KOMISSION TIEDONANTO EU:N YHTEISESTÄ YHDENMUKAISTETUSTA YRITYS- JA KULUTTAJAKYSELYOHJELMASTA

1. Johdanto

Ecofin-neuvoston Helsingin Eurooppa-neuvostolle antamassa selvityksessä talouspolitiikan koordinoinnista korostettiin, että talouspolitiikkojen tehokkaassa seurannassa ja koordinoinnissa on tärkeää ymmärtää paremmin talouden kehitystä. Lisäksi on tarpeen lisätä euroalueen näkyvyyttä, koska se on suhteellisen uusi talousyksikkö.

Komissio koordinoi EU:ssa talouden eri sektoreita koskevia yhdenmukaistettuja yritys- ja kuluttajakyselyjä, joita tehdään säännöllisesti. Viime vuosina ohjelmaan on otettu palvelusektori ja kyselyt on ulotettu EU:n jäsenyyttä hakeneisiin maihin. Tuloksia käytetään sellaisenaan tai niistä voidaan tehdä synteettinen tunnusluku (luottamusindikaattori). Ne julkaistaan sovitun aikataulun mukaan lehdistötiedotteessa tietojen keruuta seuraavan kuukauden alussa.

2. Yhteisen yhdenmukaistetun EU-ohjelman tarve

Yritys- ja kuluttajakyselyt ovat lyhyen aikavälin taloudellisiin analyyseihin tarkoitettuja kvalitatiivisia talouskyselyjä. Vaikka perinteiset ekonometriset mallit toimivat suhteellisen hyvin, kun talouden kasvusuuntaus on vakaa, ne eivät kerro kovin hyvin talouden suunnanmuutoksista. Kiinnostus talouskyselyjen käyttöön suhdanteiden käännekohtien ennustamisessa kasvaa. Yritys- ja kuluttajakyselyt ovat siis tarpeellisia kvantitatiivisten tilastotutkimusten täydentäjinä, ja ne poikkeavat niistä metodien ja käyttötarkoituksen puolesta. EU:n yhteiseen yhdenmukaistettuun yritys- ja kuluttajakyselyohjelmaan kuuluvien kyselyjen pääpiirteitä ovat toistuvuus, nopeus ja kyselyjen jatkuva yhdenmukaistaminen.

Komissio aloitti yhdenmukaistetut yritys- ja kuluttajakyselyt Euroopan unionissa vuonna 1961. Ensimmäinen kysely oli vuonna 1962 toteutettu teollisuuden yrityskysely. Sittemmin sekä kyselyjen aiheet että kyselyjen kattamat sektorit ovat lisääntyneet huomattavasti.

Tutkimuslaitosten työvälineenä ovat kyselylomakkeet, jotka jäsenvaltioiden asiantuntijat ja komissio ovat laatineet yhteistyössä. Yhdenmukaistaminen on oleellista, jotta eri jäsenvaltioiden suhdannekehitystä voidaan verrata toisiinsa ja jotta on mahdollista laskea euroalueelle ja koko EU:lle mielekäs suhdanneindeksi, joka antaa EU:n viranomaisille, jäsenvaltioille ja talouden toimijoille tietoa talouden tilasta.

EU:n yhdenmukaistetun ohjelman mukaisia yritys- ja kuluttajakyselyjä tehdään nykyisin yli 40 maassa ympäri maailmaa, myös EU:n jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa. KIE-maiden kyselyt sisällytetään EU:n ohjelmaan sitä mukaa kun ne liittyvät unioniin.

3. Ohjelman toteutus

Kyselyt osoitetaan

*kuluttajille

sekä seuraavilla aloilla toimiville johtajille:

*teollisuus

*rakennusala

*vähittäiskauppa

*palvelut.

Kaikki kyselyt toteutetaan kuukausittain lukuun ottamatta investointikyselyä, joka toteutetaan kaksi kertaa vuodessa. Jäsenvaltioiden tutkimuslaitokset keräävät tiedot kuukauden alkupuolella, ja komissio julkaisee tulokset seuraavan kuukauden alussa. Kysely esitetään yhteisössä joka kuukausi noin 50 000 yritykselle ja 20 000 kuluttajalle; otoksen koko vaihtelee maiden koon mukaan. Teollisuuskyselyssä on mukana 56 sektoria ja muissa kyselyissä 5-9 sektoria. Kullakin alalla toimiville johtajille esitetään kuukausittain 4-6 kysymystä. Kuluttajat on jaettu 25 sosioekonomiseen ryhmään, ja heiltä kysytään mielipidettä 12 aiheesta.

Ohjelmaan kuuluu myös neljännesvuosittain toteutettava talouselämän asiantuntijoille osoitettu kysely, Economic Survey International.

Lisäksi toteutetaan ad hoc -kyselyjä erityisaiheista. Esimerkiksi työmarkkinakyselyjä on tehty vuosina 1985, 1989, 1994 ja 1999. Tuoreimman kyselyn tulokset julkaistaan tämän vuoden lopulla. Kyselyn erityisiä painopisteitä ovat työvoiman joustavuus ja uuden teknologian vaikutus EU:n työmarkkinoihin.

Yrityskyselyasiantuntijat kokoontuvat kaksi kertaa vuodessa arvioimaan kyselyiden tuloksia. Kyselylomakkeita päivitetään jatkuvasti, jotta ne täyttäisivät talousanalyytikoiden vaatimukset.

Koska palveluiden merkitys Euroopan taloudessa on kasvanut, ohjelma on jonkin aikaa sitten ulotettu kattamaan myös palvelusektori.

EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden ottaminen mukaan ohjelmaan on välttämätöntä, jotta voidaan saada luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa, jolla seurata niiden talouskehitystä, ja jotta voidaan koota koko EU:ta koskevia tietoja, kun maat otetaan jäseniksi. EU:n yhdenmukaistetun kuluttaja- ja yrityskyselyohjelman toteuttamiseen tähtäävä OECD:n ja komission yhteishanke käynnistyi vuonna 1991. Tulokset julkaistaan säännöllisesti European Economy -julkaisun B-liitteessä.

4. Tietolähde

Yritys- ja kuluttajakyselyt ovat ennusteiden laatimisen kannalta merkittäviä, koska niiden tulokset ovat nopeasti saatavilla ja koska ne sisältävät tietoa talouden toimijoiden odotuksista. Komissio on käyttänyt vuodesta 1982 kyselytuloksiin perustuvaa ekonometristä BUSY-mallia. Vuonna 1996 BKT:n ja sen tärkeimpien osatekijöiden ennustamiseksi luotiin uusi malli, BUSY II, jossa on otettu huomioon mallintamistekniikan uusimmat kehitystulokset.

Talous- ja rahoitusasioiden pääosasto käyttää kyselyiden tuloksia laajasti hyväkseen, ja ne ovat sille välttämätön väline talouden tilan seuraamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella.

Kyselyistä on tullut myös keskeinen tietolähde talous- ja rahaliiton kehityksen seuraamiseksi. Euroopan keskuspankki käyttää kyselyjen tuloksia hyväkseen euroalueen rahapolitiikkaa toteuttaessaan.

Kyselyohjelman alustavat tulokset (First Results) julkaistaan joka kuukausi lehdistötiedotteena, joka lähetetään valikoiduille uutistoimistoille ja asiakkaille sähköpostitse tai faksilla. Loppukuusta European Economy -julkaisun B-liitteessä julkaistaan kattavammat tiedot graafisine esityksineen ja kommentteineen. Molemmat julkaisut ovat saatavilla myös verkkoversiona talous- ja rahoitusasioiden pääosaston verkkosivuilla:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/document/eesuppb/firstresults.htm

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/document/eesuppb/eebidxen.htm.

5. Indikaattorit

Kyselytulokset on voitava esittää helpolla tavalla, mielellään yhden luvun, luottamusindikaattorin, avulla. Jotta talouden ilmapiiri-indikaattori ja muut indikaattorit olisivat käyttökelpoisia, niiden on oltava yhdenmukaisia, ajankohtaisia, vertailukelpoisia jne.

Indikaattorien hyvästä seurantakyvystä on osoituksena erittäin korkeat korrelaatioluvut kuluttajien luottamusindikaattorin ja yksityisen kulutuksen kasvun välillä, rakennusalan luottamusindikaattorin ja rakennusinvestointien kasvun välillä sekä teollisuuden luottamusindikaattorin ja teollisuustuotannon välillä.

Koska uusia tietoja on saatavilla, indikaattoreita on arvioitava ja parannettava niiden käyttökelpoisuuden lisäämiseksi. Komissio onkin tehnyt sopimuksen nykyisten indikaattoreiden arvioimiseksi ja vaihtoehtoisen talouden ilmapiiri-indikaattorin ja ennakoivien indikaattoreiden kehittämiseksi myös vähittäiskauppaa ja palvelusektoria varten. Käynnissä on useita tutkimushankkeita uusien sektori-indikaattoreiden kehittämiseksi tai nykyisten parantamiseksi, jotta talouden kehityksen seurantaa voitaisiin parantaa.

6. Päätelmä

EU:n yhdenmukaistettujen yritys- ja kuluttajakyselyiden tulokset ovat hyödyksi kaikille niille, joita talouden kehitys koskee: julkishallinnolle, yritysjohdolle, tutkijoille ja kaikille päättäjille. Niistä on tullut EU:n talouden ja talous- ja rahaliiton kehityksen sekä EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden kehityksen välttämätön seurantaväline.

Liite I: Talouden ilmapiiriä kuvaavat indikaattorit

Kuvio: Talouden ilmapiiriä kuvaavat indikaattorit - Euroopan unioni (kausitasoitettuna)

- EU -- EUR-11

Talouden ilmapiiri-indikaattori EU: syys 103.2

1995 =100 EUR-11: syys 103.2

>VIITTAUS KAAVIOON>

Teollisuuden luottamusindikaattori EU: syys 4

Vaihtelu-% EUR-11: syys 6

>VIITTAUS KAAVIOON>

Rakennusalan luottamusindikaattori EU: syys -1

Vaihtelu-% EUR-11: syys -1

>VIITTAUS KAAVIOON>

Kuluttajien luottamusindikaattori EU: syys -3

Vaihtelu-% EUR-11: syys -3

>VIITTAUS KAAVIOON>

Vähittäiskaupan luottamusindikaattori EU: syys -1

Vaihtelu-% EUR-11: syys -1

>VIITTAUS KAAVIOON>

85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00

LIITE II: Luettelo ohjelmaan osallistuvista tutkimuslaitoksista

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>