KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA

Oheisasiakirja

Euroopan komission tiedonantoon Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n terrorismin rahoituksen jäljittämisjärjestelmästä (TFTS-järjestelmä)

1. Johdanto

Kun EU teki vuonna 2010 Yhdysvaltojen kanssa sopimuksen rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelystä ja siirtämisestä Euroopan unionista Yhdysvaltoihin terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelman tarkoituksiin, jäljempänä ’TFTP-sopimus’, neuvosto ja Euroopan parlamentti pyysivät komissiota selvittämään, olisiko mahdollista ottaa käyttöön vastaava järjestelmä, jonka avulla tällaisia tietoja voitaisiin valikoida EU:n alueella. EU:n ja Yhdysvaltojen TFTP-sopimuksen eräässä artiklassa viitataan tällaiseen eurooppalaiseen järjestelmään toteamalla, että Euroopan komissio tekee selvityksen vastaavan EU:n järjestelmän mahdollisesta käyttöönotosta.

Koska kysymys on sekä oikeudellisesti että teknisesti varsin monimutkainen ja sitä paitsi arkaluonteinen, koska se vaikuttaa perusoikeuksiin ja erityisesti henkilötietojen suojaan, komissio päätti esitellä eri vaihtoehtoja tällaisen järjestelmän perustamiseksi heinäkuussa 2011 julkaistussa tiedonannossa.

Myöhemmissä keskusteluissa ja palautteessa vaihtoehtojen joukosta ei noussut mitään selkeää suosikkia, jota jäsenvaltiot tai Euroopan parlamentti kannattaisivat. Sen vuoksi komissio päätti tarkastella tässä vaikutustenarvioinnissa kaikkia näitä vaihtoehtoja ja laatia niiden pohjalta erilaisia alavaihtoehtoja.

Sen jälkeen kun komissiota pyydettiin esittämään ehdotus EU:n omaa terrorismin rahoituksen jäljittämisjärjestelmää, jäljempänä ’TFTS-järjestelmä’, varten, taloudellinen tilanne jäsenvaltioissa ja EU:ssa on muuttunut, ja jäsenvaltiot ovat alkaneet enenevässä määrin tiedostaa mahdollisuuden hyödyntää EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen TFTP-sopimukseen perustuvaa tiedonsiirtoa sopimukseen sisältyvien vastavuoroisuutta koskevien määräysten nojalla. Nämä tekijät on otettu huomioon, kun on vertailtu uuden järjestelmän perustamista koskevia vaihtoehtoja vaihtoehtoon, jossa nykytilanne säilytetään, koska tämä tilanne on muuttunut vuoden 2010 jälkeen.

2. Ongelman määrittely

Terrorismin rahoituksen paljastaminen ja torjunta on sen rajat ylittävän luonteen vuoksi hyvin vaikeaa

Europolin vuonna 2012 laatima tuorein terrorismitilannetta ja -suuntauksia koskeva TE-SAT-selvitys osoittaa, että jäsenvaltioihin kohdistuu edelleen vakava terrorismin uhka, jonka taustalla voi olla uskonnollisia/islamilaisia, etnisiä/kansallisia ja separatistisia, äärivasemmistolaisia äärioikeistolaisia sekä anarkistisia ryhmiä. Jotta voitaisiin estää terroristeja toteuttamasta terroritekoja, EU:n terrorismintorjuntastrategian keskeisenä osa-alueena on ollut estää terroristeja ja näiden yhteisöjä keräämästä, siirtämästä ja saamasta käyttöönsä varoja. Terrorismin rahoituksen torjunnalla tarkoitetaan, että ehkäistään taloudellisen tuen osoittaminen terrorismiin tai henkilöille, jotka kannustavat, suunnittelevat tai harjoittavat terrorismia.

Terrorismi on hyvin usein luonteeltaan valtioiden rajat ylittävää. Sen lisäksi, että terroritekoja suunnitellaan yhdessä maassa ja toteutetaan toisessa, siihen liittyy varojen keruuta ja siirtämistä yli rajojen. Rajat ylittävien toimien avulla terroristit voivat siirtää varojaan salassa ja kätkeä niiden alkuperän ja käyttötarkoituksen. Tämän rajat ylittävän luonteen vuoksi terrorismin rahoituksen paljastaminen ja lopettaminen on erittäin vaikeaa. Kansainvälinen yhteistyö onkin tällä alalla olennaisen tärkeää. Sen vuoksi EU on sopinut tekevänsä tällä alalla yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa, mistä on osoituksena erityisesti niiden välinen TFTP-sopimus.

Sen lisäksi, että terrorismin rahoituksen torjunnasta on annettu joukko oikeudellisia välineitä, toimintaan osallistuu aktiivisesti useita kansainvälisiä ja EU:n elimiä, jotka myös edistävät yhteistyötä kansainvälisellä ja EU:n tasolla. Näitä elimiä ovat rahanpesunvastainen toimintaryhmä (Financial Action Task Force on Money Laundering and Terrorist Financing, FATF), rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastainen komitea, EU:n rahanpesun selvittelykeskusten (FIU-yksiköiden) foorumi, Eurojust ja Europol. Yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kesken on pyritty edistämään antamalla useita säädöksiä, mm. päätös rahanpesun selvittelykeskusten välistä yhteistyötä koskevista järjestelyistä.

Nykyiset välineet/toimenpiteet eivät sovellu terroristien rahajälkien seuraamiseen

Vaikka EU:n jäsenvaltioiden välinen yhteistyö tällä alalla kehittyy jatkuvasti esimerkiksi uusien säädösten, kuten eurooppalaisen todisteiden luovuttamismääräyksen, pohjalta, rahoitustietoja koskeva tietojenvaihto on rajoittunutta. EU:n FIU-yksiköiden välistä keskinäistä oikeusapua tai yhteistyötä koskevien välineiden avulla ei ole mahdollista kartoittaa ja profiloida epäiltyjä, paljastaa nopeasti kaikkia heille (tai heidän nimissään oleville yrityksille ja muille organisaatioille) kuuluvia tilejä ja niihin liittyvää rahoitusliikennettä ympäri maailman usean vuoden ajalta, koska se ei ole näiden yksiköiden alkuperäinen tarkoitus. TFTP-ohjelmaa lukuun ottamatta ei ole olemassa välinettä, jonka avulla epäillystä voitaisiin koota tietoja hyvin nopeasti heti tutkinnan alussa, niin että tutkijat voisivat keskittyä tietynlaisiin rahaliikenteen tapahtumiin, tiettyihin maihin ja/tai tiettyyn ajanjaksoon saadakseen selkeän kuvan epäillyn liikkeistä. TFTP-ohjelma on kuitenkin yksinomaan Yhdysvaltojen käytössä, mikä tarkoittaa, että sitä käytetään ensisijaisesti Yhdysvaltojen turvallisuustarpeiden näkökulmasta.

Ongelmatekijät

Rahaliikenteen sanomanvälitystietojen analysointi perustuu nyt kolmannen maan järjestelmään, jossa EU:n intressejä ei oteta täysimääräisesti huomioon

EU:n terrorismiuhkan taustalla ovat pääasiallisesti separatistiset, uskonnolliset, äärivasemmistolaiset, äärioikeistolaiset ja anarkistiset terroristit. Näihin ryhmiin liittyvä uhka näyttää vaihtelevan voimakkuudeltaan syklisesti, ja siihen liittyvät vaaratekijät ovat jossain määrin varsin erilaisia kuin Yhdysvaltoihin kohdistuva uhka. Yhdysvaltoihin kohdistuva uhka johtuu pääasiallisesti islamilaisesta terrorismista, joka ei ole lainkaan fyysisesti läsnä Yhdysvaltojen alueella tai on sitä vain vähäisessä määrin.

TFTP-ohjelman ensisijaisena tarkoituksena on tutkia toimintaa, joka liittyy terrorismin uhkaan sellaisena kuin Yhdysvallat sen näkee. EU:n jäsenvaltiot ovat kuitenkin enenevässä määrin alkaneet soveltaa TFTP-sopimukseen sisältyviä vastavuoroisuutta koskevia määräyksiä voidakseen hyötyä tietojenvaihdosta Yhdysvaltojen kanssa. Tämä ongelmatekijä onkin muuttumassa, ja sen merkitys vähenee, kun jäsenvaltiot saavat lisää kokemusta TFTP-sopimuksen ja -ohjelman soveltamisesta EU:hun kohdistuviin uhkiin puuttumista varten.

Rahaliikenteen sanomanvälitystietojen nykyinen analysointijärjestelmä kattaa vain yhden sanomanvälityspalvelujen tarjoajan ja yhden sanomatyypin

Koska TFTP on Yhdysvaltojen ohjelma, jota sovelletaan maailmanlaajuisesti, se kattaa tätä nykyä ainoastaan sellaiset rahaliikenteen sanomanvälitystiedot, jotka kulkevat maailmanlaajuisen pankkien välisen tiedonsiirtoverkoston (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication, SWIFT) kautta. Rahaliikenteen sanomanvälitystiedot ovat SWIFT-järjestelmän luoma sanomatyyppi, jonka avulla rahaliikenteen tietoja välitetään rahoituslaitokselta toiselle. SWIFT-siirtojen lisäksi markkinoilla on kuitenkin useita muitakin merkittäviä sähköisiä maksunsiirtojärjestelmiä ja erilaisia muita palveluntarjoajia, kuten Automated Clearance Houses (Yhdysvalloissa toimiva maksujen seurantajärjestelmä) ja sähköiset rahansiirrot. TFTP-ohjelma ei tätä nykyä valvo näitä siirtoja lainkaan, joten terroristit tai yhteisöt, joilla on yhteyksiä terrorismiin, saattavat siirtää varojaan niiden avulla joutumatta tarkastusten kohteeksi.

Rahaliikenteen sanomanvälitystietojen nykyiseen analysointijärjestelmään liittyy EU:n kansalaisten yksityisyydensuojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia ongelmia

Valtaosa kritiikistä koskee sitä, että TFTP-ohjelman väitetään loukkaavan oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen (perusoikeuskirjan 7 artikla) ja oikeutta henkilötietojen suojaan (perusoikeuskirjan 8 artikla ja SEUT-sopimuksen 16 artikla) sekä tietosuojadirektiiviin (direktiivi 95/46/EY) perustuvia velvoitteita. On esitetty epäilyjä sen suhteen, onko unionin kansalaisia koskevien tietojen siirtäminen kolmanteen maahan tarpeellista ja oikeasuhteista, sekä näiden tietojen siirtämisen mahdollistavien tarkistus- ja valtuutusmenettelyjen pätevyydestä.

EU:n ja Yhdysvaltojen TFTP-sopimuksen soveltamisesta on laadittu kaksi yhteistä tarkastelua, joiden mukaan sopimukseen sisältyvät kattavat suojatoimet, myös henkilötietojen suojaa koskevat toimet, on pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla. Sitä mukaa kun EU ja Yhdysvallat ovat saaneet sopimuksen soveltamisesta enemmän käytännön kokemusta, tämä ongelmatekijä on asettunut oikeisiin mittasuhteisiinsa. Alun perin esitetyt huolenaiheet ovat hälventyneet tehokkaiden suojatoimien ansiosta.

EU:ssa ja jäsenvaltioissa ei ole TFTP-sopimuksen ohella riittävästi teknisiä ja oikeudellisia edellytyksiä havaita rahoitustoimien yhteyksiä terroristiverkostojen jäljittämistä ja kartoittamista varten

EU:n tasolla ei ole vastaavaa erillistä järjestelmää, jonka avulla voitaisiin paljastaa rahoitustoimien yhteyksiä terroristiverkostojen jäljittämistä ja kartoittamista varten. Ne oikeudelliset ja operatiiviset välineet, jotka on perustettu EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla tai joihin EU ja jäsenvaltiot osallistuvat (kuten FIU-foorumi), eivät kykene kilpailemaan TFTP-ohjelman kanssa nopeudessa, tehokkuudessa ja tuloksellisuudessa, koska niitä ei ole suunniteltu samaan tarkoitukseen. Esimerkiksi FIU-yksiköt analysoivat rahaliikennettä kolmanteen rahanpesunvastaiseen direktiiviin perustuvan järjestelmän mukaisesti tapauskohtaisesti sen jälkeen, kun ne ovat saaneet ilmoituksen epäilyttävistä maksutapahtumista yhteisöiltä, jotka on velvoitettu ilmoittamaan tällaisista epäilyistä, esimerkiksi rahoituslaitoksilta. EU:n järjestelmä terroristien varojen jäädyttämiseksi edellyttää, että laaditaan neuvoston vahvistama virallinen luettelo henkilöistä ja yhteisöistä, joilla on yhteyksiä terrorismiin, ennen kuin näiden rahaliikenne voidaan estää. Ei kuitenkaan ole olemassa mitään järjestelmää, jonka tietojen avulla voitaisiin luoda kattava kuva tietyn terrorismista tai terrorismin rahoittamisesta epäillyn henkilön tai yhteisön rahaliikenteeseen liittyvistä käyttäytymismalleista ja yhteyksistä.

Perusskenaario

Perusskenaarion mukaan toimittaessa ei tässä vaiheessa perustettaisi EU:n omaa TFTS-järjestelmää. EU:n ja Yhdysvaltojen TFTP-sopimus olisi edelleen voimassa ja sen soveltamista jatkettaisiin. Olisi vain yksi nimetty palveluntarjoaja, joka on velvoitettu paljastamaan tarvittavat rahaliikenteeseen liittyvät tiedot, ja järjestelmä kattaisi ainoastaan sen kautta välitetyt sanomat. Jäsenvaltiot sekä Europol ja Eurojust voisivat edelleen soveltaa TFTP-sopimukseen sisältyviä vastavuoroisuutta koskevia määräyksiä. Näiden määräysten ansiosta EU:n viranomaiset voivat saada suoraan Yhdysvaltojen valtiovarainministeriöltä tarvittavat rahaliikennettä koskevat tiedot, joiden avulla ne voivat tehostaa terrorismin ja sen rahoituksen torjuntaa EU:ssa. Lisäksi Yhdysvaltojen valtiovarainministeriö toimittaisi edelleen jäsenvaltioille ja Europolille ilman eri pyyntöä tiedot mahdollisista terroriuhkista TFTP-sopimuksen 9 artiklan nojalla. Henkilötietojen suoja säilyisi nykyisellään eikä kerättävien tietojen määrä lisääntyisi. Kahdessa yhteisessä TFTP-sopimusta koskevassa tarkastelussa on todettu, että sopimus ja siihen sisältyvät tiukat valvontatoimet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että mm. henkilötietojen suojaa koskevia suojatoimia noudatetaan, toimivat asianmukaisella tavalla.

Uuden järjestelmän perustamisesta aiheutuvat kustannukset, joihin on luettava sekä alkuinvestointi että vuotuiset käyttökustannukset, voitaisiin näin ollen välttää. Henkilötietojen altistuminen väärinkäytöksille ei lisääntyisi eikä kohonnutta riskitasoa tarvitsisi lieventää (kuten EU:n järjestelmän käyttöönoton yhteydessä tapahtuisi riippumatta siitä, millainen tuo järjestelmä olisi).

3. Tavoitteet ja toimet

Tavoitteet

Terrorismirikokset aiheuttavat vakavia haittoja uhreille ja laajamittaisia taloudellisia vahinkoja. Ne murentavat turvallisuudentunnetta, jota ilman ihmiset eivät voi käyttää vapauksiaan ja yksilön oikeuksiaan tehokkaasti. Siksi EU:n TFTS-järjestelmän yleisenä ja pääasiallisena tavoitteena olisi estää terroristien rahoituksen saanti ja jäljittää terrorismiin liittyvää rahaliikennettä turvallisuuden parantamiseksi EU:ssa.

Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on määritellyt viisi erityistavoitetta. Ensinnäkin järjestelmä olisi räätälöitävä niin, että sen avulla voidaan vastata EU:n tiedusteluvaatimuksiin EU:n omien uhka-arvioiden pohjalta. Yhdysvaltojen ja muiden kolmansien maiden kanssa olisi jatkettava tuloksellista yhteistyötä terrorismin torjunnassa. Olisi varmistettava, että rahaliikenteen sanomanvälitystietojen analyysi kattaa tärkeimmän(t) palveluntarjoajan(t) ja sanomatyypin(t) ja että yksityisyydensuojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia unionin kansalaisten oikeuksia suojataan täysimääräisesti rahaliikenteen sanomanvälitystietojen käsittelyssä. Olisi parannettava EU:n ja jäsenvaltioiden pääsyä rahaliikenteen sanomanvälitystietoihin ja näiden tietojen analysointia sekä EU:n ja jäsenvaltioiden valmiuksia havaita yhteyksiä terrorismiin tai sen rahoitukseen osallistuvien yksilöiden tai yhteisöjen välillä. Ongelmatekijöihin liittyvät operatiiviset tavoitteet täydentävät kuvaa, jonka pohjalta eri vaihtoehtoja tarkasteltiin.

Toimintavaihtoehdot

Vaikutusten arvioinnissa määritellään neljä eritasoista toimintavaihtoehtoa, joista kaksi ensimmäistä liittyy jäljittämisjärjestelmän rakenteeseen, kolmas sen tarkoitukseen ja neljäs sen soveltamisalaan: ”Ei EU:n TFTS-järjestelmää”, ”EU:n TFTS-järjestelmä, johon liittyy useita järjestelmän rakennetta koskevia alavaihtoehtoja”, ”EU:n TFTS-järjestelmän tarkoitukseen liittyvät vaihtoehdot” ja ”EU:n TFTS-järjestelmän soveltamisalaan liittyvät vaihtoehdot”. Kullakin tasolla luetellaan ja kuvaillaan lähemmin useita alavaihtoehtoja. Neljä alavaihtoehtoa hylättiin, koska ne olisivat selvästi heikentäneet nykytilannetta tai niiden toteuttamiseen olisi tarvittu kolmannen maan suostumus tai niillä olisi ollut erittäin kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden talousarvioihin. Jäljelle jäivät seuraavat vaihtoehdot:

- perusskenaario – nykytilanteen säilyttäminen

- kolme yhdistelmäjärjestelmää EU:n TFTS-järjestelmän perustamista varten; muuttujana EU:n osallistumisen määrä erittäin suuresta erittäin vähäiseen:

1. EU:n TFTS-järjestelmän koordinointi- ja analyysipalvelu. Tämän mallin mukaan perustettaisiin keskitetty EU:n TFTS-yksikkö, ja valtaosa tehtävistä ja toiminnoista toteutettaisiin EU:n tasolla. Jäsenvaltiot voisivat kuitenkin tehdä myös omia hakuja tätä varten nimettävien kansallisten TFTS-asiantuntijoiden avulla. Asiantuntijat sijoitettaisiin fyysisesti samaan paikkaan kuin EU:n TFTS-yksikkö.

2. EU:n TFTS-järjestelmän valikointipalvelu. Tämän mallin mukaan perustettaisiin keskitetty EU:n TFTS-yksikkö, jonka tehtävänä olisi käsittelemättömiä tietoja koskevien pyyntöjen laatiminen nimetylle palveluntarjoajalle / nimetyille palveluntarjoajille. Jäsenvaltiot voisivat pyytää hakujen tekemistä niiden puolesta.

3. FIU-yksiköiden koordinointipalvelu. Tämän mallin mukaan perustettaisiin tätä tarkoitusta varten EU:n tason viranomainen, johon kuuluisivat kaikkien jäsenvaltioiden FIU-yksiköt, ja tehtävät jaettaisiin tämän keskusyksikön ja kansallisten FIU-yksiköiden kesken.

- kaksi tietojen säilyttämistä ja valikointia koskevaa järjestelmää:

1. Ensimmäisen mallin mukaan tietojen säilyttämistä koskeva järjestelmä pyytäisi nimettyä palveluntarjoajaa / nimettyjä palveluntarjoajia säilyttämään tiedot omalla palvelimellaan tietyn ajan.

2. Toinen malli olisi muuten samanlainen kuin edellinen, mutta lisäksi perustettaisiin hakutoiminto nimetyn palveluntarjoajan tai nimettyjen palveluntarjoajien tiloihin.

- kaksi vaihtoehtoa, jotka liittyvät EU:n TFTS-järjestelmän tarkoitukseen: toinen rajoittaa sen koskemaan ainoastaan terrorismin torjuntaa, toisen mukaan sen avulla voitaisiin torjua myös vakavaa järjestäytynyttä rikollisuutta.

- kaksi vaihtoehtoa, jotka liittyvät järjestelmän soveltamisalaan: toisen mukaan järjestelmään kuuluisi ainoastaan nykyinen nimetty palveluntarjoaja SWIFT, toisen mukaan nimettyjä palveluntarjoajia olisi useampia.

4. Vaikutusten arviointi

Vaihtoehtojen taloudellisten vaikutusten arviointi perustuu pakostakin arvioihin ja olettamuksiin. Mahdollisia taloudellisia vaikutuksia ei ole helppo mitata, vaikka Euroopan komissio onkin tietoinen siitä, että eräissä muissa yhteyksissä, esimerkiksi terveydenhoitoalalla, vaikutuksia voitaisiin arvioida ns. laatupainotettujen elinvuosien perusteella. Terrorismin yhteydessä näyttäisi kuitenkin olevan mahdotonta ja suhteetonta yrittää punnita numeroin niiden ihmishenkien arvoa, jotka voitaisiin pelastaa estämällä terrori-iskut. Ei myöskään ole mahdollista ennustaa tarkasti, mitä taloudellisia etuja tällainen terroritoiminnan ja sen talouselämälle taikka valtion tai yksityisten omaisuudelle aiheuttamien vahinkojen ehkäisemistä edistävä järjestelmä voisi tuoda, koska iskujen ja niiden aiheuttamien tuhojen laajuus riippuu monista ennalta arvaamattomista muuttujista. Yhtä vaikea on mitata terrori-iskujen sosiaalisia ja psykologisia vaikutuksia.

On myös syytä muistaa, että järjestelmän on tarkoitus olla turvallisuuspolitiikan väline. Tällä alalla käytettävät tiedot ovat erittäin luottamuksellisia, jotta voidaan estää se, että järjestelmän kohteena olevat henkilöt pystyisivät kiertämään sen tai mukauttamaan rikollista ja terroristista käyttäytymistään niin, ettei järjestelmä pystyisi havaitsemaan heitä. Tästä syystä tämän vaikutustenarvioinnin yhteydessä ei voida esittää vaikutusten määrittämistä, arviointia ja vertailua varten yhtä yksityiskohtaisia tietoja kuin mihin muiden alojen vaikutustenarvioinneissa on kenties totuttu. On myös syytä huomauttaa, että suuri osa toteutetussa analyysissa käytetyistä tiedoista on peräisin kolmannen maan (Yhdysvallat) lähteistä, koska sillä on käytännön kokemusta terrorismin ja sen rahoituksen torjuntaa koskevasta vastaavasta järjestelmästä. Nämä tiedot on suurelta osin luokiteltu salassapidettäviksi, koska se on kyseisen maan (Yhdysvallat) turvallisuuden kannalta olennaista. Vaikka näitä tietoja ei voida julkistaa tämän arvioinnin puitteissa, Euroopan komissio pystyi tarkastelemaan suurta osaa niistä analysoidessaan käsillä olevaa kysymystä.

Eri vaihtoehtojen odotetuista kustannuksista on laadittu yksityiskohtaiset laskelmat, jotka esitetään vaikutustenarvioinnin liitteenä. Taloudellisten vaikutusten ohella tärkeää on myös eri vaihtoehtojen tuloksellisuus (eli niiden kyky saavuttaa asetetut tavoitteet). Lisäksi kunkin vaihtoehdon yhteydessä on arvioitu niiden sosiaalisia vaikutuksia ja vaikutuksia ihmisoikeuksiin sekä poliittisia vaikutuksia, joihin kuuluu mm. vaikutus suhteisiin kolmansien maiden ja erityisesti Yhdysvaltojen kanssa. Muiden vaikutusten osalta vaikutustenarvioinnissa esitetään yksityiskohtainen arvio siitä, miten käytännöllinen suunniteltu toimenpide olisi ja missä määrin eri sidosryhmät ja kansalaiset hyväksyisivät sen.

5. Päätelmät

Määriteltyään ja analysoituaan eri vaihtoehtoja EU:n TFTS-järjestelmän perustamiseksi ja arvioituaan niiden vaikutuksia komissio katsoo, että tässä vaiheessa paras ja oikeasuhteisin vaihtoehto on nykytilanteen säilyttäminen. Mikä tahansa EU:n oma järjestelmä edellyttäisi henkilötietojen keräämistä ja edellyttäisi sen vuoksi vankkoja tietosuojatakeita ja ‑toimia. Järjestelmän perustaminen ja ylläpito olisi paitsi kallista myös teknisesti ja operatiivisesti vaativaa.

Perusskenaario on ajan myötä muuttunut. Jäsenvaltiot hyödyntävät enenevässä määrin TFTP-sopimukseen sisältyviä vastavuoroisuutta koskevia määräyksiä ja hyödyntävät Yhdysvaltoihin tehtäviä tiedonsiirtoja EU:n turvallisuuden parantamisessa ja terrorismin ehkäisemisessä. Tämä osoittaa, että EU:n TFTS-järjestelmän perustamisen pääsialliseksi tavoitteeksi määritelty ongelma on jo ratkaistu olemassa olevan järjestelmän eli EU:n ja Yhdysvaltojen TFTP-sopimuksen avulla. Edellä kuvatun kehityksen perusteella komissio katsoo, että uuden järjestelmän perustaminen terrorismin rahoituksen jäljittämiseksi ei ole tässä vaiheessa perusteltua, kun otetaan huomioon siihen liittyvät vaikutukset, kuten henkilötietojen keräämisen lisääntyminen ja järjestelmän perustamis- ja ylläpitokustannukset.