Erityiskertomus Maatalouden kehittämiseen 
suunnattavan EU-tuen 
kustannusvaikuttavuus 
ei-tuotannollisten 
maatalousinvestointien 
alallaFI 2015  nro 20
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-3238-0 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/466655 QJ-AB-15-017-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-3288-5 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/906705 QJ-AB-15-017-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-3287-8 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/934976 QJ-AB-15-017-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Maatalouden kehittämiseen 
suunnattavan EU-tuen 
kustannusvaikuttavuus 
ei-tuotannollisten 
maatalousinvestointien 
alalla
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 20
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitet -
tujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suun -
nittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja 
suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten 
tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti I tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistui -
men jäsen Augustyn Kubik. Jaosto on erikoistunut luonnonvarojen suojelun ja hallinnan menoaloihin. Tarkastus 
toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Jan Kinštin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö 
Alejandro Ballester Gallardo, kabinettiavustaja Bernard Moya, yksikönpäällikkö Davide Lingua ja tiiminvetäjä Paulo 
Oliveira. Tarkastustiimiin kuuluivat Radicati, Anne Poulsen, Paul Toulet-Morlane ja Zoltan Papp. Sihteeripalveluista 
vastasi Murielle Siffert.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I–IX Tiivistelmä
1–9 Johdanto
1–9 Ei-tuotannollisille maatalousalan investoinneille tarkoitettu EU:n tuki
10–14 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
15–71 Huomautukset
15–34 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi viitteitä ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen 
vaikuttavuudesta, vaikka valintamenettelyissä ja seurantavälineissä oli puutteita
17–18 Maatalouden ympäristötarpeet on määritetty yleisluontoisesti, mutta jäsenvaltiot kohdensivat tuen 
rajoittamalla tukikelpoisten ei-tuotannollisten investointien tyyppiä
19–23 Kaikki neljä tarkastuskohteena ollutta jäsenvaltiota viittasivat ei-tuotannollisia investointeja koskevan 
tuen täydentävyyteen, mutta maista ainoastaan kaksi sovelsi sitä operatiivisella tasolla edistääkseen 
synergioita muiden tukijärjestelmien kanssa
24 Tarkastuskohteena olleiden jäsenvaltioiden soveltamien valintamenettelyjen puutteet johtivat tukeen 
oikeuttamattomien tai ilman riittäviä perusteita valittujen ei-tuotannollisten investointien tukemiseen
25–31 Käytettävissä ei ollut relevanttia tietoa, joka olisi osoittanut, mitä ei-tuotannollisille investoinneille 
tarkoitetun EU:n tuen avulla on saavutettu EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla
32–34 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin viitteitä siitä, että 71 prosenttia tarkastetuista ei-
tuotannollisista investoinneista edisti maatalousmaan kestävään käyttöön liittyviä tavoitteita
35–50 Tuettujen ei-tuotannollisten investointien kulut olivat tarkastetuissa jäsenvaltioissa usein 
kohtuuttoman suuria tai puutteellisesti perusteltuja
39-41 Ei-tuotannollisiin investointeihin suunnattavan julkisen rahoituksen osuus on suuri, vaikka investointeihin 
liittyy joissakin tapauksissa tuottavia osatekijöitä
42–48 Tarkastuskohteena olleet jäsenvaltiot rahoittivat investointeja, joiden kustannukset olivat liian suuria tai 
puutteellisesti perusteltuja
49–50 Kustannusten kohtuullisuudessa ilmeni ongelmia useimmissa tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastusotokseen kuuluneista ei-tuotannollisista investoinneista
04 Sisällys
51–71 Ohjelmakaudella 2007–2013 ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen 
kustannusvaikuttavuutta heikentäneitä puutteita ei ollut korjattu vielä ohjelmakauden 2014–
2020 alkuun mennessä
60–61 Synergioita edistävä täydentävyys ei aina toteutunut operatiivisella tasolla
62–64 Panos- ja tuotostietojen lisäksi käytössä ei ole tarkoituksenmukaisia indikaattoreita tai 
tuloksellisuustietoja
65–66 Valintamenettelyissä oli puutteita
67–68 Tukimääriä ei mukauteta investointien tuloa tuottavien osatekijöiden perusteella
69–70 Kohtuuttomat tai puutteellisesti perustellut kustannukset
71 Tukikelpoisuuteen vaikuttava lisäongelma
72–81 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  —  Ei-tuotannollisia maatalousinvestointeja koskevan maaseuturahaston 
tukitoimenpiteen pääpiirteet
 Liite II  —  Yhteenveto paikan päällä tarkastetuista ei-tuotannollisista investoinneista
 Liite III  —  Jäsenvaltioittain jaoteltu yhteenveto ei-tuotannollisia investointeja koskevista 
tarpeista, tavoitteista ja investointityypeistä
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
Arviointi : Evidenssin säännöllinen kerääminen ja analysointi tarkoituksena tehdä johtopäätöksiä 
tukitoimenpiteiden vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta.
CMEF : Yhteinen seuranta- ja arviointikehys ( Common Monitoring and Evaluation Framework ). Yksittäinen kehys, 
jonka avulla seurattiin ja arvioitiin maaseudun kehittämistoimenpiteitä ohjelmakaudella 2007–2013. Tavoitteena oli 
parantaa ohjelmien tuloksellisuutta, varmistaa tilivelvollisuus ja mahdollistaa tavoitteiden saavuttamisen arviointi.
Ei-tuotannolliset investoinnit : Maaseuturahaston toimenpiteestä 216 tuettavat ei-tuotannolliset investoinnit.
Ennakkoarviointi : Maaseudun kehittämisohjelman laadintaan kuuluva vaihe, jonka tarkoituksena on 
talousarviovarojen kohdentamisen optimointi ja ohjelman laadun parantaminen.
Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa : EU:n talousarvion toteuttamismenetelmä, jossa komissio 
siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä jäsenvaltioille; komissiolla on kuitenkin lopullinen vastuu EU:n talousarvion 
toteuttamisesta.
Hallintoviranomainen : Kansallinen tai alueellinen elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan maaseudun 
kehittämisohjelmaa.
Kustannus-vaikuttavuusanalyysi : Analyysissä verrataan toimenpiteen kustannuksia ja vaikuttavuutta. Siinä 
arvioidaan, missä määrin toimenpiteen avulla voidaan katsoa saatavan vastinetta rahalle. Tässä tarkastuksessa 
ei-tuotannollisia investointeja pidetään kustannusvaikuttavina, kun i) investoinnit ovat vaikuttavia (katso 
vaikuttavuuden määritelmä jäljempänä), ja ii) ei ole evidenssiä siitä, että samat investoinnit olisi voitu toteuttaa 
pienemmin kustannuksin. Jos samat investoinnit olisi voitu toteuttaa pienemmin kustannuksin, kyseisten 
investointien avulla rahalle saatava vastine heikkenee, koska samat tavoitteet ja/tai tulokset olisi voitu saavuttaa 
pienemmin kustannuksin.
Maaseudun kehittämisohjelma : Jäsenvaltion tai alueviranomaisten laatima ja komission hyväksymä asiakirja, joka 
koskee maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanon suunnittelua ja valvontaa.
Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto.
Maaseuturahastoa koskeva asetus : Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, 
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen.
Ohjelmakausi : Euroopan unionin toimintapolitiikkojen, kuten maaseudun kehittämispolitiikan, suunnittelua ja 
täytäntöönpanoa koskeva monivuotinen kehys.
Seuranta : Tukitoimenpiteen resurssien, tuotosten ja tulosten säännöllinen tarkastelu.
Tehokkuus : Parhaan mahdollisen kustannusvaikuttavuuden saavuttaminen.
Toimenpide : Tukijärjestelmä toimintapolitiikan täytäntöönpanoa varten. Kussakin toimenpiteessä vahvistetaan 
erityiset säännöt, joita on noudatettava rahoituskelpoisissa hankkeissa tai toiminnoissa. Toimenpiteitä on kahta 
päätyyppiä: investointitoimenpiteet ja pinta-alatuki.
06 Sanasto
Tulokset : Tukitoimenpiteellä suoraan aikaansaatu vaikutus tai muutos.
Vaikuttavuus : Asetettujen tavoitteiden saavuttaminen. Tässä tarkastuksessa katsotaan vaikuttaviksi tukikelpoiset 
ei-tuotannolliset investoinnit, jotka kohdistuvat maaseudun ympäristötarpeeseen ja/tai edistävät jäsenvaltion 
maaseudun kehittämisohjelmassaan yksilöimän maaseudun ympäristötavoitteen saavuttamista.
Väliarviointi : Arviointiraportti, joka on osa jatkuvaa arviointia. Väliarvioinnissa ehdotetaan toimenpiteitä 
maaseudun kehittämisohjelmien ja niiden täytäntöönpanon laadun parantamiseksi.
07
 Tiivistelmä
I
Jäsenvaltiot voivat käyttää EU:n määrärahoja maaseu -
dun kehittämispolitiikan yhteydessä myöntääkseen 
avustuksia, joilla katetaan ei-tuotannollisista investoin -
neista aiheutuvia kuluja. Ei-tuotannolliset investoinnit 
ovat investointeja, joista ei kerry huomattavaa tuottoa 
tai tuloa tai jotka eivät lisää merkittävästi edunsaa -
jan maatilan arvoa, mutta joiden ympäristövaikutus 
on myönteinen. Ei-tuotannollisten investointien olisi 
erityisesti täydennettävä toimia, joiden avulla tuetaan 
maatalouden ympäristötavoitteiden saavuttamista tai 
mahdollisten muihin ympäristöjärjestelmien liittyvien 
sitoumusten toteuttamista, taikka niiden olisi edistet -
tävä suojelualueiden ympäristöarvoa.
II
Ei-tuotannollisiin investointeihin tarkoitettua julkista 
tukea maksetaan Euroopan maaseudun kehittämisen 
maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja kansallisen 
osarahoituksen avulla. Ei-tuotannollisiin investointeihin 
ohjattavan julkisen tuen määrä on huomattavasti suu -
rempi kuin muihin tuottaviin investointeihin suunnat -
tava tuki; tuen osuus on usein 100 prosenttia kokonais -
investointikustannuksista. Ohjelmakaudella 2007–2013 
ei-tuotannollisiin investointeihin suunnattiin noin 
860 miljoonaa euroa julkista rahoitusta. Tässä tarkas -
tuksessa arvioitiin ympäristötavoitteiden saavuttamista 
tukevien ei-tuotannollisten investointien kustannusvai -
kuttavuutta ohjelmakaudella 2007–2013.
III
Tarkastuksen johtopäätökset perustuvat hallinto- ja 
valvontajärjestelmien arviointiin niissä neljässä jäsen -
valtiossa, jotka käyttivät 80 prosenttia ei-tuotannolli -
siin investointeihin tarkoitettujen maaseuturahaston 
varojen kokonaismäärästä, sekä tarkastuskäynteihin, 
jotka kohdistettiin yleisimmin rahoitettuihin 28 ei-tuo -
tannolliseen hankkeeseen. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa, että ei-tuotannollinen tuki on kaiken kaikkiaan 
edistänyt maatalousmaan kestävää käyttöä koskevien 
ympäristötavoitteiden saavuttamista, mutta edistämi -
nen ei ole tapahtunut kustannusvaikuttavalla tavalla.IV
Ei-tuotannollisten investointien täydentävä tehtävä ei 
aina toteutunut jäsenvaltioissa synergiassa muiden tuki -
järjestelmien kanssa. Jäsenvaltiot kuitenkin kohdensivat 
ei-tuotannollisiin investointeihin liittyviä varoja sellaisiin 
investointeihin, joiden avulla oli mahdollista kohden -
taa vaikuttavia toimia maassa vallitseviin maatalouden 
ympäristötarpeisiin. Tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, 
että jäsenvaltiot korvasivat kohtuuttoman suuria tai puut -
teellisesti perusteltuja investointikustannuksia. Tämän 
seurauksena ei-tuotannollisia investointeja koskeva tuki 
ei ollut kustannusvaikuttavaa. Lisäksi valintamenettely -
jen puutteet johtivat siihen, että jäsenvaltiot rahoittivat 
ei-tuotannollisia investointihankkeita, jotka eivät olleet 
oikeutettuja EU:n rahoitukseen, tai valitsivat hankehake -
muksia tarkistamatta asianmukaisesti, että niiden yhtey -
dessä oli noudatettu ratkaisevia valintakriteereitä.
V
Tarkastuksessa havaittiin, että 71 prosenttia tarkastus -
käynnin kohteena olleista hankkeista edisti maatalou -
den ympäristötavoitteiden, kuten maiseman ja biologi -
sen monimuotoisuuden suojelun, saavuttamista. Jotta 
hankkeet edistäisivät tavoitteita kustannusvaikuttavalla 
tavalla, on olennaista, että tuettujen ei-tuotannollisten 
investointien kulut ovat kohtuullisia ja perusteltuja. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi selviä merkkejä koh -
tuuttomista kuluista 75 prosentissa näistä hankkeista. 
Tarkastetuista 28 hankkeesta ainoastaan viisi (18 pro -
senttia) osoittautui näin ollen kustannusvaikuttaviksi.
VI
Ei-tuotannollisten investointien kulujen kohtuulli -
suuteen liittyvät ongelmat eivät välttämättä rajoitu 
yksinomaan poimittuun hankeotokseen, sillä yksilöidyt 
konkreettiset tapaukset ovat seurausta jäsenvaltioiden 
hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteista. Jäsenval -
tiot esimerkiksi korvasivat investointikuluja yksikkö -
kustannusten perusteella, jotka olivat huomattavasti 
tosiasiallisia markkinakustannuksia suurempia, tai eivät 
tarkistaneet ilmoitettujen kulujen tosiasiallisuutta 
asianmukaisesti taikka hyväksyivät investoinnin toteut -
tamista koskevan kalleimman tarjouksen vaatimatta 
edunsaajilta perusteita tai vertaamatta esitettyjä kuluja 
viitearvoihin. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi 
kaikissa tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa useita 
tapauksia, joissa aivan ilmeisesti voittoa tuottaville 
ei-tuotannollisille investoinneille maksettiin tämäntyyp -
pisille investoinneille tarkoitetun tuen enimmäismäärä. 
Tämä merkitsi, että investoinnit rahoitettiin useimmissa 
tapauksissa kokonaisuudessaan julkisin varoin.
Tiivistelmä 08
VII
Saatavilla ei ollut tuloksellisuustietoja, jotka olisivat 
osoittaneet, mitä ei-tuotannollisia investointeja koske -
van tuen avulla on saavutettu EU:n ja jäsenvaltioiden 
tasolla. Käytettävissä olleiden seurantaindikaattoreiden 
avulla mitattiin ainoastaan panos- ja tuotostietoja, 
kuten julkisten menojen määrää, tukea saavien tilojen 
lukumäärää ja investoinnin kokonaisvolyymiä. Erillisten 
tulosindikaattoreiden puuttuminen johti siihen, että 
jotkin jäsenvaltiot yhdistivät ei-tuotannollisten inves -
tointien tuloksellisuuden arvioinnin muihin ympäristö -
ohjelmiin olettaen toiveikkaasti, että tuloksellisuus olisi 
kaikissa tapauksissa sama.
VIII
Maaseuturahaston tuki ei-tuotannollisille investoin -
neille jatkuu ohjelmakaudella 2014–2020, mutta 
komissio ja jäsenvaltiot eivät ole vielä korjanneet suu -
rinta osaa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista 
puutteista. Pääsyynä tähän on, että ne eivät pyrkineet 
riittävän hyvin yksilöimään puutteita oikea-aikaisesti, 
jotta tarvittavat korjaavat toimet olisi voitu toteuttaa 
ennen uuden ohjelmakauden alkua. Toisaalta voidaan 
todeta, että jäsenvaltiot eivät ole analysoineet havait -
tujen sääntöjenvastaisuuksien syitä omien kontrol -
liensa avulla parantaakseen järjestelmän hallinnointia. 
Toisaalta komission omat tarkastukset toimitettiin liian 
myöhäisessä vaiheessa, jotta niiden avulla olisi voitu 
auttaa jäsenvaltioita yksilöimään ja korjaamaan hallin -
nointipuutteita ohjelmakauden 2007–2013 täytäntöön -
panon aikana.
IX
Tilintarkastustuomioistuin esittää näiden havaintojen 
perusteella seuraavat suositukset, joiden tarkoituksena 
on parantaa maaseudun kehittämisohjelmasta ohjelma -
kaudella 2014–2020 rahoitettavien ei-tuotannollisten 
investointien kustannusvaikuttavuutta.
– Komission olisi vuodesta 2017 alkaen seurattava 
ei-tuotannollisten investointien täytäntöönpanoa 
relevanteissa jäsenvaltioissa vuotuisten täytän -
töönpanokertomusten avulla. Kertomuksissa olisi 
ilmoitettava myös sellaisten ei-tuotannollisten 
investointihankkeiden lukumäärä ja osuus, jotka on 
pantu täytäntöön muiden maaseudun kehittämis -
toimenpiteiden tai ympäristöohjelmien yhteydes -
sä – integroidut hankkeet mukaan luettuna.– Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä arviointisuunni -
telmiinsa arviointi siitä, missä laajuudessa ei-tuotan -
nolliset investoinnit on pantu täytäntöön synergias -
sa muiden maaseudun kehittämistoimenpiteiden 
tai ympäristöohjelmien kanssa.
– Jäsenvaltioiden olisi julkistettava kaikki ei-tuotan -
nollisia investointeja koskevat valinta- ja priorisoin -
tiperusteet ja tarkistettava systemaattisesti näiden 
perusteiden noudattamisen osoittavat asiakirjat. 
Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava tarkoituk -
senmukainen tehtäväjako hakemusten käsittelyyn 
ja valintaan osallistuvien organisaatioiden ja henki -
löiden välillä.
– Komission olisi uudella ohjelmakaudella annetta -
va jäsenvaltioille ohjeistusta valintakriteereistä ja 
kiinnitettävä asianmukaista huomiota kriteereiden 
avoimuuteen. Komission olisi myös tarkistettava, 
että jäsenvaltiot valitsevat hankkeet tarkoituksen -
mukaisten menettelyjen avulla.
– Komission olisi varmistettava, että ei-tuotannol -
listen investointien vaikutusta EU:n maatalouden 
ympäristötavoitteiden saavuttamiseen seurataan 
tai ainakin arvioidaan erikseen ohjelmakautta 
2014–2020 koskevien arviointien yhteydessä.
– Jäsenvaltioiden, joissa ei-tuotannollisia investoin -
teja koskeva tuki on huomattavaa, olisi määri -
tettävä erilliset tulosindikaattorit ja raportoitava 
niistä vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa ja 
arvioinneissa.
– Jäsenvaltioiden olisi määritettävä mahdollisimman 
pian tarkoituksenmukaiset kriteerit, joiden avulla 
määritetään suurinta tukea saavien ei-tuotannollis -
ten investointien tuottavat osatekijät. Jäsenvaltioi -
den olisi mukautettava antamansa tuen intensiteet -
ti tämän määrityksen perusteella.
– Komission olisi myös annettava lisäohjeita tällaisten 
kriteereiden määrittämisestä.
– Jäsenvaltioiden olisi pantava viipymättä täytäntöön 
menettelyt, joiden avulla varmistetaan, että tuettu -
jen ei-tuotannollisten investointien kustannukset 
eivät ylitä samankaltaisista tavaroista, palveluista tai 
urakoista markkinoilla maksettuja määriä.
Tiivistelmä 09
– Komission olisi valvottava monivuotisen tarkas -
tussuunnitelmansa yhteydessä, että jäsenvaltiot 
soveltavat kustannusten kohtuullisuuden varmista -
miseen tähtääviä kontrolleja vaikuttavalla tavalla.
– Jäsenvaltioiden olisi määritettävä ennen ensimmäi -
siä ohjelmakautta 2014–2020 koskevia paikan päällä 
tehtäviä tarkastuksia menetelmä, jonka avulla 
kontrollien yhteydessä havaittujen virheiden syyt 
voidaan vahvistaa ja analysoida oikea-aikaisesti.
– Komission olisi tulevia tarkastuksia suunnitelles -
saan otettava asianmukaisesti huomioon tilintar -
kastustuomioistuimen menoalalla havaitsemien 
puutteiden laajuus, vaikka puutteiden taloudellinen 
merkitys olisikin vähäinen.
10
 Johdanto
Ei-tuotannollisille 
maatalousalan 
investoinneille tarkoitettu 
EU:n tuki
01 
Ei-tuotannolliset investoinnit ovat 
investointeja, joista ei kerry huomat -
tavaa tuottoa tai tuloa tai jotka eivät 
lisää merkittävästi edunsaajan maati -
lan arvoa, mutta joiden ympäristövai -
kutus on myönteinen. Ei-tuotannollisia 
investointeja koskeva julkinen tuki 
muodostaa maatilojen omistajille 
taloudellisen kannustimen tämäntyyp -
pisten ympäristöystävällisten inves -
tointien toteuttamiseen. Ei-tuotannol -
listen investointien sisältö vaihtelee 
maisemapiirteiden, kuten perinteisten 
rajojen, kosteikkojen, pensasaitojen ja 
kivimuurien ennallistamisesta elin -
ympäristön tai maisemaelementin 
luomiseen ja/tai ennallistamiseen 
esimerkiksi ennallistamalla nummialue, 
runsaslajinen laidunmaa tai runsas -
kasvustoiset laidunten reuna-alueet 
(ks.  laatikko 1 ).02 
Ohjelmakaudella 2007–2013 Euroopan 
maaseudun kehittämisen maatalousra -
hastosta (maaseuturahasto) myönnet -
tiin tukea ei-tuotannollisille investoin -
neille toimenpiteen 216 avulla. Kuten 
kaaviosta 1  käy ilmi, tämä toimenpide 
kuuluu EU:n maaseudun kehittämispo -
litiikan toimintalinjaan 2, joka koskee 
maatalousmaan kestävään käyttöön 
liittyvää yleistavoitetta.
Esimerkkejä tuetuista ei-tuotannollisista investoinneistaLaatikko 1
Kivimuuri Apuliassa (Italia) Kävelytie kosteikkoalueella Itä-Devonissa(Yhdistynyt kuningaskunta)
Lähde : Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
11 Johdanto
03 
Maaseuturahastoa koskevassa asetuk -
sessa1 säädetään, että ei-tuotannolli -
siin investointeihin olisi myönnettävä 
tukea silloin, kun ne ovat tarpeen 
maatalouden ympäristötukijärjestel -
missä tehtyjen sitoumusten toteut -
tamiseksi tai muiden maatalouden 
ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi 
taikka kun ne lisäävät maatilalla Natura 
2000 -alueiden ja muiden luonnonar -
voltaan merkittävien alueiden yleis -
hyödyllistä arvoa.
04 
Ei-tuotannollisten investointien olisi 
erityisesti täydennettävä toimia, joi -
den avulla tuetaan maatalousmaan 
kestävän käytön saavuttamista joko 
parantamalla suojelualueiden ympäris -
töarvoa tai edistämällä maatalouden 
ympäristösitoumusten toteuttamista. 
Sitoumuksista voidaan mainita esi -
merkkinä maatalouden kehittämis -
toimenpiteestä 214 (maatalouden 
ympäristömaksut) tuetut sitoumukset2. 
Ei-tuotannollisia investointeja voi -
daan toteuttaa myös erikseen muiden 
maatalouden ympäristötavoitteiden 
saavuttamiseksi. Investoinnit ovat 
usein yhteydessä myös muihin ympä -
ristöohjelmiin ja/tai toimenpiteisiin.05 
Ei-tuotannollisiin investointeihin koh -
distettava tuki kuuluu ohjelmakaudella 
2014–2020 uuteen alatoimenpitee -
seen3 4.4 (tuki maatalouden ympäristö- 
ja ilmastotavoitteiden saavuttamista 
edistäville ei-tuotannollisille investoin -
neille). Toimenpide on olennaisilta osin 
samanlainen kuin ohjelmakaudella 
2007–2013 periaatteiden, sisällön, 
edunsaajien, tyypin sekä tuen määrän 
osalta. Myös tuen täydentävyys muihin 
toimenpiteisiin4 ja/tai muihin ympäris -
tötavoitteisiin nähden säilyy ennallaan. 
Liitteessä I  esitetään vertailua varten 
toimenpiteen periaatteet ja tietyt omi -
naispiirteet ohjelmakausien 2007–2013 
ja 2014–2020 osalta.Kaavio 1EU:n maaseudun kehittämispolitiikan toimintalinjan 2 rakenne maatalousmaan 
kestävän käytön osalta
Lähde : Eurooppalainen maaseudun kehittämisen verkosto.
Toimintalinja/uni00A02/uni00A0– ympäristön ja maaseudun tilan parantaminen
Maatalousmaan 
kestävä käyttöVuoristoalueiden viljelijöille maksettavat
luonnonhaittakorvaukset
Viljelijöille muilla haitta-alueilla kuin vuoristoalueilla 
maksettavat korvaukset
Natura 2000 -tuet ja direktiiviin 2000/60/EY liittyvät tuetMaatalouden ympäristötuetEläinten hyvinvointia edistävät tuetEi-tuotannolliset investoinnit 216215214213212211
1 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1698/2005, annettu 20 
päivänä syyskuuta 2005, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahas -
ton (maaseuturahaston) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
(EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1), 
johdanto-osan 37 kappale.
2 Maaseudun kehittämistoimen -
piteestä 214 (maatalouden 
ympäristömaksut) tuetaan 
maaseutualueiden kestävää 
kehitystä. Tämän toimenpiteen 
yhteydessä suoritettavien 
maksujen osuus maatalous -
maan kestävää käyttöä 
koskevasta julkisesta 
rahoituksesta on 57 prosenttia. 
Toimenpiteellä kannustetaan 
viljelijöitä ja muita maankäyttä -
jiä sitoutumaan vapaaehtoisesti 
ottamaan käyttöön tai 
soveltamaan edelleen 
maatalouden tuotantomene -
telmiä, joissa otetaan 
huomioon ympäristön, 
maiseman ja sen ominaispiirtei -
den, luonnonvarojen, 
maaperän ja geneettisen 
monimuotoisuuden suojelu ja 
parantaminen.
3 Komission täytäntöönpanoase -
tus (EU) N:o 808/2014, annettu 
17 päivänä heinäkuuta 2014, 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahas -
ton (maaseuturahasto) tuesta 
maaseudun kehittämiseen 
annetun Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetuksen 
(EU) N:o 1305/2013 soveltamis -
säännöistä (EUVL L 227, 
31.7.2014, s. 18).
12 Johdanto
06 
Komissiolla ja jäsenvaltioilla on yhtei -
nen vastuu ei-tuotannollisiin inves -
tointeihin suunnattavan EU:n tuen 
hallinnoinnista. Jäsenvaltioiden on 
määritettävä erityiset tavoitteet ja pan -
tava täytäntöön vaikuttavat hallinto- ja 
valvontajärjestelmät, joiden avulla 
kyetään varmistamaan, että tuetut in -
vestoinnit ovat sovellettavien sääntö -
jen mukaisia ja kustannusvaikuttavia.
07 
Komissio laatii täytäntöönpanosäännöt 
ja suuntaviivat ja hyväksyy kansalliset 
tai alueelliset maaseudun kehittä -
misohjelmat, joiden yhteydessä jäsen -
valtiot yksilöivät valittuja tukitoimen -
piteitä koskevat tavoitteensa. Komissio 
seuraa ja valvoo ohjelmien täytäntöön -
panoa ja tarkistaa, että jäsenvaltioiden 
kansalliset viranomaiset ovat panneet 
täytäntöön vaikuttavat hallinto- ja 
valvontajärjestelmät.08 
Ohjelmakaudella 2007–2013 ei-tuotan -
nollisiin investointeihin osoitettavan 
julkisen tuen osuus saattoi olla jopa 
100 prosenttia tukikelpoisten kulujen 
kokonaismäärästä. Vertailun vuoksi 
voidaan todeta, että muihin tuottaviin 
investointeihin sovelletaan yleensä 
40 prosentin tukiosuutta. Kyseessä 
voi olla esimerkiksi maatilojen nykyai -
kaistaminen tai maataloustuotteiden 
arvon lisääminen. Nämä julkisen tuen 
osuudet pysyvät ennallaan ohjelma -
kaudella 2014–2020.
09 
Ohjelmakaudella 2007–2013 maata -
lousmaan kestävään käyttöön tar -
koitetusta julkisesta rahoituksesta 
(maaseuturahaston tuki ja kansallinen 
osarahoitus) noin 1014 miljoonaa eu -
roa eli 1,5 prosenttia suunnattiin 
ei-tuotannollisiin investointeihin (ks. 
taulukko 1 ). Ohjelmakaudelle 2014–
2020 ohjelmoitujen maaseuturahaston 
menojen määrää ei ole mahdollista 
esittää, sillä suurinta osaa maaseudun 
kehittämisohjelmista ei ollut hyväksyt -
ty kertomuksen laatimisajankohtaan 
(toukokuun 2015 loppuun5) mennessä.Taulukko 1Ei-tuotannollisiin investointeihin suunnattujen maaseuturahaston ja julkisten 
menojen (maaseuturahasto ja kansallinen osarahoitus) kokonaismäärä 
ohjelmakaudella 2007 –2013 (euroa)
Toimenpide KuvausMaksettu määrä Ohjelmoitu määrä
Maaseuturahasto Julkinen Maaseuturahasto Julkinen
216 Ei-tuotannolliset investoinnit 549 900 632 859 331 286 610 843 250 1 013 996 313
Lähde : Euroopan komission SFC2007-järjestelmä (toukokuu 2015).4 Maatalouden ympäristö- ja 
ilmastotuella tarkoitetaan 
ohjelmakaudella 2014–2020 
sovellettavaa uutta 
maaseudun 
kehittämistoimenpidettä 10. 
Tämän toimenpiteen 
yhteydessä suoritettavilla 
maksuilla pyritään 
säilyttämään sellaiset 
maatalouskäytännöt, joiden 
vaikutus ympäristöön ja 
ilmastoon on myönteinen. 
Samalla pyritään edistämään 
käytäntöihin tarvittavia 
muutoksia.
5 Komission SFC2014-
järjestelmän mukaan komissio 
oli hyväksynyt 29.5.2015 
mennessä 51 ohjelma-
asiakirjaa ja hyväksyttävänä oli 
vielä 67 ohjelma-asiakirjaa.
13
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
10 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
niiden ei-tuotannollisten investointien 
kustannusvaikuttavuuden, joiden avul -
la tuettiin maatalousmaan kestävää 
käyttöä koskevan maaseuturahaston 
tavoitteen saavuttamista ohjelmakau -
della 2007–2013. Tarkastuksen tavoit -
teena oli esittää suosituksia uutta oh -
jelmakautta varten. Tarkoituksena on, 
että jäsenvaltiot voivat ottaa suosituk -
set huomioon kehittäessään ohjelmiin 
sovellettavia täytäntöönpanosääntöjä 
ja menettelyitä. Tarkoituksena on niin 
ikään, että myös komissio voi hyödyn -
tää suosituksia parantaakseen jäsen -
valtioiden hallinto- ja valvontajärjestel -
mien seurantaa.
11 
Tarkastuksessa pyrittiin vastaamaan 
seuraavaan kysymykseen:
Ovatko ei-tuotannolliset investoinnit 
edistäneet maatalousmaan kestä -
vää käyttöä kustannusvaikuttavalla 
tavalla?
12 
Tältä osin kertomuksessa vastataan 
seuraaviin alakysymyksiin:
– Ovatko ei-tuotannolliset investoin -
nit edistäneet vaikuttavalla tavalla 
maatalousmaan kestävään käyt -
töön liittyvien maatalouden ympä -
ristötavoitteiden saavuttamista?– Olivatko tuettujen ei-tuotannol -
listen investointien kustannukset 
perusteltuja ja kohtuullisia?
– Ovatko komissio ja jäsenvaltiot 
yksilöineet ja korjanneet ei-tuotan -
nollisten investointien kustannus -
vaikuttavuutta ohjelmakaudella 
2007–2013 haitanneet puutteet 
parantaakseen tilannetta ohjelma -
kaudella 2014–2020?
13 
Tarkastus toimitettiin heinäkuun 2014 
ja huhtikuun 2015 välisenä aikana. 
Tarkastuksessa keskityttiin ohjelma -
kauteen 2007–2013. Tarkastus kattoi 
ei-tuotannollisia investointeja koske -
vaan tukeen liittyvät jäsenvaltioiden 
hallinto- ja valvontajärjestelmät sekä 
otoksen, johon oli poimittu 28 suurinta 
ei-tuotannollista investointihanket -
ta neljästä jäsenvaltiosta6: Portugali 
(mannermaa), Tanska, Yhdistynyt ku -
ningaskunta (Englanti) ja Italia (Apulia). 
Tarkastuksen alussa kyseisten hankkei -
den osuus maatalousrahaston menois -
ta oli 80 prosenttia ja ne kattoivat 60 
prosenttia toimenpiteen 216 edunsaa -
jista (ks. kaavio 2 ).6 Tässä kertomuksessa 
jäsenvaltiolla saatetaan 
tarkoittaa asianomaista 
jäsenvaltiota tai siihen 
kuuluvaa aluetta.
14 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
14 
Tarkastusevidenssiä kerättiin asiakir -
jatarkastusten ja tarkastuskäyntien 
avulla. Käynnit tehtiin hallintoviran -
omaisten ja edunsaajien luo tarkas -
tuskohteena olleissa jäsenvaltioissa. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
tarkastukseen kuuluneiden 28 ei-tuo -
tannollisen hankkeen tukikelpoisuutta 
ja hankkeiden täydentävyyttä muiden 
maatalouden ympäristötoimenpitei -
den tai -tavoitteiden kanssa. Lisäksi 
arvioitiin, edistivätkö hankkeet tosi -
asiassa yksilöityjen maatalouden ym -
päristötarpeiden täyttämistä kohtuul -
lisin kustannuksin. Arvioinnin tulokset 
esitetään liitteessä II .Kaavio 2Ohjelmakausi 2007 –2013 – toteutuneet ei-tuotannollisia investointeja koskevat 
maaseuturahaston menot
Lähde : Euroopan komission SFC2007-järjestelmä (maaliskuu 2014).020406080100120140160180200
UK IT PT DK SE NL ES DE FR HU EE LT GR FI BEMaaseudun kehittäminen 2007–2013 – Tuki ei-tuotannollisille investoinneille
Toteutunut maaseuturahaston rahoitus (miljoonaa euroa)
15
 Huomautukset
Tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi viitteitä 
ei-tuotannollisia inves -
tointeja koskevan tuen 
vaikuttavuudesta, vaikka -
kin valintamenettelyissä 
ja seurantavälineissä oli 
puutteita
15 
Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 
tarkastuskohteena olleiden jäsenvalti -
oiden hallinto- ja valvontajärjestelmät 
ja sovelsi seuraavia kriteereitä arvi -
oidessaan, edistikö ei-tuotannollisia 
investointeja koskeva tuki vaikutta -
valla tavalla maatalousmaan kestävää 
käyttöä:
– Jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä sel -
keästi erityiset maatalouden ym -
päristötarpeensa maatalousmaan 
kestävän käytön osalta. Niiden olisi 
myös määritettävä, minkätyyppis -
ten ei-tuotannollisten investointi -
en avulla näitä tarpeita voitaisiin 
täyttää. Kun otetaan huomioon, 
että ei-tuotannollisten investoin -
tien on tarkoitus täydentää muita 
relevantteja maatalouden ympäris -
tötoimenpiteitä ja/tai -tavoitteita, 
jäsenvaltioiden olisi varmistet -
tava täydentävyys yhdistämällä ei-tuotannollisia investointeja kos -
keva tuki selkeästi asianomaisiin 
toimenpiteisiin ja/tai -tavoitteisiin.
– Jäsenvaltioiden olisi sovelletta -
va hankkeiden valintakriteereitä 
vaikuttavalla tavalla, jotta käy -
tettävissä oleva rahoitus kyetään 
ohjaamaan määritetyn tyyppisiin 
ei-tuotannollisiin investointeihin 
siten, että samalla varmistetaan 
avoimuus ja sovellettavan lainsää -
dännön noudattaminen.
– Jäsenvaltioiden olisi seurattava 
hanketäytäntöönpanoa ja arvioita -
va, ovatko tuetut ei-tuotannolliset 
investoinnit edistäneet määri -
tettyjen ympäristötavoitteiden 
saavuttamista.
Näitä kriteereitä kuvastava toimintalo -
giikka esitetään kaaviossa 3 .
16 
Hallintojärjestelmien arvioinnin lisäksi 
tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 28 
ei-tuotannollista investointihanketta 
käsittäneen otoksen (ks. kohta 13), 
jäsenvaltioiden maaseudun kehittä -
misohjelmat sekä relevantit seuranta -
tiedot ja arviointiraportit.Kaavio 3Ei-tuotannollisten investointien toimintalogiikka ohjelmakaudella 2007–2013
Tarpeiden yksilöinti ja 
tavoitteiden määrittäminenJohdonmukaisten ja 
tarpeisiin sekä tavoitteisiin 
liittyvien investointityyppien 
yksilöintiEi-tuotannollisten investointien 
muita toimenpiteitä ja 
tavoitteita edistävän 
täydentävän ja synergisen 
tehtävän arviointi
16 Huomautukset
Maatalouden ympäristötarpeet 
on määritetty yleisluontoisesti, 
mutta jäsenvaltiot kohdensivat 
tuen rajoittamalla tukikelpois -
ten ei-tuotannollisten inves -
tointien tyyppiä
17 
Jotta ei-tuotannollisia investointeja 
koskeva tuki olisi vaikuttavaa, se on 
kohdennettava erityisiin maatalouden 
ympäristötarpeisiin, jotka liittyvät maa -
talousmaan kestävään käyttöön. Tilintar -
kastustuomioistuin havaitsi, että vaikka 
jäsenvaltiot määrittivät maatalouden 
ympäristötarpeensa yleisluontoisesti, ne 
lievensivät tuen kohdentamatta jäämisen 
riskiä rajoittamalla tukikelpoisten ei-tuo -
tannollisten investointien tyyppejä. Liit-
teessä III  esitetään yhteenveto maata -
louden ympäristötarpeista ja -tavoitteista 
sekä kussakin tarkastuskohteena olleessa 
jäsenvaltiossa havaittujen ei-tuotannol -
listen investointien tyypeistä. Yhteenveto 
osoittaa, että jäsenvaltioiden valitsemat 
ei-tuotannolliset investoinnit vastaavat 
yleisesti ottaen tyypiltään maiden maa -
seudun kehittämisohjelmissa kuvattuja 
maatalouden ympäristötarpeita.
18 
Julkisen tuen kohdentamisen osalta voi -
daan todeta, että kaksi jäsenvaltiota on 
kohdentanut tukea tarkemmin lähinnä 
maiseman ennallistamiseen ja suojeluun 
liittyviin hankkeisiin. Portugalissa 89 pro -
senttia ei-tuotannollisia investointeja 
koskevasta tuesta liittyi pengerrettyjä 
viininviljelyalueita tukevien perinteisten 
kivimuurien kunnostamiseen Douron 
laaksossa. Italian (Apulia) tapauksessa 
97 prosenttia ei-tuotannollisia investoin -
teja koskevasta julkisesta tuesta liittyi pe -
rinteisten kivimuurien kunnostamiseen. 
Kivimuurit kuuluvat tyypillisenä osana 
paikallisiin viljelyjärjestelmiin ja mai -
semaan. Mainitut esimerkit kuvastavat 
selkeää valintaa ei-tuotannollisia inves -
tointeja koskevan tuen kohdentamisesta 
maatalouden ympäristötarpeisiin.Kaikki neljä tarkastuskohteena 
ollutta jäsenvaltiota viittasivat 
ei-tuotannollisia investointeja 
koskevan tuen täydentävyy -
teen, mutta maista ainoastaan 
kaksi sovelsi sitä operatiivisella 
tasolla edistääkseen syner -
gioita muiden tukijärjestelmien 
kanssa
19 
Maaseuturahastoa koskevassa asetuksessa 
ei-tuotannollisille investoinneille määritet -
tiin täydentävä tehtävä (ks. kohdat 3 ja 4), 
mutta jäsenvaltioille jätettiin vapaus valita, 
millä tasolla tämän täydentävyyden on 
tarkoitus toteutua. Tarkastuksessa havait -
tiin viitteitä täydentävyydestä kaikissa 
tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa, 
mutta niistä ainoastaan kahdessa – Por -
tugalissa (mannermaa) ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa (Englanti) – täyden -
tävyys määritettiin operatiivisella tasolla 
ja tavoitteena oli tosiasiallisesti edistää 
synergioita eri ympäristötukiohjelmien 
välillä. Viimeksi mainitut jäsenvaltiot olivat 
esimerkiksi sisällyttäneet ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen maaseutura -
haston toimenpiteeseen 214 (maatalouden 
ympäristömaksut) siten, että ei-tuotannol -
lisia investointeja koskevan tuen saamisen 
edellytyksenä oli maaseudun kehittämis -
toimenpiteeseen 214 liittyvän maatalou -
den ympäristösitoumuksen olemassaolo.
20 
Toisaalta voidaan todeta, että Tanska ja 
Italia (Apulia) määrittivät täydentävyyden 
vähemmän konkreettisin ja väljemmin 
termein, sillä ei-tuotannollisia investointeja 
koskeva tuki liittyi maiden maaseudun ke -
hittämisohjelmissa määritettyihin maata -
louden yleisiin ympäristötavoitteisiin (mai -
seman säilyttämiseen ja luonnonvarojen 
suojeluun), jotka olivat yhteisiä toimintalin -
jaan 2 kuuluvien muiden maaseuturahas -
ton toimenpiteiden kanssa (ks. kaavio 1 ). 
Eri toimenpiteiden välistä täydentävyyttä 
ei kuitenkaan kehitetty. Laatikossa 2  
annetaan esimerkkejä ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen synergioista ja 
heikosta täydentävyydestä.
17 Huomautukset
21 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että sisällyttämällä ei-tuotannollisia 
investointeja koskeva tuki muihin 
maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, 
esimerkiksi toimenpiteeseen 214, luo -
tiin mahdollisesti vahvempi yhteys jo 
olemassa oleviin maatalouden ympä -
ristösitoumuksiin ja kannustettiin näin 
vahvempaan synergiavaikutukseen 
maatalouden ympäristötavoitteiden 
saavuttamisen kannalta.
22 
Toimenpiteiden yhdistämisestä 
aiheutuu kuitenkin myös tuen pääl -
lekkäisyyttä koskeva riski, jos kunkin 
toimenpiteen yhteydessä rahoitettavia 
toimia ei rajata selkeästi. Tilanne oli 
tämä Portugalissa (mannermaa), missä toimenpiteen 214 (maatalouden ym -
päristömaksut) tukeen sisältyi määriä, 
jotka oli tarkoitettu huonokuntoisten, 
kunnostusta edellyttävien kivimuurien 
osien ylläpitoon/kunnostamiseen. Näin 
ollen ylläpitoa koskevan sitoumuksen 
osalta toimenpiteen 214 yhteydes -
sä suoritettavat maksut saattoivat 
kohdistua sekä ylläpitoa että kunnos -
tamista edellyttäviin kivimuureihin. 
Samanaikaisesti kunnostamistöihin oli 
mahdollista hakea myös 100 prosent -
tia kuluista kattavaa ei-tuotannollisia 
investointeja koskevaa tukea. Tämä 
merkitsee, että kivimuurien kunnosta -
miseen suunnattavan tuen intensiteet -
ti saattoi objektiivisesti arvioituna olla 
joissakin tapauksissa yli 100 prosenttia. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
Portugalissa tarkastamiensa kuuden 
hankkeen joukossa neljä tällaista 
tapausta.Esimerkkejä täydentävyydestä muiden toimenpiteiden/tavoitteiden kanssa
Portugalissa (mannermaa) Douron laaksossa kivimuurien kunnostamista tukevien, ei-tuotannollisia inves -
tointeja koskevien ohjelmien yhteydessä edellytetään, että hakijat ovat toimenpiteeseen 214 perustuvien 
maatalouden ympäristömaksujen edunsaajia. Toimenpiteen 214 yhteydessä edunsaajat saavat taloudellista 
tukea tiettyjen maatalouden ympäristösitoumusten toteuttamiseen. Näihin sitoumuksiin lukeutuu maatilojen 
nykyisten kivimuurien säilyttäminen hyvässä kunnossa vähintään viiden vuoden ajan. Tällaisissa tapauksissa 
kivimuurien kunnostamiseen tarkoitettu ei-tuotannollisia investointeja koskeva tuki täydentää sitoumusta, 
jonka yhteydessä edellytetään kivimuurien kunnossapitoa. Toimenpiteet edistävät yhdessä tavoitetta, joka 
koskee alueen osalta tärkeän maisematekijän säilyttämistä hyvässä kunnossa.
Yhdistyneen kuningaskunnan (Englanti) tapauksessa ympäristönsuojelu on vapaaehtoinen ohjelma, jonka 
yhteydessä tarjotaan (maaseudun kehittämistoimenpiteestä 214 rahoitettavaa) tukea maankäyttäjille, jotka 
sitoutuvat hoitamaan maa-alaansa maatalouden ympäristötavoitteiden mukaisesti. Ohjelma koostuu useista 
tasoista, joiden myötä vaatimukset kasvavat; tasoista yksi koskee korkeatasoista ympäristönsuojelua, jonka 
yhteydessä on mahdollista rahoittaa edunsaajien toteuttamia tietyntyyppisiä pääomainvestointeja (esim. mai -
seman ja maisemapiirteiden tai perinteisten rajojen ennallistamista). Ei-tuotannollisia investointeja koskevan 
tuen avulla rahoitetaan tällaisia pääomainvestointeja.
Italian (Apulia) ja Tanskan tapauksessa ei-tuotannollisia investointeja koskeva tuki liittyi yleisten, koko toi -
mintalinjan 2 osalta määritettyjen maatalouden ympäristötavoitteiden saavuttamiseen. Tavoitteet koskivat 
esimerkiksi maaseutumaiseman suojelua ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Tavoitteita ei rajattu 
tietyille alueille, joilla katsottiin olevan erityistä ympäristöarvoa. Italian (Apulia) kohdalla edunsaajia vaaditaan 
ainoastaan kehittämään tiettyä maataloustoimintaa. Tanskassa puolestaan edunsaajana voi olla mikä tahansa 
yksityinen tai julkinen oikeushenkilö (esim. maatalousmaan omistajat tai vuokraajat) lukuun ottamatta ala -
toimenpidettä, joka koskee kosteikkojen luomista varten tapahtuvia maanhankintoja. Niiden edunsaajana oli 
Tanskan valtio.Laatikko 2
18 Huomautukset
23 
Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuo -
mioistuimen tarkastuskäynnin aikana 
tarkastamaan hankeotokseen kuu -
luneista hankkeista kävi ilmi, kuinka 
jäsenvaltiot olivat päättäneet panna 
ei-tuotannollisia investointeja koske -
van tuen täytäntöön. Tarkastuskäynnin 
kohteena olleista 28 hankkeesta 16 
pantiin täytäntöön synergiassa muiden 
maaseudun kehittämistoimenpiteiden 
kanssa, ja hankkeista suurimman osan 
(21 hanketta 28:sta) katsottiin täy -
dentävän muita maatalouden ympä -
ristötavoitteita. Lisätietoja esitetään 
liitteessä II .Tarkastuskohteena olleiden 
jäsenvaltioiden soveltamien 
valintamenettelyjen puutteet 
johtivat tukeen oikeutta -
mattomien tai ilman riittäviä 
perusteita valittujen ei-tuo -
tannollisten investointien 
tukemiseen
24 
Jäsenvaltioiden on ohjattava vähäi -
set julkiset varat hanke-ehdotuksiin, 
jotka vastaavat parhaiten kansallisia tai 
alueellisia tarpeita. Samalla niiden on 
noudatettava sovellettavaa lainsäädän -
töä sekä tasavertaisen saatavuuden ja 
avoimuuden periaatteita. Tilintarkastus -
tuomioistuin tarkasti valintamenettelyt 
paikan päällä tarkastuskohteena olleissa 
jäsenvaltioissa ja havaitsi menettelyissä 
puutteita kaikissa jäsenvaltioissa yhtä 
lukuun ottamatta. Esimerkkejä anne -
taan laatikossa 3 .
Ei-tuotannollisten investointihankkeiden valinnassa havaittuja puutteita
a) Tukeen oikeuttamattomien investointien valinta
Tanska
Kosteikkoalueisiin liittyviä hankkeita koskevia esiselvityksiä (toteutettavuustutkimuksia) käsitellään yksittäisinä 
ei-tuotannollisina investointeina. Selvitykset toteutetaan erillisten hyväksymismenettelyjen perusteella ja ne ovat 
taloudellisesti riippumattomia myöhemmin mahdollisesti toteutuvista investoinneista. Asetuksen 1974/20067 
55 artiklassa kuitenkin säädetään, että yhteisrahoituksen osalta tukikelpoisen investointitoimen yleiskulut voi -
daan katsoa tukikelpoisiksi vain, jos investointitoimi on tosiasiassa olemassa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, 
että tämä vaatimus suojaa periaatteita, joiden mukaan rahalle on saatava vastinetta, sillä se estää EU:n varojen 
käytön toimiin, jotka eivät edistä tukiohjelman tavoitteita. Tämä tilanne pätee toteutettavuustutkimuksiin, jotka 
eivät johda konkreettisiin investointeihin. Tanskassa alle puolet rahoitetuista esiselvityksistä johti lopulta erillisiin, 
tosiasiallisia kosteikkoalueinvestointeja koskeviin hakemuksiin. Myönteisen johtopäätöksen sisältävät toteutetta -
vuustutkimukset eivät myöskään useissa tapauksissa johtaneet konkreettisten hankkeiden toteuttamiseen.
Italia (Apulia)
Kansalliset viranomaiset ovat määrittäneet, että ei-tuotannollisia investointeja koskevaa tukea voivat saada 
ainoastaan kauppakamarin tilarekisteriin kirjatut tilan haltijat. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkas -
tuskäynnin kohteena olleista kuudesta edunsaajasta kolme ei noudattanut tätä vaatimusta eikä niiden siksi 
olisi pitänyt saada ei-tuotannollisia investointeja koskevaa tukea.
7 Komission asetus (EY) N:o 1974/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 15).Laatikko 3
19 Huomautukset
b) Hankkeiden valinta ei ollut riittävän avointa
Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti)
Kansalliset viranomaiset yksilöivät tiloja, joille on mahdollista maksaa tukea. Viranomaiset käyttävät tässä 
yhteydessä ennalta laadittuja luetteloja tiloista, jotka on asetettu etusijalle, koska niillä on kansallisten viran -
omaisten ja mahdollisten edunsaajien käymien neuvottelujen perusteella katsottu olevan potentiaalia saavut -
taa hyviä tuloksia ympäristöalalla. Hakemusten priorisointiin ja niiden sisältämien etujen arviointiin perustuvia 
tietoja ei kuitenkaan ollut saatavilla. Järjestelmää koskevassa dokumentaatiossa todetaan lisäksi, että maan -
hallintaa koskevien lisäehdotusten sisällyttäminen on kansallisten viranomaisten harkinnassa.
Tanska
Kollektiivisia viljelmiä koskeviin ei-tuotannollisiin investointeihin liittyvien tukihakemusten esittämisestä hal -
lintoviranomaisille vastaa lähes yksinomaan maanomistajien ja -vuokraajien kansallinen yhdistys. Kansallinen 
yhdistys päättää omien kriteereidensä perusteella, mikä paikallinen yhdistys osallistuu esitettyihin hank -
keisiin. Se tekee lopulta päätöksen myös tuettavista hankkeista. Kansallinen yhdistys osallistuu myös neu -
voa-antavan komitean toimintaan. Komitea määrittää esitettyjen hakemusten suhteellisen tärkeysjärjestyksen. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä saattaa aiheuttaa eturistiriitoja.
c) Olennaisia valintakriteereitä ei tarkistettu asianmukaisesti
Italia (Apulia)
Vuonna 2009 julkaistiin ehdotuspyyntö, joka liittyi kivimuurien kunnostamiseen tarkoitettuun ei-tuotannolli -
sia investointeja koskevaan tukeen. Ehdotuspyynnön yhteydessä esitetyistä 3887 hakemuksesta hyväksyttiin 
602 hakemusta. Niihin liittyvien julkisten menojen kokonaismäärä oli 42,7 miljoonaa euroa. Priorisointikri -
teereiden yhteydessä annettujen pisteiden enimmäismäärä oli seitsemän. Kaikki alle kuusi pistettä saaneet 
hakemukset hylättiin.
Ratkaiseviin priorisointikriteereihin lukeutui tilojen luokittelu ympäristö- ja maisema-arvoltaan korkeiksi, jos ti -
loilla oli oliiviviljelmiä. Tämän kriteerin täyttävät hakijat saivat kaksi pistettä, mikä oli ratkaisevaa hylkäämisen 
välttämisen kannalta.
Kansalliset viranomaiset eivät tarkistaneet tämän kriteerin noudattamista erikseen. Tehtävä oli annettu tuot -
tajayhdistyksille, joiden oli tarkistettava, että yhdistyksen jäsenet täyttivät asetetut kriteerit. 
20 Huomautukset
Käytettävissä ei ollut 
relevanttia tietoa, 
joka olisi osoittanut, 
mitä ei-tuotannollisille 
investoinneille tarkoitetun 
EU:n tuen avulla on 
saavutettu EU:n ja 
jäsenvaltioiden tasolla
25 
Seuranta ja arviointi ovat keskeisiä osa -
tekijöitä, joiden avulla varmistetaan, 
että ei-tuotannollisiin investointeihin 
suunnattavaa maaseuturahaston tukea 
käytetään tarkoituksenmukaisesti. 
Maaseudun kehittämistä koskevan 
asetuksen yhteydessä otettiin ohjel -
makautta 2007–2013 varten käyttöön 
yhteinen seuranta- ja arviointikehys. 
Järjestelmä sisälsi yhteiset indikaatto -
rit, joiden avulla seurataan maaseudun 
kehittämisen tavoitteisiin pääsemistä 
siten, että kutakin maaseudun kehittä -
misohjelmaa voidaan verrata ja tiedot 
voidaan koota yhteen. Yhteisillä indi -
kaattoreilla ei kuitenkaan voida täysin 
seurata kaikkia yksittäisten tukiohjel -
mien vaikutuksia, joten jäsenvaltiot 
voivat asettaa myös rajallisen määrän 
lisäindikaattoreita.26 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
seurannassa ja arvioinnissa useita 
puutteita, joiden yleisenä seurauksena 
oli, että saatavilla ei ollut relevanttia 
tietoa ei-tuotannollisten investointien 
tuloksista, esimerkiksi siitä, missä mää -
rin ei-tuotannolliset investoinnit ovat 
edistäneet maatalousmaan kestävään 
käyttöön liittyvien maatalouden ym -
päristötavoitteiden saavuttamista.
27 
Jäsenvaltiot eivät ensinnäkään määrit -
täneet ohjelmatyövaiheessa ei-tuotan -
nollisia investointeja koskevaan tukeen 
sovellettavia uusia perusindikaatto -
reita. Perustason lisäindikaattoreiden 
käytön myötä olisi mahdollista määrit -
tää konteksti, jossa tuen myöntäminen 
ei-tuotannollisille investoinneille on 
selkeämpää ja jossa investointituen 
vaikutusta on mahdollista verrata kau -
den lopussa. Laatikossa 4  esitetään 
esimerkki siitä, kuinka perusindikaatto -
rit voisivat helpottaa ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen tulosten 
mittaamista.
Esimerkkejä mahdollisista perusindikaattoreista
Italia (Apulia) ja Portugali (mannermaa)
Kivimuurien kunnostaminen oli suurin yksittäinen maaseudun kehittämisohjelmassa määritetty ei-tuotan -
nollisten investointien tyyppi (97 prosenttia julkisen tuen kokonaismäärästä Apuliassa ja 89 prosenttia Por -
tugalissa). Kansalliset viranomaiset eivät ole kuitenkaan määrittäneet kivimuurien kokonaismäärää koskevaa 
lähtötilannetta tämäntyyppisen ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen kohteena olevilla alueilla. Ne 
eivät ole yksilöineet myöskään ohjelmakauden alussa ylläpitoa edellyttäviksi katsottujen kivimuurien määrää 
taikka niiden kivimuurien määrää, jotka on määrä kunnostaa ohjelmakauden loppuun mennessä. Mainittujen 
seikkojen yksilöinnin avulla olisi saatu selkeämpi kuva tämäntyyppisiin ei-tuotannollisiin investointeihin suun -
nattavien varojen merkityksestä ja vaikuttavuudesta.Laatikko 4
21 Huomautukset
28 
Toiseksi voidaan todeta, että yhtei -
sen seuranta- ja arviointikehyksen 
indikaattoreiden avulla seurataan 
panos- ja tuotostietoja, kuten julkisten 
menojen määrää, tukea saavien tilojen 
lukumäärää ja investoinnin kokonais -
volyymiä. Indikaattorit ovat kuitenkin 
riittämättömiä erityisesti investointi -
toimenpiteiden, kuten ei-tuotannolli -
sia investointeja koskevan tuen, vaiku -
tuksen arvioinnin kannalta. Vastaavasti 
ei-tuotannollisia investointeja koske -
vaan tukeen sovellettavan yhteisen 
tulosindikaattorin yhteydessä otetaan 
huomioon (hehtaareina mitattu) maa-
ala, johon sovelletaan menestyksellisiä 
maankäyttöohjelmia. Indikaattori ei 
täten kuvaa tulosten yhteyttä inves -
tointitoimenpiteeseen eikä toimenpi -
teen vaikutusta.
29 
Tarkastuskohteena olleet jäsenvaltiot 
eivät ole määrittäneet lisäindikaat -
toreita, joiden avulla voitaisiin kerätä 
nämä tärkeät tiedot ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen osalta. 
Näin on siitä huolimatta, että yhteisten 
tulosindikaattoreiden riittämättö -
myys tuotiin selkeästi esille Portu -
galin (mannermaa) ja Yhdistyneen kuningaskunnan (Englanti) maaseudun 
kehittämisohjelmissa.
30 
Tuloksista voidaan saada relevanttia 
tietoa myös arviointien avulla. Seuran -
ta perustuu säännölliseen tutkimiseen, 
mutta arviointi on kausittaista evi -
denssin keruuta ja analysointia, jonka 
yhteydessä käsitellään myös seurantaa 
varten koottuja tietoja. Tarkastuk -
sen aikaan saatavilla oli ainoastaan 
ajanjakson keskivaiheilla suoritetut 
väliarvioinnit. Arviointiraporttien 
läpikäynti osoitti, että ne eivät sisältä -
neet relevanttia tietoa ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen avulla 
saavutetuista tuloksista. Tämä johtui 
lähinnä täytäntöönpanon viivästymi -
sestä ja relevanttien seurantatietojen 
puuttumisesta. Itse asiassa komission 
suorittamassa yksittäisten väliarvioin -
tiraporttien tarkistuksessa mainittiin 
seurantatietojen vähäisyys ja heikko 
kattavuus. Laatikossa 5  annetaan esi -
merkkejä ei-tuotannollisia investointe -
ja koskevasta tuesta saatavilla olleiden 
tuloksellisuustietojen rajallisuudesta.
Esimerkkejä ei-tuotannollisia investointeja koskevaan tukeen liittyvistä 
maininnoista väliarviointiraporteissa
Portugalia (mannermaa) koskevassa väliarvioinnissa ei mainittu lainkaan ei-tuotannollisia investointeja toi -
menpiteen täytäntöönpanon viivästymisen takia.
Italiaa (Apulia) koskeva väliarviointi sisälsi tietoa ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen tuloksista ja 
sen vaikutuksesta ympäristöhyötyihin. Väliarvioinnin toteuttamiseen mennessä ei kuitenkaan ollut suoritettu 
maksuja, mikä merkitsee, että raportissa toistettiin maaseudun kehittämisohjelmassa ja ennakkoarviointira -
portissa mainitut tavoitellut ympäristöhyödyt.
Tanskan kohdalla väliarvioinnissa todettiin, että ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen kansallisten 
täytäntöönpanotoimenpiteiden yhteydessä ei määritetty riittävän hyvin operatiivisia tavoitteita.
Yhdistyneen kuningaskunnan (Englanti) väliarvioinnissa esitettiin erityinen suositus, joka koski tarvetta mää -
rittää uusia indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen 
vaikuttavuutta ja relevanttiutta.Laatikko 5
22 Huomautukset
31 
Edellä kuvattujen seikkojen seu -
rauksena kansalliset viranomaiset 
eivät kyenneet tekemään mielekkäi -
tä johtopäätöksiä ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen onnistu -
misesta tai vaikuttavuudesta muiden 
ympäristötoimenpiteiden tai -ta -
voitteiden saavuttamisen kannalta. 
Tilanne saattaa johtaa esimerkiksi 
siihen, että jäsenvaltiot, jotka rajoit -
tivat ei-tuotannollisia investointeja 
koskevan tuen myöntämisen muiden maaseudun kehittämistoimenpiteiden 
(esim. maatalouden ympäristömaksu -
jen) edunsaajiin, saattoivat yhdistää 
molempien toimenpiteiden arvioinnin 
perusteenaan toiveikas näkemys siitä, 
että kehittämistoimenpiteiden tulos -
ten ohjautuminen tiettyyn suuntaan 
merkitsisi vastaavanlaista tulokselli -
suutta myös ei-tuotannollisten inves -
tointien kohdalla, vaikka objektiivinen 
tieto ei-tuotannollisia investointeja 
koskevan tuen tuloksista puuttui 
(ks.  laatikko 6 ).
Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi kuitenkin 
viitteitä siitä, että 71 
prosenttia tarkastetuista 
ei-tuotannollisista 
investoinneista edisti 
maatalousmaan kestävään 
käyttöön liittyviä tavoitteita
32 
Kuten kohdassa 13 tuotiin esille, tilin -
tarkastustuomioistuin tarkasti ei-tuo -
tannollisia investointeja koskevan 28 
hankkeen otoksen. Määrittääkseen, oli -
vatko asianomaiset hankkeet tukeneet 
vaikuttavalla tavalla maatalousmaan 
kestävää käyttöä tilintarkastustuomio -
istuin arvioi,
– olivatko hankkeet oikeutettuja 
maaseuturahaston tukeen
– kohdistuivatko hankkeet jäsenval -
tioiden maaseudun kehittämisoh -
jelmissaan yksilöimiin ympä -
ristötarpeisiin ja edistivätkö ne 
maatalousmaan kestävää käyttöä 
koskevia tavoitteita– oliko hankkeisiin liittyvät inves -
toinnit toteutettu suunnitellun 
mukaisesti ja pidettiinkö niitä yllä 
vielä tarkastuskäyntien toimitta -
misajankohtana. Liitteessä II  esite -
tään arviointitulokset hankkeittain 
ja analysoidaan hankekustannus -
ten kohtuullisuutta, jota käsitellään 
tarkemmin seuraavassa osassa.Esimerkki yhdistetystä arvioinnista
Yhdistyneen kuningaskunnan (Englanti) viranomaiset ilmoittivat arvioineensa ei-tuotannollisia investointeja 
koskevan tuen tuloksellisuutta kahden toimenpiteen tuloksellisuuden yhteisarvioinnin perusteella (214 eli 
maatalouden ympäristötuki / 216 eli ei-tuotannolliset investoinnit). Ei-tuotannollisia investointeja koskevan 
tuen vaikutusta maatalouden ympäristösitoumuksista pidemmällä aikavälillä saatavaan hyötyyn on kuitenkin 
vaikea arvioida, koska ei-tuotannollisia investointeja koskevat erityistavoitteet ja -indikaattorit puuttuvat.Laatikko 6
23 Huomautukset
33 
Tukikelpoisuuden osalta tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi, että neljä 
hanketta ei ollut tukikelpoisia edes 
hakuvaiheessa (ks. laatikko 3 ). Lisäksi 
tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
kolme hanketta, jotka eivät olleet 
tukikelpoisia täytäntöönpanovaihees -
sa ilmenneiden ongelmien takia (ks. 
kohta 44). Näille seitsemälle hankkeelle 
(25 prosenttia) ei olisi pitänyt myön -
tää maaseuturahaston tukea, joten 
tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
kyseiset hankkeet eivät edistäneet 
toimenpiteen tavoitteita.
34 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
evidenssiä siitä, että lopuista 21 hank -
keesta 20 hanketta kohdistui yksilöityi -
hin maatalouden ympäristötarpeisiin. 
Hankkeiden yleisimmin kattamat 
tarpeet liittyivät maisemansuojeluun 
ja luonnon monimuotoisuuden suoje -
luun. Asianomaiset hankkeet oli lisäksi 
toteutettu suunnitellun mukaisesti ja 
ne toimivat kestävällä tavalla tarkas -
tuskäyntien toimittamisajankohtana. 
Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi viitteitä siitä, että tar -
kastetuista 28 hankkeesta 20 hanketta 
(71 prosenttia) edisti maatalousmaan 
kestävään käyttöön liittyviä maatalou -
den ympäristötavoitteita.Tuettujen ei-tuotannollis -
ten investointien kustan -
nukset olivat tarkaste -
tuissa jäsenvaltioissa 
usein kohtuuttoman suu -
ria tai puutteellisesti 
perusteltuja
35 
Jotta ei-tuotannolliset investoinnit 
edistäisivät maatalousmaan kestävää 
käyttöä kustannusvaikuttavalla tavalla, 
investointien on sekä kohdistuttava 
asianomaisiin ympäristötarpeisiin että 
oltava kustannuksiltaan kohtuullisia. 
Kun lisäksi otetaan huomioon, että 
julkisin varoin rahoitettujen investointi -
kustannusten osuus on suurempi (jopa 
100 prosenttia) kuin muiden maaseu -
turahaston investointitoimenpiteiden 
yhteydessä, voidaan todeta, että ei-tuo -
tannollisia investointeja koskevan tuen 
edunsaajilla saattaa olla vähemmän kan -
nusteita investointikustannusten rajoit -
tamiseen. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen 
kiinnitettävä erityistä huomiota sen 
varmistamiseen, että ne korvaavat ai -
noastaan kohtuullisia ja asianmukaisesti 
perusteltuja investointikustannuksia.
36 
Kuten kohdassa 3 tuotiin esille, ei-tuo -
tannollisiin investointeihin myönnet -
tävän julkisen tuen tarkoituksena on 
tarjota edunsaajille taloudellinen kan -
nustin sellaisten investointien toteut -
tamiseen, jotka eivät tuota merkittävää 
voittoa, mutta joilla on myönteinen 
ympäristövaikutus. Tuen osuus voi olla 
jopa 100 prosenttia ei-tuotannollisen 
investoinnin tukikelpoisista menoista. 
Lähes mitkä tahansa investoinnit voivat 
potentiaalisesti tuottaa välitöntä tai 
välillistä taloudellista voittoa. Investoin -
teihin sovellettavassa lainsäädännössä 
säädetäänkin, että ei-tuotannolliset 
investoinnit eivät saa tuottaa edunsaa -
jalle merkittävää taloudellista voittoa. 
Komissio ei kuitenkaan ohjeistanut, mitä 
tarkoitetaan merkittävällä taloudellisella 
voitolla tai kuinka jäsenvaltioiden olisi 
sitä arvioitava.
24 Huomautukset
37 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
jäsenvaltioiden olisi varmistettava ta -
loudellisuuden periaatteen toteutumi -
nen siten, että ne ottavat julkisen tuen 
tarvetta määrittäessään huomioon 
ei-tuotannollisia investointeja koske -
van tuen kohteena olevien toimien 
tuottavuuteen tai voiton tuottamiseen 
liittyvät ominaispiirteet8. Tuen osuus 
olisi määritettävä ei-tuotannollisen 
investoinnin tuottavuutta tai inves -
toinnilta odotettavaa agronomista 
hyötyä koskevien näkökohtien perus -
teella siten, että osuus vaihtelee ta -
vanomaisille tuottaville investoinneille 
yleensä myönnettävän 40 prosentin 
tukiosuuden ja ei-tuotannollisille 
investoinneille sallitun 100 prosentin 
enimmäisosuuden välillä.
38 
Tilintarkastustuomioistuin tutki tarkas -
tuskäynnin kohteena olleiden neljän 
jäsenvaltion ei-tuotannollisiin inves -
tointeihin soveltamia julkisen tuen 
määriä ja arvioi ei-tuotannollisia inves -
tointeja koskevan 28 hankkeen otok -
sen perusteella, mukautettiinko tuen 
määriä tuottavuusnäkökohtien perus -
teella. Tilintarkastustuomioistuin arvioi 
kyseisten ei-tuotannollisten investoin -
tien osalta myös kustannusten koh -
tuullisuutta. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi kaiken kaikkiaan, että useim -
piin ei-tuotannollisiin investointeihin 
liittyi joitakin tuottavia osatekijöitä, 
mutta jäsenvaltiot eivät ottaneet näitä 
tekijöitä huomioon vähentääkseen 
käytettävän julkisen rahoituksen suur -
ta osuutta. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi myös systemaattisia ongelmia 
kustannusten kohtuullisuuden varmis -
tamisessa kaikissa jäsenvaltioissa.Ei-tuotannollisiin 
investointeihin suunnattavan 
julkisen rahoituksen 
osuus on suuri, vaikka 
investointeihin liittyy 
joissakin tapauksissa 
tuottavia osatekijöitä
39 
Kaikki tarkastuskohteena olleet jäsen -
valtiot ovat määrittäneet erilliset tuki -
osuudet ei-tuotannollisia investointeja 
varten. Portugali (mannermaa) ja Italia 
(Apulia) ovat asettaneet tuen osuudek -
si 100 prosenttia tukikelpoisista me -
noista. Sen sijaan Tanska ja Yhdistynyt 
kuningaskunta (Englanti) ovat määrit -
täneet erilliset tukiosuudet erityyp -
pisiä ei-tuotannollisia investointeja 
varten; jonkin verran tuottavia piirteitä 
sisältäville investoinneille maksetta -
van tuen osuus on 50 prosenttia, ja 
tuottavia piirteitä sisältämättömille 
hankkeille maksettavan tuen osuus on 
100 prosenttia. Mukauttaminen koskee 
esimerkiksi aitojen pystyttämiseen 
liittyviä hankkeita, joista osarahoi -
tetaan 50 prosenttia Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa (Englanti); pensa -
saitojen kunnostamishankkeita, joiden 
osarahoitusosuus on 60 prosenttia 
sekä Tanskassa että Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa; 100-prosenttisesti 
rahoitettavia hankkeita ovat esimerkik -
si hankkeet, jotka liittyvät maan muok -
kaamiseen nummialueeksi (Yhdistynyt 
kuningaskunta) ja valtion maanhankin -
taan kosteikkoalueiden perustamista 
varten (Tanska).
40 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
Yhdistyneen kuningaskunnan (Englan -
ti) maaseudun kehittämisohjelma oli 
ainoa, jossa yksittäisiin ei-tuotannolli -
siin investointeihin suunnattavan tuen 
määrän arvioinnissa otettiin huomioon 
esimerkiksi odotettavaan ympäris -
töhyötyyn ja agronomiseen hyötyyn 
liittyviä näkökohtia tai markkinoiden 
toimintapuutteeseen liittyviä tekijöitä.8 Investoinnin tuottavuutta tai 
taloudellisen voiton 
tuottamista koskevat 
ominaispiirteet johtavat 
maatilan arvon tai 
kannattavuuden kasvuun tai 
edesauttavat niitä. Kyseessä 
voivat olla taloudelliset tai 
agronomiset hyödyt, kuten 
investoinnin rakenteellinen 
vaikutus tilan 
maatalouskäytäntöihin, 
investointiin liittyvien 
kustannusten pieneneminen 
tai tilan tuotoksen 
paraneminen.
25 Huomautukset
41 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
kuitenkin kaikissa tarkastuskäynnin 
kohteena olleissa jäsenvaltioissa 
ei-tuotannollisia investointeja, joiden 
tuottavia ominaispiirteitä ei ollut 
otettu huomioon tuen osuutta määri -
tettäessä; investointeihin kohdistetun 
tuen määrä oli itse asiassa suurin mah -
dollinen. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että tämä heikentää taloudel -
lisuuden periaatteen toteutumista, 
koska tietyntyyppisistä tavaroista 
maksettiin ylihintaa, vaikka tavarat 
olisivat olleet hankittavissa pienemmin 
kustannuksin, kun laskelmassa otetaan 
huomioon investoinnista edunsaajalle 
ja/tai osakkuusyhteisölle kertyneiden 
tuottojen osuus:
– Portugalissa (mannermaa) penger -
viljelmiä Douron laaksossa tuke -
vien kivimuurien kunnostamisen 
osuus tuetuista ei-tuotannollisista 
investoinneista oli kaikkein suurin 
(89 prosenttia toimenpiteen koko -
naismenoista). Tuki kattoi 100 pro -
senttia tukikelpoisista menoista; 
tuen tilakohtainen enimmäismäärä 
oli 70 000 euroa. Tilintarkastustuo -
mioistuin katsoo, että tämäntyyp -
piseen ei-tuotannolliseen inves -
tointiin liittyy tuottava osatekijä, 
sillä muureilla on rakenteellinen 
merkitys investointien kohteena 
olevalla alueella käytettävälle 
pengerviljelyjärjestelmälle; mai -
sematekijä ei siis ole ainoa vaiku -
tin kyseisten viljelyjärjestelmien 
kannalta. Portugalin (mannermaa) 
erittäin suuri tukiaste on vastak -
kainen Yhdistyneen kuningaskun -
nan (Englanti) tukiasteelle; siellä 
kivimuurihankkeiden tukiaste oli 
60 prosenttia.
 Tilintarkastustuomioistuin havait -
si lisäksi, että tarkastuskäynnin 
kohteena olleista kuudesta ei-tuo -
tannollisesta investoinnista yhden 
kohdalla perinteisten maatalou -
den rakenteiden ylläpitämiseen 
tarkoitetun tuen avulla tuettiin 
maatalouden toimintoihin käytet -
tyä ei-perinteistä rakennetta.– Italiassa (Apulia) viljelylohkoja 
rajaavien kivimuurien kunnosta -
minen kattoi suurimman osuuden 
alueella tuetuista ei-tuotannolli -
sista investoinneista (97 prosenttia 
toimenpiteen kokonaismenoista). 
Tuki kattoi 100 prosenttia tukikel -
poisista menoista; tuen määrälle 
ei asetettu ylärajaa ensimmäisellä 
hakukaudella. Myöhemmillä kau -
silla menojen ylärajaksi asetettiin 
100 000  euroa. Tilintarkastus -
tuomioistuin katsoo, että tämän -
tyyppiseen ei-tuotannolliseen 
investointiin liittyy tuottava osa -
tekijä, sillä kivimuurien avulla joko 
pidetään karjaa tietyillä laidun -
alueilla tai suojataan kasvillisuutta 
lähellä laiduntavalta karjalta tai 
luonnonvaraisilta elämiltä. Italian 
(Apulia) erittäin suuri tukiaste on 
vastakkainen Yhdistyneen kunin -
gaskunnan (Englanti) tukiasteelle; 
siellä kivimuurihankkeiden tukiaste 
oli 60 prosenttia.
– Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Englanti) tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi, että paikan päällä tar -
kastetuista kymmenestä hankkees -
ta neljässä 100 prosentin tukea 
saavassa hankkeessa edunsaajille 
ja/tai osakkuusyhteisöille koitui 
huomattavaa taloudellista hyö -
tyä. Näin oli siitä huolimatta, että 
käytettävissä oli menetelmä, jonka 
avulla tuen osuutta määritettäessä 
oli mahdollista ottaa huomioon 
tuettavien ei-tuotannollisten 
investointien taloudellisen vaiku -
tuksen suuruus. Kahdessa tapauk -
sessa, jotka liittyivät pilaantunei -
den turvesoiden kunnostamiseen9, 
edunsaajat olivat hallinnoineet 
hankkeita yhteistyössä kahden 
vesialan yrityksen kanssa. Kum -
mankin hankkeen kohteena olleet 
alueet sijaitsevat alueilla, joilla 
vedenkeruu tapahtuu asianomais -
ten yritysten hallinnoimien kahden 
vesisäiliön avulla. Asianomaisten 
yritysten taloudellinen etu aiheu -
tuu vedenkäsittelykustannusten 
pienenemisestä, joka on seurausta 
mainittujen ei-tuotannollisten 9 Turvesuot ovat 
kosteikkoalueita, joissa on 
paksu erittäin vesipitoinen 
orgaaninen maakerros (turve), 
joka muodostuu kuolleesta ja 
mädäntyvästä kasviperäisestä 
aineksesta. Turvesoihin 
kuuluvat aapasuot, rahkasuot, 
korpisuot, suometsät ja 
ikiroudan peittämät 
tundra-alueet.
26 Huomautukset
investointien toteuttamisesta. 
Nämä hankkeet kuuluvat ei-tuo -
tannollisia investointeja koskevan 
tuen piiriin, mutta niihin liittyvä 
vesialan yritysten taloudellinen 
etu olisi otettava huomioon tuen 
osuutta määritettäessä.
 Toisessa tapauksessa edunsaaja 
hankki tuella laitteita, joita hän 
käytti pääasiassa metsänomistaja -
na harjoittamaansa taloudelliseen 
toimintaan. Neljäs tapaus koskee 
historiallisten rakennusten en -
tisöintiä kiinteistön yhteydessä, 
jossa edunsaaja harjoittaa Bed 
& Breakfast -majoitustoimintaa. 
Mainitut kaksi hanketta saivat huo -
mattavasti suurempaa tukea kuin 
mitä niille olisi maksettu tuottavi -
na investointeina muiden, vastaa -
vanlaisia hanketyyppejä koskevien 
maaseudun kehittämistoimenpitei -
den yhteydessä.
– Tanskassa kansallisten viran -
omaisten määräyksen mukaan 
kaupalliseen toimintaan liittyville 
ei-tuotannollisille investoinneille 
maksettavan tuen osuuden olisi ol -
tava alle 75 prosenttia. Tilintarkas -
tustuomioistuin kuitenkin havaitsi, 
että tarkastuskäynnin kohteena 
olleista kuudesta hankkeesta kaksi 
oli kaupalliseen toimintaan liittyviä 
laiduntamista koskevia hankkeita, 
joille maksettiin tästä huolimatta 
vakiomääräistä 75 prosentin tukea. 
Hankkeiden yhteydessä raken -
nettiin esimerkiksi aitauksia ja 
luotiin/laajennettiin laidunalueita 
aiemmin navetassa olleelle karjal -
le. Tämä johti karjankasvatuksen 
määrän kasvuun tai ainakin osit -
taiseen lisälaidunten antamiseen 
vuokralle.Tarkastuskohteena olleet 
jäsenvaltiot rahoittivat 
investointeja, joiden kustan -
nukset olivat liian suuria tai 
puutteellisesti perusteltuja
42 
Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 
tarkastetuissa jäsenvaltioissa käytössä 
olevat menettelyt. Tarkoituksena oli 
varmistaa, että tuettujen ei-tuotannol -
listen investointien kustannukset ovat 
kohtuullisia. Tarkastajat havaitsivat 
puutteita kaikissa tarkastuskäynnin 
kohteena olleissa jäsenvaltioissa.
43 
Portugalissa kansalliset viranomaiset 
olivat määrittäneet pengerviljelmiä 
Douron laaksossa tukevien kivimuu -
rien (89 prosenttia ei-tuotannollisiin 
investointeihin myönnetyn tuen koko -
naismäärästä) tapauksessa tukikelpois -
ten yksikkökustannusten enimmäis -
määrän, joka oli liian suuri verrattuna 
riippumattomiin viitearvoihin10 tai 
vastaavantyyppisille ei-tuotannollisille 
investoinneille muissa jäsenvaltiois -
sa maksettuun enimmäistukeen (ks. 
laatikko 7 ).
44 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
lisäksi, että Portugalissa paikan päällä 
tarkastetuista kuudesta hankkeesta 
kolmen yhteydessä ei noudatettu 
julkisia urakoita edellyttäviä ei-tuotan -
nollisia investointeja koskevaa tukikel -
poisuusehtoa, jonka mukaan urakoista 
vastaavalla toimeksisaajalla on oltava 
toimilupa. Lisäksi tutkittiin 20 muun 
edunsaajan asiakirjat ja havaittiin, että 
sama tukikelpoisuusongelma ilmeni 
yhteensä 12 edunsaajan asiakirjoissa. 
Kansallisten viranomaisten suoritta -
ma rajoitettu seuranta osoitti, että 
asianomaisista edunsaajista viiden 
käyttämät toimeksisaajat olivat mu -
kana yhteensä 79 vastaavanlaisessa 
tapauksessa.10 Rakennusyritysten kansallisen 
yhdistyksen (AICCOPN) 
julkisesta tietokannasta saadut 
viitearvot.
27 Huomautukset
45 
Tanskassa korvattujen kulujen tarkista -
mismenettelyjen yhteydessä ei edelly -
tetty kaikkien todentavien asiakirjojen 
tarkastamista. Riittävänä pidettiin 
edunsaajan tilintarkastajan lausun -
toa ympäristöä koskevien ja lainsää -
däntöön perustuvien, esimerkiksi 
tarjouskilpailua koskevien sääntöjen 
noudattamisesta. Vastaavasti Tanskan 
viranomaiset eivät ennen vuoden 2013 
loppua tarkistaneet, olivatko edunsaa -
jat tosiasiassa maksaneet esitetyt las -
kut ennen maksupyynnön toimittamis -
ta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
niin ikään, että kansalliset viranomai -
set eivät tarkistaneet, olivatko edun -
saajat sisällyttäneet maksupyyntöihin 
vähennyskelpoisen alv:n, joka ei ole 
tukikelpoinen. Näin ollen tilintarkas -
tustuomioistuimen Tanskassa tarkas -
tamista kuudesta ei-tuotannollisesta 
investoinnista yhden kohdalla korvaus 
maksettiin myös vähennyskelpoisesta 
alv:sta, jonka osuus investoinnin koko -
naiskustannuksista oli 20 prosenttia. 
Vuoden 2013 lopusta lähtien käytössä 
on ollut uudet kulujen tarkistamisme -
nettelyt. Tilintarkastustuomioistuin 
ei kuitenkaan havainnut evidenssiä, 
esimerkiksi palvelutilausta tai virallista 
henkilöstötiedotetta, joka olisi osoit -
tanut, että uutta menettelyä on alettu 
soveltaa.46 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(En glanti) tilintarkastustuomioistuin 
tarkisti tarvittaessa tarjouskilpai -
lua koskevan dokumentaation sekä 
edunsaajien ja kolmansien osapuolten 
välillä kymmenen investointihankkeen 
hallinnoinnista tehdyt palvelusopi -
mukset. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi tapauksia, joissa aiheutuneet 
tosiasialliset kustannukset olivat suu -
rempia kuin ehdotetuista vaihtoehtoi -
sista toteutustavoista aiheutuvat kus -
tannukset. Lisäksi havaittiin tapauksia, 
joissa tarjousten analysoinnissa ei 
käytetty vertailun pohjana viitearvoja, 
joiden avulla olisi kyetty lieventämään 
ylihintaisen tarjouksen valinnan riskiä 
(ks. laatikko 8 ). Kansalliset viranomai -
set eivät myöskään tehneet fyysisiä 
tarkastuskäyntejä. Tästä syystä ei ole 
mahdollista varmistaa riittävän hyvin, 
että tuetut ei-tuotannolliset investoin -
nit ovat tosiasiallisia ja että niiden avul -
la saadaan vastinetta rahalle etenkään 
silloin, kun kysessä ovat suuret tuki -
määrät ja tuen saamisen estävä tekijä 
(mm. edunsaajien huomattava oma 
taloudellinen osuus) puuttuu.Esimerkkejä kohtuuttoman korkeista kustannuksista  – Portugali (mannermaa)
Kansalliset viranomaiset ovat määrittäneet pengerviljelmiä tukevien kivimuurien rakentamisen osalta yksikkö -
kustannusten enimmäismääräksi 250  euroa kuutiometriltä. Kansallisten viranomaisten toimittamien tietojen 
mukaan edunsaajille maksettiin kuutiometriltä keskimäärin 198  euroa. Ammattitoimintaa koskevien riippu -
mattomien viitearvojen, kuten rakennusyritysten kansallisen yhdistyksen määrittämien viitekustannusten, 
mukaan vastaavanlaisten urakoiden yksikkökustannukset olisivat 75  euroa kuutiometriä kohti.
Yksinomaan rajaamiskäytössä olevien kivimuurien kohdalla on kyse erityyppisestä ei-tuotannollisesta in -
vestoinnista. Niiden osalta tukikelpoisten yksikkökustannusten enimmäismääräksi on määritetty 150  euroa 
kuutiometriä kohti. Määrää voidaan verrata Italiassa (Apulia) vastaavanlaisille ei-tuotannollisille investoinneille 
maksettavien tukikelpoisten yksikkökustannusten enimmäismäärään, joka oli ensimmäisen hakumenettelyn 
yhteydessä 74  euroa kuutiometriä kohti; määrää laskettiin myöhemmin toisen hakumenettelyn yhteydessä 
61 euroon kuutiometriltä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti) tukikelpoisten yksikkökustannusten 
enimmäismäärä oli 75  euroa juoksumetriltä.Laatikko 7
28 Huomautukset
47 
Italian (Apulia) tapauksessa tarkastus 
osoitti, että kivimuureja koskevien 
ei-tuotannollisten investointien kus -
tannukset vastasivat systemaattisesti 
tukikelpoisten yksikkökustannusten 
enimmäismäärää. Tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi viitteitä siitä, että tukikel -
poisten yksikkökustannusten enimmäis -
määrä oli asetettu korkealle tasolle. On 
kuitenkin ilmeistä, että ei-tuotannollis -
ten hankkeiden toteuttaminen erilai -
sissa olosuhteissa riippuen sijainnista 
(vuoristoalue tai tasanko), pääsystä 
tai maaston kunnosta edellyttää, että 
ainakin osa investointikustannuksista 
määritetään erikseen (ks. laatikko 9 ).48 
Lisäksi Italiassa (Apulia) paikan päällä 
tarkastetuista kuudesta ei-tuotannolli -
sesta investoinnista neljässä edunsaa -
jien esittämät laskut eivät sisältäneet 
riittävästi tietoa kunnostettujen kivi -
muurien määristä ja kunnostustöiden 
kohteena olleiden muurien sijainnista. 
Tämän seurauksena kansalliset vi -
ranomaiset eivät kyenneet saamaan 
varmuutta kustannusten kohtuul -
lisuudesta tai tuettujen toimien 
tosiasiallisuudesta.Esimerkkejä kohtuuttoman suurista kustannuksista  – Yhdistynyt kuningaskunta 
(Englanti)
Paikan päällä tarkastetuista kymmenestä hankkeesta kolmessa tarjouskilpailua koskeva dokumentaatio osoit -
ti, että ei-tuotannollisen investoinnin kustannukset olivat tarpeettoman suuret ottaen huomioon, että käy -
tettävissä oli muita edullisempia vaihtoehtoja. Esimerkkeinä voidaan mainita ilmakuljetuspalveluiden käyttö, 
puunkorjuu sekä valmistelevat maatyöt ja historiallisen rakenteen entisöinti, joiden osalta valitut tarjoukset 
olivat 65 prosenttia, 139 prosenttia ja 31 prosenttia kilpailijoiden tarjouksia kalliimpia.
Kolmen muun paikan päällä tarkastetun hankkeen tapauksessa voittavat tarjoukset olivat kustannuksiltaan 
edullisimpia. Tarjousten kustannusten kohtuullisuuden arviointia varten ei kuitenkaan ole viitearvoihin pe -
rustuvaa järjestelmää, joten kustannusten kohtuullisuuteen liittyvää riskiä ei kyetä lieventämään esimerkiksi 
tapauksissa, joissa kaikki tiettyä ei-tuotannollista investointia koskevat tarjoukset ovat ylihinnoiteltuja.
Esimerkkejä kohtuuttoman suurista kustannuksista Italiassa (Apulia)
Kivimuureja koskevat tukiehdot mahdollistivat sen, että edunsaajat pystyivät käyttämään maatilalla tekemäänsä 
työtä perusteena osalle urakoista aiheutuvista kustannuksista. Loput urakasta oli teetettävä ulkopuolisilla toimek -
sisaajilla ja aiheutuneet menot oli todennettava laskujen avulla. Ei-tuotannollisia investointeja koskevat kustannuk -
set määritettiin systemaattisesti vastaamaan tukikelpoisten kulujen enimmäismäärää, eikä vaatimuksena ollut, että 
ulkopuoliset toimeksisaajat olisi valittava tarjouskilpailun perusteella.
Kivimuurien rakentamista koskevien tukikelpoisten yksikkökustannusten enimmäismäärän määrittämistä korkealle 
tasolle kuvastaa se, että vuoden 2011 hakumenettelyn yhteydessä tukikelpoisten yksikkökustannusten enimmäis -
määrä oli 23 prosenttia pienempi kuin vuoden 2009 hakumenettelyn yhteydessä. Tästä vähennyksestä huolimatta 
ei-tuotannollisia investointeja koskevan tuen kysyntä oli suurempi kuin käytettävissä olevan rahoituksen määrä.
Tuen kustannusvaikuttavuus vaarantuu tilanteessa, jossa kilpailevia tarjouksia ei ole ja kustannukset määritetään 
systemaattisesti vastaamaan tukikelpoisten yksikkökustannusten enimmäismäärää, joka on asetettu korkealle 
tasolle.Laatikko 8 Laatikko 9
29 Huomautukset
Kustannusten 
kohtuullisuudessa ilmeni 
ongelmia useimmissa 
tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastusotokseen 
kuuluneista 
ei-tuotannollisista 
investoinneista
49 
Liitteessä II  annetaan yksityiskohtaista 
tietoa paikan päällä tarkastetuista 28 
hankkeesta sekä arvioidaan tapaus -
kohtaisesti, sisältyikö hankkeisiin 
tuottavia osatekijöitä ja olivatko niiden 
kustannukset kohtuullisia. Liitteessä 
esitetään myös tilintarkastustuo -
mioistuimen yleisarvio hankkeiden 
kustannusvaikuttavuudesta.
50 
Kuten kohdassa 34 tuodaan esille, 71 
prosenttia tarkastetuista hankkeista 
oli vaikuttavia siltä osin, että hankkeet 
edistivät maatalousmaan kestävään 
käyttöön liittyvien tavoitteiden saa -
vuttamista. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi kuitenkin viitteitä kohtuutto -
mista kustannuksista 75 prosentissa 
asianomaisista hankkeista. Kustannus -
ten vaikuttavuuden ja kohtuullisuu -
den yhdistetty analyysi osoittaa, että 
tarkastetuista 28 ei-tuotannollisesta 
investoinnista kaiken kaikkiaan ai -
noastaan viisi (eli 18 prosenttia) edisti 
kustannusvaikuttavalla tavalla maata -
louden ympäristötavoitteiden saa -
vuttamista. Investointikustannusten 
kohtuullisuuteen liittyvät ongelmat 
eivät rajoitu yksinomaan poimittuun 
hankeotokseen, sillä havaitut tapauk -
set ovat seurausta kohdissa 41–48 
kuvatuista jäsenvaltioiden valvontajär -
jestelmien puutteista.Ohjelmakaudella 2007–
2013 ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan 
tuen kustannusvaikutta -
vuutta heikentäneitä puut -
teita ei ollut korjattu vielä 
ohjelmakauden 2014–2020 
alkuun mennessä
51 
Maaseuturahaston rahoitusta hakevien 
jäsenvaltioiden on pitänyt esittää uudet 
maaseudun kehittämisohjelmansa 
komissiolle hyväksymistä varten vuosia 
2014–2020 koskevan uuden monivuoti -
sen rahoituskehyksen voimaantulosta 
lähtien. Tämä muodosti komissiolle ja 
jäsenvaltioille ainutkertaisen mahdol -
lisuuden ratkaista ei-tuotannollisia in -
vestointeja koskevaan tukeen edellisellä 
kaudella liittyneet ohjelmasuunnittelun, 
hallinnoinnin, seurannan ja arvioinnin 
puutteet. Tämä on entistäkin tär -
keämpää tilanteessa, jossa tarkastetut 
jäsenvaltiot säilyttävät tukikelpoisiksi 
investoinneiksi11 määritettävät inves -
tointityypit ennallaan tai laajentavat 
niiden joukkoa.
52 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä 
määrin komissio ja tarkastuskäynnin 
kohteena olleet jäsenvaltiot olivat 
yksilöineet ja korjanneet tämän kerto -
muksen kahdessa edeltävässä kohdas -
sa esitetyt puutteet parantaakseen 
ei-tuotannollisten investointien kustan -
nusvaikuttavuutta uudella ohjelmakau -
della. Arviointi perustui tarkastettujen 
neljän maaseudun kehittämisohjel -
man12, täytäntöönpanosääntöjen ja 
suuntaviivojen sisältämiin tietoihin sekä 
tarkastuksen aikaan käytettävissä ollei -
siin hallinto- ja valvontajärjestelmiin. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös 
komission ja neljän jäsenvaltion välisen 
viestinnän, joka liittyi komission suorit -
tamaan alustavien maaseudun kehit -
tämisohjelmien tarkistukseen. Tilintar -
kastustuomioistuimen saama evidenssi 
osoittaa kaiken kaikkiaan, että korjaa -
vat toimet ovat vielä toteuttamatta 11 Yhdistyneessä kuningaskun -
nassa (Englanti) ei-tuotannolli -
sia investointeja koskevaa 
tukea jatketaan uuden 
toimenpiteen 10 (maatalou -
den ympäristö- ja ilmastotuet) 
yhteydessä, joka korvaa 
aiemman toimenpiteen 214 
(maatalouden ympäristömak -
sut); sama tilanne koskee myös 
Portugalia (mannermaa). 
Tanskan tapauksessa 
ei-tuotannollisia investointeja 
koskevaa tukea jatketaan 
samankaltaisin ehdoin kuin 
edeltävällä ohjelmakaudella, 
ja Italiassa (Apulia) tuki 
laajennetaan kattamaan 
mahdollisina edunsaajina 
myös julkiset elimet ja 
uudentyyppiset ei-tuotannol -
liset investoinnit, kuten 
muuhun kuin asumiskäyttöön 
tarkoitetut kivirakennelmat tai 
perinteiset kävelytiet (Tratturi).
12 Tanskan, Portugalin 
(mannermaa) ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan (Englanti) 
osalta hyväksytty maaseudun 
kehittämisohjelma, ja Italian 
(Apulia) tapauksessa tuorein 
saatavilla ollut 
ohjelmaluonnos.
30 Huomautukset
useimpien tilintarkastustuomioistuimen 
yksilöimien puutteiden osalta (ks. koh -
dat 60 –71).
53 
Toistaiseksi havaittavissa olevan paran -
nuksen vähäisyyttä selittää osaltaan 
se, että komissio ja jäsenvaltiot eivät 
pyrkineet riittävän hyvin yksilöimään 
mahdollisia puutteita riittävän ajoissa. 
Kansalliset viranomaiset eivät esi -
merkiksi analysoineet riittävän hyvin 
tarkastuksissaan havaitsemiensa sään -
töjenvastaisuuksien syitä järjestelmän 
hallinnoinnin parantamista silmällä 
pitäen.
54 
Kansallisten viranomaisten paikan 
päällä toimittamat tarkastukset13 osoit -
tivat, että sääntöjenvastaisuuksien 
esiintyvyys on huomattava. Portugalis -
sa (mannermaa) 50 prosentissa kan -
sallisten viranomaisten tarkastamista 
hankkeista esiintyi sääntöjenvastai -
suuksia tai ei-tuotannollisten inves -
tointien loppukäyttö oli merkittävissä 
määrin tuotannollista (eli voittoa tuot -
tavaa). Italiassa (Apulia) kansallisten 
viranomaisten tarkastamista ei-tuo -
tannollisista investoinneista 27 pro -
senttiin liittyi sääntöjenvastaisuuksia 
ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Englanti) ei-tuotannollisia investoin -
teja koskevien sääntöjen rikkomisia 
ilmeni noin kymmenessä prosentissa 
tapauksista. Tilintarkastustuomioistuin 
ei saanut tietoa Tanskan viranomaisten 
suorittamista tarkastuksista14.
55 
Kansalliset viranomaiset hyödynsivät 
kuitenkin Tanskaa lukuun ottamat -
ta havaittuja sääntöjenvastaisuuk -
sia koskevia tietoja vain vähäisessä 
määrin. Ne käyttivät tietoja lähinnä 
asianomaisille edunsaajille maksetta -
van tuen vähentämiseen, mutta eivät 
analysoineet sääntöjenvastaisuuksien syitä yksilöidäkseen parannusta 
edellyttäviä osa-alueita järjestelmän 
hallinnoinnissa.
56 
Komission vastuulla on seurata, että 
jäsenvaltiot panevat ei-tuotannollisia 
investointeja koskevat järjestelmät 
täytäntöön asianmukaisesti. Tältä osin 
tarkastuskäynnit ovat olennaisia hallin -
nollisten menettelyiden toteuttamista 
heikentävien puutteiden yksilöimiseksi 
(esim. hankkeiden valinta, kustan -
nusten kohtuullisuuden tarkistukset, 
luotettavien seurantatietojen tuotta -
minen jne.). Näitä havaintoja ei voida 
tehdä asiakirjatarkastusten yhteydessä. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
kuitenkin, että komission tarkastuk -
set suoritettiin liian myöhään, jotta 
jäsenvaltiot olisivat voineet yksilöidä ja 
korjata havaitut puutteet täytäntöön -
panokauden 2007–2013 aikana. Lisäksi 
näiden tarkastusten tulokset olivat 
käytettävissä komission suorittaman 
ohjelmakauden 2014–2020 maaseudun 
kehittämisohjelmien tarkistamisen 
ja hyväksymisen yhteydessä ainoas -
taan Italian (Apulia) kohdalla15. Tämä 
merkitsee, että komissio ei voinut 
käyttää tarkastusten lopullisia tuloksia 
pyytääkseen jäsenvaltioita esittämään 
tarvittavat korjaavat toimet uusissa 
maaseudun kehittämisohjelmissaan 
ennen ohjelmien hyväksymistä. Kun 
komissio on jo hyväksynyt maaseu -
dun kehittämisohjelman ja EU:n varat 
on asetettu jäsenvaltion käyttöön, 
komission on vaikeampi varmistaa, 
että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat 
korjaavat toimet riittävän ajoissa16.
57 
Taulukosta 2  käy ilmi, että tarkastus -
kohteena olleista neljästä jäsenvaltios -
ta kolmen kohdalla tarkastustuloksia 
ei ollut saatavilla ennen ohjelmakautta 
2014–2020 koskevan uuden maaseu -
dun kehittämisohjelman hyväksymistä.13 Komission asetus (EU) 
N:o 65/2011, annettu 27 
päivänä tammikuuta 2011, 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1698/2005 soveltamista 
koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä maaseudun 
kehittämisen 
tukitoimenpiteitä koskevien 
tarkastusmenettelyjen ja 
täydentävien ehtojen 
täytäntöönpanon osalta 
(EUVL L 25, 28.1.2011, s. 8), 
25 artikla.
14 Lisätietoa virhetyypeistä ja 
sääntöjenvastaisuuksien 
taloudellisesta 
merkittävyydestä annettiin 
ainoastaan Italian (Apulia) 
tapauksessa. Sen kohdalla 
sääntöjenvastaisuudet 
liittyivät useimmiten 
kunnostettuja muureja 
koskevien kuutiometrien 
laskentaan.
15 Italian kohdalla komission 
yksiköt eivät ole tarkastaneet 
Apuliassa toteutetun 
ei-tuotannollisen investoinnin 
täytäntöönpanoa. Sen sijaan 
komission tarkastus kattoi 
Sisiliaan maksetun ei-
tuotannollisia investointeja 
koskevan tuen. Komissio ei 
ollut hyväksynyt Apuliaa 
koskevaa maaseudun 
kehittämisohjelmaa vielä 
kesäkuussa 2015.
16 Komissio katsoi vielä 
toukokuussa 2015, että 
tarkastustulokset, jotka se sai 
Yhdistyneessä kuningaskun -
nassa (Englanti), Portugalissa 
(mannermaa) ja Italiassa 
(Sisilia) ohjelmakauden 
2007–2013 osalta toimittamis -
saan tarkastuksissa, kuuluivat 
päätöksentekoprosessiin, joka 
saattaa johtaa rahoitusoikaisu -
jen toteuttamiseen 
asianomaisten jäsenvaltioiden 
kohdalla.
31 Huomautukset
58 
Seurannan ja arvioinnin avulla komis -
sion ja jäsenvaltioiden pitäisi myös voi -
da yksilöidä ongelmat, hyödyntää ker -
tyneitä kokemuksia ja soveltaa saatuja 
tietoja maaseudun kehittämisohjel -
maluonnosten valmistelussa ja tar -
kistuksessa. Kuten kohdissa 25–31 on 
tuotu esille, seurannan avulla saatiin 
kuitenkin tietoa ainoastaan aiheutu -
neista menoista, edunsaajien lukumää -
rästä ja investoinnin kokonaismäärästä. 
Väliarviointien perusteella ei saatu 
relevanttia tietoa täytäntöönpanosta 
ja tuloksellisuudesta. Tämä vaikeutti 
entisestään ei-tuotannollisia investoin -
teja koskevan tuen kustannusvaikutta -
vuuteen liittyvien puutteiden oikea-ai -
kaista yksilöintiä ja korjaamista.
59 
Seuraavissa kohdissa esitetään tilintar -
kastustuomioistuimen analyysi siitä, 
missä laajuudessa komissio ja tarkas -
tuskäynnin kohteena olleet jäsenval -
tiot ovat korjanneet tämän kerto -
muksen kahdessa edeltävässä osassa 
raportoidut puutteet.Synergioita edistävä täyden -
tävyys ei aina toteutunut 
operatiivisella tasolla
60 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
neljästä tarkastetusta jäsenvaltiosta 
kaksi (Tanska ja Italia (Apulia)) ei pannut 
ei-tuotannollisia investointeja koskevaa 
tukea täytäntöön muita tukiohjelmia 
täydentävänä tukena (ks. kohta 20). 
Ohjelmakaudella 2014–2020 Tanska 
aikoo Yhdistyneen kuningaskunnan 
ja Portugalin tavoin toteuttaa ei-tuo -
tannollisia investointeja synergiassa 
muiden maaseudun kehittämistoimen -
piteiden ja/tai ympäristöohjelmien 
kanssa. Uudessa maaseuturahastoa 
koskevassa asetuksessa säädetään mah -
dollisuudesta toteuttaa fyysisiä inves -
tointeja koskevia integroituja hankkeita, 
jolloin sama edunsaaja hakee tukea 
toimien täytäntöönpanoon yhdistetysti 
vähintään kahden eri toimenpiteen tai 
alatoimenpiteen avulla toteutettaviin 
toimiin. Ainoastaan Tanskaa koskevassa 
maaseudun kehittämisohjelmassa vii -
tataan selkeästi mahdollisuuteen saada 
integroiduille hankkeille tarkoitettua tu -
kea kolme erityyppistä ei-tuotannollista 
investointia yhdistävää hanketta varten 
(kosteikkoalueiden luominen, alanko -
jen laajaperäistäminen ja luonnollisten 
vedenpinnantasojen palauttaminen 
Natura 2000 -alueilla) uuden toimen -
piteen 10 (maatalouden ympäristö- ja 
ilmastotoimet) avulla. Italiaa (Apulia) 
koskevaan viimeisimpään maaseudun 
kehittämisohjelmaluonnokseen ei 
sisälly ei-tuotannollisten investointien Taulukko 2Komission ei-tuotannollisiin investointeihin kohdistamien tarkastusten 
ja ohjelmakautta 2014–2020 koskevien maaseudun kehittämisohjelmien 
hyväksymisajankohtien välinen vertailu
Jäsenvaltio Komission tarkastuksen ajankohta Tarkastuksen vaiheOhjelmakauden 2014–2020 maaseudun 
kehittämisohjelman hyväksymisajankohta
Portugali (mannermaa) Helmikuu 2014 Kesken Joulukuu 2014
Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) Kesäkuu 2014 Kesken Helmikuu 2015
Tanska Lokakuu 2014 Kesken Joulukuu 2014
32 Huomautukset
toteuttamista synergiassa muiden 
maaseuturahaston toimenpiteiden tai 
ympäristöohjelmien kanssa.
61 
Tilintarkastustuomioistuin panee mer -
kille, että Portugalissa (mannermaa) uu -
teen toimenpiteeseen 10 (maatalouden 
ympäristö- ja ilmastotoimet) sisältyvä 
kivimuurien kunnossapitoa koskeva tuki 
on olennaisilta osin sama kuin edelli -
sellä ohjelmakaudella toimenpiteen 
214 (maatalouden ympäristömaksut) 
yhteydessä maksettu tuki. Tilintarkas -
tustuomioistuin ei havainnut evidens -
siä siitä, että kansalliset viranomaiset 
olisivat puuttuneet tuen päällekkäisyyt -
tä koskevaan ongelmaan kivimuurien 
ylläpitoa ja kunnostamista koskevien 
tukien välillä (ks. kohta 22).
Panos- ja tuotostietojen 
lisäksi käytössä ei ole tarkoi -
tuksenmukaisia indikaatto -
reita ja tuloksellisuustietoja
62 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
käytössä ei ollut seurantaindikaattoreita, 
joiden avulla olisi voitu mitata ei-tuo -
tannollisia investointeja koskevan tuen 
tuloksia ohjelmakaudella 2007–2013. 
Tämän seurauksena tuloksellisuustietoja 
saatiin vain tuettujen tilojen lukumää -
rästä ja käytetyistä rahamääristä, sillä 
tulosindikaattorit olivat investointitoi -
menpiteiden kannalta riittämättömiä 
(ks. kohdat 26–29). Tilintarkastustuo -
mioistuin pani merkille niin ikään, että 
yksikään tarkastuskäynnin kohteena ol -
leista jäsenvaltioista ei ollut täydentänyt 
yleisiä indikaattoreita nimenomaisesti 
ei-tuotannollisiin investointeihin sovel -
lettavilla indikaattoreilla. Komissio on 
käynyt läpi tarkastettujen jäsenvaltioi -
den maaseudun kehittämisohjelmaluon -
noksissa ehdotetut tuloksellisuutta 
koskevat toimintapuitteet. Komissio 
arvioi, kuinka jäsenvaltiot ovat nou -
dattaneet ohjelmakaudella 2014–2020 sovellettavan seuranta- ja arviointijär -
jestelmän vaatimuksia17. Tarkistukses -
sa arvioitiin esimerkiksi, sisälsivätkö 
maaseudun kehittämisohjelmat yhteiset 
toimintaympäristö-, tulos- ja tuotosindi -
kaattorit ja esitettiinkö niissä ehdotet -
tuihin talousarviomäärärahoihin nähden 
uskottavat tavoitearvot ja välitavoitteet.
63 
Uusiin yhteisiin indikaattoreihin sisältyy 
kuitenkin tulosindikaattoreita ainoas -
taan painopistealoilla, joihin kohdiste -
taan useita toimenpiteitä. Tämä mer -
kitsee, että edeltävän ohjelmakauden 
tapaan käytössä ei ole yhteisiä indi -
kaattoreita, joiden avulla mitattaisiin 
yksittäisten toimenpiteiden tai alatoi -
menpiteiden avulla saavutettuja tulok -
sia. Talousarviomäärärahat toteutetaan 
toimenpiteiden/alatoimenpiteiden 
tasolla, joten tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että yksittäisten toimenpitei -
den/alatoimenpiteiden tuloksellisuut -
ta on tärkeä mitata, jotta ongelmien 
syyt kyetään selvittämään ja korjaavat 
toimet voidaan kohdentaa vaikuttavalla 
tavalla. Tästä tulee vaikeaa tapauksissa, 
joissa tuloksia arvioidaan ainoastaan 
painopistealojen osalta. Esimerkkinä 
voidaan mainita, että jos tietylle paino -
pistealalle asetettuja tavoitearvoja ei 
saavuteta, on vaikea yksilöidä, mikä tai 
mitkä toimenpiteet tai alatoimenpiteet 
ovat jäljessä tai mitkä edistävät asetet -
tuja tavoitearvoja kaikkein parhaiten. 
Laatikossa 10  esitetään alatoimenpi -
teeseen 4.4 (ei-tuotannolliset inves -
toinnit) sovellettavat seurantapuitteet. 
Laatikosta käy ilmi, että ei-tuotannol -
listen investointien tulosten osalta ei 
toimiteta tuloksellisuustietoja.
64 
Tarkastettujen jäsenvaltioiden ohjelma -
kaudelle 2014–2020 laatimissa uusissa 
maaseudun kehittämisohjelmissa ei 
edellytetä lisäindikaattoreita, joita so -
vellettaisiin ei-tuotannollisia investoin -
teja koskevaan tukeen .17 Yhteiseen seuranta- ja 
arviointijärjestelmään 
viitataan Euroopan maaseu -
dun kehittämisen maatalous -
rahaston (maaseuturahasto) 
tuesta maaseudun kehittämi -
seen ja neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 kumoami -
sesta 17 päivänä joulukuuta 
2013 annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU) N:o 1305/2013 
(EUVL L 347, 20.2.2013, s. 487) 
67 artiklassa. Asiaa käsitellään 
myös komission täytäntöön -
panoasetuksessa (EU) 
N:o 808/2014.
33 Huomautukset
Alatoimenpiteeseen 4.4 (ei-tuotannolliset investoinnit) sovellettavat 
seurantapuitteet
Ei-tuotannolliset investoinnit saattavat edistää vähintään kolmea painopistealaa, jotka liittyvät maaseudun 
kehittämisen osalta etusijalle asetettuun ekosysteemien ennallistamiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen:
 ο4a) biologinen monimuotoisuus, mukaan luettuna Natura 2000 -alueet ja alueet, joilla on luonnonoloista 
johtuvia tai muita erityisrajoitteita, ja luonnonarvoltaan arvokas maataloustuotanto, sekä Euroopan maise -
mien tila
 ο4b) vesien käytön hallinta, mukaan lukien lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön hallinta
 ο4c) maaperän eroosion ehkäiseminen ja maaperän hoito.
Ei-tuotannollisten investointien lisäksi mainittuja painopistealoja voivat edistää myös seuraavat toimenpiteet: 
toimenpide 1  – tietämyksen siirto ja tiedotus, toimenpide 2  – neuvontapalvelut , toimenpide 10  – maata -
louden ympäristö- ja ilmastotoimet, toimenpide 11  – luonnonmukainen maatalous, toimenpide 12  – Natura 
2000 -direktiiviin ja vesialan puitedirektiiviin perustuvat maksut ja toimenpiteen 13 maksut alueille, joilla on 
luonnonoloista johtuvia tai muita erityisrajoitteita.
Yhteisiä tulosindikaattoreita sovelletaan kuitenkin ainoastaan painopistealoilla:
 οTulosindikaattorit painopistealalle 4a): R6 -prosenttiosuus metsistä tai muista puustoalueista biologista 
monimuotoisuutta tukevien metsänhoitosopimusten piirissä ja R7 -prosenttiosuus maatalousmaasta biolo -
gista monimuotoisuutta ja/tai maisemia tukevien hoitosopimusten piirissä.
 οTulosindikaattorit painopistealalle 4b): R8 -prosenttiosuus maatalousmaasta vesien käytön hallintaa edistä -
vien hoitosopimusten piirissä ja R9 -prosenttiosuus metsätalousmaasta vesien käytön hallintaa edistävien 
hoitosopimusten piirissä.
 οTulosindikaattorit painopistealalle 4c): R10 -prosenttiosuus maatalousmaasta maaperän hoidon parantami -
seen ja/tai maaperän eroosion ehkäisemiseen tähtäävien hoitosopimusten piirissä  ja R11 -prosenttiosuus 
metsätalousmaasta maaperän hoidon parantamiseen ja/tai maaperän eroosion ehkäisemiseen tähtäävien 
hoitosopimusten piirissä.
Nimenomaisesti ei-tuotannollisiin investointeihin sovellettavia yhteisiä indikaattoreita ovat tuotosindikaat -
torit, joiden avulla mitataan tuettujen hankkeiden lukumäärää. Kokonaismenoja ja julkisten menojen ko -
konaismäärää koskevia indikaattoreita sovelletaan toimenpiteiden tasolla (alatoimenpiteet 4.1–4.4 mukaan 
luettuna).
Ei-tuotannollisten investointien tuloksellisuudesta saadaan näin ollen hyvin vähän tietoa.Laatikko 10
34 Huomautukset
Valintamenettelyissä oli 
puutteita
65 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
puutteita ei-tuotannollisten inves -
tointihankkeiden valintamenettelyn 
avoimuudessa sekä tarkistuksissa, 
joiden tarkoituksena oli arvioida, ovatko 
hakijat noudattaneet keskeisiä valin -
takriteereitä (ks. kohta 24). Komissiolla 
ei ole juurikaan mahdollisuuksia korjata 
mainittuja ongelmia maaseudun kehit -
tämisohjelmien hyväksymismenettelyn 
yhteydessä, sillä valintamenettelyjen 
yksityiskohdat määritetään ohjelman 
täytäntöönpanoa koskevissa kansallisis -
sa säännöissä yleensä maaseudun kehit -
tämisohjelmien hyväksymisen jälkeen. 
Komissio on kuitenkin vaatinut jäsen -
valtioita sisällyttämään maaseudun 
kehittämisohjelmiinsa sitoumuksen, 
jonka mukaan ne soveltavat hankehake -
musten valintaan relevantteja valintakri -
teereitä ja vähimmäisrajoja. Tilintar -
kastustuomioistuin on suositellut näitä 
käytäntöjä useaan otteeseen aiemmissa 
erityiskertomuksissaan. Komissio voi 
joka tapauksessa valvoa tarkastustensa 
avulla, että jäsenvaltiot soveltavat valin -
tamenettelyjä oikein.
66 
Tarkastuskohteena olleista jäsenvaltiois -
ta ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta 
(Englanti) viittasi maaseudun kehittä -
misohjelmassaan selvästi hankkeiden 
valinnassa sovellettaviin periaatteisiin. 
Toimitettujen tietojen mukaan tarkoituk -
sena on todennäköisesti puuttua laa -
tikossa 3  esitettyihin ongelmiin, kuten 
hyväksymis- ja hylkäämisperusteiden 
selkeään määrittämiseen, tehtävien pitä -
miseen erillään ja pisteytysjärjestelmän 
käyttöön; järjestelmään sisällytetään 
vähimmäisraja, jonka ylittävät hakemuk -
set asetetaan etusijalle. Muut tarkastus -
kohteena olleet jäsenvaltiot viittaavat 
valintakriteereihin, jotka määritetään 
myöhäisemmässä vaiheessa. Näitä 
kriteereitä ei kuitenkaan ollut määritetty 
tarkastusajankohtaan mennessä.Tukimääriä ei mukauteta 
investointien tuloa tuottavien 
osatekijöiden perusteella
67 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
kaikissa tarkastuskäynnin kohteena 
olleissa jäsenvaltioissa ei-tuotannollisia 
investointeja, joihin liittyviä tuottavia 
osatekijöitä ei otettu huomioon myön -
nettyjen suurten tukimäärien pienen -
tämistä silmällä pitäen (ks. kohdat 
35–41). Uudessa maaseuturahastoa 
koskevassa asetuksessa säädetään, että 
ei-tuotannollisia investointeja koskevan 
tuen enimmäismäärä on 100 prosenttia. 
Komissio tutki maaseudun kehittä -
misohjelmaluonnoksia tarkistaessaan, 
että jäsenvaltioiden esittämät tukimää -
rät vastasivat asetuksessa säädettyjä 
tuen enimmäismääriä. Tilintarkastus -
tuomioistuin ei kuitenkaan havainnut 
evidenssiä siitä, että komissio olisi 
vaatinut jäsenvaltioita pienentämään 
ei-tuotannollisia investointeja koskevan 
tuen määriä hankkeiden tuottavien 
osatekijöiden perusteella.
68 
Tarkastettujen jäsenvaltioiden uu -
det maaseudun kehittämisohjelmat 
osoittivat Tanskaa lukuun ottamatta 
suurempaa vaihtelua ei-tuotannollisia 
investointeja koskevien tukien määrissä. 
Tämä lisää kansallisten viranomaisten 
mahdollisuuksia mukauttaa tuen mää -
rää investointien tuottavien osateki -
jöiden perusteella. Kaiken kaikkiaan 
kyseessä on vähäinen parannus, sillä 
ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta 
(Englanti) soveltaa hyvää käytäntöä, 
jonka yhteydessä tuki määritetään 
erikseen kullekin ei-tuotannolliselle 
investoinnille investoinnin tuottavien 
osatekijöiden perusteella. Yhdistynyt 
kuningaskunta (Englanti) pitää infra -
struktuuri-investointityypeistä kattavaa 
listaa, josta käy ilmi, että tuen osuus 
vaihtelee kymmenen ja 100 prosentin 
välillä investointityypin ei-tuotan -
nollisten osatekijöiden mukaan. On 
kuitenkin syytä panna merkille, että 
35 Huomautukset
tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
ongelmia mainitun mukauttamismenet -
telyn soveltamisessa ohjelmakaudella 
2007–2013.
Kohtuuttomat tai 
puutteellisesti perustellut 
kustannukset
69 
Jäsenvaltiot antoivat yleisiä lausuntoja 
aikomuksistaan käyttää viitekustan -
nuksia ja verrata eri tarjouksia. Tämän 
lisäksi tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi esimerkkejä konkreettisista 
parannuksista kustannusten kohtuul -
lisuuden tarkistamismenettelyissä 
kahdessa jäsenvaltiossa (Yhdistynyt 
kuningaskunta (Englanti) ja Portugali 
(mannermaa)).
70 
Yhdistyneen kuningaskunnan (Englan -
ti) tapauksessa edunsaajien on toimi -
tettava selkeät eritelmät toteuttavasta 
toimesta, tarjouspyyntö, vähintään 
kolme kirjallista tarjousta, kaikkien 
tarjousten arviointi sekä parhaana 
pidetyn tarjoajan valintaa koskevat 
perustelut, joissa viitataan ennalta 
määritettyihin ja kirjattuihin rahalle 
saatavaa vastinetta koskeviin kriteerei -
hin. Portugalin (mannermaa) tapauk -
sessa viitekustannusten validointi 
tapahtuu riippumattomien ammatil -
listen viitearvojen perusteella. Myös 
Tanska toi esille aikomuksensa soveltaa 
viitekustannuksia kosteikkoalueiden 
luomista koskevien hankkeiden eri 
vaiheissa. Näitä kustannuksia ei kuiten -
kaan ollut määritetty tarkastuksen toi -
mittamisajankohtaan mennessä, joten 
tilintarkastustuomioistuin ei kyennyt 
arvioimaan viitekustannusten määrit -
tämisen perustana olevien viitearvojen 
tarkoituksenmukaisuutta.Tukikelpoisuuteen 
vaikuttava lisäongelma
71 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että Tanskassa toteutettavuustutki -
mukset (ks. laatikko 3 ) suunnitellaan 
tukikelpoisten ei-tuotannollisten 
investointien osalta kaikentyyppisten 
toimenpiteiden tapauksessa kansalli -
sella tasolla. Uudessa maaseuturahas -
toa koskevassa asetuksessa säädetään 
nimenomaisesti, että toteutettavuus -
tutkimukset ovat tukikelpoisia myös 
tapauksissa, joissa varsinaiset inves -
tointimenot jäävät tutkimustulosten 
perusteella toteutumatta18. Tilintar -
kastustuomioistuin katsoo kuitenkin, 
että ei-tuotannollisia investointeja 
koskevan tuen myöntäminen auto -
maattisesti toteutettavuustutkimuksil -
le vaarantaa taloudellisuuden periaat -
teen, etenkin kun otetaan huomioon 
edellisellä kaudella saatu kokemus 
siitä, että huomattava määrä myön -
teisiä toteutettavuustutkimuksia ei 
johtanut investointien toteutumiseen. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo niin 
ikään, että toteutettavuustutkimusten 
laajamittaiseen käyttöön saattaa liittyä 
riski, että muita yleiskustannuksia, ku -
ten konsulttipalkkioita tai ammatillisia 
neuvontapalveluita, saatetaan merkitä 
toteutettavuustutkimuksiksi ja välttää 
näin tukikelpoisuusvaatimus, jonka 
mukaan tällaisten yleiskustannusten 
on liityttävä varsinaisen investoinnin 
menoihin.18 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1305/2013, 45 artikla.
36
 Johtopäätökset 
ja suositukset
72 
Jäsenvaltiot voivat käyttää EU:n määrä -
rahoja maaseudun kehittämispolitiikan 
yhteydessä myöntääkseen avustuksia, 
joilla katetaan ei-tuotannollisista inves -
toinneista aiheutuvia kuluja. Ei-tuotan -
nolliset investoinnit ovat investointeja, 
joiden ei pitäisi tuottaa huomattavaa 
taloudellista voittoa investoinnin to -
teuttajille, vaan edistää maatalousmaan 
kestävää käyttöä. Ei-tuotannollisilla 
investoinneilla on täydentävä tehtävä; 
ne tukevat maatalouden ympäristöta -
voitteiden saavuttamista tai muiden 
ohjelmien yhteydessä mahdollisesti 
asetettujen ympäristösitoumusten to -
teuttamista taikka lisäävät suojelualuei -
den ympäristöllistä arvoa. Investointien 
voittoa tuottamattoman luonteen 
takia jäsenvaltiot soveltavat ei-tuo -
tannollisiin investointeihin suurempia 
julkisen tuen määriä kuin tuottavien 
investointien yhteydessä; tuen osuus 
on usein 100 prosenttia investoinnin 
kokonaiskustannuksista.
73 
Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin, 
ovatko ei-tuotannolliset investoinnit 
edistäneet maatalousmaan kestävää 
käyttöä kustannusvaikuttavalla tavalla. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa kaiken 
kaikkiaan, että ei-tuotannollinen tuki 
on edistänyt maatalousmaan kestävää 
käyttöä koskevien tavoitteiden saa -
vuttamista, mutta edistäminen ei ole 
tapahtunut kustannusvaikuttavalla 
tavalla.
74 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
jäsenvaltiot kohdensivat ei-tuotannolli -
sia investointeja koskevan tuen sellaisiin 
investointityyppeihin, joiden avulla 
on mahdollista edistää maatalouden 
ympäristötarpeiden täyttämistä vaikut -
tavalla tavalla. Tälle saatiin vahvistus 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastus -
käynnin kohteena olleissa hankkeissa, 
joista 71 prosenttia edisti jäsenval -
tioiden määrittämien maatalouden ympäristötarpeiden täyttämistä ja 
ympäristötavoitteiden saavuttamista 
etenkin maiseman ja biologisen moni -
muotoisuuden suojelun osalta. Ei-tuo -
tannollisten investointien täydentävä 
tehtävä muiden maatalouden ympäris -
töohjelmien erityistavoitteiden edis -
täjänä ei kuitenkaan aina toteutunut. 
Ei-tuotannollisia investointeja ei usein -
kaan toteutettu synergiassa muiden 
ohjelmien kanssa, ja tukea myönnettiin 
edunsaajille, jotka eivät olleet tehneet 
lainkaan uusia maatalouden ympäris -
tösitoumuksia tai saaneet tukea muista 
ympäristötukiohjelmista. Tilintarkastus -
tuomioistuin katsoo, että tämä heikensi 
ei-tuotannollisten investointien mah -
dollista ympäristövaikutusta (kohdat 
19–23 ja 32–34).
Suositus 1 –  
Täydentävyys ja synergiat 
muiden tukiohjelmien 
kanssa
a) Ei-tuotannollisten investointien täy -
dentävä tehtävä olisi maksimoitava, 
jotta maatalouden ympäristötavoit -
teiden saavuttamista kyettäisiin 
edistämään voimakkaamman syner -
giavaikutuksen avulla. Tätä silmällä 
pitäen komission olisi kannustettava 
jäsenvaltioita toteuttamaan ei-tuo -
tannollisia investointeja enemmän 
synergiassa muiden maaseudun 
kehittämistoimenpiteiden ja/tai 
ympäristöohjelmien kanssa. Käytän -
nössä komission olisi vuodesta 2017 
alkaen seurattava ei-tuotannollisten 
investointien täytäntöönpanoa rele -
vanteissa jäsenvaltioissa vuotuisten 
täytäntöönpanokertomusten avulla. 
Kertomuksissa olisi ilmoitettava 
myös sellaisten ei-tuotannollisten 
investointihankkeiden lukumäärä 
ja osuus, jotka on pantu täytäntöön 
synergiassa muiden maaseudun 
kehittämistoimenpiteiden tai ympä -
ristöohjelmien kanssa – integroidut 
hankkeet mukaan luettuna.
b) Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä 
arviointisuunnitelmiinsa arviointi 
37 Johtopäätökset ja suositukset
siitä, missä määrin ei-tuotannollisia 
investointeja toteutetaan synergias -
sa muiden maaseudun kehittämis -
toimenpiteiden tai ympäristöohjel -
mien kanssa.
75 
Tuen kokonaisvaikuttavuutta heiken -
sivät jäsenvaltioiden valintamenet -
telyihin liittyneet puutteet. Näiden 
puutteiden seurauksena jäsenvaltiot 
rahoittivat investointeja, jotka eivät 
olleet oikeutettuja EU:n rahoitukseen ja 
eivät siten edistäneet tukiohjelman ta -
voitteita. Jäsenvaltiot myös hyväksyivät 
hankehakemuksia tarkistamatta asian -
mukaisesti, että hakemusten yhtey -
dessä oli noudatettu olennaisia valin -
takriteereitä. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot 
käyttivät valintamenettelyjä, jotka eivät 
olleet täysin avoimia (kohta 24).
Suositus 2 –  
Ei-tuotannollisia 
investointeja koskevien 
hankehakemusten valinta
a) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, 
että valintamenettelyt ovat avoimia 
ja että ne pannaan täytäntöön vai -
kuttavalla tavalla. Jäsenvaltioiden 
olisi esimerkiksi julkistettava kaikki 
ei-tuotannollisten investointien va -
linta- ja priorisointikriteerit ja tarkis -
tettava kriteereiden noudattaminen 
vaikuttavalla tavalla. Lisäksi jäsen -
valtioiden olisi varmistettava, että 
tehtävät pidetään asianmukaisesti 
erillään hakemusten käsittelyyn ja 
valintaan osallistuvien organisaati -
oiden ja henkilöiden välillä.
b) Komission olisi uudella ohjelma -
kaudella annettava jäsenvaltioille 
ohjeistusta valintakriteereistä ja 
kiinnitettävä asianmukaista huo -
miota kriteereiden avoimuuteen ja 
tarkoituksenmukaisuuteen. Komis -
sion olisi myös tarkistettava, että 
jäsenvaltiot valitsevat hankkeet 
asianmukaisten menettelyjen avulla.76 
Tarkastuksessa kävi ilmi, että komis -
siolla tai jäsenvaltioilla ei ollut rele -
vanttia tietoa ei-tuotannollisia inves -
tointeja koskevan tuen välittömistä 
tuloksista. Tuloksellisuuden osalta ei 
ollut saatavilla perustietoja esimerkiksi 
kunnostettujen perinteisten rakennel -
mien tai suojeltujen maisemapiirtei -
den määrän kasvusta taikka siitä, missä 
määrin ei-tuotannolliset investoinnit 
ovat edistäneet biologisen monimuo -
toisuuden suojelua. Tähän saattaa olla 
useita selityksiä. Jäsenvaltiot eivät 
ensinnäkään määritelleet ohjelmatyö -
vaiheessa perusindikaattoreita, joiden 
avulla varat olisi voitu kohdentaa pe -
rustellusti ja myöhemmin vertailla saa -
vutettua edistystä. Toiseksi tulokselli -
suustietojen koontiin jäsenvaltioiden 
ja EU:n tasolla käytettyjen yhteisten 
seurantaindikaattoreiden avulla mitat -
tiin ainoastaan panos- ja tuotostietoja, 
kuten käytettyjen varojen määrää, 
tukea saavien tilojen lukumäärää ja 
investoinnin kokonaisvolyymiä.
77 
Erikseen määritettyjen tulosindikaat -
toreiden puuttuminen johti siihen, 
että jotkin jäsenvaltiot saattoivat 
yhdistää ei-tuotannollisia investointeja 
koskevan arvioinnin muiden ympäris -
töohjelmien arviointiin perusteenaan 
toiveikas näkemys siitä, että ohjel -
mien tulosten ohjautuminen tiettyyn 
suuntaan merkitsisi vastaavanlaista 
tuloksellisuutta myös ei-tuotannol -
listen investointien kohdalla, vaikka 
objektiivinen tieto ei-tuotannollisia 
investointeja koskevan tuen tuloksista 
puuttui (ks. kohdat 25–31).
38 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 3 –  
Seuranta ja arviointi
a) Komission olisi varmistettava, että 
ei-tuotannollisten investointien 
edistävää vaikutusta suhteessa 
EU:n maatalouden ympäristö -
tavoitteisiin seurataan tai vä -
hintäänkin arvioidaan erikseen 
ohjelmakautta 2014–2020 koske -
vien arviointien yhteydessä. Tätä 
silmällä pitäen komission olisi 
neuvottava jäsenvaltioita, joille 
maksetaan huomattavaa ei-tuo -
tannollisia investointeja koskevaa 
tukea, miten määritetään yleisim -
min rahoitettuja ei-tuotannollisten 
investointien tyyppejä varten 
erilliset tulosindikaattorit.
b) Jäsenvaltioiden olisi raportoitava 
näistä indikaattoreista vuotui -
sissa täytäntöönpanokertomuk -
sissaan kesäkuusta 2016 alkaen. 
Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi 
sisällytettävä ei-tuotannollisten 
investointien tulosten arviointi 
arviointisuunnitelmiinsa.
78 
Useimmat tilintarkastustuomiois -
tuimen tarkastuskäynnin kohteena 
olleista hankkeista edistivät hyvin 
jäsenvaltioiden maatalouden ympä -
ristötarpeiden täyttymistä ja ympä -
ristötavoitteiden saavuttamista. Jotta 
hankkeiden edistävä vaikutus toteu -
tuisi kustannusvaikuttavalla tavalla, on 
kuitenkin olennaista, että tuettavien 
ei-tuotannollisten investointien kus -
tannukset ovat kohtuulliset ja asian -
mukaisesti perustellut. Tämä on erityi -
sen tärkeää tapauksissa, joissa julkisen 
tuen osuus on suuri (jopa 100 prosent -
tia) ja joissa edunsaajilla saattaa olla 
vähemmän kannusteita kustannusten 
rajaamiseen. Tilintarkastustuomiois -
tuin havaitsi kuitenkin selkeitä viitteitä 
kohtuuttomista kustannuksista 75 
prosentissa asianomaisista hankkeista. 
Tarkastetuista 28 hankkeesta ainoas -
taan viisi (18 prosenttia) osoittautui 
näin ollen kustannusvaikuttaviksi.79 
Ei-tuotannollisten investointien kus -
tannusten kohtuullisuudessa havaitut 
ongelmat eivät rajoitu yksinomaan 
poimittuun hankeotokseen, sillä yk -
silöidyt konkreettiset tapaukset ovat 
seurausta jäsenvaltioiden hallinto- ja 
valvontajärjestelmien puutteista. 
Jäsenvaltiot esimerkiksi korvasivat 
investointikuluja yksikkökustannusten 
perusteella, jotka olivat huomattavasti 
tosiasiallisia markkinakustannuksia 
suurempia, tai eivät tarkistaneet 
ilmoitettujen kulujen tosiasiallisuutta 
asianmukaisesti taikka hyväksyivät 
investoinnin toteuttamista koskevan 
kalleimman tarjouksen vaatimatta 
edunsaajilta perusteita tai vertaamatta 
esitettyjä kuluja viitearvoihin.
80 
Tarkastuksessa havaittiin lisäksi kaikis -
sa tarkastuskohteena olleissa jäsenval -
tioissa useita tapauksia, joissa aivan 
ilmeisesti voittoa tuottaville ei-tuo -
tannollisille investoinneille maksettiin 
tämäntyyppisille investoinneille tar -
koitetun tuen enimmäismäärä. Tämä 
merkitsi, että investoinnit rahoitettiin 
useimmissa tapauksissa kokonaisuu -
dessaan julkisin varoin. Tilintarkastus -
tuomioistuin katsoo, että se, etteivät 
jäsenvaltiot pienentäneet korkeita 
tukimääriä tuottavien osatekijöiden 
perusteella, johti hankkeisiin liittyvien 
investointikustannusten korvaamiseen 
liian suurina. Kun kustannuksista vä -
hennetään investointien edunsaajille 
tuottamat voitot, kustannukset saat -
tavat itse asiassa jäädä myönnettyä 
tukea pienemmiksi (ks. kohdat 35–50).
39 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 4 –  
Tukimäärien intensiteetti 
ja kustannusten 
kohtuullisuus
a) Jäsenvaltioiden olisi määritettävä 
mahdollisimman pian asianmukai -
set kriteerit, joiden avulla mää -
ritetään suurinta tukea saavien 
ei-tuotannollisten investointien 
tuottavat osatekijät. Kriteereissä 
olisi otettava huomioon esimer -
kiksi taloudellinen tuotto, agrono -
minen hyöty, ei-tuotannolliseen 
investointiin kannustamisen 
kannalta tarpeen oleva taloudel -
lisen tuen aste sekä tuottaviin 
investointeihin samalla maantie -
teellisellä alueella suunnattavan 
tuen perustaso. Jäsenvaltioiden 
olisi mukautettava antamansa tuen 
intensiteetti tämän määrityksen 
perusteella.
b) Komission olisi myös annettava 
lisäohjeita tällaisten kriteereiden 
määrittämisestä ja edistettävä 
niiden täytäntöönpanoa seuranta -
komitean avulla.
c) Jäsenvaltioiden olisi pantava 
viipymättä täytäntöön menette -
lyt, joiden avulla varmistetaan, 
että tuettujen ei-tuotannollisten 
investointien kustannukset eivät 
ylitä samankaltaisten markki -
noilla tarjolla olevien tavaroiden, 
palveluiden tai urakoiden kuluja. 
Käytännössä jäsenvaltioiden olisi 
määritettävä tarkoituksenmukaiset 
viitearvot ja/tai viitekustannukset, 
joiden perusteella ei-tuotannol -
listen investointien kustannukset 
tarkistetaan systemaattisesti 
hallinnollisissa tarkastuksissa. Tar -
kastuksissa on tarkistettava myös 
evidenssi siitä, että ilmoitetut 
kulut ovat tosiasiassa aiheutuneet 
edunsaajille.d) Komission olisi varmistettava, että 
jäsenvaltiot määrittävät ja panevat 
täytäntöön asianmukaiset menet -
telyt kustannusten kohtuullisuu -
den arvioimiseksi. Varmistamisen 
perustana olisi käytettävä tietoja, 
joita jäsenvaltiot ovat antaneet 
niiden toimenpiteiden valvotta -
vuudesta ja todennettavuudesta, 
jotka sisältyvät ohjelmakauden 
2014–2020 osalta hyväksyttä -
viksi esitettyihin maaseudun 
kehittämisohjelmiin.
e) Komission olisi valvottava moni -
vuotisen tarkastussuunnitelman -
sa yhteydessä, että jäsenvaltiot 
soveltavat kustannusten kohtuulli -
suuden varmistamiseen tähtääviä 
kontrolleja vaikuttavalla tavalla.
81 
Maaseuturahaston tuki ei-tuotannol -
lisille investoinneille jatkuu ohjelma -
kaudella 2014–2020, mutta komissio ja 
jäsenvaltiot eivät ole vielä korjanneet 
suurinta osaa tilintarkastustuomioistui -
men havaitsemista puutteista. Pääsyy -
nä tähän on, että ne eivät pyrkineet 
riittävän hyvin yksilöimään puutteita 
oikea-aikaisesti, jotta tarvittavat 
korjaavat toimet olisi voitu toteuttaa 
ennen uuden ohjelmakauden alkua. 
Toisaalta voidaan todeta, että jäsen -
valtiot eivät analysoineet havaittujen 
sääntöjenvastaisuuksien syitä omien 
kontrolliensa avulla parantaakseen 
järjestelmän hallinnointia. Toisaalta 
komission omat tarkastukset toimi -
tettiin liian myöhäisessä vaiheessa, 
joten niiden avulla ei jäsenvaltioita 
voitu auttaa yksilöimään ja korjaamaan 
hallinnointipuutteita ohjelmakauden 
2007–2013 täytäntöönpanon aikana 
(ks. kohdat 51–71).
40 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 5 –  
Hallinnointipuutteiden 
yksilöinti
a) Ennen kuin ohjelmakauden 
2014–2020 osalta toimitetaan 
ensimmäiset tarkastukset paikan 
päällä, jäsenvaltioiden olisi mää -
ritettävä menetelmä, jonka avulla 
kontrollien yhteydessä havaittujen 
virheiden syyt voidaan vahvistaa 
ja analysoida oikea-aikaisesti. 
Analyysin tulosten perusteella olisi 
pyrittävä tarvittaessa parantamaan 
ei-tuotannollisia investointeja kos -
kevan ohjelman hallinto- ja valvon -
tajärjestelmiä. Jäsenvaltioiden olisi 
raportoitava näistä parannuksista 
vuotuisissa täytäntöönpanoker -
tomuksissaan kesäkuusta 2016 
alkaen.b) Komission olisi tulevia tarkastuksia 
suunnitellessaan otettava asian -
mukaisesti huomioon tilintarkas -
tustuomioistuimen menoalalla 
havaitsemien puutteiden laajuus, 
vaikka puutteiden taloudellinen 
merkitys olisikin vähäinen.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Augustyn KUBIKIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
11. marraskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

41
 Liitteet
Ei-tuotannollisia maatalousinvestointeja koskevan maaseuturahaston tukitoimenpi -
teen pääpiirteet
Ohjelmakausi 2007–2013 Ohjelmakausi 2014–2020
Otsikko/  
toimetToimenpide 216 - Tuki ei-tuotannollisille investoinneille
Investoinnit eivät johda maatilan arvon tai tuottavuuden 
huomattavaan kasvuun.Toimenpide 4.4 – Tuki ei-tuotannollisille investoinneille, 
jotka liittyvät maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteiden 
toteuttamiseen
Investoinnit eivät johda maatilan arvon tai tuottavuuden 
huomattavaan kasvuun.
Perustelut Ei-tuotannolliset investoinnit edellyttävät tukea seuraavien 
tavoitteiden saavuttamiseksi:
–  maatalouden ympäristöohjelmien yhteydessä tehdyt 
sitoumukset
–  muut maatalouden ympäristötavoitteet
–  Natura 2000 -alueen tai muun luonnonarvoltaan merkittä -
vän alueen yleishyödyllisten arvojen edistäminen tilalla.Tukea tarvitaan ei-tuotannollisille investoinneille, jotka liittyvät 
esimerkiksi seuraavien maatalouden ympäristö- ja ilmastota -
voitteiden saavuttamiseen:
–  lajien ja luontotyyppien biologisen monimuotoisuuden 
suojelun taso
–  Natura 2000 -alueen tai muiden ohjelmassa määriteltävien 
luonnonarvoltaan merkittävien järjestelmien yleishyödylli -
sen arvon parantaminen.
Tuensaajat –  Viljelijät ja/tai maankäyttäjät –  Viljelijät ja/tai maankäyttäjät
Toimintamuodot –  Maankäytön muutos
–  Kosteikkoalueen kunnostaminen
–  Maatalousmaan muuttaminen suoalueeksi
–  Kasvuympäristöjen/luontotyyppien rakentaminen/hallinta
–  Arvokkaiden monivuotisten kasvien hallinta.–  Maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumukseen liittyvät 
käyttöomaisuushankkeet
–  Aidoitus ja muut säilyttämisen hallintaa helpottavat työt
–  Kosteikko- ja suoalueiden ennallistaminen
–  Maiseman ja maisemapiireiden ennallistaminen
–  Kivimuurit.Liite I
42 Liitteet
Jäsenvaltio KuvausMaaseuturahaston 
hyväksytty rahoi -
tusosuus (euroa)Täydentävyys1Ei-tuotan -
nollinen 
investointi2Tukiaste 
(%)Ympäristötavoite3
Tukikelpoi -
suus4Kustannus -
ten kohtuul -
lisuus5Yleinen kus -
tannusvai -
kuttavuus6 Synergia Yleinen EhdotettuToimien 
kohde
Tanska7Viljelmät 107 786 K Osittain 60Maiseman ja biotoopin 
parantaminenK K E E
Tanska Laiduntaminen 29 132 K Osittain 75Maiseman ja biotoopin 
parantaminenK Osittain E E
Tanska Kosteikko 2 089 870 K K 100Vesiympäristön 
suojelu/parantaminenE Osittain E E
TanskaKosteikkoja 
koskeva 
esiselvitys48 523 K E 100Vesiympäristön 
suojelu/parantaminenE E E E
Tanska Pensasaidat 6 926 K Osittain 60Maiseman ja biotoopin 
parantaminenK K E E
Tanska Laiduntaminen 43 529 K Osittain 75Maiseman ja biotoopin 
parantaminenK K E E
Italia Kivimuurit 251 245 K Osittain 100 Maisema E E E E
Italia Kivimuurit 975 328 K Osittain 100 Maisema K K E E
Italia Kivimuurit 208 760 K Osittain 100 Maisema K K E E
Italia Kivimuurit 200 397 K Osittain 100 Maisema K Osittain E E
Italia Kosteikot 35 759 K E 100Biologinen monimuo -
toisuus, maisemaE E E E
Italia Kosteikot 492 196 K K 100Biologinen monimuo -
toisuus, maisemaE E K E
Yhdistynyt 
kuningas -
kunta8Riippusilta 407 4089K K 99 Maisema K Osittain E E
Yhdistynyt 
kuningaskuntaKulkuväylät –  
kosteikot264 576 K K 99Yleinen pääsy ja luon -
nollisen eläimistön 
säilyttäminenK K K K
Yhdistynyt 
kuningaskuntaRunsaslajinen 
laidunmaa294 845 K Osittain 95Biologinen monimuo -
toisuus, luonnol -
lisen eläimistön 
säilyttäminenE E E E
Yhdistynyt 
kuningaskuntaKivimuurit, 
puiden 
istuttaminen166 883 K Osittain 65Biologinen monimuo -
toisuus, maisemaK K K K
Yhdistynyt 
kuningaskuntaAlankojen 
rahkasuot1 027 307 K K 100Biologinen monimuo -
toisuus, luonnol -
lisen eläimistön 
säilyttäminenK Osittain E ELiite IIYhteenveto paikan päällä tarkastetuista ei-tuotannollisista investoinneista
43 Liitteet
Jäsenvaltio KuvausMaaseuturahaston 
hyväksytty rahoi -
tusosuus (euroa)Täydentävyys1Ei-tuotan -
nollinen 
investointi2Tukiaste 
(%)Ympäristötavoite3
Tukikelpoi -
suus4Kustannus -
ten kohtuul -
lisuus5Yleinen kus -
tannusvai -
kuttavuus6 Synergia Yleinen EhdotettuToimien 
kohde
Yhdistynyt 
kuningaskuntaTurvemaa 1 710 408 K Osittain 100Biologinen monimuo -
toisuus ja luonnonva -
rojen suojeluK K E E
Yhdistynyt 
kuningaskuntaTurvemaa 1 153 002 K K 100Biologinen monimuo -
toisuus ja luonnonva -
rojen suojeluK K K K
Yhdistynyt 
kuningaskuntaKivimuuri 159 183 K Osittain 68 Maisema K K K K
Yhdistynyt 
kuningaskuntaTurvemaa 622 402 K Osittain 89Biologinen monimuo -
toisuus ja luonnonva -
rojen suojeluK K K K
Yhdistynyt 
kuningaskuntaHistorialliset 
rakennukset284 775 K E 93 Maisema E E E E
PortugaliPerinteiset 
rakennelmat21 721 K E 100 Maisema E E E E
Portugali Kivimuurit 59 500 K Osittain 100 Maisema K K E E
Portugali Kivimuurit 59 500 K Osittain 100 Maisema K Osittain E E
Portugali Kivimuurit 59 500 K Osittain 100 Maisema K Osittain E E
Portugali Kivimuurit 59 479 K Osittain 100 Maisema K Osittain E E
PortugaliPerinteiset 
rakennelmat25 876 K K 100 Maisema K Osittain E E
1 Täydentävyys: Ei-tuotannolliset investoinnit katsottiin toteutetun synergiassa, kun investointeihin suunnatut varat täydensivät muista maaseuturahaston toimenpiteistä ja/tai 
ympäristöohjelmista suoritettuja maksuja. Yleinen täydentävyys viittaa hankkeisiin, joita ei toteutettu synergiassa muiden ohjelmien kanssa mutta joilla oli samat yleistavoitteet.
2 Ei-tuotannollisiin investointihankkeisiin liittyvien tuottavien osatekijöiden merkittävyyden arviointi: jos ei ollut havaittavissa viitteitä siitä, että investointi loi ja/tai sisälsi merkit -
täviä tuottavia osatekijöitä, investointia pidettiin ei-tuotannollisena . Investointia pidettiin osittain tuotannollisena  tapauksissa, joissa havaittuja tuottavia osatekijöitä ei pidetty 
merkittävinä, mutta tilintarkastustuomioistuin katsoi myönnettyjen erittäin suurien tukimäärien perusteella, että kyseiset osatekijät olisi pitänyt ottaa huomioon tukimäärien 
vähentämistä silmällä pitäen. Investointien, jotka selkeästi vaikuttivat edunsaajan pääasialliseen kaupalliseen tai tuotantotoimintaan, katsottiin sisältävä ”merkittävän” tuottavan 
osatekijän.
3 Sen arviointi, edistikö ei-tuotannollinen investointihanke ehdotetun ympäristötavoitteen tai -tavoitteiden saavuttamista (K/E). Tukeen oikeuttamattomiksi arvioitujen ei-tuotan -
nollisten investointien kohdalla tilintarkastustuomioistuin katsoo, että asianomainen ei-tuotannollinen investointihanke ei edistä toimenpiteen tavoitteita.
4 Ei-tuotannollisten investointihankkeiden tukikelpoisuuden arviointi niiden luonteen ja kulujen perusteella (K/E/Osittain). ”Osittain” viittaa sellaisten tukeen oikeuttamattomien 
kulujen olemassaoloon, jotka eivät vaikuta ei-tuotannolliseen investointihankkeeseen kokonaisuudessaan.
5 Ei-tuotannollisten investointihankkeiden kustannusten kohtuullisuuden arviointi (K/E). Arvioinnissa otetaan huomioon asianmukaisten tarjouskilpailumenettelyiden olemassa -
olo ja/tai kohtuullisten viitekustannusten käyttö sekä se, otettiinko tuen suuren intensiteetin yhteydessä huomioon hankkeen tuottavat osatekijät.
6 Kustannusvaikuttavuus (K/E): ei-tuotannollisten investointien katsotaan olevan kustannusvaikuttavia, kun ne täyttävät seuraavat kaksi kriteeriä: i) investoinnit ovat vaikuttavia, 
eli ne ovat tukikelpoisia, kohdistuvat maatalouden ympäristötarpeisiin ja/tai edistävät jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmissa määritettyjen maatalouden ympäris -
tötavoitteiden saavuttamista, ja ii) ei ole evidenssiä siitä, että sama investointi olisi voitu toteuttaa pienemmin kustannuksin (eli investointikustannukset ovat kohtuulliset). Jos 
samat investoinnit olisi voitu toteuttaa pienemmin kustannuksin, kyseisten investointien avulla rahalle saatava vastine on arvioitu liian pieneksi, koska samat tavoitteet ja/tai 
tulokset olisi voitu saavuttaa pienemmin kustannuksin.
7 Tanskassa toteutettuja hankkeita koskevat, Tanskan kruunuina ilmaistut määrät on muunnettu euroiksi muuntokurssilla 0,13  euroa/1 Tanskan kruunu.
8 Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettuja hankkeita koskevat, Englannin puntina ilmaistut määrät on muunnettu euroiksi muuntokurssilla 1,18  euroa/1 Englannin punta.
9 Yhdistyneessä kuningaskunnassa maksetut hankekohtaiset maaseuturahaston rahoitusosuudet eivät käyneet ilmi tarkastetuista avustusasiakirjoista. Tilintarkastustuomioistuin 
on tästä syystä soveltanut keskimääräistä maaseuturahaston osarahoitusosuutta (74 prosenttia) Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuoden 2007 ja toukokuun 2015 välisenä 
aikana toteutettuihin toimenpiteen 216 hankkeisiin. Tämän osuuden perusteella on laskettu asianomaisia hankkeita koskevat maaseuturahaston maksuosuudet.
44 Liitteet
Jäsenvaltioittain jaoteltu yhteenveto ei-tuotannollisia investointeja  
koskevista tarpeista, tavoitteista ja investointityypeistä
Jäsenvaltio Yksilöidyt tarpeet ja tavoitteet Ei-tuotannollisten investointityyppien kuvaus
Yhdistynyt kunin -
gaskunta (Englanti)–  Luonnonvaraisten eläinten suojelu
–  Luonnonvarojen suojelu
–  Maatalouskäytäntöjen mukauttaminen
–  Maiseman laadun ja luonteen ylläpito
–  Yleisen pääsyn ja ymmärryksen edistäminen.–  Perinteiset rajat
–  Säilytystöihin liittyvä aidoitus
–  Puiden istutukseen ja hoitoon liittyvät toimet
–  Suo- ja kosteikkoalueiden ennallistaminen
–  Pensaikkojen ja saniaisten karsinta
–  Maa-alueen muuttaminen nummeksi ja runsaslajiseksi 
laidunmaaksi
–  Maiseman ja maisemapiirteiden ennallistaminen
–  Erityisiä lajeja koskevat rakenteet
–  Tilojen tulo- ja kulkuväylien muutostyöt.
Portugali 
(mannermaa)–  Maiseman laadun ja luonteen ylläpito
–  Viljelyjärjestelmien ekologisen rakenteen ylläpitämi -
nen suuren luonnonarvon omaavilla alueilla
–  Erityisten elinympäristöjen ylläpito–  Kivimuurit
–  Perinteiset rakennelmat
–  Rantavyöhykkeiden suojelu
–  Aidoitus (suojaaminen luonnonvaraisilta eläimiltä)
–  Perinteiset rajat
–  Vesihuollon rakenteet.
Tanska–  Luonnonvaraisten eläinten suojelu
–  Luonnonvarojen suojelu
–  Maatalouskäytäntöjen mukauttaminen
–  Maiseman laadun ja luonteen ylläpito
–  Yleisen pääsyn ja ymmärryksen edistäminen.–  Maiseman ja kulttuuripiirteiden ylläpito
–  Maisemaa ja biotooppia parantavat istutukset
–  Patojen kunnostaminen
–  Toimet, joiden avulla edistetään maaseudun luontoperinnön 
kestävää käyttöä ja yleistä pääsyä alueelle
–  Pysyvien kosteikkojen perustaminen
–  Maatalousmaan ajoittainen tai toistuva tulviminen
–  Pensaikkojen raivaus ja aidoitus
–  Hydrologisten olosuhteiden palauttaminen
–  Maatalousmaan muuttaminen pysyväksi laidunmaaksi.
Italia (Apulia)–  Luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen
–  Suuren luonnonarvon omaavien peltometsätalousjär -
jestelmien suojelu ja levittäminen
–  Maisemansuojelu.–  Kivimuurit
–  Pienet rakennetut kosteikot
–  Kosteikkoalueilla toteutettavat toimet (esim. luonnonvaraisten 
eläinten tarkkailutornit, kulkuväylät)
–  Pensasaitojen istutus.Liite III
45
Lisäksi jäsenvaltioiden on varmistettava hankkeiden 
tukikelpoisuus, arvioitava niitä seurantakomiteaa 
kuullen vahvistettujen valintakriteerien perusteella 
ja asetettava hankkeet paremmuusjärjestykseen 
niiden laadun mukaan. Komissio on laatinut hank -
keiden tukikelpoisuutta ja valintaa koskevia ohjeita 
auttaakseen jäsenvaltioita ja alueita ohjelmakau -
den 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmien 
ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa.
V
Jos tuen taso perustuu vakiokustannuksiin ja 
vakio-oletuksiin tulonmenetyksistä, jäsenvalti -
oiden on varmistettava, että laskelmat sisältävät 
vain todennettavissa olevia tekijöitä, perustuvat 
asianmukaisella asiantuntemuksella vahvistettuihin 
lukuihin ja ovat tarvittaessa alueellisesti tai paikalli -
sesti eriytettyjä.
Jos tuen taso perustuu yksinkertaistettuihin kustan -
nusvaihtoehtoihin, on suoritettava kaikkiin valitun 
luokan kustannuksiin sovellettavan laskentamene -
telmän perusteellinen ennakkoarviointi.
Näillä menetelmillä pitäisi olla mahdollista taata, 
että aiheutuneet ja ilmoitetut kustannukset ovat 
kohtuullisia, ja auttaa perustelemaan jäsenvaltioi -
den esittämiä maksuja.
VI
Komissio suorittaa jäsenvaltioissa sääntöjenmukai -
suutta koskevia tarkastuksia sen varmistamiseksi, 
että maksetut menot ovat sääntöjen mukaisia. 
Koska näissä tarkastuksissa on havaittu myös kus -
tannusten kohtuullisuuteen liittyviä puutteita, mer -
kittäviä rahoitusoikaisuja on jo tehty ja parhaillaan 
on meneillään muutamia sääntöjenmukaisuuden 
tarkastusmenettelyjä, joiden perusteella tehdään 
todennäköisesti lisää rahoitusoikaisuja.Tiivistelmä
I
Ei-tuotannollisten investointien ei pitäisi tuottaa 
huomattavaa taloudellista tuottoa investoinnin 
toteuttajille. Tämä ei tarkoita sitä, ettei minkään -
laista taloudellista tuottoa voitaisi odottaa ja hyväk -
syä. Valtaosaan investoinneista liittyy myös tuottava 
osatekijä, vaikka investointi olisi luonteeltaan yksin -
omaan ei-tuotannollinen. Esimerkiksi jos istutetaan 
puista tai pensaista koostuvia pensasaitoja, niitä 
leikattaessa voidaan saada biomassaa, jota voidaan 
käyttää sähköntuotantoon. On siis vaikeaa tehdä 
täysin ei-tuotannollinen investointi.
Hallintoviranomaiset voivat vähentää tuen intensi -
teettiä. Tosin ympäristötavoitteiden saavuttamisen 
tukemiseksi on arvioitava vähennyksen vaikutus 
toimenpiteen käyttöön sen varmistamiseksi, että 
ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa.
II
Tuottavien ja ei-tuotannollisten investointien enim -
mäistukiprosenttien välinen ero johtuu siitä, että 
ei-tuotannollisista investoinneista ei määritelmänsä 
mukaisesti pitäisi koitua huomattavaa taloudellista 
hyötyä. Ilman suurempaa tukiosuutta maatalou -
den ympäristö- ja ilmastotavoitteita ei siis voitaisi 
saavuttaa.
IV
Komission asetuksen (EU) N:o 65/2011 24 artiklan 
2 kohdan d alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on 
hallinnollisissa tarkastuksissa arvioitava kustannus -
ten kohtuullisuus käyttäen soveltuvaa arviointijär -
jestelmää, kuten viitekustannuksia, eri tarjousten 
vertailua tai arviointikomiteaa. Säännöstä sovelle -
taan edelleen ohjelmakaudella 2014–2020.Komission  
vastaus
Komission vastaus 46
IX Toinen luetelmakohta
Suosituksen tämä osa on osoitettu jäsenvaltioille.
IX Kolmas luetelmakohta
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
IX Neljäs luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Jäsenvaltiot määrittelevät valintakriteerit kuultuaan 
seurantakomiteaa, johon komissio osallistuu neu -
voa-antavassa ominaisuudessa.
Komissio on laatinut tukikelpoisuus- ja valintakri -
teerejä koskevia ohjeita auttaakseen jäsenvaltioita 
ja alueita ohjelmakauden 2014–2020 maaseudun 
kehittämisohjelmien ohjelmasuunnittelussa ja 
täytäntöönpanossa.
Komissio jatkaa sääntöjenmukaisuutta koskevien 
tarkastusten suorittamista jäsenvaltioissa tarkas -
tussuunnitelmansa mukaisesti sen varmistamiseksi, 
että maksetut menot ovat sääntöjen mukaisia ja 
että myös hankkeiden valinta- ja arviointimenette -
lyt ovat asianmukaisia. Tarkastettavat toimenpiteet 
ja maksajavirastot valitaan riskinarvioinnin perus -
teella. Riskinarvioinnin tärkein osatekijä on menojen 
kokonaismäärä.
IX Viides luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Ohjelmakaudella 2014–2020 yhteisellä seuranta- ja 
arviointijärjestelmällä seurataan toimenpiteen täy -
täntöönpanoa, kun taas arvioinnissa tarkastellaan 
toimenpiteen tuloksellisuutta ottaen huomioon 
asiaan liittyvät maaseudun kehittämistavoitteet.
IX Kuudes luetelmakohta
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.VII
Yhteisestä seuranta- ja arviointijärjestelmästä 
saadaan seurantatietoja siitä, mitä tuetaan. Perus -
teellisempi vaikuttavuusarviointi, jossa arvioidaan 
kaikkien toimenpiteiden vaikuttavuutta ohjelmien 
tavoitteisiin nähden, suoritetaan jälkiarvioinnin 
yhteydessä. On kuitenkin löydettävä tasapaino sen 
suhteen, mitä voidaan tehdä seurannan ja arvioin -
nin avulla, ottaen huomioon liiallisen hallinnollisen 
rasituksen riski ja taloudelliset rajoitteet. Ei-tuotan -
nollisiin investointeihin liittyviä erillisiä tulosindi -
kaattoreita koskevien tietojen kerääminen voi olla 
työlästä.
VIII
Komissio on ohjelmakautta 2014–2020 varten 
vahvistanut kustannusten kohtuullisuutta koskevia 
säännöksiä ja ohjeita.
Tarkastusohjelmasta päätetään riskinarvioinnin 
perusteella. Riskinarvioinnin tärkein osatekijä on 
menojen kokonaismäärä. Koska ei-tuotannollisille 
investoinneille annetaan suhteellisen vähän rahoi -
tusta, etusijalle asetetaan taloudellisesti tärkeäm -
mät toimenpiteet, joiden yhteydessä hallinto- ja 
valvontajärjestelmien puutteilla voi olla suurempi 
taloudellinen vaikutus EU:n talousarvioon.
IX Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio katsoo, että uusi ohjelmakausi 2014–2020 
tarjoaa mahdollisuuden lisätä synergioita maaseu -
dun kehittämistoimenpiteiden välillä tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Vaikka kaikkien ei-tuotannollisten 
investointien ei tarvitse olla suoraan muita maaseu -
dun kehittämistoimenpiteitä ja -ohjelmia täyden -
täviä, komissio kannustaa vastaisuudessa aina 
tällaisen täydentävyyden esiintyessä jäsenvaltioita 
raportoimaan vuotuisissa täytäntöönpanokerto -
muksissaan sellaisten ei-tuotannollisten investoin -
tihankkeiden lukumäärän ja osuuden, jotka liittyvät 
maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumusten 
toteuttamiseen.
Komission vastaus 47
Monivuotisesta tarkastusohjelmasta päätetään kui -
tenkin riskinarvioinnin perusteella, jossa tärkeänä 
osatekijänä on menojen kokonaismäärä. Koska 
ei-tuotannollisille investoinneille annetaan suhteel -
lisen vähän rahoitusta, etusijalle asetetaan taloudel -
lisesti tärkeämmät toimenpiteet, joiden yhteydessä 
hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteilla voi olla 
suurempi taloudellinen vaikutus EU:n talousarvioon.
Johdanto
08
Tuottavien ja ei-tuotannollisten investointien enim -
mäistukiprosenttien välinen ero johtuu siitä, että 
ei-tuotannollisista investoinneista ei määritelmänsä 
mukaisesti pitäisi koitua huomattavaa taloudellista 
hyötyä. Ilman suurempaa tukiosuutta maatalou -
den ympäristö- ja ilmastotavoitteita ei siis voitaisi 
saavuttaa.
Huomautukset
19
Ei-tuotannollisilla investoinneilla pyritään edistä -
mään maaseudun kehittämisen yleistavoitteiden 
ja prioriteettien toteuttamista. Ei-tuotannolliset 
investoinnit ovat tässä mielessä muita maaseudun 
kehittämistoimenpiteitä täydentäviä maatalouden 
ympäristötavoitteiden (ja kaudella 2014–2020 myös 
ilmastotavoitteiden) saavuttamisen kannalta. Vaikka 
synergioita ei-tuotannollisten investointien ja mui -
den maaseudun kehittämistoimenpiteiden välillä 
voidaan edistää luomalla niiden täytäntöönpanon 
välille yhteys (esimerkiksi liittämällä ei-tuotannol -
liset hankkeet tiettyjen maatalouden ympäristö- ja 
ilmastositoumusten toteuttamiseen), ei-tuotannol -
lisilla investoinneilla voidaan edistää maatalouden 
ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista 
sekä lisätä Natura 2000 -alueiden ja muiden luon -
nonarvoltaan merkittävien alueiden arvoa myös 
erillisinä toimenpiteinä.IX Seitsemäs luetelmakohta
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
IX Kahdeksas luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Hallintoviranomaiset voivat kuitenkin vähentää 
toimenpiteelle annettavan tuen intensiteettiä. Tosin 
ympäristötavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi 
on arvioitava vähennyksen vaikutus toimenpiteen 
käyttöön sen varmistamiseksi, että ympäristötavoit -
teet voidaan saavuttaa.
IX Yhdeksäs luetelmakohta
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
IX Kymmenes luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio jatkaa sääntöjenmukaisuutta koskevien 
tarkastusten suorittamista jäsenvaltioissa moni -
vuotisen tarkastussuunnitelmansa mukaisesti sen 
varmistamiseksi, että maksetut menot ovat sääntö -
jen mukaisia ja että kustannukset ovat kohtuullisia. 
Tarkastettavat toimenpiteet ja maksajavirastot 
valitaan riskinarvioinnin perusteella.
IX Yhdestoista luetelmakohta
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
IX Kahdestoista luetelmakohta
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havain -
not asianmukaisesti huomioon tarkastustensa 
suunnittelussa.
Komission vastaus 48
27
Komissio suositteli jäsenvaltioille, että ne määritteli -
sivät lisäindikaattoreita luotettavien kustannus-hyö -
tyanalyysien mukaisesti. Perustason lisäindikaat -
toreiden määritteleminen ei kuitenkaan ole aina 
mahdollista, vaan se lisäisi hallinnollista rasitusta.
Laatikko 4 
Kivimuurien kaltaisia eri ympäristöpiirteitä koske -
via perusteellisia tilastoja on harvoin käytettävissä. 
Niiden laatiminen olisi kallista.
28
Yhteinen seuranta- ja arviointikehys on yksi niistä 
välineistä, joilla investointien vaikutusta voidaan 
arvioida.
Sellaiset tulosindikaattorit kuin hehtaareina mitattu 
maa-ala, johon sovelletaan menestyksellisiä maan -
käyttöohjelmia, ovat relevantteja, koska indikaat -
toreita käytetään syöttötietona arvioinneissa, joilla 
pyritään arvioimaan kyseisen toimenpideryhmän 
vaikutuksia.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 27.
30
Ohjelmakauden 2007–2013 väliarvioinnit suori -
tettiin liian aikaisessa vaiheessa siihen nähden, 
että tulokset olisivat olleet mitattavissa. Ohjelma -
kaudella 2014–2020 väliarviointi korvataan vuo -
sina 2017 ja 2019 laadittavilla normaalia kattavam -
milla täytäntöönpanokertomuksilla.
31
Ei-tuotannollisiin investointeihin liittyviä erillisiä 
tulosindikaattoreita koskevien tietojen kerääminen 
voi olla työlästä. Perusteellisempi vaikuttavuusar -
viointi, jossa arvioidaan kaikkien toimenpiteiden 
vaikuttavuutta ohjelmien tavoitteisiin nähden, 
suoritetaan jälkiarvioinnin yhteydessä.21
Ks. komission vastaus kohtaan 19.
22
Komissio katsoo, että kaksinkertaiseen rahoitukseen 
johtavat päällekkäiset sitoumukset on periaatteen 
vuoksi suljettava pois.
Toimenpiteiden 214 ja 216 tavoitteet ovat erilaiset, 
ja ne määritellään selkeästi maaseudun kehittä -
misohjelmissa. Toimenpiteen 214 mukaiseen tukeen 
liittyy (muun muassa) kivimuurien ylläpitoa koskeva 
sitoumus, kun taas ei-tuotannollisilla investoinneilla 
voidaan tukea kivimuurien jälleenrakentamista/
kunnostamista. Joissakin tapauksissa selkeä rajan -
veto voi kuitenkin olla vaikeaa ja lisätä hallinnollista 
rasitusta.
23
Ks. komission vastaus kohtaan 19.
24
Ohjelmakaudella 2014–2020 valintakriteerit ovat 
pakollisia ei-tuotannollisia investointeja koskevan 
tuen yhteydessä.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 19.
Laatikko 3 a)
Kun otetaan huomioon, että ei-tuotannollisten 
investointihankkeiden odotetaan edistävän ympä -
ristötavoitteiden saavuttamista, toteutettavuustut -
kimusten sulkeminen tukikelpoisten kustannusten 
ulkopuolelle saattaisi vähentää toimenpiteen 
hyödyntämistä huomattavasti.
Toteutettavuustutkimuksien tarkoituksena on 
auttaa päättämään, olisiko investointi toteutettava 
vai ei. Toteutettavuustutkimuksessa saatetaan 
todeta, ettei investointi edistä tukiohjelman tavoit -
teita. Tapauksia, joissa myönteisen johtopäätök -
sen sisältänyt toteutettavuustutkimus ei johtanut 
investoinnin toteuttamiseen, on tarkasteltava 
tapauskohtaisesti. Yhtenä syynä siihen, ettei toteu -
tettavuustutkimuksen kohteena ollutta hanketta 
toteuteta, saattaa olla määrärahojen puute.
Komission vastaus 49
41
Ks. komission yhteinen vastaus kohtiin 37 ja 38.
41 Kolmas luetelmakohta
Jos toimesta aiheutuva ympäristöhyöty on erittäin 
merkittävä, vesilaitokset voivat olla toimenpiteen 
edunsaajina joko yksin tai yhdessä viljelijöiden 
kanssa mahdollisesta jäljelle jäävästä taloudellisesta 
edusta huolimatta.
42
Komissio suorittaa jäsenvaltioissa sääntöjenmukai -
suutta koskevia tarkastuksia sen varmistamiseksi, 
että menot ovat sääntöjen mukaisia. Koska näissä 
tarkastuksissa on havaittu myös kustannusten koh -
tuullisuuteen liittyviä puutteita, merkittäviä rahoi -
tusoikaisuja on jo tehty ja parhaillaan on meneillään 
muutamia sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenet -
telyjä, joiden perusteella tehdään todennäköisesti 
lisää rahoitusoikaisuja.
50
Ks. komission vastaus kohtaan 33.
51
Ohjelmakautta 2014–2020 varten on toteutettu 
seuraavat toimet ei-tuotannollisia investointeja 
koskevaan tukeen liittyneiden ohjelmasuunnittelun, 
hallinnoinnin, seurannan ja arvioinnin puutteiden 
korjaamiseksi:
– On annettu toimenpidekohtaiset ohjeet ja ho -
risontaaliset ohjeet, joissa on tietoa tukikelpoi -
suusehdoista ja valintakriteeristä sekä ei-tuo -
tannollisia investointeja ja muita investointeja 
koskevia ohjeita.
– Hallintoviranomaisen ja maksajaviraston 
suorittamasta yhteisestä ennakkoarvioinnista 
on tehty pakollinen, jotta voidaan varmistaa 
kaikkien maaseudun kehittämisohjelmaan 
sisältyvien toimenpiteiden todennettavuus ja 
valvottavuus.33
Vaikka hankkeet eivät aina olleet tukikelpoisuuseh -
tojen mukaisia, hankkeet ovat saattaneet edistää 
toimenpiteen tavoitteita.
34
Ks. komission vastaus kohtaan 33.
36
Ei-tuotannollisten investointien ei luonteensa 
vuoksi odoteta tuottavan huomattavaa taloudel -
lista tuottoa, vaikka rajallista taloudellista hyötyä ei 
voida sulkea pois. Jos taloudelliset hyödyt syrjäyttä -
vät ympäristöhyödyt, investointia olisi rahoitettava 
toimenpiteen 121 avulla. Toimenpiteiden välinen 
rajanveto arvioidaan ohjelmia hyväksyttäessä.
Komission yhteinen vastaus kohtiin 37 
ja 38
Vaikka ei-tuotannollisiin investointeihin ei pitäisi 
liittyä tuottavia osatekijöitä, kaikenlaisiin inves -
tointeihin liittyy aina ainakin pieni tuottavuuteen 
liittyvä osatekijä. Tästä huolimatta ei-tuotannollis -
ten investointien olisi oltava enimmäkseen tuotta -
mattomia, ja niihin liittyvien tuottavien tai tuot -
tavuuteen liittyvien ominaispiirteiden olisi oltava 
vähäisiä.
Hallintoviranomaiset voivat vähentää tuen intensi -
teettiä. Tosin ympäristötavoitteiden saavuttamisen 
tukemiseksi on arvioitava vähennyksen vaikutus 
toimenpiteen käyttöön sen varmistamiseksi, että 
ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa.
Tuottavien ja ei-tuotannollisten investointien enim -
mäistukiprosenttien välinen ero johtuu siitä, että 
ei-tuotannollisista investoinneista ei määritelmänsä 
mukaisesti pitäisi koitua huomattavaa taloudellista 
hyötyä. Ilman suurempaa tukiosuutta maatalou -
den ympäristö- ja ilmastotavoitteita ei siis voitaisi 
saavuttaa.
39
Ks. komission yhteinen vastaus kohtiin 37 ja 38.
Komission vastaus 50
Toimenpide 216 ei ollut sääntöjenmukaisuutta 
koskevien tarkastusten kohteena kauden 2007–2013 
ensimmäisten tarkastusvuosien aikana, jolloin kes -
kityttiin sellaisiin maatalouden ympäristötoimen -
piteisiin, joiden osuus oli yli 50 prosenttia toimin -
talinjan 2 ilmoitetuista menoista. Toimenpide 216 
tarkastettiin vuosina 2014–2015.
57
Se, että tarkastus on yhä kesken, ei tarkoita sitä, että 
kyseinen jäsenvaltio ei olisi tietoinen alustavista 
tuloksista. Portugalille lähetettiin havaintoja kos -
keva kirje huhtikuussa 2014. Jäsenvaltion ja komis -
sion kahdenvälinen tapaaminen järjestettiin syys -
kuussa 2014. Englannin osalta havaintoja koskeva 
kirje lähetettiin jäsenvaltiolle heinäkuussa 2014, ja 
kahdenvälinen tapaaminen oli joulukuussa 2014.
58
Seurantakomiteat, joihin osallistuu maaseudun 
kehittämisen päälliköitä ja laajoja maaseudun 
kehittämisen sidosryhmiä sekä komission yksiköitä 
neuvoa-antavassa ominaisuudessa, soveltuvat 
paremmin käsittelemään ongelmia ja kertyneitä 
kokemuksia.
Tärkein syy siihen, ettei väliarvioinnin perusteella 
saada riittävästi tietoa tuloksellisuudesta, on arvi -
oinnin ajoittuminen. Ensinnäkin täytäntöönpanon 
käynnistäminen vaatii vähimmäisaikansa. Toiseksi 
kaikissa toimissa ja erityisesti ympäristöalan toi -
missa kestää aikansa ennen kuin toimen tulokset 
ovat mitattavissa.
60
Ks. vastaus kohtaan 19.
61
Ks. vastaus kohtaan 22.
62
Ks. komission vastaus kohtiin 27 ja 28.– Tulosperusteista lähestymistapaa on vahvistettu 
asettamalla ohjelmille ja raportoinnille tehoste -
tun yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän 
perusteella tarkat tavoitteet koko ohjelmakau -
den ajaksi.
– Maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyväl -
lä SWOT-analyysilla (vahvuudet, heikkoudet, 
mahdollisuudet ja uhat) pyritään määrittämään 
lähtötilanne ohjelman seurantaa ja arviointia 
varten.
52
Korjaavia toimia, joilla poistetaan mahdollisia puut -
teita, voidaan toteuttaa myös ohjelmien hyväksymi -
sen jälkeen ohjelmia muuttamalla.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 51.
55
Ei-tuotannollisten investointien ja niihin liittyvien 
ylläpitosopimusten valvottavuudesta ja todennet -
tavuudesta on joissakin jäsenvaltioissa keskusteltu 
ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmia koskevien 
neuvottelujen yhteydessä.
56
Komissio suorittaa jäsenvaltioissa sääntöjenmukai -
suutta koskevia tarkastuksia sen varmistamiseksi, 
että menot ovat sääntöjen mukaisia. Jos näiden 
tarkastusten aikana havaitaan puutteita, sovelletaan 
rahoitusoikaisuja.
Tarkastettavat toimenpiteet ja maksajavirastot 
valitaan riskinarvioinnin perusteella. Siinä otetaan 
huomioon riskitekijät, kuten taloudellinen merkitys, 
valvontajärjestelmien laatu, maksajaviraston omi -
naispiirteet, toimenpiteen luonne (monimutkaisuus) 
ja mahdolliset muiden elinten toimittamat muut 
tiedot ja tekemät havainnot. Taloudellinen merkitys 
on olennainen tekijä riskialttiutta määritettäessä. 
Tämän vuoksi niiden toimenpiteiden, joihin liittyy 
suuria menoja, katsotaan olevan muita toimenpi -
teitä todennäköisemmin hyvin riskialttiita, joten 
niitä tarkastetaan enemmän.
Komission vastaus 51
65
Ohjelmakauden 2007–2013 aikana komissio muis -
tutti jäsenvaltioita useaan otteeseen velvollisuu -
desta käyttää aitoja valintakriteereitä, joiden avulla 
hankkeet voidaan asettaa paremmuusjärjestykseen, 
jos määrärahat eivät riitä kaikkien tukikelpoisten 
hankehakemusten rahoittamiseen. Auttaakseen 
jäsenvaltioita välttämään puutteita valintakriteerien 
soveltamisessa ja ottaen huomioon tilintarkastus -
tuomioistuimen aiemmin esittämät suositukset 
komissio on laatinut hankkeiden tukikelpoisuutta ja 
valintaa koskevia ohjeita ohjelmakautta 2014–2020 
varten.
Komissio voi tarkastustensa avulla tarkistaa, että 
valintakriteerejä käytetään. Kun tarkastetaan inves -
tointitoimenpiteitä, valintakriteerien käyttäminen 
tarkistetaan järjestelmällisesti. Komissio on määrän -
nyt joillekin jäsenvaltioille rahoitusoikaisuja valin -
takriteerien käytössä havaittujen puutteiden vuoksi.
66
Tanskassa hankkeiden valintaperusteena käytetään 
vastaisuudessa hankkeiden kustannustehokkuutta 
suhteessa toimenpiteen tavoitteisiin (esimer -
kiksi rakennetun biotoopin pinta-ala/hankkeen 
kustannukset).
67
Ks. komission yhteinen vastaus kohtiin 37 ja 38.
68
Tanska on yksinkertaistanut maaseudun kehittä -
misohjelmaa vähentämällä mahdollisten tuettavien 
ei-tuotannollisten investointien määrää. Tämä voisi 
olla osasyy pienempään vaihteluun tukien mää -
rissä edelliseen maaseudun kehittämisohjelmaan 
verrattuna.
71
Kun otetaan huomioon, että tämän alatoimenpi -
teen odotetaan edistävän ympäristötavoitteiden 
saavuttamista, toteutettavuustutkimusten sulke -
minen tukikelpoisten kustannusten ulkopuolelle 
saattaisi vähentää toimenpiteen hyödyntämistä 
huomattavasti.63
Toimenpiteiden tai alatoimenpiteiden vaikutuksia 
arvioidaan vertaamalla niitä sellaisiin ohjelmien 
tavoitteisiin, joita ne edistävät. Tavoitteet määri -
tellään painopistealojen tasolla. Niille vahvistetaan 
tavoitearvot etukäteen. Ohjelmien edistymistä 
seurataan säännöllisesti näiden tavoitearvojen 
avulla. Tämä lähestymistapa vastaa toimintapoli -
tiikan tulossuuntautuneisuutta, ja lähestymistavan 
ansiosta on helpompi tarkastella toimenpiteiden 
yhteisvaikutuksia asiaankuuluviin tavoitteisiin.
Jäsenvaltiot voivat määritellä ohjelmakohtaisia 
lisäindikaattoreita, jotka liittyvät keskeisiin toimen -
piteisiin. Tätä ei kuitenkaan saisi pyytää järjestelmäl -
lisesti kaikkien toimenpiteiden ja alatoimenpiteiden 
osalta, jotta voidaan pitää seuranta- ja arviointikus -
tannukset kohtuullisina ja välttää liiallista hallinnol -
lista rasitusta.
Jos ohjelmissa ei saavuteta niiden tavoitearvoja, 
hallintoviranomaiset voivat tarkastella asiaa lähem -
min toimenpiteiden/alatoimenpiteiden tasolla, jotta 
ongelmien syyt kyetään selvittämään ja korjaavat 
toimet voidaan kohdentaa vaikuttavalla tavalla.
Jälkiarviointien suorittajat tutkivat tarkemmin 
yksittäisten toimenpiteiden/alatoimenpiteiden 
tuloksellisuutta.
Lisäksi on syytä todeta, että lainsäädännössä mää -
ritellyt tai jäsenvaltioiden määrittelemät indikaat -
torit ovat vain lähtökohta arviointia suoritettaessa. 
Arvioijat voivat kerätä lisätietoja esimerkiksi tapaus -
tutkimusten avulla.
Laatikko 10 
Ohjelmakaudella 2014–2020 seuranta käsittää 
kokonaismenojen seurannan myös alatoimenpi -
teittäin, ei-tuotannolliset investoinnit (4.4) mukaan 
luettuina. Indikaattorit ovat yksi osa seuranta- ja 
arviointijärjestelmää.
Ks. myös komission vastaus kohtaan 63.
Komission vastaus 52
Suositus 1 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio katsoo, että uusi ohjelmakausi 2014–2020 
tarjoaa mahdollisuuden lisätä synergioita maaseu -
dun kehittämistoimenpiteiden välillä tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Vaikka kaikkien ei-tuotannollisten 
investointien ei tarvitse olla suoraan muita maaseu -
dun kehittämistoimenpiteitä ja -ohjelmia täyden -
täviä, komissio kannustaa vastaisuudessa aina 
tällaisen täydentävyyden esiintyessä jäsenvaltioita 
raportoimaan vuotuisissa täytäntöönpanokerto -
muksissaan sellaisten ei-tuotannollisten investoin -
tihankkeiden lukumäärän ja osuuden, jotka liittyvät 
maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumusten 
toteuttamiseen.
Suositus 1 b)
Suosituksen tämä osa on osoitettu jäsenvaltioille.
75
Komissio katsoo, että vain sellaisten hankkeiden, 
jotka noudattavat valintakriteereitä, olisi saatava 
tukea ja että valintamenettelyjen olisi oltava sel -
keitä ja avoimia.
Toimien valintaa painotetaan entistä enemmän 
ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa lainsäädän -
nössä. Jäsenvaltioille ja alueille on annettu kattavaa 
ohjeistusta sen varmistamiseksi, että vain parhaat 
ohjelmien tavoitteita ja prioriteetteja edistävät 
toimet ja investoinnit valitaan.
Suositus 2 a)
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.Komissio katsoo, että Tanskan suunnitelma tukea 
toteutettavuustutkimuksia ei-tuotannollisia inves -
tointeja koskevalla tuella on lainsäädännön mukai -
nen. Investointeja koskevissa tukea saavissa toteu -
tettavuustutkimuksissa olisi voitava päätyä myös 
negatiiviseen johtopäätökseen.
Johtopäätökset ja suositukset
72
Ei-tuotannollisten investointien ei pitäisi tuottaa 
huomattavaa taloudellista tuottoa investoinnin 
toteuttajille. Tämä ei tarkoita sitä, ettei minkään -
laista taloudellista tuottoa voitaisi odottaa ja hyväk -
syä. Valtaosaan investoinneista liittyy myös tuottava 
osatekijä, vaikka investointi olisi luonteeltaan yksin -
omaan ei-tuotannollinen. Esimerkiksi jos istutetaan 
puista tai pensaista koostuvia pensasaitoja, niitä 
leikattaessa voidaan saada biomassaa, jota voidaan 
käyttää sähköntuotantoon. On siis vaikeaa tehdä 
täysin ei-tuotannollinen investointi.
Hallintoviranomaiset voivat vähentää tuen intensi -
teettiä. Tosin ympäristötavoitteiden saavuttamisen 
tukemiseksi on arvioitava vähennyksen vaikutus 
toimenpiteen käyttöön sen varmistamiseksi, että 
ympäristötavoitteet voidaan saavuttaa.
74
Maatalouden ympäristötavoitteiden edistäminen 
ei-tuotannollisilla investoinneilla ei aina edellytä, 
että investoinnit ovat muita maaseudun kehittämis -
toimenpiteitä täydentäviä. Useimmissa tapauksissa 
ei-tuotannollisia investointeja koskeva tuki liittyi 
maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksiin. 
On kuitenkin mahdollista täyttää ei-tuotannollisten 
investointien tavoitteet ilman yhteyttä mihinkään 
muuhun maaseudun kehittämistoimenpiteeseen. 
Esimerkiksi tukemalla aitojen hankintaa suurpeto -
jen karjalle aiheuttamien vahinkojen välttämiseksi 
saavutetaan maatalouden ympäristötavoite ilman 
yhteyttä muuhun maaseudun kehittämistoimen -
piteeseen. Ei-tuotannollisia investointeja koskeva 
tuki voi siis olla myös erillinen alatoimenpide, jolla 
edistetään maatalouden ympäristö- ja ilmastota -
voitteiden saavuttamista.
Komission vastaus 53
Suositus 3 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Ohjelmakaudella 2014–2020 yhteisellä seuranta- ja 
arviointijärjestelmällä seurataan toimenpiteen täy -
täntöönpanoa, kun taas arvioinnissa tarkastellaan 
toimenpiteen tuloksellisuutta ottaen huomioon 
asiaan liittyvät maaseudun kehittämistavoitteet.
Suositus 3 b)
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
78
Komissio suorittaa jäsenvaltioissa sääntöjenmukai -
suutta koskevia tarkastuksia sen varmistamiseksi, 
että menot ovat sääntöjen mukaisia. Koska näissä 
tarkastuksissa on havaittu myös kustannusten koh -
tuullisuuteen liittyviä puutteita, merkittäviä rahoi -
tusoikaisuja on jo tehty ja parhaillaan on meneillään 
sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjä, 
joiden perusteella tehdään todennäköisesti lisää 
rahoitusoikaisuja.
79
Jonkin tarjousten valintaan käytettävän menetel -
män (eli eri tarjousten vertailun, arviointikomitean 
suorittaman arvioinnin tai viitekustannusten ja mui -
den vastaavien hankkeiden kustannusten vertaa -
misen) noudattaminen riittää varmistamaan, että 
valitaan kustannuksiltaan perustellut ja kohtuulliset 
tarjoukset. Velvollisuuksien moninkertaistaminen 
voi lisätä hallinnollista rasitusta tarpeettomasti.
80
Vaikka ei-tuotannollisiin investointeihin ei pitäisi 
liittyä tuottavia osatekijöitä, on vaikeaa tehdä 
investointi, johon ei liittyisi tuottavuuteen liittyvää 
osatekijää. On toisin sanoen vaikea kuvitella yksin -
omaan ei-tuotannollista investointia.
Tästä huolimatta ei-tuotannollisten investointien 
olisi oltava enimmäkseen tuottamattomia, ja niihin 
liittyvien tuottavien tai tuottavuuteen liittyvien 
ominaispiirteiden olisi siksi oltava riittävän vähäisiä. 
Ei saisi myöskään aliarvioida taloudellisten hyöty -
jen erottamiseen tukikelpoisista menoista liittyvää 
hallinnollista rasitusta ja monimutkaisuutta.Suositus 2 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Jäsenvaltiot määrittelevät valintakriteerit kuultuaan 
seurantakomiteaa, johon komissio osallistuu neu -
voa-antavassa ominaisuudessa.
Komissio on laatinut tukikelpoisuus- ja valintakri -
teerejä koskevia ohjeita auttaakseen jäsenvaltioita 
ja alueita ohjelmakauden 2014–2020 maaseudun 
kehittämisohjelmien ohjelmasuunnittelussa ja 
täytäntöönpanossa.
Komissio jatkaa sääntöjenmukaisuutta koskevien 
tarkastusten suorittamista jäsenvaltioissa tarkas -
tussuunnitelmansa mukaisesti sen varmistamiseksi, 
että maksetut menot ovat sääntöjen mukaisia ja 
että myös hankkeiden valinta- ja arviointimenette -
lyt ovat asianmukaisia. Tarkastettavat toimenpiteet 
ja maksajavirastot valitaan riskinarvioinnin perus -
teella. Riskinarvioinnin tärkein osatekijä on menojen 
kokonaismäärä.
76
Yhteisestä seuranta- ja arviointijärjestelmästä 
saadaan seurantatietoja siitä, mitä tuetaan. Perus -
teellisempi vaikuttavuusarviointi, jossa arvioidaan 
kaikkien toimenpiteiden vaikuttavuutta ohjelmien 
tavoitteisiin nähden, suoritetaan jälkiarvioinnin 
yhteydessä. On kuitenkin löydettävä tasapaino sen 
suhteen, mitä voidaan tehdä seurannan ja arvioin -
nin avulla, ottaen huomioon liiallisen hallinnollisen 
rasituksen riski ja taloudelliset rajoitteet. Ei-tuotan -
nollisiin investointeihin liittyviä erillisiä tulosindi -
kaattoreita koskevien tietojen kerääminen voi olla 
työlästä.
77
Perusteellisempi vaikuttavuusarviointi, jossa arvi -
oidaan kaikkien toimenpiteiden vaikuttavuutta 
ohjelmien tavoitteisiin nähden, suoritetaan jälkiarvi -
oinnin yhteydessä.
Komission vastaus 54
81
Komissio on ohjelmakautta 2014–2020 varten 
vahvistanut kustannusten kohtuullisuutta koskevia 
säännöksiä ja ohjeita, minkä pitäisi korjata joita -
kin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista 
puutteista.
Tarkastusohjelmasta päätetään riskinarvioinnin 
perusteella. Riskinarvioinnin tärkein osatekijä on 
menojen kokonaismäärä. Koska ei-tuotannollisille 
investoinneille annetaan suhteellisen vähän rahoi -
tusta, etusijalle asetetaan taloudellisesti tärkeäm -
mät toimenpiteet, joiden yhteydessä hallinto- ja 
valvontajärjestelmien puutteilla voi olla suurempi 
taloudellinen vaikutus EU:n talousarvioon.
Suositus 5 a)
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 5 b)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havain -
not asianmukaisesti huomioon tarkastustensa 
suunnittelussa.
Monivuotisesta tarkastusohjelmasta päätetään kui -
tenkin riskinarvioinnin perusteella, jossa tärkeänä 
osatekijänä on menojen kokonaismäärä. Koska 
ei-tuotannollisille investoinneille annetaan suhteel -
lisen vähän rahoitusta, etusijalle asetetaan taloudel -
lisesti tärkeämmät toimenpiteet, joiden yhteydessä 
hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteilla voi olla 
suurempi taloudellinen vaikutus EU:n talousarvioon.Lisäksi on syytä todeta, että jäsenvaltiot voivat 
käyttää yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja 
avustusten laskentaan ja maksamiseen. Tällöin on 
tehtävä oikeudenmukainen, tasapuolinen ja toden -
nettava laskelma etukäteen.
Suositus 4 a)
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 4 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Suositus 4 c)
Suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 4 d)
Komissio hyväksyy suosituksen ja on aloittanut sen 
täytäntöönpanon.
Ohjelmakauden 2014–2020 maaseudun kehittä -
misohjelmien tarkastelun aikana komissio kiinnitti 
huomiota toimenpiteiden valvottavuutta ja toden -
nettavuutta koskevan osion tarkistamiseen. Jos 
kuvaus puuttui tai ei ollut tarpeeksi yksityiskohtai -
nen, jäsenvaltion oli toimitettava lisätietoja.
Suositus 4 e)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio jatkaa sääntöjenmukaisuutta koskevien 
tarkastusten suorittamista jäsenvaltioissa moni -
vuotisen tarkastussuunnitelmansa mukaisesti sen 
varmistamiseksi, että maksetut menot ovat sääntö -
jen mukaisia ja että kustannukset ovat kohtuullisia. 
Tarkastettavat toimenpiteet ja maksajavirastot 
valitaan riskinarvioinnin perusteella.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
Ei-tuotannolliset investoinnit ovat investointeja, joista ei 
kerry huomattavaa tuottoa tai tuloa tai jotka eivät lisää 
merkittävästi edunsaajan maatilan arvoa, mutta joiden 
ympäristövaikutus on myönteinen. Ei-tuotannollisiin 
investointeihin tarkoitettua julkista tukea maksetaan 
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston 
ja kansallisen osarahoituksen avulla. Julkinen tuki kattaa 
useissa tapauksissa 100 prosenttia kokonaisinvestointikus -
tannuksista. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
ei-tuotannollinen tuki on edistänyt maatalousmaan 
kestävää käyttöä koskevien tavoitteiden saavuttamista, 
mutta edistäminen ei ole tapahtunut kustannusvaikutta -
valla tavalla. Syynä tähän oli se, että kulut olivat 
kohtuuttoman suuria tarkastuskäynnin kohteena olleista 
hankkeista 75  prosentin kohdalla. Lisäksi havaittiin, että 
useat hankkeet rahoitettiin kokonaisuudessaan julkisin 
varoin, vaikka niihin selvästi liittyi tuottavia osatekijöitä. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää viisi suositusta, 
joiden  tarkoituksena on parantaa maaseudun kehittämis -
ohjelmasta ohjelmakaudella 2014–2020 rahoitettavien 
ei-tuotannollisten investointien kustannusvaikuttavuutta.