Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 344/06)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1)

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Côte de Brouilly”

PDO-FR-A1027-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 4. kesäkuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Lisätään tuote-eritelmän I luvun IV osan 1 kohtaan sanan ”Rhône” jälkeen sanat ”vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta voidaan viitata Ranskan tilastolaitoksen INSEEn toimittamaan vuoden 2019 viralliseen geokoodiin ja varmistaa maantieteellisen alueen rajaus oikeudellisesti.

Maantieteellinen alue pysyy täysin samana.

Korvataan sanat ”toteutetaan varmasti” sanalla ”tehdään”.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

Lisätään myös virke, jossa kerrotaan, että Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen verkkosivustolla on saatavilla maantieteellistä aluetta koskevia karttoja.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään tuote-eritelmän I luvun IV osan 3 kohtaan sanojen ”seuraavien kuntien alueesta” jälkeen sanat ”vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan”.

Lisätään viittaus vuoden 2019 viralliseen geokoodiin ja saatetaan kuntien luettelo ajan tasalle. Lisätään myös päivämäärä, jona INAOn toimivaltainen komitea hyväksyi nimityksen tarkistetun maantieteellisen alueen. Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta nimityksen maantieteellistä aluetta. Ne ovat tarpeen kuntien tai niiden osien yhteen liittämisen tai kuntien lakkauttamisen vuoksi taikka siksi, että kuntien nimet ovat muuttuneet.

Uuden muotoilun avulla varmistetaan maantieteellisen alueen kuntien täsmällinen nimeäminen tuote-eritelmässä.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

3. Viinin kypsytystä koskevia määräyksiä

Korvataan tuote-eritelmän I luvun IX osan 2 kohdassa päivämäärä ”1. maaliskuuta” päivämäärällä ”15. tammikuuta”.

Vähimmäispäivämäärää, johon asti viinejä kypsytetään, aikaistetaan 1. päivästä maaliskuuta 15. päivään tammikuuta sadonkorjuuta seuraavana vuonna, sillä varhainen sadonkorjuu on ilmastonmuutoksen takia yhä tavallisempaa, ja sen vuoksi viiniyttäminen voidaan lopettaa aikaisemmin.

Tämän viininviljelyalueen luonnonympäristön ansiosta sadonkorjuu on usein Beaujolais-viineistä varhaisimpia. Gamay N -rypälelajike saavuttaa siis nopeasti optimaalisen kypsyysasteen, joka on nuorena nautittavien viinien edellytys.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa. Viininvalmistusmenetelmät

4. Kuluttajamarkkinoille saattaminen

Korvataan tuote-eritelmän I luvun IX osan 5 kohdassa päivämäärä ”15. maaliskuuta” päivämäärällä ”1. helmikuuta”.

Yhdenmukaisesti viinin kypsytyksen lopettamista koskevan päivämäärän varhaistamisen kanssa myös päivämäärää, josta lähtien viiniä voi myydä kuluttajille, varhaistetaan 15. päivästä maaliskuuta 1. päivään helmikuuta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan I luvun IX osan 5 kohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan myyntiin valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Kun viinin kypsytyksen vähimmäiskestoa on pienennetty ja markkinoille saattamisen päivämäärää varhaistettu, on välttämätöntä sallia liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien kesken nopeammin, eikä varhaisen päivämäärän vahvistaminen viinin myyntiä varten ole hyödyllistä.

Muutetaan siis I luvun IX osan 5 kohdan otsikkoa poistamalla sanat ”Tuotteiden myyntiä ja”.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan tuote-eritelmän I luvun XI osan 1 kohdan a alakohta, sillä rypälelajikkeiden suhteellisia osuuksia tiloilla ja niiden sekoitusta koskevien sääntöjen siirtymäkausi on päättynyt.

Muutetaan siis 1 kohdan otsikkoa poistamalla sanat ”rypälelajikkeiden suhteellisia osuuksia tiloilla ja sekoitusta koskevat säännöt”.

Lisätään 2 kohdan a alakohtaan sana ”enintään” ennen sanoja ”vuoden 2034 sadonkorjuuseen asti tämä vuosi mukaan luettuna” kyseisen toimenpiteen edellytysten täsmentämiseksi.

Poistetaan 4 kohta, sillä näitä erityistoimenpiteitä koskeva siirtymäkausi on päättynyt.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Tuote-eritelmän valvontaan liittyvät seikat

— Korvataan tuote-eritelmän II luvun eri kappaleissa sana ”tarkastussuunnitelma” sanalla ”valvontasuunnitelmat”, koska toimijoita valvoo vastedes sertifiointielin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

— Valvontaelintä koskevat tiedot

III luvun II osa: Tämän osan toimitussääntöjä on muutettu joulukuussa 2011 hyväksytystä tuote-eritelmästä alkaen. Valvontaviranomaisen täydellisiä tietoja ei enää mainita, koska valvonnasta huolehtii sertifiointielin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi tai nimet

Côte de Brouilly

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

Tiivis sanallinen kuvaus

Viinit ovat kuivia hiilihapottomia punaviinejä. Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Viinien omenahappopitoisuus on pakkausvaiheessa enintään 0,4 grammaa litraa kohden.

Kulutukseen valmiit viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

Käymiskykyisten sokereiden enimmäispitoisuus (glukoosi ja fruktoosi): 3 grammaa litraa kohden

Kokonaisalkoholipitoisuutta, todellista vähimmäisalkoholipitoisuutta, vähimmäishappopitoisuutta ja kokonaisrikkidioksidipitoisuutta koskevat normit on annettu yhteisön sääntelyssä.

Côte de Brouilly on hiilihapoton punaviini. Nuorena se on väriltään kauniin violetinpunaista, josta kehittyy lähes granaatinpunainen väri. Viinin tuoksussa on kukkaisia ja hedelmäisiä vivahteita, ja ajan mittaan tuoksuun tulee mausteisia vivahteita. Hedelmäistä ja harteikasta makua leimaa tietty mineraalisuus.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus: Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 14,17 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

— Puupalojen käyttö on kiellettyä.

— Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

— Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka.

— Viinejä kypsytetään vähintään rypäleiden korjaamista seuraavan vuoden 15. tammikuuta asti.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

2. Viljelykäytäntö

Istutustiheys

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 000 köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,10 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

Jos noudatetaan vähimmäistiheyttä 6 000 köynnöstä hehtaaria kohti, köynnösrivien välinen etäisyys voi mekaanista korjuuta varten olla enintään 3 metriä.

Viiniköynnösten leikkuuta koskevat säännöt:

Leikkuukausi päättyy 15. toukokuuta.

Viinit on saatu matalaleikatuista viiniköynnöksistä, joissa on enintään 10 silmua köynnöstä kohti (gobelet-leikkaus, viuhkaleikkaus tai Royat-leikkaus käyttämällä yksinkertaista, kaksinkertaista tai Charmet-leikkaustapaa).

Jokaisessa köynnöksessä on 3–5 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua. Kussakin köynnöksessä voi nuorentamista varten olla myös kannusverso, jossa on enintään 2 silmua ja joka on leikattu vanhasta oksasta saatuun sivuversoon.

Muotoiluleikkauksessa tai leikkaustapaa muutettaessa köynnökset leikataan siten, että köynnöstä kohti on enintään 12 silmua.

Kastelu on kiellettyä.

Mekaanista sadonkorjuuta koskevat säännökset:

Korjattuja viinirypäleitä saa olla enintään 0,50 metrin paksuudella säiliöissä, joissa viinitarhan sato kuljetetaan viiniytyskellariin.

Säiliöiden on oltava inerttiä ja elintarvikekäyttöön soveltuvaa materiaalia.

Sadon korjuu- ja kuljetuslaitteistossa on oltava asianmukainen vedenpoisto- tai suojausjärjestelmä.

5.2. Enimmäistuotos

1. 61 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä seuraavien Rhônen departementin kuntien alueella vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaan: Cercié, Odenas, Quincié-en-Beaujolais ja Saint-Lager.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Gamay N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Brouilly-vuoren (Mont Brouilly) rinteillä, Beaujolais-viininviljelyalueen sydämessä. Brouilly-vuori on todellinen majakka viiniköynnösten meressä. Se on Beaujolais-vuorten (Monts du Beaujolais) itäreunasta irrallaan oleva pieni vuori, joka sijaitsee 40 kilometriä Lyonin pohjoispuolella 15 kilometrin päässä Villefranche-sur-Saônesta.

Maantieteellinen alue kattaa siis seuraavien kuntien alueet Rhônen departementissa: Cercié, Odenas, Quincié-en-Beaujolais ja Saint-Lager.

Brouilly-vuori erottuu Beaujolais-vuorten joukossa erittäin selkeästi, sillä sen kallioperä muodostuu porfyyristä (massiivinen metamorfinen kivilaji), jota kutsutaan paikallisesti nimellä pierres bleues (siniset kivet), ja länteen ja luoteeseen suuntautuvien rinteiden alaosassa graniitista.

Puolet viinitarhoista sijaitsee itään päin aukeavalla rinteellä Saint-Lagerin kunnan alueella. Etelään suuntautuva rinne on Odenasin kunnan alueella, läntinen rinne Quincié-en-Beaujolais’n kunnan alueella ja pohjoinen rinne Cercién kunnan alueella. Viimeksi mainitulla rinteellä viinitarhoja ei ole yli 350 metrin korkeudella, kun kaikkialla muualla niitä on 400 metrin korkeuteen asti.

Sinisten kivien päällä maaperä on köyhää, erittäin kivistä ja savista, ja graniitin päällä se on hiekkaista ja erittäin läpäisevää.

Ilmasto on leuto ja lauhkea valtameri-ilmasto, jossa on selkeitä mantereisia vaikutteita (kesällä myrskyt, talvella huurtavat sumut) ja varsinkin eteläisiä vaikutteita (kesäinen kuumuus, eniten sateita syksyllä ja keväällä).

Yli 80 prosenttia viinitarhoista sijaitsee itään ja etelään aukeavilla rinteillä, joilla Beaujolais-vuoret suojelevat niitä länsituulilta. Ensimmäiset auringonsäteet lämmittävät ja valaisevat rinnettä aamunkoitosta lähtien. Viinitarhan istuttaminen rinteeseen auttaa useimmiten välttämään keväiset hallat ja Saônen tasangon aamusumut, hyötymään mahdollisimman paljon auringonpaisteesta ja kuivattamaan nopeasti mahdolliset rankkasateet.

8.2. Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Nimi Brouilly lienee peräisin roomalaiselta luutnantilta nimeltään BRULIUS, jonka uskotaan 300-luvulla asettuneen Brouilly-vuoren rinteille ja istuttaneen sinne joitakin viiniköynnöksiä. Viininviljelyn kehittymisestä on kuitenkin todisteita vasta 1000-luvulta, mikä tekee Côte de Brouillysta erään vanhimmista Beaujolais-viiniviljelmistä.

Lukuisia viinitiloja syntyi 1600-luvulla Brouilly-vuoren lähellä oleviin kyliin. Siitä kertovat linnat, joiden viinitarhoja viljellään usein paikallisena osuusviljelynä.

Tuottajat pystyttivät 1800-luvun viininviljelyä uhkaavien vitsausten järkyttäminä vuonna 1857 vuoren huipulle kappelin, joka sai nimekseen ”Notre Dame du Raisin” (viinirypäleen neitsyt Maria). Tarkoituksena oli suojella viinialuetta viiniköynnöksen härmältä.

Joka vuosi 8. syyskuuta tehdään pyhiinvaellus, joka vie kävelijät viinitarhojen halki pyhitetylle rakennukselle.

Côte de Brouilly -viinin tuottajien yhdistys Association des Producteurs du vin de la Côte de Brouilly perustettiin vuonna 1934.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Côte de Brouilly” tunnustettiin 19. lokakuuta 1938 annetulla asetuksella. Alkuperänimitystä luonnehtivat alueelle ominaiset perinteet yhdistettyinä nykyaikaisiin tekniikoihin.

Viinialueella tuotetaan pelkästään punaviinejä pääosin gamay N -rypälelajikkeesta. Lajike on arka myöhäiselle hallalle ja auringon paahteelle. Tuottajat ovat laatuviiniin tähdätessään oppineet hallitsemaan rypälelajikkeen kasvua erityisesti käyttämällä suurta istutustiheyttä ja matalaleikkausta gobelet-muotoon.

Jotta rypäleiden hyvä kypsyminen voidaan taata, tuottajat varmistavat, että suojaamaton lehtiala on riittävä. Näin viiniköynnökset voidaan sitoa kiinteällä tukilangalla, mikä helpottaa myös mekaanista korjuuta.

Useat tuottajat käyttävät tekniikoita, joissa rypäleet upotetaan käymisen aikana mehuun, jotta rypäleistä saadaan uutettua mahdollisimman paljon aromaattisia yhdisteitä ja polyfenolia. Tällaisia tekniikoita ovat grillage (hatun eli puristusjätteen upottaminen), pigeage (hatun sekoittaminen mehuun käsin kepillä, mekaanisesti tai jaloin) ja remontage (rypälemehun pumppaaminen käymistankin alaosasta hatun päälle).

Vuonna 2010 tuottajia oli 182, he viljelivät viiniköynnöstä 320 hehtaarilla ja tuotantomäärä oli 16 000 hehtolitraa.

8.3. Syy- ja seuraussuhteet

Maantieteellisellä alueella saadaan hyötyä erityisistä maasto-olosuhteista. Alue sijaitsee yhden ainoan vuoren ympärillä ja yhdistää tuottajia hankalassa luonnonympäristössä, jossa rinteillä työskentelyn rajoitteet ovat vaativia.

Tuottajat ovat tietoisia tuotantonsa alkuperäisyydestä, ja he ovat ponnistelleet säilyttääkseen viininsä erityisyyden ensimmäisten Beaujolais-viinien joukossa. Merkittävä osa viinistä kaupataan edelleen suoramyynnissä.

Vuoren edessä avautuva laaja Saônen tasanko antaa valoisuutta, joka edistää kasvien klorofyllitoimintaa. Korkeusolosuhteet ja rinteen avautuminen etelään ja itään mahdollistavat viinirypäleiden optimaalisen ja säännöllisen kypsymisen. Tämän luonnonympäristön ansiosta sadonkorjuu tehdään usein Beaujolais-viineistä ensimmäisinä.

Tuottajat ovat sukupolvien mittaan kehittäneet näihin erityisiin maasto-olosuhteisiin tekniikoita, joilla saadaan esiin gamay N -rypälelajikkeen parhaat puolet. Lajike on saanut maantieteellisellä alueella sille parhaiten sopivat paikat. Lajike ei ole kovin sitkeä, mutta se on tuottoisa ja sopeutunut olosuhteisiin hyvin. Tuottajat ovat ottaneet lajikkeen omakseen ja jalostaneet sitä. Lajike edellyttää matalaleikkausta, jotta köynnökset eivät nääntyisi ja sato olisi korkealaatuinen.

Erityisesti viininviljelyä varten rajatut alueet sijaitsevat Brouilly-vuoren rinteillä, niiden valoisuusolosuhteet ovat parhaat mahdolliset ja maaperä on karua, mikä takaa gamay N -rypälelajikkeen alkuperäisen ominaislaadun näissä huippuviinien tuotantoon optimaalisesti sopivissa olosuhteissa.

Viinitarhoista, joissa maaperä on sinisten kivien päällä, saadaan juurevaa viiniä, jota leimaa Côte de Brouilly -viinille ominainen mineraalisuus, ja samalla esiin tulee sen vankka hedelmäinen luonne. Paikalliselle graniittihiekalle kehittyneessä maaperässä tuotetut viinit ovat lempeämpiä ja varhaisempia. Lisäksi rinteiden valoisuusasteet vaihtelevat, minkä ansiosta viineihin kehittyy runsaasti erilaisia vivahteita.

JULLIEN selittää vuonna 1856 teoksessaan Topographie de tous les vignobles connus: ”BROUILLY sijaitse samannimisen vuoren korkeimmassa osassa, eivätkä sen viinit jää jälkeen Chénas’n viineistä (Moulin-à-Vent). Ne ovat väriltään tummia, niissä on paljon ryhtiä ja ne säilyvät pitkään, varsinkin Néronden, Odenasin ja Saint-Lagerin kylien viinit, jotka ovat kauniin värisiä, harteikkaita ja alkoholipitoisia […].”

Brouilly-vuori on merkittävä maamerkki. Sen rinteet on verhottu viiniköynnöksin ja se huipentuu 484 metrin korkeudessa metsäiseen lakeen, jota koristaa pikkuinen kappeli. Vuori leimaa voimakkaasti asukkaittensa identiteettiä, jopa niin, että se on antanut nimensä alueen kuuluisimmille tuotteille.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin mukaan seuraavien kuntien alueesta:

— Côte-d’Orin departementti:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot

— Rhônen departementti:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (ainoastaan entisen Avenasin kunnan aluetta vastaava osa), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon ja Vindry-sur-Turdine (ainoastaan se osa, joka vastaa seuraavien kuntien entistä aluetta: Dareizé, Les Olmes ja Saint-Loup)

— Saône-et-Loiren departementti:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (ainoastaan entisen La Loyèren kunnan aluetta vastaava osa), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (ainoastaan se osa, joka vastaa seuraavien kuntien entistä aluetta: Donzy-le-National, Massy ja La Vineuse), Vinzelles ja Viré

— Yonnen departementti:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (ainoastaan se osa, joka vastaa seuraavien kuntien entistä aluetta: Champvallon, Villiers sur Tholon ja Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers ja Yrouerre.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

a) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin: — Paikka on merkitty kiinteistörekisteriin. — Paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimin, jotka eivät saa olla korkeudeltaan ja leveydeltään suurempia kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

b) Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin du Beaujolais”, ”Grand Vin du Beaujolais” tai ”Cru du Beaujolais”.

Laajempi maantieteellinen alue kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4a05d946-3b5f-4ba8-bce7-50d1821f3765

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.