KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE mahdollisuudesta laajentaa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 530/1999 säädettyjen tilastoyksiköiden soveltamisala koskemaan alle kymmenen työntekijän yksiköitä

1. Johdanto

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 530/1999 [1] edellytetään, että jäsenvaltiot keräävät neljän vuoden välein ansioita ja työvoimakustannuksia koskevat tilastot kaikista yrityksistä, joiden palveluksessa on vähintään kymmenen työntekijää. Kyseistä asetusta laadittaessa oltiin huolestuneita siitä, että alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden ottaminen mukaan muodostaisi jäsenvaltioille rasitteen, joka ei olisi perusteltavissa. Asetuksen 4 artiklassa on kuitenkin säännös, jonka mukaan komission (Eurostatin) on tarkasteltava mahdollisuutta sisällyttää tulevaisuudessa kyseiset pienemmät yksiköt ansioita ja työvoimakustannuksia koskeviin rakennetutkimuksiin ja annettava neuvostolle tarkastelua koskeva kertomus neljän vuoden kuluessa, toisin sanoen 1. huhtikuuta 2003 mennessä.

[1] EYVL L 63, 9.3.1999, s. 6.

Tämän kertomuksen laatimiseksi komissio (Eurostat) on kuullut jäsenvaltioita sekä ansioita ja työvoimakustannuksia käsittelevän Eurostatin työryhmän jäseniä. Kertomuksessa tarkastellaan vaatimusta laajentaa soveltamisala alle kymmenen työntekijän yrityksiin ja ehdotetaan mahdollista ratkaisua ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion tiedonkeruujärjestelmät. Kertomus on Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean hyväksymä.

2. Vaatimus soveltamisalan laajentamisesta koskemaan pienempiä tilastoyksiköitä

Jotta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin taloudesta saadaan edustava kuva, tiedot vaaditaan kaikista yrityksistä. Tämä on erityisen tärkeää siitä syystä, että yritysten rakenne vaihtelee merkittävästi EU:ssa (taulukko 1).

Taulukko 1

// Yritysten kokorakenteen estimaatit 2000:

Yksityiset yritykset lukuun ottamatta metsätaloutta ja kalastusta

Yrityksen keskikoko (työntekijää)

Itävalta // 10

Irlanti // 10

Luxemburg // 10

Alankomaat // 10

Tanska // 9

Saksa // 8

Ruotsi // 8

Ranska // 7

Suomi // 6

Belgia // 6

Yhdistynyt kuningaskunta // 6

Portugali // 5

Espanja // 5

Italia // 3

Kreikka // 2

EU:n keskiarvo // 6

Lähde: Pk-yritysten eurooppalainen seurantakeskus 2002/02

Mikroyritykset [2] (eli yritykset, joissa on alle kymmenen työntekijää) ovat muita yleisempiä muutamissa EU-maissa, ja niillä on useimmiten tietyt ominaispiirteet, esimerkiksi lyhyempi elinkaari ja vähäisempi suuntautuneisuus vientiin. Yksittäisiä poliittisia aloitteita, joiden tarkoituksena on tukea ja kannustaa pienyrityksiä, on täydennettävä luotettavilla tilastotiedoilla. Tiedonkeruu mikroyrityksistä aiheuttaa kuitenkin suhteellisen korkeat kustannukset työnantajalle, jonka henkilöstö- ja tietotekniikkaresurssit ovat rajalliset. Valtiot ovat ymmärrettävistä syistä haluttomia lisäämään pienyritysten hallinnollista taakkaa samaan aikaan, kun edistetään kilpailukykyä ja yrittäjyyttä. Näin ollen on löydettävä realistinen tasapaino tietojen käyttäjien ja pienyritysten tarpeiden välillä.

[2] Tässä asiakirjassa 'mikroyrityksellä' tarkoitetaan 'alle kymmenen työntekijän tilastoyksikköä'.

3. Kokemukset tiedonkeruusta pienyrityksiltä

Monissa jäsenvaltioissa on tutkittu ansioita ja työvoimakustannuksia koskevien tietojen keruuta mikroyrityksistä, ja näiden tutkimusten tiivistelmä on esitetty taulukossa 2. Kokemus osoittaa, että tällä talouden sektorilla on omaispiirteitä, jotka selkeästi erottavat sen suuremmista yrityksistä. Mikroyrityksiä syntyy ja kuolee herkemmin. Vastausprosentit ovat alhaisemmat ja vastaamiseen kuluu enemmän aikaa, mikä johtuu. Tämä johtuu usein siitä, että mikroyrityksillä ei ole tietokonepohjaista kirjanpitojärjestelmää, vaan tilit kirjataan manuaalisesti.

Taulukko 2

//

Tiivistelmä jäsenvaltioissa aiemmin suoritetuista toimista

Portugali //

Vuoden 2000 yritystoiminnan rakennetutkimuksesta ja vuoden 2001 neljännesvuosittaisesta ansiorakennetutkimuksesta (neljäs vuosineljännes) käy ilmi, että pienten tilastoyksiköiden vastausprosentti on tyypillisesti alhaisempi kuin suurempien tilastoyksiköiden.

Ranska // Ranska yritti vuonna 1992 laajentaa työvoimakustannus- ja ansiorakennetutkimukset koskemaan alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköitä. Tämä osoittautui liian vaikeaksi ja työnantajat eivät kannattaneet ajatusta. Resurssipula ja organisaatiomuutokset ovat sittemmin estäneet tutkimuksen laajentamisen.

Italia // Vuoden 2000 yritystoiminnan rakennetutkimuksen tarkastelun perusteella alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköillä on tiettyjä ominaispiirteitä suurempiin yksiköihin verrattuna: esim. alhaisemmat työvoimakustannukset, hieman enemmän tehtyjä työtunteja, alhaisemmat vastausprosentit tutkimuksiin ja enemmän puuttuvia tietoja.

Kreikka // Rinnakkain teollisuutta koskevan vuotuisen tutkimuksen kanssa viimeisen kolmen vuoden aikana on suoritettu alle kymmenen työntekijän yritykset kattava otostutkimus. Tietoja on saatavana työntekijätyypeistä, ansioista ja työvoimakustannuksista.

Espanja // Espanjan neljännesvuosittaisesta työvoimakustannuksia koskevasta tutkimuksesta on saatu tietoja alle kymmenen työntekijän yksiköiden ominaispiirteistä suurempiin yrityksiin verrattuna: yrityksiä syntyy ja kuolee vuosittain suuria määriä, tilinpito- ja hallintoresurssit ovat rajoitetut, tutkimuksiin vastataan harvemmin ja tiedoissa esiintyy enemmän tilastollista vaihtelua.

Yhdistynyt kuningaskunta // Vuonna 2000 tehtiin sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia koskeva tutkimus, joka kattoi 700 vuosittaiseen ansiorakennetutkimukseen vastaavaa yksikköä. Tutkimuksesta kävi ilmi, että suurempiin yrityksiin verrattuna alle kymmenen työntekijän yksiköt tarvitsivat enemmän vastausaikaa, ja vastausprosentit olivat alhaisempia.

Alankomaat // Menetelmiä, joita käytettiin vuoden 2000 työvoimakustannustutkimuksen kokoamiseen olemassa olevista lähteistä, voitaisiin soveltaa myös alle kymmenen työntekijän yksiköiden osalta, jolloin yrityksille ei koituisi minkäänlaista lisärasitetta.

Nykyisin vain kolmessa jäsenvaltiossa (Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta ja Alankomaat) mikroyritykset kuuluvat asetuksessa 530/1999 edellytettyjen, neljän vuoden välein kerättävien rakennetilastojen tiedonkeruuseen.

4. Tutkimusten laajentaminen alle kymmenen työntekijän yrityksiin - toteutettavuus

Laajennettaessa rakennetutkimukset kattamaan myös mikroyritykset on otettava huomioon tilastojärjestelmien käytännön rajoitteet eri jäsenvaltioissa. Merkittävä seikka on muun muassa se, että monissa jäsenvaltioissa kaikki tilastoinnista työnantajille aiheutuvan työtaakan kasvu on kansallisen tilastopolitiikan vastaista. Kyseisten maiden osalta on kolme mahdollista ratkaisua:

- käyttää muita kansallisia tilastolähteitä

- kehittää estimointimenetelmiä

- kerätä pienyrityksiltä rakennetta koskevia tietoja, jotka eivät ole kovin yksityiskohtaisia.

Muiden kansallisten tilastolähteiden käyttäminen voi olla tehokas tapa hankkia vaaditut tiedot. Tiedot eivät kuitenkaan välttämättä ole tarpeeksi yksityiskohtaisia, määritelmät eivät välttämättä täysin vastaa tilastovaatimuksia tai tulokset eivät ehkä ole ajoissa käytettävissä. Lisäksi tilastotietojen laadun parantaminen esimerkiksi käytettyjen määritelmien tai ajantasaisuuden osalta saattaa osoittautua vaikeaksi, jos kansallinen tilastolaitos ei suoraan vastaa tiedonkeruusta.

Estimointimenetelmien soveltaminen nykyisiin tilasto- ja hallintolähteisiin saattaisi olla monille jäsenvaltioille varteenotettavampi vaihtoehto riittävien mikroyrityksiä koskevien tulosten aikaansaamiseksi. Tällaisia menetelmiä olisi kehitettävä kansalliselta pohjalta, ja estimaattien laatu olisi arvioitava huolellisesti varsinkin saavutettavien tietojen yksityiskohtaisuuden ja tarkkuuden osalta.

Saattaa myös olla mahdollista kerätä mikroyrityksiltä rakennetta koskevia tietoja, jotka eivät ole yhtä yksityiskohtaisia kuin suuremmilta yrityksiltä kerättävät tiedot. Tämä auttaisi vähentämään tutkimuksista mikroyrityksille koituvaa taakkaa, mutta se rajoittaisi tilastotuloksia, joita voitaisiin saada silloin kun mikroyritykset sisällytetään analyysiin.

5. Seuraavat rakennetutkimukset vuosina 2004 ja 2006 - kokeilujaksot

Muutamat harvat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Eurostatille voivansa antaa mikroyrityksiä koskevia tietoja kahteen seuraavaan rakennetutkimukseen vuosina 2004 (työvoimakustannustutkimus) ja 2006 (ansiorakennetutkimus). Muiden jäsenvaltioiden on muutettava nykyisiä rakennetutkimuksiaan tai tutkittava muiden lähteiden tai estimointimenetelmien käyttöä.

Seuraavat kaksi rakennetutkimusta voisivat siten toimia harjoituksena, ennen kuin kyseiset pienet tilastoyksiköt mahdollisesti sisällytetään tutkimukseen. Kaikkia jäsenvaltioita kehotettaisiin toimittamaan vapaaehtoisesti alle kymmenen työntekijän yksiköitä koskevia tietoja. Tällöin voitaisiin arvioida ja verrata tuloksia, jotka on saatu tutkimuksesta, muista lähteistä tai estimointimenetelmien avulla. Tuloksia voitaisiin verrata myös kansantalouden tilinpidosta saatuihin vastaaviin tilastoihin, joihin mikroyritysten vaikutus jo sisältyy. Mielekkäiden päätelmien saavuttamiseksi on tärkeää, että mahdollisimman monet jäsenvaltiot osallistuvat kokeiluun. Tulos vaikuttaisi sitten lopulliseen päätökseen siitä, sisällytetäänkö kyseiset yksiköt seuraaviin, vuodesta 2008 lähtien suoritettaviin rakennetutkimuksiin.

6. Suositukset

Periaatteessa mikroyritysten sisällyttäminen tutkimukseen ei ole kiistanalaista, ja se on yhdenmukaista niiden tavoitteiden kanssa, jotka koskevat vertailtavuutta ja johdonmukaisuutta EU:n muihin yritystilastoihin sekä kansantalouden tilinpitoon nähden. Vaikeus piilee siinä, miten tämä toteutetaan aiheuttamatta kohtuuttomia kustannuksia ja taakkaa. Seuraavissa suosituksissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden kannanotot, ja ne edustavat pitkän aikavälin pragmaattista ratkaisua, jota Eurostatin ja jäsenvaltioiden on tarkoitus testata ja arvioida.

- Jäsenvaltioita, jotka ovat jo valmiita antamaan ansioita ja työvoimakustannuksia koskevia rakennetilastoja mikroyrityksistä, pyydetään toimittamaan vapaaehtoisesti kyseiset tiedot Eurostatille vuoden 2004 työvoimakustannustutkimusta ja vuoden 2006 ansiorakennetutkimusta varten.

- Jäsenvaltioita, jotka eivät nykyisellään pysty antamaan ansioita ja työvoimakustannuksia koskevia rakennetilastoja mikroyrityksistä, pyydetään ehdottamaan kustannustehokkaita lähestymistapoja, joita voitaisiin kehittää riittävän yksityiskohtaisten tietojen saamiseksi. Tähän voi liittyä tilastollisten estimointimenetelmien soveltaminen nykyisiin tietolähteisiin. Menetelmien olisi oltava valmiita testattaviksi vuoden 2004 työvoimakustannustutkimuksessa ja vuoden 2006 ansiorakennetutkimuksessa.

- Eurostat tutkii mikroyrityksiä koskevat tutkimustulokset ja testitulokset, jotka saadaan vuoden 2004 työvoimakustannustutkimuksesta ja vuoden 2006 ansiorakennetutkimuksesta, ja arvioi tulosten laadun.

- Jos vuoden 2004 työvoimakustannustutkimukseen perustuvien mikroyrityksiä koskevien tulosten laatu arvioidaan riittäväksi, Eurostat alkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa valmistella oikeusperustaa kaikenkokoisten tilastoyksiköiden sisällyttämiseksi vuoden 2008 työvoimakustannustutkimukseen.

- Jos vuoden 2006 ansiorakennetutkimukseen perustuvien mikroyrityksiä koskevien tulosten laatu arvioidaan riittäväksi, Eurostat alkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa valmistella oikeusperustaa kaikenkokoisten tilastoyksiköiden sisällyttämiseksi vuoden 2010 ansiorakennetutkimukseen.

Eurostat

Helmikuu 2003

Liitteet

Liite 1: Eurostatin kyselylomake

Liite 2: Tiivistelmä kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista

Liite 1: Eurostatin kyselylomake

ANSIOITA JA TYÖVOIMAKUSTANNUKSIA KOSKEVISTA RAKENNE-TILASTOISTA ANNETTU NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 530/1999

Kattavuuden laajentaminen alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköihin: laajentamisen vaikutuksia koskeva kyselylomake

JOHDANTO

Nykyisessä ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annetussa EU:n lainsäädännössä ei vaadita tietoja alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköistä. Tästä huolimatta kattavan ja johdonmukaisen käsityksen saamiseksi EU:n taloudesta tarvitaan kuitenkin yhä enemmän pieniä yrityksiä koskevia tietoja. Laadittaessa ansioita ja työvoimakustannuksia koskevista rakennetilastoista annettua neuvoston asetusta oltiin kuitenkin huolestuneita siitä, että kyseisten pienten yksiköiden sisällyttäminen tilastoihin aiheuttaisi kohtuuttoman taakan jäsenvaltioille. Eurostat ryhtyi tutkimaan, mitä seurauksia tämän talouden lohkon sisällyttämisellä olisi, ja sitoutui antamaan neuvostolle asiaa koskevan kertomuksen neljän vuoden kuluessa.

Kertomuksen valmistelu on jo edennyt pitkälle. Yritystoiminnan rakennetilastot ja kansantalouden tilinpito edellyttävät nykyisin pienyritysten sisällyttämistä tilastoihin, ja tämä on nostanut esiin tärkeitä kysymyksiä. Kattavan yleiskuvan saamiseksi tarvitaan kuitenkin lisätietoja erityisesti ansioita ja työvoimakustannuksia koskevasta tiedonkeruusta yrityksiltä. Tämä on käsillä olevan kyselylomakkeen tarkoitus.

Kyselylomake on kaksiosainen:

Osa 1 - Työvoimakustannuksia koskevat rakennetilastot

Osa 2 - Ansioita koskevat rakennetilastot

Pyydämme antamaan vastaukset lisäämällä ne tähän asiakirjaan.

Osa 1 - Työvoimakustannuksia koskevat rakennetilastot

Kysymykset 1.1 - 1.7

1.1 Kuvailkaa tekemiänne tutkimuksia, joissa on arvioitu työvoimakustannuksia koskevien tietojen keruusta alle kymmenen työntekijän yrityksistä aiheutuvaa taakkaa sekä tietojen laatuun liittyviä kysymyksiä.

1.2 Sisältyvätkö alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköt lähteisiin, joita nykyisin käytätte neljän vuoden välein kerättäviin työvoimakustannuksia koskeviin rakennetilastoihin?

1.3 Voitaisiinko Eurostatille toimittaa alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden työvoimakustannuksia koskevia rakennetilastoja komission asetuksessa (EY) 1726/1999 säädettyjen määritelmien ja tietojen toimittamista koskevien vaatimusten mukaisesti, viitevuodesta 2004 alkaen?

Jos vastasitte EI, ilmoittakaa syyt ja siirtykää kysymykseen 1.4.

Jos vastasitte KYLLÄ, siirtykää osaan 2.

1.4 Millä edellytyksin voisitte täyttää komission asetuksen (EY) 1726/1999 vaatimukset alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden osalta?

Vastatessanne tähän kysymykseen pyydämme ottamaan huomioon seuraavat seikat:

Missä määrin nykyistä tiedonkeruutanne voitaisiin mukauttaa kyseisten yksiköiden sisällyttämiseksi

Miten pienyritykset ovat edustettuina asetuksen (EY, Euratom) 58/1997 mukaisissa yritystoiminnan rakennetilastoissa

Miten pienyritykset ovat edustettuina kansantalouden tilinpidon (EKT 95) palkansaajakorvauksien estimaateissa

Mahdollisuus käyttää sopivia hallinnollisia tietolähteitä

Tilastollisten estimointimenetelmien käyttäminen.

1.5 Onko kansallisella tilastolaitoksella mahdollisesti muita teknisiä, organisaatioon liittyviä tai resurssiongelmia, jotka haittaavat alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden työvoimakustannuksia koskevien rakennetilastojen tuottamista?

1.6 Kuinka pian alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden työvoimakustannuksia koskevat tiedot olisi mahdollista kerätä/estimoida?

1.7 Mitä lisätaakkaa näiden tietojen toimittamisesta Eurostatille aiheutuisi yrityksille?

Osa 2 - Ansioita koskevat rakennetilastot

Kysymykset 2.1 - 2.7

2.1 Kuvailkaa tekemiänne tutkimuksia, joissa on arvioitu yksittäisten työntekijöiden ansioita koskevien tietojen keruusta alle kymmenen työntekijän yrityksistä aiheutuvaa taakkaa sekä tietojen laatuun liittyviä kysymyksiä

2.2 Sisältyvätkö alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköt lähteisiin, joita nykyisin käytätte neljän vuoden välein kerättäviin ansioita koskeviin rakennetilastoihin?

2.3 Voitaisiinko Eurostatille toimittaa alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden ansioita koskevia rakennetilastoja komission asetuksessa (EY) 1916/2000 säädettyjen määrittelyjen ja tietojen toimittamista koskevien vaatimusten mukaisesti, viitevuodesta 2006 alkaen?

Jos vastasitte EI, ilmoittakaa syyt ja siirtykää kysymykseen 2.4.

Jos vastasitte KYLLÄ, voitte lopettaa tähän ja palauttaa lomakkeen Eurostatille.

2.4 Millä edellytyksin voisitte täyttää komission asetuksen (EY) 1916/2000 vaatimukset alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden osalta?

Vastatessanne tähän kysymykseen pyydämme ottamaan huomioon seuraavat seikat:

Missä määrin nykyistä tiedonkeruutanne voitaisiin mukauttaa kyseisten yksiköiden sisällyttämiseksi

Miten pienyritykset ovat edustettuina asetuksen (EY, Euratom) 58/1997 mukaisissa yritystoiminnan rakennetilastoissa

Miten pienyritykset ovat edustettuina kansantalouden tilinpidon (EKT 95) palkansaajakorvauksien estimaateissa

Mahdollisuus käyttää sopivia hallinnollisia tietolähteitä

Tilastollisten estimointimenetelmien käyttäminen.

2.5 Onko kansallisella tilastolaitoksella mahdollisesti muita teknisiä, organisaatioon liittyviä tai resurssiongelmia, jotka haittaavat alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden ansioita koskevien rakennetilastojen tuottamista?

2.6 Kuinka pian alle kymmenen työntekijän tilastoyksiköiden ansioita koskevat tiedot olisi mahdollista kerätä/estimoida?

2.7 Mitä lisätaakkaa näiden tietojen toimittamisesta Eurostatille aiheutuisi yrityksille?

Liite 2: Tiivistelmä kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista

>VIITTAUS KAAVIOON>