[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 13.12.2010

KOM(2010) 786 lopullinen

2009/0059 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseksi teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1934/2006 muuttamisesta

2009/0059 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymiseksi teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1934/2006 muuttamisesta

1. TAUSTA

Päivä, jona ehdotus on toimitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiakirja KOM(2009) 197 lopullinen 2 – 2009/0059 COD): | toimitus: 21. huhtikuuta 2009 oikaisu: 30. marraskuuta 2009 muutettu: 1. joulukuuta 2009 (Lissabonin sopimuksen voimaantulo) |

Päivä, jona Euroopan parlamentti on vahvistanut ensimmäisen käsittelyn kantansa: | 21. lokakuuta 2010 |

Päivä, jona muutettu ehdotus on toimitettu: | […] |

Päivä, jona neuvoston kanta on vahvistettu: | 10. joulukuuta 2010 |

2. KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE

Komissio antoi kyseessä olevan ehdotuksen ulkoisten toimien rahoitusvälineiden väliarvioinnin[1] yhteydessä täyttääkseen lainsäädännössä olevan aukon. EU ei nimittäin pysty 46:ssa EU:n kumppanimaassa eri puolilla maailmaa rahoittamaan toimia, jotka eivät kuulu selvästi julkisen kehitysavun luokkaan.

Tämä johtuu siitä, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä annetun asetuksen (2 artiklan 4 kohta) soveltamisalan ulkopuolelle jäävät toimenpiteet, jotka eivät täytä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kehitysapukomitean (OECD/DAC) vahvistamia julkisen kehitysavun arviointiperusteita. Ei ole olemassa mitään muuta perussäädöstä, jonka nojalla voitaisiin rahoittaa kehitysavun rahoitusvälineen soveltamisalaan kuuluvissa kehitysmaissa sellaisia toimenpiteitä, joita ei voida katsoa julkiseksi kehitysavuksi.

Tämän seurauksena tietyntyyppiset toimet oli rahoitettava kehitysavun rahoitusvälineen ulkopuolella Euroopan parlamentin tätä tarkoitusta varten talousarvioon luomien valmistelutoimien nojalla (liiketoiminnan ja tieteen aloilla harjoitettava vaihto Intian ja Kiinan kanssa sekä yhteistyö Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa sijaitsevien keskitulotasoryhmän maiden kanssa). Nämä valmistelutoimet päättyivät vuonna 2009. Kyseisenä ajankohtana komissio ja Euroopan parlamentin asiaa käsittelevien valiokuntien puheenjohtajat pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, että eurooppalaisten opiskelijoiden ja opettajien osallistuminen Erasmus Mundus -ohjelman ulkoiseen osaan rahoitettaisiin kehitysavun rahoitusvälineestä ainoastaan vuoden 2009 loppuun asti. Aukon täyttämisellä myös varmistettaisiin, että voidaan rahoittaa joitakin sellaisia energiahankkeita ja diplomaattisia toimia, joita ei voida katsoa julkiseksi kehitysavuksi (esim. Aasiassa, Keski-Aasiassa ja Irakissa/Iranissa).

Ehdotus on rajattu ajallisesti vuosiin 2010–2013, ja sen toimintapoliittinen sisältö ja vaikutus talousarvioon on rajallinen. Se ei vaikuta tuleviin ehdotuksiin ulkosuhteiden alan rahoitusvälineistä seuraavan rahoituskehyksen aikana.

3. NEUVOSTON KANTAA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

3.1. Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kantaa koskevat yleiset huomautukset

Komissio voi hyväksyä neuvoston kannan, joka on tulos kolmen toimielimen rakentavista neuvotteluista. Kanta noudattaa komission alkuperäisen ehdotuksen keskeisiä tavoitteita ja taustalla olevaa toimintamallia.

Parlamentti, neuvosto ja komissio neuvottelivat ensin kompromissitekstin, jotta asiasta päästäisiin yhteisymmärrykseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, jonka alun perin oli tarkoitus olla kesäkuussa 2010. Tätä varten järjestettiin kolmikantakokoukset 13. huhtikuuta ja 5. toukokuuta. Yhteisymmärrykseen ei kuitenkaan ollut mahdollista päästä kesäkuussa eikä heinäkuussa jäljempänä mainittujen erityisten seikkojen vuoksi.

3.2. Neuvotellun yhteisen kannan pääpiirteet

Neuvoston kannan keskeinen sisältö on seuraava:

- On unionin etujen mukaista syventää entisestään suhteita kehitysmaihin esimerkiksi talouden, kaupan, korkeakoulutuksen, yritystoiminnan ja tieteen aloilla harjoitettavassa vaihtotoiminnassa, jota ei aina katsota julkiseksi kehitysavuksi, vaikka se on EU:n etujen mukaista.

- Välineellä rahoitetaan toimenpiteitä, joita ei periaatteessa katsota julkiseksi kehitysavuksi.

3.3. Erityiset seikat (parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ei voi hyväksyä):

- Delegoidut säädökset (SEUT-sopimuksen 290 artikla): Parlamentin ensimmäisen käsittelyn tarkistusten tavoitteena on soveltaa tätä menettelyä komission monivuotisten strategia-asiakirjojen hyväksymiseen. Pitkistä ja intensiivisistä neuvotteluista huolimatta (erityisesti kolmikantakokoukset 2. helmikuuta, 23. maaliskuuta ja 20. lokakuuta) ei ollut mahdollista päästä yhteisymmärrykseen tästä asiasta. Neuvosto ei ole hyväksynyt näitä tarkistuksia ensimmäisen käsittelyn kannassaan. Komissio on valmis jatkamaan pyrkimyksiä sovitella toimielinten kantoja ja löytää keinoja parlamentin tarkistusten taustalla olevien suurten huolenaiheiden poistamiseksi, erityisesti varmistamalla, että parlamentti voi valvoa asianmukaisella tavalla ulkoista yhteistyötä koskevien strategioiden laatimista ja ulkoisten rahoitusvälineiden asianmukaista käyttöä.

- 16 artikla –- Rahoitusohje: Parlamentti teki tätä artiklaa koskevan tarkistuksen, jota neuvosto ei hyväksynyt ensimmäisessä käsittelyssään, koska se säilyttää mieluummin komission alun perin ehdottaman tekstin. Komissio tukee neuvoston kantaa, koska se vastaa rahoitusohjetta koskevaa tavanomaista tekstiä kaikissa rahoitussäädöksissä. Helpottaakseen sopimukseen pääsemistä ja varmistuksen antamiseksi toimielimille komissio on valmis antamaan liitteenä oleva lausuman.

4. PÄÄTELMÄ

Neuvoston kantaan sisältyy neuvoteltu kompromissiteksti, jossa otetaan erittäin pitkälti huomioon Euroopan parlamentin vaatimukset ja ensimmäisessä käsittelyssä tekemät tarkistukset. Komissio voi näin ollen hyväksyä neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan.

Väline teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten – KOM(2009) 197 lopullinen

Komission lausuma 16 artiklasta

Asetuksessa käsitellään kysymystä tuesta useille eritystoimille, jotka eivät kuulu julkisen kehitysavun piiriin ja jotka toteutetaan maissa, jotka kuuluvat kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (asetus N:o 1905/2006) soveltamisalaan. Asetuksen on tarkoitus olla kertaratkaisu tähän kysymykseen.

Komissio vahvistaa uudelleen, että köyhyyden poistaminen ja vuosituhattavoitteisiin tähtääminen ovat sen kehitysyhteistyön päätavoite ja pysyvät edelleen ensisijaisina.

Se muistuttaa, että 16 artiklassa vahvistettu rahoitusohje liitteessä II lueteltujen maiden osalta pannaan täytäntöön käyttäen erityisiä budjettikohtia, jotka on tarkoitettu muita toimia kuin julkista kehitysapua varten.

Lisäksi komissio vahvistaa aikovansa noudattaa kehitysavun rahoitusvälineen (asetus N:o 1905/2006) 38 artiklassa vahvistettua rahoitusohjetta vuosiksi 2007–2013 sekä saman asetuksen julkista kehitysapua koskevien perusteiden noudattamista koskevia säännöksiä. Se muistuttaa, että nykyisen rahoitussuunnittelunsa pohjalta tämä rahoitusohje ylitetään vuonna 2013.

Komissio aikoo tässä yhteydessä ehdottaa talousarvioesityksiä, joilla varmistetaan, että Aasiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan suunnattavaa kehitysapua kehitetään kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevan asetuksen N:o 1905/2006 mukaisesti kyseisenä jaksona vuoteen 2013 saakka niin, että nykyiset suunnitellut kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ja EU:n talousarvion mukaiset julkisen kehitysavun määrät säilyvät ennallaan.

[1] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Ulkoisten toimien rahoitusvälineiden väliarviointi, KOM(2009) 196 lopullinen, 21.4.2009.