Sosiaalisemman ja oikeudenmukaisemman Euroopan kehittäminen on nykyisen Euroopan komission keskeinen tavoite. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin on tarkoitus antaa suuntaa uudelle sosioekonomiselle lähentymisprosessille ja tukea kansallisen tason uudistuksia. Pilarin tukena on tässä yhteydessä keskeisten indikaattorien tulostaulu, jonka pohjalta arvioidaan osallistuvien jäsenvaltioiden suoriutumista sosiaali- ja työllisyysasioissa. Tällä seurantavälineellä mahdollistetaan samalla hyviin tuloksiin tehtävät vertailut, jotta tilannetta voitaisiin yleisesti parantaa.

Tulostaulu toimii viitekehyksenä yhteiskunnallisen kehityksen seuraamiseksi konkreettisella, kokonaisvaltaisella ja objektiivisella tavalla, ja se on helppokäyttöinen ja kansalaisten helposti ymmärrettävissä. Siinä todetaan hyvissä ajoin jäsenvaltioiden, EU:n ja euroalueen tärkeimmät työllisyyteen ja yhteiskuntaan liittyvät haasteet sekä ajan mittaan tapahtunut kehitys. Tämän tulostaulun kannalta yhteiskunnallinen kehitys määritellään valmiudeksi kohentaa ja pitää yllä hyvinvointia ja mahdollisuuksia, luoda ihmisille edellytykset saavuttaa täysi potentiaalinsa ja täyttää perustarpeensa.

Tässä määritelmässä viitataan kolmeen yhteiskunnallisen kehityksen ulottuvuuteen: 1) yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, 2) dynaamiset työmarkkinat ja oikeudenmukaiset työolot sekä 3) julkiset tuet / sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus.

1)”Yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille” kattavat koulutukseen, osaamiseen ja elinikäiseen oppimiseen, sukupuoleen, eriarvoisuuteen ja sosiaaliseen liikkuvuuteen, elinoloihin ja nuorisoon liittyviä oikeudenmukaisuutta koskevia näkökohtia.

2)”Dynaamiset työmarkkinat ja oikeudenmukaiset työolot” vastaa kysymykseen siitä, toimivatko markkinat tehokkaasti ja vapaasti, jotta uudelleensijoittuminen ja työnhaku kilpaillussa taloudessa helpottuisi. Tähän otsakkeeseen kuuluvat indikaattorit kattavat työmarkkinoiden toiminnan, työllisyyteen ja siirtymiin annettavan tuen sekä toisaalta työehtoihin ja palkkoihin liittyvän oikeudenmukaisuuden.

3)”Julkiset tuet / sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus” kattaa julkisilla tuilla ja/tai sosiaalisen suojelun avulla saavutettavat oikeudenmukaiset tulokset. Nämä indikaattorit kattavat lähinnä palvelujen tarjonnan ja sosiaaliset turvaverkot.

Tulostaulussa verrataan EU:n jäsenvaltioiden suoriutumista EU:n ja euroalueen keskiarvoihin. Lisäksi sen avulla on mahdollista verrata ainakin joidenkin sen osatekijöiden osalta EU:n suoriutumista muihin kansainvälisiin toimijoihin nähden. Tällaisen vertailuanalyysin avulla voidaan empiiriseltä pohjalta uudistaa parhaisiin käytäntöihin perustuvan vastavuoroisen oppimisen prosesseja. Tulostaulun avulla voidaan myös visualisoida pitkän aikavälin suuntauksia. Indikaattorit jaotellaan myös, silloin kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, iän, sukupuolen ja/tai koulutustason mukaan.

On valittu 12 osa-aluetta, joilla yhteiskunnallista kehitystä voidaan mitata. Ne liittyvät johonkin edellä mainituista kolmesta luvusta. Näiden osa-alueiden kattamiseksi ehdotetut indikaattorit esitetään liitteessä. Ne perustuvat olemassa oleviin määrällisiin tietoihin, joita ovat keränneet Eurostat (saatu lähinnä EU:n tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC), joka neljäs vuosi tehtävästä ansiorakennetutkimuksesta yhdistettynä vuotuisiin kansallisiin arvioihin sekä työvoimatutkimuksesta (LFS)) ja OECD.

Talouspolitiikan vuotuinen eurooppalainen ohjausjakso on tärkeä väline, jonka avulla voidaan seurata tiiviisti kehitystä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Se kattaa useita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa käsiteltyjä aloja. Tulostaulusta keskustellaan näiltä osin asiaan liittyvissä neuvoston komiteoissa, jotta sitä voitaisiin käyttää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja se voitaisiin sisällyttää vuotuiseen yhteiseen työllisyysraporttiin, joka julkaistaan joka syksy yhdessä vuotuisen kasvuselvityksen kanssa. Tässä yhteydessä kunkin osa-alueen ensimmäisiä indikaattoreita (lihavoituina) olisi käytettävä tulostaulun pääindikaattoreina, jotka olisi sisällytettävä yhteiseen työllisyysraporttiin. Muut indikaattorit ovat toissijaisia indikaattoreita, joista yhteisen työllisyysraportin tekstissä raportoitaisiin tarpeen mukaan. Työllisyyteen liittyvien ja sosiaalisten näkökohtien merkityksen kasvettua talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä viime vuosina työllisyyttä koskevat ja sosiaaliset haasteet on tulostaulun ansiosta helpompi ottaa paremmin huomioon talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla ja siihen perustuvissa euroaluetta koskevissa ja maakohtaisissa suosituksissa, joissa voidaan ottaa huomioon ja edistää asiaan liittyviä kohdennettuja uudistuksia kansallisten erityispiirteiden mukaan. Se voisi lisäksi toimia vertailukohtana sosiaalisen ulottuvuuden osalta euroalueella tehdylle työlle.