3. Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. huhtikuuta 2007, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2005, pääluokka III - Komissio (SEC(2006)0916 - C6-0263/2006 - 2006/2070(DEC)), (SEC(2006)0915 - C6-0262/2006 - 2006/2070(DEC))



Virallinen lehti nro 074 E , 20/03/2008 s. 0292 - 0319



3. Euroopan parlamentin päätöslauselma 24. huhtikuuta 2007, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2005, pääluokka III — Komissio (SEC(2006)0916 — C6-0263/2006 — 2006/2070(DEC)), (SEC(2006)0915 — C6-0262/2006 — 2006/2070(DEC)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2005 [1], - ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 2005 — Nide I (SEC(2006)0916 — C6-0263/2006, SEC(2006)0915 — C6-0262/2006) [2], - ottaa huomioon komission kertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle varainhoitovuotta 2004 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (KOM(2006)0642, KOM(2006)0641) sekä komission valmisteluasiakirjan, joka on varainhoitovuotta 2004 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta Euroopan parlamentille annetun komission kertomuksen liitteenä (SEC(2006)1376, SEC(2006)1377), - ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle "Vuoden 2005 politiikan saavutukset" (KOM(2006)0124), - ottaa huomioon komission tiedonannon "Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2005" (KOM(2006)0277), - ottaa huomioon komission vuosikertomuksen vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuonna 2005 toimitetuista sisäisistä tarkastuksista (KOM(2006)0279), - ottaa huomioon komission yhteenvetokertomuksen "Jäsenvaltioiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2004" (KOM(2006)0184), - ottaa huomioon komission 3. toukokuuta 2006 hyväksymän vihreän kirjan Euroopan avoimuusaloitteesta (KOM(2006)0194), - ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista (ja ehdotuksen yhteisön sisäisen valvonnan kehyksestä) [3], - ottaa huomioon komission tiedonannon suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005)0252), - ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2006)0009), - ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2006 julkaistun ensimmäisen kertomuksen sisäisen valvonnan kehystä koskevan komission toimintasuunnitelman täytäntöönpanon tilanteesta (SEC(2006)1009), - ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen Euroopan unionia koskevia asioita käsittelevän valiokunnan 13. marraskuuta 2006 julkaiseman kertomuksen "Financial Management and Fraud in the European Union: Perceptions, Facts and Proposals" (Varainhoito ja petokset Euroopan unionissa: havainnot, tosiseikat ja ehdotukset), - ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 [4] sekä sen erityiskertomukset ja kertomusten liitteinä olevat tarkastettujen toimielinten vastaukset, - ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti antaman tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta [5], - ottaa huomioon neuvoston 27. helmikuuta 2007 antaman suosituksen (5710/2007 — C6-0081/2007), - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 274, 275 ja 276 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 179 a ja 180 b artiklan, - ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [6], ja erityisesti sen 145, 146 ja 147 artiklan, - ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 4/2006 neuvoston asetusluonnoksesta asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamiseksi [7], - ottaa huomioon työjärjestyksen 70 artiklan ja liitteen V, - ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A6-0095/2007), A. ottaa huomioon, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklassa määrätään, että vastuu yhteisön talousarvion toteuttamisesta kuuluu komissiolle, jonka on toteutettava talousarviota moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toimien, B. katsoo, että komissio voi parhaiten osoittaa todellisen sitoutumisensa avoimuuteen ja moitteettomaan varainhoitoon toteuttamalla kaikki tarvittavat toimenpiteet ja antamalla kaiken tukensa aloitteille, joiden tavoitteena on parantaa varainhoidon laatua myönteisen tarkastuslausuman ("DAS") saamiseksi tilintarkastustuomioistuimelta, C. katsoo, että unionin varainhoidon parantamista on tuettava ja vauhditettava seuraamalla tiiviisti edistymistä komissiossa ja jäsenvaltioissa, D. ottaa huomioon, että EU:n politiikan alojen toteuttamiselle on ominaista yhteisön talousarvion toteuttaminen yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kesken, mikä merkitsee sitä, että jäsenvaltiot vastaavat 80 prosentista yhteisön menoista, E. katsoo, että jäsenvaltioiden harjoittaman varainhoitoa koskevien tietojen toimittamisen valvonnan ja erityisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. toukokuuta 2006 tekemän, talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten välisen sopimuksen [8] 44 kohdan (tilintarkastuksen pääkohdat ja käytettävissä olevat lausumat) vaatimuksen pitäisi selvästi edistää yhteisön talousarvion toteuttamisen parantamista, EU:n integroidun sisäisen valvontakehyksen loppuun saattamisen varmistamista ja myönteisen tarkastuslausuman saamista, F. ottaa huomioon, että vuosien 2003 ja 2004 vastuuvapautta koskevissa päätöslauselmissaan, jotka annettiin 12. huhtikuuta 2005 [9] ja 27. huhtikuuta 2006 [10], parlamentti ehdotti, että jäsenvaltiot laativat ennakkoilmoituksen ja jälkikäteen annettavan vuosittaisen tarkastuslausuman Euroopan unionin sille myöntämän rahoituksen käyttämisestä, G. ottaa huomioon, että parlamentin yleisperiaatteena on EY:n perustamissopimuksen mukaisesti toimia niin, että komissio huolehtii täysimääräisesti sille kuuluvasta lopullisesta vastuusta yhteisön talousarvion toteuttamiseen nähden ja jäsenvaltiot niille kuuluvista toimivaltuuksista niiden käyttöön annettujen määrärahojen hallinnointiin nähden, H. ottaa huomioon, että Ecofin-neuvosto hylkäsi 8. marraskuuta 2005 antamissaan päätelmissä Euroopan parlamentin ehdotuksen kansallisella tasolla tehtävistä ilmoituksista [11], I. ottaa huomioon, että 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 44 kohdassa määrätään, että tilien tarkastuksesta jäsenvaltioissa vastaavat viranomaiset laativat arvioinnin siitä, missä määrin hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja että jäsenvaltiot sitoutuvat laatimaan asianmukaisella kansallisella tasolla vuotuisen yhteenvedon saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista, J. ottaa huomioon, että tehokasta sisäistä valvontaa koskeva periaate on yksi budjettiperiaatteista, joka mainitaan varainhoitoasetuksessa sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006, kuten komissio ehdotti edellä mainitussa toimintasuunnitelmassaan, K. ottaa huomioon, että vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2005 tilintarkastustuomioistuin korosti yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen suhteen, että "yksi tärkeimmistä komission hyväksymistä tavoitteista on valvonnan suhteuttaminen ja kustannusvaikuttavuus" (2.10 kohta), ja toteaa tässä yhteydessä, että yksinkertaistaminen (esimerkiksi kiinteiden ja kertaluonteisten maksujen yleistyvä käyttö, julkisia hankintoja ja lainoja koskevien määräysten yksinkertaistaminen) ja talousarvion täytäntöönpanosta vastaavilta kolmansilta osapuolilta saatavien tarkastustodistusten ja tarkastuslausumien käyttö saattavat olla tämän kannalta merkittäviä, L. ottaa huomioon, että Ecofin-neuvosto katsoi edellä mainituissa päätelmissään 8. marraskuuta 2005, että yhdennetyn sisäisen valvonnan toteuttamisella ja valvontaan sovellettavan lainsäädännön selkeydellä ja yksinkertaistamisella on myös ensisijainen merkitys, ja että Ecofin-neuvosto on pyytänyt komissiota arvioimaan valvonnan kustannuksia menoeräkohtaisesti (5 kohta), M. katsoo, että talousarvion valvontavaliokunnan tekemä työ yleensä ja vastuuvapausmenettely erityisesti muodostavat prosessin, jonka tavoitteena on 1) toteuttaa komission vastuunalaisuus kokonaisuudessaan, komission yksittäisten jäsenten vastuunalaisuus sekä kaikkien muiden EU:n varainhoidon kannalta merkittävien toimijoiden vastuunalaisuus perustamissopimuksen mukaisesti, 2) soveltaa tässä yhteydessä asianmukaista vuosittaista menettelyä, joka antaa Euroopan parlamentille mahdollisuuden olla suoraan yhteydessä tärkeimpien varainhoidosta vastaavien tahojen kanssa, 3) parantaa varainhoitoa EU:ssa luoden näin vahvemman pohjan päätöksenteolle tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastuksen tulokset huomioiden, N. katsoo, että talousarvion valvontavaliokunnan olisi otettava asianmukaisesti huomioon varainhoitovuoden 2005 vastuuvapausmenettelyn tulokset ja suositukset seuraavan talousarviomenettelyn yhteydessä, O. ottaa huomioon, että virkamiestuomioistuin kumosi 13. joulukuuta 2006 asiassa F-17/05 (Carvalho) antamassaan tuomiossa komission 22. syyskuuta 2004 tekemän päätöksen työkyvyttömyysajan pidentämisestä; MONIALAISET KYSYMYKSET Tarkastuslausuma Tilien luotettavuus 1. toteaa, että huomautuksissa mainitsemiaan poikkeuksia lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös antaa luotettavan kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta 31. joulukuuta 2005, samoin kuin toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta (tarkastuslausuma, 1 luku, V-VIII kohdat); pyytää tilintarkastustuomioistuinta antamaan tulevissa vuosikertomuksissa lisäselvityksiä niistä politiikan aloista ja jäsenvaltioista, joita asia erityisesti koskee; 2. pitää erityisesti myönteisinä ponnistuksia, joita komission yksiköt ovat tehneet tilivuoden kirjanpidon hyväksymiseksi varainhoitoasetuksessa säädetyssä määräajassa tilinpäätöksen tekemiseksi; 3. on kuitenkin huolissaan tilintarkastustuomioistuimen tekemistä huomautuksista koskien virheitä, joilla on vaikutusta kirjanpitojärjestelmään merkittyihin summiin (lyhytaikaisen velan sekä lyhyen ja pitkän aikavälin ennakkorahoituksen kokonaissumman esittäminen liian suurena) sekä virheet joidenkin pääosastojen omissa kirjanpitojärjestelmissä; 4. kehottaa komissiota korjaamaan kiireellisesti tilintarkastustuomioistuimen esille tuomat puutteet, jotteivät samanlaiset puutteet murentaisi varainhoitovuoden 2006 tilinpäätöksen luotettavuutta; 5. pitää myönteisenä sitä, että parlamentin toistuvien pyyntöjen seurauksena varainhoitoasetuksen uudessa 61 artiklassa säädetään, että komission kirjanpitäjä vahvistaa tilit ja sillä on valtuudet tarkastaa toimitetut tiedot ja esittää varauksia; tähdentää, että kirjanpitäjä tarvitsee selvän valtuutuksen tämän tehtävän suorittamiseen, etenkin tarkastusten tekemiseen; kehottaa komissiota ilmoittamaan talousarvion valvontavaliokunnalle, millaisia organisatorisia muutoksia se on tehnyt tai aikoo tehdä, jotta kirjanpitäjällä olisi mahdollisuus hoitaa uuden 61 artiklan mukaiset velvoitteensa; 6. panee merkille, että komissio toimitti vastuuvapauden myöntämistä varainhoitovuodelta 2004 koskevan päätöslauselman johdosta tietoja tuntemattomista tileistä; pahoittelee, että näiden tilien tapahtumista ei vielä tämän ansiosta tule avoimia; toteaa, että tileille hyvitetyt varat olisi palautettava talousarvioon muina tuloina; kehottaa tässä yhteydessä komissiota antamaan selvityksen siitä, miksi Economat-supermarketin toimintaa koskevia talousarvion ulkopuolisia tilejä ei vieläkään ole sisällytetty talousarvioon; 7. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessaan 2005 kohdassa 1.49 esittämien huomautusten mukaan kirjanpitäjä ei ole noudattanut kirjanpitosääntöjä 2 ja 12, mitä tulee uusiin rakenteisiin, taseen esittämiseen ja yhteisöjen vastuulla olevaan eläkkeeseen liittyvien oikeuksien uudistettuun käsittelyyn; panee merkille, että komission kirjanpitäjä on muuttanut lokakuussa 2006 kirjanpitosääntöjä 2 ja 12; 8. panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuin on tuonut esille virheitä, joilla on vaikutusta tilinpäätökseen merkittyihin ennakkorahoitusmääriin, ja kehottaa komissiota puuttumaan välittömästi näihin puutteisiin, jotta tilit antaisivat mahdollisimman totuudenmukaisen kuvan yhteisön rahoitustilanteesta; muistuttaa komissiolle tämän sitoumuksesta tiedottaa puolivuosittain budjettivallan käyttäjälle ennakkorahoituksen hoidosta; Budjettihallinto 9. on huolissaan vielä toteuttamattomien maksusitoumusten uudesta kasvusta ja vaatii seuraavien kolmen vuoden aikana korkeampaa käyttöastetta; 10. muistuttaa, että suurin osa n+2-säännön mukaisista määrärahojen peruuntumisista koskee Euroopan sosiaalirahastoa; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota siihen, että maksupyynnöt toimitetaan komissiolle nopeammin, sillä Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavilla toimilla on parannettava työllistettävyyttä ja kehitettävä henkilöresursseja ja ne ovat keskeisiä Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen kannalta; katsoo, että alhainen käyttöaste on erittäin arveluttava, varsinkin kun otetaan huomioon äskettäin perustettu globalisaatiorahasto ja sen tavoitteet; 11. kehottaa komissiota ja tilintarkastustuomioistuinta seuraamaan tarkkaan edunsaajia, jotka hakevat suhteellisen vähäistä tukea hankkeita tai tilaisuuksien järjestämistä varten ja jotka eivät kokonsa vuoksi pysty palkkaamaan tarvittavaa tarkastus- tai arviointiapua, jotta hankkeen kustannusten ja tarkastuksiin ja kertomuksiin liittyvien kustannusten ja henkilöstökulujen välillä päästäisiin oikeaan tasapainoon; Tilien perustana olevien toimien laillisuus 12. panee merkille tilintarkastustuomioistuimen tekemät huomautukset, joiden mukaan alat, joilla komissio on ottanut käyttöön asianmukaiset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät, eivät ole antaneet aihetta merkittäviin toteamuksiin tilien perustana olevien toimen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (tarkastuslausuma, 1 luku, IX kohta); 13. pitää kuitenkin valitettavana, että yhteisön talousarvion toteuttamisen kannalta erittäin merkittävien alojen (YMP:n alaiset menot, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän IACS:n soveltamisalaan, rakennerahastot, sisäiset politiikanalat, ulkoiset toimet, Sapard) osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että näiden hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkuutta on parannettava, koska niissä ilmenee edelleen puutteita, joiden vuoksi myönteistä tarkastuslausumaa näiltä aloilta ei voida antaa (tarkastuslausuma, 1 luku, IX-XI kohdat); 14. panee huolestuneena merkille suuren joukon virheitä, joita tilintarkastustuomioistuin on tuonut esille lopullisen edunsaajan tasolla tehtävissä toiminnoissa, ja huomauttaa, että jaetun hallinnoinnin järjestelmässä lopullisen edunsaajan tasolla havaittavien virheiden ennakoiminen, yksilöiminen ja korjaaminen kuuluvat jäsenvaltioille, kun taas komissio on samanaikaisesti vastuussa selvien, tehokkaiden ja toimivien ohjeiden antamisesta jäsenvaltioille siitä, kuinka näitä virheitä ennakoidaan, yksilöidään ja korjataan; 15. vaatii komissiota valvomaan vielä tehokkaammin jäsenvaltioiden toimivallan piiriin siirrettyä valvontaa; vaatii komissiota asettamaan selvät määräajat jäsenvaltioille, joiden valvontajärjestelmät ovat vielä puutteelliset, sekä ottamaan käyttöön sanktioita, jos määräaikoja ei noudateta; 16. katsoo, että tarkastuslausuman yhteydessä on keskeistä tietää, sovelletaanko hallinnointi- ja valvontajärjestelmiä asianmukaisesti sekä yhteisön että kansallisella tasolla ja voidaanko niiden avulla varmistaa tilien perustana olevien toimen laillisuus ja asianmukaisuus; 17. katsoo, että tästä näkökulmasta asiaa tarkastellen tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastuksen avulla voidaan määrittää havaittujen puutteiden alkuperä ja korjata puutteet tehokkaammin kuin vain toteamalla toiminnoissa esiintyvän virheitä; 18. pitää myönteisenä tarkistettua tarkastuslausumamenettelyä, jota tilintarkastustuomioistuin on soveltanut vuodesta 2002 lähtien, ja erityisesti viimeisintä, helmikuussa 2006 hyväksyttyä muutosta [12], jota tilintarkastustuomioistuin soveltaa ensimmäistä kertaa vuosikertomuksessaan 2006; Kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset 19. muistuttaa, että perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti kunkin jäsenvaltion on otettava täysi vastuu varainhoidostaan ja ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin virheisiin liittyvän vaaran rajoittamiseksi tilien perustana olevissa toimissa; 20. pitää toimielinten välisessä sopimuksessa saavutettua yksimielisyyttä siitä, että jäsenvaltioiden on esitettävä vuosittain yhteenvedot saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista, tervetulleena ensimmäisenä askelena kohti kansallisia hallinnointia koskevia ilmoituksia; 21. huomauttaa, että on välttämätöntä ottaa käyttöön kansallinen ilmoitus asianmukaisesta kansallisesta politiikasta, jolla säännellään yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimia yhteisön varoja, kuten parlamentti on ehdottanut varainhoitovuosien 2003 ja 2004 vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöslauselmissaan; 22. korostaa merkitystä, joka yhdennetyn sisäisen valvonnan kehystä koskevalla toimintasuunnitelmalla on, ja antaa täyden tukensa komission kyseisen toimintasuunnitelman toimenpiteen 5 yhteydessä tekemälle ehdotukselle, jonka mukaan "Jäsenvaltioiden olisi nimettävä kansallinen koordinointielin" kullekin toimintaalalle kokonaiskuvan antamiseksi siitä, millainen varmuus on saatu kunkin jäsenvaltion toimivallan piiriin kuuluvista yhteisön toimista; 23. muistuttaa, että EU:n jäseninä ovat valtiot eivätkä alueet ja että tästä johtuen ei voida hyväksyä sitä, että jäsenvaltio kieltäytyy kansallisesta ilmoituksesta alueellisen jaotuksensa perusteella, ja katsoo, että kunkin jäsenvaltion on kyettävä ottamaan vastuu vastaanottamiensa EU-varojen hallinnoinnista joko yksittäisellä kansallisella ilmoituksella tai kansallisessa yhteydessä annettavalla usealla ilmoituksella; 24. katsoo, että kansallista hallinnointia koskevat ilmoitukset - jotka voidaan eräissä jäsenvaltioissa sovellettavat liittovaltiorakenteet ja hajautettu poliittinen järjestelmä huomioon ottaen antaa yhden ilmoituksen sijasta useana kansalliseen järjestelmään kuuluvana ilmoituksena, kuten parlamentti totesi kansallisista hallinnointia koskevista ilmoituksista 2. helmikuuta 2006 antamassaan päätöslauselmassa [13] - kohentaisivat epäilyksettä kansallisten valvonta- ja seurantajärjestelmien laadukkuutta ja voisivat tilintarkastuksen riippumattomuutta vesittämättä edistää myönteisen tarkastuslausuman saamista tilintarkastustuomioistuimelta, koska nämä ilmoitukset kuuluvat olennaisena osana EU:n integroidun sisäisen valvonnan kehyksen muodostamiseen ja ne ovat sellaisinaan merkittävä tekijä myönteisen tarkastuslausuman saamisessa; 25. panee tyytyväisenä merkille Alankomaiden aloitteen, jossa hallitus on hyväksynyt kansallisen yhteisövarojen hallinnointia koskevan ilmoituksen, joka perustuu eri menoeriä koskeviin osailmoituksiin ja jonka viime kädessä valtiovarainministeri allekirjoittaa maan hallituksen puolesta; 26. panee samoin tyytyväisenä merkille Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin päätöksen ryhtyä toimenpiteisiin yhteisövarojen hallinnointia koskevan kyseisen tyyppisen kansallisen ilmoituksen käyttöön ottamiseksi, ottaen Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa huomioon, että ilmoituksen allekirjoittaa toimivaltainen korkea virkamies; huomauttaa lisäksi, että Tanskan kansallinen tilintarkastuselin antaa tarkastuskertomuksen komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimien yhteisövarojen hallinnoinnista; 27. toteaa huolestuneena, että näistä myönteisistä aloitteista huolimatta suurin osa jäsenvaltioista edelleen vastustaa kansallisten ilmoitusten käyttöönottoa; 28. kehottaa kuitenkin komissiota tekemään neuvostolle ennen vuoden 2007 päättymistä ehdotuksen kansallisesta hallinnointia koskevasta ilmoituksesta, joka kattaa kaikki komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimat yhteisövarat ja joka perustuu menojen hallinnoinnista vastuussa olevien kansallisten eri rakenteiden laatimiin osailmoituksiin; katsoo, että kansallisten ilmoitusten toteuttamisessa ja kehittämisessä on noudatettava yhteistä lähestymistapaa ja samoja periaatteita ja mahdollisuuksien rajoissa varmistettava kansallisten tilintarkastuselinten osallistuminen, jotta kansallisista ilmoituksista olisi hyötyä komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle; 29. kehottaa neuvostoa käynnistämään kiireellisesti uudelleen keskustelun asiasta; 30. kehottaa kansallisia parlamentteja (ja erityisesti julkisten varojen käytön valvonnasta vastaavia kansallisia valiokuntia ja EU:n yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssin valiokuntia) käsittelemään kansallisten ilmoitusten käyttöönottoa ja ilmoittamaan parlamentille keskustelun tuloksista; Toimielinten välisen sopimuksen 44 kohta 31. painottaa, että toimielinten välisen sopimuksen 44 kohdassa määrätään, että tilien tarkastuksesta jäsenvaltioissa vastaavat viranomaiset ovat velvollisia laatimaan arvioinnin siitä, missä määrin hallinnointija valvontajärjestelmät ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja että jäsenvaltiot sitoutuvat laatimaan asianmukaisella kansallisella tasolla vuotuisen yhteenvedon saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista; 32. katsoo, että toimielinten välisen sopimuksen 44 kohdassa tarkoitettujen tilien tarkastuksesta vastaavien viranomaisten on huolehdittava tästä uudesta, yhteisövarojen paikallista käyttöä koskevasta vastuusta, ja että tämän kansallisella tasolla tehtävän valvonnan on toimittava pohjana kansallisten viranomaisten laatimille kansallisille hallinnointia koskeville ilmoituksille; 33. korostaa, että vain tällä tavoin toimittaessa kansallisilla hallinnointia koskevilla ilmoituksilla on todellista arvoa ilmoituksina, joiden olisi parlamentin näkemyksen mukaan annettava todelliset takeet kansallisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien asianmukaisesta toiminnasta; 34. kehottaa komissiota pyytämään jäsenvaltioilta toimielinten välisen sopimuksen 44 kohdassa tarkoitettuja tietoja ja laatimaan näiden tietojen pohjalta asiakirjan, jossa analysoidaan yhteisövarojen kansallisen hallinnointi- ja valvontajärjestelmän vahvuuksia ja heikkouksia kussakin jäsenvaltiossa ja suoritettujen tilintarkastuksien tuloksia, ja esittämään tämän asiakirjan parlamentille ja neuvostolle; 35. katsoo olevan erittäin tarpeellista, että Ecofin-neuvosto laatii komission tekemän lopullisen asiakirjan perusteella vertailevan arvion yhteisön talousarviosta myönnettävien varojen käytön valvonnassa jäsenvaltioissa käytettävien järjestelmien asianmukaisuudesta ja keskustelee asiasta; Maksujen keskeyttäminen ja rahoitusoikaisut 36. palauttaa mieliin komission 15. kesäkuuta 2005 antaman tiedonannon suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005)0252), jonka B osassa määrätään, että "jos jäsenvaltio ei pysty riittävässä määrin vähentämään virheriskiä, komissio suojelee EY:n talousarviota soveltamalla tiukasti nykyisiä määräyksiä, jotka koskevat maksujen keskeyttämistä ja rahoitusoikaisuja"; Maksujen keskeyttäminen 37. antaa täyden tukensa komissiolle maksujen keskeyttämistä koskevan lainsäädännön tiukassa soveltamisessa ja panee tyytyväisenä merkille jo toteutetut toimet sen varmistamiseksi, että varoja ei myönnetä, jos komissiolla ei ole täydellisiä takeita edunsaajavaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmien luotettavuudesta; 38. katsoo, että mitä tulee jonkin tietyn jäsenvaltion menoihin esittäviin toistuviin varauksiin, maksujen keskeyttäminen painostuskeinona tekee yhteisövarojen asianmukaisen käytön jäsenvaltion oman edun mukaiseksi; 39. kehottaa komissiota yksinkertaistamaan sääntöjä ja soveltamaan maksujen keskeyttämistä koskevaa nykyistä lainsäädäntöä silloin kun se on tarpeen ja tiedottamaan säännöllisesti neuvostolle, parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle maksujen keskeyttämisistä ja niiden syistä; 40. vaatii, että maksut keskeytetään kokonaan tai osittain, jos jäsenvaltiot eivät täytä perusvaatimuksia, kuten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) tapauksessa Kreikassa, ja jos Kreikan viranomaiset eivät ratkaise olemassa olevia ongelmia määräaikaan mennessä yhteisesti hyväksytyn toimintasuunnitelman mukaisesti, jonka perusteella komissio on pyytänyt Kreikan viranomaisia saattamaan IACS-järjestelmän siellä täysin toimivaksi; 41. katsoo, että EU:n imagon kannalta on vahingollista, jos yksittäisissä jäsenvaltioissa voidaan soveltaa erilaisia valvontanormeja; Rahoitusoikaisut monivuotisissa ohjelmissa 42. katsoo, että talousarvion toteuttamisessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti komission on sovellettava täysimääräisesti varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohtaa, jonka mukaan komission on kannettava lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti "tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä" soveltaen; 43. korostaa, että yhteisöohjelmien menojen monivuotisesta luonteesta johtuen komissio voi vasta monivuotisen jakson lopussa soveltaa kyseisiä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä, joiden tarkoituksena on korjata havaittuja virheitä jälkikäteen, jos ohjelmien täytäntöönpano on dokumentoitu kattavasti ja selvästi; korostaa lisäksi, että rahoitukseen liittyviä korjauksia on tehtävä heti, kun jäsenvaltiot havaitsevat sääntöjenvastaisuuksia, sen sijaan, että odotettaisiin monivuotisen jakson loppuun; 44. toteaa huolestuneena, että tilintarkastustuomioistuin esittää voimakasta kritiikkiä komission tekemistä rahoituskorjauksista, joita "ei voida pitää mekanismeina, joiden avulla voidaan varmistaa, että virheet ehkäistään, eritellään ja korjataan ajoissa", joiden yhteydessä ei riittävässä määrin huomioida tilien perustana olevissa toimissa, toisin sanoen lopullisen edunsaajan tasolla havaittuja puutteita, ja jotka eivät "rohkaise jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin säännönvastaisuuksien ehkäisemiseksi tai kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseksi" (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, 1.64 ja 6.35 kohdat); 45. huomauttaa, että lopullisilla päätöksillä ja korjaustoimenpiteillä [14] pyritään jättämään yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole toteutettu yhteisön lainsäädäntöä noudattaen, ja että näiden komission toimivaltaan kuuluvilla päätöksillä on oltava merkittävä asema välineenä hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä; 46. huomauttaa, että lopullisilla korjaustoimenpiteillä, joita ei sovelleta suoraan toimiin lopullisen edunsaajan tasolla, on vaikutuksena käytännössä tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan se, että vastuu Euroopan unionin talousarvion laittomasta ja sääntöjenvastaisesta toteuttamisesta siirtyy kaikille jäsenvaltioiden veronmaksajille eikä sääntöjen vastaisesti toimineelle lopulliselle edunsaajalle (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, 1.65 kohta); huomauttaa, että näillä korjaustoimenpiteillä on siksi vain rajallinen ennaltaehkäisevä ja pelotevaikutus edunsaajiin ja hallinnoinnista vastaaviin; 47. korostaa näin ollen olevan erittäin tärkeää, että jäsenvaltioilla on käytössään asianmukaiset järjestelmät virheiden ehkäisemiseksi ja määrittelemiseksi lopullisten edunsaajien tasolla, millä vältettäisiin se, että komission on pantava täytäntöön lopullisia korjaustoimenpiteitä; 48. toteaa, että vaikuttavan ja tehokkaan varainkäytön periaate edellyttää tuloksellista takaisinperintää; katsoo, että takaisinperintää parantamalla voidaan osoittaa EU-sanktioiden toimivuus ja vahvistaa EU:n toimielinten uskottavuutta; 49. toteaa, että varoja voidaan periä takaisin tuloksellisesti vain jäsenvaltioiden täytäntöönpanoelinten avulla; vaatii siksi takaisinperinnän yhteydessä ottamaan huomioon jäsenvaltioille niiden täytäntöönpanoelimistä aiheutuvat kustannukset; 50. on vakuuttunut, että tuomioistuimien lainmukaisesti vastuunalaisiksi toteamien mutta maksuhaluttomien velallisten henkilöllisyyden julkistaminen auttaa parantamaan perintäastetta; 51. katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen esittämän ankaran kritiikin johdosta komission on omalta osaltaan ryhdyttävä kaikkiin asianmukaisiin toimenpiteisiin ennen kaikkea ehkäistäkseen ennalta virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia, ja pitää valitettavana sitä, että komissio näyttää asettavan etusijalle lopulliset rahoitusoikaisumenettelyt, joihin kuitenkin - kuten tilintarkastustuomioistuin huomauttaa - sisältyy vakavia puutteita ja joilla ei sen mukaan voida varmistaa virheiden ennalta ehkäisyä eikä varhaista havaitsemista ja oikaisemista (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, 1.64 kohta); 52. pitää valitettavana komission tilintarkastustuomioistuimeen kohdistamaa kritiikkiä koskien komission vuonna 2005 tekemiä rahoitusoikaisuja koskevia lukuja, jotka nostettiin erityisesti esille esiteltäessä tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta talousarvion valvontavaliokunnalle 23. lokakuuta 2006, koska kansalaisten luottamus EU:n toimielinten toimikelpoisuuteen osaltaan perustuu takeisiin ulkoisena tarkastavana elimenä toimivan tilintarkastustuomioistuimen riippumattomuudesta; 53. kehottaa komissiota esittämään parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle selvityksen, joka kattaa "rahoitusoikaisut"-ilmaisun kaikki eri käsitteet ja vuonna 2005 tosiasiallisesti tehtyjen rahoitusoikaisujen summat; 54. pyytää, että tulevaisuudessa komissio laatii vuosittaisen kertomuksen, jossa on yksityiskohtaiset tiedot tosiasiallisesti suoritetuista rahoitusoikaisuista; Komission sisäisen valvonnan järjestelmä Yhdennettyä sisäisen valvonnan kehystä koskeva toimintasuunnitelma 55. pitää myönteisenä komission 17. tammikuuta 2006 hyväksymää tiedonantoa neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2006)0009 ja SEC(2006)0049), jossa määritellään 16 konkreettista toimenpidettä EU-varoja koskevan tehokkaamman sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi; 56. panee tyytyväisenä merkille ensimmäisen puolen vuoden tulostaulukon (SEC(2006)1001), jonka komissio esitteli 19. heinäkuuta 2006 kyseisessä toimintasuunnitelmassa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisessa saavutetusta edistyksestä, kuten parlamentti pyysi vuoden 2004 vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassaan; odottaa saavansa toisen puolivuotistaulukon ennen 1. tammikuuta 2008; 57. pitää kuitenkin valitettavana sitä, että kyseisen kertomuksen mukaan joihinkin toimenpiteisiin ja erityisesti toimenpiteisiin 7, 9 ja 10 ei ryhdytty suunnitellusta aikataulusta myöhästymisen seurauksena [15]; Kustannustehokkuus —Analyysi toimintoihin liittyvien menojen ja valvontajärjestelmien kustannusten välisestä tasapainosta — Virheiden määrä tai hyväksyttävä virheriski 58. korostaa, että vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2005 tilintarkastustuomioistuin katsoo yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen suhteen, että "yksi tärkeimmistä komission hyväksymistä tavoitteista on valvonnan suhteuttaminen ja kustannusvaikuttavuus" (2.9 ja 2.10 kohta); 59. muistuttaa myös, että edellä mainitussa 8. marraskuuta 2005 pidetyssä Ecofin-neuvoston kokouksessa katsottiin välttämättömäksi ottaa käyttöön yhdennetty sisäinen valvonta ja ilmoitettiin, että "neuvosto katsoo, tuomioistuimen antaman lausunnon nro 2/2004 mukaisesti, että sen pitäisi päästä sopimukseen parlamentin kanssa sellaisista tilien perustana oleviin toimiin liittyvistä riskeistä, joita voidaan pitää hyväksyttävinä, ottaen huomioon valvonnan kustannukset ja siitä saatava hyöty eri politiikan alojen yhteydessä ja vastaavien menojen määrä"; odottaa, että neuvosto panee oman päätöksensä pikaisesti täytäntöön; 60. muistuttaa edellä mainitun toimintasuunnitelman toimenpiteestä 4, jossa parlamentin suositusten mukaisesti ehdotetaan, että "aloitetaan vuoropuhelu toimielinten välillä sellaisista tilien perustana oleviin toimiin liittyvistä riskeistä, joita voidaan pitää hyväksyttävinä"; 61. muistuttaa samoin toimenpiteestä 10, jonka tavoitteena on, että laaditaan "analyysi valvontakustannuksista", koska "valvontakustannusten on oltava asianmukaisessa suhteessa valvonnasta saatavaan hyötyyn", ja jonka mukaan analyysin tulokset esitellään vuoden 2007 alussa; toteaa kuitenkin, että toimenpide on käynnistetty vasta äskettäin; 62. korostaa tässä yhteydessä, miten tärkeä on tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004, joka koskee "yhtenäistä tarkastusmallia", nimittäin tarvetta varmistaa tarkastuksista säätävien, niitä rahoittavien ja niistä hyötyvien valtuutustason yhtäpitävyys (24 kohta), tarkastusten kustannusten ja hyötyjen välinen tasapaino (25 kohta) ja tarkastusten avoimuus (26 kohta); 63. pitää valitettavana, samoin kuin tilintarkastustuomioistuin lausunnossaan nro 4/2006, että hyväksyttävän riskitason ja valvonnan kustannustehokkuuden välistä suhdetta ei ole määritelty ja että vaikka hyväksyttävän riskitason käsite on keskeinen käsite yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksessä, ei ole tietoa siitä, miten se saavutetaan; 64. katsoo näin ollen, että komission on suhteellisuusperiaatteen ja valvontajärjestelmien kustannustehokkuuden periaatteen noudattamiseksi arvioitava suhdetta, joka vallitsee niiden resurssien, jotka sillä on käytössään kutakin tiettyä politiikanalaa varten, ja niiden resurssien osien välillä, joita komissio käyttää valvontajärjestelmissään kutakin menoerää kohden, ja samoin arvioitava havaittujen virheiden seurauksena mahdollisesti menetettyjä resursseja; 65. kehottaa komissiota kertomaan täysin avoimesti, mitä menetelmiä se käyttää määrittäessään virheiden määrää, ja kannustaa komissiota jatkamaan toimielinten välistä vuoropuhelua tilintarkastusmenetelmistä; 66. pitää tärkeänä, että komissiolla on uskottava etenemissuunnitelma myönteisen tarkastuslausuman saamiseksi; 67. kehottaa komissiota tekemään kyseisen vertailevan arvion, joka on ainoa pohja, jonka perusteella voidaan määritellä hyväksyttävä riskitaso, ja toimittamaan arvion Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle Ecofin-neuvoston pyynnön mukaisesti; 68. katsoo, että kustannustehokkuus valvonnassa käytettävien resurssien ja valvonnan tulosten välisenä suhteena on ensisijainen tekijä, joka on huomioitava silloin, kun tilintarkastustuomioistuin laatii tarkastuslausumaa tilien luotettavuudesta; Poliittinen vastuu ja komission vastuu hallinnoinnissa 69. katsoo, että komission yksiköiden toimintakertomusten eriasteinen informaatiopitoisuus on este tälle menettelylle; on huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan joissakin näistä kertomuksista ei edelleenkään anneta riittävästi todistavaa aineistoa tarkastuslausuman myöntämiseksi (vuosikertomus 2005, 2.15, 2.18 ja 2.19 kohdat); 70. kehottaa komissiota valvomaan, että vuosittaisissa toimintakertomuksissa ja niihin liitetyissä ilmoituksissa arvioidaan syvällisemmin - mahdollisuuksien mukaan yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla - nykyisiä järjestelmiä, havaittuja puutteita ja niiden taloudellisia vaikutuksia; 71. kehottaa toistamiseen, että komission pääsihteeri antaa yhteenvetokertomusta laatiessaan tarkastuslausuman kaikista pääjohtajien tekemistä ilmoituksista antaakseen selkeästi tukensa komission jäsenten kollegiolle silloin, kun nämä päättävät kertomuksen sisältöä koskevasta kannastaan; Komission jäsenten osallistuminen 72. arvioi perustavanlaatuiseksi lausunnon, jonka komission sisäinen tarkastaja on antanut vuosikertomuksessaan sisäisistä tarkastuksista ja jonka mukaan "komission jäsenten täysimääräinen osallistuminen poliittisten riskien arvioimiseen mahdollistaisi riskien paremman kokonaisvaltaisen hallinnan ja parantaisi näin ollen suunnittelua, resurssien jakoa ja poliittisten tavoitteiden toteuttamista" [16]; 73. panee merkille komission jäsenten täysimääräisen osallistumisen puutetta koskevan kritiikin; pyytää komissiota määrittelemään toimet, joita tarvittaisiin komission jäsenten täysimääräisen osallistumisen varmistamiseksi, kuten sisäinen tarkastaja esittää, ja samanaikaisesti pääjohtajien ja komission jäsenten välisen suhteen selkeyttämiseksi, ja pyytää komissiota tiedottamaan asiasta perusteellisesti parlamentille; 74. pitää valitettavana komission jäsenten talousarvion valvontavaliokunnassa pitämien esitysten laadullisia eroja ja toivoo, ettei se kuvasta yksittäisten komission jäsenten suhtautumista moitteettomaan varainhoitoon toimivaltaansa kuuluvalla alalla; esittää vaatimuksen, että komission jäsenten on, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta, valmistauduttava paremmin vuoden 2006 vastuuvapausmenettelyä koskeviin kuulemisiin; Etiikka 75. pitää erittäin myönteisenä edellä mainittua avoimuutta koskevaa eurooppalaista aloitetta, jonka yhteydessä komissio ehdottaa, että käynnistetään "Euroopan unionin muiden toimielinten kanssa käytävä keskustelu, jonka aiheena ovat [...] EU:n toimielinten poliittisten viranhaltijoiden ammattietiikkaa koskevat säännöt ja normit"; vaatii aloittamaan keskustelun niin pikaisesti, että kaikki tarvittavat toimet pannaan täytäntöön Euroopan parlamentin uuden lainsäädäntökauden alkaessa kesäkuussa 2009 ja uuden komission toimikauden alkaessa marraskuussa 2009; 76. antaa tukensa ehdotukselle keskustelusta ja pyytää komissiota täyttämään nykyisen tyhjiön ja sisällyttämään komission jäsenten sitoviin käytännesääntöihin perustavanlaatuiset eettiset normit ja toimintaperiaatteet, joita komission jäsenten on noudatettava virkaansa hoitaessaan ja etenkin henkilöstöä, erityisesti välitöntä avustajakuntaansa ("kabinetti"), palvelukseen ottaessaan; 77. kehottaa komissiota kiinnittämään avoimuusaloitteen yhteydessä asianmukaisesti huomiota siihen, että huomattava määrä entisiä ja nykyisiä korkeassa asemassa, arkaluonteisissa tehtävissä toimineita henkilöstön jäseniä on lähtenyt komissiosta, jotkut virkavapaalle, tehdäkseen yhteistyötä sellaisten lobbistien ja asianajotoimistojen kanssa, jotka edustavat esimerkiksi asiakkaita, jotka ovat joko kilpailun pääosaston tutkinnan alaisia tai hakevat muutosta saamiinsa sakkoihin, ja tekemään tässä asiassa ratkaisuehdotuksia; Avoimuus 78. on ilahtunut komission avoimuusaloitteesta ja odottaa, että se johtaa käytännön toimiin ja lainsäädäntöaloitteisiin, jotka puolestaan johtavat EU-varojen käytön ja hallinnoinnin avoimuuteen; odottaa jäsenvaltioiden tukevan ja täydentävän tätä tärkeää aloitetta varmistamalla, että ne puolestaan ovat täysin avoimia EU-varojen käytössä; 79. odottaa, että sen hallinto yhteistyössä talousarvion valvontavaliokunnan kanssa otetaan mukaan konkreettisten lainsäädäntöaloitteiden laatimista koskevaan keskusteluun; 80. kehottaa painokkaasti komissiota tekemään kaikkensa, jotta jäsenvaltiot antaisivat pikaisemmin yleisölle mahdollisuuden tutustua kaikista jaetun hallinnoinnin piiriin kuuluvista EU-varoista tukea saavia hankkeita ja tuen vastaanottajia koskeviin tietoihin; 81. odottaa, että luodaan mahdollisuudet näiden tietojen helppoon ja avoimeen saantiin keskitetyn ja helppokäyttöisen kotisivun avulla; 82. on ilahtunut siitä, että komissio on toteuttanut toimia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että yhteisön maatalousjärjestelmistä maksetut tuet nyt julkistetaan; 83. odottaa, että komissio mahdollisimman pian velvoittaa jäsenvaltiot standardoimaan maatalouteen tarkoitettuja määrärahoja koskevat verkkoon syötettävät tiedot, niin että niitä voidaan verrata jäsenvaltioittain; 84. on ilahtunut siitä, että komissio tunnustaa tarpeen antaa mahdollisuus tutustua niitä erilaisia asiantuntijaryhmiä koskeviin tietoihin, joita komissio käyttää työssään; 85. vaatii painokkaasti komissiota saattamaan päätökseen avoimuuden lisäämiseen tähtäävän prosessin luomalla mahdollisuudet saada helposti tietoa siitä, ketkä ovat edustettuina näissä ryhmissä ja mitä ryhmät tekevät; 86. kehottaa komissiota julkistamaan niiden henkilöiden nimet, jotka osallistuvat näihin ryhmiin, sekä yksittäisten komission jäsenten ja/tai pääosastojen ja/tai kabinettien erityisneuvonantajien nimet; ALAKOHTAISET KYSYMYKSET Tulot 87. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tekemässä tarkastuksessa ei ole havaittu merkittäviä sääntöjenvastaisuuksia alv:oon perustuviin omiin varoihin ja BKTL:oon perustuviin omiin varoihin liittyvien maksujen suhteen; ALV 88. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin on havainnut jäsenvaltioiden vuonna 2005 alvilmoitusten osalta esittämien varaumien määrän lisääntyneen ja että ei ole olemassa vaikuttavia keinoja varmistaa, että jäsenvaltiot toimittavat tarvittavat tiedot, jotta komissio voisi päättää, luopuuko se jäljellä olevista varaumista (vuosikertomuksen 4.13-4.15 kohdat); 89. pyytää komissiota käsittelemään tätä kysymystä jäsenvaltioiden kanssa omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean säännöllisissä kokouksissa ja tiedottamaan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle hyväksytyistä tai hyväksyttävistä toimenpiteistä varaumista luopumista koskevan lopullisen tavoitteen saavuttamiseksi; BKTL 90. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa 2005 todetaan, että komissio ei vieläkään riittävässä määrin tarkasta suoraan kansallista tilinpitoa, jota käytetään esitettyjen määrien perusteena, ja että komission valvontajärjestelmiensä puitteissa tekemät tarkastukset tehtiin ainoastaan asiakirjojen perusteella (4.16 kohta); 91. huomauttaa lisäksi, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan vuodesta 2005 alkaen on sovellettu välillisten rahoituspalvelujen kohdentamista koskevia uusia sääntöjä, joista päätettiin jo vuonna 2002 ja jotka Eurostatin mukaan voisivat merkittävästi nostaa BKTL:a; pitää valitettavana, että komissio ei ole vielä tehnyt minkäänlaista ehdotusta neuvostolle muutosten soveltamiseksi omien varojen laskemiseen (kohdat 4.20 ja 4.21); 92. ei hyväksy sitä, että komissio välillisten rahoituspalvelujen kyseessä ollessa ilmeisesti soveltaa toisenlaista menettelyä kuin laittomien toimien sisällyttämisessä bruttokansantuloon (kohta 4.19), jotka lasketaan omiksi varoiksi, vaikka jäsenvaltiot eivät vielä ole varmistaneet yhtenäistä soveltamista, minkä vuoksi komissio on esittänyt varaumia, jotka mahdollistavat lukujen korjaamisen jälkeenpäin; 93. edellyttää, että kohdennettu välillinen rahoituspalvelu BKTL:oon perustuvia omia varoja varten automaattisesti sisällytetään tulevaan omia varoja koskevaan päätökseen, koska komissio ei ole sisällyttänyt ehdotukseensa neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (KOM(2006)0099) tätä asiaa koskevaa rajoittavaa varaumaa; 94. kehottaa komissiota korjaamaan viipymättä tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet; Yhteinen maatalouspolitiikka 95. panee erittäin tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä asianmukaisesti sovellettuna rajoittaa tehokkaasti virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä; 96. panee kuitenkin huolestuneena merkille tilintarkastustuomioistuimen toistuvasti esittämän kritiikin nykyisin sovellettavasta menettelystä tilien tarkastamiseksi ja hyväksymiseksi yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä (sertifiointielimien laatimat kertomukset ja sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset); huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan menettely ei sovellu antamaan varmuutta toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopulliselle edunsaajalle (viljelijöille ja alan toimijoille) suoritettavien maksujen tasolla; 97. toistaa vielä kertaalleen olevan välttämätöntä, että jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa varmuuden antamiseksi toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla, ja kehottaa voimakkaasti komissiota lisäämään maksujen jälkeisiä tarkastuksia ja varmistamaan, että sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin; 98. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin on edelleen havainnut ongelmia yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamisessa Kreikassa, ja antaa täyden tukensa toimintasuunnitelmalle, siinä asetetuille määräajoille ja tavoitteille, joita komissio on pyytänyt Kreikan viranomaisilta virheiden korjaamiseksi, ja antaa samoin tukensa komission aikomukselle soveltaa tiukasti nykyistä lainsäädäntöä maksujen keskeyttämisestä, jos Kreikan hallitus ei puutu nykyisiin ongelmiin annetussa määräajassa, kuten komissio esitti asiasta vastaavassa parlamentin valiokunnassa; 99. panee merkille ongelmat, joita on havaittu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamisessa tilintarkastustuomioistuimen vierailun kohteena olleissa uusissa jäsenvaltioissa, joissa järjestelmät eivät vielä ole luotettavia, ja pyytää komissiota ja kyseisiä jäsenvaltioita tekemään kaiken voitavansa näihin ongelmiin puuttumiseksi; 100. panee lisäksi merkille vakavat puutteet, joita tilintarkastustuomioistuin on todennut maaseudun kehittämistä, vientitukia ja ennen kaikkea oliiviöljyalaa koskevissa tarkastuksissaan Espanjassa, Kreikassa ja Italiassa, ja pyytää komissiota toteuttamaan tiukempia tarkastuksia näillä aloilla ennen vuoden 2007 päättymistä ja ilmoittamaan tarkastusten tuloksista parlamentille ennen vuoden 2006 vastuuvapausmenettelyä; panee merkille, että oliiviöljyalan viimeisimmän uudistuksen täytäntöönpanovaihtoehdot sekä unionin tuottajamaiden käytettävissä olevan maatalouden tietojärjestelmän täysimääräinen kehittäminen ja toimeenpano vähentävät minimiin sääntöjenvastaisuuksien riskit yhteisten markkinajärjestelyjen yhteydessä myönnettävien tukien osalta; 101. katsoo, että komission oliiviöljyn tuotantotukia koskevat rahoitusoikaisut ovat tarkoituksenmukaisia yhteisön talousarviolle koituvien haittavaikutusten rajoittamiseksi, ja tukee komission neuvostolle tekemää ehdotusta, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa kyseistä järjestelmää; Rakennetoimet, työllisyys- ja sosiaaliasiat 102. ilmaisee olevansa erityisen tyytyväinen siihen, että avoimuutta koskevan eurooppalaisen aloitteen ja rakennerahastoja kaudella 2007-2013 koskevien uusien sääntöjen yhteydessä jäsenvaltioiden on annettava tiedot yhteisövarojen edunsaajista ja komission on julkistettava nämä tiedot; kehottaa komissiota julkaisemaan kaikki nämä tiedot sekä tiedot unionin politiikan kaikkien muiden toimialojen edunsaajista siten, että ne ovat helposti myös laajemman yleisön saatavilla ja että eri jäsenvaltioista saadut tiedot ovat vertailukelpoisia; 103. panee tyytyväisenä merkille edellä mainittujen rakennerahastojen kauden 2007-2013 uudet säännöt, joiden mukaisesti komissio ei korvaa menoja ilman, että sille toimitetaan ennen tätä riippumattoman elimen antama kirjallinen ilmoitus, jolla varmistetaan, että hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön kanssa [17]; 104. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuin on jälleen kerran todennut puutteita kansallisissa valvontajärjestelmissä ja merkittävän määrän virheitä, jotka vähentävät jäsenvaltioiden lopullisten menoilmoitusten luotettavuutta (Vuosikertomus, kohdat 6.26 ja 6.29); pitää samoin valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komissio ei valvo riittävän tehokkaasti jäsenvaltioiden vastuulle annettuja tarkastuksia, ja pyytää tätä korjaamaan tilanteen kiireellisesti; 105. muistuttaa, että moitteettoman varainhoidon ja tarkastuslausuman kannalta ei niinkään ole tärkeää havaitut virheet vaan asianmukaiset valvontajärjestelmät, joiden avulla komissio voi asianmukaisesti valvoa yhteisön talousarviolle koituvia riskejä ja tehdä tarvittavat rahoitusoikaisut; 106. pitää valitettavana, että pienessä osassa jäsenvaltioita ilmenee edelleen samoja ongelmia, joiden vuoksi esitetään toistuvia varaumia, ja pyytää komissiota yhä uudelleen valvomaan tarkasti kansallisten viranomaisten suorittamia toimenpiteitä, varmistamaan toimenpiteiden asianmukaisuus ja tiedottamaan saavutetusta edistyksestä asianmukaisesti parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle; 107. pitää lisäksi valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan jäsenvaltiot eivät noudata näille kuuluvaa velvoitetta toimittaa säännönmukaisesti tietoja, jotka niiden kuuluu toimittaa komissiolle rahoituksen peruutuksista ja takaisin perittävistä määristä (vuosikertomus, 6.36 kohta); 108. pyytää komissiota varmistamaan kaikin käytössään olevin keinoin, että jäsenvaltiot noudattavat raportointia koskevaa velvoitettaan, ja pidättäytymään maksuista siihen asti, kunnes kansalliset viranomaiset toimittavat vaadittavat tiedot; 109. huomauttaa, että vuosina 2004-2006 komissio ryhtyi toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena oli keskeyttää väliaikaisesti joillekin jäsenvaltioille maksut EAKR:sta ja ESR:sta, joiden yhteydessä havaittujen virheiden johdosta esitettiin toistuvia varaumia, ja antaa tukensa tällaisille toimille; 110. pyytää komissiolta, lopullista vastuuta yhteisövarojen moitteettomasta hoidosta kantavan tahon ominaisuudessa, että mikäli jokin jäsenvaltio ei anna toivottuja takeita, sovelletaan tämän päätöslauselman 38 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaisesti maksujen keskeyttämistä koskevia yhteisön sääntöjä [18]; Sisäiset politiikat 111. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan samoja ongelmia (virheitä kulujen korvauksissa, sovellettavien sääntöjen monimutkaisuus ja tehokkaan seuraamusmenettelyn puuttuminen) ilmenee vuodesta toiseen, vaikka komissio hallinnoi suoraan sisäisiin politiikanaloihin liittyviä toimia, ja pyytää komissiota jatkamaan ponnistelujaan yhteisrahoitteisia ohjelmia koskevien sääntöjen yksinkertaistamiseksi ja selkeyttämiseksi, erityisesti kun on kyse dokumentointiin nähden oikeasuhteisesta aikakirjanpidosta (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 2005, kohta 7.29), huolehtimaan tuensaajien kanssa käytävässä vuoropuhelussa siitä, että sovellettavia sääntöjä, oppaita ja lomakkeita selkeytetään mahdollisimman paljon, sekä varmistamaan, että olemassa olevaa seuraamusmenettelyä sovelletaan tehokkaasti ja asianmukaisesti aina tarvittaessa ja siihen ehdotetaan tarvittaessa muutoksia menettelyn tehon parantamiseksi, parantamaan kansallisten yksikköjen järjestelmätarkastusten laajuutta, laatua ja seurantaa tehostamalla tiedotusta ja keskinäistä tietojenvaihtoa (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus 2005, 7.29 kohta ja parlamentin 35 a artiklaan (uusi) tekemä uudistettuja varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjä koskeva tarkistus) [19]; kehottaa komissiota esittämään budjettivallan käyttäjälle konkreettisen toimenpideluettelon siitä, miten komissio aikoo nykyisen toimikautensa aikana saada rajoittamattoman luotettavuuslausuman suoran hallinnoinnin alalla; Liikenne ja matkailu 112. panee merkille, että vuoden 2005 lopullisesti hyväksyttyyn, vuoden aikana tarkistettuun talousarvioon sisällytettiin liikennepolitiikkaa varten 917,2 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 931,8 miljoonaa euroa maksumäärärahoja; panee lisäksi merkille, että näistä kokonaismääristä: - Euroopan laajuisille liikenneverkoille (TEN-T) osoitettiin 671,4 miljoonaa euroa maksusitoumuksia ja 747,9 miljoonaa euroa maksumäärärahoja, - liikenneturvallisuuteen osoitettiin 15,9 miljoonaa euroa maksusitoumuksia ja 18,1 miljoonaa euroa maksumäärärahoja, - Marco Polo -ohjelmaan osoitettiin 30,5 miljoonaa euroa maksusitoumuksia ja 8,2 miljoonaa euroa maksumäärärahoja, - liikennevirastoja varten osoitettiin 69 miljoonaa euroa maksusitoumuksia ja 62 miljoonaa euroa maksumäärärahoja; 113. panee tyytyväisenä merkille, että sekä maksusitoumusten että maksumäärärahojen käyttöaste on jatkuvasti korkea Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) hankkeissa (molemmat yltävät lähes 100 prosenttiin), mutta pahoittelee, että tästä huolimatta hankkeita pannaan jatkuvasti täytäntöön liian hitaasti ja kehnosti, vaikkakin liikenneinfrastruktuurihankkeiden toteuttaminen kestää tavallisesti useita vuosia; 114. on huolestunut siitä, että kaikissa hankkeissa EU:n maksuosuuden raja jäi epäselväksi, koska varainhoitoasetuksessa ei määritellä, sovelletaanko EU:n rahoituksen 10 prosentin kynnystä tiettyyn ajankohtaan mennessä syntyneisiin menoihin vai hankkeen ennakoituihin kokonaiskustannuksiin; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin on tältä pohjalta huomauttanut, että varoja on kulutettu liikaa 146 miljoonaa euroa; pitää tervetulleena komission nyt hyväksymää selkeää kantaa asiaan ja on sitä mieltä, että prosenttirajat olisi laskettava osuuksina hankkeiden lopullisista kustannuksista; 115. panee tyytyväisenä merkille, että liikenteen pääosasto suorittaa nyt tilintarkastuksen 49 prosenttiin TEN-T -hankkeiden kokonaiskustannuksista, ja kannustaa tukemaan tätä edistysaskelta tarkistamalla 20 prosenttia kaikista hankkeista; 116. on huolissaan liikennealan tutkimusta koskevien sopimusten keskimääräistä korkeammasta virheasteesta, ja kehottaa korjaamaan tämän epäkohdan; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta tutkimaan asiaa uudelleen vuoden 2006 vuosikertomuksessaan; 117. panee huolestuneena merkille, että liikenneturvallisuusalalla maksumäärärahojen käyttöaste jäi 74 prosenttiin käytettävissä olevista varoista; on niin ikään huolestunut Marco Polo -ohjelman maksumäärärahojen käyttöasteesta, joka oli 53 prosenttia; on sitä mieltä, että näitä käyttöasteita, ja varsinkin maksumäärärahojen käyttöasteen huomattavaa alenemista, ei voida mitenkään hyväksyä ottaen huomioon liikennealaa koskevaan valkoiseen kirjaan sisältyvät keskeiset tavoitteet; 118. kehottaa komissiota esittämään parlamentille ja neuvostolle vuosittain yksityiskohtaisemman kuvauksen kunkin budjettikohdan menoista suhteutettuna kohdasta annettuihin selvityksiin; Ympäristö, kansanterveys ja elintarvikkeiden turvallisuus 119. pitää ympäristöä, kansanterveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevien budjettikohtien yleistä toteuttamisastetta tyydyttävänä; 120. kehottaa komissiota toteuttamaan toimia kehittääkseen edelleen hakijoille monivuotisten ohjelmien yhteydessä tarjottavaa apua; pitää myönteisinä pyrkimyksiä tarkentaa tarjouspyyntöjä ja tarjota hakijoille enemmän apua, jotta vältettäisiin sellaisten hankehakemusten toimittaminen, jotka selvästi eivät täytä hakuperusteita tai ovat huonosti laadittuja; toteaa, että tyydyttävän tilanteen aikaansaamiseksi on vielä tehtävä työtä; kehottaa komissiota tutkimaan täytäntöönpanon eri vaiheita täytäntöönpanojaksojen aikaistamiseksi vuoden aikana; 121. panee merkille, että sekä ympäristö- että kansanterveys- ja elintarviketurvallisuuspolitiikan maksuaste oli alle 80 prosenttia; tunnustaa, että maksumäärärahatarpeiden suunnittelu on vaikeaa, koska komissio on osittain riippuvainen edunsaajien ja alihankkijoiden laskujen nopeasta toimittamisesta; kehottaa komissiota kuitenkin jatkamaan ponnistelujaan maksumäärärahojen täytäntöönpanoon vaikuttavien menettelyjensä parantamiseksi; 122. toivoo, että uudessa rahoituskehyksessä käyttöön otettu malli, jonka mukaan kaikki yhden toimintalohkon toiminnot kootaan yhteen ohjelmaan ja yhteen budjettikohtaan, tehostaa käytettävissä olevien määrärahojen käyttöä; Kulttuuri ja koulutus 123. katsoo, että hakijoille uusien monivuotisten ohjelmien, kuten nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action), Kansalaisten Eurooppa -ohjelman ja Kulttuuri 2007 -ohjelman, yhteydessä asetettavia vaatimuksia on edelleen yksinkertaistettava, jotta unionia saataisiin kehitettyä kansalaisystävällisempään suuntaan, ja odottaa komission tutkivan edelleen, mitä tällaisia mahdollisuuksia tarkistetun varainhoitoasetuksen puitteissa on tarjolla; 124. katsoo, että varainhoitoasetuksen säännösten soveltamiseksi komission on selvitettävä, olisiko julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekeminen yhtenäistettävä siten, että käytetään aina samoja toimintatapoja ja nojaudutaan komission päätöksiin ohjelmien rahoittamisen yhteydessä; 125. kannustaa komissiota entistä määrätietoisemmin seuraamaan ohjelmien hallintoon osallistuvien kaikkien 99 kansallisen elimen työtä ottaen huomioon, että niissä sovelletuissa tarkastusmenettelyissä on erinäisissä tapauksissa havaittu huomattavia puutteita; 126. odottaa koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston kehittävän parempia toimintamenettelyitä; korostaa, että erityisesti sen toimialalla toimivat järjestöt ovat riippuvaisia hanketuesta annettavasta luotettavasta ja oikea-aikaisesta tiedosta; panee tässä yhteydessä merkille, että hakijat ovat usein hyvin pieniä järjestöjä tai luonnollisia henkilöitä, joilla ei ole keinoja tai asiantuntemusta suorittaa ammattimaista tarkastusta; 127. panee merkille, että paikalla suoritettavien hanketarkastusten kustannukset ovat erittäin korkeat; katsoo kuitenkin, että koska tavoitteena on vähentää virhemarginaali mahdollisimman pieneksi, on varmistettava, että toteutettujen tarkastusten kustannukset ja tehokkuus ovat järkevässä suhteessa, jotta yhteisön politiikan toteuttamiseen ja tarkastusten suorittamiseen käytetyt varat olisivat parhaassa mahdollisessa suhteessa; 128. haluaa varmistaa, että viestinnän alalla annettava tuki jäsenvaltioiden ja komission yhteistyössä järjestämille tiedotuskampanjoille myönnetään täydentävyyden periaatetta noudattaen, ja pyytää komissiota vaatimaan jäsenvaltioilta vakuutusta, että rahoitustuella ei pelkästään korvata EU:n tiedotuspolitiikkaa koskeville kansallisille toimille tarkoitettua jäsenvaltioiden omaa rahoitustukea; 129. kehottaa komissiota varmistamaan, että kansalliset virastot eivät poikkea yleisistä arviointiperusteista tukivaroja myöntäessään, kuten tapahtui Puolassa homoseksuaalisia nuoria koskevan hankeen yhteydessä, ja että noudatetaan EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaa ja että otetaan huomioon EU:n varojen takaisinperintä, jos ohjelman kriteerejä ei noudateta; Naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo 130. tähdentää, että EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistäminen on EU:n perusperiaate ja tavoite, johon pyritään yhteisön kaikissa toimissa ja toimintalinjoissa; kehottaa jälleen kerran ottamaan sukupuolten tasa-arvokysymykset talousarviosuunnittelun ensisijaisiksi tavoitteiksi tasa-arvonäkökohtien huomioimista julkisten talousarvioiden laatimisessa koskevan periaatteen mukaisesti, ja kehottaa komissiota toimittamaan tietoja arviointia varten; 131. pyytää jälleen, että vastuuvapausmietintöihin sisällytettäisiin sukupuolten tasa-arvoa koskeviin toimintalinjoihin liittyviä, sukupuolittain eriteltyjä tietoja; pitää valitettavana, ettei komissio ole toimittanut näitä tietoja; 132. panee huolestuneena merkille Daphne-ohjelman maksumäärärahojen alhaisen täytäntöönpanoasteen (58 prosenttia); on tietoinen hankkeiden laatustandardien säilyttämistä koskevista komission ilmoituksista, ja panee merkille, että monilta korkealaatuisilta hankkeilta evättiin taloudellinen tuki, ja on sen tähden tyytyväinen, että Daphne-ohjelman kolmanteen vaiheeseen osoitettua rahoitusta lisättiin, mutta on huolissaan ennallaan pysyneistä hallinnollisista voimavaroista; vaatii sen vuoksi selvittämään edelleen alhaisen täytäntöönpanoasteen syitä; 133. kiinnittää huomiota siihen, että rakennerahastotukea saaneista sukupuolten tasa-arvon edistämistoimista ei ole annettu tietoa, ja kehottaa komissiota korjaamaan tilanteen; 134. katsoo, että naisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistäminen ja sitä myötä naisten laadukas kouluttaminen ja työllistyminen tiedotus- ja viestintätekniikoiden alalla ansaitsisi enemmän huomiota; 135. panee tyytyväisenä merkille, että komissio on edistynyt huomattavasti vuotuisissa tavoitteissaan rekrytoida ja nimittää naisia komission hallintoyksikköjen johto- ja muihin A*/AD -palkkaluokan tason tehtäviin; kehottaa komissiota jatkamaan edelleen ponnistelujaan tässä suhteessa; Kansalaisvapaudet sekä oikeus- ja sisäasiat 136. panee tyytyväisenä merkille, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevan talousarvion maksusitoumusmäärärahojen toteutumisessa on edistytty jonkin verran; pahoittelee maksumäärärahojen toteutumisasteen alenemista entisestään (79,8% verrattuna 83,8 %:iin vuonna 2004 tilintarkastustuomioistuimen mukaan); panee merkille, että tämä on yksi komission alhaisimmista toteutumisasteista; kehottaa oikeuden, vapauden ja turvallisuuden pääosastoa tehostamaan talousarvionsa täytäntöönpanoa tulevaisuudessa; Tutkimus ja kehittäminen 137. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komissio ei edelleenkään ole onnistunut panemaan täytäntöön luotettavaa henkilöstömenojen kirjausjärjestelmää tutkimuksen alalla; katsoo, että "on erittäin tärkeää, että avustussopimuksissa määrätään selkeästi, että toimintaan osallistuneen henkilöstön käyttämä työaika on osoitettava todeksi" (vuosikertomus, 7.7 kohta) [20]; 138. panee huolestuneena merkille, että tarkastustodistuksia koskeva järjestelmä ei ole suurista kustannuksistaan huolimatta tuonut vuonna 2005 vielä toivottuja takeita, ottaen huomioon virheet, joita tilintarkastustuomioistuin on havainnut henkilöstömenoja ja niihin liittyviä yleiskuluja koskevissa ilmoituksissa, joille on myönnetty tarkastustodistukset ilman varaumia; panee kuitenkin merkille, että tarkastustodistusten laatu on parantunut niille asetettujen vaatimusten julkaisemisen jälkeen; kehottaa komissiota kehittämään edelleen sopivia arviointiperusteita tarkastustodistuksille niiden käyttökelpoisuuden parantamiseksi; 139. kehottaa komissiota nopeuttamaan edellä mainitun yhdennettyä sisäisen valvonnan kehystä koskevan toimintasuunnitelman toimenpiteiden ja erityisesti toimenpiteen 7 ("Edistetään parhaita käytänteitä hanketasolla toimitettavien tarkastusten kustannustehokkuuden lisäämiseksi") täytäntöönpanoa; 140. kehottaa komissiota täyttämään seitsemännen puiteohjelman osallistumisvaatimuksen, muun muassa ottamaan käyttöön kiinteitä maksuja koskevan menettelyn, ja tiedottamaan Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle välitarkistuksen yhteydessä; 141. pitää valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan ilmenee edelleen epävarmuustekijöitä liian yleisluontoisista ja epäselvistä sopimusehdoista johtuen, erityisesti tarkastuksesta vastaavan tarkastajan kelpoisuusvaatimuksiin ja riippumattomuuteen nähden, ja panee merkille komission tekemän sitoumuksen [21] yksinkertaistaa yhteisökehystä ja mukauttaa tarkastustodistusten käyttöä; 142. panee samoin merkille, että komission sisäinen tarkastaja (sisäisen tarkastuksen yksikkö) katsoo, että on olemassa vaara, että aiheetta maksettuja summia ei huomata tehokkaan valvontajärjestelmän puuttuessa budjettisitoumuksia toteutettaessa, ja pyytää näin ollen komissiota vahvistamaan tätä varten asianmukaiset seurantatoimenpiteet; Ulkoiset toimet 143. huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuin ei ole havainnut mitään virheitä edustustojen suorittamia maksuja koskevan otoksen tarkastuksen yhteydessä, mutta että se löysi virheitä tarkastettaessa otosta, joka koski tarjouspyyntöjä ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamia toimia; 144. katsoo olevan ensisijaisen tärkeää varmistaa sellaisten yhteisöpolitiikan alojen yhdenmukaisuus, joilla on vaikutusta kehitysmaihin, ja katsoo tästä johtuen, että on selkeytettävä työnjakoa ulkoisia toimia hallinnoivien eri pääosastojen välillä; 145. panee huolestuneena merkille, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan EuropeAidin suorittamissa riskianalyyseissä ei ole huomioitu riskejä, jotka liittyvät hankkeiden täytäntöönpanosta vastaaviin erityyppisiin elimiin (valtioista riippumattomat järjestöt, kansainväliset järjestöt, valtion laitokset jne.) tai käytettyihin rahoitusmuotoihin (avustus, talousarviotuki, rahasto jne.); kehottaa komissiota antamaan selkeämmän kuvan yksittäisten rahoitusvälineiden tehokkuudesta eriyttämällä niitä koskevaa kertomustaan; ehdottaa, että kehitysmaille myönnettävän avun osalta tutkitaan mahdollisuus ottaa käyttöön asteittainen järjestelmä, jonka ensimmäisessä vaiheessa on tarkoitus yksittäisiä hankkeita tukemalla luoda perusedellytykset taloudellisen avun antamiselle, toisin sanoen eräänlainen demokraattinen talousarvion valvonta sekä riippumattomat tarkastuselimet; 146. pitää erityisesti valitettavana, että koska EuropeAidin tarkastukset eivät riittävästi kata hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elimien toimia, niillä voi olla vain rajallinen vaikutus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaan yleiseen varmuuteen (vuosikertomus, 8.12 kohta); 147. pyytää EuropeAidia luomaan tarkastusohjelman hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavia elimiä varten ja panostamaan jälkitarkastuksiin niiden valtioista riippumattomien järjestöjen tapauksessa, joiden kanssa se tekee yhteistyötä; 148. panee huolestuneena merkille, että Tacis-ohjelmalle myönnettyjen varojen vaikuttavuuden suhteen komissio ei tilintarkastustuomioistuimen mukaan pystynyt vuoden 2005 lopussa määrittämään Tacis-ohjelman vaikutusta turvallisuuden lisääntymiseen yksittäisten ydinvoimalaitosten tasolla (vuosikertomuksen kohta 8.36); katsoo, että esitetty kritiikki on erityisen vakavaa, koska se tuo esille puutteen takeista yhteisön toiminnan perustavanlaatuiseen ja ensisijaiseen näkökohtaan eli sen vaikuttavuuteen nähden; 149. panee merkille tilintarkastustuomioistuimen esittämän kritiikin yhtenäisestä tieto- ja hallintojärjestelmästä (CRIS), jonka sisältämiä taloudellisia tietoja ei ole saatavissa riittävästi tai ne ovat epäyhtenäisiä yksityiskohtaisemman riskianalyysin suorittamiseksi (vuosikertomuksen kohta 8.6); pyytää komissiota korjaamaan CRIS-järjestelmän puutteet välittömästi ja käyttämään kaikkia järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia valvontajärjestelmien tarvitsemien tietojen saamiseksi; 150. panee merkille komission antaman tiedon (vastaus kirjalliseen kysymykseen E-4481/06), jonka mukaan lesotholainen tuomioistuin tuomitsi Lesothossa toteutettua vesihuoltohanketta (Lesotho Highlands Water Project, LHWP) koskevassa petos- ja lahjontajutussa kolme EU-rahoitusta saanutta yritystä (Schneider Electric SA (Ranska), Impregilo Spa (Italia) ja Lahmeyer International GmbH (Saksa)) sakkoihin; 151. kritisoi sitä, että komissio ei Lesothossa toteutettua vesihuoltohanketta koskevassa tapauksessa ilmeisesti vielä ole tehnyt mitään varainhoitoasetuksen 93 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisia päätöksiä (hankintamenettelyistä pois jättäminen); odottaa, että komissio tekee ja julkistaa kyseiset päätökset viimeistään kesäkuuhun 2007 mennessä sekä antaa parlamentille ja Euroopan investointipankille, jota asia myös koskee, viimeistään syyskuussa 2007 perusteellisen kertomuksen, josta myös käy ilmi, mitä toimia on toteutettu varojen takaisin perimiseksi; Kehitysyhteistyö 152. pitää tervetulleena, että perusterveydenhoitoon ja peruskoulutukseen käytettyjen EU varojen osuus nousi 4,98 prosentista 6,83 prosenttiin; pahoittelee kuitenkin sitä, että tämä osuus on vielä kaukana vuoden 2005 talousarviossa asetetusta 20 prosentin tavoitteesta; pitää mahdottomana hyväksyä sitä, että komissio käyttää perusterveydenhoidon ja peruskasvatuksen aloille tehtyjen liian vähäisten investointien tekosyynä sitä legitiimiä ja tarpeellista tavoitetta, jonka mukaan on pyrittävä parempaan tukijoiden väliseen koordinointiin ja työnjakoon, ja kehottaa komissiota viipymättä toteuttamaan toimenpiteitä, jotta 20 prosentin tavoite voidaan saavuttaa, sekä ilmoittamaan parlamentille vähintään kahdesti vuodessa kirjallisesti vallitsevasta täytäntöönpanotilanteesta sekä laskelmaan vaikuttavista tekijöistä; 153. pahoittelee, että komissio ei tähän mennessä ole kehittänyt kattavaa strategiaa, jotta terveyden ja koulutuksen alat otettaisiin yhdessä vastaanottajamaiden kanssa painopistealueiksi uusissa maakohtaisissa strategioissa; 154. pahoittelee lisäksi sitä, että komission päinvastaisista vakuutteluista huolimatta valmisteilla olevista maakohtaisista strategioista puuttuu yleisesti vuosituhattavoitteita koskeva selkeä profiili, puhumattakaan kunkin vuosituhattavoitteen saavuttamista koskevista erityistavoitteista ja aikatauluista, eikä niissä riittävästi käsitellä yhteisön panosta niiden saavuttamiseksi; 155. pitää tervetulleena sitä, että komissio ilmoittaa joidenkin budjettikohtien puutteellisesta täytäntöönpanosta, erityisesti yhteisön osallistuminen valtiosta riippumattomien järjestöjen kehitysmaiden hyväksi toteuttamiin toimiin (momentti 21 02 03), ympäristö kehitysmaissa (momentti 21 02 05), köyhyyteen liittyvien sairauksien torjuminen kehitysmaissa (alamomentti 21 02 07 02), tukitoimet väestön hyväksi ja lisääntymisterveys (alamomentti 21 02 07 03) ja hajautettu yhteistyö (momentti 21 02 13); korostaa kuitenkin, että ponnisteluja talousarvion täysimääräiseksi toteuttamiseksi on edelleen tehostettava; 156. kehottaa komissiota kiinnittämään enemmän huomiota ammattitaitoisen työvoiman muuttoon kehitysmaista EU-maihin sekä ehdottamaan sopivia toimenpiteitä, joilla helpotetaan kehitysmaiden ammattitaitoisen työvoiman jäämistä tai palaamista kotimaahansa, jotta tuenantajien muun muassa terveydenhoidon ja koulutuksen alalla toteuttamat toimenpiteet koituvat pitkällä aikavälillä ja tehokkaasti kehitysmaiden köyhyyden poistamisen hyväksi; 157. on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin on todennut komission valvonta- ja seurantajärjestelmien parantuneen; pahoittelee kuitenkin sitä, että nämä parannukset eivät ulotu täytäntöönpanevien instanssien valvontaan, seurantaan ja tarkastamiseen; pitää mahdottomana hyväksyä, että näin suuri merkittävien virheiden määrä on siten edelleen mahdollinen näin keskeisessä kohdassa eurooppalaisten veronmaksajien ja kehitysmaiden tuen saajien välistä ketjua; kehottaa komissiota huolehtimaan erityisesti siitä, että noudatetaan säädettyä tarjousmenettelyä ja että ei tehdä päällekkäisiä kirjauksia; 158. kehottaa komissiota toimimaan aktiivisesti, jotta tilintarkastustuomioistuin pystyy tehokkaasti valvomaan EU:n talousarviovarojen käyttöä sellaisissa toimenpiteissä, joiden toteutuksesta vastaavat kansainväliset järjestöt ja erityisesti YK:n järjestöt; 159. odottaa, että komissio kehottaa tuensaajamaissa toimivia edustustojaan esittämään raporteissaan yksityiskohtaiset tiedot EU:n varojen käytön käytännön tuloksista, jotta komissio voi mitata ja julkaista EU:n kehitysyhteistyön tulokset; 160. kehottaa komissiota valvomaan säännöllisesti edustustojensa operatiivisten varojen käyttöä sekä niiden toiminta-alan yhteensopivuutta Euroopan unionin painopisteiden kanssa; 161. pitää tervetulleena, että komissio on ponnistellut ottaakseen ympäristöpolitiikan huomioon kehitysyhteistyössä, ja kehottaa komissiota edelleen korostamaan kehitysyhteistyöpolitiikan ympäristöulottuvuutta ottamalla mukaan ympäristöystävällisen energiahuollon edistämisen; 162. on tyytyväinen siihen, että komission humanitaarinen apu tsunamikatastrofin yhteydessä toimi yleisesti ottaen myönteisesti; pahoittelee kuitenkin, että nopean avun toimenpiteitä ei koordinoitu riittävässä määrin; kehottaa komissiota yhtäältä määrittelemään selkeämmin humanitaarisen avun pääosaston ja ympäristön pääosaston roolit (yhteisön mekanismi pelastuspalvelualaa varten) ja toisaalta kehittämään konsepteja, joilla varmistetaan kohdealueiden tukeminen siten, että eri tukijoiden panokset koordinoidaan, ja pitää tervetulleena sitä, että komissio on valmis tiedottamaan parlamentille edistymisestä säännöllisesti kirjallisesti; 163. panee jälleen merkille, että Euroopan kehitysrahaston sisällyttäminen EU:n talousarvioon parantaisi Euroopan kehitysyhteistyön johdonmukaisuutta yleisesti, lisäisi avoimuutta ja tehokkuutta ja mahdollistaisi demokraattisen valvonnan; Euro-Välimeri-kumppanuus 164. pitää myönteisenä, että tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan komissio on edistynyt huomattavasti Meda-ohjelma hallinnoimisessa; kehottaa komissiota tehostamaan toimintaansa edelleen ja varmistamaan jouhevan siirtymisen uusiin rahoitusvälineisiin; vaatii, että komissio pitää Euroopan parlamentin ajan tasalla sen suhteen, miten strategia-asiakirjoissa ja uusien välineiden ohjeellisissa ohjelmissa vahvistettujen tavoitteiden käytännön toteutus edistyy; 165. kehottaa komissiota esittämään perusteellisemman arviointijärjestelmän, joka kattaa kaikki ulkoisen avun menot ja jossa menojen ja poliittisten tulosten välinen yhteys tai sen puuttuminen käy selvemmin ilmi, jotta parlamentilla on mahdollisuus tehokkaasti käyttää toimivaltaansa ja täyttää velvollisuutensa budjettivallan käyttäjänä; Itäiset naapurit 166. panee tyytyväisenä merkille komission ponnistelut Tacis-ohjelman piiriin kuuluvien hankkeiden hallinnoinnin parantamiseksi Venäjällä ja muissa edunsaajamaissa; toteaa, että komissio on puuttunut moniin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 2/2006 mainittuihin heikkouksiin; 167. odottaa mielenkiinnolla arviota Tacis-ohjelman piiriin kuuluvien ydinlaitosten turvallisuuden parantamisesta, jonka komissio käynnisti vuonna 2006; 168. toistaa vaatimuksensa, että komission on selvennettävä Yhdistyneiden Kansakuntien virastojen kanssa tilintarkastustuomioistuimen oikeutta saada tietoja virastojen hallinnoimista hankkeista; 169. kehottaa komissiota vaatimaan, että Euroopan unionin kansainvälisille järjestöille, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien virastoille ja Maailmanpankille, myöntämien varojen hallinnoinnin on oltava seurattavissa ja avointa, ja toimittamaan nämä tiedot parlamentille; 170. katsoo, että Euroopan unionin näkyvyyttä on lisättävä; kehottaa komissiota ja neuvostoa pohtimaan edelleen viestintämenetelmiään, jotta voidaan varmistaa, että Euroopan unionin ulkopolitiikka on avoimempaa ja näkyvämpää. Liittymistä valmisteleva strategia 171. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan sen tarkastamissa Sapard-toimissa oli merkittäviä virheitä ja että valvontajärjestelmät ovat parantuneet komission tasolla, mutta että jäsenvaltioissa ilmeni huomattavia puutteita (kohdat 9.10 ja 9.19); 172. suosittaa näin ollen komissiolle jäsenvaltioiden järjestelmien seurannan parantamista ja että yleisellä tasolla kiinnitetään erityistä huomiota ohjelmien menoja koskeviin lopullisiin ilmoituksiin ja erityisesti valvotaan tarkkaan Sapard-ohjelman maksajavirastoja; 173. on huolestunut siitä, että Bulgarian osalta Phare- ja Ispa-ohjelmia koskevan EDIS-järjestelmän (laajennettu hajautettu täytäntöönpano) mukaisen akkreditoinnin läpivienti viivästyi, minkä vuoksi tämä prosessi saatiin päätökseen vain osittain ennen laajentumista; panee merkille, että Bulgaria on pidentänyt valmisteluvaihetta ja että Bulgariassa on kyllä edistytty mutta sen on yhä syytä parantaa valvontajärjestelmiä sekä hallinnollisia valmiuksia, jotka ovat välttämättömiä hankkeiden toteuttamiseksi ajallaan ja tehokkaasti; kehottaa komissiota jatkamaan yhteistyötä Bulgarian ja Romanian viranomaisten kanssa ja siten tukemaan niiden mukautumista edelleen EDIS-järjestelmän vaatimuksiin; 174. on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan CARDS-hankkeita varten Kroatiassa käyttöön otettu hajautettu hallinto on osoittautunut ongelmattomaksi; kehottaa komissiota toimimaan edelleen kansallisten täytäntöönpanovirastojen kanssa niiden hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi; 175. vaatii, pitäen mielessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtävän yhteistyön tärkeyden, että komission olisi päätettävä osallistua yhteishankkeisiin vain silloin, kun varojen tehokas käyttö voidaan taata; pitää välttämättömänä, että EU:n tuen on tuotettava selkeää lisäarvoa, ja pyytää komissiota seuraamaan tarkasti yhteishankkeiden toteutuksia; 176. kannustaa komissiota jatkamaan taloudellisessa ja hallinnollisessa puitesopimuksessa olevan tarkastuslausekkeen onnistunutta täytäntöönpanoa sekä työtä sovittua yksityiskohtaisuuden tasoa koskevien suuntaviivojen parissa, joita tarvitaan, kun YK:n virastot raportoivat hankkeiden toteutuksesta, ja turvaamaan siten EU:n taloudelliset edut ja tilintarkastustuomioistuimen oikeudet; Hallintomenot 177. panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei tullut esille mitään merkittävää virhettä, jolla olisi vaikutusta hallintomenojen lainmukaisuuteen; 178. kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille ennen vuoden 2007 päättymistä uusien jäsenvaltioiden, ja erityisesti Romanian ja Bulgarian, edistymisestä korruptionvastaisen lainsäädännön käyttöön ottamisessa, ja pitää valitettavana, että Romanian parlamentti on jäädyttänyt Romanian hallituksen oikeusministerin ehdottaman korruptionvastaisen lainsäädäntöehdotuksen; antaa täyden tukensa hallituksen pyrkimyksille saada kyseinen ehdotus hyväksytyksi ja saattaa se voimaan; 179. on kuitenkin huolissaan työkyvyttömyyseläkekulujen kasvusta eikä pidä viran puolesta tapahtuvaa työkyvyttömyyseläkkeelle siirtämistä psyykkisten sairauksien perusteella hyväksyttävänä keinona komission henkilösuhteissa esiintyvien ristiriitojen ratkaisemiseksi; Erillisvirastot 180. katsoo, että erillisvirastojen alati paisuva lukumäärä ei välttämättä aina kuvasta unionin ja sen kansalaisten todellisia tarpeita; kehottaa siksi komissiota teettämään kustannus-hyöty-selvityksen aina ennen uuden viraston perustamista, ja kehottaa tilintarkastustuomioistuinta antamaan kyseisestä selvityksestä lausuntonsa, ennen kuin parlamentti tekee päätöksensä asiasta; 181. kehottaa komissiota esittämään viiden vuoden välein selvityksen kunkin toiminnassa olevan erillisviraston tuottamasta lisäarvosta; kehottaa kaikkia asianosaisia toimielimiä toteuttamaan tarvittavat toimet, jos jonkin erillisviraston ei todeta tuottavan lisäarvoa, ja muuttamaan kyseisen erillisviraston tehtävää tai lakkauttamaan se; 182. pitää valitettavana, että kuten tilintarkastustuomioistuin tuo vuosikertomuksessaan esille, tänäkin vuonna on havaittu puutteita henkilöstön palvelukseenottamisessa ja hankintamenettelyissä ja että virastoissa ei ollut siirrytty toimintojohtamiseen; 183. panee merkille, että sisäinen tarkastaja esittää vuosittaisessa toimintakertomuksessaan 2005 varauman liittyen siihen huomioon, että sisäisellä tarkastajalla ei ole käytössään tarvittavaa henkilöstöä, jotta se voisi täyttää asianmukaisesti varainhoitoasetuksen sille asettaman velvoitteen tarkastaa erillisvirastot vuosittain; kehottaa sisäistä tarkastajaa mahdollisimman pian ilmoittamaan budjettivallan käyttäjälle, mitä lisähenkilöstöä tarvitaan; 184. katsoo, että sääntelyvirastojen lisääntyvä lukumäärä huomioon ottaen on entistä välttämättömämpää selvittää Euroopan yhteisöjen eri institutionaalisten toimijoiden vastuualueita virastoihin nähden ja laatia asiaa koskevia selkeitä sääntöjä erityisesti valvontaa koskevien vastuualueiden määrittämisen kannalta; 185. pahoittelee, että komissio ei ole voinut edistyä neuvotteluissa, jotka koskevat helmikuussa 2005 hyväksyttyä luonnosta toimielinten väliseksi sopimukseksi Euroopan unionin sääntelyvirastojen toimintakehyksestä (KOM(2005)0059); 186. panee merkille, että komission sisäisen tarkastuksen yksikön avulla erillisvirastot ovat ryhtyneet perustamaan omia sisäisen tarkastuksen yksiköitä ja että tulevaisuudessa komission yksikkö tarkastaa säännöllisin väliajoin nämä yksiköt; katsoo lisäksi, että komission sisäisen tarkastuksen yksikön on seurattava virastojen sisäisen tarkastuksen yksikköjen asianmukaista toimintaa ja tiedotettava parlamentille seurannasta ja saavutetuista tuloksista; 187. pyytää komissiota harkitsemaan, että kussakin Euroopan unionin erillisvirastossa tehtäisiin tilintarkastus, jotta voidaan tarkastella niiden toimintatapoja, ja etenkin henkilöstöresurssien hallinnointia, talousarviota ja erillisvirastolle uskottujen tehtävien toteutumista tai toteutumatta jäämistä; 188. panee merkille, että useat erillisvirastot ovat perustaneet yhteisen tukipalvelun (Common Support Service, CSS), jonka tavoitteena on mukauttaa taloushallinnon tietojärjestelmiä, jotta ne olisivat yhteensopivia komission käyttämien järjestelmien kanssa; huomauttaa, että yhteinen tukipalvelu hallinnoi varojaan virastojen talousarvioiden ulkopuolella (vuosikertomuksen 2005 kohta 10.27); katsoo tilintarkastustuomioistuimen tapaan, että tässä yhteistyössä ei pidä jättää huomiotta yhtenäisyyden ja seurattavuuden talousarvioperiaatteita ja että yhteiselle tukipalvelulle osoitettuja virastojen rahoitusosuuksia hallinnoidaan käyttötarkoitukseensa osoitettuina tuloina, jotka kirjataan virastojen talousarviojärjestelmiin; 189. kehottaa tilintarkastustuomioistuinta sisällyttämään vuosikertomukseensa uuden luvun, jossa käsitellään erillisvirastoja, jotta niiden harjoittamasta EU-varojen käytöstä saataisiin paljon parempi käsitys; Eurooppa-koulut 190. panee merkille tilintarkastustuomioistuimen myönteisen lausunnon Eurooppa-koulujen vuosittaisista tileistä; toteaa kuitenkin, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan Eurooppa-koulujen sisäisen tarkastuksen järjestelmä ei noudata tulojen ja menojen hyväksyjän ja kirjanpitäjän tehtävien toisistaan erottamisen periaatetta, ja että tulojen ja menojen hyväksyjiksi on valtuutettu toimimaan kaksi yksikön päällikköä kaikkien budjettikohtien osalta ja ilman mitään määrällisiä rajoja; toivoo, että 1. tammikuuta 2007 voimaan tulleen Eurooppa-koulujen uuden varainhoitoasetuksen myötä tilintarkastustuomioistuimen esille tuomat puutteet korjataan; toivoo, että komissio vastedes ottaa enemmän vastuuta kestävästä koulupolitiikasta Eurooppakoulujen rahoitusosuutensa eikä ylimmissä päättävissä elimissä käyttämänsä muodollisen äänivallan mukaisesti, ja että se pyrkii edistämään kauaskantoista, osapuolille luotettavaa ja suunnitteluvarmuuden takaavaa politiikkaa; toivoo, että muodollista äänten painotusta keskipitkällä aikavälillä mukautetaan rahoitusosuuteen; Yhteisön rakennuksiin liittyvät kysymykset 191. panee merkille Brysselissä toimivan infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston pääjohtajan vuosittaisessa toimintakertomuksessaan tekemät huomautukset rakenteellisesta alijäämästä, jotka Berlaymont-rakennuksen kunnossapitokustannukset ovat aiheuttaneet rakennuksen kunnostamisen jälkeen [22], samoin kuin joukon kirjanpito- ja hallinto-ongelmia; katsoo, että esille tuodut rakenteellisen alijäämän ongelmat on ratkaistava kiireellisesti ja pyytää komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin ja tiedottamaan niistä parlamentille; 192. palaa Berlaymont-rakennuksen yhteydessä myös muihin kysymyksiin, heti kun tilintarkastustuomioistuin antaa ilmoitetun rakennuksia koskevan erityiskertomuksen; 193. panee merkille komission 21. helmikuuta 2007 antamat kertomukset hissi- ja liukuporraskartellista, johon osallistuneille yrityksille määrättiin yli 900 miljoonan euron suuruiset sakot; odottaa komission antavan syyskuuhun 2007 mennessä kertomuksen, josta käy ilmi, missä määrin myös yhteisön toimielimet eri rakennushankkeissaan joutuivat kyseisen kartellin uhreiksi, sekä mihin toimiin on ryhdytty vahingonkorvausvaatimusten esittämiseksi; TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSIA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) 194. korostaa sitä, että vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymillä on huomattava vaikutus Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin, kun otetaan huomioon, että hyväksytty summa on noin 40 prosenttia komission alkuperäistä ehdotusta alempi; katsoo, että hankkeiden valinnasta ja tärkeysjärjestykseen asettamisesta tulee entistäkin tärkeämpiä; 195. katsoo, että nykyisen rahoituskehyksen yhteydessä on suosittava ensisijaisten raja-alueiden hankkeiden osia, joihin osallistuu useita jäsenvaltioita; 196. kehottaa jäsenvaltioita tukemaan lähestymistapaa, jossa korostetaan unionin aikaansaamaa lisäarvoa sen sijaan että pyrittäisiin "oikeudenmukaisen jaon" periaatteeseen; 197. katsoo, että komission on entisestään lisättävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ensisijaisten hankkeiden valinnan yhteydessä kansallisella ja yhteisön tasolla; 198. on tässä yhteydessä erittäin huolestunut Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden toteuttamisen hitaudesta ja kehottaa itsepintaisesti komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan unionin liikenneinfrastruktuurien rahoituksen koordinointia vuosittaisten ja monivuotisten ohjelmien yhteydessä; 199. kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään luoda oikeusperustoja ja selkeitä menettelyjä sekä varmistamaan hankkeiden ja ohjelmien tarkka valvonta ja perusteellinen arviointi ja laatimaan kattavan luettelon täsmällisistä perusteista, joiden perusteella hankkeet voidaan asettaa tärkeysjärjestykseen avoimuutta noudattaen; 200. pyytää komissiota selkeyttämään eurooppalaisten koordinaattorien nimittämiseen käytettäviä menettelyjä laadittaessa koordinaattorien kertomusten sisältöä koskevat säännöt; 201. kehottaa komissiota jakamaan toimielinten vastuualueet selvästi ja avoimuutta noudattaen ja määrittelemään puitteet aluepolitiikan ja liikenteen ja energian pääosaston toimien koordinoimiseksi samanlaisten hankkeiden päällekkäisen rahoituksen estämiseksi; 202. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin piti toimeenpanoviraston perustamista koskevaa alustavaa kustannus-hyötyanalyysiä pinnallisena; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta arvioimaan heinäkuussa 2005 päätökseen saadun toisen analyysin ajoissa Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteista mietintöä varten; 203. huomauttaa, että tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 [23] 3 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että ennen täytäntöönpanoviraston perustamisen pyytämistä tehdään kustannusvaikuttavuustutkimus, jossa otetaan huomioon useita tekijöitä; pahoittelee, että komissio ei aikaisemmin ole pystynyt esittämään tilintarkastustuomioistuinta tyydyttävää kustannusvaikuttavuustutkimusta täytäntöönpanoviraston perustamisesta; epäilee kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen tavoin sitä, millaista laatua voidaan odottaa tarkistetulta kustannusvaikuttavuustutkimukselta, joka koskee TEN-T-verkostoille osoitettavan yhteisön taloudellisen tuen hallinnoinnin ulkoistamista; vaatii, että komissio tulevaisuudessa hankkii tilintarkastustuomioistuimelta myönteisen lausunnon kustannusvaikuttavuustutkimuksesta jo ennen kuin se osoittaa täytäntöönpanoviraston perustamista koskevan ehdotuksen budjettivallan käyttäjille; 204. katsoo, että komission on jatkossa ehdotettava yhteisön osuuden lisäämistä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevassa budjettikohdassa raja-alueiden hankkeita varten; pitää tässä yhteydessä Euroopan investointipankin kanssa tehtävää yhteistyösopimusta myönteisenä; Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta 205. kiinnittää erityistä huomiota unionin määrärahojen tehokkaaseen ja vastuuntuntoiseen käyttöön ja sellaisen periaatteen noudattamiseen, jonka mukaan hankkeita, joita ei voida riittävästi valvoa, ei rahoiteta julkisin varoin, ja pitää siten valitettavana, ettei koulunkäynnin keskeyttämisen vähenemisellä ja unionin rahoituksella ole todettu olevan selvää yhteyttä; 206. toteaa, että komissiolla on asianmukainen seuranta- ja valvontajärjestelmä moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamisen tarkistamiseksi, mutta korostaa, että järjestelmää on parannettava kuten komissio on itse ilmoittanut; kehottaa komissiota ilmoittamaan, mitä se aikoo tehdä asian suhteen; 207. kehottaa komissiota yhteistyöhön jäsenvaltioiden ja niiden kansallisten tilastotoimistojen kanssa koulunkäynnin keskeyttämisen laajuuden määrittämiseksi ja käsittämiseksi ja kannustaa koulunkäynnin keskeyttämisen torjunnasta vastaavia paikallisia ja kansallisia järjestöjä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon; 208. vetoaa siihen, että löydettäisiin 27 jäsenvaltion yhteinen lähestymistapa, kun on kyse koulunkäynnin keskeyttämisen luvuista ja määritelmistä, jotta jäsenvaltioiden tiedot olisivat vertailukelpoisia ja niin laadukkaita, että niiden perusteella voidaan määritellä, noudatetaanko Lissabonin strategian asiaa koskevia ensisijaisia tavoitteita; 209. kehottaa komissiota suorittamaan kattavan arvioinnin uusissa jäsenvaltioissa mahdollisimman pian ja niin ajoissa, että voidaan tarvittaessa ryhtyä korjaustoimenpiteisiin; kehottaa samansuuntaisesti tilintarkastustuomioistuinta suorittamaan uusissa jäsenvaltioissa samanaikaisesti vastaavanlaisen tarkastuksen, jonka se on suorittanut aiemmin 15 jäsenvaltiossa ja joka koskee rahoituksen vaikutusta koulunkäynnin keskeyttämiseen; Erityiskertomus nro 2/2006 Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tuloksista 210. korostaa, että useilla aloilla saavutetuista myönteisistä tuloksista huolimatta Tacis-ohjelman kokonaisvaikutukset eivät ole aina olleet niin tehokkaita ja kestäviä kuin oli tarkoitettu; toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat säännönvastaisuudet olivat luonteeltaan lähinnä komission suunnitteluprosessin huonosta hallinnoinnista johtuvia; 211. kehottaa komissiota tiivistämään vuoropuhelua Venäjän hallituksen kanssa, jotta voidaan määritellä tarkasti maan tarpeet ja suunta, jota kohti sen on pyrittävä, ja yrittämään määritellä käynnistettyjen toimien painopistealueet ja tavoitteet; katsoo, että komission olisi muistettava vastinetta rahalle -periaate ja kehottaa siksi komissiota seuraamaan ja arvioimaan ohjelmaa aiempaa huolellisemmin ja tiiviimmin; 212. kehottaa komissiota keskittymään painopistealueiden valinnassa rajoitettuun määrään aloja ja ohjelmia ja siirtymään hankkeisiin perustuvasta lähestymistavasta ohjelmiin perustuvaan lähestymistapaan, koska hankkeisiin perustuva lähestymistapa rajoitti liian usein vuoropuhelua, asioiden hoitoa ja joustavuutta ja johti irrallisiin hankkeisiin, joilla todennäköisesti ei saavutettu kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa ilmoitettuja pitkäaikaisia ja laajoja tavoitteita; 213. kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin sellaisen oikeusperustan luomiseksi, jonka perusteella Tacis-rahoitusta voidaan käyttää Venäjälle suunnattavan yhteisrahoituksen yhteydessä, ja ottamaan huomioon paikallisten ja alueellisten toimijoiden sekä työmarkkinaosapuolten rahoituksen valtavan merkityksen ja yksityissektorin osuuden lisääntymisen; 214. kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että hankkeita arvioidaan säännöllisesti niiden päätökseen saattamisen jälkeen, jotta voidaan oppia jo saaduista kokemuksista, ja valvomaan, että käynnissä olevista hankkeista ja eri ohjelmista on saatavilla selkeää tietoa yleisön tiedonsaannin helpottamiseksi, sekä lisäämään rahoituksen käytön ja päätöksenteon avoimuutta; Erityiskertomus nro 3/2006 Euroopan komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi 215. suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen myönteiseen yleisarvioon humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi; 216. kehottaa komissiota täsmentämään (kansalaisten suojelemista koskevan mekanismin avulla) humanitaarisen avun pääosaston ja ympäristöasioiden pääosaston asemaa humanitaarisiin tarpeisiin vastattaessa, jotta toiminnan johdonmukaisuus varmistuisi; 217. kehottaa komissiota korostamaan humanitaarisen avun pääosaston asemaa ja jatkamaan sen koordinoinnin ja toimintavalmiuksien parantamista tulevien humanitaaristen katastrofien uhrien auttamiseksi sekä arvioimaan kykyjensä mukaan lyhytaikaisen humanitaarisen avun liittämistä pidempiaikaiseen jälleenrakentamiseen; toteaa, että tällä hetkellä nämä kaksi vaihetta kuuluvat eri pääosastojen vastuualueisiin ja niihin liittyy eri menettelyjä ja tehtäviä; 218. korostaa moitteettoman varainhoidon merkitystä ja katsoo, että yksityiskohtaisia rahoitustietoja koskeva tiedonanto on välttämätön, jotta hankkeiden toteuttamista voidaan valvoa tehokkaasti; 219. painottaa tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan ECHOn olisi lujitettava seurantajärjestelmäänsä; 220. ymmärtää, että hyödykkeiden hintojen nousua ja työvoimakustannusten lisääntymistä ei voida välttää poikkeustilanteissa; kehottaa kuitenkin komissiota ryhtymään toimiin kustannusten hillitsemiseksi ja seuraamiseksi mahdollisimman hyvin; 221. ilmaisee huolensa keinoista, joihin humanitaarisen avun lahjoittajat ovat ryhtyneet merkittävän julkisuuskuvansa edistämiseksi ja kuuluisuutensa lisäämiseksi sellaisten humanitaaristen katastrofien yhteydessä, jotka saavat paljon huomiota tiedotusvälineissä, sillä näillä keinoilla on kohtalokkaita seurauksia humanitaarisen avun koordinoinnille ja julkisuuskuvalle, joka katastrofien uhreilla on siitä; 222. pyytää komissiota määrittämään selvästi, mikä on valtiosta riippumaton järjestö; Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa 223. torjuu komission käytännön, että tiettyjen Phare-ohjelman yhteydessä rahoitettujen hankkeiden tarpeellisuutta ei osoitettu heti alusta lähtien, mikä loukkaa legaliteettiperiaatetta ja säännönmukaisuuden periaatetta; 224. kehottaa komissiota sopimaan Bulgarian ja Romanian viranomaisten kanssa niiden keskinäisestä yhteistyöstä, jotta näiden kahden maan tarpeet ja valmiudet voidaan määritellä entistä tarkemmin, ja pyrkimään määrittelemään painopistealueet ja tavoitteet; 225. katsoo, että vaikka tiettyjä toimia onkin toteutettu riittämättömästä hallinnointikapasiteetista aiheutuvan ongelman ratkaisemiseksi, sopimuslainsäädännön hyödyntämisessä ilmenneiden puutteiden ratkaisemiseksi ja yhteisrahoitusta koskevien vaatimusten täyttämiseksi, on näiden asioiden suhteen toteutettava lisätoimia; 226. kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota hallintorakenteiden ja unionin rahoituksen hallinnointiin ja valvontaan käytettävien tietojärjestelmien luomiseen ja rahoituksen investointiin käytettävien hallintorakenteiden uudelleenjärjestämiseen; 227. kehottaa komissiota antamaan selkeitä tietoja käynnissä olevista hankkeista ja ohjelmista sekä Romanian ja Bulgarian hallintoelinten hallinnoinnin kokonaiskapasiteetista ja itsenäisestä hallinnollisesta valvonnasta ja lisäämään avoimuutta varojen käytössä ja tähän liittyvässä päätöksenteossa; 228. kehottaa komissiota tekemään riippumattoman lausunnon Romanian ja Bulgarian hallintoelinten soveltuvuudesta maltilliseen ja moitteettomaan varainhoitoon yhteisön rahoituksen käytössä; Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista 229. kehottaa komissiota laatimaan joulukuussa 2005 allekirjoitetun uuden kehitysyhteistyöpolitiikan konsensuksen mukaisesti kehitysyhteistyönsä ympäristönäkökohtia koskevan kokonaisstrategian; 230. katsoo, että tässä strategiassa olisi myönnettävä, että on tärkeää paitsi liittää ympäristönäkökohdat kaikkiin ohjelmiin ja hankkeisiin myös tehdä ympäristöasioista ensisijainen varojen käyttöalue; 231. katsoo, että ympäristönäkökohtien liittämistä muihin aloihin koskevan koulutuksen olisi oltava pakollinen kaikille keskeisillä aloilla työskenteleville virkamiehille; kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman pian ohjeet ympäristöulottuvuuden liittämisestä muihin aloihin; 232. kehottaa komissiota varmistamaan, että sillä on riittävästi sisäistä ympäristöalan asiantuntemusta ja että määritellään selvät ympäristönäkökohtien liittämismenettelyt ja niitä noudatetaan; 233. kehottaa komissiota käyttämään entistä enemmän kansallisten hallintoelinten asiantuntemusta kansalliseen kehitykseen tähtäävien yhteistyöhankkeiden hallinnoinnissa ja yksityisiä yrityksiä, joilla on kokemusta kumppanuudesta kansallisten hallintoelinten kanssa ympäristöhankkeiden hallinnoinnissa; 234. korostaa, että hankkeet on suunniteltava selkeästi ilmoitetut tavoitteet sisältävien yksityiskohtaisten tarjousasiakirjojen perusteella ja että ulkopuoliset tarkastajat arvioivat kunkin hankkeen onnistumista ja määrittelevät selvästi kaikki puutteet ja heikkoudet; Erityiskertomus nro 7/2006 "Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin?" 235. ilmaisee tyytyväisyytensä kertomuksen julkaisemiseen ja kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota sen puutteisiin ja kohtiin, jotka eivät kuulu uuden maaseudun kehittämisestä annetun asetuksen soveltamisalaan (tai joita täytäntöönpanosäännöt eivät koske) etenkin jäsenvaltioiden ohjelmien hyväksymisen yhteydessä; 236. kehottaa komissiota erityisesti määrittelemään täsmällisiin tavoitteisiin liittyvät mahdollisimman selkeät strategiat ja tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa tavoitteiden, edunsaajien ja alueiden määrittelemiseksi entistä paremmin, valitsemaan tarpeellisimmat hankkeet ja toistamaan nämä näkökohdat vuosia 2007-2013 koskevissa suunnitteluasiakirjoissa; 237. katsoo, että komissiolle asetettua määräaikaa jäsenvaltioiden ohjelmien hyväksymiseksi voitaisiin hiukan pidentää perusteellisen arvioinnin mahdollistamiseksi, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioiden ohjelmien sisältö määrittää suurelta osin sen, ovatko määrärahat, jotka suunnataan niitä eniten tarvitseville alueille ja edunsaajille, perusteltuja ja onko mahdollista määrittää investointien tehokkuus paremmin tulevaisuudessa; 238. toistaa kantansa siitä, että on tärkeää, että unionin varoja käytetään tehokkaasti ja vastuuntuntoisesti ja noudatetaan periaatetta, jonka mukaan hanketta, jota ei voida arvioida asianmukaisesti, ei tulisi rahoittaa julkisin varoin; katsoo, että tähän liittyen jäsenvaltioiden ohjelmien täsmällisten tavoitteiden ja selkeiden strategioiden määrittäminen on välttämätöntä; 239. katsoo, että investointien kaksitahoisen, rakenteellisen ja maatalouteen liittyvän, tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettava samalla kertaa alakohtaista (maatalous) ja alueellista (taloudellinen ja sosiaalinen koheesio) lähestymistapaa tasapainoisesti; 240. katsoo, että YMP:n toinen pilari on oleellinen osa unionin maaseutualueiden kehittämisessä, ja kehottaa komissiota toimimaan sen puolesta, että jäsenvaltiot selvittäisivät, mihin investointihankkeiden onnistuminen perustuu, ja levittäisivät hyviä toimintatapoja; 241. katsoo, että komission on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa parannettava valvonta- ja arviointijärjestelmiä esimerkiksi kehittämällä laadullisia indikaattoreita, joiden avulla jäsenvaltiot ja komissio voivat määritellä, ovatko toimet tehokkaita ja onko tavoitteet saavutettu; 242. pitää myönteisenä, että erityiskertomuksesta käydään keskustelua samaan aikaan kun komissio on esittänyt ensimmäistä kertaa ehdotuksensa vuonna 2008 toteutettavista hedelmä- ja vihannesalan uudistuksista; Erityiskertomus nro 8/2006: Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus 243. toistaa sitoutumisensa EU:n hedelmä- ja vihannesalalle annettavaan yhteisötukeen, jonka se katsoo olevan tarpeellista alan kilpailukyvyn ja kestävyyden parantamiseksi; 244. korostaa, että tuottajajärjestöt ovat hedelmien ja vihannesten yhteisen markkinajärjestelyn kulmakivi, ja tukee siten komissiota, joka kannustaa ja tukee viljelijöitä näiden perustaessa tuottajajärjestöjä; 245. pitää myönteisenä luopumista interventiotoimenpiteista kuten markkinoilta poistamisesta tai jalostetuille tuotteille annettavan tuen lakkauttamisesta, joiden se katsoo vaikuttavan hedelmä- ja vihannesalalle asetettujen tavoitteiden vastaisesti; 246. katsoo, että hedelmä- ja vihannestuottajajärjestöille osoitetuille toimintaohjelmille annettavat tuet ovat paljon lupaavampi väline kuin interventiotoimenpiteet; 247. panee merkille vuodelle 2009 suunnitellun arvioinnin ja pitää sitä myönteisenä ja pyytää komissiota toteuttamaan hedelmä- ja vihannesalalle soveltuvan seuranta- ja valvontamekanismin, jotta moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamista valvottaisiin; 248. pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ilmoitusta, jonka mukaan se aikoo parantaa valmiuksiaan kerätä tietoa ja kehittää laadullisia ja määräll