1. Päätelmä ja suositus 1.1 Lyhyt vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen on, että sähkömarkkinoiden nykyisessä markkinarakenteessa ydinenergialla ei voida vaikuttaa hintavakauteen. Tämä johtuu siitä, että nykyinen markkinarakenne perustuu ajojärjestykseen (ks. kohta 2.8). Hintojen vakauttaminen ydinenergian avulla on mahdollista vain, jos markkinoiden rakennetta mukautetaan huomattavalla valtion rahoitustuella yksityisen rahoituksen lisäksi. 1.2 ETSK kehottaa puheenjohtajavaltio Tšekkiä käynnistämään EU:n tasolla jäsennellyn vuoropuhelun, jonka tavoitteena on sopia hintavakauden takaavasta sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta. 2. Alkuhuomautukset 2.1 EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Tšekki pyysi ennen puheenjohtajuuskautensa (vuoden 2022 jälkipuolisko) alkamista Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon ydinenergian roolista EU:n energiahintojen vakautta ajatellen. 2.2 ETSK on hyvillään puheenjohtajavaltio Tšekin esittämästä pyynnöstä, sillä se tarjoaa tilaisuuden esittää tuosta roolista tosiasioihin perustuva ja yksiselitteinen kuvaus. 2.3 Hintavakauden saavuttaminen on yksi ennakkoedellytys sille, että sähköasiakkaille – niin yrityksille kuin kuluttajille – voidaan tarjota varmuus heille lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä aiheutuvista kustannuksista. Vakailla sähkön hinnoilla on siksi ratkaiseva merkitys eurooppalaisten yritysten suorituskyvyn sekä työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen kannalta. 2.4 Kaikki yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, tarvitsevat hintavakautta myös voidakseen esittää oikea-aikaisesti realistisia hintatarjouksia ja laatia realistisia ennusteita. 2.5 Jotta puheenjohtajavaltio Tšekille voitaisiin antaa mahdollisimman tarkkaan tosiasioihin perustuva ja yksiselitteinen vastaus, tässä valmistelevassa lausunnossa ei käsitellä sellaisia muita kiinnostavia näkökohtia, jotka eivät ole merkityksellisiä lausunnon kysymyksenasettelun kannalta. Tämä tarkoittaa ensinnäkin sitä, että emme puutu jäsenvaltioiden oikeuteen tehdä omia valintojaan sen suhteen, miten sähköä omassa maassa tuotetaan. EMME myöskään ota kantaa ydinenergian todellisiin ja mahdollisiin etuihin ja haittoihin. 2.6 Myöskään toimitusvarmuus ei kuulu tämän valmistelevan lausunnon aihepiiriin. Se on kysymys, joka ansaitsee tulla käsitellyksi erillisessä lausunnossa. On kuitenkin selvää, että nykyisessä tilanteessa, jossa Euroopassa käydään sotaa ja jossa kaasua ja öljyä käytetään geopoliittisina aseina, olemassa olevat voimalaitokset on tärkeää pitää toiminnassa niin paljon kuin mahdollista. Lisäksi fossiilisten ja vähäpäästöisten polttoaineiden väliaikaiseen käyttöön tulisi soveltaa joustoa. Lisäksi kuten edellä jo todettiin, komitea tunnustaa kunkin jäsenvaltion oikeuden tehdä omia valintojaan sen suhteen, miten sähköä omassa maassa tuotetaan. Komitea toistaa antavansa vahvan tukensa näkemykselle, jonka komissio ilmaisee laatimassaan REPowerEU-suunnitelmassa ja jonka mukaan haasteena on vähentää nopeasti EU:n riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista vauhdittamalla puhdasta siirtymää ja yhdistämällä voimat kestävämmän energiajärjestelmän ja todellisen energiaunionin aikaansaamiseksi. 2.7 Vaikka olisi houkuttelevaa käsitellä myös energian hintatasoa, emme sitä tässä tee, sillä hintojen vakaus ei riipu hintatasosta. Vakaus voi ilmetä tai olla ilmenemättä millä tahansa hintatasolla. 2.8 Seuraavassa selitetään joitakin teknisiä termejä: Markkinarakenne: tapa, jolla sähkön hinta määräytyy markkinoilla. Rajakustannus: määrä, jonka verran kokonaiskustannukset kasvavat, jos yritys tuottaa yhden lisäyksikön. Spot-markkinat: spot-markkinat ovat hyödykkeiden – kuten sähkön – vaihdon markkinat, joilla liiketoimet suoritetaan välitöntä maksua ja nopeaa toimitusta vastaan. Ajojärjestys (merit order): voimalaitosten järjestys niiden rajakustannusten perusteella alkaen alhaisimmista rajakustannuksista ja päättyen suurimpiin rajakustannuksiin. Korkeampien rajakustannusten voimaloita otetaan siis mukaan tuotantoon, kunnes kysyntä on tyydytetty. Järjestys on seuraava: uusiutuva energia, ydinenergia, hiili, öljy ja kaasu. Nykyisessä sähkön markkinarakenteessa ajojärjestyksen viimeinen voimala (yleensä kaasuvoimala) määrää hinnan rajakustannuksillaan. 3. Vastaus kysymykseen 3.1 Kaikilla voimalaitoksilla on luonnollisesti jokin rooli sähkömarkkinoilla. On esimerkiksi selvää, että monien Ranskan ydinvoimaloiden viimeaikaiset toimintahäiriöt ja niistä johtuva tarve tuoda enemmän sähköä ulkoa heijastuu hinnan kehitykseen. Käsillä olevassa valmistelevassa lausunnossa ei kuitenkaan tarkastella näitä enemmän tai vähemmän tilapäisiä tilanteita, vaan sitä, miten sähkömarkkinat rakenteellisesti toimivat. 3.2 Keskitymme spot-markkinoihin, koska ne pääasiassa määräävät hinnan, joka kuluttajien on maksettava. Kuten edellä todetaan, spot-markkinoiden rakenne perustuu ajojärjestykseen. 3.3 Ydinenergian merkitys EU:n energian hintojen vakauden kannalta riippuu kahdesta muuttujasta eli siitä, onko kyse vanhoista vai uusista ydinvoimaloista, ja siitä, onko kyse nykyisestä vai uudesta markkinarakenteesta. Näitä muuttujia yhdistelemällä saadaan aikaan neljä eri tilannetta. 3.4 Jotta vastaus olisi mahdollisimman selkeä, on tarpeen erottaa toisistaan näiden neljän eri tilanteen synnyttämät neljä erilaista skenaariota, jotka ovat seuraavat: A : olemassa olevat ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa B : olemassa olevat ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne C : uudet ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa D : uudet ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne. 3.5 A: Olemassa olevat ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa 3.5.1 Lähes kaikissa jäsenvaltioissa tilanne on se, että olemassa olevissa ydinvoimaloissa tuotettu sähkö ei vaikuta eikä voi vaikuttaa sähkön hintavakauteen. Syynä tähän on nykyinen ajojärjestykseen perustuva markkinarakenne, jossa hinnanmäärittäjänä toimii voimala, jonka rajakustannukset ovat korkeimmat (lähes aina kaasuvoimala, myös Ranskassa). EU:ssa Ruotsi muodostaa poikkeuksen sähköyhdistelmänsä ansiosta (uusiutuvien energialähteiden – pääasiassa vesivoiman – osuus on lähes 60 prosenttia ja ydinvoiman osuus noin 30 prosenttia) (1). 3.6 B: Olemassa olevat ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne 3.6.1 Lähtökohtaisesti voidaan ajatella, että ydinvoimaloilla on tässä skenaariossa hintoja vakauttava vaikutus – esimerkiksi jos on kyse markkinarakenteesta, jossa hinnoittelu perustuu keskimääräisiin kustannuksiin ja/tai ydinvoima ei sisälly ajojärjestykseen. On kuitenkin kyseenalaista, miltä tällaisten markkinoiden pitäisi näyttää ja miten niiden tulisi toimia. Kuitenkin esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön uutta mallia, jossa markkinat jaetaan kahteen segmenttiin: säätövoima ja ei-säädettävä sähköntuotanto. Säätövoimasegmentti (lähinnä kaasu sekä jäännöshiili ja jossain määrin biomassa) noudattaisi rajakustannushinnoittelun mallia. Ei-säädettävä sähköntuotanto puolestaan maksettaisiin kokonaiskustannusten perusteella (jonkinlainen säännelty tuotto pääomalle hinnanerosopimuksen muodossa). Tähän malliin Yhdistynyt kuningaskunta on jo siirtynyt uuden Hinkley Point C -ydinvoimalansa (2) rakentamisen myötä. Tämä toki tarkoittaa, että valtion on tuettava kyseisiä ydinvoimaloita, jos sähkön hinta markkinoilla on alhaisempi kuin säänneltyyn pääoman tuottoon perustuva sovittu korvaus. Tällainen uusi markkinarakenne koostuu siis kahdesta osatekijästä eli markkinasegmentistä, jossa sovelletaan aiempaa markkinarakennetta (= rajakustannuksiin perustuvaa ajojärjestystä), ja segmentistä, jossa sovelletaan tosiasiallisesti ainoastaan hinnanerosopimuksia. Näin ollen hinnanerosopimusten perusteella tuotetun sähkön hinta on vakaa, mikä näkyy myös vakaampina kuluttajahintoina. Kuluttajahinta vaihtelee kuitenkin edelleen, koska osa sähköstä hinnoitellaan edelleen ajojärjestyksen perusteella. 3.7 C: Uudet ydinvoimalat nykyisessä markkinarakenteessa 3.7.1 Ydinvoimaloilla voi olla vakauttava vaikutus hintoihin, jos niitä rakennetaan riittävästi niin, että ydinvoimalat ovat säännöllisesti ajojärjestyksessä viimeisenä. Tämä tarkoittaisi, että fossiiliset voimalaitokset olisi korvattava ydinvoimaloilla. Eurooppaan olisi siis rakennettava vähintään satoja uusia ydinvoimaloita. Tällöin ydinvoima toki toimisi hinnanmäärittäjänä asettaen hinnan tasolle, joka – ks. Hinkley C – olisi noin kaksi kertaa korkeampi kuin uusiutuviin energialähteisiin perustuvassa sähköntuotannossa. Rajakustannushinnoittelun vuoksi väistämätön seuraus olisi kuitenkin se, että uudet ydinvoimalat eivät pystyisi rahoittamaan itseään markkinoilla, joten ne tarvitsisivat tukia. 3.8 D: Uudet ydinvoimalat ja uusi markkinarakenne 3.8.1 Ydinvoimalat olisi jätettävä ajojärjestysjärjestelmän ulkopuolelle ja niihin tulisi soveltaa cost plus- eli kustannusvoittolisämenetelmää. Lisä (plus) juontuu siitä, että julkisten rahoitusinvestointien ohella rahoitusta on saatava myös yksityiseltä sektorilta, jonka on saatava oikeudenmukainen tuotto sijoitetulle pääomalle – tarvitaan siis cost plus -hinnoittelua. (Ks. myös kohta 3.5.1.) 4. Tiivistelmä 4.1 Lyhyt vastaus puheenjohtajavaltio Tšekin kysymykseen on, että sähkömarkkinoiden nykyisessä markkinarakenteessa ydinenergialla ei voida vaikuttaa hintavakauteen. Hintojen vakauttaminen ydinenergian avulla on mahdollista vain, jos markkinoiden rakennetta mukautetaan huomattavalla valtion rahoitustuella yksityisen rahoituksen lisäksi. 4.2 ETSK kehottaakin puheenjohtajavaltio Tšekkiä käynnistämään EU:n tasolla jäsennellyn vuoropuhelun, jonka tavoitteena on sopia hintavakauden takaavasta sähkömarkkinoiden uudesta markkinarakenteesta.