OIKAISUKIRJELMÄ Nro 2 ALUSTAVAAN TALOUSARVIOESITYKSEEN VUODELLE 2001 PÄÄLUOKKA III - KOMISSIO (komission esittämä) Euroopan komissio ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 272 artiklan, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 78 artiklan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2673/9 2 19]] 2, 14 artiklan, [1] EYVL L 326, 18.12.1999, s. 1. [2] EYVL L 326, 18.12.1999, s. 1. ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 2 alustavaan talousarvioesitykseen varainhoitovuodelle 2001 jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. Tämän oikaisukirjelmän rahoitusta koskeva tekninen liite laaditaan erikseen. SISÄLLYSLUETTELO I - PERUSTELUT II - MENOT 1. YLEISTILANNE 2. ALAOTSAKE 1a: MARKKINAJÄRJESTELYT JA LIITÄNNÄISTOIMENPITEET 2.1. Maatalouden suhdannekehitys 2.2. Lainsäädännön kehitys 2.3. Euron ja dollarin vaihtokurssi 2.4. Alakohtainen kehitys 3. ALAOTSAKE 1b: MAASEUDUN KEHITTÄMINEN 4. TALOUSARVION NIMIKKEISTÖN JA SELVITYSOSAN MUUTTAMINEN - ALAMOMENTIN POISTAMINEN 4.1. Nimikkeistön ja selvitysosan muuttaminen 4.2. Budjettikohtien poistaminen 4.3. Kansainväliset kalastussopimukset III - TULOT I. PERUSTELUT Johdanto ja yhteenveto määrärahoista (1) Toukokuun 6. päivänä 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti komissio osoittaa budjettivallan käyttäjälle tämän ad hoc -oikaisukirjelmän, jossa saatetaan ajan tasalle alustavan talousarvioesityksen maatalousmenoja koskevat arviot markkinajärjestelyjen ja liitännäistoimien (otsake 1a) osalta. Alaotsakkeen 1a menojen odotetaan olevan 932,5 miljoonaa euroa pienemmät kuin alun perin ennustettiin. Alustavaan talousarvioesitykseen nähden tilanne on parantunut lähes kaikilla maatalousmarkkinoilla. Tämä merkitsee huomattavia säästöjä peltokasvien (-335 miljoonaa euroa), sokerin (-105 miljoonaa euroa), hedelmien ja vihannesten (-130 miljoonaa euroa), maitotuotteiden (-399 miljoonaa euroa) ja lampaanlihan (-174 miljoonaa euroa) osalta. Määrärahoja on sitä vastoin lisättävä oliiviöljyn (+89 miljoonaa euroa), kuitukasvien (+97 miljoonaa euroa) ja naudanlihan (+82 miljoonaa euroa) osalta. Oikaisukirjelmässä otetaan myös huomioon alustavan talousarvioesityksen antamisen jälkeen hyväksytyt oikeusperustat, minkä lisäksi oikaisukirjelmä heijastelee parlamentin talousarviokeskustelun aikana esittämiä kantoja, jotka koskevat mm. koulumaitoa, pellavaa ja hamppua sekä myynninedistämistoimia. Noin puolet säästöistä johtuu dollarin kurssin vaikutuksesta. Alustava talousarvioesitys annettiin toukokuussa 2000 käyttämällä euron kurssina 0,99 dollaria. Lokakuun alusta voimaantulleen talousarvion kurinalaisuudesta annetun uuden asetuksen mukaisesti euron arvo on tarkistettu toisessa oikaisukirjelmässä 0,91 dollariksi. Tästä kertyy alustavaan talousarvioesitykseen nähden noin 430 miljoonan euron suuruiset suorat säästöt, jotka johtuvat pääasiassa euroina maksettujen vientitukien huomattavasta vähentymisestä. Markkinatilanne vakautui useimmilla aloilla ja julkisia varastoja pystyttiin vähentämään, minkä seurauksena varastointikustannusten odotetaan laskevan. Alaotsakkeen 1b osalta komissio vahvistaa jäsenvaltioilta syyskuun lopussa saamiensa arvioiden perusteella alustavassa talousarvioesityksessä ilmoitetut luvut. Mahdolliset määrärahat olisi siten sisällytettävä talousarvioon täysimääräisinä. (2) Toimielinten sopimuksen mukaisesti komissio on korjannut myös kansainvälisten kalastussopimusten määrärahojen tasoa ja jakautumista. Toimintamenoja koskevaan budjettikohtaan B7-8000 jo sisällytettyihin määriin on lisätty 42,3 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina, jotka ovat tarpeen parafoiduista ja piakkoin budjettivallan käyttäjän hyväksyttäviksi esitettävistä kolmesta sopimuksesta (Grönlanti, Angola, Norsunluurannikko) aiheutuviin menoihin. Lisäksi ehdotetaan, että Marokon kanssa tehdyn sopimuksen määrärahat säilytetään ennallaan siltä varalta, että sopimus mahdollisesti tulee voimaan vuoden 2001 alusta ja koska EU haluaa lähettää myönteisen poliittisen signaalin jo pitkiksi venyneisiin sopimusneuvotteluihin, joissa on edetty tärkeään vaiheeseen. Ottaen huomioon varainhoitovuoden 2000 aikana uusitut sopimukset, budjettikohdan B0-40 alustavien varausten määrää voidaan vähentää noin 45 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 43 miljoonaa euroa maksumäärärahoina. Kansainvälisiin kalastussopimuksiin varatut määrärahat vähenevät siten alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna nettomääräisesti yhteensä noin 2 665 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 681 000 euroa maksumäärärahoina. Vertailtaessa nykytilannetta aikaisempiin arvioihin tämä merkitsee nettomääräisesti 4 miljoonan euron lisäystä, sillä talousarvioesityksen aikaiset arviot olivat 7 miljoonaa alemmat kuin alustavassa talousarvioesityksessä. Nämä aiemmat arviot annettiin sillä edellytyksellä, että niitä muutettaisiin myöhemmin neuvottelutulosten perusteella. (3) Näiden perinteiseen ad hoc -oikaisukirjelmään sisältyvän kahden tavanomaisen osuuden lisäksi komissio haluaa käsitellä tässä kirjelmässä vielä vuoden 2000 talousarvion tulosta. Varainhoitoasetuksen 32 artiklan mukaan kunkin varainhoitovuoden yli- tai alijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona tai menona. Saman artiklan toisessa kohdassa säädetään, että tuloja tai menoja koskevat arviot otetaan talousarvioon budjettimenettelyn kuluessa ja tarvittaessa käyttämällä oikaisukirjelmää. Komissio katsoo, että noin 900 miljoonan euron suuruinen ylijäämä voidaan kirjata tuloksi varainhoitovuoden 2001 alustavaan talousarvioesitykseen. Lisätulot johtuvat pääasiassa varainhoitovuoden aikana kannettujen perinteisten omien varojen määrän kasvusta sekä alustavasta arviosta, joka koskee ALV-maksujen määräytymisperusteisiin ja BKTL-tietoihin jäsenvaltioiden ilmoittamien muutosten perusteella tehtyjen tarkistusten kokonaisvaikutusta. Nämä muutokset on vietävä komission kirjanpitoon 1. joulukuuta 2000 mennessä. Näin ollen talousarvion momentille 300 (Edellisen varainhoitovuoden käytettävissä oleva ylijäämä) otetaan alustavasti 900 miljoonaa euroa. Varainhoitovuoden 2000 tilinpäätöksen jälkeen vuoden 2000 ja tähän oikaisukirjelmään sisältyvän arvion välinen erotus otetaan vuoden 2001 talousarvioon korjaavalla tai täydentävällä talousarviolla varainhoitoasetuksen 32 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. Yhteenvetotaulukko Oikaisukirjelmän vaikutus rahoitusnäkymiin >TAULUKON PAIKKA> (*) Mukaan luettuna 163 milj. euroa maksuja, joita henkilöstö suorittaa eläkejärjestelmään 6.5.1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteenä olevan rahoitusnäkymätaulukon alaviitteen nro 2 ja EU21 rahoituskehyksen mukaisesti. (**) Komission mukaan marginaaliin on lisättävä 16,883 miljoonan euron säästöt, jotka ovat peräisin teknisistä tarkistuksista. II - MENOT OTSAKE 1 - EMOTR-TUKIOSASTO 1. YLEISTILANNE Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6. toukokuuta 1999 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyssä toimielinten sopimuksessa todetaan toimielinten välisestä yhteistyöstä, että komissio voi tarvittaessa osoittaa budjettivallan käyttäjälle ad hoc -oikaisukirjelmän saattaakseen alustavan talousarvioesityksen maatalousmenojen arvioinnin perustana olevat tiedot ajan tasalle. Oikaisukirjelmä (OK) on toimitettava budjettivallan käyttäjälle ennen lokakuun loppua, ja sen tarkoituksena on saattaa maatalousbudjetin tiedot vastaamaan mahdollisimman tuoreita taloudellisia ja lainsäädännöllisiä tietoja. Komission kannalta syksyllä esitettävä oikaisukirjelmä tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden toteuttaa budjettia mahdollisimman realistiselta pohjalta ja laatia vuoden 2001 talousarvio parhain mahdollisin edellytyksin. Komissio on aiempien vuosien tapaan saattanut kaikki maatalousmenoarvionsa budjettikohdittain ajan tasalle. Markkinatilanteen muutosten lisäksi oikaisukirjelmässä otetaan huomioon myös alustavan talousarvioesityksen (ATE) jälkeen tehdyt maataloutta koskevat lainsäädännölliset päätökset, varsinkin maatalousministerien heinäkuussa 2000 tekemät päätökset. Markkinajärjestelyjen ja liitännäistoimenpiteiden (alaotsake 1a) menoja koskevat tarkistukset osoittavat, että määrärahoja tarvitaan vähemmän kuin ATE:ssä arvioitiin. Tämä johtuu toisaalta useimpien sektorien suhteellisen suotuisasta markkinatilanteesta ja toisaalta dollarin kurssin vahvistumisesta euroon nähden. Määrärahatarpeeksi arvioidaan noin 38 670 miljoonaa euroa. Tämä on noin 930 miljoonaa euroa (-2,4 %) vähemmän kuin ATE:ssä, joten alaotsakkeeseen 1a jää rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden noin 1 360 miljoonaan euron liikkumavara. Talousarvion kurinalaisuutta koskevan nykyisen neuvoston asetuksen mukaisesti oikaisukirjelmä on laadittu euron ja dollarin välillä 1.7.-30.9.2000 vallinneen keskimääräisen valuuttakurssin perusteella. Kurssi on 0,91 (1 EUR = 0,91 $) eli merkittävästi alempi kuin ATE:n perustana käytetty kurssi (1 EUR = 0,99 $). Tästä syntyy ATE:hen nähden noin 430 miljoonan euron säästöt. Lähes puolet oikaisukirjelmässä todetuista ATE:n määrärahaesitysten supistuksista johtuu siis valuuttakurssimuutoksista. Maaseudun kehittämismenojen (alaotsake 1b) osalta komissio pitäytyy ehdotuksessaan, jonka mukaan vuoden 2001 talousarvioon on otettava maaseudun kehittämistä varten määrärahoja rahoitusnäkymien enimmäismäärän suuruinen summa. Tätä tukevat 30. syyskuuta 2000 mennessä toimitetut jäsenvaltioiden ilmoitukset vuoden 2001 talousarvion menoarvioista. Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti EMOTR:n tukiosaston määrärahatilanne luvuittain. >VIITTAUS KAAVIOON> 2. Alaotsake 1a: markkinajärjestelyt ja liitännäistoimenpiteet 2.1. Maatalouden suhdannekehitys Useimpien sektorien markkinatilanne on kohentunut alustavan talousarvioesityksen laatimisen jälkeen. Naudanliha-alaa lukuun ottamatta eläinkunnan tuotteiden markkinatilanne on kohentunut eniten (koko eläinkunnan sektori yhteensä -534 miljoonaa euroa). Huomattavia säästöjä odotetaan kertyvän myös peltokasveista (-335 miljoonaa euroa), sokerista (-105 miljoonaa euroa) sekä hedelmistä ja vihanneksista (-130 miljoonaa euroa). Kuten edellä todettiin, osa markkinatilanteen muutoksista johtuu dollarin vahvistumisesta euroon nähden, mikä tuo maailmanmarkkinahinnat ja yhteisön hinnat lähemmäksi toisiaan, ja vähentää siten ennen kaikkea vientitukia mutta myös joitakin muita tukia. Oliiviöljyn menojen arvioidaan sitä vastoin lisääntyvän, koska oliiviöljyn tuotanto on kasvanut suhteellisen paljon (+89 miljoonaa euroa). Tekstiilikasvien menojen lisääntyminen (+97 miljoonaa euroa) johtuu lähinnä siitä, että peltokasveja koskevasta luvusta on siirretty määrärahoja tekstiilikasveja koskevaan lukuun 69 miljoonaa euroa maatalousasioiden neuvoston heinäkuussa 2000 tekemän päätöksen perusteella. Kyseisessä päätöksessä pellavaa ja hamppua koskevan tukijärjestelmän uudistusta lykättiin vuodella. Komission arvioiden mukaan naudanliha-alan määrärahatarve kasvaa hieman (+82 miljoonaa euroa) lähinnä BSE-taudin (ns. hullun lehmän taudin) hävittämiseen tarvittavan rahoituksen vuoksi. Muut muutokset ovat pienempiä ja koskevat lähinnä liitteen I ulkopuolelle jääviä tuotteita (-29 miljoonaa euroa vientitukien supistumisen vuoksi), elintarvikeapuohjelmia (+35 miljoonaa euroa heinäkuussa 2000 koulumaito-ohjelmasta tehdyllä neuvoston päätöksellä) ja maatalouden valuuttatukia (-53 miljoonaa euroa). 2.2. Lainsäädännön kehitys Maatalousministerien neuvoston päätös markkinointivuoden 2000/2001 hintapaketista ei juurikaan ole vaikuttanut talousarvioon (+9 miljoonaa euroa), mutta neuvosto teki heinäkuussa 2000 muutamia muita merkittäviä päätöksiä, joiden vaikutus on huomioitu tässä oikaisukirjelmässä. Koulumaitoa koskevan ohjelman (B1-312) uudistuskustannusten arvioidaan olevan 41 miljoonaa euroa suuremmat kuin ATE:ssä. Neuvosto on myöskin tehnyt päätöksen pellava- ja hamppualan (B1-140) uudistuksesta. Päätös tulee voimaan markkinointivuodesta 2001/02 alkaen (eli vuotta myöhemmin kuin komission ehdotuksessa). Neuvosto on päättänyt, että pellava- ja hamppualaa rahoitetaan markkinointivuonna 2000/01 (vaikutus kohdistuu vuoden 2001 talousarvioon) 88 miljoonalla eurolla. Komission uudistusehdotukseen perustuvaan ATE:hen verrattuna määrärahatarpeet kasvavat nettomääräisesti 9 miljoonaa euroa (+78 miljoonaa euroa luvussa B1-14: Tekstiilikasvit ja -69 miljoonaa euroa peltokasveja koskevassa luvussa sen jälkeen kun kuitupellavan ja hampun tuet päätettiin liittää lukuun vasta vuotta myöhemmin). Maatalousministerien neuvosto on myös päättänyt jatkaa vuodella pähkinöiden erityistukijärjestelmää (B1-1507: +24 miljoonaa euroa). Oikaisukirjelmässä otetaan huomioon myös ne vaikutukset, joita vuoden 2001 talousarvioon aiheutuu siitä, ettei neuvosto ole vielä tehnyt päätöstä puuvilla- ja banaanialaa koskevista uudistuksista. Uudistuksen vahvistamisen lykkääntyminen aiheuttaa puuvilla-alalla 68 miljoonan euron lisämäärärahatarpeen, banaanialalla sitä vastoin 30 miljoonan euron nettosäästöt. Tarkemmat tiedot eri alojen määrärahatilanteesta esitetään alakohtaista kehitystä käsittelevässä kohdassa. 2.3. Euron ja dollarin vaihtokurssi Neuvoston uusi asetus talousarvion kurinalaisuudesta (asetus (EY) N:o 2040/2000, 26.9.2000) muuttaa perinpohjaisesti maatalousbudjetin laadinnassa käytettävää valuuttakurssia koskevia sääntöjä. Kun aiemmin käytettiin koko budjettimenettelyn ja talousarvion toteuttamisen ajan samaa kurssia (joka oli varainhoitovuotta edeltävän vuoden tammikuusta maaliskuuhun kestävän ajanjakson keskimääräinen kurssi), uuden budjettikuriasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että budjettiarvioiden laadinnassa käytetään sitä euron ja dollarin keskimääräistä valuuttakurssia, joka on todettu markkinoilla viimeksi (vähintään 20 päivää ennen komission budjettiasiakirjan hyväksymisajankohtaa) päättyneen neljännesvuoden aikana. Tässä oikaisukirjelmässä kyseinen ajanjakso on 1.7.-30.9.2000. Keskimääräinen valuuttakurssi on 1 EUR = 0,91 $, mikä on huomattavasti alempi kuin ATE:n laadinnassa käytetty kurssi (1 EUR = 0,99 $). Tämän vuoksi määrärahatarve supistuu noin 430 miljoonaa euroa. Mahdollisten korjaavien ja täydentävien talousarvioiden osalta uuden asetuksen 8 artiklan toisessa kohdassa säädetään lisäksi, että laadinnassa käytetään markkinoilla todettua valuuttakurssia. 2.4. Alakohtainen kehitys Seuraavissa selvitysosissa esitetään eri budjettilukujen tärkeimmät muutokset ATE:n määrärahoihin verrattuna. Luku 10 - Peltokasvit (määrärahatarve -335 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 18 361 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 18 026 miljoonaa euroa ATE:n yhteydessä arvioitu määrärahatarve on pienentynyt noin 1,8 prosenttia. Markkinakustannukset ovat supistuneet 242 miljoonaa euroa ja suorat hehtaarituet 93 miljoonaa euroa. Dollarin ja euron välisen vaihtokurssin vahvistuminen vaikuttaa suotuisasti markkinamenoihin. Niistä kertyy noin 300 miljoonan euron säästöt. Säästöjä kertyy sekä vientitukiin liittyvistä menoista (myyntitappiot) että julkisen varastoinnin kustannuksista (arvonalennusten aiheuttamat kustannukset). Näin ollen vientitukien määrärahatarve ei ole juurikaan muuttunut ATE:hen verrattuna (-25 miljoonaa euroa). Viennin määrä onkin kasvanut 25,5 miljoonasta 30 miljoonaan tonniin. On myös otettava huomioon, että osalle viennistä ei tarvinne maksaa vientitukea lainkaan. Vientituen määrä on laskussa tavallisen vehnän ja ohran osalta mutta nousussa maissin osalta. Julkiseen varastointiin liittyvien kustannusten osalta kertyy huomattavia säästöjä (-279 miljoonaa euroa). Säästöt johtuvat siitä, että varastoja on tarkistettu alaspäin varainhoitovuoden alun tilanteesta (17 miljoonasta 8 miljoonaan tonniin) ja ostot ovat olleet arvioitua pienemmät (11 eikä 17 miljoonaa tonnia) viennin määrän kasvaessa. Tärkkelyksen ja tärkkelysjauhon tuotantotukiin liittyvät menot ovat lisääntyneet 299 miljoonasta 361 miljoonaan euroon (+62 miljoonaa euroa) maissin maailmanmarkkinahintojen huomattavan alentumisen vuoksi. Suorien tukien määrärahatarve on supistunut noin 93 miljoonaa euroa. Tähän on kaksi syytä. Koska neuvosto päätti heinäkuussa 2000 lykätä pellava- ja hamppualan uudistusta vuodella, kuitupellavan ja hampun hehtaarituet voidaan ottaa peltokasvien yleisen tukijärjestelmän piiriin vasta markkinointivuonna 2001/2002, ja niiden budjettivaikutukset tuntuvat vasta vuonna 2002. Tämä supistaa peltokasveihin liittyviä menoja vuonna 2001 noin 69 miljoonaa euroa. Komissio on lisäksi ajantasaistanut menoarvioita jäsenvaltioilta saatujen palkkiohakemuksia koskevien ilmoitusten perusteella. Tämä supistaa menoarvioita 24 miljoonalla eurolla. Komissio huomauttaa, ettei se ole voinut ajantasaistaa neljän jäsenvaltion lukuja, koska niiden toimittamat tiedot ovat puutteellisia. Kyseisten jäsenvaltioiden osalta on pitäydytty ATE:n luvuissa. Luku 11 - Sokeri (määrärahatarve -105 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 831 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 1 726 miljoonaa euroa Sokerialan menot ovat vähentyneet 105 miljoonaa euroa vuoden 2001 ATE:n määrärahaesityksistä lähinnä maailmanmarkkinahintojen nousun vuoksi. Tuen määrä on tässä oikaisukirjelmässä laskettu sen mukaan, että maailmanmarkkinahinta on 235 dollaria tonnilta, kun ATE:n laskelmat perustuivat hintaan 170 dollaria tonnilta. Tuen määrä on siis 439 miljoonaa euroa tonnilta eikä 525 miljoonaa euroa tonnilta. Koska Maailman kauppajärjestön (WTO [3]) ylärajan ulkopuolisen viennin määrä (AKT-maiden sokerin vientiä vastaava määrä) on pysynyt muuttumattomana, suotuisasta hintakehityksestä syntyy 131 miljoonan euron säästöt. Vientiin tarkoitetun muun sokerin määrää on sitä vastoin tarkistettu ylöspäin (+237 000 tonnia), mikä kasvattaa määrärahatarvetta 13 miljoonaa euroa. [3] World Trade Organisation Suotuisan hintakehityksen ansiosta myös kemian teollisuudessa käytettävän sokerin ja isoglukoosin vientitukea koskevat määrärahatarpeet ovat supistuneet (-14 miljoonaa euroa). Sen sijaan varastointikustannusten korvaamiseen liittyvät menot ovat lisääntymässä (+24 miljoonaa euroa), sillä varastojen arvoa on tarkistettu ylöspäin 94,1 miljoonasta tonnista/kuukausi 101,6 miljoonaan tonniin/kuukausi. Luku 12 - Oliiviöljy (määrärahatarve +89 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 2 384 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 2 473 miljoonaa euroa Oliiviöljyn tukitarve on nousussa pääasiassa siksi, että oliiviöljyn tuotannon määrä on kasvanut. ATE:n määrärahatarve perustui oletukseen, jonka mukaan kaikki EU:n tuottajamaat olisivat täyttäneet taatun kansallisen enimmäismääränsä. Lopullista tuotantoa koskevien ilmoitusten mukaan Italia on ylittänyt tuotantokiintiönsä: Italian tuotanto oli 700 000 tonnia (taattu kansallinen enimmäismäärä 543 000 tonnia). Tuotantotuen määrärahatarve ei kuitenkaan laske samassa suhteessa, sillä vakauttajamekanismin mukaan 80 prosenttia edellisenä markkinointivuonna käyttämättä jääneestä tuotannosta on siirrettävä seuraavaan markkinointivuoteen. Tänä markkinointivuonna näin tehdään Italian osalta, ja tuotantotuen määrärahatarve kasvaakin nettomääräisesti 76 miljoonaa euroa. Koska tuotannon määrä on suurempi kuin ATE:ssä arvioitiin, komissio on korottanut yksityistä varastointia koskevaa määrärahaesitystä 13 miljoonasta 24 miljoonaan euroon. Luku 13 - Kuivarehut ja palkovilja (määrärahatarve -1 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 385 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 384 miljoonaa euroa Aiempien vuosien kokemusten perusteella komissio on tarkistanut alaspäin aurinkokuivatun rehun määrää (0,25 miljoonasta 0,20 miljoonaan tonniin). Kaikki muut luvut ovat samat kuin ATE:ssä. Luku 14 - Tekstiilikasvit ja silkkiäistoukat (määrärahatarve +97 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 758 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 855 miljoonaa euroa Kuitupellavan ja hampun (B1-140) osalta ATE perustui komission ehdotukseen alan merkittävästä uudistuksesta, jonka tarkoituksena on ottaa tuotantopalkkio peltokasvien hehtaaritukijärjestelmän piiriin niin, että lisäpalkkio jää kuitenkin alakohtaisen tuen piiriin. Uudistuksen oli määrä tulla voimaan markkinointivuodesta 2000/2001 alkaen, jolloin sen budjettivaikutukset näkyisivät vuoden 2001 talousarviossa. Maatalousasioiden neuvosto päätti uudistuksesta heinäkuussa 2000 pidetyssä kokouksessaan. Se päätti lykätä uudistusta yhdellä markkinointivuodella ja sääti siirtymävaiheen toimenpiteeksi markkinointivuotta 2000/2001 varten 88 miljoonan euron rahoituksen. Komissio ehdottaakin, että kyseinen summa otetaan talousarvioon vuonna 2001 tehtävässä oikaisukirjelmässä. Tästä aiheutuvat lisämenot ATE:hen nähden (+78 miljoonaa euroa budjettikohdassa B1-140) saadaan osittain rahoitettua vähentämällä suorien tukien (B1-1044 ja B1-1054) määrärahoja 69 miljoonalla eurolla peltokasveja koskevasta luvusta. Puuvillan tukitarpeen (766 miljoonaa euroa) on arvioitu nousevan (+19 miljoonaa euroa) ATE:hen verrattuna, koska neuvosto ei ole vielä tehnyt päätöstä uudistuksesta. ATE perustui komission uudistusesitykseen, jonka mukaan kohdehinnan alentamisessa käytettävää prosenttiosuutta on korotettava 50 prosentista 60 prosenttiin, jos MGQ [4] ylitetään. Jos uudistus olisi vahvistettu, määrärahatarpeet olisivat olleet vain 698 miljoonaa euroa, sillä dollari on vahvistunut ja puuvillan, jonka siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinta on noussut. [4] Maximum guaranteed quantity, taattu enimmäismäärä Luku 15 - Hedelmät ja vihannekset (määrärahatarve -130 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 714 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 1 584 miljoonaa euroa Komissio on vähentänyt vientitukiin käytettäviä määrärahoja 10 miljoonaa euroa, koska heinäkuussa 2000 päätettiin tukikertoimen alentamisesta. Tomaattijalosteiden tuotantotuen määrä markkinointivuodelle 2000/2001 ei ollut tiedossa ATE:n esittämishetkellä, joten komissio käytti siinä markkinointivuoden 1999/2000 määriä. Keskimääräinen painotettu tuki markkinointivuodelle 2000/2001 on 85,6 euroa tonnilta, kun se edellisenä markkinointivuonna oli 107,7 euroa tonnilta. Säästöä kertyy näin 56 miljoonaa euroa. Tuen aleneminen johtuu lähinnä maailmanmarkkinahintojen noususta. Banaanialan tasoitustukea, jonka tarkoituksena on korvata yhteisön tuottajille yhteisön markkinoiden avautumisesta aiheutuvat tulonmenetykset ja hintojen aleneminen, on alennettu (-30 miljoonaa euroa). Vuoden 2001 ATE:n menoarviot perustuivat oletukseen, että banaanialan uudistus hyväksyttäisiin ja että se ehtisi vaikuttaa jo vuoden 2000 markkinoille saattamiseen, niin että tukkuhinnat olisivat alentuneet ja tasoitustuki vastaavasti noussut. Myös hedelmäjalosteiden tuotantotuet ovat alentuneet erityisesti euroina ilmaistujen maailmanmarkkinahintojen nousun vuoksi (-19 miljoonaa euroa). Vuoden 2001 ATE:n laatimisen yhteydessä komissio arvioi, että uudistusohjelmien määrärahoista jäisi 15 miljoonaa euroa varainhoitovuodelle 2001. Näyttää kuitenkin siltä, ettei tällä alalla ole enää vuonna 2001 juuri lainkaan menoja (-15 miljoonaa euroa). Sen sijaan pähkinäntuotannon tukea on korotettu. Tämä johtuu siitä, että vuonna 2000 nopeutettiin aiempiin ohjelmiin perustuvien maksujen suorittamista (-10 miljoonaa euroa) ja korotettiin määrärahoja (+24 miljoonaa euroa) sen jälkeen kun maatalousneuvosto päätti, että periaatteessa vuonna 2000 päättyviin ohjelmiin perustuvia maksuja suoritetaan tuottajille edelleen varainhoitovuoden 2001 talousarviosta. Luku 16 - Viinialan tuotteet (määrärahatarve +10 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 143 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 1 153 miljoonaa euroa Määrärahatarve on hyvin lähellä ATE:en otettuja määrärahoja. Se on tosin hieman arvioitua suurempi viinin ja rypäleen puristemehun varastoinnin (+ 2 miljoonaa euroa), alkoholijuomien julkisen (+5 miljoonaa euroa) ja yksityisen varastoinnin (+3 miljoonaa euroa) ja rypäleen puristemehun tukien (+4 miljoonaa euroa) osalta, kun taas tislausmenot ovat hieman alentuneet (-4 miljoonaa euroa). Sen sijaan vientitukien (35 miljoonaa euroa), raivausohjelmien (14 miljoonaa euroa) ja uudistusohjelmien (380 miljoonaa euroa) määrärahatarpeet säilyvät ennallaan. Viinialalle on ominaista huomattava menojen vaihtelu vuodesta toiseen, koska viinisadon määrä ja laatu vaihtelevat suuresti. ATE:n laatimisen yhteydessä markkinointivuoden 1999/2000 tuotantoarviota tarkistettiin tuntuvasti ylöspäin (173 miljoonasta 184 miljoonaan hehtolitraan). Jäsenvaltioiden toimittamien alustavien tietojen mukaan markkinointivuoden 2000/2001 tuotanto näyttäisi kuitenkin jäävän pienemmäksi; ATE:n arviota onkin jouduttu alentamaan (184 miljoonasta 171 miljoonaan hehtolitraan). Näin ollen markkinoilta tarvitsee todennäköisesti vetää (tislattavaksi) odotettua vähemmän viiniä. Varainhoitovuoden 2001 menoihin vaikuttavat kuitenkin voimakkaasti olemassa olevat huomattavat varastot, jotka lisäävät tarjolla olevan viinin määrää. Luku 17 - Tupakka (määrärahatarve -2 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 002 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 1 000 miljoonaa euroa Tupakka-alan menot ovat uudistuksen jälkeen pysyneet varsin vakaina. Alalla on vain kaksi tukimuotoa: lajikekiintiöihin perustuvat palkkiot sekä yhteisön tutkimus- ja tiedotusosasto. ATE:n menoarvio pienenee oikaisukirjelmässä 2 miljoonaa euroa palkkioiden vuoksi. Tämä liittyy lajikekiintiöiden vaihteluun ja drakman ja euron kurssin muuttumiseen (ns. kaksoiskurssivaikutus). Luku 18 - Muut alat tai kasvikunnan tuotteet (määrärahatarve +12 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 312 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 324 miljoonaa euroa Luvusta rahoitetaan useita eri toimia: siementen tuotantotukea, humalanviljelyn hehtaaritukea sekä riisin yhteisen markkinajärjestelyn mukaisia interventioita ja tulotukia. Siementuen määrärahojen odotetaan nousevan 3 miljoonaa euroa tukikelpoisen tuotannon määrän kasvun vuoksi (350 000 tonnia ATE:ssä arvioidun 339 200 tonnin sijasta). Myös riisin osalta menoennusteita on tarkistettu ylöspäin 9 miljoonaa euroa. Tämä johtuu kahdesta eri tekijästä: - ensinnäkin hehtaarituki on vähentynyt (-4 miljoonaa euroa) lähinnä tukikelpoisen alueen supistumisen vuoksi (394 927 hehtaaria ATE:ssä arvioidun 408 034 hehtaarin sijasta), - toiseksi varastointiin tarvittavien määrärahojen tarve on noussut (+13 miljoonaa euroa), koska varastojen arvon aleneminen on kiihtynyt varainhoitovuoden alussa ja lopussa (+14 miljoonaa euroa). Luku 20 - Maito ja maitovalmisteet (määrärahatarve -399 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 2 744 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 2 345 miljoonaa euroa Maidon markkinatilanne on parantunut ATE:en verrattuna. Erityisesti rasvattoman maitojauheen suotuisten markkinanäkymien ansiosta komissio on voinut supistaa useita eri vientituki- ja tukiosuuksia. Myös interventioita koskevia oletuksia on tarkistettu. Vientitukiosuuksien vähenemisestä kertyy säästöjä rasvattoman maitojauheen osalta 67 miljoonaa euroa ja ryhmän "muut maitotuotteet" osalta 122 miljoonaa euroa. Rasvattoman maidon käytöstä maksettavien tukien alentamisesta ja tukikelpoisten määrien lievästä supistumisesta kertyy säästöjä seuraavasti: 53 miljoonaa euroa rasvattoman maitojauheen käytöstä vasikoiden ruokinnassa ja 64 miljoonaa euroa rasvattoman maidon käytöstä kaseiinin valmistuksessa. Rasvattoman maitojauheen julkisten interventioiden määrärahatarve puolestaan vähenee 69 miljoonaa euroa, mikä johtuu odotettua selvästi pienemmästä alkuvarastosta (3 265 tonnia 127 000 tonnin sijasta) ja vähäisemmistä tukiostoista (5 000 tonnia 90 000 tonnin sijasta). Voin julkisista interventioista kertyy säästöjä 42 miljoonaa euroa ennen muuta odotettua suuremman menekin vuoksi (43 000 tonnia 13 000 tonnin sijasta). Säästöjen muodostumista interventio-ostojen alalla on edistänyt myös se, että arvonalennuskertoimia on pienennetty. Näin komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen liian korkeista arvonalennuskertoimista. Sen sijaan yhteisöjen tuomioistuimen 27. tammikuuta 2000 antama tuomio, joka koskee SLOM-tuottajien vahingonkorvausten arviointia, aiheuttaa 15 miljoonan euron lisämäärärahatarpeen, sillä tuottajille tarjottua kiinteämääräistä korvausta ei hyväksytty. Luku 21 - Naudanliha (määrärahatarve +82 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 5 925 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 6 007 miljoonaa euroa Määrärahatarpeen lisäykset johtuvat todennäköisesti pääasiassa BSE-tautiin eli ns. hullun lehmän tautiin liittyvistä poikkeuksellisista tukitoimista ja pakkoteurastuksista (+134 miljoonaa euroa) ja jossain määrin myös urospuolisten nautojen erityispalkkiosta (+22 miljoonaa euroa). Lisäyksiä kompensoi osittain erityisesti vientitukien supistuminen (-66 miljoonaa euroa). Vientitukien määrärahatarve todennäköisesti vähenee huomattavasti, koska useimpien tuotteiden vientituet ovat alentuneet ATE:en verrattuna. Arvio palkkiojärjestelmän määrärahatarpeesta on varsin lähellä ATE:ssä esitettyä. Urospuolisten nautojen erityispalkkion määrärahatarpeen odotetaan kasvavan hieman vuonna 2001, sillä jäsenvaltioiden toimittamien viimeisimpien tietojen perusteella karjan määrä on lisääntynyt. Sen sijaan teurastuspalkkioiden määrärahatarve on alentunut erityisesti siksi, että teurastuksia tehtiin vuoden 2000 ensimmäisen puoliskon aikana vähemmän kuin ATE:ssä oletettiin. BSE-taudin hävittämiseksi toteutettujen toimenpiteiden kustannuksista voidaan todeta, että Yhdistyneen kuningaskunnan vapaaehtoisen teurastusohjelman määrärahatarvetta on tarkistettu ATE:en verrattuna tuntuvasti ylöspäin 346 miljoonaan euroon (+131 miljoonaa euroa). Lisäyksen suuruus johtuu siitä, että sekä teurastettavien eläinten määrä että teurastuspalkkio ovat nousseet. Valikoivan pakollisen teurastusohjelman arvioitu määrärahatarve on asiaan edelleen liittyvien epävarmuustekijöiden ja vuonna 2000 toteutettujen toimenpiteiden perusteella korotettu 10 miljoonasta 13 miljoonaan euroon. BSE-toimien määrärahatarve on vuonna 2001 kaikkiaan 359 miljoonaa euroa. BSE-kriisiin liittyvien markkinatukitoimenpiteiden tähänastisiksi kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 4 159 miljoonaa euroa vuosina 1996-2001. Tästä 237 miljoonaa euroa sisältyi vuoden 2000 talousarvioon ja 359 miljoonaa euroa tähän vuotta 2001 koskevaan oikaisukirjelmään. Luku 22 - Lampaan- ja vuohenliha (määrärahatarve -174 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 794 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 1 620 miljoonaa euroa Tämän luvun menot koostuvat lähes yksinomaan uuhipalkkioista, joiden väheneminen selittää luvun kokonaismäärärahatarpeen alenemisen ATE:en verrattuna. Menoarvioihin vaikuttavat pääasiassa markkinahintojen kehitys ja palkkioihin oikeuttavan karjan määrä. Maatalouden markkinointivuoden palkkioiden maksaminen jakautuu kahdelle eri varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden 2001 menoista noin 70 prosenttia suoritetaan markkinointivuoden 2000 palkkioista (toinen ennakko ja loppumaksu) ja 30 prosenttia markkinointivuoden 2001 palkkioista (ensimmäinen ennakko). ATE:ssä esitetty määrärahatarve perustui arvioon, jonka mukaan markkinahinta olisi 3 350 euroa tonnilta markkinointivuosina 2000 ja 2001. Sekä viimeaikainen hintakehitys että ennusteet ovat kuitenkin osoittautuneet suotuisammiksi, ja komissio arvioi, että markkinointivuoden 2000 keskihinta voisi olla 3 560 euroa tonnilta. Määrärahatarve perushinnan ja markkinahinnan välisen erotuksen perusteella laskettavaa palkkiota varten on siis markkinahinnan odotettavissa olevan nousun vuoksi pienempi kuin ATE:ssä arvioitiin. Markkinointivuoden 2001 keskihinnaksi komissio arvioi 3 400 euroa tonnilta, mikä on lähempänä pitkän aikavälin keskitasoa. Arviot palkkioihin oikeuttavan karjan pääluvusta perustuvat yleensä tuoreimpiin tietoihin palkkio-oikeuden toteutuneesta käytöstä. Huhtikuussa 2000 komissiolla oli käytettävissään vain osa markkinointivuoden 1999 tiedoista. Nyt markkinointivuodelta 1999 suoritetut palkkiot ovat käytännössä jo tiedossa, joten niistä voidaan tehdä johtopäätöksiä arvioiden perustana olevan karjan määrästä. Näiden tietojen perusteella komissio arvioi palkkioihin oikeuttavan karjan pääluvuksi 73,2 miljoonaa vuosina 2000 ja 2001, mikä on 650 000 eläintä enemmän kuin ATE:n oletus. On myös otettava huomioon, että edellä kuvatun markkinatilanteen suotuisan kehityksen vuoksi yksityisen varastoinnin määrärahatarve on voimakkaasti supistunut (5 miljoonasta 1 miljoonaan euroon). Luku 23 - Sianliha, munat ja siipikarja (määrärahatarve -43 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 213 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 170 miljoonaa euroa Tämän luvun menot koostuvat vientituista ja sianlihan osalta myös yksityiseen varastointiin liittyvistä interventioista. Muutokset ATE:en verrattuna johtuvat pelkästään vientitukiosuuksien alenemisesta sisämarkkinoiden suotuisan kehityksen ansiosta. Vientitukien määrärahatarve vähenee sianlihan osalta 33 miljoonaa euroa ja siipikarjan osalta 10 miljoonaa euroa. Luku 30 - Liitteen I ulkopuolelle jäävät tuotteet (määrärahatarve -29 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 444 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 415 miljoonaa euroa Tämä luku koskee tuotteita, jotka saadaan jalostamalla maatalouden perustuotteita kuten viljaa, sokeria, maitotuotteita ja munia. Tällaisia ovat mm. viljasta valmistetut alkoholijuomat, suklaavalmisteet, dieetti- ja gourmet-tuotteet, makaronit, leipomo- ja konditoriatuotteet, keksit jne. Näiden jalosteiden vientitukiosuudet ovat alentuneet erityisesti rasvattoman maitojauheen ja sokerin osalta (ks. näitä aloja koskevat kommentit). Siksi tukea voidaan myöntää entistä suuremmille määrille. Määrät esitetään seuraavassa taulukossa. >VIITTAUS KAAVIOON> Luku 31 - Elintarvikeapuohjelmat (määrärahatarve +35 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 292 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 327 miljoonaa euroa Neuvoston heinäkuussa 2000 vahvistaman uuden järjestelmän perusteella koululaisten maitoa koskevalle ohjelmalle myönnettävän yhteisön rahoituksen osuus nousee 50 prosentista 75 prosenttiin, kuten komissio oli ehdottanut. Lisäksi neuvosto on päättänyt, että uusi ohjelma tulee voimaan vuoden 2001 alusta, mikä merkitsee sitä, että vuoden 2001 maatalousbudjetista on rahoitettava vielä huomattava osa (noin 50 %) aiemman ohjelman menoista, joiden osalta yhteisön rahoituksen osuus on 95 prosenttia. Myös tukikelpoisten tuotteiden valikoimaa on laajennettu. Näistä syistä varainhoitovuoden 2001 määrärahatarve kasvaa 41 miljoonaa euroa, jolloin tämän oikaisukirjelmän määrärahat ovat yhteensä 89 miljoonaa euroa. Komissio esittää, että vähäosaisille tarkoitetun jakelun määrärahat säilytetään edelleen 200 miljoonassa eurossa. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on jakaa vähävaraisille tuotteita julkisista varastoista. Koska julkiset varastot ovat nyt varsin suppeat, määrärahoja ei näyttäisi olevan tarpeen lisätä. Hedelmien ja vihannesten ilmaisjakelun määrärahatarvetta alennetaan (-5 miljoonaa euroa), koska hedelmiä ja vihanneksia on vedetty markkinoilta ja jaettu arvioitua vähemmän. Elintarvikeapua varten myönnettävän vientituen määrärahoja vähennetään (-3 miljoonaa euroa), koska vastaavia vähennyksiä tehdään myös eri elintarvikkeiden alalla. Lisäksi komissio on varannut 2 miljoonaa euroa maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevasta ohjelmasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2802/98 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetun tilintarkastuksen rahoittamiseen. Tilintarkastusta ei ole voitu vielä aloittaa, koska ohjelman toteuttaminen on viivästynyt. Edellä mainittu 2 miljoonaa euroa sisältyy siihen 20,4 miljoonan euron määrään, jonka budjettivallan käyttäjä on myöntänyt ohjelman seurantaa, tilintarkastusta, valvontaa ja arviointia varten. Luku 32 - Erityisen syrjäiset alueet (määrärahatarve +16 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 230 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 246 miljoonaa euroa Uuden arvion perusteella eläinkunnan tuotteiden toimittamista koskevalle järjestelmälle tarvitaan lisämäärärahoja Kanariansaaria (+15 miljoonaa euroa) ja jonkin verran myös Madeiraa varten (+1 miljoona euroa). Määrärahalisäys perustuu järjestelmän toteuttamistuloksiin varainhoitovuonna 2000, joiden mukaan erityisesti POSEICAN-ohjelman määrärahojen toteutumisaste on ollut korkea. Luku 33 - Eläinlääkintä ja kasvinsuojelu (määrärahatarve -4,5 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 110 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 105,5 miljoonaa euroa Eläinlääkintäalan määrärahatarve vähenee 4,5 miljoonaa euroa, koska eläintautien hävittämis- ja valvontaohjelman menot (budjettikohta B1-330) vaihtelevat. Komissio otti nimittäin ATE:en 10 miljoonaa euroa yhteisön osuudeksi BSE-testien rahoituksesta. Määrä on otettu varauksiin lukuun B0-40, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat toimenpiteiden tarkan laajuuden. Jäsenvaltioiden ilmoitusten perusteella tukikelpoisille ohjelmille myönnettävään yhteisön rahoitusosuuteen näyttäisi kuitenkin riittävän 5,5 miljoonaa euroa. Komissio ehdottaakin, että - 10 miljoonan varaus poistetaan, ja - otetaan 5,5 miljoonaa euroa lisämäärärahoja budjettikohtaan B1-330, niin että sen määrärahat lisääntyvät 45,2 miljoonasta eurosta 50,7 miljoonaan euroon. Luku 38 - Myynninedistämistoimet (määrärahatarve +2 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 64,5 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 66,5 miljoonaa euroa Määrärahatarpeen lisäys oikaisukirjelmässä johtuu siitä, että mm. elävien kasvien ja kukkaviljelytuotteiden myynninedistämistoimiin Euroopan unionin alueella on otettu 2 miljoonaa euroa, mihin ei ollut varauduttu ATE:ssä. Luku 39 - Muut toimenpiteet (maatalouden valuuttatuki) (määrärahatarve -53 miljoonaa euroa) Määrärahat ATE:ssä: 470 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 417 miljoonaa euroa Ensinnäkin osasta tukia on päätetty ennen euron käyttöönottoa voimassa olleen vanhan järjestelmän mukaisesti. ATE:ssä komissio arvioi tähän liittyviksi menoiksi 88 miljoonaa euroa. Syynä tukiin oli liiran kurssin tuntuva nousu vuonna 1997. Arvio perustui oletukseen, että Italia maksaisi toisen tukierän vuoden 2001 talousarviosta. Italia kuitenkin nopeutti maksuaikataulua ja maksoi osan toisesta tukierästä jo vuonna 2000, minkä vuoksi silloin tarvittiinkin lisämäärärahoja. Vaikka osa kolmannesta tukierästä maksettaisiin vuonna 2001 ja sen lisäksi Irlannin vähäinen loppuosuus, tämäntyyppisen tuen määrärahatarve alenee noin 16 miljoonaa euroa. Toinen tukityyppi liittyy euron käyttöönottoon ja "vihreistä kursseista" luopumiseen sen yhteydessä. Viimeisimpien tietojen perusteella ATE:n menoarvio pätee edelleen. Oikaisukirjelmässä esitettävä määrä on 256 miljoonaa euroa. Kolmas maatalouden valuuttatukien muoto liittyy uuteen järjestelmään. Nämä tuet koskevat ainoastaan niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön, ja niiden tarkoituksena on tasoittaa kansallisen valuutan ja euron kurssin muutoksista johtuvaa hintojen ja/tai suorien tukien alenemista (kansallisena valuuttana mitattuna). ATE:n menoarvio, 117 miljoonaa euroa, supistuu oikaisukirjelmässä 81 miljoonaan euroon. Näiden tukien pääasiallinen saaja, Yhdistynyt kuningaskunta, on näet luopunut ympäristö- ja rakennetukien sekä lampaanlihapalkkioiden toisen tukierän maksamisesta. Peltokasvitukiin liittyvien korvausten pitäisi vähentyä, koska punnan arvo euroon nähden on alentunut ATE:n laatimisen aikaan vallinneeseen tilanteeseen verrattuna. 3. Alaotsake 1b: maaseudun kehittäminen Luku 40 - Maaseudun kehittäminen (määrärahat pysyvät ennallaan) Määrärahat ATE:ssa: 4 495 miljoonaa euroa Määrärahat OK:n jälkeen: 4 495 miljoonaa euroa Maatalouden kehittämiseen sovellettavien uusien säännösten mukaisesti jäsenvaltiot toimittivat komissiolle 30. syyskuuta 2000 mennessä arvionsa varainhoitovuoden 2001 menoista. Yhteensä arviot ylittävät rahoitusnäkymien alaotsakkeen Ib ylärajan vuodelle 2001. Komissio esittääkin, että vuoden 2001 talousarvioon otetaan ylärajan ylitystä vastaavat määrärahat. Komissio oli jo ATE:ssa ottanut huomioon ylärajan mukaiset määrärahat. Vaikka komission kanta määrärahojen kokonaismäärästä on pysynyt samana, määrärahojen jakautumista eri toimenpiteisiin on nyt muutettu jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella. 4. Muutokset nimikkeistöön ja talousarvion selvitysosiin - alamomenttien poistaminen Jäljempänä esitettävät muutokset perustuvat lähinnä maatalousneuvoston heinäkuussa 2000 tekemään päätökseen lykätä pellava- ja hamppualan uudistusta vuodella. Toisin kuin ATE:ssa esitetään, muutokset selvitysosiin ja kahden uuden budjettikohdan perustaminen on tarkoitus rahoittaa vasta vuoden 2002 talousarviosta vuoden 2001 talousarvion sijaan. Vuonna 2001 käytetään siis edelleen aiempaa nimikkeistöä, jota on sovellettu myös vuoden 2000 talousarvioon. Lisäksi komissio esittää, että budjettikohdan B1-319 selvitysosaan tehdään lisäys. Selvitysosa liittyy neuvoston asetukseen (EY) N:o 2802/98 maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevasta ohjelmasta. Kuten edellä luvun B1-31 osalta mainitaan, komissio on ottanut 2 miljoonaa euroa asetuksessa tarkoitetun tilintarkastuksen rahoitukseen ja katsoo, että kohdan selvitysosaa on tältä osin täydennettävä. Kyseisistä 2 miljoonasta eurosta huolimatta 20,4 miljoonan euron kokonaismäärärahat, jotka budjettivallan käyttäjä on myöntänyt ohjelman seurantaan, tilintarkastukseen, valvontaan ja arviointiin, eivät ylity. 4.1. Muutokset nimikkeistöön ja selvitysosiin Alamomentit B1-1044 ja B1-1054 - Uusi nimi: "Tuki muun kuin kuitupellavan siementen tuottajille" - Poistetaan selvitysosan toinen kappale. Momentti B1-319 - Lisäys momentin selvitysosan loppuun: "Määräraha on tarkoitettu kattamaan maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevan ohjelman tilintarkastus. Tarkastuksesta säädetään neuvoston asetuksen N:o 2802/98 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa. Tarkastus toteutetaan varainhoitovuoden 2001 loppuun mennessä." 4.2. Budjettikohtien poistaminen - Alamomentti B1-1401 - Pitkien pellavakuitujen jalostustuki - Alamomentti B1-1403 - Lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen jalostustuki OTSAKE 4 - ULKOISET TOIMET 4.3. Kansainväliset kalastussopimukset Komissio esittää, että ATE:ssa olevia määriä muutetaan seuraavasti: Alamomentti B7-8000: voimassa oleviin sopimuksiin osoitetaan 191 253 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja (ATE:ssa 149 000 000 euroa) ja 197 853 000 euroa maksumäärärahoja (ATE:ssa 155 600 000 euroa). Luku B0-40 (Varaukset): 78 382 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja (ATE:ssa 123 300 000 euroa) ja 73 766 000 euroa maksumäärärahoja (ATE:ssa 116 700 000 euroa). Määrärahat vähenevät siten ATE:een verrattuna nettomääräisesti yhteensä noin 2,7 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 681 000 euroa maksumäärärahoina. Vuoden 2000 talousarvioesitykseen verrattuna nettolisäys on noin 4 miljoonaa euroa arvioitua suurempi. Määrärahoihin esitetyt muutokset perustuvat pääasiassa seuraaviin seikkoihin: a) Koska neuvottelut Grönlannin kanssa on saatu päätökseen ja neljäs rahoituspöytäkirja on otettu käyttöön, komissio esittää, että budjettikohtaan B7-8000 otetaan hieman enemmän määrärahoja kuin tältä osin alun perin arvioitiin. Sama pätee Norsunluurannikkoon, joka saa sekin hieman lisää määrärahoja vuodelle 2000. Angolan kanssa tehtyä sopimusta koskevia määrärahoja on puolestaan huomattavasti supistettu. b) Pieni Päiväntasaajan Guinealle tarkoitettu osuus siirretään alamomentilta B7-8000 lukuun B0-40, koska aiempaa sopimusta päätettiin jatkaa vain vuodella (määräaika oli alun perin arvioitu pidemmäksi). Sopimuksesta on tarkoitus neuvotella uudestaan vuonna 2001. c) Koska vielä ei tiedetä, edistyvätkö neuvottelut uusista sopimuksista mm. Argentiinan, Mosambikin, Venäjän ja Eteläisen Tyynenmeren valtioiden kanssa, komissio esittää, että luvusta B0-40 (Varaukset) vähennetään noin 7 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 4,9 miljoonaa euroa maksumäärärahoina. d) Komissio esittää, että Marokon kanssa tehtyyn sopimukseen tarkoitetut määrärahat momentilta B7-8000 säilytetään ennallaan siltä varalta, että sopimus mahdollisesti tulee voimaan vuoden 2001 alusta. Komissio on äskettäin käynyt korkean tason neuvotteluja Marokon kuninkaan ja pääministerin kanssa, ja tilanteessa on todennäköisesti saavutettu läpimurto. Teknisiä neuvotteluja jatketaan lähiaikoina. Toimielinten sopimuksen mukaisesti komissio esittää budjettivallan käyttäjälle marraskuussa katsauksen neuvottelujen näköaloista ja uudelleenneuvoteltavista sopimuksista perustellakseen oikaisukirjelmään otettuja rahamääriä. III TULOT Varainhoitovuoden 2000 talousarvion arvioitu ylijäämä Joulukuun 21 päivänä 1977 annetun varainhoitoasetuksen 32 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan (ks. EYVL L 356, 31.12.1977 ja myöhemmät muutokset) kunkin varainhoitovuoden yli- tai alijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona tai menona. Saman artiklan toisessa kohdassa säädetään, että tuloja ja menoja koskevat arviot otetaan talousarvioon talousarviomenettelyn kuluessa ja tarvittaessa käyttämällä 14 artiklan mukaista oikaisukirjelmää. Komissio katsoo, että noin 900 miljoonan euron ylijäämä voidaan kirjata tuloiksi varainhoitovuoden 2001 ATE:een. Lisätulot johtuvat pääasiassa varainhoitovuoden aikana kannettujen perinteisten omien varojen määrän kasvusta sekä alustavasta arviosta, joka koskee alv-maksujen määräytymisperusteisiin ja BKTL-tietoihin jäsenvaltioiden ilmoittamien muutosten perusteella tehtyjen tarkistusten kokonaisvaikutusta. Nämä muutokset on vietävä komission kirjanpitoon 1. joulukuuta 2000 mennessä. Määrä kirjataan väliaikaisesti momentille 300 (Edellisen varainhoitovuoden käytettävissä oleva ylijäämä). Varainhoitovuoden 2000 tilinpäätöksen jälkeen erotus otetaan vuoden 2001 talousarvioon korjaavalla ja/tai täydentävällä talousarviolla varainhoitoasetuksen 32 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> YLEINEN TULOTAULUKKO OSASTO 3 KÄYTETTÄVISSÄ OLEVA YLIJÄÄMÄ LUKU 30 - EDELLISEN VARAINHOITOVUODEN KÄYTETTÄVISSÄ OLEVA YLIJÄÄMÄ MOMENTTI 300 - EDELLISEN VARAINHOITOVUODEN KÄYTETTÄVISSÄ OLEVA YLIJÄÄMÄ >TAULUKON PAIKKA> Selvitysosat: pysyvät ennallaan MENOTAULUKKO PÄÄLUOKKA III - KOMISSIO Muutokset nimikkeistöön ja selvitysosiin Alamomentit B1-1044 ja B1-1054 - Uusi nimi: "Tuki muun kuin kuitupellavan siementen tuottajille" - Poistetaan selvitysosan toinen kappale. Momentti B1-319 - Lisäys momentin selvitysosan loppuun: "Määräraha on tarkoitettu kattamaan maataloustuotteiden toimittamista Venäjän federaatiolle koskevan ohjelman tilintarkastus. Tarkastuksesta säädetään neuvoston asetuksen N:o 2802/98 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa. Tarkastus toteutetaan varainhoitovuoden 2001 loppuun mennessä." Budjettikohtien poistaminen - Alamomentti B1-1401 - Pitkien pellavakuitujen jalostustuki - Alamomentti B1-1403 - Lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen jalostustuki