EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 1.3.2022 COM(2022) 75 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta



Sisältö 1. Johdanto 3 2. Mikä on tukivälineen täytäntöönpanotilanne? 5 2.1. Täytäntöönpanoprosessin tilanne 5 2.2. Tukivälineen rahoitustilanne 11 3. Mitä elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät? 13 3.1. Toimitetut elpymis- ja palautumissuunnitelmat – yleiskatsaus 13 3.2. Tukivälineen vaikutus vihreään siirtymään (pilari 1) 15 3.3. Tukivälineen vaikutus digitaaliseen muutokseen (pilari 2) 24 3.4. Tukivälineen vaikutus älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun (pilari 3) 31 3.5. Tukivälineen vaikutus sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen (pilari 4) 36 3.6. Tukivälineen vaikutus terveyteen ja taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn muun muassa kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamiseksi (pilari 5) 41 3.7. Tukivälineen vaikutus seuraavalle sukupolvelle, lapsille ja nuorille, suunnattuun toimintapolitiikkaan, kuten koulutukseen ja osaamiseen (pilari 6) 51 3.8. Turvallisuutta koskevat itsearvioinnit 54 4. Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanokehys 56 4.1. Elpymis- ja palautumistukivälineen panos uudistusten ja muiden EU:n politiikkojen täytäntöönpanossa 56 4.2. Elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutus useita maita kattaviin hankkeisiin 63 4.3. Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpano ja sidosryhmien osallistuminen 65 4.4. Valvontajärjestelmä ja unionin taloudellisten etujen suojaaminen 69

4.5. Täydentävyys muun EU:n rahoituksen kanssa 71 5. Päätelmät 74



Taulukot ja kuviot Taulukko 1: Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanotilanne 6 Kuvio 1: Elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin ja ennakkomaksujen keskeiset vaiheet 7 Taulukko 2: Maksupyyntöjen käsittely 8 Kuvio 2: Välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen arvioitu aikataulu 13 Kuvio 3: Kuhunkin pilariin vaikuttavien elpymis- ja palautumistukivälineen varojen osuus 14 Kuvio 4: Ilmastomerkinnät ja ylimääräiset ympäristömerkinnät jäsenvaltioittain 16 Kuvio 5: Vihreää siirtymää tukevien menojen jakautuminen (pilari 1) 17 Kuvio 6: Digitaalisia tavoitteita edistävien määrärahojen osuus elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista 24 Kuvio 7: Digitaalista muutosta (pilari 2) tukevien menojen jakautuminen 25 Kuvio 8: Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua (pilari 3) tukevien menojen jakautuminen 32 Kuvio 9: Sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta tukevien menojen jakautuminen osa-alueittain (pilari 4) 37 Kuvio 10: Terveyttä ja palautumiskykyä tukevien menojen jakautuminen osa-alueittain (pilari 5) 42 Kuvio 11: Terveyttä ja palautumiskykyä tukevien toimenpiteiden määrä osa-alueittain (pilari 5) 43 Kuvio 12: Seuraavalle sukupolvelle suunnattua toimintapolitiikkaa tukevien menojen jakautuminen toimintalohkoittain (pilari 6) 51

Kuvio 13: Uudistusten lukumäärä pilaria kohti 57 Kuvio 14: Uudistukset/investoinnit jäsenvaltioittain 57 Kuvio 15: Elpymis- ja palautumissuunnitelmien piiriin kuuluvien maakohtaisten suositusten osuudet politiikanaloittain (CESAR-tietokannassa määritellyn mukaisesti) 58 Kuvio 16: Next Generation EU -välineen BKT-vaikutus (%) QUEST-simulaatioissa, EU-maat 59 Kuvio 17: Next Generation EU -välineen BKT-vaikutus (%) QUEST-simulaatioissa 60 Taulukko 3: Vihreät useita maita kattavat hankkeet hyväksytyissä elpymis- ja palautumissuunnitelmissa 64 Taulukko 4: Useita maita kattavat digitaaliset hankkeet 65



1.Johdanto Elpymis- ja palautumistukiväline, joka perustettiin 19. helmikuuta 2021 asetuksella (EU) 2021/241, on keskeinen osa Next Generation EU -välinettä, jonka avulla EU pyrkii nousemaan koronaviruspandemiasta entistä vahvempana. Tässä kertomuksessa, joka annetaan nyt, kun elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta on kulunut vuosi, on tavoitteena arvioida tämän poikkeuksellisen uudistus- ja investointiohjelman täytäntöönpanoa. Kuluneen vuoden aikana on toteutettu merkittäviä toimia, ja täytäntöönpano on hyvässä vauhdissa. Jäsenvaltiot alkoivat huhtikuussa 2021 toimittaa elpymis- ja palautumissuunnitelmiaan, joiden intensiivinen laatiminen kesti kuukausia suunnitelmien ennennäkemättömän mittakaavan ja laaja-alaisuuden vuoksi. Komissio hoiti suunnitelmien arviointivaiheen nopeasti, ja neuvosto hyväksyi ensimmäiset neuvoston täytäntöönpanopäätökset heinäkuussa 2021. Tähän mennessä lähes kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on antanut myönteisen arvion 22 suunnitelmasta, minkä jälkeen neuvosto on hyväksynyt ne. Komissio käynnisti myös keskustelut jäsenvaltioiden kanssa sopiakseen operatiivisista järjestelyistä, jotka muodostavat kehyksen suunnitelmien täytäntöönpanon seurannalle. Komissio on kerännyt varoja pääomamarkkinoilta ja laskenut liikkeeseen ensimmäiset vihreät joukkolainansa. Se on tähän mennessä maksanut jäsenvaltioille 66,6 miljardia euroa, joista 56,6 miljardia euroa ennakkomaksuina, ja tukenut näin jäsenvaltioita ja unionia koronaviruspandemian edelleen vaikuttaessa talouteen. Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanovaihe on käynnistynyt, ja se etenee nopeasti jäsenvaltioiden asettaman uudistus- ja investointiaikataulun mukaisesti. Ensimmäinen maksupyyntö saatiin käsiteltyä vuonna 2021, ja Espanjalle maksettiin joulukuussa 2021 yhteensä 10 miljardia euroa. Vuonna 2022 on odotettavissa yli 30 maksupyyntöä. Maksuaikataulu vastaa tukivälineen ennakoitua täytäntöönpanovaihetta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet tiivistä yhteistyötä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Edistymistä suunnitelmien täytäntöönpanossa voidaan seurata komission joulukuussa 2021 perustamalla alustalla, jota kutsutaan elpymisen ja palautumisen tulostauluksi. Tämä kertomus on elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevista vuotuisista kertomuksista ensimmäinen. Kertomuksessa luodaan katsaus tukivälineen täytäntöönpanon nykytilanteeseen ja hyväksyttyihin suunnitelmiin sekä selostetaan, kuinka tukiväline on myötävaikuttanut ilmastotavoitteiden ja digitaalisten tavoitteiden toteutumiseen, kuten asetuksen 31 artiklassa edellytetään. Koska tukivälineen täytäntöönpano on vielä alkuvaiheessa, tässä kertomuksessa kuvataan, miten tukivälineen odotetaan edistävän kuutta pilaria suunnitelmissa esitetyillä toimenpiteillä, jotka toteutetaan vähitellen välineen voimassaoloaikana. Kertomuksessa tarkastellaan tukivälineen tuloksellisuutta ja otetaan huomioon sitoutuminen investointeihin ja uudistuksiin, jotka toteutetaan tämän ainutlaatuisen välineen avulla, ja käsitellään sidosryhmien osallistumista. Lisäksi kuvataan käytössä olevat mekanismit unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja tukivälineen ja muiden EU:n rahoituslähteiden niveltyminen toisiinsa päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi. Tässä kertomuksessa esitetyt tiedot perustuvat hyväksyttyjen suunnitelmien sisältöön, jonka komissio on arvioinut, tietoihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet marraskuun 2021 loppuun mennessä osana puolivuosittaista raportointivelvoitettaan, sekä tukivälineen täytäntöönpanossa tammikuun 2022 loppuun mennessä saavutettuun edistymiseen. Tässä kertomuksessa ei käsitellä laajasti yksittäisten suunnitelmien täytäntöönpanotilannetta eikä yhteisiä indikaattoreita, koska tukivälineen täytäntöönpano on vielä alkuvaiheessa. Annetuin esimerkein, erityisesti jakson 3 laatikoissa, kuvataan tilannetta, mutta niiden ei ole tarkoitus olla tyhjentäviä.



2.Mikä on tukivälineen täytäntöönpanotilanne? 2.1.Täytäntöönpanoprosessin tilanne Elpymis- ja palautumissuunnitelman hyväksyminen Suurin osa jäsenvaltioista toimitti elpymis- ja palautumissuunnitelmansa kesään 2021 mennessä. Tukeakseen jäsenvaltioita suunnitelmien laatimisessa komissio aloitti lokakuussa 2020 epävirallisen yhteydenpidon jäsenvaltioiden kanssa ja julkaisi tammikuussa 2021 ohjeet suunnitelmiin sisällytettävistä tiedoista. Saadakseen tukivälineestä rahoitustukea jäsenvaltioiden oli laadittava elpymis- ja palautumissuunnitelmat, joissa esitetään 31. elokuuta 2026 mennessä toteutettava kansallinen uudistus- ja investointiohjelma. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus tuli voimaan 19. helmikuuta 2021. Tähän mennessä komissio on virallisesti vastaanottanut 26 elpymis- ja palautumissuunnitelmaa (ks. taulukko 1 ja liite 1). Komissio arvioi kunkin suunnitelman nopeasti johdonmukaisella ja läpinäkyvällä tavalla elpymis- ja palautumistukivälineestä annetun asetuksen 19 artiklan 3 kohdassa säädettyjä yhtätoista kriteeriä noudattaen. Arviointiprosessin aikana komissio oli tiiviissä yhteydessä jäsenvaltioihin kokonaisvaltaisen arvion tekemiseksi. Komissio tuki jäsenvaltioita, jotta ne voisivat esittää kunnianhimoisia suunnitelmia, joissa on selkeät ja realistiset välitavoitteet ja tavoitteet edistymisen seuraamiseksi täytäntöönpanon aikana. Komissio on antanut myönteisen arvion 22 elpymis- ja palautumissuunnitelmasta ja esittänyt niitä koskevat ehdotukset neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi ja niihin liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, joissa analysoidaan kunkin suunnitelman sisältöä. Neuvoston täytäntöönpanopäätökset ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjat ovat nähtävissä komission verkkosivustolla. Komissio arvioi parhaillaan neljää suunnitelmaa (Bulgarian, Unkarin, Puolan ja Ruotsin) yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa säädetään.

Neuvosto hyväksyi 22 täytäntöönpanopäätöstä kaiken kaikkiaan nopeasti ja sujuvasti. Komissio ja jäsenvaltiot kävivät intensiivisiä keskusteluja suunnitelmien laatimisvaiheessa, minkä jälkeen komissio suoritti arviointinsa nopeasti. Komissio antoi myönteisen arvionsa useimmista suunnitelmista nopeammin kuin asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa säädetyn kahden kuukauden arviointiajan kuluessa siitä, kun se virallisesti toimitettiin (ks. taulukko 1). Myös neuvoston oli tämän jälkeen mahdollista hyväksyä useimpien elpymis- ja palautumissuunnitelmien myönteinen arviointi alle kuukaudessa (ks. taulukko 1). Kun suunnitelmat oli hyväksytty, komissio teki asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa rahoitussopimukset – ja tarvittaessa lainasopimukset – joissa määritellään osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös unionin taloudellisten etujen suojaamisen ja jäsenvaltioiden valvontajärjestelmää koskevien vaatimusten osalta, sekä sidotaan käytettävissä olevan rahoitusosuuden määrä. Taulukko 1: Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanotilanne BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL Komissiolle toimitettu 26 suunnitelmaa Komissio hyväksynyt 22 suunnitelmaa Neuvosto hyväksynyt 22 täytäntöönpanopää–töstä 21 ennakkomaksua suoritettu

(56,6 mrd. euroa) * Komissiolle toimitettu 5 maksupyyntöä Komissio suorittanut 1 maksun 10 mrd. Ennakkomaksut Rahoitussopimuksen ja mahdollisen lainasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen komissio on maksanut rahoitusosuudesta ja lainarahoituksesta enintään 13 prosentin ennakkomaksun 21 jäsenvaltiolle, jotka ovat sitä pyytäneet. Asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan ennakkomaksu koskee ainoastaan niitä jäsenvaltioita, joiden elpymis- ja palautumissuunnitelmat neuvosto on hyväksynyt vuonna 2021. Komissio on suorittanut ennakkomaksuja yhteensä yli 56,6 miljardia euroa. Ennakkomaksut on suoritettu kuuden työpäivän kuluessa rahoitussopimusten (ja/tai mahdollisten lainasopimusten) allekirjoittamisesta eli paljon elpymis- ja palautumistukivälineestä annetussa asetuksessa mainittua kahta kuukautta nopeammin (ks. taulukko 1). Koska elpymis- ja palautumistukiväline on tulosperusteinen väline, kaikkien myöhempien maksujen ehtona on, että uudistuksia ja investointeja koskevat välitavoitteet ja tavoitteet on saavutettu maksupyynnön esittämiseen mennessä. Operatiiviset järjestelyt Kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa edellytetään, komissio keskusteli tämän jälkeen kunkin 22 jäsenvaltion kanssa operatiivisista järjestelyistä, joissa täsmennetään seurantaa ja yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja täytäntöönpanon keskeiset näkökohdat. Operatiivisiin järjestelyihin kuuluu säännöllinen tietojenvaihto komission ja jäsenvaltioiden välillä vähintään neljännesvuosittain, jotta voidaan arvioida elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon etenemistä, sekä vuotuinen tapahtuma, jossa keskustellaan elpymis- ja palautumissuunnitelman ja muiden unionin ohjelmien täytäntöönpanosta. Viimeksi mainittu voi toimia horisontaalisena foorumina, jossa keskustellaan suunnitelmien täytäntöönpanosta ja varmistetaan tiivis yhteistyö kaikkien toimijoiden välillä. Operatiivisissa järjestelyissä selvennetään myös kunkin välitavoitteen ja tavoitteen tarkastusmekanismi ja otetaan tarvittaessa käyttöön seurantatoimia suunnitelman täytäntöönpanon seuraamiseksi. Tähän mennessä operatiivisia järjestelyjä on tehty kahdeksan (Espanja, Ranska, Slovakia, Kreikka, Italia, Portugali, Kroatia ja Latvia, ks. liite 1). Operatiivisten järjestelyjen allekirjoittaminen on keskeinen vaihe, sillä se on tehtävä ennen kuin jäsenvaltio voi esittää ensimmäisen maksupyyntönsä. Kuvio 1: Elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin ja ennakkomaksujen keskeiset vaiheet Maksuprosessi Kun jäsenvaltio on saavuttanut kaikki neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä täsmennetyt välitavoitteet ja tavoitteet, jotka ovat tuen maksamisen edellytyksenä, ja esittänyt asianmukaisesti perustellun maksupyynnön, komissiolla on kaksi kuukautta aikaa arvioida jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella, onko välitavoitteet ja tavoitteet saavutettu tyydyttävästi. Tämän arvioinnin päätteeksi komissio toimittaa myönteisen alustavan arvionsa talous- ja rahoituskomitealle. Talous- ja rahoituskomitealla on sen jälkeen neljä viikkoa aikaa antaa näistä havainnoista lausuntonsa. Sen jälkeen hyväksytään komitologia-asetuksessa kuvatun tarkastelumenettelyn mukaisesti komission täytäntöönpanopäätös, jossa annetaan lupa maksun suorittamiseen. Tätä varten on perustettu elpymis- ja palautumistukikomitea, josta säädetään elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 35 artiklassa. Komitea käsittelee ehdotukset komission täytäntöönpanopäätöksiksi jäsenvaltioiden esittämistä maksupyynnöistä. Elpymis- ja palautumistukikomiteassa on edustajia kaikista jäsenvaltioista. Komiteamenettelyn päätteeksi komissio hyväksyy komission täytäntöönpanopäätöksen, jossa otetaan huomioon jäsenten esittämät näkemykset. Maksupyynnöt Komissio on tähän mennessä vastaanottanut viisi maksupyyntöä. Seuraavassa taulukossa esitetään tilannekatsaus. Taulukko 2: Maksupyyntöjen käsittely Maksupyynnön päiväys Välitavoitteiden ja tavoitteiden määrä Määrä, josta on vähennetty ennakkomaksu Tilanne Espanja 11.11.2021 52 EUR 10 mrd. ·Komission alustava myönteinen arvio: 3.12.2021 ·Talous- ja rahoituskomitean myönteinen lausunto: 21.12.2021 ·Elpymis- ja palautumistukikomitean myönteinen lausunto: 22.12.2021 ·Komission suorittama maksu: 27.12.2021 Ranska 26.11.2021 38 EUR 7,4 mrd. ·Komission alustava myönteinen arvio: 26.1.2022 ·Talous- ja rahoituskomitean myönteinen lausunto: 11.2.2022 ·Elpymis- ja palautumistukikomitean myönteinen lausunto: 21.2.2022 Kreikka 29.12.2021 15 EUR 3,6 mrd. · Komission alustava myönteinen arvio: 28.2.2022 Italia 30.12.2021 51 EUR 21 mrd. ·Komission alustava myönteinen arvio: 28.2.2022 Portugali 25.1.2022 38 EUR 1,16 mrd. Arviointi komissiossa kesken Komissio on suorittanut ensimmäisen maksun Espanjalle. Espanja oli ensimmäinen jäsenvaltio, joka toimitti maksupyynnön operatiivisten järjestelyjen allekirjoittamisen jälkeen, 11. marraskuuta 2021. Espanjan ensimmäinen maksupyyntö koskee 52 välitavoitteen tyydyttävää saavuttamista. Ne liittyvät pääasiassa uudistuksiin, jotka oli toteutettu jo vuoden 2021 toisella neljänneksellä. Koska useimmat välitavoitteet olivat luonteeltaan taaksepäin suuntautuvia ja koska Espanja oli ennen maksupyynnön virallista toimittamista antanut komissiolle suurimman osan arvioinnissa tarvittavista tiedoista, komission oli mahdollista arvioida maksupyyntö nopeasti, ja se maksoi Espanjalle 27. joulukuuta 2021 rahoitusosuudesta (josta on vähennetty ennakkomaksu) 10 miljardia euroa. Jo se, että Espanjalle on suoritettu ensimmäinen maksu, kertoo elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon edistymisestä, sillä maksujen suorittaminen edellyttää elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteitä koskevien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista. Saavutetut välitavoitteet osoittavat, että Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sen laajan uudistusohjelman täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi. Välitavoitteisiin sisältyy tärkeitä toimenpiteitä, kuten ilmastonmuutosta ja energiasiirtymää koskeva laki (ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä), vähimmäistoimeentulotuen uudistaminen, pk-yritysten digitalisaation tukeminen ja digitaalisten taitojen parantaminen sekä uudistukset, joilla vahvistetaan menojen uudelleenarviointien toteuttamis- ja seurantavalmiuksia. Tämä esimerkki osoittaa, miten tukivälineellä on jo konkreettisia käytännön vaikutuksia, mikä tukee merkittävien uudistusten toteuttamista.

Elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa koskeva raportointisäännöstö Elpymis- ja palautumistukiväline on tällä hetkellä täytäntöönpanovaiheessa, ja jäsenvaltiot ovat alkaneet raportoida elpymis- ja palautumissuunnitelmansa täytäntöönpanosta. Delegoidut säädökset, joilla täydennetään joitakin jäsenvaltioiden raportointivaatimuksia, tulivat voimaan 2. joulukuuta 2021. Ensimmäinen delegoitu säädös (EU) 2021/2106 sisältää yhteiset raportointi-indikaattorit ja elpymisen ja palautumisen tulostaulun yksityiskohdat. Siinä täsmennetään, että jäsenvaltiot raportoivat vuosittain viimeistään huhtikuussa ja lokakuun puolivälissä elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa toteuttamisessa aikaansaadusta edistymisestä. Tämä puolivuosittainen raportointi koostuu välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista koskevista yhteenvetotiedoista raportointia edeltävään vuosineljännekseen mennessä sekä edistymisestä niiden välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisessa, jotka on määrä saavuttaa raportointijaksoa seuraavien neljän vuosineljänneksen aikana. Jäsenvaltioiden odotetaan antavan tietoja siitä, onko asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet saavutettu, ollaanko ne saavuttamassa aikataulussa vai viivästyykö niiden saavuttaminen. Jäsenvaltioiden on raportoitava myös määritellyistä yhteisistä indikaattoreista kahdesti vuodessa (helmikuussa ja elokuussa). Ensimmäinen raportointiajankohta on helmikuussa 2022. Toisessa delegoidussa säädöksessä 2021/2105 esitetään menetelmä, jolla jäsenvaltiot raportoivat elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa liittyvistä sosiaalimenoista. Tässä tärkeässä säädöksessä määritellään yhteinen menetelmä, jolla annetaan tiedot tukivälineestä rahoitettavista sosiaalimenoista, kuten lapsiin ja nuoriin sekä sukupuolten tasa-arvoon liittyvistä menoista. Menetelmä perustuu hyväksytyissä elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitettyihin arvioituihin menoihin. Jokainen uudistus ja investointi, jolla on ensisijaisesti sosiaalinen ulottuvuus, osoitetaan johonkin delegoidussa säädöksessä määritellyistä yhdeksästä sosiaalipolitiikan alasta, joista kukin kuuluu johonkin neljästä laajemmasta luokasta (työllisyys ja osaaminen, koulutus ja lastenhoito, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito tai sosiaalipolitiikka). Myös jokainen sosiaalisluonteinen toimenpide, jossa painopisteenä ovat lapset ja nuoret tai sukupuolten tasa-arvo, merkitään erikseen. Komissio on perustanut FENIX-nimisen tietoteknisen järjestelmän, jonka avulla jäsenvaltiot voivat raportoida suunnitelmien täytäntöönpanoa koskevat tiedot. Jäsenvaltiot ovat osana puolivuosittaista raportointia ilmoittaneet vaaditut tiedot FENIX-tietokantaan ensimmäisen kerran marraskuun 2021 loppuun mennessä (koska kyseessä oli ensimmäinen puolivuosittainen raportointi, määräaikaa pidennettiin poikkeuksellisesti kuukaudella). Järjestelmän avulla jäsenvaltiot voivat milloin tahansa päivittää välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista koskevia tietoja ja välttää samanlaisten tietojen toimittamisen useaan kertaan puolivuosittaista raportointia tai maksupyynnön esittämistä varten. Elpymis- ja palautumistukivälineeseen kuuluva raportointi on nyt kaikilta osin voimassa. Jo nyt puolivuosittaisten raportointitietojen tarkastelu antaa myönteisen kuvan välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisesta. Raportointi koski kaikkia välitavoitteita ja tavoitteita, jotka ajoittuivat vuoden 2020 ensimmäisestä neljänneksestä vuoden 2022 kolmanteen neljännekseen. Kaiken kaikkiaan niistä taaksepäin suuntautuvista välitavoitteista ja tavoitteista, jotka oli määrä saavuttaa viimeistään vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä (viimeisin raportointivuosineljännes), 91 prosenttia (266) ilmoitettiin ”saavutetuiksi” ja 9 prosentin (25) ilmoitettiin jääneen saavuttamatta. Niistä eteenpäin suuntautuvista välitavoitteista ja tavoitteista, jotka oli määrä saavuttaa viimeistään vuoden 2021 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2022 kolmannen neljänneksen välillä, 4,4 prosentin (41) ilmoitettiin viivästyvän, 79,7 prosentin (741) olevan ”aikataulussa” ja 14,9 prosenttia (139) oli jo saavutettu. Seuraava puolivuosittainen raportointi toteutetaan huhtikuussa 2022. Jäsenvaltiot raportoivat itse puolivuosittaiseen raportointiin liittyvät tiedot, eivätkä ne vaikuta välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävää saavuttamista koskevaan arviointiin, jonka komissio tekee maksupyyntöjen yhteydessä. Komissio on perustanut elpymisen ja palautumisen tulostaulun. Se on tukivälineen tuloksien raportointiin tarkoitettu julkinen verkkoalusta, jolla käytettävissä olevaa tietoa elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanosta esitetään läpinäkyvästi. Kuka tahansa voi seurata elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon edistymistä ja kunkin elpymis- ja palautumissuunnitelman täsmällistä etenemistä komission verkkosivustolla, jossa tiedot ovat helposti saatavilla. Tulostaulussa esitetään tukivälineen vaikutus kuuteen pilariin. Se sisältää myös dataa yhteisistä indikaattoreista ja tietoja, joita on raportoitu sosiaalimenoista. Tulostaulun ensimmäinen versio julkaistiin 15. joulukuuta 2021, ja se sisälsi dataa neuvoston siihen mennessä hyväksymistä 22 elpymis- ja palautumissuunnitelmasta. 2.2.Tukivälineen rahoitustilanne Next Generation EU -välineen varainhankintatilanne Komission uusi rooli aktiivisena liikkeeseenlaskijana pääomamarkkinoilla on keskeinen tekijä elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanossa. Omia varoja koskeva päätös tuli voimaan 1. kesäkuuta 2021, ja sen nojalla komission oli mahdollista aloittaa lainanotto väliaikaista Next Generation EU -elpymisvälinettä varten (ensimmäinen transaktio toteutettiin kesäkuussa 2021). Komissiolle on annettu valtuudet enintään 806,9 miljardin euron lainanottoon vuosina 2021–2026 (käypinä hintoina). Tähän sisältyy vuosittain enimmillään keskimäärin noin 150 miljardin euron joukkolainojen liikkeeseenlasku vuoden 2021 puolivälistä vuoteen 2026, mikä tekee EU:sta yhden suurimmista euromääräisten joukkolainojen liikkeeseenlaskijoista. Mainitusta määrästä enintään 250 miljardia euroa lasketaan liikkeeseen vihreiden joukkolainojen muodossa (ks. jäljempänä). Tähän mennessä komissio on kerännyt joukkolainoilla pitkäaikaista rahoitusta 78,5 miljardia euroa ja kolmen ja kuuden kuukauden pituisilla EU:n velkasitoumuksilla lyhytaikaista rahoitusta 33 miljardia euroa (joista 12 miljardia euroa on jo erääntynyt). EU:n korkean luottoluokituksen ansiosta komission on mahdollista saada lainaa edullisin ehdoin ja siten minimoida elpymisrahastoon liittyvän velan kustannukset. Next Generation EU -välineen varainhankinta on onnistunut hyvin, ja uusien joukkolainojen kysyntä on ollut vahvaa. Komissio on pystynyt rahoittamaan kaikki suunnitellut maksut ja vastaanotetut maksupyynnöt ja tehnyt sen erittäin nopeasti. Elpymis- ja palautumistukivälineestä on tähän mennessä maksettu 21 jäsenvaltiolle 66,6 miljardia euroa. Ennakkomaksut suoritettiin muutamassa päivässä rahoitussopimusten ja/tai lainasopimusten allekirjoittamisesta eli paljon elpymis- ja palautumistukivälineestä annetussa asetuksessa säädettyjä aikoja nopeammin. Myös ensimmäinen, Espanjalle suoritettu maksu suoritettiin nopeasti (3 pankkipäivää sen jälkeen, kun elpymis- ja palautumistukikomitean myönteinen lausunto oli saatu). Vihreitä joukkolainoja koskeva kehys Komissio on laatinut kattavan vihreitä joukkolainoja koskevan kehyksen Next Generation EU -välineen puitteissa toteutettavia liikkeeseenlaskuja varten ja aikoo hoitaa jopa 30 prosenttia Next Generation EU -välineen varainhankinnasta vihreillä joukkolainoilla, mikä vahvistaa, että EU on sitoutunut kestävään rahoitukseen. Kehys on markkinastandardien mukainen, ja se tarjoaa sijoittajille uskottavia vihreitä joukkolainoja. Kaikissa elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvissä toimenpiteissä on muiden ympäristötavoitteiden osalta noudatettava ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltiot ovat sopineet elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa varten allekirjoitetuissa rahoitus- ja lainasopimuksissa raportoivansa säännöllisesti investointimenoistaan, jotka myötävaikuttavat ilmastotavoitteisiin. Komissio keräsi 12. lokakuuta 2021 toteutetulla kaikkien aikojen ensimmäisellä vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskullaan 14,5 miljardia euroa.



3.Mitä elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät? 3.1.Toimitetut elpymis- ja palautumissuunnitelmat – yleiskatsaus Yleiskatsaus Neuvoston tähän mennessä hyväksymiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy yhteensä 291 miljardia euroa rahoitusta, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ja 154 miljardia euroa lainoja. Kuusi jäsenvaltiota on hyväksynyt suunnitelman, johon sisältyy laina (Italia, Kreikka, Kypros, Portugali, Romania ja Slovenia). Näiden 22 elpymis- ja palautumissuunnitelman sisällöstä noin kolmasosa on uudistuksia ja kaksi kolmasosaa investointeja, ja vuoteen 2026 mennessä on saavutettava yhteensä 5155 välitavoitetta ja tavoitetta. Kuvio 2: Välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen arvioitu aikataulu

Vaikutus kuuteen pilariin: menetelmien esittely Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvillä uudistuksilla ja investoinneilla on tarkoitus edistää elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja kuutta politiikkapilaria, jotka määrittelevät tukivälineen soveltamisalan, ottaen samalla huomioon asianomaisen jäsenvaltion erityistilanne ja haasteet. Komissio on kehittänyt menetelmän, jolla kunkin suunnitelman vaikutuksesta tukivälineen kuuteen pilariin raportoidaan. Menetelmässä kukin (ala)toimenpide luokitellaan näihin kuuteen pilariin kuuluviin politiikan aloihin, yhteen ensisijaiseen ja yhteen toissijaiseen politiikan alaan (komission laatiman politiikan alojen luettelon perusteella), sillä uudistus tai investointi voi liittyä useaan pilariin. Pilariraportointi toteutetaan mahdollisuuksien mukaan ja jäljempänä kuvatulla tavalla johdonmukaisesti muiden luokittelujen (ilmasto-, digitaali- ja sosiaalimenot) kanssa. Koska kullakin toimenpiteellä näin ollen edistetään kuudesta pilarista kahta, arvioitu kokonaisvaikutus kaikkiin pilareihin kuviossa 2 on 200 prosenttia jäsenvaltioille osoitetuista elpymis- ja palautumistukivälineen varoista. Kuvio 3: Kuhunkin pilariin vaikuttavien elpymis- ja palautumistukivälineen varojen osuus Selite: Pilareissa on tummemmalla värillä toimenpiteet, jotka on luokiteltu ensisijaisesti kyseiseen pilariin, ja vaaleammalla värillä toimenpiteet, jotka on luokiteltu siihen toissijaisesti. Lisäksi komissio on delegoidussa asetuksessa 2021/2105 hyväksynyt menetelmän sosiaalimenoista raportoimiseksi (ks. 1 jakso). Uudistukset ja investoinnit, joilla on sosiaalinen ulottuvuus, osoitetaan yhteen yhdeksästä sosiaalipolitiikan alasta, joista kukin kuuluu johonkin neljästä luokasta (työllisyys ja osaaminen, koulutus ja lastenhoito, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito tai sosiaalipolitiikka). Nämä alat ja luokat esitetään delegoidun asetuksen liitteessä. Lisäksi hyväksytyissä suunnitelmissa merkitään toimenpiteet, joissa painopisteenä ovat lapset ja nuoret tai sukupuolten tasa-arvo. Johdonmukaisuuden vuoksi toimenpiteet ja menot esitetään tässä kertomuksessa pilarimenetelmää noudattaen kaikilla elpymis- ja palautumissuunnitelmin tuettavilla politiikan aloilla (ei pelkästään sosiaalipolitiikan). Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa edellytetään myös, että kukin jäsenvaltio osoittaa vähintään 37 prosenttia elpymis- ja palautumissuunnitelmansa kokonaismäärärahoista toimenpiteisiin, joilla edistetään ilmastotavoitteita, ja vähintään 20 prosenttia kokonaismäärärahoista digitaalisiin tavoitteisiin. Elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on täsmennetty ja perusteltu, edistääkö kukin toimenpide ilmasto- ja/tai digitaalisia tavoitteita kaikilta osin (100 %), osittain (40 %) tai ei lainkaan (0 %). Vaikutus ilmastotavoitteiden ja digitaalisten tavoitteiden saavuttamiseen on laskettu käyttäen elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitettä VI (ilmastonseuranta) ja liitettä VII (digitaalisten toimien seuranta), joissa esitetään ”tukitoimialat” sekä ilmasto- tai digitaalitavoitteisiin myönnettävän tuen laskentakertoimet (0 %, 40 % tai 100 %). Kukin elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimenpide on luokiteltu näihin tukitoimialoihin. Kun kertoimet yhdistetään kunkin toimenpiteen kustannusarvioihin, voidaan laskea, missä määrin suunnitelmat edistävät ilmastotavoitteita ja digitaalisia tavoitteita. 3.2.Tukivälineen vaikutus vihreään siirtymään (pilari 1) Ilmastotavoite Noin 40 prosenttia suunnitelmien kokonaismäärärahoista liittyy ilmastotavoitteita tukeviin toimenpiteisiin, ja useissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa selvästi ylitetään asetuksessa asetettu 37 prosentin ilmastotavoite (ks. kuvio 4). Ilmastomenojen kokonaismäärä 22 hyväksytyssä suunnitelmassa on 177,4 miljardia euroa. Lisäksi suunnitelmiin sisältyy 16,3 miljardia euroa ylimääräisiä ympäristömenoja, sillä joko ilmasto- tai ympäristötavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavien menojen kokonaismäärä on ilmastonseurantamenetelmällä laskettuna 193,7 miljardia euroa (eli 43,5 % kokonaismäärärahoista). Kuvio 4: Ilmastomerkinnät ja ylimääräiset ympäristömerkinnät jäsenvaltioittain Elpymis- ja palautumissuunnitelmien kokonaismenot vihreään siirtymään Elpymis- ja palautumistukiväline auttaa saavuttamaan EU:n tavoitteet vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Elpymis- ja palautumistukivälineestä tuettavilla toimenpiteillä varmistetaan ilmastotavoitteiden saavuttamisen lisäksi edistyminen muiden ympäristötavoitteiden saavuttamisessa, kuten ilman pilaantumisen vähentämisessä, kiertotalouden edistämisessä tai biologisen monimuotoisuuden ennallistamisessa ja suojelussa, energiatehokkuuden edistämisessä ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisessä. Pilariraportointimenetelmän mukaan vihreän siirtymän pilariin osoitetaan arviolta 224,1 miljardin euron menot (50 % 22 suunnitelman kokonaismenoista). Kuuden pilarin lähestymistapaa noudattaen vihreän pilarin menojen kokonaismäärä voidaan jakaa 11 osa-alueeseen, kuten jäljempänä olevasta kuviosta 5 käy ilmi. Kaiken kaikkiaan elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät toimenpiteet kohdistuvat hyvin monenlaisiin asioihin, kuten kestävään liikkuvuuteen, energiatehokkuuteen, uusiutuvaan energiaan ja verkkoihin, biologiseen monimuotoisuuteen, kiertotalouteen, vihreään osaamiseen ja työpaikkoihin sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen. Kuvio 5: Vihreää siirtymää tukevien menojen jakautuminen (pilari 1) Tässä kuviossa esitetään arvioidun pilariin kohdistuvan vaikutuksen jakautuminen Euroopan komission laatiman osa-alueluettelon mukaisesti. Prosenttiosuus kertoo osuuden kokonaismenoista, jotka kullakin osa-alueella on merkitty vihreän siirtymän pilariin. Kestävä liikkuvuus Kestävän liikkuvuuden osuus vihreän siirtymän pilarin kokonaismenoista on 32 prosenttia (71,3 miljardia euroa). Erityisesti Euroopan laajuisessa liikenneverkossa (TEN-T) tehdään suuria investointeja rautatieinfrastruktuurin parantamiseen ja laajentamiseen sekä nykyaikaisen rautatiekaluston hankintaan. Ne ovat ratkaiseva tekijä liikennemuotosiirtymässä kohti ympäristöystävällistä kuljetusmuotoa, ja niistä hyötyvät sekä matkustaja- että rahtiliikenne. Suunnitelmissa on myös vähäisempi määrä toimenpiteitä vesiliikenne- ja ilmailualan viherryttämiseksi, kuten satamien viherryttäminen, esimerkiksi maasähkön syöttölaitteistoja asentamalla, ja lentoasemien viherryttäminen sekä maahuolintajärjestelmien sähköistäminen. Italian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönoton 3 400 km:n matkalla. ERTMS:n käyttöönotto mahdollistaa rautateillä saumattoman valtioiden rajat ylittävän tavara- ja matkustajaliikenteen. ERTMS-investoinnit edistävät sekä vihreää että digitaalista siirtymää. Myös tieliikenteen kestävyyttä pyritään parantamaan merkittävillä investoinneilla muun muassa tukemalla vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien infrastruktuurin ja ajoneuvojen käyttöönottoa ja ympäristöystävällisen julkisen liikenteen kehittämistä. Joissakin näistä investoinneista on kyse kuluttajien tukemisesta päästöttömien ajoneuvojen hankinnassa taloudellisin kannustimin, joilla autetaan sähköajoneuvojen suurissa hankintakustannuksissa.

Saksan elpymis- ja palautumissuunnitelma auttaa kansalaisia siirtymään puhtaisiin sähköajoneuvoihin antamalla taloudellista tukea 560 000 vähähiilisen ajoneuvon ostamiseen. Toimenpide alentaa sähköajoneuvojen hintoja ja piristää markkinoita. Sitä täydennetään muilla toimenpiteillä, kuten rahoittamalla 50 000 julkisen latauspisteen asentamista ja 400 000 uuden latauspisteen asentamista asuinrakennuksiin. Liikennealan uudistukset ovat tärkeä osa useimpia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Ne koskevat yleistä sääntelykehystä, ja niihin sisältyy strategioita kestävän kaupunkiliikenteen ja joukkoliikenteen tukemiseksi sekä toimenpiteitä, joilla tuetaan latausinfrastruktuurin käyttöönottoa tai puhtaiden ajoneuvojen hankintaa. Suunnitelmiin sisältyy myös uudistuksia, joilla lisätään kilpailua satamapalveluissa ja uudistetaan meri- ja sisävesiliikennettä. Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää päästöttömään tieliikenteeseen kannustavia keskeisiä sääntelymuutoksia, kannustimia päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöön, romutusjärjestelmiä kaikkein saastuttavimpien ajoneuvojen korvaamiseksi, parannuksia valtion omistamien kuljetusalan yritysten hallintotapaan ja tehokkuuteen, tiukennuksia liikenneturvallisuutta koskeviin sääntöihin ja niiden täytäntöönpanotoimenpiteisiin sekä kestävän kaupunkiliikenteen kannustimia. Siihen sisältyy myös merkittäviä investointeja rautateiden liikkuvan kaluston päästöttömyyteen ja parantamiseen, rautateiden infrastruktuurin nykyaikaistamiseen ja uudistamiseen erityisesti TEN-T-käytävillä, maantieinfrastruktuurin laadun ja tehokkuuden parantamiseen tietyillä TEN-T-verkon osuuksilla, liikenneturvallisuuden parantamiseen ja maanalaisen liikenneverkon osuuksiin Bukarestin ja Cluj-Napocin kunnissa. Energiatehokkuus Energiatehokkuuden osuus vihreän siirtymän pilarin kokonaismenoista on 29 prosenttia (64,4 miljardia euroa). Suurin osa tämän osa-alueen investoinneista koskee asuinrakennusten energiatehokkuutta (28,4 miljardia euroa), ja niillä pyritään yleensä vähentämään primäärienergian kysyntää vähintään 30 prosenttia. Joihinkin näistä investoinneista sisältyy myös toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään energiaköyhyyttä kohdistamalla toimenpiteitä heikossa asemassa oleviin väestöryhmiin, joiden on suurten alkukustannusten vuoksi lähes mahdotonta investoida kotiensa energiatehokkuuteen. Suurimmassa osassa suunnitelmia ovat hyvin edustettuina (20,2 miljardia euroa) myös julkisten rakennusten, kuten koulujen, urheiluhallien ja historiallisten rakennusten, peruskorjaukset. Investointeja tehdään myös uusien erittäin energiatehokkaiden julkisten ja yksityisten rakennusten rakentamiseen. Rakennusten lisäksi muiden sektoreiden energiatehokkuusinvestoinneilla edistetään tuotantoprosessien vähähiilistämistä pk-yrityksissä, suuremmissa yrityksissä ja kaukolämpöjärjestelmissä yhteensä 6,5 miljardilla eurolla esimerkiksi integroimalla puhtaampia ja energiatehokkaampia valmistusprosessiteknologioita ja keskitettyä lämmöntuotantoa. Espanja aikoo vuoteen 2026 mennessä tukea yli puolta miljoonaa energiaperuskorjausta asuinrakennuksissa. Näillä energiaperuskorjauksilla voidaan vähentää primäärienergian kysyntää keskimäärin vähintään 30 prosenttia. Investointien lisäksi toteutetaan johdonmukainen uudistuspaketti, johon sisältyy verokannustimia ja ”remonttitoimistoja” (keskitettyjä palvelupisteitä), joilla helpotetaan perusparannuksia. Belgian elpymis- ja palautumissuunnitelmalla edistetään rakennusten energiatehokkuutta parantavia peruskorjauksia, joita tuetaan yhteensä yli miljardilla eurolla. Perusparannusaalto koskee yli 200 000:ta yksityistä ja yhteiskunnan tukemaa asuntoa ja yli miljoonaa neliömetriä julkisia rakennuksia. Belgiassa perusparannustarpeet ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi ovat merkittävät. Yksityisten ja yhteiskunnan tukemien asuntojen energiatehokkaat perusparannukset auttavat myös energiaköyhyyden torjumisessa. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy useita uudistuksia, joilla kannustetaan kaikenlaisten rakennusten kunnostamiseen: yksityisten ja julkisten rakennusten, asuinrakennusten ja yritysten tilojen. Uudistuksilla pyritään tekemään perusparannuksiin tarjolla olevasta taloudellisesta tuesta tehokkaampaa (esim. keskitetty palvelupiste) ja ympäristöystävällisempää. Tuen ehtona voi olla esimerkiksi vanhentuneiden lämmitysjärjestelmien korvaaminen uusilla, ja voidaan kannustaa korvaamaan ne uusiutuvalla energialla tai kaukolämmöllä. Uusiutuva energia ja energiaverkot Kaiken kaikkiaan puhtaan energian (uusiutuvan energian ja verkkojen) arvioidut kokonaismenot muodostavat vihreän siirtymän pilarin kokonaismenoista 12 prosenttia (26,7 miljardia euroa). Noin kaksi kolmasosaa tämän osa-alueen kokonaisinvestoinneista käytetään uusiutuvan energian teknologioihin ja loput energiaverkkoihin ja -infrastruktuuriin (kuten energian varastoinnin ja älykkäiden verkkojen käyttöönottoon) tehtäviin investointeihin. Toimenpiteet keskittyvät merellä tai maalla sijaitsevien tuulivoimapuistojen rakentamiseen (ja niihin liittyvään infrastruktuuriin, kuten energiasaarekkeisiin), aurinkosähköpaneeleihin ja uusiutuvaa energiaa käyttävien teollisuuslaitosten rakentamiseen. Liettuan suunnitelmalla tuetaan yksityisiä yrityksiä, viljelijöitä ja uusiutuvaa energiaa tuottavia yhteisöjä maa-alueilla sijaitsevien aurinko- ja tuulivoimaloiden sekä varastointilaitosten hankinnassa ja asentamisessa. Suunnitteilla on myös biomassaan perustuvia uusiutuvan energian järjestelmiä sekä biopolttoaine- ja biometaanilaitoksia. Toimenpiteitä, jotka koskevat joko osittain tai yksinomaan vetyä, sisältyy 15 elpymis- ja palautumissuunnitelmaan. Vedyllä odotetaan olevan tärkeä rooli ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa pitkällä aikavälillä. Tätä taustaa vasten jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmat lisäävät investointeja uusiutuvaan ja vähähiiliseen vetyyn (myös käyttämällä verkkosähköä, jonka tuotantoa samalla vähähiilistetään) vähintään 9,3 miljardilla eurolla. Monet elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät investoinnit koskevat vedyn koko arvoketjua tuotannosta kuljetukseen, varastointiin ja loppukäyttöön liikenteessä ja teollisuudenaloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös uusiutuvaa energiaa tukevan politiikkakehyksen uudistuksia, kuten uusien tukijärjestelmien hyväksyminen tai olemassa olevien jatkaminen tai hallinnollisten menettelyjen, kuten lupamenettelyjen tai kaavoituksen, yksinkertaistaminen käyttöönoton helpottamiseksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvillä uudistuksilla pyritään yleensä luomaan vakaa sääntely-ympäristö ja asianmukaista synergiaa julkisten ja yksityisten investointien välille. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös uudistuksia, joilla virtaviivaistetaan sähkömarkkinoiden tehokasta toimintaa ja kehitetään uusia uusiutuvan energian laitoksia kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvillä uudistuksilla nopeutetaan uusien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten kehittämistä kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti helpottamalla uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyä ja parantamalla rahoitustukimekanismeja. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös uudistuksia sähkömarkkinoiden tehokkaan toiminnan virtaviivaistamiseksi, erityisesti joustavamman energiajärjestelmän kehittämisen helpottamiseksi. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea uusiutuvan energian osuutta, jonka on tarkoitus kasvaa suureksi. Useisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy sähkömarkkinalainsäädännön uudistuksia, jotta järjestelmän luotettavuutta voidaan parantaa erityisesti verkkojen käyttöönotolla, energian varastoinnilla ja kysyntäjoustolla. Uudistuksilla parannetaan myös kilpailua markkinoilla ja autetaan luomaan vakaa sääntely-ympäristö. Viime kädessä näillä uudistuksilla lisätään Euroopan energiamarkkinoiden luotettavuutta ja omavaraisuutta niin, että pystytään vastaamaan kasvavaan energiankysyntään. Tukeakseen ja helpottaakseen uusiutuvan vedyn käyttöönottoa Romania muuttaa nykyistä lainsäädäntö- ja sääntelykehystä keskittyen liikenne- ja energiasektoriin (kaasu ja sähkö). Uudistukseen kuuluu kansallisen vetystrategian ja toimintasuunnitelman hyväksyminen, lainsäädännöllisten ja hallinnollisten esteiden poistaminen uusiutuvan vetyteknologian kehittämiseltä ja uusiutuvan vedyn tuotantoa, varastointia, kuljetusta ja käyttöä koskevien tulevien kansallisten ja eurooppalaisten tavoitteiden saavuttamisen edistäminen vuoteen 2030 mennessä. Biologinen monimuotoisuus, kiertotalous, kestävä vesi ja ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy ympäristöpolitiikan kannalta merkityksellisiä toimenpiteitä pääasiassa neljällä osa-alueella: biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit; kiertotalous, jätteen syntymisen ehkäiseminen ja kierrätys; vesivarat ja merten luonnonvarat; ja ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen. Näiden neljän osa-alueen osuus vihreän siirtymän pilarin kokonaismenoista on 13 prosenttia (28,8 miljardia euroa). Biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät toimenpiteet koskevat maa- ja meriluonnon monimuotoisuuden säilyttämistä, ekosysteemien ennallistamista ja vihreää infrastruktuuria, luontopohjaisiin ratkaisuihin perustuvia ekologisia yhteyksiä, kestävää metsänhoitoa sekä haitallisten vieraslajien torjuntaa.

Irlanti esimerkiksi tukee turvemaiden ennallistamista, jonka avulla voidaan edistää kasviston ja eläimistön paluuta näille alueille. Irlannin suunnitelmassa arvioidaan, että kunnostustoimien toteuttamisen ansiosta 30 vuoden aikana voidaan välttää 3,3 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöt. Kiertotalouden ja jätehuollon osalta elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy sekä lyhyen aikavälin toimiin että T&K-toimintaan liittyviä investointeja. Esimerkkeinä voidaan mainita investoinnit, joilla pyritään lisäämään muovien, rakennusmateriaalien ja tekstiilien, kiertoa, kun taas T&K-toimilla pyritään kehittämään pidemmän aikavälin ratkaisuja muovijätteen vähentämiseksi ja biotalouden edistämiseksi. Monilla investoinneilla ja uudistuksilla pyritään parantamaan jätehuoltoa jälkiasentamalla jätteen lajittelu- ja huoltolaitoksia ja kiinnittämällä erityistä huomiota biojätteen käsittelyyn. Useat jäsenvaltiot ovat esimerkiksi sitoutuneet parantamaan kansallista lainsäädäntökehystään kiertotalouden edistämiseksi verottamalla jätteen sijoittamista kaatopaikalle tai jätteen polttoa sekä edistämällä sähkölaitteiden tai muovisten elintarvikepakkausten uudelleenkäyttöä. Belgia tukee Belgian ydinvoimaloiden käytöstäpoiston aikana syntyvän radioaktiivisen jätteen minimointia demonstroimalla radiologisia karakterisointi- ja dekontaminointitekniikoita. Italia aikoo hyväksyä kansallisen kiertotalousohjelman ja jätehuolto-ohjelman. Kierrätyskäytäntöjen tukemiseksi ja niihin kannustamiseksi Italia aikoo ottaa käyttöön uuden digitaalisen järjestelmän jätteen jäljittämiseen ja tarkistaa ympäristöverotusta, jotta kierrätys olisi halvempaa kuin kaatopaikoille vieminen. Suunnitelmaan kuuluu myös paikallisviranomaisille suunnattu tekninen tuki hankintoihin jätehuollon alalla, esimerkiksi jätesuunnitelmien laatimiseen tai julkisten hankintamenettelyjen läpinäkyvyyteen. Merkittävä osa veden kestävää käyttöä ja vesivarojen suojelua koskevista toimenpiteistä koskee vesihuoltoa, kuten vedenoton mittauslaitteet, joissa yhdistyvät sekä ilmastotavoitteet että digitaaliset tavoitteet. Muuntyyppisistä vesihuoltotoimenpiteistä voidaan mainita toimenpiteet, jotka kohdistuvat sen varmistamiseen, että turvallista ja puhdasta juomavettä on runsaasti saatavilla, sekä jäteveden käsittelyyn. Jotkin toimenpiteet liittyvät kastelun tehostamiseen. Pilaantumisen ehkäisemistä ja vähentämistä koskevia toimenpiteitä toteutetaan myös vähäpäästöisten vyöhykkeiden toteuttamiseksi tai saastuttamisen vähentämiseksi satamissa. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen Ilmastonmuutokseen sopeutumisen osuus vihreän siirtymän pilarin kokonaismenoista on noin 6 prosenttia (arviolta 12,5 miljardia euroa). Suunnitelmien toimenpiteet liittyvät pääasiassa tulvariskien lieventämiseen, metsänhoitoon ja metsäpalojen ehkäisyyn. Kypros, joka on erityisen alttiina ilmastonmuutoksen vaikutuksille, suunnittelee suojaavia ja ehkäiseviä toimenpiteitä tulvien ja metsäpalojen varalta. Niihin kuuluu vesienhoitoa koskeva toimintasuunnitelma, johon sisältyy sopeutumistoimenpiteitä. Tulvantorjunta- ja vedenkeruutoimenpiteillä luodaan tai parannetaan olemassa olevaa tulvantorjuntainfrastruktuuria. Yleisesti ottaen toimenpiteillä pyritään parantamaan vedenkäyttöä sekä vesi-infrastruktuurien turvallisuutta ja kestävää toimintaa. Suunnitelmaan sisältyy myös palontorjuntakaluston hankkimiseen perustuvia toimenpiteitä, joilla parannetaan maan kykyä reagoida metsäpaloihin. Tavoitteena on vähentää metsäpalojen syttymisen ja leviämisen riskiä ja vahvistaa kansalaisten, infrastruktuurien ja metsien suojelemista näiden tilanteiden aiheuttamilta riskeiltä. Kreikan suunnitelma sisältää erityistoimenpiteen tiettyjen kulttuuriperintökohteiden ja monumenttien suojelemiseksi toteuttamalla kohdennettuja hankkeita ja rakentamalla räätälöityjä infrastruktuureja ilmastonmuutokseen liittyvien erityisten riskien ja vaarojen ehkäisemiseksi. Muut ilmastoon liittyvät investoinnit (T&K&I, vihreä osaaminen ja vihreät työpaikat sekä teollisuuden vähähiilistäminen) Moniin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy vihreän toiminnan T&K&I-toimenpiteitä, joiden osuus vihreän siirtymän pilarin kokonaismenoista on jopa 6 prosenttia (arviolta 13,4 miljardia euroa). Toimenpiteet liittyvät esimerkiksi vihreän vetyenergian tuotantoon, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, kiertotalouteen ja ilmailu- ja avaruusalaan keskittyen vähäpäästöisyyteen ja päästöttömyyteen. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös uudistuksia, jotka liittyvät vihreään osaamiseen ja vihreisiin työpaikkoihin (1,5 miljardia euroa). Niihin kuuluu investointeja, joilla edistetään uudelleen- ja täydennyskoulutushankkeita, sekä uudistuksia, joilla kehitetään ja toteutetaan uusia kohdennettuja aktiivisen työllisyyspolitiikan toimenpiteitä vihreän siirtymän tarpeisiin. Mukana on työllisyystukia, koulutuspoliittisia toimenpiteitä ja muita aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteitä. Kroatia aikoo ottaa käyttöön uusia toimenpiteitä, joilla edistetään vihreään siirtymään liittyvää työllisyyttä tukemalla vihreitä harjoittelujaksoja sekä myöntämällä vihreille työpaikoille tukia työllistämiseen ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja antamalla pitkäaikaistyöttömille ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluville alentuneesti työkykyisille henkilöille osaamisseteleitä muun muassa vihreän osaamisen hankkimiseksi. Espanja aikoo hyväksyä nuorisotyöttömyyden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, johon kuuluu kolme nuorille työnhakijoille suunnattua innovatiivista ohjelmaa: työpaikkakoulutus julkisten koulujen työpajoissa, ensimmäinen työkokemus julkishallinnosta ja nuorten tutkijoiden ammatilliset mahdollisuudet. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös muita investointeja, joilla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta (5,4 miljardia euroa), mutta joita ei ole otettu huomioon edellä mainituissa luokissa. Esimerkkeinä voidaan mainita teollisuuden päästöverojen käyttöönotto, laajojen kansallisten ilmastotoimintasuunnitelmien voimaantulo, vety- ja hiilidioksidimarkkinoiden sääntelykehysten muotoilu ja luonnonmukaisen maatalouden edistäminen. ”Ei merkittävää haittaa” -periaate ”Ei merkittävää haittaa” -periaate on elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen keskeinen tekijä, jolla varmistetaan, että elpymis- ja palautumistukiväline johtaa kunnianhimoisiin suunnitelmiin, joilla edistetään vihreää siirtymää ja kestävää elpymistä, samalla kun vältetään lukkiutuminen kestämättömiin omaisuuseriin ja toimiin. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevassa asetuksessa säädetään, että mikään elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvä toimenpide ei saa aiheuttaa luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa yhdellekään kuudesta ympäristötavoitteesta. Nämä kuusi ympäristötavoitetta ovat: ilmastonmuutoksen hillintä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, siirtyminen kiertotalouteen, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Jäsenvaltiot ovat tehneet kustakin toimenpiteestä yksityiskohtaisen itsearvioinnin komission julkaisemien ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen soveltamisesta annettujen teknisten ohjeiden perusteella ja esittäneet sen suunnitelmassaan. Näin voidaan varmistaa, että suunnitelmaan kuuluvat toimenpiteet eivät aiheuta merkittävää haittaa yhdellekään kuudesta ympäristötavoitteesta. Komissio on tehnyt näiden itsearviointien perusteella suunnitelmista haitta-arvioinnin. Ennen suunnitelmien hyväksymistä komissio on käynyt jäsenvaltioiden kanssa useista toimenpiteistä laajoja keskusteluja arvioidakseen, onko ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta noudatettu ja määrittääkseen erityisehdot, joita tarvitaan periaatteen noudattamisen varmistamiseksi. Neuvoston täytäntöönpanopäätökset kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hyväksymisestä sisältävät täsmälliset välitavoitteet ja tavoitteet suunnitelman täytäntöönpanon tarkastamiseksi. Tukivälineestä suoritettavat maksut sidotaan näiden täytäntöönpanovaiheiden tyydyttävään toteuttamiseen. Neuvoston täytäntöönpanopäätöksiin sisältyy moniin toimenpiteisiin liittyvien välitavoitteiden ja tavoitteiden osalta erityisiä säännöksiä, jotka koskevat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta (esim. toimenpiteet energiaperuskorjausten, energiantuotannon, vesihuollon, liikenteen, vähähiilistämisen tukemisen, horisontaalisten järjestelmien ja rahoitusvälineiden osa-alueilla). Näillä säännöksillä varmistetaan, että jäsenvaltioiden on esitettävä todisteet siitä, että toimenpiteet täyttävät tietyn välitavoitteen tai tavoitteen osalta ”ei merkittävää haittaa” -ehdot.

3.3.Tukivälineen vaikutus digitaaliseen muutokseen (pilari 2) Digitaalinen tavoite Elpymis- ja palautumistukivälineestä annetussa asetuksessa edellytetään, että vähintään 20 prosentilla kunkin elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista tuetaan digitaalisia tavoitteita. Jäsenvaltioiden ehdottamat uudistukset ja investoinnit ylittävät tämän 20 prosentin tavoitteen. Kaikkien hyväksyttyjen suunnitelmien perusteella digitaalimenojen kokonaismäärä on 117 miljardia euroa eli noin 26 prosenttia suunnitelmien kokonaismäärärahoista digitaalisten toimien seurantaa koskevan menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuvio 6 Digitaalisia tavoitteita edistävien määrärahojen osuus elpymis- ja palautumissuunnitelman kokonaismäärärahoista Digitaalinen muutos Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy monenlaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan digitaalista muutosta koskevaa pilaria. Tällaisia ovat muun muassa erittäin suuren kapasiteetin verkon ja 5G-verkon käyttöönotto, väestön ja työvoiman digitaitojen kehittäminen, digitaaliteknologian integrointi hallinnon prosesseihin, pk-yritysten digitalisaation tukeminen sekä kehittyneiden teknologioiden tutkimus, kehittäminen ja käyttöönotto. Digitaalisen muutoksen pilariin kuuluvat menot ovat pilariraportointimenetelmän mukaan yhteensä lähes 130 miljardia euroa (29 % 22 suunnitelman kokonaismenoista). Yli kolmannes digitaalimenoista liittyy julkisten palvelujen, myös liikenteen, digitalisointiin, (36 % eli 47 miljardia euroa). Seuraavaksi suurimmat osuudet liittyvät yritysten digitalisaatiota tukeviin toimenpiteisiin (20 % eli 26 miljardia euroa) ja inhimilliseen pääomaan (20 % eli 26 miljardia euroa), ks. kuvio 7. Kuvio 7: Digitaalista muutosta (pilari 2) tukevien menojen jakautuminen Tässä kuviossa esitetään arvioidun pilariin kohdistuvan vaikutuksen jakautuminen Euroopan komission laatiman osa-alueluettelon mukaisesti. Prosenttiosuus kertoo kuhunkin osa-alueeseen kohdennettujen menojen osuuden digitaalisen muutoksen pilarin kokonaismenoista. Sähköinen hallinto ja digitaaliset julkiset palvelut Julkisten palvelujen digitalisointia ja sähköistä hallintoa tukevien toimenpiteiden menot muodostavat yli kolmanneksen tukivälineestä rahoitettavista 22 hyväksyttyyn elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä digitaalimenoista (47 miljardia euroa eli 36 prosenttia digitaalisen muutoksen pilarin menoista). Näillä toimenpiteillä pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan julkishallinnon prosesseja ja tekemään niistä käyttäjäystävällisempiä, kansalaislähtöisempiä ja paremmin yhteentoimivia. Niillä pyritään myös tuomaan digitaaliset julkiset palvelut paremmin yritysten ja yksityishenkilöiden saataville ja kannustamaan yrityksiä ja yksityishenkilöitä näiden palvelujen käyttämiseen. Monet elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät uudistuksia, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön tai parantaa sähköisen hallinnon ratkaisuja, kuten sähköiseen tunnistamiseen liittyviä ratkaisuja, varmistaa digitaalisten julkisten alustojen yhteentoimivuus sekä parantaa tiedonkeruuta ja -hallintaa. Kroatian suunnitelmaan sisältyy investointi, jonka tarkoituksena on luoda julkisia verkkopalveluja varten digitaalinen mobiilipalvelualusta, jotta kansalaiset voisivat käyttää näitä palveluja helposti älypuhelimissaan. Investoinnilla edistetään sähköisten allekirjoitusten käyttöä viranomaisasioinnissa, ja siihen sisältyy investointi digitaalisen henkilökortin käyttöönottoon Kroatiassa. Tarkoituksena on, että sähköisten henkilökorttien haltijat voivat allekirjoittaa asiakirjoja mobiilialustoilla. Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös toimenpide, jolla perustetaan keskitetty asiointipiste kaikkien viranomaisten verkkopalvelujen tukijärjestelmien yhdenmukaistamiseksi ja keskittämiseksi. Tavoitteena on parantaa viestintää viranomaisten kanssa, nopeuttaa tiedonsaantia sekä tarjota mahdollisuus antaa palautetta ja arvioida kansalaisten ja virkamiesten vuorovaikutuksen laatua. Useisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy investointeja, joiden tarkoituksena on integroida kehittynyttä teknologiaa (kuten julkisen sektorin pilvipalveluja) julkishallinnon prosesseihin ja parantaa julkisen sektorin kyberturvallisuusvalmiuksia. Julkisten pilvipalvelujen odotetaan yksinkertaistavan kansalaisten ja viranomaisten vuorovaikutusta lyhentämällä tietojenkäsittelyaikaa, vähentämällä julkisten palvelujen kustannuksia ja parantamalla arkaluonteisten tietojen suojaa. Useissa suunnitelmissa on myös otettu asianmukaisesti huomioon valtion kyberturvallisuusvalmiuksien parantaminen, koska kyberrikolliset ovat osoittaneet pystyvänsä estämään kriittiset julkiset palvelut. Kreikan suunnitelmaan kuuluu julkisyhteisöjen digitalisaatiota koskeva osa, johon sisältyy laaja-alaisia kyberturvallisuus- ja tiedonhallintastrategioita sekä kehittyneen teknologian, kuten pilvipalvelujen ja massadatan, käytön laajentaminen. Maltan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy investointi, jolla jatketaan Maltan kauppamerenkulkuosaston digitalisointia. Tarkoituksena on kehittää useita tietotekniikkavälineitä ja -järjestelmiä (kuten asiakirjahallintajärjestelmä, jota varten digitalisoidaan 15 000 laivaliikenteeseen liittyvää fyysistä tiedostoa, alusten hallintajärjestelmä, merenkulun digitaalinen rajapinta, merenkulkijoiden hallinnointijärjestelmä ja merenkulun analytiikkaväline). Digitaalisiin palveluihin ja pilvipohjaiseen infrastruktuuriin tehtävät investoinnit auttavat varmistamaan tehokkaammat sääntelykäytännöt ja parantamaan kauppamerenkulkuosaston sisäisiä toimintoja ja sen asiakassuhteita ja hallintoa Maltan taloudelle ratkaisevan tärkeällä alalla. Monet elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät toimenpiteitä kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien digitalisoimiseksi. Tällaisia ovat muun muassa terveydenhuollon etäpalvelujen käytön laajentaminen, hajallaan olevien kansallisten terveystietorekisterien yhdistäminen ja terveydenhuollon digitaalisten alustojen yhteentoimivuuden ja turvallisuuden varmistaminen. Slovenian suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön uusia digitaalisia terveydenhuoltopalveluja, edistää tietotekniikan käyttöä potilas- ja sidosryhmäviestinnässä, ottaa käyttöön reaaliaikaiseen dataan perustuva laadunseuranta, parantaa kapasiteetinhallintaan ja potilashallintaan liittyvää suunnittelua sekä parantaa sairaalatilojen ja lääketieteellisten palvelujen suunnittelua ja materiaalisuunnittelua. Julkisten palvelujen digitalisointi kattaa useita politiikan aloja ja tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää synergioita tukivälineestä tuettavien viiden muun pilarin kanssa. Esimerkiksi joissakin vihreää pilaria tukevissa investoinneissa digitalisaatiolla on keskeinen merkitys EU:n liikennejärjestelmien kestävyyden ja häiriönsietokyvyn parantamisessa. Digitalisaatio mahdollistaa muun muassa älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) perustana olevat teknologiat, kaupunkiliikenteen hallintavälineet, multimodaaliset lipunmyynti- ja matkustajatietojärjestelmät sekä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän kattavuuden laajentamisen. Suomen elpymis- ja palautumissuunnitelmalla tuetaan Digirata-hanketta, jonka tavoitteena on Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto koko kansallisessa rautatieverkossa vuoteen 2040 mennessä yhdessä 4G- ja 5G-pohjaisen tulevaisuuden matkaviestintäjärjestelmän kanssa.

Inhimillinen pääoma digitalisaatiossa Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy monenlaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan digitaalisten taitojen kehittämistä. Näiden toimenpiteiden kokonaiskustannukset ovat arviolta 26 miljardia euroa, mikä on 20 prosenttia digitaalisen muutoksen pilarin kokonaismäärärahoista. Useimpiin suunnitelmiin sisältyy toimenpiteitä, joilla parannetaan koko väestön ja työvoiman digitaitotasoa. Joihinkin suunnitelmiin sisältyy myös toimenpiteitä, joilla edistetään pitkälle vietyä digitaalista osaamista ja joissa laaditaan pitkälle kehitettyä digitaaliteknologiaa koskevia koulutusmoduuleja korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta varten tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisten kouluttamiseksi. Covid-19-pandemia on korostanut koulutuksen digitalisoinnin tarvetta, ja useisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy tähän liittyviä toimenpiteitä. Portugalin elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää digitaaliakatemiaa koskevan investoinnin. Akatemia tarjoaa Portugalissa oleville työntekijöille näiden tarpeisiin räätälöityä koulutusta digitaidot omaavien työntekijöiden määrän lisäämiseksi. Hankkeessa arvioidaan yhteensä 800 000 osallistujan henkilökohtaiset digiosaamistarpeet, minkä jälkeen he osallistuvat heitä varten räätälöityyn digikoulutukseen. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy toimenpide, jonka tarkoituksena on lisätä merkittävästi sellaisten asiantuntijoiden määrää, joilla on pitkälle vietyä digitaalista osaamista. Toimenpiteessä laaditaan noin 20 koulutusmoduulia, jotka koskevat kehittyneisiin teknologioihin, kuten kvanttiteknologiaan, suurteholaskentaan ja kieliteknologiaan, liittyvää edistynyttä digitaalista osaamista. Koulutusmoduulit sisällytetään korkeakoulujen opetusohjelmiin (kandidaatin, maisterin ja tohtorin koulutusohjelmat) sekä yrityksissä toimivien ammattilaisten koulutusohjelmiin. Investoinnilla tuetaan 3 000:ta moduulipohjaiseen koulutukseen osallistuvaa henkilöä. Irlannin elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy toimenpide, jolla on tarkoitus tukea koulutuksen digitalisaatiota Irlannissa kaikilla koulutustasoilla (koulut, korkeakoulut ja elinikäinen oppiminen), valtavirtaistaa keskeiset digitaaliset taidot kaikkiin oppimisympäristöihin ja puuttua digitaalisen kuilun riskiin. Yritysten digitalisointi Kaikkiin hyväksyttyihin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy yritysten digitalisaatiota tukevia toimenpiteitä. Niitä varten varattu rahoitus on yhteensä 26 miljardia euroa eli 20 prosenttia digitaalisen muutoksen pilarin kokonaismäärärahoista. Tämän osa-alueen toimenpiteisiin kuuluu eräitä keskeisiä uudistuksia. Niistä tärkeimpiä ovat uudistukset, joilla pyritään yksinkertaistamaan yrityksiltä edellytettäviä hallinnollisia menettelyjä ja luomaan perusta digitaaliselle liiketoimintaympäristölle toteuttamalla toimia, jotka koskevat muun muassa digitaalista yritysten perustamista ja rekisteröintiä ja luottamus- ja kyberturvallisuusvaatimuksia. Näiden toimenpiteiden odotetaan lisäävän luottamusta digitaaliteknologiaan, millä on myönteinen vaikutus sekä kyseisen teknologian käyttöönottoon että sen käytön lisääntymiseen. Myös laskutuksen digitalisointiin liittyvillä uudistuksilla odotetaan olevan myönteinen vaikutus yritysten digitalisointiin. Saksa aikoo panna täytäntöön verkkopalvelujen saatavuutta koskevan lain ja nykyaikaistaa rekistereitä. Tämän odotetaan vähentävän yritysten ja erityisesti pk-yritysten hallinnollisia rasitteita. Näillä uudistuksilla pohjustetaan digitaalisin keinoin yhden kerran periaatteen käyttöönottoa ja soveltamista. Espanja aikoo ottaa käyttöön sääntelyn testiympäristöjä tekoälyn käytön sääntelemistä varten. Testiympäristöt kattavat myös datan käyttöä, yksityisyyttä ja eettisiä kysymyksiä koskevat lainsäädäntötoimet. Useisiin suunnitelmiin sisältyy myös investointeja, joilla tuetaan kehittyneiden digitaaliteknologioiden integrointia yritysten tuotantoprosesseihin (automaatio, tekoäly). Tämäntyyppinen tuki voi olla monenlaista. Siihen voi kuulua yleistä tukea, kuten neuvonta- ja konsultointipalveluja (myös Euroopan digitaali-innovointikeskittymien kautta), tai lainoja, avustuksia tai verohyvityksiä aineellisten (koneiden / teknisten laitteiden) ja aineettomien hyödykkeiden (ohjelmistot/koulutus) hankintaa varten tai rakenteellisia toimenpiteitä (kuten sääntelyn testiympäristöjä). Lisäksi useisiin suunnitelmiin sisältyy alakohtaisia investointeja (esimerkiksi kaupallisen toiminnan uusia prosesseja varten) ja toimialakohtaisia investointeja (esimerkiksi matkailualaa tai ajoneuvojen valmistusta/toimitusta varten). Itävallan suunnitelma sisältää vahvan toimenpidepaketin, jolla tuetaan ja helpotetaan yritysten digitalisaatiota. Suunnitelmaan sisältyy etenkin kohdennettuja investointeja, joilla autetaan pk-yrityksiä ottamaan käyttöön digitaaliteknologiaa, koska tämä on osoittautunut tuottavuuden kasvun pullonkaulaksi. Tanskan suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään pk-yritysten digitalisaatiota jatkamalla käynnissä olevaa SMV:Digital-ohjelmaa. Ohjelmasta myönnetään avustuksia pk-yrityksille, jotta ne voivat digitalisoida liiketoimintaansa ja lisätä uuden ja pitkälle kehitetyn teknologian ja sähköisen kaupan ratkaisujen käyttöä. Italia on järjestellyt uudelleen ja uudistanut perusteellisesti useita toimenpiteitä ja koonnut ne uudeksi järjestelyksi (Transizione 4.0). Tästä järjestelystä myönnetään verohyvitys yrityksille, jotka investoivat Industria 4.0 -strategian mukaisiin aineellisiin (digitaaliset ja automatisoidut koneet) ja aineettomiin (ohjelmistot) hyödykkeisiin. Näin pyritään edistämään tuotantoalan nykyaikaistamista ja digitalisointia. Yleisesti ottaen sekä suuret että pienet yritykset hyötyvät investoinneista, joilla tuetaan yritysten digitalisaatiota. Useimpiin suunnitelmiin sisältyy kuitenkin lisäksi sellaisia toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu etenkin pk-yrityksille, koska pienemmillä yrityksillä on suurempia haasteita digitaaliteknologian käyttöönotossa. Tietoliikenneyhteydet Valtaosa elpymis- ja palautumissuunnitelmista sisältää tietoliikenneyhteyksiin liittyviä investointeja. Näiden investointien menot ovat 13 miljardia euroa, mikä on 10 prosenttia digitaalisen muutoksen pilarin kokonaismäärärahoista. Tähän osa-alueeseen sisältyy hyvin monenlaisia toimia, joilla edistetään erittäin suuren kapasiteetin kiinteiden ja langattomien verkkojen käyttöönottoa digitaalista vuosikymmentä koskevan EU:n suunnitelman tavoitteiden mukaisesti. Tällä suunnitelmalla on tarkoitus varmistaa, että kaikilla Euroopan kotitalouksilla on käytettävissään nopea internetyhteys vuoteen 2025 mennessä ja gigabittiyhteydet vuoteen 2030 mennessä. Moniin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy investointeja, joilla tuetaan 5G-verkkojen tai kiinteiden ultranopeiden tai erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa digitaalisen kuilun kaventamiseksi. Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy ”Broadband Austria 2030” -aloite, jossa investoidaan gigabittiverkkoihin. Puolella itävaltalaisista kotitalouksista on käytettävissään gigabittitasoinen yhteys, jonka siirtonopeus verkosta käyttäjälle ja käyttäjältä verkkoon on vähintään 100 Mbit/s. Aloitteessa on tarkoitus ottaa käyttöön uudet symmetriset gigabittiyhteydet, joista hyötyvät etenkin tietyt maaseutualueet. Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetaan laajakaistainfrastruktuurin kehittämistä alueilla, joilla kaupallista kiinnostusta kehittämiseen ei ole riittävästi. Rahoituksella autetaan kaventamaan digitaalista kuilua Kroatiassa. Tavoitteena on tuoda infrastruktuuri 700 000 asukkaan saataville näillä alueilla. Joihinkin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös investointeja valokuitukaapeleiden asentamiseksi rakennuksiin sekä investointeja, joilla voi olla rajat ylittävä ulottuvuus. Tällaisia ovat esimerkiksi 5G-käytäviin ja merenalaisiin kuitukaapeleihin liittyvät investoinnit. Lisäksi useisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy tietoliikenneyhteyksien lisäämiseen tarkoitettua välineistöä koskevassa suosituksessa vahvistettujen parhaiden käytänteiden mukaisesti liitännäisuudistuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa 5G-verkon ja nopean laajakaistan ripeä käyttöönotto. Tällaisten uudistusten odotetaan helpottavan yksityisten operaattoreiden investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, etenkin koska niillä poistetaan tarpeettomia hallinnollisia esteitä verkkoihin tehtäviltä investoinneilta, nopeutetaan lupamenettelyjä, jotka koskevat langattomien ja kiinteiden erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoinvestointeja, sekä vähennetään käyttöönottokustannuksia ja helpotetaan verkon käyttöönottoprosesseja. Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetaan uusien merenalaisten kaapelien asentamista Kyproksen liittämiseksi Kreikan järjestelmään, jonka kautta Kyproksella on jatkossa pääsy alueen tärkeimpiin internetyhteyksiin. Tällä investoinnilla parannetaan yhteyksiä Kyproksen saarella. Italian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetaan viittä toimenpidettä, joiden odotetaan edistävän kansallista ultranopeaa televiestintäverkkoa ja 5G-verkkoa koko maan alueella: Italia a 1 Giga, Italia 5G, koulujen verkkoyhteydet (Scuole Connesse), terveydenhuollon verkkoyhteydet (Sanità Connessa) ja pienten saarten verkkoyhteydet (Isole Minori). Liitännäisuudistusten osalta Itävallan ja Kreikan suunnitelmat ovat tietoliikenneyhteyksien lisäämiseen tarkoitetusta välineistöstä annetun suosituksen mukaisia, ja niihin sisältyy esimerkiksi uudistuksia, joilla yksinkertaistetaan laajakaistan käyttöönottoa erityisesti poistamalla tarpeettomia hallinnollisia esteitä, nopeuttamalla lupamenettelyjä ja vähentämällä käyttöönottokustannuksia. Digitaalialan tutkimus ja kehittäminen, digitaaliset valmiudet ja kehittyneiden teknologioiden käyttöönotto

Useimpiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy digitaaliteknologian tutkimusta ja kehittämistä tukevia toimenpiteitä ja/tai investointeja digitaalisiin valmiuksiin ja kehittyneiden teknologioiden käyttöönottoon. Näitä toimenpiteitä ja investointeja varten varattu kokonaisrahoitus on noin 18 miljardia euroa, mikä on noin 14 prosenttia digitaalisen siirtymän pilarin kokonaisrahoituksesta. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa investoinneista T&K&I-toimiin mikroelektroniikan, pilvipalvelujen, kyberturvallisuuden ja tekoälyn kaltaisilla aloilla sekä investoinneista infrastruktuureihin, erityisesti supertietokoneisiin ja kvanttiviestintäverkkoihin. Investoinnit toteutetaan toisinaan useita maita kattavien hankkeiden yhteydessä (ks. jäljempänä oleva jakso). Joihinkin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös uudistuksia, joilla täydennetään näitä investointeja. Tällaisten uudistusten tavoitteena on mukauttaa T&I-politiikan välineitä, jotta niillä voitaisiin tukea paremmin näiden teknologia-alojen kehittämistä, tai muuttaa oikeudellisia ja hallinnollisia puitteita (erityisesti datahallinnon ja datanhallinnan osalta) näiden teknologioiden käyttöönoton mahdollistamiseksi. Saksan suunnitelma sisältää laajamittaisen rajat ylittävän eurooppalaisen aloitteen, jossa investoidaan seuraavan sukupolven pilvipalveluihin ja -infrastruktuuriin ja jolla edistetään sellaisten älykkäiden pilvipalvelu- ja reunalaskentaratkaisujen teollista käyttöönottoa, jotka ovat erittäin innovatiivisia, erittäin turvallisia, energiatehokkaita ja täysin tietosuojasäännösten mukaisia. Itävallan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitetaan tutkimusinfrastruktuureja ja tutkimusyhteistyötä muun muassa sellaisen tietopohjan laajentamiseksi, jota tarvitaan kvanttilaskennassa, -simuloinnissa ja -viestinnässä käytettävien teknologisten ratkaisujen sekä laitteistojen ja ohjelmistojen (edelleen) kehittämistä varten. Belgia, Espanja ja Slovenia tukevat kulttuuri- ja media-alan digitalisointia. Huomattavilla investoinneilla varmistetaan, että kulttuuri- ja media-alan toimijat saavat käyttöönsä tekniset välineet digitalisaatiota varten. Lisäksi niillä tuetaan ja edistetään tärkeiden kulttuurilaitosten digitalisaatiota ja parannetaan näin kulttuuriperinnön saavutettavuutta. 3.4.Tukivälineen vaikutus älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun (pilari 3) Hyväksytyissä 22 suunnitelmassa on yhteensä yli tuhat toimenpidettä, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa pilaria. Näitä toimenpiteitä varten varattu rahoitus on yhteensä noin 223 miljardia euroa. Toimenpiteet koskevat hyvin erilaisia aloja, ja niillä tuetaan muun muassa pk-yrityksiä, tutkimusta, kehittämistä ja innovointia sekä uudistuksia, joilla parannetaan liiketoimintaympäristöä tai kilpailukykyä. Niihin kuuluu myös mittavia investointeja, joilla tuetaan älykästä ja kestävää kasvua. Tällaisia ovat muun muassa Espanjan tuki digitalisaatiolle ja innovoinnille (3 miljardia euroa), Italian Transizione 4.0 -ohjelma (10,8 miljardia euroa) ja Portugalin kansallisen kehityspankin Banco Nacional de Fomenton pääomittaminen (1,5 miljardia euroa). Toimenpiteisiin kuuluu myös hyvin monenlaisia uudistuksia, jotka koskevat erityisesti keskeisiä sisämarkkina-aloja, kuten säänneltyjä ammatteja (Portugali ja Kroatia), taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden asemaa (Tšekki, Kreikka, Espanja, Espanja ja Romania), teollis- ja tekijänoikeuksia (Italia ja Kreikka), markkinavalvontaa (Italia), maksukyvyttömyyttä (Italia, Espanja, Portugali, Kreikka ja Slovakia) ja julkisia hankintoja (Italia, Kreikka, Slovakia, Slovenia, Romania ja Latvia). Kuvio 8: Älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua (pilari 3) tukevien menojen jakautuminen Tässä kuviossa esitetään arvioidun pilariin kohdistuvan vaikutuksen jakautuminen Euroopan komission laatiman osa-alueluettelon mukaisesti. Prosenttiosuus kertoo kuhunkin osa-alueeseen kohdennettujen menojen osuuden älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan pilarin kokonaismenoista. Tutkimus, kehitys ja innovointi (T&K&I) Kaikkiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyviä toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden kokonaismenot ovat 44 miljardia euroa. T&I-investointimenojen osuus on yleensä 4–13 prosenttia jäsenvaltiolle elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävistä avustuksista. Muutamilla jäsenvaltioilla osuus on kuitenkin keskimäärin 10 prosenttia tämän vaihteluvälin ala- tai yläpuolella. Useisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy investointeja ja uudistuksia, joilla voi olla perustavanlaatuinen vaikutus jäsenvaltioiden T&I-järjestelmän kehitykseen ja siihen, millaiseksi se muotoutuu tulevaisuudessa. Esimerkiksi useissa itäisissä ja eteläisissä jäsenvaltioissa, joilla elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävien avustusten osuus on suuri mutta joiden T&K-intensiteetti on alhainen, elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät investoinnit vastaavat volyymiltaan yli 12 kuukauden julkisia T&I-investointeja (ennen covid-19-pandemiaa). Lisäksi joissakin näistä jäsenvaltioista kyseiset investoinnit ovat yhteydessä tärkeisiin T&I-politiikkauudistuksiin. Ehdotetuilla uudistuksilla pyritään usein vähentämään tieteellisen tutkimusjärjestelmän pirstaleisuutta yhdistämällä tieteellisiä tutkimuslaitoksia tai lisäämään tutkijanurien houkuttelevuutta julkisissa laitoksissa muuttamalla rekrytointi-, palkka- ja uranhallintapolitiikkaa. Slovakian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy uudistus, jolla edistetään huipputason koulutus- ja tutkimusvalmiuksien keskittämistä yhdistämällä yliopistot suuremmiksi yksiköiksi. Uudistuksella pyritään myös lisäämään akateemisten tutkimuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä. Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää uudistusohjelman, jolla pyritään vahvistamaan julkista tiedepohjaa ottamalla käyttöön uusi tulosperusteinen rahoitusjärjestelmä yliopistoja ja julkisia tutkimuslaitoksia varten, lisäämällä tutkijanurien houkuttelevuutta ja tarkistamalla tutkijoiden urakehityksen puitteita. Uudistuksilla pyritään myös vähentämään hallinnollisia rasitteita, joita liittyy julkisen T&I-rahoituksen saantiin, ja tukemaan tietämyksen ja teknologian siirtoa (julkisista tutkimuslaitoksista yksityisiin yrityksiin) perustamalla asianmukaisia yksiköitä (toimistoja/virastoja) ja poistamalla esteitä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöltä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvillä uudistuksilla pyritään lisäksi parantamaan T&I-politiikan ja koulutuspolitiikan eri hallintotasojen välistä koordinointia, jotta voidaan vastata osaamistarpeisiin ja parantaa erityisesti nuorten työllistettävyyttä. Monet elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät temaattisia T&I-investointeja, joiden ansiosta saadaan käyttöön T&I-valmiuksia vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen nopeuttamiseksi ja palautumiskyvyn parantamiseksi EU:n tason toimintasuunnitelmien mukaisesti (noin 37 prosenttia T&K&I-toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista on luokiteltu vihreään siirtymään liittyviä tavoitteita ja 22 prosenttia digitaalisia tavoitteita edistäviksi menoiksi). Nämä temaattiset investoinnit muodostuvat pääasiassa rahoitustuesta T&I-toimille ja -infrastruktuureille. Jotkin jäsenvaltiot sisällyttivät suunnitelmiinsa myös investointeja, joilla tuetaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kuuluvia kumppanuuksia ja sellaisten huippuhankkeiden rahoittamista, joille on myönnetty Horisontti Eurooppa -puiteohjelman huippuosaamismerkki. Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteena on tarjota julkiselle ja yksityiselle sektorille kannustimia tutkimuksen ja kehittämisen vauhdittamiseksi etenkin innovatiivisen vihreän teknologian alalla. Tätä varten perustetaan neljä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta (ns. vihreät kumppanuudet) ratkaisujen löytämiseksi neljään tehtäväpohjaiseen haasteeseen, jotka ovat liikenteen, maatalouden, elintarvikealan ja jätehuollon päästöjen vähentäminen. Tuki yrityksille (mukaan lukien pk-yritykset, rahoituksen saanti ja rahoitusvälineet) Useimpiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin (19 suunnitelmaan 22:sta) sisältyy toimenpiteitä, joilla tuetaan suoraan pk-yrityksiä. Näitä toimenpiteitä varten varattu rahoitus on 44 miljardia euroa eli noin 22 prosenttia pilarin 3 arvioiduista kokonaismenoista. Pk-yritykset hyötyvät kuitenkin myös suuremmasta toimenpidekokonaisuudesta, joka kattaa laajemmin eri politiikkoja. Esimerkiksi ehdotuspyynnöt hankkeista, joilla tuetaan tutkimusta ja innovointia vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen aloilla, kaikille yrityksille tarkoitetut rahoitusvälineet, sellaiset liiketoimintaympäristön uudistukset, jotka vaikuttavat sekä pk-yrityksiin että suurempiin yrityksiin, ja laaja-alaiset toimenpiteet, kuten julkishallinnon palvelujen digitalisointi, vaikuttavat myönteisesti monien pk-yritysten toimintaan ja kustannuksiin, vaikka ne eivät koske yksinomaan pk-yrityksiä. Kun tällaiset laajemmat toimenpiteet otetaan huomioon, kaikkiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien, pk-yritysten kannalta merkityksellisten toimenpiteiden arvioidut kokonaismenot ovat noin 109 miljardia euroa eli lähes 24 prosenttia arvioiduista kokonaismenoista. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät pk-yrityksiä koskevat toimenpiteet kattavat yleisesti ottaen useita eri aloja. Ne koskevat muun muassa pk-yritysten liiketoimintaympäristön parantamista, pk-yritysten pääsyä julkisten hankintojen markkinoille, pk-yritysten digitalisointia ja niiden ympäristökestävyyden parantamista. Useilla toimenpiteillä pyritään myös lisäämään pk-yritysten kasvua ja palautumiskykyä parantamalla niiden rahoituksen saantia, tukemalla niiden työntekijöiden uudelleen- ja täydennyskoulutusta sekä vahvistamalla niiden tutkimus- ja kehitysvalmiuksia. Nimenomaisesti (ja joissakin tapauksissa yksinomaan) pk-yrityksiin kohdennettujen toimenpiteiden lisäksi monien elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden odotetaan hyödyttävän pk-yrityksiä myös välillisesti. Tällaisia ovat esimerkiksi elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvät suuret investoinnit aloilla, joilla pk-yritysten osuus on suuri, kuten rakennusalalla ja matkailualalla, tai sellaiset tutkimus- ja kehityshankkeita koskevat ehdotuspyynnöt, joihin innovatiiviset pk-yritykset voivat osallistua. Kroatia ottaa käyttöön useita rahoitusvälineitä suotuisampien rahoitusehtojen tarjoamiseksi. Tavoitteena on myöntää 1 300 lainaa/korkotukea pk-yrityksille. Kroatia aikoo myös investoida pk-yritysten johtamisvalmiuksiin tarjoamalla niille yritysneuvontaa koskevaa tukea. Latvia tukee pk-yrityksiä toimilla, jotka koskevat digitaalista osaamista sekä uudelleen- ja täydennyskoulutusta. Lisäksi se tukee innovatiivisia digitaalisia infrastruktuureja, kuten Teollisuus 4.0 -ratkaisuja. Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää verohyvitystoimenpiteen, jolla tuetaan pk-yritysten energiaperuskorjausta, sekä erityisen järjestelmän, jolla tuetaan käsityöläisiä, pieniä kauppiaita ja itsenäisiä ammatinharjoittajia energiaperuskorjausten toteuttamisessa. Suomen suunnitelmassa otetaan erityisesti huomioon pk-yritykset keskittymällä suomalaisten mikro- ja pienyritysten kasvun vauhdittamiseen sekä niiden kansainvälistymisvalmiuksien parantamiseen myöntämällä avustuksia liiketoiminnan kehittämiseen. Espanjan suunnitelmassa pk-yrityksiä tuetaan etenkin keskittymällä digitalisaatioon. Siihen sisältyy laaja-alainen järjestelmä (3 miljardia euroa), joka tarjoaa perustason ja edistyneemmän tason digitalisaatiopaketteja (Digital Toolkit) merkittävälle osalle pk-yrityksiä. Kreikan suunnitelmaan sisältyy niin ikään useita investointeja, joilla pyritään edistämään kreikkalaisten yritysten, myös pk-yritysten, rahoituksen saantia kunnianhimoisen lainajärjestelyn avulla. Nämä investoinnit vastaavat lainajärjestelyn viittä strategista pilaria, jotka ovat vihreä siirtymä, digitalisaatio, kansainvälistyminen, sulautumien ja yritysostojen avulla saavutettavat mittakaavaedut ja innovointi (T&K). Jäsenvaltioilla on lisäksi elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa täytäntöönpanossa runsaasti liikkumavaraa, jonka ansiosta ne voivat edistää pk-yritysten osallistumista laajamittaisiin hankkeisiin sekä tukea pienten ja suurten yritysten tai pienten yritysten ja tiedemaailman välistä yhteistyötä.

Espanjan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvässä verkottunutta sähköajoneuvoa koskevassa strategisessa PERTE-hankkeessa kaavaillaan useiden suurten integroitujen hankkeiden toteuttamista. Nämä laaja-alaiset muutoshankkeet kattavat verkottuneen sähköajoneuvon koko arvoketjun. PERTE-hankkeessa edellytetään, että vähintään 40 prosenttia näiden laaja-alaisten muutoshankkeiden osallistujista on pk-yrityksiä ja että vähintään 30 prosenttia kaikesta tuesta on sellaista, että se hyödyttää pk-yrityksiä Toimenpiteen odotetaan edistävän pk-yritysten osallistumisen ylläpitämistä ja kehittämistä autoteollisuuden arvoketjussa ja luovan uusia liiketoimintamahdollisuuksia startup- ja pk-yrityksille. Liiketoimintaympäristö Useimpiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy toimenpiteitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Tähän liittyvien uudistusten ja investointien osuus osa-alueen arvioiduista kokonaismenoista on 17,2 miljardia euroa eli 8,5 prosenttia. Näillä toimenpiteillä pyritään erityisesti helpottamaan liiketoiminnan harjoittamista vähentämällä yritysten ja yrittäjien kohtaamaa byrokratiaa, vapauttamalla liiketoiminnan sääntelyä ja vähentämällä tiukasti säänneltyjä ammatteja koskevia rajoituksia. Toimenpiteillä pyritään myös houkuttelemaan ulkomaisia investointeja ja osaajia sekä kehittämään keskeisiä aloja, kuten kulttuuria ja matkailua. Joissakin elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on otettu käyttöön uudistuspaketteja, joilla parannetaan julkisten käyttöoikeussopimusten ja julkisten hankintojen kilpailukykyä. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy uudistus, jolla on tarkoitus vähentää yritysten hallinnollisia ja sääntelyyn liittyviä rasitteita. Uudistukseen sisältyy joukko toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan menettelyjä, kuten luotonsaantia, sähköliittymän hankkimista, kiinteistön rekisteröintiä ja rakennusluvan saamista. Espanja aikoo hyväksyä uuden startup-yrityksiä koskevan lain, jolla luodaan suotuisat olosuhteet innovatiivisten startup-yritysten perustamiselle ja kasvulle. Myös Itävallan suunnitelmaan sisältyy startup-yritysten, innovatiivisten pk-yritysten ja yhteiskunnallisten yritysten tarpeisiin räätälöity startup-paketti. Suurin osa elpymis- ja palautumissuunnitelmista sisältää toimenpiteitä, jotka liittyvät liiketoimintainfrastruktuuriin, teollistamiseen ja uudelleenteollistamiseen. Näiden toimenpiteiden kokonaisarvo on 26 miljardia euroa. Toimenpiteet koskevat erityisesti satamien ja teollisuuspuistojen rautatie- ja maantieyhteyksien parantamista ja multimodaalisten liikennekeskusten kehittämistä, teollisuusalueiden kunnostamista vesi- ja jätehuolto mukaan lukien, kiertotalouden tukemista teollisuusalueilla kierrätyskeskukset mukaan lukien, maatalouselintarviketeollisuutta tukevia logistiikkakeskuksia, teollisuusalueiden ja liikekeskustojen laajakaista- ja 5G-yhteyksiä sekä data-avaruuksien luomista teollisia sovelluksia tai tiettyjä teollisuudenaloja varten. 3.5.Tukivälineen vaikutus sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen (pilari 4) Sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta tukevien toimenpiteiden menojen osuus arvioiduista kokonaismenoista on 193 miljardia euroa. Alueellista yhteenkuuluvuutta tukevia toimenpiteitä ovat erityisesti suuret infrastruktuuri-investoinnit, joiden osuus pilarin 4 kokonaismenoista on yli puolet (72 prosenttia). Pilariin 4 kuuluvat sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät menot jakautuvat pitkälti tasan sosiaalisten toimintapolitiikkojen (sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen asuntotarjonta) ja työllisyyttä ja osaamista edistävien toimenpiteiden (työllisyyden tukeminen nuorisotyöllisyyttä lukuun ottamatta, työmarkkinalaitosten nykyaikaistaminen ja aikuiskoulutus) kesken. Kuvio 9: Sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta tukevien menojen jakautuminen osa-alueittain (pilari 4) Tässä kuviossa esitetään arvioidun pilariin kohdistuvan vaikutuksen jakautuminen Euroopan komission laatiman osa-alueluettelon mukaisesti. Prosenttiosuus kertoo kuhunkin osa-alueeseen kohdennettujen menojen osuuden sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan pilarin kokonaismenoista. Alueellinen infrastruktuuri ja palvelut, maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden (myös saarien) kehittäminen Monilla uudistuksilla ja investoinneilla pyritään parantamaan alueellista infrastruktuuria ja paikallistasolla tarjottavia palveluja sekä kuromaan umpeen kuilu kaupunki- ja maaseutualueiden välillä. Niihin kuuluu toimenpiteitä, joilla tuetaan maatalousalaa ja parannetaan sellaisia infrastruktuureja (kuten rautateitä ja satamia), joiden avulla voidaan edistää paikallista taloutta ja kansallista kilpailukykyä sekä parantaa sellaisten palvelujen tarjontaa, jotka vaikuttavat suoraan arkielämän laatuun. Monet alueellisia infrastruktuureja ja palveluja koskevat toimenpiteet liittyvät liikkumisen ja liikenteen parantamiseen ja niitä koskeviin innovaatioihin. Näillä toimenpiteillä muun muassa parannetaan ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä, investoidaan rautateiden rakentamiseen, parantamiseen ja sähköistämiseen, nykyaikaistetaan satamainfrastruktuureja sekä tuetaan kestävän kaupunkiliikenteen hankkeita, kuten suuren kapasiteetin julkisia liikennepalveluja ja pyöräteiden rakentamista. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös monia toimenpiteitä, joilla parannetaan luonnonvarojen käyttöä ja suojellaan paikallista ympäristöä. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa saarten viemäröintijärjestelmiä ja jätehuoltoa koskevat uudistukset, investoinnit vedenkäsittelyjärjestelmien laajentamiseksi suurissa taajamissa ja kasteluverkostojen laajentamiseksi maaseutualueilla sekä toimenpiteet, joilla tuetaan maatalouden, kotieläintalouden ja kalastuksen kestävyyden parantamista ja yhteenliittymien perustamista toiminnallisilla maaseutualueilla. Alueellisten palvelujen osalta elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy hajauttamiseen perustuvia uudistuksia, joilla parannetaan kuntien valmiuksia tarjota laadukkaita palveluja, sekä investointeja, joilla parannetaan paikallistason julkishallinnon suorituskykyä. Belgian, Tanskan ja Italian suunnitelmiin sisältyy investointeja, joilla kannustetaan pyöräteiden rakentamista valtion teiden yhteyteen. Näillä investoinneilla tuetaan johdonmukaisemman pyörätieverkoston ja parempien pyöräilymahdollisuuksien tarjoamista kansalaisille ja matkailijoille ja kannustetaan näin valitsemaan polkupyörä muiden liikennemuotojen sijaan. Lisäksi toimenpiteillä tuetaan kunnallisten pyöräteiden rakentamista. Kypros toteuttaa Livadian ja Kladerin sekä Nikosian keskustan alueella tulvien torjuntaan ja veden keruuseen liittyviä toimenpiteitä. Tällä investoinnilla tuetaan Livadian tulvakanavien parantamista, 4 600 metrin pituisen sadeveden keräysverkoston rakentamista Kladeriin ja viemäröintijärjestelmän rakentamista Nikosiaan, mihin kuuluu myös katujen ja jalkakäytävien kunnostus ja sadeveden keruuverkoston laajentaminen. Latvian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy aluehallintouudistus, jolla parannetaan palvelujen laatua vähentämällä hallintoyksiköiden määrää ja tehostamalla palvelujen tarjontaa ja parantamalla niiden saatavuutta. Toimenpiteessä on tarkoitus hyväksyä uusi kuntalaki, jossa on tarkistettu paikallishallinnon tehtäviä. Uudella lailla varmistetaan parempi hallinto kuntatasolla ja selkeämpi toimivaltuuksien jako päätöksenteko- ja toimeenpanovallan välillä sekä lisätään kansalaisten osallistumista paikallisyhteisöjen päätöksentekoon. Sosiaalinen suojelu, osallisuus, sosiaalinen asuntotuotanto ja sosiaalinen infrastruktuuri Elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät monenlaisia uudistuksia ja investointeja, joilla vahvistetaan jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun järjestelmiä. Näissä toimenpiteissä keskitytään sosiaalisen suojelun järjestelmien tuloksekkuuteen, laatuun ja kantokykyyn vuosien 2019–2020 maakohtaisissa suosituksissa esiin tuotujen maakohtaisten tarpeiden mukaisesti. Suurin osa elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavista sosiaalista suojelua koskevista investoinneista liittyy julkisten ja yksityisten sosiaalialan laitosten tarjoamien sosiaalipalvelujen ja sosiaalipalveluverkostojen kehittämiseen, laajentamiseen tai parantamiseen. Niihin sisältyy myös erityisiä toimenpiteitä, jotka koskevat esimerkiksi vammaisten osallistamista, sosiaalietuuksien riittävyyden ja kestävyyden parantamista sekä hoitoa tarvitsevien vanhusten elinolojen parantamista. Useat jäsenvaltiot tekevät myös merkittäviä investointeja, joilla lisätään haavoittuvassa asemassa oleville väestöryhmille tarkoitettua sosiaalista asuntotuotantoa ja sosiaalisen infrastruktuurin tarjontaa. Jotkin jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa myös toimia vähimmäistulo- ja -eläkejärjestelmien uudistamiseksi parantaakseen niiden riittävyyttä ja kestävyyttä. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista asuntotuotantoa tukevien toimenpiteiden menot ovat arviolta noin 27 miljardia euroa. Portugali: Portugali toteuttaa asuntojen saatavuutta koskevan tukiohjelman, jonka avulla on tarkoitus turvata asianmukaiset asuinolot tällaista tukea eniten tarvitseville perheille ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille. Tukiohjelman päätavoitteena on tarjota sosiaaliseen asuntokantaan kuuluva asunto vähintään 26 000:lle sitä tarvitsevalle kotitaloudelle vuoteen 2026 mennessä. Investointi kattaa uusien rakennusten rakentamisen, nykyisten asuntojen peruskorjauksen sekä tarvittaessa lisärakennusten hankkimisen tai vuokraamisen sosiaalisten asuntojen tarjoamiseksi. Liettua: Liettuassa parannetaan työttömyysvakuutusjärjestelmän kattavuutta, otetaan käyttöön lisäetuuksia yksin eläville vanhuksille ja vammaisille sekä parannetaan eläkkeiden indeksointimekanismia vanhuusiän köyhyyden lievittämiseksi. Kroatia: Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy sosiaalista mentorointia koskeva uudistus ja investointi. Tarkoituksena on tarjota haavoittuvassa asemassa oleville ja syrjäytyneille henkilöille yksilöllistä mentorointipalvelua sosiaalihuollon toimipisteissä. Tässä uudessa palvelussa keskitytään vammaisten, väkivallan uhrien, asunnottomien, maahanmuuttajien, romanien, nuorten, vankeusrangaistuksia suorittavien henkilöiden ja muiden sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien integroimiseen. Espanja: Espanjassa toteutetaan perheiden suojelua ja perheiden monimuotoisuuden tunnustamista koskeva uudistus. Tarkoituksena on tunnustaa laissa erityyppiset perherakenteet ja määritellä ne etuudet ja palvelut, joihin perheillä on oikeus rakenteensa ja tulotasonsa mukaan. Tuki työllisyydelle, työmarkkinalaitosten nykyaikaistaminen sekä muille kohderyhmille kuin nuorille suunnattu aikuiskoulutus

Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa useita uudistuksia ja investointeja, joilla tuetaan työpaikkojen luomista, osaamisen kehittämistä ja työmarkkinoiden nykyaikaistamista. Näillä toimenpiteillä vastataan lähes kaikille jäsenvaltioille kahtena viime vuonna osoitettuun maakohtaiseen suositukseen, joka liittyy työllisyyden tukemiseen ja työmarkkinoihin. Useimpia jäsenvaltioita kehotettiin vuonna 2020 lieventämään covid-19-kriisin työllisyysvaikutuksia ja lisäämään tukea työllisyydelle. Samalla tuotiin esiin useita erityisiä rakenteellisia haasteita. Työllisyys ja aktiivinen työvoimapolitiikka ovat keskeisiä näkökohtia lähes kaikissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. Tämä vastaa komission antamaa suositusta, joka koskee tehokasta työllisyyden aktiivitukea covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä). Suunnitelmiin sisältyy investointeja ja uudistuksia, joilla lisätään naisten, nuorten ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osallistumista työmarkkinoille, tuetaan työpaikkojen luomista ja työntekijöiden siirtymistä uusille aloille ja uusiin ammatteihin sekä edistetään työllisyyttä ja parannetaan työmarkkinoiden suorituskykyä, toimintaa ja häiriönsietokykyä. Työllisyyttä ja työmarkkinalaitosten nykyaikaistamista tukevien toimenpiteiden menojen osuus on yhteensä noin 11,3 miljardia euroa eli 6 prosenttia pilarin 4 määrärahoista. Aikuiskoulutus on avainasemassa sosiaalisen ja taloudellisen palautumiskyvyn parantamisessa. Kansallisiin suunnitelmiin sisältyy uudistuksia, joilla parannetaan elinikäistä oppimista, pätevyyden arviointia ja tunnustamista sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta urapolkujen vahvistamiseksi, ja investointeja yksityisen sektorin koulutustarjonnan lisäämiseksi (noin 16,4 miljardia euroa). Italia: Italia toteuttaa investointeja, joilla tuetaan naisten osallistumista työmarkkinoille. Tässä yhteydessä investoidaan etenkin lastenhoitopalveluihin ja naisten yrittäjyyden tukemiseen. Viimeksi mainitulla investoinnilla tuetaan naisyrittäjiä, edistetään innovatiivisten liiketoimintahankkeiden perustamista ja laajentamista, tarjotaan mentorointi- ja kouluttautumismahdollisuuksia sekä toteutetaan viestintätoimia. Ranska: FNE-koulutusohjelma auttaa yrityksiä investoimaan osa-aikaisessa työsuhteessa olevien työntekijöiden koulutukseen. Ohjelmasta on hyötyä sekä työntekijöille, joiden työllistettävyys paranee, että yrityksille, joiden kilpailukyky paranee. Kreikka: Digitaitoja, vihreää osaamista ja talouslukutaitoa koskevilla horisontaalisilla täydennyskoulutusohjelmilla, joita on tarjolla yli puolelle miljoonalle kreikkaiselle, tuetaan Kreikan työvoiman työllistettävyyttä vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä. Investointia edeltää elinikäisen oppimisen järjestelmän uudistus, jolla varmistetaan, että koulutus on laadukasta ja vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Slovenia: Slovenian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy toimenpide, jolla tuetaan nuorten työntekijöiden pääsyä työmarkkinoille tarjoamalla työnantajille taloudellisia kannustimia, jos nämä palkkaavat enintään 25-vuotiaita nuoria toistaiseksi voimassa olevilla työsopimuksilla ja tarjoavat näille mentorointia ja työpaikkakohtaista koulutusta, joka kattaa myös digitaidot. Irlanti: Irlanti tarjoaa aktivointitukea pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi. Tuki muodostuu laadukkaan työkokemuksen tarjoamisesta vähintään 10 000 sellaiselle henkilölle, jotka ovat olleet työttömänä vähintään kuusi kuukautta. Tilapäisten tuettujen työpaikkojen tarjontaan on yhdistetty mentorointi, koulutukseen pääsy sekä julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tarjoama tuki. Tavoitteena on osallistujien työllistettävyyden parantaminen pitkällä aikavälillä. Espanja: Espanjassa edistetään toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten käyttöä muuttamalla määräaikaisten työsopimusten käyttöä koskevia voimassa olevia säännöksiä. Uudistuksella yksinkertaistetaan ja vähennetään tarjolla olevia työsopimustyyppejä (toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, määräaikainen työsopimus ja koulutus-/oppisopimus) ja tiukennetaan määräaikaisten työsopimusten käyttöehtoja. Sillä tarjotaan asianmukaiset puitteet oppisopimuskoulutettavien pääsyyn työmarkkinoille, lisätään toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten käyttöä kausiluonteisessa työssä, ja tehostetaan valvontaa, jolla ehkäistään sääntöjenvastaisia työaikoja ja torjutaan työsuojelupetoksia, muun muassa saattamalla seuraamusjärjestelmä ajan tasalle. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy myös toimenpiteitä, joilla parannetaan ja nykyaikaistetaan julkisia työvoimapalveluja ja tarjotaan työnhakijoille tehokkaampaa ja kohdennetumpaa tukea. Toimenpiteet koskevat muun muassa digitalisointia, prosessien optimointia, henkilöstön koulutusta ja kriisin vaikutusten vuoksi tarvittavan määräaikaisen henkilöstön rekrytointia. 3.6.Tukivälineen vaikutus terveyteen ja taloudelliseen, sosiaaliseen ja institutionaaliseen palautumiskykyyn muun muassa kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamiseksi (pilari 5) Hyväksyttyihin 22 elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien pilaria 5 tukevien toimenpiteiden kokonaismenot ovat 78 miljardia euroa. Suurin osa rahoituksesta osoitetaan terveydenhuollon vahvistamiseen ja julkishallinnon uudistamiseen, mutta toimenpiteiden lukumäärä jakautuu tasaisemmin eri osa-alueiden kesken. Pilari 5 voidaan jakaa 14 osa-alueeseen, kuten jäljempänä olevasta kuviosta 10 käy ilmi. Terveydenhuolto ja julkishallinto ovat selvästi eniten hyötyvät alat. Kun tarkastellaan menojen määrää, ensimmäisenä on terveydenhuolto, ja kun tarkastellaan toimenpiteiden määrää, ensimmäisenä on julkishallinto. Joillekin aloille, kuten finanssipolitiikkaan, petostentorjuntaan ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen, on osoitettu vain hyvin pieni osuus kokonaismenoista, mutta nämä alat hyötyvät sen sijaan kohdennetuista politiikkauudistuksista. Kuvio 10: Terveyttä ja palautumiskykyä tukevien menojen jakautuminen osa-alueittain (pilari 5) Tässä kuviossa esitetään arvioidun pilariin kohdistuvan vaikutuksen jakautuminen Euroopan komission laatiman osa-alueluettelon mukaisesti. Prosenttiosuus kertoo kuhunkin osa-alueeseen kohdennettujen menojen osuuden terveyttä ja taloudellista, sosiaalista ja institutionaalista palautumiskykyä koskevan pilarin kokonaismenoista. Kuvio 11: Terveyttä ja palautumiskykyä tukevien toimenpiteiden määrä osa-alueittain (pilari 5) Terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito Kaikkiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy terveydenhuoltoon liittyviä toimenpiteitä, mikä on osoitus jäsenvaltioiden vahvasta sitoutumisesta terveydenhuoltojärjestelmien parantamiseen kaikkialla unionissa. Näihin toimenpiteisiin liittyvät kokonaismenot ovat noin 37 miljardia euroa eli 49,15 prosenttia pilarin 5 kokonaismäärärahoista. Elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyy monenlaisia terveyttä koskevia investointeja. Ensinnäkin tarkoituksena on käyttää noin 25 miljardia euroa uusien terveysinfrastruktuurien rakentamiseen tai nykyisten infrastruktuurien parantamiseen. Tämä kattaa myös niihin liittyvät lääkinnälliset laitteet. Slovenian suunnitelma sisältää suuria investointeja sairaalainfrastruktuuriin tartuntatautien hoidon parantamiseksi. Belgian suunnitelmaan sisältyy merkittäviä investointeja isotooppilääketiedettä koskeviin aloitteisiin. Tavoitteena on rakentaa prototyyppilaitos lääketieteellisten radioisotooppien kestävää tuotantoa varten ja kehittää tutkimusohjelma syövän hoidossa käytettäviä seuraavan sukupolven radioisotooppeja varten. Lisäksi suunnitelmat sisältävät noin 15 miljardin euron investoinnit, joiden tarkoituksena on parantaa erityisesti perusterveydenhuoltoa ja ennaltaehkäisyä etenkin maaseudulla ja köyhillä alueilla. Kreikan on tarkoitus ottaa käyttöön kattava primaarisen, sekundaarisen ja tertiäärisen ennaltaehkäisyn järjestelmä, jolla parannetaan kaikkien kansalaisten pääsyä laadukkaiden terveyspalvelujen piiriin. Monet elpymis- ja palautumissuunnitelmat sisältävät pilarin