Euroopan parlamentin päätöslauselma vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista istuntokauden 2003—2004 aikana (2004/2090(INI))



Virallinen lehti nro 320 E , 15/12/2005 s. 0161 - 0164



P6_TA(2005)0068 Vetoomusvaliokunnan käsittelyt (2003—2004) Euroopan parlamentin päätöslauselma vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista istuntokauden 2003—2004 aikana (2004/2090(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista, - ottaa huomioon 12. huhtikuuta 1989 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen kanteluoikeuden vahvistamisesta [1], - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 21 ja 194 artiklan, - ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2003, - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan ja 192 artiklan 6 kohdan, - ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A6-0040/2005), A. katsoo, että vetoomusoikeus on Euroopan unionin kansalaisuuteen erottamattomasti liittyvä perusoikeus, B. katsoo, että vetoomusoikeus on vuodesta 1992 taattu EY:n perustamissopimuksessa ja se vahvistetaan Euroopan perustuslaista tehdyssä sopimuksessa (II-104 artikla), jonka Euroopan parlamentti on hyväksynyt 12. tammikuuta 2005 [2], C. katsoo, että oikeus vedota Euroopan parlamenttiin ja oikeus kannella Euroopan oikeusasiamiehelle ovat tärkeä osa Euroopan kansalaisille annettuja keinoja harjoittaa suoria demokraattisia oikeuksiaan, D. katsoo, että vetoomusten laatu ja kasvava määrä osoittavat, että Euroopan unionin alueella asuvat kansalaiset käyttävät oikeuttaan osallistua Euroopan unionia koskeviin asioihin, mikä puolestaan velvoittaa Euroopan parlamentin käsittelemään vetoomukset tehokkaasti, avoimesti ja viipymättä, E. katsoo, että Euroopan parlamentti on aina tunnustanut vetoomusten olevan eräs keino vahvistaa sen mahdollisuuksia käyttää poliittista valvontavaltaansa vastauksena EU:n kansalaisten huoliin, erityisesti jos on kyse mahdollisista Euroopan unionin lainsäädännön vakavista rikkomisista tai kansalaisten perusoikeuksien loukkaamisesta, F. katsoo, että Euroopan kansalaiset edellyttävät toimielinten työskentelyltä parempaa synergiaa mutta myös lisää avoimuutta ja selkeyttä Euroopan unionin toimielinten, erityisesti parlamentin, komission, neuvoston, Euroopan oikeusasiamiehen ja erillisvirastojen sekä jäsenvaltioiden hallintoelinten tehtävissä, kansallisissa ja alueellisissa parlamenteissa toimivat vetoomusvaliokunnat ja oikeusasiamiehet mukaan lukien; tämä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että Euroopan kansalaiset voivat käyttää laillisia oikeuksiaan, G. katsoo, että Euroopan parlamentti, jolla on Nizzan sopimuksella tarkistetun EY:n perustamissopimuksen 230 artiklan mukaisesti oikeus saattaa asia yhteisön tuomioistuimen käsiteltäväksi samoin ehdoin kuin neuvostolla ja komissiolla, eli riippumatta siitä, koskeeko asia sen oikeuksia, pyrkii vahvistamaan edelleen käytössään olevia oikeudellisia ja poliittisia välineitä vastatakseen tehokkaammin kansalaisten oikeutettuihin huoliin, H. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla on yhteisön tasolla suoraan vaaleilla valittuna Euroopan kansalaisten edustuslaitoksena erityinen tehtävä ja etuoikeus puolustaa kansalaisten oikeuksia; katsoo kuitenkin, että parlamentti tarvitsee komission tukea ja lojaalia yhteistyötä, jotta se voi ratkaista ne ongelmat, joiden vuoksi kansalaiset ovat kääntyneet parlamentin puoleen, I. katsoo, että jäsenvaltioilla ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolla on erityinen velvollisuus taata Euroopan kansalaisille, että kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet, niiden alaiset laitokset mukaan lukien, kunnioittavat ja soveltavat sopivalla tavalla Euroopan unionin toimielinten lainsäädäntövaltaa käyttäen annettuja säädöksiä; 1. korostaa, että vetoomusvaliokunta on yksi tärkeimmistä elimistä, joiden välityksellä Euroopan parlamentti harjoittaa parlamentaarista valvontaoikeuttaan suhteessa Euroopan unionin toimielimiin sekä kansallisiin, alueellisiin, paikallisiin ja sosiaalialan hallintoelimiin ja siten lisää avoimuutta ja tietoisuutta Euroopan kansalaisia koskevista Euroopan unionin toimista; 2. huomauttaa, että vetoomukset kuvaavat hyvin, missä määrin yksittäiset kansalaiset kokevat odotustensa täyttyvän suhteessa Euroopan unioniin, joka heistä tuntuu usein kaukaiselta, jossa he eivät tunne olevansa osallisia ja jonka he kokevat kohtelevan heitä epäasiallisesti; 3. korostaa, että vetoomusten välityksellä Euroopan parlamentti voi todentaa ja mahdollisesti myös paljastaa unionin poliittisten tavoitteiden epäselvyyksiä, lainsäädännön puutteita, toimintatapojen käytännön täytäntöönpanossa ilmeneviä ongelmia tai muita heikkouksia Euroopan unionin toiminnassa sekä mahdollisia tapauksia, joissa jäsenvaltiot rikkovat yhteisön oikeutta; 4. korostaa komission rakentavaa roolia vetoomusten käsittelyssä ja pitää yhteistyötä komission kanssa välttämättömänä; pyytää komissiota ilmoittamaan yhteisön oikeuden täytäntöönpanoa koskevassa komission vuosikertomuksessa tapaukset, joissa yhteisön oikeuden rikkomisesta johtuva menettely on käynnistetty parlamentin puututtua asiaan Euroopan kansalaisten lähettämien vetoomusten johdosta; 5. pyytää, että täysistunnon yhteydessä käytävässä keskustelussa ja äänestyksessä, joissa käsitellään vuosittain sekä asiasta vastaavan valiokunnan toimintaa että Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomusta, käsiteltäisiin myös komission vuosikertomusta yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta; 6. pitää myönteisenä, että valtuuskunnat, joita on lähetetty jäsenvaltioihin tai unionin eri alueille tutkimaan vetoomuksia paikan päällä, kuuntelemaan asianosaisten yhteisöjen näkökantoja ja lisäämään toimivaltaisten viranomaisten ja median tietoisuutta, ovat parantaneet ongelmien huomioimista ja ovat osoittautuneet monissa tapauksissa hyödyksi vetoomusten esittäjille; 7. korostaa aikomustaan hyödyntää tehokkaammin työjärjestyksen 192 artiklan 1 kohdassa säädettyä asiasta vastaavan valiokunnan oikeutta laatia mietintö tai muulla tavoin ilmaista mielipiteensä vetoomuksista, jotka se on ottanut käsiteltäväksi; 8. palauttaa mieleen tarpeen antaa komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille tai muille määrätyille EU:n lainsäädäntöä soveltaville viranomaisille selvästi määritellyt vastuualueet ja tehtävät, kuten vetoomusvaliokunnan Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan puheenjohtajalle laatimassa vetoomusvaliokunnan työasiakirjassa [3] todetaan; 9. korostaa, että uudessa perustuslaissa vahvistetun vetoomusoikeuden myötä on luotava Euroopan oikeusasiamiehen laatiman ja Euroopan parlamentin vahvistaman hyvän hallintotavan säännöstön kaltaisia, kaikkia yhteisön toimielimiä ja jäsenvaltioita koskevia yhteisiä menettelysääntöjä; 10. tähdentää, että vetoomuksia käsiteltäessä neuvoston tai asianomaisen jäsenvaltion hallituksen jäsenen olisi oltava säännöllisesti läsnä valiokunnan kokouksissa etenkin silloin, kun vetoomus koskee lainsäädäntöön liittyviä kysymyksiä ja Euroopan unionin tavoitteita, jotka ovat läheisesti sidoksissa asianosaisen jäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön, tai jotka liittyvät jäsenvaltiossa poliittisesti arkaluontoisiin aiheisiin; kiittää jäsenvaltioita, jotka ovat osallistuneet kokouksiin, mutta painottaa, että puheenjohtajavaltio kuitenkin tutkii, miten neuvoston osallistumista valiokunnan toimintaan voitaisiin kehittää mahdollisesti nimeämällä korkea-arvoinen virkamies koordinoimaan vetoomusasioita; 11. pyytää neuvostoa säätämään jäsenvaltioiden kaikkien hallitusten ministeriöille ja virastoille kolmen kuukauden määräajan, jonka kuluessa niiden on annettava yksityiskohtainen vastaus vetoomusvaliokunnalle ja vetoomuksen esittäjälle (esittäjille) tai kuukausittainen selvitys vastauksen viipymisen syistä; 12. katsoo, että puheenjohtajavaltion sitoumus, jonka se esitti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 16. joulukuuta 2003 hyväksymän parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen [4] päätelmissä, varmistaa neuvoston asianmukaisen läsnäolon Euroopan parlamentin valiokunnissa; 13. palauttaa mieliin, että unionin laajentuminen kymmenellä uudella jäsenvaltiolla edellyttää, että asiasta vastaava valiokunta lisää kielellistä, oikeudellista ja poliittista asiantuntemustaan sekä painottaa tarvetta jatkaa valiokunnan sihteeristön vahvistamista ja mukauttamista niin, että se pystyy vastaamaan nopeasti uusiin olosuhteisiin, koska sen palveluiden tulisi olla yhdenvertaisesti kaikkien Euroopan unionin kansalaisten saatavilla; katsoo siksi, että vetoomusvaliokunnan toiminnan parantamista koskevia yleisiä johtopäätöksiä kehitetään edelleen ja ne liitetään mietintöön 2004—2005; 14. panee merkille, että Euroopan parlamentilla on Nizzan sopimuksen perusteella oikeus saattaa muita yhteisön toimielimiä koskeva asia yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi toimivallan puuttumisen, olennaisen menettelymääräyksen rikkomisen, perustamissopimuksen tai sen soveltamista koskevan oikeussäännön rikkomisen tai harkintavallan väärinkäytön perusteella riippumatta siitä, kohdistuuko se parlamentin oikeuksiin; 15. pitää oikeutettuna, että parlamentti käyttää EY:n perustamissopimuksen 230 artiklan mukaisia valtuuksiaan, jos se on tarpeen vetoomuksen käsittelyn aikana havaitun yhteisön lainsäädännön vakavan rikkomisen lopettamiseksi ja jos parlamentin ja komission välillä esiintyy ratkaisuyrityksistä huolimatta huomattavia tulkintaeroja siitä, mitä yhteisön lainsäädännön mukaisia toimia kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi asiassa tarvitaan; 16. kehottaa neuvostoa ja komissiota tarkistamaan vuonna 1989 Euroopan parlamentin kanssa solmittua toimielinten välistä sopimusta, jotta vetoomusten esittäjille tarjottaisiin tehokkaampia oikeussuojakeinoja ja jotta luotaisiin välttämättömät, selvät ja yhtenäiset puitteet toimielinten väliselle yhteistyölle kyseisellä alueella; 17. katsoo, että olisi luotava pysyvä työryhmä Euroopan parlamentille toimitettujen vetoomusten käsittelyn parantamiseksi ja jatkuvaksi valvomiseksi; 18. pitää myönteisenä Solvit-järjestelmän perustamista tukemaan epävirallisesti kansalaisia ja yrityksiä sisämarkkinoihin liittyvien ongelmien ratkaisemisessa, ja kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään, jotta Solvit-järjestelmä voisi toimia laajemmassa mittakaavassa; 19. pyytää komissiota jatkamaan jo nyt hyviin tuloksiin johtaneita ponnisteluja asiasta vastaavan valiokunnan vetoomuksia koskeviin tietopyyntöihin vastaamisen sisäisten menettelyjen järkiperäistämiseksi ja nopeuttamiseksi; 20. tukee tulevaa uuden vetoomuksien hallinnointijärjestelmän käyttöönottoa, ja pyytää, että riittävien henkilöstöresurssien myöntämistä harkittaisiin kiireellisesti, jotta uuteen järjestelmään voitaisiin syöttää tietoja nopeasti sen täyden toimintakyvyn varmistamiseksi mahdollisimman lyhyessä ajassa; 21. pyytää komissiota asettamaan kolmen kuukauden määräajan, jonka kuluessa vetoomusvaliokunnalle ja vetoomuksen esittäjälle (esittäjille) annetaan yksityiskohtainen vastaus tai kuukausittainen selvitys vastauksen viipymisen syistä; 22. huomauttaa, että vetoomuksilla on onnistuttu korostamaan EU:n toimien vaikutuksia yksittäisten kansalaisten elämään, jolloin on tärkeää pohtia huolellisesti, miten vetoomusten tutkimus- ja käsittelymenettelyjen tehokkuutta ja avoimuutta parhaiten voitaisiin lisätä, pitäen mielessä, että komission valitusmenettelyyn verrattuna vetoomusmenettely on jo nyt hyvin julkinen tapa ratkaista kansalaisten huolia; 23. myöntää, että asiasta vastaavan valiokunnan toiminta eroaa monella tavoin muiden parlamentin valiokuntien toiminnasta, koska se käsittelee monia asioita itsenäisesti ja käyttäen apunaan ulkopuolisia neuvoja ja kansalaisten myötävaikutusta, käsittelee suuren määrän puhemiehen tai täysistunnon sille toimittamia asioita ja usein päättää asioista täysistunnon tai muiden Euroopan parlamentin elinten osallistumatta asian käsittelyyn sen jälkeen; toteaa, että tämä edellyttää menettelytapoja, jotka välttämättä poikkeavat muiden Euroopan parlamentin valiokuntien menettelytavoista, mutta joita kuitenkin voitaisiin ilman erillisiä työjärjestyksen määräyksiä tehostaa vakiintuneemmilla valiokunnan sisäisillä ohjeilla, jotta varmistettaisiin valiokunnan työn jatkuvuus, työn tulosten yhdenmukaisuus ja valiokunnan työn valvonta; 24. vaatii toimenpiteisiin ryhtymistä, jotta uusien jäsenvaltioiden kansalaiset tietäisivät enemmän oikeuksistaan esittää vetoomuksia parlamentille EY:n perustamissopimuksen 194 artiklan mukaisesti asioissa, jotka kuuluvat EU:n toiminnan alaan ja jotka koskevat heitä suoraan, sekä esittää kanteluja oikeusasiamiehelle EY:n perustamissopimuksen 195 artiklan mukaisesti, jos asia koskee EU:n toimielimiin tai laitoksiin liittyviä hallinnollisia epäkohtia; 25. kehottaa jäsenvaltioiden parlamentteja, mikäli ne eivät ole jo niin tehneet, kehittämään kansallisia vetoomusvaliokuntia, jotka tekevät tarvittaessa yhteistyötä Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa, jotta vuoropuhelua EU:n toimielinten kanssa järkeistetään ja samanaikaisesti varmistetaan kansalaisten oikeuksien kattavampi demokraattinen suojaaminen unionissa muutenkin kuin tuomioistuinmenettelyssä; 26. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, niiden vetoomusvaliokunnille ja niiden oikeusasiamiehille tai muille vastaaville toimivaltaisille elimille. [1] EYVL C 120, 16.5.1989, s. 51. [2] Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2005)0004. [3] Työasiakirja: Ehdotus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan puheenjohtajalle. Esittelijä: Proinsias De Rossa (PE 318.508/lop.). [4] EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1. --------------------------------------------------