Virallinen lehti nro C 219 , 30/07/1999 s. 0427



A4-0158/99 Päätöslauselma EU:n toimielinten toiminnan parantamisesta perustamissopimuksia muuttamatta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Amsterdamin sopimukseen sisältyvään päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen 32, - ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, erityisesti 14. toukokuuta 1998 Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikasta ((EYVL C 167, 1.6.1998, s. 230.)), 14. toukokuuta 1998 toimielinten toiminnan parantamisesta perustamissopimuksia muuttamatta - Euroopan unionin politiikkojen avoimuuden ja demokraattisuuden lisääminen ((EYVL C 167, 1.6.1998, s. 211.)), 12. tammikuuta 1999 avoimuudesta Euroopan unionissa ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 3.)), 13. tammikuuta 1999 komission puheenjohtajan nimittämisen hyväksymisestä Euroopan parlamentissa aiheutuvista institutionaalisista seurauksista ja komission jäsenten riippumattomuudesta ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 9.)), 14. tammikuuta 1999 Euroopan komission varainhoidon parantamisesta ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 1.)) ja 11. helmikuuta 1999 neuvoston päätöksentekoprosessista laajentuneessa Euroopassa ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 4.)), - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon institutionaalisten asioiden valiokunnan mietinnön ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan ja kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan lausunnot (A4-0158/99), A. katsoo, että Amsterdamin sopimus ei ratkaissut monia tärkeitä institutionaalisia kysymyksiä, joita on käsiteltävä uudestaan tulevissa hallitusten välisissä konferensseissa, ja viittaa tässä yhteydessä Agenda 2000:ssa esitettyyn komission kantaan, jonka mukaan tällainen konferenssi on järjestettävä mahdollisimman pian vuoden 2000 jälkeen, B. on kuitenkin sitä mieltä, että useita merkittäviä parannuksia voidaan saada aikaan Euroopan unionin toimielinten toiminnassa, vaikkei perustamissopimuksia virallisesti muutetakaan, C. toteaa, että viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet erityisesti tarvetta uudistaa komission toimintaa, erityisesti vähentämällä ja järkeistämällä komission jäsenten tehtäviä, parantamalla sisäistä koordinaatiota, huolehtimalla komission jäsenten kollektiivisen ja henkilökohtaisen vastuun asianmukaisesta tasapainosta ja vahvistamalla komission itsenäisyyttä ja parantamalla komission johtamistehokkuutta, D. katsoo, että hajasijoitettujen EU:n erityisvirastojen ja elinten lukumäärän viimeaikainen kasvu herättää useita tärkeitä kysymyksiä tällaisen hajasijoittamisen toiminnallisista syistä ja näiden yksikköjen demokraattisesta vastuusta; katsoo, että hajasijoitettuja erityisvirastoja ja elimiä varten on siksi luotava nykyistä paremmin koordinoitu institutionaalinen toimintaympäristö, E. katsoo, että Euroopan parlamentti pystyy selviytymään paremmin edessään olevista haasteista, jos se keskittyy enemmän ydinkysymyksiin, parantaa parlamentin sisäistä työskentelyä ja tarkastelee uudelleen ulkoista kuvaansa, F. on sitä mieltä, että toimielinten välistä yhteistyötä olisi tehostettava monilla aloilla; pitäisi erittäin toivottavana Euroopan unionin toimielinten virkamiesten vilkkaampaa ja joustavampaa kiertoa toimielinten välillä ja toimielinten ja jäsenvaltioiden hallintojen välillä; Uudistukset komissiossa 1. Pitää myönteisinä komissiossa käynnistettyjä sisäisiä hallinnon arviointeja ja muistuttaa komission puheenjohtajan tammikuun 1999 täysistunnossa antamista sitoumuksista; katsoo kuitenkin, että komission uudistusprosessia on vahvistettava ja vauhditettava edelleen talousarvion valvontavaliokunnan ja Euroopan parlamentin vuonna 1999 antamien suositusten mukaan; Komission jäsenten tehtävien vähentäminen ja rationalisointi 2. Katsoo, että olisi yritettävä järjestelmällisesti määritellä komission jäsenten «salkkujen todellisia sisältöjä» ja mukauttaa sitten komission ja sen pääosastojen rakenteet näitä todellisia tarpeita vastaaviksi; katsoo, että tällöin olisi otettava huomioon Euroopan unionin politiikan uudet alueet ja unionin lisääntyneet velvollisuudet ja kasvanut toimivalta; 3. On sitä mieltä, että olisi perustettava eri aihealueita varten komission jäsenten ryhmiä, ottaen huomioon, ettei suurten ja pienten jäsenvaltioiden välillä voi olla eroa komission jäsenten tehtävien ja aseman suhteen; 4. Katsoo, että komission puheenjohtajan ei pitäisi epäröidä käyttää Amsterdamin sopimukseen sisältyvään päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen 32 hänelle antamaa uutta toimivaltaa mukauttaakseen komission rakennetta tarvittavalla tavalla käytännön kokemusten perusteella sekä muuttaakseen komission jäsenten tehtäviä sen perusteella, miten hyvin komission jäsenet ovat tehtävistään suoriutuneet; 5. Muistuttaa kuitenkin, että Euroopan parlamentille olisi ilmoitettava etukäteen kaikista tällaisista muutoksista ja annettava tilaisuus kommentoida niitä ja järjestää tarvittaessa uusia kuulemistilaisuuksia, joissa parlamentti voisi kuulla niitä komission jäseniä, joita muutokset koskevat; Komission työn koordinoinnin parantaminen 6. Katsoo, että komission puheenjohtajan poliittista koordinointitehtävää ja pääsihteerin hallinnollista tehtävää on vahvistettava Amsterdamin sopimuksen mukaisesti ja että nykyisiä hajauttamiseen tähtääviä uudistuksia ei saisi toteuttaa komission toiminnan yleisen yhtenäisyyden kustannuksella; Komission kollektiivisen vastuun ja yksittäisten komission jäsenten henkilökohtaisen vastuun välinen asianmukainen tasapaino 7. Pitää edelleen erittäin tärkeänä sitä, että komission jäsenet kantavat yhdessä vastuun komission yleisistä poliittisista toimista, mutta uskoo, että tämä ei saisi vapauttaa yksittäisiä komission jäseniä siitä vastuusta, joka heillä on henkilökohtaisista rikkomuksistaan tai epäpätevästä tai huolimattomasta johtamisesta omalla vastuualueellaan; 8. Pyytää, että odotettaessa EY:n perustamissopimuksen 157 ja 160 artiklan (tuleva 213 ja 216 artikla) muuttamista - nämä artiklat olisi yhdistettävä yhdeksi artiklaksi, jossa parlamentille tulisi antaa samat oikeudet kuin mitä neuvostolla on - olisi hyväksyttävä selkeät yleislinjat, joissa täsmennetään, mitä 160 artiklassa (tuleva 216 artikla) tarkoitetaan sillä, ettei komission jäsen enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, ja määritellään myös, mitä «vakavalla rikkomuksella» tarkoitetaan; kehottaa lisäksi painokkaasti komission puheenjohtajaa epäröimättä soveltamaan 157 ja 160 artiklaa (tuleva 213 ja 216 artikla) aina kun se osoittautuu tarpeelliseksi; 9. Katsoo, että komission kollegiaalisen vastuun yleisperiaate on tärkeä periaate, joka on edelleen säilytettävä, mutta katsoo, ettei sen pitäisi vapauttaa komission yksittäisiä jäseniä kantamasta vastuutaan sekä omasta petollisesta toiminnastaan että myös mistä tahansa epäpätevyydestä tai laiminlyönnistä oman vastuualueensa hallinnoinnissa; ehdottaa näin ollen, että otetaan käyttöön menettely, jolla komission jäsen voidaan vaatia tilille toimistaan ja asettaa henkilökohtaiseen vastuuseen, kun kollegio ei ole ollut osallisena asiaan; 10. Ehdottaa tähän liittyen, että Euroopan parlamentti voisi viime kädessä hyväksyä päätöslauselmia, joissa todetaan yksittäisen komission jäsenen syyllisyys; katsoo, että näiden päätöslauselmien poliittiset seuraukset olisi määriteltävä Euroopan parlamentin ja komission tarkistetuissa menettelysäännöissä; katsoo myös, että tällaiset päätöslauselmat olisi hyväksyttävä suurella ääntenenemmistöllä; Korkeiden virkamiesten nimittäminen ja kabinettijärjestelmä 11. Katsoo nykyisen vaatimuksen, jonka mukaan komission korkeiden virkamiesten nimityksissä on noudatettava maantieteellistä ja poliittista tasapuolisuutta, voivan vähentää EU:n virkamieskunnan riippumattomuutta ja tehokkuutta ja uskoo EU:n tulevan laajenemisen pahentavan tätä ongelmaa; pyytää siksi, että nimityksissä annettaisiin ehdokkaiden kyvyille ja tehtäviin liittyvälle työkokemukselle nykyistä enemmän painoa; 12. Katsoo, että nykyinen kabinettijärjestelmä kaipaa suurempia uudistuksia kuin puheenjohtaja Santerin jo lupaamat muutokset; pyytää erityisesti, että kabinettien jäsenten lukumäärä rajoitetaan korkeintaan kuuteen ja että vain yksi tai korkeintaan kaksi kabinetin jäsentä on samasta jäsenvaltiosta kuin kabinettia johtava komission jäsen; katsoo myös, että komission ulkopuolisilla kabinetin jäsenillä olisi oltava sama kilpailuasema kuin muilla hakijoilla, kun on kyse siirtymisestä muihin tehtäviin komission sisällä ja että kabinettitehtävistä pois siirtyvien komission virkamiesten olisi edettävä normaalisti virkaurallaan eikä heidän palkkaluokkansa saisi nousta yhtä palkkaluokkaa enempää; 13. Katsoo, että olisi tutkittava tarkoin komission yleistä käytäntöä palkata määräaikaista henkilöstöä, joka on joko komennuksella tai virkavapaalla jäsenvaltioiden hallinnosta tai yksityiseltä sektorilta, jotta voidaan huolehtia siitä, että joustavuuden ja uuden asiantuntemuksen tuomat edut ovat suuremmat kuin vaara, että komissiolta vaadittu riippumattomuus ja jäsenvaltioiden kansalliset edut tai talouselämän eri alojen intressit joutuvat keskenään ristiriitaan; Komission johtamistehokkuuden parantaminen 14. Uskoo, ettei komission hallintokulttuuri ole riittävästi mukautunut hallintoa odottavia uusia haasteita vastaavaksi ja että hallintokulttuuri vastaa paremmin uuden lainsäädännön valmistelun ja uusien poliittisten aloitteiden luomisen asettamia tarpeita kuin yhä tärkeämmän käynnissä olevien ohjelmien hallinnoinnin vaatimuksia; pitää komission hallintokulttuuriin kuuluvia sisäisiä menettelyjä yhä liian hankalina ja byrokraattisina; panee merkille, että tämä seikka on vahvistettu myös asiantuntijakomitean ensimmäisen kertomuksen johtopäätöksissä; 15. Toteaa myös, että komission suhteellisen pienen henkilöstön on turvauduttava erittäin suuressa määrin ulkopuolisiin konsultteihin ja muihin toimihenkilöihin ja että komissio ei ole vahvistanut asianmukaisempia ja avoimempia menettelyjä, joiden mukaisesti tällaiset henkilöt valittaisiin ja heitä valvottaisiin ja päätettäisiin julkisten hankintojen tarjouksista ja sopimuksista; pyytää näin ollen, että asia korjataan pikimmiten; 16. Kehottaa tässä yhteydessä komissiota ponnistelemaan nykyistä voimakkaammin, jotta avoimien virkojen osuus voidaan vähentää 2 prosenttiin mahdollisimman pian; 17. Vaatii, että uusi komissio asettaa sisäisen hallintonsa parantamisen kiireellisemmäksi tavoitteeksi kuin aiempina vuosina, sillä muutoin se ei saa palautettua täyttä uskottavuuttaan; 18. Pyytää, että komission aloittamia hallintouudistuksia kehitetään edelleen ja että ne toteutetaan järjestelmällisesti ja että lisätään asteittain komission henkilöstön siirtoja ja uudelleenkoulutusta, ryhdytään viivyttelemättä entistä tiukempiin kurinpitotoimiin tarvittaessa ja annetaan nykyistä enemmän painoa uusille johtamismenetelmille ja nykyistä selkeämpien johtamistavoitteiden määrittelylle ja pitkän aikavälin etukäteissuunnittelulle; 19. Pyytää, että ulkopuolinen taho tutkisi säännöllisin väliajoin komission työskentelytavat ja komission yhteydenpitoa EU-kansalaisiin ja ulkopuolisiin organisaatioihin; 20. Toistaa näkemyksensä, jonka mukaan tulevaisuudessa olisi kiinnitettävä entistä enemmän huomiota siihen, että politiikkaa ja ohjelmia koskevia uusia sitoumuksia tehtäessä tarkistetaan, että hallinto- ja muut resurssit ovat riittävät; katsoo, että kaikkien EU:n toimielinten epäonnistuminen tässä asiassa oli tärkeimpänä syynä komissiossa äskettäin syntyneelle kriisille; Hajasijoitettujen erityisvirastojen ja EU-elinten institutionaalisen toimintaympäristön nykyistä parempi koordinointi 21. Uskoo, että hajasijoitettujen EU:n erityisvirastojen ja elinten määrän viimeaikainen lisääntyminen voi tuoda etuja mutta myös haittoja, joita ovat esimerkiksi vastuuvelvollisuuksien liiallinen hajautuminen ja vaikeus huolehtia siitä, että hajautetut erityisvirastot ja elimet vastaavat keskusyksikölle toiminnastaan; 22. Pelkää, että ainakin osa uusista virastoista ja elimistä on hajasijoitettu enemmän kansallisen «saaliinjakojärjestelmän» mukaisesti kuin todellisista toiminnallisista syistä ja että EU:n tuleva laajentuminen voi siksi pahentaa ongelmaa huomattavasti; 23. Katsoo, että kun tulevaisuudessa harkitaan uuden hajasijoitetun viraston tai elimen luomista, on etukäteen keskusteltava paljon nykyistä perusteellisemmin uuden viraston tai elimen toimintaan liittyvistä perustamissyistä ja vaihtoehtoisista ratkaisumalleista; 24. Toteaa, että nykyiset keinot taata hajasijoitettujen virastojen ja elimien demokraattinen vastuu ovat tällä hetkellä riittämättömät ja että esimerkiksi Euroopan parlamentin muodollinen toimivalta kuhunkin virastoon liittyvissä kysymyksissä vaihtelee huomattavasti; 25. Pyytää siksi, että luodaan erityisvirastoja varten yleiset ja yhtenäiset institutionaaliset puitteet ja että erityisvirastojen on tiedotettava ja tehtävä tiliä toiminnastaan Euroopan parlamentille nykyistä yhtenäisempiä menettelyjä käyttäen; 26. Kehottaa kaikkia asiasta vastaavia parlamentin valiokuntia sen vuoksi lisäämään ponnistelujaan näiden elinten toiminnan valvomiseksi kehittämällä säännöllistä yhteydenpitoa elinten johtajiin, tarjoamalla mahdollisuuksia elinten työohjelmaluonnosten tutkimiseen ja niiden kehittämiseen sekä rohkaisemalla eri elinten ja valiokuntien sihteeristöjen henkilöstövaihtoa ja koordinointikokousten järjestämistä; 27. Katsoo, että virastojen ja elinten on oltava vastuussa sekä varainhoidostaan että työohjelmastaan kaikille EU:n toimielimille Euroopan parlamentti mukaan luettuna; on sitä mieltä, että virastojen ja elinten tulisi tarjota teknistä tukea ja riippumattomia neuvoja kaikille yhteisön toimielimille eikä ainoastaan komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille; katsoo siksi, että niissä säännöksissä, joilla tällaiset elimet perustetaan, on noudatettava tiettyjä yhteisiä periaatteita ja niissä on otettava huomioon kunkin elimen erityistehtävä; on myös sitä mieltä, että näiden elinten varainhoitoa koskevat määräykset olisi yhdenmukaistettava; 28. Katsoo lisäksi, että Euroopan parlamentin tulisi saada käytettäväkseen kaikki näiden elinten johdon päätöksentekoa koskeva tieto ja että parlamentin pitäisi voida lähettää edustajansa elinten johdon kokouksiin, jotta voidaan huolehtia siitä, että näiden elinten toimintaa valvotaan demokraattisesti ja että toiminta on Euroopan parlamentin asettamien ensisijaisten poliittisten tavoitteiden mukaista; 29. Päättää arvioida tulevaisuudessa säännöllisesti, täyttävätkö erityisvirastot ja elimet ne tavoitteet, joiden saavuttamiseksi ne on alun perin perustettu, ja tarvittaessa tutkia vaihtoehtoja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; pyytää siksi, että asiasta annetaan vuosittainen kertomus; Euroopan parlamentissa toteutettavat uudistukset 30. Katsoo, että olisi ryhdyttävä lukuisiin toimiin parlamentin oman toiminnan tehostamiseksi, jotta parlamentti voi parhaalla mahdollisella tavalla käyttää hyväksi viime vuosina saamaansa uutta toimivaltaa ja selviytyy kunnolla itseään odottavista uusista haasteista; Nykyistä parempi keskittyminen keskeisimpiin tehtäviin 31. Katsoo, että parlamentin uudelle lainsäädäntötyölle on annettava erittäin tärkeä asema ja riittävät resurssit, jotta parlamentti saa nykyistä enemmän taustatietoa, kuulemista laajennetaan ja tekstien oikeudellinen ja kielellinen taso paranee; 32. On kuitenkin sitä mieltä, ettei lainsäädäntötyön korostaminen tällä tavoin saa johtaa muiden tärkeiden tehtävien laiminlyöntiin, ja uskoo, että varsinkin parlamentin rooli EU:n jo harjoittaman politiikan ja käynnissä olevien ohjelmien täytäntöönpanon ja hallinnoinnin valvojana muuttuu tulevaisuudessa todennäköisesti yhä tärkeämmäksi; 33. Kehottaa siksi kiinnittämään enemmän huomiota EU:n harjoittamaan politiikkaan liittyvien ohjelmien täytäntöönpanon ja hallinnoinnin järjestelmälliseen valvontaan ja seurantaan ja osoittamaan niihin myös lisää resursseja; 34. Katsoo, että parlamentin nykyisiä sisäisiä komitologiatekstien käsittelymenettelyjä on tarkistettava ja vahvistettava; 35. Katsoo, että Euroopan parlamentin olisi keskityttävä täysistunnoissa nykyistä enemmän suuriin EU-politiikkaa käsitteleviin keskusteluihin, jotta parlamentin toiminta on nykyistä näkyvämpää; Äänestysmenettelyjen tehostaminen 36. Katsoo, että parlamentin jäsenet käyttävät nykyisin liikaa aikaa äänestämiseen sekä valiokunnissa että täysistunnossa ja että on tarkistettava menettelyjä tilanteen parantamiseksi, kaventamatta kuitenkaan epäoikeudenmukaisesti parlamentin jäsenten nykyisiä oikeuksia esittää tarkistuksia; 37. Pyytää tässä yhteydessä, että yksi tai useampi valiokuntien kokoushuone varustettaisiin sähköisin äänestyskonein; pyytää myös, että täysistunnossa turvaudutaan nykyistä useammin sellaisiin liian harvoin sovellettuihin määräyksiin kuten esimerkiksi työjärjestyksen 114 artikla, joka käsittelee tarkistuksista äänestämistä yhtenä ryhmänä, 150 artiklan 5 kohta, joka koskee uuden mietintöluonnoksen antamista silloin, kun alkuperäiseen luonnokseen on esitetty suuri joukko tarkistuksia, tai 52 artikla; 38. Katsoo lisäksi, että olisi kiellettävä saman ryhmän tekemät keskenään ristiriitaiset tarkistukset, ja uskoo, että tämä kannustaisi ryhmiä ratkaisemaan asioita koskevat kiistansa ryhmän sisällä sen sijaan että niitä käsiteltäisiin pitkäksi venyvissä täysistuntoäänestyksissä; Euroopan parlamentin hyväksymien päätöslauselmien olisi oltava nykyistä johdonmukaisempia 39. Korostaa, että Euroopan parlamentin hyväksymien päätöslauselmien johdonmukaisuutta olisi valvottava paremmin, jotta nykyistä paremmin vältetään keskenään ristiriitaisten vaatimusten esittäminen ja jotta parlamentin kannanotot monialaisissa - esimerkiksi institutionaalisissa - kysymyksissä ovat mahdollisimman yhtenäisiä; 40. On sitä mieltä, ettei varsinkaan parlamentin valiokunta-aloitteisia mietintöjä pitäisi voida hyväksyä täysistunnossa, jossa on läsnä liian vähän parlamentin jäseniä, ja että tällaisten mietintöjen hyväksymiselle pitäisi asettaa riittävän korkeat päätösvaltaisuusvaatimukset; Parlamentin henkilöstön nykyistä parempi hyödyntäminen 41. Pyytää, että puhemiehistön äskettäin tekemän henkilöstön liikkuvuutta koskevan päätöksen täydentämiseksi parannetaan parlamentin pääosastojen keskinäistä joustavuutta niin, että parlamentin valiokunnissa ja tutkimuksesta ja tiedottamisesta vastaavissa yksiköissä työskentelevä henkilöstö on tulevaisuudessa nykyistä tiiviimmässä yhteistyössä keskenään; 42. Pyytää, että jatkossa annetaan henkilöstön ylennyksissä henkilön kyvyille ja asiantuntemukselle enemmän painoa kuin poliittisille tai kansallisuuteen liittyville syille; katsoo, että myös parlamentissa yllättäviä virkaan nimittämisiä täytyy ehkäistä samalla tavalla kuin edellä on komission kohdalla ehdotettu; 43. Kehottaa uudelleen käyttämään lainsäädännöllisten ja muiden tekstien, erityisesti tarkistusten, laadinnassa juridiikan ja kielen asiantuntijoiden apua nykyistä enemmän hyväksi; 44. Toteaa, että parlamentin harjoittama demokraattinen valvonta ja muut Emuun liittyvät tehtävät ovat yhä tärkeämpiä, ja pyytää, että parlamentin sisäistä talousanalyysien laadintakapasiteettia lisätään; 45. Katsoo lisäksi, että parlamentin keskeisimpien tehtävien hoitaminen yhteispäätösmenettelyn piiriin kuuluvilla aloilla vaatii usein huomattavaa tieteellistä ja teknistä asiantuntemusta, ja pyytää siksi, että tätä asiantuntemusta hankitaan lisää erityisesti tekemällä enemmän yhteistyötä yliopistojen ja tutkimuskeskusten kanssa; Parlamentin toiminnan nykyistä parempi esittely 46. Pyytää, että perustetaan viimeistään lokakuuhun 1999 mennessä hyvin varustettu tiedotuskeskus, johon on helppo päästä ja johon vierailijat voivat tulla joutumatta turvatarkastukseen ja ilman että heidän täytyy osallistua täysimittaiseen ohjattuun kiertokäyntiin; katsoo, että keskuksessa voisi olla saatavilla myös parlamentin asiakirjoja ja av-materiaalia; pyytää tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin tiloihin asetetaan käytettäväksi videokonferensseihin tarvittava varustus; 47. Pitää myönteisenä sitä, että tulevien Euroopan parlamentin vaalien johdosta valmisteilla on aiempaa laajempi tiedotusmateriaalivalikoima; kehottaa kuitenkin laajentamaan valikoimaa edelleen tulevaisuudessa ja ponnistelemaan nykyistä määrätietoisemmin julkaistavan tiedotusmateriaalin suuntaamiseksi erityisille kohderyhmille kuten koululaisryhmille, nuorille ja muille ryhmille, joilla on erityisiä kiinnostuksenkohteita; 48. Pyytää, että Euroopan parlamentin Internet-sivuja parannetaan edelleen ja että vahvistetaan selkeät kriteerit Euroopan parlamenttia koskevan, Euroopan parlamentin Intranet-sivuilla ja Internetissä julkaistavan aineiston hyväksymiselle ja esittämiselle; Toimielinten yhteistyön parantaminen 49. Uskoo, että toimielinten välistä yhteistyötä on parannettava sekä tiedotuspolitiikan saralla - tätä vaadittiin parlamentin 14. toukokuuta 1998 hyväksymässä EU:n tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa koskevassa päätöslauselmassa - että myös monessa muussa toiminnassa kuten esimerkiksi tietokantakysymyksissä, tietojenkäsittelyä koskevassa politiikassa, EU:n asiakirjojen välittämisessä sähköisesti ja kiinteistöpolitiikassa; 50. Katsoo, että toimielinten lisääntynyt yhteistyö turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksissä sekä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevissa asioissa on tärkeä osoitus jäsenvaltioiden halukkuudesta ottaa yhteispäätökset käyttöön näillä politiikan aloilla Amsterdamin sopimuksen mukaisesti; 51. Katsoo, että vuosittaisesta lainsäädäntöohjelmasta pitäisi tulla toimielinten välisen yhteistyön nykyistä tärkeämpi väline, mutta toteaa, että komission olisi kerrottava yksityiskohtaisemmin, mitä kullakin politiikan osa-alueella aiotaan tehdä; on sitä mieltä, että lainsäädäntöohjelman käsittelyn aikataulua pitäisi muuttaa niin että jäsenvaltioiden ja alueelliset parlamentit saavat tilaisuuden esittää kommenttinsa ennen kuin parlamentti ja yhteisön muut toimielimet käsittelevät ohjelmaa yksityiskohtaisemmin; 52. Pyytää, että Euroopan parlamentin ja komission välistä komitologiayhteistyötä tehostetaan, jotta voidaan huolehtia siitä, että olemassa olevia sopimuksia parannetaan nykyistä tyydyttävämmällä tavalla ja voidaan toteuttaa esimerkiksi yhteinen numerointijärjestelmä komission parlamentille välittämiä täytäntöönpanotoimia varten ja saadaan aikaan tekstien välittäminen suorempaa tietä; 53. Katsoo, että komission ja Euroopan parlamentin suhteita käsittelevä menettelysäännöstö olisi tarkistettava ja laadittava uudelleen siten, että siihen sisällytettäisiin viimeaikaiset sopimukset ja että se takaisi komission nykyistä avoimemman suhtautumisen asioihin, mutta kunnioittaisi komission itsemääräämisoikeutta; katsoo myös, että tämän menettelysäännöstön pitäisi tulla voimaan hyvissä ajoin ennen seuraavan komission ryhtymistä tehtäviinsä; 54. Uskoo, että EU-virkamiesten nykyistä suurempi joustavuus ja liikkuvuus unionin elimestä toiseen, harjoittelujaksot ja EU-virkamiesten ja jäsenvaltioiden virkamiesten vaihdot mukaan luettuina, edistäisi ammattitaidon kasvua, murtaisi julkishallinnon eri virkamiesryhmien välisiä muureja ja lisäisi Euroopan laajuisten ongelmien tiedostamista; 55. Katsoo, että kunnianhimoisempi pitkän aikavälin tavoite olisi luoda nykyistä integroidumpi EU:n virkamiesjärjestelmä, joka sisältäisi tietyt yhteiset elementit ja mahdollistaisi nykyistä suuremman liikkuvuuden ja joustavuuden, mutta ottaisi silti huomioon kunkin toimielimen omat tarpeet ja oman kulttuurin; 56. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille.