Erityiskertomus Ovatko rahoitusvälineet 
menestyksekkäitä ja 
lupaavia maaseudun 
kehittämisen välineitä?FI 2015  nro 05
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Paperiversio ISBN 978-92-872-2266-4 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/79161 QJ-AB-15-004-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-2256-5 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/19303 QJ-AB-15-004-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2238-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/437605 QJ-AB-15-004-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Kaavion 1 käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuksien haltijalta.
Printed in Luxembourg
Ovatko rahoitusvälineet 
menestyksekkäitä ja 
lupaavia maaseudun 
kehittämisen välineitä?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 05
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti I tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Rasa Budbergytė. Jaosto on erikoistunut luonnonvarojen suojelun ja hallinnoinnin menoaloihin. Tarkastus toimi -
tettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Kersti Kaljulaidin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Peeter 
Lätti, yksikönpäällikkö Helder Faria Viegas, tiiminvetäjä Bertrand Tanguy, apulaistiiminvetäjä Jan Huth, tarkastaja Christine 
Kleinsasser, tarkastaja Ioannis Papadakis, tarkastaja Roberto Resegotti ja tarkastaja Jolanta Zemailaite.
Vasemmalta oikealle: J. Zemailaite, I. Papadakis, B. Tanguy, R. Resegotti, K. Kaljulaid, 
H. Faria Viegas, J. Huth, C. Kleinsasser.
03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet ja tekniset termit
I–IX  Tiivistelmä
1–15  Johdanto
4 Aiemmat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset
5–7 Rahoitusvälineiden käytön perustelut
8 Viimeaikainen kehitys
9–12  Maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineet
13–15  Maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineiden hallinnointi
16–20  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
21–95  Huomautukset
21–50  Oliko rahoitusvälineet perustettu asianmukaisesti ja oliko niiden pääoma sopiva ohjelmakaudella 
2007–2013?
22–29  Ohjelmakehys ei ollut asianmukaisesti valmisteltu
30–40  Varainkäyttöä koskevat säännöt ovat kuitenkin jäsenvaltioiden kannalta edukkaita
41–50  Rahoitusvälineiden pääoma oli huomattavasti ylimitoitettu
51–71  Toimivatko rahoitusvälineet hyvin kaudella 2007–2013?
53–61  Rahoitusvälineet toimivat varojen uudistuvuuden näkökulmasta huonosti
62–68  Vipuvaikutusta esiintyy harvoin ja tietyt rahastot perustettiin liian myöhään
69–71  Rahoitusvälineiden seurannan avulla ei kaudella 2007–2013 saatu riittävästi relevantteja tietoja 
tuloksellisuudesta
04 Sisällys
72–80  Olivatko rahaston lakkauttamista ja investoinnista luopumista koskevat ehdot asianmukaisia 
kaudella 2007–2013?
75–77  Ohjelmien päättämistä ei ollut vielä hyvin valmisteltu ja jäsenvaltiot ja  
komissio tulkitsivat säännöksiä eri tavalla
78–80  Investoinnista luopumista koskevat säännökset eivät ole selkeitä
81–95  Voidaanko rahoitusvälineisiin tarvittavat parannukset tehdä kaudella 2014–2020?
82 Uusi säädöskehys tuo mukanaan joitakin merkittäviä parannuksia…
83–95  ...mutta tiettyjä esteitä on edelleen olemassa
96–103  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  —  Arvio takuurahastojen pääoman ylimitoittamisesta (tilanne 31. joulukuuta 2013) 
riskialttiustason mukaisesti
 Liite II  —  Yleiskatsaus tarkastettujen rahoitusvälineiden tuloksellisuutta vähentäviin 
keskeisiin puutteisiin
 Komission vastaus
05
 Lyhenteet ja tekniset termit
Lyhenteet
ERI‑rahastot : Euroopan rakenne- ja investointirahastot.
Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto.
Tekniset termit
Hallintoviranomainen : Kansallinen tai alueellinen elin, jonka jäsenvaltio on nimittänyt hallinnoimaan maaseudun 
kehittämisohjelmaa.
Lainarahastot : Rahastoja, joista myönnetään varoja lainoihin pienten yritysten kehittämishankkeissa. Rahastot ovat 
uudistuvia rahastoja, koska varoja on jälleen saatavilla uusiin lainoihin, kun yksittäiset hankkeet maksavat takaisin 
edelliset lainat.
Lopullinen edunsaaja : Rahoitusvälineestä tukea saava yksilö tai elin.
Maksajavirasto : Maataloustukien arvioinnista, laskennasta ja maksamisesta vastaava kansallinen tai alueellinen 
elin.
Maksatusaste : Lainarahastojen kohdalla rahastoon investoidun pääoman osuus, joka maksetaan lopullisille 
edunsaajille. Takuurahastojen kohdalla rahastoon investoidun pääoman osuus, joka käytetään lopullisille 
edunsaajille tarkoitettujen lainojen takaamiseen.
Ohjelmakausi : Maaseudun kehittämisohjelmien kattama kausi.
Rahaston lakkauttaminen : Menettely, jota sovelletaan rahastoon ohjelmakauden lopussa maaseudun 
kehittämisohjelmien päättämisen yhteydessä. Tarkoituksena on määrittää maaseuturahaston osarahoitukseen 
oikeuttava määrä.
Rahastonhoitaja : Elin, jonka vastuulla on toteuttaa investointistrategia ja hallinnoida rahoitusvälineen 
sijoitussalkkua.
Rahoitussopimus : Jäsenvaltion (tai hallintoviranomaisen) ja rahastonhoitajan välinen sopimus, jossa vahvistetaan 
rahoituksen ehdot.
Riskialttiustaso : Asianomaisen takuurahaston hoidossa hyväksyttäväksi katsotun maksukyvyttömyyden yläraja. 
Esimerkiksi riskialttiustaso olisi 1/5, jos oletettaisiin, että maksukyvyttömyys koskisi enintään 20:tä prosenttia 
takuista.
Riskipääomarahastot : Voittoa tekeviä yksityisiä rahastoja, jotka tarjoavat pääomaa yleensä uusille yrityksille, 
joiden liiketoimintaan kohdistuu suuria riskejä ja joilla on samanaikaisesti suuret mahdollisuudet menestyä.
Takuu : Kolmannen osapuolen (takaajan) sitoumus maksaa lainaajan velat. Kun lainaaja ei voi maksaa velkojaan itse, 
velan takaisinmaksu on takaajan vastuulla.
06 Lyhenteet ja tekniset termit
Takuurahastot : Takuurahastot antavat rahoitustakuita lainaa hakeville maaseudulla toimiville yrityksille tai 
organisaatioille ja helpottavat täten niiden rahoituksensaantia pankeilta. Kyseiset rahastot ovat uudistuvia 
rahastoja: kun yksittäiset hankkeet maksavat lainansa takaisin, takuut vapautetaan ja voidaan antaa uusia takuita. 
Takuurahastot uudistuvat rahoituspääoman kertoimen avulla.
Toimenpide : Tukijärjestelmä, jonka avulla toimintapolitiikka pannaan täytäntöön. Investointitoimenpiteistä 
myönnettävällä rahoituksella tuetaan investointeja koneisiin ja laitteisiin sekä rakennus- ja/tai muihin urakoihin.
Toimintalinja : Yhtenäinen joukko toimenpiteitä, joiden täytäntöönpano johtaa suoraan erityistavoitteiden 
saavuttamiseen ja joilla edistetään yhtä tai useampaa maaseudun kehittämispolitiikan tavoitetta. Esimerkiksi 
toimintalinjan 1 toimenpiteillä parannetaan maa- ja metsätalousalan kilpailukykyä, kun taas toimintalinjan 3 
toimenpiteillä pyritään parantamaan elämänlaatua maaseudulla ja monipuolistamaan maaseudun elinkeinoelämää.
Tuotokset ja tulokset : Tuotokset ovat suoraan rahoitusvälineillä toteutettuja toimintoja. Esim. takuurahaston 
tuotos voisi olla ”annettujen takuiden määrä”. Tulokset ovat hankkeen toteuttamisesta seuraavia suoria vaikutuksia 
tai muutoksia. Esim. lopullisten edunsaajien tasolla ”tulos” on lainan saaminen pankilta.
Uudistuva rahasto : Järjestelmä, jossa rahoitusvälineille kerättyjä varoja käytetään uudelleen tai ne ”uudistuvat” 
sen jälkeen, kun ne on kertaalleen käytetty.
Vipuvaikutus : Vipuvaikutus on tässä yhteydessä laskettu sen perusteella, kuinka monta euroa (julkista ja/tai 
yksityistä) rahoitusta on taattu tai maksettu maaseutuelinkeinoa varten kutakin julkisena (EU:n ja jäsenvaltioiden 
osoittamana) rahoituksena maksettua euroa kohti.
Yhteishallinnointi : Yksi EU:n talousarvion toteuttamistavoista. Yhteishallinnoinnilla tarkoitetaan sitä, että EU:n 
rahoittamia hankkeita hallinnoivat kansalliset tai alueelliset elimet (tässä yhteydessä ’hallintoviranomaiset’). 
Komissiolla on valvontatehtäviä.
Ylimitoitettu pääoma : Tilanne, jossa rahoitusjärjestelyvälineen pääomaan maksettu määrä on liian suuri suhteessa 
lopullisille edunsaajille lainoina tai takuina myönnettyyn määrään.
07
 Tiivistelmä
I
Rahoitusvälineitä (vuoteen 2014 saakka ’rahoitusjärjes -
telyvälineet’) sovellettiin ensimmäistä kertaa maata -
louteen ohjelmakaudella 2000–2006. Niiden sovelta -
mista jatkettiin kaudella 2007–2013. Tarkoituksena oli 
auttaa viljelijöitä ja pieniä maaseutuyrityksiä saamaan 
yksityistä rahoitusta maaseudulla toteutettaviin 
investointihankkeisiin. Rahoitusvälineiden eli laina- ja 
takuurahastojen avulla pyritään sekä houkuttelemaan 
lisää julkista ja/tai yksityistä pääomaa (vipuvaikutus) 
että mahdollistamaan rahastojen alkuperäisten määrä -
rahojen käyttäminen uudelleen (varojen uudistuvuus). 
Vuoden 2013 lopussa EU ja jäsenvaltiot olivat osoitta -
neet maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineisiin 
noin 700 miljoonaa euroa.
II
Rahoitusvälineen säädöskehyksen soveltamista jatke -
taan myös kaudella 2014–2020, jolloin komissio aikoo 
maksimoida EU:n rahastojen vaikutuksen. Se odottaa 
niin ikään, että rahoitusvälineiden käyttö lisääntyy 
tulevina vuosina, ja tahtoo, että jäsenvaltiot sitoutuvat 
käyttämään niitä keskeisillä investointialoilla vähintään 
kaksinkertaisesti nykyiseen verrattuna.
III
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksellaan, 
ovatko rahoitusvälineet olleet menestyksekkäitä maa -
seudun kehittämisen alalla. Lisäksi arvioitiin niiden 
menestyksekkyyden todennäköisyyttä tulevaisuu -
dessa. Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, 
olivatko rahoitusvälineet hyvin suunniteltuja ja hallin -
noituja ohjelmakaudella 2007–2013. Lisäksi se arvioi, 
miten todennäköistä olisi, että kaudella 2014–2020 
toteutettavilla muutoksilla olisi merkittävä vaikutus 
yksilöityihin keskeisiin puutteisiin.IV
Yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuin totesi, että 
rahoitusvälineet eivät olleet maaseudun kehittämi -
sen alalla menestyksekkäitä välineitä ja että kauden 
2014–2020 potentiaalisesta lupaavuudesta huolimatta 
toivotun vaikutuksen aikaansaaminen on huomattava 
haaste. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ohjel -
makaudella 2007–2013 rahoitusvälineiden perustami -
selle ei ollut selkeitä perusteita ja että niiden rahoitus 
oli ylimitoitettu. Erityisesti todettiin, että säädöskehyk -
sessä ei ollut otettu huomioon maaseudun kehittämis -
toiminnan erityispiirteitä ja että todellisia tarpeita ei 
ollut arvioitu.
V
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että saatavilla 
ei ollut luotettavaa kvantitatiivisesti ilmaistavissa ole -
vaa tietoa, jonka avulla olisi voitu perustella luotujen 
rahoitusvälineiden tyyppi, määrittää rahoitusvälinei -
den kysyntä maatalousalalla ja todentaa, että rahas -
tolle oli osoitettu asianmukainen määrä pääomaa. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että takuurahastojen 
pääoma oli vuoden 2013 lopussa 370 miljoonaa euroa 
liian suuri.
VI
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että rahoi -
tusvälineet eivät olleet toimineet odotetusti, minkä 
vuoksi niistä ei ollut saatu varojen uudistumisen ja 
vipuvaikutuksen osalta kaikkia mahdollisia hyötyjä. 
Tämä johtui osittain täytäntöönpanon viivästymisestä 
(ja myös siitä, että rahoitusvälineet oli perustettu 
myöhässä tai niitä ei ollut perustettu kaikkein otolli -
simpaan aikaan). Säädöskehykseen ei myöskään sisäl -
tynyt tavoiteltujen hyötyjen saavuttamista riittävästi 
kannustavia säännöksiä. Lopuksi voidaan todeta, että 
komissio ja jäsenvaltiot eivät olleet ottaneet käyttöön 
asianmukaisia valvontajärjestelmiä, joiden avulla 
saataisiin luotettavia tietoja, joista kävisi ilmi, olivatko 
välineet saavuttaneet tavoitteensa vaikuttavalla 
tavalla.
08 Tiivistelmä
VII
Tilintarkastustuomioistuin tutki analyysissään myös 
rahaston lakkauttamista ja investoinnista luopumista 
koskevia toimintalinjoja. Tilintarkastustuomioistuin 
totesi, että kaudelle 2007–2013 ei ollut vahvistettu täs -
mällisiä ehtoja, joiden mukaan määritetään rahoitus -
välineiden osalta jäljelle jäänyt määrä, joka on makset -
tava ohjelmakauden lopussa. Myöskään asianmukaisia 
rahaston lakkauttamista ja investoinnista luopumista 
koskevia ehtoja ei ollut käytössä. Tämä johtui lähinnä 
siitä, että komissio ei ollut vahvistanut niiden osalta 
selkeitä sääntöjä eikä ohjeita.
VIII
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarvittavat 
parannukset voidaan tehdä kaudella 2014–2020. Tietyt 
rahoitusvälineiden laajemman käytön esteet olivat 
kuitenkin edelleen olemassa ja vaikka uuteen säädös -
kehykseen sisältyy uusia säännöksiä, joilla toistuvaa 
pääoman ylimitoittamisesta johtuvaa ongelmaa raja -
taan, pääoman ylimitoittamisen riski saattaa edelleen 
olla olemassa. Säädöskehyksessä ei myöskään kiinni -
tetty riittävästi huomiota pitkän aikavälin vaikutuksiin. 
Riskinä on, että rahoitusvälineet ovat edelleen liian 
riippuvaisia avustuksista. Lopuksi voidaan todeta, että 
vipu- ja uudistuvuusvaikutukseen liittyviä keskeisiä 
ongelmia ei myöskään ole käsitelty riittävästi.
IX
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että
a) komission olisi
• lisättävä jäsenvaltioille tarkoitettuja kannus -
timia maaseudun kehittämisen alan rahoi -
tusvälineiden perustamiseen yksilöimällä 
alan haasteet, erityisominaisuudet ja esteet, 
ja kannustettava jäsenvaltioita aktiivisesti 
siihen, että ne käyttäisivät kyseisiä välineitä 
tarvittaessa
• tarjottava neuvontaa ja aktiivisesti edistettävä 
jäsenvaltioilta vaadittavien ennakkoarvioiden 
laatua; ennakkoarvioita on tarkoitus käyttää 
pääasiallisina pääoman ylimitoittamisen vält -
tämisen välineinä• asetettava asianmukaiset standardit ja tavoi -
tearvot vipu- ja uudistuvuusvaikutukselle
• annettava tarkat ohjeet ja operatiiviset täy -
täntöönpanosäännöt (ja vahvistettava asian -
mukainen investoinnista luopumista koskeva 
toimintalinja) ajoissa eli ennen maaseudun 
kehittämisen ohjelmakauden 2007–2013 
päättämistä
b) komission ja jäsenvaltioiden olisi päätettävä sel -
keistä siirtymäkauden säännöistä ohjelmakausien 
välille
c) jäsenvaltioiden olisi
• varattava tietty osa saatavilla olevista maa -
seuturahaston määrärahoista rahoitusväli -
neille ja tehtävä rahoitusvälineistä selkeäs -
ti määritetyissä olosuhteissa avustuksia 
houkuttelevampia
• hyväksyttävä riskialttiustaso asianmukaisen 
teknisen asiantuntija -avun perusteella, jotta 
vältetään pääoman ylimitoittaminen
• pantava täytäntöön uudet säännökset siten, 
että varmistetaan mahdollisimman suuri 
joustavuus esimerkiksi perustamalla yksi ainoa 
rahoitusväline (joka sekä myöntää lainoja että 
antaa takuita), jonka avulla pystytään vastaa -
maan tarpeisiin
• kiinnitettävä rahoitushakemuksia arvioides -
saan erityistä huomiota mahdolliseen nollavai -
kutusriskiin tai toiminnan siirtymisvaikutusris -
kiin soveltamalla asianmukaisia indikaattoreita; 
riskitilanteissa rahoitusvälineestä voisi tulla 
ensisijainen vaihtoehto
• tutkittava, miten avustukset ja rahoitusväli -
neet voitaisiin yhdistää, jotta rahalle saadaan 
vipu-/uudistuvuusvaikutuksen optimoinnin 
kautta paras vastine.
09
 Johdanto
01 
Rahoitusvälineet (vuoteen 2014 saakka 
’rahoitusjärjestelyvälineet’) ovat EU:n 
budjettivälineitä. Niiden avulla edun -
saajat voivat saada rahoitusta esim. 
lainojen, takuiden tai pääomasijoitus -
ten muodossa. Ne eroavat avustuksista 
lähinnä siinä, että ne on maksettava 
takaisin, kuten kaaviossa 1  kuvataan.02 
Rahoitusvälineitä on käytetty melkein 
kaikilla keskeisillä EU:n talousarvioaloil -
la (komission keskitetysti tai yhdessä 
rahoituslaitosten kanssa hallinnoimalla 
sisäisten politiikkojen alalla, koheesio -
politiikan ja maaseudun kehittämisen 
alalla, jolla komissio ja jäsenvaltiot 
hallinnoivat varoja yhdessä, ja ulkois -
ten politiikkojen alalla1).
03 
Yhteishallinnoinnin alalla rahoitusväli -
neitä on pääasiallisesti käytetty kohee -
siopolitiikan alalla. Kyseisellä toimin -
talohkolla oli yli 941 rahoitusvälinettä, 
ja EU:n talousarviosta ja kansallisista 
rahoitusosuuksista oli myönnetty 
tukea 14,3  miljardia  euroa vuoden 2013 
loppuun mennessä2.1 Kauden 2007–2013 
monivuotisessa 
rahoituskehyksessä hieman yli 
yksi prosentti EU:n 
talousarviosta 
(13,6  miljardia  euroa) oli 
osoitettu sisäisten 
politiikkojen ja 
koheesiopolitiikan alan 
rahoitusvälineisiin.
2 Commission report on the 
progress made in financing 
and implementing financial 
engineering instruments 
reported by the managing 
authorities in accordance with 
Article 67(2)(j) of Council 
Regulation (EC) No 1083/2006 
of 11 July 2006 laying down 
general provisions on the 
European Regional 
Development Fund, the 
European Social Fund and the 
Cohesion Fund and repealing 
Regulation (EC) No 1260/1999 
(OJ L 210, 31.7.2006, p. 25), 
programming period 
2007–2013, situation as at 
31 December 2013 (komission 
kertomus, joka on laadittu 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta 11 päivänä 
heinäkuuta 2006 annetun 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1083/2006 
(EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25) 
mukaisesti 
hallintoviranomaisten 
raportoiman 
rahoitusjärjestelyvälineiden 
rahoituksen ja 
täytäntöönpanon 
edistymisestä) . Asiakirjan 
päiväys 19. syyskuuta 2014 ja 
viite EGESIF_14-0033-00.Avustusperusteiset järjestelmät rahoitusvälineisiin 
verrattuna
Palautukset 
rahastoonRAHOITUSVÄLINEETAVUSTUSPERUSTEISET
JÄRJESTELMÄT
HankkeetAvustukset€€
Lopulliset 
edunsaajatRahoitusväline
Varat kierrätetäänTalousarviovarat (EU/Valtio/Alue) Talousarviovarat (EU/Valtio/Alue)
€
Varat käytetään kerranKaavio 1
Lähde:  Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes, 2013.
10 Tiivistelmä
Aiemmat tilintarkastus ‑
tuomioistuimen 
tarkastukset
04 
Tähän mennessä tilintarkastustuomio -
istuin on tarkastanut lähinnä koheesio -
alan toimintalohkon rahoitusvälineitä3. 
Euroopan parlamentti pyysi tilintar -
kastustuomioistuinta tarkastamaan 
kaikkien toimintalohkojen rahoitus -
välineet4. Tämä kertomus on vastaus 
parlamentin pyyntöön maaseudun 
kehittämisen alalla. Jäsenvaltiot olivat 
osoittaneet kyseisen toimintalohkon 
rahoitusvälineisiin noin 700 miljoo -
naa euroa vuoden 2013 loppuun 
mennessä.Rahoitusvälineiden 
käytön perustelut
05 
Kun julkisten talousarvioiden mää -
rärahat ovat niukat, on ensiarvoisen 
tärkeää, että vähäisemmillä julkisilla 
varoilla saadaan aikaiseksi enemmän 
investointeja. Niukkojen julkisten re -
surssien käyttöä voidaan parantaa ra -
hoitusvälineillä; niiden kautta voidaan 
rahoittaa suurempaa investointimää -
rää samalla budjetilla. Odotusarvona 
on, että investointien käynnistämiseen 
käytetyt alkuperäiset varat käytetään 
uudelleen (uudistuvuus), ja niillä sti -
muloidaan toimintapoliittisten tavoit -
teiden saavuttamista houkuttelemalla 
lisää julkista tai yksityistä pääomaa 
(vipuvaikutus). Rahoitusvälineiden käy -
tön perustelut esitetään laatikossa 1 .3 Ks. esim. erityiskertomus 
nro 2/2012 ”Euroopan 
aluekehitysrahaston 
osarahoittamat 
rahoitusvälineet pk -yrityksille”. 
Keskeisen johtopäätöksen 
mukaan ”huomattavat 
puutteet vähensivät 
toimenpiteiden 
vaikuttavuutta ja tehokkuutta. 
Puutteet johtuivat pääasiassa 
siitä, että nykyinen 
rakennerahastojen 
sääntelykehys ei ole 
asianmukainen” ( http://eca.
europa.eu ).
4 Euroopan parlamentin 
päätöslauselma, 
10. toukokuuta 2012, joka 
sisältää huomautukset, jotka 
ovat erottamaton osa päätöstä 
vastuuvapauden 
myöntämisestä Euroopan 
unionin yleisen talousarvion 
toteuttamisesta 
varainhoitovuonna 2010, 
pääluokka III – Komissio ja 
toimeenpanovirastot 
(20 kohta).
Rahoitusvälineiden käytön perustelut
”EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttaminen:  Innovatiivisilla rahoitusvälineillä varmistetaan, että EU:n edun 
mukaiset alat [...] saavat tarvitsemaansa rahoitusta, ja edistetään siten EU:n erityisiä poliittisia tavoitteita. Inno -
vatiivisilla rahoitusvälineillä pyritään korjaamaan markkinahäiriöitä ja markkinoiden toimimattomuutta, joiden 
vuoksi nämä alat eivät saa riittävästi rahoitusta markkinalähteistä, esimerkiksi koska yksityinen sektori pitää 
näitä aloja liian riskialttiina.”5
”Investointien lisääminen: Innovatiivisia rahoitusvälineitä koskeva yhteistyö yksityisen sektorin kanssa antaa 
mahdollisuuden tehostaa EU:n talousarvion vaikutuksia ja lisätä strategisten investointien määrää. Tämä puo -
lestaan lisää EU:n kasvupotentiaalia.”6
”EU:n talousarvion kerroinvaikutus: Innovatiivisen rahoitusvälineen elinkaaren aikana saavutetaan myös 
muunlaista kerroinvaikutusta, jos lyhennykset tai korot ja sijoituksen tuotto voidaan käyttää uudelleen sa -
maan välineeseen. Tällainen ”jatkuvuus” voi lisätä huomattavasti välineen ulottuvuutta”7.
5 KOM(2011) 662 lopullinen, 19. lokakuuta 2011 ”Kehys innovatiivisten rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle – EU:n oman ja vieraan 
pääoman mekanismit”.
6 KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011, ”Eurooppa 2020 - strategiaa tukeva talousarvio”.
7 KOM(2011) 662.Laatikko 1
11 Tiivistelmä
06 
Neuvosto8 ja komissio odottivat, että 
rahoitusvälineitä käytettäisiin enem -
män kauden 2014–2020 monivuotisen 
rahoituskehyksen aikana kuin kaudella 
2007–2013.
07 
Euroopan parlamentti totesi vastuu -
vapauden myöntämistä vuodelta 2010 
koskevassa päätöslauselmassa9, että 
komissio oli kannattanut rahoitusjär -
jestelyjä koskevien välineiden käytön 
lisäämistä seuraavan monivuotisen 
rahoituskehyksen10 yhteydessä.
Viimeaikainen kehitys
08 
Komissio toteaa äskettäin antamassaan 
tiedonannossa ”Euroopan investoin -
tiohjelma”11, että se aikoo maksimoida 
EU:n varojen vaikutuksen. Se kehottaa 
täten jäsenvaltioita lisäämään mer -
kittävästi rahoitusvälineiden käyttöä 
investointien kannalta keskeisillä 
ERI-rahastojen12 aloilla ohjelmakaudel -
la 2014–2020, jotta niiden tuki kaiken 
kaikkiaan vähintäänkin kaksinkertais -
tuisi. Lisäksi se suosittaa, että rahoitus -
välineiden käytölle asetetaan prosen -
tuaaliset tavoitearvot.13Maaseudun kehittämisen 
alan rahoitusvälineet
09 
EU:n maaseudun kehittämispolitiikkaa 
pannaan täytäntöön maaseudun kehit -
tämisohjelmien avulla. Kaikki ohjelmat 
ovat seitsenvuotisia. Rahoitusvälineet 
ovat olleet osa maaseudun kehittämis -
politiikkaa vuodesta 2000 alkaen.
10 
Alan keskeinen säädös ohjelmakau -
della 2007–2013 on komission asetus 
(EY) N:o 1974/200614, jossa säädetään 
kolmesta eri rahoitusvälineestä: pää -
oma-, takuu- ja lainarahastot. Todelli -
suudessa jäsenvaltiot ovat perustaneet 
vuosina 2009–2014 yhteensä 11 ta -
kuurahastoa (Bulgariassa, Ranskassa 
(Korsika), kahdeksalla Italian alueella 
ja Romaniassa) ja kolme lainarahastoa 
(Kreikassa, Latviassa ja Liettuassa). 
Pääomarahastoja ei ole perustettu 
lainkaan (ks. kaavio 2 ).8 Ks. Eurooppa -neuvoston (24. ja 
25. lokakuuta 2013 antamien) 
päätelmien (EUCO 169/13) 
26 kohta, jossa todetaan 
seuraavasti: ”Euroopan 
rakenne- ja investointirahasto -
jen (ERI -rahastot) ohjelmasuun -
nittelusta käytävissä neuvotte -
luissa olisi lisättävä 
merkittävästi näistä rahastoista 
vipuvaikutukseen perustuville 
pk-yritysten rahoitusvälineille 
vuosina 2014–2020 myönnettä -
vää EU:n kokonaistukea ja 
vähintään kaksinkertaistettava 
samalla tuki maissa, joissa 
ehdot ovat edelleen tiukat.”
9 Euroopan parlamentin päätös 
10. toukokuuta 2012 vastuuva -
pauden myöntämisestä 
Euroopan unionin yleisen 
talousarvion toteuttamisesta 
varainhoitovuonna 2010, 
pääluokka III – Komissio 
(KOM(2011) 473 – 
C7-0256/2011 – 2011/2201(DEC)) 
P7_TA(2012)0153.
10 KOM(2011) 662 lopullinen, 
sama.
11 COM(2014) 903 final, 26. marras -
kuuta 2014.
12 Euroopan aluekehitysrahasto, 
Euroopan sosiaalirahasto, 
koheesiorahasto, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahasto sekä 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahasto.
13 Jäsenvaltioille suositellaan, että 
ne osoittavat tietyn prosent -
tiosuuden kumppanuussopi -
musten mukaisista määrära -
hoista rahoitusvälineiden 
kautta kullekin investointien 
avainalalle seuraavasti: 
50 prosenttia pk -yritysten 
tukemiseen, 20 prosenttia 
hiilidioksidin vähentämistoi -
menpiteisiin, kymmenen 
prosenttia tieto- ja viestintätek -
niikkaan, kymmenen prosenttia 
kestävään liikenteeseen, viisi 
prosenttia tutkimukseen, 
kehittämiseen ja innovointiin ja 
viisi prosenttia ympäristö- ja 
resurssitehokkuuteen.
14 Komission asetus 
(EY) N:o 1974/2006, annettu 
15 päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahas -
ton (maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 soveltamista 
koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä (EUVL L 368, 
23.12.2006, s. 15).
12 Tiivistelmä
Maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineet ohjelmakaudella 2007–2013Kaavio 2
Lähde: Tiedot asianomaisista rahoitussopimuksista.Rahoitusvälineitä perustaneet
Jäsenvaltiot/Alueet
Korsika: TR (2012)Latvia: LR (2010)
Liettua: LR (2009)
Romania: TR (2010)
Bulgaria: TR (2011)
Kreikka: LR (2013)
Calabria: TR (2010)
Basilicata, Campania, Molise, Apulia, Sisilia: TR (2011) Lazio: TR (2012)Umbria: TR (2014)TR: Takuurahasto
LR: Lainarahasto(20XX): Rahaston pääoman maksuvuosi
13 Tiivistelmä
11 
Jäsenvaltiot käyttävät rahoitusvälineitä 
rahoittaakseen maaseudun kehittämis -
politiikan toimintalinjojen 1 ja 3 alaisia 
toimenpiteitä, joita ovat mm. maatilo -
jen nykyaikaistaminen, maa- ja metsä -
taloustuotteiden arvon lisääminen ja 
yritysten perustaminen ja kehittämi -
nen. Takuurahastot antavat rahoitus -
takuita lainaa hakeville yrityksille tai 
organisaatioille ja helpottavat täten 
niiden rahoituksensaantia pankeilta. 
Kun yksittäiset hankkeen toteuttajat 
maksavat takaisin lainojaan, takuut 
vapautetaan ja voidaan antaa uusia 
takuita. Lainarahastoista myönnetään 
varoja lainoihin yritysten kehittämis -
hankkeissa. Varoja on saatavilla uusiin 
lainoihin, kun yksittäiset hankkeet 
maksavat takaisin saamansa lainat.12 
Rahoitusvälineisiin osoitetusta 
700 miljoonan  euron kokonaismää -
rästä15 (ks. kohta 4) julkisia varoja oli 
564  miljoonaa  euroa. Määrästä noin 
440 miljoonaa euroa oli saatu EU:lta. 
Kaaviossa 3  esitetään määrärahat 
jäsenvaltiokohtaisesti.
Rahoitusvälineiden rahoitus vuoden 2013 lopussaKaavio 3
Lähde: Tiedot ovat peräisin liiketoimintasuunnitelmista, asianomaisista vuoden 2013 edistymiskerto -
muksista ja tilintarkastustuomioistuimen laskelmista.050100150200250300miljoonaa euroa
Bulgaria
Ranska (Korsika)Kreikka
Italia (Sisilia) Italia (Apulia) Italia (Lazio)
Italia (Campania)Italia (Umbria) Italia (Molise)Italia (Basilicata)Italia (Calabria)Latvia LiettuaRomania15 Määrään sisältyi 
138 miljoonaa euroa yksityisiä 
varoja, jotka oli maksettu 
lainarahastolle Kreikassa 
115 miljoonan  euron julkisten 
varojen lisäksi.
14 Tiivistelmä
Maaseudun kehittämisen 
alan rahoitusvälineiden 
hallinnointi
13 
Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat 
rahoitusvälineitä yhdessä. Komissio 
arvioi ja hyväksyy jäsenvaltioiden val -
mistelemat ja toimittamat maaseudun 
kehittämisohjelmat. Jäsenvaltiot saat -
tavat voimaan kaikki vaaditut lait, ase -
tukset ja hallinnolliset määräykset sen 
varmistamiseksi, että rahoitusvälineet 
toimivat asiamukaisesti. Jäsenvaltioissa 
on neljä päätoimijaa: hallintoviran -
omainen (yleensä maatalousministe -
riö), rahastonhoitaja, rahoituslaitokset 
(esim. pankit ja luottolaitokset) ja 
lopulliset edunsaajat (esim. maatilat tai 
elintarvikkeita jalostavat yritykset).
14 
Hallintoviranomaiset suunnittelevat 
ja valvovat rahoitusvälineitä. Rahas -
tonhoitajien on pantava täytäntöön 
investointistrategia ja tarkistettava, saavutetaanko investoimalla todellakin 
asetetut tavoitteet. Rahoituslaitokset 
arvioivat esitettyjen hankkeiden talou -
dellisen kannattavuuden ja analysoivat 
lopullisten edunsaajien luottokelpoi -
suuden. Lopulliset edunsaajat tekevät 
(laina- tai takuu)sopimuksia rahas -
tonhoitajien ja/tai rahoituslaitosten 
kanssa. Lopulliset edunsaajat vastaa -
vat myös siitä, että ne tosiasiallisesti 
toteuttavat investoinnit ja maksavat 
varat takaisin rahoituslaitoksille sopi -
musehtojen mukaisesti.
15 
Eri toimijoiden vastuualueet ja tehtä -
vät riippuvat myös käytettyjen rahoi -
tusvälineiden tyypistä, sillä laina- ja 
takuurahastot toimivat eri tavalla. 
Esimerkkinä voidaan todeta, että 
lainarahastoista raha virtaa ulospäin, 
mitä ei tapahdu takuurahastojen 
kohdalla, ellei edunsaaja laiminlyö 
takaisinmaksua.
Rahoitusvälineet lyhyesti
 οTakaisinmaksettavat välineet: varat voidaan käyttää uudelleen ohjelma -alalla. Uudistuvuusvaikutus on tärkeä 
silloin, kun julkiset talousarviovarat ovat niukat.
 οToinen odotettu keskeinen vaikutus on houkutella lisää yksityistä pääomaa EU:n toimintatavoitteiden saavutta -
miseksi; tätä kutsutaan vipuvaikutukseksi.
 οMaaseudun kehittämisen alalta on vähän kokemusta ja alan painotus on alhainen, sillä tähän asti rahoitusvälinei -
tä on käytetty lähinnä koheesioalalla.
 οPääasiallisesti käytetään takuurahastoja, mutta lisäksi on perustettu joitakin lainarahastoja.
 οKomissio ja jäsenvaltiot jakavat hallinnointivastuun.
 οKomissio edistää rahoitusvälineiden käyttöä, mutta täytäntöönpano on vaikeaa ja riskialtista.
15
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
16 
Tarkastuksella oli tarkoitus määrittää, 
olivatko maaseudun kehittämispoli -
tiikan yhteydessä sovelletut rahoitus -
välineet hyvin suunniteltuja ja hallin -
noituja ohjelmakaudella 2007–2013. 
Myös maaseudun kehittämistä oh -
jelmakaudella 2014–2020 koskevat 
keskeiset EU:n asetukset on hyväksytty 
hiljattain. Tämän ansiosta tilintarkas -
tustuomioistuin pystyi arvioimaan, 
millä todennäköisyydellä uuden 
säädöskehyksen nojalla toteutetuilla 
muutoksilla olisi merkittävä vaikutus 
tarkastuksessa yksilöityihin keskeisiin 
puutteisiin.
17 
Tarkastuksessa käsiteltiin seuraavaa 
pääkysymystä:
Ovatko rahoitusvälineet menes ‑
tyksekkäitä ja lupaavia maaseudun 
kehittämisen välineitä?
Tarkemmin sanoen tarkastukses -
sa pyrittiin vastaamaan seuraaviin 
kysymyksiin:
 – Oliko rahoitusvälineet perustettu 
asianmukaisesti ja oliko niille osoi -
tettu pääoma sopiva ohjelmakau -
della 2007–2013?
 – Toimivatko rahoitusvälineet hyvin 
kaudella 2007–2013?
 – Olivatko rahaston lakkauttamista 
ja investoinnista luopumista koske -
vat ehdot asianmukaisia kaudella 
2007–2013?
 – Voidaanko rahoitusvälineisiin 
tehdä tarvittavat parannukset kau -
den 2014–2020 rahoituskehyksen 
puitteissa?18 
Tilintarkastustuomioistuin laati tarkas -
tuskriteerit, jotka koskivat rahoitusväli -
neiden suunnittelua, täytäntöönpanoa 
ja seurantaa/arviointia. Nämä kriteerit 
kehitettiin tilintarkastustuomioistuimen 
aiempien tarkastusten, lainsäädän -
nön, komission asiakirjojen ja muiden 
julkaisujen perusteella. Lisäksi tilintar -
kastustuomioistuin konsultoi OECD:n16 
asiantuntijoita tarkastuskriteerien päte -
vyydestä ja toteutettavuudesta ja kävi 
läpi OECD:n kirjallista materiaalia.
19 
Tarkastuskäyntejä tehtiin Ranskaan, 
Kreikkaan, Liettuaan, Romaniaan ja Ita -
liaan. Käyntien yhteydessä tarkastettiin 
sekä takuurahastoja17 että lainarahas -
toja18. Kussakin jäsenvaltiossa kerättiin 
tarkastusevidenssiä ja aineisto tutkittiin 
tarkastuskriteerien pohjalta tekemällä 
haastatteluja ja analysoimalla asiakirjo -
ja ja tietoja. Lisäksi tarkastajat keräsivät 
ja analysoivat lisätietoa asiakirjatar -
kastusten avulla niistä jäsenvaltioista 
tai alueista, joilla oli pantu täytäntöön 
rahoitusvälineitä, mutta joihin ei 
kohdistettu tarkastuskäyntiä (eritoten 
Bulgaria ja Latvia). Tarkastajat haastat -
telivat myös komission toimihenkilöitä 
ja analysoivat relevantteja asiakirjoja.
20 
Tilintarkastustuomioistuin teki kyselyn 
otokseen poimituille 37 hallintovi -
ranomaiselle, joista 32 ei ollut pannut 
täytäntöön lainkaan rahoitusvälineitä 
maaseudun kehittämispolitiikan alalla 
kaudella 2007–2013. Vuoden 2013 
lopussa kyseiset hallintoviranomaiset 
olivat ottaneet käyttöön noin 90 pro -
senttia maaseuturahaston tuesta 
keskeisille investointitoimenpiteille19, 
joiden yhteydessä rahoitusvälineitä 
käytettiin. Kyselyn tarkoituksena oli 
lähinnä yksilöidä syyt, jotka olivat 
varsinkin suunnitteluvaiheessa estä -
neet perustamasta yhtä tai useampaa 
rahoitusvälinettä.16 Taloudellisen yhteistyön ja 
kehityksen järjestö.
17 Ranska (Korsika), Italia (Apulia 
ja Sisilia) ja Romania.
18 Kreikka ja Liettua.
19 Varsinkin toimenpide 121 
(maatilojen 
nykyaikaistaminen) ja 
toimenpide 123 (maa- ja 
metsätaloustuotteiden arvon 
lisääminen).
16
 Huomautukset
Oliko rahoitusvälineet 
perustettu 
asianmukaisesti ja oliko 
niiden pääoma sopiva 
ohjelmakaudella 
2007–2013?
21 
Ohjelmakausi 2007–2013 oli tarpeen 
valmistella huolellisesti, jotta se 
tarjoaisi vakaan perustan rahoitusvä -
lineille. Erityisesti rahoitusvälineiden 
säädöskehyksessä oli tarpeen ottaa 
huomioon maaseudun kehittämispoli -
tiikan erityispiirteet. Lisäksi oli arvi -
oitava todelliset tarpeet käyttämällä 
luotettavia ja määrällisesti ilmaistavis -
sa olevia tietoja, joiden avulla vaadit -
tu rahoitusjärjestelyvälineen tyyppi 
voitiin perustella, markkinakysyntä 
määritellä ja todentaa, että rahastol -
le kohdennetun pääoman määrä oli 
sopiva. Tilintarkastustuomioistuin tutki 
näitä rahoitusvälineiden suunnittelun 
pääpiirteitä ohjelmakauden 2007–2013 
osalta.
Ohjelmakehys ei ollut asian ‑
mukaisesti valmisteltu
22 
Tässä osuudessa arvioidaan, otettiinko 
rahoitusvälineiden säädöskehyksessä 
huomioon maaseudun kehittämispo -
litiikan erityispiirteet ja perusteelli -
nen tarvearviointi. Lisäksi käsitellään 
jäsenvaltioille lähetetyn kyselyn avulla 
rahoitusvälineiden alhaisesta käyt -
töasteesta kaudella 2007–2013 saatuja 
tietoja.Rahoitusvälineiden vuoden 
2007–2013 säädöskehystä ei 
ollut suunniteltu nimenomaan 
maaseudun kehittämistä silmällä 
pitäen
23 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että maaseudun kehittämisen alan 
rahoitusvälineitä koskevassa kauden 
2007–2013 säädöskehyksessä pääasial -
lisena vaikuttimena oli koheesiopo -
litiikka. Komissio ei pystynyt osoitta -
maan, että se olisi arvioinut ja ottanut 
kehystä suunnitellessaan huomioon 
maaseudun kehittämisen erityispiir -
teitä. Toisin kuin koheesiopolitiikassa, 
maaseudun kehittämisen alalla oli 
esimerkiksi suurin osa mahdollisista 
edunsaajista pieniä tiloja. Tilat olivat 
tottuneet avustuksiin, joita ei makseta 
takaisin. Tämän lisäksi hankkeet olivat 
erittäin pieniä. Jäsenvaltioiden hal -
lintoviranomaisilla ei myöskään ollut 
riittävästi kokemusta muista rahoitus -
tyypeistä kuin avustuksista.
24 
Komissiolla ei ollut maaseudun kehittä -
misen alan rahoitusvälineistä riittävästi 
kokemusta ohjelmakauden 2007–2013 
perustaksi. Ohjelmakaudella 2000–
2006 jäsenvaltioiden saatavilla oli itse 
asiassa ollut erillinen rahoitusjärjes -
telytoimenpide, mutta käytännössä 
ainoastaan Portugali ja neljä Italian 
aluetta20 olivat perustaneet rahoitus -
välineitä. Rahoitusjärjestely oli vähiten 
täytäntöönpantu toimenpide.20 Basilicata, Calabria ja Apulia 
(EMOTR:n ohjausosaston 
kautta) ja Marche (EMOTR:n 
tukiosaston kautta).
17 Huomautukset
Esimerkkejä rahoitusvälineille asetetuista tavoitteista
Kreikassa lainarahaston perustamisen tavoitteet mainittiin tarkistetussa maaseudun kehittämisohjelmassa 
yleisellä tasolla. Niitä olivat mm. lopullisten edunsaajien/lainanottajien maksuvalmiuden lisääminen ja pankki -
lainojen myöntäminen edullisin ehdoin yrittäjyyden tukemiseksi. Lisäksi pyrittiin nopeuttamaan maaseutura -
haston varojen käyttöönottoa.
Liettuassa maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyvän lainarahaston tavoitteena oli antaa luottoa investoin -
teihin, joilla pyritään saavuttamaan toimenpiteissä luetellut tavoitteet.
Italiassa (Apuliassa ja Sisiliassa) rahoitusvälineen tavoitteena oli lisätä maatilojen luotonsaantia. Maaseudun 
kehittämisohjelmissa ei ollut määritetty muita tavoitteita.
Romanian maaseudun kehittämisohjelmassa takuujärjestelmien tavoitteina oli parantaa luoton saantia maa -
seudun kehittämiseen ja lisätä rahoituslaitosten kiinnostusta ja luottamusta maaseudun elinkeinoelämään.Laatikko 225 
Kauden 2007–2013 säädöskehykseen 
sisällytettiin ainoastaan kolmentyyppi -
siä välineitä (ks. kohta 10); syytä tähän 
ei mainittu. Tilintarkastustuomioistuin 
kävi läpi OECD:n ja FAO:n21 tuottamaa 
kirjallista materiaalia. Se piti yhteyttä 
OECD:n asiantuntijoihin ja jäsenvalti -
oihin tehtyjen käyntien aikana kansal -
lisiin viranomaisiin. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että maatalousalalla 
oli tosiasiassa käytössä muita välineitä, 
kuten varastotodistusrahoitus22.Tavoitteet olivat yleisiä eikä 
todellisia tarpeita ollut arvioitu 
selkeästi
26 
Rahoitusvälineitä käyttäneet jäsenval -
tiot eivät asettaneet erityisiä ja mitat -
tavissa olevia tavoitteita. Niiden esittä -
mät tavoitteet olivat melko epäselviä 
eikä niitä siten pidetty hyödyllisinä kun 
arvioitiin, oliko luottovaje pienentynyt. 
Laatikossa 2  annetaan esimerkkejä 
siitä, miten tavoitteet oli määritelty.
27 
Todellisten tarpeiden arviointi ei pe -
rustunut luotettavaan ja määrällisesti 
ilmaistavissa olevaan tietoon eikä viral -
lisia rahoitusvajearviointeja ollut saata -
villa yhdessäkään niissä jäsenvaltioissa, 
jotka panivat täytäntöön rahoitusvä -
lineitä. Vaikka lainsäädännössä ei itse 
asiassa vaadita rahoitusvajearviointia, 
ei ollut myöskään muunlaisia analyy -
seja – kuten määrällisesti ilmaistua tietoa tarpeiden luonteesta ja sopivim -
masta rahoitusvälineestä – joilla olisi 
ollut vastaava todistusvoima. Kaikissa 
ohjelmissa pelkästään raportoitiin 
maksuvalmiuspuute ja maatalousalan 
yleiset luotonsaantivaikeudet. Tämä 
alustavan tarvearvioinnin puute johti 
siihen, että oli suuri määrä rahoitusvä -
lineitä, joiden rahoitus oli ylimitoitettu 
(ks. kohta 43).21 Yhdistyneiden kansakuntien 
elintarvike- ja 
maatalousjärjestö.
22 Myönnetyillä todistuksilla 
osoitetaan, että nimetyt 
varastonhoitajat ovat 
varastoineet tiettyihin tiloihin 
määrältään ja laadultaan 
tietynlaisia hyödykkeitä. 
Varastonhoitaja voi käyttää 
niitä vakuutena saadakseen 
rahoitusta.
18 Huomautukset
Suurin osa jäsenvaltioista 
ei pitänyt rahoitusvälineitä 
hyödyllisinä
28 
Tilintarkastustuomioistuimen tekemä 
kysely vahvisti, että suurin osa jäsen -
valtioista ei pitänyt rahoitusvälineitä 
hyödyllisinä23. Hallintoviranomaisten 
kannalta keskeinen ongelma oli se, 
että rahoitusvälineet eivät sopineet 
yhteen useimpien maaseuturahaston 
edunsaajien ominaispiirteiden kanssa. 
Pääsyynä mainittiin se, että rahoitus -
välineille ei ollut paljonkaan kysyntää, 
koska mahdolliset edunsaajat eivät 
tunteneet niitä ja olivat tottuneet ra -
hoittamaan hankkeensa avustuksilla.29 
Alla oleva taulukko vahvistaa vähäi -
sen kiinnostuksen rahoitusvälineisiin 
ohjelmakaudella 2007–2013, sillä noin 
1,5 prosenttia toimintalinjoihin 1 ja 3 
käytetystä maaseuturahaston tukimää -
rästä maksettiin rahoitusvälineiden 
kautta.
Varainkäyttöä koskevat sään ‑
nöt ovat kuitenkin jäsenvalti ‑
oiden kannalta edukkaita
30 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että rahoitusvälineet olivat joillekin 
jäsenvaltioille houkuttelevia, koska ne 
nopeuttivat varainkäyttöä, mikä auttoi 
helpottamaan tiettyjen EU:n varojen 
käyttöä koskevien säännösten sovelta -
mista. Rahoitusvälineillä voitiin myös 
tuottaa tuloa (korkoa).23 Pääsyyt olivat seuraavat: 
asianomaisessa 
säädöskehyksessä ei otettu 
huomioon maaseudun 
kehittämisen erityispiirteitä 
lainkaan (tai ei kunnolla), 
edunsaajaväestö ja erityisesti 
viljelijät ovat tottuneet 
saamaan avustuksia, 
rahoitusvälineiden käytön 
etuja muihin 
tukitoimenpiteisiin nähden ei 
ollut yksilöity riittävän hyvin, 
rahoitusvälineiden kautta 
saatu tuki ei sovi yhteen 
tavanomaisten 
maaseuturahaston 
edunsaajien ominaispiirteiden 
kanssa eikä maaseudun 
kehittämisen alalla ollut 
kartoitettu rahoitusvälineiden 
tarvetta eikä kysyntää.
Maaseuturahastosta rahoitusvälineisiin maksettujen määrien osuus 
maaseuturahaston kokonaismenoista
Määrä  
(miljoonaa euroa)Prosentuaalinen osuus maaseu -
turahastosta 15.  lokakuuta 2014 
mennessä toimintalinjoihin  1 ja 3 
suoritetuista maksuista (ennakko -
maksut mukaan luettuina)
Toimintalinjojen 1 ja 3 osalta ilmoitetut maaseuturahaston 
kertyneet kokonaismenot (vuoden 2006 viimeisestä neljän -
neksestä vuoden 2014 kolmanteen neljännekseen)132 767 100,00  %
Rahoitusvälineet (saatavilla oleva maaseuturahaston rahoituk -
sen enimmäisosuus rahoituspääomasta vuoden 2014 kolmatta 
neljännestä koskevaan ilmoitukseen saakka)2530 1,62  %Taulukko 1
1 Lähde: Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, – maaseudun kehittämisohjelmia koskevan tiedotteen liite – maaseudun 
kehittämiskomitea – 19. marraskuuta 2014.
2 Neljännesvuosittain tehtyihin menoilmoituksiin perustuva tilintarkastustuomioistuimen laskelma.
19 Huomautukset
Rahoitusvälineisiin osoitettuja 
rahoitusosuuksia käsitellään 
aiheutuneina menoina
31 
Neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 1290/2005 säädetään, että 
komission on suoritettava välimaksut 
korvauksena ohjelmien toteuttamises -
ta aiheutuneista menoista24. Komis -
sion asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 
säädetään, että komissiolle aiheutu -
neista menoista tehdyn ilmoituksen on 
sisällettävä rahoitusvälineiden perus -
tamisen tai niihin maksettavien osuuk -
sien yhteydessä maksettujen kulujen 
kokonaismäärä25. Tämän säännöksen 
myötä jäsenvaltiot voivat ilmoittaa 
tosiasiallista korkeampia menotasoja.
Koroista kertyi jäsenvaltioille 
ylijäämää
32 
Lainsäädännön mukaan on myös 
mahdollista, että rahoituspääoman 
koko määrä pyydetään ja maksetaan 
heti rahoitusvälineiden käytön alussa. 
Jäsenvaltioilla oli kannustin toimia tällä 
tavalla, jotta ne voisivat saada korko -
tuloja rahoituspääoman investoinnis -
ta. Tällaista toimintatapaa parhaiten 
kuvastava tapaus havaittiin Romanias -
sa, jossa rahastopääoman koko määrä 
maksettiin yhdellä kertaa ja talletettiin 
kansallisille pankkitileille. Perustetun 
rahoitusvälinen tyyppi (takuurahasto) 
ja alhainen maksukyvyttömyysaste26 
(alle yksi prosentti) tarkoittivat sitä, 
että jäsenvaltion ei itse asiassa tarvin -
nut käyttää suurta osaa pääomasta. Se 
pystyi näin tuottamaan merkittävän 
määrän korkotuloja. Vuoden 2013 lop -
puun asti Romania ansaitsi tällä tavoin 
yhteensä noin 50 miljoonaa euroa.Ohjelmakauden lopussa 
vapautetut takuut oikeuttivat 
EU:n osarahoitukseen
33 
Ohjelmakauden lopulla katsottiin 
maaseuturahaston osarahoituksen 
osalta tukikelpoisiksi kaikki ne lainat, 
jotka oli myönnetty lopullisille edun -
saajille ja sittemmin maksettu takai -
sin rahastoon, tai ne takuut, jotka oli 
annettu lainojen kattamiseksi ja sen 
jälkeen vapautettu. Tämä johti tilan -
teeseen, jossa asianomainen jäsen -
valtio voi pitää varat, vaikka lopuksi 
riskiä ei enää ollut (laina oli maksettu 
takaisin) tai kuluja tai rahavirtaa ei 
tosiasiallisesti ikinä aiheutunut (takuut 
vapautettiin). Menettelyn tueksi oli 
olemassa soveltamisasetus27, mutta 
silti tilintarkastustuomioistuin ko -
rostaa, että vapautettujen takuiden 
pitäminen tukikelpoisina menoina on 
vastoin moitteettoman varainhoidon 
periaatteita, sillä näitä rahamääriä ei 
tosiasiallisesti koskaan käytetty (ks. 
myös kohdat 75–77).24 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1290/2005, annettu 
21 päivänä kesäkuuta 2005, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
rahoituksesta (EUVL L 209, 
11.8.2005, s. 1), 26 artikla.
25 Komission asetus 
(EY) N:o 1974/2006, 52 artiklan 
1 kohta.
26 Määritelmän mukaan niiden 
takuiden määrä, joita ei 
pystytä maksamaan takaisin, 
suhteessa annettujen 
takuiden määriin.
27 Komission asetus 
(EY) N:o 1974/2006.
20 Huomautukset
Rahoitusvälineitä perustettiin, 
jotta julkisten varojen 
(avustusten) käyttöä 
helpotettaisiin julkisilla varoilla 
(lainoilla /takuilla)
34 
Rahoitusvälineitä käytettiin lähinnä 
siten, että ne helpottivat maaseutura -
haston myöntämien varojen käyttöä 
kaudella 2007–2013. Saatavilla olevien 
tietojen perusteella ei kuitenkaan aina 
saatu vahvistusta siitä, vaikuttivatko 
rahoitusvälineet avustusten käyttöön. 
Vaikutusta heikensivät myös rakenteel -
liset tekijät (ks. laatikko 3 ).35 
Rahoitusvälineet oli perustettu, jotta 
julkiset varat (lainat/takuut) auttaisivat 
käyttämään muita julkisia varoja (avus -
tuksia) sen sijaan, että ne tarjoaisivat 
vaihtoehdon avustuksille. Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi, että kaikista 
tarkastuskäynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa kaudella 2007–2013 
täytäntöönpannuista rahoitusvälineis -
tä ainoastaan avustustenhakijoilla oli 
mahdollisuus saada niistä rahoitusta 
välillisesti.
Luotonsaannissa esiintyi Romaniassa rakenteellisia vaikeuksia
Maksajavirasto arvioi, että hankkeita, joiden arvo oli yhteensä 700 miljoonaa euroa ja joita oli hyväksytty 
kaikkien investointitoimenpiteiden kohdalla, ei viime kädessä voitu toteuttaa, sillä mahdolliset edunsaajat 
eivät olleet pystyneet saamaan luottoa tai niiltä puuttui vakuudet. Kesäkuuhun 2014 mennessä hankkeista oli 
peruutettu noin 69 prosenttia, koska osarahoitusosuus puuttui. Rakenteellisista tekijöistä (pankit eivät olleet 
erityisen kiinnostuneita maataloudesta, ei luottohistoriaa, ei muuta sopivaa takuutalletusta, pankkien mie -
lestä hankkeet olivat taloudellisesti kannattamattomia) johtuen Romanian luottovaje oli rahoitusvälineestä 
huolimatta edelleen olemassa ja takuihin liittyvien avustusten käyttöönottoaste oli yhä alhainen. Tiedot (31. 
maaliskuuta 2014 saakka) osoittavat, että noin 15:tä prosenttia koko avustusten käytöstä tuettiin EU:n osara -
hoittamasta takuurahastosta peräisin olevalla takuulla; takuu oli annettu lainoille, joita hankkeiden rahoitta -
minen edellytti.Laatikko 3
36 
Tilintarkastustuomioistuin havait -
si Italiassa (Apuliassa ja Sisiliassa), 
Liettuassa ja Romaniassa tapauksia, 
joissa avustuksen ja rahoitusvälineen 
yhteenlaskettu kokonaismäärä oli joko 
lähes yhtä suuri, yhtä suuri tai jopa 
suurempi kuin hankkeen tukikelpois -
ten kulujen määrä. Ohjelmakauden 
2007–2013 lopussa oli täten riskinä, 
että hankkeet tosiasiassa rahoitetaan 
sataprosenttisesti julkisin varoin.37 
Koheesiopolitiikan toimintalohkolla 
tämänkaltainen tilanne on nimenomai -
sesti estetty siten, että rahoitusväli -
neet ja avustukset toimivat erillään 
toisistaan. Rahoitusvälineillä ei saa 
kattaa niitä hankekuluja, joita on jo 
tuettu avustuksilla.
21 Huomautukset
Tietyissä tapauksissa 
rahoitusvälineet 
auttoivat lieventämään 
vapauttamissäännön soveltamista
38 
Neuvoston asetukseen (EY) N:o 
1290/2005 sisältyy ohjelmien rahoi -
tuksen toteuttamista edistävä meka -
nismi. Mekanismin säännön mukaan 
komission on vapautettava (peruttava) 
se osa vuotuisesta talousarviosta, jota 
ei ole käytetty kahden vuoden aikana 
(”N+2” -sääntö28). Säännön tarkoituk -
sena on vauhdittaa ohjelmien täytän -
töönpanoa ja edistää moitteetonta 
varainhoitoa29. Tilintarkastustuomiois -
tuin on jo useaan otteeseen huomaut -
tanut, että riskinä on, että rahoitusväli -
neet voisivat osaltaan edistää kyseisen 
säännön kiertämistä30.39 
Myös komissio tunnustaa kyseisen 
riskin tiettyjen jäsenvaltioiden osalta31. 
Tilintarkastustuomioistuin havait -
si, että kyseinen riski oli rahastojen 
perustamisvaiheessa olemassa Bulga -
riassa, Kreikassa ( laatikko 4 ) ja Italiassa 
(Sisiliassa).28 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1290/2005, 29 artikla.
29 DG Agriculture and Rural 
Development 2013 Annual 
Activity Report (maatalouden 
ja maaseudun kehittämisen 
pääosaston toimintakertomus 
vuodelta 2013), liite 10, s. 158.
30 Tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomukset 
varainhoitovuodelta 2010 
(kohta 4.33) (EUVL C 326, 
10.11. 2011) ja  
varainhoitovuodelta 2012 
(kohta 4.7) (EUVL C 331, 
14.11. 2013);  
tilintarkastustuomioistuimen 
lausunto nro 7/2011 Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetusehdotuksesta yhteiseen 
strategiakehykseen kuuluvia 
Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä ja 
Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (kohta 49) 
(EUVL C 47, 17.2.2012), 
erityiskertomus nro 2/2012 
(kohta 54), 
tilintarkastustuomioistuimen 
asiakirja (2014), ”Yleiskatsaus: 
EU:n maatalous- ja 
koheesiomenot 2007–2013” 
(kohta 21) ( http://eca.europa.
eu).
Tilanne Kreikassa ”N+2”‑säännön osalta
Kreikassa maksettiin 115  miljoonaa  euroa julkisia varoja lainarahastoon joulukuussa 2013. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että oli olemassa suuri riski, että rahaston perustamisen tarkoituksena oli myös rajoittaa 
”N+2” -säännön soveltamista. Tämä johtui seuraavista syistä:
 οmyönnetyn määrän osuus saatavilla olevista varoista oli merkittävä32
 οlopullisille edunsaajille maksatettiin vähäisiä määriä (ks. laatikko 5 )
 οvapauttamisriski oli vuonna 2013 merkittävä.
32 Asianomaisiin toimenpiteisiin saatavilla olevista määrärahoista 10–30 prosenttia.Laatikko 4
22 Huomautukset
40 
Täten rahoitusvälineitä ohjelmakau -
della 2007–2013 perustaneista seitse -
mästä jäsenvaltiosta kolmessa rahoi -
tusvälineet oli perustettu ja niitä myös 
käytettiin EU:n tukien pidättämiseen 
sen sijaan, että niitä olisi kohdistettu 
virallisesti tiedotettuihin tarpeisiin ja 
tavoitteisiin. Hyväksymällä kyseiset 
käytännöt komissio ei varmistanut 
moitteettoman varainhoidon periaat -
teiden noudattamista33.Rahoitusvälineiden pää ‑
oma oli huomattavasti 
ylimitoitettu
41 
Pääoma ylimitoittuu, kun rahoitusvä -
lineiden pääomaan maksettu määrä 
on liian suuri lopullisille edunsaajille 
lainoina tai takuina myönnettyyn mää -
rään nähden.
42 
Kaaviosta 4  käy ilmi, että prosessin 
alussa määritetään rahoitusvälineen 
potentiaaliset markkinat. Tämän 
tiedon perusteella arvioidaan ra -
haston pääoma. Väärä arvio saattaa 
johtaa rahoitusvälineen pääoman 
ylimitoittamiseen.31 Komissio itse on todennut 
vastauksessaan 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomukseen 
varainhoitovuodelta 2012, että 
”eräät jäsenvaltiot käyttävät 
laajasti hyväkseen […] 
rahoitusjärjestelyvälineitä, 
jotka voivat vaikuttaa niin, että 
N+2 - sääntöihin perustuva 
varojen menetys jää 
pienemmäksi tai vältetään.”
33 Neuvoston asetus (EY) N:o 
1290/2005, 9 artiklan 2 kohta, 
ja neuvoston asetus 
(EY) N:o 1698/2005, annettu 
20 päivänä syyskuuta 2005, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
(EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1), 
73 artikla.
Pääoman ylimitoittamiseen johtavia tekijöitäKaavio 4
Rahoitusjär-
jestely-
välineiden 
toiminta(Riskialttiustaso ainoastaan 
takuurahaston osalta)
(T akuurahaston 
uudistuvuus)(Lainarahaston
maksatusaste)
Rahoitusjärjeste-
lyvälineiden 
pääoman 
ylimitoittaminenRahaston 
pääoman 
yliarviointiRahoitusjärjest-
elyvälineiden 
kysyntäLopullisille 
edunsaajille 
annetut takuutLopullisille 
edunsaajille 
myönnetyt lainat
Rahastoon 
tosiasiallisesti 
maksetun pääoman 
määräRahaston 
pääoman 
määräRahoitusjärjeste-
lyvälineiden 
potentiaaliset 
markkinat
23 Huomautukset
Rahaston pääoman määrä oli 
yleisesti ottaen ylimitoitettu
43 
Komissio valvoo prosessia, jossa mää -
ritetään rahoitusvälineille tarkoitetun 
rahastopääoman määrä. Valvonnasta 
huolimatta tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että pääoma oli huomattavas -
ti ylimitoitettu Bulgariassa, Kreikassa, 
Italiassa (Basilicatassa ja Sisiliassa), Liet -
tuassa ja Romaniassa. Ainoastaan Bul -
gariassa komissio toteutti konkreettisia 
toimia rahaston pääoman pienentämi -
seksi. Laatikossa 5  esitetään esimerk -
kejä pääoman ylimitoittamisesta.Yksi syy pääoman 
ylimitoittamiseen on se, että 
jäsenvaltiot eivät ole analysoineet 
rahoitusvälineiden kysyntää 
asianmukaisesti
44 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että jäsenvaltioissa oli yritetty arvioi -
da perustettujen rahoitusvälineiden 
kysyntää toiminta -asiakirjoissa, mm. 
liiketoimintasuunnitelmissa, mutta ne 
perustuivat karkeisiin arvioihin avus -
tusten käytöstä. Samanlaisia puutteita 
havaittiin kaikkien jäsenvaltioissa 
tarkastettujen rahoitusvälineiden 
kohdalla (ks. kohta 19) Ranskaa (Korsi -
ka) lukuun ottamatta. Arviointia varten 
kerätyt tiedot osoittavat, että saman -
laisia puutteita esiintyi myös Bulga -
riassa. Laatikossa 6  esitetään joitakin 
esimerkkejä.
Esimerkkejä rahoitusvälineiden pääoman ylimitoittamisesta
Kreikassa lainarahasto sai 115 miljoonaa euroa julkista rahoitusta, joka oli määrä käyttää kaudella 2014–
2015. Todellisuudessa lopullisille edunsaajille oli marraskuuhun 2014 mennessä maksettu ainoastaan 
0,5 miljoonaa  euroa.
Liettuassa rahaston pääoma oli alkuperäisen suunnitelman mukaan yli 130  miljoonaa  euroa, mutta käytännös -
sä rahaston pääoma oli enimmillään ainoastaan 52  miljoonaa  euroa. Vuoden 2013 lopussa rahaston pääoma 
väheni 13,8  miljoonaan  euroon.
Italiassa (Sisiliassa) takuurahastoon maksettu määrä oli noin 38  miljoonaa  euroa. Määrä oli suuresti yliarvioitu, 
kun otetaan huomioon, että käyttöön otettiin noin viisi miljoonaa euroa (ks. kohta 55).Laatikko 5
24 Huomautukset
45 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että rahoitusvälineiden houkuttele -
vuus mahdollisten lopullisten edun -
saajien näkökulmasta riippui lähinnä 
luottokuluista, jotka vuorostaan riip -
puivat markkinakorkotasoista. Tästä 
voidaan esittää esimerkkinä Liettua. 
Kaudet, jolloin sopimukset tosiasiassa 
tehtiin lopullisten edunsaajien kanssa, 
olivat suuressa määrin yhteneväisiä 
niiden kausien kanssa, jolloin laina -
rahasto oli korkotasojen35 puolesta 
houkutteleva. Tämä kuvastaa sitä 
tosiasiaa, että rahoitusvälineiden ky -
syntä on arvioitava perusteellisesti ja 
pitkällä aikavälillä, sillä se riippuu sekä 
järjestelmän sisäisten olosuhteiden ja 
tilanteiden yhdistelmistä että ulkoisis -
ta suuntauksista.Toinen syy takuurahastojen 
pääoman ylimitoittamiseen on se, 
että riskialttiustasot on määritetty 
huonosti
46 
Takuurahaston kohdalla riskialttiusta -
solla tarkoitetaan rahaston hoidossa 
suurinta sallittua määrää, jota maksu -
kyvyttömyys voi koskea. Jos pääoman 
määrä kerrottuna riskialttiustasolla on 
liian korkea lopullisille edunsaajille an -
nettuihin takuisiin nähden, pääomasta 
tulee ylimitoitettu.35 Lainarahaston tarjoamat 
korkotasot verrattuna 
markkinakorkotasoihin.Esimerkkejä rahoitusvälineiden kysynnän puutteellisesta arvioinnista
Italiassa (Apuliassa ja Sisiliassa) periaatteena oli arvioida takuurahastojen mahdollista kysyntää. Niiden osuus 
odotetuista luotoista, joita pankkisektori myöntäisi asianomaisiin investointitoimenpiteisiin liittyvien hank -
keiden yksityisen osan rahoitukseen, oli Apuliassa noin 75 prosenttia ja Sisiliassa noin 50 prosenttia. Tästä 
seurasi, että arvioitu kysyntä (312 miljoonaa euroa Apuliassa ja 120 miljoonaa euroa Sisiliassa) ylitti merkittä -
västi tosiasiallisen kysynnän. Pelkästään kahdella alueella (Apulia ja Sisilia) takuurahastojen arvioitu kysyntä 
oli kahdeksan prosenttia suurempi kuin rahastonhoitajan koko maalle34 myöntämien takuiden kokonaismäärä 
(tilanne heinäkuussa 2014).
Bulgariassa viranomaiset katsoivat, että takuurahasto voisi kattaa 75 prosenttia kaikista mahdollisista inves -
toinneista. Takuurahaston mahdolliseksi kysynnäksi vahvistettiin täten noin 600 miljoonaa euroa kaudeksi 
2012–2015. Määrä on 12 kertaa suurempi kuin vuoden 2014 huhtikuun lopussa vallinnut todellinen markkina -
tilanne. Komissio arvioi prosessia kyseenalaistamatta sitä tosiasiaa, että laskelmien perusteena ollutta 75 pro -
sentin hypoteesia ei ollut perusteltu.
Romaniassa arviointien tueksi ei annettu minkäänlaista näyttöä ennakkoanalyysista. Arviointien väitettiin 
pohjautuvan aiempaan kokemukseen ja Sapard -ohjelmaan; kyseisen kauden takuuvolyymia ei ollut ennalta 
kvantifioitu.
34 Rahastonhoitaja (ISMEA) on julkinen elin, joka tarjoaa tiedotus- ja rahoituspalveluja maatalousalalle Italiassa. Se hallinnoi kansallista 
takuurahastoa ja on myös rahastonhoitajana kuudessa maaseuturahaston tukemassa alueellisessa takuurahastossa.Laatikko 6
25 Huomautukset
47 
Riskialttiustason arvo vaikuttaa suu -
resti takuurahastoihin maksettavan 
pääoman määrään. Riskialttiustasoon 
sovellettua arvoa on tarpeen mukaut -
taa tosiasiallisesti havaitun maksuky -
vyttömyysasteen mukaisesti. Esimer -
kiksi Romaniassa vuoden 2013 lopussa 
havaittu maksukyvyttömyysaste (alle 
yksi prosentti, ks. kohta 32) oli paljon 
alhaisempi kuin se 20 prosentin yläraja, 
jota käytettiin takuurahaston pääoman 
perusteena.
Arvio takuurahastojen 
ylimitoitetusta pääomasta
48 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
takuurahastojen pääoman ylimitoit -
tamista (tilanne 31. joulukuuta 2013) 
kansallisten viranomaisten sovelta -
mien riskialttiustasojen perusteella. 
Liitteessä I  esitetyistä laskelmista käy 
ilmi, että vuoden 2013 lopussa annet -
tujen takuiden kokonaismäärä kaikista 
vuosina 2007–2013 täytäntöönpan -
nuista rahoitusvälineistä olisi voitu 
rahoittaa maksamalla rahastoihin noin 
50 miljoonan  euron kokonaispääoma. 
Todellisuudessa oli investoitu noin 
420 miljoonaa euroa. Tämä osoittaa, 
että vuoden 2013 lopussa pääoma oli 
massiivisella tavalla ylimitoitettu, sillä 
investoidut määrät olivat kahdeksan 
kertaa suurempia kuin realistisesti 
ottaen olisi ollut tarpeen.Tarkastuksessa havaittiin myös 
esimerkkejä varovaisista rahaston 
pääomanmuodostustavoista
49 
Italian alue Apulia yliarvioi kysyntäpo -
tentiaalin, mutta se sovelsi kuitenkin 
varovaista asteittaista lähestymista -
paa ja asetti rahastoon suoritettavien 
maksujen ylärajaksi 20 prosenttia 
arvioidusta rahaston pääomasta. 
Tavoitteena oli, että pääomasta ei tulisi 
ylimitoitettu. Osoittautui, että päätös 
oli suhteellisen yhdenmukainen annet -
tujen takuiden kanssa (ks. kohta 55). 
Tällaista lähestymistapaa sovellettiin 
myös muilla Italian alueilla (Campania 
ja Molise).
50 
Samankaltainen lähestymistapa 
havaittiin myös Ranskassa (Korsi -
ka). Ainoastaan puolet alun perin 
suunnitellusta rahaston pääomasta 
tosiasiallisesti maksettiin rahastoon 
annettuja takuita vastaavasti. Kun 
riskialttiustaso otetaan huomioon, 
voidaan todeta, että rahoitusvälineet 
Italiassa (Apulia) ja Ranskassa (Korsika) 
olisivat kuitenkin olleet täysin toimin -
takykyisiä myös paljon pienemmällä 
perustamispääomalla.
26 Huomautukset
36 Ks. kohdat 5.33–5.36: 
Komission tuoreimmat luvut 
osoittavat, että 
rahoitusvälineisiin vuodesta 
2007 vuoden 2012 loppuun 
asti suunnatusta 
8,4 miljardista  eurosta 
ainoastaan 37 prosenttia oli 
tosiasiallisesti maksettu tai 
taattu lopullisille edunsaajille.Toimivatko 
rahoitusvälineet hyvin 
kaudella 2007–2013?
51 
Rahoitusvälineiden toimivuus edellyt -
tää, että tietyt ehdot täyttyvät. Rahoi -
tusvälineet voivat toimia odotetusti ja 
niistä voidaan saada kaikki mahdolli -
nen hyöty (uudistuvuus- ja vipuvaiku -
tus) ainoastaan siinä tapauksessa, että 
lopulliset edunsaajat saavat ajoissa 
riittävät rahoitusvälineresurssit. EU:n 
säädöskehykseltä odotetaan riittäviä 
säännöksiä, jotka stimuloivat hyötyjen 
saavuttamista. Odotettujen hyötyjen 
saavuttamista helpottaa myös se, että 
rahoitusvälineet perustetaan oikeaan 
aikaan ohjelmakaudella. Olisi myös 
luotava valvontajärjestelmiä, jotka 
tuottavat luotettavia tietoja, joiden 
perusteella on mahdollista arvioida, 
saavutetaanko välineillä tavoitellut 
tulokset.
52 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko 
nämä tuloksellisuuden pääehdot täy -
tetty rahoitusvälineiden täytäntöönpa -
non osalta ohjelmakaudella 2007–2013. 
Yleisesti ottaen se havaitsi, että ehtoja 
ei ollut täytetty.Rahoitusvälineet toimivat 
varojen uudistuvuuden 
näkökulmasta huonosti
53 
Varainhoitovuotta 2013 koskevassa 
tilintarkastustuomioistuimen vuo -
sikertomuksessa korostetaan, että 
rahoitusvälineiden kautta lopullisille 
edunsaajille annetun tuen taso oli ko -
heesiopolitiikan alalla alhainen36. Siinä 
todettiin, että maksatusasteet olivat 
yhä liian alhaisia, ”jos oletetaan, että 
kaikki saatavilla olevat varat [käytet -
täisiin] ainakin kerran”. Tarkastuksessa 
vahvistettiin, että tilanne oli sama 
myös maaseudun kehittämisen alalla. 
Ainoastaan 45 prosenttia rahoitusväli -
neen (sekä laina- että takuurahastojen) 
700  miljoonan  euron rahastopääomas -
ta oli 31. joulukuuta 2013 mennessä 
tosiasiallisesti taattu tai maksettu sekä 
laina- että takuurahastojen lopullisille 
edunsaajille.
54 
Yksi päävaikutuksista, joita rahoitus -
välineiltä voidaan odottaa, on uu -
distuvuusvaikutus. Minkään tasoista 
uudistuvuutta ei lainsäädännössä 
kuitenkaan vaadita, ja liian alhaiset 
maksatusasteet voivat viivästyttää 
uudistuvuusvaikutuksen kehittymistä. 
Tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, 
että tämä tilanne koskee myös maa -
seudun kehittämisen alaa.
27 Huomautukset
Takuurahastojen 
uudistuvuusvaikutukset 
ovat olleet tähän mennessä 
riittämättömiä
55 
Takuurahaston avulla on mahdollista 
saada käytettävissä olevan pääoman 
lisäksi paljon enemmän rahoitusta 
kerroinvaikutusten avulla. Täten on 
mahdollista antaa käytettävissä olevaa 
pääomaa suuremmat takuut. Jäsen -
valtioissa aikaan saatu kerroin- tai 
uudistuvuusvaikutus oli kuitenkin 
riittämätön. Tilintarkastustuomiois -
tuimen tietojen mukaisesti uudistu -
vuusvaikutus oli vuoden 2013 lopussa 
11 olemassa olevan takuurahaston 
osalta keskimäärin 0,53. Taulukossa 2  
tilannetta kuvataan seuraavasti:56 
Uudistuvuusvaikutus oli joissakin 
Italian takuurahastoissa (Basilicata, 
Calabria, Sisilia ja Umbria) erityisen 
alhainen. Ainoastaan kolmessa tau-
lukossa 2  esitetyssä takuurahastossa 
(Italiassa (Campania, Molise ja Apu -
lia) annetut takuut ylittivät rahaston 
pääoman, mikä sai aikaan ainoastaan 
lievän uudistuvuusvaikutuksen.Taulukko 2Takuurahastojen uudistuvuusvaikutus
Jäsenvaltio/alueRahastoon 31.12.2013 
mennessä maksettu 
enimmäismäärä (miljoo -
naa euroa)
ALopullisille edunsaajille 
31.12.2013 mennessä 
taattu kokonaismäärä 
(miljoonaa euroa)
BUudistuvuusvaikutus 
(kerroin – 31.12.2013)
B/ATavoitteeksi asetettu 
enimmäiskerroin
Bulgaria 171,29 50,0010,29 5
Ranska (Korsika) 0,60 0,40 0,67 3
Italia (Sisilia) 37, 6 3 5,48 0,15 32
Italia (Apulia) 5,00 6,58 1,32 12,52
Italia (Lazio) 2,50 0,92 0,37 12,5
Italia (Campania) 2,25 3,26 1,45 12,5
Italia (Umbria) 4,80 0,00 0 3
Italia (Molise) 2,45 2,45 1,00 3
Italia (Basilicata) 14,86 1,70 0,11 3
Italia (Calabria) 10,00 1,68 0,17 2
Romania 220,00 177,17 0,81 5
YHTEENSÄ 473,80 249,64 0,53 -
1 Takuut, jotka oli annettu 30. huhtikuuta 2014 mennessä.
2 Kertoimen enimmäisarvoksi vahvistettiin 12,5 sekä Apulian että Sisilian kohdalla. Apuliassa rahaston pääoman määrä määritettiin tämän arvon 
perusteella, kun taas Sisiliassa käytettiin arvoa 3.
Lähde: Tiedot liiketoimintasuunnitelmista, relevanteista vuotuisista edistymiskertomuksista vuodelta 2013 ja tilintarkastustuomioistuimen 
laskelmasta.
28 Huomautukset
57 
Bulgaria vähensi rahaston pääomaa 
yli neljänneksellä vuonna 2013 
(171,92 miljoonasta eurosta 121 mil -
joonaan  euroon) ja Romania vähen -
si sitä vuonna 2014 lähes puolella 
(220 miljoonasta eurosta 115 miljoo -
naan  euroon). Maaseuturahaston varat 
siirrettiin takaisin takuurahastosta 
sovellettavien investointitoimenpitei -
den avustusosaan. Rahaston pääoma -
vähennyksillä oli kerroin-/uudistuvuus -
vaikutusta lisäävä vaikutus.
58 
Kun nämä vähennykset otetaan 
huomioon ja arvioidaan vuoden 2014 
kolmella ensimmäisellä neljänneksellä 
annetut takuut, kerroinvaikutusta ei 
ollut 30. syyskuuta 2014 mennessä 
saavutettu kaikissa 11 takuurahastossa. 
Jäsenvaltioiden omasta kerrointa -
voitteesta (ks. taulukko 2 , viimeinen 
sarake) ja liitteessä I  esitetystä tilan -
teesta jäätiin edelleen todella kauas. 
Tämä tarkoittaa, että takuurahastoihin 
maksettu pääoma ylittää yhä lopulli -
sille edunsaajille annettujen takuiden 
määrän, mikä heikentää välineen 
toimintamahdollisuuksia.Lainarahastojen 
uudistuvuusvaikutus on yhtä 
alhainen
59 
Tilintarkastustuomioistuimen tietojen 
mukaisesti kyseisten kahden opera -
tiivisen lainarahaston keskimääräinen 
maksatusaste oli vuoden 2013 lopussa 
0,75. Taulukossa 3  tilannetta kuvataan 
seuraavasti:
60 
Kreikassa ei myönnetty lainoja ennen 
vuoden 2014 puoliväliä. Liettuassa ja 
Latviassa luvuista ei käy ilmi tilannet -
ta, jossa rahastojen toiminta ei ollut 
yhtäjaksoista. Liettuassa ei ollut tehty 
ainuttakaan sopimusta vuoden 2012 
ensimmäisen neljänneksen jälkeen (ks. 
kohta 45). Rahaston ehtoja ei pyritty 
mukauttamaan markkinatarpeiden 
mukaisiksi. Latviassa tilanne oli sama: 
uusia lainoja ei ollut myönnetty ke -
säkuun 2012 jälkeen. Ongelma rat -
kaistiin siten, että Liettuassa rahaston 
pääomaa vähennettiin asteittain noin 
kolmella neljänneksellä ja Latviassa 
kahdella kolmanneksella vuoden 2013 
loppuun mennessä. Vähentämistä 
jatkettiin vuonna 2014.Taulukko 3Lainarahastojen maksatusaste
Jäsenvaltio/alueRahastoon 31.12.2013 mennessä 
maksettu enimmäismäärä (mil -
joonaa euroa)Lopullisille edunsaajille 
31.12.2013 mennessä maksettu 
kokonaismäärä
(miljoonaa euroa)Rahastoon 31.12.2013 mennessä 
maksettua enimmäismäärää 
koskeva maksatusaste
Latvia137, 6 0228,25 0,75
Liettua 52,45 39,05 0,74
YHTEENSÄ 90,05 67,30 0,75
1 Latvian pankin vaihtokurssin mukaisesti 1 euro = 0,702804 Latvian latia.
2 Latvian neljännesvuosittaisiin ilmoituksiin (vuoden 2013 viimeinen neljännes mukaan luettuna) perustuva tilintarkastustuomioistuimen arvio.
Lähde: Tiedot relevanteista vuotuisista edistymiskertomuksista vuodelta 2013 ja tilintarkastustuomioistuimen laskelmasta .
29 Huomautukset
61 
Lainarahastojen uudistuvuusvaikutus 
voi toteutua vasta sitten, kun lopul -
linen edunsaaja on maksanut lainan 
takaisin. Tilintarkastustuomioistuin ha -
vaitsi, että näillä rahastoilla ei tosiasias -
sa ollut uudistuvuusvaikutusta vuoden 
2013 lopussa.
Vipuvaikutusta esiintyy har ‑
voin ja tietyt rahastot perus ‑
tettiin liian myöhään
62 
Vastauksessaan varainhoitovuotta 
2013 koskevaan tilintarkastustuomio -
istuimen vuosikertomukseen (koh -
ta 5.36) komissio korosti maksatus -
asteen tapaisen ainoan indikaattorin 
rajoitteita rahoitusvälineiden tulok -
sellisuuden arvioinnissa ja katsoi, että 
”tuloksellisuuden arvioinnissa tulisi 
keskittyä myös osarahoitetuilla rahoi -
tusvälineillä aikaansaatuihin tuloksiin, 
jatkuvuus ja vipuvaikutukset mukaan 
luettuina”.
Vipuvaikutusta esiintyy harvoin
63 
Rahoitusvälineiden avulla on tarkoitus 
vivuta julkista apua kannustamal -
la yksityistä sektoria osallistumaan 
rahoitukseen. Jos esimerkiksi jokaista 
julkisista lähteistä saatua euroa kohti 
olisi yksi euro yksityistä rahoitusta, 
kokonaismäärä, josta lopulliset edun -
saajat hyötyvät, kaksinkertaistuisi. 
Lainsäädännössä ei kuitenkaan vaadita 
tiettyä yksityisen osallistumisen astet -
ta (vipuvaikutus).64 
Varainhoitoasetuksen37 soveltamista 
koskevan asetuksen 223 artiklassa 
todetaan, että rahoitusvälineillä ”pyri -
tään saamaan aikaan vipuvaikutus eli 
unionin rahoitusosuutta määrällisesti 
suurempi kokonaisinvestointi” ja että 
”unionin varojen vipuvaikutuksen on 
oltava yhtä suuri kuin tukikelpoisille 
varojen lopullisille saajille myönnetyn 
tuen määrä jaettuna unionin rahoitus -
osuudella”38. Maaseuturahaston yhtey -
dessä kuitenkin käsitteellä tarkoitetaan 
sitä, että jäsenvaltioiden tavanomai -
nen julkinen osarahoitus lasketaan 
osaksi vipuvaikutusta, vaikka yksityistä 
rahoitusta ei kerättäisi lainkaan.
65 
Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuk -
sen39 määritelmän mukaan ”oletettu 
vipuvaikutus” on ”arvio rahoitusväli -
neen avulla potentiaalisesti eri ta -
soilla aina loppukäyttäjän tasolle asti 
hankittavista julkisista ja yksityisistä 
lisävaroista [...]”. Tässä tilintarkastus -
tuomioistuimen toimittamassa tulok -
sellisuuden tarkastuksessa vipuvaiku -
tuksella tarkoitetaan edellä mainitun 
käsitteen mukaisesti sitä, miten monta 
euroa (julkista ja yksityistä) rahoitusta 
on taattu tai maksettu maaseudun 
kehittämishankkeiden rahoittamiseksi 
kutakin julkisena (EU:n ja jäsenvaltioi -
den) rahoituksena saatua euroa kohti. 
Tilintarkastustuomioistuin laski täten 
vipuvaikutuksen40 seuraavalla tavalla:
Rahoitus lopullisille edunsaajille
Julkiset rahoitusosuudet37 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1).
38 Ks. komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 1268/2012, annettu 
29 päivänä lokakuuta 2012, 
unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU, Euratom) 
N:o 966/2012 
soveltamissäännöistä 
(EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).
39 Ks. Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1303/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320), 37 artiklan 
2 kohta.
40 Ks. erityiskertomus nro 2/2012, 
kohta 102.
30 Huomautukset
66 
Jäsenvaltiot eivät ole tehneet paljoa -
kaan vipuvaikutuksen aikaansaami -
seksi. Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastuskäynneillä kävi ilmi, että vipu -
vaikutusta ei saatu aikaan esimerkiksi 
Latviassa, Liettuassa ja Italiassa (Sisilia), 
sillä rahoitusvälineiden täytäntöön -
pano ei houkutellut lisää yksityistä 
pääomaa maaseudun kehittämishank -
keisiin. Tietynasteista vipuvaikutusta 
havaittiin Ranskassa (Korsika), Italiassa 
(Apulia) ja Romaniassa lopullisille 
edunsaajille myönnettyjen takaamat -
tomien lainojen41 osassa.67 
Kreikka ja Italia (Umbria)42 olivat ainoat 
jäsenvaltiot, joissa rahastot oli suun -
niteltu nimenomaan vipuvaikutuksen 
aikaansaamiseksi. Kreikassa odotettiin, 
että tietty vipuvaikutustaso saavutet -
taisiin, sillä julkisen rahoitusosuuden 
lisäksi yksityinen pankki toimi osa -
rahoituskumppanina43. Vuoden 2014 
puoliväliin mennessä vipuvaikutusta 
ei kuitenkaan ollut tosiasiassa saatu 
aikaiseksi, koska yhtään lainaakaan ei 
ollut myönnetty.41 Esimerkiksi: takuu Ranskassa 
(Korsika) kattaa 65 prosenttia 
lainasta, kun taas Romaniassa 
mahdollisesti jopa 
80 prosenttia.
42 Italiassa (Umbria) 
takuurahaston, jota ei 
tarkastettu paikalla, 
liiketoimintasuunnitelmassa 
todetaan, että ainakin 
20 prosenttia rahaston 
resursseista on tultava 
yksityiseltä sektorilta.
43 Lainarahastoon oli investoitu 
kaikkiaan 
253,025  miljoonaa  euroa, josta 
115 miljoonaa euroa oli julkista 
rahoitusta ja 
138,025  miljoonaa  euroa 
Piraeus- pankin investoimaa 
yksityistä rahoitusta.Laatikko 7Tilintarkastustuomioistuimen arvioima vipuvaikutus
Tarkastuksen yhteydessä paikalla tarkastetuista jäsenvaltioista / alueista poimitussa otoksessa vipuvaikutus oli 
seuraavanlainen:
Korsika
(TR)Kreikka
(LR)Liettua
(LR)Apulia
(TR)Romania
(TR)Sisilia
(TR)
Vipuvaikutus
(Annetun luoton määrä / Rahoitusjärjestelyvälinee -
seen maksettu pääoma)1,47 Ei vieläEi 
sovellettavissa2,24 1,4110,28
1 Taulukossa esitetyssä laskelmassa rahaston enimmäispääoma on 220  miljoonaa  euroa.
Tietyt rahoitusvälineet 
perustettiin liian myöhään
68 
Monet rahoitusvälineet perustettiin 
myöhässä, mikä vähensi niiden tulok -
sellisuutta ohjelmakaudella 2007–2013. 
Näin tapahtui Ranskassa (Korsika) 
(kesäkuu 2012) ja Bulgariassa (helmi -
kuu 2012), mutta varsinkin Kreikassa ja 
Italiassa (Calabria) (ks. laatikko 8 ).
31 Huomautukset
44 Myös komissio pitää näitä 
kahta tulosindikaattoria 
(vipuvaikutus ja 
uudistuvuusvaikutus) 
relevantteina (ks. kohta 63).
45 Luetteloissa mainitaan myös 
mm. asianomaiset 
toimenpiteet, lainojen määrät, 
takuiden määrä (jos 
sovellettavissa), 
valuuttakurssit ja lainatilanne 
(takaisinmaksuvaihe).Rahoitusvälineiden seu ‑
rannan avulla ei kaudella 
2007–2013 saatu riittä ‑
västi relevantteja tietoja 
tuloksellisuudesta
69 
Tilintarkastustuomioistuimen näke -
myksen mukaan rahoitusvälineiden 
tuloksellisuutta mitataan seuraavilla 
keskeisillä indikaattoreilla:
 – vipuvaikutus
 – uudistuvuusvaikutus44,
 – maksukyvyttömyysasteet.
70 
Näiden indikaattorien avulla saadaan 
tietoa tuloksellisuudesta. Tilintarkas -
tustuomioistuin pani merkille, että 
maaseudun kehittämiskehykseen ei 
sisältynyt erityisiä tavoitearvoja tai 
indikaattoreita, joiden avulla rahoitus -
välineiden vaikuttavuutta ja vaikutusta voitaisiin mitata. Tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi lisäksi, että jäsenvaltiot 
kohdistivat seurantaa pääasiallisesti 
maksatusasteisiin. Jäsenvaltioilla oli 
kattavat luettelot asianomaisista lopul -
lisista edunsaajista45, mutta ne eivät ol -
leet vahvistaneet tulosindikaattoreita, 
joiden avulla tuloksellisuutta seurattai -
siin kolmen kriteerin (uudistuvuus- ja 
vipuvaikutus sekä maksukyvyttömyys -
aste) perusteella.
71 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
myös tapauksia, joissa komissiolle 
toimitettaviin vuotuisiin edistymis -
kertomuksiin sisältyvät luvut eivät 
aina olleet kattavia tai luotettavia (ks. 
laatikko 9 ).Kreikassa ja Italiassa (Calabria) rahastojen tuloksellisuus väheni ajoituksen takia
Kreikan hallintoviranomainen ehdotti lainarahaston perustamista tammikuussa 2011. Euroopan komissio hy -
väksyi ehdotuksen toukokuussa 2011. Sen odotettiin lisäävän investoijien ja yrittäjien maksuvalmiutta maata -
lousalalla. Todellisuudessa lainarahasto aloitti toimintansa vasta tammikuussa 2014. Kansallisten viranomais -
ten mukaan viipeet johtuivat akuutista talouskriisistä, jonka vuoksi lainarahasto toteutettiin vasta kaksi vuotta 
ennen vuoden 2015 loppuun asti jatkuvan ohjelmakauden päättymistä. Tämä vähensi rahaston tuloksellisuut -
ta koko kaudella 2007–2013.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Italiassa (Calabria), että rahaston hallinnollisesta perustamisesta oli kulunut 
huomattavasti aikaa ennen kuin rahaston pääoma maksettiin ja annettiin ensimmäiset takuut. Takuurahasto 
perustettiin vuonna 2010, mutta ensimmäiset takuut annettiin vasta vuonna 2013.Laatikko 8
32 Huomautukset
Olivatko rahaston 
lakkauttamista ja 
investoinnista luopumista 
koskevat ehdot 
asianmukaisia kaudella 
2007–2013?
72 
Rahoitusvälineiden hallintoon ei sovel -
leta tavanomaista avustusten hallin -
nointiin käytettävää järjestelmää jäsen -
valtioiden hallinnossa tai lopullisten 
edunsaajien tasolla. Rahoitusvälineitä 
varten tarvittiin jäsenvaltioissa täysin 
uusi rakenne, jotta voitaisiin noudat -
taa asetuksen (EY) N:o 1974/2006 50–
52 artiklaa. Rahoitusvälinerakenteen 
keskeisiä ominaisuuksia ovat rahaston 
lakkauttamista ja investoinnista luopu -
mista koskevat ehdot.
73 
Lisäksi maaseudun kehittämistä koske -
vassa lainsäädännössä vaaditaan, että 
rahaston lakkauttamista ja inves -
toinnista luopumista koskevat seikat 
sisällytetään keskeisiin asiakirjoihin 
(liiketoimintasuunnitelmiin ja rahoitus -
sopimuksiin). Täten rahoitusvälineiden lakkauttamisesta olisi oltava selkeät 
säännöt ohjelmakauden päättyessä 
(31. joulukuuta 2015) ja lisäksi olisi 
määritettävä ehdot, joiden avulla 
estetään jäljellä olevien varojen käyttö 
johonkin muuhun tarkoitukseen kuin 
maaseudun kehittämistoimenpiteen 
alkuperäiseen maaseudun kehittämis -
tavoitteeseen. Varoja olisi niin ikään 
käytettävä ainoastaan yksittäisten 
yritysten hyväksi. Lopuksi komission 
olisi neuvottava jäsenvaltioille, miten 
ne voisivat vähentää hallinnollista rasi -
tettaan. Lisäksi olisi otettava käyttöön 
asianmukainen riskinhallintajärjestel -
mä, jonka avulla käsiteltäisiin rahoi -
tusvälineisiin liittyviä riskejä (esim. 
julkisten varojen suojaaminen).
74 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi jä -
senvaltioiden ja komission soveltamia 
lähestymistapoja näiden vaatimusten 
pohjalta ja havaitsi, että sekä selkeä 
säännöstö että komission neuvonta 
puuttuivat.Raportointi ei ollut kattavaa eikä luotettavaa
Romania sisällytti tietoihin tukeen oikeuttamattomien takuiden määrät (ks. myös laatikko 10) ja raportoi 
takuista, jotka oli peruttu, koska lainoja ei ollut myönnetty. Romania raportoi myös takuista, jotka ei ollut akti -
voitu, koska lopulliset edunsaajat eivät olleet maksaneet takuista suoritettavaa toimitusmaksua.
Liettua sisällytti tietoja lainoista, joita ei ollut koskaan aktivoitu, koska sopimukset olivat peruuntuneet. Rans -
ka (Korsika) raportoi tietoja, jotka eivät vastanneet rahastonhoitajan tietokannassa olevia todennettuja tietoja.Laatikko 9
33 Huomautukset
Ohjelmien päättämistä ei 
ollut vielä hyvin valmisteltu 
ja jäsenvaltiot ja komissio 
tulkitsivat säännöksiä eri 
tavalla
75 
Ohjelmat päätetään maaseudun ke -
hittämistä koskevan ohjelmakauden 
2007–2013 lopussa. Tässä yhteydessä 
määritetään tukikelpoiset rahoitus -
järjestelyvälineiden menot ja niitä 
vastaavat määrät, jotka jäsenvaltiot 
voivat pitää (maksamalla rahoitusväli -
neiden osalta jäljelle jääneen määrän) 
(ks. kohta 33). Lisäksi päätetään, mitkä 
rahaston lakkauttamista ja investoin -
nista luopumista koskevat säännökset 
tulevat voimaan. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot ja 
komissio eivät olleet valmistautuneet 
asianmukaisesti tähän merkittävään 
vaiheeseen.
76 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat tulkinneet 
rahoitusjärjestelyvälineisiin sovel -
lettavia sääntöjä ohjelmakaudella 
2007–2013 eri tavoin erityisesti takuu -
rahastojen tapauksessa. Lainsäädän -
nön mukaan on kahdenlaisia tukikel -
poisia takuita: vapautettuja ja jatkuvia 
takuita. Komissio totesi, että kaikki 
vapautetut takuut ovat tukikelpoisia 
päättämisen yhteydessä. Komission 
mukaan jatkuvat takuut eivät ole ko -
konaisuudessaan tukikelpoisia. Niihin 
on kuitenkin sovellettava päättämisen 
yhteydessä ”riskialttiustasoa”, koska 
tämä vähentää määriä, jotka jäsenval -
tiot voivat pitää.77 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että maatalouden ja maaseudun kehit -
tämisen pääosaston lähestymistapa oli 
tässä kohdin yhdenmukainen alue- ja 
kaupunkipolitiikan pääosaston ohjees -
sa esitetyn tulkinnan kanssa. Lähesty -
mistavalle ei kuitenkaan löydy tukea 
lainsäädännöstä. Tarkastuskäynnin 
kohteena olleet jäsenvaltiot tulkitsivat 
sääntöjä eri tavoin. Italia oli käsittänyt, 
että sen oli sovellettava riskialttiusta -
soa kaikkiin (sekä vapautettuihin että 
jatkuviin) takuisiin, kun taas Ranska 
(Korsika) ja Romania eivät halunneet 
soveltaa riskialttiustasoa lainkaan.
Investoinnista luopumista 
koskevat säännökset eivät 
ole selkeitä
78 
Jäsenvaltioille ei tällä hetkellä ole 
tarkkoja rahaston lakkauttamista ja 
investoinnista luopumista koskevia 
säännöksiä. EU:n maaseudun kehit -
tämistä koskevissa säännöissä vaadi -
taan ainoastaan, että asianomaisen 
jäsenval  tion on käytettävä yksittäisten 
yritysten hyväksi resurssit, jotka on 
palautettu toimeen maaseudun kehit -
tämisohjelman tukikelpoisuusajan jäl -
keen. Kaikki tarkastuskäynnin kohtee -
na olleet maat katsoivat, että kaikkien 
tarkastettujen rahastojen tulevaisuus 
oli vielä auki: ei ollut selvää, millä 
aikajänteellä ja mitä tarkoitusta varten 
rahastot jatkaisivat toimintaansa, jos 
niiden toiminta ylipäätään jatkuisi.
34 Huomautukset
79 
Komission tulkinnan46 mukaisesti 
muutkin kuin maaseudun kehittämisen 
alan ja maatalousalan yritykset voivat 
saada tukea, mutta selkeää määritel -
mää yksittäisistä yrityksistä ei ole saa -
tavilla. Tilintarkastustuomioistuimen 
mukaan riskinä on, että resursseja, jot -
ka on alun perin tarkoitettu maatalous -
politiikan mahdollisille edunsaajille 
maaseudun kehittämiseen, siirretään 
muille kuin maaseudun kehittämistä 
koskeville aloille.
80 
Lopuksi tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi, että komissio ei aikonut 
kohdentaa kyseisen säännöksen 
noudattamiseen seurantaa ohjelmien 
päättämisen jälkeen varmistaakseen, 
että jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet 
rahoituspääomaa ja palautuvia resurs -
seja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä 
muihin tarkoituksiin kuin yksittäisten 
yritysten hyväksi.
Voidaanko 
rahoitusvälineisiin 
tarvittavat parannukset 
tehdä kaudella 
2014–2020?
81 
Vuoden 2013 lopussa hyväksyttiin uusi 
lainsäädäntökehys kaudella 2014–2020 
toteutettaville sosiaaliasioiden, kala -
talouden, koheesion ja maaseudun 
kehittämisen alojen toimintapolitiikoil -
le. Varainhoitoasetuksen47 mukaisesti 
yhteishallinnointitapauksille vahviste -
taan kaudella 2014–2020 sovellettavia 
yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuk -
sessa periaatteet, joita on noudatetta -
va kaikkien alojen rahoitusvälineiden 
kohdalla. Tilintarkastustuomioistuin 
arvioi, missä määrin lainsäädännöllisil -
lä muutoksilla voitaisiin lisätä maaseu -
dun kehittämisen alan rahoitusvälinei -
den tuloksellisuutta.Uusi säädöskehys tuo muka ‑
naan joitakin merkittäviä 
parannuksia …
82 
Tilintarkastustuomioistuin pani mer -
kille rahoitusvälineisiin sovellettavassa 
säädöskehyksessä erityisesti seuraavat 
parannukset:
 – kaikkien välineiden pakolliset en -
nakkoarvioinnit, joiden avulla mm. 
vaadittavasta rahoituspääomasta 
saataisiin parempi arvio
 – asteittaiset maksut, jotka riippuvat 
lainarahastoista lopullisille edun -
saajille suoritettujen tosiasiallisten 
maksujen tasosta, tai tosiasiallinen 
takuurahastojen käyttöaste, minkä 
pitäisi vähentää pääoman ylimi -
toittamisen riskiä
 – mahdollisuus erityyppisten rahoi -
tusvälineiden perustamiseen eri 
tasoille (kansallinen, alueellinen, 
ylikansallinen tai rajat ylittävä) mm. 
rahastojen rahaston (holding -ra-
hastot48), erityisten räätälöityjen 
tai käyttövalmiiden välineiden 
(jäsenvaltioiden on perustettava 
molemmat) kautta tai rahoitus 
EU:n tasolla toimiville välineille
 – pakollinen raportointi alusta 
alkaen mm. varainhoitoasetuk -
seen49 liittyvien indikaattorien 
perusteella.46 Maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosaston 
oikeudellisen yksikön 
lausunto, joka esitettiin 
tarkastajille 8. lokakuuta 2014 
päivätyssä asiakirjassa.
47 Asetus (EU) N:o 966/2012, 
139 artiklan 5 kohta.
48 Rahastot, jotka on perustettu 
investoimaan rahoitusvaroja 
pääomarahastoihin, 
takuurahastoihin, 
lainarahastoihin taikka lainoja 
myöntäviin rahastoihin tai 
muihin kannustinjärjestelmiin, 
takaisin maksettaville 
investoinneille annettaviin 
takuisiin tai vastaaviin 
välineisiin.
49 Esim. hallintoviranomaisten 
on raportoitava vuotuisen 
täytäntöönpanokertomuksen 
liitteessä tukitoimenpiteistä, 
joihin sisältyy 
rahoitusvälineitä. Tämä 
käsittää useita elementtejä 
(vipuvaikutus ja tuloksellisuus), 
joiden ansiosta raportoinnista 
tulee varainhoitoasetuksen 
mukainen. Maaseuturahastolle 
tällainen raportointi on uutta.
35 Huomautukset
... mutta tiettyjä esteitä on 
edelleen olemassa
83 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että rahoitusvälineiden pääoman 
ylimitoittamisen riski oli edelleen ole -
massa ja että niiden pitkän aikavälin 
vaikutuksen takaamiseen vaadittavat 
ehdot puuttuivat yhä. Lisäksi tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että tulok -
sellisuuskysymyksiä ei vieläkään ollut 
käsitelty riittävästi EU:n säädöskehyk -
sessä kaudelle 2014–2020. Riskinä oli, 
että rahoitusvälineet olisivat edelleen 
liian riippuvaisia avustusjärjestelmistä.
Tarvittavan pääoman yliarviointi 
ja siitä johtuva rahastopääoman 
ylimitoittaminen ovat riskeinä 
edelleen olemassa
84 
Uuden asteittaisia maksuja koskevan 
säännöksen (yhteisiä säännöksiä kos -
kevan asetuksen 41 artikla) mukaisesti 
pääoman rahoitukseen tarkoitetut 
maaseuturahaston talousarviosta suo -
ritetut maksut riippuvat rahoitusväli -
neiden varainkäyttötoiminnasta. Tämä 
säännös saattaa rajoittaa pääomien ylimitoittamista, mutta edelleen on 
olemassa riski, että tämä ei riitä ratkai -
semaan ”parkkirahastoihin50” (parking 
funds) liittyvää ongelmaa vapautta -
missäännön soveltamisen kiertämisen 
osalta.
85 
Yksi keskeisistä uuden pakollisen 
ennakkoarvioinnin tarkoituksista on 
kvantifioida, minkä verran rahoitusvä -
lineiden rahoittamiseen olisi sidottava 
varoja. Arvioinnin laatu on täten ensi -
arvoisen tärkeä, koska sillä on suoria 
taloudellisia vaikutuksia. Voimassa ole -
va lainsäädäntö ei velvoita komissiota 
tarkastamaan arvioinnin laatua.
86 
Kaudelta 2007–2013 saadun kokemuk -
sen perusteella riskinä on, että uusi 
asteittaisia maksuja koskeva säännös ei 
kenties riitä takaamaan, että rahastot 
eivät olisi liian suuria erityisesti siinä 
tapauksessa, että ennakkoarvioinnit 
eivät ole riittäviä. Ensimmäisen 25 pro -
sentin erän51 määrä riippuu rahoitusvä -
lineeseen asianomaisen rahoitussopi -
muksen perusteella sidotusta määrästä 
(ks. taulukko 4 ).Taulukko 4Asteittaisten maksujen mahdollinen vaikutus (miljoonaa euroa)
Asiaankuuluvan 
rahoitussopimuksen 
mukaisesti rahoi -
tusvälinettä varten 
sidottavaksi suunni -
teltu määräVälimaksu, jonka 
enimmäisosuus 
on 25 prosenttiaKerroinTakuina 
annettava 
enimmäismääräViimeisimmät 
takuina annetut 
määrätProsentuaalinen 
osuus enimmäis -
määrästä 
Bulgaria 121,00 30,25 5 151,25 50 33,0  %
Italia (Apulia) 25,00 6,25 12,5 78,125 6,6 8,5 %
Italia (Sisilia) 39,50 9,875 12,5 123,44 5,5 4,4 %50 Esimerkiksi Italiassa (Sisilia) 
takuita annettiin jatkuvasti, 
mutta yleisesti ottaen 
pääomasta käytettiin 
tosiasiassa ainoastaan pieni 
osuus. Takuurahasto toimi 
täten ”parkkirahastona”.
51 Yhteisiä säännöksiä 
koskevassa asetuksessa 
säädetään, että yksikään 
ohjelmasta 
rahoitusvälineeseen maksettu 
määrä ei saisi olla yli 
25 prosenttia ohjelmasta 
rahoitusvälineeseen 
sidottujen rahoitusosuuksien 
kokonaismäärästä.
36 Huomautukset
Riskinä on edelleen, että 
rahoitusvälineet saatetaan 
perustaa liian myöhään
87 
Rahoitusvälineen tuloksellisuuden 
tehostaminen ohjelmakaudella 
edellyttää ennen kaikkea, että se on 
pantu täytäntöön oikeaan aikaan ja 
varhaisessa vaiheessa ohjelmakautta. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
tapa, jolla nykyiset rahoitusvälineet 
päätetään joulukuussa 2015, vaikuttaa 
rahoitusvälineiden perustamispäätök -
seen ja -prosessiin uuden kehyksen 
aikana. Maaseudun kehittämisohjelmia 
ei ollut hyväksytty 1. joulukuuta 2014 
mennessä eikä ennakkoarviointeja 
ollut saatu valmiiksi uusia rahoitusvä -
lineitä varten. Tästä johtuen yleisesti 
ottaen oli olemassa suuri riski, että 
täytäntöönpano alkaisi vasta vuodesta 
2016 alkaen, mikä lyhentäisi ohjelmien 
toiminta -aikaa.
Riskinä on, että pitkän aikavälin 
vaikutuksiin ei kiinnitetä riittävästi 
huomiota
88 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tietyt jäsenvaltiot, kuten Liettua ja 
Latvia, ovat panneet täytäntöön rahoi -
tusvälineitä, joilla vastataan talous- ja 
rahoituskriisin aiheuttamiin yksittäi -
siin vaikeuksiin. Rahastot kuitenkin 
lakkasivat toimimasta heti kun tilanne 
näiden maiden rahoitusmarkkinoilla oli 
parantunut (ks. kohdat 45 ja 60). Jotta 
tämäntyyppisten takaisin maksetta -
vien välineiden vaikutukset olisivat 
merkittäviä, niiden on kuitenkin 
toimittava pitkällä aikavälillä. Vaikka 
Korsikalla luotto kesti pidemmän aikaa, 
takuut rajattiin 60 kuukauteen. Komis -
sio on myös korostanut viimeaikaisessa 
tiedonannossaan (ks. kohta 8) tarvetta 
ottaa pitkän aikavälin kasvu riittävästi 
huomioon ja tukea pitkän aikavälin 
investointihankkeita.89 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
rahoitusvälineiden pitkän aikavälin 
toiminnan varmistamisessa yhtenä 
ehtona on se, että ohjelmakaudelta 
toiselle siirtymisestä on olemassa sel -
keät säännöt, jotta vältytään ohjelma -
syklien hallinnoinnin katkoilta. Uudes -
sa säädöskehyksessä ei ole tällaisia 
säännöksiä.
Vipu- ja uudistuvuusvaikutukset: 
tuloksellisuuskysymyksiä ei ole 
käsitelty riittävästi
90 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tuloksellisuuteen ei ole kohdis -
tettu seurantaa kaudella 2007–2013 
(ks. kohdat 69 ja 70). Saatavilla ei täten 
ollut hyödyllisiä tietoja, joiden perus -
teella kokemuksista voitaisiin oppia 
seuraavaa ohjelmakautta silmällä 
pitäen.
91 
Uudessa säädöskehyksessä ei edel -
leenkään vaadita pakollista yksityistä 
rahoitusosuutta (vipuvaikutus), eikä 
uudessa lainsäädännössä aseteta 
asianmukaisia tavoitearvoja tai anne -
ta tietoja vipuvaikutusindikaattorien 
laskentaan. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että kohdassa 64 ehdotetun 
kaltainen vipuvaikutuksen käsite 
ei sovi maaseudun kehittämisalan 
rahoitusvälineille ohjelmakaudella 
2014–202052.52 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU) N:o 1305/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahaston 
(maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen ja 
asetuksen (EY) N:o 1698/2005 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 487). Asetuksen 
59 artiklan 2 kohdassa 
säädetään, että 
”maaseuturahaston osuus on 
laskettava tukikelpoisten 
julkisten menojen määrän 
perusteella”.
37 Huomautukset
92 
Uusi kehys ei myöskään sisällä sopi -
muksellisesti sitovia vähimmäisaikoja 
uudistuvuudelle. Yhteisiä säännöksiä 
koskevan asetuksen 45 artiklan mu -
kaisesti vähintään kahdeksan vuoden 
aikana takaisin rahoitusvälineisiin mak -
setut varat on käytettävä ohjelman 
(ohjelmien) tavoitteiden mukaisesti. 
Tällaisen vähimmäisajan määrittelyä 
pidetään myönteisenä, mutta sään -
nöksessä kuitenkin sallitaan rahaston 
pääoman vähentäminen ja kyseisten 
rahoitusvälineiden varojen, mm. avus -
tusten, uudelleenkäyttö, mikä rajoittaa 
uudistuvuuteen perustuvasta järjestel -
mästä saatavaa hyötyä.
Riskinä on, että rahoitusvälineet 
ovat edelleen riippuvaisia 
avustuksista kaudella 2014–2020
93 
Maaseudun kehittämistä koskevissa 
tilintarkastustuomioistuimen aiemmis -
sa tarkastuksissa53 havaittiin ongelmia 
investointitoimenpiteille tarkoitettujen 
avustusten hallinnointitavassa. Siinä 
esiintyi usein nollavaikutusta, toimin -
nan siirtymisvaikutusta ja puutteita 
valinnassa. Maataloustuotteiden jalos -
tamiseen investoimista tukeva toimen -
pide havaittiin kaikkein virhealtteim -
maksi54. Rahoitusvälineiden kohdalla 
asiantuntijat arvioivat hankkeiden 
kannattavuuden (ks. kohta 14), joten 
rahoitusvälineillä voidaan lieventää 
avustusten käytössä yksilöityjä riskejä.94 
Kaikki lopulliset edunsaajat, jotka täyt -
tävät rahoitusvälineen käyttöä koske -
vat tukikelpoisuus- ja valintakriteerit, 
voivat hakea rahoitusta suoraan, eli ha -
kijoiden ei tarvitse toimittaa hakemus -
ta avustusjärjestelmiä varten. Tämä 
tarkoittaa suoraa pääsyä rahoitusväli -
neeseen. Toisin kuin ohjelmakaudella 
2007–2013 havaitussa tilanteessa (ks. 
kohta 34 ja 35), suora pääsy lisää rahoi -
tusvälineiden toiminnan laajuutta ja 
täten niiden mahdollista vaikutusta.
95 
Komission ohjelmakautta 2014–2020 
koskevissa ohjeissa55 yksilöidään 
pääasiallisia muutoksia kahden oh -
jelmakauden välillä. Niihin lukeutuu 
mahdollisuus käyttää rahoitusvälineitä 
suoraan. Tilintarkastustuomioistuin 
kuitenkin katsoo, että muutos (välil -
lisestä pääsystä suoraan pääsyyn) ei 
johdu uudesta säädöskehyksestä, sillä 
välillistä pääsyä ei vaadittu kauteen 
2007–2013 sovellettavassa lainsää -
dännössä56. Koheesioalalla sovellettu 
lähestymistapa käsittää suoran pääsyn, 
ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosas -
to on määrittänyt rahoitusvälineiden 
ja avustusten yhdistämistä koskevat 
säännöt. Maatalouden pääosasto ei 
tehnyt mitään vastaavaa kaudella 
2007–2013 (ks. kohta 37).53 Ks. esim. erityiskertomus 
nro 8/2012 ”Tuen 
kohdentaminen maatilojen 
nykyaikaistamiseen”; 
erityiskertomus nro 1/2013 
”Onko EU:n 
elintarviketeollisuustuella 
lisätty maataloustuotteiden 
arvoa vaikuttavalla ja 
tehokkaalla tavalla?” ja 
erityiskertomus nro 6/2013 
”Ovatko jäsenvaltiot ja 
komissio saaneet vastinetta 
rahalle maaseudun 
elinkeinoelämän 
monipuolistamiseen 
tähtäävistä toimenpiteistä?” 
(http://eca.europa.eu )
54 Erityiskertomus nro 23/2014 
”Maaseudun 
kehittämismenoissa esiintyvät 
virheet: mistä ne johtuvat ja 
miten niihin puututaan?” 
(http://eca.europa.eu )
55 Euroopan komissio, Financial 
instruments in ESIF 
programmes 2014–2020, 
a short reference guide for 
Managing Authorities 
(rahoitusvälineet 
ERI-rahastojen ohjelmissa 
kaudella 2014–2020, lyhyt 
opas hallintoviranomaisille), 
2.7. 2014.
56 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1698/2005 ja 
komission asetus 
(EY) N:o 1974/2006.
38
 Johtopäätökset ja 
suositukset
96 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, 
että rahoitusvälineet eivät ole ylei -
sesti ottaen olleet menestyksekkäitä 
maaseudun kehittämisen alalla57 ja 
että kauden 2014–2020 mahdollisesta 
lupaavuudesta huolimatta toivotun 
vaikutuksen aikaansaaminen on huo -
mattava haaste. Säädöskehyksessä ei 
ole otettu maaseudun kehittämistoi -
minnan erityispiirteitä asianmukaisesti 
huomioon eikä todellisia tarpeita ole 
arvioitu. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi niin ollen, että kauden 2007–
2013 rahoitusvälineiden tosiasiallinen 
täytäntöönpano ei ole osoittanut, että 
siirtymisestä pois avustusriippuvai -
sesta kulttuurista58 olisi mahdollisesti 
hyötyä.
97 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tarvittavat parannukset ovat 
toteutettavissa kauden 2014–2020 ke -
hyksessä. Rahoitusvälineiden laajem -
malle käytölle on kuitenkin edelleen 
olemassa tiettyjä esteitä. Vaikka uusia 
säännöksiä on otettu käyttöön pää -
oman ylimitoittamiseen liittyvän jat -
kuvan ongelman rajoittamiseksi, riski 
on edelleen olemassa. Lopuksi voidaan 
todeta, että vipu- ja uudistuvuusvai -
kutukseen liittyviä keskeisiä tulokselli -
suusnäkökohtia ei myöskään ole vielä 
käsitelty riittävästi (kohdat 81–95).
98 
Tilintarkastustuomioistuin havait -
si, että ohjelmakaudella 2007–2013 
rahoitusvälineiden perustamiselle ei 
ollut selkeitä perusteita ja että niiden 
rahoitus oli ylimitoitettu (kohdat 21–
50). Rahoitusvälineiden kysyntä oli 
ohjelmakaudella 2007–2013 erityisen 
vähäistä ja siksi niiden käyttöä varten tarvitaan tulevina vuosina kannusti -
mia. Toisin kuin kaudella 2000–2006, 
kaudella 2007–2013 ei enää ollut 
erillistä ”rahoitusjärjestelyyn” liittyvää 
toimenpidettä, ja rahoitusvälineet 
oli mahdollista sisällyttää ainoastaan 
investointitoimenpiteiden valintaan. 
Mahdollisuus perustaa rahoitusvälinei -
tä joko osana investointitoimenpidettä 
tai erillisenä toimenpiteenä joustavoit -
taa investoitujen varojen hallinnointia 
ja heikentää kytköstä avustuksiin. Tätä 
mahdollisuutta ei mainita myöskään 
kauden 2014–2020 kehyksessä.
Suositus 1
Jotta komissio voisi lisätä kannusteita, 
jotka saisivat jäsenvaltiot perustamaan 
maaseudun kehittämisalan rahoitusvä -
lineitä, sen olisi yksilöitävä alan haas -
teet, erityisominaisuudet ja esteet ja 
kannustettava jäsenvaltioita aktiivises -
ti siihen, että ne käyttäisivät kyseisiä 
välineitä tarvittaessa. Kysynnän herät -
tämiseksi jäsenvaltioille voitaisiin tarjo -
ta vaihtoehtoa, jossa saatavilla olevista 
maaseuturahaston määrärahoista 
varataan tietty osa rahoitusvälineille ja 
tehdään kyseisistä rahoitusvälineistä 
selkeästi määritetyissä olosuhteissa 
avustuksia houkuttelevampia.
99 
Rahoitusvälineiden pääoman ylimi -
toittaminen oli kaudella 2007–2013 
toistuva ongelma, mistä seurasi, että 
pääoma oli 370 miljoonaa liian suuri 
(ks. kohta 48). Vaikka kauden 2014–
2020 säädöskehykseen on ongelman 
rajoittamiseksi lisätty erityisiä sään -
nöksiä (pakollinen ennakkoarviointi 
ja asteittaiset maksut), riski voi olla 
edelleen olemassa.57 Ks. myös tämän kertomuksen 
liite II .
58 Euroopan komissio, Financial 
instruments in ESIF 
programmes 2014–2020, 
a short reference guide for 
Managing Authorities 
(rahoitusvälineet 
ERI-rahastojen ohjelmissa 
kaudella 2014–2020, lyhyt 
opas hallintoviranomaisille), 
2.7. 2014.
39 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 2
Komission olisi tarjottava neuvontaa 
ja edistettävä aktiivisesti rahoitusväli -
neiden pakollisten ennakkoarviointien 
laatua. Ennakkoarviointien on tarkoitus 
olla keskeisiä pääoman ylimitoitta -
misen estäviä välineitä. Lisäksi jäsen -
valtioiden olisi hyväksyttävä käytetty 
riskialttiustaso asianmukaisen teknisen 
asiantuntemuksen perusteella.
100  
Rahoitusvälineiden tuloksellisuus ei 
ollut ohjelmakaudella 2007–2013 riittä -
vää (kohdat 70 ja 71). Ne toimivat huo -
nosti maaseudun kehittämispolitiikan 
hyväksi varojen uudistuvuuden ja yksi -
tyisten lisävarojen vipuamisen osalta. 
Raportointimenettelyä ei ollut suunni -
teltu siten, että se kuvastaisi rahoitus -
välineiden toimintaa kattavasti ja että 
sen avulla saataisiin relevantteja tietoja 
tuloksellisuudesta. Komissio ei täten 
ole hoitanut yhteishallinnoinnin alaisia 
valvontatehtäviään asianmukaisesti. 
Kauden 2014–2020 säädöskehyksessä 
toteutetut parannukset mahdollistavat 
tästä huolimatta sen, että havaittuja 
keskeisiä raportointipuutteita voidaan 
korjata (ks. kohta 82).
Suositus 3
Rahoitusvälineiden vaikuttavuuden 
lisäämiseksi komission olisi asetettava 
maaseudun kehittämisalalla ohjelma -
kaudelle 2014–2020 asianmukaiset 
standardit ja tavoitearvot vipu- ja 
uudistuvuusvaikutukselle.101  
Rahoitusvälineiden on toimittava pit -
källä aikavälillä, jotta niiden vaikutus 
olisi täysimääräinen. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että tämä näkökoh -
ta ei ollut saanut tarpeeksi huomiota. 
Lainarahastot esimerkiksi vastasivat 
lyhyen aikavälin maksuvalmiusongel -
maan viimeaikaisessa talouskriisissä. 
Ne toimivat täten vain rajoitetun ajan 
huolimatta siitä, että niiden perus -
taminen oli teettänyt huomattavasti 
hallinnollista työtä.
Suositus 4
Jotta edistettäisiin rahoitusvälineiden 
pitkän aikavälin vaikutuksia, komis -
sion ja jäsenvaltioiden olisi päätettävä 
selkeistä siirtymävaiheen säännöistä 
ohjelmakausien välille. Jäsenvaltioiden 
olisi sovellettava uusia säädöksiä siten, 
että varmistetaan mahdollisimman 
suuri joustavuus. Komissio voisi tässä 
yhteydessä kannustaa jäsenvaltioita 
perustamaan yhden ainoan rahoitus -
välineen, josta voidaan sekä myöntää 
lainoja ja antaa takuita; tämä lisäisi 
rahoitusvälineen toimintaa ja kriittistä 
massaa.
102  
Aiemmissa maaseudun kehittämistä 
koskevissa tilintarkastustuomioistui -
men tarkastuksissa havaittiin ongelmia 
(nollavaikutus, toiminnan siirtymis -
vaikutuksia ja puutteita valinnassa) 
investointitoimenpiteille tarkoitettujen 
avustusten hallinnoinnissa (ks. koh -
ta 93). Rahoitusvälineet voivat lievittää 
avustusten käytössä havaittuja riskejä.
40 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 5
Jäsenvaltioiden olisi rahoitushakemuk -
sia arvioidessaan kiinnitettävä erityistä 
huomiota mahdollisiin nollavaikutus- 
tai toiminnan siirtymisvaikutusriskei -
hin. Niiden olisi tätä silmällä pitäen 
sovellettava asianmukaisia indikaat -
toreita, kuten investoinnin tuottoa 
ja ennakoituja rahavirtalaskelmia. 
Sellaisissa tukikelpoisissa toimissa, 
joissa nollavaikutuksen tai toiminnan 
siirtymisvaikutuksen riski on erittäin 
suuri, rahoitusvälineistä voisi tulla 
ensisijainen vaihtoehto. Jäsenvaltioi -
den olisi tutkittava, miten avustukset 
ja rahoitusvälineet voidaan yhdistää 
siten, että rahalle saadaan vipu-/uudis -
tuvuusvaikutuksen optimoinnin avulla 
paras vastine.103  
Lopuksi tilintarkastustuomioistuin 
toteaa, että kaudelle 2007–2013 ei ollut 
vahvistettu täsmällisiä ehtoja, joiden 
mukaan määritetään ohjelmakauden 
lopussa maksettava rahoitusvälineiden 
osalta jäljelle jäänyt määrä. Myöskään 
rahaston lakkauttamista ja investoin -
nista luopumista koskevia ehtoja ei 
ollut käytössä. Tämä johtui lähinnä 
siitä, että komissio ei ollut vahvistanut 
näiden kysymysten osalta selkeitä 
sääntöjä (kohdat 72–80).
Suositus 6
Komission olisi annettava vuonna 2015 
tarkat operatiiviset täytäntöönpa -
nosäännöt ajoissa ennen ohjelmakau -
den 2007–2013 päättämistä. Suun -
taviivoihin olisi sisällytettävä myös 
investoinnista luopumiseen liittyvät 
menettelyt.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Rasa BUDBERGYTĖn johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
25. maaliskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

41
Arvio takuurahastojen pääoman ylimitoittamisesta (tilanne 31. joulukuuta 2013)  
riskialttiustason mukaisesti
Rahastoon 
31.12.2013 mennes -
sä maksettu määrä
(euroa)Lopullisille edun -
saajille 31.12.2013 
mennessä annettu -
jen takuiden määrä
(euroa)Ennakoidun 
maksu-
kyvyttömyyden 
enimmäistasoRiskialttius  taso, 
jonka perusteella 
määritettiin 
rahastoon mak -
settu määrä
(1-X)Arvio rahas -
ton pääoman 
ylimitoitta misesta
(euroa)
Bulgaria 121 000  000,00 50 006  000,00 20,0 % 5,0 110 998 800,00
Ranska (Korsika) 600  000,00 403 795,00 33,3 % 3,0 465 401,67
Italia (Sisilia) 37 628  950,00 5 485 210,23 33,3 % 3,0 35 800 546,59
Italia (Apulia) 5 000  000,00 6 585 275,50 8,0 % 12,5 4 473 177 ,96
Italia (Lazio) 2 500  000,00 920 105,60 8,0 % 12,5 2 426  391,55
Italia (Campania) 2 250  000,00 3 262  536,52 8,0 % 12,5 1 988 997 ,08
Italia (Umbria) 4 800  000,00 0,00 33,3 % 3,0 4 800  000,00
Italia (Molise) 2 450  000,00 2 451  400,00 33,3 % 3,0 1 632 866,67
Italia (Basilicata) 14 860  000,00 1 699 990,00 33,3 % 3,0 14 293  336,67
Italia (Calabria) 10 000  000,00 1 678  400,00 50,0 % 2,0 9 160 800,00
Romania 220 000  000,00 177 173  471,00 20,0 % 5,0 184 565 305,80
Yhteensä 421  088  950,00 249 666 183,85     370  605  623,98
Pääomatarve (euroa) 50 483 326,02
Pääoman ylimitoittaminen (kertoimena ilmaistuna) 8,34
Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot.Liite ILiitteet
42 Liitteet
Yleiskatsaus tarkastettujen rahoitusvälineiden tuloksellisuutta vähentäviin keskei ‑
siin puutteisiin
Ranska 
(Korsika)Italia 
Romania Kreikka Liettua 
Apulia Sisilia
Tyyppi TR TR TR TR LR LR
Perustettiin myöhässä P P
Kysyntä yliarvioitiin P P P P P P
Riskialttiustaso oli liian alhainen (TR) P P e.s. e.s.
Perustamispääoma oli liian suuri P P P P
Maksatusaste oli alhainen P P P
Uudistuvuustaso ei ollut riittävä P P P P P P
Vipuvaikutustaso ei ollut riittävä P P P P P P
Toiminnan tuloksellisuudesta ei raportoitu P P P P P P
TR: takuurahasto; LR: lainarahasto; e.s.: ei sovellettavissa
P: Yksilöity puute.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot.Liite II
43
Vuodesta 2011 alkaen on vaadittu odotettujen 
tappioiden tarkoituksenmukaista ennakkoarviointia 
silloin kun maaseuturahastosta yhteisrahoitetaan 
takuurahastoja sisältäviä toimia.3 Ohjelmakauden 
2014–2020 osalta voidaan todeta, että ennakkoar -
viointi on pakollinen kaikille toimille, joihin liittyy 
osaksi maaseuturahastosta rahoitettavia rahoitus -
välineitä.4. Lainsäädännössä tarjotaan jäsenvaltioille 
kannustimia rahoitusvälineiden käyttöön ja anne -
taan niille mahdollisuus laskea rahoitusvälineet 
välittömästi markkinoille toteutusvalmiiden mallien 
(esim. käyttövalmiit mallit) perusteella. Lisäksi 
komissio antaa tarvittavat ohjeet jäsenvaltioille ja 
sidosryhmille aina kauden 2014–2020 loppuun asti.
V
Takuurahastoilla on oltava tietty maksuvalmius, 
jotta voidaan varmistaa sujuvat investoinnit 
yrityksiin.
Jäsenvaltioiden päivitetyn tarvearvioinnin ja 
takuurahastojen päättämisen valmistelujen jälkeen 
pääoman määrä oli vähentynyt 362,69 miljoo -
naan  euroon vuoden 2014 loppuun mennessä.
VI
Maaseuturahastosta tuettavat rahoitusvälineet 
perustettiin lain salliman ajan puitteissa ja EU:n 
lainsäädännön mukaisesti.
Komissio haluaa muistuttaa, että maaseudun 
kehittäminen kuuluu jaetun hallinnoinnin piiriin ja 
jäsenvaltiot ovat kokonaan vastuussa tukitoimenpi -
teiden seurannasta.
Komissio toteaa, että se on kerännyt kaudella 
2007–2013 tärkeää raportointitietoa olemassa 
olevista rahoitusvälineistä. Lisäksi ohjelmakaudelle 
2014–2020 on suunniteltu kattavaa raportointia 
rahoitusvälineistä.5
3 Komission asetus (EU) N:o 679/2011, annettu 14 päivänä 
heinäkuuta 2011.
4 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohta.
5 Asetuksen (EY) N:o 1303/2013 46 artikla.Tiivistelmä
I
Vaikka yksityisen pääoman houkuttelu on yksi 
rahoitusvälineisiin liittyvistä lisäarvoista, maaseu -
dun kehittämistä kaudella 2007–2013 koskevassa 
EU:n lainsäädännössä1 ei nimenomaisesti yhdistetä 
rahoitusjärjestelyvälineitä yksityiseen rahoitukseen.
III
Komissio toteaa, että ohjelmakausi 2014–2020 
on vasta alkanut ja suurinta osaa ERI -rahastojen 
ohjelmista, maaseudun kehittämisohjelmat mukaan 
lukien, ei ole vielä hyväksytty. Lisäksi jäsenvaltiot 
voivat perustaa rahoitusvälineitä milloin tahansa 
ohjelmakauden aikana.
IV
Komissio toteaa, että rahoitusvälineitä otettiin käyt -
töön seitsemässä jäsenvaltiossa kaudella 2007–2013. 
Tämä on merkittävä parannus verrattuna kauteen 
2000–2006, jolloin ainoastaan kaksi jäsenvaltiota 
käytti rahoitusvälineitä.
EU:n säädöskehys ohjelmakaudella 2007–2013 on 
erittäin joustava maaseudun kehittämistoimenpi -
teiden täytäntöönpanoa ajatellen. Komissio katsoo, 
että kauden 2007–2013 säädöskehyksessä otetaan 
huomioon maaseudun kehittämisen erityispiirteet 
ja tämä heijastuu maaseuturahastosta rahoitet -
taviin rahoitusvälineisiin. Neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 1698/2005 ja komission asetuksessa (EY) 
N:o 1974/2006 määritellään maaseuturahaston 
laajuus ja toiminta -ala erityiset tukitoimenpiteet 
mukaan lukien.2 Jokainen maaseudun kehittämis -
toimenpide sisältää useita tukikelpoisuussääntöjä 
ja -säännöksiä, joita toimenpiteen nojalla luotujen 
rahoitusvälineiden on noudatettava, ja niiden olisi 
oltava osa rahoitussopimusta.
1 Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005 ja komission asetus (EY) 
N:o 1974/2006.
2 Näitä ovat esimerkiksi maatilojen nykyaikaistamiseen, maa- 
ja metsätaloustuotteiden arvon lisäämiseen, mikroyritysten 
luomiseen ja kehittämiseen maaseutualueilla, taloudellisen 
toiminnan laajentamiseen maatalouden ulkopuolelle sekä kylien 
uudistamiseen tarkoitetut investointituet.Komission  
vastaus
Komission vastaus 44
Kysymystä pääoman ylimitoittamisesta on käsitelty 
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklan säännök -
sissä, joiden mukaisesti kaikkiin rahoitusvälineisiin 
sovelletaan kaudella 2014–2020 asteittaisia maksuja, 
jotka riippuvat tosiasiassa suoritettujen maksujen 
tasosta.
Keskeiset tuloksellisuuteen liittyvät ongelmat 
on otettu hyvin huomioon ERI -rahastoista tuet -
tujen rahoitusvälineiden seurannassa asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 46 artiklan mukaisesti. Lisäksi 
komissio muistuttaa neljästä suoritusindikaattorista, 
jotka vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 
artiklassa.
Edistääkseen rahoitusvälineiden käyttöä komissio 
tehosti yhteistyötään Euroopan investointipankin 
(EIP) kanssa maatalouden ja maaseudun kehittämi -
sen alalla ja allekirjoitti 14. heinäkuuta 2014 yhteis -
ymmärryspöytäkirjan.7 Tähän yhteistyöhön sisältyy 
mahdollisuus hyödyntää Euroopan investointipank -
kiryhmän kokemusta ja tietämystä rahoitusväli -
neistä ja niiden soveltamisesta maaseudun kehittä -
misen alalla.
Komissio on käynnistänyt myös kattavan teknisen 
avun foorumin, ”fi -compass”, joka tarjoaa komis -
siolle, jäsenvaltioille ja sidosryhmille metodolo -
gista ohjausta ja tukea tietoisuuden lisäämiseen 
ERI-rahastoista kaudella 2014–2020 rahoitettavista 
rahoitusvälineistä.8 Fi-compass -foorumin työohjel -
maan sisältyy myös maatalousrahastoon liittyvien 
tuotteiden tuottaminen.
IX a) Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio lupaa yksilöidä maatalousrahastosta 
rahoitettavia rahoitusvälineitä koskevat haasteet, 
erityispiirteet sekä esteet.
Kyseinen analyysi toteutetaan kattavan teknisen 
avun foorumin, ”fi -compass”, puitteissa. Foorumi 
tarjoaa komissiolle, jäsenvaltioille ja sidosryhmille 
metodologista ohjausta ja tukea tietoisuuden lisää -
miseen ERI -rahastoista kaudella 2014–2020 rahoitet -
tavista rahoitusvälineistä.9
7 Ks. lausuma 14/225, 14.7.2014.
8 Lisätietoja: http://www.fi -compass.eu
9 Lisätietoja: http://www.fi -compass.euKomissio katsoo, että rahoitusvälineiden etuja 
arvioitaessa on huomioitava myös rahoituskriisi ja 
sen vaikutus rahoituksen saatavuuteen joissakin 
jäsenvaltioissa.
VII
Komissio toteaa, että on kansallisten viranomaisten 
vastuulla varmistaa, että yksittäiset tukitoimenpi -
teet toteutetaan sovellettavia säännöksiä noudat -
taen. Komissio arvioi rahoitusvälineisiin liittyviä 
kysymyksiä tarkastuskäyntiensä aikana.
Kaudella 2007–2013 sovellettavan EU:n lainsää -
dännön mukaisesti rahaston lakkauttamista ja 
investoinnista luopumista koskevat järjestelyt 
määrittelee rahoitussopimuksessa mainittu hallin -
toviranomainen yhdessä rahastonhoitajan kanssa 
varmistaen, että asiaa koskevat säännökset otetaan 
asianmukaisesti huomioon.
Koska rahoitusvälineitä hallinnoidaan yhteisesti ja 
niihin sovelletaan toissijaisuusperiaatetta, komis -
sion on luotettava siihen, että jäsenvaltiot perusta -
vat asianmukaiset hallinto- ja valvontajärjestelmät.
Kaudella 2007–2013 komissio tarjosi ohjeistusta 
kaikille jäsenvaltioille, jotka pyysivät sitä. Kauden 
2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmien päät -
tämistä koskevat suuntaviivat hyväksyttiin vuonna 
2015.6 Oikeudellisten sääntöjen ja ohjeiden noudat -
taminen tarkastetaan tilien tarkastamisen ja hyväk -
symisen yhteydessä.
Komissio aikoo antaa yhtenäisempiä ja parempia 
ohjeita kautta 2014–2020 varten.
VIII
Komissio katsoo, että ohjelmakauden 2014–2020 
uudessa säädöskehyksessä otetaan tilintarkastus -
tuomioistuimen esittämät huolenaiheet huomioon 
riittävän hyvin.
6 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
Komission vastaus 45
IX b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja panee jo 
sitä täytäntöön.
Siirtymävaiheen säännöt kaudelle 2007–2013 on 
hyväksytty.
Kauden 2014–2020 osalta jäsenvaltioiden kanssa 
on tarkoitus käydä keskusteluja siinä vaiheessa, kun 
kauden 2014–2020 päättäminen lähestyy ja on aika 
määrittää siirtymäkauden säännöt.
IX c)
Tämä suositus koskee jäsenvaltioita.
Johdanto
05
Vuosia 2007–2013 koskevassa EU:n lainsäädännössä 
ei ole sääntöä, joka velvoittaisi käyttämään uudel -
leen rahoitusvälineiden perustamiseen käytetyt 
määrärahat. Käyttämättä jääneet varat voidaan 
kohdentaa uudelleen muihin tukimuotoihin.
06
Komissio toteaa, että ohjelmakausi 2014–2020 on 
vasta alkanut eikä suurinta osaa ERI -rahastojen 
ohjelmista, maaseudun kehittämisohjelmat mukaan 
lukien, ole vielä hyväksytty. Lisäksi jäsenvaltiot 
voivat perustaa rahoitusvälineitä milloin tahansa 
ohjelmakauden aikana.
12
Päivitetyn jäsenvaltioiden tarvearvioinnin ja 
takuurahastojen päättämisen valmistelujen jälkeen 
vuoden 2013 luku oli pienentynyt 362,69 miljoo -
naan  euroon vuoden 2014 loppuun mennessä.IX a) Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän jo osittain toimeenpan -
nun suosituksen.
ERI-rahastoihin liittyvää teknistä tukea tarjoavalta 
fi-compass -foorumilta löytyy yleistä ja rahasto -
kohtaista ohjeistusta ennakkoarvioinneista. Tämä 
kattaa sekä koko maatalousrahaston että tietyt alat, 
kuten maa- ja metsätalouden.
IX a) Kolmas luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän jo osittain toimeenpan -
nun suosituksen.
Komissio on laatinut vakiomallit laina- ja takuura -
hastoille maaseudun kehittämisen alalla. ERI -rahas -
tojen teknistä tukea tarjoavan fi -compass -foorumin 
avulla komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta 
luoda toinen malli, joka koskee esimerkiksi ener -
giatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä. 
Malli on tarkoitus toteuttaa vuoden 2015 loppuun 
mennessä.
Komissio allekirjoitti Euroopan investointipankki -
ryhmän kanssa tekemänsä yhteistyön puitteissa 
erityisen yhteisymmärryspöytäkirjan, joka liittyy 
maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla 
tehtävään yhteistyöhön ja jonka mukaisesti EIP:n on 
määrä tarjota jäsenvaltioille erityinen rahoitusväli -
neitä koskeva järjestelmä, joka toteutetaan maaseu -
turahaston yhteydessä. Yhteisymmärryspöytäkir -
jaan liittyvä tiedotustilaisuus on tarkoitus järjestää 
23. maaliskuuta 2015.
IX a) Neljäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen, sikäli kuin 
kauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjel -
mien päättämistä koskevat säännöt10 kuuluvat sen 
soveltamisalaan.
Komissio huomauttaa, että kaudella 2007–2013 
sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaan täsmällis -
ten operatiivisten täytäntöönpanosääntöjen kehit -
täminen, mukaan lukien kunkin rahoitusjärjestely -
välineen asianmukainen investoinneista luopumista 
koskeva toimintalinja, on jäsenvaltioiden vastuulla.
10 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
Komission vastaus 46
23
Komissio katsoo, että se on asianmukaisesti arvi -
oinut ja ottanut huomioon maaseudun kehittä -
misen erityispiirteet suunnitellessaan vuosien 
2007–2013 säädöskehystä. Erityisesti asetuksessa 
(EY) N:o 1698/2005 esitetään yli 30 erilaista tarkkaan 
rajatulle ryhmälle kohdennettua toimenpidettä, ja 
siihen on sisällytetty edunsaajien tukikelpoisuus -
perusteet sekä erityisvaatimukset, jotka maata -
lousrahastosta tuettavien rahoitusvälineiden on 
täytettävä. Tarkempia säännöksiä on täytäntöönpa -
noasetuksessa (EY) N:o 1974/2006.
Ks. myös 21 kohtaan annettu vastaus.
Komissio toteaa, että maaseudun kehittämisen 
edunsaajina ovat kaikenkokoiset maatilat. Pienvilje -
lyllä on EU:ssa monta ulottuvuutta, ja sillä on maa-, 
alue- ja/tai alasektorikohtaisia erityispiirteitä. Lisäksi 
viljelijät eivät ole ainoita maaseudun kehittämisen 
edunsaajia.
Koheesiopolitiikalla ei periaatteessa tueta maa -
taloutta, mutta maaseudun kehittämispolitiikan 
tavoin se kattaa monta maatalouden ulkopuolella 
toimivaa mikroyritystä ja pientä yritystä.
26
EU:n säädöskehys ohjelmakaudella 2007–2013 on 
erittäin joustava maaseudun kehittämistoimenpi -
teiden täytäntöönpanoa ajatellen. Tässä yhteydessä 
komissio katsoo, että tarpeet ja mahdollisuudet on 
esitetty riittävän selvästi, jotta rahoitusvälineiden 
suunnittelu on mahdollista ja asianmukaista. Hyväk -
syessään maaseudun kehittämisohjelmia tai niiden 
muutoksia komissio laatii analyysin, jossa se arvioi 
ohjelmat ja toimenpiteet varmistaakseen, että ne 
ovat Euroopan unionin strategisten suuntaviivojen 
sekä asiaa koskevien kansallisten strategiasuunnitel -
mien ja sovellettavien säännösten mukaiset.13
Toissijaisuusperiaatteen ja jaetun hallinnoinnin peri -
aatteiden mukaisesti rahoitusvälineiden perustami -
nen, täytäntöönpano ja kysynnän arviointi kuuluvat 
jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Tämä kattaa kaik -
kien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten 
hyväksymisen kansallisella tai alueellisella tasolla, 
rahoitussopimukset mukaan lukien.
Komissio seuraa sitä, miten jäsenvaltiot toimeen -
panevat maaseudun kehittämisohjelmia, ja tar -
kastaa tässä yhteydessä, miten jäsenvaltiot toi -
meenpanevat maaseuturahastosta rahoitettavia 
rahoitusvälineitä.
Komissio toteaa, että maksajavirastoilla on tär -
keä rooli maaseudun kehittämispolitiikassa ja sen 
täytäntöönpanossa.
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
20
Komissio toteaa, että maaseudun kehittämisen 
rahoitusvälineillä voidaan tukea myös muita 
investointitoimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi 
311 (maatalouselinkeinojen monipuolistaminen), 
312 (mikroyritysten perustaminen ja kehittäminen 
maaseutualueilla), 313 (maaseutumatkailu), 321 
(peruspalvelut ja infrastruktuuri) jne. Myös maa -
seudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen 
(Leader) mukaisesti myönnettävä tuki olisi otettava 
huomioon.
Huomautukset
21
Maaseudun kehittämiseen vuosina 2007–2013 
tarkoitettuja rahoitusvälineitä koskevia sääntöjä 
on huomattavasti parannettu kauteen 2000–2006 
verrattuna.
22
Komissio katsoo, että päättämisen yhteydessä tee -
tettävissä sähköisissä kyselyissä ei täysin oteta huo -
mioon niitä syitä, joiden vuoksi rahoitusvälineitä ei 
ole perustettu ohjelmakauden alussa.
Komission vastaus 47
27
Vuodesta 2011 alkaen on vaadittu odotettujen tap -
pioiden ennakkoarviointia silloin kun maaseutura -
hastosta yhteisrahoitetaan takuurahastoja sisältäviä 
toimia.11 Ennakkoarvioinneissa on otettava huo -
mioon ajankohtaiset markkinakäytänteet saman -
tyyppisissä investointitoimissa ja samankaltaisilla 
markkinoilla, joita varten kyseiset takuurahastot 
perustetaan.
Ohjelmakaudella 2014–2020 ennakkoarviointi, jonka 
sisältö on laissa määritelty, on pakollinen kaikille 
tukitoimenpiteille, joihin liittyy osaksi maaseutura -
hastosta rahoitettavia rahoitusvälineitä.12
Kaudella 2007–2013 sovellettavan lainsäädännön 
mukaan rahastonhoitajaehdokkaiden oli esitettävä 
konkreettinen liiketoimintasuunnitelma, joka hallin -
toviranomaisen oli arvioitava.
Komissio toteaa, että kaikki maaseuturahastosta 
vuosina 2007–2013 tuetut rahoitusvälineet perustet -
tiin talous- ja rahoituskriisin aikana, jolloin luo -
tonsaanti ja likviditeettiongelmat vaivasivat koko 
Eurooppaa.
Esimerkiksi Bulgariassa odotettuja tappioita kos -
keva ennakkoarviointi / puuteanalyysi tehtiin ennen 
kuin maksukyvyttömyysriski ja rahaston pääoman 
lopullinen määrä vahvistettiin. Romaniassa tehtiin 
jatkuva arviointi vuosien 2007–2013 lainsäädännön 
muutoksen jälkeen, joka edellytti vuodesta 2011 
alkaen takuurahastojen odotettujen tappioiden 
ennakkoarviointia. Maaseudun kehittämiskomi -
teassa rahoitusvälineiden päättämisestä käytyjen 
keskustelujen yhteydessä Italia vahvisti virallisesti 
lähestymistapansa ennakkoarviointien toteuttami -
seen kaudella 2007–2013.
Likviditeetin puute ja/tai viljelijöiden luotonsaan -
nin vaikeudet ovat myös merkittäviä syitä tiettyjen 
rahoitusvälineiden käyttöön jäsenvaltioissa.
11 Komission asetus (EU) N:o 679/2011, annettu 14 päivänä 
heinäkuuta 2011.
12 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohta.Jokaisella maaseudun kehittämistoimenpiteellä, 
jota rahoitettiin rahoitusvälineistä, oli selkeästi ja 
hyvin laaditut, EU:n lainsäädännön sekä kansallisten 
strategiasuunnitelmien mukaiset tavoitteet. EU:n 
lainsäädännössä ei edellytetä yksinomaan mitatta -
vissa olevien tavoitteiden asettamista.
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta kullekin EU:n 
prioriteettien mukaiselle kohdealalle vahvistetaan 
maaseuturahastoa koskevat määrälliset ennakko -
tavoitteet. Ohjelmaan on sisällyttävä strategian 
kuvaus, ja siinä on osoitettava, että EU:n prioriteet -
tien mukaisesti valitut toimenpiteet perustuvat 
järkevään toimenpidelogiikkaan, jota ennakkoarvio 
tukee.
Laatikko 2 
Tavoitteet olivat yhdenmukaisia yleisen tilanteen 
eli luottojärjestelyjen puuttumisen kanssa. Maaseu -
dun kehittämisohjelmissa kehitetään lisätavoitteita 
sen mukaan, mitä toimenpiteitä rahoitusvälineillä 
tuetaan. Jäsenvaltioiden ja rahastonhoitajien 
väliset rahoitussopimukset voivat myös sisältää 
perusteita ja tavoitteita, jotka liittyvät kuhunkin 
rahoitusvälineeseen.
Nämä yleiset syyt selittävät tarpeen perustaa 
lainarahasto. Tarkemmat tiedot täydellisistä perus -
teluista, erityisistä tavoitteista sekä investoinneista 
luopumista koskevasta strategiasta sisältyvät 
”rahoitussopimukseen”, jonka ovat allekirjoit -
taneet ETEAN (rahastonhoitaja) sekä ministeriö 
(hallintoviranomainen).
Tämä osoittaa, että ohjelmasuunnittelu oli johdon -
mukaista ja vastasi EU:n lainsäädännön vaatimuksia. 
Liettua ja Romania kärsivät erittäin ankarasta luot -
tolamasta, jonka vuoksi edunsaajien oli mahdotonta 
saada pankeilta luottoja hankkeitaan varten.
Muut tavoitteet on määritelty toimenpiteiden 
mukaisesti.
Ks. Romanian tapaus yllä.
Komission vastaus 48
32
Koko määrän maksaminen yhtenä suorituksena 
maaseudun kehittämisohjelmalta rahastolle oli EU:n 
lainsäädännön mukaista. Kertyneet korot pysyivät 
takuurahaston käytössä uusien vakuuksien anta -
mista varten. Tämä määrä selvitetään rahoitusväli -
neiden päättämisen yhteydessä.
Maaseuturahaston käyttämättömien määrien sijoit -
tamista korollisille pankkitileille, jotka tuottavat 
lisätuloa, jotka voidaan siten käyttää rahoitusväli -
neisiin, pidetään hyvänä käytäntönä. Myös maaseu -
turahaston varat, jotka on tarkoitus käyttää ohjel -
mista myönnettäviin avustuksiin, voidaan sijoittaa 
korollisille pankkitileille.
Romanian tapauksessa on suoritettu odotettujen 
tappioiden arviointi, ja siellä toimivien maatalous -
rahastosta osarahoitettujen rahoitusvälineiden 
kokonaistalousarviota on mukautettu vastaamaan 
tämän arvioinnin tuloksia.
33
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 52 artiklan 3 koh -
dassa määritellään tarkasti, mitä tapahtuu varoille, 
jotka palautetaan tukitoimenpiteeseen ohjelmakau -
den aikana rahastojen tekemistä investoinneista, 
tai varoille, jotka ovat jääneet jäljelle vakuuden 
täyttämisen jälkeen (varoja on käytettävä rahoi -
tussopimuksen mukaisesti tai ne on ilmoitettava 
tilinpäätöksessä).
Takuu takaa lopullisen edunsaajan lainan, jonka 
tämä saa rahoituksen välittäjältä. Palauttamalla 
tämän lainan (ja mahdolliset siihen liittyvät korot) 
lopullinen edunsaaja vahvistaa maatalousrahas -
tosta tuetun toimenpiteen täytäntöönpanon ja 
tämän seurauksena vapauttaa takuun, jota ei tämän 
jälkeen ole enää mahdollista yhdistää maaseu -
turahaston talousarvioon, koska sen osuus on jo 
”kulutettu”, ts. käytetty vähintään kerran. Komissio 
ei katso, että tämä olisi vastoin moitteettoman 
varainhoidon periaatteita.28
Maaseudun kehittämisen rahoitusvälineet sovel -
tuvat kaikille potentiaalisille sijoittajille yrityksissä, 
joita voitaisiin tukea maatalousrahastosta.
Kaudella 2007–2013 komissio paransi lainsäädäntöä 
ottamalla käyttöön vaatimuksen takuurahastojen 
odotettujen tappioiden ennakkoarviosta.
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta tarpeiden arvioin -
tia vaaditaan kaikissa tapauksissa, joissa jäsenvaltio 
päättää ohjata maaseuturahaston rahoitusta rahoi -
tusvälinettä varten.13 Lisäksi asteittaisia maksuja 
koskevat säännökset tuovat lisävarmistusta.
Ks. myös vastaukset 21 ja 22 kohtaan.
30
Komissio toteaa, että rahoitusosuuksien osoitta -
minen rahoitusvälineisiin ei ole riittävä peruste 
katsoa osoitettuja rahoitusosuuksia tukikelpoisiksi 
päättämisvaiheessa.
31
Komissio haluaa korostaa, että ilmoitetut menot 
oli kirjattu asianmukaisesti. Komissio on kuitenkin 
havainnut myös omissa tarkastuksissaan, että jois -
sakin jäsenvaltioissa varojen siirto rahoitusvälineille 
on ollut liiallista suhteessa siihen, miten paljon 
lopulliset edunsaajat ovat käyttäneet välineitä.
Komissio toteaa, että rahoitusvälineiden luonne ei 
salli koko siirretyn pääoman käyttöä välittömästi. 
Rahoitusvälineet tarvitsevat aikaa kehittyä hyvin 
toimiviksi mekanismeiksi, ja ne tarvitsevat aluksi 
maksuvalmiutta, jotta voidaan varmistua sujuvista 
investoinneista yrityksiin.
Kysymystä pääoman ylimitoittamisesta14 on käsitelty 
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklan säännök -
sissä, joiden mukaisesti kaikkiin rahoitusvälineisiin 
sovelletaan kaudella 2014–2020 asteittaisia maksuja, 
jotka riippuvat tosiasiassa suoritettujen maksujen 
tasosta.
13 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohta.
14 Tilintarkastustuomioistuin viittaa erityiskertomuksessaan 
nro 2/2012 rahoitusvälineiden, ei pääoman, ylimitoitukseen.
Komission vastaus 49
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 15 artiklan sekä 71 
artiklan 2 ja 5 kohdan mukaisesti toimivaltainen elin 
arvioi hakijat, jotka halusivat saada tukea rahoitus -
välineestä, kunkin toimenpiteen valintaperusteiden 
mukaisesti. Menot ovat oikeutettuja maaseutura -
haston rahoitusosuuteen ainoastaan, jos ne ovat 
aiheutuneet kyseisen ohjelman hallintoviranomai -
sen hyväksymistä tai sen vastuulla olevista toimista 
samojen valintaperusteiden mukaisesti.
Komissio katsoo, että rahoitusvälineiden ohjel -
masuunnittelu tehtiin EU:n lainsäädännön ja sovel -
lettavien valtiontukisääntöjen mukaisesti.
36
Maaseudun kehittämisen alalla ei ole ohjelmakau -
delle 2007–2013 EU:n tasoista oikeudellista vaa -
timusta, jossa edellytettäisiin, että kaikkien tuki -
muotojen kokonaismäärä ei saa olla asianomaisen 
menoerän kokonaismäärää suurempi. On myös huo -
mattava, että takuut takaavat pääsääntöisesti enin -
tään 80 prosenttia (yksityisestä) sijoitusosuudesta.
Ks. myös 34 ja 35 kohtaan annetut vastaukset.
37
Ks. komission vastaus 34 kohtaan.
38
Tämä riski on huomioitu myös komission tarkastuk -
sissa. On kuitenkin vaikeaa päätellä, että pääoman 
siirtonopeus liittyisi automaattisesti N+2-säännön 
kiertämiseen eikä esimerkiksi odotettua hitaam -
paan ohjelman toimeenpanoon. Useissa tapauksissa 
jäsenvaltiot siirsivät koko budjetoidun pääoman, 
vaikka niillä ei ollut ”N+2-ongelmaa”.
Maaseudun kehittämisohjelmien rahoitusosuudet 
rahoitusvälineisiin voidaan tehdä milloin tahansa 
ohjelmakauden aikana.
Ks. myös 26 kohtaan annettu vastaus.Ohjelmakauden päättämisen yhteydessä takuu -
rahastojen tukikelpoiset menot kattavat kaikki 
takuut, jotka on vapautettu lainojen onnistuneiden 
palautusten jälkeen ohjelmakauden aikana, sekä 
aktiivisiin takuisiin liittyvän riskin määrän (mutta ei 
annettujen aktiivisten takuiden kokonaismäärää). Se 
aktiivisten takuiden osa, joka ei ole tukikelpoinen, 
on palautettava ohjelmaan.
Ks. myös vastaus 31 kohtaan.
34
Maatalousrahastosta tuetut rahoitusvälineet 
varmistivat rahoituksen saatavuuden edunsaajille, 
joille rahoitusmarkkinat eivät ole tarjonneet mah -
dollisuutta kattaa hanketta tai sen yksityisen yhteis -
rahoituksen osuutta. Ohjelmakaudella 2014–2020 
rahoitusvälineitä ei voida käyttää avustuksien 
ennakkorahoitukseen, eikä avustuksia saa käyttää 
rahoitusvälineistä myönnetyn tuen takaisinmak -
suun. Sen sijaan avustusten ja rahoitusvälinei -
den tuen yhdistelmä voidaan kohdistaa samaan 
menoerään edellyttäen, että kaikkien tukimuotojen 
kokonaismäärä ei ole suurempi kuin asianomainen 
menoerän kokonaismäärä.15
Laatikko 3
Rahoitusvälineillä oli tärkeä rooli finanssi- ja talous -
kriisin yhteydessä erityisesti jäsenvaltioissa, joissa 
taloudelliset edellytykset ovat tiukat ja/tai edunsaa -
jien oli vaikea saada kokoon osarahoitusta.
35
Komissio toteaa, että maaseuturahasto osallistuu 
rahoitusvälineisiin julkisin varoin (maaseuturahasto 
sekä kansalliset osarahoitusosuudet).
Rahoitusvälineet eivät välttämättä ole vaihtoehto 
avustuksille, sillä avustuksia ja rahoitusvälineitä 
voidaan käyttää yhdessä yksittäisessä tukitoimenpi -
teessä valtiontukisääntöjen mukaisesti.
15 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7, 8 ja 9 kohta.
Komission vastaus 50
Potentiaaliset markkinat on hyvin laaja käsite, ja 
sen määrittely ei ole ainoa tekijä, jota käytetään 
määritettäessä ja arvioitaessa rahaston pääomaa. 
Huomioon on lisäksi otettava muun muassa toimen -
piteisiin käytettävissä oleva kokonaisbudjetti, inves -
tointitarpeet, rahoitusvälineiden tuoman lisäarvon 
arviointi, rahoitusvälineiden vaikutus toimenpitei -
den tavoitteisiin jne.
43
Bulgarian tapauksessa nämä ehdotukset sisälsi -
vät toimenpiteitä, joiden toteuttamiseen ei voida 
perustaa rahoitusvälineitä.
Italian osalta alueiden ilmoittamat määrät eivät 
vaikuttaneet suhteettomilta siinä vaiheessa kun 
takuurahaston pääoma maksettiin.
Ks. myös Sisiliaa koskevaan 39 kohtaan annettu 
vastaus.
Liettuan tapauksessa pääoman ylimitoitus tapahtui 
vasta kun luottokriisi oli helpottanut ja pankit alkoi -
vat taas myöntää lainoja. Liettua päätti pienentää 
rahoitusvälineen suuruutta.
Romaniassa pääoman ylimitoitus heijasti rahoi -
tusvälineiden kyvyttömyyttä saada käyttöön 
kaupallisia luottoja vakavan rahoituskriisin ja 
kysynnän supistumisen yhteydessä samalla kun 
minkä tahansa sijoituksen kannattavuus asetettiin 
kyseenalaiseksi.
Ks. myös 32 kohtaan annettu vastaus.
Laatikko 5 
Rahaston rajoitetun käytön vuonna 2014 voidaan 
katsoa johtuvan sen myöhäisestä perustamisesta 
(joulukuu 2013), sijoittajien jatkuvasta haluttomuu -
desta vakavan talouskriisin vuoksi, maan rajallisesta 
kokemuksesta tämäntyyppisten rahoitusvälineiden 
kanssa sekä maan muista tapahtumista, jotka eivät 
olleet investointien kannalta otollisia.
Komission mielestä tämä on hyvä käytäntö, joka 
osoittaa, miten jäsenvaltio toimii talousarvioiden 
kanssa ohjelma -alueen taloudellisen tilanteen kehit -
tymisen sekä rahoituksen kysynnän mukaisesti.Laatikko 4
Tarkoituksena oli nopeuttaa lainarahaston aktivoin -
tia, koska neuvottelut olivat kestäneet suunniteltua 
kauemmin. Kaikki osapuolet toivoivat, että rahoitus -
välineet käynnistetään ilman lisäviivytyksiä. Hallin -
nolliset valmistelut päättyivät joulukuussa 2013, kun 
lainarahasto perustettiin virallisesti.
Komissio toteaa, että jopa suurimpien mahdollisten 
arvioiden mukaan avustuksia varten jäävät varat 
ovat varsin merkittävät (70–90 %).
Rahoitusvälineiden kautta käyttämättä jääneet 
varat voidaan kohdentaa uudelleen muihin 
tukimuotoihin.
Ks. myös vastaukset 31, 38 ja 39 kohtaan.
40
Komissio on toiminut sääntöjen mukaisesti.
Komissio toteaa, että silloin kun varoja on käytetty 
vähemmän, jäsenvaltioiden on palautettava varat 
ohjelmiin, tämä puolestaan kasvattaa vapautta -
misriskiä sinä vuonna, jona varat kohdennetaan 
uudelleen.
Ks. myös komission vastaukset 31 kohtaan sekä 
laatikkoon 4.
41
Ks. komission vastaus 31 kohtaan.
42
Komissio toteaa, että potentiaalisten markkinoiden 
määrittely tehdään etukäteen , kun taas rahoitus -
välineet toimivat maaseudun kehittämisohjelmien 
päättämiseen asti muuttuvilla rahoitusmarkkinoilla 
ja vaihtuvassa taloudellisessa tilanteessa. Tilanne on 
samanlainen EU:n tasolla toimivien rahoitusvälinei -
den kohdalla.
Komission vastaus 51
46
Komissio huomauttaa, ettei EU:n lainsäädännössä 
ole määritelmää riskialttiustasolle ohjelmakaudella 
2007–2013.
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta riskialttius -
tason arviointi, johon viitataan asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan b alakohdassa 
ennalta tehtävänä riskinarviointina, osoittaa, että 
tarvitaan asianmukainen ohjelmasta maksettava 
rahoitusosuus kattamaan odotettavissa olevat 
sekä odottamattomat uusista lainoista aiheutuvat 
tappiot.
47
Komissio katsoo, että takuurahasto, joka takaa 
20 prosenttia lainaportfoliosta ja jolla on lopulta 
vain 1 prosentti maksettavaksi lankeavia takauksia, 
on itse asiassa esimerkki hyvin toimivista lainoista.
Kerrannaisuusaste on määritettävä tapauskohtai -
sesti, mutta tässä tapauksessa 20 prosenttia on 
melko alhainen eikä sen pitäisi herättää kysymyksiä 
pääoman ylimitoittamisesta (myös yleisten valtion -
tukisääntöjen mukaisesti 25 prosentin takausvastuu 
voidaan automaattisesti vapauttaa ilmoitusvelvol -
lisuudesta, ks. yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 21 
artikla).
Myös komissio on sitä mieltä, että alhainen maksu -
kyvyttömyystaso viesti myös pankkialan halutto -
muudesta tukea riskialttiimpia tukitoimenpiteitä.
48
Komissio toteaa, että lopullisille edunsaajille myön -
nettyjen takuiden kokonaismäärä oli vuoden 2013 
lopussa 249,6 miljoonaa euroa, joka on noin 60 pro -
senttia rahastoon osoitetuista rahoitusosuuksista.
Komissio huomauttaa, että tilintarkastustuomiois -
tuimen tarkastamat rahoitusvälineet ovat edelleen 
toiminnassa ja niiden toiminta jatkuu myös vuosina 
2014–2015.
Ks. myös vastaukset 12 ja 39 kohtaan.Jälkikäteen  vertaileminen ei merkitse sitä, että 
rahoitusvälineiden perustamisen hetkellä niille 
varattu määrä oli arvioitu liian suureksi. Oli myös 
muita syitä, joiden perusteella maaseudun kehittä -
misohjelmasta rahastoon myönnetty rahoitusosuus 
oli perusteltu. Näitä syitä on kuvattu kohdassa 42.
44
Ks. komission vastaus 28 kohtaan.
Laatikko 6
Rahoitusvälineiden kautta käyttämättä jääneet 
varat voidaan kohdentaa uudelleen muihin 
tukimuotoihin.
Ks. myös 31 kohtaan annettu vastaus.
Bulgarian ehdottamaa alkuinvestointipotentiaa -
lia pienennettiin komission arvioinnin johdosta. 
Jäsenvaltiot ovat vastuussa rahoitusohjelmien 
laatimisesta ja täytäntöönpanosta, mukaan lukien 
ennakkoarvioinnin tekeminen ja tarkastelu. Komis -
sion velvollisuus ei ole tarjota alueellista tai kansal -
lista asiantuntemusta erityisten rahoitusvälineisiin 
liittyvien teknisten seikkojen laskemiseen.
Romanian osalta ks. komission vastaus 43 kohtaan.
45
Rahoitusmarkkinat ovat dynaamisia ja voivat muut -
tua, mistä on osoituksena viimeaikainen rahoitus- ja 
talouskriisi. Näin ollen pitkän aikavälin ennusteet 
saattavat osoittautua epäluotettaviksi. Tämän 
vuoksi kukin ennakkoarviointi voi ohjelmakautta 
2014–2020 koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti 
sisältää säännöksiä mahdollisuudesta tarkistuksiin 
ja päivityksiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, 
jotta ne kuvastaisivat tarkasti mahdollisesti muuttu -
via markkinaolosuhteita.
Komission vastaus 52
58
Näiden rahoitusvälineiden varojen maksuun on 
vielä aikaa. Komissio voi vahvistaa vasta ohjelma -
kauden lopussa, kuinka paljon lopullisille edunsaa -
jille on maksettu.
Ks. myös komission vastaus 55 kohtaan.
59
Ks. komission vastaus 52 ja 58 kohtaan.
60
Komissio katsoo, että julkisen rahoituksen käyttöä 
hyvin toimivilla markkinoilla (tai markkinoilla, joiden 
toiminta on pääosin palautumassa asianmukaiselle 
tasolle) on arvioitava huolellisesti, jotta vältetään 
kilpailun vääristyminen.
Kreikan tapauksessa rahasto perustettiin vasta 
vuoden 2013 loppupuolella, minkä vuoksi tosi -
asiallinen maksaminen lopullisille edunsaajille 
aloitettiin vasta vuoden 2014 puolivälissä. Liettuan 
tapauksessa pankkijärjestelmä pystyi aloittamaan 
uudelleen tavanomaisen luottovirran vuoden 2012 
lopussa, minkä vuoksi maatalousrahaston resurs -
sit jäivät osaksi tarpeettomaksi. Tilanne oli sama 
myös Latviassa, missä rahastolla oli myös erityinen 
painopistealue.
61
EU:n lainsäädännössä ei edellytetä, että jäsenval -
tiot käyttävät takaisin rahastoon maksetut varat 
välittömästi. Uudistuvuutta koskevista järjestelyistä 
on sovittu rahoitussopimuksessa, ja ne riippuvat 
tilanteesta ja asiayhteydestä, jossa rahoitusvä -
line toimii. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi haluta 
”kerätä” takaisinmaksetut varat ja käynnistää uuden 
rahoitusvälineen uudelle rahoitustuotteelle tai 
uudelle tavoitteelle. Kauden 2007–2013 lainsäädän -
nön mukaan rahoitusvälineille myönnettyjä varoja 
voidaan käyttää uudelleen ilman aikarajoitusta.
62
Kaudelle 2014–2020 on otettu käyttöön parannettu 
seuranta- ja raportointijärjestelmä, joka on vah -
vistettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan 
säännöksissä ja jonka avulla voidaan arvioida uudis -
tuvuus- ja vipuvaikutuksia.49
Tällaisia vaiheittaisia lähestymistapoja sovellet -
tiin myös Liettuassa ja Latviassa perustettuihin 
lainarahastoihin.
52
Komissio toteaa, että jotkin rahoitusvälineet aloit -
tivat toimintansa tarkastuksen lopussa ja niillä on 
vielä kaksi vuotta täytäntöönpanoa jäljellä.
53
Keskimääräisessä kaikille rahoitusvälineille yhtei -
sesti lasketussa maksatusasteessa ei oteta huo -
mioon tiettyjen varojen täytäntöönpanon nopeut  ta. 
Koheesiopolitiikan alalla huomattava määrä varoja 
otettiin käyttöön vasta vuonna 2012. Näiden määrä -
rahojen alhaisen käyttöasteen vuoden 2012 lopussa 
ei pitäisi olla huolestuttava.
Rahoitusvälineitä, erityisesti vasta ohjelmakauden 
lopussa käyttöön otettuja, voidaan arvioida uudis -
tuvuusvaikutuksen osalta vasta niiden elinkaaren 
lopussa.
55
Todellisuudessa tilanne rahoitusmarkkinoilla parani 
ja puutteita on aiempaa vähemmän (ks. edellä 
kohdassa 47 esitetty esimerkki: takaus myönnettiin 
20 prosentille lainaportfoliosta, ja vain 1 prosentti 
takauksista lankesi maksettavaksi).
56
Ks. komission vastaus 55 kohtaan.
57
Nämä muutokset heijastavat rahoitusvälineiden 
todellisia tarpeita. Rahoitusvälineiden kautta käyt -
tämättä jääneet varat kohdennettiin uudelleen ja 
käytettiin muihin tukimuotoihin.
Komission vastaus 53
66
Ks. myös 63–65 kohtaan annetut vastaukset.
67
Ks. komission vastaus 60 kohtaan.
Laatikko 7
Komissio katsoo, että arvioissa olisi otettava huo -
mioon rahastojen käytettävissä olleet todelliset 
määrät viimeisimpien maaseudun kehittämisoh -
jelmien muutosten jälkeen, sillä ne vaikuttavat 
vipuvaikutuksen laskentaan.
68
Rahoitusvälineiden perustaminen maaseuturahas -
ton puitteissa merkitsi kokonaan uutta toiminta -
mallia joillekin jäsenvaltioille, mikä edellytti uusien 
asioiden opettelua. Viivytykset johtuivat useim -
missa tapauksissa siitä, että käytetyt välineet olivat 
uusia maaseudun kehittämispolitiikassa, julkisissa 
hankinnoissa ja valtiontukeen liittyvissä asioissa.
Komissio tiedotti ja markkinoi intensiivisesti rahoi -
tusvälineiden käytöstä maaseudun kehittämis -
komiteoiden, verkostojen, koulutus- ja tiedotus -
toimintojen, jäsenvaltioiden kanssa järjestettyjen 
kahdenvälisten kokousten sekä kattavien suuntavii -
vojen välityksellä.
Uudella ohjelmakaudella komissio on myös antanut 
tarvittavaa opastusta rahoitusvälineiden täytän -
töönpanon osalta. Komissio ilmoitti jäsenvaltioille 
erityisesti eri vaihtoehtoehdoista, joiden mukaisesti 
hallintoviranomaiset voivat käyttää rahoitusväli -
neitä asianmukaisella tavalla.
Jo perustetut rahastot jatkavat toimintaansa ohjel -
makaudella 2014–2020 tai voidaan perustaa uusia 
rahastoja komission ehdottamien mallien (kuten 
käyttövalmiit välineet)16 pohjalta. On odotettavissa, 
että näin voidaan merkittävästi lyhentää viiveitä.
16 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2014, 
annettu 11 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä 
rahoitusvälineitä koskevien vakioehtojen ja -edellytysten osalta.63
Rahoitusvälineiden päätavoite ei ole saavuttaa 
suurta vipuvaikutusta. Rahoitusvälineet ovat tapa 
toimittaa ohjelmasta tukea lopullisille edunsaajille. 
Rahoitusvälineiden aikaansaamat vaikutukset (esim. 
uudistuvuus tai vipuvaikutus) ovat etuja, mutta 
eivät tavoitteita itsessään.
Vipuvaikutuksesta, joka voi vaihdella eri toimialo -
jen, alueiden ja rahoitustuotteiden välillä, olisi sovit -
tava rahoitussopimuksessa kunkin rahoitusvälineen 
osalta.
Yksityisten sijoittajien osallistumisen osalta komis -
sio haluaa viitata riskipääomarahoitusta koskevaan 
valtiontukilainsäädäntöön (yleinen ryhmäpoikkeus -
asetus), joka edellyttää yksityisen sijoittajan osal -
listumista. Vivutusmekanismia koskeva komission 
määritelmä käsittää kaikki rahoitusosuudet (yksityi -
set ja julkiset) EU:n varojen lisäksi.
64
Varainhoitoasetukseen sisältyvässä vipuvaikutuk -
sen määritelmässä todetaan, että mikä tahansa 
julkinen rahoitusosuus EU:n rahoitustuen lisäksi on 
vivutusta.
Maaseuturahasto ei ole poikkeus muiden yhteisesti 
hallinnoitavien varojen joukossa.
65
Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdassa 
ei määritellä vipuvaikutusta, eikä sitä pitäisi koh -
della poikkeuksena varainhoitoasetuksen säännök -
siin. Siinä edellytetään ainoastaan, että ennakko -
arvioinnissa otetaan huomioon rahoitusvälineiden 
perustamisen odotettu vipuvaikutus. Yhteisiä sään -
nöksiä koskevan asetuksen 39 artiklan 5 kohdassa 
kuitenkin esitetään vipuvaikutuksen laskentatapa.
Sovellettavien asetusten mukaisesti maaseudun 
kehittämispolitiikan osarahoitusvelvoite vahvis -
tetaan ohjelman tasolla. Yksittäisiä toimenpiteitä 
(esim. rahastot) varten voidaan vaatia tai olla vaati -
matta kansallista osarahoitusta.
Komission vastaus 54
Kauden 2014–2020 osalta tulosindikaattorit vahvis -
tetaan asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 artiklassa. 
Lisäksi jäsenvaltioiden on raportoitava säännöl -
lisesti rahoitusvälineistä, kuten asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 46 artiklassa edellytetään.
Komission yhteinen vastaus 72–75 
kohtaan
Hallintoviranomainen määrää rahaston lakkautta -
mista ja investoinnista luopumista koskevista jär -
jestelyistä rahoitussopimuksessa rahastonhoitajan 
kanssa varmistaen, että asiaa koskevat säännökset 
otetaan asianmukaisesti huomioon.
Koska rahoitusvälineitä hallinnoidaan yhteisesti ja 
niihin sovelletaan toissijaisuusperiaatetta, komis -
sion on varmistettava, että jäsenvaltiot perustavat 
asianmukaiset hallinto- ja valvontajärjestelmät.
Kaudella 2007–2013 komissio tarjosi ohjeistusta 
kaikille jäsenvaltioille, jotka pyysivät sitä. Komissio 
valmistelee parhaillaan kauden 2007–2013 ohjel -
mien päättämistä koskevia suuntaviivoja.
Komissio aikoo antaa yhtenäisempiä ja parempia 
ohjeita kautta 2014–2020 varten. Oikeudellisten 
sääntöjen ja ohjeiden noudattaminen tarkastetaan 
tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä.
77
Näitä säännöksiä ei ole sisällytetty lainsäädäntöön. 
Komissio suosittaa, että jäsenvaltiot noudattavat 
suuntaviivoissa esitettyjä määräyksiä.
Erilaisia tulkintoja selvennettiin maaseudun kehit -
tämiskomitean keskustelujen yhteydessä vuonna 
2014.
78
Katso vastaukset 61 ja 72–75 kohtaan.Laatikko 8
Joissakin jäsenvaltioissa rahoitusalan romahdus ja 
talouskriisi aiheuttivat maksukyvyttömien, liike -
toiminnassaan epäonnistuneiden tai konkurssiin 
menneiden yritysten kysynnän. Tämä, yhdessä 
muiden ulkoisten tekijöiden kanssa, selittää viipeet 
ja rahastojen alhaisen käyttöasteen.
69
Komissio katsoo, että rahoitusvälineiden tulok -
sellisuuden arvioinnissa tulisi keskittyä myös 
osarahoitetuilla rahoitusvälineillä aikaansaatuihin 
tuloksiin, uudistuvuusvaikutus ja vipuvaikutukset 
mukaan luettuina. Lisäksi arvioinnissa olisi otettava 
huomioon erilaiset mahdolliset tilanteet. Kunkin 
indikaattorin arvojen kehitystä on huolellisesti 
arvioitava asiayhteys huomioiden. Indikaattorien 
asiayhteydestä irrotetuilla arvoilla ei pystytä arvioi -
maan tuloksellisuutta.
Rahoitusvälineet ovat keino siirtää ohjelmasta tukea 
lopullisille edunsaajille. Tärkein tulosindikaattori on 
sen vuoksi ohjelman rahoitusosuuden käyttäminen 
ohjelman tavoitteiden mukaisesti.
Komissio katsoo, että vipuvaikutus ja uudistu -
vuusvaikutus korreloivat keskenään negatiivisesti 
(mitä suurempi vipuvaikutus, sitä vähäisempi 
uudistuvuusvaikutus).
Lisäksi komissio muistuttaa neljästä suoritusin -
dikaattorista, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) 
N:o 480/2014 12 artiklassa.
70
Komissio toteaa, että yhteisiin seuranta- ja arvioin -
tisääntöihin ei sisältynyt rahoitusvälineitä koskevia 
yhteisiä indikaattoreita kaudella 2007–2013. Yhteisiin 
seuranta- ja arviointisääntöihin sisältyy kuitenkin 
muita indikaattoreita17, jotka jäsenvaltioiden on 
määriteltävä maaseudun kehittämisohjelmien erityis -
piirteiden seurantaa ja arviointia varten. Kaikissa 
maaseudun kehittämisohjelmissa on löydettävä tasa -
paino seurattavien yhteisten indikaattorien kohtuul -
lisen määrän sekä muiden, vain joissakin maaseudun 
kehittämisohjelmissa käytettyjen indikaattoreiden 
välillä. Tuloksellisuuden indikaattoreista olisi sovit -
tava hallintoviranomaisen ja rahoitusvälineen välillä.
17 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 81 artiklan 2 kohta.
Komission vastaus 55
85
Lainsäätäjä on määrännyt ennakkoarvioinnin tar -
kastelun hallintoviranomaisten vastuulle.
86
Pakollisten etukäteisarviointien ja asteittaisten 
maksujen lisäksi uusi lainsäädäntö sisältää muita 
asianmukaisia takeita tämän mahdollisen riskin lie -
ventämiseksi, kuten seuranta ja kattava raportointi.
Komissio toteaa myös, että 75 prosentissa tapauk -
sista (9 tapausta 12:sta) käytetty riskialttiustaso on 
välillä 2–5.
Yleissääntönä on, että kaudella 2014–2020 seu -
raavien erien maksamisen edellytyksenä on, että 
aiempi pääoma on käytetty.
87
EU:n lainsäädännön mukaan rahoitusväline voidaan 
perustaa milloin tahansa ohjelmakauden 2014–2020 
aikana. Täytäntöönpano voi alkaa vuosina 2014–
2020 välittömästi uusien ohjelmien hyväksymisen 
jälkeen, jo vuonna 2015. Esimerkiksi tammikuussa 
2015 hyväksyttiin Alankomaiden maaseudun kehit -
tämisohjelma kaudelle 2014–2020, ja siinä ennakoi -
daan maatalousrahastosta tuettavan rahoitusväli -
neen perustamista.18
Ks. myös komission vastaus 68 kohtaan.
88
Rahoitusvälineistä olisi annettava ohjelmatukea 
markkinahäiriöiden ja/tai epäsuotuisien tai eri -
tyisten sijoitustarpeiden yhteydessä. Ohjelmatuen 
jatkaminen markkinoilla, joilla julkinen väliintulo ei 
ole enää tarpeen, ei ole sopusoinnussa valtiontuki -
sääntöjen kanssa ja on ristiriidassa moitteettoman 
varainhoidon periaatteen kanssa.
18 Ks. asiaa koskeva esittely, http://www.fi -compass.eu79
Komissio toteaa, että maaseuturahaston varat, jotka 
palautetaan varojen käytön jälkeen ja jotka on käy -
tetty vähintään kerran, eivät ole enää EU:n varoja. 
Päättämisen jälkeen jäsenvaltioilla on velvollisuus 
käyttää niitä yksittäisten yritysten hyväksi EU:n 
lainsäädännön mukaisesti, noudattaen sovellettavia 
valtiontukisääntöjä. Näitä varoja voidaan käyttää 
myös muiden rahoitusvälineiden yhteydessä.
Katso myös vastaukset 5, 33, 61 ja 72–75 kohtaan.
80
Komissio toteuttaa velvollisuutensa kauden 2007–
2013 maaseudun kehittämisohjelmien päättämisen 
osalta.
Kaikki toiminta, joka toteutetaan ohjelmien päättä -
misen jälkeen ja joka ei koske EU:n talousarviota, on 
jäsenvaltioiden vastuulla.
82
Komissio katsoo, että uudessa lainsäädännössä on 
myös monia muita säännöksiä (esim. säännökset, 
jotka koskevat valvontaa, menojen tukikelpoisuutta, 
varojen uudelleenkäyttöä, rahoitusvälineiden ja 
avustusten yhdistelmiä, eri elinten nimeämistä 
rahastonhoitajiksi, mukaan lukien hallintoviran -
omaisille tarkoitetut vaihtoehdot, välittäjien ja 
varojen lopullisten edunsaajien valintaa, hallin -
tokustannuksia ja -palkkioita jne.), joita voidaan 
soveltaa maaseudun kehittämiseen tarkoitettuihin 
rahoitusvälineisiin.
83
Komissio katsoo, että uudessa lainsäädännössä käsi -
tellään asiaa riittävästi ja lievennetään mahdollisia 
riskejä.
Ks. myös komission vastaukset 31 ja 41 kohtaan.
84
Ks. komission vastaus laatikkoon 4 ja 31 kohtaan.
Komission vastaus 56
Kaudella 2014–2020 tarjotaan yhteistyössä hallin -
noitavia politiikkoja koskevia yhteisiä ohjeita, joissa 
käsitellään rahoitusvälineisiin liittyviä kysymyksiä, 
ja samaa lähestymistapaa on tarkoitus soveltaa 
varojen saatavuuteen kaikilla näillä aloilla.
Johtopäätökset ja suositukset
96
Komissio toteaa, että rahoitusvälineitä otettiin käyt -
töön seitsemässä jäsenvaltiossa vuosina 2007–2013. 
Tämä on merkittävä parannus verrattuna kauteen 
2000–2006, jolloin ainoastaan kaksi jäsenvaltiota 
käytti rahoitusvälineitä.
EU:n säädöskehys ohjelmakaudella 2007–2013 on 
erittäin joustava maaseudun kehittämistoimenpi -
teiden toimeenpanoa ajatellen. Komissio katsoo, 
että kauden 2007–2013 säädöskehyksessä otetaan 
huomioon maaseudun kehittämisen erityispiirteet 
ja että tämä heijastuu maaseuturahastosta rahoitet -
tavissa rahoitusvälineissä. Neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 1698/2005 ja komission asetuksessa (EY) 
N:o 1974/2006 määritellään maaseuturahaston 
laajuus ja toiminta -alue erityiset tukitoimet mukaan 
lukien.19 Jokainen maaseudun kehittämistoimen -
pide sisältää useita tukikelpoisuussääntöjä ja 
-säännöksiä, joita toimenpiteen nojalla luotujen 
rahoitusvälineiden on noudatettava, ja niiden olisi 
oltava osa rahoitussopimusta.
Vuodesta 2011 alkaen on vaadittu odotettujen 
tappioiden tarkoituksenmukaista ennakkoarviointia 
silloin kun maaseuturahastosta yhteisrahoitetaan 
takuurahastoja sisältäviä toimia20.
19 Näitä ovat esimerkiksi maatilojen nykyaikaistamiseen, maa- 
ja metsätaloustuotteiden arvon lisäämiseen, mikroyritysten 
luomiseen ja kehittämiseen maaseutualueilla, taloudellisen 
toiminnan laajentamiseen maatalouden ulkopuolelle sekä kylien 
uudistamiseen tarkoitetut investointituet.
20 Komission asetus (EU) N:o 679/2011, annettu 14 päivänä 
heinäkuuta 2011.Rahoitustuotteen voimassaoloaika riippuu ensisi -
jaisesti siitä, minkätyyppisiä investointeja tuetaan. 
Infrastruktuurihankkeisiin tarkoitetuilla pitkän 
aikavälin investoinneilla on erilaiset elinkaaret kuin 
lyhyen aikavälin mikroluotoilla.
Ks. myös vastaukset 43 ja 60 kohtaan sekä laatik -
koon 5.
89
Ks. komission vastaus 5 kohtaan.
90
Maaseuturahaston osalta tuloksellisuuden määrit -
täminen perustuu pääasiassa arviointeihin. Täytän -
töönpanokautta 2007–2013 koskevat väliarvioinnit 
tehtiin liian varhaisessa vaiheessa tulosten ja rahoi -
tusvälineiden tuloksellisuuden arvioimista ajatel -
len. Maaseudun kehittämisen vaikutusten arviointi 
voidaan suorittaa vasta, kun on kulunut riittävästi 
aikaa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden jälkiarvioinneista 
saataneen enemmän tuloksia, joista komissio tekee 
yhteenvedon vuonna 2017.
Ks. myös komission vastaus 70 kohtaan.
91
Varainhoitoasetuksessa yksityisen sektorin osallistu -
mista ei pidetä vipuvaikutuksena.
Vähimmäisomavaraisuusaste riippuu kyseisen rahoi -
tusvälineen tyypistä, alueesta sekä hankkeiden tyy -
pistä. Tämän vuoksi vipuvaikutustavoite ei voi olla 
osa sääntelykehystä. Komissio kehittää parhaillaan 
vipuvaikutusta koskevia ohjeita.
95
Vuosina 2007–2013 maaseuturahastosta myön -
nettyyn tukeen sovelletaan maatalouden 
valtiontukisääntöjä sekä neuvoston asetusta 
(EY) N:o 1698/2005 ja komission asetusta (EY) 
N:o 1974/2006.
Ks. myös komission vastaukset 35 ja 37 kohtaan.
Komission vastaus 57
Komissio on myös käynnistänyt kattavan teknisen 
avun foorumin, ”fi -compass”, joka tarjoaa metodo -
logista ohjausta ja tukea tietoisuuden lisäämiseen 
komissiolle, jäsenvaltioille ja sidosryhmille ERI -ra-
hastoista kaudella 2014–2020 tuettavista rahoitus -
välineistä.23 Fi-compass -foorumin työohjelmaan 
sisältyy myös maatalousrahastoon liittyvien tuottei -
den tuottaminen.
98
Toissijaisuusperiaatteen ja jaetun hallinnoinnin peri -
aatteiden mukaisesti rahoitusvälineiden perustami -
nen, täytäntöönpano ja kysynnän arviointi kuuluvat 
jäsenvaltioiden vastuualueeseen.
Rahoitusvälineiden perustaminen maaseuturahas -
ton puitteissa merkitsi kokonaan uutta toiminta -
mallia joillekin jäsenvaltioille, mikä edellytti uusien 
asioiden opettelua. Komissio tiedotti ja markkinoi 
intensiivisesti rahoitusvälineiden käytöstä maaseu -
dun kehittämiskomiteoiden, verkostojen, koulu -
tus- ja tiedotustoimintojen, jäsenvaltioiden kanssa 
järjestettyjen kahdenvälisten kokousten sekä katta -
vien suuntaviivojen välityksellä.
Komissio katsoo, että uusi lainsäädäntö tarjoaa 
riittävät kannustimet (esim. suurempi osarahoitus -
osuus24, kansallisen yhteisrahoituksen tarjoami -
nen myöhemmin täytäntöönpanokauden aikana, 
investointien ennakkomaksu aiheutuneiden meno -
jen korvaamisen sijaan avustusten tapauksessa) ja 
että investointeihin liittyvät toimet (esim. erilainen 
arvonlisäveron tukikelpoisuus25 sekä käyttöpää -
oman tukikelpoisuus26) tarjoavat riittävästi etuja 
avustuksiin verrattuna.
23 Lisätietoja: http://www.fi -compass.eu
24 Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 59 artiklan 4 kohdan d alakohdan 
mukaisesti kyseessä olevaan toimenpiteeseen sovellettavaa 
rahoitusosuutta korotetaan 10 prosenttiyksiköllä asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 38 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin 
rahoitusvälineisiin osoitettujen rahoitusosuuksien osalta, ja 
rahoitusosuus on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 1 
kohdan a alakohdassa tarkoitettujen unionin tasolla perustettujen 
rahoitusvälineiden osalta 100 prosenttia. Samantapaista 
lähestymistapaa sovelletaan myös EAKR:sta ja koheesiorahastosta 
rahoitusvälineisiin osoitettaviin rahoitusosuuksiin.
25 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 11 kohta.
26 Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 45 artiklan 5 kohta.Ohjelmakauden 2014–2012 osalta voidaan todeta, 
että ennakkoarviointi on pakollinen kaikille toimille, 
joihin liittyy osaksi maaseuturahastosta rahoitetta -
via rahoitusvälineitä.21 Lainsäädännössä kannuste -
taan jäsenvaltioita käyttämään rahoitusvälineitä ja 
annetaan niille mahdollisuus laskea ne välittömästi 
markkinoille toteutusvalmiiden mallien (esim. käyt -
tövalmiit mallit) perusteella. Lisäksi komissio antaa 
tarvittavat ohjeet jäsenvaltioille ja sidosryhmille 
aina kauden 2014–2020 loppuun asti.
97
Komissio on sitä mieltä, että ohjelmakauden 
2014–2020 uudessa säädöskehyksessä otetaan tilin -
tarkastustuomioistuimen esittämät huolenaiheet 
huomioon riittävän hyvin.
Kysymystä pääoman ylimitoittamisesta on käsitelty 
asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklan säännök -
sissä, joiden mukaisesti kaikkiin rahoitusvälineisiin 
sovelletaan kaudella 2014–2020 asteittaisia maksuja, 
jotka riippuvat tosiasiassa suoritettujen maksujen 
tasosta.
Keskeiset tuloksellisuusongelmat on otettu hyvin 
huomioon ERI -rahastoista tuettujen rahoitusvälinei -
den seurannassa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 
artiklan mukaisesti. Lisäksi komissio muistuttaa 
neljästä suoritusindikaattorista, jotka vahvistetaan 
asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 artiklassa.
Edistääkseen rahoitusvälineiden käyttöä komissio 
tehosti yhteistyötään Euroopan investointipankin 
(EIP) kanssa maatalouden ja maaseudun kehittämi -
sen alalla ja allekirjoitti 14. heinäkuuta 2014 yhteis -
ymmärryspöytäkirjan.22 Tähän yhteistyöhön sisältyy 
mahdollisuus hyödyntää Euroopan investointipank -
kiryhmän kokemusta ja tietämystä rahoitusväli -
neistä ja niiden soveltamisesta maaseudun kehittä -
misen alalla.
21 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohta.
22 Ks. lausuma 14/225, 14.7.2014.
Komission vastaus 58
Suositus 2
Komissio hyväksyy tämän jo osittain toimeenpan -
nun suosituksen.
ERI-rahastoihin liittyvää teknistä tukea tarjoavalta 
fi-compass -foorumilta löytyy yleistä ja rahasto -
kohtaista ohjeistusta ennakkoarvioinneista. Tämä 
kattaa sekä koko maatalousrahaston että tietyt alat, 
kuten maa- ja metsätalouden.
100
Komissio katsoo, että tuloksellisuuden määrittämi -
nen perustuu pääasiassa arviointeihin. Maaseudun 
kehittämisen vaikutusten arviointi voidaan suorittaa 
vasta, kun on kulunut riittävästi aikaa. Sen vuoksi 
jäsenvaltioiden jälkiarvioinneissa saataneen enem -
män tuloksia, joista komissio tekee yhteenvedon 
vuonna 2017.
Hallintoviranomaiset ilmoittivat vuotuisten täy -
täntöönpanokertomusten liitteenä tarkat tiedot 
rahoitusvälineitä sisältävistä toimista, kuten vipu -
vaikutuksesta ja suorituskyvystä.
Komissio katsoo, että se on suorittanut valvontateh -
tävänsä asianmukaisesti.
Suositus 3
Komissio hyväksyy tämän jo osittain toimeenpan -
nun suosituksen.
Komissio on laatinut vakiomallit laina- ja takuura -
hastoille maaseudun kehittämisen alalla. ERI -rahas -
tojen teknistä tukea tarjoavan fi -compass -foorumin 
avulla komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta 
luoda toinen malli, joka koskee esimerkiksi ener -
giatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä. 
Malli on tarkoitus toteuttaa vuoden 2015 loppuun 
mennessä.
Komissio allekirjoitti Euroopan investointipankki -
ryhmän kanssa tekemänsä yhteistyön puitteissa 
erityisen yhteisymmärryspöytäkirjan, joka liittyy 
yhteistyöhön maatalouden ja maaseudun kehit -
tämisen alalla ja jonka mukaisesti EIP:n on määrä 
tarjota jäsenvaltioille erityinen maaseuturahastosta 
rahoitettavien rahoitusvälineiden järjestelmä. 
Yhteisymmärryspöytäkirjaan liittyvä tapahtuma on 
tarkoitus järjestää 23. maaliskuuta 2015.Jo perustetut rahastot jatkavat toimintaansa ohjel -
makaudella 2014–2020 tai voidaan perustaa uusia 
rahastoja komission ehdottamien mallien (kuten 
käyttövalmiit välineet)27 pohjalta.
Lainsäätäjä määritteli rahoitusvälineet tukimuo -
doksi kausilla 2007–2013 ja 2014–2020, ja niiden 
avulla voidaan toimeenpanna erityisiä maaseudun 
kehittämistoimia.
Suositus 1
Komissio lupaa yksilöidä maatalousrahastosta 
rahoitettavia rahoitusvälineitä koskevat haasteet, 
erityispiirteet sekä esteet.
Kyseinen analyysi toteutetaan kattavan teknisen 
avun foorumin, ”fi -compass”, puitteissa. Foorumi 
tarjoaa komissiolle, jäsenvaltioille ja sidosryhmille 
metodologista ohjausta ja tukea tietoisuuden lisää -
miseen ERI -rahastoista kaudella 2014–2020 rahoitet -
tavista rahoitusvälineistä.28
Loput suosituksesta on osoitettu jäsenvaltioille.
99
Toissijaisuusperiaatteen ja jaetun hallinnoinnin peri -
aatteiden mukaisesti rahoitusvälineiden perustami -
nen, täytäntöönpano ja kysynnän arviointi kuuluvat 
jäsenvaltioiden vastuualueeseen.
Rahoitusvälineillä on oltava tietynlainen maksuval -
mius, jotta voidaan varmistua sujuvista investoin -
neista yrityksiin.
27 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2014, 
annettu 11 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä 
rahoitusvälineitä koskevien vakioehtojen ja -edellytysten osalta.
28 Lisätietoja: http://www.fi -compass.eu
Komission vastaus 59
Kaudella 2007–2013 komissio tarjosi ohjeistusta 
kaikille jäsenvaltioille, jotka pyysivät sitä. Kauden 
2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmien päät -
tämistä koskevat suuntaviivat hyväksyttiin vuonna 
2015.29 Oikeudellisten sääntöjen ja ohjeiden noudat -
taminen tarkastetaan tilien tarkastamisen ja hyväk -
symisen yhteydessä.
Komissio aikoo antaa yhtenäisempiä ja parempia 
ohjeita kautta 2014–2020 varten.
Suositus 6
Komissio hyväksyy tämän suosituksen, sikäli kuin 
kauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjel -
mien päättämistä koskevat säännöt30 kuuluvat sen 
soveltamisalaan.
Komissio huomauttaa, että kaudella 2007–2013 
sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaan täsmällis -
ten operatiivisten täytäntöönpanosääntöjen kehit -
täminen, mukaan lukien kunkin rahoitusjärjestely -
välineen asianmukainen investoinneista luopumista 
koskeva toimintalinja, on jäsenvaltioiden vastuulla.
29 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
30 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.101
Rahoitusmarkkinat ovat dynaamisia ja voivat muut -
tua, mistä on osoituksena viimeaikainen rahoitus- ja 
talouskriisi. Näin ollen pitkän aikavälin ennusteet 
saattavat osoittautua epäluotettaviksi. Tämän 
vuoksi kukin ennakkoarviointi voi ohjelmakautta 
2014–2020 koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti 
sisältää säännöksiä mahdollisuudesta tarkistuksiin 
ja päivityksiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, 
jotta ne kuvastaisivat tarkasti mahdollisesti muuttu -
via markkinaolosuhteita.
Suositus 4
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja panee jo 
sitä täytäntöön.
Siirtymävaiheen säännöt kaudelle 2007–2013 on 
hyväksytty.
Kauden 2014–2020 osalta jäsenvaltioiden kanssa on 
tarkoitus käydä keskusteluja päättämisestä siinä vai -
heessa kun kauden 2014–2020 päättäminen lähes -
tyy ja on aika määrittää siirtymäkauden säännöt.
Vuonna 2014 komissio antoi hallintoviranomaisille 
ohjeita ERI -ohjelmista rahoitettavista rahoitusväli -
neistä kaudella 2014–2020.
Suositus 5
Tämä suositus koskee jäsenvaltioita.
103
Komissio toteaa, että kansallisten viranomaisten on 
varmistettava, että yksittäiset toimet toteutetaan 
sovellettavia säännöksiä noudattaen. Komissio 
arvioi rahoitusvälineisiin liittyviä kysymyksiä tarkas -
tuskäyntiensä aikana.
Kaudella 2007–2013 sovellettavan EU -lainsäädännön 
mukaisesti hallintoviranomainen määrää rahaston 
lakkauttamista ja investoinneista luopumista kos -
kevista järjestelyistä rahoitussopimuksessa rahas -
tonhoitajan kanssa varmistaen, että asiaa koskevat 
säännökset otetaan asianmukaisesti huomioon. 
Koska välineisiin sovelletaan jaettua hallinnointia ja 
toissijaisuusperiaatetta, komission on varmistettava, 
että jäsenvaltiot perustavat asianmukaiset hallinto- 
ja valvontajärjestelmät.

MIS TÄ EU:N  JULK AISUJA  SAA ?
Maksutt oma t julk aisut:
  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop .europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julist eet/k artat: 
Euroopan unionin edustust oista (http://ec .europa.eu/r epresen t_/f_i.h tm),  
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähet ystöistä (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_/f_i.h tm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palv eluun (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_/f_i.h tm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksut on numer o koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimma t puhelut ovat maksutt omia, josk in jotk in oper aattorit, puhelink iosk it  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julk aisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop .europa.eu).
Tilintarkastustuomioistuin tutki maaseudun kehittämisen 
alan rahoitusvälineiden (laina- ja takuurahastot) 
menestyksekkyyttä kaudella 2007–2013 ja niiden 
mahdollisuuksia kaudella 2014–2020. Se havaitsi, että 
rahoitusvälineet eivät tähän mennessä ole olleet 
menestyksekkäitä lähinnä siitä syystä, että niiden pääoma 
on ollut ylimitoitettu. Niillä ei myöskään ole saatu aikaan 
toivottuja vipu- ja uudistuvuusvaikutuksia. 
Tilintarkastustuomioistuin päätteli, että 
taustalainsäädännön parannuksista huolimatta toivotun 
vaikutuksen aikaansaaminen kaudella 2014–2020 olisi 
edelleen huomattava haaste.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN