30. Rahoituskertomus Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosasto - Varainhoitovuosi 2000 - /* KOM/2001/0552 lopull. */





30. RAHOITUSKERTOMUS EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTON TUKIOSASTO - VARAINHOITOVUOSI 2000 - SISÄLLYSLUETTELO 1. Talousarviomenettely 1.1. Berliinin huippukokouksessa tehty sopimus ja talousarvion kurinalaisuus 1.2. Alustava talousarvioesitys 1.3. Neuvottelumenettely - talousarvioesitys - parlamentin ensimmäinen käsittely 1.4 Oikaisukirjelmä nro 4/2000 1.5. Talousarvio 2. Käyttövarat ja määrärahojen hoito A. MÄÄRÄRAHOJEN HOITO 2.1. Vuoden 2000 alkuperäisen talousarvion määrärahat 2.2. Korjaavan ja täydentävän talousarvion määrärahat 2.3. EMOTR:n tukiosaston sisäiset määrärahasiirrot 2.4. Määrärahasiirrot rahoitusvarauksesta tai rahoitusvaraukseen 2.5. Varainhoitovuonna 2000 käytettävissä olevat määrärahat 2.6. Varainhoitovuonna 2000 käytettävissä olevien määrärahojen käyttö 2.6.1. Budjettitoimenpiteet 2.6.2. Viran puolesta siirretyt määrärahat 2.6.3. Erikseen esitettävät määrärahasiirrot 2.7. Viran puolesta varainhoitovuodesta 1999 siirretyt määrärahat 2.8. Varainhoitovuoden 1999 erikseen esitettävien siirtojen määrärahat B. ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄ JA SUORAT TUET 2.9. Jäsenvaltioille maksetut ennakot 2.9.1. Kuukausittaisten ennakkomaksujen järjestelmä 2.9.2. Varainhoitovuonna 2000 tehdyt ennakkomaksupäätökset 2.9.3. Ennakkomaksujen alentaminen ja keskeyttäminen 2.10. Suorat tuet 3. Talousarvion toteutuminen A. YLEISTÄ 3.1. Talousarvion toteutuminen 3.2. Euron ja dollarin välisen kurssikehityksen vaikutukset 3.3. Kaksoiskurssit 3.4. Hintoja koskeva päätös 3.5. Maatalouden valuuttajärjestelmää koskevat päätökset B. MARKKINOIDEN RAHOITUS 3.6. Agenda 2000 3.6.1. Kasvituotteet 3.6.2. Eläintuotteet 3.7. Menojen jakautuminen luvuittain 3.7.1. Kasvituotteet 3.7.2. Eläintuotteet 3.7.3. Liitännäistoimenpiteet 3.8. Menojen jakautuminen toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan 3.8.1. Vientituet 3.8.2. Suorat tuet 3.8.3. Varastointi 3.8.4. Tuotteiden markkinoiltapoistaminen ja siihen rinnastettavat toimet 3.8.5. Muut toimenpiteet C. ERITYISRAHOITUS 3.9. Interventiovarastoista peräisin olevien elintarvikkeiden toimittaminen yhteisön vähävaraisille 3.10. Elintarvikeapu 3.11. Maaseudun kehittäminen 3.12. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimet 3.13. Kalastus 3.14. Tiedotustoimet 4. Valvontatoimet 4.1. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä 4.2. Oliiviöljyn valvontavirastot 4.3. Valvonnan tehostamista koskeva yhteisrahoitus 5. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.1. Yleistä 5.2. Varainhoitovuoden 1995 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.3. Uuden tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.4. Varainhoitovuoden 1999 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 5.5. Tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätösten vuoksi yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet 6. Suhteet Euroopan parlamenttiin ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen 6.1. Suhteet Euroopan parlamenttiin 6.2. Suhteet Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen 6.2.1. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tehtävä 6.2.2. Vuosikertomus 1999 6.2.3. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 7. EMOTR:n tukiosastoa koskevia perussäädöksiä ja niiden muutoksia - varainhoitovuotta 2000 koskevat tärkeimmät säännöt ja muutokset 7.1. Yleistä/Ennakkomaksujärjestelmä 7.2. Tarkastukset 7.3. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 7.4. Julkinen varastointi 7.5. Maatalouden valuuttajärjestelmän toimenpiteet LIITELUETTELO 30:nnen rahoituskertomuksen liitteet ovat saatavana ranskaksi paperiversiona maatalouden pääosastosta tai maatalouden pääosaston www-sivustolta. 30. RAHOITUSKERTOMUS Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston EMOTR:n tukiosasto - varainhoitovuosi 2000 - TAULUKKO 1 VARAINHOITOVUONNA 2000 KÄYTETYT KESKIMÄÄRÄISET MUUNTOKURSSIT >TAULUKON PAIKKA> 1. Talousarviomenettely 1.1. Berliinin huippukokouksessa tehty sopimus ja talousarvion kurinalaisuus Berliinin huippukokouksessa 24. ja 25. maaliskuuta 1999 tehtiin päätelmät Agenda 2000 -ehdotuksista. Talousarvion kurinalaisuutta koskeva asetus hyväksyttiin lisäksi vuonna 2000, ja se tuli voimaan 1. lokakuuta 2000. Berliinin huippukokouksen päätelmissä säilytettiin komission ehdottama ohjelinja (sisällyttämällä tähän ohjelinjaan maaseudun kehittämis- ja eläinlääkintätoimenpiteet, liittymistä valmisteleva maatalouden rahoitusväline SAPARD ja liittymistä varten käytettävissä olevat maatalouden määrärahat), mutta niissä otettiin käyttöön ohjelinjaa alhaisemmat menojen enimmäismäärät. Kyseessä on kaksi vuosittaista enimmäismäärää kaudelle 2000-2006, joista toinen koskee markkinoiden perinteisiä menoja (alaotsake 1a) ja toinen maaseudun kehittämismenoja (alaotsake 1b). Nämä enimmäismäärät on vahvistettu tasolle, joka vastaa Agenda 2000:n hyväksymisestä aiheutuvaa menoarviota. Tämä tarkoittaa, että uudet enimmäismäärät sijoittuvat ennakoitujen menojen tasolle eikä niihin liity marginaalia sellaisten odottamattomien tilanteiden varalle, joita on aiemmin monesti esiintynyt. Enimmäismäärien taso käy ilmi seuraavasta taulukosta: Menot 2000-2006 (milj. euroa, vuoden 1999 hintojen mukaan) [1] [1] Muutettaessa näitä määriä nykyhinnoiksi käytetään 2 prosentin deflaatiokerrointa. >TAULUKON PAIKKA> Berliinin huippukokouksen päätelmien jälkeen parlamentti ja neuvosto hyväksyivät seuraavat asiakirjat: - uusi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehty toimielinten välinen sopimus, rahoitusnäkymät (enimmäismäärät) ja talousarviomenettely, jossa toistetaan nämä päätelmät ja säädetään virallisesti komission mahdollisuudesta esittää syksyllä seuraavan vuoden alustavaan talousarvioesitykseen oikaisukirjelmä viimeaikaisimman kehityksen huomioon ottamiseksi budjettiennusteissa; - uusi talousarvion kurinalaisuutta koskeva asetus (asetus (EY) N:o 2040/2000, EYVL L 244, 29.9.2000, s. 27), jossa vahvistetaan erityisesti se, että kaikissa yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti päätetyissä lainsäädäntötoimenpiteissä on noudatettava rahoitusnäkymissä vahvistettuja alaotsakkeiden 1a ja 1b enimmäismääriä ja että määrärahojen on oltava näiden enimmäismäärien rajoissa; alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot) määrän noudattamiseksi neuvosto voi päättää mukauttaa seuraavan markkinointivuoden alusta sovellettavien tukitoimenpiteiden tasoa kullakin kyseessä olevalla alalla; komissio esittää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä analyysin alkuperäisten arvioiden ja tosiasiallisten menojen eroista edellisten varainhoitovuosien aikana ja tutkii tilannetta keskipitkällä aikavälillä; komissio käyttää talousarvion, oikaisukirjelmän tai korjaavan talousarvion laatimisen yhteydessä budjettiarvioiden määrittämiseen yleensä viimeksi kuluneen vuosineljänneksen kuluessa todettua dollarin keskikurssia; rahoitusvaraus lasketaan 250 miljoonaan euroon vuonna 2002, ja se poistetaan varainhoitovuodesta 2003 alkaen. 1.2. Alustava talousarvioesitys Komissio laati alustavan talousarvioesityksen (ATE) 2000, ja siitä tehtiin ehdotus budjettivallan käyttäjälle vuoden 1999 huhtikuun lopussa. EMOTR:n tukiosastolle ehdotetut määrärahat olivat yhteensä 40 901 miljoonaa euroa, josta 37 314 miljoonaa euroa oli alaotsakkeelle 1a ja 3 587 alaotsakkeelle 1b. ATE:ssa oli otettava huomioon alaotsakkeen 1a enimmäismäärä (37 352 milj. euroa nykyhinnoin) ja alaotsakkeen 1b enimmäismäärä (4 386 milj. euroa nykyhinnoin), jotka oli vahvistettu rahoitusnäkymissä: alaotsakkeelle 1a määritetyt alustavat tarpeet ylittivät enimmäismäärän 212 miljoonalla eurolla. Ehdotettuja määrärahoja vähennettiin siis tasaleikkauksin 250 miljoonalla eurolla, joten ne pysyivät enimmäismäärän alapuolella. Alaotsakkeelle 1b määritellyt tarpeet pysyivät selvästi enimmäismäärän alapuolella. Ehdotetut määrärahat vastasivat siis tarpeita. 1.3. Neuvottelumenettely - talousarvioesitys - parlamentin ensimmäinen käsittely Neuvosto hyväksyi talousarvioesityksen heinäkuussa 1999. Alaotsakkeen 1b määrärahoja ei muutettu, mutta alaotsakkeen 1a määrärahoja vähennettiin 375 miljoonalla eurolla. EMOTR:n tukiosaston kokonaismäärärahat olivat näin ollen 40 526 miljoonaa euroa. Parlamentti palautti ensimmäisessä käsittelyssään alustavan talousarvioesityksen määrärahat alaotsakkeelle 1a, lukuun ottamatta vientitukia koskevia budjettikohtia, ja lisäsi 547 miljoonalla eurolla maaseudun kehittämisen määrärahoja alaotsakkeessa 1b. 1.4. Oikaisukirjelmä nro 4/2000 Komissio hyväksyi lokakuussa 1999 alustavan talousarvioesityksen oikaisukirjelmän. Siinä otettiin huomioon toisaalta maatalouden suhdannekehitys ja toisaalta viimeaikainen maatalouslainsäädäntö. Maatalouden epäsuotuisa suhdannekehitys kyseisenä aikana aiheutti sen, että alaotsakkeen 1a arvioidut tarpeet pysyivät enimmäismäärän yläpuolella, vaikka arvioidut tarpeet vähenivät hieman (67 milj. euroa) ATE:een nähden. Seuraavia lukuja tarkistettiin huomattavasti alaspäin: - tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (- 300 milj. euroa), mikä johtui arvioitua suuremmista negatiivisista oikaisuista (EMOTR:n tukiosaston talousarvioon hyvitettävä summa), - naudanliha (- 191 milj. euroa), mikä johtui julkisen varastoinnin ja vientitukien pienemmistä tarpeista, - lampaan- ja vuohenliha (- 186 milj. euroa), mikä johtui keskihintojen noususta yhteisön markkinoilla, - oliiviöljy (- 159 milj. euroa), mikä johtui siitä, että jotkut jäsenvaltiot pienensivät tuotantoarvioitaan. Säästöt tasaantuivat kuitenkin määrärahojen ylityksillä seuraavissa luvuissa: - sianliha (+ 236 milj. euroa), kriisin pidentymisen vuoksi, - sokeri (+ 158 milj. euroa), mikä johtui siitä, että maailmanmarkkinahintojen lasku kasvatti vientitukia, - peltokasvit (+ 115 milj. euroa) öljykasvien arvioitua alhaisempien markkinahintojen vuoksi, mikä aiheutti sen, että tuen ennakoitua vähennystä ei sovellettu, ja - maito ja maitotuotteet (+ 102 milj. euroa), mikä johtui voin ja rasvattoman maitojauheen tuotannon sekä joidenkin vientitukien kasvusta. Alaotsakkeen 1b arvioidut menot kasvoivat ATE:en nähden 200 miljoonalla eurolla, mikä ennakoi sitä, että jäsenvaltiot esittävät ja komissio hyväksyy uusia maaseudun kehittämisohjelmia. Viimeaikaisesta maatalouslainsäädännöstä johtuvat lisätarpeet olivat vain 38 miljoonaa euroa (ne koskevat yksinomaan alaotsaketta 1a). ATE:n esittämisen jälkeen ei peruslainsäädäntöä ole juurikaan muutettu, ja Agenda 2000-päätösten vaikutus on otettu siinä jo huomioon. Lisäksi markkinointivuoden 1999/2000 hintapakettia koskevan neuvoston päätöksen taloudelliset vaikutukset komission alkuperäiseen ehdotukseen ovat vähäisiä. EMOTR:n tukiosastolle määritetyt tarpeet oikaisukirjelmän vahvistamisen yhteydessä olivat 41 324 miljoonaa euroa [2]. Kun otetaan huomioon, että alaotsakkeen 1a tarpeet ylittivät enimmäismäärän, oikaisukirjelmässä ehdotettuja määrärahoja vähennettiin 200 miljoonalla eurolla. Vähennys toteutettiin kyseessä olevien budjettikohtien tasaleikkauksella, ja siinä jätettiin 15 miljoonan euron marginaali enimmäismäärään nähden. [2] Oikaisukirjelmässä määritetyt tarpeet eivät kata luvun B1-50 20,9 miljoonan euron tarvetta. 1.5. Talousarvio Talousarviota koskevat kolmikantaneuvottelut saatiin päätökseen ja talousarvio hyväksyttiin 16. joulukuuta 1999. EMOTR:n tukiosaston osalta tulokset olivat seuraavanlaisia: Alaotsakkeen 1a määrärahat olivat 36 889 miljoonaa euroa, toisin sanoen 463 miljoonaa euroa Berliinin huippukokouksessa hyväksytyn enimmäismäärän alapuolella, mikä johtui budjettivallan käyttäjän tekemästä tasaleikkauksin toteutetusta lisävähennyksestä eri budjettikohdissa. Alaotsakkeessa 1b olevan osaston B1-4 määrärahat olivat 4 084 miljoonaa euroa, toisin sanoen 297 miljoonaa euroa komission oikaisukirjelmässä pyytämän määrän yläpuolella. Parlamentti lisäsi siis maatalouden ympäristötoimenpiteiden määrärahoja ja loi lisäksi uuden osaston B1-50 nimeltään kalavarojen hoidon tukitoimenpiteet yhteisön kalastuspolitiikassa, jonka määrärahat olivat 20,9 miljoonaa euroa. Alaotsakkeen 1b määrärahat nousivat näin ollen yhteensä 4 104,9 miljoonaan euroon, mikä oli 281 miljoonaa euroa Berliinissä vahvistetun enimmäismäärän alapuolella. Rahoitusvaraukseen siirrettiin lisäksi 500 miljoonaa euroa, joka voidaan käyttää vain, jos euron ja dollarin suhde vaihtelee talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 9 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen säännösten mukaisesti. Talousarvioon sisältyi myös 24,9 miljoonaa euroa lukuun B0-40 otettuja alustavia varauksia eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteille sekä kalavarojen hoidon tukitoimenpiteille. Alkuperäisen talousarvion määrärahat varainhoitovuodelle 2000 olivat siis 41 493,9 miljoonaa euroa. Talousarviomenettelyn yksityiskohdat esitetään liitteessä 2. 2. KÄYTTÖVARAT JA MÄÄRÄRAHOJEN HOITO A. MÄÄRÄRAHOJEN HOITO Varainhoitovuoden 2000 budjettivarat muodostuivat seuraavista tekijöistä: - vuoden 2000 talousarviomäärärahat - viran puolesta varainhoitovuodelta 1999 siirretyt määrärahat - erikseen esitetyt määrärahasiirrot varainhoitovuodelta 1999. 2.1. Vuoden 2000 alkuperäisen talousarvion määrärahat Kuten 1 kohdassa mainittiin, joulukuussa 1999 hyväksytyn varainhoitovuoden 2000 alkuperäisen talousarvion määrärahat olivat 41 493,9 miljoonaa euroa, ja ne jakaantuivat seuraavasti: - EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot -alaotsake (alaotsake 1a, joka kattaa luvut B1-1-B1-3) 36 889 miljoonaa euroa, - maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet -alaotsake (alaotsake 1b, joka kattaa luvut B1-4 ja B1-5) 4 104,9 miljoonaa euroa, - rahoitusvaraukseen siirretty 500 miljoonan euron määräraha, joka voidaan käyttää vain euron ja dollarin välisen kurssin vaihdellessa. 2.2. Korjaavan ja täydentävän talousarvion (KTT) määrärahat Budjettivallan käyttäjä hyväksyi 2. elokuuta 2000 korjaavan ja täydentävän talousarvion nro 1/2000. KTT:ssä ei muutettu alkuperäisiä määrärahoja, mutta siinä tehtiin teknisiä muutoksia EMOTR:n tukiosastoon. 2.3. EMOTR:n tukiosaston sisäiset määrärahasiirrot Budjettivallan käyttäjä hyväksyi kolme määrärahasiirtoa luvusta toiseen vuonna 2000: määrärahasiirto nro 43/00, 137 miljoonaa euroa: - luvuista B1-15 hedelmät ja vihannekset (-87,0 milj. euroa) ja B1-20 maito ja maitotuotteet (-50,0 milj. euroa), - lukuihin B1-16 viinialan tuotteet (+ 36,0 milj. euroa), B1-18 muut alat tai kasvituotteet (+ 15,0 milj. euroa), B1-21 naudanliha (+ 50,0 milj. euroa) ja B1-39 muut toimenpiteet (+ 36,0 milj. euroa). määrärahasiirto nro 76/00, 100 miljoonaa euroa: - luvusta B1-37 edeltävien varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä ennakkomaksujen alentaminen tai keskeyttäminen (-100,0 milj. euroa), - lukuun B1-40 maaseudun kehittäminen (+100 milj. euroa). määrärahasiirto nro 79/00, 544 miljoonaa euroa (mukaan luettuna siirto rahoitusvaraukseen, ks. 2.4 kohta): - luvuista B1-11 sokeri (- 54,0 milj. euroa), B1-20 maito ja maitotuotteet (- 135,0 milj. euroa), B1-22 lampaan- ja vuohenliha (- 85,0 milj. euroa), B1-37 edeltävien varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä ennakkomaksujen alentaminen tai keskeyttäminen (- 270,0 milj. euroa), - lukuihin B1-10 peltokasvit (+ 31,0 milj. euroa), B1-12 oliiviöljy (+ 21,0 milj. euroa), B1-13 kuivarehut ja palkokasvit (+ 2,0 milj. euroa), B1-16 viinialan tuotteet (+ 35,0 milj. euroa), B1-17 tupakka (+ 19,0 milj. euroa), B1-18 muut alat tai kasvituotteet (+ 24,0 milj. euroa), B1-21 naudanliha (+ 25,0 milj. euroa), B1-25 muut eläintuotteita koskevat toimet (+ 2,0 milj. euroa), B1-30 tuet tietyille maataloustuotteiden jalostuksessa saataville tavaroille (+ 22,0 milj. euroa), B1-36 valvonta- ja torjuntatoimet Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston alalla (+ 9,0 milj. euroa), B1-39 muut toimenpiteet (+ 34,0 milj. euroa), B1-60 rahoitusvaraus (+ 310,0 milj. euroa). 2.4. Määrärahasiirrot rahoitusvarauksesta tai rahoitusvaraukseen Varainhoitovuonna todettu dollarin keskimääräinen pariteetti oli suurempi kuin vuoden 2000 talousarviota laadittaessa käytetty pariteetti. Tämä johti 510 miljoonan euron säästöihin talousarviossa. Talousarvion kurinalaisuutta koskevan asetuksen (EY) N:o 2040/2000 säännösten mukaisesti EMOTR:n tukiosasto voi käyttää näitä säästöjä vain osittain. Säästöt, jotka ylittävät 200 miljoonan euron ylärajan, siirretään rahoitusvaraukseen eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseen. Näin ollen rahoitusvaraukseen siirrettiin 310 miljoonaa euroa. 2.5. Varainhoitovuonna 2000 käytettävissä olevat määrärahat Varainhoitovuonna lopulta käytettävissä olevat määrärahat olivat 40 683,9 miljoonaa euroa, eli 41 493,9 miljoonaa euroa alkuperäisiä määrärahoja vähennettynä 500 miljoonan euron rahoitusvarauksella ja 310 miljoonalla eurolla, joka siirrettiin rahoitusvaraukseen. 2.6. Varainhoitovuonna 2000 käytettävissä olevien määrärahojen käyttö 2.6.1. Budjettitoimenpiteet Seuraavassa taulukossa eritellään varainhoitovuoden 2000 budjettitoimenpiteet: euroa >TAULUKON PAIKKA> 2.6.2. Viran puolesta siirretyt määrärahat Viran puolesta siirretyt määrärahat muodostuvat maksusitoumusten ja talousarvioon otettujen määrärahojen erotuksesta. Tänä varainhoitovuonna kyseiset määrärahat ovat suuruudeltaan 52,27 miljoonaa euroa, mikä vastaa komission suoraan maksamiin menoihinsa sitomia määrärahoja, joita ei ole vielä maksettu varainhoitovuoden lopussa. 2.6.3. Erikseen esitettävät määrärahasiirrot Budjettivallan käyttäjä ei ole tehnyt päätöstä vuoden 2000 määrärahojen erikseen esitettävästä siirrosta varainhoitovuodelle 2001. 2.7. Viran puolesta varainhoitovuodesta 1999 siirretyt määrärahat Seuraavassa taulukossa eritellään siirrettyjen määrärahojen käyttö varainhoitovuonna 2000: euroa >TAULUKON PAIKKA> 2.8. Varainhoitovuoden 1999 erikseen esitettävien siirtojen määrärahat Budjettivallan käyttäjä hyväksyi erikseen esitettävän määrärahasiirron varainhoitovuodelta 1999 varainhoitovuoteen 2000. Siirto on suuruudeltaan 33,09 miljoonaa euroa ja se koskee seuraavia seikkoja: - Momentin B1-319 käyttämättä jääneet määrärahat 4,09 miljoonaa euroa. Vuonna 1999 käyttämättä jääneet määrärahat käytetään tilintarkastusohjelmaan, ulkopuolisten teknisten avustajien tiettyjen sopimusten pidentämiseen sekä seurantamenoihin. Koska vuoden 2000 talousarviossa ei ollut määrärahoja Venäjän elintarvikeapuun, vuoden 1999 käyttämättä jääneiden määrärahojen voimassaoloaikaa oli pidennettävä. - Momentin B1-390 käyttämättä jääneet määrärahat 29 miljoonaa euroa. Eräiden jäsenvaltioiden valuuttojen pariteettien revalvaation vuoksi neuvosto päätti huhtikuussa 1997 yhteisrahoittaa maataloustuet kolmessa erässä. Näitä tukia varten vuoden 1999 talousarvioon varattiin Italialle 130 miljoonan euron määräraha. Koska Italia ei toteuttanut yhtään maksua varainhoitovuonna 1999 ja vuoden 2000 talousarvioon oli varattu vain 101 miljoonaa euroa, pyydettiin erikseen 29 miljoonan euron määrärahasiirtoa varainhoitovuoden 2000 lisätarpeiden kattamiseksi. Nämä määrärahat sidottiin ja maksettiin varainhoitovuoden 2000 kuluessa. Siirretyt määrärahat käytettiin seuraavasti: euroa >TAULUKON PAIKKA> B. ENNAKKOMAKSUJÄRJESTELMÄ JA SUORAT TUET 2.9. Jäsenvaltioille maksetut ennakot 2.9.1. Kuukausittaisten ennakkomaksujen järjestelmä Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 [3] 7 artiklassa säädetään, että komissio päättää "myönnettävistä kuukausittaisista ennakkomaksuista hyväksyttyjen maksajavirastojen maksamien menojen perusteella". Ennakot maksetaan jäsenvaltioille maksajavirastojen maksamia menoja seuraavan toisen kuukauden alussa. [3] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103. Kyseessä ei varsinaisesti ole ennakoiden maksaminen, vaan jäsenvaltioille jo aiheutuneiden menojen korvaaminen. Ilmaisulla 'ennakko' korostetaan näiden maksujen väliaikaisuutta: ennakot vahvistetaan jäsenvaltioiden toimittamien kuukausittaisten ilmoitusten perusteella. Nämä menot otetaan lopullisesti huomioon seuraavien varainhoitovuosien aikana paikan päällä tehtävien tarkastusten jälkeen (vrt. 5. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen). Ennakkojärjestelmään kuuluvat tuet, jotka jäsenvaltiot maksoivat 16. lokakuuta 1999-15. lokakuuta 2000. Kyse on yli 99-prosenttisesti EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavista menoista. Jäljelle jäävä osa koostuu muutamista toimenpiteistä, joiden tuet komissio maksaa suoraan. 2.9.2. Varainhoitovuonna 2000 tehdyt ennakkomaksupäätökset Komissio teki varainhoitovuonna 2000 12 ennakkomaksupäätöstä (liite 4). Joulukuussa 2000 hyväksyttiin lisäennakko, jonka tarkoituksena oli mukauttaa varainhoitovuoden tukikelpoisten menojen kokonaismäärää. 2.9.3. Ennakkomaksujen alentaminen ja keskeyttäminen a. Ennakkomaksujen alentaminen enimmäismäärien ja maksuaikojen noudattamatta jättämisen vuoksi EMOTR:n yksiköt totesivat talousarvion kurinalaisuudesta 31. lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/729/EY [4] 13 artiklan mukaisesti, että eräät jäsenvaltiot eivät ole aina noudattaneet yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja määräaikoja tukien maksamiseksi tuensaajille. [4] EYVL L 293, 12.11.1994, s. 14. Maksuajoilla pyrittiin toisaalta varmistamaan tuensaajien tasapuolinen kohtelu kaikissa jäsenvaltioissa ja toisaalta välttämään se, ettei tuilla maksun viivästymisen vuoksi enää olisikaan toivottua taloudellista vaikutusta. Maksujen suorittaminen vain silloin kun se olisi maksajavirastojen hallinnon kannalta sopivinta haittaisi myös talousarviota koskevan kurinalaisuuden moitteetonta noudattamista. Määräaikojen ylitysten vuoksi komissio päätti kuukausittaisten ennakkomaksujen yhteydessä alentaa niitä kolmessa tapauksessa yhteensä 15,69 miljoonalla eurolla. b. Valvontajärjestelmissä todetuista puutteista johtuvat ennakoiden alennukset Komissio vähensi menoja 75,22 miljoonaa euroa Kreikan valvontajärjestelmässä todettujen puutteiden vuoksi. c. Ennakoiden alentaminen markkinointivuosien 1998/99 ja 1999/00 maidon lisämaksun perimättä jättämisen vuoksi Varainhoitovuoden 2000 ilmoitettuja menoja tutkittaessa havaittiin, että neljä jäsenvaltiota ei ollut maksanut kokonaan asetuksen (ETY) N:o 536/93 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisämaksua markkinointivuonna 1999/2000. Komissio päätti alentaa asianomaisten jäsenvaltioiden ennakoita 280,19 miljoonalla eurolla. Tuotettuja maitomääriä koskevan kyselylomakkeen päivityksen jälkeen todettiin lisäksi, että erään jäsenvaltion kansallisen kiintiön ylitykset olivat markkinointivuonna 1998/99 aiemmin ilmoitettuja suurempia. Koska kyseinen jäsenvaltio ei ollut maksanut tasausmaksua, ennakoita alennettiin 134,70 miljoonalla eurolla. d. Markkinointivuosina 1994/95, 1995/96 ja 1996/97 maksettujen lisämaksujen korvaaminen Varainhoitovuosien 1995, 1996 ja 1997 ilmoitettuja menoja tutkittaessa havaittiin, että neljä jäsenvaltiota ei ollut maksanut kokonaan asetuksen (ETY) N:o 536/93 5 artiklan 2 kohdan mukaista lisämaksua markkinointivuosina 1994/95, 1995/96 ja 1996/97. Näiden varainhoitovuosien menoja kirjattaessa komissio päätti sen vuoksi alentaa asianomaisten jäsenvaltioiden ennakoita. Nämä jäsenvaltiot perivät kyseisten markkinointivuosien maksut varainhoitovuoden 2000 kuluessa. Koska EMOTR oli jo saanut kyseiset määrät vähentämällä edellä mainittujen varainhoitovuosien ennakoita, vuonna 2000 ilmoitetut kyseisten markkinointivuosien maksut korvattiin asianomaisille jäsenvaltioille. Korvausten määrä oli 5,25 miljoonaa euroa. e. Julkista varastointia koskevat oikaisut Jäsenvaltioiden ilmoituksiin tehtiin oikaisuja + 19,21 miljoonan euron edestä. Tästä määrästä 19 miljoonaa euroa koski Italian oikaisua. Viimeksi mainittu oikaisu tehtiin kuukausittaisen menoilmoituksen ja julkisen varastoinnin taulukoissa olevan ilmoituksen välisen poikkeaman vuoksi. f. Maaseudun kehittämistä koskevat oikaisut Jäsenvaltioiden ilmoituksiin sovellettiin - 8,51 miljoonan euron oikaisua. Kyse on - 1,4 miljoonan euron oikaisusta enimmäismäärän ylityksen vuoksi ja - 7,1 miljoonan euron oikaisusta ennen kehittämissuunnitelman muodollista hyväksymistä tapahtuneen kirjaamisen vuoksi. g. Muut oikaisut Muita oikaisuja tehtiin + 2,38 miljoonan euron edestä. Kyseessä on - 3,4 miljoonan euron oikaisu vähäosaisille myönnettävien tukien, - 0,5 miljoonaa euro oikaisu Venäjän elintarvikeavun ja yhteensä 1,4 miljoonan euron oikaisu sekalaisten kirjanpitovirheiden osalta. 2.10. Suorat tuet Komissio maksaa tietyissä tapauksissa toimijoille suoria tukia. Kyse on joidenkin sellaisten toimenpiteiden tuista, jotka eivät ole luonteeltaan perinteisiä markkinatoimenpiteitä, vaan joilla pyritään lisäämään tuotteiden menekkiä, erityisesti oliiviöljyn ja kuitupellavan alalla sekä petostentorjuntatoimien ja tupakan laadunparannus- ja tutkimustoimenpiteiden rahoittamiseksi. Suoria tukia koskevat tiedot esitetään liitteessä 5. Jotkut toimenpiteet rahoitetaan tuottajille maksettavista tuista pidätetyillä määrillä. Pidätettyjen määrien ja toteutettujen menojen tilanne esitetään liitteessä 6. 3. talousarvion toteutuminen A. YLEISTÄ 3.1. Talousarvion toteutuminen EMOTR:n tukiosaston määrärahojen toteutuminen varainhoitovuonna 2000 (jäsenvaltioiden menot 16. päivästä lokakuuta 1999 15. päivään lokakuuta 2000) on 40 466,7 miljoonaa euroa, siirrettyjen määrärahojen menot 29,3 miljoonaa euroa mukaan lukien, eli 98,7 prosenttia talousarvion otsakkeeseen B1 otetuista määrärahoista. - EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot -alaotsakkeen (alaotsake 1a, joka kattaa luvut B1-1-B1-3) menot ovat yhteensä 36 261 miljoonaa euroa, toisin sanoen 1 091 miljoonaa euroa 6. Toukokuuta 1999 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetun enimmäismäärän alapuolella ja 628 miljoonaa euroa käytettävissä olevien määrärahojen alapuolella. - Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet, joka kattaa luvut B1-4 ja B1-5) menot ovat yhteensä 4 176,4 miljoonaa euroa, toisin sanoen 209,6 miljoonaa euroa enimmäismäärän alapuolella ja 71,5 miljoonaa euroa käytettävissä olevien määrärahojen yläpuolella. 3.2. Euron ja dollarin välisen kurssikehityksen vaikutukset Menotaso riippuu muiden tekijöiden ohella dollarin kurssikehityksestä. Dollarin kurssi vaikuttaa menotasoon monien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillan tuki) tapauksessa. Todetut euron tosiasialliset kurssit osoittautuivat selvästi budjettipariteettia alhaisemmiksi. Elokuun 1. päivän 1999 ja heinäkuun 31. päivän 2000 välisenä aikana (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo poikkeaa mainitusta budjettipariteetista (1 euro=0,99 dollaria), ja jäsenvaltioiden toteuttamien menojen määrä on pienempi dollarin kurssikehityksen vuoksi. Säästöt ovat 510 miljoonaa euroa. EMOTR:n tukiosasto voi käyttää näitä säästöjä kuitenkin vain osittain. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirrettiin varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseksi. 3.3. Kaksoiskurssit Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja tästä syystä huomattaviin säästöihin. Oikaisukirjelmää laadittaessa arvioidut kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston 119 miljoonan euron kustannukset osoittautuivat olevan 106 miljoonaa euroa enemmän, ja ne nousivat lopulta 225 miljoonaan euroon. 3.4. Hintoja koskeva päätös Maatalousneuvosto teki 17. heinäkuuta 2000 pidetyssä kokouksessaan päätöksen markkinointivuodeksi 2000/01 vahvistettavista maataloushinnoista. Päätös koski niin ikään eräitä muita maatalouteen liittyviä toimenpiteitä. Päätökset koskivat pääasiassa seuraavia kohtia: - Sokerin sekä lampaan- ja sianlihan virallisten hintojen, silkkiäistoukkien tuen sekä riisin kuukausikorotusten ja sokerin varastoinnin kuukausikorvausten säilyttäminen markkinointivuoden 1999/2000 tasolla. Nämä hinnat ja määrät ovat voimassa markkinointivuoden 2000/01 lisäksi myös seuraavina markkinointivuosina. - Viljan kuukausikorotusten vähentäminen 7,5 prosentilla markkinointivuodesta 2001/02 (säästöt vuositasolla 8 milj. euroa vuodesta 2002 alkaen, Portugalin viljantuottajien erityistukien säilyttäminen markkinointivuodeksi 2000/01 vahvistetulla tasolla markkinointivuonna 2001/02 (kustannukset 3 milj. euroa vuonna 2002). - Pähkinöiden tuottajien vuonna 2000 päättyvien ohjelmien tukien säilyttäminen vuonna 2001 (kustannukset 24 milj. euroa vuonna 2001). - Koulumaidon tuen vähentäminen 95 prosentista 75 prosenttiin tavoitehinnasta 1. tammikuuta 2001 alkaen (säästöt 11 milj. euroa vuonna 2001 ja 22 milj. euroa vuonna 2002 ja sitä seuraavina vuosina). - Kuitupellavan ja hampun tukijärjestelmän uudistus markkinointivuodesta 2001/02. Voimassaoleva tukijärjestelmä säilytetään markkinointivuonna 2000/01, talousarvio vuodeksi 2001 enintään 88 miljoonaa euroa. 3.5. Maatalouden valuuttajärjestelmää koskevat päätökset Maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2799/98 säännöksiä sovellettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2000. Säännöksiä sovelletaan pääasiassa neljään jäsenvaltioon, jotka eivät ole ottaneet käyttöön euroa: Kreikka, Tanska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. Yhteisen maatalouspolitiikan eri hintoihin ja määriin sovellettavien valuuttakurssien alenemisesta maksettavien korvausten osalta maatalouden valuuttajärjestelmä on verrattavissa 31. joulukuuta 1998 asti sovellettuun järjestelmään. Jäsenvaltiot voivat myöntää korvausta 2,6 prosenttia ylittävän merkittävän revalvaation yhteydessä. Tällainen tilanne määritellään seuraavasti: "tilanne, jossa valuuttakurssin vuosittainen keskiarvo on alhaisempi kuin kolmen edeltävän vuoden aikana sovelletun valuuttakurssin alimman vuosittaisen keskiarvon ja 1 päivänä tammikuuta 1999 todetun valuuttakurssin muodostama kynnys." Englannin punta ja Ruotsin kruunu täyttivät nämä edellytykset vuonna 2000. Asetuksessa (EY) N:o 654/2001 vahvistettiin tasaustuen ensimmäisen erän enimmäismääräksi Englannin punnalle 224,12 miljoonaa euroa ja Ruotsin kruunulle 11,12 miljoonaa euroa. Euroopan unioni rahoittaa 50 prosenttia tosiasiallisesti maksetuista korvauksista. Toinen ja kolmas erä ovat vähintään kolmasosan pienempiä kuin ensimmäinen erä. Kun suoriin tukiin sovellettava valuuttakurssi on aiemmin sovellettua alhaisempi, asianomainen jäsenvaltio voi myöntää viljelijöille tasaustukea kolmessa peräkkäisessä erässä. Seuraavana olevassa taulukossa esitetään eri suorille tuille vahvistetut tasaustuet: >TAULUKON PAIKKA> B. MARKKINOIDEN RAHOITUS 3.6. Agenda 2000 3.6.1. Kasvituotteet Peltokasveja koskevat menot muodostavat merkittävän osan EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Tämä osuus nousi 40,8 prosenttiin vuoden 2000 talousarviossa. Vuoden 1992 uudistuksesta lähtien tämän alan merkittävimmät menot ovat muodostuneet suorista tuista. Alkuvaiheen jälkeen, jolloin talousarviomenot kasvoivat vuodesta 1994 alkaen uudistuksen asteittaisen käyttöönoton myötä, menot muuttuivat suhteellisen vakaiksi vuosina 1997-1999. Sittemmin peltokasvialaa on uudistettu jälleen Agenda 2000:n maatalousosuuden yhteydessä. Kyseinen uudistus tulee kokonaisuudessaan voimaan vasta varainhoitovuodesta 2001 alkaen. Öljykasvien suurtuottajien suoran tuen ennakkomaksun poistaminen kevensi varainhoitovuoden 2000 menoja kuitenkin yli miljardilla eurolla. Vuonna 1992 toteutetun alan uudistuksen sekä Agenda 2000:n mukaisten päätösten myötä viljan interventiohinta laski voimakkaasti ja läheni maailmanmarkkinahintoja. Siitä aiheutuvat tulonmenetykset korvataan hehtaarituella. Öljykasvien siemenet, valkuaiskasvit, muun kuin kuitupellavan siemenet sekä vuodesta 2001 alkaen kuitupellava ja hamppu kuuluvat myös tähän suorien tukien järjestelmään, ja siirtymäkauden ajan niille maksettava tukimäärä vaihtelee tuotteen mukaan. Tukea on neljää eri tyyppiä: - pientuottajien tuki, johon ei sisälly kesannointivelvollisuutta, - päätoimisten tuottajien tuki, johon sisältyy kesannointivelvollisuus, - durumvehnän tuottajien lisätuki, - maan viljelykäytöstä poistaminen (pakollinen tai vapaaehtoinen kesannointi). Pakkokesannoinnin tuki oli vahvistettu markkinointivuodeksi 2000/01 10 prosenttiin, ja satoarvio oli noin 205 miljoonaa tonnia. Agenda 2000:n mukainen peltokasvialan uudistus koostuu lyhyesti seuraavista tekijöistä: - viljan interventiohintoja lasketaan asteittain (110,25 euroa tonnilta markkinointivuonna 2000/01) samalla kun suoria hehtaaritukia lisätään asteittain, - öljysiementen suoran hehtaarituen perusosaa suurennetaan asteittain viljan ja kesannoinnin perusosan tasolle, - durumvehnän hehtaarituen kiinteä lisämaksu säilyy ennallaan, - valkuaiskasvien tukea satotonnia kohden lasketaan, - myös öljypellavan tasausmaksua satotonnia kohden lasketaan, - alueilla, joilla ei viljellä maissia, voidaan myöntää nurmisäilörehun tuotantoon tarkoitetuille aloille myös hehtaaritukea, - perunatärkkelyksen vähimmäishintaa tonnia kohden alennetaan, - Suomessa ja eräillä alueilla Ruotsissa maksetaan öljykasveille ja viljalle kiinteää lisäpalkkiota, - pellavan ja hampun pinta-alatuet tulevat vastaamaan öljypellavan tukea. 3.6.2. Eläintuotteet EMOTR:n tukiosaston menojen kannalta maito- ja maitotuotealan menot ovat kolmanneksi merkittävimpiä. Alan osuus maatalousmenoista on kuitenkin pienentynyt voimakkaasti vuosina 1980-2000 (42 %:sta 6,3 %:iin). Maito- ja maitotuoteala on yksi niistä aloista, joita Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontunut maatalousneuvosto päätti uudistaa. Kyse on pääasiassa hintojen alentamisesta 15 prosentilla kolmena markkinointivuonna vuodesta 2005 alkaen. Siihen liittyy tuottajille suoraan maksettavan tasaustuen käyttöönotto. Tämän uudistuksen vaikutukset varainhoitovuoteen 2000 eivät vielä ole merkittäviä. Naudanlihan menot olivat vuonna 2000 11,3 prosenttia EMOTR:n tukiosaston menoista. Agenda 2000-uudistuksella lisättiin ja otettiin käyttöön eräitä tämän alan suoria tukia virallisten hintojen laskun korvaamiseksi. Tämä uudistus on kuitenkin vaikuttanut varainhoitovuoteen 2000 vain vähän. 3.7. Menojen jakautuminen luvuittain 3.7.1. Kasvituotteet Kasvituotteiden menot olivat 25 812 miljoonaa euroa, toisin sanoen 55 miljoonaa talousarvioon otetun 25 867 miljoonan euron määrärahan alapuolella. Peltokasvien, joiden suorat hehtaarituet muodostavat lähes 90 prosenttia alan menoista, osuus yhteisön talousarviosta oli 16 663 miljoonaa euroa, toisin sanoen 22 miljoonaa euroa enemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Interventiovarastojen menoissa oli huomattavaa alikäyttöä, mikä johtui siitä, että kasvaneen viennin vuoksi interventio-ostoja oli vähemmän ja myyntiä paljon enemmän. Tämä huomattava alikäyttö tasaantui suurille tuottajille maksettujen suorien tukimaksujen kasvulla. Sokeria koskevan luvun menot olivat 1 910 miljoonaa euroa, eli 86 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Alikäyttö johtuu pääasiassa pienemmistä vientitukimenoista. Oliiviöljyn alalla todettiin 20 miljoonan euron ylitys, mikä johtuu ensisijaisesti tuotanto- ja kulutustukimenojen kasvusta. Menot nousivat 2 210 miljoonaan euroon. Kuivarehun ja palkokasvien menot nousivat 381 miljoonaan euroon, mikä oli vain 1 miljoonaa euroa enemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Kuitukasvien ja silkkiäistoukkien alalla menot olivat 33 miljoonaa euroa arvioitua vähemmän, eli 991 miljoonaa euroa pääasiassa pellavan ja hampun pienemmistä hehtaaritukimenoista johtuen. Hedelmä- ja vihannesalan menot 1 551 miljoonaa euroa olivat 103 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioon otetut määrärahat. Ero johtuu pääasiassa tuottajaorganisaatioiden toimintarahastojen, banaanien sekä sitrushedelmien jalostustukien huomattavasti pienentyneistä menoista. Viinituotteiden alalla menot olivat 765 miljoonaa euroa, toisin sanoen 70 miljoonaa euroa yli talousarviomäärärahojen, mikä johtui suuremmista tislauksen ja rypäleen puristemehulle maksettavan tuen menoista. Tupakan osalta määrärahojen ylitys oli 14 miljoonaa euroa, ja menot olivat 989 miljoonaa euroa. Suurin osa menoista koski maksettuja palkkioita. Muiden alojen tai kasvituotteiden menot olivat 350 miljoonaa euroa. Menot ylittivät määrärahat 38 miljoonalla eurolla pääasiassa siementen ja riisin menojen vuoksi. 3.7.2. Eläintuotteet Eläintuotteiden menot olivat 9 276 miljoonaa euroa, toisin sanoen 245 miljoonaa euroa alle talousarvioon otettujen määrärahojen, jotka olivat 9 521 miljoonaa euroa. Maitotuotteiden alalla todettiin 191 miljoonan euron alikäyttö, ja menot olivat 2 544 miljoonaa euroa. Rasvattoman maitojauheen intervention osalta todettiin 328 miljoonan euron säästö, joka tasaantui osittain muun muassa maidontuottajien rahoitusosuuden pienempien tulojen vuoksi. Naudanliha-alan menot olivat 4 540 miljoonaa euroa, toisin sanoen 75 miljoonaa euroa yli määrärahojen. Muiden kuin varastoinnin interventiomenojen merkittävä kasvu korvautui osittain vientitukimenojen merkittävällä laskulla. Lampaan- ja vuohenliha-alalla saatu 96 miljoonan euron säästö johtui pääasiassa uuhi- ja vuohipalkkioista, ja menot olivat 1 736 miljoonaa euroa. Sianliha-, muna- ja siipikarjanliha-alalla todettiin 30 miljoonan euron säästö, joka syntyi ensisijaisesti sianliha-alalla. Kokonaismenot olivat 435 miljoonaa euroa. Muiden eläintuotteita koskevien toimien menot olivat 11,7 miljoonaa euroa. Menot ylittivät määrärahat 1,7 miljoonalla eurolla mehiläishoidon erityistukimenojen vuoksi. EMOTR:n tukiosastosta maksettavat kalastusmenot olivat 9,5 miljoonaa euroa, joten säästöä kertyi 4,5 miljoonaa euroa. 3.7.3. Liitännäistoimenpiteet Talousarvion osastoon 3 otetut määrärahat olivat 2 094,5 miljoonaa euroa, ja menot olivat lopulta 2 135,4 miljoonaa euroa, eli määrärahat ylittyivät 41 miljoonalla eurolla. Liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden tukien menot olivat 572 miljoonaa euroa, toisin sanoen talousarviomäärärahat ylittyivät 21 miljoonalla eurolla euron ja dollarin välisestä suotuisasta valuuttakurssista huolimatta. Elintarvikeavun osalta todettiin 26 miljoonan euron alikäyttö, mikä johtui pääasiassa vähävaraisille maksettavien tukien menojen pienenemisestä. Menot olivat yhteensä 309 miljoonaa euroa. Syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren saarten ohjelmia koskevat menot olivat 227 miljoonaa euroa, mikä merkitsi 16 miljoonan euron alikäyttöä. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden menot olivat 102,5 miljoonaa euroa eli tarkalleen talousarvioon otettujen määrärahojen tasolla, jos ei oteta huomioon lukuun B0-40 varaukseen siirrettyjä 4 miljoonaa euroa. EMOTR:n tukiosaston valvonta- ja torjuntatoimien menot sitä vastoin ylittivät määrärahat 18 miljoonalla eurolla, ja olivat 77 miljoonaa euroa. Edellisten varainhoitovuosien tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ja ennakkomaksujen alentamisen ja keskeytyksen osalta takaisinperityt maksut olivat 1 078 miljoonaa euroa, toisin sanoen ennakoitua enemmän. Tämä johtui alunperin arvioitua suuremmista ennakkomaksujen alennuksista tai keskeytyksistä erityisesti maidon lisämaksun perimättä jättämisen vuoksi. Menekinedistämis- ja tiedotustoimien menot olivat 59 miljoonaa euroa eli 12 miljoonaa ennakoitua vähemmän. Muiden toimenpiteiden menot olivat 933 miljoonaa euroa eli 98 miljoonaa euroa yli määrärahojen, mikä johtui suurelta osin maatalouden valuuttajärjestelmän tuista. 3.8. Menojen jakautuminen toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan EMOTR:n tukiosaston menot jakautuvat kahteen pääryhmään: vientitukiin liittyviin menoihin, jotka ovat yhteensä 5 646,2 miljoonaa euroa, ja interventiomenoihin, jotka ovat yhteensä 30 537,1 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittuihin kuuluvat erityisesti suorat tuet, varastointi, markkinoiltapoistaminen ja sitä vastaavat toimet sekä muut interventiomenot. Näihin on lisättävä vielä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden, tiedotustoimien sekä maaseudun kehittämistoimien menot, jotka eivät ole vientituki- eivätkä interventiotukia ja jotka olivat 4 281,7 miljoonaa euroa. Liitteissä 13, 14 ja 15 eritellään menot niiden taloudellisen luonteen mukaan. 3.8.1. Vientituet Vientitukimenot olivat 5 646,2 miljoonaa euroa, mikä oli varainhoitovuonna 2000 14 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista, eli menot säilyivät edellisen varainhoitovuoden tasolla. 3.8.2. Suorat tuet Suoriin tukiin kuuluvat menot olivat 25 529,2 miljoonaa euroa eli 83,6 prosenttia interventiomenojen kokonaismäärästä, joka oli 30 537,2 miljoonaa euroa. Menot olivat 63,1 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Suoriin tukiin kuuluvat menot ovat 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1259/1999 liitteessä mainittuja tukia (EYVL L 160, s. 113). Kyse on ensisijaisesti peltokasvien hehtaari- ja kesannointituesta, oliiviöljyn tuotantotuesta, pellavan, hampun, kuivattujen vihannesten, riisin sekä kuivattujen viinirypäleiden hehtaarituesta, tupakka-, emolehmä-, sonni-, vuohi- ja uuhipalkkioista sekä maatalouden valuuttajärjestelmän tuista (luettelo ei ole täydellinen). 3.8.3. Varastointi Varastointimenot olivat 951,2 miljoonaa euroa eli 3,1 prosenttia interventiomenoista ja 2,3 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Lokakuun 1. päivästä 1999 syyskuun 30. päivään 2000, jolloin julkisen varastoinnin tilinpäätös tehtiin, julkisessa interventiovarastossa olevien tuotteiden määrät ja kirjanpitoarvo pienenivät. Varastojen kirjanpitoarvo laski 1 630,65 miljoonasta eurosta varainhoitovuoden 1999 lopussa 884,94 miljoonaan euroon varainhoitovuoden 2000 lopussa. Viljan varastot pienenivät 14 944 589 tonnista 8 517 214 tonniin, oliiviöljyn 47 997 tonnista 25 360 tonniin, rasvattoman maitojauheen 228 725 tonnista 1 007 tonniin, naudanlihan 160 924 tonnista 832 tonniin ja alkoholin varastot 2 108 150 hehtolitrasta 1 602 258 hehtolitraan. Ainoastaan voin varastot kasvoivat 46 120 tonnista 71 625 tonniin ja riisin varastot 502 741 tonnista 703 145 tonniin varainhoitovuonna 2000. Varastojen kirjapitoarvon jakaantumisen osalta viljan ja riisin osuus kasvoi edelleen, sillä pelkästään nämä kaksi tuotetta edustavat 85 prosenttia varastoitujen tuotteiden kokonaisarvosta. Jäljelle jäävät 15 prosenttia jakaantuivat oliiviöljyn (4 %), maitotuotteiden (10 %) sekä naudanlihan ja alkoholin (1 %) kesken. Komission yksiköt alensivat julkiseen interventioon ostettujen tuotteiden arvoa, kuten joka vuosi vuodesta 1988 alkaen. Arvonalennus toteutetaan kahdessa vaiheessa: kun tuotteet ostetaan, niiden arvoa alennetaan vähintään 70 prosenttia ennakoidusta arvon kokonaishävikistä. Varainhoitovuoden lopussa varasto arvioidaan, ja tarvittaessa tehdään täydentävä arvonalennus tuotteiden kirjanpitoarvon muuttamiseksi arvioidun myyntihinnan tasolle. Varainhoitovuonna 2000 arvonalennus ostohetkellä oli 478,7 miljoonaa euroa ja täydentävä arvonalennus varainhoitovuoden lopussa (mukaan lukien eräiden tislattavien tuotteiden menekinedistämiskulut) oli 44,8 miljoonaa euroa. 3.8.4. Tuotteiden markkinoiltapoistaminen ja siihen rinnastettavat toimet Tuotteiden markkinoiltapoistamisen ja siihen rinnastettavien toimien menot olivat 517 miljoonaa euroa eli 1,7 prosenttia interventiomenojen kokonaismäärästä ja 1,3 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. 3.8.5. Muut toimenpiteet Muut interventiomenot olivat 3 539,8 miljoonaa euroa eli 11,6 prosenttia interventiomenojen kokonaismäärästä ja 8,7 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kokonaismenoista. Tähän menoluokkaan kuuluvat pääasiassa menot, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin ryhmiin, siis erityisesti sokerin muut kuin varastointikulut, kuivarehun tuotantotuet, puuvillatuki, tuottajaorganisaatioiden toimintarahastot, hedelmien ja vihannesten osalta tuotantotuet ja sitrushedelmien jalostuksen edistämiseen tarkoitetut korvaukset, rypäleen puristemehun käyttöä viinituotteisiin koskevat tuet, rasvattoman maitojauheen käyttötuet, voirasvaa koskevat toimenpiteet, naudanlihan poikkeukselliset tukitoimenpiteet, elintarvikeapu- ja POSEI-ohjelman menot, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen oikaisut, ennakkomaksujen alentaminen tai keskeyttäminen sekä takaisinperityt määrät. C. ERITYISRAHOITUS Edellä mainittujen markkinatukitoimenpiteiden rahoituksen lisäksi EMOTR:n tukiosasto vastaa yhteisön vähävaraisille toimitettavien elintarvikkeiden, elintarvikeaputoimien, eläinlääkintä ja kasvinsuojelutoimenpiteiden sekä kalastus- ja tiedotustoimien erityisrahoituksesta. 3.9. Interventiovarastoista peräisin olevien elintarvikkeiden toimittaminen yhteisön vähävaraisille Erityisen ankarana talvena 1986-1987 yhteisö järjesti hätäohjelman, jolla toimitettiin rajoitettuna ajanjaksona maksutta elintarvikkeita yhteisön vähävaraisille. Kun hätäohjelma päättyi, yhteisöön tuli useita pyyntöjä tällaisen toimenpiteen muuttamisesta pysyväksi. Komissio teki asiasta ehdotuksen neuvostolle, joka hyväksyi sen yleisistä säännöistä yhteisön vähävaraisimmille henkilöille jaettavaksi tarkoitettujen elintarvikkeiden luovuttamisesta interventiovarastoista tietyille järjestöille annetulla asetuksella (ETY) N:o 3730/87 [5]. Komissio hyväksyi soveltamisasetuksen (asetus (ETY) N:o 3149/92 [6], jota on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 267/96 [7]). [5] EYVL L 352, 15.12.1987, s. 1. [6] EYVL L 313, 30.10.1992, s. 50. [7] EYVL L 36, 14.2.1996, s. 2. Tämän jälkeen komissio on hyväksynyt vuosittain jakelusuunnitelman, jossa määritetään talousarviossa käytettävissä olevat varat sekä tähän toimenpiteeseen osallistuville jäsenvaltioille jaettavat tuotteet. Tähän toimeen halusi vuonna 2000 osallistua kymmenen jäsenvaltiota. Määrärahat jaettiin niiden kesken kunkin jäsenvaltion vähävaraisten määrän mukaan. Määrärahoja jaettaessa otettiin huomioon myös edellisten kolmen vuoden aikana mahdollisesti todettu merkittävä varojen alikäyttö. Paikan päällä toimivien hyväntekeväisyysjärjestöjen avulla laaditaan vuosisuunnitelma. Suunnitelmaa hallinnoivat kansallisella tasolla toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden viranomaiset. Kukin jäsenvaltio nimeää järjestöt, jotka vastaavat alueellaan tuotteiden jakamisesta vähävaraisille. Toimi mahdollistaa myös sen, että osallistuva jäsenvaltio voi jakaa toisessa jäsenvaltiossa varastossa olevia tuotteita, jos kyseisellä jäsenvaltiolla ei itsellään ole interventiovarastossa jotakin sille tässä toimessa myönnettyä tuotetta. Vuoden 2000 suunnitelmassa (päätös 2000/32/EY [8]) jaetaan 196 miljoonaa euroa toimeen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyllä tavalla. [8] EYVL L 11, 15.1.2000, s. 51. >TAULUKON PAIKKA> Vuoden 2000 suunnitelma Interventiovarastoista poistettavat tuotteet (tonnia) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3.10. Elintarvikeapu Komissio päätti vuoden 1999 lopussa, että Venäjän elintarvikeapuohjelma saatettiin katsoa päättyneeksi, ja sen vuoksi kunkin vielä sitomattoman tuotteen jäljellä olevia määriä ei lähetetty. Venäjän elintarvikeapuohjelman ainoat juridiset sitoumukset vuonna 2000 koskevat tilintarkastuksessa, valvonnassa ja toimenpiteen moitteettoman täytäntöönpanon arvioinnissa käytettävää ulkopuolista teknistä apua. Koska vuoden 2000 talousarviossa ei ollut enää määrärahoja Venäjän elintarvikeapuun, yhteiseltä ulkosuhteiden toimialalta (SCR) käyttämättä jääneiden määrärahojen voimassaoloa oli pidennettävä 31. joulukuuta 2000 asti. Budjettivallan käyttäjälle esitettiin erikseen siirrettäviä määrärahoja koskeva 4 094 000 euron hakemus toimen loppuunsaattamiseen tarvittavien valvontamenojen kattamiseksi. 3.11. Maaseudun kehittäminen EMOTR:n tukiosasto yhteisrahoittaa alaotsakkeen 1b määrärahoista (asetus (EY) N:o 1257/1999) maaseudun kehittämisohjelmia, joista neljä toimenpidettä (varhaiseläke, tasaushyvitykset, metsitys ja maatalouden ympäristötuet) koskee koko unionia ja joista kuutta muuta toimenpidettä (maatilainvestoinnit, nuoret viljelijät, koulutus, metsätalous, jalostus ja kaupan pitäminen, maaseutualueiden mukauttaminen ja monipuolistaminen) sovelletaan EMOTR:n ohjausosastosta rahoitettavien tavoite 1 -alueiden ulkopuolella. Alaotsakkeen 1b kokonaismäärärahat olivat kaudeksi 2000-2006 32 907 miljoonaa euroa. Nämä määrärahat jakaantuivat jäsenvaltioille, joiden oli vahvistettava maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpano-ohjelmat. Vaikka Berliinin huippukokouksessa vahvistettu vuoden 2000 enimmäismäärä oli 4 386 miljoonaa euroa (vuoden 2000 hintojen mukaan), budjettivallan käyttäjän talousarvioon ottamat määrärahat olivat 4 084 miljoonaa euroa, toisin sanoen 302 miljoonaa euroa vähemmän kuin rahoitusnäkymien enimmäismäärä. Tämä perustui siihen olettamukseen, että vuoden 2000 määrärahoja ei käytettäisi kokonaan, koska vuosi 2000 oli ohjelmatyön ensimmäinen vuosi. Ohjelmia esitettiin 89 kappaletta, mutta vain 52 ohjelmaa hyväksyttiin vuonna 2000 (loput hyväksytään vuonna 2001). Määrärahoja käytettiin vuoden 2000 4 176,4 miljoonaa euroa, mihin sisältyi 52 hyväksytyn ohjelman kaikki ilmoitetut menot ja 12,5 prosentin ennakko vuosittain keskimäärin maksettavista maksuista sekä aiempien liitännäistoimenpiteiden maksut. Kokonaismenot ylittivät talousarvioon otetut 92,4 miljoonaa euroa, mutta koska ne olivat enimmäismäärän alapuolella, niitä voitiin siirtää lisää alaotsakkeesta 1a. 3.12. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimet Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden menot olivat 102,5 miljoonaa euroa eli talousarvioon otettujen määrärahojen tasolla, jos ei oteta huomioon lukuun B0-40 varaukseen siirrettyjä 4 miljoonaa euroa. Kyseisiä menoja hallinnoi suoraan terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto neuvoston päätöksen 90/424/ETY mukaisesti. Vuoden kuluessa toteutettiin useita luvun B1-33 sisäisiä määrärahasiirtoja kohdan B1-332 (eläintautien hätärahasto) määrärahojen lisäämiseksi Italiassa puhjenneen linturuton torjumiseksi sekä eräissä jäsenvaltioissa vuosina 1997 ja 1998 esiintyneen klassisen sikaruton jäljellä olevien erien maksamiseksi. Yhteisön tuet maksetaan tiettyjen toimenpiteiden enintään 50 prosentin yhteisrahoituksella (korvausten maksaminen tuottajille eläinten teurastuksesta sekä maatilojen puhdistus- ja desinfiointikuluista jne.). Tällaisiin tukiin käytettiin yhteensä 64,76 miljoonaa euroa vuonna 2000. Luvun jäljelle jääneet määrärahat käytettiin tiettyihin eläintautien hävittämisohjelmiin (enintään 50 %:n yhteisrahoitus), yhteisön viitelaboratorioiden rahoittamiseen (enintään 100 %:n tuet) ja rokotteiden hankkimiseen, erityisesti suu- ja sorkkatautirokotteiden strategisten varastojen perustamiseksi. 3.13. Kalastus Kalastuksen talousarviomäärärahat olivat 14 miljoonaa euroa, josta käytettiin 9,3 miljoonaa euroa, joten erotusta jäi 4,7 miljoonaa euroa. Määrärahojen alikäyttö koskee lähes kokonaan tonnikalan tasaushyvitysjärjestelmää. Korvausten jakamista koskeva kahden espanjalaisen tuottajaorganisaation oikeudenkäynti on toisaalta viivästyttänyt vuoden 1999 kolmannen ja neljännen vuosineljänneksen oikaisuasetuksen hyväksymistä ja toisaalta korvauksen maksamista seuraavilta vuosineljänneksiltä (- 3 milj. euroa). Tuottajaorganisaatioiden autonomisten tuotteiden markkinoilta vetämisten ja siirtojen tukitaso oli niin ikään alhainen (- 1,5 milj. euroa), koska markkinoiden hintataso oli hyvä. 3.14. Tiedotustoimet Budjettikohta B1-382 on tarkoitettu YMP:n ja maaseudun kehittämisen tiedotustoimien rahoittamiseen. Kyseinen kohta korvaa kohdan B2-5122, ja sen oikeusperustana on neuvoston asetus (EY) N:o 814/2000 sekä komission asetus (EY) N:o 1390/2000. Tukihakemukset esitetään pääasiassa maatalousjärjestöjen toimesta toimintaohjelmien tai yksittäisten toimien muodossa. Näissä toimissa on noudatettava vuosittain julkaistavien ehdotuspyyntöjen yhteydessä määriteltyjä ohjeita. Toimintaohjelmien tai yksittäisten toimien rahoitusaste on 50 prosenttia. Tietyissä tapauksissa, erityisesti valintaperusteiden kannalta poikkeuksellisen kiinnostavissa toimissa ja tietyin edellytyksin, rahoitusaste voi olla 75 prosenttia. Lainsäädännön mukaan on niin ikään mahdollista rahoittaa komission aloitteesta toteutettavia tiedotustoimia. Vuodesta 2001 YMP:n tiedotustoimia koskevien palveluiden ja välineiden menot kuuluvat tähän budjettikohtaan. Tiedotustoimien talousarviomäärärahat olivat vuonna 2000 4 500 000 euroa. Eri toimien alustavat määrärahat jakaantuivat seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Varainhoitovuonna 2000, joka oli siirtymävuosi alaa koskevan lainsäädännön julkaisemisen vuoksi kyseisen vuoden kuluessa, rahoitettiin seuraavia tiedotustoimia: >TAULUKON PAIKKA> 4. VALVONTATOIMET 4.1. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 1992 ja siirryttäessä viljelijöille suoraan maksettavien tukien järjestelmään otettiin käyttöön yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jotta voitaisiin tehokkaasti estää lisääntyvät sääntöjenvastaisuudet ja suorien maksujen kasvavaan määrään liittyvät petokset. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koostuu ensisijaisesti kirjaimiin ja numeroihin perustuvasta eläinten ja viljelyalojen tunnistusjärjestelmästä, jolla voidaan tehdä tietokoneavusteisia ristiintarkastuksia ja välttää esim. se, että samasta viljelylohkosta ja/tai eläimestä jätetään useita tukihakemuksia. Yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään sisältyy myös edellytys tarkastaa tietty vähimmäisprosenttimäärä tukihakemuksia paikalla. Tarkastettavat hakemukset valitaan riskianalyysien perusteella, ja seuraamusjärjestelmällä voidaan tarvittaessa jopa kokonaan hylätä hakemus. Yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuuluvia aloja ovat peltokasvit ja tuotannosta poistetut viljelyalat, rehualat, riisi, palkovilja, eläinpalkkiot ja eräät muut suorat tuet. Myös muissa alakohtaisissa asetuksissa viitataan yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään (esim. maaseudun kehittämistoimenpiteet). Maatalouden pääosaston tilien tarkastamis- ja hyväksymisyksikkö A.I.2 vastaa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän hoidosta ja tekee tarkastuskäyntejä kaikkiin jäsenvaltioihin ennen ja jälkeen tukien maksamisen. 4.2. Oliiviöljyn valvontavirastot Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2262/84 [9] ja komission asetuksen (ETY) N:o 27/85 [10] mukaisesti perustettiin oliiviöljyn valvontavirastoja tärkeimpiin oliiviöljyn tuottajajäsenvaltioihin: Italiaan, Kreikkaan, Espanjaan ja Portugaliin (ks. 18. EMOTR:n rahoituskertomuksen s. 53-54). [9] EYVL L 208, 3.8.1984, s. 11. [10] EYVL L 4, 5.1.1985, s. 5. Neljä valvontavirastoa suoritti markkinointivuonna 1999/2000 jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission hyväksymien toimintaohjelmien ja alustavien hankintataseiden määräysten mukaiset valvontatehtävänsä. Italiassa valvontavirasto tarkasti markkinointivuonna 1999/2000 2 537 puristamoa, 123 tuottajaa ja 16 tuottajayhdistystä ja yhden liiton. Se teki 2 696 tarkastusta 919:llä maatilalla ja puristamolla alueellisten tuotosten (puristamot + tuottajat) mukaisesti. Virasto teki myös 2 986 puristamoiden ja tuottajien ristiintarkastusta tarkastamalla pääasiassa asiakirjoja. Seuraamuksia ehdotettiin 980 puristamolle ja hyväksynnän peruuttamista ehdotettiin 493 puristamolle. Tuottajien yhteenliittymien osalta ehdotettiin 32 ja pakkaamojen osalta 20 hallinnollista seuraamusta. Hallinnollisten seuraamusten rahoitusvaikutus on yhteensä ± 1,2 miljoonaa euroa. Suurin osa näistä tapauksista ilmoitettiin oikeusviranomaisille ja/tai muille valvontaviranomaisille. Kreikassa valvontavirasto tarkasti markkinointivuonna 1999/2000 1 133 puristamoa (joista 218 oli suppeita tarkastuksia), 21 yhdistystä ja 2 754 tuottajaa. Virasto teki 2 141 tarkastusta maatiloilla ja puristamoilla alueellisten tuotosten (puristamot + tuottajat) mukaisesti. Puristamoiden ja tuottajien ristiintarkastuksia tehtiin yhteensä 2 339, puristamoiden ja ostajien tarkastuksia 115 ja puristamoiden ja oliivirouhetta valmistavien tehtaiden tarkastuksia 28. Virasto ehdotti hyväksynnän peruuttamista 131 puristamolta, tukien takaisinperimistä 5 yhdistykseltä, 452 viljelyilmoitusten oikaisua ja tukien peruuttamista tuottajilta pääasiassa tuotetun öljyn käyttötarkoitusten perusteluissa olleiden puutteiden vuoksi 2 275 tapauksessa. Ehdotettujen takaisinperimisten vaikutukset ovat yhteensä 10,8 miljoonaa euroa. Portugalissa valvontavirasto tarkasti tänä samana markkinointivuonna 1 962 tuottajaa, 799 puristamoa ja 18 yhdistystä. Se teki 9 178 ristiintarkastusta ja 28 syötäväksi tarkoitettuja oliiveja valmistavien jalostusyritysten tarkastusta. Tarkastusten perusteella virasto ehdotti hyväksynnän peruuttamista 226 puristamolta ja yhdeltä yhdistykseltä sekä tuen lakkauttamista 102:lta ja määrien oikaisuja 170 tuottajalle. Jäsenvaltio noudatti näitä ehdotuksia, ja sovelsi yleensä ehdotettua seuraamusta. Tuottajia koskevia seuraamuksia on lisäksi alettu toteuttaa enemmän vuodesta 1996 alkaen. Espanjassa valvontavirasto tarkasti markkinointivuonna 1999/2000 1 164 puristamoa, 2 liittoa, 25 tuottajaorganisaatiota, 633 tuottajaa ja 64 syötäväksi tarkoitettujen oliivien jalostusyritystä sekä teki 1 328 puristamoiden ristiintarkastusta ennen ja jälkeen tukien maksun. Virasto ehdotti hyväksynnän peruuttamista 31 puristamolta, tuen lakkauttamista 107 tuottajalta ja maksettujen tukimäärien oikaisua 77 oliivinviljelijälle. Yleensä ottaen ja edellä mainittua tapausta lukuun ottamatta jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole noudattaneet riittävästi virastojen niille toimittamia seuraamusehdotuksia. 4.3. Valvonnan tehostamista koskeva yhteisrahoitus Yhteisö osallistuu 22. huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/97 mukaisesti 15. lokakuuta 1996 alkaen voimassa olleista yhteisön uusista velvollisuuksista johtuvien toimintaohjelmien täytäntöönpanosta jäsenvaltioille aiheutuviin kuluihin. Näillä komission hyväksymillä toimintaohjelmilla on pyrittävä parantamaan EMOTR:n tukiosaston menojen tarkastusten rakennetta tai tehokkuutta. Saman asetuksen mukaisesti (4 artiklan 3 kohta) komissio voi toteuttaa jäsenvaltioiden ja komission välisten suorien valvonta- ja tietotekniikkajärjestelmien ylläpitoon ja kehittämiseen liittyviä töitä. Komissio vahvistaa rahastokomiteaa kuultuaan kansallisena valuuttana ja käytettävissä olevien määrärahojen ja jäsenvaltioiden esittämien ohjelmien perusteella yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärän kullekin vuosierälle. Yhteisön rahoitusosuus on 50 prosenttia jäsenvaltioiden varainhoitovuonna suorittamista maksuista ja rahoituskelpoisista menoista. Jos rahoituskelpoisiin menoihin liittyvien maksujen määrä ylittää käytettävissä olevat talousarvion varat, yhteisön rahoitusosuutta pienennetään suhteessa siihen. Tämän neljännen soveltamisvuoden perusteella on vahvistunut se, kuinka tärkeänä jäsenvaltiot pitävät uusien valvontajärjestelmien käyttöönottoa. Suurin osa ohjelmista liittyy edelleen asetuksessa (EY) N:o 820/97 edellytettyyn nautaeläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevaan tietokantaan. Kyseessä ovat seuraavat jäsenvaltiot: Itävalta, Belgia, Espanja, Suomi, Ranska, Irlanti, Luxemburg ja Portugali. Saksan ohjelmalla pyrittiin laatimaan yhdenmukaiset tekniset normit EMOTR:n tukiosaston tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon ja hallinnoinnin selkiyttämiseksi maksajavirastoissa. Kreikan ohjelma koski henkilöstön palvelukseen ottamista uudessa yhteisessä markkinajärjestelyssä edellytettyä valvontaa varten asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 2202/96 mukaisesti. Ruotsin ohjelma koski sikarekisterin käyttöönottoa eläinten terveyteen liittyviä ongelmia yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa koskevan neuvoston direktiivin 97/12/EY mukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmalla pyrittiin tekemään tietotekniikkajärjestelmän muutoksia asetuksessa (EY) N:o 1678/98 säädettyjen uusien velvollisuuksien noudattamiseksi. Tanska ja Italia eivät esittäneet ohjelmaa, ja Alankomaiden esittämät kaksi ohjelmaa eivät olleet rahoituskelpoisia. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yhteisön rahoitusosuus varainhoitovuonna 2000 euroina (määrien vahvistamisesta kansallisena valuuttana 24. helmikuuta 2000 tehdyn komission lopullisen päätöksen C(2000) 493 mukaisesti). Yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 16 778 415 euroa. Asetus (EY) N:o 723/97 - varainhoitovuosi 2000 >TAULUKON PAIKKA> 5. TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN 5.1. Yleistä Komissio teki varainhoitovuonna 2000 kuusi EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä. Kyseessä ovat ensinnäkin varainhoitovuoden 1995 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä 1. maaliskuuta 2000 tehty päätös 2000/197/EY ja 5. heinäkuuta 2000 tehty päätös 2000/448/EY. Päätökset koskivat 39,7 miljoonan euron oikaisua. EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuoden 1998 ja 1999 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä tehtiin 14. helmikuuta 2000 päätös 2000/179/EY ja 28. huhtikuuta 2000 päätös 2000/314/EY. Päätökset koskivat 10,3 miljoonan euron oikaisua. Lisäksi tehtiin kaksi muuta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä uuden tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaisesti. Kyseessä ovat 1. maaliskuuta 2000 tehty päätös 2000/216/EY ja 5. heinäkuuta 2000 tehty päätös 2000/449/EY. Näiden päätösten oikaisu oli yhteensä 587,8 miljoonaa euroa. Muut vuonna 2000 toteutetut työt koskivat ennen kaikkea seuraavia aloja: - varainhoitovuosien 1997, 1998 ja 1999 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn päätökseen saattaminen ja yhteenvetokertomuksen laatiminen (asiakirja VI/17758/00); - keskustelut kaikkien jäsenvaltioiden kanssa asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisten varainhoitovuosia koskevien tarkastuskäyntien tuloksista; - osallistuminen Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan työhön vuoden 1998 talousarvion vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä; - tilintarkastustuomioistuimen lausunto tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevasta päätöksestä varainhoitovuoden 1995 (tilien tarkastaminen ja hyväksyminen) sekä varainhoitovuosien 1996, 1997 ja 1998 (sääntöjenmukaisuustarkastus) osalta; - tilitarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuoden 1999 menojen osalta; - varainhoitovuosien 1999 ja 2000 tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvien tarkastuskäyntien valmisteleminen ja toteuttaminen; - tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 3508/92 muuttaminen; - oliivin- ja viininviljelyä koskevan maantieteellisen tietojärjestelmän käyttöönoton valvonta jäsenvaltioissa; - virkamatkat jäsenyyttä hakeneisiin maihin osana SAPARD-ohjelmaa ja niiden kansallisen lainsäädännön analyyttista arviointia (screening); - aktiivinen osallistuminen jäsenvaltioiden esittämiä varainhoitovuosien 1995, 1996 ja 1998 tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyviä pyyntöjä käsittelevän sovitteluelimen laatimien ehdotusten käsittelyyn; - osallistuminen sovitteluelimen työhön. 5.2. Varainhoitovuoden 1995 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuotta 1999 koskevan 29. rahoituskertomuksen IV osastossa käsitellään kaikkiin jäsenvaltioihin tehtyihin tarkastuskäynteihin perustuvien varainhoitoa koskevien oikaisujen syitä. Oikaisut, jotka johtuvat 1. maaliskuuta 2000 ja 5. heinäkuuta 2000 tehdyistä päätöksistä, ovat 39,7 miljoonaa euroa. Nämä kaksi päätöstä koskevat kahta seuraavaa maatalouden alaa: >TAULUKON PAIKKA> 5.3. Uuden tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen Uuden tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaisesti tehdystä kahdesta erillisestä päätöksestä johtuvat varainhoitoa koskevat oikaisut ovat seuraavanlaisia: milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> 5.4. Varainhoitovuoden 1999 tilien tarkastaminen ja hyväksyminen Johdanto Vuonna 1996 toteutetussa tilien tarkastamis- ja hyväksymisuudistuksessa tilien tarkastaminen ja hyväksyminen jaettiin kahteen osaan: ensimmäinen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätös koskee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisten tilien täydellisyyttä, tarkkuutta ja todenperäisyyttä; toisella päätöksellä suljetaan yhteisön rahoituksen ulkopuolelle kaikki menot, jotka eivät ole yhteisön lainsäädännön mukaisia (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohta). Komission yksiköt ovat tutkineet 10. helmikuuta 2000 mennessä toimitetut tilinpäätökset, tilintarkastuslausunnot ja -kertomukset ja ovat tehneet joidenkin maksajavirastojen tarkastuksia paikalla. Näiden tarkastuskäyntien tarkoituksena on arvioida virastojen varmistustyötä, ilmoitettujen ongelmien suuruutta ja maksajaviraston ongelmien ratkaisemiseksi toteuttamia toimia. Ongelmat eivät ole koskeneet ainoastaan tilien täsmällisyyttä, vaan myös maksajavirastojen toimintajärjestelmiä. Tarkastuselinten on varmistettava, että kyseiset järjestelmät ovat riittävän toimivia kohtuullisten takeiden saamiseksi siitä, että menot vastaavat yhteisön sääntöjä. Huhtikuun 28. päivänä 2000 tehty päätös 2000/314/EY Niiden maksajavirastojen, joiden tilien täydellisyys, tarkkuus ja todenperäisyys vahvistettiin saatujen tietojen perusteella, tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä tehtiin päätös. Muiden maksajavirastojen tilejä ei sisällytetty päätökseen, vaan niistä tehdään päätös myöhemmin. Tarkastelun tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: - Katalonian, Kanariansaarten, FEGA:n (Espanja), Bremenin (Saksa) ja MMM:n (Suomi) maksajavirastojen tilit eivät sisälly päätökseen, - Tarkastuselinten tilintarkastuskertomukset ja komission yksiköiden paikalla tekemät tarkastuskäynnit osoittavat, että vaikka uudistuksesta on kulunut neljä vuotta, jotkut maksajavirastot eivät aina tarkasta tai valvo riittävästi muiden kuin maksajavirastojen toimia. Tämä on ensisijaisen tärkeää kohtuullisten takeiden saamiseksi siitä, että kaikki yhteisön talousarvioon otetut menot vastaavat yhteisön lainsäädäntöä. Jos maksajavirastojen järjestelmillä ei saada tällaista varmuutta, jäsenvaltioita kehotetaan korjaamaan puutteet nopeasti. Muussa tapauksessa sovelletaan talousarvion kurinalaisuutta koskevien säännösten mukaisia toimenpiteitä. Tarkastuselinten kertomusten perusteella keskitetään myös yhdenmukaisuudesta vastaavien tilintarkastajien työ niille aloille, joilla tarkastukset ovat puutteellisimpia. Tilien oikaisut - Ilmoitettujen määrien oikaisut Oikaisut hyväksyttiin tarkastuselinten huomautusten tai komission yksiköiden tekemien kyselyjen jälkeen. Oikaisujen kokonaismäärä on - 0,2 miljoonaa euroa (Saksa), 1,3 miljoonaa euroa (Espanja), 1,3 miljoonaa euroa (Kreikka), 1,5 miljoonaa euroa (Irlanti), 2,2 miljoonaa euroa (Yhdistynyt kuningaskunta), 0,2 miljoonaa euroa (Alankomaat) ja 0,5 milj. euroa (Portugali). - Muut oikaisut Eräitä kuukausiennakoiden alentamista koskevia oikaisuja vahvistettiin, koska Kreikka ja Portugali eivät olleet ottaneet käyttöön yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja koska Italia ja Espanja eivät olleet maksaneet maidon lisäpalkkiota. Nämä oikaisut olivat yhteensä 40,7 miljoonaa euroa. 5.5. Tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätösten vuoksi yhteisöjen tuomioistuimessa nostetut kanteet Yhteisöjen tuomioistuimen antamat tuomiot Yhteenvetokertomuksen AGRI/17822/2000 (22.6.2000) laatimisen ja päätöksen nro 5 tekemisen jälkeen yhteisöjen tuomioistuin on antanut kolme tuomiota kanteista, joita jäsenvaltiot ovat nostaneet tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevasta päätöksestä. Tuomioistuin hylkäsi kanteet seuraavissa tapauksissa: - asia C-45/97, tuomio annettu 6. heinäkuuta 2000, 11:stä oliiviöljyn kulutustukea saaneista 13:sta espanjalaisesta yrityksestä; yhteisöjen tuomioistuin kumosi komission tekemän päätöksen 96/701/EY kahden muun yrityksen osalta, - asia C-46/97, tuomio annettu 13. heinäkuuta 2000, oliiviöljyn tuotantotuesta, lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevasta palkkiosta, puuvillan tuotantotuesta ja tupakanlehdistä maksettavasta palkkiosta Kreikassa, - asia C-243/97, tuomio annettu 13. heinäkuuta 2000, oliiviöljyn tuotantotuesta, oliiviöljyn tuotantotuen maksamista tuensaajille koskevien määräaikojen ylittämisestä, oliiviöljyn viennistä Kreikasta yhteisön ulkopuolisiin maihin, tupakanlehdistä maksettavasta palkkiosta, lopullista viininviljelyaloista luopumista koskevasta palkkiosta, viljojen julkisesta varastoinnista ja durumvehnän puuttuvista määristä. Edelleen käsiteltävänä olevat kanteet Edelleen käsiteltävinä olevien kanteiden tilanne 16. lokakuuta 2000 sekä niitä koskevat määrät esitetään liitteissä 18-23. 6. SUHTEET EUROOPAN PARLAMENTTIIN JA EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEEN 6.1. Suhteet Euroopan parlamenttiin Euroopan parlamentti, joka on yksi budjettivallan käyttäjistä neuvoston kanssa, on sen vuoksi myös tärkeä keskustelukumppani komissiolle. Tämä toimielinten välinen yhteistyö toteutuu parlamentin istunnoissa, joissa kaikki yhteisön budjettiasiat käsitellään. Euroopan parlamentissa on kolme maatalouden budjettikysymyksiä käsittelevää valiokuntaa: maatalous- ja budjettivaliokunta sekä talousarvion valvontavaliokunta. EMOTR:n yksiköt osallistuivat vuonna 2000 keskusteluihin, jotka komissio aloitti parlamentin kanssa, erityisesti budjettivaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan keskusteluihin yhteisön talousarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2001. Parlamentin keskustelujen tuloksena parlamentin puhemies hyväksyi vuoden 2001 talousarvion. 6.2. Suhteet Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen 6.2.1. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tehtävä Tilintarkastustuomioistuimen tärkein tehtävä on varmistaa tilien valvonta yhteisössä. Tämän yhteisön toimielimen asemaa tehostettiin huomattavasti Maastrichtin sopimuksella, sillä sen tehtäväksi tuli laatia yhteisön tilien luotettavuutta sekä niihin liittyvien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tilintarkastuslausuma. Lausuman laatimisella varmistetaan se, että tilit antavat luotettavan käsityksen kyseisen varainhoitovuoden toimista. Se on tärkeä myös budjettivallan käyttäjälle vastuuvapauden myöntämiseksi vastuuvapausmenettelyssä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu useiden komission sisäisten tilintarkastusten tekeminen. Tilintarkastustuomioistuimen virkamiehet käyvät usein EMOTR:n yksiköissä saadakseen tietoja, joita he tarvitsevat lausuntojen, eri aloja koskevien kirjeiden tai erityiskertomusten laatimiseen. Näiden tiedustelujen perusteella tilintarkastustuomioistuin antaa usein komissiolle suosituksia budjettihallinnon parantamiseksi ja yhteisön tarkastustoimenpiteiden tehostamiseksi. 6.2.2. Vuosikertomus 1999 Tilintarkastustuomioistuin laatii yleisluonteisen vuosikertomuksen kuluneesta varainhoitovuodesta ja analysoi yhteisön budjettihallintoa useassa luvussa. Kertomuksen yhdessä luvussa käsitellään EMOTR:n tukiosastoa. Kertomuksen julkaisemista edeltävät tilintarkastustuomioistuimen ja komission kokoukset, joissa kumpikin toimielin voi esittää huomautuksia tuomioistuimen päätelmistä sekä komission vastauksista ja selvityksistä. Kertomus perustuu tilintarkastustuomioistuimen yhteisön toimielimissä tekemiin tilintarkastuksiin sekä sen tarkastuskäynteihin eri jäsenvaltioissa. Varainhoitovuotta 1999 koskevaan vuosikertomuksen, johon sisältyivät komission vastaukset, sisältyi myös EMOTR:n tukiosastoa käsittelevä luku (luku 2). Tilintarkastustuomioistuimen tärkeimmät huomautukset ja komission vastaukset koskivat seuraavia kohtia: - budjettihallinto - DAS (tilintarkastuslausuma) - tilien tarkastaminen ja hyväksyminen - tilintarkastustuomioistuimen aiempien kertomusten seuranta: * viini * maitokiintiöt * eläinten ravinnoksi käytettävä rasvaton maitojauhe * Uudesta-Seelannista peräisin olevan voin ja Sveitsistä peräisin olevan juuston tullietuuskohtelun alainen tuonti. 6.2.3. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2000 kahdeksan erityiskertomusta sekä yhden presidenttinsä kirjeen Fléchard-tapauksesta. Kertomukset ovat seuraavat: - klassista sikaruttoa koskeva erityiskertomus nro 1/00, - erityiskertomus nro 3/2000 nuorten työllistämistä koskevista tukitoimenpiteistä (EMOTR:n ohjausosasto), - erityiskertomus nro 8/2000 yhteisön toteuttamista voirasvan myyntitoimenpiteistä, - interventiovoin vientiä entiseen Neuvostoliittoon (Fléchard-tapaus) koskeva tilintarkastustuomioistuimen presidentin kirje, - erityiskertomus nro 11/2000 oliiviöljyalan tukijärjestelmästä, - erityiskertomus nro 14/2000 YMP:stä ja ympäristöstä ("Greening the CAP"), - erityiskertomus 18/2000 Venäjän federaation maataloustuotteiden hankintaohjelmasta, - erityiskertomus nro 20/2000 sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn hallinnosta, - erityiskertomus 22/2000 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn arvioinnista sen uudistuksen jälkeen. Vuosikertomusten ja erityiskertomusten koko teksti sekä tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja komission vastaukset ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivulla (http://www.eca.eu.int). 7. EMOTR:n tukiosastoa koskevia PERUSSÄÄDÖKSIÄ ja niiden muutoksia - varainhoitovuotta 2000 koskevat tärkeimmät säännöt ja muutokset 7.1. Yleistä/Ennakkomaksujärjestelmä - Neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999, annettu 17. toukokuuta 1999, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EYVL L 160, s. 103). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 1883/78, annettu 2. elokuuta 1978, interventioiden rahoittamista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta koskevista yleisistä säännöistä (EYVL L 216 , s. 1). Asetus muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1259/96, annettu 25. kesäkuuta 1996 (EYVL L 163, s. 10). - Komission asetus (EY) N:o 296/96, annettu 16. helmikuuta 1996, jäsenvaltioiden toimittamista tiedoista ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettujen menojen kuukausittaisesta kirjanpidosta sekä asetuksen (ETY) N:o 2776/88 kumoamisesta (EYVL L 39, s. 5). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2761/1999, annettu 23. joulukuuta 1999 (EYVL L 331, s. 57). - Neuvoston asetus (EY) N:o 2040/2000, annettu 26. syyskuuta 2000, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta (EYVL L 244, s. 27). - Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17. toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maatalouden kehittämiseen (EYVL L 160, s. 80). - Komission asetus (EY) N:o 1750/1999, annettu 23. heinäkuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 214, s. 31). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2075/2000, annettu 29. syyskuuta 2000 (EYVL L 246, s. 46). 7.2. Tarkastukset - Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89, annettu 21. joulukuuta 1989, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston rahoitusjärjestelmään kuuluviin toimenpiteisiin kohdistuvista jäsenvaltioiden suorittamista tarkastuksista ja direktiivin 77/435/ETY kumoamisesta (EYVL L 388, s. 18). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 3508/92, annettu 27. marraskuuta 1992, tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä (EYVL L 355, s. 1). Asetus muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1593/2000, annettu 17. heinäkuuta 2000 (EYVL L 182, s. 4). Tällä asetuksella pyritään toisaalta sisällyttämään yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään Agenda 2000:n yhteydessä annettu uusi lainsäädäntö ja toisaalta parantamaan eräitä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tekijöitä, erityisesti tietotekniikan pakollista käyttöä maantieteellisessä tietojärjestelmässä (viljelylohkoihin perustuvien) maantieteellisten tunnistusjärjestelmien luomiseksi, mukaan lukien ilmakuvakartoitus. - Komission asetus (ETY) N:o 3887/92, annettu 31. joulukuuta 1992, yhteisön tukijärjestelmiä koskevan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 391, s. 36). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2721/2000, annettu 13. joulukuuta 2000 (EYVL L 314, s. 8). Tähän asetukseen tehtyjen muutosten tarkoituksena oli pääasiassa täsmentää eläimiä ja alueita koskevia tarkastusvelvollisuuksia, hyväksyä yksityiskohtaiset säännöt yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseksi, sallia kansalliset säännöt tukihakemusten esittämiseksi sähköisessä muodossa yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä sekä vahvistaa tilan siirtoa koskevat säännöt. - Neuvoston asetus (EY) N:o 820/97, annettu 21. huhtikuuta 1997, nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisen käyttöönottamisesta (EYVL L 117, s. 1). 7.3. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen - Komission asetus (EY) N:o 1663/95, annettu 7. heinäkuuta 1995, asetuksen (ETY) N:o 729/70 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta (EYVL L 158, s. 6). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2245/1999, annettu 22. joulukuuta 1999 (EYVL L 273, s. 5). - Komission asetus (EY) N:o 2390/1999, annettu 25. lokakuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1663/95 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten (EYVL L 295, s. 1). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 2644/2000, annettu 20. marraskuuta 2000 (EYVL L 307, s. 1). Komissio teki myös jäsenvaltioiden tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevia päätöksiä. - varainhoitovuoden 1995 osalta päätöksen 2000/197/EY 1. maaliskuuta 2000 ja päätöksen 2000/448/EY 5. heinäkuuta 2000, - varainhoitovuoden 1999 osalta päätöksen 2000/179/EY 14. helmikuuta 2000 ja päätöksen 2000/314/EY 28. huhtikuuta 2000, - asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti päätöksen 2000/216/EY 1. maaliskuuta 2000, - asetuksen (ETY) N:o 729/70 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti päätöksen 2000/449/EY 5. heinäkuuta 2000, 7.4. Julkinen varastointi a) Perussäädökset - Komission asetus (ETY) N:o 411/88, annettu 12. helmikuuta 1988, ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskennassa sovellettavista korkokannoista ja menetelmästä (EYVL L 40, s. 25) Asetus muutettu asetuksella (EY) N:o 2623/1999, annettu 10. Joulukuuta 1999 (EYVL L 318, s. 14). - Komission asetus (ETY) N:o 1643/89, annettu 12. kesäkuuta 1989, maataloustuotteiden julkisesta varastoinnista aiheutuvien materiaalia koskevien toimien rahoituksessa käytettävistä kiinteistä määristä (EYVL L 162, s. 12). - Neuvoston asetus (ETY) N:o 3492/90, annettu 27. marraskuuta 1990, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston tilinpäätöksessä julkisena varastointina toteutettavien interventiotoimenpiteiden rahoituksen osalta huomioon otettavista tekijöistä (EYVL L 337, s. 3). - Komission asetus (ETY) N:o 3597/90, annettu 12. joulukuuta 1990, interventioelimien suorittamaan maataloustuotteiden ostoon, varastointiin ja myyntiin johtavia interventiotoimenpiteitä koskevista kirjanpitosäännöistä (EYVL L 350, s. 43). - Komission asetus (ETY) N:o 147/91, annettu 22. tammikuuta 1991, maataloustuotteiden määrällisten hävikkien hyväksytyistä poikkeamista julkisessa interventiovarastoinnissa (EYVL 17, s. 9) - Komission asetus (ETY) N:o 3149/92, annettu 29. lokakuuta 1992, interventiovarastosta tulevien elintarvikkeiden yhteisön kaikkein varattomimpien hyväksi toimittamisen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä (EYVL L 313, s. 50). - Komission asetus (EY) N:o 2148/96, annettu 8. marraskuuta 1996, julkiseen interventiovarastoon sijoitettujen maataloustuotteiden määrien arviointia ja valvontaa koskevista säännöistä (EYVL L 288, s. 6). Asetus muutettu komission asetuksella (EY) N:o 808/1999, annettu 16. huhtikuuta 1999 (EYVL L 102, s. 70) b) Ostojen arvonalennus varainhoitovuonna 2000 - Komission asetus (EY) N:o 1518/1999, annettu 12. heinäkuuta 1999, tiettyjen viinien tislauksesta saatujen tuotteiden myyntikulujen ennakkomaksun vahvistamisesta vuodeksi 2000 (EYVL L 177, s. 7). Tässä asetuksessa vahvistetaan tilivuodeksi 2000 asetuksen (ETY) N:o 822/87 35 ja 36 artiklassa tarkoitetusta viinien tislauksesta saatavien alkoholijuomien myyntikulujen ennakkomaksu ottaen huomioon mainitun asetuksen 39 artiklassa tarkoitetusta tislauksesta saatavia alkoholijuomia koskeva vastaavanlainen vähennys. - Komission asetus (EY) N:o 1519/1999, annettu 12. heinäkuuta 1999, maataloustuotteiden interventio-ostoihin sovellettavien arvonvähennys kertoimien vahvistamisesta varainhoitovuodeksi 2000 (EYVL L 177, s. 8). Tässä asetuksessa vahvistetaan tilivuodeksi 2000 arvonalennuskertoimet, joita sovelletaan interventioon ostettavien maataloustuotteisiin ostohetkellä, sekä kertoimet, joita interventioelimet soveltavat tuotteiden kuukausittaisiin ostoarvoihin voidakseen todeta arvon alenemisen määrän. c) Täydentävä arvonalennus varainhoitovuoden 2000 lopussa - Lopullinen päätös C(2000) 2954, tehty 9. lokakuuta 2000 (ei julkaistu), varainhoitovuonna 2000 julkiseen interventioon ostettujen eräiden maataloustuotteiden määrien ja varastojen arvonalennusta koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta. - Lopullinen päätös C(2000), tehty 11. lokakuuta 2000 (ei julkaistu), varainhoitovuoden lopussa interventioelinten hallussa olevien eräiden tislattaviksi tarkoitettujen tuotteiden menekinedistämiskulujen kokonaismenojen vahvistamisesta varainhoitovuonna 2000. Näissä kahdessa päätöksessä vahvistetaan varainhoitovuoden 2000 lopussa tehtävä täydentävä arvonalennus. d) Yhtenäisen korkokannan vahvistaminen varainhoitovuodeksi 2000 - Komission asetus (EY) N:o 52/2000, annettu 10. tammikuuta 2000, ostoista, varastoinnista ja myynnistä muodostuvien interventioiden rahoituskulujen laskemisessa sovellettavien korkokantojen vahvistamisesta (EYVL L 6, s. 19). Tässä asetuksessa vahvistetaan tilivuodeksi 2000 komission asetuksen (ETY) N:o 411/88 3 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt korkokannat. 7.5. Maatalouden valuuttajärjestelmän toimenpiteet Neuvosto hyväksyi vuoden 1998 lopussa kaksi asetusta, joissa vahvistetaan 1. tammikuuta 1999 alkaen sovellettava euron käyttöönoton mukainen uusi maatalouden valuuttajärjestelmä. - Komission asetus (EY) N:o 2799/98, annettu 15. joulukuuta 1998, maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä (EYVL L 349, s. 1). - Komission asetus (EY) N:o 2800/98, annettu 15. joulukuuta 1998, siirtymätoimenpiteistä euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa (EYVL L 349, s. 8). LIITELUETTELO Saatavana ranskaksi paperiversiona maatalouden pääosastosta sekä maatalouden pääosaston www-sivustolta Yleistä 1. Valuuttakurssit varainhoitovuonna 2000 Talousarviomenettely 2. Talousarviomenettelyn yksityiskohdat Käyttövarat ja määrärahojen hoito 3. Yhteenveto varainhoitovuoden 2000 talousarvion toteutumisesta 4. Jäsenvaltioille varainhoitovuonna maksetut ennakot 5. Suorat tuet 6. Oliiviöljyn tuotantoon tai kulutukseen myönnetyistä tuista suoritetut pidätykset ja niiden käyttö Kuitupellavan, viinirypälemehun ja tupakan tuotantoon tai kulutukseen myönnetyistä tuista suoritetut pidätykset ja niiden käyttö. Talousarvion toteutuminen 7. Vuoden 2000 talousarviossa huomioon otetut menot 8. EMOTR:n tukiosaston menot luvuittain ja jäsenvaltioittain vuoden 2000 talousarviossa 9. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys luvuittain 10. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys jäsenvaltioittain 11. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys aloittain 12. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys aloittain ja prosenttiosuuksina (1996-2000) 13. EMOTR:n tukiosaston menojen kehitys aloittain toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan (1996-2000) 14. EMOTR:n tukiosaston menojen jakautuminen aloittain toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan varainhoitovuonna 2000 15. Interventiomenojen jakautuminen luvuittain toimenpiteiden taloudellisen luonteen mukaan varainhoitovuonna 2000 16. Varastoinnista aiheutuvien interventiomenojen jakautuminen varainhoitovuonna 2000 17. Interventioelinten julkisissa varastoissa olevien tuotteiden määrä ja arvo. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 18. Vuoden 1993 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2000 19. Vuoden 1994 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2000 20. Vuoden 1995 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2000 21. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 1999/603/EY (kolmas päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2000 22. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 2000/216/EY (neljäs päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2000 23. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä 2000/449/EY (viides päätös) vastaan nostettujen ja edelleen tuomioistuimen käsiteltävänä olevien kanteiden tilanne 16.10.2000. EMOTR ja sen varat - maksuista saadut tulot sokerialalla 24. Varastointikustannusten tasaaminen yhteisön sokerialalla 25. Maksuista saadut tulot sokerialalla varainhoitovuonna 2000 26. Sokerialan itserahoitusjärjestelmä markkinointivuosina 1995/96-1999/2000.