ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

katsomme, että Rooman sopimuksen allekirjoittamisen vuosipäivä on hyödynnettävä tilaisuutena saada unionin kansalaiset osallistumaan suoraan, ajattelemaan kriittisesti ja osoittamaan aktiivista kiinnostusta, kun kyse on unionin tulevaisuuden muotoilusta. Tähän liittyy myös se, että päätökset tehdään hallintotasolla, joka on mahdollisimman lähellä heitä. Tällaisen prosessin olisi mielestämme oltava osallistava ja edustava siten, että kaikilla kansalaisilla on yhtäläiset mahdollisuudet osallistua, antaa oma panoksensa ja sitoutua unioniin. Paikallis- ja alueviranomaisilla on sinänsä parhaat mahdolliset edellytykset viedä tätä prosessia eteenpäin ja auttaa tekemään kansalaisten Euroopasta totta.
3.

pitää valitettavana, että uusi sopimus on laadittu EU:n primaarioikeuskehyksen ulkopuolella ja että Euroopan parlamentin osuus on ollut hyvin vaatimaton tässä prosessissa, jota ovat hallinneet hallitustenväliset neuvottelut ja jonka aiheita on jo suurelta osin käsitelty unionin tavanomaisten demokraattisten menettelyjen mukaisesti annetussa lainsäädännössä.
16.

pahoittelee, ettei koheesiopolitiikan tärkeys heijastu Euroopan komission työohjelman painopisteissä, vaikka se on taloudellisen ja poliittisen painoarvonsa johdosta EU:n keskeisiä tavoitteita. Komitea kannattaa laajaa keskustelua koheesiopolitiikan tulevaisuudesta EU:n talousarvion uudistamisprosessin yhteydessä, jotta tätä tärkeää politiikanalaa vahvistettaisiin siten, että keskeisenä tavoitteena on EU:n alueiden keskenään sopusointuinen kehitys ja erityisesti niiden taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen kaventaminen. Komitea odottaakin alueellista koheesiota käsittelevän vihreän kirjan tiimoilta vuonna 2009 järjestettävää kuulemista, jonka jälkeen on määrä julkaista valkoinen kirja alueellisesta koheesiosta.
Alueiden komitean Euroopan alueiden ympäristöperuskirjaa (Valencian peruskirjaa) koskeva päätöslauselma CdR 439/96 fin



Virallinen lehti nro C 215 , 16/07/1997 s. 0050



Alueiden komitean "Euroopan alueiden ympäristöperuskirjaa (Valencian peruskirjaa) koskeva" päätöslauselma (97/C 215/10) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. tammikuuta 1997 tekemän päätöksen antaa valiokunta 5:n tehtäväksi laatia Euroopan alueiden ympäristöperuskirjaa (Valencian peruskirjaa) koskeva päätöslauselma, ottaa huomioon valiokunta 5:n 6. helmikuuta 1997 hyväksymän päätöslauselmaluonnoksen (esittelijä: Manuel Giménez), 1. ottaa huomioon, että 57 Euroopan unionin alueen ympäristöviranomaisten korkea-arvoiset edustajat hyväksyivät 21. marraskuuta 1995 Valenciassa pitämässään kokouksessa "Euroopan alueiden ympäristöperuskirjan" tekstin; 2. ottaa huomioon, että sen jälkeen peruskirjan periaatteet on hyväksynyt yli 70 alueellista ympäristöministeriötä (tai vastaavaa viranomaista, alueesta riippuen), jotka edustavat käytännössä koko EU:ta; 3. ottaa huomioon, että peruskirjassa viitataan alueiden keskeiseen rooliin paitsi eurooppalaisen ympäristöpolitiikan toteutuksessa myös sen suunnittelussa ja korostetaan, että alueiden erilaiset olosuhteet tulee ottaa huomioon niin kansallisella kuin yhteisönkin tasolla ympäristöpolitiikkaa laadittaessa; 4. ottaa huomioon, että peruskirjassa aluehallinnot lisäksi sitoutuvat omilla toiminta-alueillaan ympäristön säilyttämiseen, suojeluun ja parantamisen perustavoitteisiin, jotka ne lupaavat sisällyttää kaikkeen politiikkaansa, ja joiden saavuttamiseksi ne käyttävät kaikkia käytössään olevia keinoja; 5. ottaa huomioon, että alueiden komitean tulee huolehtia kysymyksistä, jotka koskevat alueellisia etuja, ja että Valencian peruskirjan kaltainen asiakirja, joka on pitkällisten neuvottelujen ja yhteistyön tulos, kuvaa tarkasti alueiden pyrkimyksiä, sitoumuksia ja perustavanlaatuisia etuja ympäristöalalla; 6. ottaa huomioon, että näistä syistä alueiden komitean on syytä ottaa kantaa edellä mainittuun asiakirjaan; on hyväksynyt seuraavan päätöslauselman. Alueiden komitea hyväksyy Euroopan alueiden ympäristöperuskirjan (Valencian peruskirjan) sisällön; kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioita ja toimielimiä ottamaan peruskirjassa esitetyt periaatteet huomioon niiden laatiessa ympäristöpolitiikkaansa. Bryssel, 13. maaliskuuta 1997. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA
44.

on tyytyväinen siihen, että Albania on keskittynyt asianmukaisesti maan EU:hun liittymisen edellyttämiin uudistuksiin huolimatta siitä, että sillä on ollut ratkottavanaan pandemian sosiaalisiin ja taloudellisiin haittavaikutuksiin liittyviä haasteita. Maan saavuttamien tulosten perusteella liittymisneuvottelut olisi aloitettava viipymättä sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen.
46.

korostaa, että tietoisuus siitä, miten ilmastonmuutos ja valtamerten happamoituminen vaikuttavat valtameriin ja miten nopeasti nämä muutokset tapahtuvat, on kasvanut selvästi vuodesta 2013 ja YKP:n uudistuksesta lähtien. Komitea katsoo, ettei EU voi enää pitää kalastuksenhoidon keskeisenä tavoitteena pelkästään saaliiden maksimointia, ja on vakaasti sitä mieltä, että on pyrittävä mahdollistamaan kalakantojen elpyminen yli sellaisen tason, jolla ne pystyvät täyttämään keskeisen tehtävänsä meriekosysteemeissä ja luomaan puskurin ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen kaltaisten stressitekijöiden voimistuvaa vaikutusta vastaan, jotta kyseiset ekosysteemit voivat jatkossakin tarjota elintärkeitä palveluja hapen tuotannon, ilmaston säätelyn, hiilen varastoinnin ja ruoan tuottamisen muodossa.
42.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laatimiseen on keskeinen edellytys sille, että ne muotoillaan strategisesti vastaamaan kyseisen alueen todellisia tarpeita, ja katsoo, että kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon tehokas toteuttaminen on olennaisen tärkeää, jotta ERI-rahastoista tuettavat investointiprioriteetit pystytään määrittämään paremmin. Jotta investoinnit kyetään kohdentamaan tehokkaasti, on olennaisen tärkeää, että otetaan huomioon kulloisenkin seudun alueelliset ja paikalliset erityispiirteet, myös luonnosta tai väestörakenteesta johtuvat haittatekijät. Paikallis- ja alueviranomaisten on myös osallistuttava indikaattoreiden ja alueellisten määrärahojen valintaan. Määrärahojen on vastattava alueen rakenteellisia ongelmia. Alueiden välisten ja sisäisten erojen vuoksi on edelleen tarpeen investoida perusinfrastruktuuriin, jotta pystytään tarjoamaan peruspalveluja ympäristön, liikenteen, tieto- ja viestintätekniikan, sosiaalipalvelujen, terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla.
12.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on läheinen suhde alueen asukkaisiin ja yksittäisten alueiden erityispiirteiden suoraa tuntemusta, minkä ansiosta ne voivat valmistella ja toteuttaa kampanjoita, joilla lisätään asukkaiden yleistä tietoisuutta kemikaalistrategian periaatteista ja tavoitteista. Paikallisviranomaisten ja niiden hallinnoimalla alueella toimivien yritysten välinen suora yhteistyö antaa mahdollisuuden arvioida voimaan tulleen asetuksen soveltamisesta aiheutuvia ongelmia käytännön tasolla. On tärkeää, että sekä paikallisviranomaisilla, jotka vastaavat lainsäädännön suorasta soveltamisesta, että lainvalvontaviranomaisilla on asianmukaiset oikeudelliset välineet sääntöjen noudattamisen seuraamiseksi ja valvomiseksi.
1.

toteaa, että Eurooppaa ja muuta maailmaa vuonna 2020 koettelevaan maailmanlaajuiseen covid-19-tautiin on sairastunut ja kuollut erittäin suuri määrä ihmisiä, minkä lisäksi pandemiakriisillä on merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, joiden laajuutta ei pystytä vielä täysin arvioimaan. Viruksen nopea leviäminen on lisännyt sekä sosiaali- ja terveydenhuoltoon että kansanterveysjärjestelmään kohdistuvaa painetta ja merkinnyt äärimmäisen suurta työtaakkaa hoito- ja hoiva-alan henkilöstölle. Samanaikaisesti on huolehdittava valmiudesta myös uusien aaltojen varalle.
20.

on tyytyväinen siihen, että sukupuolistereotypioiden tunnustetaan olevan yksi eriarvoisuuden perimmäinen syy. Komitea korostaa, että on annettava enemmän tietoa toimenpiteistä ja hyvistä käytännöistä, joiden avulla näitä stereotypioita voidaan kitkeä muun muassa virallisen ja epävirallisen koulutuksen, työn, viestinnän ja mainonnan kaltaisilta aloilta. Komitea korostaa lisäksi tarvetta tarkastella perusteellisemmin syrjinnän eri perusteiden erilaisia vaikutuksia näiden sukupuolistereotypioiden yhteydessä. Komitea korostaa erityisesti koulutusjärjestelmän ja siten myös opettajien tasa-arvokasvatuksen roolia ratkaisevana muutosta edistävänä tekijänä, joka voi muokata patriarkaalisen mallin taustalla olevia arvoja kohti yhteiskuntaa, joka on aidosti tasa-arvoinen.
panee merkille 22. heinäkuuta 2019 julkaistun komission tiedonannon sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperinnästä ( 5 ) . Se liittyy Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13. heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 ( 6 ) täytäntöönpanoon. Tiedonanto ei tuo näissä oikeudellisissa puitteissa mukanaan helpotuksia valtiontuen ja etenkään vähämerkityksisen valtiontuen saajille. Vähämerkityksisen tuen osalta kymmenen vuoden vanhentumisaikaa ei ole lyhennetty, vaikka tämä määräaika on tosiasiassa vielä paljon pidempi sellaisten menettelyllisten toimien johdosta, joilla on lykkäävä vaikutus. Komissio ei ole myöskään suostunut luopumaan takaisinperinnästä tapauksissa, joissa se on antanut aihetta perusteltuun luottamukseen, kun takaisinperintää varten tarvittavia tietoja ei ole saatavilla tai kun kansallisen tuomioistuimen päätöksestä, joka koskee nimenomaisesti tuen olemassaoloa, tulee lopullinen. Komissio katsoo lisäksi, että jos tuen määrää ei saada perittyä tuensaajalta takaisin, tämä on julistettava maksukyvyttömäksi, minkä lisäksi tuensaajan toiminnan uudelleenjärjestelyä tai tilapäistä jatkamista ei myöskään pidä sallia ilman että myönnetyn tuen määrä peritään kokonaisuudessaan takaisin. Tämä lähestymistapa on vaikeasti sovitettavissa yhteen kansallisten ja eurooppalaisten maksukyvyttömyysmenettelyjen tavoitteen kanssa. Vaikka valtiontuen takaisinperintämenettelyillä pyritään poistamaan taannehtivasti sääntöjenvastaisen tuen vääristävät vaikutukset, maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisissa yritysten uudelleenjärjestelyissä otetaan huomioon myös muita tavoitteita, kuten työpaikkojen säilyttäminen. AK kehottaakin komissiota harkitsemaan, että se tekisi ehdotuksen asetuksen (EU) 2015/1589 muuttamiseksi.
10.

vaatii, että kaikissa kansalaisvuoropuheluihin liittyvissä julkisissa kuulemisissa on varmistettava mahdollisimman suuri moniarvoisuus. Komitea korostaa tämän tarkoittavan, että kaikkien ohjelmien, puhujaluetteloiden, paneelien, kirjallisuuslähteiden, asiakirjojen jne. on oltava tasapainoisia ja niiden yhteydessä on varmistettava, että esille tuodaan laaja kirjo erilaisia näkemyksiä, jotka kuvastavat mielipiteiden moninaisuutta Euroopassa, jotta voidaan herättää syvällistä keskustelua. Komitea korostaa, että kaikkien tällaisten kokousten osanottajat on valittava täysin riippumattomasti ja ilman minkäänlaista poliittista vaikuttamista.
1.

toteaa, että älykäs kaupunki on paikka, jossa perinteisiä verkkoja ja palveluja tehostetaan hyödyntämällä digitaali- ja televiestintäteknologiaa kaupungin asukkaiden ja yritysten hyödyksi. Sen lisäksi, että älykkäässä kaupungissa hyödynnetään tieto- ja viestintätekniikkaa resurssien käytön tehostamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi, sillä on vuorovaikutteisempi ja herkemmin reagoiva hallinto, joka tarjoaa kansalaisilleen parempia palveluja älykkäiden kaupunkiliikenneverkostojen, parannetun vesi- ja jätehuollon ja rakennusten tehokkaampien valaisu- ja lämmitystapojen ansiosta jättämättä ketään oman onnensa nojaan. Älykkäässä kaupungissa on myös painotettava osallistavien ja saavutettavien koulutusrakenteiden luomista kansalaisten valmiuksien ja taitojen kehittämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että he voivat osallistua yhteisönsä kehittämiseen. Juuri tästä syystä komitea on tyytyväinen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden suurempaan painotukseen. Näin kiinnitetään nimittäin huomio siihen, että kestävä kehitys edellyttää kokonaisvaltaista näkemystä kaikista tavoitteiden kattamista näkökohdista.
28.

kiinnittää huomiota siihen, että monilla pk-yrityksillä on vaikeuksia saada ja pitää palveluksessaan ammattitaitoisia työntekijöitä. Pk-yritykset joutuvat käymään kovaa kilpailua lahjakkaista työntekijöistä suuryritysten kanssa, sillä suurilla yrityksillä on käytössään enemmän resursseja ja ne pystyvät tarjoamaan korkeampia palkkoja. Näin on siitäkin huolimatta, että pk-yritykset, joita on 99 % kaikista EU:n yrityksistä, ovat Euroopan talouden selkäranka.
2.

toteaa, että kyseisillä alueilla on poikkeuksellisen rikas ekosysteemi, niillä on suuret mahdollisuudet kehittää uusiutuvan energian alaa sekä mereen ja merenkulkuun, ympäristöön, avaruustieteeseen, tähtitieteeseen, vulkanologiaan, valtameriin, maatalouteen ja kestävään matkailuun liittyvää tutkimustoimintaa, ja niillä on rikas kulttuuriperintö.
muistuttaa aiheesta State of play and future challenges of the European Social Fund in promoting social cohesion in Europe’s cities and regions (”Euroopan sosiaalirahaston tilanne ja tulevat haasteet sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä EU:n kunnissa ja alueilla”) laaditun AK:n tutkimuksen perusteella ESR:n kasvavasta merkityksestä tulevina vuosina ja etenkin haasteista, joiden syinä ovat pitkäaikaistyöttömyys, nuorten integroiminen työmarkkinoille, väestön ikääntyminen ja sisäalueiden, syrjäisten sekä raja-alueiden marginalisoituminen, maaseudun väestökato, muuttoliikkeestä aiheutuva väestörakenteen muuttuminen, pakolaisten ja muuttajien kotouttaminen, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen kaupunkialueilla, tietynlaisen ammattitaidon puute ja yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen opetuksen mukauttaminen teknologiseen kehitykseen, heikossa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, koulutuksen tukeminen esikoulusta aina ikääntyneiden koulutukseen sekä heikosti koulutettuihin ja pätevöityneisiin aikuisiin kohdennettavat toimet sekä koulutusstandardien mukauttaminen unionin työmarkkinoiden tarpeisiin.
Tämän direktiivin tavoitteena on poistaa perus vapauksien , kuten pääoman vapaan liikkuvuuden ja sijoittautumisvapauden, käytön tiellä olevia esteitä, jotka johtuvat kansallisten lainsäädäntöjen sekä ennaltaehkäisevää uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja uutta mahdollisuutta koskevien menettelyjen välisistä eroista. Direktiivin tarkoituksena on poistaa tällaiset esteet varmistamalla, että taloudellisiin vaikeuksiin joutuneilla elinkelpoisilla yrityksillä on käytettävissään tehokkaat kansalliset ennaltaehkäisevien uudelleenjärjestelyjen puitteet, joiden avulla ne voivat jatkaa toimintaansa, että rehelliset ylivelkaantuneet yrittäjät saavat uuden mahdollisuuden sen jälkeen, kun he ovat vapautuneet kaikista veloistaan kohtuullisen ajan kuluttua, ja että uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapautumista koskevien menettelyjä tehostetaan erityisesti niiden keston lyhentämiseksi.

Tämän direktiivin tavoitteena on poistaa sisämarkkinoihin liittyvien vapauksien käytön tiellä olevia esteitä, jotka johtuvat kansallisten lainsäädäntöjen sekä ennaltaehkäisevää uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja uutta mahdollisuutta koskevien menettelyjen välisistä eroista. Direktiivin tarkoituksena on poistaa tällaiset esteet varmistamalla, että taloudellisiin vaikeuksiin joutuneilla elinkelpoisilla yrityksillä on käytettävissään tehokkaat ennaltaehkäisevien uudelleenjärjestelyjen puitteet, joiden avulla ne voivat jatkaa toimintaansa, että rehelliset ylivelkaantuneet yrittäjät saavat uuden mahdollisuuden sen jälkeen, kun he ovat vapautuneet kaikista veloistaan kohtuullisen ajan kuluttua, ja että uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapautumista koskevien menettelyjä tehostetaan erityisesti työntekijöiden kuulemista koskevien vaatimusten (perusoikeuskirjan 27 artikla) täyttämiseksi ja niiden keston lyhentämiseksi. Ennalta ehkäisevien ratkaisujen, joista käytetään toisinaan pre-pack-nimitystä, suosio selittyy sillä, että modernissa maksukyvyttömyysoikeudessa suositaan yhä enemmän toimintatapoja, jotka poikkeavat kriisitilassa olevan yrityksen varojen selvittämiseen tähtäävästä perinteisestä menettelystä siten, että niiden tavoitteena on yrityksen elvyttäminen tai ainakin sen vielä elinkelpoisten yksiköiden pelastaminen.
18.

on samaa mieltä siitä, että EU:n on varmistettava, että data voi kulkea yli rajojen ja kaikilla aloilla ja että sitä voidaan hyödyntää ja käyttää uudelleen optimaalisella tavalla. Koordinoitu unionin toimintatapa on erittäin tärkeä datavetoisen talouden kehittämiselle osana digitaalisia sisämarkkinoita.
22.

katsoo, että globaalien haasteiden, kuten väestönkasvun, luonnonvarojen niukkuuden tai ehtymisen ja ilmastonmuutoksen, vuoksi on löydettävä uusia lähestymistapoja, jotta varmistetaan kestäväpohjainen kasvu sekä ihmisille ja Euroopan ja sen alueiden kilpailukyvylle ratkaisevan tärkeiden resurssien tehokas käyttö myös tulevaisuudessa. Ympäristöä säästävien maatalouskäytäntöjen kehittäminen on tässä yhteydessä tärkeää. Euroopan alueiden komitea (AK) on vakuuttunut siitä, että ympäristöä täysin kunnioittava ja osaamiseen perustuva biotalous voi antaa tähän merkittävän panoksen. Biotalous on keskeinen tulevaisuuden ala, jolla on erityispotentiaalia muun muassa tuettaessa ympäristön kannalta kestävää kehitystä edistämällä riippumattomuutta fossiilisista polttoaineista ja torjuttaessa ilmastonmuutosta neutraalin hiilitaseen avulla. Kestäväpohjaisesti tuotettujen tuotteiden ja palvelujen avulla voidaan biologisia resursseja hyödyntäen sovittaa yhteen kestävän kehityksen kolme ulottuvuutta eli talouskasvu, sosiaalinen kehitys ja ympäristönsuojelu.
43.

kannattaa siksi sellaisen yhdenmukaistetun konseptin kehittämistä, jolla pystytään mittaamaan koheesiopoliittisten toimenpiteiden eurooppalaista lisäarvoa, ja viittaa tähän liittyen myös tutkimukseensa The EU Added Value Test to Justify EU Spending: What Impact for Regions and Local Authorities? (1). Keskeisinä kriteereinä voitaisiin käyttää EU-varoin aikaansaatavia virikkeitä, jotka myötävaikuttavat sopimusten mukaisten koheesiotavoitteiden saavuttamiseen, kestävään kasvuun, työllisyyteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, sekä niiden panosta yhteisten haasteiden voittamiseen. Tässä tulisi ottaa huomioon myös se, että paikallinen ja alueellinen toimintatapa etukäteen määritellyillä aloilla on tehokkaampi ja tuo hajautetun otteensa ansiosta lisäarvoa verrattuna alakohtaisiin tai keskusjohtoisiin tuki- ja rahoitusvälineisiin.
4.

ottaa huomioon, että EU:n tieto- ja viestintätekniikka-alan osuus taloudesta on merkittävä: se työllistää yli 6 miljoonaa ihmistä ja sen osuus suhteessa bkt:hen on noin 4 prosenttia. Tuoreissa tutkimuksissa on arvioitu, että tuotteiden ja palvelujen digitalisointi voi tuottaa seuraavien viiden vuoden aikana teollisuudelle yli 110 miljardin euron lisätulot vuodessa, jos se omaksutaan täysimittaisesti;
3.

huomauttaa, että on tarpeen huolehtia siitä, että niille EU:n kansalaisille, joilla on puutteita perustaidoissa, tarjotaan taitojen parantamistoimien avulla edellytykset osallistua aktiivisesti työelämään ja mahdollisuus tulla omillaan toimeen. Tällä on merkitystä sekä yksilölle että yhteiskunnalle laajemmin. Euroopassa on viime aikoina nähty merkkejä yhteiskunnallisesta levottomuudesta. Se osoittaa aivan ilmeisesti, että sosiaalinen osallistaminen on perustason yleissivistävien ja ammatillisten koulutustoimien välttämätön tavoite, sillä se on keino torjua syrjäytymistä. Aktiivisen kansalaisuuden – joka tarkoittaa sitä, että ihminen ymmärtää demokraattiset arvot ja on tietoinen siitä, mitä aktiivinen vastuunkanto näiden arvojen ylläpitämisestä tarkoittaa – tulee koskea kaikkia. Integroitumisen kannalta onkin tärkeää, että taitotakuu kattaa asianmukaisella tavalla myös muuttajat, turvapaikanhakijat ja pakolaiset mukaan luettuina.
43.

katsoo, että jopa sen jälkeen kun kauppasopimuksista on sovittu ja ne on ratifioitu, niissä on oltava jonkinlainen mekanismi (eräänlainen valvova sääntelyelin), joka mahdollistaa tekniset mukautukset. Lisäksi kauppasopimuksissa on oltava tarkistuslauseke sopimuksen mahdollista uutta tarkistusta varten sekä sääntö, jonka perusteella liberalisointitoimia koskevat päätökset voidaan koska tahansa peruuttaa – myös siinä tapauksessa, että päätöksen on tehnyt paikallis- tai alueyhteisö toimivaltaansa kuuluvalla alalla.
47.

kiinnittää huomiota keskeisiin pk-yritysten kehittymistä helpottaviin tekijöihin, joita ovat yritystoiminnalle suotuisa ilmapiiri, moderni infrastruktuuri, teknologisesti pitkälle kehittyneiden talouden sektoreiden olemassaolo ja hyvin koulutettu työvoima. Edellä mainittuihin seikkoihin viitaten on todettava, että pääomamarkkinaunioniin liittyviä aloitteita on valmisteltava siten, että pääoman hankkimiseen liittyvät liiketoimikustannukset alenevat ja tavoitetaan mikroyritykset, joka on paitsi lukumäärältään suurin ryhmä myös löyhimmin kytköksissä pääomamarkkinoihin. Komitea muistuttaa tarpeesta minimoida sääntelyyn liittyvä hallintotaakka.
18.

Menojen tukikelpoisuuden osoittamiseksi vaadittavan näytön on oltava oikeasuhtaista asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Aina kun se on mahdollista, olisi hyväksyttävä todisteet, jotka vähiten rasittavat tuensaajia ja lopullisia edunsaajia; tällaisia ovat esimerkiksi lausumat. Tämä ei vaikuta millään tavoin tarpeeseen tehdä tarkastuksia, joilla voidaan varmentaa toimitettu näyttö. On laadittava ehdotus jäsenvaltioiden julkisten rekisterien käytöstä. Komitea ehdottaa myös, että tämä näyttöä ja tarkastuksia koskeva järjestelmä on suunniteltava jo ohjelmasuunnitteluvaiheessa sellaiseksi, ettei se vaikuta kielteisesti tuensaajien tai lopullisten käyttäjien rahoituspyyntöä koskevaan päätökseen.
13.

katsoo, että talouden globalisoitumiseen liittyvillä muutoksilla on valtavat vaikutukset työelämään. Huomio tulee tässä yhteydessä keskittää työmarkkinoiden uudistamiseen, jotta ihmisten olisi helpompi löytää työtä, sekä koulutuksen suuntaamiseen niin, että luodaan talouden uusien haasteiden edellyttämää osaamista. Komitea toteaa tähän liittyen, että Euroopan sosiaalirahastolla (ESR) on keskeinen rooli tuettaessa aktiivisia politiikkoja ja erityisesti niitä politiikkoja, joiden tarkoituksena on parantaa työntekijöiden osaamista ja kykyä sopeutua yhteiskunnan, tekniikan ja kulttuurin muutoksiin.
14.

muistuttaa lisäksi siitä, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisen sopimuksen soveltamisala huomioon ottaen on taattava neuvotteluiden jatkuva demokraattinen valvonta, ja kehottaa siksi Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan neuvotteluiden mahdollisimman suuren avoimuuden. Konkreettisesti tämä tarkoittaa, että kaikki oleelliset asiakirjat on julkaistava ja että ohjeet TTIP:n neuvottelemiseksi on mahdollisuuksien mukaan esitettävä alue- ja paikallisyhteisöille, kaikille yhteiskunnallisesti merkittäville ryhmille sekä kaikille Euroopan unionin kansalaisille esteettä, hyvissä ajoin ja ymmärrettävässä muodossa. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot, jotka noudattavat yksimielistä päätöstä kauppasopimuksia käsittelevien neuvotteluasiakirjojen julkaisemisesta, antoivat Euroopan komissiolle tammikuun 2015 alussa tehtäväksi julkaista useita neuvottelualoja koskevat EU:n alustavat tekstiehdotukset.
21.

korostaa, että asunnottomuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian valmistelussa on pidettävä ensisijaisena lähestymistapaa, jossa asunnot ovat toiminnan ytimessä (housing-led, asunnon saaminen) tai jossa asunnon järjestäminen on ensimmäinen vaihe (housing first, asunto ensimmäiseksi), ja että erityishuomiota on kiinnitettävä rajatylittävään asunnottomuuteen sekä etenkin naisten ja alaikäisten asunnottomuuden käsittelemiseen.