(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita. Unkarille myönnetään poikkeuksellista tukea Ukrainasta pakenevien vastaanotto- ja kotouttamistarpeisiin Euroopan pakolaisten auttamiseksi perustetun koheesiopoliittisen tukitoimen (CARE) puitteissa sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU) ennakkorahoitusta lisäämällä.

(6)Vuoden 2021 lähentymisohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio ilmoitti, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltiokohtaisesti, ja niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hintojen nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Unkari toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2022 lähentymisohjelmansa 29 päivänä huhtikuuta 2022. Ohjelmat on arvioitu yhdessä, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(10)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Unkaria koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Unkarin edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportissa arvioitiin myös Unkarin edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(11)Unkari toimitti 29 päivänä huhtikuuta 2022 vuoden 2022 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 4 artiklassa asetetussa määräajassa.

(12)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Unkarin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja sen julkinen velka perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka uhkaavat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen liiallisia alijäämiä koskevien menettelyjen mahdollista aloittamista.

(13)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Unkari toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Unkari harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Unkarin julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 7,8 prosenttia. Unkarin finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 4,0 prosentista 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Unkarin vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoitiin tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, koostuivat pääasiassa työnantajien sosiaaliturvamaksujen alentamisesta, koulutusmaksun poistamisesta, alle 25-vuotiaiden työntekijöiden vapauttamisesta henkilökohtaisesta tuloverosta, 13. kuukauden eläkkeen ottamisesta uudelleen käyttöön sekä lääkäreiden palkkojen korottamisesta. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 76,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(14)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa esitettyjen julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa. Hallitus ennustaa reaalisen BKT:n kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2022 ja 4,1 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa puolestaan ennakoidaan hitaampaa reaalisen BKT:n kasvua eli 3,6 prosenttia vuonna 2022 ja 2,6 prosenttia vuonna 2023 lähinnä siksi, että Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen makroekonomisten vaikutusten odotetaan jatkuvan pidempään. Komission ennusteen mukaan yksityisen kulutuksen kasvu on heikompaa erityisesti vuonna 2023 ja investointien kasvu on hitaampaa sekä vuonna 2022 että vuonna 2023. Hallitus ennakoi vuoden 2022 lähentymisohjelmassaan julkisen talouden nimellisen alijäämän supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 3,5 prosenttiin vuonna 2023. Vuonna 2022 supistuminen johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n jatkuvasta voimakkaasta kasvusta. Julkisen talouden velan odotetaan ohjelman mukaan supistuvan 76,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja 73,8 prosenttiin vuonna 2023. Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 6,0 prosenttia vuonna 2022 ja 4,9 prosenttia vuonna 2023. Tämä on suurempi kuin lähentymisohjelmassa vuodeksi 2022 ennakoitu alijäämä, mikä johtuu pääasiassa ennakoitua heikommista makrotalouden näkymistä erityisesti vuonna 2023 sekä menojen suuremmasta kasvusta. Jälkimmäiseen sisältyvät yleishyödyllisiä palveluja tarjoavien yritysten pääomanlisäykset, joiden vaikutus suhteessa BKT:hen on 1,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on suurempi, 76,4 prosenttia vuonna 2022 ja 76,1 prosenttia vuonna 2023. Ero johtuu suuremmasta perusjäämästä ja vähemmän suotuisasta nimellisen BKT:n kehityksestä.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 3,2 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Unkarin talouden potentiaalista kasvua.

(15)Hallitus on vuonna 2022 luopunut covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteeseen liittyvien tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 0,8 prosenttia. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,7 prosenttia vuonna 2023. Nämä toimenpiteet koostuvat yleishyödyllisiä palveluja tarjoaville yrityksille maksettavista valtion korvauksista ja pääomansiirroista, joilla korvataan energian hintasääntelyn seurauksena odotettavissa olevat tappiot, polttoaineiden valmisteverojen väliaikaisesta kevennyksestä sekä pienille huoltoasemille tarkoitetuista korvauksista. Toimenpiteiden on ilmoitettu olevan väliaikaisia, lukuun ottamatta kaasun ja sähkön vähittäishintojen pysyviä hintakattoja. Jos energian hinnat pysyvät kuitenkin korkeina myös vuonna 2023, joitakin näistä toimenpiteistä saatetaan jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, kuten energian vähittäishintojen yleinen hintakatto ja valmisteverojen kevennys. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,2 prosenttia vuonna 2022 ja 0,3 prosenttia vuonna 2023.

(16)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Unkari varmistaa, että finanssipolitiikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tukeva, elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoama sysäys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Unkari harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(17)Komission kevään 2022 talousennusteen ja Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaan sisältyvien tietojen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan pitkälti neutraali, –0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka neuvosto suositti kasvua tukevaa viritystä. Unkari aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 1,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2021 EU:n varojen käytön odotettavissa olevan hidastumisen johdosta. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Sen vuoksi Unkari suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen vuonna 2022 niin ikään elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,2 % suhteessa BKT:hen). Myös useat päätösperäiset toimenpiteet, kuten uudelleen käyttöön otettu 13. kuukauden eläke, lainvalvontaviranomaisten ja sotilashenkilöiden palkkaetuudet sekä työnantajien sosiaaliturvamaksujen ja koulutusmaksun alentaminen, lisäävät kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvua (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä).

(18)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Unkarin ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan kasvavan 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 1,9 prosenttiyksikköä. Tässä ovat mukana energian hintojen nousun vuoksi toteutettujen toimenpiteiden asteittaisen päättymisen vaikutus (0,1 % suhteessa BKT:hen) sekä lisäkustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen).

(19)Vuoden 2022 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan asteittain 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024 ja 1,5 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan siten supistuvan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024. Ohjelman mukaan julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuoteen 2025 mennessä supistuvan, ensin 70,4 prosenttiin vuonna 2024 ja edelleen 66,9 prosenttiin vuonna 2025. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä keskisuurilta.

(20)Väestön ikääntyminen ja julkisen velan kasvu covid-19-kriisin aikana voimistavat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen liittyviä haasteita Unkarissa. Eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti, noin 8 prosentista vuonna 2019 yli 12 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2070. Julkisen talouden kestävyysindikaattorien mukaan kestävyysriskit ovat keskipitkällä aikavälillä keskisuuria ja pitkällä aikavälillä suuria. Hiljattain toteutetut politiikkatoimet pahentavat kestävyyshaastetta kasvattamalla hallituksen pitkän aikavälin eläkevastuita. Vuosina 2021 ja 2022 uudelleen käyttöön otetun 13. kuukauden eläkkeen odotetaan kasvattavan eläkemenoja. Vero- ja eläkejärjestelmiin viime vuosikymmenen aikana tehtyjen muutosten ennustetaan kasvattavan suuripalkkaisten eläkeläisten eläkkeistä aiheutuvia menoja ja lisäävän eläkeläisten keskinäistä eriarvoisuutta. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa eläkkeen perusteena oleville tuloille ja eläkkeille vahvistetun enimmäismäärän poistaminen ja luonnollisten henkilöiden tasaveron käyttöönotto, joka kasvattaa suurituloisten eläkkeen perusteena olevia tuloja. Vähimmäiseläke on pysynyt nimellisesti muuttumattomana vuodesta 2008, mikä vaikuttaa niiden ihmisten tilanteeseen, joilla on katkonainen työhistoria ja joiden keskiansiot koko työuran aikana ovat pienet.

(21)Unkari toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat – kumppanuussopimuksen 30 päivänä joulukuuta 2021 ja talouskehitys- ja innovaatio-ohjelma plussan 26 päivänä tammikuuta 2022 [add more OPs if submitted until the publication of the Spring Package]. Unkarin on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri. Samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(22)Unkarin työmarkkinat ovat yleisesti ottaen hyvässä kunnossa, vaikka naisten ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien alhaiseen työllisyysasteeseen liittyy edelleen haasteita. Pienten lasten äidit ovat yleensä pitkään poissa työelämästä. Tämä johtuu osittain siitä, että alle kolmivuotiaille on tarjolla liian vähän päivähoitopaikkoja. Päivähoitopaikkojen määrä kasvaa vähitellen tähän tähtäävien ohjelmien avulla, mutta päiväkodeissa on myös pulaa henkilöstöstä. Eräiden muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten alhaisen osaamistason työntekijöiden, pitkäaikaistyöttömien, vammaisten henkilöiden ja romanien, työllisyysasteessa on huomattavasti parantamisen varaa. Näitä ryhmiä voitaisiin aktivoida paremmin antamalla niihin kuuluville henkilöille tarvittavia taitoja ja auttamalla heitä aktiivisesti työnhaussa. Työnhaun aikana on tarjolla rajallisesti apua, ja vain puolet rekisteröityneistä työttömistä saa taloudellisia etuuksia. Työttömyyskorvauksen kesto on EU:n lyhyimpiä. Työttömyys on keskittynyt vähemmän kehittyneille ja maaseutualueille.

(23)Köyhyysriski on pienentynyt huomattavasti, mutta monilla ihmisillä ei edelleenkään ole varaa välttämättömiin hyödykkeisiin. Aineellisen ja sosiaalisen puutteen aste on edelleen EU:n suurimpia, erityisesti lasten osalta. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen keskittyvät tiettyihin ryhmiin ja tietyille alueille. Köyhyysaste on romanien osalta kolmin- tai nelinkertainen, mikä liittyy heidän muita heikompiin mahdollisuuksiinsa päästä työmarkkinoille ja saada julkisia palveluja. Sosiaalinen turvaverkko on viime vuosikymmenen aikana heikentynyt niiden perheiden osalta, joilla ei ole vakituista työpaikkaa, ja köyhyyskuilu on hiljattain kasvanut. Verojärjestelmä rasittaa kohtuuttomasti matalapalkkaisia työtekijöitä. Pienituloiset perheet eivät myöskään voi yhtä todennäköisesti hyödyntää lapsikohtaista tuloverovähennystä. Näiden ryhmien tärkeimmät tulolähteet, kuten julkisten töiden palkka, vähimmäistulo ja perhe-etuus, eivät ole pysyneet elinkustannusten tasalla. Kotitalouksien energian säännellyt hinnat ovat pysyneet ennallaan ja suojanneet siten osittain kotitalouksia perushyödykkeiden hintojen viimeaikaiselta nousulta. Tämä ei kuitenkaan auta maaseudun köyhiä kotitalouksia, jotka käyttävät kiinteitä polttoaineita lämmitykseen. Asuntojen hintojen nousu aiheuttaa lisähaasteita pienituloisille perheille, joiden on vaikea hyödyntää julkisia asumistukijärjestelmiä. Samaan aikaan sosiaalinen asuntotarjonta on niukkaa, ja tarjolla olevat asunnot ovat usein huonokuntoisia.

(24)Koulutustulokset jäävät Unkarissa EU:n keskiarvon alapuolelle. Perustaidot ovat 15. ikävuoteen mennessä huomattavasti alle EU:n ja alueellisten keskiarvojen, ja ne ovat heikentyneet viime vuosikymmenen aikana. Vastoin eurooppalaisia suuntauksia koulunkäynnin keskeyttäminen kasvoi viime vuosikymmenen aikana 12,0 prosenttiin vuonna 2021, kun EU:n keskiarvo on 9,7 prosenttia. Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen on yleisempää vähiten kehittyneissä piirikunnissa ja kuusi kertaa yleisempää romanien kuin muun väestön keskuudessa. Korkeakoulututkinnon suorittaneiden 25–34-vuotiaiden osuus on kasvanut vuodesta 2010 mutta on edelleen EU:n alhaisimpia. Aikuiskoulutuksen osallistumisaste on vain hieman yli puolet EU:n keskiarvosta. Digitaaliset taidot ovat puutteelliset erityisesti köyhempien ihmisten keskuudessa. Kahdessa alimmassa tulokvartiilissa vain 13 prosentilla ja 18 prosentilla unkarilaisista on vähintään digitaaliset perustaidot, ja nämä prosenttiosuudet ovat EU:n alhaisimpia. Muita heikommassa asemassa olevilla opiskelijoilla on vähäiset mahdollisuudet päästä korkeakoulutukseen. Koulutuksen eriarvoisuus vähentää sosiaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia. Koulujärjestelmän tehottomuus ja epätasa-arvo liittyvät todennäköisesti opetussuunnitelman opettajille tarjoamaan vähäiseen autonomiaan, sosioekonomisen monimuotoisuuden puutteeseen kouluissa sekä opettajien alhaisiin palkkoihin. Opettajapula on yhä suurempi ongelma. Vaikka yhdistelmäindikaattorit, kuten opettaja-oppilassuhde, eivät viittaa akuuttiin pulaan, tarkempi analyysi osoittaa, että opettajista on pulaa tiettyjen aineiden, kuten matematiikan, tiedeaineiden ja vieraiden kielten, osalta. Opettajapula liittyy myös koulujärjestelmän hajanaisuuteen, sillä puolessa kaikista ala- ja yläkouluista on alle 150 oppilasta. Pätevien opettajien puutteesta kärsivät erityisesti koulut, joissa muita heikommassa asemassa olevien oppilaiden osuus on suuri. Yli puolet opettajakoulutuksen suorittaneista toimii muissa ammateissa, mikä johtuu opettajien suuresta työmäärästä ja alhaisesta palkkatasosta erityisesti uran alussa. Lisäksi koulujen keskitetty hallinnointi jättää rehtoreille vain vähän päätäntävaltaa ja välineitä parantaa opetuksen laatua.