4.Lainasopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Italia on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät lainaa koskevat yksilöidyt täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet. Tuen maksamisen edellytyksenä on, että täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Italia on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(59)Italia on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta ja 13 prosenttia lainasta. Kyseinen määrä olisi asetettava Italian saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainasopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseiset sopimukset tulevat voimaan.

(57)Italia on pyytänyt myös lainatukea lisäuudistusten ja -investointien tukemista varten. Italian pyytämä lainan enimmäismäärä on 6,8 prosenttia suhteessa sen bruttokansantuloon vuonna 2019 käypinä hintoina. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat suuremmat kuin Italian käytettävissä oleva rahoitusosuus ja pyydetty lainatuki yhdessä.

(53)Italian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta on tarkoitus jatkaa täytäntöönpanovaiheessa kuulemisprosessia säännöllisenä vuoropuheluna suunnitelman täytäntöönpanoon osallistuvien eri hallintotahojen ja sidosryhmien kanssa. Hallintomallissa kaavaillaan tätä varten sellaisen neuvoa-antavan elimen perustamista, johon talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet osallistuvat. Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon.

(51)Suunnitelmaan sisältyy investointeja Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) liikennekäytäviin sekä Italian ja Itävallan väliseen rajat ylittävään rautatieyhteyteen, ja tarkoituksena on saattaa valmiiksi Bolzanon ohikulkutie Verona–Brennero-reitillä, joka on tärkeä matkustaja- ja tavaraliikenteen keskittymä Italian sekä pohjoisen ja itäisen Euroopan välillä. Lisäksi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää kehitetään vähintään 3 400 kilometrin osuudelta, mikä pitäisi mahdollistaa yhteentoimivuus muiden jäsenvaltioiden rautatiejärjestelmien kanssa. Suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla tuetaan optisten kuitujen ja 5G-pohjaisten teknologioiden käyttöönottoa Euroopan 5G-käytäviä pitkin. Suunnitelman mukaan tarkoituksena on myös rahoittaa italialaisten yritysten osallistumista jo hyväksyttyihin ja mahdollisiin Euroopan yhteistä etua koskeviin tärkeisiin hankkeisiin ja tutkimus- ja kehittämistyön kumppanuuksiin sekä lujittaa eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien verkostoa tiedon ja kokemusten jakamiseksi muiden Euroopan maiden kanssa.

(49)Italian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden odotetaan edistävän maalla olevien sukupuolten tasa-arvoon ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvien haasteiden ratkaisemista. Näihin kuuluvat erityisesti toimenpiteet, joilla vastataan sukupuolten tasa-arvoa koskeviin haasteisiin, kuten naisyrittäjyyden tukeminen tai sukupuolten tasa-arvoa koskevan kansallisen sertifiointijärjestelmän luominen. Lisäksi suunnitellaan toimenpiteitä nuorten yhtäläisiä mahdollisuuksien tukemiseksi. Näitä ovat esimerkiksi toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään kiinnostusta luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan opintoihin sekä digitaalisiin ja innovointitaitoihin. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasa-arvoon ja kaikille yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Vammaisten ja vanhusten itsenäistä elämää pyritään edistämään toimenpiteillä, joilla parannetaan yhteisöllisiä ja kotona tarjottavia sosiaali- ja terveyspalveluja, kuten innovatiivisia asumisratkaisuja ja laitteita. Suunnitelmassa selitetään, miten eri komponenttien odotetaan vaikuttavan suoraan tai välillisesti epätasa-arvoon ja edistävän erityisesti naisten ja nuorten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Tiettyjä ryhmiä, kuten etnisiin tai rotuvähemmistöihin kuuluvia henkilöitä, koskeva odotettu panos jää kuitenkin suunnitelmassa epäselväksi. Erityisesti kun odotettu panos on vain välillinen, suunnitelman konkreettista täytäntöönpanoa olisi seurattava tiiviisti, jotta voidaan varmistaa, että suunnitelman avulla saadaan aikaan odotetut tulokset ja että se on osa kattavaa strategiaa synergiassa kansallisten tasa-arvopolitiikkojen kanssa, kuten vuosien 2021–2026 kansallisen tasa-arvostrategian kanssa.

(46)Petosten, korruption ja eturistiriitojen ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi voimassa olevia säännöksiä on tarkoitus lujittaa suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä. Guardia di Finanza -poliisilla, korruptiontorjuntaviranomaisella (ANAC) ja Italian tilintarkastustuomioistuimella on oma roolinsa, minkä lisäksi tarkoituksena on hyödyntää yhtenäisiä hankekoodeja ja ARACHNE-järjestelmää, myös rahoituksen päällekkäisyyden riskin välttämiseksi.

(45)Sisäisen valvonnan, tietojenkeruujärjestelyjen ja raportointirakenteiden moitteeton toiminta sekä siirtyminen yhtenäiseen ReGiS-järjestelmään ovat ratkaisevan tärkeitä tavoitteiden ja välitavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin ja maksupyyntöjen laatimisen kannalta. Siirtymäajan tietotekniikkajärjestelyt, edistyminen uuden ReGiS-tietotekniikkaympäristön kehittämisessä ja tosiasiallinen siirtyminen tähän tietorekisteriin edellyttävät tarkastuselimeltä erityistä tietotekniikkaa koskevaa tarkastusta siltä osin kuin on kyse ReGiS-järjestelmän kyvystä täyttää suunnitelmassa kuvatut toiminnot, erityisesti tietojen eheyden ja jäljitettävyyden osalta. Tarkastuselimen on toimitettava siirtymäajan järjestelmää varten ensimmäisen maksupyynnön yhteydessä tarkastuskertomus, jossa vahvistetaan rekisterijärjestelmän toiminnot.

(44)Valvontajärjestelmistä ja muista asiaankuuluvista järjestelyistä, kuten loppukäyttäjiä koskevien tietojen keräämiseen ja saataville asettamiseen liittyvistä järjestelyistä, on huolehdittu: yhtenäinen tietotekninen järjestelmä (ReGiS) otetaan käyttöön vuoden 2022 puolivälissä. Siihen asti käytetään olemassa oleviin tietojenkäsittelyvälineisiin perustuvia siirtymäjärjestelyjä, jotka olisi mukautettava tätä tarkoitusta varten. Asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukainen tietojen keruu perustuu julkishallinnon tietokannoista, kuten tarjouskilpailujen tunnistuskoodiin (CIG) perustuvista tietokannoista, saatuihin tietoihin. Tarkastuselimen olisi tarkistettava tietotekniikkaa koskevien siirtymäjärjestelyjen osalta, että asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut tiedot on kerätty, ja varmistettava pääsy niihin. Tämä sitoumus ja sitä koskeva tarkastuselimen raportointi esitetään tämän päätöksen liitteessä välitavoitteena. Näitä järjestelyjä pidetään riittävinä korruption, petosten ja eturistiriitojen ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi käytettäessä elpymis- ja palautumistukivälineen varoja, sekä elpymis- ja palautumistukivälineen ja muiden unionin ohjelmien päällekkäisen rahoituksen välttämiseksi.

(43)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotetut sisäisen valvonnan järjestelmät ja järjestelyt on katsottu riittävän luotettaviksi, ja asiaankuuluvat rakenteet on kuvattu selkeästi. Suunnitelmassa yksilöidään selkeät toimijat (elimet/yksiköt) sekä niiden tehtävät ja vastuualueet sisäisen valvonnan tehtävien suorittamisessa. Talous- ja valtiovarainministeriölle on annettu yleisen koordinoinnin tehtävä, ja sen yhteyteen on perustettu riippumaton tarkastuselin, jonka toimeksianto on vahvistettu 31 päivänä toukokuuta 2021 annetussa asetuksessa nro 77. Hallinnollisia valmiuksia on tarkoitus vahvistaa erillisillä rekrytoinneilla.

(41)Italia on toimittanut kustannusarviot kaikista elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä, jotka aiheuttavat kustannuksia. Yleisesti ottaen kustannusarvioiden saavuttamiseksi käytetyt menetelmät ja oletukset ovat useimmissa suunnitelman toimenpiteissä selkeitä ja uskottavia, ja ne perustuvat usein aikaisempiin samanluonteisiin hankkeisiin tai asiaa koskeviin tueksi laadittuihin tutkimuksiin. Joidenkin toimenpiteiden osalta ei kuitenkaan esitetä merkityksellisiä yksityiskohtaisia tietoja kustannusarvioiden laatimisessa käytetyistä menetelmistä ja perusteista tai ne ovat puutteellisia, mikä estää kustannusarvioiden kaikilta osin myönteisen arvioinnin. Tämän vuoksi kustannusarvioiden perustelut elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrästä ovat kohtuullisia ja jossakin määrin uskottavia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(38)Elpymis- ja palautumissuunnitelmaa on tarkoitus panna täytäntöön ja seurata useilla hallinnon tasoilla. Näitä ovat poliittisella tasolla ministerineuvoston puheenjohtajiston yhteyteen perustettu ohjauskomitea; työmarkkinatoiminnan tasolla neuvoa-antava elin, johon kyseiset sidosryhmät osallistuvat; teknisellä tasolla sihteeristö, joka on perustettu ministerineuvoston puheenjohtajistoon ohjauskomitean ja neuvoa-antavan elimen työn tueksi, talous- ja valtiovarainministeriön yhteydessä toimiva keskuskoordinointi- ja valvontarakenne sekä yksittäisistä toimenpiteistä vastaavien keskushallintoelinten tasolle määritellyt tekniset koordinointirakenteet. Malliin sisältyy myös riippumattoman tarkastuselimen perustaminen sisäisen valvonnan täytäntöönpanoa varten. Keskus- ja paikallishallinnot ovat edelleen vastuussa suunnitelman toimenpiteiden operatiivisesta täytäntöönpanosta oman asiaa koskevan toimivaltansa perusteella. Hallintomallissa määritellään selkeät vastuualueet suunnitelman toteuttamista, edistymisen seurantaa ja raportointia varten. Vastuualueet ja tehtävät on vahvistettu 31 päivänä toukokuuta 2021 annetussa asetuksessa nro 77, jolla edistetään asianomaisten elinten vaikutusmahdollisuuksia. Tämän mallin tarkoituksena on luoda synergioita ja varmistaa koordinointi välineen ja muiden unionin ohjelmien välillä, jotta unionin varojen käyttöä Italiassa voitaisiin parantaa. Hallinnollisia valmiuksia on vahvistettu säädöksillä (9 päivänä kesäkuuta 2021 annettu asetus nro 80 ja 31 päivänä toukokuuta 2021 annettu asetus nro 77) muun muassa lisäämällä henkilöresursseja ja antamalla teknistä tukea hallinnolle sekä yksinkertaistamalla hallinnollisia menettelyjä, jotta voidaan varmistaa suunnitelman toimenpiteiden oikea-aikainen ja tehokas täytäntöönpano. Täytäntöönpanokysymyksiä varten on suunniteltu tapauskohtaisia mekanismeja, jotka on vahvistettu 31 päivänä toukokuuta 2021 annetussa asetuksessa nro 77. Italian suunnitelman välitavoitteet ja tavoitteet ovat selkeitä ja realistisia, ja niissä otetaan asianmukaisesti huomioon suunnitelmassa kaavaillut investoinnit ja uudistukset. Merkitykselliset indikaattorit ovat merkitykselliset, hyväksyttävät ja riittävän luotettavat.

(34)Digitaaliseen siirtymään liittyy Italiassa suuria haasteita, sillä maassa on merkittävä pula sekä perustason että edistyneestä digitaalisesta osaamisesta. Tämä näkyy myös siinä, että tuotantojärjestelmä on vain vähän digitalisoitunut. Suunnitelmalla pyritään vastaamaan näihin haasteisiin investoinneilla, jotka kohdistetaan väestön ja digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden, opettajien, virkamiesten ja työvoiman osaamistarpeisiin. Edistyneen digitaalisen osaamisen kehittämistä käsitellään osana laajoja toimenpiteitä, joilla edistetään teknisten digitaalisten taitojen ja erikoistaitojen saatavuutta.

(32)Yhteensä 12 komponenttiin sisältyy toimenpiteitä, joilla edistetään digitaalista siirtymää laajalla, monialaisella lähestymistavalla. Yritysten digitaaliseen siirtymään on suunnitteilla merkittäviä investointeja, joissa painopisteenä ovat verokannustimet älykkäille valmistusjärjestelmille (Transizione 4.0). Suunnitelmalla on myös tarkoitus tukea tutkimus- ja innovointiyhteistyön verkostoja sekä teknologian siirtoa korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja yritysten välillä. Ultranopeiden laajakaistaverkkojen ja 5G-yhteyksien valmiiksi saattamiseen tehtävien investointien odotetaan edistävän vuoteen 2030 ulottuvien eurooppalaisten digitaalisten tavoitteiden saavuttamista, ja niiden nopea toteuttaminen toisi merkittäviä hyötyjä taloudelle ja yhteiskunnalle.

(30)Suunnitelma sisältää uudistuksia, joilla helpotetaan uusiutuvan energian tuotantoon liittyviä lupamenettelyjä ja uudistetaan vesivoimaloiden toimilupien myöntämistä. Yksi suunnitelman painopisteistä on liikenteen kasvuhuonekaasupäästöjen vähentäminen. Suunnitteilla on merkittäviä investointeja kestävään kaupunkiliikenteeseen, myös sähköiseen liikkumiseen. Lisäksi kehitetään rautatieinfrastruktuuria, jotta voidaan tukea siirtymistä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin, ja vähennetään lento- ja meriliikenteen sekä maatalouden kasvihuonekaasupäästöjä. Suunnitelmalla tuetaan myös Italian toimia, joilla tuetaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviä toimia, kykyä selviytyä maanjäristyksistä ja infrastruktuurien laadun parantamista. Suunnitelmalla odotetaan olevan vaikutusta myös jätehuoltoa koskeviin haasteisiin, kiertotalouden edistämiseen, vesi- ja jätevesihuollon parantamiseen sekä biologisen monimuotoisuuden suojeluun. Tätä varten suunnitelmassa esitetään useita toimenpiteitä, esimerkiksi uuden kiertotalousstrategian hyväksyminen, jätehuoltolaitosten nykyaikaistaminen ja uusien perustaminen, vesi-infrastruktuurin parantaminen vesihuollon parantamiseksi ja vesihävikin vähentämiseksi sekä toimenpiteet uudelleenmetsittämiseksi ja luonnonalueiden, merenpohjan ja merellisten luontotyyppien elvyttämiseksi.

(29)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää monenlaisia investointeja ja uudistuksia, joilla vastataan vihreästä siirtymästä johtuviin haasteisiin, ja se on kokonaisuutena hyvin linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman painopisteiden ja vuoteen tähtäävän 2030 ilmastotavoitesuunnitelman sekä sen tavoitteen kanssa, että EU:sta tulee vuoteen 2050 mennessä ilmastonmuutosta kestävä yhteiskunta. Suunnitelmaan kuuluu useita kunnianhimoisia toimenpiteitä, jotka liittyvät erityisesti asuntoveron vähennyksellä (Superbonus) toteutettaviin asuntojen energiatehokkuutta parantaviin peruskorjaustoimiin, mutta lisäksi kaavaillaan suoria investointeja kuntien, koulujen, tuomioistuinrakennusten, hotellien, museoiden, teattereiden ja elokuvateattereiden energiatehokkuuden parantamiseksi. Lisäksi suunnitelman tavoitteena on lisätä kilpailua sähkö- ja kaasumarkkinoilla ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Näillä toimilla tuetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä energiayhteisöissä ja yhdessä toimivien itse tuotettua energiaa käyttävien kuluttajien keskuudessa sekä merituulivoiman tuotannon ja älykkäiden energiaverkkojen kehittämistä.

(28)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 37,5 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/24 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuoteen 2030 tähtäävään kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(27)Eräisiin suunnitelman toimenpiteisiin on niiden luonteen vuoksi pitänyt kiinnittää erityistä huomiota sen varmistamiseksi, ettei niistä aiheudu merkittävää haittaa. Olisi otettava käyttöön välitavoitteet, jotka koskevat perusparannuskorjauksia, biometaania, vetyhankkeita, kastelujärjestelmiä ja viimeisen osuuden yhteyksiin liittyviä investointeja. Perusparannuskorjauksista syntyvä jäte olisi käsiteltävä kiertotalouden periaatteiden mukaisesti. ”Ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisesti jätteenkäsittelytoimenpiteisiin ei sisälly jätteenpolttoon tai mekaaniseen biologiseen käsittelyyn tehtäviä investointeja. Ajoneuvo- ja konekannan korvaamiseen tähtäävillä toimenpiteillä on varmistettu, että rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan puhtaille ajoneuvoille. Ajoneuvojen käyttämä biometaani on uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001 (uudelleenlaadittu) mukaista. Lisäksi on otettu käyttöön erityisiä suojatoimia biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi.

(24)Suunnitelmaan sisältyy myös useita nuoria ja lapsia koskevia politiikkatoimia, kuten päiväkotien ja lastenhoitopalvelujen laadun parantaminen ja niiden tarjonnan lisääminen, sillä Italia on niiden suhteen jäänyt jälkeen unionin keskiarvosta. Suunnitelmalla myös edistetään osallistumista korkea-asteen koulutukseen, erityisesti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, taidealan ja matematiikan koulutusaloilla, ja perustetaan korkeakouluverkosto, joka tarjoaa lyhytkestoisia jatko-opintoja. Suunnitelmaan sisältyy useita toimenpiteitä Italian tutkimuskapasiteetin vahvistamiseksi, erityisesti uudistus, jolla helpotetaan korkean profiilin tutkijoiden ja johtajien liikkuvuutta, varainhoidon yksinkertaistaminen ja tutkijoiden urakehityksen uudistaminen. Suunnitelmalla on myös tarkoitus tukea digitaaliteknologian integrointia perus- ja keskiasteen koulutusjärjestelmään käyttämällä digitaalisia resursseja luokkatyöskentelyssä, digitalisoimalla opetussisältöä ja perustamalla laboratorioita, joissa käytetään opetusteknologiaa, kuten ohjelmoitavia robotteja. Siinä esitetään myös toimenpiteitä, joilla parannetaan nuorten työllistettävyyttä ja tuetaan työpaikkojen luomista digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä. Koulutusjärjestelmän ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan uudistusten odotetaan parantavan toimintaedellytyksiä niin, että investoinneista saadaan suuri hyöty.

(22)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista kasvattaa Italian BKT:tä 2,5 prosenttia vuoteen 2026 mennessä. Lyhyellä aikavälillä syntyy ennen muuta kysyntävaikutuksia julkisten investointien kasvun myötä, ja investointien kasvun odotetaan puolestaan lisäävän julkista pääomavarantoa, millä on myönteinen vaikutus potentiaaliseen ja todelliseen BKT:hen keskipitkällä aikavälillä. Suunnitelman odotetaan edistävän alueellista yhteenkuuluvuutta. Siinä osoitetaan vähintään 40 prosenttia alueellisesti kohdennetuista investoinneista maan eteläisille alueille. Sen odotetaan korjaavan infrastruktuurin puutteita ja parantavan vähemmän kehittyneiden alueiden tuottavuutta ja kilpailukykyä investoinneilla, joita tehdään laajakaistaan, suurnopeusratoihin ja alueellisiin ratoihin, jäte- ja vesihuoltoon, satamiin ja erityistalousalueiden viimeisten osuuksien yhteyksiin. Etelään ja sisämaahan kiinnitetään erityistä huomiota myös toimilla, joilla pyritään elvyttämään kaupunkialueita ja parantamaan heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien oloja. Suunnitelman sisältämien uudistusten, erityisesti julkishallinnon uudistuksen, ja paikallishallinnon hallinnollisten resurssien tukemiseen liittyvien toimenpiteiden odotetaan parantavan osaltaan julkishallinnon tehokkuutta kyseisillä alueilla.

(21)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) Italian kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(20)Odotuksena on, että kun edellä mainittuihin haasteisiin puututaan elpymis- ja palautumissuunnitelmilla, tällä on korjaavaa vaikutusta myös Italian epätasapainotiloihin, jotka liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan ja pitkään jatkuneeseen tuottavuuden heikkoon kehitykseen tilanteessa, jossa työttömyys on korkea ja järjestämättömien lainojen määrä edelleen suuri, joskin suuntaus on vähenevä.

(19)Lisäksi suunnitelmaan sisältyy kunnianhimoisia toimenpiteitä, joilla uudistetaan ja nykyaikaistetaan siviili-, rikos- ja hallinto-oikeusjärjestelmää. Suunnitelmaan sisältyvillä investoinneilla pyritään digitoimaan tuomioistuimet, kouluttamaan tuomareita ja henkilöstöä ja parantamaan tuomioistuinten yleistä tehokkuutta toteuttamalla lyhyellä aikavälillä toimia organisatoristen tekijöiden suhteen, jotta kehitteillä olevat uudistukset voisivat tuottaa tuloksia nopeammin. Oikeudenkäyntiviraston perustamisen ja sen toimintaedellytysten vahvistamisen avulla pyritään tukemaan tuomareita olennaisena osana oikeuslaitoksen uudistusta, jotta oikeustapausten ruuhkaa voidaan vähentää ja oikeudenkäyntien kokonaiskestoa lyhentää elpymisstrategian mukaisesti. Näin edistetään uudistusten ja investointien nopeaa toteuttamista, millä on myönteinen vaikutus myös korruption torjuntaan ja yleiseen liiketoimintaympäristöön. Näiden toimenpiteiden odotetaan myös parantavan oikeudenkäytön laatua, kun tuomarit saavat tukea tavanomaiseen tutkintatyöhön, oikeudelliseen tutkimukseen, säädösten laatimiseen ja asiakirjakokonaisuuksien järjestämiseen, jolloin he voivat keskittyä monimutkaisempiin tehtäviin.

(14)Suunnitelma sisältää julkisen talouden rakenteeseen liittyviä politiikkatoimia, joilla parannetaan veronkantoa ja vauhditetaan veronkierron torjunnan tehostamisesta, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan julkisten menojen tehokkuutta lujittamalla menoarviokehystä ja saattamalla päätökseen eri hallintotasojen välisten rahoitussuhteiden uudistus. Myös julkisten hankintojen puitteiden parantamiseen tähtäävien rakenteellisten toimenpiteiden odotetaan parantavan osaltaan julkisen talouden laatua. Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Italia on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti. Italialle annettu suositus edistyä riittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa vuonna 2020 ei myöskään ole enää merkityksellinen, koska kyseinen budjettikausi on päättynyt ja vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke aktivoitiin maaliskuussa 2020 pandemiakriisin yhteydessä.

(4) [Euroalueen talouspolitiikasta annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen jäsenvaltioille suositettiin, että ne toteuttaisivat, osin elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa kautta, toimia muun muassa sen varmistamiseksi, että politiikan viritys tukee elpymistä, ja lähentymisen, palautumiskyvyn ja kestävän ja osallistavan kasvun edistämisen jatkamiseksi. Neuvoston suosituksessa kehotettiin myös vahvistamaan kansallisia institutionaalisia kehyksiä, varmistamaan makrotalouden vakaus, saattamaan valmiiksi talous- ja rahaliitto ja vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital]

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Italiaa koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysin perusteella komissio päätteli, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja, jotka liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan ja tuottavuuden pitkään jatkuneeseen heikkoon kehitykseen. Tällä on valtioiden rajat ylittävää merkitystä työmarkkinoiden ja pankkialan haurauden takia.

(2)Neuvosto antoi Italialle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti, että Italia siirtää verotuksen painopistettä pois työn verotuksesta, vauhdittaa veronkierron torjuntaa ja panee aiemmat eläkeuudistukset kaikilta osin täytäntöön. Neuvosto suositti myös terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn ja kapasiteetin vahvistamista sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten välisen koordinoinnin tehostamista. Lisäksi neuvosto suositti, että tehostetaan pyrkimyksiä pimeän työvoiman torjumiseksi, varmistetaan aktiivisten työvoimatoimenpiteiden ja sosiaalipolitiikan tehokas integrointi ja toteutetaan toimenpiteitä erityisesti nuorten ja heikossa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi, ja että naisten osallistumista työmarkkinoille tuetaan kattavalla strategialla muun muassa tarjoamalla laadukasta lastenhoitoa ja pitkäaikaishoitoa. Italian olisi puututtava covid-19-kriisin vaikutuksiin huolehtimalla riittävästä ansionmenetysten korvaamisesta ja sosiaaliturvan saatavuudesta ja lievennettävä kriisin työllisyysvaikutuksia muun muassa joustavien työjärjestelyjen ja työllisyyden aktiivisen tukemisen avulla. Lisäksi neuvosto suositti, että Italia parantaa koulutustuloksia ja vahvistaa osaamista ja etäopiskelua, digitaalinen osaaminen mukaan lukien. Suosituksen mukaan investointeihin liittyvä talouspolitiikka on syytä keskittää vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen alueelliset erot huomioon ottaen ja erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, tutkimukseen ja innovointiin, kestävään julkiseen liikenteeseen, jäte- ja vesihuoltoon sekä vahvistettuun digitaaliseen infrastruktuuriin keskeisten palvelujen tarjoamisen varmistamiseksi. Talouden tukemiseksi covid-19-kriisin aikana neuvosto suositti, että Italia toteuttaa toimenpiteet, joilla parannetaan reaalitalouden maksuvalmiutta, aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja. Neuvosto suositti myös, että julkishallinnon ja oikeuslaitoksen tehokkuutta parannetaan, maksukyvyttömyyskehystä vahvistetaan ja korruption torjuntaa tehostetaan. Neuvosto kehotti myös poistamaan kilpailun esteet ja parantamaan alakohtaisia säännöksiä. Lisäksi neuvosto suositti, että Italia edistää pankkien taseiden uudelleenjärjestelyä, jatkaa järjestämättömien lainojen vähentämistä ja parantaa pienempien ja innovatiivisten yritysten mahdollisuuksia saada pankkien ulkopuolista rahoitusta. Arvioituaan edistymistä näiden maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että edistyminen suositellussa kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisessa pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi sekä sen varmistamiseksi, että toimenpiteet, joilla tähdätään reaalitalouden – kuten pk-yritysten, innovatiivisten yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien – maksuvalmiuden parantamiseen, toteutetaan tuloksellisesti ja maksujen viivästymisten välttämiseksi on ollut merkittävää. Huomattavaa edistystä saavutettiin myös erityisesti kuitittoman maksamisen muodossa tapahtuvan veronkierron torjunnassa.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.6.2021 COM(2021) 344 final LIITE

asiakirjaan ehdotus neuvoston täytäntöönpanoasetukseksi Italian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 165 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A.MISSION 1 KOMPONENTTI 1: Toimintalinja 1 - Julkishallinnon digitalisaatio: Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin M1C1 toimintalinja 1 sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään Italian julkishallinnon digitalisaalista siirtymää. Siihen sisältyy seitsemän investointia ja kolme uudistusta. Investointien tavoitteena on erityisesti i) järkeistää ja lujittaa julkishallinnon nykyisiä digitaalisia infrastruktuureja; ii) edistää pilvipalvelujen käyttöönottoa iii) kiinnittäen erityistä huomiota alustojen ja datapalvelujen yhdenmukaistamiseen ja yhteentoimivuuteen, yhden kerran periaatteen täytäntöönpanoon ja datan saatavuuteen sovellusrajapintojen (API) luettelon kautta; iv) parantaa kaikkien digitaalisten julkisten palvelujen saatavuutta, tehokkuutta ja saavutettavuutta, jotta voidaan lisätä käyttöönottoa ja käyttäjien tyytyväisyyttä, v) vahvistaa Italian puolustusta kyberrikollisuuden aiheuttamia riskejä vastaan, vi) edistää suurten keskushallintojen digitalisaatiota; vii) puuttua digitaaliseen kuiluun vahvistamalla kansalaisten digitaalisia taitoja. Tämän toimintalinjan uudistusten tarkoituksena on erityisesti i) tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen hankintaprosessia virtaviivaistaminen ja nopeuttaminen julkishallinnossa; ii) julkishallinnon digitalisaatiokehityksen tukeminen ja iii) pilvipalvelujen käyttöönoton esteiden poistaminen julkishallinnossa ja julkishallinnon välisten tiedonvaihtoprosessien virtaviivaistaminen. Tämän osa-alueen mukaisilla investoinneilla ja uudistuksilla edistetään vuosiksi 2019 ja 2020 Italialle osoitettujen maakohtaisten suositusten noudattamista, jotka koskevat tarvetta ”parantaa julkishallinnon tehokkuutta, myös investoimalla julkisten työntekijöiden taitoihin, nopeuttamalla digitalisaatiota ja lisäämällä paikallisten julkisten palvelujen tehokkuutta ja laatua” (vuoden 2019 maakohtainen suositus 3) ja ”keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti […] vahvistettuun digitaaliseen infrastruktuuriin keskeisten palvelujen tarjoamisen varmistamiseksi” (maakohtainen suositus 3, 2020) avulla. Toimintalinja 2 – Oikeusasiat: Italian oikeusjärjestelmän suorituskyky on edelleen kaukana muista jäsenvaltioista menettelyjen keston osalta, kuten oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean viimeisimmässä raportissa todetaan. Elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin M1C1 toimintalinjaan 2 sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan oikeusjärjestelmää lyhentämällä oikeudenkäyntien kestoa ja tuomalla Italia lähemmäs EU:n mediaanitasoa. Tällä komponentilla käsitellään Italialle vuosina 2019 ja 2020 osoitettuja maakohtaisia suosituksia siviilioikeudenkäyntien keston lyhentämisestä ja korruption torjunnan tehostamisesta (maakohtaiset suositukset 4, 2019 ja 4, 2020). Lisäksi oikeusjärjestelmän digitalisointi on tärkeää myös digitaalisen siirtymän kannalta. Toimintalinja 3 – Julkishallinto Elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin M1C1 toimintalinja 3 sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään uudistamaan Italian julkishallintoa ja parantamaan hallinnollisia valmiuksia. Italia on EU27:n keskiarvon alapuolella sekä hallinnon tehokkuuden että hallintoon osoitetun luottamuksen osalta. Italian julkishallinnon uudistuksiin vaikuttivat ylhäältä alaspäin suuntautuvien uudistusten vakava täytäntöönpanovaje ja alhaalta ylöspäin suuntautuvien innovaatioiden heikko tunnustaminen ja jakaminen. Hallinnolliset resurssit ovat hyvin heikot. Strategisen suunnittelun valmiuksia, seuranta- ja arviointimekanismeja ja näyttöön perustuvia politiikantekovälineitä olisi edelleen vahvistettava. Tämän komponentin päätavoitteena on parantaa Italian julkishallinnon hallinnollisia valmiuksia keskus- ja paikallistasolla sekä inhimillisen pääoman (valinta, pätevyys ja urakehitys) että hallintomenettelyjen yksinkertaistamisen osalta. Tässä osassa esitetään kokonaisvaltainen henkilöstöstrategia, joka ulottuu valintaprosessista urapolkuun. Uudistukseen sisältyy myös toimia menettelyjen yksinkertaistamiseksi. Investoinnit uusiin digitaalisiin työkalupaketteihin ja tehostettuihin elinikäistä oppimista koskeviin toimiin sisältyvät mission 1 komponenttiin 1. Tällä komponentilla käsitellään Italialle vuosina 2019 ja 2020 osoitettuja julkishallinnon tehokkuuden parantamista koskevia maakohtaisia suosituksia (maakohtainen suositus 3, 2019 ja maakohtainen suositus 4, 2020). Toimintalinja 4 — Julkiset hankinnat ja hallinnon suorittamat maksut: Elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin M1C1 toimintalinja 4 sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään uudistamaan Italian julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntökehyksen tiettyjä keskeisiä näkökohtia ja vähentämään keskus-, alue- ja paikallistason viranomaisten sekä alueellisten terveysviranomaisten maksuviivästyksiä. Uudistuksen päätavoitteena on yksinkertaistaa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, lisätä yritysten oikeusvarmuutta ja nopeuttaa julkisten hankintasopimusten tekemistä säilyttäen samalla avoimuutta ja yhdenvertaista kohtelua koskevat menettelylliset takeet. Näillä uudistuksilla tuetaan näin ollen suunnitelmasta rahoitettujen infrastruktuurien ja hankkeiden oikea-aikaista toteuttamista. Toimintalinja 5 – Verotuksen rakenneuudistukset (verotus ja julkiset menot): Elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentin M1C1 toimintalinjaan 5 sisältyy useita uudistuksia, joilla pyritään tukemaan Italian julkisen talouden kestävyyttä (maakohtainen suositus 1, 2019). Tulopuolella uudistuksilla pyritään parantamaan veronkantoprosessia, kannustamaan verosäännösten noudattamiseen ja torjumaan veronkiertoa, jotta voidaan vähentää sääntöjen noudattamisesta veronmaksajille aiheutuvia kustannuksia ja lisätä julkisen talouden tuloja, mikä osaltaan parantaa julkisen talouden kestävyyttä. Menopuolella uudistuksilla pyritään parantamaan julkisten menojen tehokkuutta sekä keskushallinnon tasolla vahvistamalla vuotuista menojen uudelleentarkastelua koskevaa kehystä että valtiotasoa alemmalla tasolla saattamalla päätökseen julkisen talouden suhteiden uudistus hallinnon eri tasoilla. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Toimintalinja 1 – Julkishallinnon digitalisointi Investointi 1.1: Digitaalinen infrastruktuuri Tämän investoinnin tavoitteena on varmistaa, että julkishallinnon järjestelmät, data-aineistot ja sovellukset ovat erittäin luotettavia tietokeskuksia, joilla on korkeat turvallisuus-, suorituskyky-, laajennettavuus-, yhteentoimivuus- ja energiatehokkuusstandardit. Tätä varten investoinnilla pyritään luomaan uusin tekniikka, täysin ylimääräinen yksikkö eli kansallinen pilvipohjainen hybridi-infrastruktuuri (Polo Strategico Nazionale, PSN), varmentamaan turvalliset ja laajennettavissa olevat julkiset pilvipalveluvaihtoehdot ja siirtämään tietoaineistot ja julkishallinnon sovellukset pilviympäristöön. PSN-infrastruktuurille on tarkoitus valita eurooppalaisen tarjouskilpailun kautta teknologian tarjoaja, ja sen suunnittelussa noudatetaan Euroopan tasolla määriteltyjä datan yhteentoimivuutta koskevia standardeja Gaia-X-aloitteen mukaisesti, jotta mahdollistetaan muiden kuin henkilötietojen vapaa vaihto eri jäsenvaltioiden välillä yhdistämällä niiden kansalliset pilvimallit toisiinsa. Vastaavia vaatimuksia todennäköisesti annetaan lisää julkisten pilvipalvelujen tarjoajien esikarsintavaiheessa. Julkishallinnon tietoaineistojen ja sovellusten siirtymisen PSN:ään tai turvallisiin sertifioituihin julkisiin pilvipalvelujen tarjoajiin odotetaan riippuvan eri hallintojen määrittelemien tietojen suorituskykyä, skaalattavuutta ja arkaluonteisuutta koskevista vaatimuksista, joista kunkin odotetaan säilyttävän riippumattomuutensa sovellusten kehittämisessä ja tiedonhallinnassa. Investointi 1.3 – Data ja yhteentoimivuus

Tämän investoinnin tavoitteena on varmistaa keskeisten tietoaineistojen ja palvelujen täysi yhteentoimivuus keskus- ja paikallishallinnossa sekä yhdenmukaistaa yhteistä digitaalista palveluväylää koskevassa direktiivissä etusijalle asetetut palvelumenettelyt muiden EU-maiden kanssa. Toimenpiteen tarkoituksena on kehittää kansallinen digitaalinen tietoalusta (Piattaforma Digitale Nazionale Dati), jolla taataan datakokonaisuuksien yhteentoimivuus keskus- ja paikallishallintojen välillä jaettujen sovellusrajapintojen (API) luettelon avulla (investointi 1.3.1). Kun alusta on rakennettu, sen on taattava datakokonaisuuksien yhteentoimivuus keskus- ja paikallishallintojen välillä jaettujen sovellusrajapintojen (API) luettelon avulla. Alustan on oltava täysin EU:n lainsäädännön mukainen. Lisäksi toimenpiteen tarkoituksena on kehittää EU:n asetuksen (EU) 2018/1724 mukainen yhteinen digitaalinen palveluväylä, joka auttaa keskus- ja julkishallintoa organisoimaan uudelleen ensisijaiset menettelyt/prosessit ja mahdollistaa yhden kerran periaatteen noudattamisen (investointi 1.3.2). Investointi 1.5 – Kyberturvallisuus Tämän investoinnin tavoitteena on vahvistaa Italian puolustusta kyberrikollisuuden aiheuttamia riskejä vastaan erityisesti ottamalla käyttöön verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta annetussa direktiivissä (EU) 2016/1148 (verkko- ja tietoturvadirektiivi) vahvistettujen turvallisuusvaatimusten mukainen kansallinen kyberturvallisuusalue (PSNC) ja vahvistamalla teknisiä tarkastuksia ja riskien seurantaa koskevia kansallisia kyberpuolustusvalmiuksia. Toimenpiteen tarkoituksena on kehittää uusinta kehitystä edustava integroitu järjestelmä, joka liittää tiiviisti yhteen eri yksiköt eri puolilla maata ja liittää kansainväliset yhteydet kumppaneihin ja luotettaviin teknologian tarjoajiin. Tämä on jaettu neljään pilariin, joilla i) vahvistetaan etulinjan valmiuksia yleisöön ja yrityksiin/yhteisöihin, jotta ne voivat hallinnoida hälytyksiä ja todellisia julkisesti tunnustettuja tapahtumia; ii) rakennetaan/vahvistetaan maan tarkastus- ja tarkastusvalmiuksia sellaisten laitteiden ja ohjelmistojen osalta, joita käyttävät henkilöt, joilla on olennaisia luotettavuuden varmentamiseen / uhkien ehkäisemiseen liittyviä tehtäviä; iii) tehostetaan poliisivoimien lainvalvonta- ja kyberyksikköjä, jotka vastaavat rikollisuuden tutkinnasta; iv) vahvistetaan merkittävästi kybervaroja ja henkilöresursseja, jotka vastaavat kansallisesta turvallisuudesta ja kyberuhkiin vastaamisesta. Investointi 1.7 – Digitaaliset perustaidot Tämän investoinnin tavoitteena on vähentää digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevan väestön osuutta käynnistämällä digitaalista yhteiskuntapalvelua koskeva aloite, joka on erilaisista taustoista tulevien nuorten vapaaehtoisten verkosto eri puolilla Italiaa ja jonka tarkoituksena on tarjota digitaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville henkilöille koulutusta digitaalisten taitojen kehittämiseksi ja parantamiseksi (investointi 1.7.1) ja vahvistamalla olemassa olevaa digitaalisten välityskeskusten verkostoa (investointi 1.7.2). Digitaalisen avun keskukset ovat fyysisiä pisteitä, jotka sijaitsevat yleensä kirjastoissa, kouluissa ja sosiaalikeskuksissa ja jotka tarjoavat kansalaisille digitaalisia taitoja koskevaa koulutusta sekä henkilökohtaisesti että verkossa, jotta heidän digitaalista osallisuuttaan voidaan tukea tehokkaasti. Aloitteessa hyödynnetään olemassa olevia onnistuneita kokemuksia ja pyritään varmistamaan tällaisten keskusten laajamittainen kehittäminen kansallisella tasolla. Vaikka 600 keskusta on jo toiminnassa, niiden läsnäoloa on edelleen vahvistettava kohdennetuilla koulutustoimilla ja uusilla laitteilla. Yleisenä tavoitteena on perustaa 2 400 uutta yhteyspistettä eri puolille Italiaa ja kouluttaa yli 2 000 000 digitaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa kansalaista. Yhteensä 3 000 keskuksesta noin 1 200 sijaitsee Etelä-Italiassa. ”Digitaalista yhteiskuntapalvelua” koskeva aloite toteutetaan kolmen vuoden aikana, ja sen tavoitteena on saavuttaa seuraavat tulokset: i) toteutetaan kolme vuosittaista julkishallinnon digitaalialan hankepyyntöä, jotka on suunnattu yleishyödyllisiä yhteisöjä koskevaan kansalliseen rekisteriin rekisteröityneille voittoa tavoittelemattomille yhteisöille; ii) digitaalista julkishallintoa koskevaan vuotuiseen ehdotuspyyntöön osallistuvien voittoa tavoittelemattomien järjestöjen valmiuksien kehittäminen ja digitaalisen avun ja digitaalisen koulutuksen hankkeiden käynnistäminen siten, että kolmessa vuotuisessa ehdotuspyynnössä käynnistetään 900 hanketta; iii) noin 9 700 vapaaehtoistyöntekijän koulutus ja kenttäkokemus digitaalisen julkishallinnon hankkeissa; tuetaan ja koulutetaan 1 000 000 kansalaista 900 hankkeessa kehitetyistä digitaalista apua ja digitaalista koulutusta koskevissa toimissa, joissa työskentelee 9 700 vapaaehtoistyöntekijää. Uudistus 1.1 – Tieto- ja viestintätekniikan hankinnat Uudistuksen tavoitteena on varmistaa, että julkishallinto voi hankkia tieto- ja viestintätekniikan ratkaisuja nopeammin ja tehokkaammin virtaviivaistamalla ja nopeuttamalla tieto- ja viestintätekniikan palvelujen ja hyödykkeiden hankintaprosessia. Uudistuksen täytäntöönpano koostuu kolmesta toimintalinjasta. Ensinnäkin perustetaan yksi yhteinen tietokanta, joka sisältää ”valkoisen listan” talouden toimijoista, joilla on lupa toimittaa tavaroita ja palveluja julkishallinnolle, ja otetaan käyttöön erityinen tekninen infrastruktuuri, joka mahdollistaa toimittajien varmentamisen. Toiseksi on otettava käyttöön yksinkertaistettu lähestymistapa (”fast track”) tieto- ja viestintätekniikan hankintojen virtaviivaistamiseksi elpymis- ja palautumissuunnitelman hankkeita varten. Kolmanneksi on perustettava digitaalinen hankintapalvelu, jonka tarkoituksena on i) kattaa ainoastaan varmennetut toimittajat (talouden toimijat voivat milloin tahansa pyytää varmentamista direktiivin 2014/24/EU 64 artiklan mukaisesti); ii) mahdollistaa tietyn tarpeen täyttävien toimittajien nopean tunnistamisen (esim. konfiguraattorin avulla); iii) tarjota viranomaisille intuitiivisia käyttäjäkokemuksia (esim. selkeä kuvaus tarjotuista palveluista, toimittajien vertaileva arviointi). Tämä yleinen järjestely perustuu CONSIP:n, Italian valtion hankintayksikön, olemassa oleviin valmiuksiin. Uudistus 1.2 – Muutostuki Uudistuksen tavoitteena on tukea kaikkien keskus- ja paikallishallintojen digitalisaatiota perustamalla erityinen ”Digitaalisen julkishallinnon siirtymävirasto”. Siirtymävirasto koostuu tilapäisestä teknologiaosaajien resurssireservistä, joka kokoaa yhteen ja tukee siirtymispyrkimyksiä ja varmennettua ulkoista tukea koskevien ”pakettien” keskitettyä neuvottelemista. Lisäksi toimenpiteen tarkoituksena on perustaa ohjelmistokehitykseen ja -käyttöön keskittyvä yritys, jolla tuetaan keskushallinnon digitaalista kehittämistä. Siirtymävirasto tukee erityisesti julkishallintoa tähän komponenttiin sisältyvien investointien 1.1–1.7 täytäntöönpanossa ja tukee myös missioon 6 sisältyvien terveydenhuollon digitalisointiin liittyvien investointien ja uudistusten toteuttamista. Uudistus 1.3 – Pilvipalvelut ensin ja yhteentoimivuus Uudistuksen tavoitteena on poistaa pilvipalvelujen käyttöönoton esteet ja keventää julkishallintoelinten välistä tiedonvaihtoa hidastavaa byrokratiaa ottamalla käyttöön kannustimia ja velvoitteita, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä pilvipalveluihin ja poistamaan menettelylliset rajoitteet digitaalisten palvelujen laajalle käyttöönotolle. Uudistukseen sisältyy kolme toimintalinjaa. Ensinnäkin koska pilvipalveluratkaisujen on edistettävä kustannustehokkuutta tieto- ja viestintätekniikan varojen käytössä ennalta määritetyn siirtymäajan jälkeen (esim. kolmen vuotta siirtymän käynnistämisestä), hallintoelinten, jotka eivät ole noudattaneet pilvipalvelumuutosta, tieto- ja viestintätekniikkamenoja rajoitetaan. Toiseksi pilvipalveluihin liittyviä menoja koskevia nykyisiä julkisen tilinpidon sääntöjä on tarkistettava osana pilvipalveluihin siirtymisen kannustimia. Koska siirtyminen pilvipalveluihin merkitsee tällä hetkellä määrärahojen siirtämistä pääomamenoista toimintamenoihin, pilvipalveluihin liittyvien menojen julkista kirjanpitoa koskevia sääntöjä on tarkistettava, jotta ei estetä julkishallintojen pilvipalveluihin siirtymiseen. Kolmanneksi on tarkistettava tietojen yhteentoimivuutta koskeviin sääntöihin liittyviä normeja avointa dataa ja henkilötietojen käsittelyä koskevien säännösten mukaisesti, ja julkishallintojen välistä tiedonvaihtoa koskevia nykyisiä menettelyjä on yksinkertaistettava menettelynäkökohtien virtaviivaistamiseksi ja julkishallinnon tietokantojen välisen yhteentoimivuuden täytäntöönpanon nopeuttamiseksi. Lisäksi digitaalista kotipaikkaa on tarkistettava ja se on integroitava kansalliseen asukasrekisteriin (ANPR), jotta kansalaisten ja julkishallintojen välinen digitaalinen kirjeenvaihto olisi varmaa ja turvallista.

Toimintalinja 2 – Oikeusasiat Uudistus 1.4 – Yksityisoikeus Uudistuksessa keskitytään pääasiassa lyhentämään siviilioikeudenkäyntien kestoa määrittelemällä monenlaisia toimia tuomioistuimissa käsiteltävien asioiden määrän vähentämiseksi, yksinkertaistamalla nykyisiä menettelyjä, vähentämällä käsittelyruuhkaa ja lisäämällä tuomioistuinten tuottavuutta. Tuomioistuimissa käsiteltävien asioiden määrä vähenee vahvistamalla sovittelua, vaihtoehtoista riidanratkaisua ja välimiesmenettelyä sekä tarkistamalla nykyistä oikeudenkäyntikulujen määrällistä ja perimiskelpoisuutta koskevaa järjestelmää. Yksinkertaistamiseen pyritään vahvistamalla suodatusmenettelyjä muutoksenhakuvaiheessa, laajentamalla tapauksia, joissa yhdellä tuomarilla on toimivalta ratkaista asia, ja varmistamalla menettelyjä koskevien sitovien määräaikojen tosiasiallinen täytäntöönpano. Tuomioistuinten tuottavuutta on tarkoitus parantaa valvontajärjestelmällä ja kannustimilla, joilla pyritään saavuttamaan vakiosuorituskyky kaikissa tuomioistuimissa. Uudistuksessa kaavaillaan myös siviilituomioistuinten käsittelyruuhkan vähentämistä, mikä on saavutettavissa investointiosaan sisältyvän tilapäisen rekrytoinnin ansiosta. Uudistus 1.5 – Rikosoikeus Uudistuksella pyritään pääasiassa lyhentämään rikosoikeudenkäyntien kestoa määrittelemällä monenlaisia toimia yksinkertaistamalla nykyisiä menettelyjä ja lisäämällä tuomioistuinten tuottavuutta. Yksinkertaistamista jatketaan yksinkertaistamalla yksinkertaistettujen menettelyjen soveltamista, laajentamalla digitaaliteknologian käyttöä, määrittelemällä alustavan tutkinnan kestoa koskevat määräajat ja tarkistamalla ilmoitusjärjestelmää sen tehostamiseksi. Tuomioistuinten tuottavuus paranee valvontajärjestelmällä ja kannustimilla, joilla pyritään saavuttamaan vakiosuorituskyky kaikissa tuomioistuimissa. Uudistus 1.6 – Maksukyvyttömyys Uudistuksella pyritään digitalisoimaan ja tehostamaan maksukyvyttömyysmenettelyjä, ottamaan käyttöön maksukyvyttömyyttä edeltäviä varhaisvaroitusmekanismeja sekä soveltamaan tuomioistuinten ja tuomioistuinten ulkopuolisten elinten erikoistumista maksukyvyttömyysmenettelyjen kaikkien vaiheiden hallinnoimiseksi tehokkaammin, myös oikeus- ja hallintoviranomaisten jäsenten koulutuksen ja erikoistumisen avulla. Uudistus 1.7 – Verotuomioistuimet Uudistuksen tavoitteena on tehostaa verolainsäädännön täytäntöönpanoa ja vähentää kassaatiotuomioistuimeen tehtyjen muutoksenhakujen suurta määrää. Uudistus 1.8 – Oikeusjärjestelmän digitointi Uudistuksessa säädetään kaikkien asiakirjojen pakollisesta sähköisestä arkistoinnista ja täydestä sähköisestä työnkulusta siviilioikeudellisissa menettelyissä. Se koskee myös ensimmäisen oikeusasteen rikosoikeudellisten menettelyjen digitalisointia, lukuun ottamatta alustavia kuulemisia. Lisäksi tavoitteena on ottaa käyttöön ilmainen, täysin käytettävissä oleva ja hakukelpoinen tietokanta yksityisoikeudellisista päätöksistä lainsäädännön mukaisesti. Investointi 1.8 – Siviili-, rikos- ja hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Investoinneilla pyritään lyhyellä aikavälillä vaikuttamaan organisaatioon liittyviin tekijöihin, jotta kehitteillä olevat uudistukset voisivat tuottaa tuloksia nopeammin, ja jotta voidaan maksimoida synergiaedut ja saada aikaan perustavanlaatuinen muutos suunnitelman mukaisten poikkeuksellisten resurssien avulla. Hallintovälineeksi luodaan oikeudenkäyntivirasto. Siihen perustetaan (tai jos niitä on jo olemassa, vahvistetaan) tuomareiden tukiryhmiä (väliaikaisen rekrytoinnin avulla). Tavoitteena on vähentää käsittelyruuhkaa ja -aikaa Italiassa. Tällä toimenpiteellä parannettaisiin myös oikeudenkäytön laatua tukemalla tuomareita tavanomaisissa tutkimuksissa, oikeustieteellisissä tutkimuksissa, säädösten laatimisessa ja asiakirjojen organisoinnissa, jolloin tuomarit voisivat keskittyä monimutkaisempiin tehtäviin. Investointiin sisältyy myös koulutusta, jolla tuetaan oikeusjärjestelmän digitaalista siirtymää. Toimintalinja 3 – Julkishallinto Uudistus 1.9 – Julkisen sektorin työllisyysuudistus ja yksinkertaistamisuudistus Julkisen sektorin työllisyysuudistuksessa noudatetaan kaksivaiheista lähestymistapaa. Lyhyellä aikavälillä hyväksytään kiireellisiä toimenpiteitä elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla suunnitelman hallinnoinnin ja viranomaisille annettavan välittömän avun osalta hallinnollisten valmiuksien puuttuessa. Strategiaan liittyy organisaatiouudistuksia ja henkilöstöstrategia, jonka tavoitteena on muuttaa koko julkishallintoa. Henkilöstöresursseja koskevissa strategisissa suunnitelmissa määritellään kattava joukko toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on toimenkuvien päivittäminen (myös vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen) rekrytointimenettelyjen uudistaminen, jotta ne olisivat kohdennetumpia ja tehokkaampia; ylemmän virkamieskunnan uudistaminen, jotta koko julkishallinnossa sovellettavat nimitysmenettelyt voidaan yhdenmukaistaa; elinikäisen oppimisen ja palkitsevien mekanismien tai erityisten urapolkujen välisen yhteyden vahvistaminen; julkishallintojen eettisten periaatteiden määritteleminen tai päivittäminen; sukupuolten tasapuoliseen edustukseen sitoutumisen vahvistaminen; henkilöstön horisontaalisen ja vertikaalisen liikkuvuuden uudistaminen. Uudistukseen sisältyy kiireellisiä toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan hallinnollisia menettelyjä yritysten ja kansalaisten hyödyksi ja varmistetaan samalla elpymis- ja palautumissuunnitelman sujuva täytäntöönpano. Yksinkertaistamisuudistuksella poistetaan luvat, jotka eivät ole perusteltuja yleistä etua koskevista pakottavista syistä, sekä tarpeettomien velvoitteiden tai sellaisten velvoitteiden poistaminen, joissa ei käytetä uutta teknologiaa. Lisäksi siinä otetaan käyttöön hiljaisen suostumuksen mekanismi, yksinkertainen viestintä sekä alueiden ja kuntien kanssa yhteisten yhdenmukaisten järjestelyjen hyväksymisen. Yksinkertaistamisuudistus sisältää seuraavat osatekijät: liiketoiminta- ja rakennusmenettelyjen yhteentoimivuus (SUAP & SUE); yhteisten tulossuuntautuneiden tulosindikaattorien käyttöönotto; ja keskeisten tulosindikaattoreiden määritteleminen hallintojen organisaatiomuutosten ohjaamiseksi. Elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanon seurantaa varten on oltava käytössä tallennusjärjestelmä, joka on toiminnassa ensimmäisen maksupyynnön esittämisajankohtaan mennessä. Investointi 1.9 – Teknisen avun antaminen ja valmiuksien kehittäminen Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten

Investointi koostuu asiantuntijapoolin tilapäisestä rekrytoinnista teknisen avun antamiseksi hallintoelimille ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi erityisesti paikallisella tasolla erityisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien hankkeiden toteuttamiseksi, jotka otetaan käyttöön tarpeen mukaan. Tähän investointiin sisältyvät myös julkisen sektorin työntekijöiden koulutusohjelmat, jotka kuuluvat valmiuksien kehittämisen tehostamisen piiriin. Toimintalinja 4 – Julkiset hankinnat ja julkishallinnon suorittamat maksut Uudistus 1.10 – Julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntökehyksen uudistaminen Uudistuksen ensimmäinen vaihe on hyväksyä ensimmäiset kiireelliset yksinkertaistamistoimenpiteet ja antaa toukokuuhun 2021 mennessä lakiasetus, jonka tavoitteena on, että yksinkertaistetaan ja digitalisoidaan yhteishankintayksiköiden menettelyjä; rekisteröidään sopimukset kansallisen korruptiontorjuntaviranomaisen (ANAC) korruptiontorjuntatietokantaan; perustetaan ministeriöiden, alueiden ja suurkaupunkien julkisia hankintoja koskevista menettelyistä vastaavia toimistoja; asetetaan tavoite, jolla lyhennetään julkaisun ja sopimuksen tekemisen välistä sekä sopimuksen tekemisen ja infrastruktuurin valmiiksi saattamisen välistä aikaa; ja kannustetaan vaihtoehtoisia riitojenratkaisumekanismeja sopimusten täytäntöönpanovaiheessa. Ennen vuoden 2021 loppua julkisia hankintoja koskevan politiikan yhdellä koordinointielimellä on oltava riittävä henkilöstö, ja sen on hyväksyttävä ammatillistamisstrategia, jossa annetaan koulutusta eri tasoilla; dynaamiset hankintajärjestelmät on asetettava saataville julkisia hankintoja koskevien direktiivien mukaisesti; ANAC:n on saatettava hankintaviranomaisten kelpuuttaminen päätökseen. Uudistuksen toisessa vaiheessa julkisia hankintoja koskevaan säännöstöön tehdään muutoksia, jotka on määrä panna täytäntöön vuoden 2023 toiseen neljännekseen mennessä ja joilla vähennetään hankintaviranomaisten hajanaisuutta; edellytetään sähköisen alustan käyttöönottoa perusvaatimuksena, jotta se on osa hankintakapasiteetin valtakunnallista arviointia ja annetaan kansalliselle korruptiontorjuntaviranomaiselle valtuudet tarkastella uudelleen hankintaviranomaisten pätevyyttä. Uudistuksen tavoitteena on myös yksinkertaistaa ja digitalisoida edelleen yhteishankintayksiköiden menettelyjä sekä määritellä yhteentoimivuutta ja yhteenliitettävyyttä koskevat vaatimukset. Uudistuksella vähennetään myös alihankintamahdollisuuksia koskevia rajoituksia, jotka sisältyvät tällä hetkellä julkisia hankintoja koskevaan lakiin. Uudistuksella myös saatetaan kansallinen sähköinen hankintajärjestelmä toimintavalmiiksi vuoden 2023 loppuun mennessä. Uudistus 1.11 – Viranomaisten ja terveysviranomaisten maksuviivästysten vähentäminen Uudistuksella varmistetaan, että vuoteen 2023 mennessä i) keskus-, alue- ja paikallistason julkishallintoelimet suorittavat maksut 30 päivän kuluessa ja ii) alueelliset terveysviranomaiset suorittavat maksut 60 päivän kuluessa. Sen varmistamiseksi, että maksuviivästyksiä koskeva ongelma ratkaistaan rakenteellisesti, uudistuksessa varmistetaan myös, että vuonna 2024 i) keskus-, alue- ja paikallistason julkishallinnot jatkavat maksujen suorittamista 30 päivän kuluessa ja ii) alueelliset terveysviranomaiset maksavat edelleen 60 päivän kuluessa. Toimintalinja 5 – Verotuksen rakenneuudistukset (verotus ja julkiset menot) Uudistus 1.12 – Verohallinnon uudistaminen Verosäännösten noudattamisen edistämiseksi ja tarkastusten kohdentamisen tehostamiseksi toteutetaan useita toimenpiteitä, joita ovat muun muassa seuraavat: i) tietokannan ja erityisen tietoteknisen infrastruktuurin luominen esitäytettyjen alv-ilmoitusten julkaisemista varten; ii) parannetaan sääntöjen noudattamista koskeviin kirjeisiin käytettävän tietokannan laatua myös väärien myönteisten ilmoitusten määrän vähentämiseksi ja veronmaksajille lähetettävien ilmoitusten määrän lisäämiseksi asteittain; iii) nykyisen lainsäädännön uudistaminen tehokkaiden hallinnollisten seuraamusten varmistamiseksi tapauksissa, joissa yksityiset palveluntarjoajat kieltäytyvät hyväksymästä sähköisiä maksuja; iv) tietojen pseudonymisoinnin ja massadatan analysoinnin loppuun saattaminen tarkastusten valintaprosessin perustana olevan riskianalyysin tehostamiseksi. Näiden uudistusten toteuttamiseksi ja verohallinnon operatiivisten valmiuksien vahvistamiseksi sen henkilöstöä lisätään 4 113 yksiköllä viraston toimintasuunnitelman 2021–2023 mukaisesti. Lisäksi hallitus tarkastelee uudelleen mahdollisia toimia, joilla vähennetään kuitittomasta maksamisesta johtuvaa verovilppiä kaikkein haavoittuvimmilla aloilla, muun muassa kuluttajille suunnattujen kohdennettujen kannustimien avulla, ja ryhtyy tuloksellisiin toimiin uudelleentarkastelun tulosten perusteella ja sitoutuu kunnianhimoisesti vähentämään halukkuutta veronkiertoon. Uudistus 1.13 – Menojen uudelleenarviointikehyksen uudistus Suunnitelmaan sisältyy menojen uudelleenarviointikehyksen uudistus, jonka tarkoituksena on parantaa kehyksen vaikuttavuutta muun muassa vahvistamalla valtiovarainministeriön roolia ja jälkiarviointiprosessia sekä parantamalla vihreän ja tasa-arvoisen budjetoinnin käytäntöä. Suunnitelmaan sisältyy myös sitoumus toteuttaa nykyisen oikeudellisen kehyksen pohjalta menojen vuotuinen uudelleentarkastelu vuosina 2023–2025 julkisen talouden säästöjen saavuttamiseksi, jotta voidaan tukea kestävää julkista taloutta ja/tai rahoittaa kasvua edistäviä verouudistuksia tai julkisia menoja. Uudistus 1.14 – Alueellisen tason finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen Uudistuksessa saatetaan päätökseen ”fiskaalinen federalismi”, josta säädetään delegoidussa laissa nro 42/2009. Tavoitteena on parantaa julkisen talouden suhteiden avoimuutta hallinnon eri tasoilla, osoittaa resursseja valtiotasoa alemmille hallintotasoille objektiivisin perustein ja edistää varainkäytön tehokkuutta näillä tasoilla. Uudistuksessa määritellään erityisesti asiaankuuluvat parametrit ja toteutetaan fiskaalinen federalismi alueilla joiden asema tavanomainen on maakunnissa ja suurkaupungeissa. Uudistus 1.15 – Julkisen talouden tilinpitosääntöjen uudistaminen Uudistuksella pyritään kuromaan umpeen kuilu eurooppalaisiin tilinpäätösstandardeihin ottamalla julkisella sektorilla käyttöön yhtenäinen suoriteperusteinen kirjanpitojärjestelmä. Uudistuksen tuloksena saadaan valmiiksi suoriteperusteisen kirjanpidon käsitekehys Eurostatin määrittelemien laadullisten ominaisuuksien, suoriteperusteisen kirjanpidon standardien ja moniulotteisen tililuettelon mukaisesti. Uudistusta täydennetään 18 000 julkisyhteisön edustajille tarkoitettuun uuteen suoriteperusteiseen kirjanpitojärjestelmään siirtymistä koskevalla ensimmäisellä koulutuskierroksella. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin

Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite /Kohde Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mitta- yksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi M1C1-1 Uudistus 1.1: Tieto- ja viestintätekniikan hankinnat Välitavoite Uudistuksen 1.1 ”Tieto- ja viestintätekniikan hankinnat” voimaantulo Tieto- ja viestintätekniikan hankintauudistusta koskevan lain voimaantuloa osoittava säännös – – – Q4 2021 Tarvittaviin säädöksiin sisällytetään yksinkertaistamisasetuksen (”Decreto Legge semplificazioni”) lainsäädäntötoimet. Niissä on määrättävä seuraavaa: i) Mahdollisuus käyttää julkisia hankintoja koskevan lain 48 §:n 3 momentissa tarkoitettua menettelyä myös sellaisten hankintasopimusten osalta, jotka ylittävät julkisia hankintoja koskevan lain 35 §:ssä tarkoitetut kynnysarvot, erityisesti pilvipalveluihin perustuvien tavaroiden ja palvelujen hankinnan osalta sekä sellaisten yhteyspalvelujen osalta, jotka rahoitetaan kokonaan tai osittain elpymis- ja palautumissuunnitelman hankkeiden toteuttamiseen osoitetuilla varoilla; ii) Julkisia hankintoja koskevan koodeksin 80 §:ssä tarkoitettujen vaatimusten tarkastamiseen osallistuvien varmentamiselinten hallinnoimien eri tietokantojen yhteentoimivuus; iii) Sellaisen talouden toimijoiden virtuaalisen tiedoston laatiminen, jossa on tiedot sen tarkistamiseksi, ettei 80 §:ssä tarkoitettuja poissulkemisperusteita ole, jotta voidaan laatia ”valkoinen lista” talouden toimijoista, joiden osalta todentaminen on jo tehty. M1C1-2 Uudistus 1,3: Pilvipalvelut ensin ja yhteentoimivuus Välitavoite Uudistusta 1.3 ”Pilvipalvelut ensin ja yhteentoimivuus” koskevien lakien voimaantulo Lain säännös, joka osoittaa, että asetus on tullut voimaan pilvipalvelujen ensimmäistä vaihetta ja yhteentoimivuutta koskevaa uudistusta varten – – – Q4 2021 Tarvittaviin säädöksiin kuuluvat: Täytäntöönpanosäädökset, jotka koskevat erityisesti seuraavia: i) Agenzia per l’Italia digitale (AgID) -asetus Polo Strategico Nazionalesta (PSN) (josta säädetään asetuksen 179/212 33 f §:ssä) ja ii) yhteentoimivuutta koskevia AgID-ohjeita (joista säädetään Codice dell’Amministrazione Digitale -säädöksen (CAD) 50 ja 50 ter §:ssä). CAD-säädöksen 50 §:ään tehtävät muutokset: i) poistetaan velvoite tehdä puitesopimuksia kansallisen digitaalisen tietoalustan käyttäjiltä; ii) yksityisyyttä koskevat selvennykset: tietojen siirtäminen tietojärjestelmästä toiseen ei muuta tietojen omistusta ja käsittelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden julkishallintojen vastuuta, jotka vastaanottavat ja käsittelevät tietoja itsenäisinä rekisterinpitäjinä. Muutokset asetukseen Italian presidentin asetukseen (DPR) 445/2000 tietojen saatavuuden osalta: i) suoraan tietoihin pääsyä varten tarvittavan luvan kumoaminen; ii) poistetaan viittaus puitesopimuksiin 72 §:ssä. Muutokset asetuksen 179/2012 33 f §:ään: i) annetaan AgID:lle mahdollisuus säännellä Centri Elaborazione Dati (CED) ja pilvipalveluja koskevilla asetuksilla niitä ehtoja ja menetelmiä, joiden mukaisesti julkishallintojen on suoritettava CED-muutto; ii) otetaan käyttöön seuraamuksia pilvipalveluihin siirtymistä koskevien velvoitteiden noudattamatta jättämisestä. M1C1-3 Investointi 1.1: Digitaalinen infrastruktuuri Välitavoite Polo Strategico Nazionalen (PSN) loppuun saattaminen Raportti pilvipalvelujen käyttöönotosta, teknologiainnovaatiosta ja digitaalisesta siirtymästä vastaava ministeriö (MITD) – – – Q4 2022 Kokonaishanke on saatettava kokonaisuudessaan päätökseen, kun kaikki kohteena olevat julkishallintoelimet ovat saaneet päätökseen tiettyjen kokonaisuuksien siirtämisen PSN:ään ja neljän tietokeskuksen testaus on saatettu onnistuneesti päätökseen, mikä mahdollistaa kohdennettujen julkishallintojen tietokokonaisuuksien ja sovellusten siirtymisen PSN:ään. M1C1-4 Investointi 1.3.1: Kansallinen digitaalinen data-alusta Välitavoite Kansallinen digitaalisen tietoalustan toimintavalmius Teknisen innovoinnin ja digitaalisen siirtymän ministeriön (MITD) raportti kansallisen digitaalisen datan alustan käyttöönotosta – – – Q4 2022 Alustan avulla virastot voivat - julkaista sovellusrajapinnat (API) foorumin API-luettelossa; - laatia ja allekirjoittaa digitaalista yhteentoimivuutta koskevia sopimuksia foorumin kautta; - varmentaa ja hyväksyä API-liittymien käyttö alustan toimintojen avulla; - validoida ja arvioita kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden noudattamista. M1C1-5 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite Uuden kansallisen kyberturvallisuusviraston perustaminen Hallintolaki – – – Q4 2022 Välitavoite saavutetaan 1) kansallisen kyberturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen muuntamisella laiksi, joka on viimeistelyvaiheessa; 2) julkaisemalla virallisessa lehdessä pääministerin asetus (DPCM), joka sisältää kansallisen kyberturvallisuusviraston sisäisen sääntelyn. M1C1-6 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite Kansallisten kyberturvallisuuspalvelujen alustava käyttöönotto Raportti, jossa esitellään kansallisten kyberturvallisuuspalvelujen koko rakenne – – – Q4 2022 Välitavoite saavutetaan määrittelemällä yksityiskohtainen rakenne kansallisen kyberturvallisuusarkkitehtuurin koko ekosysteemille (kansallinen Tiedonjako- ja analysointikeskus (ISAC), tietotekniikan kriisiryhmien (CERT) verkosto, kansallinen HyperSOC, suurteholaskenta, joka on yhdistetty tekoälyn ja koneoppimisen välineisiin kansallisen tason kyberturvallisuuspoikkeamien analysoimiseksi. M1C1-7 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite Kyberturvallisuuden seulonta- ja sertifiointilaboratorioiden verkoston perustaminen Toimitetut asiakirjat, jotka osoittavat tunnistetut prosessit ja menettelyt laboratorioissa, ja raportointi, joka osoittaa vähintään yhden laboratorion aloittaneen aktiivisen toiminnan. – – – Q4 2022 Välitavoite saavutetaan seuraavasti: i) kansallinen kyberturvallisuusvirasto määrittää, mihin laboratoriot ja keskukset perustetaan, palvelukseen otettavien asiantuntijoiden profiilit sekä laboratorioiden kesken jaettavat prosessit ja menettelyt. ii) yhden laboratorion aktivointi. Tarkastuslaboratorioiden perustamiseksi ja aktivoimiseksi luotuja toimia valvoo talouskehityksestä vastaava ministeriö yhdessä CVCN:n kanssa (kansallinen kyberturvallisuuden seulonta- ja sertifiointilaboratorio). Sisäministeriö ja puolustusministeriö sisällyttävät ne arviointikeskukseen. M1C1-8 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite Keskustarkastusyksikön aktivointi PSNC:n ja verkko- ja tietojärjestelmien turvatoimia varten Raportointi, joka osoittaa, että keskustarkastusyksikkö on aloittanut toimintansa – – – Q4 2022 Kansalliseen kyberturvallisuusvirastoon nimitetään sisäinen yksikkö, jonka tehtävänä on suorittaa PSNC:n ja verkko- ja tietojärjestelmien tarkastuksesta vastaavan keskusyksikön tehtävät. Prosessit, logistiikka ja toimintajärjestelyt on kirjattava asianmukaiseksi dokumentoinniksi, jossa keskitytään erityisesti toimintaprosesseihin eli toimeksiantoa, tilintarkastusta ja raportointia koskeviin sääntöihin. Tietoteknisten välineiden avulla kerätään, hallinnoidaan ja analysoidaan tarkastustietoja, ja tarkastusyksikkö kehittää ja käyttää niitä. On toimitettava asiakirjat, joissa raportoidaan välineiden kehittämisen loppuunsaattamisesta. M1C1-9 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Tavoite Tuki turvarakenteiden parantamiseen T1 – Määrä 0 5 Q4 2022 Vähintään viisi tehostamistoimenpidettä, joilla parannetaan PSNC:n ja verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuusrakenteita. Tukitoimityyppeihin kuuluvat päivitykset turvallisuuskeskuksiin, kyberrajojen puolustusparannukset ja sisäiset seuranta- ja valvontavalmiudet. Toimissa keskitytään terveydenhuoltoon, energiaan ja ympäristöön (juomavesihuolto). M1C1-10 Uudistus 1,2: Siirtymän tuki Välitavoite Muutosryhmän ja NewCo-yhteisyrityksen voimaantulo Säädöksen säännös, josta käy ilmi siirtymäviraston perustamista koskevan säädöksen voimaantulo ja NewCo-yhteisyrityksen perustamista koskevan säädöksen voimaantulo – – – Q4 2022 Siirtymäviraston perustamista varten tarvitaan seuraavat säädökset: -Reclutamento-lakiasetuksen julkaiseminen (jonka ministerineuvosto on jo hyväksynyt 4. kesäkuuta 2021 ja joka on julkaistu Italian virallisessa lehdessä 10. kesäkuuta 2021) ; -Kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaiseminen; -Asiantuntijoiden toimeksianto ja valinta (väliaikaisesti elpymis- ja palautumistukivälineen keston ajaksi). NewCo-yhteisyrityksen osalta vaadittaviin keskeisiin vaiheisiin kuuluvat seuraavat: -Lainsäädäntölupa; -DPCM-asetus, jolla annetaan lupa yhtiön perustamiseen ja vahvistetaan yhtiön tavoitteet, osakepääoma, kesto ja johtajat; -Yhtiön perustaminen notaarin vahvistamalla asiakirjalla; -Yhtiön toimintavalmiiksi saattamisen edellyttämät toimet – yhtiöjärjestys ja erilaiset säännöt. M1C1-11 Investointi 1.6.6 Guardia di Finanza-poliisin digitaalinen siirtymä Tavoite Guardia di Finanza -poliisi – Datatieteellisten ammattipalvelujen hankinta T1 – Määrä 0 5 Q1 2023 Datatieteellisten ammattipalvelujen hankinta tekemällä konsulttipalvelujen tarjoajan kanssa sopimus, joka kattaa yhteensä viisi henkilöä, jotka vastaavat sekä data-arkkitehtuurin suunnittelusta että massadatan analysoinnista vastaavan yksikön algoritmien kirjoittamisesta. Julkaistaan tietoteknisten palvelujen hankintaa koskeva sopimus ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti käyttämällä poissulkemisluetteloa ja vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta sekä julkaisemalla kansallisella tasolla uusia välineitä ensianalyysimoduulissa (IT-runko). M1C1-12 Investointi 2.3.1: Yhteinen digitaalinen palveluväylä Tavoite Yhteinen digitaalinen palveluväylä – Määrä 0 21 Q4 2023 Tavoite saavutetaan, kun asetuksessa nro 2018/1724 määritellyt 21 ensisijaista hallinnollista menettelyä Italiassa ovat täysin asetuksen (EU) 2018/1724 6 artiklassa määriteltyjen vaatimusten mukaisia. Nämä ovat seuraavat: a) käyttäjien tunnistaminen, tietojen ja todistusaineiston toimittaminen, allekirjoitus ja lopullinen toimittaminen on suoritettava sähköisesti etäpalvelukanavan kautta, jonka avulla käyttäjät voivat täyttää menettelyyn liittyvät vaatimukset käyttäjäystävällisellä ja jäsennellyllä tavalla; b) käyttäjälle toimitetaan automaattinen ilmoitus näiden vastaanottamisesta, paitsi jos menettelyn tulos toimitetaan välittömästi; c) menettelyn tulos toimitetaan sähköisesti tai, jos se on tarpeen sovellettavan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön noudattamiseksi, se toimitetaan fyysisenä kappaleena; d) käyttäjille toimitetaan sähköinen ilmoitus menettelyn loppuun saattamisesta. M1C1-13 Investointi 1.4.6: Liikkuvuus palveluna Italiassa Välitavoite Liikkuvuus palveluratkaisuna, ratkaisut M1 Infrastruktuurista ja kestävästä liikkumisesta vastaavan ministeriön (MIMS) yhteistyössä korkeakoulujen kanssa laatima raportti, jossa kuvataan kolmen pilottihankkeen täytäntöönpanoa ja niiden tuloksia. – – – Q4 2023 On toteutettu kolme pilottihanketta, joiden tarkoituksena on testata liikkuvuutta palveluratkaisuna teknologisesti kehittyneissä suurkaupungeissa. Pilottivaiheen aikana vähintään 1 000 käyttäjää on käyttänyt kutakin ratkaisua. Kuhunkin pilottihankkeeseen voi osallistua vähintään 1 000 käyttäjää, jotka voivat käyttää sitä vapaaehtoisesti ja omalla kustannuksellaan ja antaa yksilöllisen arvioinnin ja mahdollisuuden valita ja ostaa liikkuvuuspalveluja alustalla saatavilla olevista palveluista. MaaS-palvelu tarjoaa keskitetyn teknisen alustan kautta kansalaisille parhaan matkustusratkaisun, joka perustuu hänen tarpeisiinsa ja jossa hyödynnetään käytettävissä olevien erilaisten liikkuvuusvaihtoehtojen (paikallinen julkinen liikenne, yhteiskäyttöpalvelut, taksi, autonvuokraus) integrointia matkakokemuksen optimoimiseksi suunnittelun (intermodaalireittisuunnittelu ja reaaliaikainen tiedottaminen ajoista ja etäisyyksistä) että käytön (varaus ja palvelujen maksaminen) osalta. M1C1-14 Investointi 1.6.5 Ylimmän hallintotuomioistuimen digitalisointi Tavoite Ylin hallinto-oikeus – Tilintarkastustuomioistuimen asiakirjat saatavilla tietovarastossa analysointia varten T1 – Määrä 0 800 000 Q4 2023 Tietovarastossa täysin saatavilla olevien hallintosäädösjärjestelmään liittyvien oikeudenkäyntiasiakirjojen (kuten tuomiot, lausunnot ja asetukset) lukumäärä. M1C1-15 Investointi 1.6.6 Guardia di Finanza-poliisin digitaalinen siirtymä Tavoite Guardia di Finanza -poliisi – Datatieteellisten ammattipalvelujen hankinta T2 – Määrä 5 10 Q1 2024 Ammattimaisten tietotieteellisten palvelujen hankinta noudattaen ”Ei merkittävää haittaa” -teknistä ohjetta (2021/C58/01) käyttämällä poissulkemisluetteloa ja vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta tekemällä konsulttipalvelujen tarjoajan kanssa sopimus, joka kattaa viisi uutta henkilöstön jäsentä (yhteensä kymmenen), jotka vastaavat sekä data-arkkitehtuurin suunnittelusta että massadatan analysoinnista vastaavan yksikön algoritmien kirjoittamisesta. Julkaistaan tietoteknisten palvelujen hankintaa koskeva sopimus ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti käyttämällä poissulkemisluetteloa ja vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta sekä julkaisemalla kansallisella tasolla uusia välineitä ensianalyysimoduulissa (IT-runko). M1C1-16 Investointi 1.6.5 Ylimmän hallintotuomioistuimen digitalisointi Tavoite Ylin hallinto-oikeus – Tilintarkastustuomioistuimen asiakirjat saatavilla tietovarastossa analysointia varten T2 – Määrä 800 000 2 500 000 Q2 2024 Tietovarastossa täysin saatavilla olevien hallintosäädösjärjestelmään liittyvien oikeudenkäyntiasiakirjojen (kuten tuomiot, lausunnot ja asetukset) lukumäärä. M1C1-17 Investointi 1.1: Digitaalinen infrastruktuuri Tavoite Siirtyminen PSN-infrastruktuuriin T1 – Määrä 0 100 Q3 2024 Vähintään 100 keskushallinnon ja paikallisen terveydenhuollon viranomaista (Aziende Sanitarie Locali) on siirtynyt kokonaan PSN-infrastruktuuriin. Täysin siirtynyt voi tarkoittaa kullekin laitokselle seuraavien yhdistelmää: ei pilvivalmis pure hosting -tilassa, lift-and-shift-siirrot, päivitys seuraaviin: Infrastructure-as-a-Service (IaaS), Platform-as-a-Service (Paas) ja Software-as-a-Service (SaaS). Siirtyminen PSN-infrastruktuuriin voidaan toteuttaa eri tavoin kunkin siirtyvän julkishallinnon omistaman yrityksen ohjelmistojen tietoteknisen arkkitehtuurin viimeisimmän kehityksen mukaisesti. Nämä strategiat voivat vaihdella pelkästä muusta kuin pilvipalveluvalmiiden ohjelmistojen vaihdosta IaaS-, PaaS- ja SaaS-ohjelmistoihin. Turvaverkon on tarjottava jokaiselle muuttavalle julkishallinnolle kaikki maahanmuuttostrategiat, jotka ovat tukikelpoisia, jotta voidaan ottaa huomioon tavoite ”siirtyminen PSN-infrastruktuuriin”. Julkishallinnon piiriin kuuluvat • Keskushallinnon viranomaiset, jonka osuus tieto- ja viestintätekniikan menoista on suurin (esimerkiksi kansallinen sosiaaliturvalaitos ja oikeusministeriö) • Keskushallinnon viranomaiset, jotka säilyttävät tietoja vanhentuneissa tietokeskuksissa äskettäin ”pilvivalmiudesta” tehdyn kyselyn mukaan • Keski- ja Etelä-Italiassa sijaitsevilta paikallisilta terveydenhuoltoviranomaisilta (Aziende Sanitarie Locali) puuttuu asianmukainen infrastruktuuri tietoturvan varmistamiseksi. M1C1-18 Investointi 1.3.1: Kansallinen digitaalinen data-alusta Tavoite Kansallisen digitaalisen data-alustan sovellusrajapinnat T1 – Määrä 0 400 Q4 2024 Tavoitteena on saavuttaa vähintään 400 virastojen toteuttamaa sovellusrajapintaa, jotka julkaistaan API-luettelossa ja jotka on integroitu kansalliseen digitaaliseen data-alustaan. Soveltamisalaan kuuluvat sovellusrajapinnat on jo kartoitettu. Julkaistujen API-liittymien on vaikutettava seuraaviin aloihin: i) viimeistään joulukuun 31. päivänä 2023: ensisijaiset sosiaaliturvapalvelut ja verosääntöjen noudattaminen, mukaan lukien keskeiset kansalliset rekisterit (kuten väestörekisteri ja julkishallinnon rekisteri); ii) viimeistään joulukuun 31. päivänä 2024: loput sosiaaliturvapalvelut ja verosäännösten noudattaminen. Kunkin API-liittymän toteutuksen ja dokumentoinnin on oltava kansallisten yhteentoimivuusstandardien mukaista ja tuettava kansallista digitaalista tietoalustaa; edellä mainittu alusta tarjoaa toimintoja vaatimustenmukaisuuden arvioimiseksi. M1C1-19 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Tavoite Tuki turvarakenteiden parantamiseen T2 – Määrä 5 50 Q4 2024 Vähintään 50 tehostamistoimenpidettä, jotka on saatettu päätökseen parannetaan PSNC:n ja verkko- ja tietojärjestelmien osalta. Tukitoimityyppeihin kuuluvat esimerkiksi turvaoperaatiokeskukset, kyberrajojen puolustusparannukset ja sisäiset seuranta- ja valvontavalmiudet verkko- ja tietojärjestelmiä ja PSNC:tä koskevien vaatimusten mukaisesti. Toimissa keskitytään erityisesti terveydenhuoltoon, energiaan ja ympäristöön (juomavesihuolto). M1C1-20 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite Kansallisten kyberturvallisuuspalvelujen täysimääräinen käyttöönotto Raportti kansallisten kyberturvallisuuspalvelujen täysimääräisestä aktivoinnista – – – Q4 2024 Tätä välitavoitetta täydennetään aktivoimalla alakohtaiset tietotekniikan kriisiryhmät (CERT-ryhmät), niiden yhteydet Italian tietoturvaloukkauksiin reagoivaan työryhmään (CSIRT) ja tiedonjako- ja analyysikeskukseen (ISAC), yhdistämällä vähintään viisi turvaoperaatiokeskusta kansalliseen HyperSOCiin, huolehtimalla kyberturvallisuuden riskinhallintapalvelujen täydestä toiminnasta, mukaan lukien toimitusketjuanalyysit ja kyberriskivakuutuspalvelut. M1C1-21 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite Kyberturvallisuuden seulonta- ja sertifiointilaboratorioiden verkoston valmiiksi saaminen, arviointikeskukset Raportointi, josta käy ilmi vähintään 10 laboratorion, kahden arviointikeskuksen ja EU:n sertifiointilaboratorion aktivointi – – – Q4 2024 Aktivoidaan vähintään kymmenen seulonta- ja sertifiointilaboratoriota, kaksi arviointikeskusta ja EU:n sertifiointilaboratorio. M1C1-22 Investointi 1.5: Kyberturvallisuus Välitavoite PSNC:n ja verkko- ja tietojärjestelmien tarkastuksen keskusyksikön täysi toiminta; verkko- ja tietoturvan turvatoimet, joiden yhteydessä on suoritettu vähintään 30 tarkastusta Raportointi, tarkastusraportit – – – Q4 2024 Yhteinen tarkastusyksikkö toimii täysimääräisesti, ja vähintään 30 tarkastusta on saatettu päätökseen. M1C1-23 Investointi 1.4.6: Liikkuvuus palveluna Italiassa Välitavoite Liikkuvuus palveluratkaisuna, ratkaisut M2 Pilottituloksia arvioi infrastruktuurista ja kestävästä liikkumisesta vastaava ministeriö yhteistyössä korkeakoulujen kanssa – – – Q1 2025 Välitavoite liittyy seitsemän pilottihankkeen toisen vaiheen toteuttamiseen. Sen tarkoituksena on testata liikkuvuutta palveluratkaisuina seuraaja-alueilla. Kuntien odotetaan hyödyntävän ensimmäisessä aallossa valittujen digitaalivalmiiden suurkaupunkien kokemuksia. 40 prosenttia pilottihankkeista on toteutettava etelässä. M1C1-24 Investointi 1.7.1: Digitaalinen yhteiskuntapalvelu Tavoite Kansalaiset, jotka osallistuvat voittoa tavoittelemattomien sertifioitujen yhteisöjen ja vapaaehtoisten järjestämiin koulutusaloitteisiin – Määrä 0 1 000 000 Q2 2025 Vähintään miljoona kansalaista osallistuu voittoa tavoittelemattomien sertifioitujen yhteisöjen ja vapaaehtoisten järjestämiin koulutusaloitteisiin. M1C1-25 Investointi 1.6.6: Guardia di Finanza-poliisin digitaalinen siirtymä Välitavoite Talousrikollisuuden torjunnassa käytettävien operatiivisten tietojärjestelmien kehittäminen Tietotekniikkajärjestelmien parantaminen uusien toimintojen, suorituskyvyn ja käyttäjäkokemuksen osalta – – – Q2 2025 Operatiivisten tietojärjestelmien uusien toimintojen asteittainen käyttöönotto (vuosittain), jotta voidaan varmistaa niiden ajankohtaisuus nopeasti muuttuvien lainsäädäntöskenaarioiden mukaisesti, myös pandemiatilanteeseen liittyen. M1C1-26 Investointi 1.1: Digitaalinen infrastruktuuri Tavoite Siirtyminen PSN-infrastruktuuriin T2 – Määrä 100 280 Q2 2026 Vähintään 280 keskushallintoelintä ja paikallista terveydenhuoltoviranomaista (Aziende Sanitarie Locali) on siirtynyt PSN-infrastruktuuriin (valikoima: ei pilvivalmis pure hosting -tilassa, lift-and-shift-siirrot, päivitys seuraaviin: Infrastructure-as-a-Service (IaaS), Platform-as-a-Service (Paas) ja Software-as-a-Service (SaaS). Siirtyminen PSN-infrastruktuuriin voidaan toteuttaa eri tavoin kunkin siirtyvän julkishallinnon omistaman yrityksen ohjelmistojen tietoteknisen arkkitehtuurin viimeisimmän kehityksen mukaisesti. Nämä strategiat voivat vaihdella pelkästä muusta kuin pilvipalveluvalmiiden ohjelmistojen vaihdosta IaaS-, PaaS- ja SaaS-ohjelmistoihin. Turvaverkon on tarjottava jokaiselle muuttavalle julkishallinnolle kaikki maahanmuuttostrategiat, jotka ovat tukikelpoisia, jotta voidaan ottaa huomioon tavoite ”siirtyminen PSN-infrastruktuuriin”. Julkishallinnon piiriin kuuluvat • Keskushallinto, jonka osuus tieto- ja viestintätekniikan menoista on suurin (kuten kansallinen sosiaaliturvalaitos, oikeusministeriö) • Keskushallinto, joka säilyttää tietoja vanhentuneissa tietokeskuksissa äskettäin tehdyn ”pilvivalmiutta” koskevan kyselyn mukaan; • Keski- ja Etelä-Italiassa sijaitsevilta paikallisilta terveydenhuoltoviranomaisilta (Aziende Sanitarie Locali) puuttuu asianmukainen infrastruktuuri tietoturvan varmistamiseksi. M1C1-27 Investointi 1.3.1: Kansallinen digitaalinen data-alusta Tavoite Kansallisen digitaalisen data-alustan sovellusrajapinnat T2 – Määrä 400 1 000 Q2 2026 Tavoitteena on saavuttaa vähintään 600 uutta sovellusrajapintaa (API), jotka julkaistaan luettelossa (yhteensä 1 000). Julkaistujen API-liittymien on vaikutettava seuraaviin aloihin: i) viimeistään 31. joulukuuta 2025: julkiset menettelyt, kuten rekrytointi, eläkkeelle jääminen, koulun ja yliopiston ilmoittautuminen (kuten kansallinen opiskelijarekisteri ja autorekisteri); ii) viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026: hyvinvointipalvelut, julkisten hankintojen hallinnointi, terveystietoja ja terveysuhkia koskeva kansallinen tietojärjestelmä, kuten potilaat ja lääkärirekisterit. Kunkin API-liittymän toteutuksen ja dokumentoinnin on oltava kansallisten yhteentoimivuusstandardien mukaista ja tuettava kansallista digitaalista tietoalustaa; edellä mainitulla alustalla on oltava toiminnot vaatimustenmukaisuuden arvioimiseksi. M1C1-28 Investointi 1.7.2: Digitaalisten palvelujen verkosto Tavoite Niiden kansalaisten määrä, jotka osallistuvat digitaalisten neuvontapalvelujen tarjoamiin uusiin koulutusaloitteisiin – Määrä 0 2 000 000 Q2 2026 Vähintään kaksi miljoonaa kansalaista osallistuu digitaalisten tukikeskusten tarjoamiin koulutusaloitteisiin. Tavoitteen saavuttamiseksi huomioon otettavat koulutustoimet ovat seuraavat: a) yksilöllinen, digitaalisten helpottamismenetelmien avulla annettava yksi yhteen -koulutus, joka tavallisesti suoritetaan palveluvarauksen perusteella ja kirjataan seurantajärjestelmään; b) henkilökohtaista koulutusta ja verkkokoulutusta, jonka tavoitteena on kehittää kansalaisten digitaalisia taitoja ja jota digitaaliset välityskeskukset toteuttavat synkronisesti ja tallennetaan seurantajärjestelmään; c) verkkokoulutus, jonka tavoitteena on kehittää kansalaisten digitaalisia taitoja myös itseoppimis- ja asynkronisessa oppimistilassa, mutta joka edellyttää rekisteröitymistä, joka on raportoitu seurantajärjestelmässä, joka toteutetaan osana digitaalisten neuvontapalvelujen verkoston laatimaa koulutusluetteloa ja johon on pääsy toteutetusta tietämyksenhallintajärjestelmästä. M1C1-29 Uudistus 1,4: Siviilioikeuden uudistus Välitavoite Siviilioikeuden uudistusta koskevan lainsäädännön voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi mahdollistavan lainsäädännön voimaantulo – – – Q4 2021 Mahdollistavaan lainsäädäntöön on sisällyttävä ainakin seuraavat toimenpiteet: i) Yksinkertaistetun menettelyn käyttöönotto ensimmäisessä oikeusasteessa/oikeudenkäyntivaiheessa ja suodatinmenettelyjen soveltamisen tehostaminen muutoksenhakuvaiheessa, mukaan lukien yksinkertaistettujen menettelyjen laajempi käyttö ja niiden tapausten valikoima, joissa yhden tuomarin kokoonpanossa on toimivalta ratkaista asia; ii) sen varmistaminen, että menettelyjä koskevat sitovat aikataulut ja todistusaineiston keräämistä ja kaikkien asiaan liittyvien asiakirjojen sähköistä toimittamista koskeva aikataulu pannaan tosiasiallisesti täytäntöön; iii) sovittelun ja vaihtoehtoisen riidanratkaisun käytön uudistaminen yhdessä avustetun sovittelun, välimiesmenettelyn ja muiden mahdollisten vaihtoehtojen kanssa, jotta nämä laitokset voivat tehokkaammin vähentää siviilioikeusjärjestelmään kohdistuvaa painetta, myös kannustimien avulla; iv) pakkotäytäntöönpanomenettelyn uudistaminen keskimääräisen ajan lyhentämiseksi, mukaan lukien maksettaviksi ilmoitettujen määrien täytäntöönpanon nopeuttaminen ja kustannusten alentaminen; nykyisen oikeudenkäyntikulujen laskemisen ja perimiskelpoisuuden järjestelmän uudistaminen perusteettomien oikeudenkäyntien vähentämiseksi; v) tuomioistuintason seurantajärjestelmä ja siviilituomioistuinten tuottavuuden parantaminen kannustamilla sen varmistamiseksi, että oikeudenkäyntien kesto on kohtuullinen ja että suoritukset ovat yhdenmukaisia kaikissa tuomioistuimissa. M1C1-30 Uudistus 1,5: Rikosoikeudellinen uudistus Välitavoite Rikoslain uudistamisen mahdollistavan lainsäädännön voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi mahdollistavan lainsäädännön voimaantulo – – – Q4 2021 Mahdollistava lainsäädäntö, joka sisältää ainakin seuraavat toimenpiteet: i) tarkistettu ilmoitusjärjestelmä, ii) yksinkertaistettujen menettelyjen laajempi käyttö, iii) asiakirjojen sähköisen arkistoinnin laajempi käyttö, iv) yksinkertaistetut todistussäännöt, v) määräaikojen määrittely esitutkinnan kestolle ja toimenpiteet tutkintavaiheen pysähtymisen välttämiseksi, vi) mahdollisuuden sammua rikos, jos vahingot on maksettu takaisin, vii) valvontajärjestelmän käyttöönotto tuomioistuintasolla ja rikostuomioistuinten tuottavuuden lisääminen kannustamalla varmistamaan oikeudenkäynnin kohtuullinen kesto ja yhdenmukaiset suoritukset eri tuomioistuimissa. M1C1-31 Uudistus 1,6: Maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistus Välitavoite Maksukyvyttömyysjärjestelmän uudistamista koskevan lainsäädäntökehyksen voimaantulo Lain säännös, josta käy ilmi mahdollistavan lainsäädännön voimaantulo – – – Q4 2021 Maksukyvyttömyysuudistukseen on sisällyttävä ainakin toimenpiteet, jotta voidaan i) tarkastella uudelleen tuomioistuinten ulkopuolisia riitojenratkaisujärjestelyjä sellaisten alojen määrittämiseksi, joilla saatetaan tarvita lisäparannuksia, jotta asianomaisia osapuolia kannustettaisiin käyttämään tehokkaammin tällaisia menettelyjä; ii) ottaa käyttöön varhaisvaroitusmekanismeja ja saada tietoja ennen maksukyvyttömyysvaihetta; iii) siirtyä tuomioistuinten erikoistumiseen (kauppaoikeus, maksukyvyttömyysjaosto) ja tuomioistuinten ulkopuolisiin laitoksiin maksukyvyttömyysmenettelyjen hallinnoimiseksi; iv) antaa vakuusvelkojille mahdollisuus maksaa ensin (ennen verosaatavia ja työntekijöiden saatavia); v) antaa yrityksille mahdollisuus myöntää muu kuin vakuusoikeus. Maksukyvyttömyysuudistuksen lisäksi on varmistettava uudelleenjärjestelyä koskevia menettelyjä käsittelevien lainkäyttö- ja hallintoviranomaisten jäsenten koulutus ja erikoistuminen sekä uudelleenjärjestely- ja maksukyvyttömyysmenettelyjen yleinen digitalisointi ja verkkofoorumin perustaminen tuomioistuinten ulkopuolista riitojen ratkaisua varten erityisesti maksukyvyttömyyttä edeltävässä vaiheessa, jonka käyttöä kannustetaan vähentämään oikeuslaitoksen taakkaa (maksukyvyttömyyttä edeltävät uudelleenjärjestelyhakemukset, monenvälisten uudelleenjärjestelyjen edistäminen ja ennakkohyväksyttyjen automatisoitujen uudelleenjärjestelyjen ja ratkaisujen salliminen arvoltaan vähäisiä tapauksia varten). Tällaisella verkkoalustalla on myös varmistettava yhteentoimivuus pankkien tietojärjestelmien sekä muiden viranomaisten ja tietokantojen kanssa, jotta voidaan varmistaa nopea ja sähköinen asiakirjojen ja tietojen vaihto velallisten ja velkojien välillä. Tätä varten hakija (velallinen) antaisi suostumuksensa henkilötietojensa vaihtoon yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti, ja tämä säännös olisi sisällytettävä lakiin. Uudistuksessa perustetaan vakuusrekisteri. M1C1-32 Investointi 1,8: Rekrytointimenettelyt siviili-, rikos- ja hallintotuomioistuimissa Välitavoite Elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaista rekrytointia koskevan erityislainsäädännön voimaantulo Kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaista rekrytointia koskevan erityislainsäädännön voimaantuloa koskeva lain säännös – – – Q4 2021 Erityislainsäädäntö, joka koskee kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien palvelukseen ottamista ja jolla on lupa ilmoittaa työpaikoista ja rekrytoida työntekijöitä. M1C1-33 Investointi 1,8: Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Tavoite Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyjen aloittaminen – Määrä 0 168 Q2 2022 Aloittaa vähintään 168 henkilöstöyksikön rekrytointimenettelyt oikeudenkäyntivirastoa ja hallintotuomioistuimia varten ja ottaa nämä yksiköt käyttöön. Perustasona on 31. joulukuuta 2021 palveluksessa olleen henkilöstön määrä. M1C1-34 Investointi 1,8: Siviili- ja rikostuomioistuinten oikeudenkäyntiviraston rekrytointimenettelyt Tavoite Siviili- ja rikostuomioistuinten rekrytointimenettelyjen aloittaminen – Määrä 0 8 764 Q4 2022 Aloittaa vähintään 8 764 henkilöstöyksikön rekrytointimenettelyt siviili- ja rikostuomioistuinten oikeudenkäyntitoimistoa varten ja ottaa nämä yksiköt käyttöön. Perustasona on henkilöstön määrä vuoden 2021 lopussa. M1C1-35 Uudistus 1.7: Verotuomioistuinten uudistaminen Välitavoite Ensimmäisen ja toisen oikeusasteen verotuomioistuinten kattava uudistus Lain säännös, josta käy ilmi tarkistetun oikeudellisen kehyksen voimaantulo – – – Q4 2022 Tarkistetulla oikeudellisella kehyksellä tehostetaan verolainsäädännön täytäntöönpanoa ja vähennetään kassaatiotuomioistuimessa tehtyjen valitusten suurta määrää. M1C1-36 Uudistukset 1.4, 1.5 ja 1.6: Siviili- ja rikosoikeuden uudistus ja maksukyvyttömyysuudistus Välitavoite Siviili- ja rikosoikeuden uudistuksia ja maksukyvyttömyysuudistusta koskevien delegoitujen säädösten voimaantulo Delegoitujen säädösten voimaantulopäivän osoittava säännös – – – Q4 2022 Kaikkien sellaisten delegoitujen säädösten voimaantulo, joiden sisältö mainitaan siviili- ja rikosoikeuden uudistuksia ja maksukyvyttömyysuudistusta koskevassa valtuuslainsäädännössä. M1C1-37 Uudistukset 1.4 ja 1.5: Siviili- ja rikosoikeuden uudistus Välitavoite Siviili- ja rikosoikeuden uudistuksen voimaantulo Johdetun oikeuden säännös, josta käy ilmi johdetun oikeuden voimaantulo – – – Q2 2023 Kaikkien sellaisten asetusten ja johdetun oikeuden lähteiden hyväksyminen, jotka ovat tarpeen oikeuslaitosuudistusten mahdollistavien lakien tehokkaan soveltamisen kannalta. M1C1-38 Uudistus 1,8: Oikeuslaitoksen digitaalinen siirtymä Välitavoite Oikeusjärjestelmän digitaalinen siirtymä Primaari- ja sekundaarisäädösten säännös, josta käy ilmi vastaavien säädösten voimaantulo – – – Q4 2023 Siviilioikeudellisia menettelyjä varten on otettava käyttöön kaikkien asiakirjojen pakollinen sähköinen arkistointi ja täysin sähköinen työnkulku. Ensimmäisen oikeusasteen rikosoikeudelliset menettelyt digitalisoidaan (lukuun ottamatta alustavaa istuntoa käsittelevää toimistoa). Maksuttoman, täysin käytettävissä olevan ja hakukelpoisen siviilioikeudellisia päätöksiä koskevan tietokannan luominen lainsäädännön mukaisesti. M1C1-39 Investointi 1,8: Rekrytointimenettelyt siviili- ja rikostuomioistuimissa Tavoite Siviili- ja rikostuomioistuinten rekrytointimenettelyjen päättäminen – Määrä 0 19 719 Q2 2024 Saatettava päätökseen vähintään 19 719 henkilöstöyksikön rekrytointimenettelyt siviili- ja rikostuomioistuinten oikeudenkäyntitoimistoa varten ja otettava yksiköt käyttöön. Perustasona on henkilöstön määrä vuoden 2021 lopussa. M1C1-40 Investointi 1,8: Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Tavoite Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyjen päättäminen – Määrä 168 326 Q2 2024 Saatettava päätökseen vähintään 326 yksikön rekrytointimenettelyt oikeudenkäyntivirastoa ja hallintotuomioistuimia varten ja otettava nämä yksiköt käyttöön. Perustasona on henkilöstön määrä vuoden 2022 toisella neljänneksellä. M1C1-41 Investointi 1,8: Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Tavoite Alueellisten hallintotuomioistuinten käsittelyruuhkan vähentäminen – Prosenttiosuus 100 75 Q2 2024 Vähennetään vuonna 2019 alueellisissa hallinto-oikeuksissa (ensimmäisen oikeusasteen hallintotuomioistuin) vireillä olleiden asioiden määrää 70 prosentilla (109 029). M1C1-42 Investointi 1,8: Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Tavoite Käsittelyruuhkan vähentäminen korkeimman hallinto-oikeuden osalta – Prosenttiosuus 100 65 Q2 2024 Vähennetään vuonna 2019 korkeimmassa hallinto-oikeudessa (toinen oikeusaste) vireillä olleiden asioiden määrää 35 prosentilla (24 010). M1C1-43 Uudistus 1,4: Siviilioikeuden uudistus Tavoite Yleisten siviilituomioistuinten käsittelyruuhkan vähentäminen (ensimmäinen oikeusaste) – Prosenttiosuus 100 35 Q4 2024 Vähennetään vuonna 2019 yleisessä siviilituomioistuimessa (ensimmäinen oikeusaste) vireillä olleiden asioiden määrää 65 prosentilla (337 740). Perustasona on niiden asioiden määrä, jotka ovat olleet vireillä siviilituomioistuimissa yli kolmen vuoden ajan vuonna 2019. M1C1-44 Uudistus 1,4: Siviilioikeuden uudistus Tavoite Siviilioikeudellisia asioita käsittelevän muutoksenhakutuomioistuimen (toinen oikeusaste) käsittelyruuhkan vähentäminen – Prosenttiosuus 100 45 Q4 2024 Vähennetään vuonna 2019 siviiliasioiden muutoksenhalutuomioistuimessa (toinen oikeusaste) vireillä olleiden asioiden määrää 55 prosentilla (98 371). Perustasona on lukumäärä: asiat, jotka ovat olleet vireillä yli kaksi vuotta siviilioikeudellisten muutoksenhakutuomioistuinten käsittelyssä (vuonna 2019). M1C1-45 Uudistukset 1.4 ja 1.5: Siviili- ja rikosoikeuden uudistus Tavoite Siviilioikeudellisten menettelyjen keston lyhentäminen – Prosenttiosuus 100 60 Q2 2026 Lyhennetään siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden käsittelyaikaa kaikissa oikeusasteissa 40 prosentilla vuoteen 2019 verrattuna. M1C1-46 Uudistukset 1.4 ja 1.5: Siviili- ja rikosoikeuden uudistus Tavoite Rikosoikeudenkäyntien keston lyhentäminen – Prosenttiosuus 100 75 Q2 2026 Lyhennetään rikosoikeudellisten asioiden käsittelyaikaa kaikissa oikeusasteissa 25 prosentilla vuoteen 2019 verrattuna. M1C1-47 Uudistus 1,4: Siviilioikeuden uudistus Tavoite Yleisten siviilituomioistuinten käsittelyruuhkan vähentäminen (ensimmäinen oikeusaste) – Prosenttiosuus 100 10 Q2 2026 Vähennetään vuonna 2019 yleisessä siviilituomioistuimessa (ensimmäinen oikeusaste) vireillä olleiden asioiden määrää 65 90 prosentilla (337 740). Perustasona on vireillä olevien asioiden määrä: yli kolme vuotta yleisissä siviilituomioistuimissa vuonna 2019. M1C1-48 Uudistus 1,4: Siviilioikeuden uudistus Tavoite Siviilioikeudellisia asioita käsittelevän muutoksenhakutuomioistuimen (toinen oikeusaste) käsittelyruuhkan vähentäminen – Prosenttiosuus 100 10 Q2 2026 Vähentää 90 prosentilla riita-asioiden muutoksenhakutuomioistuimessa (toinen oikeusaste) vuonna 2019 vireillä olevien asioiden määrää. Perustasona on sellaisten riita-asioiden määrä, jotka ovat olleet vireillä yli kahden vuoden ajan riita-asioiden muutoksenhakutuomioistuimessa (98 371 asiaa vuonna 2019). M1C1-49 Investointi 1,8: Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Tavoite Alueellisten hallintotuomioistuinten käsittelyruuhkan vähentäminen (ensimmäinen oikeusaste). – Prosenttiosuus 100 30 Q2 2026 Vähennetään vuonna 2019 alueellisissa hallinto-oikeuksissa (ensimmäisen oikeusasteen hallintotuomioistuin) vireillä olleiden asioiden määrää 70 prosentilla (109 029). M1C1-50 Investointi 1,8: Hallintotuomioistuinten rekrytointimenettelyt Tavoite Käsittelyruuhkan vähentäminen korkeimman hallinto-oikeuden osalta – Prosenttiosuus 100 30 Q2 2026 Vähennetään vuonna 010 korkeimmassa hallinto-oikeudessa (toinen oikeusaste) vireillä olleiden asioiden määrää 70 prosentilla (24 010). M1C1-51 Uudistus 1.9: Julkishallinnon uudistus Välitavoite Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman hallinnointia koskevan primaarilainsäädännön voimaantulo Lain voimaantulon osoittava säännös – – – Q2 2021 Primaarilainsäädännön on koskettava vähintään seuraavia: 1) Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman hankkeiden koordinointi ja seuranta keskustasolla; 2) Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman koordinointiin, seurantaan ja täytäntöönpanoon osallistuvien eri elinten ja hallintojen toimivallan määrittely ja erottaminen sekä asiaankuuluvien toimeksiantojen hyväksyminen; 3) täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien varhaista havaitsemista koskevan järjestelmän määrittely; 4) täytäntöönpanomekanismin ennalta määritteleminen täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja viivästysten välttämiseksi erityisesti hallinnon eri tasojen osalta; 5) Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman koordinointiin, seurantaan ja täytäntöönpanoon osallistuvien viranomaisten henkilöstön (määrä ja asiantuntemus) määrittely; 6) Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon osallistuville viranomaisille erityisesti paikallistasolla annettavan teknisen avun määritelmä, jolla varmistetaan julkishallinnon hallinnollisten valmiuksien kehittäminen; 7) Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa ja varojen oikea-aikaista käyttöä koskevien nopeutettujen menettelyjen määrittely; 8) Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman tarkastus- ja valvontaorganisaatio ja -menettelyt. M1C1-52 Uudistus 1.9: Julkishallinnon uudistus Välitavoite Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista koskevan primaarilainsäädännön voimaantulo. Lain voimaantulon osoittava säännös – – – Q2 2021 Toimenpiteiden on sisällettävä seuraavat: 1) kriittisten pullonkaulojen poistaminen erityisesti valtion ja alueiden ympäristövaikutusten arvioinnin, uusien jätteenkierrätyslaitosten lupien, uusiutuvan energian lupamenettelyjen sekä rakennusten energiatehokkuuden (ns. Super Bonus) ja kaupunkien elvyttämisen kannalta välttämättömien pullonkaulojen poistamiseksi. Erityistoimilla pyritään yksinkertaistamaan menettelyjä ”Conferenza di servizi” -konferenssissa (kahden tai useamman julkishallinnon virallinen sopimus). M1C1-53 Investointi 1.9: Antaa teknistä apua ja vahvistaa valmiuksien kehittämistä Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten Välitavoite Primaarilainsäädännön voimaantulo teknisen avun antamiseksi ja valmiuksien kehittämisen vahvistamiseksi Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten Lain voimaantulon osoittava säännös – – – Q2 2021 Toimenpiteisiin on sisällyttävä säännös, jonka nojalla voidaan ottaa väliaikaisesti palvelukseen: i) 2 800 teknistä lukua, joilla vahvistetaan eteläisten maiden julkishallintoa ja jotka maksetaan kansallisesta talousarviosta; ii) 1 000 asiantuntijan reservi, joka lähetetään kolmeksi vuodeksi tukemaan hallintoja teknisen avun antamista koskevien uusien menettelyjen hallinnoinnissa. M1C1-54 Investointi 1.9: Antaa teknistä apua ja vahvistaa valmiuksien kehittämistä Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten Tavoite Saattaa päätökseen asiantuntijoiden rekrytointi Italian elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa varten – Määrä 0 1 000 Q4 2021 Saattaa päätökseen niiden 1 000 asiantuntijan rekrytointimenettelyt, jotka lähetetään kolmeksi vuodeksi tukemaan hallintoelimiä teknisen avun antamiseen liittyvien uusien menettelyjen hallinnoinnissa. M1C1-55 Uudistus 1.9: Julkishallinnon uudistus Välitavoite Italian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sovellettavan menetelmän laajentaminen koskemaan kansallista talousarviota investointien hyödyntämisen lisäämiseksi Lain säännös, josta käy ilmi menetelmän laajentamisen voimaantulo – – – Q4 2021 Perustetaan yksinkertaistettu välitavoitteiden ja tavoitteiden järjestelmä, joka vastaa elpymis- ja palautumistukivälinettä täydentävän investointirahaston hankkeiden suunnittelua, toteutusta ja rahoitusta varten (30,5 miljardia euroa). M1C1-56 Uudistus 1.9: Julkishallinnon uudistus Välitavoite Julkisen sektorin työllisyyden uudistamista koskevan lainsäädännön voimaantulo Lain voimaantulon osoittava säännös – – – Q2 2022 Mahdollistavaan lainsäädäntöön on sisällyttävä seuraavat toimenpiteet: - määrittää julkisen sektorin erityiset toimenkuvat tarvittavien pätevyyksien ja taitojen houkuttelemiseksi; - luoda yksi rekrytointialusta julkisten rekrytointimenettelyjen keskittämiseksi kaikille keskushallinnoille ja sitoutuminen alustan käytön ulottamiseen myös paikallishallintoihin; - rekrytointimenettelyn uudistaminen: i) siirrytään pelkästä osaamiseen perustuvasta järjestelmästä järjestelmään, joka perustuu ensisijaisesti osaamiseen ja asianmukaisiin valmiuksiin; ii) virkamiesten tehtävien hoitamisen edellyttämän pätevyyden arvioiminen; iii) erotellaan palvelukseenottoprosessit pelkän osaamiseen perustuvan aloitustason rekrytoinnin ja erikoistuneiden profiilien rekrytoinnin välillä, jossa olisi yhdistettävä osaaminen asiaankuuluvaan työkokemukseen ja joka johtaisi uraan ylemmällä tasolla; Julkishallintoministeriö varmistaa uuden prosessin johdonmukaisen täytäntöönpanon kaikissa hallintoelimissä. - ylemmän virkamieskunnan uudistaminen, jotta voidaan yhdenmukaistaa julkishallintoon sovellettavat nimitysmenettelyt, määr