Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2000"

(2001/C 14/02)

Komissio päätti 3. toukokuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 27. syyskuuta 2000. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 19. lokakuuta 2000 pitämässään 376. täysistunnossa seuraavan lausunnon äänin 87 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komissio on laatinut katsauksen sisämarkkinoiden strategiasta Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen pohjalta. Eurooppa-neuvosto korosti, että Euroopan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys edellyttää innovaatiota, investointia ja taloudellista tehokkuutta edistävän sääntelykehyksen säilyttämistä Helsingissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti. Kyseessä on vuonna 1999 hyväksytyn sisämarkkinoiden strategian ensimmäinen vuosikatsaus.

1.2. Komission tiedonannossa ei muuteta olennaisilta osin loppuvuodesta 1999 annetussa edellisessä tiedonannossa esitettyä neljää strategista tavoitetta, vaan ne on säilytetty ennallaan. Kyseiset tavoitteet ovat

- kansalaisten elämänlaadun parantaminen

- yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehokkuuden parantaminen

- liiketoimintaympäristön parantaminen

- sisämarkkinoiden saavutusten hyödyntäminen muuttuvassa maailmassa.

1.3. Tiedonannossa määritellään jo olemassa olevien toimien "lyhyen aikavälin" tärkeysjärjestys, jotta niistä voidaan päättää sovittuna ajankohtana ja tarkkailla sisämarkkinoilla toteutettavien, jatkuviksi katsottavien toimien täytäntöönpanoa suhteuttamalla ne neljään edellä lueteltuun tavoitteeseen siten, että soveltamistoimia suunniteltaessa päätetään niiden tärkeysjärjestyksestä.

1.4. Samalla tehdään ero lainsäädäntö- ja muiden toimien välillä sekä korostetaan sellaisia toimia, joita on tarkoitus seurata. Viimeksi mainittuihin sisältyvät sekä valkoisissa kirjoissa esitetyt toimet kuten elintarviketurvallisuuden seuranta, johon liitetään kuultujen alojen mielipiteet, että Euroopan kansalaisten hyväksi toteutetut toimet, kuten kansalaisten oikeuksista laadittu opaskirjanen.

1.5. Tähän katsaukseen on kerätty toteutetuista toimista aiemmin saadut kokemukset ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sekä kuluttaja- ja ympäristönsuojelujärjestöjen kuulemisten tulokset. Katsauksessa on kuitenkin ennen kaikkea otettu huomioon Euroopan parlamentin ja TSK:n lausunnot, joiden ansiosta komissio on sisällyttänyt lainsäädäntövälineisiin osan kyseisissä lausunnoissa tehdyistä ehdotuksista.

2. Yleistä

2.1. On kulunut vain vähän aikaa siitä, kun komitea antoi lausuntonsa komission viimeisimmästä sisämarkkinastrategiaa koskevasta tiedonannosta(1), minkä vuoksi komitea vahvistaa pääpiirteissään silloisen kantansa. Komitea ilmaisi lausunnossaan kannattavansa kaksivuotisia toimia sekä vuoden mittaista seurantajaksoa. Se vastusti kuitenkin kahden vuotuisen tulostaulun julkaisemista, joka ei selvästikään ole tuottanut toivottuja tuloksia, koska ajanjakso on lyhyt ja käytäntö paisuttaa parlamentaarisesta yhteispäätösjärjestelmästä aiheutuvaa lainsäädäntömenettelyä pidentäessään ehdotettujen toimien hyväksymiseen tarvittavaa määräaikaa.

2.2. Komission toukokuussa 2000 esittämät tulokset eivät ole kovinkaan mairittelevia: marraskuussa määritellystä 53 toimesta vain 26 on saatu päätökseen kesäkuun 2000 loppuun mennessä. Osasyynä tähän on asioiden edistymättömyys neuvostossa ja pitkä parlamenttikäsittely. Muun muassa tästä syystä tuntuu asianmukaiselta luokitella toimet ensisijaisuuden pohjalta, kuten tarkastelun kohteena olevassa tiedonannossa esitetään. TSK ehdotti edellisessä lausunnossaan juuri samaa käytäntöä, koska näin keskityttäisiin ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen.

2.3. Korostettakoon, että ehdotetussa tarkistuksessa on jätetty taka-alalle tietyt Euroopan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta merkittävät toimet, kuten

- valtiontuet, jotka ovat markkinoiden kilpailukyvyn kannalta erittäin merkityksellisiä, ja

- ihmisten vapaa liikkuminen, johon on lisättävä Itä-Euroopasta ja Pohjois-Afrikasta peräisin olevista runsaista siirtolaisvirroista johtuvat ongelmat.

2.4. Tuloksista huolimatta komissio esittää nyt antamassaan tiedonannossa nykyisten toimien lisäksi toteutettaviksi uusia toimia, joista mainittakoon lääkkeiden ja kemian tuotteiden markkinoiden EU-lainsäädännön muuttamiseen tähtäävät toimet. Niillä on tarkoitus saada kuluttajat luottamaan markkinoihin takaamalla terveyden ja ympäristön suojelu.

2.5. Komission tiedonannossaan esittämät päätelmät ovat varsin myönteisiä. Käytännössä sisämarkkinoiden arjesta on toisenlaisia tuloksia. Eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten moitteettomalle toiminnalle asetetaan edelleen liiaksi hallinnollisia esteitä. Rajatylittävät toimet synnyttävät yhä kuluttajissa epävarmuutta yhteisön toteuttamista toimista huolimatta. Kyseisten markkinoiden työntekijöillä ei ole valtioiden välisten erojen vuoksi yhtenäistä järjestelmää työntekijöiden osallistumiseksi yritysten johtamiseen.

3. Erityishuomioita määritellyistä toimista

3.1. TSK katsoo määriteltyjen toimien porrastamisen olevan asianmukaista pyrittäessä täyttämään Euroopan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan lähtökohtana olevat neljä tavoitetta. Näin ensisijaisina pidetyt toimet, joiden toteuttamiselle asetetaan määräaika, ohjaavat toimielinten työskentelyä.

3.2. Euroopan kansalaisten elämänlaatu

3.2.1. Kullekin neljälle tavoitteelle määritellyistä ensisijaisista toimista korostettakoon, että Lissabonissa kokoontunut neuvosto edisti kansalaisten elämänlaadun parantamiseen tähtääviä toimia. Se määritteli neljä akselia, joihin tukeudutaan palautettaessa kansalaisten luottamus Euroopan sisämarkkinoihin.

3.2.2. Neuvoston ja Euroopan parlamentin ehdotuksesta järjestettävä sisämarkkinafoorumi tarjoaa tilaisuuden kartoittaa kansalaisten ja pienyritysten ongelmia niiden käyttäessä oikeuksiaan keskushallinnossa. TSK:ssa toimivan yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän on komitean mielestä osallistuttava foorumiin, koska sillä on kapasiteettia analysoida ja havaita sisämarkkinoilla syntyviä ongelmia.

3.2.3. TSK:n käsityksen mukaan eräs markkinoiden toiminnan kannalta tehokas keino on pyrkiä ratkaisemaan ristiriidat järjestelmin, jotka eivät edellytä oikeuskäsittelyä ja yksinkertaistavat kuluttajien ja yrittäjien välistä suhdetta, minkä lisäksi on toki mahdollisuus jättää ratkaisut tuomioistuinten päätettäväksi(2).

3.2.4. Valkoinen kirja elintarvikkeiden turvallisuudesta(3) lienee yksi sopivimmista välineistä palauttaa eurooppalaisten kuluttajien luottamus. Kuluttajat ovat viime vuosina joutuneet todistamaan joukon tapahtumia, jotka ovat osoittaneet, että sisämarkkinoilla liikkuvien elintarvikkeiden terveystarkastusten toimivuudessa on vakavia puutteita. TSK katsoo, että suunnitellut toimet on toteutettava asetetussa määräajassa, ja elintarvikevirastolla on toimia toteutettaessa välttämätön tehtävä.

3.2.5. Raakaöljykuljetuksissa sattuneiden vakavien onnettomuuksien seurauksena liikenneturvallisuuden alalla on ehdotettu lainsäädäntötoimia, joiden tarkoituksena on saattaa saastuttaja vastuuseen polttoaineiden aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännellä liikennettä ekologisesti aroilla alueilla. Kannattaa joka tapauksessa muistuttaa, että tällä hetkellä valkoisen kirjan muodossa käytävä keskustelu ympäristövastuun käyttöönotosta olisi määriteltävä ensisijaiseksi toimenpiteeksi(4) ja todettava, että kaikkiin ympäristövahinkoihin - eikä ainoastaan meriliikenteen aiheuttamiin vahinkoihin - on sovellettava yleisesti tuottamuksesta riippumatonta vastuuta.

3.2.6. Uuden teknologian, erityisesti Internetin käytön katsotaan olevan ihanteellinen keino lujittaa kansalaisten ja yritysten välistä vuoropuhelua. Vaikka Internetin myönnetäänkin olevan oivallinen väline dialogin käynnistämiseksi, on kuitenkin todettava, että Internetin tehokkuuden takaamiseksi on luotava yhtäältä hyvä koulutusjärjestelmä, jolla edistetään Internetin käyttöä perehdyttämällä siihen koulussa, ja toisaalta tukijärjestelmiä, joiden avulla sekä yritykset että kansalaiset, joilla ei ole käytettävissään suuria taloudellisia resursseja, voivat hankkia Internetin käyttöönsä, varsinkin ajateltaessa maaseudun oloja.

3.3. Liiketoimintaympäristön parantaminen

3.3.1. Euron käyttöönotto on liiketoimintaympäristön parantamisen kannalta ratkaiseva tekijä. TSK kannattaa verotuksen vääristymien poistamiseen tähtääviä toimia. Komitea toistaa edellisessä lausunnossa(5) tekemänsä ehdotukset, jotta ennen laajentumista alettaisiin kehittää alkuperävaltion periaatteeseen pohjautuvaa alv-järjestelmää, joka soveltuisi sisämarkkinoiden veropetosten valvontaan. Komitea painottaa suositustaan, että työttömyyden torjuntaa tehostettaisiin tarkistamalla myös työtulojen verotusta. Komitea toivoo Feirassa (Portugalissa) pidetyssä huippukokouksessa ministerineuvoston hyväksymän veropaketin vaikuttavan sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan komitean toivomalla tavalla.

3.3.2. Sisämarkkinasäännösten yksinkertaistamisessa komitea kiinnittää huomiota aiheesta laatimansa oma-aloitteisen lausunnon(6) sisältöön ja erityisesti seuraaviin seikkoihin:

- TSK:n kuuleminen Slim-hankkeen ensisijaisista toimista

- puolueettomien elinten etukäteisanalyysi kunkin säännösehdotuksen vaikutuksista

- yksinkertaistamisprosessiin TSK:n panoksena laadittujen käytännesääntöjen tunnustaminen.

3.3.3. Puheena olevan tavoitteen osalta on muistettava, ettei eurooppayhtiön yhtiösääntöä ole vielä hyväksytty; asiasta on keskusteltu vuosikausia, ja niin yhtiöjärjestykseen kuin työntekijöiden osallistumista koskevaan liitännäisdirektiiviin on tehty lukuisia muutoksia, jotka on pantava pikaisesti täytäntöön.

3.3.3.1. Yhtiöiden taloudellisen toiminnan keskittymistä ja erityisesti rajatylittäviä fuusioita sääntelevien normien puuttuminen aiheuttaa eurooppalaisissa yrityksissä vääristymiä, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden hallituksiin ja vahingoittavat suuresti asianosaisia, erityisesti eurooppalaisten yritysten osakkeenomistajia ja työntekijöitä.

3.3.3.2. Nykyisin on olemassa ainoastaan kilpailusäännöt ja erityisesti keskittymisasetus.

3.4. Yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehokkuuden parantaminen

3.4.1. Tavoitteeseen päästään toteuttamalla kaikkein tehokkaimpia yleiseen kaavioon sisältyviä toimia. Palveluala on hyvää vauhtia vapautumassa, vaikka eräillä jäsenvaltioilla on vielä näillä aloilla julkisia osuuksia.

3.4.2. Palvelualan vapautumisen myönteisestä kehityksestä huolimatta on todettava, ettei vapauttamisen tule johtaa oligopoleihin, jotka ovat vapaan kilpailun vastaisia ja Euroopan kaikille kansalaisille tarkoitettujen peruspalveluiden periaatteen vastaisia, vaan kyseisten palveluiden laatu ja kilpailukykyiset hinnat on säilytettävä.

3.4.3. Rahoitusmarkkinat ovat sisämarkkinoiden täyden toimivuuden kannalta perusluonteinen tekijä. Mukauttamalla direktiivejä, jotka muuttavat kaupallisten yhtiöiden ja erityisesti rahoitusyhtiöiden kirjanpitoa, kyseiset yhtiöt pääsevät kansainvälisille arvopaperimarkkinoille yhdenmukaisten kirjanpitosääntöjen ansiosta. Myös riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen joustavoittaa arvopaperimarkkinoita samoin kuin sellaiseen yhdenmukaiseen järjestelmään pyrkiminen, jonka avulla luotaisiin eurooppalaiset arvopaperimarkkinat uusine teknologiaosakkeineen; ne ovat EU:n talouskehityksen ja työllisyyden kannalta strategisen tärkeitä.

3.4.4. Teollis- ja tekijänoikeuksien suojeleminen on ensiarvoisen tärkeää innovaatiotoiminnan edistämiseksi. TSK ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio on äskettäin tehnyt yhteisön patenttia koskevan asetusehdotuksen. Komissio vastaa näin TSK:n kauan sitten esittämään pyyntöön luoda väline eurooppalaisten patenttien suojelemiseksi.

3.4.5. Kannattaa niin ikään korostaa, että liikenne- ja energiamarkkinoita on säänneltävä normein, ja erityisesti on annettava direktiivit sähkö- ja maakaasualan sisämarkkinoilla sovellettavista yhteisistä säännöistä. Palautettakoon tässä yhteydessä mieliin postipalveludirektiivin muuttaminen, joka oli yleispalveluiden moitteettoman toiminnan kannalta tarpeellista.

4. Päätelmät

4.1. TSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sisämarkkinastrategian vuosikatsauksen laatimiseen, etenkin käynnistettyjen toimien tärkeysjärjestyksen määrittelyyn. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan helpottamiseksi on kuitenkin otettava huomioon lainsäädäntömenettelyt ja noudatettava asetettuja määräaikoja.

4.2. Asiakirjassa mainittujen, kansalaisten elämänlaatuun vaikuttavien strategisten tavoitteiden yhteydessä on kehitettävä elintarvikkeiden turvallisuudesta laaditussa valkoisessa kirjassa mainittuja toimia ja perustettava elintarvikevirasto, jonka tehtävänä on palauttaa eurooppalaisten kuluttajien luottamus eurooppalaisiin markkinoihin.

4.3. Alv:n alaisten liiketoimien helpottamiseksi tarkoitetuista ensisijaisista toimista TSK korostaa mm. verotuksen yhtenäistämistä ja ministerineuvoston Feiran huippukokouksessa Portugalissa tätä tarkoitusta varten hyväksymää toimenpidepakettia.

4.4. Liiketoimintaympäristön parantaminen edellyttää niin ikään sisämarkkinasäännösten yksinkertaistamista, jotta kaikki yritykset, erityisesti pk-yritykset pystyvät noudattamaan sääntöjä.

4.5. TSK katsoo, että eurooppayhtiön yhtiöjärjestyksen hyväksyminen on yksi markkinoiden moitteettoman toiminnan ensisijaisista edellytyksistä. Säännöt ovat sopiva väline, jolla voidaan säännellä sekä yritysfuusioita että työntekijöiden osallistumista yrityksen toimintaan.

Bryssel 19. lokakuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) "Euroopan sisämarkkinoiden strategia ja suosituksia kohdennettujen toimien uudelleen tarkastelemiseksi", EYVL C 140, 18.5.2000, s. 36.

(2) "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tuomioistuinten toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa", EYVL C 117, 26.4.2000, s. 6.

(3) EYVL C 204, 18.7.2000, s. 21.

(4) EYVL 268, 19.9.2000.

(5) "Euroopan sisämarkkinoiden strategia ja suosituksia kohdennettujen toimien uudelleen tarkastelemiseksi", EYVL C 140, 18.5.2000, s. 36.

(6) "Yhtenäismarkkinasääntelyn yksinkertaistaminen".