EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.9.2016 COM(2016) 559 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE IFRS-säätiön, EFRAGin ja PIOB:n toiminnasta vuonna 2015



1.Kertomuksen tarkoitus ja laajuus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2014, jolla tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavaa unionin ohjelmaa pidennettiin siten, että se jatkuu 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 välisen ajan, tuli voimaan 9. huhtikuuta 2014 sen jälkeen, kun se oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Asetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaan komissio laatii vuodesta 2015 alkaen vuotuisen kertomuksen ohjelman tuensaajien toiminnasta. Tuensaajia ovat kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (IFRS-säätiö), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) ja julkisen edun valvontalautakunta (PIOB). Kertomuksen kattamia seikkoja käsitellään tarkemmin asetuksen 9 artiklan 4, 5 ja 6 kohdassa. Kertomus kattaa IFRS-säätiön, EFRAGin ja PIOB:n toiminnan vuonna 2015. Lisäksi on päätetty kuitenkin mainita tietyt tapahtumat vuodelta 2016, jos se on katsottu tarpeelliseksi tämän kertomuksen kannalta. 2.IFRS-säätiö 2.1.Yleiset periaatteet, joiden mukaan uusia standardeja on kehitetty 1.1.1.Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elimen International Accounting Standards Boardin (IASB) oikean kuvan periaate Kansainvälisessä tilinpäätösstandardissa IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen edellytetään, että tilinpäätös antaa oikean kuvan yhteisön taloudellisesta asemasta, tuloksesta ja kassavirroista. Oikean kuvan antaminen edellyttää, että transaktioiden, muiden tapahtumien ja olosuhteiden vaikutukset esitetään todenmukaisesti ja noudattaen käsitteellisessä viitekehyksessä annettuja varojen, velkojen, tuottojen ja kulujen määritelmiä ja kirjaamiskriteereitä. IFRS-standardien noudattamisen ja lisätietojen antamisen tarvittaessa oletetaan johtavan oikean kuvan antavaan tilinpäätökseen. 1.1.2.IASB:n oikeudenmukaisen menettelyn periaatteet IASB:n oikeudenmukaista menettelyä koskevat vaatimukset, joita on noudatettava uusien standardien laatimisessa, perustuvat avoimuuden, täysimääräisen ja oikeudenmukaisen kuulemisen sekä vastuuvelvollisuuden periaatteisiin. Avoimuus IASB:n (ja kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean) teknisiä kysymyksiä käsittelevät kokoukset ovat yleisölle avoimia ja lisäksi ne tallennetaan ja lähetetään suorana verkkolähetyksenä. Näiden kokousten tekniset valmisteluasiakirjat asetetaan saataville IFRS-säätiön verkkosivustolle kokousten tallenteiden ja verkkolähetysten ohella. Myös yhteenvedot kokouksissa tehdyistä päätöksistä julkaistaan. Täysimääräinen ja oikeudenmukainen kuuleminen IASB:n toimintaperiaatteena on myös se, että laaja intressitahojen kuuleminen parantaa sen standardien laatua. Kuuleminen voidaan toteuttaa monin eri tavoin, muun muassa yksittäisinä tapaamisina ja kenttätyönä. Vastuuvelvollisuus IASB on sitoutunut vastuuvelvollisuuden periaatteeseen ja arvioi ehdotettujen uusien vaatimusten todennäköisiä kustannuksia ja etuja tai vaikutuksia uuden tai muutetun standardin koko kehitysprosessin ajan. IASB hyväksyy ja julkaisee näkemyksensä todennäköisistä vaikutuksista. IASB julkaisi marraskuussa 2014 vaikutusten analysoinnista vastaavan neuvoa-antavan ryhmän (Effects Analysis Consultative Group) raportin. Ryhmä oli perustettu kertomaan IASB:lle parhaista käytänteistä uuden standardin todennäköisten vaikutusten analysoinnissa sekä lisäämään samalla luottamusta IASB:n prosesseihin ja tehostamaan niitä. Suositukset perustuvat IASB:n kattaviin menetelmiin vaikutusten analysoinnissa, ja ne pantiin ensi kertaa täytäntöön uuden standardin IFRS 16 Vuokrasopimukset yhteydessä julkaisussa vaikutusten analysoinnissa. Komissio on äskettäin aloittanut tulevien IFRS-standardien vaikutusten analysoinnin käsittelyn muiden valvontaelimen jäsenten kanssa. Asian käsittely jatkuu valvontaelimessä vuonna 2016. 2.2.IASB:n tärkeimmät saavutukset vuonna 2015

IASB sai vuonna 2015 valmiiksi yhden merkittävän uuden standardin: IFRS 16 Vuokrasopimukset, joka julkistettiin tammikuussa 2016. Lisäksi IASB jatkoi monien muiden tärkeiden hankkeiden työstämistä, erityisesti vakuutussopimuksia ja tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevia hankkeita sekä käsitteellistä viitekehystä. a)IFRS 16 Vuokrasopimukset IASB:n vuosikymmenen jatkuneen vuokrasopimusten kirjanpidollista käsittelyä koskevan työn tuloksena se julkaisi standardin IFRS 16 Vuokrasopimukset. IFRS 16 tuo merkittävän muutoksen vuokrasopimusten kirjanpidolliseen käsittelyyn yrityksissä, sillä sen mukaan vuokralleottajien on merkittävä taseeseen kaikkia vuokrasopimuksia koskevat varat ja velat. Uusi standardi pyrkii aiempaa paremmin kuvaamaan liiketoimien todellisia seurauksia ja lisäämään kaivattua avoimuutta yritysten vuokrasopimuksia koskevista varoista ja veloista, jotta taseen ulkopuolella ilmoitettavat rahoitusleasingsopimukset eivät enää jää merkitsemättä taseeseen. Standardin odotetaan parantavan hyödykkeitä vuokralle ottavien ja velkarahalla ostavien yritysten vertailtavuutta. Standardin yhteydessä IASB on julkaissut myös erillisen, kattavan vaikutustenanalyysin, joka osoittaa, että standardista saatavat hyödyt ovat suuremmat kuin siitä syntyvät kustannukset. Kesäkuussa 2016 komissio pyysi EFRAGia antamaan IFRS 16:sta hyväksymislausuntonsa, johon tulisi liittää vaikutusten analysointi sekä kustannus-hyötyanalyysi ja analyysi standardin laajemmista taloudellisista vaikutuksista. Vaikutustenanalyysin tulisi olla riippumaton ja puolueeton ja keskittyä Eurooppaan. b)Muut hankkeiden tuottamat keskeiset saavutukset IASB on edelleen työskennellyt tiiviisti saadakseen vakuutussopimuksia koskevan hankkeen päätökseen, ja se on saanut valmiiksi teknisen käsittelyn. Käsittelyn aikana IASB on käynyt laajaa vuoropuhelua kaikkien intressitahojen kanssa. Hankkeen odotetaan lisäävän kaivattua avoimuutta alalla tällä hetkellä noudatettavien tilinpäätöskäytäntöjen kirjoon. Uuden standardin myötä saadaan aiempaa realistisempi ja vertailukelpoisempi kuva eri puolilla maailmaa toimivien vakuutusalan yritysten taloudellisesta asemasta. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun taloudessa eletään epävakaita aikoja. Hankkeen kiireellisyyttä korosti äskettäinen finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) IASB:lle esittämä pyyntö saada vakuutuksia koskeva standardi valmiiksi mahdollisimman nopeasti. IASB aikoo julkaista uuden vakuutusstandardin vuoden 2016 lopulla. Joulukuussa 2015 IASB lähetti julkiselle lausuntokierrokselle ehdotukset nykyisen standardin IFRS 4 Vakuutussopimukset muuttamiseksi. Ehdotusten tarkoituksena on puuttua standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit (voimaantulopäivä 1. tammikuuta 2018) ja uuden vakuutussopimuksia koskevan standardin (joka korvaa IFRS 4:n ja jonka voimaantulopäivä on myöhemmin) eri voimaantulopäivistä tilapäisesti aiheutuviin ongelmiin. Tässä yhteydessä osa vakuutussopimuksia tekevistä yrityksistä on ilmaissut huolensa siitä, että kaksi merkittävää kirjanpitoon vaikuttavaa muutosta pannaan täytäntöön eri päivinä. Yritykset painottivat myös sitä, että kirjanpidon epävakaus voi lisääntyä tuloslaskelmassa, jos uudet rahoitusinstrumentteja koskevat vaatimukset tulevat voimaan ennen vakuutussopimuksia koskevia uusia vaatimuksia. Siksi IASB:n aihepiiriä koskevissa ehdotuksissa pyritään vastaamaan näihin huolenaiheisiin ja saattamaan ne tasapainoon tilinpäätösten käyttäjien tarpeiden kanssa. IASB:n ehdotuksissa kaavaillaan seuraavaa: – annetaan pääasiassa vakuutussopimuksia tekeville yhteisöille mahdollisuus lykätä standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit täytäntöönpanoa vuoteen 2021 (lykkäämistä koskeva periaate) – annetaan yhteisöille, joissa sovelletaan standardia IFRS 9, mahdollisuus poistaa tuloslaskelmasta joitakin kirjanpidollisia epäsymmetrioita ja tilapäistä epävakautta, joita voi esiintyä ennen uuden vakuutussopimuksia koskevan standardin käyttöönottoa (päällekkäisyyden periaate). IASB:n on määrä julkistaa kyseiset muutokset syyskuussa 2017. 2.3.Tarkistetun käsitteellisen viitekehyksen kehittäminen IASB julkaisi 28. toukokuuta 2015 luonnoksen, jossa ehdotetaan muutoksia sen käsitteelliseen viitekehykseen. Käsitteellisessä viitekehyksessä kuvaillaan yleistä tarkoitusta palvelevan tilinpäätösraportoinnin käsitteitä. Luonnoksessa käsitellään muun muassa varovaisuutta, luotettavuutta, yhteisön liiketoimintamallia, sisältö ennen muotoa periaatetta ja pitkäaikaisia sijoituksia. Vuonna 2015 IASB sai eri sidosryhmiltä lukuisia luonnosta koskevia lausuntokirjeitä. IASB ottaa ne huomioon kehittäessään tarkistettua käsitteellistä viitekehystä, jonka on määrä valmistua alkuvuodesta 2017. Varovaisuus Luonnoksessa ehdotetaan varovaisuuden käsitteen palauttamista käsitteelliseen viitekehykseen. Varovaisuutta kuvaillaan epävarmuuden vallitessa suoritettavan harkinnan edellyttämäksi varovaisuudeksi. On totta, että varovaisuus voi johtaa epäsymmetriaan saamisten, tulojen ja velkojen sekä kulujen kirjaamisessa. On myös syytä huomata, että vaikka varovaisuuden käsite poistettiin käsitteellisestä viitekehyksestä vuonna 2010, IASB:n kantana on ollut koko ajan, että varovaisuus on otettu huomioon sen standardeissa. Lausuntokirjeessään EFRAG piti myönteisenä IASB:n päätöstä palauttaa varovaisuuden käsite käsitteellisen viitekehykseen ja oli yhtä mieltä IASB:n päätelmien perusteluista, joiden mukaan varovaisuus voi johtaa epäsymmetriaan saamisten, tulojen ja velkojen sekä kulujen kirjaamisessa, vaikka tilinpäätöksessä ei esiinny ei-toivottua vinoumaa. EFRAG kuitenkin katsoo, että näitä päätelmiä olisi selvennettävä ja ne tulisi vahvistaa käsitteellisessä viitekehyksessä. Luotettavuus Ennen vuotta 2010 luotettavuus yksilöitiin käsitteellisessä viitekehyksessä yhdeksi hyödyllisten taloudellisten tietojen ominaisuuksista. IASB korvasi kuitenkin tämän käsitteen vuonna 2010 käsitteellä, jonka mukaan hyödyllisten taloudellisten tietojen olisi esitettävä todenmukaisesti sitä, mitä niiden väitetään esittävän (todenmukainen esittäminen). Jotkin IASB:n sidosryhmistä ovat olleet huolissaan tästä muutoksesta. Sen vuoksi luonnoksessa pyritään käsittelemään näkökohtia, joita IAS uskoo sidosryhmien halunneen tuoda esiin ilmaistessaan huolensa luotettavuudesta. Luonnoksessa oleva todenmukaisen esittämisen kuvaus on pääosin sama kuin luotettavuuden kuvaus ennen vuotta 2010 käytetyssä käsitteellisessä viitekehyksessä. Luonnoksen mukaan täysin todenmukainen esittäminen edellyttää täydellisyyttä, puolueettomuutta ja virheettömyyttä. Luonnoksessa käsitellään laajemmin tekijöitä, jotka vaikuttavat siihen, että käyttäjät voivat luottaa taloudellisten tietojen esittävän todenmukaisesti sitä, mitä niiden väitetään esittävän. IASB:n mukaan luotettavuuden käsitteen palauttaminen käsitteelliseen viitekehykseen on tämän vuoksi tarpeetonta. Lausuntokirjeessään EFRAG kannatti sitä, että todenmukaisen esittämisen ja merkityksellisyyden käsitteet tunnustetaan edelleen käsitteellisessä viitekehyksessä hyödyllisten taloudellisten tietojen perustavanlaatuisina laadullisina ominaisuuksina. EFRAG kuitenkin katsoi, että käsitteellisessä viitekehyksessä olisi syytä tunnustaa, että merkityksellisyyden lisääntyessä todenmukainen esittäminen (tai luotettavuus) saattaa kärsiä ja päinvastoin. Lisäksi todenmukaisen esittämisen (tai luotettavuuden) käsitteessä olisi otettava huomioon myös mittaukseen liittyvä epävarmuus. Liiketoimintamalli

Luonnoksen mukaan tilinpäätösten tarkoituksenmukaisuutta voidaan lisätä, jos IASB ottaa standardeja laatiessaan huomioon sen, kuinka yhteisöt harjoittavat liiketoimintaansa. Tällä muutoksella halutaan ottaa huomioon asema, joka liiketoimintamallilla olisi oltava sen määrittämisessä, kuinka eri erät arvostetaan tuloslaskelmassa ja taseessa. Sisältö ennen muotoa periaate Luonnoksessa palautetaan sisältö ennen muotoa periaate, mitä pidetään myönteisenä, sillä sitä tarvitaan liiketoimien taloudellisia seurauksia esitettäessä. Pitkäaikaiset sijoitukset Laatiessaan luonnosta IASB totesi, että siihen sisältyvä ehdotuspaketti tarjoaa riittävät välineet, joiden avulla IASB voi ottaa asianmukaisesti huomioon sekä pitkäaikaisten sijoittajien tietotarpeet että sen, kuinka yhteisön olisi kirjattava pitkäaikaiset sijoitukset. Komission näkemyksen mukaan on myönteistä, että IASB on tarkastellut tätä aihetta erikseen. Komissio aikoo kiinnittää huomiota kysymykseen siitä, ovatko pitkäaikaissijoittajat IASB:n kanssa samaa mieltä tästä aiheesta. 3.EFRAG 3.1.Oikeaa ja riittävää kuvaa koskeva periaate ja EFRAGin uudesta yleistä etua koskevasta IFRS-standardista laatimien vaikutustenarviointien lujittaminen EFRAG osallistuu koko standardointiprosessiin kommentoimalla IASB:n lausuntoja ja tekemällä alustuksia vauhdittaakseen vuoropuhelua tärkeistä tilinpäätöskysymyksistä. Kommentointi ja ennakoiva toiminta ovat olennaisia sen varmistamiseksi, että Euroopassa vallitsevat näkemykset tilinpäätösraportoinnin kehityksestä ilmaistaan asianmukaisesti ja selkeästi standardointiprosessissa, jotta lopulliset standardit olisivat eurooppalaiselta kannalta tarkoituksenmukaisia. Vuonna 2014 toteutetun hallintouudistuksen jälkeen EFRAG on hyväksymisarvioinneissaan tarkastellut edelleen sitä, täyttävätkö IFRS-standardit kaikki IAS-asetuksen tekniset kriteerit, kuten ovatko ne oikeaa ja riittävää kuvaa koskevan periaatteen mukaisia. EFRAG on tehostanut myös sen arviointia, ovatko uudet tai ehdotetut tilinpäätösraportointivaatimukset yleisen edun mukaisia. Näin ollen on syytä tähdentää, että komissio pyrkii vuoden 2016 aikana entisestään selventämään yleistä etua koskevaa vaatimusta. Vuonna 2015 EFRAG antoi komissiolle hyväksymislausuntonsa kahdesta merkittävästä standardista, IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista ja IFRS 9 Rahoitusinstrumentit. Viimeistellessään IFRS 15:n hyväksymislausuntoa EFRAG otti huomioon osapuolilta saamansa palautteen ja katsoi, että uusi standardi oli Euroopan yleisen edun mukainen, koska IFRS 15:n voitiin odottaa vaikuttavan myönteisesti pääomakustannuksiin eikä EFRAG ollut havainnut, että standardilla olisi mahdollisesti kielteisiä vaikutuksia Euroopan talouteen. Tämä arviointi sisältyi maaliskuussa 2015 julkaistuun lopulliseen hyväksymislausuntoon. Kuultuaan tilinpäätöskysymysten sääntelykomiteaa (ARC) komissio yksilöi standardia IFRS 9 Rahoitusinstrumentit koskevassa hyväksymislausuntopyynnössään useita erityisaiheita, mukaan lukien yleiseen etuun liittyviä kysymyksiä, joista tarvitaan EFRAGin laatima analyysi. Komissio pyysi EFRAGia arvioimaan kyseistä standardia erityisesti varovaisuuden käsitteen kannalta. Se pyysi myös arviointia käyvän arvon käytöstä, myös pitkäaikaissijoittajien tarpeiden osalta, ja siitä, voisivatko tehdyt muutokset vaikuttaa haitallisesti rahoitusvakauteen. Syyskuussa 2015 EFRAG toimitti komissiolle hyväksymislausuntonsa standardista IFRS 9 Rahoitusinstrumentit. EFRAGin hyväksymislausunnossa todettiin, että IFRS 9 on Euroopan yleisen edun mukainen, lukuun ottamatta vakuutusalaan kohdistuvia vaikutuksia, jos standardia IFRS 9 ryhdytään soveltamaan ennen tulevan vakuutussopimuksia koskevan standardin valmistumista. EFRAG totesi myös, että IFRS 9:n soveltaminen johtaisi varovaisuusperiaatteen noudattamiseen kirjanpidossa. Vuonna 2015 EFRAG osallistui IASB:n kuulemismenettelyyn ja julkaisi lausuntokirjeen muita IASB:n lausuntoja, myös käsitteellistä viitekehystä, koskeneen julkisen kuulemisen jälkeen. Lisäksi EFRAG jatkoi neuvotteluja standardia IFRS 4 Vakuutussopimukset koskevasta hankkeesta ja osallistui aktiivisesti kuulemisiin, jotka koskivat IASB:n ehdotuksia nykyisen vakuutussopimuksia koskevan standardin IFRS 4 muuttamisesta, jotta standardin IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja uuden vakuutussopimuksia koskevan standardin eri voimaantulopäivistä tilapäisesti aiheutuviin ongelmiin voitaisiin puuttua. 3.2.Tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien sekä niitä koskevien näkemysten moninaisuus Euroopan unionissa EFRAG on noudattanut perustamisestaan lähtien avointa oikeudenmukaista menettelyä, jota on kehitetty edelleen ajan mittaan. Tällä säännönmukaisella menettelyllä annetaan kaikille eurooppalaisille tahoille tilaisuus esittää näkemyksiään EFRAGille ja varmistetaan, että tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien sekä niitä koskevien näkemysten moninaisuus otetaan huomioon ja uudet IFRS-standardit vastaavat unionin tarpeita. Osana oikeudenmukaista menettelyään EFRAG julkaisee alustavia kannanottoja julkista kuulemista varten, tekee kenttäkokeita ja muunlaisia vaikutustenanalyyseja, järjestää tiedotustapahtumia (joista osa on suunnattu erityisesti tilinpäätösten käyttäjille), toteuttaa erityisiä kyselytutkimuksia ja julkaisee tutkimusten tulokset palautelausunnoissa sekä julkaisee lopulliset kantansa. EFRAGin hallintoneuvoston ja teknisen asiantuntijaryhmän kokoukset ovat julkisia, ja kokousten asialistat ja yhteenvedot sekä EFRAGin hallintoneuvoston kokouksissa käsiteltävien asioiden tausta-asiakirjat julkaistaan EFRAGin verkkosivustolla. Keskusteluissa käytetään lisäksi EFRAGin standardointielinten neuvoa-antavan foorumin (Consultative Forum of Standard Setters, CFSS) ja EFRAGin erityistyöryhmien antamia tietoja. EFRAGin käyttäjäpaneelilta saadut tiedot ovat keskeisessä asemassa EFRAGin työn kannalta. Näiden ryhmien sekä EFRAGin hallintoneuvoston ja teknisen asiantuntijaryhmän monipuolinen kokoonpano sekä maantieteellisen että ammatillisen taustan kannalta on oikeudenmukaisen menettelyn ohella tae siitä, että EFRAG ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki eri näkökulmat. 3.3.Hallinnonuudistuksen toteutus Maystadtin raportin suosituksen jälkeen Lokakuun 31. päivänä 2014 toteutettu EFRAGin hallintouudistus lisäsi organisaation legitiimiyttä ja edustavuutta, ja EU:n osallistuminen standardisointiprosessiin voitiin yhdenmukaistaa. On syytä tähdentää, että kaikki EFRAGin päätelmät vuonna 2015 olivat yksimielisiä eikä äänestystä tarvittu. Ensimmäisenä toimintavuonnaan EFRAGin uusi hallintoneuvosto tarkasteli omaa suoriutumistaan ja tehokkuuttaan. Se pyysi myös palautetta jäsenorganisaatioiltaan. Niin strategisiin, hallinnollisiin kuin operatiivisiin kysymyksiin kohdistunut tarkastelu osoitti, että kokonaisuutena uusi hallintorakenne toimi hyvin, mikä puolestaan paransi organisaation uskottavuutta. EFRAG hyväksyi useita suosituksia, joilla pyritään jatkossa parantamaan sen toiminnan tehokkuutta entisestään. Erityisesti virallisten tarkkailijoiden (Euroopan valvontaviranomaiset ja Euroopan keskuspankki) asemaa hallintoneuvoston päätöksentekoprosessissa on vahvistettu.

Kesäkuun 30. päivänä 2016 komissio nimitti entisen parlamentin jäsenen Jean-Paul Gauzèsin EFRAGin hallintoneuvoston puheenjohtajaksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto olivat aiemmin hyväksyneet Gauzèsin nimityksen. EFRAGin yleiskokous nimitti Gauzèsin virallisesti tehtävään 1. heinäkuuta 2016. Gauzèsin nimityksen odotetaan tuovan uutta pontta uudistuneeseen organisaatioon. Maystadtin raportissa kannustettiin EFRAGia jatkamaan toimiaan käyttäjien ja EU:n lainsäätäjän tarpeita vastaavien vaikutustenarviointien tuottamiseksi. Tässä suhteessa EFRAG on edistynyt merkittävästi vaikutustenarviointivalmiuksiensa kehittämisessä vuodesta 2016 eteenpäin. Komission henkilöstö on avustanut EFRAGia tässä prosessissa jakamalla aihepiiriä koskevaa asiantuntemustaan. Standardia IFRS 16 Vuokrasopimukset koskevaa vaikutustenarviointia, joka sisällytetään standardin hyväksymislausuntoon, hyödynnetään pilottimenettelynä EFRAGin valmiuksien ja kokemuksen kehittämiseksi tällä alalla. Huhtikuun 13. päivänä 2016 komissio ehdotti neuvostolle ja parlamentille EFRAGin rahoituksen jatkamista kaudelle 2017–2020. 4.PIOB – Rahoituksen monipuolistamisessa saavutettu edistyminen vuonna 2014 PIOB vastaa kansainvälisten tilintarkastusstandardien (International Standards on Auditing, ISA) hyväksymisprosessin valvonnasta ja muista kansainvälisen tilintarkastajaliiton (IFAC) yleishyödyllisistä toimista. Jotta PIOB voisi hoitaa yleishyödyllisiä tehtäviään niiden edellyttämällä tavalla, sitä olisi rahoitettava siten, että se säilyttää riippumattomuutensa. Sen lisäksi, että rahoituslähteiden asianmukainen monipuolistaminen auttaisi PIOB:tä jatkamaan toimintaansa ja takaisi sen riippumattomuuden, se vahvistaisi osaltaan riippumattomuuden vaikutelmaa. Kansainvälisten tilintarkastusstandardien alalla rahoituksen monipuolistamisen tarve tunnistettiin jo IFAC:n uudistamisen yhteydessä vuonna 2003. Uudistus viitoitti tietä PIOB:n syntymiselle, jota tällä perusteella edellytetään rahoitettavan eri lähteistä. Kansainvälisten tilintarkastusstandardien alan hallintouudistuksen valvonnasta vastaava kansainvälinen seurantaryhmä on siitä lähtien puoltanut tätä lähestymistapaa. Alkaen perustamisestaan vuonna 2005 aina vuoteen 2010, jolloin päätöksellä 716/2009/EY perustettu yhteisön rahoitusohjelma otettiin käyttöön, IFAC vastasi yksin PIOB:n rahoittamisesta lukuun ottamatta joitakin luontoissuorituksia. EU:n vuosina 2010–2015 antama rahoitusosuus on saanut myös useat muut avunantajat osallistumaan PIOB:n rahoittamiseen. IFAC:n kunakin vuonna käyttöön asettamat varat muodostavat IFAC:n takaaman enimmäisrahoitusosuuden, joka asetetaan PIOB:n saataville ilman, että IFAC puuttuu asiaan muutoin. Muilta avunantajilta kuin IFAC:lta saatujen rahoitusosuuksien tarkoituksena on korvata osa IFAC:n rahoituksesta ja pienentää siten sen rahoitusosuutta kyseisenä vuonna. Ihannetapauksessa IFAC:n rahoitusosuus PIOB:n vuotuisista kokonaismenoista olisi pienennettävä alle 50 prosenttiin. Kuten PIOB:n tilinpäätöksen sivulta 1 käy ilmi, sen tulot vuonna 2015 olivat 1 532 907 euroa. IFAC:n osuus oli 930 154 euroa eli 60,67 prosenttia kokonaismäärästä. Euroopan komissio osallistui 312 000 euron osuudella (272 000 euroa vuonna 2014), joka on 20,35 prosenttia kokonaismäärästä. ADAA:n (Abu Dhabi Accountability Authority) osuus oli sama kuin vuonna 2014 eli 120 000 euroa, joka on 7,82 prosenttia kokonaismäärästä. Myös IOSCOn osuus oli sama kuin vuonna 2014 eli 100 000 euroa, joka on 6,52 prosenttia kokonaismäärästä. Kansainvälisen järjestelypankin osuus vuoteen 2014 verrattuna väheni ja oli 23 000 euroa, joka on 1,50 prosenttia kokonaismäärästä. Kuten vuonna 2014, Yhdistyneen kuningaskunnan valvontaviranomainen Financial Reporting Council osallistui 40 000 euron osuudella, joka on 2,60 prosenttia kokonaismäärästä. Jäljelle jäävä 7 753 euron osuus rahoitettiin korkotuloilla. IFAC:n osuus, 60,67 prosenttia, PIOB:n rahoituksesta vuonna 2015 on hieman edellisen vuoden osuutta suurempi (58,19 prosenttia). Tämä johtuu pääasiassa Maailmanpankin rahoituksen puuttumisesta (35 832 euroa vuonna 2014) ja Kansainvälisen järjestelypankin osuuden pienenemisestä (23 000 euroa verrattuna 55 000 euroon vuonna 2014). Tilanne näyttää kuvaavan maailmalla yleisesti vallitsevaa suuntausta, jossa vaikean taloustilanteen vuoksi julkista rahoitusta on saatavilla niukasti. Asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos IFAC:n rahoituksen osuus on tiettynä vuonna yli kaksi kolmasosaa PIOB:n vuotuisesta kokonaisrahoituksesta, komissio ehdottaa vuosittaisen rahoitusosuutensa rajoittamista kyseisenä vuonna enintään 300 000 euroon. Tilanne ei ollut tämä vuonna 2015: koska asetuksessa IFAC:n rahoitukselle säädetty kriittinen kynnysarvo (66,66 prosenttia) ei ole ylittynyt, komission ei ole tarpeen tarkistaa PIOB:lle vuonna 2015 antamaansa rahoitusosuutta. 5.Päätelmät IFRS-säätiö IASB:n vuonna 2014 julkaisemat kaksi tärkeää standardia IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista ovat parhaillaan EU:n tarkasteltavana EFRAGin suhtauduttua niihin myönteisesti. IASB sai vuonna 2015 valmiiksi yhden merkittävän uuden standardin: IFRS 16 Vuokrasopimukset, joka julkistettiin tammikuussa 2016. Lisäksi IASB jatkoi monien muiden tärkeiden hankkeiden työstämistä, erityisesti vakuutussopimuksia ja tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevia hankkeita sekä käsitteellistä viitekehystä. IFRS-standardeja arvioidaan seuraavien seikkojen kannalta: • Otetaanko IFRS-standardeissa asianmukaisesti huomioon erilaiset liiketoimintamallit: IFRS 9:ssä tunnustetaan nimenomaisesti liiketoimintamallien merkitys rahoitusinstrumenttien arvostamisen määrityksessä, ja IFRS 15:n katsotaan olevan riittävän joustava eri liiketoimintamallien kannalta. Käsitteellisessä viitekehyksessä liiketoimintamalleille annetaan aiempaa enemmän painoarvoa. • Näkyvätkö IFRS-standardeissa liiketoimien todelliset seuraukset: IFRS 15 täyttää tämän vaatimuksen. Standardilla IFRS 16 pyritään aiempaa paremmin kuvaamaan liiketoimien todellisia seurauksia ja lisäämään tarpeellista avoimuutta yritysten vuokrasopimuksia koskevista varoista ja veloista. IFRS 4 Vakuutussopimukset on parhaillaan IASB:n viimeisteltävänä, ja sen odotetaan myös antavan realistisen kuvan eri maissa sijaitsevien vakuutusalan toimijoiden taloudellisesta asemasta ja parantavan niiden vertailtavuutta. Lisäksi käsitteelliseen viitekehykseen sisällytetään käsite ”sisältö ennen muotoa”, jolla on suuri merkitys liiketoimien asianmukaisessa esittämisessä. • Onko IFRS-standardeissa vältetty tarpeetonta monimutkaisuutta: IFRS 9 on monimutkainen standardi. Sillä on kuitenkin yksinkertaistettu rahoitusinstrumenttien käsittelyä tilinpäätöksissä. EFRAG katsoo hyväksymislausunnossaan, että IFRS 9 ei sisällä sellaisia monimutkaisia osia, jotka heikentäisivät sen ymmärrettävyyttä. IFRS 15 on monimutkaisempi kuin standardi, jonka se korvaa. Tämä on kuitenkin perusteltua, koska edellinen standardi ei enää kyennyt tarkoituksenmukaisesti kuvaamaan nykyaikaisten liiketoimien monimutkaisuutta. • Onko IFRS-standardeissa vältetty keinotekoisia lyhyen aikavälin ja vaihtelevia painotuksia: Vaihtelevat painotukset vältetään tehokkaasti IFRS 15:ssä, koska se sisältää erityismääräyksiä, joita sovelletaan, kun tulevien tuottojen merkitsemiseen taseeseen liittyy epävarmuutta. Standardin IFRS 4 Vakuutussopimukset osalta EFRAG palaa tähän kysymykseen hyväksymisprosessin aikana sen jälkeen, kun IASB on julkaissut standardin. Komissio ilmoittaa toistamiseen tukevansa varovaisuuden käsitteen palauttamista käsitteelliseen viitekehykseen ja seuraa tiiviisti IASB:n tarkistetun käsitteellisen viitekehyksen kehittymistä lausuntokierroksen jälkeen. Komissio pitää myönteisenä kattavaa vaikutustenanalyysiä, joka on liitetty uuteen IFRS 16 standardiin, ja pyytää IASB:tä jatkamaan vaikutusten analysointia uusien tai tarkistettujen standardien osalta.