EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.11.2020 COM(2020) 781 final 2020/0346(NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS energiayhteisön ministerineuvoston ja energiayhteisön pysyvän korkean tason ryhmän kokouksissa (Tivat, Montenegro, 16 ja 17 päivä joulukuuta 2020) Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta



PERUSTELUT 1.Ehdotuksen kohde Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan energiayhteisön ministerineuvoston ja pysyvän korkean tason ryhmän kokouksissa unionin puolesta esitettävä kanta säädöksiin, joilla on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia EU:hun ja jotka nämä kaksi elintä aikoo hyväksyä 16. ja 17. joulukuuta 2020. Ehdotus sisältää myös ministerineuvoston esityslistalla olevia asioita, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan mutta jotka edellyttävät neuvoston poliittista hyväksyntää (hyväksyntää pyydetään erikseen). 2.Ehdotuksen tausta 2.1Energiayhteisön perustamissopimus Energiayhteisön perustamissopimuksen (energiayhteisösopimus tai sopimus) tavoitteena on luoda vakaat sääntely- ja markkinapuitteet ja yhtenäinen sääntelyalue verkkoenergiakauppaa varten panemalla täytäntöön EU:n energialainsäädännön sovitut osat EU:n ulkopuolisissa sopimusvaltioissa. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2006. Euroopan unioni on energiayhteisösopimuksen osapuoli. Sopimuksessa EU:n ulkopuolisista sopimusvaltioista käytetään ilmaisua ”sopimuspuolet”. 2.2Energiayhteisön ministerineuvosto ja pysyvä korkean tason ryhmä Ministerineuvosto varmistaa energiayhteisösopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen. Se antaa yleiset poliittiset suuntaviivat, toteuttaa toimenpiteitä ja hyväksyy menettelyasiakirjoja. Kullakin sopimuspuolella on yksi ääni, ja ministerineuvosto soveltaa erilaisia äänestyssääntöjä eri tilanteissa. EU on yksi sopimuksen yhdeksästä osapuolesta, ja sillä on yksi ääni, samoin tilanteesta riippuen. Hyväksymistä yksimielisyyspäätöksellä sovelletaan suunniteltuihin säädöksiin, jotka on lueteltu jäljempänä 2.3 kohdan 2.3.1 ja 2.3.2 alakohdassa (energiayhteisösopimuksen 100 artikla) ja 2.3.5 alakohdassa (energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohta). Kahden kolmasosan enemmistöä vaaditaan suunnitelluissa säädöksissä, jotka on lueteltu 2.3 kohdan 2.3.3 alakohdassa ja 2.4 kohdan 4 alakohdassa (energiayhteisösopimuksen 82 ja 83 artikla). Yksinkertaista ääntenenemmistöä sovelletaan 2.3 kohdan 2.3.4 alakohdassa lueteltuihin suunniteltuihin säädöksiin (energiayhteisösopimuksen 91 artiklan 1 kohdan a alakohta). Jäljempänä 2.3 kohdan 2.3.6 alakohdassa mainitun suunnitellun säädöksen osalta ministerineuvosto nimittää neuvoa-antavan komitean jäsenet yksimielisesti. Jäljempänä 2.4 kohdan 1, 2 ja 3 alakohdassa mainitun suunnitellun säädöksen osalta ministerineuvosto nimittää neuvoa-antavan komitean jäsenet yksimielisesti. Pysyvä korkean tason ryhmä on tärkeä ministerineuvostoa avustava elin. Se voi muun muassa toteuttaa toimenpiteitä, jos ministerineuvosto on antanut siihen valtuudet. EU on edustettuna pysyvässä korkean tason ryhmässä, ja sillä on yksi ääni. Energiayhteisösopimuksen 47 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Ministerineuvosto varmistaa tässä sopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen. Se: [...] b) toteuttaa toimenpiteitä [...]”. Jäljempänä 2.3 kohdan 7 alakohdassa mainitun suunnitellun säädöksen osalta pysyvän korkean tason ryhmän päätökseen vaaditaan kaksi kolmasosaa kaikista annetuista äänistä. 2.3Ministerineuvoston ja pysyvän korkean tason ryhmän suunnitellut säädökset Ministerineuvoston on määrä hyväksyä joukko säädöksiä 17. joulukuuta 2020 ja pysyvän korkean tason ryhmän 16. joulukuuta 2020.

Tämä ehdotus SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttäväksi päätökseksi koskee unionin puolesta esitettävää kantaa seuraaviin ministerineuvoston suunniteltuihin säädöksiin: 2.3.1 Päätös 2020/.../MC-EnC energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta 26 päivänä marraskuuta 2019 annetun komission asetuksen (EU) 2019/2146 täytäntöönpanosta 2.3.2 Päätös 2020/.../MC-EnC maakaasun ja sähkön hintoja koskeviin Euroopan tilastoihin liittyvien laaturaporttien sisältöä koskevista teknisistä vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1952 mukaisesti 17 päivänä toukokuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/803 täytäntöönpanosta 2.3.3 Päätös 2020/.../MC-EnC energiayhteisön etua koskevien hankkeiden luettelon laatimisesta 2.3.4 Energiayhteisösopimuksen 91 artiklan 1 kohdan mukaiset päätökset, joilla vahvistetaan sopimuksen rikkominen seuraavissa tapauksissa: a)Päätös 2020/…/MC-EnC Serbian energiayhteisösopimuksen noudattamatta jättämisestä asiassa ECS-13/17 b)Päätös 2020/…/MC-EnC Bosnia ja Hertsegovinan energiayhteisösopimuksen noudattamatta jättämisestä asiassa ECS-10/18 2.3.5 Energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaiset päätökset: a)Päätös 2020/…/MC-EnC toimenpiteiden toteuttamisesta sen johdosta, että Bosnia ja Hertsegovina on syyllistynyt vakavalla ja jatkuvalla tavalla laiminlyönteihin energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asioissa ECS-8/11S, ECS-2/13S ja ECS-6/16S b)Päätös 2020/.../MC-EnC sen vahvistamisesta, että Ukraina on syyllistynyt vakavalla ja jatkuvalla tavalla laiminlyönteihin energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiassa ECS-1/18S c) Päätös 2020/.../MC-EnC sen vahvistamisesta, että Serbia on syyllistynyt vakavalla ja jatkuvalla tavalla laiminlyönteihin energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiassa ECS-10/17S 2.3.6 Neuvoa-antavan komitean jäsenten nimittäminen riitojenratkaisua koskevasta työjärjestyksestä annetun menettelyasiakirjan N:o 2008/01/MC-EnC, sellaisena kuin se on muutettuna menettelyasiakirjalla N:o 2015/04/MC-EnC, 32 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Nyt annettava ehdotus SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavaksi päätökseksi koskee unionin puolesta esitettävää kantaa seuraaviin pysyvän korkean tason ryhmän suunniteltuihin säädöksiin: 2.3.7 Menettelyasiakirja, jolla muutetaan energiayhteisön henkilöstösääntöjen 14 artiklan mukaista henkilöstöasioita koskevaa välimiesmenettelyä koskevista säännöistä 23 päivänä maaliskuuta 2011 annettua energiayhteisön pysyvän korkean tason ryhmän menettelyasiakirjaa N:o 01/2011 PHLG-EnC. Ministerineuvoston ja pysyvän korkean tason ryhmän suunniteltujen säädösten (jäljempänä viitattuna yhdessä ”suunnitellut säädökset”) tarkoituksena on helpottaa energiayhteisösopimuksen tavoitteiden saavuttamista ja Wienissä sijaitsevan energiayhteisön sihteeristön toimintaa. Sihteeristön tehtävänä on muun muassa hallinnollisen tuen antaminen ministerineuvostolle. 2.4Muut esityslistalla olevat asiat Kattavuuden vuoksi huomautetaan, että ministerineuvoston ja pysyvän korkean tason ryhmän kokousten esityslistalla on suunniteltujen säädösten lisäksi useita muita asioita. Näihin asioihin komissio aikoo esittää unionin puolesta seuraavat kannat:

1.Vuoden 2020 yleiset poliittiset suuntaviivat energiayhteisölle ja sen sopimuspuolille vuoden 2030 tavoitteista ja ilmastoneutraaliudesta Energiayhteisösopimuksen päätavoitteisiin kuuluu luoda vakaaseen sääntely- ja markkinakehykseen perustuvat yhdennetyt ja kestävät yleiseurooppalaiset energiamarkkinat, houkutella talouden kehityksen ja yhteiskunnan vakauden edellyttämiä investointeja, parantaa ympäristön tilaa ja edistää uusiutuvan energian käyttöä. Koska energia-ala on yksi merkittävimmistä kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajista ja koska energiapolitiikka ja ilmasto ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa, on tärkeää lujittaa energiatehokkuuden, uusiutuvan energian ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen poliittista kehystä energiayhteisössä. Energiayhteisön ministerineuvosto on antanut suosituksen 2016/02/MC-EnC, joka koskee järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi annetun asetuksen (EU) N:o 525/2013 täytäntöönpanoon valmistautumista, sekä suosituksen 2018/01/MC-EnC, joka koskee energiayhteisön sopimuspuolten yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laatimisen valmistelua. Uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi vuodelta 2009 ja energiatehokkuusdirektiivi vuodelta 2012 on hyväksytty osaksi energiayhteisön oikeusjärjestystä ministerineuvoston päätöksillä. Tähän sisältyvät koko energiayhteisölle vuodeksi 2020 asetettu energiatehokkuustavoite (ilmaistuna sekä primäärienergian kulutuksena että energian loppukulutuksena) ja kullekin sopimuspuolelle vuodeksi 2020 asetetut uusiutuvan energian erityistavoitteet. Ministerineuvosto hyväksyi marraskuussa 2018 vuoden 2030 tavoitteita koskevat yleiset poliittiset suuntaviivat energiayhteisön sopimuspuolille. Suuntaviivat heijastavat poliittista yhteisymmärrystä kolmen erillisen energia- ja ilmastotavoitteen asettamisesta vuodeksi 2030: energiatehokkuutta koskeva tavoite, uusiutuvien energialähteiden osuutta koskeva tavoite ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeva tavoite. Näiden tavoitteiden olisi oltava linjassa EU:n vuoden 2030 tavoitteiden kanssa ja tavoitetasoltaan yhtä kunnianhimoisia ottaen huomioon asiaankuuluvat sosioekonomiset erot, teknologian kehitys ja Pariisin ilmastosopimus. Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin vuonna 2018 ja vuoden 2019 alussa saavuttamat poliittiset yhteisymmärrykset mahdollistivat sen, että kaikki ”puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” ‑paketissa käyttöön otetut säännöt tulivat voimaan kesäkuussa 2019. Vuodeksi 2030 asetetut kolme energia- ja ilmastotavoitetta, jotka ovat kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 40 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna, energiatehokkuustavoite vähintään 32,5 prosenttia ja uusiutuvan energian tavoite vähintään 32 prosenttia, on sisällytetty kaikilta osin EU:n lainsäädäntöön, mutta näiden tavoitteiden tarkistamista ylöspäin ehdotetaan vuonna 2021 sen seurauksena, että komissio antoi 17. syyskuuta 2020 ehdotuksen EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä vähintään 55 prosentilla vuoden 2030 loppuun mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Kun otetaan huomioon suosituksen 2018/01/MC-EnC hyväksyminen, EU:n liittymisprosessista johtuvat sopimuspuolten velvoitteet ja sopimuspuolten sitoumukset YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimuksen (UNFCCC) ja Pariisin ilmastosopimuksen puitteissa sekä sopimuspuolten kansallisesti määritellyt panokset, energiayhteisön ministerineuvosto jatkaa 17. joulukuuta 2020 keskustelua energiatehokkuutta, uusiutuvia energialähteitä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevista vuoden 2030 tavoitteista, jotka ovat tavoitetasoltaan yhtä kunnianhimoisia kuin Euroopan unionin vuoden 2030 tavoitteet. Lisäksi nämä tavoitteet vastaavat EU:n entistä kunnianhimoisempia tavoitteita, jotka on esitetty ehdotetun eurooppalaisen ilmastolain muutoksissa ja joiden mukaan vuodelle 2030 asetettu tavoite vähintään 55 prosentin päästövähennyksistä sisällytetään ponnahduslautana vuodelle 2050 asetetun ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiselle. Ehdotus vuoden 2020 yleisiksi poliittisiksi suuntaviivoiksi energiayhteisölle ja sen sopimuspuolille vuoden 2030 tavoitteista ja ilmastoneutraaliudesta edustaa ministerineuvostossa saavutettua poliittista yhteisymmärrystä ja tarjoaa poliittisia suuntaviivoja tavoitteiden vahvistamiseksi. Komissio aikoo Euroopan unionin puolesta tukea ehdotettujen vuoden 2020 yleisten poliittisten suuntaviivojen hyväksymistä. Komissio voi energiayhteisön sopimuspuolten ennen ministerineuvoston kokousta tai kokouksen aikana esittämien huomautusten perusteella sopia vuoden 2020 yleisten poliittisten suuntaviivojen luonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman erillistä neuvoston päätöstä. 2.Energiayhteisön toimia koskeva vuosikertomus 2019–2020 Komissio aikoo Euroopan unionin puolesta tukea vuosikertomuksen 2019–2020 hyväksymistä. 3. Vuotta 2019 koskevan taloudellisen vastuuvapauden myöntäminen johtajalle 31. joulukuuta 2019 päättynyttä varainhoitovuotta koskevan tilintarkastuskertomuksen, tilintarkastajien tarkastuslausuman ja budjettikomitean kertomuksen perusteella Komissio aikoo Euroopan unionin puolesta tukea, että päätös 2020/1/MC-EnC vuotta 2019 koskevan taloudellisen vastuuvapauden myöntämisestä energiayhteisön sihteeristön johtajalle hyväksytään. 4. Suositus 2020/1/MC-EnC sopimuspuolten ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisistä yhteistä etua koskevista hankkeista Energiayhteisön ministerineuvosto antoi 16. lokakuuta 2015 päätöksen Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoja koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 täytäntöönpanosta. Toimenpiteen tarkoituksena oli luoda oikeudelliset puitteet keskeisten energiainfrastruktuurihankkeiden priorisoinnille sopimuspuolten välillä sekä sopimuspuolten ja EU:n jäsenvaltioiden välillä. Energiayhteisön hyväksymä asetus (EU) N:o 347/2013 muodostaa kattavan kehyksen sopimuspuolten lupa-, sääntely- ja kustannustenjakomenettelyjen yksinkertaistamiseksi. Siinä myös velvoitetaan ministerineuvostoa antamaan energiayhteisösopimuksen III osaston nojalla tietyin perustein päätös ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden luettelosta. Kyseisiä hankkeita kutsutaan energiayhteisön etua koskeviksi hankkeiksi (Project of Energy Community Interest, PECI). Asetuksessa annetaan myös mahdollisuus soveltaa sen säännöksiä yhteistä etua koskeviin hankkeisiin (Project of Mutual Interest, PMI) eli hankkeisiin, jotka kaksi naapurimaata (joista toinen on sopimuspuoli ja toinen jäsenvaltio) on tunnustanut tärkeiksi, mutta joilla ei ole PECI-hankkeen oikeudellista asemaa. Asetuksen keskeiset säännökset oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 31. joulukuuta 2016, johon mennessä myös PECI-hankkeiden luettelo oli hyväksyttävä.

Energiayhteisön hyväksymän asetuksen (EU) N:o 347/2013 säännösten mukaisesti perustettiin kaksi työryhmää – toinen valmistelemaan PECI-hankkeiden luetteloa ja toinen PMI-hankkeiden luetteloa. Energiayhteisön sihteeristö käynnisti hankkeiden toteuttajien esittämistä hankkeista julkisen kuulemisen 30. maaliskuuta 2020. Vuoden 2020 aikana on arvioitu hankkeiden soveltumista PECI- ja PMI-hankkeiksi. Kustakin hankkeesta tehtiin kustannus-hyötyanalyysi, jonka pohjalta laadittiin hankkeiden tärkeysjärjestys. Hankkeet pisteytettiin sen perusteella, miten ne täyttävät vaaditut perusteet. Prosessin päätteeksi pysyvälle korkean tason ryhmälle ehdotettiin konsensukseen perustuvaa alustavaa luetteloa PMI-hankkeista, ja se hyväksyttiin 16. heinäkuuta 2020. Energiayhteisön sääntelyneuvoston puoltava lausunto vastaanotettiin 28. heinäkuuta 2020, minkä jälkeen ministerineuvoston on hyväksyttävä PMI-hankkeiden lopullinen luettelo 17. joulukuuta 2020. PMI-luettelo on voimassa kaksi vuotta sen hyväksymisestä, ja sen soveltaminen rajoittuu asetukseen (EU) N:o 347/2013. Tämän luettelon tulevassa ajan tasalle saattamisessa energiayhteisössä olisi otettava asianmukaisesti huomioon EU:n ja energiayhteisön tasolla tapahtunut kehitys, erityisesti vuoden 2030 tavoitteiden ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen osalta, sekä asetuksen (EU) N:o 347/2013 tuleva tarkistus. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävän kannan pitäisi olla, että suositusluonnos hyväksytään. Komissio pyytää tarvittaessa neuvoston hyväksyntää. 3.Unionin puolesta esitettävä kanta 3.1Ministerineuvoston suunnitellut säädökset 3.1.1Päätös 2020/.../MC-EnC energiatilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2008 muuttamisesta vuotuisia, kuukausittaisia ja lyhyen aikavälin kuukausittaisia energiatilastoja koskevien päivitysten täytäntöönpanon osalta 26 päivänä marraskuuta 2019 annetun komission asetuksen (EU) 2019/2146 täytäntöönpanosta Komissio yksilöi useita asetuksen (EY) N:o 1099/2008 nojalla kerättyihin energiatilastoihin liittyviä seikkoja, jotka oli saatettava ajan tasalle ja joita muutettiin myöhemmin asetuksella (EU) 2019/2146. Kyseiset muutokset koskevat erityisesti energian loppukulutusta teollisuudessa kuvaavien tilastojen tarkempaa erittelyä, käsitteiden mukauttamista maakaasukaupan määritelmissä johdonmukaisuuden parantamiseksi, tiettyjen tietojen ilmoittamisen tekemistä pakolliseksi sekä hiiltä ja sähköä koskevan kuukausittaisen tiedonkeruun oikea-aikaisuuden parantamista. Jotta voidaan kerätä riittävästi tilastotietoja energiayhteisön sopimuspuolissa, on aiheellista, että asetus (EU) 2019/2146 saatetaan osaksi energiayhteisön säännöstöä. Komissio aikoo tukea päätöksen hyväksymistä Euroopan unionin puolesta. 3.1.2Päätös 2020/.../MC-EnC maakaasun ja sähkön hintoja koskeviin Euroopan tilastoihin liittyvien laaturaporttien sisältöä koskevista teknisistä vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1952 mukaisesti 17 päivänä toukokuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/803 täytäntöönpanosta Asetuksessa (EU) 2016/1952 vahvistetaan kehys maakaasun ja sähkön hintoja koskevien vertailukelpoisten Euroopan tilastojen tuottamista varten. Tämän asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kolmen vuoden välein vakiomuotoiset laaturaportit tiedoista. Raportteihin pitää sisällyttää tiedot tietojen kattavuudesta ja keruusta, laskentakriteereistä, käytetyistä menetelmistä ja tietolähteistä sekä niitä koskevista mahdollisista muutoksista. Jotta voidaan kerätä riittävästi tilastotietoja energiayhteisön sopimuspuolissa, on aiheellista, että asetus (EU) 2016/1952 saatetaan osaksi energiayhteisön säännöstöä. Komissio aikoo tukea päätöksen hyväksymistä Euroopan unionin puolesta. 3.1.3 Päätös 2020/.../MC-EnC energiayhteisön etua koskevien hankkeiden luettelon laatimisesta Energiayhteisön ministerineuvosto antoi 16. lokakuuta 2015 päätöksen Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoja koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 täytäntöönpanosta. Toimenpiteen tarkoituksena oli luoda oikeudelliset puitteet keskeisten energiainfrastruktuurihankkeiden priorisoinnille sopimuspuolten välillä sekä sopimuspuolten ja EU:n jäsenvaltioiden välillä. Energiayhteisön hyväksymä asetus (EU) N:o 347/2013 muodostaa kattavan kehyksen sopimuspuolten lupa-, sääntely- ja kustannustenjakomenettelyjen yksinkertaistamiseksi. Siinä myös velvoitetaan ministerineuvostoa antamaan energiayhteisösopimuksen III osaston nojalla tietyin perustein päätös ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden luettelosta. Kyseisiä hankkeita kutsutaan energiayhteisön etua koskeviksi hankkeiksi (Project of Energy Community Interest, PECI). Asetuksen keskeiset säännökset oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 31. joulukuuta 2016, johon mennessä myös PECI-hankkeiden ensimmäinen luettelo oli hyväksyttävä. Luettelo saatetaan ajan tasalle joka toinen vuosi. Energiayhteisön hyväksymän asetuksen (EU) N:o 347/2013 säännösten mukaisesti perustettiin kaksi työryhmää valmistelemaan PECI-hankkeiden luetteloa. Energiayhteisön sihteeristö käynnisti hankkeiden toteuttajien esittämistä hankkeista julkisen kuulemisen 30. maaliskuuta 2020. Vuoden 2020 aikana on arvioitu hankkeiden soveltumista PECI-hankkeiksi. Kustakin hankkeesta tehtiin kustannus-hyötyanalyysi, jonka pohjalta laadittiin hankkeiden tärkeysjärjestys. Hankkeet pisteytettiin sen perusteella, miten ne täyttävät vaaditut perusteet. Prosessin päätteeksi pysyvälle korkean tason ryhmälle ehdotettiin konsensukseen perustuvaa alustavaa luetteloa PECI-hankkeista, ja se hyväksyttiin 16. heinäkuuta 2020. Energiayhteisön sääntelyneuvosto antoi puoltavan lausunnon 28. heinäkuuta 2020, minkä jälkeen ministerineuvoston on hyväksyttävä PECI-hankkeiden lopullinen luettelo 17. joulukuuta 2020.

PECI-luettelo on voimassa kaksi vuotta sen hyväksymisestä, ja sen soveltaminen rajoittuu asetukseen (EU) N:o 347/2013. Tämän luettelon tulevassa ajan tasalle saattamisessa energiayhteisössä olisi otettava asianmukaisesti huomioon EU:n ja energiayhteisön tasolla tapahtunut kehitys, erityisesti vuoden 2030 tavoitteiden ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen osalta, sekä asetuksen (EU) N:o 347/2013 tuleva tarkistus. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävän kannan pitäisi olla, että päätösluonnos hyväksytään. 3.1.4 Energiayhteisösopimuksen 91 artiklan 1 kohdan mukaiset päätökset, joilla vahvistetaan sopimuksen rikkominen seuraavissa tapauksissa: Riitojenratkaisumenettelyt on vahvistettu sopimuksessa tarkoitettua riitojenratkaisua koskevan työjärjestyksen III osaston 1 luvussa ja IV osaston 1 luvussa. a)Päätös 2020/…/Mc-EnC Serbian energiayhteisösopimuksen noudattamatta jättämisestä asiassa ECS-13/17 Kuten Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, kolmansien osapuolten pääsy siirtoverkkoihin on ”yksi keskeisistä toimenpiteistä”, jotka sopimuspuolten on toteutettava täyttääkseen energiayhteisösopimuksen mukaiset sitoumuksensa. Kaasudirektiivin 32 artiklan 1 kohdan mukaan sopimuspuolten on varmistettava, että kolmansien osapuolten maakaasunsiirtoverkkoon pääsyä varten luodaan julkaistuihin tariffeihin perustuva järjestelmä, jota voidaan soveltaa kaikkiin verkon käyttäjiin puolueettomasti ja syrjimättömästi. Kaasuasetuksen 16 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, että siirtoverkonhaltijan on saatettava markkinaosapuolten käytettäväksi siirtoverkon kaikkien kyseeseen tulevien kohtien maksimikapasiteetti ottaen huomioon järjestelmän toimivuus ja verkon tehokas toiminta sekä pantava täytäntöön ja julkistettava syrjimättömät ja avoimet kapasiteetinjakomekanismit. Kaasuasetuksen 18 artiklan 3 kohdan, luettuna yhdessä sen liitteessä I olevan 3.2 kohdan 1 alakohdan a alakohdan kanssa, mukaan asianomaisiin verkon kohtiin kuuluvat kaikki siirtoverkonhaltijan hoitaman maakaasunsiirtoverkon syöttö- ja ottokohdat. Energiayhteisön säännöstöstä johtuvat velvoitteet, jotka koskevat kolmansien osapuolten pääsyä maakaasun siirtoverkkoon, saatettiin osaksi Serbian kansallista lainsäädäntöä energialailla, ja siirtoverkonhaltijan on pantava ne täytäntöön sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Energiayhteisön sihteeristö katsoo, että Srbijagas, joka toimii tällä hetkellä maakaasun siirtoverkonhaltijana Serbian tasavallassa ja vastaa kaikista Serbian siirtoverkon syöttö- ja ottokohdista, on laiminlyönyt nämä velvoitteet, koska se on jatkuvasti ja yksipuolisesti jättänyt rajat ylittävän maakaasunsiirtokapasiteetin Horgošin syöttökohdassa avointen kapasiteetinjakomenettelyjen ulkopuolelle ja jättänyt näin ollen varmistamatta kolmansien osapuolten pääsyn asianomaiseen syöttökohtaan. Sihteeristö kyseenalaistaa myös sen, että kyseisten velvoitteiden täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat Serbian viranomaiset olisivat käytännössä huolehtineet valvonnasta. Sihteeristö totesi alustavasti, että koska Srbijagas on perusteettomasti sulkenut Horgošin syöttökohdan kolmansien osapuolten rajoittamattoman ja syrjimättömän verkkoonpääsyn ja avointen kapasiteetinjakomenettelyjen ulkopuolelle, Serbian tasavalta rikkoo direktiivin 2009/73/EY 32 artiklaa ja asetuksen (EY) 715/2009 16 artiklaa ja on näin ollen jättänyt täyttämättä energiayhteisösopimuksen 6, 10 ja 11 artiklan mukaiset velvoitteensa. Sihteeristö esitti sen vuoksi perustellun pyynnön ministerineuvostolle. Kun otetaan huomioon perustellussa pyynnössä esitetyt tosiseikat ja perustelut, ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävänä kantana pitäisi olla, että päätös, jolla vahvistetaan sopimuksen rikkominen asiassa ECS-13/17, hyväksytään edellyttäen, että energiayhteisön neuvoa-antava komitea antaa oikea-aikaisesti – eli ennen ministerineuvoston kokousta – lausunnon, jolla tuetaan energiayhteisön sihteeristön päätelmiä. Tämän hyväksynnän ehtona olisi kuitenkin oltava, että perustellussa pyynnössä esitettyjä perusteluja muutetaan poistamalla niiden 71 kohdasta obiter dictum ‑sivuhuomautus, jossa viitataan mahdolliseen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön. Sivuhuomautuksella ei ole merkitystä sen kannalta, onko käsiteltävänä olevassa asiassa kyse sopimuksen rikkomisesta, ja se saattaa aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta. b) Päätös 2020/…/MC-EnC Bosnia ja Hertsegovinan energiayhteisösopimuksen noudattamatta jättämisestä asiassa ECS-10/18 Energiayhteisösopimuksen 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kielletään valtiontuki, jota mainitun sopimuksen 19 artiklan mukaan sovelletaan myös julkisiin yrityksiin ja yrityksiin, joille on myönnetty erityis- tai yksinoikeuksia. Nämä määräykset yhdessä mainitun sopimuksen 6 artiklan kanssa velvoittavat sopimuspuolet ottamaan kansallisessa oikeusjärjestyksessään käyttöön vastaavan valtiontukikiellon ja varmistamaan sen täytäntöönpanon. ‑‑Energiayhteisön sihteeristö katsoi alustavasti, että Bosnia ja Hertsegovinan valtiontukineuvosto päätti virheellisesti, että Bosnia ja Hertsegovinan federaation Export-Import Bank of China pankille myöntämä takaus, jolla taataan yleishyödylliselle yhtiölle Elektroprivreda Bosne i Hercegovine myönnetty laina Tuzla 7 hankkeelle, ei ole energiayhteisösopimuksen 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sihteeristö arvioi valtiontukineuvoston päätöksen yhdenmukaisuutta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyn valtiontuen määritelmän kanssa seuraavien seikkojen osalta: 1) yritys saa sellaista etua 2) valtion varoista, 3) joka suosii tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä energiavaroja, 4) joka on omiaan vääristämään kilpailua ja 5) joka voi vaikuttaa verkkoenergian kauppaan sopimuspuolten välillä. Sihteeristö päätteli alustavasti, että valtiontukineuvoston päätös ei ole valtiontuen määritelmän mukainen ja että valtiontakaus on valtiontukea. Koska valtiontukineuvosto on valtiollinen elin, se toimii Bosnia ja Hertsegovinan nimissä, joka ei näin ollen noudata energiayhteisösopimuksen 18 artiklan mukaisia velvoitteitaan. Energiayhteisön sihteeristö esitti ministerineuvostolle perustellun pyynnön todeta Bosnia ja Hertsegovinan jättäneen täyttämättä energiayhteisösopimuksen 18 artiklan mukaiset velvoitteensa. Kun otetaan huomioon perustellussa pyynnössä esitetyt tosiseikat ja perustelut, ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävänä kantana pitäisi olla, että päätös, jolla vahvistetaan sopimuksen rikkominen asiassa ECS-10/18, hyväksytään, kun energiayhteisön neuvoa-antava komitea on 9. joulukuuta 2020 järjestettävän kuulemisen jälkeen antanut lausunnon, jolla tuetaan energiayhteisön sihteeristön päätelmiä ja edellyttäen, että asiassa ei tapahdu uutta kehitystä. 3.1.5Energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaiset päätökset: a)Päätös toimenpiteiden toteuttamisesta sen johdosta, että Bosnia ja Hertsegovina on syyllistynyt vakavalla ja jatkuvalla tavalla laiminlyönteihin energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asioissa ECS-8/11S, ECS-2/13S ja ECS-6/16S i)Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien toimenpiteiden käyttöönotto energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiassa ECS-8/11S Ministerineuvosto hyväksyi 16. lokakuuta 2015 päätöksen 2015/10/MC-EnC, jossa todetaan, että Bosnia ja Hertsegovina on laiminlyönyt ministerineuvoston päätösten 2013/04/MC-EnC ja 2014/04/MC-EnC täytäntöönpanon asiassa ECS-8/11, joka koskee toisen energiapaketin (kaasu) noudattamatta jättämistä Bosnia ja Hertsegovinassa eikä näin ollen ole korjannut kyseisissä päätöksissä yksilöityjä vakavia ja jatkuvia laiminlyöntejä. Vaatimusten noudattamatta jättäminen tarkoitti tuolloin sitä, että valtiollisella tasolla ei ollut toimivaltaista sääntelyelintä, Bosnia ja Hertsegovinan federaatiossa ei ollut kaasualalla toimivaltaista sääntelyelintä, kummassakaan yhteisössä ei ollut asianmukaista oikeudellista, toiminnallista ja kirjanpidollista eriyttämistä, asianmukaisesti vahvistettuja ja julkaistuja verkkotariffeja ei ollut, uudelle infrastruktuurille myönnettyihin poikkeuksiin liittyi ongelmia, markkinoita ei ollut avattu ja silloisen kaasuasetuksen (EY) N:o 1775/2005 ja silloisen toimitusvarmuusdirektiivin 2004/67/EY säännöksiä ei ollut saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Ministerineuvosto hyväksyi energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisesti seuraavat toimenpiteet:

·Bosnia ja Hertsegovinalta pidätettiin oikeus osallistua äänestyksiin, jotka koskevat energiayhteisösopimuksen V osaston VI luvun nojalla hyväksyttäviä toimenpiteitä ja menettelyasiakirjoja (jotka liittyvät talousarvioon), ja energiayhteisön sihteeristöä pyydettiin pidättämään kaikkien energiayhteisön järjestämien kokousten osalta korvaussääntöjensä soveltaminen Bosnia ja Hertsegovinan edustajiin. Sopimuksen 92 artiklan mukaisten toimenpiteiden vaikutus rajattiin yhteen vuoteen, ja toimenpiteet pidätettiin lokakuun 2016 ja 31. maaliskuuta 2017 väliseksi ajaksi, jotta Bosnia ja Hertsegovina saattoi panna täytäntöön sopimuksen, joka koskee vakavan ja jatkuvan laiminlyönnin korjaamista energiayhteisösopimuksen nojalla kaasualalla ja joka allekirjoitettiin ministerineuvoston 14. lokakuuta 2016 pidetyn kokouksen yhteydessä. Koska Bosnia ja Hertsegovina ei toteuttanut toimenpiteitä laiminlyönnin korjaamiseksi, päätöksen 2015/10/MC-EnC nojalla hyväksytyt toimenpiteet tulivat jälleen voimaan 1. huhtikuuta 2017. Ministerineuvosto teki 29. marraskuuta 2018 päätöksen 2018/17/MC-EnC Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien toimenpiteiden jatkamisesta vuodella. Lisäksi se pidätti Bosnia ja Hertsegovinan oikeuden osallistua äänestyksiin energiayhteisösopimuksen II osaston nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä, jotka koskevat yhteisön uuden säännöstön hyväksymistä kaasualalla kaikissa energiayhteisön toimielimissä. Lisäksi se pidätti Bosnia ja Hertsegovinan oikeuden osallistua energiayhteisösopimuksen 92 artiklan (energiayhteisösopimuksen rikkomisesta määrättävät seuraamukset) mukaisia toimenpiteitä koskeviin äänestyksiin. Koska Bosnia ja Hertsegovina ei toteuttanut toimenpiteitä päätöksessä 2018/17/MC-EnC todetun laiminlyönnin korjaamiseksi, energiayhteisön sihteeristö esitti 8. lokakuuta 2019 ministerineuvostolle energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisesti perustellun pyynnön seuraamusten jatkamisesta edelleen. Vuoden 2019 ministerineuvosto ei hyväksynyt pyyntöä, koska se ei ollut yksimielinen, minkä vuoksi voimassa olleita toimenpiteitä ei jatkettu. Vuonna 2019 ministerineuvostoa varten esitetyssä unionin kannassa oli tarkoitus tukea energiayhteisön sihteeristön pyyntöä voimassaolon jatkamisesta. Ministerineuvostolle 22. syyskuuta 2020 esittämässään uudessa perustellussa pyynnössä energiayhteisön sihteeristö pyytää vahvistamaan uudelleen, että Bosnia ja Hertsegovina on laiminlyönyt vakavasti ja jatkuvasti energiayhteisösopimuksen velvoitteita, koska korjaamispyrkimyksistä ei ole näyttöä. Toimenpiteiden osalta energiayhteisön sihteeristö ehdottaa seuraavaa: ·päätöksen 2015/10/EnC ja päätöksen 2016/16/MC-EnC nojalla aiemmin toteutettujen toimenpiteiden (äänioikeuden pidättäminen talousarvioasioissa ja korvaussääntöjen soveltamisen pidättäminen) kestoa pidennetään kahdella vuodella päätöksen tekemisestä; ·lisätään toimenpide, jolla pidätetään Bosnia ja Hertsegovinan oikeus osallistua äänestyksiin energiayhteisösopimuksen 91 artiklan mukaisista päätöksistä vuoden 2022 ministerineuvoston kokoukseen saakka; ·jatketaan sen toimenpiteen soveltamista, jolla pidätetään Bosnia ja Hertsegovinan oikeus osallistua äänestyksiin energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisista päätöksistä vuoden 2022 ministerineuvoston kokoukseen saakka. Koska havaitut laiminlyönnit ovat luonteeltaan jatkuvia ja merkittäviä, ehdotetut toimenpiteet ovat asianmukaisia ja oikeasuhteisia siltä osin kuin ne perustuvat energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohtaan. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävänä kantana olisi sen vuoksi oltava päätösehdotuksen hyväksyminen, lukuun ottamatta päätöksen 2016/16/MC-EnC 3 artiklan 1 kohdan toimenpiteitä, joiden voimassaolon jatkamista ei pitäisi hyväksyä. ii)Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien toimenpiteiden käyttöönotto energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiassa ECS-2/13S Ministerineuvosto hyväksyi 14. lokakuuta 2016 asiassa ECS-02/13 päätöksen 2016/03/MC-EnC, jossa Bosnia ja Hertsegovinan todetaan rikkoneen energiayhteisön lainsäädäntöä jättämällä varmistamatta, että sen alueella ei käytetä raskaita polttoöljyjä, joiden rikkipitoisuus on suurempi kuin 1,00 painoprosenttia, eikä kaasuöljyjä, joiden rikkipitoisuus on suurempi kuin 0,1 painoprosenttia. Näin ollen Bosnia ja Hertsegovina ei ollut noudattanut direktiivin 1999/32/EY 3 artiklan 1 kohtaa ja 4 artiklan 1 kohtaa yhdessä energiayhteisösopimuksen 16 artiklan kanssa. Koska Bosnia ja Hertsegovina ei ollut toteuttanut toimenpiteitä päätöksessä 2016/03/MC-EnC todetun laiminlyönnin korjaamiseksi, energiayhteisön sihteeristö esitti 12. syyskuuta 2018 ministerineuvostolle energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisen perustellun pyynnön asian ECS-2/13S vireillepanemiseksi. Ministerineuvosto totesi 29. marraskuuta 2018 tekemällään päätöksellä 2018/13/MC-EnC, että Bosnia ja Hertsegovina oli laiminlyönyt vakavasti ja jatkuvasti energiayhteisön lainsäädäntöä 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska se ei ollut korjannut ministerineuvoston vuonna 2016 tekemässä päätöksessä todettuja laiminlyöntejä. Se kuitenkin lykkäsi energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisten toimenpiteiden toteuttamista vuoteen 2019. Koska asia ei edennyt, energiayhteisön sihteeristö esitti vuoden 2019 ministerineuvostolle perustellun pyynnön, jossa se pyysi toimenpiteiden määräämistä energiayhteisösopimuksen 92 artiklan nojalla. Ministerineuvosto ei kuitenkaan tehnyt päätöstä, koska se ei ollut yksimielinen, eikä toimenpiteitä määrätty. Euroopan unioni tuki vuonna 2019 tällaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Bosnia ja Hertsegovina pitää toistaiseksi tarpeellisena yleistä ja ehdotonta poikkeusta direktiivin 1999/32/EY säännöksistä. Se ilmoitti perustaneensa heinäkuussa 2020 nestemäisten maaöljypolttoaineiden laatua käsittelevän työryhmän, mutta energiayhteisön sihteeristö ei pidä sitä riittävänä toimenpiteenä oikeudellisen kehyksen rikkomisen korjaamiseksi. Energiayhteisön sihteeristö toimitti tältä pohjalta 22. syyskuuta 2020 ministerineuvostolle perustellun pyynnön, jossa se pyysi ·vahvistamaan, että energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukainen vakava ja jatkuva laiminlyönti esiintyy edelleen; ·määräämään toimenpiteitä energiayhteisösopimuksen 92 artiklan nojalla, erityisesti pidättämään Bosnia ja Hertsegovinan oikeus osallistua äänestyksiin energiayhteisösopimuksen 91 ja 92 artiklan mukaisista päätöksistä vuoden 2022 ministerineuvoston kokoukseen saakka. Koska havaitut laiminlyönnit ovat luonteeltaan jatkuvia ja merkittäviä, ehdotetut toimenpiteet ovat asianmukaisia ja oikeasuhteisia. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävän kannan pitäisi olla, että päätösluonnos hyväksytään. iii)Bosnia ja Hertsegovinaa koskevien toimenpiteiden käyttöönotto energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesti asiassa ECS-6/16S Ministerineuvosto teki 14. lokakuuta 2016 asiassa ECS-06/16 päätöksen 2016/07/MC-EnC, jossa todettiin, että Bosnia ja Hertsegovina oli rikkonut energiayhteisön lainsäädäntöä, koska se ei ollut hyväksynyt ja soveltanut lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat tarpeen kolmannen energiapaketin noudattamiseksi kaasu- ja sähköalalla ministerikokouksen päätöksen 2011/02/MC-EnC 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti viimeistään 1. tammikuuta 2015 ja koska se ei ollut ilmoittanut kyseisistä toimenpiteistä viipymättä energiayhteisön sihteeristölle. Se ei näin ollen ollut noudattanut energiayhteisösopimuksen 6 ja 89 artiklaa eikä ministerineuvoston päätöksen 2011/02/MC-EnC 3 artiklan 1 ja 2 kohtaa. Koska Bosnia ja Hertsegovina ei ollut toteuttanut toimenpiteitä päätöksessä 2016/07/MC-EnC todetun laiminlyönnin korjaamiseksi, energiayhteisön sihteeristö esitti 12. syyskuuta 2018 ministerineuvostolle energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisen perustellun pyynnön asian ECS-6/16S vireillepanemiseksi. Ministerineuvosto totesi 29. marraskuuta 2018 tekemällään päätöksellä 2018/16/MC-EnC, että Bosnia ja Hertsegovina oli laiminlyönyt vakavasti ja jatkuvasti energiayhteisön lainsäädäntöä, koska se ei ollut pannut täytäntöön ministerineuvoston päätöstä 2016/07/MC-EnC eikä näin ollen ollut korjannut päätöksessä yksilöityjä laiminlyöntejä. Se kuitenkin lykkäsi energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisten toimenpiteiden toteuttamista vuoteen 2019. Koska Bosnia ja Hertsegovina ei ollut toteuttanut toimenpiteitä päätöksessä 2018/16/MC-EnC todetun laiminlyönnin korjaamiseksi ja koska Bosnia ja Hertsegovina ei edelleenkään noudattanut edellä mainittuja velvoitteitaan energiayhteisön säännöstössä edellytetyllä tavalla, energiayhteisön sihteeristö esitti ministerineuvostolle 8. lokakuuta 2019 pyynnön energiayhteisösopimuksen 92 artiklan mukaisista toimenpiteistä. Ministerineuvosto ei kuitenkaan hyväksynyt asiaa koskevaa päätöstä, koska asiasta ei päästy yksimielisyyteen. Euroopan unioni kannatti vuonna 2019 esittämässään kannassa energiayhteisön sihteeristön ehdottamien toimenpiteiden hyväksymistä. Sihteeristö toimitti 22. syyskuuta 2020 ministerineuvostolle uuden perustellun pyynnön sillä perusteella, että Bosnia ja Hertsegovina ei edelleenkään noudata kolmatta energiapakettia kaasu- eikä sähköalalla. Siinä pyydetään

·vahvistamaan, että energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukainen vakava ja jatkuva laiminlyönti esiintyy edelleen; ·määräämään toimenpiteitä energiayhteisösopimuksen 92 artiklan nojalla, erityisesti pidättämään Bosnia ja Hertsegovinan oikeus osallistua äänestyksiin energiayhteisösopimuksen 91 ja 92 artiklan mukaisista päätöksistä vuoden 2022 ministerineuvoston kokoukseen saakka. Koska havaitut laiminlyönnit ovat luonteeltaan jatkuvia ja merkittäviä, ehdotetut toimenpiteet ovat asianmukaisia ja oikeasuhteisia. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävän kannan pitäisi olla, että päätösluonnos hyväksytään. b)Päätös 2020/.../MC-EnC energiayhteisösopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisen vakavan ja jatkuvan laiminlyönnin toteamisesta Ukrainaa vastaan asiassa ECS-1/18S Energiatehokkuudesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU sisällytettiin energiayhteisön säännöstöön energiayhteisön ministerineuvoston 16. lokakuuta 2015 tekemällä päätöksellä 2015/08/MC-EnC. Päätöksen 2015/08/MC-EnC 1 artiklassa edellytetään, että sopimuspuolet saattavat direktiivin 2012/27/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panevat sen täytäntöön 15. lokakuuta 2017 alkaen. Ministerineuvoston päätöksen 2015/08/MC-EnC 1 artiklassa edellytetään myös, että sopimuspuolet toimittavat energiayhteisön sihteeristölle päätöksen 2015/08/MC-EnC soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina. Energiayhteisösopimuksen 6 artiklassa sopimuspuolille asetetaan yleinen velvoite toteuttaa kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia energiayhteisösopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi. Energiayhteisösopimuksen 89 artiklassa edellytetään, että osapuolet panevat niille osoitetut päätökset täytäntöön kansallisessa oikeusjärjestyksessään kyseisessä päätöksessä asetetussa määräajassa. Ministerineuvosto vahvisti 29. marraskuuta 2018 tekemässä päätöksessään 2018/06/MC-EnC, että Ukraina ei ollut noudattanut energiayhteisösopimusta, koska se ei ollut antanut energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU noudattamisen edellyttämiä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä viimeistään 15. lokakuuta 2017. Ukraina ei näin ollen ollut noudattanut energiayhteisösopimuksen 6 ja 89 artiklaa eikä ministerineuvoston päätöksen 2015/08/MC-EnC 1 artiklaa. Ministerineuvoston päätöksessä Ukrainaa kehotettiin korjaamaan tämä laiminlyönti viimeistään 1. heinäkuuta 2019 ja raportoimaan säännöllisesti sihteeristölle ja pysyvälle korkean tason ryhmälle. Energiayhteisön sihteeristö katsoo, että Ukraina ei ole tähän mennessä toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä täyttääkseen ministerineuvoston direktiivin 2012/27/EU mukaisia velvoitteitaan päätöksessä 2018/06/MC-EnC vahvistetulla tavalla. Tämän vuoksi se esitti ministerineuvostolle pyynnön sellaisen päätöksen tekemiseksi, jossa todetaan, että Ukraina laiminlyönyt energiayhteisösopimusta vakavasti ja jatkuvasti perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävässä kannassa olisi otettava huomioon Ukrainan jo saavuttama edistyminen tässä asiassa sekä suunniteltu energiatehokkuutta koskeva EU:n tekninen apu Ukrainalle, jota annetaan 1. joulukuuta 2020 alkaen kahden vuoden ajan. Tämän teknisen avun avulla Ukrainan pitäisi pystyä mukauttamaan kansallinen lainsäädäntönsä tehokkaasti direktiiviin 2012/27/EU. Sen vuoksi havaittujen laiminlyöntien ilmoittamiselle ja korjaamiselle asetetun määräajan olisi päätyttävä ministerineuvoston kokouksen ajankohtana vuonna 2021 eikä 1. heinäkuuta 2021, kuten energiayhteisön sihteeristö on ehdottanut. Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävänä kantana olisi oltava, että hyväksytään ministerineuvoston päätös asiassa ECS-1/18S tapahtuneesta vakavasta ja jatkuvasta laiminlyönnistä edellyttäen, että määräajaksi, jonka kuluessa Ukrainan on raportoitava ministerineuvostolle ja korjattava laiminlyönti, asetetaan ministerineuvoston vuoden 2021 kokouksen päivämäärä. c) Päätös 2020/…/Mc-EnC Serbian energiayhteisösopimuksen noudattamatta jättämisestä asiassa ECS-10/17S Siirtoverkonhaltijoiden eriyttäminen on yksi kolmannessa energiapaketissa vahvistetuista keskeisistä käsitteistä. Se edellyttää energiansiirtotoimintojen tosiasiallista erottamista tuotanto- ja toimitusintresseistä. Kolmannesta maasta olevan henkilön tai henkilöiden määräysvallassa olevan siirtoverkonhaltijan sertifiointiin sovelletaan kaasudirektiivin 11 artiklaa. Kaasudirektiivin 10 artiklassa säädetään, että ennen kuin yritys hyväksytään ja nimetään siirtoverkonhaltijaksi, se on sertifioitava. Sertifiointi edellyttää, että yritys noudattaa kolmannen energiapaketin eriyttämisvaatimuksia eli kaasudirektiivin 9 artiklaa. Kaasudirektiivi ja kaasuasetus sisällytettiin energiayhteisön säännöstöön ministerineuvoston 6. lokakuuta 2011 tekemällä päätöksellä 2011/02/MC-EnC. Energiayhteisön sihteeristö totesi, että sertifioimalla Yugorosgaz-Transportin ISO-mallin mukaisesti Serbian tasavalta on jättänyt noudattamatta direktiivin 2009/73/EY 10 artiklan, 14 artiklan 2 kohdan a, b ja d alakohdan ja 15 ja 11 artiklan sekä asetuksen 715/2009 24 artiklan mukaiset velvollisuutensa sellaisina kuin ne on sisällytetty energiayhteisön oikeuskehykseen. Ministerineuvosto totesi vuonna 2019 päätöksessään 2019/02/MC-EnC, että Serbian tasavalta ei ole noudattanut kaasudirektiivistä ja kaasuasetuksesta johtuvia velvoitteitaan. Sihteeristö toteaa, että Serbian tasavalta ei ole tähän mennessä pannut päätöstä 2019/02/MC-EnC täytäntöön eikä ole korjannut kyseistä energiayhteisön säännöstön laiminlyöntiä. Energiayhteisön sihteeristö esitti näin ollen ministerineuvostolle pyynnön todeta, että energiayhteisösopimuksesta johtuvia velvoitteita on laiminlyöty vakavasti ja jatkuvasti sopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Kun otetaan huomioon energiayhteisön sihteeristön pyynnössä esitetyt tosiseikat ja perustelut, ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävänä kantana pitäisi olla, että päätös, jolla vahvistetaan vakavan ja jatkuvan laiminlyönnin toteaminen asiassa ECS-10/17S, hyväksytään. 3.1.6Neuvoa-antavan komitean jäsenten nimittäminen riitojenratkaisua koskevasta työjärjestyksestä annetun menettelyasiakirjan N:o 2008/01/MC-EnC, sellaisena kuin se on muutettuna menettelyasiakirjalla N:o 2015/04/MC-EnC, mukaisten sääntöjen 32 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Ehdotetuilla nimityksillä neuvoa-antavan komitean nykyisten jäsenten ja varajäsenten toimikautta jatkettaisiin uudella kaudella 31. joulukuuta 2024 saakka riitojenratkaisua koskevasta työjärjestyksestä annetun menettelyasiakirjan N:o 2008/01/MC-EnC, sellaisena kuin se on muutettuna menettelyasiakirjalla N:o 2015/04/MC-EnC, mukaisten sääntöjen 32 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio aikoo tukea ehdotettuja nimityksiä Euroopan unionin puolesta.

3.2Pysyvän korkean tason ryhmän suunnitellut säädökset Edellä 2.3 kohdassa mainittu asia edellyttää pysyvän korkean tason ryhmän päätöstä. Euroopan komission edustaja esittää Euroopan unionin kannan pysyvässä korkean tason ryhmässä. Pysyvä korkean tason ryhmä vahvisti vuonna 2011 menettelyasiakirjan N:o 01/2011 PHLG-EnC, jossa esitetään energiayhteisön henkilöstösääntöjen 14 artiklan mukaista henkilöstöasioita koskevaa välitysmenettelyä koskevat säännöt. Tämän menettelyasiakirjan täytäntöönpanosta saatu kokemus on osoittanut, että nykyisiä menettelysääntöjä on parannettava, jotta voidaan turvata oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaate ja myötävaikuttaa tuottavan työympäristön syntymiseen energiayhteisön sihteeristössä. Näin ollen ehdotetulla pysyvän korkean tason ryhmän päätöksellä muutetaan menettelyasiakirjassa N:o 01/2011 PHLG-EnC vahvistettuja välityslautakuntaa koskevia sääntöjä. Suunniteltujen muutosten pääkohdat ovat seuraavat: ·komissiolle ja muille sopimuspuolille annetaan mahdollisuus nimetä välityslautakuntaan pysyviä edustajia, jotka ovat valmiita käsittelemään välityspyyntöjä lyhyellä varoitusajalla; ·välityslautakunnalle annetaan mahdollisuus aloittaa toiminta, vaikka joitakin edustajia ei ole nimitetty ajoissa; ·välityslautakunta valtuutetaan kieltäytymään sovintoratkaisun hyväksymisestä, jos sovintoratkaisusta aiheutuu energiayhteisön talousarvioon taloudellisia seurauksia, jotka ovat selvästi ristiriidassa moitteettoman varainhoidon periaatteen kanssa; ja ·välityslautakunnalle annetaan mahdollisuus antaa suosituksia energiayhteisön sihteeristölle ja ilmoittaa asiasta ministerineuvostolle, jos välitysmenettely viittaa siihen, että energiayhteisön sihteeristössä on rakenteellisia puutteita. Tehokkuutta ajatellen ja sillä edellytyksellä, että pysyvä korkean tason ryhmä hyväksyy ehdotetun muutoksen menettelyasiakirjaan N:o 01/2011 PHLG-EnC, komissio on nimittänyt Manuel Kellerbauerin Euroopan komissiota edustavaksi välityslautakunnan pysyväksi jäseneksi ja Lars Albathin Euroopan komissiota edustavaksi välityslautakunnan pysyväksi varajäseneksi. Näillä kahdella komission virkamiehellä on tehtäviensä hoitamiseen tarvittava asiantuntemus, eikä ole perusteltua syytä epäillä heidän puolueettomuuttaan tai riippumattomuuttaan. He toimivat täysin riippumattomasti eivätkä voi ottaa vastaan minkäänlaisia ohjeita välityslautakunnan jäseninä. Tämän perusteella pysyvässä korkean tason ryhmässä Euroopan unionin puolesta esitettävänä kantana pitäisi olla, että hyväksytään luonnos korkean tason ryhmän menettelyasiakirjaksi, jolla muutetaan energiayhteisön henkilöstösääntöjen 14 artiklan mukaista henkilöstöasioita koskevaa välimiesmenettelyä koskevista säännöistä 23 päivänä maaliskuuta 2011 annettua energiayhteisön pysyvän korkean tason ryhmän menettelyasiakirjaa N:o 01/2011 PHLG-EnC. Pysyvän korkean tason ryhmän päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista voidaan sopia niiden huomautusten perusteella, joita energiayhteisön sopimuspuolet tai energiayhteisön sihteeristö esittää ennen pysyvän korkean tason ryhmän kokousta tai kokouksen aikana. Jos pysyvä korkean tason ryhmä hyväksyy menettelyasiakirjan N:o 01/2011 PHLG-EnC ehdotetun muutoksen, neuvoston olisi myös vahvistettava Euroopan komission suorittamat kahden ilmoitetun komission virkamiehen nimittämiset Euroopan komissiota edustaviksi pysyviksi jäseniksi ja pysyviksi varajäseniksi välityslautakuntaan. 4.Oikeusperusta 4.1Menettelyllinen oikeusperusta 4.1.1Periaatteet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus), 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”. Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”. 4.1.2Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Ministerineuvosto ja pysyvä korkean tason ryhmä ovat sopimuksella eli energiayhteisösopimuksella perustettuja elimiä. Säädökset, jotka ministerineuvoston ja pysyvän korkean tason ryhmän on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla energiayhteisösopimuksen 76 artiklan mukaisesti, jonka mukaan päätös sitoo oikeudellisesti niitä, joille se on osoitettu. Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta. 4.2Aineellinen oikeusperusta 4.2.1Periaatteet SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on ainoastaan liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavalla päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää. 4.2.2Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät energiaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 194 artikla. 4.3Päätelmä Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 194 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa. 2020/0346 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS energiayhteisön ministerineuvoston ja energiayhteisön pysyvän korkean tason ryhmän kokouksissa (Tivat, Montenegro, 16 ja 17 päivä joulukuuta 2020) Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,