Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisen, vähäisen muutoksen hyväksymisen perusteella muutetun yhtenäisen asiakirjan julkaiseminen.

(2019/C 409/11)

Euroopan komissio on hyväksynyt tämän vähäisen muutoksen komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

Tämä vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus on saatavilla komission DOOR-tietokannassa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”ANONA DA MADEIRA”

EU-nro: PDO-PT-0082-AM01 – 5.4.2019

SAN (X) SMM ( )

1. Nimi/nimet

”Anona da Madeira”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Portugali

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Nimitystä ”Anona da Madeira” käytetään Annona cherimola Mill. -lajin eri lajikkeista saatavista tuoreista hedelmistä, jotka on tuotettu, pakattu ja varustettu etiketillä asianomaisen tuote-eritelmän mukaisesti Madeiran autonomisella alueella.

Anona da Madeira -hedelmät ovat sydämen muotoisia ja emilehtien sijainnin mukaisesti pinnaltaan epätasaisempia hedelmän tyvessä kuin sen kärjessä. Kuoren pinta on suhteellisen sileä, mutta siinä voi myös olla pieniä kartion muotoisia kohoumia. Kuori on ohut ja pehmeä. Väri vaihtelee lajikkeen mukaan vaaleanvihreästä kellanvihreään tai ruskehtavaan. Siemeniä on 6–9 kappaletta 100 grammassa hedelmälihaa. Sokeripitoisuus on 17,5–21° Brixin asteikolla mitattuna. Hedelmän paino vaihtelee 100 grammasta 2 kilogrammaan.

Anona da Madeira -hedelmien hedelmäliha on valkoista, kermamaista ja mehukasta. Maku on miedosti happoinen, pehmeä ja aromiltaan selvästi erottuva.

3.3. Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Hedelmien tuotanto ja pakkaaminen.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Kun otetaan huomioon sekä annoonan että maantieteellisen alueen erityisominaisuudet (helposti pilaantuva hedelmä, jonka säilyvyysaika on lyhyt, ja saaren sijainti keskellä Atlantin valtamerta), pakkaamisen on tapahduttava maantieteellisellä tuotantoalueella.

Anona da Madeira -hedelmien on oltava kokonaisia ja terveitä (niissä ei saa olla tuholaisten tai tautien aiheuttamia muutoksia) eikä niissä saa olla vieraita hajuja ja/tai huolimattoman säilytyksen vuoksi kylmästä johtuvia vaurioita. Kukkavarsi on katkaistava hedelmän pinnan tasolta niin, että leikkaaminen ei vahingoita varren kiinnityskohtaa. Hedelmän pinnasta enintään 10 prosenttia saa olla auringonvalon aiheuttamien laikkujen peitossa, ja hedelmien on oltava riittävän kypsiä.

Anona da Madeira -hedelmien luokittelussa ja esillepanossa on noudatettava laatu- ja kokoluokkia (ja niiden puitteissa sallittuja poikkeamia), jotka esitetään 24. elokuuta 2018 annetulla asetuksella N:o 287/2018 vahvistetussa teknisessä suosituksessa ”Recomendação Técnica relativa à Qualidade Comercial da Anona da Madeira”.

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Merkitsemisessä on noudatettava edellä mainitussa teknisessä suosituksessa vahvistettuja sääntöjä. Erityisesti on huomattava, että jokaisen pakkauksen ulkopuolella on oltava samassa kentässä etiketti, johon on merkitty lakisääteisten merkintöjen lisäksi näkyvin ja lähtemättömin kirjaimin jokin seuraavista maininnoista: ”ANONA DA MADEIRA – Denominação de Origem Protegida” tai ”ANONA DA MADEIRA – DOP”.

4. maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Anona da Madeira -hedelmien maantieteellinen tuotanto- ja pakkausalue on Madeiran saari.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Annonapuu on tullut Madeiralle ilmeisesti noin vuonna 1600 Perusta, mistä se on lähtöisin, sieltä kotiin palanneiden madeiralaisten mukana. Annona cherimola Mill. -lajin esiintymisestä Madeiralla on olemassa lukuisia kirjallisuusviitteitä. Vuonna 1897 M. Grabham kirjoitti Journal of the Jamaica Agricultural Society -julkaisussa: ”. . . monet saaren lämpimien etelärinteiden viljelymaat, joita aiemmin peittivät viinilehdot, on nyt istutettu järjestelmällisesti täyteen annonapuita. Hedelmät painavat kolmesta kahdeksaan paunaa, ja poikkeuksellisen suuret jopa 16 paunaa tai enemmänkin . . .”. Sarmento puolestaan kirjoitti vuonna 1945 Madeiran annoonan mainioista ominaisuuksista seuraavasti: ”... Selaillessaan kasvitieteilijä ja puutarhuri George Domin laajaa neliosaista teosta General History of Dichlamydeous Plants, jossa kuvataan myös 47 annonakasvien heimoon kuuluvaa lajia ja eräitä niiden lajikkeita, lukijan on mahdotonta löytää toista lajia, joka olisi ilmastomme suotuisten olosuhteiden ansiosta kehittynyt yhtä täydelliseksi, kaikkien muiden edelle...” ja ”... mistään muualta laji ei olisi voinut löytää kehityksensä kannalta yhtä ihanteellisia olosuhteita kuin Madeiran saarelta, jonka valo, lämpö, maaperä ja kosteus olivat juuri sitä mitä se tarvitsi ...”.

Madeiran sijainti valtamerikaupan tärkeimpien reittien varrella selittää perinteisesti vilkkaan liikenteen Funchalin satamassa. Lukemattomat alukset poikkesivat siellä hakemassa kauppatavaroita vietäväksi Flanderin ja Välimeren alueen satamiin. Jo 1900-luvun alusta on olemassa mainintoja annonahedelmien viennistä Lissaboniin ja Lontooseen.

Annonapuu viihtyy parhaiten hiekkapitoisessa savimaassa, jonka pH-arvo on 5,5–6,5 ja joka on hieman kalkkipitoista ja suhteellisen hedelmällistä. Maan on oltava ilmavaa ja hyvin ojitettua, koska puu ei kestä liiallista kosteutta. Annonapuulla on pintajuuristo, minkä vuoksi se ei vaadi syvää maata. Valtaosa annonatarhoista sijaitsee Chambisols (CM) -ryhmään kuuluvilla alueilla, joiden maaperä on suurimmaksi osaksi Humic Cambisols (CMu) ja Chromic Cambisols (Cmx) -ryhmiin kuuluvaa; pieni osa tarhoista sijaitsee Phaeozems (PH) -ryhmään kuuluvilla alueilla.

Madeiralla vallitsee ensisijaisesti lauhkea valtamerellinen ilmasto, joka on vaihtelevasti kuiva ja kostea. Sademäärä vaihtelee kohtuullisesta erittäin runsaaseen sitä mukaa mitä korkeammalle noustaan. Saaren pohjoisosan ilmasto on aina sateisempi, ja siellä on myös alhaisempi lämpötila. Toinen ilmastollinen erityispiirre on vaihtelevalla korkeudella sijaitseva pysyvä sumuvyöhyke. Sen alaraja on talvella noin 500 metrin korkeudessa ja kesällä hieman ylempänä.

Vuoden keskilämpötila vaihtelee rannikon yli 17,5 celsiusasteesta (lämpötila etelärannikolla on aina korkeampi kuin pohjoisessa) noin 9 celsiusasteeseen saaren keskiosan ylätasangoilla ja vuorilla. Vuoden keskimääräinen suhteellinen kosteus vaihtelee alangon 55 prosentista sumuvyöhykkeen noin 90 prosenttiin; sen yläpuolisella alueella kosteuspitoisuus alenee noin 75 prosenttiin. Vuotuinen sademäärä kasvaa selvästi maanpinnan korkeuden mukaan etelärannikon 500 millimetristä ja pohjoisrannikon 1 000 millimetristä hieman yli 3 200 millimetriin saaren sisäosan korkeimmilla alueilla.

Madeiralle ominainen maaperä, ilmasto ja pinnanmuodostus sekä viljelykäytännöt ja väestön osaaminen saavat yhdessä aikaan sen, että kyseisen hedelmän ominaisuudet ovat sidoksissa sen maantieteelliseen alkuperäympäristöön.

Eritelmän julkaisuviite:

(asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/frescos/docs/CE_AnonaMadeiraDOP2019.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.