FI Euroopan unionin virallinen lehti C 248/37

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos itäiseen kumppanuuteen” (puheenjohtajavaltio Unkarin pyynnöstä laadittu valmisteleva lausunto)

2011/C 248/06

Esittelijä: Gintaras MORKIS

Neuvosto pyysi 15. marraskuuta 2010 päivätyssä kirjeessään Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Kansalaisyhteiskunnan panos itäiseen kumppanuuteen.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. toukokuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. kesäkuuta 2011 pitämässään 472. täysistunnossa (kesäkuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 133 ääntä puolesta, 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää itäistä kumppanuutta varsin tärkeänä asiana, sillä se on EU:n kannalta strateginen välttämättömyys ja poliittinen investointi, josta on tulevaisuudessa hyötyä Euroopan unionin ja sen kumppanimaiden kansalaisille. Välimeren alueen tapahtumat ovat osoittaneet, että kansalaisyhteiskunnan asema on edelleen olennaisen tärkeä demokratiaan siirtymisessä, perustuslaillisissa uudistuksissa ja yhteiskunnan rakenteiden kehittämisessä. Siksi kansalaisyhteiskunnan panosta itäiseen kumppanuuteen olisi tuettava, ja se olisi otettava asianmukaisesti huomioon tämän prosessin onnistumisen takaamiseksi.

1.2 ETSK suhtautuu myönteisesti toukokuussa 2009 virallisesti käynnistetyn itäisen kumppanuuden aloitteen täytäntöönpanossa aikaansaatuun edistykseen. Kaikki itäisen kumppanuuden maat ovat parantaneet ja tehostaneet suhteitaan EU:hun assosiaatiosopimuksista, vapaakauppa-alueista, viisumivaatimusten lieventämisestä, energiahuollon turvaamiseksi tehtävästä yhteistyöstä ja muista asioista käytävän vuoropuhelun avulla. (Toukokuussa 2010 järjestettyjä presidentinvaaleja seuranneiden tapahtumien jälkeen Valko-Venäjä on valitettavasti ottanut ison askeleen taaksepäin suhteissaan EU:hun.)

1.3 Kansalaisyhteiskunnan panos itäiseen kumppanuuteen monenvälisissä yhteyksissä

1.3.1 Osallistuminen itäisen kumppanuuden hallitustenvälisiin aihekohtaisiin foorumeihin

1.3.1.1 ETSK on kutsuttu osallistumaan kolmeen neljästä perustetusta itäisen kumppanuuden hallitustenvälisestä aihekohtaisesta foorumista, ja se voi tuoda näissä foorumeissa esille kansalaisyhteiskunnan näkemykset. ETSK kehottaa kuitenkin komissiota kutsumaan komitean osallistumaan ja tekemään yhteistyötä energiavarmuutta koskevaan aihekohtaiseen foorumiin 3, koska sillä on asiantuntemusta aiheesta.

1.3.1.2 Komitea katsoo, että itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin asiaankuuluvien työryhmien edustajien pitäisi voida osallistua hallitustenvälisten aihekohtaisten foorumien kokouksiin.

1.3.2 Itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumi

1.3.2.1 Komitea on myös tyytyväinen itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin perustamiseen marraskuussa 2009. Komitea katsoo, että itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin kansalliset foorumit muodostavat erinomaisen välineen itäisen kumppanuuden täytäntöönpanolle kumppanimaissa, koska siten myös kansalaisyhteiskunta on mukana. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että työnantajat, ammattiliitot ja muut kansallisen tason yhteiskunnallis-taloudelliset organisaatiot (viljelijät, kuluttajat) pääsevät osallistumaan vain erittäin vähän, jos lainkaan, kansallisten foorumien toimintaan.

1.3.2.2 Koska työmarkkinaosapuolet eivät ole tällä hetkellä asianmukaisesti edustettuina itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumissa, komitea kehottaa tarkistamaan foorumin työjärjestystä, erityisesti valintamenettelyyn liittyviä sääntöjä, jotta sekä EU:n että kumppanimaiden työnantajien, työntekijöiden ja muiden eturyhmien edustajien osallistumista foorumiin voitaisiin lisätä huomattavasti.

1.3.2.3 Komitea kehottaa tarkistamaan foorumin rakennetta, jotta sen toimintaa voitaisiin tehostaa hyödyntäen samalla mahdollisimman hyvin sen käytössä olevaa rahoitusta. Painotusta voitaisiin siirtää jatkuvaan ja hankeperustaiseen toimintaan (foorumin työryhmien ja kansallisten foorumien puitteissa).

1.3.2.4 Komitea ehdottaa, että EU:n edustajien määrää lisättäisiin, jotta voitaisiin tehostaa kokemusten vaihtoa ja edistää lähentymistä kohti EU:n arvoja. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja sen 344 jäsentä edustavat EU:n järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa. Komitea onkin varsin pätevä toimimaan aktiivisessa roolissa kansalaisyhteiskuntafoorumin toteuttaessa itäisen kumppanuuden tavoitteita, jos foorumin säännöt vain sallivat sen edustuksen vahvistamisen sekä kansalaisyhteiskuntafoorumissa että sen ohjauskomiteassa ja pysyvän osallistumisen näihin elimiin.

1.3.2.5 Koska kansalaisyhteiskuntafoorumin vaikutusvalta ja erityisesti kansallisten foorumien toimiala kasvaa, komitea on valmis osallistumaan foorumin toiminnan parantamiseen. Se katsoo myös, että on välttämätöntä perustaa sihteeristö etenkin ohjauskomitean työtä ajatellen.

1.3.2.6 Jos foorumin rakenteellisia puutteita ei korjata, komitea voisi harkita muita keinoja saada itäisten kumppanimaiden yhteiskunnan ja talouden toimijat mukaan itäisen kumppanuuden tavoitteiden toteuttamiseen.

1.4 Kansalaisyhteiskunnan lujittaminen kumppanimaissa ja panos itäiseen kumppanuuteen kahdenvälisissä yhteyksissä

1.4.1 Komitea seuraa tiiviisti Välimeren eteläpuolisen alueen tapahtumia. Se uskoo vakaasti, että EU:n pitäisi tukea kyseisen alueen demokratisoitumis- ja vakauttamisprosessia. Samalla ETSK kehottaa omaksumaan pitkän aikavälin tasapainoisen lähestymistavan EU:n eteläisiin ja itäisiin naapureihin nähden. Tämän tulee koskea myös poliittisten ja taloudellisten uudistusten, EU:n vaatimuksiin sopeutumisen ja kansalaisyhteiskunnan vahvistamisen taloudellista tukemista.

1.4.2 Komitea katsoo, että riittämätön rahoitus voi johtaa siihen, että itäiselle kumppanuudelle – joka on lähentymistä kohti EU:n arvoja edistävä tärkeä väline – asetetut odotukset eivät täyty. ETSK suhtautuukin yleisesti ottaen myönteisesti komission ehdotukseen tarkistaa Euroopan naapuruuspolitiikkaa, mutta pahoittelee sitä, ettei tiedonannossa aiheesta ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” painoteta mekanismien luomista kansalaisyhteiskunnan konsultoimiseksi Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa ja ettei siinä viitata lainkaan EU:n omaan kansalaisyhteiskuntaa edustavaan elimeen eikä rooliin, joka ETSK:lla voi olla tässä prosessissa.

1.4.3 Komitea suhtautuisi myönteisesti ehdotukseen perustaa eurooppalainen demokratiarahasto ja kansalaisyhteiskuntaväline. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota ottamaan oppia Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskuntaa tukevasta välineestä saaduista kokemuksista virheiden välttämiseksi.

1.4.4 Komitea katsoo, että työskentely kumppanimaiden riippumattomien organisaatioiden kanssa on erittäin tärkeää. On kuitenkin tehtävä yhteistyötä myös valtiovallasta riippuvaisten organisaatioiden kanssa ja tuettava samaan aikaan sellaisten riippumattomien ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen perustamista, jotka voisivat osallistua todelliseen sosiaaliseen vuoropuheluun, levittää demokratian, ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien periaatteita ja edistää itäisen kumppanuuden aloitteen muita tavoitteita.

1.4.5 ETSK katsoo, että valtiovallan ja kansalaisyhteiskunnan välisen vuoropuhelun vahvistaminen kansallisella tasolla on ennakkoedellytys itäisen kumppanuuden maiden yhteiskuntien demokratisoitumiselle ja niiden lähentymiselle kohti EU:n arvoja. Erityisesti on tarpeen vahvistaa kansalaisyhteiskunnan roolia itäisen naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa.

1.4.6 Komitea kehottaa luomaan kaikkiin itäisen kumppanuuden maihin menettelyn kansalaisyhteiskunnan kuulemista varten eli perustamaan talous- ja sosiaalineuvostoja tai vastaavia elimiä ottaen huomioon kunkin maan erityiset olosuhteet. Eräissä itäisen kumppanuuden maissa jo olemassa olevat itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin kansalliset foorumit voisivat olla hyvä perusta tälle prosessille. ETSK on valmis jakamaan kansalaisyhteiskuntaosaamistaan itäisen kumppanuuden maissa.

1.4.7 Komitea katsoo, että EU:n ja kumppanimaiden välillä neuvoteltujen assosiaatiosopimusten pitäisi sisältää määräyksiä sellaisten yhteisten kansalaisyhteiskunnan elinten perustamisesta, jotka vastaisivat näiden sopimusten täytäntöönpanon valvonnasta.

1.4.8 Pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppasopimuksista (DCFTA) käytäviin neuvotteluihin ja näiden sopimusten tekemiseen liittyen komitea katsoo, että sekä EU:n että kumppanimaiden kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan laatimaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia ennen neuvotteluja ja että kansalaisyhteiskunnan mekanismit olisi sisällytettävä DCFTA-sopimuksiin, jotta kestävään kehitykseen liittyvien määräysten täytäntöönpanoa voitaisiin valvoa.

1.5 Komitea toivoo, että vuosi 2011 on ratkaiseva vuosi itäiselle kumppanuudelle, koska Unkarin ja erityisesti Puolan puheenjohtajakausien odotetaan antavan aloitteelle uutta vauhtia.

1.6 Komitea osoittaa nämä suositukset valtion- tai hallitusten päämiehille ja toivoo, että itäisen kumppanuuden huippukokouksessa Puolassa syksyllä 2011 annetaan asianmukainen tunnustus sekä kansalaisyhteiskunnan panokselle kahden viime vuoden aikana että aikaansaadulle edistykselle. Samalla tulisi kuitenkin tehdä myös kriittinen arviointi puutteista, jotka liittyvät työmarkkinaosapuolten vähäisiin osallistumismahdollisuuksiin ja kansalaisyhteiskuntafoorumissa esiintyviin ongelmiin.

2. Kansalaisyhteiskunnan panos itäiseen kumppanuuteen monenvälisissä yhteyksissä

2.1 Euroopan unionille on olennaisen tärkeää, että sen itäiset naapurit ovat vakaita ja että niillä on hyvä hallinto, niiden politiikka on ennakoitavaa ja niiden taloudet kasvavat. Itä-Euroopan ja Etelä-Kaukasian maat ovat myös omalta osaltaan kiinnostuneita luomaan aiempaa tiiviimmät ja aktiivisemmat suhteet EU:hun. Näiden maiden pyrkiessä mukautumaan EU:n vaatimuksiin tärkeimpiä tekijöitä ovat arvot sekä lainsäädännön ja asetusten lähentäminen. Itäinen kumppanuus tulisikin nähdä Euroopan unionin poliittisena investointina, joka hyödyttää EU:n kansalaisia ja edistää kumppanimaiden yleistä kehitystä.

2.2 Osallistuminen itäisen kumppanuuden hallitustenvälisiin aihekohtaisiin foorumeihin

2.2.1 Euroopan komission tiedonannossa itäisestä kumppanuudesta todettiin, että kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle tulisi antaa erityinen asema. ETSK on kutsuttu osallistumaan kolmeen neljästä perustetusta hallitustenvälisestä aihekohtaisesta foorumista (foorumi 1 – demokratia, hyvä hallintotapa ja vakaus; foorumi 2 – taloudellinen yhdentyminen ja lähentyminen EU:n politiikkoihin; foorumi 4 – yhteydet ihmisten välillä), ja se voi tuoda näissä foorumeissa esille kansalaisyhteiskunnan näkemykset. Siitä huolimatta, että komitea on osallistunut tiiviisti energiakysymysten käsittelyyn, sitä ei ole pyydetty osallistumaan energiavarmuutta käsittelevään tärkeään aihekohtaiseen foorumiin.

2.2.2 ETSK katsoo, että näissä foorumeissa on saatu aikaan edistystä itäisen kumppanuuden tavoitteiden saavuttamisessa, mutta pitää valitettavana, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on rajallista. Komitea katsoo, että itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin asiaankuuluvien työryhmien edustajien pitäisi voida osallistua hallitustenvälisten foorumien kokouksiin. Näin kansalaisyhteiskunta saisi tietoa foorumien työstä ja voisi antaa toimivampia ja konkreettisempia suosituksia. Komitea kehottaa komissiota käymään kumppanimaiden kanssa neuvotteluja hallitustenvälisten foorumien työjärjestysten muuttamiseksi, jotta kansalaisyhteiskuntafoorumille voidaan myöntää niissä pysyvän osallistujan asema.

2.2.3 Komitea katsoo, että foorumit voitaisiin liittää hankkeisiin, jotka ovat merkityksellisiä kansalaisyhteiskunnan kannalta. Yksi hyvä esimerkki yrittäjäjärjestöjen osallistumisesta itäiseen kumppanuuteen on EAST-INVEST-ohjelma, Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien liiton (Eurochambers) ja itäisen kumppanuuden valtioista peräisin olevien kumppanitahojen yhteinen hanke. Se on itäiseen kumppanuuteen suunnattu uusi kolmivuotinen hanke, jolla pyritään helpottamaan kauppaa itäisten naapurien alueella ja edistämään taloudellista kehitystä ja investointeja. EU:n jäsenvaltioista hankkeessa on mukana 21 kauppakamaria, jotka toteuttavat hallitustenvälisen foorumin 2 (taloudellinen yhdentyminen ja lähentyminen EU:n politiikkoihin) tavoitteita. Hankkeen kokonaistalousarvio on 8,75 miljoonaa euroa, josta seitsemän miljoonaa tulee Euroopan komissiolta. Toivottavaa on, että hankkeessa saavutetaan sille asetetut tavoitteet ja että sillä annetaan todellinen panos itäisen kumppanuuden tavoitteiden toteuttamiseen. Tätä esimerkkiä voitaisiin hyödyntää EU:n ja kumppanimaiden muiden alojen organisaatioiden – muun muassa viljelijä-, kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen – konkreettisissa hankkeissa.

2.2.4 Komitea katsoo myös, että yritysten tiivis osallistuminen pk-yritysten lippulaivahankkeeseen foorumissa 2 ja yritysten väliset kokoukset saattaisivat johtaa itäisen kumppanuuden yritysfoorumin järjestämiseen, mikä lisäisi yrittäjäjärjestöjen tukea neuvotteluille DCFTA-sopimuksista.

2.2.5 Komitea huomauttaa, että sosiaalista vuoropuhelua ei ole sisällytetty yhteenkään foorumiin, vaikka se on osa yhteisön säännöstöä.

2.3 Itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumi

2.3.1 Komission ehdotus kansalaisyhteiskuntafoorumin perustamisesta sai laajan tuen.

2.3.2 Useimmat itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin jäsenistä ovat kuitenkin ajatuspajoja ja valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, jotka eivät edusta kansalaisyhteiskunnan koko kirjoa. Kumppanimaiden organisaatiosta vain hyvin harvat edustavat yritysmaailman, työntekijöiden tai työmarkkinaosapuolien etuja eli yrittäjäjärjestöjä, ammattiliittoja tai muita yhteiskunnallis-taloudellisia eturyhmiä (viljelijät, kuluttajat, tiede- ja yliopistopiirit jne.).

2.3.3 Ohjauskomiteassa on 17 jäsentä, mutta kumppanimaiden työmarkkinaosapuolilla ei ole lainkaan edustusta.

2.3.4 Puolentoista viime vuoden aikana itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin kansallisia foorumeja on perustettu kaikkiin kumppanimaihin, joten jokaisen maan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua kumppanuuden tavoitteiden toteuttamiseen.

2.3.5 Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin kansallisten foorumien perustamiseen ja niiden itäisen kumppanuuden prosessille antamaan panokseen. Mainitsemisen arvoisia esimerkkejä on useita:

— Valko-Venäjän foorumi laati heinäkuussa 2010 itäisen kumppanuuden etenemissuunnitelmat Valko-Venäjälle.

— Azerbaidžanin foorumi on pannut alulle monia tapahtumia hallitusvallalle ja kansalaisyhteiskunnalle merkityksellisistä asioista, esimerkiksi Azerbaidžanin liittymisestä WTO:hon, vaihtoehtoisista ja uusiutuvista energialähteistä, energiatehokkuudesta sekä pienten ja keskisuurten yritysten tilanteesta.

— Kansallinen osallistumista käsittelevä neuvosto, joka toimi Moldovan kansallisena foorumina ennen kyseisen foorumin virallista perustamista, sai osallistua kaikkiin Moldovan hallituksen kokouksiin ja esittää kantansa hallituksen päätöksiin ja ehdotettuihin poliittisiin toimenpiteisiin.

Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että myös näissä foorumeissa työmarkkinaosapuolet pääsevät osallistumaan vain rajallisesti, jos lainkaan, kansallisten foorumien toimiin kansallisella tasolla. Tästä syystä niissä ei käsitellä sosiaalisia oikeuksia.

2.3.6 Komitea on huomannut useita puutteita foorumin toiminnassa ja on ehdottanut yhteistyötä ohjauskomitean kanssa foorumin toimivuuden parantamiseksi.

2.3.7 Foorumin nykyinen kokoonpano ei vastaa komission suunnitelmaluonnosta, jossa todetaan, että itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin tulisi olla avoin kansalaisyhteiskunnan organisaatioille eli ruohonjuuritason järjestöille, ammattiliitoille, työnantajajärjestöille, ammatillisille järjestöille, kansalaisjärjestöille, ajatuspajoille, voittoa tavoittelemattomille säätiöille, kansallisille ja kansainvälisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille/verkostoille ja muille asiaankuuluville kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka ovat peräisin itäisen kumppanuuden maista mutta myös EU:n jäsenvaltioista ja kansainvälisistä organisaatioista/verkostoista. Myös EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita voidaan kutsua mukaan. ETSK:lla ja sitä kumppanimaissa vastaavilla elimillä tulisi olla keskeinen asema erityisesti liiketoimintaa, työllisyyttä ja työvoimaa sekä sosiaalisia kysymyksiä koskevissa asioissa. Tärkeimmät eurooppalaiset työntekijä- ja työnantajajärjestöt ilmaisivat huolensa tästä tilanteesta 19. toukokuuta 2010 foorumin jäsenille lähetetyssä kirjeessä. ETSK:n ja Euroopan komission korkea-arvoiset edustajat ovat keskustelleet foorumin kokoonpanosta ja siitä, että osa itäisen kumppanuuden tavoitteista, erityisesti taloudelliseen yhdentymiseen liittyvät tavoitteet, voidaan saavuttaa vain, jos kaikki asiaankuuluvat osapuolet osallistuvat foorumin työhön.

2.3.8 Komitea katsoo myös, että Euroopan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden asemaa olisi vahvistettava huomattavasti foorumissa. Niiden edustusta rajoittaa toistaiseksi suhteellisen pieni osuus, joka on varattu EU:sta tuleville osallistujille foorumissa (Berliinissä järjestettyyn kansalaisyhteiskuntafoorumin kokoukseen kutsutuista 230 organisaatiosta vain 80 oli EU:sta) ja ohjauskomiteassa (7 paikkaa 17:stä). EU:n kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on rajallista myös alueelliseesti. Organisaatiot itäisillä rajoilla sijaitsevista jäsenvaltioista ovat enemmistönä. Vain muutamalla EU:n kansalaisyhteiskunnan organisaatiolla on erityisiä hankkeita tai ohjelmia itäisiä kumppanitahoja varten.

2.3.9 Komitea on valmis käyttämään kapasiteettiaan, kokemustaan, asiantuntemustaan ja yhteyksiään kansalaisyhteiskuntafoorumin nykyisen epätasapainon korjaamiseksi. Komitean 344 jäsentä muodostavat laajan potentiaalin, jota voidaan käyttää hyväksi itäisen kumppanuuden eteenpäin viemiseksi EU:n toimielimissä, kaikissa jäsenvaltioissa ja kansalaisyhteiskunnan kaikilla tasoilla, erityisesti työmarkkinaosapuolten keskuudessa.

2.3.10 Jotta komitea voi täyttää tämän tehtävän, sillä tulee olla asianmukainen edustus kansalaisyhteiskuntafoorumin rakenteissa. Nykyisissä säännöissä ei tarjota mahdollisuutta ETSK:n pysyvään ja tehokkaaseen osallistumiseen kansalaisyhteiskuntafoorumissa, joten sääntöjä olisi muutettava, jotta ETSK:n osallistumisesta foorumiin voitaisiin tehdä pysyvää ja että osallistumista voitaisiin lisätä.

2.3.10.1 ETSK:n ja muiden yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden osallistumisen lisääminen voisi auttaa myös saavuttamaan aiempaa tasapainoisemman osallistumisen kansalaisyhteiskuntafoorumin työryhmiin. Tällä hetkellä suurin osa organisaatioista osallistuu demokratiaa, hyvää hallintotapaa ja vakautta sekä ihmisten välisiä yhteyksiä käsitteleviin työryhmiin. Sen sijaan taloudellista yhdentymistä ja lähentymistä EU:n politiikkoihin sekä ympäristöä, ilmastonmuutosta ja energiavarmuutta käsittelevissä työryhmissä ei ole riittävästi osallistujia, mikä on ristiriidassa sen kanssa, kuinka tärkeitä niiden kattamat aiheet ovat itäisen kumppanuuden onnistuneelle toteuttamiselle. Komitea voisi antaa tähän oman panoksensa.

2.3.10.2 ETSK katsoo, että foorumin työssä on keskityttävä entistä enemmän hankkeisiin. Joissakin työryhmissä, kuten ”taloudellinen yhdentyminen ja lähentyminen EU:n politiikkoihin”, on yritetty kehittää konkreettisia hankkeita, mutta ne eivät ole onnistuneet rahoituksen ja riittävän kumppanimäärän puutteen takia. ETSK:n mahdollisuudet ja hallinnolliset valmiudet voisivat olla hyödyksi konkreettisten hankkeiden kehittämisessä. Yhdessä laaditut tutkimukset ja hankkeet voisivat myös auttaa vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan panosta itäiseen kumppanuuteen.

2.3.10.3 ETSK ehdottaa, että ohjauskomitea valittaisiin kahdeksi vuodeksi, jotta sen toimintaa voitaisiin tehostaa ja jotta sillä olisi riittävästi aikaa hankkeiden ja ajatusten toteuttamiseen. Komitea katsoo lisäksi, että ohjauskomitealle olisi perustettava sihteeristö.

2.3.11 Jos foorumin toiminnan puutteita ei korjata, komitea voisi harkita muita keinoja saada itäisten kumppanimaiden yhteiskunnan ja talouden toimijat mukaan itäisen kumppanuuden tavoitteiden toteuttamiseen.

3. Kansalaisyhteiskunnan lujittaminen kumppanimaissa ja panos itäiseen kumppanuuteen kahdenvälisissä yhteyksissä

3.1 Viimeaikaiset tapahtumat Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä ovat osoittaneet selkeästi, että vaikka hallintojärjestelmillä on keskeinen rooli alueen turvallisuuden ja vakauden kannalta ja vaikka ne saavat rahoitustukea länsimaisilta demokratioilta, ne voivat kaatua, jos ne jättävät huomiotta väestön taloudellisen ja yhteiskunnallisen tilanteen ja rikkovat ihmisoikeuksia ja vapauksia. Kansainvälinen yhteisö voi nyt vain seurata huolestuneena alueen poliittista kehitystä ja arvailla sen maailmanlaajuisia seurauksia. Alueen viimeaikaisia tapahtumia on analysoitava huolellisesti, ja saatuja opetuksia olisi tutkittava ja niistä olisi tehtävä oikeat johtopäätökset.

3.1.1 Poliittisissa oloissa ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tilanteessa on huomattavia eroja itäisen kumppanuuden maiden välillä. Ne ovat kehityksessä eri tasoilla demokratian, ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien osalta; niiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen tasot ja jopa niiden geopoliittiset tulevaisuudennäkymät ovat erilaisia. Eroja on myös näiden maiden pyrkimyksissä mukautua EU:n vaatimuksiin ja niiden tavoitteissa itäiseen kumppanuuteen osallistuttaessa. Eri kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnilla ei myöskään ole samoja mahdollisuuksia osallistua kumppanuuteen. Kumppanimaita onkin tarkasteltava yksittäin ennen kuin on mahdollista arvioida, miten ne ovat edistyneet, miten laajasti kansalaisyhteiskunta on mukana aloitteessa ja mitkä vaihtoehtoja sillä on.

3.2 Kumppanimaista Ukraina, Moldova ja Georgia ovat todella oppineet hyödyntämään itäisen kumppanuuden mahdollisuuksia tietyillä aloilla. Jos näiden kolmen maan ja muiden itäisen kumppanuuden maiden välinen ero kasvaa edelleen, itäisen kumppanuuden pitkäaikainen tulevaisuus alueellisena hankkeena Itä-Euroopassa voi horjua. Euroopan komissiolla ja kolmen muun maan kansalaisyhteiskunnalla onkin merkittävä asema sen varmistamisessa, että kuilu ei enää kasva. Valko-Venäjä on ehdottomasti suurin ongelma, mutta sen jäsenyyttä itäisessä kumppanuudessa ei pitäisi kyseenalaistaa, etenkään sen sisäisen poliittisen erityistilanteen vuoksi.

3.3 Komitea myöntää, että itäisessä kumppanuudessa on mahdollista ryhtyä toimiin alueellisen turvallisuuden, vakauden, taloudellisen yhdentymisen, ympäristönsuojelun, energiavarmuuden ja ihmisten välisten yhteyksien kaltaisilla aloilla vasta sitten, kun kumppanimaat kunnioittavat ihmisoikeuksia ja yhdistymisvapautta ja kun voidaan käydä todellista sosiaalista vuoropuhelua ja kansalaiskeskustelua. Näihin asioihin olisi siksi kiinnitettävä entistä enemmän huomiota, erityisesti Valko-Venäjän tapauksessa, vaikka myös muilla kumppanimailla on tässä suhteessa ongelmia.

3.4 On sangen selvää, että itäisen kumppanuuden maissa ei käydä todellista sosiaalista vuoropuhelua eikä niillä ole kansalaisyhteiskunnan kuulemiseen tarvittavia mekanismeja: usein vain hallitusten perustamat ja johtamat organisaatiot lasketaan kumppaneiksi sosiaalisessa vuoropuhelussa ja kansalaiskeskustelussa. Komitea katsoo, että työskentely kumppanimaiden riippumattomien organisaatioiden kanssa on erittäin tärkeää. On kuitenkin tehtävä yhteistyötä myös tunnustettujen ja toisinaan valtiovallan tuesta riippuvaisten organisaatioiden kanssa ja autettava niitä kehittymään tukien samalla riippumattomien ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen perustamista siellä, missä niitä ei vielä ole, jotta ne voisivat näin osallistua todelliseen sosiaaliseen vuoropuheluun, levittää demokratian, ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien periaatteita ja edistää itäisen kumppanuuden aloitteen muita tavoitteita.

3.5 Kansalaisyhteiskunnan entistä aktiivisempi osallistuminen voisi auttaa vauhdittamaan itäisen kumppanuuden tavoitteiden toteuttamista kumppanimaissa, ja lisäksi itäinen kumppanuus ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen siihen voisivat auttaa vahvistamaan kansalaisyhteiskuntaa. Suunniteltaessa hallinnollisten valmiuksien lisäämiseen tähtääviä ohjelmia julkinen sektori on saatava tietoiseksi kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolien merkityksestä sekä kokemuksesta, jota EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on erilaisista tavoista ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan päätöksentekoon. Keski-Euroopan maiden organisaatioiden kokemukset voisivat osoittautua erittäin hyödyllisiksi valtiollisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden valmiuksien kehittämiseksi itäisen kumppanuuden maissa. ETSK on myös valmis tarjoamaan asiantuntemustaan itäisen kumppanuuden hallituksille, jotka pyrkivät luomaan asianmukaiset lainsäädännölliset puitteet sosiaaliselle vuoropuhelulle ja kansalaiskeskustelulle.

3.6 ETSK suhtautuukin erittäin myönteisesti komission ehdotukseen Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistamisesta mutta pahoittelee sitä, ettei tiedonannossa aiheesta ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” painoteta mekanismien luomista kansalaisyhteiskunnan konsultoimiseksi Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa ja ettei siinä viitata lainkaan EU:n omaan kansalaisyhteiskuntaa edustavaan elimeen eikä rooliin, joka ETSK:lla voi olla tässä prosessissa.

3.7 Komitea suhtautuu lisäksi myönteisesti ehdotukseen perustaa eurooppalainen demokratiarahasto ja kansalaisyhteiskuntaväline, sillä se auttaisi epäilemättä lisäämään kansalaisyhteiskunnan osallistumista poliittiseen elämään. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota ottamaan oppia kokemuksista, joita on saatu kansalaisyhteiskuntaa tukevasta välineestä ja muista liittymistä valmistelevan tuen puitteissa toteutetuista kansalaisyhteiskunnan tukemisen muodoista. ETSK korosti osuudessaan komission meneillään olevaan Länsi-Balkanin ja Turkin kansalaisyhteiskunnalle annettavan EU:n tuen tarkistamiseen, että työmarkkinaosapuoliin, erityisesti ammattiliittoihin, jotka on joissakin tapauksissa unohdettu lähes kokonaan, on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota. Konkreettisesti se tarkoittaa keskittymistä hankkeiden lisäksi myös institutionaaliseen kehittämiseen ja organisaatioiden yleiseen kestokykyyn.

3.8 Tutkiakseen, miten kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat itäiseen kumppanuuteen ja käynnissä olevaan vuoropuheluun kansallisten hallitusten kanssa, ETSK pyysi näitä organisaatioita vastaamaan lyhyeen kyselyyn. Kyselyn tulokset osoittavat, että kansallisten hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä ei käydä vuoropuhelua ainakaan assosiaatiosopimuksista tai Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanosta. Hallitukset eivät konsultoi organisaatioita riittävästi itäiseen kumppanuuteen liittyvistä asioista. Tärkeimmät tietolähteet tällä alalla ovat Euroopan komission edustustot kussakin maassa sekä viestimet. Tilanne tietysti vaihtelee maasta toiseen. Viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välinen vuoropuhelu on edistyneintä Moldovan tasavallassa, kun taas tilanne on tässä suhteessa vaikein Valko-Venäjällä. Komitea kehottaa luomaan kaikkiin itäisen kumppanuuden maihin menettelyn kansalaisyhteiskunnan kuulemista varten eli perustamaan talous- ja sosiaalineuvostoja tai vastaavia elimiä. Itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin nykyiset kansalliset foorumit voitaisiin ottaa mukaan tähän prosessiin. ETSK on valmis tukemaan kansalaisyhteiskuntaa kumppanimaissa perustettaessa kansalaisvuoropuhelun elimiä. Komitea voi hyödyntää tässä viimeisimmistä laajentumisista saatua kokemusta.

3.9 Komitea katsoo, että EU:n ja kumppanimaiden välillä neuvoteltavien assosiaatiosopimusten (tällä hetkellä neuvottelut ovat käynnissä kaikkien kumppanimaiden kanssa lukuun ottamatta Valko-Venäjää) institutionaalisiin määräyksiin olisi sisällytettävä yhteisten kansalaisyhteiskunnan elinten perustaminen, jotta kansalaisyhteiskunta voisi valvoa näiden sopimusten täytäntöönpanoa. Assosiaatiosopimusten nojalla perustettavat assosiaationeuvostot voisivat konsultoida näitä elimiä, tai ne voisivat antaa suosituksia omasta aloitteestaan. Ihanteellista olisi, jos ne osallistuisivat assosiaationeuvostojen kokouksiin tarkkailijoina. Niiden pitäisi koostua kansalaisyhteiskunnan edustajista, ja niissä tulisi olla mukana yhteiskunta- ja talouselämää edustavia kumppaneita ja kansalaisjärjestöjä. ETSK:n pitäisi olla asianmukaisesti edustettuna.

3.10 Euroopan komissio on jo aloittanut neuvottelut pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppasopimuksesta (DCFTA) Ukrainan kanssa, ja se suunnittelee aloittavansa neuvottelut Georgian, Armenian ja Moldovan kanssa, kun ehdot neuvottelujen käynnistämiselle täyttyvät. DCFTA-sopimuksella voisi olla huomattava vaikutus liiketoimintaympäristöön ja yhteiskunnallisiin oloihin kumppanimaissa. Siksi jatkuva vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa neuvotteluprosessin aikana on ensisijaisen tärkeää.

3.11 DCFTA-sopimuksista käytäviin neuvotteluihin ja näiden sopimusten tekemiseen liittyen komitea katsoo, että kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan laatimaan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia ennen neuvotteluja. Tällä osallistumisella autettaisiin lisäämään yleistä tietoisuutta DCFTA-sopimuksen eduista. Kansalaisyhteiskunnan mekanismit olisi lisäksi sisällytettävä DCFTA-sopimukseen, jotta kestävään kehitykseen liittyvien määräysten täytäntöönpanoa voitaisiin valvoa.

3.12 Lähes kaksi vuotta itäisen kumppanuuden perustamisen jälkeen on edelleen epäselvää, miten se aiotaan liittää alueelliseen Mustanmeren synergia -aloitteeseen (2007), kun enimmäkseen samat kumppanivaltiot osallistuvat molempiin aloitteisiin. Kansalaisyhteiskunnan tasolla voitaisiin aloittaa yhteistyö itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin ja Mustanmeren kansalaisjärjestöjen foorumin kesken.

3.13 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos itäiseen kumppanuuteen

3.13.1 ETSK pitää itäistä kumppanuutta varsin tärkeänä, sillä se on EU:n kannalta strateginen välttämättömyys ja poliittinen investointi, josta on tulevaisuudessa hyötyä Euroopan unionin ja sen kumppanimaiden kansalaisille.

3.13.2 ETSK on seurannut nyt viiden vuoden ajan kansalaisyhteiskunnan tilaa kaikissa kumppanimaissa monesta eri näkökulmasta, mukaan luettuna yhdistymisvapaus, rekisteröintivaatimukset, verolainsäädäntö ja -menettelyt, ilmaisunvapaus ja kolmikantaneuvottelut. Se on laatinut lausuntoja ja antanut suosituksia seuraavista aiheista: ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisin naapureihin” (1), ”Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunta” (2), ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n ja Moldovan suhteissa” (3), ”EU ja Ukraina: kansalaisyhteiskunnan uusi dynaaminen rooli” (4), ”Kansalaisyhteiskunnan järjestöjen verkostojen luominen Mustanmeren alueella” (5) ja ”Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoon Etelä-Kaukasian maissa” (6). Komitea on myös laatinut puheenjohtajavaltio Tšekin pyynnöstä valmistelevan lausunnon aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen itäiseen kumppanuuteen”.

3.13.3 ETSK on luonut yhteyksiä itäisen kumppanuuden maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja järjestänyt useita seminaareja sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan kuulemisen merkityksestä. ETSK on korostanut näissä seminaareissa myös sitä, että kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoon.

3.13.4 ETSK järjestää vuosittain seminaareja Ukrainassa yhteistyössä Ukrainan kansallisen kolmikantaisen sosiaali- ja talousneuvoston kanssa yhteisesti kiinnostavista aiheista ja toivoo, että tällaisia vuosittaisia tapahtumia voitaisiin järjestää tulevina vuosina myös itäisen kumppanuuden muiden maiden kanssa. ETSK on valmis auttamaan vuosittaisten kansalaisyhteiskuntaa käsittelevien arviointiseminaarien järjestämisessä kaikissa itäisen kumppanuuden maissa. Seminaarien tarkoituksena on arvioida Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa saavutettua edistystä.

3.13.5 ETSK on tyytyväinen siihen, että nykyinen neuvoston puheenjohtajavaltio Unkari ja tuleva puheenjohtajavaltio Puola ovat antaneet itäiselle kumppanuudelle ensisijaisen aseman. Komitea antaa panoksensa asiaan vielä kahdella muulla lausunnolla: ”Energiavarmuus: minkälaista naapuruuspolitiikkaa tarvitaan EU:n energiavarmuuden takaamiseksi?” sekä ”Itäinen kumppanuus ja EU-politiikkojen itäinen ulottuvuus”, jossa keskitytään erityisesti EU:n maatalouspolitiikkaan. ETSK toivoo, että sen kolme lausuntoa itäisestä kumppanuudesta saavat laajan tuen ja että ne edistävät osaltaan itäisen kumppanuuden tavoitteiden ja päämäärien saavuttamista.

Bryssel 16. kesäkuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 80, 30.3.2004, s. 148–155.

(2) EUVL C 318, 23.12.2006, s. 123–127.

(3) EUVL C 120, 16.5.2008, s. 89–95.

(4) EUVL C 77, 31.3.2009, s. 157–163.

(5) EUVL C 27, 3.2.2009, s. 144–151.

(6) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 37–41.