PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt erota Euroopan unionista, ja se on ilmoittanut tästä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 50 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan esittämän pyynnön johdosta Eurooppa-neuvosto (50 artikla) suostui 11. huhtikuuta 2019 pidentämään edelleen SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa määrättyä määräaikaa 31. lokakuuta 2019 saakka. Ellei Yhdistynyt kuningaskunta ratifioi erosopimusta 31. lokakuuta 2019 mennessä tai pyydä kolmatta pidennystä, jonka Eurooppa-neuvosto (50 artikla) hyväksyy yksimielisesti, SEU-sopimuksen 50 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika päättyy tuona päivänä. Siinä tapauksessa Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee 1. marraskuuta 2019 alkaen kolmas maa ilman sopimusta, jolla varmistettaisiin hallittu eroaminen. Komissio katsoo edelleen, että paras tulos saavutetaan, jos Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen unionista tapahtuu hallitusti erosopimuksen perusteella.

EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan lakkaa heti eropäivänä. Erosopimuksessa määrättyä siirtymäkautta ei sovelleta. Siitä aiheutuu väistämättä merkittäviä häiriöitä kansalaisille ja yrityksille ja julkisille laitoksille ja myös vakavia kielteisiä vaikutuksia talous- ja rahoitustilanteeseen.

Euroopan unioni ja EU27-jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tähän mennessä merkittävän joukon toimenpiteitä. Erityisesti Euroopan komissio on valmistautunut sopimuksettomaan eroon marraskuusta 2018 lähtien. Komissio on esittänyt tähän mennessä 19 asiaan liittyvää lainsäädäntöehdotusta, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet. Komissio on myös hyväksynyt 63 muuta kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävää säädöstä ja julkaissut 100 eroon valmistautumista koskevaa ilmoitusta.

Kaikilla tasoilla toteutettavia varautumistoimenpiteitä koskevat periaatteet vahvistettiin 13. marraskuuta 2018 annetussa toisessa brexitiin valmistautumista koskevassa tiedonannossa. Periaatteiden mukaan toimenpiteillä ei pitäisi korjata vahinkoja, jotka olisi voitu välttää valmistautumistoimenpiteillä ja sidosryhmien ajoissa toteuttamilla toimilla.

Komissio ilmoitti 10. huhtikuuta 2019 annetussa neljännessä brexitiin valmistautumista koskevassa tiedonannossa varautumistoimenpiteiden valmisteluun liittyen olevansa valmis ehdottamaan rahoitustukitoimenpiteitä vaikutusten lieventämiseksi niillä aloilla, joihin asia eniten vaikuttaa, ottaen huomioon käytettävissä olevat varat ja EU:n talousarvion tulo- ja menopuolella mahdollisen sopimuksettoman eron seurauksena tehtävät mukautukset. EU:n valtiontukisäännöt tarjoavat joustavia ratkaisuja kansallisia toimenpiteitä varten, jotta voidaan antaa välitöntä tukea sidosryhmille, joihin ero vaikuttaa.

Yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla on merkittävästi toimintaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan päin, voi aiheutua vaikeuksia, kun ne menettävät helpon pääsyn sen markkinoille, tai niihin voi kohdistua muita vaikutuksia, jotka johtuvat monimutkaisemmista kauppasuhteista. Seurauksena voi olla myös työpaikkojen menetyksiä. Jäsenvaltiot haluavat ehkä toteuttaa toimia torjuakseen kielteisiä vaikutuksia työmarkkinoilla ottamalla käyttöön tukijärjestelmiä, joilla avustetaan vaikeuksien kohteena olevia yrityksiä muutoksen hallinnassa, tai ottamalla käyttöön toimenpiteitä työllisyystason säilyttämiseksi.

Vaikutuksia kohdistuu myös jäsenvaltioiden julkishallintoon, koska niiden on perustettava uusia julkisia palveluja tuottavia laitoksia ja palkattava lisähenkilöstöä joillekin vaikutusten kohteeksi joutuneille sektoreille erittäin lyhyessä ajassa.

Esimerkiksi tulliasioiden ja välillisen verotuksen alalla kansallisten viranomaisten on tehtävä merkittäviä investointeja infrastruktuuriin ja henkilöstöresursseihin lähinnä niissä jäsenvaltioissa, joissa sijaitsevat Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kaupan tärkeimmät saapumis- ja lähtöpaikat. Terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla EU27-jäsenvaltiot perustavat uusia tai laajentavat nykyisiä rajatarkastusasemia paikoissa, joihin tuonti Yhdistyneestä kuningaskunnasta EU:hun saapuu.

Edellä mainitun kaltaisilla toimilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus julkisiin menoihin, etenkin lyhyellä aikavälillä ja niissä jäsenvaltioissa, joihin vaikutukset erityisesti kohdistuvat. Näiden jäsenvaltioiden julkisen talouden kannalta kyseessä voi olla suurkatastrofi, jonka vuoksi tarvitaan kiireellisesti julkista lisärahoitusta. Sen vuoksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, varojen käyttöönotolla voidaan tarjota näille jäsenvaltioille ja niiden julkiselle taloudelle merkittävää helpotusta, jos rahaston toiminta-alaa laajennetaan niin, että se kattaa tämän skenaarion kielteiset vaikutukset.

Rahasto perustettiin vuonna 2002 tukemaan EU:n jäsenvaltioita ja liittymisneuvotteluja käyviä maita suurissa luonnonkatastrofeissa, joita aiheuttavat tulvat, myrskyt, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, metsäpalot tai kuivuus. Rahaston varat voidaan ottaa käyttöön asianomaisen maan hakemuksesta, jos katastrofi on sen laajuinen, että se oikeuttaa Euroopan tasoiset toimet.

Rahaston toiminta on konkreettinen osoitus aidosta EU:n solidaarisuudesta, jonka puitteissa jäsenvaltiot sopivat tukevansa toisiaan asettamalla lisävaroja käyttöön EU:n talousarvion kautta.

Jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä huolimatta on kohtuullista olettaa, että sopimukseton ero vaikuttaa enemmän joihinkin jäsenvaltioihin kuin toisiin, koska niillä on erityisen tiiviit taloudelliset ja kauppasuhteet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Vaikka eron vaikutuksia onkin äärimmäisen vaikea arvioida täsmällisesti, vaikutukset talouteen, työmarkkinoihin ja julkiseen talouteen ovat merkittävät, etenkin lyhyellä aikavälillä. Kyseessä on yksittäinen tapahtuma, mutta sen haitalliset vaikutukset ja julkisiin varoihin kohdistuva rasite, joiden voidaan katsoa johtuvan suoraan sopimuksettomasta erosta, voivat muodostaa suurkatastrofin, minkä vuoksi rahaston ytimessä olevan solidaarisuusperiaatteen käyttöönotto olisi oikeutettua vaikutusten lieventämiseksi.