[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.1.2009

KOM(2008) 869 lopullinen

2008/0252 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Vuonna 2005 käynnistetty uudistettu Lissabonin strategia perustuu hallinnon kolmivuotiskausiin, joihin kuuluu paketti yhdennettyjä suuntaviivoja, joissa käsitellään taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ulottuvuuksia.

Niiden yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella, jotka hyväksyttiin vuonna 2008[1] osana uudistetun Lissabonin strategian toista kolmivuotiskautta ja jotka ovat voimassa vuoteen 2010, jäsenvaltiot laativat omat kansalliset uudistusohjelmansa, joissa esitetään niiden strategiat kasvun ja työpaikkojen luomiseksi. Komission arviointi kansallisiin uudistusohjelmiin sisältyvien työllisyystoimenpiteiden täytäntöönpanosta esitetään luonnoksessa yhteiseksi työllisyysraportiksi ja ehdotuksessa maakohtaisiksi suosituksiksi, jonka komissio hyväksyy EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Arvioinnista ilmenee, että rakenneuudistukset ovat meneillään jäsenvaltioissa, mikä on edistänyt työttömyyden alenemista ja työllisyyden kasvamista EU:ssa vuonna 2007. Talouden näkymät ovat kuitenkin muuttuneet dramaattisesti vuoden 2008 toisella puoliskolla rahoitus-, pankki- ja luottokriisin vuoksi. Ennusteet osoittavat vähenevää tai jopa negatiivista työllisyyden kasvua ja kasvavaa työttömyyttä EU:ssa vuonna 2009.

Työllisyyden suuntaviivat muodostavat puitteet, joilla annetaan politiikan ohjausta ja yleisiä tavoitteita jäsenvaltioille ja EU:lle. Jäsenvaltiot voivat suuntaviivojen puitteissa keskittyä omiin erityistarpeisiinsa, jotka voivat vaihdella maiden välillä ja muuttua suhdannekierron mukana. Suuntaviivojen puolivälin painopistealueet ovat siten edelleen voimassa, eli pyritään

- houkuttelemaan useampia ihmisiä työelämään ja pysymään työelämässä, lisäämään työvoiman tarjontaa ja nykyaikaistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä

- parantamaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä

- investoimaan enemmän inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja.

Euroopan talouden elvytyssuunnitelman[2] mukaisesti nykyinen talous- ja rahoituskriisi edellyttää välittömiä toimia samalla kun jatketaan rakenneuudistuksia ja pitäydytään keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteissa. Välittömien toimien suhteen on korostettava kahta politiikan painopistealuetta: parannetaan työllistettävyyttä joustoturvan avulla, mukaan luettuna heikoimmassa asemassa olevat, ja parannetaan taitotasoa ja saadaan taidot vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Näitä vastaavat toimintalinjat esitetään nykyisissä työllisyyden suuntaviivoissa.

- Joustoturvassa on kyse integroidusta lähestymistavasta, jolla pyritään helpottamaan työntekijöiden ja yritysten mukautumiskykyä ja varmistamaan, että EU voi hyödyntää globalisaation tuomia etuja. Jotkin joustoturvaan liittyvät näkökohdat ovat erityisen tärkeitä lyhyellä tähtäimellä: vahvistetaan aktivointijärjestelyjä erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavien kohdalla; lisätään työllistämistukia ja lyhyitä kursseja heikossa asemassa oleville ryhmille ja suurimmassa pitkäaikaistyöttömyyden vaarassa oleville; tarjotaan (uudelleen)koulutusta ja uusia taitoja, joita tarvitaan niillä sektoreilla, joilla ei mene niin huonosti; huolehditaan riittävästä sosiaalisesta suojelusta, joka tarjoaa tuloturvaa ja kannustimia työntekoon ja säilyttää ostovoiman; tehdään yhdenmukaistettuja työsopimuksia, jotka vähentävät segmentoitumista, ja vältetään samalla houkutus ”joustavien” sopimusten laatimiseen. Samanaikaisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu – välttämätön osa onnistunutta joustoturvapolitiikkaa – on myös olennaisen tärkeää nykyisissä taloudellisissa olosuhteissa.

- Valtava ponnistus taitotason kohottamiseksi kaikilla pätevyystasoilla on välttämätöntä, jotta voidaan selvitä väestömuutoksesta ja teknologisesta muutoksesta ja hyötyä siirtymisestä vähähiiliseen talouteen, mutta myös siksi, että EU voidaan johdattaa kohti talouden elpymistä kriisiaikana. Lyhyellä aikavälillä ihmisten taitojen ja tarjolla olevien työpaikkojen parempi vastaavuus on myös elintärkeää, kun työllisyysnäkymät heikkenevät. Työttömät, heikossa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina, on varustettava sellaisilla taidoilla, joita vaaditaan nykypäivän työmarkkinoilla. Tulevaisuuden taitotarpeiden ennakointi on tässä suhteessa keskeistä varsinkin talouden noususuhdanteeseen valmistautumista varten. Julkisilla työvoimapalveluilla, työmarkkinaosapuolilla ja yliopistoilla on tärkeä tehtävä sekä taitotarpeiden ennakoimisessa että kohtaannon parantamisessa ja sen varmistamisessa, että yksilöillä on oikeat taidot. ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten” -aloite[3] edistää tätä osaltaan.

- Tässä suhteessa on edelleen vahvistettava yhteyttä työllisyyden suuntaviivojen ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) välillä. ESR voi rahoittaa välittömiä toimia, joita jäsenvaltiot toteuttavat joustoturvaa ja taitoja silmällä pitäen, mukaan luettuna tuki, joka kohdennetaan heikoimmassa asemassa oleville ryhmille talouskriisin vuoksi. Euroopan globalisaatiorahasto voi lisäksi auttaa jäsenvaltioita tukemaan irtisanottuja työntekijöitä ja pitämään ammattitaitoisia työntekijöitä työssä, koska heitä tarvitaan talouden taas toipuessa.

Nykyisissä työllisyyden suuntaviivoissa esitetyt yleiset tavoitteet ja painopistealueet pysyvät voimassa tämänhetkisessä kriisissä, ja toimintalinjat ja uudistustavoitteet pätevät samaten edelleen. Perustamissopimuksen 128 artiklan 2 kohdan nojalla suuntaviivojen voimassaolo vuoden 2009 osalta on vahvistettava neuvoston päätöksellä, kun on ensin kuultu Euroopan parlamenttia, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa sekä työllisyyskomiteaa.

2008/0252 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[4],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[5],

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6],

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon[7],

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon

sekä katsoo seuraavaa:

1. Uudistetussa Lissabonin strategiassa asetettiin vuonna 2005 painopiste kasvuun ja työllisyyteen. Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvat työllisyyden suuntaviivat ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat on hyväksytty yhdennettynä kokonaisuutena, jossa Euroopan työllisyysstrategialla on keskeisin asema Lissabonin strategiaan sisältyvien työllisyys- ja työmarkkinatavoitteiden saavuttamisessa.

2. Yhteisen työllisyysraportin luonnokseen sisältyvä jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien tarkastelu osoittaa, että jäsenvaltioiden olisi jatkettava toimia painopistealueilla, eli pyrittävä houkuttelemaan useampia ihmisiä työelämään ja pysymään työelämässä, lisäämään työvoiman tarjontaa ja nykyaikaistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, parantamaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä ja investoidaan enemmän inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja.

3. Meneillään olevan talouskriisin vuoksi suuntaviivojen olisi myös toimittava välineenä, jolla vastataan lisääntyvän työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen välittömiin haasteisiin. Välittömästi toteutettaviin toimiin kuuluvat työhön siirtymistä helpottavat yhdennetyt joustoturvan periaatteet, työttömien ja avoimien työpaikkojen kohdentaminen toisiinsa sekä taitotason parantaminen.

4. Komission suorittama jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien tarkastelu huomioon ottaen nyt olisi keskityttävä tehokkaaseen ja ajallaan tapahtuvaan täytäntöönpanoon ja kiinnitettävä erityistä huomiota sovittuihin tavoitteisiin ja vertailuarvoihin ja työmarkkinaosapuolten osallistumiseen.

5. Vuonna 2008 hyväksytyt työllisyyden suuntaviivat ovat voimassa kolme vuotta, ja välivuosina vuoden 2010 loppuun asti niitä olisi päivitettävä vain erittäin rajoitetusti.

6. Jäsenvaltioiden olisi tutkittava Euroopan sosiaalirahaston käyttöön liittyviä mahdollisuuksia, kun ne panevat työllisyyden suuntaviivoja täytäntöön.

7. Koska kyse on yhdennetystä suuntaviivapaketista, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön talouspolitiikan laajat suuntaviivat,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Pidetään vuonna 2009 voimassa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 15 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen[8] liitteessä vahvistetut jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon työllisyyspolitiikassaan .

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja [pic][pic][pic]

[1] Neuvoston päätös 2008/618/EY, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista, EUVL L 198, 26.7.2008, s. 47–54.

[2] KOM(2008) 800.

[3] KOM(2008) XXX.

[4] EUVL C ..., ..., s. ...

[5] EUVL C ..., ..., s. ...

[6] EUVL C ..., ..., s. ...

[7] EUVL C ..., ..., s. ...

[8] Neuvoston päätös 2008/618/EY, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista, EUVL L 198, 26.7.2008, s. 47–54.