ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ETSK katsoo, että on rohkea veto ehdottaa päästökauppajärjestelmän tulojen siirtämistä omiksi varoiksi ja luopumista ajattelusta, että ne olisivat luonteeltaan kansallisia varoja. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että ehdotus ei kannusta vähentämään saastumista merkittävällä tavalla saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. ETSK katsoo lisäksi, että saastuttaja maksaa -periaatetta olisi sovellettava kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla. Haasteena tässä yhteydessä on edelleen se, miten tulot investoidaan uudelleen niin, että ne hyödyttävät yhteisöjä. Myös ehdotuksen vaikutukset kiinteistömarkkinoiden kaltaisiin aloihin on arvioitava maakohtaisesti tai alueittain, sillä aluesuunnittelusäännöt ovat usein erilaisia ja energiatehokkuuden kustannukset voivat johtaa kiinteistöjen hintojen nousuun. ETSK suhtautuu myönteisesti tilapäiseen yhteisvastuulliseen mukautusmekanismiin, joka auttaa varmistamaan, että omiin varoihin suunnattava rahoitusosuus on kullekin jäsenvaltiolle oikeudenmukainen. Sitä varten sovelletaan BKTL-pohjaisia enimmäis- ja vähimmäisrahoitusosuuksia. Näin vältetään se tilanne, että jotkin jäsenvaltiot maksavat taloutensa kokoon nähden suhteettoman suuren rahoitusosuuden EU:n talousarvioon jäsenvaltioiden siirtyessä kestävämpään talouteen. Toisaalta ETSK on huolissaan siitä, että jos päästökauppajärjestelmä pannaan täytäntöön vain osittain, hiilirajamekanismi on vaarassa. Tällöin jäsenvaltiot voisivat saada verukkeen syyttää Eurooppaa epäsuosituista toimenpiteistä.
6.8

Tehokkaat mekanismit, joilla varmistetaan julkisin varoin kehitettyjen rokotteiden ja hoitojen maailmanlaajuinen saatavuus, ovat ja tulevat olemaan ratkaisevan tärkeitä, jotta vältetään nykyinen eriarvoisuus rokotteiden saannissa kautta maailman. Korkean tulotason maissa asuvista noin 60 prosenttia on saanut vähintään yhden rokoteannoksen, kun keskitulotason maissa osuus on vain 24 prosenttia ja alhaisen tulotason maissa alle 2 prosenttia. EU:n on otettava huomioon tieteellisesti oikeaksi osoitettu toteamus, jonka mukaan kukaan ei ole turvassa ennen kuin kaikki ovat turvassa.
4.7

ETSK kiinnittää komission huomion pelastuspalvelurakenteiden välillä nykyisin vallitseviin suuriin eroihin ja korostaa, että näiden joukkojen organisointia on yhdenmukaistettava erityisesti henkilöstön koulutuksen, menettelyjen ja kaluston osalta (esim. paloletkujen suutinten läpimitat vaihtelevat maittain). Tällaiset erot voidaan poistaa organisoimalla ja standardoimalla vakiomoduuleja kussakin EU-maassa. Tällaisia vakiomoduuleja on jo käytössä, mutta niiden määrää on lisättävä ja standardointia on edistettävä aktiivisesti. Esimerkiksi metsäpalojen sammutuskalustoon voi yhdessä maassa kuulua maantieajoneuvoja ja toisessa maastoajoneuvoja.
4.1

55-valmiuspaketti on erinomainen ja kunnianhimoinen askel, joka osoittaa jälleen kerran, että EU on edelläkävijä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Se on myös erittäin hyvä aihe keskustelulle ennen Glasgow’ssa pidettävää YK:n 26. ilmastokokousta, jossa EU:n pitäisi yrittää vakuuttaa muu maailma siitä, että kaikkien on kiireesti toteutettava vastaavia toimia. ETSK toteaa, että koordinoitu maailmanlaajuinen reagointi on ainoa tehokas keino puuttua ilmastonmuutokseen ja että yhteistyö G7-ryhmän, G20-ryhmän ja muiden kansainvälisten elinten kumppaneidemme kanssa on oikea tapa edetä asiassa.
2.9

Työmarkkinoiden kehitykseen liittyy edelleen rakenteellisia ongelmia yksittäisissä euroalueen maissa. Tästä huolimatta työttömyysaste on suhteellisen alhainen, mikä johtuu pääasiassa työpaikkojen säilyttämistä koskevien järjestelyjen laajasta toteuttamisesta. Useimpien euroalueen kansantalouksien nykyisillä työmarkkinoilla on puutetta ammattitaitoisesta työvoimasta. Vaikka covid-19-kriisi on aiheuttanut odotettua vähemmän työttömyyttä, työmarkkinoilla on monia ratkaisemattomia ongelmia, jotka liittyvät välttämättömään uudelleenpätevöitymiseen erityisesti käynnissä olevan muutosprosessin yhteydessä.
3.11

Hankintaviranomaisten on toimitettava heti nämä ilmoitukset komissiolle, jolla on 60 päivää aikaa ilmoituksen vastaanottamisesta saattaa päätökseen alustava tarkastelu ja sen jälkeen vielä 140 päivää perusteellisen tutkimuksen tekemiseen. Tätä määräaikaa voidaan poikkeustapauksissa pidentää. Ilmoitukset eivät keskeytä julkista hankintamenettelyä, mutta hankintaviranomainen ei voi määrittää menettelyä ja tehdä sopimusta sellaisen yrityksen kanssa, joka on komission tutkittavana. Jos yritykset eivät tee ilmoitusta, komissio voi määrätä sakkoja aina 10 prosenttiin asti kokonaisliikevaihdosta. Tämä on melko monimutkainen menettely, joka saattaa hidastaa hankintojen kaltaisten monitahoisten menettelyjen päätökseen saattamista. Nämä menettelyt ovat kuitenkin välttämättömiä, jotta jäsenvaltioilla on mahdollisuus toteuttaa NextGenerationEU -välineen mukaisia suunnitelmia.
3.1.1

Ilmailuala kuuluu covid-19-pandemiasta eniten kärsineisiin aloihin, ja sen vuoksi tässä ehdotuksessa on otettava huomioon, että ilmailualalle on annettava riittävästi aikaa elpyä. On kuitenkin käynyt selväksi, että ilmailualalla on lähtökohtaisesti kestävyysongelma sekä sosiaalisessa että ekologisessa mielessä, ja kaikessa elpymisessä, myös alalle annettavassa tuessa, on otettava huomioon pyrkimykset tehdä alasta kestävämpi pitkällä aikavälillä.
1.9

ETSK on ajanut jo kauan ”ihminen määrää” -periaatteen soveltamista tekoälyyn ja kehottaakin painokkaasti vahvistamaan tekoälysäädöksessä, että tiettyjen päätösten on pysyttävä kokonaan ihmisten käsissä. Tämä koskee erityisesti sellaisia yhteyksiä, joissa päätöksillä on moraalinen ulottuvuus tai oikeudellisia tai yhteiskunnallisia vaikutuksia, kuten oikeuslaitosta, lainvalvontaa, sosiaalipalveluja, terveydenhuoltoa, asumista, rahoituspalveluja, työmarkkinasuhteita ja koulutusta.
3.4

ETSK on vakuuttunut siitä, että hätätilanteen talouspolitiikkayhdistelmän tulos on ratkaisevan tärkeä. Ennen kaikkea on päästävä yhteiseen ja koordinoituun ratkaisuun raha- ja finanssipoliittisten toimien välillä. On tehtävä asiaankuuluvat uudistukset, joilla tuetaan kestäväpohjaista elpymistä (muun muassa puhtaan energian, digitalisaation, innovoinnin ja kiertotalouden toimenpiteet). Next Generation EU -välineen vaikutus ja sen vuorovaikutus muiden talouspolitiikkojen kanssa on tärkeää erityisesti valtioissa, jotka saavat paljon rahavaroja.
1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevasta strategiasta vuosiksi 2021–2025. Strategiassa esitetään painopisteet, toimet, jotka on määrä toteuttaa, ja tavoitteet, jotka on tarkoitus saavuttaa seuraavien viiden vuoden aikana. Se on erityisen tervetullut, koska kyseessä on ensimmäinen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen strategia Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja siinä asetetaan konkreettisia keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, jotka on saavutettava perusoikeuksia tinkimättä kunnioittaen.
2.5

Näitä määräpäiviä on siksi tarpeen lykätä sen välttämiseksi, että siirtymäajan moottoreita (joiden lukumäärä on rajoitettu) ei voida enää asentaa koneisiin vaan ne on romutettava.
3.5

Europol on keskeinen jäsenvaltioille vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan EU-tason tukea antava taho. Virasto tarjoaa kansallisille lainvalvontaviranomaisille tukea ja asiantuntemusta kahta tai useampaa jäsenvaltiota koskevan vakavan rikollisuuden sekä terrorismin ja johonkin EU:n politiikkaan liittyvää yhteistä etua vahingoittavien rikollisuuden muotojen ehkäisemiseen ja torjumiseen. Viraston tehtävien operatiivinen merkitys on muuttunut huomattavasti sitten Europol-asetuksen voimaantulon vuonna 2016. Europolin antama operatiivinen tuki on lisääntynyt edelleen, ja se osallistuu nyt lähes kaikkiin merkittäviin terrorismin vastaisiin tutkimuksiin EU:ssa.
Ehdotus asettaa alustoille tulliraportointivelvoitteita on mahdollinen rasite laillisille yrityksille. Alustoilla on tärkeää tietoa, jota tulli voisi käyttää, mutta niiden olisi investoitava erikseen tietotekniikkaohjelmistoihin, jotka voivat kerätä ja toimittaa tällaista tietoa. Automatisoitujen robottijärjestelmien käyttöä olisi tutkittava välittömästi, sillä ne voisivat olla korvaamattomia välineitä raportointivelvoiteprosessin helpottamiseksi. Lisäksi ETSK katsoo, että näille yrityksille olisi annettava tarvittava rahoitus, jos niitä pyydetään keräämään tietoja, joita ne eivät muuten tarvitsisi. Näiden tietojen hallinta on erittäin tärkeää muun muassa tulli- ja alv-petosten, aliarvostuksen ja väärien alkuperäilmoitusten torjunnassa. ETSK on jo esittänyt, että ”laaditaan eurooppalainen standardi, joka koskee sen datan ja niiden tietojen keräämistä käyttäjistä, jotka verkkoalustojen on ilmoitettava veroviranomaisille” ( 12 )
3.9

ETSK kannattaa komission ehdotuksia, joiden tavoitteena on luoda rahoitusmarkkinoille innovaatiomyönteinen ja kilpailuun perustuva kehys, joka hyödyttää kuluttajia ja alan toimijoita. Samalla on kuitenkin varmistettava, että valvontakäytäntöjen ja EU:n lainsäädännön ohjenuorana on vastaisuudessakin teknologianeutraalius, ja tarkistettava voimassa olevia paperiasiakirjavaatimuksia.
1.3

Komission esittämä ehdotus vahvistaa entisestään ETSK:n käsitystä, jonka se on jo vuosia tuonut yhä uudelleen esiin: tietoa siitä, mitä tulisi tehdä, on riittävästi. Riittämätöntä on sen sijaan tiedossa olevien, usein jo kauan sitten päätettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano ja poliittinen tahto.
3.15

Covid-19-kriisi on vaikuttanut oppisopimuskoulutuksen tarjontaan; monilla sulkutoimista kärsineillä talouden aloilla oppisopimuskoulutettavien on täytynyt lykätä oppisopimuskoulutustaan, tai heidät on jopa irtisanottu; eräillä muilla aloilla oppisopimuskoulutettavat ovat jatkaneet oppisopimuskoulutustaan tekemällä kotoa käsin projektiluontoisia töitä tai osallistumalla simulaatioihin. Yrityksissä tarjolla olevien oppisopimuspaikkojen ja ammattiopintoja suorittavien opiskelijoiden yhteensovittaminen on ongelmallista. Erityisesti julkisten työvoimapalvelujen olisi saatava enemmän tietoa kaikenkokoisilta yksityisiltä ja julkisilta yrityksiltä, jotta ne voivat tukea ammattioppilaitoksia ja opettajia, jotka pyrkivät löytämään tuleville oppisopimuskoulutettaville käytännön oppimiseen soveltuvia paikkoja.
3.10

ETSK on tietoinen siitä, että innovatiivinen julkisen sektorin lainajärjestely on ainutlaatuinen ja omaperäinen väline, jolla tuetaan ilmastosiirtymän vaatimukset täyttäviä mutta taloudelliselta tuotoltaan epävarmoja julkisia investointeja. Avustus on sen vuoksi ratkaiseva elementti sellaisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien hankkeiden käytännön toteutuksen kannalta, joiden taloudellinen kannattavuus on riittämätön ja joita ei voida rahoittaa yksinomaan rahoitusvälineillä.
Vaikka viiden suurimman infrastruktuuritoimittajan joukko koostuu kahdesta eurooppalaisesta ja kahdesta kiinalaisesta toimittajasta ja yhdestä korealaisesta toimittajasta ( 13 ) , 5G-laitteiden ja -piirisarjojen ensimmäisten valmistajien joukossa ei ole yhtään suurta eurooppalaista yritystä. ETSK on vakaasti sitä mieltä, että monipuolinen toimittajapohja on turvattava ja että ainakin yhden toimittajan emoyhtiön on oltava eurooppalainen. Lisäksi on varmistettava laitteisto- ja ohjelmistokomponenttien yhteentoimivuus ja täysi vaihdettavuus myös sen takaamiseksi, että Eurooppa on teknologisesti täysin riippumaton toimintaympäristössä, jossa korostuu vahva kansainvälinen yhteistyö ja täydellinen vastavuoroisuus markkinoiden avoimuuden, markkinoille pääsyn ja markkinoiden toiminnan suhteen. Tällaista monipuolistamista voidaan soveltaa niin kauan kuin palvelujen yhteentoimivuus on mahdollista eikä monipuolisuus lisää kyberturvallisuusriskejä.
2.1

Euroopan komissio on esittänyt vuoteen 2050 ulottuvan strategisen pitkäaikaisvisionsa kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta. Se ehdottaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan tiedonannon mukaisesti oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia, jonka on määrä koota yhteen kaudeksi 2021–2027 jo esitetyt säädös- ja määrärahaehdotukset. Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin puitteissa on tarkoitus jakaa vuosina 2021–2027 kaikkiaan 100 miljardia euroa. Varoilla tuetaan ja edistetään siirtymistä pois haittapäästöjä aiheuttavasta toiminnasta, fossiilisen hiilen kulutuksen vähentämistä, energiatehokkuuden parantamista ja siirtymistä puhtaampiin teknologioihin kaikilla tuotantoaloilla. JTF-rahaston alkumäärärahat ovat 7,5 miljardia euroa, ja varojen kokonaismäärä on tarkoitus kasvattaa 100 miljardiin euroon kansallisen yhteisrahoituksen, InvestEU-ohjelman rahoitusosion ja Euroopan investointipankilta (EIP) saatavan rahoituksen turvin.
5.7

ETSK toteaa, että eurooppalaisen väestön nopea ikääntyminen huomioon ottaen työterveys ja -turvallisuus on keskeinen kysymys, jonka suhteen EU:lla on tärkeä rooli. Esimerkiksi vanhemmilla työntekijöillä on paljon suurempi riski joutua kuolemaan johtavan työtapaturman uhriksi kuin nuoremmilla työntekijöillä, vaikka he joutuvat muita harvemmin muunlaisiin tapaturmiin työpaikalla. Lisäksi heillä on paljon suurempi piilevien sairauksien, kuten työperäisen syövän tai sydän- ja verisuonitautien, taakka.
3.5

kumoamaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta annettu komission asetus (EU) N:o 2016/646 tiivistetysti seuraavin perustein: toimivallan puuttuminen siitä syystä, että Euroopan komissio käytti epäasianmukaisesti valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä eikä tavanomaista lainsäädäntämenettelyä; olennaisten muotomääräysten rikkominen , sillä muutoksen kohteena on perusasetuksen olennainen osatekijä, joten asetuksen antamista koskevia muotomääräyksiä ei ole noudatettu; primaarioikeuden ja johdetun oikeuden rikkominen sekä unionin oikeuden yleisten periaatteiden loukkaaminen – näitä määräyksiä ja säännöksiä ovat esimerkiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artikla, 11 artikla, 114 artiklan 3 kohta ja 191 artikla, perusoikeuskirjan 35 ja 37 artikla, direktiivi 2008/50/EY harkintavallan väärinkäyttö , sillä päämäärä, jota komissio tavoittelee typen oksidipäästöjen enimmäisrajojen nostamisella, poikkeaa unionin oikeudessa ilmaistusta päämäärästä, komission itsensä ilmoittamasta päämäärästä sekä mainittujen oikeussääntöjen päämääristä. Pariisin kaupunki nosti 26. kesäkuuta (asia T-339/16), Brysselin kaupunki 29. kesäkuuta (asia T-352/16) ja Madridin kaupunki 19. heinäkuuta 2016 (asia T-391/16) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan nojalla komissiota vastaan kanteen, jossa vaaditaankevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osaltatiivistetysti seuraavin perustein:siitä syystä, että Euroopan komissio käytti epäasianmukaisesti valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä eikä tavanomaista lainsäädäntämenettelyä;, sillä muutoksen kohteena on perusasetuksen olennainen osatekijä, joten asetuksen antamista koskevia muotomääräyksiä ei ole noudatettu;– näitä määräyksiä ja säännöksiä ovat esimerkiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artikla, 11 artikla, 114 artiklan 3 kohta ja 191 artikla, perusoikeuskirjan 35 ja 37 artikla, direktiivi 2008/50/EY ( 14 ) , asetuksen (EY) N:o 715/2007 ( 15 ) 4 artikla ja komission asetus (EY) N:o 692/2008 ( 16 ) asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta;, sillä päämäärä, jota komissio tavoittelee typen oksidipäästöjen enimmäisrajojen nostamisella, poikkeaa unionin oikeudessa ilmaistusta päämäärästä, komission itsensä ilmoittamasta päämäärästä sekä mainittujen oikeussääntöjen päämääristä.
2.8

Käytännössä alv-direktiivin 2006/112/EY 243 b artiklassa säädetään uudesta tietojen kirjaamista koskevasta velvoitteesta maksupalveluntarjoajille. Tässä yhteydessä tarkoitetaan ainoastaan sellaisia maksupalveluja, joista on tuloksena varojen siirtäminen rajojen yli maksunsaajille – tai maksunsaajien puolesta toimivalle taholle – ja ainoastaan silloin, kun maksaja on jossakin jäsenvaltiossa. Toisin sanoen tässä tarkasteltavassa ehdotuksessa käsitteellä ’rajatylittävä’tarkoitetaan liiketoimia, joissa kuluttaja on jäsenvaltiossa ja palvelujen suorittaja tai tavaroiden luovuttaja on toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa. Maan sisäiset maksut eivät kuulu komission ehdotuksen soveltamisalaan.
Televiestintäpalveluja, radio- ja televisiolähetyspalveluja ja sähköisiä palveluja varten on ollut 1. tammikuuta 2015 lähtien voimassa erityisjärjestelmä, joka on määrä laajentaa kaikkiin sähköisen kaupankäynnin yritystenvälisiin liiketoimiin ( 16 ) . Sen toimintaa koskevat tulokset olisi otettava asianmukaisesti huomioon, jotta saadaan aikaan vakaa ja täysin toimiva erityisjärjestelmä, jonka soveltamisala on laaja ja merkittävä. Sen on perustuttava konkreettisiin tuloksiin, jotka on tähän mennessä saatu aikaan kyseisen työkalun soveltamisesta erityisiin sektoreihin tai aloihin.
1.1

Yhteisötalouden yritykset tarjoavat erilaisilla toimialoillaan monenlaisia ratkaisuja, joilla yhteiskuntaa voidaan kehittää yhteenkuuluvammaksi ja yleisen edun paremmin huomioon ottavaksi. Yhteisötalous on tärkeä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen osatekijä Euroopassa. Siihen kuuluu 2,8 miljoonaa yritystä, ja se tarjoaa 13,6 miljoonaa työpaikkaa, joiden osuus EU:n bkt:sta on 8 prosenttia. Yhteisötalouden yritysten merkitys laadukkaiden työpaikkojen luomisessa ja säilyttämisessä sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja vuoteen 2030 ulottuvan kestävää kehitystä käsittelevän ohjelman onnistumisessa on keskeinen.
2.1

EU:ssa on sovellettu vuodesta 2011 lähtien uutta finanssivalvontajärjestelmää, joka on edistänyt merkittävästi finanssimarkkinoiden vakautta ja vähentänyt riskejä. Sen myötä EU:n finanssimarkkinasäännöstö ja markkinavalvonta ovat yhtenäistyneet. Teknologian ja rahoituksen alan innovointi on kuitenkin lisääntynyt viime vuosina voimakkaasti, mikä on edelleen muuttanut sellaisen rikollisen toiminnan kirjoa, jossa hyödynnetään finanssialaa rikosten tekemiseksi ja niistä rikoshyötynä saadun rahan pesemiseksi. Molemman tyyppinen toiminta on tietenkin yhteiskunnallisesti erittäin epätoivottavaa, mutta ne myös nakertavat finanssimarkkinoiden toimivuutta ja tehokkuutta, sillä niiden ensisijaisena tavoitteena ei ole mahdollisimman suuren voiton saaminen omaisuuserien ja niiden arvon kehityksen objektiivisesti tarjoamien mahdollisuuksien kautta vaan salailu, kätkeminen ja piilottelu. Rahoitusvaroja ei tällöin välttämättä hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla.
3.21

Aiesopimuksen allekirjoittaneet maat hallitsevat eurooppalaisia puolustustarvikemarkkinoita aktiivisten yritysten ja niiden asekaupan määrällä mitattuna. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa BAE Systems on suurin puolustusalan yritys. SAAB on Ruotsin tärkein ilmailu- ja avaruusteollisuuden sekä puolustusteollisuuden yritys, kun taas Ranskan suurimmat alan yritykset ovat Dassault Aviation, Naval Group, Safran ja Thales. Saksassa tärkeitä yrityksiä ovat Rheinmetall, ThyssenKrupp Marine Systems ja Diehl. Italiassa alan kaksi tärkeintä yritystä ovat Leonardo ja Fincantieri. Euroopan laajuinen Airbus-yritys on Euroopan toiseksi suurin. Sen edellä on BAE Systems. Toinen merkittävä monikansallinen yritys on MBDA, joka on Euroopan kolmen johtavan ilmailu- ja avaruusteollisuuden sekä puolustusteollisuuden yrityksen (Airbus, BAE Systems ja Leonardo) muodostama yhteisyritys, joka on aktiivinen tekijä ohjusten ja ohjusjärjestelmien valmistuksessa. Myös Nexterin ja KMW:n omistajasta KNDS:stä on tulossa Euroopan laajuinen yritys. On pantava merkille, että osa näistä yrityksistä ei toimi yksinomaan puolustusalan markkinoilla, mikä selittää myynnin ja työntekijöiden suhdelukujen vaihtelun. Pienempien yritysten osalta äskettäisessä IHS:n tutkimuksessa yksilöitiin lähes 600 pk-yritystä, jotka ovat aktiivisia puolustusalalla Euroopassa, ja arvioitiin puolustusalan toimitusketjujen pk-yritysten kokonaismääräksi 2 000–2 500 yritystä. Monet näistä yrityksistä valmistavat kaksikäyttötuotteita, jotka on tarkoitettu sekä siviili- että puolustuskäyttöön. Pk-yrityksillä on joka tapauksessa tärkeä rooli puolustusalalla, ja ne ovat keskeinen kilpailukyvyn mahdollistaja.
2.3

Uudessa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastossa on kaksi erillistä osaa: ensimmäinen on yhdennetyn rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan väline (Border Management and Visa Instrument, BMVI) ja toinen on tullitarkastuslaitteita koskeva osa, johon on osoitettu 1,3 miljardia euroa vuosiksi 2021–2027 ja jonka avulla on tarkoitus edistää asianmukaisten ja samantasoisten tullitarkastusten toteuttamista eri rajatoimipaikoissa.
2.3.4

EU:n ydinvoimateollisuus toimii globaaleilla markkinoilla, joiden arvo on kolme biljoonaa euroa vuoteen 2050 asti ja joka työllistää suoraan puoli miljoonaa ihmistä. EU:n 14 jäsenvaltiossa on toiminnassa 129 ydinreaktoria, ja uusien reaktoreiden rakentamista on suunniteltu kymmenessä näistä jäsenvaltioista. EU:lla on maailmanlaajuisesti kehittyneimmät oikeudellisesti sitovat ydinturvallisuusstandardit, ja eurooppalaiset yritykset ovat vahvasti mukana maailmanlaajuisessa ydinpolttoaineen tuotannossa. (ETSK:n lehdistötiedote EESC urges the EU to adopt a more comprehensive nuclear strategy (PINC) , nro 58/2016, 22.9.2016).
3.2

ESR+:n kokonaistalousarvio ohjelmakaudella 2021–2027 on noin 101 miljardia euroa (käypinä hintoina), josta 100 miljardia euroa on varattu yhteistyössä hallinnoitavalle ESR+:n toimintalohkolle (entiset ESR ja FEAD). Suoraan hallinnoitavien ESR+-toimintalohkojen rahoituskehys on 1 174 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Siitä 761 miljoonaa euroa on tarkoitettu työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeviin toimiin ja 413 miljoonaa euroa terveysalaa varten. ESR+ sisältää myös nuorisotyöllisyysaloitteen, jonka kautta 10 prosenttia määrärahoista suunnataan 15–29-vuotiaille nuorille. Vähintään 25 prosenttia kansallisista ESR+-määrärahoista on osoitettava sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja köyhyyden torjumiseen. Lisäksi jäsenvaltioiden on osoitettava vähintään 2 prosenttia ESR+-määrärahoistaan vähävaraisimmille suunnattuihin toimenpiteisiin.
1.14

On myönteistä, että Euroopan valvontaviranomaiset ovat avainasemassa unionin luokitusjärjestelmän laatimisessa. Kaikkien rahoituslaitosten on voitava käyttää luokitusjärjestelmää, sitä on voitava soveltaa kaikkiin rahoitustuotteisiin, ja sen on oltava myös jatkossa sovellettavissa kaikkeen asianomaiseen taloudelliseen toimintaan. Lisäksi on varmistettava, että se sopii yhteen EU:n rahoitusalan lainsäädännön kanssa. Sääntelystä ja valvonnasta aiheutuvat lisärasitukset ja -kustannukset on pidettävä mahdollisimman pieninä, mm. suhteellisuusperiaatetta soveltamalla.
2.4

Siksi väärinkäytösten paljastajien tehokkaan suojelun varmistaminen on tärkeää. Siihen on jo välineitä kansainvälisellä tasolla ja yksittäisissä jäsenvaltioissa. Euroopan neuvosto, Euroopan parlamentti, EU:n neuvosto sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja ammattijärjestöt ovat jo vaatineet EU:n lainsäädännön laatimista yleisen edun puolesta toimivien väärinkäytösten paljastajien suojelusta. Osa eurooppalaisista yrityksistä on ottanut käyttöön menettelyjä väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi. Komission ehdotuksen lähtökohtana on, että tällä hetkellä väärinkäytösten paljastajien suojelu on Euroopan unionissa riittämätöntä, eri jäsenvaltioissa hajanaista ja eri aloilla epäyhdenmukaista.