KOMISSION TEKSTI TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 1 kappale

(1) Yhtiöt, jotka haluavat harjoittaa unionin sisällä rajatylittävää liiketoimintaa, kohtaavat vakavia esteitä ja markkinavääristymiä, koska erilaisia yhtiöverojärjestelmiä on 27. Nämä esteet ja vääristymät haittaavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Ne jarruttavat unionissa tehtäviä investointeja ja ovat 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistuvan kasvun strategia” vahvistettujen prioriteettien vastaisia . Ne ovat myös ristiriidassa erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden asettamien vaatimusten kanssa . (1) Yhtiöt, jotka haluavat harjoittaa unionin sisällä rajatylittävää liiketoimintaa, kohtaavat vakavia esteitä ja markkinavääristymiä, koska erilaisia yhtiöverojärjestelmiä on 27. Nämä esteet ja vääristymät haittaavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Ne jarruttavat unionissa tehtäviä investointeja ja ovat 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa "Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistuvan kasvun strategia" vahvistettujen prioriteettien ja Euro Plus -sopimuksen vastaisia ja vaikeuttavat erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden luomisen edellyttämää talouksien, budjettien ja verotuksen yhteensovittamista .

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

(1 a) Veroviranomaisten yhteistyön lisääminen voi merkittävästi vähentää unionissa rajatylittävää liiketoimintaa harjoittavien yritysten kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 2 kappale

(2) Rajatylittävän liiketoiminnan veroesteet ovat erityisen vakavia pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla ei usein ole riittävästi resursseja selviytyä markkinoiden tehottomuudesta. (2) Veroesteet saattavat olla erityisen vakavia rajatylittävää liiketoimintaa harjoittaville pienille ja keskisuurille yrityksille, sillä niillä ei usein ole riittävästi resursseja selviytyä markkinoiden tehottomuudesta.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

(2 a) Verokannoilla käytävää tervettä kilpailua olisi kannustettava jäsenvaltiotasolla ja myös aluetasolla niiden alueiden osalta, joilla on verotus- ja lainsäädäntövaltaa.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

(3 a) Sisämarkkinoiden toiminnan tehostaminen on tärkein kasvua ja työllisyyttä lisäävä tekijä. Yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan (CCCTB) käyttöönoton olisi lisättävä kasvua ja työpaikkojen määrää unionissa karsimalla yhtiöiden ja etenkin rajatylittävää toimintaa harjoittavien pienyritysten hallinnollisia kuluja ja byrokratiaa.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

(4 a) Koska kaikki jäsenvaltiot ovat sisämarkkina-aluetta, yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB) olisi otettava käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa. Jos neuvosto ei pääse yksimielisyyteen CCCTB-ehdotuksesta, on aiheellista käynnistää viipymättä menettely CCCTB:tä koskevan tiivistetyn yhteistyön mahdollistavan neuvoston päätöksen antamiseksi. Tällaisen tiivistetyn yhteistyön aloittajan olisi oltava jäsenvaltio, jonka rahayksikkö on euro, mutta muiden jäsenvaltioiden olisi voitava milloin tahansa liittyä tähän yhteistyöhön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

(4 b) Tietyt verokilpailun, verotuksellisen optimoinnin ja verokeinottelun korostuneet muodot voivat vähentää joidenkin jäsenvaltioiden tuloja ja vääristää liikkuvan pääoman ja vähemmän liikkuvan työvoiman välistä verotusta. Vahvistettu vakaus- ja kasvusopimus sekä sopimus talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta, ohjauksesta ja hallinnasta edellyttävät, että jäsenvaltiot ja erityisesti euroalueen jäsenvaltiot noudattavat tiukkaa finanssikuria, valvovat menoja ja huolehtivat samalla verotulojen riittävyydestä. Näistä syistä ja koska niiden jäsenvaltioiden valtionpäämiesten ja pääministerien, joiden rahayksikkö on euro, hyväksymän Euro Plus -sopimuksen mukaan CCCTB voisi olla tuloneutraali keino varmistaa kansallisten verojärjestelmien johdonmukaisuus ottaen samalla huomioon kansalliset verostrategiat ja edistää julkisen talouden kestävyyttä ja eurooppalaisyritysten kilpailukykyä, on tärkeää, että euroalueen jäsenvaltiot kykenevät pitämään kiinni talousarviositoumuksistaan, jotta voidaan turvata koko euroalueen vakaus; lisäksi on toivottavaa, että CCCBT:tä sovellettaisiin mahdollisimman pian mahdollisimman moneen yritykseen.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 4 c kappale (uusi)

(4 c) Koska pk-yrityksillä on keskeinen rooli sisämarkkinoilla, komission olisi luotava ja asetettava rajatylittävää toimintaa harjoittavien pk-yritysten käyttöön väline, jolla vähennetään hallinnollista rasitetta ja kustannuksia ja joka saisi näin pk-yritykset valitsemaan vapaaehtoisesti CCCTB-järjestelmän.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 5 kappale

(5) Koska verokantojen erot eivät aiheuta samoja esteitä, järjestelmällä (yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja, CCCTB) ei ole tarpeen vaikuttaa kansallisia yhtiöverokantoja koskevaan jäsenvaltioiden harkintavaltaan. (5) Koska verokantojen erot eivät aiheuta samoja esteitä, CCCTB-järjestelmällä ei ole tarpeen vaikuttaa kansallisia yhtiöverokantoja koskevaan jäsenvaltioiden harkintavaltaan. Jäsenvaltioiden olisi siksi säilytettävä myös valta soveltaa tiettyjä yrityksille suunnattuja kannustimia, erityisesti yhtiöveron hyvitystä.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

(5 a) Tällä direktiivillä ei pyritä yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden yhtiöverokantoja. Jos kuitenkin ilmenee, että vähimmäisverokantojen käyttöönotolla voidaan edistää yhtiöverotuksen taloudellista tehokkuutta, vaikuttavuutta ja oikeudenmukaisuutta, komission olisi arvioitava yhdenmukaistamisen soveltuvuutta tämän direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä. Tämä on sitäkin tärkeämpää, koska jäsenvaltioiden yhtiöverokantojen kehitys on osoittanut, että sisämarkkinoiden verokilpailulla on vaikutusta. Uudesta sisämarkkinastrategiasta 9 päivänä toukokuuta 2010 esitetyn raportin hengessä on tämän vuoksi aiheellista selvittää, onko tällaisesta kilpailusta hyötyä vai haittaa 2000-luvulle soveltuvien sisämarkkinoiden verotuskulttuurille. Erityisesti olisi selvitettävä, onko markkinoiden yhdentymisen ja verotuksellisen itsemääräämisoikeuden välisten jännitteiden poistaminen keino markkinoiden ja sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden yhteensovittamiseksi.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 6 kappale

(6) Yksi tällaisen järjestelmän keskeisistä piirteistä on yhdistäminen, sillä yhtiöiden unionissa kohtaamat merkittävät veroesteet voidaan poistaa vain tällä tavalla. Järjestelmällä poistetaan siirtohinnoittelumuodollisuudet ja kaksinkertainen verotus konsernin sisällä. Lisäksi veronmaksajille aiheutuneet tappiot kuittautuvat automaattisesti muiden samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden saamilla voitoilla. (6) Yksi tällaisen järjestelmän keskeisistä piirteistä on yhdistäminen, sillä samaan konserniin kuuluvien rajatylittävää toimintaa harjoittavien yhtiöiden unionissa kohtaamat merkittävät veroesteet voidaan poistaa vain tällä tavalla. Järjestelmällä poistetaan siirtohinnoittelumuodollisuudet ja kaksinkertainen verotus konsernin sisällä. Lisäksi veronmaksajille aiheutuneet tappiot kuittautuvat automaattisesti muiden samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden saamilla voitoilla.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

(6 a) Veropohjan laajuus, verotettavan tuloksen yhdistäminen ja jäsenvaltioiden suvereniteetti kansallisen yhtiöveroasteensa suhteen tekevät CCCTB:stä verotuksellisesti neutraalin.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

(6 b) Jos CCCTB:n soveltaminen vaikuttaa alue- ja paikallisviranomaisten keräämiin verotuloihin, jäsenvaltiot voivat toteuttaa perustuslaillisten järjestelmiensä mukaisia ja tämän direktiivin kanssa yhteensopivia toimenpiteitä kyseisten vaikutusten tasoittamiseksi.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 8 kappale

(8) Koska tällaisen järjestelmän pääasiallisena tarkoituksena on palvella rajatylittävää toimintaa harjoittavien yhtiöiden tarpeita, sen olisi oltava vapaaehtoinen ja voimassa olevia kansallisia yhtiöverojärjestelmiä täydentävä . (8) Koska tämän direktiivin pääasiallisena tarkoituksena on hyödyttää rajatylittävää toimintaa harjoittavia yhtiöitä sulkematta kuitenkaan pois muita yhtiöitä, järjestelmä on vapaaehtoinen , ja siihen saavat osallistua kaikki ehdot täyttävät yhtiöt . Eurooppayhtiöiden ja eurooppaosuuskuntien, jotka ovat määritelmänsä mukaan ylikansallisia, katsotaan valinneen tämän direktiivin soveltamisen kahden vuoden kuluttua sen soveltamispäivästä. Myös kaikkien muiden tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhtiöiden, lukuun ottamatta mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sellaisena kuin ne on määritelty komission suosituksessa 2003/361/EY (1), olisi sovellettava tätä direktiiviä viimeistään viiden vuoden kuluttua sen soveltamispäivästä. Komission olisi CCCTB:n vaikutuksia arvioidessaan tarkasteltava, olisiko järjestelmästä tehtävä pakollinen myös tällaisille mikroyrityksille ja pk-yrityksille.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 20 kappale

(20) Järjestelmään olisi kuuluttava yleinen väärinkäytöksiä koskeva sääntö, jota täydennetään tietyntyyppisten väärinkäytösten hillitsemiseen tarkoitetuilla toimenpiteillä. Näihin toimenpiteisiin olisi kuuluttava sellaisille etuyhteydessä oleville yrityksille maksettavien korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittaminen, jotka pitävät verotuksellista kotipaikkaansa unionin ulkopuolella sellaisessa matalan verotuksen maassa, joka ei vaihda tietoja maksajan jäsenvaltion kanssa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla annettuun neuvoston direktiiviin 2011/16/EU verrattavissa olevan sopimuksen ja ulkomaisia väliyhteisöjä koskevien sääntöjen perusteella. (20) Järjestelmään olisi kuuluttava tehokas yleinen väärinkäytöksiä koskeva sääntö, jota täydennetään tietyntyyppisten väärinkäytösten hillitsemiseen tarkoitetuilla toimenpiteillä. Näihin toimenpiteisiin olisi kuuluttava sellaisille etuyhteydessä oleville yrityksille maksettavien korkojen vähennyskelpoisuuden rajoittaminen, jotka pitävät verotuksellista kotipaikkaansa unionin ulkopuolella sellaisessa matalan verotuksen maassa, joka ei vaihda tietoja maksajan jäsenvaltion kanssa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien verojen ja vakuutusmaksuista perittävien verojen alalla annettuun neuvoston direktiiviin 2011/16/EU verrattavissa olevan sopimuksen ja ulkomaisia väliyhteisöjä koskevien sääntöjen perusteella. Jäsenvaltioita ei pitäisi estää toteuttamasta ja koordinoimasta keskenään lisätoimenpiteitä, joilla voidaan vähentää sellaisista unionin ulkopuolisista alhaisen verotuksen maista aiheutuvia haittavaikutuksia, jotka eivät vaihda tarvittavia verotietoja.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 21 kappale

(21) Yhdistetyn veropohjan jakokaavaan olisi kuuluttava kolme yhtäläisesti painotettua jakotekijää (työvoima, omaisuuserät ja myynti). Työvoimaa koskeva jakotekijä olisi laskettava henkilöstömenojen ja työntekijöiden lukumäärän perusteella (kummankin osuus on puolet). Omaisuuseriä koskevaan jakotekijään olisi kuuluttava kaikki aineelliset hyödykkeet. Aineettomia hyödykkeitä ja rahoitusvaroja ei tulisi ottaa huomioon kaavassa, koska ne eivät ole paikkaan sidottuja ja ne aiheuttavat järjestelmän kiertämisen vaaran. Näitä jakotekijöitä käyttämällä alkuperäjäsenvaltion eduille annetaan sopiva painotus. Myynti olisiotettava huomioon, jotta varmistetaan määräjäsenvaltion oikeudenmukainen osallisuus. Näillä jakotekijöillä ja painotuksilla olisi varmistettava, että voitot verotetaan siellä missä ne on ansaittu. Yleisestä periaatteesta poiketen silloin, kun jakamisen tulos ei vastaa oikeudenmukaisella tavalla liiketoiminnan laajuutta, suojalauseke tarjoaa mahdollisuuden käyttää vaihtoehtoista menetelmää. (21) Yhdistetyn veropohjan jakokaavaan olisi kuuluttava kolme jakotekijää (työvoima, omaisuuserät ja myynti). Työvoimaa ja omaisuuseriä koskevien jakotekijöiden painotuksen olisi kummankin osalta oltava 45 prosenttia, ja myyntiä koskevan jakotekijän painotuksen olisi oltava 10 prosenttia. Työvoimaa koskeva jakotekijä olisi laskettava henkilöstömenojen ja työntekijöiden lukumäärän perusteella (kummankin osuus on puolet). Omaisuuseriä koskevaan jakotekijään olisi kuuluttava kaikki aineelliset hyödykkeet. Aineettomia hyödykkeitä ja rahoitusvaroja ei tulisi ottaa huomioon kaavassa, koska ne eivät olepaikkaan sidottuja ja ne aiheuttavat järjestelmän kiertämisen vaaran. Näitä jakotekijöitä käyttämällä alkuperäjäsenvaltion eduille annetaan sopiva painotus. Myynti olisi otettava huomioon, jotta varmistetaan määräjäsenvaltion oikeudenmukainen osallisuus. Näillä jakotekijöillä ja painotuksilla olisi varmistettava, että voitot verotetaan siellä missä ne on ansaittu. Yleisestä periaatteesta poiketen silloin, kun jakamisen tulos ei vastaa oikeudenmukaisella tavalla liiketoiminnan laajuutta, suojalauseke tarjoaa mahdollisuuden käyttää vaihtoehtoista menetelmää.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

(21 a) CCCTB:n laskemiseen sovellettavista yhteisistä säännöistä ei saisi aiheutua kohtuuttomia hallinnollisia kustannuksia yrityksille, jotta niiden kilpailukyky ei kärsi.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 23 kappale

(23) Konsernien olisi voitava asioida vain yhden verohallinnon kanssa ("pääasiallinen veroviranomainen"), jonka olisi oltava sen jäsenvaltion veroviranomainen , jossa konsernin emoyhtiö ("pääasiallinen veronmaksaja") pitää verotuksellista kotipaikkaansa. Tässä direktiivissä olisi myös säädettävä järjestelmän hallinnointia koskevat menettelysäännöt. Siinä olisi säädettävä myös etukäteislausuntoa koskevasta mekanismista. Pääasiallisen veroviranomaisen olisi käynnistettävä tarkastukset ja koordinoitava niitä, mutta sellaisen jäsenvaltion viranomaiset, jossa jokin konserniyhtiö on verovelvollinen, voivat pyytää tarkastuksen käynnistämistä. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa jokin konserniyhtiö pitää verotuksellista kotipaikkaansa tai johon se on sijoittautunut, voi riitauttaa pääasiallisen veroviranomaisen valintailmoituksesta tai oikaistusta verotuspäätöksestä tekemän päätöksen pääasiallisen veroviranomaisen jäsenvaltion tuomioistuimissa. Veronmaksajien ja veroviranomaisten väliset erimielisyydet olisi käsiteltävä hallintoelimessä, joka on pääasiallisen veroviranomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti toimivaltainen käsittelemään muutoksenhaut ensimmäisessä oikeusasteessa. (23) Konsernien olisi voitava asioida vain yhden verohallinnon kanssa ("pääasiallinen veroviranomainen"), jonka olisi oltava sen jäsenvaltion viranomainen , jossa konsernin emoyhtiö ("pääasiallinen veronmaksaja") pitää verotuksellista kotipaikkaansa. Tässä direktiivissä olisi myös säädettävä järjestelmän hallinnointia koskevat menettelysäännöt. Siinä olisi säädettävä myös etukäteislausuntoa koskevasta mekanismista. Pääasiallisen veroviranomaisen olisi käynnistettävä tarkastukset ja koordinoitava niitä, mutta sellaisen jäsenvaltion viranomaiset, jossa jokin konserniyhtiö on verovelvollinen, voivat pyytää tarkastuksen käynnistämistä. Sellaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jossa jokin konserniyhtiö pitää verotuksellista kotipaikkaansa tai johon se on sijoittautunut, voi riitauttaa pääasiallisen veroviranomaisen valintailmoituksesta tai oikaistusta verotuspäätöksestä tekemän päätöksen pääasiallisen veroviranomaisen jäsenvaltion tuomioistuimissa. Veronmaksajien ja veroviranomaisten väliset erimielisyydet olisi käsiteltävä hallintoelimessä, joka on pääasiallisen veroviranomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti toimivaltainen käsittelemään muutoksenhaut ensimmäisessä oikeusasteessa.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

(23 a) Komission olisi perustettava yhteisen siirtohinnoittelufoorumin kaltainen uusi CCCTB-foorumi, jolle yritykset ja jäsenvaltiot voivat osoittaa CCCTB:tä koskevia kysymyksiä ja kiistoja. Foorumin olisi voitava antaa opastusta yrityksille ja jäsenvaltioille.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

(27 a) Tässä direktiivissä lähestytään yhtiöverotuksen olennaista osatekijää aivan uudella tavalla. Siksi komission olisi niin pian kuin se on tarkoituksenmukaista analysoitava asiaa perin pohjin ja toteutettava riippumaton arviointi. Kun otetaan huomioon yhtiöverotuksen soveltamisen ja täytäntöönpanon luontainen rytmi, tällaista analyysiä ja arviointia ei pitäisi tehdä ennen kuin on kulunut viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. Komission analyysissä ja arvioinnissa olisi tarkasteltava seuraavia: CCCTB:n vapaaehtoisuus, yhdenmukaistamisen rajoittaminen veropohjaan, jakokaava, järjestelmän soveltuvuus pk-yritysten kannalta ja sen vaikutus jäsenvaltioiden verotuloihin.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi 6 a artikla (uusi)

6 a artikla Eurooppayhtiöt ja eurooppaosuuskunnat Liitteessä I olevassa a ja b kohdassa tarkoitettujen ehdot täyttävien eurooppayhtiöiden ja eurooppaosuuskuntien katsotaan … (2) alkaen olevan yhtiöitä, jotka ovat valinneet tämän direktiivin soveltamisen.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi 6 b artikla (uusi)

6 b artikla Soveltaminen muihin ehdot täyttäviin yhtiöihin Ehdot täyttävien yhtiöiden, jotka ovat muita kuin suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja mikroyrityksiä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä, on sovellettava tätä direktiiviä … (3) alkaen.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi 12 artikla – 1 kohta

Vähennyskelpoisiin kuluihin on kuuluttava kaikki tulojen hankkimisesta tai takaamisesta veronmaksajalle syntyvät myyntimenot ja -kulut vähennettyinä vähennyskelpoisilla arvonlisäveroilla, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysmenot sekä liiketoimintaa varten tapahtuvasta pääoman hankinnasta ja velanotosta syntyvät menot. Vähennyskelpoisiin kuluihin on kuuluttava kaikki tulojen hankkimisesta tai takaamisesta veronmaksajalle syntyvät myyntimenot ja -kulut vähennettyinä vähennyskelpoisilla arvonlisäveroilla, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysmenot sekä liiketoimintaa varten tapahtuvasta pääoman hankinnasta ja velanotosta syntyvät menot. Vähennyskelpoisiksi kuluiksi katsotaan myös ympäristönsuojelua ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat toistuvat menot.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi 14 artikla – 1 kohta – j alakohta

j) liitteessä III luetellut verot , lukuun ottamatta energiatuotteista, alkoholista, alkoholijuomista ja valmistetusta tupakasta kannettavia valmisteveroja . j) liitteessä III luetellut verot.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi 30 artikla – c alakohta

c) direktiivin 91/674/ETY mukaisesti vahvistettujen vakuutusyritysten teknisten varausten, lukuun ottamatta tasoitusvarauksia, on oltava vähennyskelpoisia. Jäsenvaltiot voivat säätää tasoitusvarauksia koskevista vähennyksistä . Kun kyseessä on konserni, tällaista tasoitusvarausten vähennystä sovelletaan kyseisessä jäsenvaltiossa verotuksellista kotipaikkaansa pitävien tai siellä sijaitsevien konserniyhtiöiden jako-osuuteen. Vähennettyjä määriä on tarkasteltava uudelleen ja tarkistettava kunkin verovuoden lopussa. Tulevien vuosien veropohjaa laskettaessa jo vähennetyt määrät on otettava huomioon. c) direktiivin 91/674/ETY mukaisesti vahvistettujen vakuutusyritysten teknisten varausten, lukuun ottamatta tasoitusvarauksia, on oltava vähennyskelpoisia. Jäsenvaltion, joka on ottanut käyttöön tasoitusvaraukset kauppaoikeudessa direktiivin 91/674/ETY 62 artiklan nojalla, on myös sallittava niiden vähentäminen verotuksessa . Kun kyseessä on konserni, tällaista tasoitusvarausten vähennystä sovelletaan kyseisessä jäsenvaltiossa verotuksellista kotipaikkaansa pitävien tai siellä sijaitsevien konserniyhtiöiden jako-osuuteen. Vähennettyjä määriä on tarkasteltava uudelleen ja tarkistettava kunkin verovuoden lopussa. Tulevien vuosien veropohjaa laskettaessa jo vähennetyt määrät on otettava huomioon.

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi 48 artikla

Jos veronmaksajalle on aiheutunut ennen tässä direktiivissä säädetyn järjestelmän valitsemista tappioita, jotka voitaisiin siirtää eteenpäin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti mutta joita ei ollut vielä kuitattu verotettavia voittoja vastaan, nämä tappiot voidaan vähentää veropohjasta kyseisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jos veronmaksajalle on aiheutunut ennen tässä direktiivissä säädetyn järjestelmän valitsemista tappioita, jotka voitaisiin siirtää eteenpäin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti mutta joita ei ollut vielä kuitattu verotettavia voittoja vastaan, nämä tappiot voidaan vähentää siitä osasta veropohjaa, joka on verotettu jäsenvaltiossa aiemmin sovelletun kansallisen lainsäädännön nojalla kyseisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi 73 artikla – 1 kohta – a alakohta

a) kyseisen kolmannen maan yleisen järjestelmän mukainen voittoihin sovellettava sääntömääräinen yhtiöverokanta, joka on alle 40 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavan sääntömääräisen yhtiöverokannan keskiarvosta; a) kyseisen kolmannen maan yleisen järjestelmän mukainen voittoihin sovellettava sääntömääräinen yhtiöverokanta, joka on alle 70 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavan sääntömääräisen yhtiöverokannan keskiarvosta;

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi 80 artikla – 1 kohta

Pelkästään verotuksen välttämiseksi suoritettuja keinotekoisia liiketapahtumia ei oteta huomioon veropohjaa laskettaessa. Pääasiassa verotuksen välttämiseksi suoritettuja keinotekoisia liiketapahtumia ei oteta huomioon veropohjaa laskettaessa.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi 82 artikla – 1 kohta – b alakohta

b) kolmannen maan yleisessä järjestelmässä voittoihin sovelletaan sääntömääräistä yhtiöverokantaa, joka on alle 40 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavien lakisääteisten yhtiöverokantojen keskiarvosta, tai yritykseen sovelletaan erityisjärjestelmää, jossa verotus on huomattavasti kevyempi kuin yleisessä järjestelmässä; b) kolmannen maan yleisessä järjestelmässä voittoihin sovelletaan sääntömääräistä yhtiöverokantaa, joka on alle 70 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavien lakisääteisten yhtiöverokantojen keskiarvosta, tai yritykseen sovelletaan erityisjärjestelmää, jossa verotus on huomattavasti kevyempi kuin yleisessä järjestelmässä;

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi 86 artikla – 1 kohta – johdantokappale

1. Yhdistetty veropohja on jaettava konserniyhtiöiden välillä joka verovuosi jakokaavaa käyttäen. Määritettäessä konserniyhtiön A jako-osuutta käytetään seuraavaa kaavaa, jossa myyntiä, työvoimaa ja omaisuuseriä koskevia jakotekijöitä painotetaan yhtä paljon : 1. Yhdistetty veropohja on jaettava konserniyhtiöiden välillä joka verovuosi jakokaavaa käyttäen. Määritettäessä konserniyhtiön A jako-osuutta käytetään seuraavaa kaavaa, joka kattaa myyntiä, työvoimaa ja omaisuuseriä koskevat jakotekijät :

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi 86 artikla – 1 kohta – kaava

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi 110 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a. Komissio suunnittelee yhteistyössä jäsenvaltioiden veroviranomaisten kanssa yhdenmukaisen veroilmoitusmallin.

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi 122 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1. Pääasiallinen veroviranomainen voi käynnistää konserniyhtiöiden tarkastukset ja koordinoida niitä. Tarkastus voidaan käynnistää myös toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä. 1. Pääasiallinen veroviranomainen voi käynnistää konserniyhtiöiden tarkastukset ja koordinoida niitä. Tarkastus voidaan käynnistää myös toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä jäsenvaltiossa, johon konserniyhtiö on sijoittautunut .

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi 123 a artikla (uusi)

123 a artikla CCCTB-foorumi Komissio perustaa CCCTB-foorumin, jonka käsiteltäväksi yritykset ja jäsenvaltiot voivat antaa CCCTB:tä koskevia kysymyksiä ja kiistoja. Foorumi antaa opastusta yrityksille ja jäsenvaltioille.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi 130 artikla

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille delegoitujen säädösten hyväksymisestä ja siitä, jos neuvosto on vastustanut niitä tai kumonnut toimivallan siirron. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille delegoitujen säädösten hyväksymisestä ja siitä, jos neuvosto on vastustanut niitä tai kumonnut toimivallan siirron. Välineen mahdolliset tulevat arvioinnit on toimitettava Euroopan parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan jäsenille.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi 132 a artikla (uusi)

132 a artikla Rajatylittävää toimintaa harjoittavat pk-yritykset Komissio kehittää … (4) mennessä välineen, jonka avulla rajatylittävää toimintaa harjoittavat pk-yritykset voivat liittyä CCCTB-järjestelmään vapaaehtoisuuden pohjalta.

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi 133 artikla

Komissio tarkastelee viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta sen soveltamista ja ilmoittaa neuvostolle tämän direktiivin toiminnasta. Raportissa on erityisesti oltava analyysi tämän direktiivin XVI luvulla perustetun mekanismin vaikutuksista veropohjien jakamiseen jäsenvaltioiden välillä . Komissio tarkastelee … (5) mennessä tämän direktiivin soveltamista ja ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen toiminnasta. Raportissa on oltava muun muassa riippumattomaan arviointiin perustuva analyysi

a) XVI luvulla perustetun mekanismin vaikutuksista veropohjien jakamiseen jäsenvaltioiden välillä ja jäsenvaltioiden verotuloihin;

b) tämän direktiivin käytöstä ja soveltuvuudesta pk-yritysten tapauksessa;

c) eduista ja haitoista siinä tapauksessa, että järjestelmästä tehdään pk-yrityksille pakollinen;

d) tämän direktiivin sosioekonomisista vaikutuksista, mukaan lukien vaikutukset yhtiöiden maailmanlaajuisiin toimiin ja ehdot täyttävien ja muiden yhtiöiden kilpailukykyyn;

e) vaikutuksista oikeudenmukaiseen veronkantoon jäsenvaltioissa;

f) vähimmäisverokantojen käyttöönoton eduista ja haitoista.

Komissio esittää tarvittaessa ehdotuksen tämän direktiivin muuttamiseksi viimeistään vuonna 2020. Komissio antaa viimeistään … (6) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin mahdollisista vaikutuksista sisämarkkinoihin ja erityisesti mahdollisista kilpailun vääristymistä niiden yhtiöiden, joihin sovelletaan tässä direktiivissä säädettyä järjestelmää, ja niiden yhtiöiden välillä, jotka eivät täytä yhdistämiskriteerejä.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi Liite 3 – otsikko 5 - 4 kohta