o 21 lähentymisperusteista).

Arvioitaessa, onko kansallinen lainsäädäntö, kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa, on tarkasteltava, onko noudatettu seuraavia määräyksiä: keskuspankkirahoituksen käyttöä koskeva kielto (perustamissopimuksen 101 artikla) ja erityisoikeuksia koskeva kielto (perustamissopimuksen 102 artikla), johdonmukaisuus EKPJ:n tavoitteiden kanssa (perustamissopimuksen 105 artiklan 1 kohta), keskuspankin riippumattomuus (perustamissopimuksen 108 artikla) ja kansallisten keskuspankkien liittyminen EKPJ:ään (useita perustamissopimuksen sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön artikloita).

Hintavakauskriteeri määritellään perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa seuraavasti: ”hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen; tämä on ilmeistä, jos rahanarvon alenemisaste on lähellä korkeintaan kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaa astetta”.

Lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan 1 artiklan mukaan ”...hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alenemisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosenttiyksiköllä enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen. Rahanarvon aleneminen lasketaan kuluttajahintaindeksin avulla yhtäläisin perustein ottaen huomioon kansallisten määritelmien erot.” [2] Hintatason kestävän vakauden vaatimus merkitsee, että tyydyttävän inflaatiokehityksen on oltava ensisijaisesti tulosta siitä, että tuotantopanoskustannukset ja muut tekijät, jotka vaikuttavat hintakehitykseen rakenteellisesti, kehittyvät suotuisasti sen sijaan, että inflaatiokehitys heijastaisi tilapäisten tekijöiden vaikutusta. Lähentymiskehityksen arviointiin sisältyy sen vuoksi inflaation taustatekijöiden ja keskipitkän aikavälin näkymien arviointi. Myös sitä arvioidaan, saavuttaako maa todennäköisesti viitearvon tulevina kuukausina[3].

Inflaation viitearvo oli maaliskuussa 2008 3,2 prosenttia[4], ja se oli laskettu kolmen parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion eli Maltan, Alankomaiden ja Tanskan inflaation perusteella.

Julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva lähentymiskriteeri määritellään perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa seuraavasti: ”kestävä julkistalouden tilanne; tämä on ilmeistä, jos valtion julkisyhteisöjen talousarvioiden osalta on tilanne, jossa ei ole 104 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua liiallista alijäämää.” Lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan 2 artiklassa todetaan lisäksi, että tämä kriteeri merkitsee, ”ettei jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske tämän sopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kyseisessä jäsenvaltiossa” .

Perustamissopimuksen 121 artiklan kolmannessa luetelmakohdassa määritetään valuuttakurssikriteeri seuraavasti: ”Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä määrättyjen tavanomaisten vaihteluvälien noudattaminen ainakin kahden vuoden ajan siten, ettei valuutan ulkoista arvoa ole alennettu suhteessa toisen jäsenvaltion valuuttaan” .

Lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan 3 artiklassa määrätään seuraavaa: ”… Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumista koskeva arviointiperuste merkitsee, että jäsenvaltio on noudattanut Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä määrättyjä tavanomaisia vaihteluvälejä ilman, että sillä on ollut merkittäviä paineita, ainakin kahtena viimeisenä tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena. Erityisesti jäsenvaltio ei ole omasta aloitteestaan alentanut valuutan kahdenvälistä keskusarvoa suhteessa toisen jäsenvaltion valuuttaan samana aikana." [5]

Valuuttakurssivakauden arvioinnissa on tässä kertomuksessa käytetty kahden vuoden ajanjaksoa, joka alkoi 19. huhtikuuta 2006 ja päättyi 18. huhtikuuta 2008.

Perustamissopimuksen 121 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa ehdoksi asetetaan ”jäsenvaltion saavuttaman lähentymisen ja jäsenvaltion Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumisen pysyvyys, sellaisena kuin se ilmenee pitkän aikavälin korkokantojen tasossa ” . Lähentymisperusteita koskevan pöytäkirjan 4 artiklassa määrätään lisäksi seuraavaa: ”korkokantojen lähentymisperuste tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena merkitsee, että jäsenvaltion pitkän aikavälin korkokantojen keskimääräinen nimellistaso [on enintään kaksi prosenttiyksikköä suurempi verrattuna] enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaan tasoon. Korkokantojen taso lasketaan jäsenvaltioiden pitkän aikavälin obligaatioiden ja vastaavien arvopapereiden perusteella ottaen huomioon kansallisten määrittelyjen erot”.

Korkojen viitearvo oli maaliskuussa 2008 6,5 prosenttia.

Perustamissopimuksen 121 artiklassa edellytetään myös muiden taloudelliseen yhdentymiseen ja lähentymiseen liittyvien seikkojen tarkastelua. Näihin lisätekijöihin sisältyy rahoitus- ja tuotemarkkinoiden yhdentyminen, vaihtotaseen kehittyminen[6] sekä yksikkötyökustannusten ja muiden hintaindeksien kehittyminen. Viimeksi mainitut sisältyvät hintavakauden arviointiin.

2. Bulgaria

Bulgaria liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007. Tässä kertomuksessa arvioidaan ensimmäistä kertaa, onko maan lainsäädäntö EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön mukaista. Lisäksi arvioidaan maan kehitystä kohti kestävää taloudellista lähentymistä.

Bulgarian keskuspankin oikeusperusta on 5. kesäkuuta 1997 annettu Bulgarian keskuspankkilaki. Viimeisimmät muutokset on tehty kesä- ja heinäkuussa 2007. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä voidaan todeta, että Bulgarian lainsäädäntö ja erityisesti Bulgarian keskuspankkilaki eivät ole täysin sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Puutteellisuuksia on edelleen seuraavilta osin: setelien ja kolikoiden liikkeeseenlaskut, maksujärjestelmien sujuvan toiminnan edistäminen, EKP:n hyväksyntä ennen osallistumista kansainvälisten rahalaitosten toimintaan, EKP:n ja EU:n tilastollinen rooli, riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien tekemä tilintarkastus, institutionaalinen ja henkilökohtainen riippumattomuus sekä keskuspankkirahoituksen käyttöä koskeva kielto.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Bulgariassa ollut yli viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Keskimääräinen inflaatio oli Bulgariassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 9,4 prosenttia eli huomattavasti yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti pysyykin huomattavasti yli viitearvon tulevina kuukausina.

YKHI-inflaatio on kiihtynyt Bulgariassa nopeasti viime vuosina, ja vuotuinen keskimääräinen inflaatio kiihtyi vuoden 2003 2,3 prosentista noin 7 ½ prosenttiin vuosina 2006 ja 2007. Kuukausi-inflaatio edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna kiihtyi yli 10 prosenttiin vuoden 2007 loppupuolella. Inflaatiota kiihdyttivät energian ja elintarvikkeiden korkeat hinnat sekä hallinnollisesti asetettujen hintojen ja valmisteverojen korotukset, minkä lisäksi taustalla olevat inflaatiopaineet myös vahvistuivat, sillä kotimainen kysyntä oli vilkasta ja palkkojen kasvu nopeaa. Tätä taustaa vasten inflaation ennustetaan pysyttelevän nopeana tulevina kuukausina ja vuotuisen keskimääräisen inflaation kiihtyvän noin 10 prosenttiin vuonna 2008. Tämän jälkeen inflaation ennustetaan hidastuvan vähitellen noin 6 prosenttiin vuonna 2009, kun talouden kysyntäpaineet hellittävät ja hyödykkeiden hintahäiriöt häviävät. Bulgarian alhainen hintataso (45 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Bulgaria ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Bulgariaa ei koske liiallisesta julkisen talouden alijäämästä tehty neuvoston päätös. Bulgarian julkisen talouden rahoitusasema on kohentunut huomattavasti viime vuosina, ja vuoden 2003 tasapainoisesta rahoitusasemasta siirryttiin 3,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Vaikka kokonaistulot suhteessa BKT:hen ovat olleet kasvussa, menot suhteessa BKT:hen on pidetty kurissa suurimman osan aikaa. Julkisen talouden bruttovelkasuhde on ollut laskusuuntainen, eli se on laskenut vuoden 2002 yli 50 prosentista suhteessa BKT:hen 18 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa, joka perustuu oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, arvioidaan ylijäämän pysyttelevän noin 3 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009, kun velkasuhde puolestaan pysynee lasku-uralla ja alenee 11 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009.

Bulgaria täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Bulgarian lev ei kuulu ERM II:een. Bulgaria on pitänyt yllä ensin Saksan markkaan ja sittemmin euroon sidottua valuuttakatejärjestelmää vuodesta 1997. Valuuttakatejärjestelmä on ollut olennaisen tärkeä makrotalouden vakauttamisessa, ja se on toiminut jouhevasti käyttöönottonsa jälkeen. Lisäindikaattorit eivät viittaa siihen, että valuuttakurssiin olisi arviointijaksolla kohdistunut paineita. Sijoittajien riskikäsitykset vaikuttavat kuitenkin lisääntyneen hieman kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen myllerryksen vuoksi, mistä on osoituksena lyhyissä koroissa olevien erojen syveneminen euroalueeseen nähden vuoden 2007 loppupuolelta alkaen. Viime vuosina huomattavasti kasvaneet valuuttavarannot tukevat edelleen hyvin valuuttakatejärjestelmää.

Bulgaria ei täytä valuuttakurssikriteeriä.

Keskimääräinen pitkä korko oli Bulgariassa maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden jakson aikana 4,7 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Bulgariassa olleet alle viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Pitkät korot alenivat huomattavasti vuosina 2003–2005, mikä heijastaa sekä maailmanlaajuisten tuottoprosenttien laskua että korkoerojen kaventumista euroalueeseen nähden. Korkoero euroalueeseen nähden katosi lähes kokonaan vuoden 2005 loppuun mennessä, mikä heijasti sijoittajien hyvää luottamusta Bulgarian makrotaloudelliseen suorituskykyyn ja näkymiin. Korkoero on palannut vuoden 2006 puolivälin jälkeen, ja se oli noin 80 peruspistettä maaliskuussa 2008, sillä sijoittajat ovat yhä suuremmassa määrin olleet huolestuneita huomattavasta makrotalouden epätasapainosta aiheutuvista riskeistä.

Bulgaria täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Bulgarian ulkoinen vaje on viime vuosina syventynyt huomattavasti vuoden 2004 6 prosentista suhteessa BKT:hen noin 20 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Suuri ulkoinen epätasapaino heijastaa lähinnä sekä kulutuksen että sijoitusten huomattavaa kasvua kiinnikuromisvaiheessa. Epätasapainon suuruus on selkeästi ylittänyt tason, jota voidaan pitää kestävänä keskipitkällä aikavälillä, mikä merkitsee, että ajan myötä tarvitaan huomattavaa sopeuttamista. Ulkoinen vaje on kokonaisuudessaan rahoitettu suorilla ulkomaisilla sijoituksilla ja myönteisellä sijoittajamielialalla. Kun otetaan huomioon ulkomaisen velan suuri määrä, Bulgarian ulkoinen rahoitusasema merkitsee huomattavia rahoitustarpeita keskipitkällä aikavälillä. Bulgarian talous on pitkälle yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Bulgarian rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osalta ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Bulgaria täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

3. Tšekki

Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa lainsäädännön lähentymisen arviointi osoitti, ettei Tšekin lainsäädäntö – varsinkaan Tšekin keskuspankkilaki ja rahoitusalan välimiesmenettelystä annettu laki – ollut täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Tšekin keskuspankkilakia muutettiin vuonna 2007. Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa esille tuotuja yhteensopivuusongelmia ei ole kuitenkaan ratkaistu. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä, keskuspankin riippumattomuudesta ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevasta kiellosta voidaan todeta, että Tšekin lainsäädäntö ja erityisesti Tšekin keskuspankkilaki ja rahoitusalan välimiesmenettelystä annettu laki eivät ole täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Keskuspankkilaissa on puutteellisuuksia, jotka liittyvät EKP:n rooliin kansainvälisessä yhteistyössä, EKP:n ja EU:n rooliin tilastotietojen keräämisessä ja ulkoisten tilintarkastajien nimeämisessä, maksujärjestelmien sujuvan toiminnan edistämiseen, institutionaaliseen ja henkilökohtaiseen riippumattomuuteen ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevaan kieltoon.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Tšekissä ollut yli viitearvon joulukuusta 2007 lähtien. Keskimääräinen inflaatio oli Tšekissä maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 4,4 prosenttia eli yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti loittonee edelleen viitearvosta tulevina kuukausina.

Inflaatio oli Tšekissä heilahdellut noin 2 prosentissa vuodesta 2004 alkaen mutta kiihtyi huomattavasti vuoden 2007 jälkipuoliskolla energian ja elintarvikkeiden hintojen noustessa. Kuluttajahintainflaatio kiihtyi, vaikka koruna, joka oli vahvistunut vuodesta 2004 alkaen, vahvistui edelleen huomattavasti. Vuoden 2008 ensimmäisen neljänneksen aikana vuotuinen YKHI-inflaatio, jota välillisten verojen muutokset ja hallinnollisesti asetettujen hintojen korotukset entisestään kiihdyttivät, hyppäsi korkeimmalle tasolleen 9 vuoteen eli lähes 8 prosenttiin. Pohjahintaindeksien samanaikainen nousu antaa olettaa, että taustalla olevat kotimaiset inflaatiopaineet ovat myös kasvaneet. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan inflaatio todennäköisesti pysyttelee nopeana suurimman osan vuotta 2008, mikä lähinnä johtuu hyödykkeiden hinnankorotusten ja kertaluonteisten hallinnollisten toimenpiteiden vaikutuksesta, mutta inflaation ennustetaan tämän jälkeen hidastuvan jyrkästi keskimäärin alle 3 prosenttiin vuonna 2009, kun kyseiset korotukset jäävät pois vuotuisten lukujen laskennasta. Tšekin suhteellisen alhainen hintataso (62 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Tšekki ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Tšekistä on tehty liiallista alijäämää koskeva neuvoston päätös (5. heinäkuuta 2004 tehty neuvoston päätös)[7] Neuvosto suositti, että Tšekki toteuttaisi keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä supistaakseen maan julkisen talouden alijäämän vuoteen 2008 mennessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla. Tšekin julkisen talouden alijäämä on supistunut huomattavasti vuodesta 2004 lähtien. Julkisen talouden alijäämä supistui 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tämä johtuu odotettua paremmista tuloista sekä joistakin menoja hillitsevistä toimista. Oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, perustuvan komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämä suhteessa BKT:hen on 1,4 prosenttia vuonna 2008 ja supistuu hieman 1,1 prosenttiin vuonna 2009, kun julkisen velan puolestaan odotetaan vähenevän vuoden 2008 28,1 prosentista suhteessa BKT:hen 27,2 prosenttiin vuonna 2009.

Tämän kehityksen ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen perusteella komissio katsoo, että liiallinen alijäämä on korjattu, sillä julkisen talouden alijäämä on saatu supistettua uskottavalla ja kestävällä tavalla alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Sen vuoksi komissio suosittaa neuvostolle liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä tehdyn päätöksen kumoamista (SEC(2008) 571).

Jos neuvosto päättää kumota liiallista alijäämää koskevan menettelyn Tšekin osalta, Tšekki täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Tšekin koruna ei kuulu ERM II:een. Tšekki soveltaa kelluvaa valuuttakurssijärjestelmää. Kahden vuoden arviointijakson aikana koruna vahvistui suhteessa euroon lähes 13 prosenttia. Korunan lyhyen aikavälin heilahtelu vaikuttaa heijastaneen maailmanlaajuisilla rahoitusmarkkinoilla vallitsevien edellytysten muutoksia, vaikka myös kotimaisilla tekijöillä on ollut osansa (esimerkiksi korkoeron kehittyminen suhteessa maailman keskeisiin valuuttoihin).

Tšekki ei täytä valuuttakurssikriteeriä.

Keskimääräinen pitkä korko oli Tšekissä maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden jakson aikana 4,5 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Tšekissä olleet alle viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Inflaatio-odotukset on ankkuroitu alhaiselle tasolle, ja korunan vahvistuminen on osaltaan pitänyt tuottoprosentit alhaisina. Pitkät korot ovat Tšekissä siirtyneet lähelle euroalueen tasoa tai sen alle vuodesta 2005 lähtien. Ero on kuitenkin kääntynyt lievästi positiiviseksi vuoden 2007 jälkipuoliskolta alkaen. Tämä heijastaa lähinnä erilaisia ohjauskorkoon Tšekissä ja euroalueella liittyviä näkymiä sekä riskinottohalun maailmanlaajuista laskua.

Tšekki täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Ulkoinen vaje supistui Tšekissä huomattavasti vuosien 2002–2004 noin 6 prosentista suhteessa BKT:hen 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ennen kasvua keskimäärin noin 2,6 prosenttiin vuosina 2006–2007. Vakaan ulkoisen tasapainon taustalla on lähinnä tavaraviennin äkillinen kasvu, joka erityisesti on seurausta tehdasteollisuuteen tehdyistä ulkomaisista investoinneista. Ulkoinen vaje on kokonaisuudessaan rahoitettu maahan virtaavilla suorilla ulkomaisilla nettosijoituksilla EU:hun liittymisestä lähtien. Tšekin talous on pitkälle yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Tšekin rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osalta ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Tšekki täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

4. Viro

Kuten vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa todetaan, kaikki vuoden 2004 lähentymiskatsauksessa esille tuodut lainsäädännön yhteensopivuusongelmat on poistettu. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä voidaan todeta, ettei Viron perustuslain 111 § ole muodollisesti sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen vaatimusten eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Perustuslainmukaisuuden valvonnasta vastaava Viron korkeimman oikeuden jaosto on kuitenkin tehnyt 11. toukokuuta 2006 päätöksen, joka selkeyttää asiaa oikeudellisesti. Perustuslain 111 §:ää ei päätöksen mukaan sovelleta sen jälkeen, kun euro on otettu käyttöön Virossa. Viron kansallisen lainsäädännön voidaan katsoa olevan sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen vaatimusten sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa edellyttäen, että rahalaki ja laki Viron kruunun suojaamisesta kumotaan euron käyttöönottopäivästä lähtien. Viron keskuspankkilaki sisältää kuitenkin edelleen joitakin puutteellisuuksia, jotka koskevat Viron keskuspankin liittymistä EKPJ:ään joidenkin seteleiden liikkeeseenlaskujen ja tilastotietojen keräämisen osalta.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Virossa ollut yli viitearvon syyskuusta 2004 lähtien. Keskimääräinen inflaatio oli Virossa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 8,3 prosenttia eli huomattavasti yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti loittonee edelleen viitearvosta tulevina kuukausina.

YKHI-inflaatio on kiihtynyt Virossa huomattavasti viime vuosina. Vuotuinen keskimääräinen inflaatio kiihtyi 6 ¾ prosenttiin vuonna 2007, ja kuukausi-inflaatio edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna kiihtyi yli 10 prosenttiin vuoden 2008 alussa. Inflaation kiihtyminen heijasti kotimaisen kysynnän vahvaa kasvua ja nousevia palkkakustannuksia, ja tilannetta pahensivat elintarvikkeiden ja energian hintojen huomattavat nousupaineet. Tulevien kuukausien inflaatiokehitys heijastaa jatkuvia nousupaineita, jotka johtuvat työvoimakustannusten kehityksestä, energian ja elintarvikkeiden hinnankorotuksista sekä valmisteverojen korotuksista. Tämän jälkeen inflaation ennustetaan hidastuvan vuoden 20089 ½ prosentista 5 prosenttiin vuonna 2009 talouskasvun hidastuessa ja kertaluonteisten vaikutusten kadotessa. Viron suhteellisen alhainen hintataso (67 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Viro ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Viroa ei koske liiallisesta julkisen talouden alijäämästä tehty neuvoston päätös. Vuosina 2002–2007 Viron julkisen talouden ylijäämä oli keskimäärin noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2007 Viron julkisen talouden ylijäämä oli 2,8 prosenttia, kun se enimmillään vuotta aikaisemmin oli ollut 3,4 prosenttia. Julkisen talouden bruttovelkasuhde oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli alhaisin kaikista EU:n jäsenvaltioista. Viranomaiset ovat hyödyntäneet vahvan kasvun kautta kerryttääkseen huomattavat julkisen talouden varat. Oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, perustuvan komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan ylijäämä supistuu huomattavasti 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja vuonna 2009 syntyy 0,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen talouskasvun hidastuessa jyrkästi. Velkasuhteen ennustetaan vakaantuvan nykytason tuntumille vuosina 2008 ja 2009.

Viro täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Viron kruunu on ollut mukana ERM II:ssa 28. päivästä kesäkuuta 2004 eli tätä katsausta laadittaessa yli kaksi vuotta. Ennen liittymistään ERM II:een Viro oli pitänyt yllä ensin Saksan markkaan ja sittemmin euroon sidottua valuuttakatejärjestelmää vuodesta 1992. Liittyessään ERM II:een Viro sitoutui yksipuolisesti pitämään yllä valuuttakatejärjestelmää ERM II:ssa. Lisäindikaattorit eivät viittaa valuuttakurssiin kohdistuviin paineisiin, vaikka lyhyiden korkojen nousu vuoden 2007 lopulla viittaa markkinoiden riskikäsitysten kasvuun. Valuuttavarannot tukevat edelleen hyvin valuuttakatejärjestelmää. Kahden vuoden arviointijakson aikana Viron kruunu ei poikennut keskuskurssista, eikä siihen kohdistunut vakavia paineita.

Viro täyttää valuuttakurssikriteerin.

Viron julkisen talouden vähäisen velkaantuneisuuden vuoksi käytettävissä ei ole pitkäaikaista valtion obligaatiota tai vastaavaa arvopaperia, johon vertaamalla voitaisiin arvioida pitkissä koroissa näkyvää lähentymisen kestävyyttä. Kotitalouksille ja muille kuin rahoitusalan yrityksille myönnettyihin pitkäaikaisiin kruunumääräisiin lainoihin perustuvan korkoindikaattorin ja muun muassa vähäisen julkisen talouden velan perusteella ei ole syytä päätellä, ettei Viro täyttäisi pitkien korkojen lähentymiskriteeriä.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Viron ulkoinen vaje on syventynyt viime vuosina, eli se on kasvanut vuosien 2002–2005 keskimääräisestä noin 10 prosentista suhteessa BKT:hen noin 16 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Vaikka huomattavan ulkoisen vajeen taustalla voidaan pitkälti nähdä siirtymävaiheen vaikutukset taloudessa, joka kuroo eroa nopeasti kiinni, vajeen suuruus on selkeästi ylittänyt tason, jota voidaan pitää kestävänä keskipitkällä aikavälillä, mikä merkitsee, että ajan myötä tarvitaan huomattavaa sopeuttamista. Ulkoista vajetta on huomattavissa määrin rahoitettu pankkiryhmien sisäisellä luotonannolla. Maahan virtaavat suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia, mutta maasta yhä enenevissä määrin poisvirtaavat suorat ulkomaiset sijoitukset ovat viime aikoina osittain kompensoineet ne. Kun otetaan huomioon ulkomaisen velan suuri määrä, Viron ulkoinen rahoitusasema merkitsee huomattavia rahoitustarpeita keskipitkällä aikavälillä. Viron talous on pitkälle yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Viron rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat huomattavassa määrin ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Viro täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

5. Latvia

Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa lainsäädännön lähentymisen arviointi osoitti, ettei Latvian lainsäädäntö ollut täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Latvian keskuspankkilakia muutettiin kesäkuussa 2006. Muita muutoksia ei ole tehty sen jälkeen. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä, keskuspankin riippumattomuudesta ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevasta kiellosta voidaan todeta, että Latvian lainsäädäntö ja erityisesti Latvian keskuspankkilaki eivät ole täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Puutteellisuuksia on edelleen seuraavilta osin: EKPJ:n tavoitteet, maksujärjestelmien sujuvan toiminnan edistäminen, EKP:n ja EU:n neuvoston tilastollinen rooli, ulkoisten tilintarkastajien nimeäminen, EKP:n rooli kansainvälisessä yhteistyössä, pankin institutionaalinen riippumattomuus sekä Latvian keskuspankin päättävien elinten jäsenten henkilökohtainen riippumattomuus.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Latviassa ollut yli viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Keskimääräinen inflaatio oli Latviassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 12,3 prosenttia eli huomattavasti yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti loittonee edelleen viitearvosta tulevina kuukausina.

YKHI-inflaatio on ollut viime vuosina Latviassa nopeaa ja kiihtynyt entisestään vuoden 2007 alkupuolelta lähtien, mikä heijastaa jatkuvia palkka- ja kysyntäpaineita sekä ulkoisten tekijöiden vaikutusta. Toukokuussa 2004 tapahtuneesta EU:hun liittymisestä vuoden 2007 alkupuolelle YKHI-inflaatio vaihteli 6–8 prosentissa. Vuonna 2007 YKHI-kuluttajahintainflaatio kiihtyi jyrkästi ja oli yli 16 prosenttia vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä. Inflaation kiihtyminen heijasti osittain hallinnollisesti asetettujen hintojen ja valmisteverojen korotuksia sekä energian ja elintarvikkeiden maailmanlaajuisia hinnankorotuksia. Inflaation kiihtymiseen vaikuttivat kuitenkin merkittävästi kotimaisista lähteistä kumpuavat paineet, mikä näkyy siinä, että inflaatio kiihtyi kaikissa YKHI:n keskeisissä komponenteissa, paitsi muissa teollisuustuotteissa kuin energia. Inflaation ennustetaan pysyttelevän nopeana nykytason tuntumissa vuonna 2008 (vuoden keskimäärä lähes 16 %) ja hidastuvan vuonna 2009 pysytellen kuitenkin edelleen suhteellisen korkealla noin 8 ½ prosentissa, jos talous hidastuu ennakoidulla tavalla ja kun hyödykkeiden hinnankorotusten vaikutukset häviävät. Latvian suhteellisen alhainen hintataso (61 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Latvia ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Latviaa ei koske liiallisesta julkisen talouden alijäämästä tehty neuvoston päätös. Julkisen talouden rahoitusasema on vuodesta 2002 lähtien kohentunut asteittain, ja vuonna 2007 julkinen talous oli tasapainossa. Oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, perustuvan komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusasema heikkenee vuosina 2008 ja 2009, kun talouskasvu hidastuu jyrkästi, ja vuodeksi 2009 odotetaan hieman yli 2 prosentin alijäämää suhteessa BKT:hen. Julkinen velka on ollut alle 15 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosikymmenen alusta, vuonna 2007 se oli 9,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen odotetaan kasvavan vain hieman vuosina 2008 ja 2009.

Latvia täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Latvian lati on ollut mukana ERM II:ssa 2. päivästä toukokuuta 2005 eli tätä katsausta laadittaessa yli kaksi vuotta. Ennen liittymistään ERM II:een Latvia sitoi valuuttakurssin ensin erityisnosto-oikeuden valuuttakoriin ja sitten 1. tammikuuta 2005 alkaen euroon. Liittyessään ERM II:een Latvia sitoutui yksipuolisesti pitämään latin valuuttakurssin ±1 prosentin vaihtelualueella suhteessa keskuskurssiin. Arviointijakson aikana lati pysytteli lähellä keskuskurssia eikä siihen kohdistunut vakavia paineita, vaikka se kärsikin väliaikaisista rahoitusmarkkinoiden heilahteluista. Helmikuun 2007 puoliväliin saakka latia vaihdettiin lähellä yksipuolisen vaihteluvälin yläosaa ja vaihtelut olivat hyvin pieniä. Helmikuun 2007 puolivälissä valuuttakurssi suhteessa euroon heikkeni äkkiä ajankohtana, jolloin markkinoiden epävarmuus oli huomattavaa, ja maaliskuun 2007 loppuun mennessä latia vaihdettiin lähellä ±1 prosentin vaihtelualueen alarajaa. Valuuttakurssi on kuitenkin tämän jälkeen vahvistunut uudelleen ja pysytellyt enimmäkseen vaihtelualueen yläosassa, vaikkakin joitakin lyhytaikaisia heilahteluja on ilmennyt. Lisäindikaattorit, kuten valuuttavarantojen muutokset ja lyhyet korot, eivät osoita, että valuuttakurssiin kohdistuisi jatkuvia paineita, vaikka lyhyiden korkojen taso suhteessa euroalueeseen vuoden 2007 alusta lähtien (huipussaan vuoden 2007 lopussa) osoittaakin markkinoiden riskikäsitysten kasvua.

Latvia täyttää valuuttakurssikriteerin.

Keskimääräinen pitkä korko oli Latviassa maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden jakson aikana 5,4 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Latviassa olleet alle viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Ero euroalueen pitkiin viitelainoihin sulkeutui keväällä 2006. Tämän jälkeen pitkien korkojen erot euroalueeseen nähden kuitenkin kasvoivat noin 120 peruspisteeseen maaliskuussa 2008, sillä sijoittajat ovat yhä suuremmassa määrin olleet huolestuneita huomattavasta makrotalouden epätasapainosta aiheutuvista riskeistä.

Latvia täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Latvian ulkoinen vaje on kasvanut jyrkästi viime vuosina, ja se on ollut yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodesta 2004 lähtien. Ulkoinen vaje syveni 20,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Tämä heijastaa lähinnä tavarakaupan vajetta, sillä vahva kotimainen kysyntä on kasvattanut tuontia. Vaikka huomattavan ulkoisen vajeen taustalla voidaan pitkälti nähdä siirtymävaiheen vaikutukset taloudessa, joka kuroo eroa nopeasti kiinni, vajeen suuruus on selkeästi ylittänyt tason, jota voidaan pitää kestävänä keskipitkällä aikavälillä, mikä merkitsee, että ajan myötä tarvitaan huomattavaa sopeuttamista. Ulkoinen vaje on pitkälti rahoitettu maahan virtaavilla sijoituksilla, jotka suureksi osaksi liittyvät pankkiryhmien sisäiseen rahoitukseen. Kun otetaan huomioon ulkomaisen velan suuri määrä, Latvian ulkoinen rahoitusasema merkitsee huomattavia rahoitustarpeita keskipitkällä aikavälillä. Latvian talous on yhdentynyt yhä suuremmassa määrin EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Latvian rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osin ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Latvia täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

6. LIETTUA

Kuten vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa jo todetaan, Liettuan lainsäädäntö, erityisesti Liettuan keskuspankkilaki, on täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Liettuassa ollut viitearvon yläpuolella huhtikuusta 2005 lähtien, lukuun ottamatta huhtikuuta 2006, jolloin se oli viitearvon tasolla. Keskimääräinen inflaatio oli Liettuassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 7,4 prosenttia eli huomattavasti yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti loittonee edelleen viitearvosta tulevina kuukausina.

YKHI-inflaatio on Liettuassa kiihtynyt vuoden 2005 puolivälistä lähtien. Vuonna 2007 inflaatio oli 5,8 prosenttia, ja kuukausi-inflaatio edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna kiihtyi yli 10 prosenttiin vuoden 2008 alussa. Inflaation kiihtyminen heijastaa useiden tekijöiden yhteisvaikutusta, mukaan luettuna energian korkeammat maailmanmarkkinahinnat, hallinnollisesti asetettujen hintojen korotukset sekä jalostettujen ja jalostamattomien elintarvikkeiden hinnannousu, jalostamattomien elintarvikkeiden osalta erityisesti vuonna 2007. Tilanteessa, jossa työmarkkinapaineet ja palkkakustannukset kasvoivat, inflaatiota kiihdyttivät myös kotimaiseen kysyntään liittyvät tekijät, mikä johti palveluhintojen nopeaan kasvuun.

Inflaation ennustetaan kiihtyvän edelleen huomattavasti vuonna 2008, mikä heijastaa öljyn ja maataloustuotteiden hinnoista aiheutuvia paineita, tuontikaasun merkittävän hinnannousun ja tupakan, polttoaineen ja alkoholin valmisteverojen huomattavien korotusten vaikutuksia sekä palkkojen nopeaa kasvua. Inflaation ennustetaan hidastuvan vain vähitellen vuoden 2008 vuotuisesta keskimääräisestä noin 10 prosentista noin 7 prosenttiin vuonna 2009, mikä heijastaa hintojen hidasta reagointia talouskasvun hidastumiseen sekä öljyn ja elintarvikkeiden hintojen kohtuullistumista. Liettuan suhteellisen alhainen hintataso (57 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Liettua ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Liettuaa ei koske liiallisesta julkisen talouden alijäämästä tehty neuvoston päätös. Julkisen talouden vakauttamispyrkimykset johtivat alijäämän supistumiseen vuoden 2002 noin 2 prosentista suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Sen jälkeen julkisen talouden alijäämä kasvoi uudelleen ja oli 1,2 prosenttia vuonna 2007. Tulot suhteessa BKT:hen kasvoivat vuoden 2004 jälkeen, mikä lähinnä heijasti maahan virtaavien EU:n varojen kasvua, kun juoksevat perusmenot suhteessa BKT:hen puolestaan pysyttelivät suhteellisen vakaina. Oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, perustuvan komission yksilöiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämä suhteessa BKT:hen syvenee edelleen 1,7 prosenttiin vuonna 2008 ja supistuu ainoastaan hieman 1,5 prosenttiin vuonna 2009. Liettuan julkisen talouden velkasuhde aleni tasaisesti vuoden 2002 lopun 22,4 prosentista suhteessa BKT:hen 17,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2007 lopussa, ja sen odotetaan vakaantuvan tämän tason tuntumaan vuosina 2008 ja 2009.

Liettua täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Liettua on ollut mukana ERM II:ssa 28. päivästä kesäkuuta 2004 eli tätä katsausta laadittaessa yli kaksi vuotta. Ennen maan liittymistä ERM II:een Liettuan keskuspankki piti huhtikuusta 1994 alkaen yllä valuuttakatejärjestelmää, jossa liti oli ensin sidottu Yhdysvaltain dollariin ja sitten euroon helmikuusta 2002 alkaen. Liittyessään ERM II:een Liettua sitoutui yksipuolisesti pitämään yllä valuuttakatejärjestelmää ERM II:ssa. Arviointijakson aikana Liettuan liti ei poikennut keskuskurssista eikä siihen kohdistunut vakavia paineita. Lisäindikaattorit, kuten valuuttavarantojen muutokset ja lyhyet korot, eivät osoita, että valuuttakurssiin kohdistuisi paineita, vaikka markkinaosapuolten lisääntyneet riskikäsitykset ovatkin heijastuneet siinä, että lyhyiden korkojen erot suhteessa euroalueeseen kasvoivat selkeästi vuonna 2007. Tämä suuntaus kääntyi pitkälti päinvastaiseksi vuoden 2008 alussa.

Liettua täyttää valuuttakurssikriteerin.

Keskimääräinen pitkä korko oli Liettuassa maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden aikana 4,6 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Liettuassa olleet alle viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Ero euroalueen pitkiin viitelainoihin, joka oli selvästi kaventunut ennen ERM II:een liittymistä kesäkuussa 2004 ja pienentynyt alimmillaan noin 20 peruspisteeseen vuoden 2007 puolivälissä, alkoi tämän jälkeen kasvaa uudelleen ja oli noin 60 peruspistettä vuoden 2007 lopussa. Tämä erojen suureneminen heijastaa osittain maan kasvanutta riskipreemiota, sillä sijoittajat ovat yhä suuremmassa määrin olleet huolestuneita huomattavasta makrotalouden epätasapainosta aiheutuvista riskeistä.

Liettua täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Liettuan ulkoinen vaje syveni vuoden 2001 4,7 prosentista suhteessa BKT:hen 12 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mikä suurelta osin johtui vilkkaasta kotimaisesta kysynnästä. Suurimpana syynä oli tavarakaupan kasvava alijäämä. Vaikka kasvavan ulkoisen vajeen taustalla näkyykin talous, joka kuroo eroa nopeasti kiinni, vajeen suuruus on selkeästi ylittänyt tason, jota voidaan pitää kestävänä keskipitkällä aikavälillä, mikä merkitsee, että ajan myötä tarvitaan huomattavaa sopeuttamista. Heikkenevä ulkoinen tasapaino on rahoitettu lähinnä pankkiryhmien sisäisellä luotonannolla ja vähäisemmässä määrin suorilla ulkomaisilla sijoituksilla. Kun otetaan huomioon ulkomaisen velan suuruus, Liettuan ulkoinen rahoitusasema merkitsee huomattavia rahoitustarpeita keskipitkällä aikavälillä. Liettuan talous on pitkälle yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Liettuan rahoitusmarkkinat ovat huomattavan yhdentyneet EU:hun, mikä johtuu lähinnä siitä, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osalta ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Liettua täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

7. UNKARI

Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa lainsäädännön lähentymisen arviointi osoitti, ettei Unkarin lainsäädäntö ollut täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Unkarin keskuspankkilakia muutettiin heinäkuussa 2007. Vaikka joitakin vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa esille tuotuja yhteensopivuusongelmia on poistettu, useita on vielä jäljellä. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä, keskuspankin riippumattomuudesta ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevasta kiellosta voidaan todeta, että Unkarin voimassa oleva lainsäädäntö ja erityisesti Unkarin keskuspankkilaki, keskuspankin perussääntö, Unkarin perustuslaki ja luottolaitoslaki eivät ole täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Puutteellisuuksia on edelleen seuraavilta osin: EKPJ:n tavoitteet, seteleiden ja kolikoiden liikkeeseenlaskut, maksujärjestelmien sujuvan toiminnan edistäminen, EKP:n ja EU:n neuvoston tilastollinen rooli, EKP:n rooli kansainvälisessä yhteistyössä, ei velvoitetta noudattaa eurojärjestelmän tilinpäätöstietojen antamista koskevaa järjestelmää, pääjohtajan henkilökohtainen riippumattomuus ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskeva kielto.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Unkarissa ollut yli viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Keskimääräinen inflaatio oli Unkarissa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 7,5 prosenttia eli huomattavasti yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti pysyykin huomattavasti yli viitearvon tulevina kuukausina.

Inflaatio on ollut Unkarissa hyvin epävakaa viime vuosina, mikä heijastaa lähinnä öljyn ja elintarvikkeiden hintakehitystä. Hallinnollisesti asetettujen hintojen ja verotuksen muutokset ovat vielä lisänneet inflaation epävakautta. Nämä seikat yhdessä forintin heikkenemisen kanssa johtivat inflaation nopeaan kiihtymiseen vuoden 2006 toiselta neljännekseltä alkaen. Inflaatio oli huipussaan 9 prosenttia maaliskuussa 2007 mutta hidastui sen jälkeen syyskuuhun 2007 saakka, missä näkyi jalostamattomien elintarvikkeiden ja energian inflaation hidastuminen ja forintin vahvistuminen. Elintarvikkeiden hintainflaation kiihtyminen kiihdytti uudestaan YKHI-inflaatiota vuoden 2007 viimeiseltä neljännekseltä alkaen. Inflaatio oli keskimäärin 7,9 prosenttia vuonna 2007.

Inflaation ennustetaan pysyttelevän vuonna 2008 nopeana yli 6 prosentissa, mikä heijastaa elintarvikkeiden, öljyn, sähkön ja kaasun korkeita hintoja sekä vuoden 2007 jälkipuoliskolla ja vuoden 2008 alussa tapahtuneen forintin heikkenemisen viivästynyttä vaikusta. Elintarvikkeiden ja energian negatiivisten perusvaikutusten odotetaan hidastavan inflaation vuonna 2009 alle 4 prosentin. Unkarin suhteellisen alhainen hintataso (60 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Unkari ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Unkaria koskee liiallisesta alijäämästä tehty neuvoston päätös (5. heinäkuuta 2004 tehty neuvoston päätös)[8]. Neuvosto suositti, että Unkari toteuttaisi keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä korjatakseen liiallisen alijäämän vuoteen 2009 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla. Vuoden 2006 puolivälissä käynnistetyn julkisen talouden vakauttamisohjelman ansiosta julkisen talouden alijäämä supistui vuoden 2006 9,2 prosentista 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Menosuhde supistui hieman vuonna 2007, kun taas tulosuhteessa näkyivät toimenpiteet, joilla puututtiin veronkiertoon. Oletukseen, että talouspolitiikkaa säilyy entisellään, perustuvan komission yksilöiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämä on 4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja supistuu ainoastaan hieman 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Koska finanssipolitiikka oli löyhää aina vuoden 2006 puoliväliin saakka, velka suhteessa BKT:hen kasvoi huomattavasti ja velkasuhde oli noin 66 prosenttia vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkinen velka pysyttelee nykyisen tasonsa tuntumassa vuosina 2008 ja 2009.

Unkari ei täytä julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa kriteeriä.

[pic]

Unkarin forintti ei kuulu ERM II:een. Forintti oli yksipuolisesti sidottu euroon (15 prosentin vaihteluvälillä vuodesta 2001 helmikuuhun 2008, jolloin valuuttakurssin vaihteluvälit poistettiin ja käyttöön otettiin vapaasti kelluvaa valuuttakurssijärjestelmä. Elokuun 2005 ja elokuun 2006 välillä forintti heikkeni huomattavasti suhteessa euroon, kun julkisen talouden tilanne aiheutti huolta. Forintti oli heikoimmillaan kesäkuussa 2006, jonka jälkeen se on vähitellen vahvistunut. Suuntaus kääntyi kuitenkin päinvastaiseksi vuoden 2007 puolivälissä. Tässä näkyy riskien lisääntynyt välttäminen suhteessa kehittyvien talouksien markkinoihin ja kasvanut huoli Unkarin taloudellisesta tilanteesta. Valuuttakurssi alkoi kuitenkin vahvistua uudelleen maaliskuussa 2008. Kahden vuoden arviointijakson aikana forintti vahvistui suhteessa euroon noin 4,5 prosenttia.

Unkari ei täytä valuuttakurssikriteeriä.

Keskimääräinen pitkä korko oli Unkarissa maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden aikana 6,9 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa korkeampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Unkarissa olleet yli viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Velkakirjojen tuottoerot suhteessa euroalueeseen kasvoivat noin 400 peruspisteeseen lokakuussa 2006, missä näkyi sijoittajien kasvava huoli julkisen talouden tavoitteista lipsumisesta. Tämän jälkeen tuottoerot pienenivät vähitellen. Ne alkoivat kasvaa uudelleen marraskuussa 2007 ja olivat noin 400 peruspistettä vuoden 2008 alussa riskinottohalun laskiessa maailmanlaajuisesti ja kotimaan taloudellisen tilanteen aiheuttaessa huolta.

Unkari ei täytä pitkien korkojen lähentymiskriteeriä.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Unkarin ulkoinen vaje kasvoi huippuunsa eli 8,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja supistui vähitellen sen jälkeen viennin kasvaessa merkittävästi. Vuonna 2007 se supistui entisestään 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen kotimaisen kysynnän heikentyessä. Viime vuosien huomattavat ulkoiset vajeet on rahoitettu lähinnä suorilla ulkomaisilla sijoituksilla ja arvopaperisijoituksilla, vaikka tosin vuonna 2007 pankkien ulkomainen luotonotto oli keskeisin rahoituslähde, sillä kertaluonteiset tekijät johtivat suorien ulkomaisten sijoitusten ja arvopaperisijoitusten jyrkkään laskuun. Kun otetaan huomioon ulkomaisen velan suuri määrä, huomattavan ulkoisen vajeen paluu merkitsisi huomattavia rahoitustarpeita keskipitkällä aikavälillä. Unkarin talous on pitkälle yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Unkarin rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osin ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Unkari täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

8. PUOLA

Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa lainsäädännön lähentymisen arviointi osoitti, ettei Puolan lainsäädäntö – varsinkaan Puolan perustuslaki, keskuspankkilaki ja pankkitakuurahastosta annettu laki – ollut täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Keskuspankkilakia muutettiin tammikuussa 2007. Muutoksessa ei kuitenkaan puututtu mihinkään vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa esille tuotuihin yhteensopivuusongelmiin. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä, keskuspankin riippumattomuudesta, keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevasta kiellosta ja rahapolitiikan tavoitteista voidaan todeta, ettei Puolan lainsäädäntö ole täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Useita puutteellisuuksia on edelleen seuraavilta osin: EKPJ:n tavoitteet, EKP:n ja EU:n neuvoston tilastollinen rooli, EKP:n rooli kansainvälisessä yhteistyössä, EKP:n ja EU:n rooli ulkoisen tilintarkastajan nimeämisessä, EKP:n rooli maksujärjestelmien toiminnassa, velvoite kuulla EKP:a tiettyjen lakien osalta ja keskuspankin päättävien elinten jäsenten henkilökohtainen riippumattomuus.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio oli Puolassa viitearvon alapuolella tai viitearvon tasolla marraskuusta 2005 helmikuuhun 2008. Keskimääräinen inflaatio oli Puolassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 3,2 prosenttia eli viitearvon tasolla, ja se todennäköisesti kiihtyy hieman yli viitearvon tulevina kuukausina.

YKHI-inflaatio pysytteli Puolassa 1990-luvulla nopeana ja epävakaana. Tämän jälkeen se hidastui huomattavasti hyvin alhaiselle tasolle ja oli vuosina 2002–2006 keskimäärin noin 2 prosenttia. Zlotyn vuodesta 2004 jatkuneella vahvistumisella on ollut huomattava inflaatiota hillitsevä vaikutus viime vuosina. YKHI-inflaatio kiihtyi kuitenkin voimakkaasti vuoden 2007 jälkipuoliskolla elintarvikkeiden ja energian hintojen noustessa. Vilkas kotimainen kysyntä vaikutti kuitenkin hintapaineisiin useissa eri luokissa. Vuotuinen YKHI-kuluttajahintainflaatio kiihtyi vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä 4,5 prosenttiin eli korkeimmilleen sitten vuoden 2004 lopun.

Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan YKHI-inflaatio todennäköisesti pysyttelee nopeana suurimman osan vuotta 2008. Pääosin tämä heijastaa hyödykkeiden hinnankorotuksia, joista osa näkyy viipeellä (esimerkiksi kaasun ja sähkön kuluttajahinnat), ja kysyntäpaineita, joita aiheutuu palkkojen ja luotonoton nopeasta kasvusta. Vuotuisen inflaation ennustetaan tämän jälkeen hidastuvan hieman vuoden 2008 4,3 prosentista 3,4 prosenttiin vuonna 2009, kun kertaluonteiset hinnankorotukset jäävät pois vuotuisten lukujen laskennasta. Tämä inflaatioprofiili riippuu myös oletuksesta, että nykyiseen kuluttajahintainflaatioon vaikuttavien tilapäisten tekijöiden kerrannaisvaikutukset pysyvät laajalti ottaen hallinnassa kapasiteetin käytön lisääntyessä ja työmarkkinatilanteen kiristyessä. Puolan suhteellisen alhainen hintataso (62 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Kestävä lähentyminen merkitsee, että viitearvon noudattaminen heijastaa pikemminkin peruslaatuisia kuin väliaikaisia tekijöitä. Zlotyn vahvistuvan valuuttakurssin inflaatiota hillitsevä vaikutus on Puolassa merkittävä väliaikainen tekijä, ja vuotuisen keskimääräisen inflaation odotetaan piakkoin nousevan viitearvon yläpuolelle.

Puola ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Puolaa koskee liiallisesta alijäämästä tehty neuvoston päätös (5. heinäkuuta 2004 tehty neuvoston päätös)[9]. Neuvosto suositti, että Puola toteuttaisi keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä supistaakseen maan julkisen talouden alijäämän vuoteen 2007 mennessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla. Puolan julkisen talouden alijäämä on supistunut huomattavasti vuodesta 2004 lähtien. Alijäämä suhteessa BKT:hen oli 2,0 prosenttia vuonna 2007, ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan alijäämä on noin 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2008 että vuonna 2009, olettaen, että talouspolitiikka säilyy entisellään. Julkista velkaa oli 45,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden velkasuhde supistuu hieman vuosina 2008 ja 2009.

Vuoden 2007 lopussa komissio ja neuvosto kehottivat Puolan viranomaisia esittämään uuden tarkistetun lähentymisohjelman, jossa kuvattaisiin koko hallituskauden kattava keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia, jolla pyritään vuoden 2007 liiallisen alijäämän pysyvään korjaamiseen ja sen jälkeen edelleen edistymään keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa. Puolan viranomaiset esittivät uuden tarkistetun lähentymisohjelman maaliskuun 2008 lopulla. Tätä kertomusta laatiessaan komissio arvioi samaan aikaan Puolan ohjelmaa. Kyseisen arvion ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen perusteella komissio saattaa suosittaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamista.

Puola ei täytä julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa kriteeriä.

[pic]

Puolan zloty ei kuulu ERM II:een. Puola soveltaa kelluvaa valuuttakurssijärjestelmää. Kahden vuoden arviointijakson aikana zloty vahvistui suhteessa euroon lähes 13 prosenttia. Zlotyn lyhyen aikaväli heilahtelu vaikuttaa lähinnä heijastaneen maailmanlaajuisilla rahoitusmarkkinoilla vallitsevien edellytysten muutoksia, kuten suunnanvaihdosta riskinottohalussa, vaikka myös kotimaisilla tekijöillä on ollut osansa (esimerkiksi lyhyissä koroissa suhteessa euroon olevien erojen viimeaikainen kasvu).

Puola ei täytä valuuttakurssikriteeriä.

Keskimääräinen pitkä korko oli Puolassa maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden jakson aikana 5,7 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Puolassa olleet alle viitearvon tammikuusta 2006. Maan aleneva riskipreemio, zlotyn vahvistuminen ja sijoittajien myönteinen käsitys Puolan talousnäkymistä ovat osaltaan pitäneet tuottoprosentit alhaisina. Kun inflaatio hidastui ja rahapolitiikan ohjauskorot laskivat vuonna 2005, pitkien korkojen positiiviset erot suhteessa euroalueeseen pienenivät ja liikkuivat sen jälkeen hieman yli 100 peruspisteessä. Erot ovat kuitenkin lisääntyneet vuoden 2007 puolivälin jälkeen, mikä erityisesti heijastaa erilaisia ohjauskorkoon Puolassa ja euroalueella liittyviä näkymiä sekä riskinottohalun maailmanlaajuista laskua.

Puola täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Puolan ulkoinen vaje syveni hieman noin 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 oltuaan noin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Pääasiallisena syynä tähän oli kauppataseen heikkeneminen, kun vahva kotimainen kysyntä vilkastutti tuontia. Suorat ulkomaiset nettosijoitukset ovat kasvaneet huomattavasti EU:hun liittymisen jälkeen, vaikka alkutaso olikin alhaisempi kuin muissa uusissa jäsenvaltioissa, ja ulkoinen vaje saadaan niillä katettua. Puolan talous on yhä pidemmälle yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat kasvussa. Puolan rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osin ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Puola täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

9. Romania

Romania liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007. Tässä kertomuksessa arvioidaan ensimmäistä kertaa, onko maan lainsäädäntö EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön mukaista. Lisäksi arvioidaan maan kehitystä kohti kestävää taloudellista lähentymistä.

Romanian keskuspankin (Banca Naţională a României) oikeusperusta vahvistetaan keskuspankin perussäännöstä 28. kesäkuuta 2004 annetussa laissa N:o 312. Mainittu laki tuli voimaan 30. heinäkuuta 2004, minkä jälkeen sitä ei ole muutettu. Keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä, keskuspankin riippumattomuudesta ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevasta kiellosta voidaan todeta, etteivät Romanian lainsäädäntö ja erityisesti Romanian keskuspankin perussäännöstä annettu laki ole täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Puutteellisuuksia on edelleen seuraavilta osin: EKPJ:n tavoitteet, institutionaalinen ja henkilökohtainen riippumattomuus, EKP:n oikeus tulla kuulluksi toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, maksujärjestelmien sujuvan toiminnan edistäminen, EKP:n ja EU:n neuvoston tilastollinen rooli ja niiden rooli ulkoisen tilintarkastajan nimeämisessä.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Romaniassa ollut yli viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Keskimääräinen inflaatio oli Romaniassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 5,9 prosenttia eli huomattavasti yli 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti loittonee edelleen viitearvosta tulevina kuukausina.

Inflaatio hidastui Romaniassa useiden vuosien ajan vuoteen 2006 saakka, mihin vaikutti muun muassa leun vahvistuminen vuodesta 2004 alkaen. YKHI-kuluttajahintainflaatio oli alimmillaan hieman alle 4 prosenttia vuoden 2007 alussa mutta kiihtyi sen jälkeen huomattavasti. Osasyynä tähän oli maataloushintojen raju nousu, missä näkyi sekä kesän 2007 ankara kuivuus että maailmanmarkkinahintojen kehitys. Sitkeät palkka- ja kysyntäpaineet, polttoaineen hinnankorotukset ja leun huomattava heikkeneminen vuoden 2007 jälkipuoliskolta alkaen lisäsivät inflaation kiihtymistä. YKHI-inflaatio oli keskimäärin 4,9 prosenttia vuonna 2007, ja sen ennakoidaan kiihtyvän huomattavasti vuonna 2008 keskimäärin hieman alle 8 prosenttiin ennen kuin se jälleen vuonna 2009 hidastuu lähelle 5 prosenttia, kun hyödykkeiden hinnankorotusten inflaatiovaikutus haihtuu. Romanian suhteellisen alhainen hintataso (57 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Romania ei täytä hintavakauskriteeriä.

[pic]

Romaniaa ei koske liiallisesta julkisen talouden alijäämästä tehty neuvoston päätös. Julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt huomattavasti kahden viime vuoden aikana, ja alijäämä syveni vuoden 2005 1,2 prosentista suhteessa BKT:hen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Viime vuosien aikana sekä tulot että menot suhteessa BKT:hen ovat vähitellen kasvaneet . Oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, perustuvan komission yksilöiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusasema heikkenee hieman, ja alijäämää on hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, jonka jälkeen alijäämä syvenee edelleen 3,7 prosenttiin vuonna 2009. Julkinen velka väheni vuoden 2002 25 prosentista suhteessa BKT:hen 13 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, ja vuosiksi 2008 ja 2009 odotetaan velan hienoista kasvua.

Romania täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Romanian leu ei kuulu ERM II:een. Romania soveltaa kelluvaa valuuttakurssijärjestelmää. Vuoden 2004 lopulta heinäkuun 2007 alkuun leun valuuttakurssi vahvistui huomattavasti suhteessa euroon ja muihin keskeisiin valuuttoihin maahan virtaavan ulkomaisen pääoman ja myönteisen sijoittajamielialan tukemana. Kun maailman rahoitusmarkkinoiden myllerrys alkoi kesällä 2007, myös leun valuuttakurssi alkoi heiketä huomattavasti. Viime vuosina valuuttavarannot ovat osoittaneet trendinmukaista kasvua, ja vuoden 2007 puoliväliin saakka valuuttakurssi vahvistui samaan aikaan, kun rahamarkkinoilla korkoerot suhteessa euroalueeseen kapenivat. Siihen, että valuuttakurssi alkoi heiketä kesällä 2007, liittyi kolmen kuukauden korkoeron selvä kasvu.

Romania ei täytä valuuttakurssikriteeriä.

Keskimääräiset pitkät korot ovat Romaniassa olleet yli viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Keskimääräinen pitkä korko oli Romaniassa maaliskuuhun 2008 päättyvän vuoden jakson aikana 7,1 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa korkeampi. EU:hun liittymisen jälkeen pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuottoerot suhteessa euroalueeseen kapenivat aluksi mutta kasvoivat uudelleen vuoden 2007 jälkipuoliskolla riskinottohalun laskuun johtaneen maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden myllerryksen seurauksena.

Romania ei täytä pitkien korkojen lähentymiskriteeriä.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Romanian ulkoinen vaje on kasvanut jyrkästi viime vuosina, mikä heijastaa lähinnä tavarakaupan vajetta vahvan kotimaisen kysynnän vilkastuttaessa tuontia. Ulkoinen vaje syveni vuoden 2004 7,5 prosentista suhteessa BKT:hen hieman yli 13 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Vaikka kasvavan ulkoisen vajeen taustalla näkyykin talous, joka kuroo eroa nopeasti kiinni, vajeen suuruus on selkeästi ylittänyt tason, jota voidaan pitää kestävänä keskipitkällä aikavälillä, mikä merkitsee, että ajan myötä tarvitaan huomattavaa sopeuttamista. Ulkoisen vajeen jyrkkä syveneminen on johtanut ulkomaisen velan huomattavaan kasvuun, mikä merkitsee rahoituskulujen kasvua keskipitkällä aikavälillä. Ulkoinen vaje katettiin vuoteen 2006 saakka lähinnä suorilla ulkomaisilla sijoituksilla, kun taas vuonna 2007 muiden maahan virtaavien huomattavien sijoitusten (pääosin pankkiryhmien sisäistä rahoitusta) merkitys korostui. Kaupan yhdentyminen EU:hun on hyvässä vauhdissa, mutta Romanian vienti keskittyy melko matalan teknologian osa-alueisiin. Romanian rahoitusmarkkinat ovat huomattavan yhdentyneet EU:hun, mikä johtuu lähinnä siitä, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osalta ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Romania täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

10. SLOVAKIA

Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa lainsäädännön lähentymisen arviointi osoitti, ettei Slovakian lainsäädäntö, varsinkaan Slovakian keskuspankkilaki sekä pankkitalletusten suojasta ja tiettyjen lakien muuttamisesta annettu laki, olleet täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Puutteellisuuksia oli oikeudellisessa liittymisessä EKPJ:ään ja keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevassa kiellossa. Näiden kysymysten ratkaisemiseksi ja täydellisen sopusoinnun varmistamiseksi EY:n perustamissopimuksen sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa keskuspankkilakia muutettiin. Parlamentti hyväksyi tarkistetun keskuspankkilain 28. marraskuuta 2007, ja Slovakian tasavallan presidentti allekirjoitti sen 14. joulukuuta 2007. Kaikki vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa esille tuodut yhteensopivuusongelmat on poistettu. Slovakian lainsäädäntö, varsinkin Slovakian keskuspankkilaki sekä pankkitalletusten suojasta ja tiettyjen lakien muuttamisesta annettu laki, ovat nykyisin täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Slovakiassa ollut alle viitearvon tai viitearvon tasolla elokuusta 2007 lähtien. Keskimääräinen inflaatio oli Slovakiassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 2,2 prosenttia eli huomattavasti alle 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti pysyykin alle viitearvon tulevina kuukausina, joskin kaventuvalla liikkumavaralla.

YKHI-inflaatio on viime vuosina ollut Slovakiassa epävakaa ja ajoittain nopea, mikä heijastaa ulkoisten tekijöiden vaikutusta sekä hallinnollisesti asetettujen hintojen ja välillisten verojen tarkistuksia. Kun pohjainflaatio korjataan hallinnollisesti asetettujen hintojen korotusten vaikutuksen suhteen, se on kaiken kaikkiaan kehittynyt suotuisasti. Korunan trendinmukaisella valuuttakurssin vahvistumisella vuodesta 2002 alkaen on ollut inflaatiota hillitsevä vaikutus, varsinkin vuonna 2007 ja vuoden 2008 alussa, kun koruna vahvistui huomattavasti vuoden 2006 puolivälistä kevääseen 2007 saakka (14 %, efektiivinen kurssi).

Korunan vahvistunut kurssi yhdessä säänneltyjen energianhintojen ja polttoaineen hintojen vähäisten korotusten kanssa vaikuttivat osaltaan vuotuisen YKHI-inflaation hidastumiseen ennätyksellisen alhaiselle tasolle eli 1,2 prosenttiin kesällä 2007. Inflaatio kiihtyi tämän jälkeen 3,4 prosenttiin vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä. Suurimmaksi osaksi tämä johtui elintarvikkeiden ja polttoaineen hintoihin vaikuttaneista maailmanlaajuisista häiriöistä mutta tämän lisäksi myös sääntelemättömien palvelujen jonkinasteisesta hinnannoususta. Näiden tekijöiden odotetaan kiihdyttävän inflaatiota edelleen tulevina kuukausina, jolloin vuotuinen keskimääräinen inflaatio olisi noin 3 ¾ prosenttia vuonna 2008. Keskimääräisen inflaation ennustetaan hidastuvan noin 3 ¼ prosenttiin vuonna 2009. Perusvaikutusten pitäisi olla suotuisat vuoden 2008 lopulla, sillä hyödykkeiden hinnankorotusten arvioidaan jäävän vähäisiksi, minkä lisäksi valuuttakurssi on vahvistunut vuoden 2008 ensimmäisen neljänneksen aikana. Näiden seikkojen pitäisi hyvin korvata tupakan korotetuista valmisteveroista johtuva viivästynyt vaikutus ja se seikka, että valuuttakurssin vahvistumisesta vuosina 2006–2007 aiheutunut, inflaatiota hidastanut vaikutus katoaa. Inflaation pitäisi siis hidastua vuoden lopussa. Kiristyvät työmarkkinat ja vahva suhdannetilanne (johon liittyy mahdollinen kotitalouksien kysynnän lisääntyminen ja palkkojen kasvu) sekä hallinnollisesti asetettujen hintojen mahdolliset arvioitua suuremmat korotukset luovat riskejä keskipitkän aikavälin inflaationäkymille. Slovakian suhteellisen alhainen hintataso (58 % EU:n keskimäärästä vuonna 2006) viittaa hintatason potentiaaliseen lähentymiseen pitkällä aikavälillä.

Kestävä lähentyminen merkitsee, että viitearvon noudattaminen heijastaa pikemminkin peruslaatuisia kuin väliaikaisia tekijöitä. Valuuttakurssin vahvistumisen inflaatiota hillitsevä vaikutus on Slovakiassa merkittävä väliaikainen tekijä. Perustekijöiden tarkastelu ja se seikka, että viitearvo saavutetaan huomattavalla liikkumavaralla, kuitenkin tukevat myönteistä arvioita hintavakauskriteerin saavuttamisesta.

Slovakian on pysyteltävä valppaana pitääkseen inflaation alhaisena ja suojatakseen maan suotuisaa kilpailuasemaa. Palkkakuria on varsinkin jatkettava sen jälkeen, kun suoriin ulkomaisiin sijoituksiin liittyvä tuottavuuden kasvu on laantunut, ja on aiheellista aikaistaa rakenneuudistuksia tuotemarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, jotta kilpailuympäristöä voidaan kehittää. Kunnianhimoisempi finanssipolitiikan viritys auttaisi myös lieventämään inflaatioriskejä. Pitääkseen inflaation kurissa mahdollisen euroon siirtymisen jälkeen Slovakian hallitus ja työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat vuoden 2008 alussa julistuksen euroon siirtymistä ja käyttöä Slovakiassa koskevasta työmarkkinasopimuksesta. Siinä työnantajat ja ammattiyhdistykset sitoutuvat pitämään palkkojen kasvun linjassa tuottavuuden kasvun kanssa. Hallitus on lisäksi tehnyt muita toimintapoliittisia sitoumuksia, kuten julkisen talouden saaminen tasapainoon vuoteen 2011 mennessä ja finanssipolitiikan virityksen kiristäminen edelleen, jos ilmenee odottamattomia inflaatiopaineita, ja rakenteellisten toimenpiteiden toteuttaminen. Nämä sitoumukset on kuitenkin muutettava todellisiksi toimiksi.

Slovakia täyttää hintavakauskriteerin.

[pic]

Slovakiaa koskee liiallisesta alijäämästä tehty neuvoston päätös (5. heinäkuuta 2004 tehty neuvoston päätös)[10] Neuvosto suositti, että Slovakia toteuttaisi keskipitkällä aikavälillä toimenpiteitä supistaakseen maan julkisen talouden alijäämän vuoteen 2007 mennessä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla. Slovakian julkisen talouden alijäämä on supistunut huomattavasti vuodesta 2002 lähtien. Sekä tulot että menot suhteessa BKT:hen ovat alentuneet, menosuhde enemmän. Alijäämää suhteessa BKT:hen oli 2,2 prosenttia vuonna 2007, ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa, joka perustuu oletukseen, ettei talouspolitiikkaa muuteta, arvioidaan alijäämää olevan 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, jonka jälkeen alijäämä kasvaisi hieman 2,3 prosenttiin vuonna 2009. Julkinen velka on pienentynyt huomattavasti vuosikymmenen alusta lähtien, ja vuonna 2007 julkista velkaa oli 29,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen mukaan julkinen velka on 29,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 29,7 prosenttia vuonna 2009.

Tämän kehityksen ja komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteen perusteella komissio katsoo, että liiallinen alijäämä on korjattu, sillä julkisen talouden alijäämä on saatu supistettua uskottavalla ja kestävällä tavalla alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Sen vuoksi komissio suosittaa neuvostolle liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa tehdyn päätöksen kumoamista (SEC(2008) 572).

Jos neuvosto päättää kumota liiallista alijäämää koskevan menettelyn Slovakian osalta, Slovakia täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Slovakian koruna on ollut mukana ERM II:ssa 28. päivästä marraskuuta 2005 eli tätä katsausta laadittaessa yli kaksi vuotta. Ennen liittymistään ERM II:een Slovakia sovelsi säännösteltyä kelluvaa valuuttakurssijärjestelmää. ERM II:een liittymisen jälkeen koruna jatkoi ennen ERM II:een liittymistä alkanutta vahvistumistaan. Korunan tasainen vahvistuminen keskeytyi vuoden 2006 toisella neljänneksellä, jolloin koruna heikkeni hetkellisesti. Syynä tähän oli vaalien jälkeinen epävarmuus finanssipolitiikan näkymistä, johon yhdistyivät Keski-Euroopan valuuttoihin kohdistuneet laajemmat paineet. Korunan huomattava vahvistuminen heinäkuun 2006 ja maaliskuun 2007 välillä johti korunan keskuspariteetin revalvointiin 8,5 prosentilla 19. päivästä maaliskuuta 2007 alkaen. Revalvoinnin jälkeen korunan valuuttakurssi liikkui 3–7,3 prosenttia uuden keskuspariteetin yläpuolella tammikuuhun 2008 saakka, jolloin uudet vahvistumispaineet nostivat korunan 8–9 prosenttia ERM II:n keskuspariteetin yläpuolelle maalis-huhtikuussa. Kahden vuoden arviointijakson aikana korunaa on lähes koko ajan vaihdettu vaihtelualueen yläosassa, ja keskimääräinen poikkeama on ollut 5,4 prosenttia keskuspariteetista. Korunan vahvistumista ERM II:ssa arviointijaksolla voidaan pitää perustekijöiden mukaisena, eikä korunaan ole kohdistunut vakavia paineita.

Slovakia täyttää valuuttakurssikriteerin.

Keskimääräinen pitkä korko oli Slovakiassa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 4,5 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat Slovakiassa olleet alle viitearvon EU:hun liittymisestä asti. Ero euroalueen pitkiin viitelainoihin oli kaventunut huomattavasti vuodesta 2002 lähtien ja lähes kadonnut huhtikuussa 2007. Tämän trendin taustalta löytyvät julkisen talouden vakauttamiseen ja vuosien 2002–2005 kauaskantoisiin rakenneuudistuksiin liittyvä maan riskipreemion aleneminen sekä viime aikojen suotuisat inflaationäkymät ja tähän liittyvä lyhyiden ohjauskorkojen lasku. Vuoden 2007 puolivälistä on uudelleen ilmennyt hienoinen positiivinen noin 30 peruspisteen ero, joka heijastaa pitkien korkojen huomattavaa laskua euroalueella.

Slovakia täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Slovakian ulkoinen tasapaino on ollut hyvin epävakaa viime vuosina. Tämä heijastaa heilahteluja viennissä, jota vetää suoriin ulkomaisiin sijoituksiin liittyvä uusi tuotantokapasiteetti, varsinkin autoteollisuudessa ja elektroniikkalaitteiden alalla. Ulkoinen vaje syveni huomattavasti vuoden 2003 0,8 prosentista suhteessa BKT:hen yli 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2005–2006 voimakkaan yksityisen kulutuksen ja suoriin ulkomaisiin sijoituksiin liittyvän tuonnin lisääntymisen seurauksena. Tämän jälkeen ulkoinen vaje supistui 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, kun vienti voimistui suorilla ulkomaisilla sijoituksilla rahoitetun uuden tuotannon alkaessa. Ulkoinen vaje on pääosin rahoitettu huomattavilla suorilla ulkomaisilla nettosijoituksilla. Slovakian talous on pitkälti yhdentynyt EU:n talouteen. Erityisesti kauppa muiden jäsenvaltioiden kanssa ja niiden tekemät suorat ulkomaiset sijoitukset ovat huomattavia. Slovakian rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun on edennyt merkittävästi. Tähän on lähinnä syynä se, että rahoituksenvälittäjät ovat suurelta osin ulkomaisessa omistuksessa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät ja olettaen, että neuvosto noudattaa komission suositusta liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamisesta, komissio katsoo, että Slovakia täyttää euron käyttöönoton edellytykset.

11. Ruotsi

Vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa lainsäädännön lähentymisen arviointi osoitti, ettei Ruotsin lainsäädäntö ollut täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eikä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Ruotsin keskuspankkilakia muutettiin vuosina 2006 ja 2007 mutta vuoden 2006 lähentymiskatsauksessa esille tuotuja yhteensopivuusongelmia ei ratkaistu. Keskuspankin riippumattomuudesta ja keskuspankin liittymisestä EKPJ:ään euron käyttöönoton yhteydessä voidaan todeta, että Ruotsin lainsäädäntö, erityisesti Ruotsin keskuspankkilaki, hallitusmuoto (osa Ruotsin perustuslakia) ja valuuttapolitiikkaa koskeva laki, eivät ole täysin sopusoinnussa EY:n perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan eivätkä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa. Useita puutteellisuuksia on edelleen seuraavilta osin: Ruotsin keskuspankin tavoitteet, maksujärjestelmien sujuvan toiminnan edistäminen, keskuspankkirahoituksen käyttöä koskeva kielto, EKP:n rooli maksujärjestelmien toiminnassa ja kansainvälisessä yhteistyössä, EKP:n ja EU:n neuvoston tilastollinen rooli ja niiden rooli ulkoisten tilintarkastajien nimeämisessä.

Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatio on Ruotsissa ollut viitearvon alapuolella siitä lähtien, kun seuranta alkoi joulukuussa 1996. Keskimääräinen inflaatio oli Ruotsissa maaliskuuta 2008 edeltäneiden 12 kuukauden aikana 2,0 prosenttia eli huomattavasti alle 3,2 prosentin viitearvon, ja se todennäköisesti pysyykin alle viitearvon tulevina kuukausina.

YKHI-inflaatio hidastui Ruotsissa vuoden 2005 loppupuolelle saakka mutta on sen jälkeen kiihtynyt. YKHI-inflaation hidastuminen vuoden 2005 loppupuolelle asti liittyi lähinnä tuottavuuden huomattavaan kasvuun, jota tukivat suhdannekomponentti ja huomattavien tietotekniikkainvestointien vaikutus. Toinen asiaan vaikuttanut seikka oli tuontihintojen lasku, kun Ruotsin kruunun vahvistuminen vuosina 2002–2004 alkoi vähitellen näkyä, ja kansainvälinen kilpailu kiristyi. Inflaation kiihtymisessä loppuvuodesta 2005 on lähinnä näkynyt öljyn ja sähkön hinnankorotukset. Lisäksi inflaatiota ovat kiihdyttäneet elintarvikkeiden hinnat vuoden 2007 jälkipuoliskolta alkaen, mikä on ollut yleisen maailmanlaajuisen kehityksen mukaista. Inflaation ennustetaan hidastuvan vuoden 2008 2,4 prosentista noin 1,9 prosenttiin vuonna 2009.

Ruotsi täyttää hintavakauskriteerin.

[pic]

Ruotsia ei koske liiallisesta julkisen talouden alijäämästä tehty neuvoston päätös. Vuosina 2002–2007 Ruotsin julkisen talouden rahoitusasema koheni tasaisesti, kun vuoden 2002 noin 1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen siirryttiin 3,5 prosentin ylijäämään vuonna 2007. Osittaisena syynä oli talouden suhdannetilanteen elpyminen. Tulosuhde pysytteli vakaana noin 55 prosentissa suhteessa BKT:hen, kun taas menot suhteessa BKT:hen ovat asteittain alentuneet (vuoden 2002 56,5 prosentista 52,5 prosenttiin vuonna 2007). Samansuuntaisesti julkisen talouden rahoitusaseman suotuisan kehityksen kanssa julkisen talouden bruttovelka on vähentynyt vuoden 2002 52,6 prosentista suhteessa BKT:hen 40,6 prosenttiin vuonna 2007. Komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteessa, joka perustuu oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, arvioidaan julkisen talouden ylijäämän supistuvan yli 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009, kun velkasuhde puolestaan pysyy lasku-uralla ja alenee 32 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009.

Ruotsi täyttää julkisen talouden rahoitusasemaa koskevan kriteerin.

[pic]

Ruotsin kruunu ei kuulu ERM II:een. Ruotsi on soveltanut kelluvaa valuuttakurssijärjestelmää ja inflaatiotavoitteita 1990-luvun alkupuolelta lähtien. Kun sidotusta järjestelmästä luovuttiin vuonna 1992, kruunun kurssi heikkeni huomattavasti, mutta tämän jälkeen se on liikkunut suhteellisen kapealla välillä ensin suhteessa Saksan markkaan ja sittemmin euroon. Kahden vuoden arviointijakson aikana kruunu kurssi on ollut 9–9,50 euroa, keskimäärin yli 9,2 euroa.

Ruotsi ei täytä valuuttakurssikriteeriä.

Ruotsin kymmenen vuoden viitelainojen liukuva keskimäärä oli maaliskuussa 2008 4,2 prosenttia eli 6,5 prosentin viitearvoa matalampi. Keskimääräiset pitkät korot ovat olleet viime vuosina jatkuvasti alle viitearvon. Ero euroalueen keskimääräisiin pitkiin korkoihin kaventui vähitellen vuoden 2003 noin 50 peruspisteestä -25 peruspisteeseen vuoden 2007 puolivälissä. Lyhyissä koroissa olevan eron sulkeutumisen kanssa samansuuntaisesti negatiivinen ero Ruotsin ja euroalueen pitkissä koroissa on sittemmin vähitellen kaventunut nykyiselle, noin nollassa olevalle tasolle.

Ruotsi täyttää pitkien korkojen lähentymiskriteerin.

Myös muita tekijöitä on tarkasteltu, kuten maksutaseen kehittymistä ja tuote- ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. Ruotsin vaihtotase on ollut ylijäämäinen 1990-luvun puolivälistä alkaen huomattavan tavaroiden ja vähäisemmässä määrin palveluiden nettoviennin ansiosta. Vaihtotaseen ylijäämä kasvoi vuoden 2002 4,9 prosentista suhteessa BKT:hen noin 6–7 prosentin tasolle suhteessa BKT:hen viime vuosina. Ruotsin talous on avoin ja hyvin yhdentynyt EU:hun, ja EU:n sisäisen tavarakaupan osuus on noin kaksi kolmasosaa sekä vienti- että tuontipuolella. EU:n sisäisen palvelukaupan suhteellinen merkitys on kasvanut hieman tarkastelujaksolla ja on yli EU-27:n keskimäärän. Ruotsin rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen EU:hun liittyy lähinnä muihin Pohjoismaihin ja Baltian maihin. Ruotsin rahoitusmarkkinat ovat kaiken kaikkiaan kooltaan ja tasoltaan erittäin hyvin kehittyneet ja heijastavat talouden pitkälle kehittynyttä tilaa.

Ottaen huomioon tekemänsä arvion lainsäädännön yhteensopivuudesta ja lähentymiskriteerien täyttymisestä sekä muut tekijät komissio katsoo, ettei Ruotsi täytä euron käyttöönoton edellytyksiä.

[1] Vuonna 2007 komissio ja EKP arvioivat Kyproksen ja Maltan lähentymiskehitystä kansallisten viranomaisten pyynnöstä. Kypros ja Malta ottivat euron käyttöön 1. tammikuuta 2008.

[2] Hintavakauskriteerin osalta inflaatiota mitataan yhdenmukaistetulla kuluttajahintaindeksillä (YKHI), joka määritellään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

[3] Kaikki inflaatiota ja muita muuttujia koskevat ennusteet ovat komission yksiköiden kevään 2008 talousennusteesta. Komission yksiköiden ennusteet perustuvat yhteisiin oletuksiin ulkoisista muuttujista sekä oletukseen, että talouspolitiikka säilyy entisellään, ja samalla otetaan huomioon ne toimenpiteet, joista tiedetään riittävästi. Viitearvosta tehtyyn ennusteeseen liittyy paljon epävarmuustekijöitä, kun otetaan huomioon, että sen laskenta perustuu niiden kolmen jäsenvaltion inflaatioennusteisiin, joiden inflaation ennakoidaan olevan hitainta ennustejaksolla. Tämä lisää virhemarginaalia.

[4] Tämän kertomuksen valmistelussa käytetyt tiedot on kerätty 18. huhtikuuta 2008 mennessä.

[5] Valuuttakurssikriteerin täyttymistä arvioidessaan komissio tarkastelee, onko valuuttakurssi pysytellyt lähellä ERM II:n keskuskurssia, ja samalla voidaan ottaa huomioon valuutan vahvistumiseen johtaneet syyt Ateenassa 5. huhtikuuta 2003 pidetyssä Ecofin-neuvoston epävirallisessa kokouksessa esitetyn yhteisen lausuman Common Statement on Acceding Countries and ERM2 mukaisesti.

[6] Arvioinnissa keskitytään ”ulkoiseen tasapainoon”, joka määritellään yhdistetyksi vaihto- ja pääomataseeksi (nettoluotonanto/-otto suhteessa ulkomaihin). Tämän käsitteen ansiosta voidaan erityisesti ottaa kokonaisuudessaan huomioon ulkomaiset siirrot (myös EU:n tulonsiirrot), jotka osittain kirjataan pääomataseeseen.

[7] 2005/185/EY, EUVL L 62, 9.3.2005, s. 20.

[8] 2004/918/EY, EUVL L 389, 30.12.2004, s. 27.

[9] 2005/183/EY, EUVL L 62, 9.3.2005, s. 18.

[10] 2005/182/EY, EUVL L 62, 9.3.2005, s. 16–17.