Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos Komission tiedonanto horisontaalisten sulautumien arvioinnista yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla"



Virallinen lehti nro C 010 , 14/01/2004 s. 0037 - 0042



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Luonnos Komission tiedonanto horisontaalisten sulautumien arvioinnista yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla(1)" (2004/C 10/11) Komissio päätti 22. tammikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausun to aiheesta "Luonnos Komission tiedonanto horisontaalisten sulautumien arvioinnista yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla". Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. syyskuuta 2003. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. ja 25. syyskuuta 2003 pitämässään 402. täysistunnossa (syyskuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 90 ääntä puolesta, 21 vastaan, ja 25 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Yrityskeskittymien valvonnasta 21. joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(2) 2 artiklassa säädetään, että komissio arvioi keskittymät, jos ne kuuluvat kyseisen asetuksen soveltamisalaan. 1.2. Tätä yhteisön asetusta on täydennetty useilla komission tiedonannoilla: - kaikkia toimintoja hoitavat yhteisyritykset(3) - keskittymään osallistuvien yritysten käsite(4) - liikevaihdon laskeminen(5) - yrityskeskittymien käsittelyä koskevien menettelyjen yhteensovittaminen EHTY:n ja EY:n perustamissopimusten mukaisesti(6) - tiettyjen yrityskeskittymien käsittelyä koskeva yksinkertaistettu menettely - komission päätökset olla vastustamatta ilmoitettuja keskittymiä(7) - keskittymiin suoraan liittyvät ja niiden kannalta välttämättömät rajoitukset(8). 1.3. Tähän monimutkaiseksi osoittautuneeseen oikeuskehykseen on vielä lisättävä päätös kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista(9) sekä säädökset yrityskeskittymiin liittyvistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisesta(10). 1.4. Komitea on jo ilmaissut kantansa(11) vihreästä kirjasta, jonka ilmestyttyä asiasta alettiin keskustella. Komissio on joutunut muuttamaan suhtautumistaan keskittymiin vihreän kirjan herättämän keskustelun ja sulautumien valvontaa koskevan tuomioistuimen oikeuskäytännön(12) pohjalta. Komissio on julkaissut uuden ehdotuksen asetukseksi yrityskeskittymien valvonnasta(13) sekä käsillä olevan tiedonannon, jossa tarkastellaan horisontaalisten sulautumien arviointia yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla. 2. Tiedonantoluonnoksen sisältö 2.1. Käsillä olevassa tiedonantoluonnoksessa tarkastellaan perusteita, joiden pohjalta arvioidaan "horisontaalisten sulautumien"(14) vaikutusta kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla. 2.1.1. Edellä mainitussa arvioinnissa käytetään kahdenlaisia, toisiaan täydentäviä perusteita: i) merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmät: arvioinnissa kiinnitetään erityistä huomiota markkinaosuuksiin, keskittymäasteeseen ja innovoinnin merkitykseen ii) sulautuman kilpailuvaikutusten arviointi. 2.1.2. Tiedonantoluonnoksessa käsitellään seuraavia seikkoja: a) sulautuman mahdollisia kilpailunvastaisia vaikutuksia merkityksellisillä markkinoilla tasapainottavien tekijöiden puuttuessa b) todennäköisyyttä, että ostajien neuvotteluvoima toimisi sulautumisen seurauksena kasvavaa taloudellista voimaa tasapainottavana tekijänä c) todennäköisyyttä, että uusien yritysten pääsy markkinoille säilyttäisi tehokkaan kilpailun merkityksellisillä markkinoilla d) todennäköisyyttä, että sulautuma johtaa tehokkuusetuihin e) maksukyvyttömän yrityksen pelastamista koskevan periaatteen edellytyksiä. 2.2. Kaikki edellä luetellut tekijät eivät ole horisontaalisten sulautumien kannalta yhtä olennaisia. Tehokkuusetuja ja maksukyvyttömän yrityksen pelastamista koskevaa periaatetta tarkastellaan tavallisesti vain, jos ilmoituksen tekijät osoittavat täyttävänsä tietyt edellytykset. 2.3. Määräävän aseman syntymisen tai sen vahvistumisen seurauksena horisontaaliset sulautumat voivat komission mukaan estää tehokasta kilpailua kolmella tavalla: - Sulautuma voi synnyttää hallitsevan markkina-aseman. Tällaisessa asemassa oleva yritys voi usein korottaa hintoja ilman, että asiakkaat ja todelliset tai mahdolliset kilpailijat pystyvät rajoittamaan hinnankorotuksia. - Sulautuma voi vähentää kilpailua oligopolistisilla markkinoilla poistamalla kilpailupaineen yhdeltä tai useammalta myyjältä, jotka näin saattavat katsoa kannattavaksi korottaa hintoja. - Sulautuma voi muuttaa kilpailun luonnetta oligopolistisilla markkinoilla siten, että myyjät, jotka eivät aikaisemmin sovittaneet yhteen toimintojaan, voivat nyt tehdä niin ja korottaa hintoja. Sulautuma saattaa helpottaa myös niiden myyjien toimintojen yhteensovittamista, jotka sovittivat toimintojaan yhteen jo ennen sulautumista. 2.4. Komissio määrittelee "hallitsevassa markkina-asemassa olevan yrityksen" yritykseksi, joka täyttää useat kriteerit. Määräävä markkina-asema syntyy yleensä, jos yrityksillä on erittäin suuret markkinaosuudet (yli 50 prosenttia) ja etenkin silloin, kun niitä pienempien yritysten markkinaosuudet ovat paljon pienempiä. Komissio toteaa kuitenkin, että sulautuman tuloksena olevan yrityksen taloudellista voimaa arvioitaessa voidaan ottaa huomioon muita tekijöitä, kuten - suurtuotannon edut - etuoikeutettu pääsy hankintalähteisiin - hyvin kehittynyt jakelu- ja myyntiverkosto - pääsy tärkeisiin laitoksiin tai käytettävissä oleva huipputeknologia, mikä voi antaa sulautuville yrityksille strategisen edun kilpailijoihin nähden - tiettyjen panosten, kuten aineellisen tai taloudellisen pääoman etuoikeutettu saatavuus - muut strategiset edut, kuten tärkeimpien tuotemerkkien omistus, vakiintunut maine tai asiakkaiden erityismieltymysten laaja tuntemus. 50 prosentin markkinaosuus ei sinänsä takaa hallitsevaa markkina-asemaa, mutta se antaa viitteitä mahdollisesta määräävästä markkina-asemasta. Itse asiassa on ollut tapauksia, joissa yrityksellä on ollut 70 prosentin markkinaosuus, mutta kilpailu oli edelleen mahdollista eikä tilanne muodostanut voittamatonta estettä muiden kilpailijoiden pääsylle markkinoille. (Esimerkiksi asia T-114/02, 3.4.2003.) Sitä vastoin myös sellaisista sopimusilmoituksista, joissa ei ylletä 50 prosentin markkinaosuuteen, saatetaan tehdä kielteinen päätös, jos sulautumasopimukset vaarantaisivat vakavasti kilpailua. 2.5. Komissio katsoo, että sulautumat voivat tietyissä olosuhteissa eli "oligopolistisilla markkinoilla" (avoimissa oligopoleissa) vähentää kilpailua poistamalla yhdeltä tai useammalta myyjältä suuria kilpailupaineita. Näin myyjät katsovat kannattavaksi korottaa hintoja tai supistaa tuotantoa. Komissio esittää, että tällaisia tapauksia varten otettaisiin käyttöön tiettyjä indikaattoreita, joilla mitattaisiin markkinoiden keskittymisastetta, kuitenkin niin, että suhteellisen homogeeniset tuotteet erotetaan erilaistetuista eli differoiduista tuotteista. 2.5.1. Sellaisilla markkinoilla, joilla oligopolin jäsenten tärkeimmät strategiset päätökset koskevat tuotantoastetta tai -kapasiteettia, yritykset ovat erityisen kiinnostuneita siitä, kuinka kyseiset päätökset vaikuttavat markkinahintoihin. 2.5.2. Tietyillä markkinoilla oligopolin jäsenten tärkein strateginen päätös on kuitenkin hinnanmäärittely. Niinpä sulautuma voi vaikuttaa kilpailuun kielteisesti, jos sulautuman tuloksena syntyneen uuden yrityksen kannattaa nostaa hintoja kuluttajien vahingoksi, kun sulautuneiden yritysten välinen kilpailu on poistunut. Sulautuneilla yrityksillä on sitä enemmän tarvetta nostaa jommankumman yrityksen tietyn tuotteen hintaa, mitä suuremman menetetyn myyntiosuuden yritykset odottavat valtaavansa takaisin kasvattamalla toisen yrityksen tuotteen myyntiä. 2.6. Sulautuma voi muuttaa kilpailun luonnetta oligopolistisilla markkinoilla siten, että myyjät, jotka eivät aikaisemmin sovittaneet yhteen toimintojaan, voivat nyt tehdä niin ja korottaa hintoja tekemättä sopimusta tai sopimatta asiasta EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mukaisesti. 2.6.1. Myyjät saattavat markkinarakenteen muuttuessa ottaa käyttöön pitkän aikavälin strategian ja hinnoitella tuotteensa kilpailukykyisiä hintoja ylemmäksi, koska he pitävät strategiaa mahdollisena, taloudellisesti järkevänä ja siis varteenotettavana vaihtoehtona. 2.7. Lopuksi tiedonantoluonnoksessa käsitellään tiettyjä erityistapauksia, kuten innovaatiota, mahdollisten kilpailijoiden tuloa markkinoille, neuvotteluvoimaa synnyttäviä tai sitä vahvistavia sulautumia, dynaamisen kilpailun aiheuttamia yritysten uudelleenorganisointeja sekä vaikeuksissa olevia yrityksiä. 3. Yleistä 3.1. On erittäin myönteistä, että komissio on määritellyt edellä kuvatut kriteerit, sillä ne selkiyttävät sulautuman kilpailuvaikutusten tarkastelua. Yleisesti ottaen komitea katsoo, että tiedonantoluonnoksessa sovellettu talousteoreettinen lähtökohta on asianmukainen ja melko kiistaton. Lisäksi komitea kuitenkin katsoo, että käytännön täytäntöönpanoa koskevaa neuvontaa voidaan parantaa. Yritysten opastamiseksi yksittäisissä tapauksissa tiedonannossa tulee tarkastella lähemmin tyypillisiä käytännön tilanteita ja käsitellä yksityiskohtaisemmin kokemukseen perustuvia ja todennettuja tapauksia. 3.1.1. Kriteerit palvelevat kuluttajien etuja, silla he saavat näin takeet erinomaisesta laadusta sekä tuotteiden ja palveluiden hinnasta. Samalla yritysten on pyrittävä olemaan kilpailukykyisiä ja taloudellisesti tehokkaita. 3.1.2. Ehdotus selkiyttää eräitä hallinnollisiin menettelysääntöihin liittyviä näkökohtia komission käsitellessä yrityskeskittymistä tehtyjä ilmoituksia. Säännöissä ei voida ottaa huomioon muita yrityskeskittymien kannalta toissijaisen oleellisia seikkoja, kuten työllisyys- ja teollisuuspoliittisia näkökohtia. 3.1.3. Komitea kehottaakin ottamaan kyseiset seikat huomioon asiasta vastaisuudessa tehtävissä ylikansallisissa lainsäädäntöehdotuksissa. Esimerkkinä mainittakoon yrittäjien velvollisuus antaa työntekijöille ennakkotietoja sulautumista. 3.1.4. Tiedonantoluonnoksessa tarkastellaan lähemmin "määräävään markkina-asemaan perustuvaa testiä"(15) ja "kilpailun merkittävää vähenemistä" etenkin "tehokkuusetujen""osalta". Niitä on käsitelty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4046/89 tarkistamisesta julkaistussa vihreässä kirjassa(16). Tiedonantoluonnoksessa selkiytetyt käsitteet eivät anna aihetta muuttaa neuvoston asetusta miltään osin. Määräävässä markkina-asemassa olevat yritykset näyttävät kuitenkin kaikki pystyvän nykyään vaikuttamaan olennaisesti ja pysyvästi kilpailutekijöihin. Komitea katsoo, että tämä seikka laajentaa interventioiden alaa ja siten madaltaa interventiokynnystä merkittävästi. Ehdotettu määritelmä vaikuttaa erittäin väljältä ja epäselvältä. Komitea katsoo, että tiedonantoluonnos ei riitä poistamaan kyseistä ongelmaa, joka tulisi kuitenkin ensi sijassa korjata aikaisempaa täsmällisemmällä määritelmällä asetuksessa. Sen selventämiseksi, että määritelmää sovelletaan avoimien oligopolien niin kutsuttuihin yksipuolisiin vaikutuksiin, määritelmän muotoilussa voitaisiin tuoda esille nimenomaan tämä seikka kohtuullisen täsmällisesti esitettynä (vrt. tiedonannon alaviitteessä 7 esitetty käsite). Komitea haluaa korostaa ennakoitavuuden ratkaisevaa merkitystä tässä yhteydessä. Epäselvyys yrityskeskittymien valvontajärjestelmän kattavuudesta ja asiasisällöstä johtaa vakaviin ja epätoivottaviin haitallisiin vaikutuksiin. Tällöin ei estettäisi ainoastaan haitallisia sulautumia, vaan myös oikeutettuja, hyödyllisiä ja välttämättömiä rakenneuudistuksia. 3.1.5. Käsitteiden selkiyttäminen merkitsee entistä avoimempaa toimielinkäytäntöä, jota komissio on viime aikoina harjoittanut muilla aloilla suhteissaan yksityishenkilöihin (esimerkiksi tietyt hallinnolliset sitoumukset käsiteltäessä jäsenvaltioille yhteisön oikeuden nojalla lankeavien velvollisuuksien mahdollista rikkomista koskevia kanteita)(17). 3.2. Jotta kilpailuvaikutusten tarkastelu olisi entistä täsmällisempää, tiedonantoluonnoksessa keskitytään ainoastaan horisontaalisiin sulautumiin. Asiakirjassa ei tarkastella esimerkiksi yhteisyrityksiä (joint-ventures) tai "yritysten yhteistyösopimuksia"(18). 3.3. Kun arvioinnissa käytetään tiedonantoluonnoksessa esitettyjä perusteita, tuloksena on aiempaa yksityiskohtaisempi arvio. Yritysten on siis eriteltävä ilmoituksessa entistä tarkemmin tietyt asian kannalta merkitykselliset seikat, etenkin kaupallista erikoistumistaan koskevat tekijät. Komission on valvottava, ettei tämä aiheuta yrityksille liiallista eikä tarpeetonta hallintotaakkaa. 3.3.1. Käsitteiden selkiyttäminen tehostaa oikeusvarmuuden periaatetta, ja samalla vältettäneen ristiriidat, joihin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on hiljattain puuttunut(19) ja joiden vuoksi komission nykyisin käyttämien arviointiperusteiden soveltuvuus on asetettu kyseenalaiseksi(20). 3.3.2. Komission tulisi kuitenkin arvioida vielä mahdollisuutta siirtää tietyt käsiteltävänä olevassa asiakirjassa esitetyt käsitteet, kriteerit, parametrit ja säännöt yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetusehdotuksen(21) säännöksiksi, jotta voitaisiin parantaa sulautumien arvioinnin oikeudellista turvallisuutta ja varmuutta. 4. Erityistä 4.1. Olisi kuitenkin toivottavaa pyrkiä selkiyttämään entisestään tiettyjen komission tiedonantoluonnoksessaan käyttämien käsitteiden sisältöä ja kattavuutta. Tällaiset käsitteet esitellään seuraavassa lyhyesti. 4.2. Tiedonantoluonnoksen 11 kohdan a luetelmakohdassa ja 19 kohdassa mainitaan "hallitseva markkina-asema" (paramount market position). Käsite on uusi, ja sitä on vaikea erottaa komission omaan käytäntöön ja yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntöön(22) jo vakiintuneesta käsitteestä "määräävä markkina-asema" (dominant position), johon puolestaan viitataan nimenomaisesti tiedonantoluonnoksen kohdassa 20. ETSK ehdottaa, että käsite "hallitseva markkina-asema" poistetaan, koska se on juridisesti epämääräinen. Tämä lisäisi entisestään komission suorittaman arvioinnin avoimuutta ja oikeusvarmuutta. 4.3. Tiedonantoluonnoksen 25 kohdassa mainitaan myös uusi käsite "avoimet oligopolit". Tämän käsitteen avulla avoimia oligopoleja näytetään käsiteltävän oikeudellisesti erityistapauksina samaan tapaan kuin "yksittäistä määräävää markkina-asemaa", jolle puolestaan on olemassa määritelmä komission käytännössä ja yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännössä(23). "Avointen oligopolien" määritelmää selkiytettäessä olisi käytettävä Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten jo vakiinnuttamia muuttujia, joihin eräissä komission päätöksissä on viime aikoina viitattu. 4.3.1. "Avoimen oligopolin" ainutlaatuinen piirre näyttää olevan se tosiseikka, ettei se synnytä kollektiivista eikä yksittäistä määräävää markkina-asemaa. Millä perustein komissio sitten määrittelee avoimen oligopolin olemassaolon? 4.4. Tiedonantoluonnoksen alaviitteessä 28 ja kohdassa 27 komissio mainitsee "suhteellisen samanlaiset tuotteet" ja määrittelee tuotteet tällaisiksi, "jos asiakas katsoo, että jonkin tuottajan tuotteet voivat korvata toisen tuottajan tuotteen". Suhteellisen samanlaiset tuotteet olisi kuitenkin hyvä määritellä konkreettisemmin ja käyttää lähtökohtana mahdollisuuksien mukaan konkreettisia tapauksia. 4.5. Myös viitearvoa, jonka komissio ottaa huomioon tietynlaisia sulautumia arvioidessaan, on selvennettävä. Tiedonantoluonnoksen kohdassa 16 mainitaan markkinoiden keskittymäaste (HHI alle 1000), ja kohdassa 29 markkinaosuus (enintään 25 prosenttia), jotka saattavat aiheuttaa samanlaisille tuotteille kilpailuongelmia. Mitä sitten tapahtuisi, jos sulautuman osapuolten markkinaosuus on alle 25 prosenttia ja keskittymäasteen HHI yli 1000 Tuhannen pisteen HHI vaikuttaa liian alhaiselta, koska komission muissa teksteissä, kuten horisontaalisten sopimusten suuntaviivoissa(24), 1000-1800 pisteen keskittymäastetta pidetään "maltillisena". Eikö HHI:tä voitaisi nostaa 1300:aan tai 1400:aan? HHI voisi poikkeustapauksissa olla yli 1000, jopa 2000. Komitea katsoo, että raja-arvojen soveltaminen on tiedonantoluonnoksessa esitetty liian epäselvästi. Lisäksi homogeenisten ja erilaistettujen eli differoitujen markkinoiden erottaminen toisistaan ei liene mitenkään yksiselitteistä, vaan niiden välillä on useita epäselviä alueita. Tästä syystä tiedonantoon olisi tehtävä selvennyksiä luomalla käytäntöä ajatellen hyödyllisiä sulautumia koskevia kiistattomia alueita ja lisäämällä raja-arvojen yleisluonteisuutta ottamalla raja-arvoissa huomioon - jos mahdollista - kaikki käsiteltävinä olevat vaikutusmuodot. 4.6. Kohta 41 aiheuttaa niin ikään sekaannusta. Siinä todetaan, että "on epätodennäköistä, että komissio hyväksyisi sulautuman", jos oligopolin jäsenet ovat ennen sulautuman toteutumista sovittaneet yhteen toimintojaan kyseisillä oligopolistisilla markkinoilla, ellei sulautuman avulla juuri pyritä lopettamaan tällaista toimintojen yhteensovittamista. Tämä toteamus ei sovi kovin hyvin yhteen sulautuma-asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisen testin kanssa. Sen perusteella komissio voi näet kieltää sulautuman ainoastaan, jos se synnyttää kilpailua merkittävästi estävän määräävän markkina-aseman tai vahvistaa sitä. 4.7. Komitea esittää vielä muutamia erityishuomioita luvusta VI "Tehokkuusedut". Tehokkuusedut saattavat itse asiassa olla fuusion hyväksymisen kannalta ratkaiseva tekijä, jos rajoitukset ovat "hyväksyttäviä" siksi, että tehokkuusedut edistävät kilpailua. Tehokkuusedut on näytettävä toteen jossakin asiakirjassa tai komission säännöstössä asetettujen kriteerien pohjalta. Yritysten olisikin korostettava kuluttajien etua, jota vain poikkeuksellisesti voitaisiin tarkastella myös pitkällä aikavälillä(25) (esimerkiksi kun toiminta edistää tutkimusta ja kehittämistä). Tehokkuusetujen huomioiminen on kuitenkin rajattava hyvin konkreettisiin yritystoiminnan aloihin. 4.7.1. Tehokkuusedut mainitaan kuitenkin myös tiedonantoluonnoksen kohdassa 21 tekijänä, joka saattaa parantaa sulautuman mahdollisuutta tehostaa "markkinavoimaansa" (käsitettä ei määritellä). Pidetäänkö suurtuotannon etuja synnyttäviä tehokkuusetuja myönteisinä vai pikemminkin määräävää markkina-asemaa vahvistavina tekijöinä? Miten tasapainotettaisiin tehokkuusetujen mahdollisesti aiheuttamat myönteiset ja kielteiset näkökohdat? 4.7.2. Edellä esitettyjen sekaannusten välttämiseksi komission on annettava konkreettisia ja selventäviä esimerkkejä. Kannattaa pitää mielessä, että "tehokkuusetujen" tarkastelu on ehkä komission tiedonantoluonnoksen tuorein elementti, jolla ei vielä jokin aika sitten ollut erityistä merkitystä komissiolle tehtyjen sulautumailmoitusten kannalta (esimerkiksi asiassa Euroopan komissio vastaan Honeywell vuonna 2001 annettu päätös)(26). Oikeusvarmuuden vuoksi komission tulisi erikseen selventää tiedonannossa, että käsitteestä "efficiency offence" ei voida puhua. Bryssel 24. syyskuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) EYVL C 331, 31.12.2002. (2) EYVL L 395, 30.12.1989, muutettuna 30. kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9.7.1997). (3) EYVL C 66, 2.3.1998. (4) EYVL C 66, 2.3.1998. (5) EYVL C 66, 2.3.1998. (6) EYVL C 66, 2.3.1998. (7) EYVL C 68, 2.3.2001. (8) EYVL C 188, 4.7.2001. (9) Komission päätös, tehty 23 päivänä toukokuuta 2001, tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista, EYVL L 162, 19.6.2001. (10) Komission asetus (EY) N:o 447/98, annettu 1 päivänä maaliskuuta 1998, yrityskeskittymien valvonnasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 säädetyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista, EYVL L 61, 2.3.1998. (11) EYVL C 241, 7.10.2002. (12) Muun muassa 22. lokakuuta 2002 annettu tuomioistuimen päätös asiassa Schneider vastaan komissio (T-77/02) ja 20. marraskuuta 2002 annettu tuomioistuimen päätös asiassa Lagardère SCA ja Canal+ SA vastaan komissio (T-251). (13) Ehdotus: neuvoston asetus yrityskeskittymien valvonnasta (KOM(2002) 711 lopullinen), EYVL C 20, 28.1.2003. (14) Horisontaalisiksi sulautumiksi katsotaan keskittymät, joihin osallistuvat yritykset ovat aktiivisia myyjiä tai mahdollisia kilpailijoita samoilla merkityksellisillä markkinoilla. Kyseistä jaottelua ja sen merkitystä on kuvattu yksityiskohtaisesti komission esittämissä suuntaviivoissa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta horisontaalista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin, EYVL C 3, 6.1.2001. (15) Tavallisesti katsotaan, että yritys on määräävässä markkina-asemassa, kun sillä on niin suuri markkinavoima, että sen ei tarvitse ottaa markkinoilla huomioon kilpailijoiden ja tuotantoketjun väli- tai loppuvaiheen asiakkaiden reaktioita. (16) KOM(2001) 745 lopullinen. Tässä yhteydessä kannattaa myös mainita komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä, EYVL C 372, 9.12.1997. (17) KOM(2002) 141 lopullinen, EYVL C 244, 10.10.2002. (18) Niistä säädetään T& K:ta ja erityisaloja koskevin alakohtaisin poikkeusasetuksin ja annetaan ohjeita alaviitteessä 2 mainituissa suuntaviivoissa. (19) Esimerkiksi asia T-342/99 Airtours vastaan komissio ja asia T-310/01 Schneider vastaan komissio, joita ei vielä ole julkaistu oikeustapauskokoelmassa. (20) Uusien perusteiden käyttöönotto ei vaikuta siihen, missä määrin komissio suvaitsee horisontaalisia sulautumia. Tarkoituksena ei ole vaikeuttaa luvan saantia vaan rajata entistä selkeämmin käsitteet, joihin hallinnollinen toimi kussakin tapauksessa perustuu. (21) KOM(2002) 711 lopullinen, 12.12.2002. (22) Tuomioistuimen 9. marraskuuta 1983 antama päätös asiassa Michelin vastaan komissio, oikeustapauskokoelma s. 3461. (23) 15. joulukuuta 1994 annettu tuomio asiassa DLG, oikeustapauskokoelma I-5641. (24) EYVL C 66, 2.3.1998. (25) Pitkän aikavälin hyötyyn perustuva kriteeri on otettava käyttöön varovaisesti, kuten Euroopan yhteisön tuomioistuin näyttää tekevän selventäessään kriteerin huomioon ottamista oikeuskäytännössään asiassa Kramer C-281/01 12. joulukuuta 2002 annetun tuomion sivuhuomautuksessa muun muassa seuraavasti: "Tosin pitkällä aikavälillä, riippuen valmistajien ja kuluttajien tosiasiallisesta käyttäytymisestä, kyseisellä ohjelmalla pitäisi olla positiivinen ympäristövaikutus sen energiankulutuksen pienenemisen kautta, mihin ohjelman tulisi johtaa. Kyse on kuitenkin välillisestä ja etäisestä vaikutuksesta, päinvastoin kuin toimistolaitteiden kauppaan kohdistuva vaikutus, joka on suora ja välitön." (26) Komission 3. heinäkuuta 2001 antama päätös asiassa COMP/M.2220. LIITE Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus hylättiin, mutta se sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä. Kohta 3.1.3 Poistetaan. Perustelu Työntekijöiden oikeutta saada tietoa ja tulla kuulluksi säädellään toisella asetuksella. Komission tehtäväksi tulee jättää se, miten se hankkii tarvitsemansa tiedot ratkaisuaan varten. Useimmissa tapauksissa päätöksen perusteisiin lienee paikallaan sisällyttää mm. työntekijäjärjestöjen arviot. Vaikuttaa turhalta säädellä asiaa asetuksella. Työllisyysvaikutukset eivät sinällään saa koskaan olla syy suunnitellun sulautuman estämiselle. Asetuksella on voitava estää ainoastaan keskittymät, jotka aiheuttavat kilpailun ilmeisen estymisen. Äänestystulos Puolesta: 53, vastaan: 78, pidättyi äänestämästä: 10.