Eurooppalaiset käyttävät yhä pidemmälle kehitettyjä verkkotoimintoja ainoastaan jos heistä tuntuu, että he tai heidän lapsensa voivat luottaa täysin verkkoihinsa. Siksi Euroopan on vastattava uuteen kasvavaan rikollisuuden muotoon, verkkorikollisuuteen, joka vaihtelee lasten hyväksikäytöstä henkilötietovarkauksiin ja verkkohyökkäyksiin, ja kehitettävä siihen vastatoimia. Samaan aikaan sellaisten tietokantojen ja uusien tekniikoiden nopea yleistyminen, jotka mahdollistavat yksityishenkilöiden etävalvonnan, aiheuttavat uusia haasteita, jotka liittyvät henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskeviin eurooppalaisten perusoikeuksiin. Internetistä on tullut niin olennainen tietoinfrastruktuuri sekä yksityisille kansalaisille että Euroopan taloudelle yleensä, että tietojärjestelmämme ja -verkkomme on tehtävä kestäviksi ja turvallisiksi kaikkien uusien uhkien suhteen.

Eurooppa on edelleen kansallisten verkkomarkkinoiden tilkkutäkki, ja täysin ratkaistavissa olevat ongelmat estävät eurooppalaisia nauttimasta digitaalisten yhtenäismarkkinoiden hyödyistä. Kaupallisen ja kulttuurisisällön ja -palvelujen on voitava virrata vapaasti rajojen yli; tämän pitäisi olla saavutettavissa poistamalla sääntelyyn liittyvät esteet ja helpottamalla sähköistä maksamista ja laskutusta ja riitojen ratkaisua sekä lisäämällä kuluttajien luottamusta. Nykyisen sääntelykehyksen puitteissa voidaan tehdä ja on tehtävä enemmän telealan yhtenäismarkkinoiden luomiseksi.

Komissio on määritellyt seitsemän merkittävintä estettä sidosryhmien kuulemisen sekä Granadan julkilausumaan ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan sisältyvien näkemysten pohjalta. Ne on esitetty kuvan 1 sisemmässä kehässä, ja niitä kuvataan lyhyesti jäljempänä. Yksinään tai yhdessä nämä esteet haittaavat vakavasti TVT:n hyödyntämistä. Siksi tarvitaan kattavaa ja yhtenäistä poliittista vastausta Euroopan tasolla. Esteet osoittavat Euroopan jääneen jälkeen teollisuuskumppaneistaan. Yhdysvalloissa ladataan nykyisin musiikkia neljä kertaa enemmän kuin EU:ssa, koska EU:n laillinen tarjonta on puutteellista ja markkinat pirstaloituneet; 30 prosenttia eurooppalaisista ei ole vieläkään käyttänyt internetiä; Euroopassa kuitupohjaisten nopeiden verkkojen osuus on vain 1 prosentti, kun se on Japanissa 12 prosenttia ja Etelä-Koreassa 15 prosenttia; ja EU tutkimus- ja kehitysmenot TVT:n alalla ovat ainoastaan 40 prosenttia Yhdysvaltojen tasosta.

Tämä toiminnan kehä voi olla suurelta osin itseään ruokkiva. Se edellyttää kuitenkin investointeja ja yrittäjyyttä tukevaa liiketoimintaympäristöä. Mutta vaikka TVT:n muutosvoima onkin selvä, sen valjastaminen vaatii myös vastaamista eräisiin vakaviin haasteisiin. Yhä useammat eurooppalaiset ovat omaksuneet digitaalisen elämäntavan, joka perustuu ”maailmanlaajuisena” ja rajattomana pidettyyn teknologiaan; samalla he eivät voi hyväksyä sitä, että ennen internetin aikakautta suunnitellut yhtenäismarkkinat toimivat edelleen hyvin puutteellisesti verkossa. Ihmisten, niin kansalaisten, kuluttajien kuin työntekijöiden, mahdollisuuksia hyödyntää digitaalitekniikkaa haittaavat yksityisyyteen ja turvallisuuteen liittyvä epäilys, puutteelliset internetyhteydet, puutteellinen käytettävyys, tarvittavien taitojen puute tai esteettömyyden puutteet. Eurooppalaisia turhauttaa se, ettei TVT:n avulla ole pystytty toteuttamaan luvattuja parempia julkisia palveluja. He ovat huolissaan siitä, että kun internet on kiristänyt maailmanlaajuista kilpailua investoinneista, työpaikoista ja taloudellisesta vaikutusvallasta, Eurooppa ei ole varustautunut riittävän hyvin, jotta se voisi menestyä tällä osaamistalouden kasvusektorilla.

TVT-sektori tuottaa suoraan 5 prosenttia Euroopan BKT:stä ja sen markkinoiden arvo on 660 miljardia euroa vuodessa, mutta sen vaikutus tuottavuuden kokonaiskasvuun on huomattavasti suurempi (20 % suoraan TVT-sektorilta ja 30 % TVT-investoinneista). Tämä johtuu alan suuresta dynaamisuudesta ja korkeasta innovointitasosta sekä tavasta, jolla alan kehitys vaikuttaa liiketoiminnan harjoittamiseen muilla aloilla. Samalla myös TVT:n sosiaalinen vaikutus on kasvanut merkittäväksi; esimerkiksi se, että yli 250 miljoonaa eurooppalaista käyttää internetiä päivittäin ja käytännöllisesti katsoen kaikilla eurooppalaisilla on matkapuhelin, on muuttanut elämäntapaa.

Tämän strategian tarkoituksena on viitoittaa tie, jolla TVT:n yhteiskunnalliset ja taloudelliset mahdollisuudet voidaan hyödyntää mahdollisimmat laajasti; tämä koskee erityisesti internetiä, joka on korvaamaton väline taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa: liiketoiminnassa, työnteossa, peleissä ja leikeissä, viestinnässä ja vapaassa itseilmaisussa. Strategian onnistunut toteuttaminen synnyttää innovaatioita ja talouskasvua ja tuo parannuksia sekä kansalaisten että yritysten arkeen. Digitaalitekniikan laajempi ja tehokkaampi käyttö antaa Euroopalle mahdollisuuden vastata keskeisiin haasteisiinsa ja parantaa eurooppalaisten elämänlaatua esimerkiksi paremman terveydenhuollon, turvallisempien ja tehokkaampien liikenneratkaisujen, puhtaamman ympäristön, uusien viestintämahdollisuuksien sekä julkisten palvelujen ja kulttuurisisältöjen helpomman saatavuuden kautta.

Eurooppalainen digitaalistrategia on yksi Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta; siinä kuvataan, kuinka tieto- ja viestintätekniikan (TVT) käyttö on keskeisessä asemassa, jos EU haluaa saavuttaa vuodelle 2020 asettamansa tavoitteet.

Talouskriisi on pyyhkäissyt pois vuosien taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen ja paljastanut Euroopan talouden rakenteellisia heikkouksia. Euroopan ensisijaisena tavoitteena on nyt oltava paluu kasvu-uralle. Kestävän tulevaisuuden saavuttamiseksi katseet on jo suunnattava lähitulevaisuutta kauemmaksi. Väestön ikääntyessä ja maailmanlaajuisen kilpailun kiristyessä meillä on kolme vaihtoehtoa: työskennellä enemmän, työskennellä pidempään tai työskennellä viisaammin. Meidän on luultavasti tehtävä kaikki kolme, mutta kolmas vaihtoehto on ainoa keino taata eurooppalaisten elintason nousu. Tämän saavuttamiseksi digitaalistrategiassa ehdotetaan toimia, jotka on toteutettava pikaisesti, jotta Eurooppa saataisiin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun uralle. Ehdotukset luovat pohjan pidemmän aikavälin muutoksille, joita talouden ja yhteiskunnan jatkuva digitalisoituminen tuo tullessaan.

·Puutteelliset investoinnit verkkoihin

Tarvitaan vielä lisätoimia, jotta kaikille kansalaisille voidaan tarjota laajakaistayhteys ja suuremmat tiedonsiirtonopeudet sekä kiinteällä että langattomalla tekniikalla. On myös helpotettava investointeja uusiin avoimiin ja kilpailtuihin erittäin nopeisiin internetverkkoihin, jotka ovat tulevaisuuden talouden valtasuonia. Näillä toimilla on pyrittävä tarjoamaan oikeita kannustimia yksityisille investoinneille, joita täydennetään huolellisesti kohdennetuilla julkisilla investoinneilla ilman, että verkot otetaan uudelleen monopolin piiriin. Samalla on kehitettävä myös taajuuksien käytön kohdentamista.

·Riittämätön tutkimus- ja innovointitoiminta

Eurooppa investoi edelleen liian vähän, sen toimet ovat hajanaisia, se ei hyödynnä riittävästi pk-yritysten luovuutta eikä se onnistu muuttamaan tutkimuksessa saavutettua henkistä etumatkaa kilpailueduksi markkinapohjaisten innovaatioiden kautta. Meidän on luotava tutkijoidemme lahjakkuuden pohjalta innovoinnin ”ekosysteemi”, jossa kaiken kokoiset Eurooppaan sijoittautuneet TVT-yritykset voivat kehittää maailmanluokan tuotteita, jotka synnyttävät kysyntää. Nykyisen tutkimus- ja kehittämistoiminnan heikkouksiin on puututtava synnyttämällä lisää yksityisiä investointeja, parantamalla koordinointia ja voimavarojen kokoamista, helpottamalla ja nopeuttamalla digitaalialan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta EU:n tutkimusvaroista ja hyödyntää yhteisiä tutkimusinfrastruktuureja ja innovointiklustereita sekä kehittämällä standardeja ja avoimia järjestelmäalustoja uusille sovelluksille ja palveluille.

·Digitaalisen lukutaidon ja osaamisen puute

Eurooppa kärsii yhä pahenevasta ammatillisten TVT-taitojen vajeesta ja digitaalisen lukutaidon puutteesta. Nämä puutteet jättävät monet kansalaiset digitaalisen yhteiskunnan ja talouden ulkopuolelle ja heikentävät kerrannaisvaikutusta, joka TVT:n käytöllä voi olla tuottavuuden kasvuun. Tämä vaatii koordinoituja toimia, joiden keskeisiä toteuttajia ovat jäsenvaltiot ja muut sidosryhmät.

·Menetetyt mahdollisuudet vastattaessa yhteiskunnallisiin haasteisiin

Jos TVT:n tarjoamat mahdollisuudet käytettäisiin täysimääräisesti hyödyksi, Eurooppa voisi vastata paljon paremmin eräisiin polttavimpiin yhteiskunnallisiin haasteisiinsa, joita ovat muun muassa ilmastonmuutos ja muut ympäristöömme kohdistuvat paineet, väestön ikääntyminen ja kasvavat terveydenhuoltokustannukset, tehokkaampien julkisten palvelujen kehittäminen ja vammaisten tarpeiden huomioon ottaminen sekä Euroopan kulttuuriperinnön digitointi ja sen asettaminen nykyisen sukupolven ja tulevien sukupolvien saataville.

Euroopan digitaalistrategian keskeisillä toimilla pyritään paneutumaan näihin seitsemään ongelma-alueeseen, jotka yhdessä kattavat Eurooppa 2020 strategiassa esitetyt kolme kasvun ulottuvuutta. Näitä ongelma-alueita käsitellään tarkemmin jäljempänä olevissa luvuissa. Määritellyt toimet muodostavat positiivisten ohjelmakokonaisuuden, joka parantaa Euroopan yhteiskunnallista ja taloudellista toimintakykyä. Komissio seuraa tarkasti mahdollisten uusien esteiden syntymistä ja reagoi niihin tarpeellisella tavalla.

Digitaalistrategia vaatii sekä EU:n että jäsenvaltioiden (myös aluetason) kestävää sitoutumista. Se ei voi onnistua ilman muiden sidosryhmien merkittävää panosta; tämä koskee myös nuorta digitaalisukupolvea, joka voi opettaa meille paljon. Strategia on tilannekuva esiintyvistä ja ennustettavissa olevista ongelmista ja mahdollisuuksista, ja sitä kehitetään kokemusten sekä teknologian ja yhteiskunnan nopeiden muutosten valossa.

2.Digitaalistrategian toiminta-alueet

2.1.Elinvoimaiset digitaaliset yhtenäismarkkinat

Nyt tarvitaan uusia yhtenäismarkkinoita, jotka voivat tuottaa digitaalisen aikakauden lupaamat hyödyt.

Internet on rajaton, mutta verkkomarkkinoita, sekä maailmalaajuisesti että EU:ssa, erottavat edelleen toisistaan monenlaiset esteet, jotka vaikuttavat yleiseurooppalaisten telepalvelujen saatavuuteen sekä myös internetpalveluihin ja sisältöihin, joiden pitäisi olla maailmanlaajuisia. Tämä on kestämätön tilanne. Houkuttelevan verkkosisällön ja palvelujen luominen ja niiden vapaa liikkuminen EU:n sisällä ja sen rajojen yli on olennaisen tärkeää itseään ruokkivan kysynnän kierteen aikaansaamiseksi. Jatkuva hajanaisuus tukahduttaa kuitenkin Euroopan kilpailukyvyn digitaalisessa taloudessa. Siksi ei olekaan yllättävää, että EU on jäämässä jälkeen esimerkiksi mediapalvelujen markkinoilla sekä kuluttajien saatavilla olevien palvelujen suhteen että sellaisten liiketoimintamallien suhteen, jotka voivat luoda työpaikkoja Eurooppaan. Useimmat viime aikoina menestyneet internetyritykset (esim. Google, eBay, Amazon ja Facebook) ovat syntyneet Euroopan ulkopuolella. Lisäksi vaikka sähköisestä kaupankäynnistä, sähköisestä laskutuksesta ja sähköisistä allekirjoituksista on annettu keskeistä yhtenäismarkkinalainsäädäntöä, kauppatapahtumat ovat edelleen liian monimutkaisia digitaalisessa ympäristössä, ja sääntöjä sovelletaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Kuluttajien ja yritysten keskuudessa on myös vielä huomattavaa epävarmuutta kunkin tahon oikeuksista ja oikeudellisesta suojasta verkkokaupankäynnissä. Myöskään Euroopan telepalvelujen yhtenäismarkkinat eivät ole lähelläkään toteutumista. Siksi yhtenäismarkkinat vaativat perinpohjaista päivitystä niiden tuomiseksi internetaikaan.

Näiden ongelmien ratkaiseminen edellyttää laajoja toimia seuraavassa kuvatuilla aloilla.

2.1.1.Sisällön saatavuuden parantaminen

Kuluttajat odottavat, aivan oikeutetusti, että he voivat saada sisältöjä käyttöönsä verkossa vähintään yhtä hyvin kuin verkon ulkopuolella. Euroopalta puuttuvat sisältöalan yhtenäiset markkinat. Jos esimerkiksi verkkomusiikkikauppa haluaisi perustaa yleiseurooppalaisen palvelun, sen olisi neuvoteltava tekijänoikeusjärjestöjen kanssa kaikissa 27 jäsenvaltiossa. Kuluttajat voivat ostaa CD-levyjä mistä tahansa kaupasta, mutta he eivät useinkaan voi ostaa musiikkia verkkosivuilta muualta EU:sta, koska oikeudet on lisensoitu kansallisesti. Tämä poikkeaa muista alueista, erityisesti Yhdysvalloista, joilla liiketoimintaympäristö ja jakeluketjut ovat varsin yksinkertaisia, ja vastaa tilannetta muilla hajanaisilla markkinoilla, kuten Aasiassa (Kuva 2).

Jotta voitaisiin säilyttää oikeuksien haltijoiden ja käyttäjien luottamus ja helpottaa rajat ylittävää lisensointia, oikeuksien keskitetyn hallinnoinnin ohjausta ja avoimuutta on parannettava ja mukautettava tekniikan kehitykseen. Helpommat, yhtenäisemmät ja teknologiasta riippumattomat ratkaisut rajat ylittävään ja yleiseurooppalaiseen lisensointiin audiovisuaalialalla edistävät luovuutta ja auttavat sisällöntuottajia ja -jakelijoita Euroopan kansalaisten hyödyksi. Tällaisissa ratkaisuissa olisi säilytettävä oikeuksien haltijoiden sopimusvapaus. Oikeuksien haltijoita ei velvoitettaisi antamaan lisenssejä kaikille Euroopan alueille, vaan heillä olisi vapaus rajoittaa lisenssinsä tietyille alueille ja asettaa lisenssimaksujen taso sopimusteitse.

Tarvittaessa harkitaan lisätoimenpiteitä, joissa otetaan huomioon verkkosisällön kaikkien eri muotojen erityispiirteet. Komissio ei tässä vaiheessa sulje pois tai suosi mitään tiettyä vaihtoehtoa tai oikeudellista välinettä. Näitä kysymyksiä on jo käsitellyt professori Monti Euroopan komission puheenjohtajalle 9. toukokuuta 2010 esittämässään raportissa A new strategy for the Single Market; komissio laatii raportin pohjalta tiedonannon ennen kesää 2010.

Kulttuurisen, journalistisen ja luovan sisällön digitaalinen jakaminen on halvempaa ja nopeampaa, joten tekijät ja sisällöntuottajat voivat saavuttaa uuden ja suuremman yleisön. Euroopan on tehostettava digitaalisen sisällön luomista, tuottamista ja jakelua (kaikilla alustoilla). Euroopassa on esimerkiksi vahvoja julkaisutaloja, mutta ne tarvitsevat kilpailukykyisempiä verkkoalustoja. Tämä edellyttää innovatiivisia liiketoimintamalleja, joiden kautta sisältö annettaisiin käyttöön ja siitä maksettaisiin monilla eri tavoilla, joissa oikeuksien haltijoiden tulot ja suuren yleisön mahdollisuus saada käyttöönsä sisältöä ja tietämystä ovat oikeudenmukaisessa tasapainossa. Tällaiset uudet liiketoimintamallit eivät välttämättä tarvitse uutta lainsäädäntöä menestyäkseen, jos kaikki sidosryhmät tekevät yhteistyötä sopimusperusteisesti. Laaja ja houkutteleva laillinen verkkotarjonta olisi myös tehokas vastaus piratismiin.