FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 10.4.2014  
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le document SWD(2014) 102 final du 27.3.2014. 
Concerne toutes les versions linguistiques; page 1, titre. 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi  
ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitos ten toiminnasta ja valvonnasta annetun 
direktiivin 2003/41/EY muuttamisesta 
 
(uudelleenlaadittu) 
 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} 
{SWD(2014) 104 final}  
 
2 
  
1. JOHDANTO  
Euroopan unionissa (EU) sovellettavia eläkejärje stelmiä on mukautettava, jotta voidaan varmistaa 
riittävät, turvatut ja kestävät eläkkeet. Myös si sämarkkinat voivat edistää ratkaisevasti tämän 
tavoitteen saavuttamista. Eläkkeitä koskevassa valkois essa kirjassa todetaan, että ”[k]omissio esittää 
vuonna 2012 lainsäädäntöehdotuksen [ammatillisia lisä eläkkeitä tarjoavien laitosten toiminnasta ja 
valvonnasta annetun direktiivin 2003/41/EY] tarkistu ksesta”. Ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavat 
laitokset, jäljempänä ”ammattieläkelaitokset”, ovat  muiden rahoituslaitosten tavoin olennainen osa 
sisämarkkinoita.  
Direktiivi 2003/41/EY oli merkittävä ensimmäinen  askel kohti sisämarkkinoita. Direktiivin 
antamisesta on kulunut kymmenen vuotta, ja nyt sitä on tarpeen tarkistaa viid estä syystä. Ensiksikin 
vakavaraisuusvaatimuksiin liittyvien esteiden vuoksi työnantajille on kalliimpaa liittyä toisessa 
jäsenvaltiossa sijaitsevaan ammattieläkelaitokseen . Toiseksi maksuperusteisiin eläkejärjestelmiin 
tukeutuvien eurooppalaisten määrä on  kasvanut huomattavasti. Näissä järjestelmissä riskit siirtyvät 
ammattieläkelaitoksilta ja työnantajilta jäsenten  ja edunsaajien kannettaviksi. Kolmanneksi 
viimeaikaiset rahoitus- ja talouskriisi ovat os oittaneet, että eläkejärjestelmän jäsenten ja 
edunsaajien suojan vähimmäistasoja on parannettava.  Neljänneksi jäsenet ja edunsaajat eivät saa 
olennaisia tietoja ymmärrettävällä tavalla, mikä es tää niitä tekemästä eläkeaikansa rahoittamisesta 
tietoihin perustuvia päätöksiä. Viidenneksi valvontavaltuudet eivät r iitä varmistamaan, että 
ammattieläkelaitokset noudatt avat hallintotapaa ja avoimuu tta koskevia vaatimuksia.  
Nyt on tärkeää toteuttaa ammattiel äkelaitosten osalta korjaavia to imia EU:n mikrotason vakautta 
koskevan sääntelyn lujittamiseksi, koska ammattie läkelaitosten toiminnan tehostaminen vie pitkän 
ajan. Jos nyt ei kyetä toimimaan, menetetään  mahdollisuudet saavuttaa kustannussäästöjä ja 
sijoitustoiminnan tuottoja, ja tu loksena on miljoonien eurooppalais ten talousasioiden puutteellinen 
suunnittelu. Toimen toteuttamatta jättämisellä my ös lisättäisiin suhteettoma sti nuorten sukupolvien 
taakkaa ja heikennettäisiin suk upolvien välistä solidaarisuutta. 
Tässä ehdotuksessa ei harkita uusien vakavarais uussääntöjen käyttöönotto a ammattieläkelaitoksille. 
Tämä päätös tehtiin sen jälkeen, kun sidosryhmä t vastustivat laajasti sääntöjen käyttöönottoa 
julkisissa kuulemisissa, ja EVLEV:n heinäkuussa 2013 toteuttaman määrällisiä  vaikutuksia koskevan 
selvityksen (Quantitative Impact Study – QIS) tulo sten perusteella. Komission yksiköt tarkastelevat 
EVLEV:n avustamana asiaa uudelleen, kun kattavammat tiedot ovat saatavilla.  
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Komissio on yksilöinyt seuraavat neljä keskei stä osa-aluetta: 1) rajatylittävän toiminnan 
monitahoisuus, 2) hallintotapaa ja riskienhallintaa  koskevat vaatimukset, 3) tietojen antaminen 
jäsenille ja 4) valvontavaltuudet. 
 
3 
 2.1. Ammattieläkelaitos ten rajatylittävän toiminna n kehittymistä rajoittavat 
vakavaraisuusvaatimuksiin  liittyvät esteet 
Työnantajien, ammattieläkelaitosten ja valvont aviranomaisten kuluneina vuosina keräämät 
kokemukset ovat osoittaneet selkeästi, että edelleen on olemassa merkittäviä 
vakavaraisuusvaatimuksiin liittyviä esteitä, jotka ra joittavat ammattieläkelaitosten toimintaa. 
Ensiksikin on olemassa erityisesti seuraavat vakavaraisuutta koskevat lisävaatimukset, joita 
sovelletaan rajatylittävään toimintaan: i) direkt iivissä annetaan vastaan ottavan jäsenvaltion 
valvontaviranomaiselle mahdollisuus ottaa ammatti eläkelaitosten rajatylittävässä toiminnassa 
käyttöön sijoittamista koskevia lisäsääntöjä ja ii)  vain rajatylittäviltä eläkejärjestelmiltä vaaditaan, 
että järjestelmä on kaiken aikaa täysimääräisesti katettu. 
Toiseksi useat rajatylittävää toimintaa koskevat määritelmät ja menettely t ovat epäselviä, kuten 
erityisesti seuraavat: i) rajatylittävää toimintaa ei ole määritelty selkeästi, ii) ei ole varmistettu, että 
eläkejärjestelmien siirto yhdestä ammattieläkel aitoksesta toiseen, toisessa jäsenvaltiossa 
sijaitsevaan laitokseen tapahtuu sujuvasti, ja iii) kotijäsenvaltioissa sovellettavien 
vakavaraisuussääntöjen soveltamisala on epäselvä.  
2.2. Hallintotapaa ja riskienhallintaa kosk evat vaatimukset eivät ole riittävän 
kattavat 
Ammattieläkelaitokset ovat ajautuneet harvoin su oraan maksukyvyttömiksi. Ammattieläkelaitoksia 
on kuitenkin ajautunut epäsuorasti maksukyvyttömiksi, ja useat indikaattorit osoittavat, että näissä 
tapauksissa maksukyvyttömyys on aiheutunut amma ttieläkelaitosten puutteellisista hallintotapaa ja 
riskienhallintaa koskevista käytännöis tä. Tämä paljastaa kolme ongelmaa: 
Ensiksikin ammattieläkelaitoksilt a saattaa puuttua asianmukaisia hallintotoimintoja. Tämä koskee 
etenkin sisäisen tarkastuksen toimintoa ja ri skienhallintatoimintoa sekä etuusperusteisissa 
järjestelmissä aktuaaritoimintoa. Näiden toimintoje n tehtäviä ja toimia ei myöskään ole määritelty 
riittävällä tavalla. Sen vuoksi ammattieläkelaitoks ilta saattaa puuttua näitä toimintoja tai laitosten 
hallintorakenteen keskeisissä tehtävissä toimivat ep äpätevät työntekijät. Lisäksi saattaa syntyä 
eturistiriita, jos ammattieläkelaitos ja sitä  rahoittava yritys jakavat toiminnon.  
Toiseksi ammattieläkelaitokset saattavat jättää noudattamatta järj estelmällistä lähestymistapaa 
riskien arvioinnissa ja olla sisällyttämättä riskienhallintajärjestelmää täysimääräisesti 
päätöksentekoprosessiinsa. V iimeaikaisten finanssikriisien aikana pa ljastui, kuinka yleistä oli, etteivät 
EU:n rahoituslaitokset noudattaneet kokonais valtaista lähestymistapaa riskienhallinnassa.  
Kolmanneksi ammattieläkelaitokset  eivät välttämättä käytä säilytysy hteisöä varojensa turvallisuuden 
varmistamiseksi.  
2.3. Jäsenet eivät saa helposti ymmä rrettävää tietoa eläkkeistään  
Ihmisillä on oltava asianmukaiset välineet void akseen tehdä tietoon perustuvia päätöksiä 
eläkesäästämisestä. On kuitenkin saatu runsaasti  näyttöä tietojen puutteellisuudesta, minkä vuoksi 
voidaan päätellä, että jäsenet ja edunsaajat eivät ole riittävästi selvillä kehityksestä, joka saattaa 
vaikuttaa kielteisesti heidän eläke-etuuksiinsa. Esimerkkeinä voidaan mainita kertyneiden 
eläkeoikeuksien leikkaukset, huo mattavat kustannukset ja maksut , ihmisten puutteelliset tiedot 
 
4 
 ylipäätään taloudellisesta tilanteestaan ja erityisest i siitä, että he eivät useinkaan säästä tarpeeksi 
eläkettään varten. 
2.4. Valvontavaltuuksissa on puutteita  
Tehokas vakavaraisuusvalvonta edellyttää, että ka nsallisilla valvontaviranomaisilla on riittävät 
valtuudet valvoa, että ammattieläkelaitokset toimivat  asianmukaisesti. Tätä ehdotusta koskevissa 
kuulemisissa tuli esille kolme valvo ntavaltuuksiin liittyvää ongelmaa. 
Ensiksikin ammattieläkelaitoksilla on mahdollisuus  kiertää vakavaraisuusvaatimuksia soveltamalla 
ulkoistusketjua eli palveluntarjoajat, joille laitos on ulkoistanut toimia, ed elleenulkoistavat näitä 
toimia alihankkijoilleen. Toiseksi kaikilla valvontaviranomaisilla ei ole toimivaltaa ottaa käyttöön 
tarvittavia välineitä tarkastaakseen ammattieläkel aitosten taloudellista tilannetta stressitestein. 
Kolmanneksi valvontaviranomaiset saattavat tarvita lisää toimivaltuuksia, jotta ne voivat tehokkaasti 
valvoa tällä ehdotuksella käyttöön otettavia uusia hallintotapaa ja avoimuutta koskevia vaatimuksia. 
3. TOISSIJAISUUS - JA SUHTEELLISUUSPERIAATE  
Vaikka tällä hetkellä ammatilliset lisäeläkkeet ovat  tärkeitä eläkerahoitusvälineitä vain muutamissa 
jäsenvaltioissa, tällä toiminnalla on mahdollisuuksia laajentua muihin jäsenvaltioihin. Jäsenvaltiot 
ovat leikanneet vanhuus- ja kansaneläkkeiden etuuksia, ja leikkaukset jatkuvat yhä joissakin jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi eurooppalaisten riittävä korvausaste edellyttää ammatillisista tai 
henkilökohtaisista lisäeläkkeistä maksettavia täyd entäviä eläketuloja. Monissa jäsenvaltioissa 
yksityisten eläkkeiden odotetaan kattavan suuremman osan eläketuloista tulevina vuosikymmeninä. Lisäksi maksuperusteisten järjestelmien merkitys on kasvamassa, ja niitä voitaisiin käyttää laajemmin 
rajatylittävissä tapauksissa, koska ne ovat tu oteominaisuuksiltaan yksinkertaisempia kuin 
etuusperusteiset järjestelmät. 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimu ksen (SEUT-sopimus) 4 artiklan nojalla 
sisämarkkinoiden toteuttamiseks i toteutettavat EU:n toimet on  arvioitava ottaen huomioon 5 
artiklan 3 kohdan vahvistettu toissijaisuusperiaate.  Jäsenvaltioiden yksittäisiin toimiin verrattuna EU-
tason toimella on huomattavasti enemmän vaikutusta, ko ska sillä i) poistetaan esteet rajatylittävältä 
toiminnalta, ii) varmistetaan parempi kuluttajansuoj an vähimmäistaso kaikkialla EU:ssa, iii) otetaan 
huomioon rajatylittävään toimintaan liittyvistä mittakaavaeduista, riskien hajauttamisesta ja 
innovoinnista koituvat myönteiset ulkoisvaiku tukset, iv) vältetään sääntelyn katvealueiden 
hyväksikäyttö eri rahoituspalvelualojen välillä, v) väl tetään sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö eri 
rahoituspalvelualojen välillä, ja vi) otet aan huomioon rajatyöntekijöiden edut. 
Jäsenvaltioilla säilyy ehdotetussa toimessa täysi vastuu eläkejärjestelmiensä järjestämisestä sekä 
eläkejärjestelmän kunkin kolmen ”pilarin” asemaa ko skevasta päätöksestä. Tarkistuksessa ei aseteta 
tätä etuoikeutta kyseenalaiseksi. Tarkistukseen ei myöskään sisälly kansalliseen sosiaali-, työ-, vero- 
tai sopimusoikeuteen liittyviä asioita.  
Ehdotuksessa otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa 
vahvistettu suhteellisuusperiaate. Ehdotus on tarkoituksenmukainen keino tavoitteiden 
saavuttamiseen, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden s aavuttamiseksi. Valittujen 
toimintavaihtoehtojen tavoitteena on löytää tasapaino yleisen edun, eläkejärjestelmien jäsenten ja 
 
5 
 edunsaajien suojan sekä laitosten, rahoittajayrit ysten ja valvontaviranomaisten kustannusten välillä. 
Vaikka ammattieläkelaitokset eivät ole pk-yrityksi ä, monet niistä täyttävät pk-yrityksille asetetut 
kriteerit henkilöstömäärän suhteen, vaikkakin niiden vuosiliikevaihto ja/tai tase ylittävät/ylittää raja-
arvot. On tärkeää, että sääntelyssä otetaan asianmukaisesti huomioon ammattieläkelaitosten 
toiminnan luonne ja se, että niiden toiminnan l aajuus ja monitahoisuus on yleensä suppeampi kuin 
muilla rahoituslaitoksilla. Suunnitellut vaatim ukset on arvioitu huolellisesti, laadittu 
vähimmäisvaatimusten muotoon ja räätälöity amma ttieläkelaitosten erityi sominaisuudet huomioon 
ottaen.  
Ehdotetussa toimessa huomioidaan oikeasuhtei suus kussakin toiminnallisessa tavoitteessa 
seuraavasti: i) hallintotoiminnot on rajoitettu ammattieläkelaitosten kannalta olennaisiin, ii) riskien 
arviointia koskeva dokumentointi on sovitettu amma ttieläkelaitosten erityispiirteisiin, iii) velvoite 
nimetä säilytysyhteisö on rajattu koskemaan pelk ästään maksuperusteisia järjestelmiä kaikkien 
ammattieläkelaitosten sijasta, iv) eläke-etuusotteen enimmäispituus on rajattu kahteen sivuun, siinä 
keskitytään olennaisiin tietoihin ja sillä ei estetä ammattieläkelaitoksia käyttämästä muita 
kansallisissa vaatimuksissa edellytettyjä tietojentoim itustyyppejä eikä omaa viestintätyyliä, v) uusia 
valvontavaltuuksia myönnetään ainoastaan siinä määrin kuin ne ovat välttämättömiä 
ammattieläkelaitosten toiminnan valvomiseksi tehokk aasti, vi) erilaisia kansallisia valvontakäytäntöjä 
kunnioitetaan, joten valvontaraportointia ei y hdenmukaisteta ja vii) ammattieläkelaitosten 
rajatylittävää toimintaa haittaavien vakavaraisuus vaatimuksiin liittyvien esteiden poistaminen 
rajoittuu sidosryhmille suurimpia ongelmia  aiheuttavien esteiden poistamiseen.  
4. TAVOITTEET  
4.1. Yleistavoite 
Tämän aloitteen yleistavoitteena on helpottaa am matillisten lisäeläkesäästöjen kerryttämistä. Tämä 
vastaa komission vuonna 2012 julkaisemaa valkoista kirjaa ” Toimintasuunnitelma riittäviä, turvattuja 
ja kestäviä eläkkeitä varten ”, jossa komissio julkisti 20 hank etta, joilla pyritään tukemaan 
jäsenvaltioita saavuttamaan parempi tasapaino työssä olo- ja eläkkeelläoloajan välille ja kehittämään 
täydentävää yksityistä eläkesäästämist ä. Valkoisessa kirjassa mainitaan , että direktiivin tarkistamisen 
myötä ammatillisten lisäeläkkeiden tarjoamisesta tulisi tehokkaampaa ja turvallisempaa. Tällä 
voitaisiin edistää ratkaisevalla tavalla eläkejärje stelmien riittävyyttä ja kestävyyttä. Euroopan 
parlamentti katsoo 21. toukokuuta 2013 antamassaan  päätöslauselmassa, että tällä ehdotuksella 
olisi vahvistettava toiminnan vakautta koskevia  vaatimuksia hallintotavan, riskienhallinnan ja 
avoimen tietojen luovuttamisen osalta. 
4.2. Erityistavoitteet 
Ammattieläkesäästämisen merkitys on kasvanut, mikä edellyttää entistä helpompaa mahdollisuutta 
liittyä lisäeläkejärjestelmiin, myös toisissa jäse nvaltioissa sijaitseviin järjestelmiin. Tämä voi 
helpottua, jos työnantajat voivat tehokkaasti tarj ota täydentävää yksityistä eläkesäästämistä ja jos 
ihmiset voivat luottavaa siihen, että eläkejärjestel mät pitävät lupauksensa. Tämän mukaisesti tällä 
ehdotuksella, jolla pyritään helpottamaan enti sestään rajatylittävää toimintaa ja parantamaan 
turvallisuutta vahvistamalla jäsenten suojaa, on neljä erityistavoitetta: i) poistetaan 
ammattieläkelaitosten rajatylittävää toimintaa hait taavat jäljellä olevat vakavaraisuusvaatimuksiin 
liittyvät esteet, ii) varmistetaan hyvä hallintotapa  ja riskienhallinta, iii) annetaan selkeää ja 
 
6 
 asiankuuluvaa tietoa jäsenille ja edunsaajille ja  iv) varmistetaan, että valvontaviranomaisilla on 
tarvittavat välineet teht äviensä hoitamiseen.  
4.3. Toiminnalliset tavoitteet 
Erityistavoitteiden saavuttamiseksi on yksilöity kahdeksan toiminnallis ta tavoitetta. Jäljellä olevat 
vakavaraisuusvaatimuksiin liittyvät esteet voidaan  poistaa poistamalla ammattieläkelaitosten 
rajatylittävää toimintaa koskevat ylimääräiset vaat imukset ja selkeyttämällä rajatylittävää toimintaa 
koskevia määritelmiä ja menettelyjä. Parempi ha llintotapa voidaan saavuttaa kolmella toisiaan 
täydentävällä ja vahvistavalla toiminnallisel la tavoitteella: i) varmistetaan, että 
ammattieläkelaitoksia johdetaan ammattimaisesti, ii) edellytetään riskienhallinnan dokumentointia 
ja iii) suojataan varat operatiivisel ta riskiltä. Tietojen toimittamista jäsenille voidaan selkeyttää ja 
tehostaa antamalla vuosittain yksinkertainen as iakirja, joka sisältää olennaiset tiedot eläke-
etuuksista (eläke-etuusote). Se, että valvont aviranomaisilla on tarvittavat välineet valvoa 
ammattieläkelaitoksia tehokkaasti, voidaan var mistaa myöntämällä valvontaviranomaisille uusia 
valtuuksia, jotka koskevat ulkoistusten ketjuttami sta ja stressitestausta, ja varmistamalla, että 
valvontaviranomaisilla on riittävät valtuudet tarkas taa, että laitokset noudattavat vakavaraisuus- ja 
avoimuutta koskeva vaatimuksia.  
Toimintavaihtoehdot 
4.4. Poistetaan rajatylittävää toimin taa koskevat lisävaatimukset  
Käytettävissä olevia toimintavai htoehtoja tarkasteltaessa olisi arvioitava kansallisten lakien 
lähentämisen asianmukaista tasoa ja ko hteita. Tarkasteltavat vaihtoehdot ovat: 
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin:  erilaiset määrälliset sijoituksia 
koskevat rajoitukset ; rajatylittävää toimintaa harjoittaviin ammattieläkelaitoksiin 
sovelletaan tiukempia rahoitusvelvoitetta koskevia sääntöjä. 
Vaihtoehto 2 – Poistetaan lisävaatim ukset direktiivistä : ei kansallisia sijoituksia 
koskevia määrällisiä rajoituksia; samojen täysimääräisen rahoittamisen palauttamista koskevien vaatimusten soveltaminen sekä  rajatylittävää toimintaa harjoittaviin 
ammattieläkelaitoksiin että kotimarkkinoi lla toimiviin ammattieläkelaitoksiin. 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto toimin tavaihtoehdoista. Vaihtoehto 2 on suositeltavin, 
koska tuloksellinen ongelmaan  puuttuminen edellyttää muutok sia lainsäädäntökehykseen.  
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta  
Tehokkuus Johdonmukaisuus  Tuloksellisuus 
Helpotetaan rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1 0 0 0 
Vaihtoehto 2  ++ ++ ++ 
4.5. Selvennyksiä rajatylittävää toimintaa ko skeviin määritelmiin ja menettelyihin 
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
 
7 
 Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin: rajatylittävää toimintaa koskevat 
epäselvät määritelmät ja menettelyt säilyvät (rajatylittävän toiminnan 
määritelmien erilaiset tulkinnat, ei sää nnöksiä eläkejärjestelmien rajatylittäville 
siirroille, epäselvyyttä vakavaraisuussääntö jen sekä sosiaali- ja työlainsäädäntöä 
koskevien sääntöjen soveltamisalasta).  
Vaihtoehto 2 — Suuntaviivat tai suositukset , joilla parannet aan direktiivin 
täytäntöönpanoa ja tä ytäntöönpanon valvontaa.  
Vaihtoehto 3 — Selvennetään direktiivissä raja tylittävää toimintaa koskevat 
määritelmät ja menettelyt . 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto  toimintavaihtoehdois ta. Vaihtoehto 3 on 
suositeltavin, koska sillä poistetaan tuloksekkaas ti sidosryhmien yksilöimät ongelmat ja siitä 
koituisi taloudellista hyötyä sellaisille työn antajille, jotka haluavat liittyä ulkomaiseen 
ammattieläkelaitokseen. 
 
Tehokkuus Johdonmukaisuus  Tuloksellisuus 
Helpotetaan rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1 0 0 0 
Vaihtoehto 2  0 -- 0 
Vaihtoehto 3  ++ ++ ++ 
 
4.6. Ammattieläkelaitosten ammattimaisen johtamisen varmistaminen 
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin: Yksi hallintotoiminto (aktuaaritoiminto) 
etuusperusteisia ja hybridijärjestelmiä varten ja ei lainkaan toimintoja maksuperusteisia järjestelmiä 
varten. 
Vaihtoehto 2 – Lisätään riskienhallinta- ja sisä isen valvonnan toiminnot:  kolme hallintotoimintoa 
etuusperusteisia ja hybridijärjestelmiä varten ja kaksi toimintoa maksuper usteisia järjestelmiä 
varten. 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto toimin tavaihtoehdoista. Vaihtoehto 2 on suositeltavin, 
koska sillä parannetaan jäsenten ja edunsaajien suojaa ottamalla huomioon ammattieläkelaitosten 
eri koot ja luonne lisäämättä kuitenkaan perusteetta  ammattieläkelaitosten ja rahoittavien yritysten 
hallinnollista rasitusta.  
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta  
 Tuloksellisuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
 Parempi suoja Helpotetaan 
rajatylittävää   
 
8 
 toimintaa 
Vaihtoehto 1  0 0 0 0 
Vaihtoehto 2  ++ + + ++ 
4.7. Riskienhallinnan dokumentoinnin edellyttäminen  
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin : Ammattieläkelaitokset eivät suorita 
riskiprofiilinsa järjestelmällistä itsearviointia eivätkä toimita tätä arviointia tiedoksi valvontaviranomaiselleen. 
Vaihtoehto 2 – otetaan käyttöön eläkkeiden riskien arviointi, jolla 
dokumentoidaan ammattieläkelaitoksen itse nsä tekemä riskien arviointi, ja osana 
tätä edellytetään laadulliset kuvaukset neljästä keskeisestä tekijästä, joiden 
perusteella rahoitusasema määräytyy : i) parhaimpaan estimaattiin liittyvää 
epäedullista poikkeamaa koskevan margin aalin arvon tarkka määritys; tätä 
marginaalia käytetään riskipuskurina va kuutusteknisen vastuuvelan laskennassa, 
ii) laadullinen arvio ammattieläkelaitoksille rahoittavilta yrityksiltä tulevasta rahoituksesta rahoitusvajeen tapauksessa ; iii) ammattieläkelaitosten käytössä 
rahoitusvajeen toteutuessa olevien turvamekanismien kuvaus; tällaisia 
mekanismeja ovat esim. sekaetuudet, ha rkinnanvaraiset etuudet ja jälkikäteen 
toteutettavat etuuksien leikkaukset, ja iv) kaikkien järjestelmien operatiivisten 
riskien laadullinen arviointi. Eläkkeiden riskien arvioinnin tulokset raportoidaan 
valvontaviranomaiselle. 
Vaihtoehto 3 – muuten sama kuin vaihtoeh to 2 mutta siihen on lisätty kansallisia 
vakavaraisuusvaatimuksia koskeva raportointi; etuusperusteisten ja hybridijärjestelmien varojen ja vastui den arvot on raportoitava kansallisten 
vaatimusten mukaisesti valvontavirano maiselle yhteisessä muodossa ja 
raportoinnissa on tarvittaessa ilmoitettava  turva- ja etuudenmukautusmekanismit. 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto to imintavaihtoehdoista. Molemmilla vaihtoehdoilla 
2 ja 3 parannettaisiin ammattieläkelaitosten hallint otapaa. Vaihtoehto 2 on kuitenkin suositeltavin, 
koska sen odotetaan olevan tehokkaampi työnan tajien/ammattieläkelaitosten kannalta seuraavista 
syistä: i) ammattieläkelaitoksilla säilyy riittävä jo ustavuus kuvata tilanteensa tavalla, joka ilmaisee 
niiden toiminnan luonteen, laajuuden ja monitaho isuuden; ja ii) vaihtoehdon 2 odotetaan olevan 
kustannuksiltaan huomattavasti e dullisempi kuin vaihtoehto 3.  
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta  
 Tuloksellisuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
 Parempi suoja Helpotetaan 
rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1   0 0 0 0 
Vaihtoehto 2  + + + + 
 
9 
 Vaihtoehto 3  ++ + - + 
4.8. Varojen suojaaminen operatiiviselta riskiltä  
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin : Ammattieläkelaitoksia ei vaadita 
nimeämään säilytysyhteisöä;  ei anneta säännöksiä varojen säilytykseen eikä 
valvontaan liittyvistä toiminnoista. 
Vaihtoehto 2 – Lujitetaan varojen säilytykseen ja  valvontaan liittyviä toimintoja ; 
tämä tarkoittaa, että i) rahoitusvälin eitä on hoidettava ja suojeltava 
asianmukaisesti, ii) on pidettävä kirjaa, jotta kaikki varat ovat kaiken aikaa yksilöitävissä viipymättä, iii) on toteut ettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 
eturistiriitojen ja yhteensopimattomuuden välttämiseksi, iv) säilytysyhteisöjen tai 
omaisuudenhoitajien on noudatettava ammatti eläkelaitoksen ohjeita, jolleivät ne 
ole ristiriidassa sovellettavien kansallisten ja/tai EU:n säännösten kanssa, v) on 
varmistettava, että ammattieläkelaitoksen varoja koskeviin toimiin liittyvät maksut 
suoritetaan yleisesti käytössä olevissa m ääräajoissa ja vi) on varmistettava, että 
varoista saatava tuotto käytetään kaikki en kansallisten ja/tai EU:n säännösten 
mukaisesti. 
Vaihtoehto 3 — lujitetaan varojen säilytykseen ja  valvontaan liittyviä toimintoja 
ja edellytetään kaikkia ammattieläk elaitoksia nimeämään säilytysyhteisö : muuten 
sama kuin vaihtoehto 2, mutta säilyty syhteisön nimeäminen on pakollista.  
Vaihtoehto 4 — lujitetaan varojen säilytykseen ja  valvontaan liittyviä toimintoja 
ja edellytetään säilytysyhteisön nime ämistä pelkästään maksuperusteisten 
järjestelmien tapauksessa : muuten sama kuin vaihtoehto 3, mutta säilytysyhteisön 
nimeäminen on pakollista pelkästään maks uperusteisten järjestelmien tapauksessa. 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto toimin tavaihtoehdoista. Vaihtoehto 4 on suositeltavin, 
sillä työntekijöille odotetaan koituvan taloude llista hyötyä paremmasta hallintotavasta, jossa 
hyödynnetään oikeasuhteisuutta välttämällä tarpee ton päällekkäinen suojautuminen operatiiviselta 
riskiltä.  
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta  
 Tuloksellisuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
 Parempi suoja Helpotetaan 
rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1 0 0 0 0 
Vaihtoehto 2  + 0 - 0 
Vaihtoehto 3 ++ 0 -- ++ 
Vaihtoehto 4  ++ 0 + ++ 
 
10 
 4.9. Vuotuisen eläke-etuusotteen saataville asettaminen 
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin : järjestelmää koskevat yleiset tiedot 
toimitetaan useimmissa tapauksissa pyynnö stä; henkilökohtaisten tietojen määrä 
on rajallinen; ei tiedonantovelvollisuu tta ennen järjestelmään liittymistä eikä 
yhteistä mallia.  
Vaihtoehto 2 – Yksilöidyt tiedot kaikissa vaiheissa : yleiset ja henkilökohtaiset 
tiedot toimitetaan kerran vuodessa; ti edonantovelvollisuus ennen järjestelmään 
liittymistä muttei yhteistä mallia.  
Vaihtoehto 3 – Vakiomuotoinen vuotuinen eläk e-etuusote kaikissa vaiheissa : 
muuten sama kuin vaihtoehto 2 mutta käytössä yhteinen malli. Lyhyt ja vakiomuotoinen vuotuinen eläke-etuusote sisältäisi eläkejärjestelmään liittyvät henkilökohtaiset ja yleiset tiedot. Eläk e-etuusote tuotettaisiin vakiomuotoisena 
kahden sivun pituista mallia noudattaen; EVLEV määrittelisi mallin 
yksityiskohtaisesti delegoidussa säädöksessä. Eläke-etuusote olisi ensimmäinen kerros nykyaikaisessa monikerroksisessa  lähestymistavassa, joka mahdollistaa 
kansallisten erityispiirteiden perusteellis en kuvaamisen muissa kerroksissa.  
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto  toimintavaihtoehdois ta. Vaihtoehto 3 on 
suositeltavin, koska sen avulla jäsenet ja edunsaajat saisivat yksilöllisen käsityksen 
oikeuksistaan ja etuuksistaan.  
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta 
 Tuloksellisuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
 Annetaan 
merkitykselliset 
tiedot selkeällä 
tavalla  Helpotetaan 
rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1 0 0 0 0 
Vaihtoehto 2 + - + + 
Vaihtoehto 3 ++ ++ + ++ 
4.10. Ulkoistusten ketjuttamisen valvonnan ja stressitestien vaatimusmahdollisuuden 
varmistaminen 
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin.   
Vaihtoehto 2 — Annetaan valvontaviranomaisille  samat valtuudet alihankkijoiden 
suhteen kuin niillä on palveluntarjoaj iin nähden ja säädetään mahdollisuudesta 
vaatia stressitestejä ; valvontaviranomaisille tapahtuvaa raportointia ei 
yhdenmukaisteta. 
 
11 
 Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto  toimintavaihtoehdois ta. Vaihtoehto 2 on 
suositeltavin sen vuoksi, että sillä lisättä isiin jäsenten ja edunsaajien suojaa, koska 
ammattieläkelaitoksia valvottaisiin paremmin ja valvontaviranomaisilla olisi tehtäviensä 
suorittamisessa käytettävissään asianmukaiset välineet. 
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta 
 Tuloksellisuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
 Parempi suoja Helpotetaan 
rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1 0 0 0 0 
Vaihtoehto 2 ++ + ++ ++ 
4.11. Hallintotapaa ja avoimuutta koskevie n vaatimusten valvonnan varmistaminen 
Tämän toiminnallisen tavoitt een saavuttamiseksi arvioitiin seuraavia vaihtoehtoja:  
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia toimintatapoihin.   
Vaihtoehto 2 — Annetaan valvontaviranomaisille valtuudet valvoa ehdotettuja 
hallintotapaa ja avoimuutta  koskevia vaatimuksia ; valvontaviranomaisille 
tapahtuvaa raportointia ei yhdenmukaisteta. 
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto  toimintavaihtoehdois ta. Vaihtoehto 2 on 
suositeltavin, koska se antaisi valvontaviranomaisille mahdollisuuden valvoa ammattieläkelaitoksia tehokkaasti, mikä on johdonmukainen EU:n muiden rahoitusalojen 
kanssa. 
Toimintavaihtoehtojen vertailu tuloksellisuus-, tehokkuus- ja johdonmukaisuusvaatimusten 
täyttymisen kannalta 
 Tuloksellisuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
 Parempi suoja Helpotetaan 
rajatylittävää 
toimintaa   
Vaihtoehto 1 0 0 0 0 
Vaihtoehto 2 ++ + ++ ++ 
5. SUOSITELTAVIEN TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN KESKEISTEN VAIKUTUSTEN 
ARVIOINTI  
Vaikka ehdotetun toimen edellyttämistä mukautuk sista aiheutuu lyhyellä aikavälillä kustannuksia, 
suositeltavien vaihtoehtojen yhteenlasketun hyöd yn katsotaan olevan kustannuksia suurempi 
keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.  
5.1. Taloudellinen hyöty 
Työntekijät:  
 
12 
 Ehdotuksen odotetaan tuovan me rkittävää taloudellista hyötyä työn tekijöille. Parempi hallintotapa 
on omiaan lisäämään riskioikaistuja sijoitustu ottoja, joilla saavutetaan tehokkaita tuloksia 
eläketulojen tai -maksujen osalta. Parempi tietojen  toimittaminen auttaa ihmisiä tekemään tietoihin 
paremmin perustuvia valintoja eläkeaikansa rahoituksen osalta. Ammattieläkelaitosten 
rajatylittävällä toiminnalla saavutetaan todennäkö isesti tehokkuusetuja ja mittakaavavaikutuksia 
pienille työyksiköille, ja liikkuvien työntekijöiden  eläkejärjestelyä varten luotaisiin keskitetty 
asiointipiste. 
Työnantajat:  
Ehdotetun toimen odotetaan hyödyttävän työn antajia, ja saatava hyöty voi olla vieläkin 
huomattavampi pk-yrityksille ja monikansallisille yrityksille. 
Yritykset, jotka toimivat pienessä mittakaavassa tai paikallistasolla voisiv at säästää kustannuksissa  
liittymällä jo toimivaan ammattieläkelaitokseen. Entistä paremmin hallinnoitujen ja tehokkaampien 
ammattieläkelaitosten odotetaan vähentävän rahoitt avien yritystensä rasitusta. Lisäksi pienessä 
mittakaavassa tai paikallistasolla toimivat yritykset, jotka toimivat jäsenvaltioissa, joissa ei ole syvää 
ja tehokasta ammattieläkelaitosten  markkinaa, voisivat hyötyä liittymisestä jo toiminnassa olevaan 
ulkomaiseen ammattieläkelai tokseen sen sijaan, että ne perustaisivat laitoksen paikallisesti. Sellaiset 
ammattieläkelaitokset, jotka ovat sijoittautun eet jäsenvaltioihin, joilla on vankka kokemus 
eläkkeiden tarjoamisen alalla, voisivat tarjota palvelujaan toisissa jäsenvaltioissa toimiville 
rahoittaville yrityksille. Komission yksiköt ovat ti etoisia viimeaikaisista ta pauksista, joissa yhdessä 
jäsenvaltiossa toimivien pk-yritysten työmarkkinaosapuolilla oli aikomus perustaa 
ammattieläkelaitos toiseen jäsenvaltioon paljolti siit ä syystä, ettei paikallisella  markkinalla ollut tätä 
tuotetta tarjolla.  
Monien monikansallisten yritysten eläkejärjestel yt muodostuvat paikallisten eläkerahastojen 
tilkkutäkistä. Tämä lisää monitahoisuutta, mikä joht aa heikompaan avoimuuteen, piileviin riskeihin, 
epäjohdonmukaisuuksiin ja  tehottomuuteen. Yritykset voivat väl ttää tämän yhdistämällä paikalliset 
eläkerahastot yhdeksi am mattieläkelaitokseksi.  
Pk-yritykset:  
Ammattieläkelaitoksia ei voi virallisesti pitää pk-y rityksinä, koska niiden tase on pk-yrityksille 
asetettua raja-arvoa suurempi. Monet niistä ovat kuitenkin pieniä rahoitus laitoksia. Rajatylittävän 
toiminnan määritelmien ja menettelyjen yksink ertaistaminen hyödyttää todennäköisesti jopa 
enemmän pieniä ammattieläkelaitoksia kuin suuria laitoksia, koska pienillä laitoksilla on heikommat 
taloudelliset valmiudet kattaa liiketoimista aiheutuvat kustannukset. Pk-yrityksiä olevat rahoittavat 
yritykset, mukaan lukien pk-yritysten ryhmittymä t, hyötyvät helpommasta pääsystä hyödyntämään 
jo ulkomaan markkinoille sijoitta utuneita ammattieläkelaitoksia, m illä ne välttyvät markkinoille tulon 
kustannuksilta ja hyötyvät suurten lukujen laista. 
Valvontaviranomaiset  
Uusi järjestelmä edellyttää todennäköisesti suur empia valvontaresursseja. Se, missä määrin tämä 
vaikuttaa valvontaviranomaisten kustannuksiin, riippuu  suuresti valvontaviranomaisten jo olemassa 
 
13 
 olevista kansallisista järjestelmistä, joita varten on jo ehkä olemassa resursseja, jotka voidaan 
suunnata ammattieläkelaitosten valvonnan laadun parantamiseen. 
Jäsenvaltioiden talousarviot  
Ehdotetulla toimella odotetaan olevan kaksi myönte istä vaikutusta jäsenvaltioiden talousarvioihin. 
Ensiksikin hyvin hallinnoidut ammattieläkelaitokse t ja syvemmät ammattieläkelaitosten markkinat 
vahvistavat yksityistä ammatillisten lisäeläkkeiden ta rjontaa. Tämä puolestaan lievittää lakisääteisiin 
järjestelmiin kohdistuvaa painetta. Jäsenvaltiot, jotk a mahdollisesti hyötyvät eniten, ovat ne, joissa 
ammatillisten lisäeläkkeiden markkina on pieni niid en talouteen verrattuna. Toiseksi hyvin asioista 
perillä olevien henkilöiden voidaan odo ttaa tekevän nuorina parempia päätöksiä 
eläkesäästämisestään. Tämä ehdotus todennäköises ti johtaa tilanteeseen, jossa paremmin tietoa 
saaneista kansalaisista kohdistuu vähemmän painetta  lakisääteisiin eläkejärjestelmiin, mistä on 
hyötyä julkisen talouden kestävyyden kannalta.  
5.2. Yhteiskunnallinen hyöty 
Ehdotuksella odotetaan olevat merkittäviä myönte isiä yhteiskunnallisia vaikutuksia. Ensiksikin 
rahoitustuotteiden kysyntää ohjaa suurelta osin  luottamus ja tuotot. Ehdotetulla toimella 
parannetaan ammatillisia lisäeläkkeitä koskevien tu otteiden tehokkuutta ja  turvallisuutta. Tämä 
todennäköisesti lisää täydentävän yksityisen eläkes äästämisen osuutta eläketurvasta, millä lujitetaan 
sosiaaliturvaa ja tulojen tasa-arvoisempaa jaka utumista nopeasti ikääntyvässä yhteiskunnassa. 
Toiseksi ihmiset ovat paremmin tietoisia eläk ekuilusta paremman suojan ja tehokkaammasta 
tietojen antamisesta johtuvan paremman tietoi suuden ansiosta. Tämä kannustaa ihmisiä tekemään 
tietoihin perustuvia päätöksiä r iittävän eläketurvan edellyttämist ä säästömääristä ja tehokkaan 
säästämisen edellyttämistä sijoitusvalinnoista. Ko lmanneksi muodoltaan yh teinen eläke-etuusote 
todennäköisesti parantaa eri jäsenvaltioissa työske ntelevien ihmisten työmarkkinoiden toimivuutta. 
Lisäksi lisääntynyt avoimuus auttaa työmarkkinaosa puolia vaatimaan ammattieläkelaitosten johdolta 
suurempaa kurinalaisuutta, millä näin mahdollisesti lisätään riskio ikaistuja sijoitustuottoja.  
5.3. Ympäristöhyödyt  
Ehdotetulla toimella ei odoteta olevan me rkittäviä suoria ympäristövaikutuksia.  
5.4. Kustannukset 
Ehdotetusta toimesta odotettavissa olevat ku stannukset lisäävät hallinnollista rasitusta lähinnä 
mukautuksista aiheutuvana kertaluonteisena kuluna lyhyellä aikavälillä, ja jonkin verran suurempina 
toistuvina kustannuksina uudessa järjestelmäymp äristössä. Ammatillisten eläkkeiden toimialan 
hallinnollista rasitusta koskevassa arviossa tuotiin esille kolme tekijää, joista odotettiin aiheutuvan 
eniten kustannuksia. Ehdotetulla toimella vältet ään näistä kaksi eniten kustannuksia aiheuttavaa 
ottamalla huomioon oikeasuhteisuus siten, että amma ttieläkelaitosten ei tarvitse raportoida yhteisiä 
määrällisiä rahoitusyksikköjä eläkkeiden riskien ar vioinnissa ja ne voivat rajata hallintotoimintojen 
lukumäärän kahteen. Joissakin jäsenvaltioissa maksuperusteisista järjestelmistä odotetaan 
aiheutuvan lisäkustannuksia säilytysyhteisön nimeämisvelvoitteen takia. 
 
14 
 5.5. Makrotaloudelliset vaikutukset 
Ehdotetulla toimella ei odoteta olevan merkittävi ä suoria makrotaloudellisia vaikutuksia, mutta siitä 
saattaa koitua kolme epäsuoraa etua. Ensiksikin  ammattieläkelaitosten hyvän hallintotavan ja 
riskienhallinnan odotetaan vahvistavan niiden asemaa Euroopan talouden pitkän aikavälin 
sijoittajina, millä vältyttäisiin liialliselta keskitty miseltä riski-hyötyprofiileihin lyhyellä aikavälillä. 
Toiseksi tuottavuudeltaan parempien ja tur vallisempien eläketuotteiden odotetaan myös 
parantavan työntekijöiden motivaatiota ja vai kututtavan myönteisesti työn tuottavuuteen. 
Kolmanneksi entistä tehokkaammat ammatilliset lisäeläkkeet pitävät y llä eläkkeensaajien 
ostovoimaa, koska niillä saavutetaan varo ille korkeampi riskioikaistu tuotto.  
5.6. Kolmansiin maihin kohdistuvat vaikutukset 
Ehdotettu toimi ei koske se llaista politiikan alaa, jolla sovelletaan kansainvälistä sääntelyä. Sillä ei 
odoteta olevan mitään merkittäviä suor ia vaikutuksia kolmansiin maihin.  
5.7. Hyötyjen ja kustannusten tarkastelu 
Soveliaimpien vaihtoehtojen kokonaisuudesta saat avat hyödyt ovat pääasiassa taloudellisia ja 
yhteiskunnallisia, koska ehdotetulla toimella on me rkitystä riittävän ja kestävän eläkejärjestelmän 
toteutumisessa ikääntyvässä taloudessa.  
Vaikka ehdotettuun toimeen liittyy mukautuksista aiheutuvia kustannuksia lyhyellä aikavälillä, 
suositeltavien vaihtoehtojen yhteenlasketun hy ödyn katsotaan olevan kustannuksia suurempi. 
Työntekijöille koituvien taloudellisten tuottojen odot etaan olevan merkittäviä. Työnantajien voidaan 
odottaa saavuttavan lisää mittakaavaetuja, ja ne voivat siirtää ainakin osan hallinnollisesta 
lisärasituksesta eläkejärjestelmän jäsenille ja e dunsaajille. Kokonaisuutena ta rkasteltuna ehdotetulla 
toimella luodaan todennäköisesti arvoa ikäänty vään talouteen. Sillä autetaan saavuttamaan 
paremmat yhteiskunnalliset tuloks et vaarantamatta talouskasvua.  
6. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Komission yksiköt laativat täytäntöönpanosuunni telman, jossa tarkastellaan seuraavia toimia: 
kokoukset jäsenvaltioiden kanssa, parhaiden kä ytäntöjen vaihto jäsenvaltioiden kesken ja 
kansallisille viranomaisille suunnatut koulutusohjelmat . Lisäksi on suunniteltu, että EVLEV toteuttaa 
alustavan tarkastelun, jonka jälkeen komissio laatii arviointikertomuksen.  
Soveliaimpien toimintavaihtoehtojen  vaikutusten arviointi on toteutettava sen selvittämiseksi, missä 
määrin ennakoidut vaikutukset toteutuvat. Näin o llen tarkistetun direktiivin soveltamista koskeva 
jälkiarviointi olisi tehtävä viiden vuoden kuluttua direktiivin antamisesta. Se toteutetaan komission 
kertomuksena Euroopan parlamentille, neuvostolle ja  Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Siihen 
voidaan liittää tarvittaessa ja kehityksen perust eella toimintasuosituksi a tai ehdotuksia tämän 
direktiivin muuttamiseksi. EVLEV kerää laadullis et ja määrälliset tiedot. EVLEV:n alaisuudessa 
toimivaa lisäeläkealan osallisryhmää kuullaan myös, ja komission finanssipalvelujen käyttäjäryhmä 
voisi niin ikään osallistua työhön. Mahdollisesti  myös toteutetaan eurobarometritutkimus ja 
yksittäinen kyselytutkimus, jonk a kohteena ovat ammattieläkelaito kset, työnantajat, jäsenet ja 
edunsaajat. Työnantajilta voitaisiin kysyä mahdo llisista vaikeuksista perustaa eläkejärjestelmiä 
ulkomailla. Ammattieläkelaitosten tietojen toimitta misen paraneminen sekä toimitettujen tietojen 
 
15 
 määrän (eli otteiden tai raporttien määrän kasv u) että laadun osalta toimisi paremman avoimuuden 
indikaattorina. Hallintotavan osalta arvioitaisiin  eri toimintoja koskevien erityisvaatimusten 
lisääntymistä. Rajatylittävän tarjonnan osalta tark asteltaisiin rajatylittävää toimintaa harjoittavien 
ammattieläkelaitosten lukumäärää.