Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin tehdyn päätöksen N:o 1445/2000/EY täytäntöönpanosta /* KOM/2007/0552 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 27.9.2007 KOM(2007) 552 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin tehdyn päätöksen N:o 1445/2000/EY täytäntöönpanosta SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. LUCAS-hanke 3 2.1. Toteutus 3 2.2. Käytetyt varat 6 2.3. Ehdotuksia pinta-alatekniikoiden soveltamisen jatkamiseksi 7 3. MARS-hanke 10 3.1. Hankkeen tarkoitus 10 3.2. Menetelmät 10 3.3. Tulosten arviointi 12 3.4. Päätelmät 12 3.5. Liite 1 13 1. JOHDANTO Pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin vuosina 1999–2003 22. toukokuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1445/2000/EY[1], jota jatkettiin vuoteen 2007 saakka 10. marraskuuta 2003 tehdyllä päätöksellä N:o 2066/2003/EY[2] ja joka laajennettiin koskemaan EU:n kymmentä uutta jäsenvaltiota 21. huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä N:o 786/2004/EY, edellytetään komission – toteuttavan yhteisön tasolla pinta-alakartoitushankkeen maataloustilastojen alalla (LUCAS-hanke) sekä – jatkavan kaukokartoituksen soveltamista erityisesti käynnistämällä agrometeorologisen järjestelmän (MARS-hanke). Tämä kertomus on laadittu päätöksen N:o 1445/2000/EY 6 artiklan nojalla, ja siinä käsitellään erikseen kummankin toimenpiteen toteuttamista, käytettyjä varoja sekä ehdotuksia siitä, miten pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan käyttöä voitaisiin jatkaa. 2. LUCAS-HANKE LUCAS-kokeiluhankkeen tärkein tavoite on testata pinta-alatutkimuksen kelpoisuutta yhteisön tasolla ja erityisesti – kerätä yhteisen maatalouspolitiikan toimeenpanon ja seurannan sekä maatalouden, ympäristön ja maaseudun välisten vuorovaikutussuhteiden selvittämisen kannalta välttämättömiä tietoja, – antaa arvioita tärkeimmistä viljelyaloista. Se on näin ollen suunniteltu maankäyttöä ja maanpeitettä koskevien, etenkin maatalousmaahan liittyvien, yhdenmukaisten tietojen hankkimiseen hyväksyttävällä tarkkuudella Euroopan unionin tasolla. Lisäksi sillä pyritään keräämään alueellisia ympäristötietoja. 2.1. Toteutus 2.1.1. Toteutetut toimet Vuodesta 2000 lähtien on toteutettu seuraavat toimet: LUCAS-hankkeet toteutettiin vuosina 2001–2002, 2003, 2006 (alustava tutkimus vuonna 2005) ja 2007. Tutkimuksen kattamat jäsenvaltiot luetellaan taulukossa 2. Alkuperäinen LUCAS-hanke, joka jaettiin kahteen vaiheeseen (pinta-alatutkimus keväällä ja haastattelututkimus maanviljelijöille syksyllä), toteutettiin noin 100 000 pisteen pohjalta. Vuonna 2004 määriteltiin uusi menetelmä (EU:n ruudukkoon perustuva uusi otanta-asetelma, joka on INSPIRE-suositusten mukainen), sillä maatiloilla syksyisin tehtävä haastattelututkimus päätettiin hylätä siitä vuosina 2001–2003 saatujen kielteisten kokemusten vuoksi. Tutkimuksen otanta-asetelmaa varten (169 197 pistettä vuonna 2006) oli tarpeen kuvatulkinnan avulla osittaa master-otoksen pisteet 2 km:n ruudukossa, joka kattoi 25 EU-maan alueen vuonna 2005. Tutkimuksessa keskitytään maatalousmaahan siten, että alkuperäinen näytteenottotiheys oli 50 prosenttia viljelysmaasta ja monivuotisesta viljelystä ja 40 prosenttia nurmesta (myös kaikki maatalouteen liittymättömät ositteet katettiin siten, että kunkin osalta näytteenottotiheys oli 10 prosenttia). Tämän menetelmän mukaisesti maanmittarit havainnoivat parametreja kussakin viitepisteessä kentällä käyttäen satelliittipaikannustekniikkaa (GPS), ortokuvia ja karttoja maastossa olevien pisteiden paikantamiseksi ja tavoittamiseksi. Tutkimuksen painopisteen mukaan voidaan keskeisten parametrien lisäksi kerätä myös muita tietoja (kuten kartoittaa arviointilinjoja tai ottaa maaperänäytteitä). Keväällä 2007 toteutettiin uusi LUCAS-hanke, jossa keskityttiin ympäristömuuttujiin, kuten eroosioriskiin, kasteluun ja maisemapiirteisiin. Se pohjautui alaotokseen niistä pisteistä, jotka kuuluivat vuosien 2005–2006 tutkimukseen. Useita tutkimuksia on käynnistetty tutkimustulosten analysoinnista, mahdollisuudesta käyttää LUCAS-hankkeesta kerättyjä tietoja maatalouden ympäristöindikaattoreihin, mahdollisuudesta käyttää ilmakuvatulkintaa tiedonkeruussa, valokuvien käytöstä maisemaluokituksessa, tulevan LUCAS-hankkeen valmistelutyöstä sekä teknologian kehityksen seurannasta tiedonkeruuprosessin parantamiseksi. 2.1.2. Tärkeimmät tulokset Seuraavassa esitetään tiivistetysti ne tärkeimmät tulokset, jotka on saatu päätöksessä esitettyjen pyyntöjen pohjalta toteutetuista toimista: Jäsenvaltioissa vuosina 2001–2007 toteutetut kokeiluhankkeet osoittivat tämän hankkeen olevan toteuttamiskelpoinen yhteisön laajuisesti. LUCAS-hankkeen menetelmien yleisiä etuja ovat 1) suuri temaattinen tarkkuus, 2) suuri edustavuus, 3) yhdenmukaistettu tutkimustapa, 4) muutosten tarkka havaitseminen, 5) joustava tutkimusrakenne ja 6) nopea toteutus (ajantasaiset tiedot).[3] LUCAS-tietoja kerättiin kaikista taulukossa 2 luetelluista jäsenvaltioista. Vuosina 2001–2003 toteutettu hanke, joka toteutettiin EU-15:ssä, kattaa maanpeitteen, maankäytön ja ympäristöparametrit (lineaariset elementit arviointilinjoilla, eroosio, melu ja vaarat). Vuodesta 2005 käytössä ollut uusi menetelmä ja muutosten syyt kuvattiin yksityiskohtaisesti LUCAS-tutkimuksesta vuonna 2005 tehdyssä erityisraportissa.[4] Vuosina 2001–2007 kerättyjen tietojen pohjalta on mahdollista analysoida aikasarjoja yhteisen maatalouspolitiikan seurantaa varten ottaen huomioon ne rajoitukset, jotka johtuvat menetelmien muuttumisesta ja tietonäytteiden rajallisesta kattavuudesta. Maatalouden, ympäristön ja maaseudun välisiä vuorovaikutussuhteita voidaan tutkia arvioimalla muutoksia maanpeitteessä/maankäytössä ajan mittaan ja kartoitettuja arviointilinjoja pitkin mutta myös analysoimalla tutkittuja ympäristöparametreja (maiseman tunnistus, eroosioriski, kastelu, strukturaaliset ja lineaariset elementit, kuten vuonna 2007 tutkittiin). Muita kokeiluvaiheessa saatuja merkityksellisiä tuloksia: - EU:n tasolla yhdenmukaistettu vankka menetelmä, jossa ehdotetaan kaksivaiheista otantaa ryhmittelemättömistä pisteistä ja ositusta ensimmäisen vaiheen jälkeen;[5] - huomattava määrä tietoja ja valokuvia (1,2 TB), joita voidaan käyttää mittaamaan muutoksia maankäytössä ja maanpeitteessä ajan mittaan tai otantakehikkona erityistutkimuksia varten; - toiminnassa oleva tietotekniikkainfrastruktuuri, joka on valmis käytettäväksi tulevissa tutkimuksissa ja joka koostuu laitteistoista, tietovarastosta sekä ohjelmistosta, jota tarvitaan tiedon keräämiseksi, tiedon vertaamiseksi valokuviin ja niiden laadun tarkastamiseksi, otosten luomiseksi ja arvioiden laskemiseksi sekä maiseman moninaisuuden tunnistamiseksi otetuista valokuvista ja pinta-alatutkimuksissa käytettyjen erilaisten ruudukoiden vertaamiseksi; - vankka kokemus pinta-alatutkimusten toteuttamisesta. 2.1.3. Kokeiluhankkeen ja käynnistettyjen tutkimusten hyöty Arviot voidaan toimittaa vaadittavalla tarkkuudella EU:n tasolla. LUCAS-hanke antaa tietoa maatalousalueista mutta myös muista maanpeitteistä ja muusta maankäytöstä, kuten kaupunki- tai metsätietoja, yhtenäisellä tavalla koko EU:sta. Tarkkuuden odotetaan olevan noin 2 prosenttia tai parempi[6] tärkeimpien luokkien, kuten vehnän, viljakasvien, viljelysmaan, monivuotisen nurmen, monivuotisen viljelyn, metsien, kaupunkialueiden tai sisävesistöjen, osalta. Vertailu kansallisiin tilastoihin osoittaa johdonmukaisuuden olevan hyvä siltä osin kuin on kyse viljelysmaasta yleisesti. Alemmilla tasoilla johdonmukaisuus on tyydyttävällä tasolla kaikkien viljakasvien, tavallisen vehnän, ohran ja maissin osalta (lukuun ottamatta vuotta 2006, mikä johtuu viljelykauden myöhäisestä alkamisesta ja myöhäisestä kylvöajasta). Pienemmillä alueilla erot suhteutuvat viljelykasvien levittäytymiseen alueella. Taulukko 1 – LUCAS-hankkeessa saatu tarkkuus tärkeimpien maan peitteisyyden luokkien osalta vuosina 2001, 2003 ja 2006 2001 | 2003 | 2006 | Pinta-ala % | Tarkkuusvirhe: variaatiokerroin (%) | Pinta-ala % | Tarkkuusvirhe: variaatiokerroin (%) | Pinta-ala % | Tarkkuusvirhe: variaatiokerroin (%) | IHMISEN MUOKKAAMA MAA | 4,80 | 2,7 | 4,80 | 2,2 | 5,62 | 1,07 | VILJELYSMAA | 25,80 | 1,3 | 25,08 | 1 | 30,92 | 0,26 | METSÄMAA | 35,00 | 1 | 35,23 | 0,8 | 28,83 | 0,40 | PENSAIKKO | 8,30 | 2,9 | 8,18 | 2 | 5,69 | 1,35 | MONIVUOTI-NEN NURMI | 15,70 | 1,4 | 16,06 | 1,1 | 23,25 | 0,42 | PALJAS MAA | 3,10 | 5,3 | 2,49 | 3 | 3,42 | 1.29 | VESIALUEET | 7,30 | 3 | 7,29 | 2,1 | 1,70 | 1,76 | Huom.: Maanpeitteen eri luokkien pinta-aloissa vuosista 2001/2003 vuoteen 2006 tapahtuneet muutokset johtuvat siitä, että tutkimuksissa oli mukana eri jäsenvaltioita. | Maakuvat ovat erittäin tärkeitä tietojen validoinnin kannalta. Eri tutkimuksissa tehdyissä laatutesteissä kävi selväksi, että maanmittareiden ottamista maakuvista (eli maisemasta, viitepisteestä ja maanpeitteestä otetut kuvat) oli erittäin suurta apua tarkistettaessa, validoitaessa ja mahdollisesti korjattaessa kentällä kerättyjä tietoja. Kenttätutkimuksia on vaikea toteuttaa ennen toukokuuta. Vuoden 2006 hankkeen aikana pyrittiin aikaistamaan tavallisesti toukokuusta heinäkuun puoliväliin ulottuvaa tutkimusjaksoa maalis-kesäkuulle, jotta viljelyala-arviot saataisiin 15. kesäkuuta mennessä. Vaikka varhaiset arviot voitaisiinkin toimittaa kesäkuun puoliväliin mennessä, sääolot ja viljelykauden vaihe vaikuttavat tuloksiin voimakkaasti. Tiedoissa saattaa esiintyä epäjohdonmukaisuuksia, koska viljakasveja on varhaisessa vaiheessa vaikea erottaa toisistaan, paljas maa on yliedustettuna (myöhään kylvetyillä tai kesantomailla) tai koska tiettyjä viitepisteitä ei voida tutkia tulvien vuoksi tai koska ne ovat luoksepääsemättömissä. Viitepisteet voidaan löytää maaperästä uudelleen. Satelliittipaikannustekniikan, aikaisemmista hankkeista peräisin olevien valokuvien sekä karttojen ja ortokuvien avulla oli mahdollista löytää kaikki asianmukaisesti vuonna 2006 tutkitut viitepisteet maaperästä jälleen vuonna 2007. 2.2. Käytetyt varat Taulukko 2 – LUCAS-hankkeen kustannukset (euroina) EU-25:n ositus | 900 000 | Belgia ja Luxemburg | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN | Tšekki | 66 830 | NN | Tanska | 98 803 | 112 692 | Saksa | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN | Kreikka | 115 499 | 100 084 | Espanja | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN | Ranska | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN | Italia | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN | Latvia | 44 597 | NN | Liettua | 45 000 | NN | Unkari | 238 727 | NN | Alankomaat | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN | Itävalta | 157 808 | 129 669 | Puola | 78 254 | 451 000 | NN | Portugali | 110 808 | 92 801 | Slovakia | 94 640 | NN | Suomi | 248 377 | 197 511 | Ruotsi | 511 470 | 329 470 | Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti | 255 791 | 156 340 | Viro, Unkari ja Slovenia (Phare 2000) | 447 500 | YHTEENSÄ | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 | * Jäsenvaltioittainen jaottelu ei ole vielä saatavilla. Taulukko 3 – LUCAS-hankkeen menetelmäanalyysien kustannukset (euroina) Kuvaus | KUSTANNUS | Vuoden 2001 LUCAS-hankkeen tulosten menetelmäanalyysi | 90 200 | Tutkimus kuvantulkinnan osuudesta LUCAS-hankkeessa | 50 000 | Tutkimus yhteisön toteuttamasta LUCAS-hankkeesta saatujen tietojen hyödyntämisestä (2002–2004) | 463 790 | Vaiheen 2 otoksen parantelu | 3 000 | LUCAS-hankkeesta saatujen tietojen moniulotteinen ristiinanalysointi (maisemaluokitus) | 280 000 | Tunnusteleva tutkimus LUCAS-hankkeen potentiaalisista käyttökohteista | 150 000 | Useiden tietolähteiden yhdistely | 42 500 | Teknologian kehityksen seuranta | 70 000 | Yhteensä | 1 149 490 | Taulukko 4 – LUCAS-hankkeen tietotekniikkainfrastruktuurin kustannukset (euroina) Kuvaus | KUSTANNUS | Palvelimet, levymuisti ja varmuuskopiojärjestelmä | 109 813,22 | Työasemat, kuvaruudut, tulostimet | 8 203,77 | Tiedonsyöttövälineen kehittely | 111 830,00 | Kuvankäsittelyohjelmisto | 36 587,00 | Tietokantakehittely, tietovarasto | 251 732,00 | Yhteensä | 518 165,99 | 2.3. Ehdotuksia pinta-alatekniikoiden soveltamisen jatkamiseksi Tärkeimpiä EU:n politiikan osa-alueita, joilla LUCAS-hanketta voidaan hyödyntää, ovat maanpeite/maankäyttö, maiseman moninaisuus ja rakenne, maaperän eroosio ja laatu tai maankäytön suunnittelu. Ilman pilaantumisen, veden laadun ja metsien seurannan aloilla LUCAS-hanke voi auttaa jäsenvaltioita täyttämään lakisääteiset velvoitteensa yhdenmukaistamalla tietoja ja parantamalla niiden saatavuutta siten, että niihin pääsee tutustumaan varsin vähin vaivoin.[7] 2.3.1. Käytettävissä olevia LUCAS-tietoja voidaan mahdollisesti hyödyntää useisiin eri tarkoituksiin: a) Maatalous- ja ympäristötietojen keruu LUCAS-hankkeesta voidaan saada – maatilojen antamista tiedoista riippumattomasti – viljelyala-arvioita , joilla voi olla merkitystä markkinoiden hallinnassa yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa, sitten kun tiedot on täysin validoitu ja ne ovat käyttökelpoisia, samoin kuin silloin, jos muut viljelyä koskevat tilastot eivät ole täysin kehittyneet tai eivät ole täysin luotettavia. Sitä voidaan käyttää myös otantakehikkona maatalous- ja ympäristönäkökohtiin liittyvissä yksityiskohtaisemmissa tutkimuksissa. Se on yksi harvoista todetuista tietolähteistä maisemaa ja maanpeitteen muutoksia käsittelevien maatalouden ympäristöindikaattorien laadinnassa. Yksi merkittävä tiedoissa oleva aukko, jota LUCAS-hankkeen tiedoilla voidaan paikata, ovat lineaarisia piirteitä ja maiseman moninaisuutta kaikkialla Euroopassa koskevat tiedot. Sitä voidaan pitää ainutlaatuisena perustietojen lähteenä eroosioriskin mallintamisessa , kastelun käytön tutkimisessa ja maiseman osatekijöiden kartoittamisessa sekä muiden ympäristöön liittyvien muuttujien kannalta. b) Tietojen toimittaminen maisema-analyysia varten Maisemaan liittyvien osatekijöiden historiallinen arkisto, ympäristötiedot ja valokuvat ovat arvokas perustietojen lähde tulevia suuntauksia käsitteleviin analyyseihin . LUCAS-hankkeen tietoja voidaan käyttää maatalous- ja ympäristönäkökohtien pitkän aikavälin seurantaan Euroopan laajuisesti. Lisäksi sen ansiosta on mahdollista verrata tarkasti toisiinsa perättäisissä tutkimuksissa tehtyjä havaintoja, jotta voitaisiin havaita maanpeitteessä ja maankäytössä ilmenevät erot ja muutokset. LUCAS-hanke auttaa yhdessä ortokuvien ja kaukokartoitustietojen kanssa saamaan käsityksen maatalouden alueellisista rakenteista ja maatalouden/luonnonsuojelun/kulttuuriperinnön, viheralueiden jne. välisestä tasapainosta. Se auttaa ymmärtämään elinympäristöjen kokoa, sijaintia, yhteyksiä ja pirstoutumista ja tukee näin ollen maisemien suojelua ja hoitoa. c) Tietojen yhdistämien kaukokartoitushankkeisiin LUCAS-hankkeen odotetaan olevan yksi tärkeimmistä paikan päällä toimivista tietolähteistä GMES -järjestelmässä (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta[8]). EU:n 27:ää jäsenvaltiota koskevia paikan päällä hankittuja tietoja tarvitaan satelliittitutkimuksen tueksi tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä toteutettavaan avaruutta koskevaan työohjelmaan. Euroopan ympäristökeskuksen CORINE -hankkeessa on hyödynnetty ja hyödynnetään edelleen laajalti LUCAS-hankkeesta saatuja tietoja ja valokuvia. LUCAS-hankkeesta saadaan yhdenmukaistettua tietoa maanpeitteestä ja maankäytöstä yhtenäisessä muodossa kautta koko unionin. Tällaisista maankäytön suunnittelun tietojärjestelmistä voi vastedes muodostua yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (ESDI) tukipilari. 2.3.2. LUCAS-hankkeen vahvuutena on se, että siitä saadaan tietoa sekä maatalous- että ympäristöpolitiikan tarpeisiin eikä pelkästään satoarvioita: Mikään edellä luetelluista käyttökohteista ei yksinään ole riittävä peruste LUCAS-hankkeen olemassaololle. Erityisesti viljelyala-arvioita tehdään EU:n useimmissa jäsenvaltioissa perinteisesti maatilojen antamien tietojen pohjalta. Maisemaindikaattoreita ei ole vielä kunnolla määritelty, ja neuvosto on pyytänyt komissiota tarkastelemaan lähemmin kaikkien sellaisten uusien tiedonkeruualoitteiden kustannus- ja resurssivaikutuksia, jotka ylittävät nykyiset oikeudelliset vaatimukset. Mallintamishankkeiden tai kaukokartoituksen tulokset eivät toisaalta kuitenkaan voi korvata paikan päällä (tai kenttätutkimuksena) tapahtuvaa seurantaa, jota LUCAS-hankkeessa toteutetaan. LUCAS-hanke voitaisiin määritellä yhdeksi eurooppalaiseksi standarditutkimukseksi paikan päällä kerättävien tietojen osalta (esimerkiksi INSPIRE-aloitteen puitteissa). 2.3.3. Tulevat LUCAS-hankkeet Bulgariassa ja Romaniassa on tarkoitus toteuttaa LUCAS-hanke keväällä 2008 osana Phare 2006 -ohjelmaa. Ylimääräisiä, yksityiskohtaisia LUCAS-hankkeita voidaan toteuttaa pyynnöstä käyttäen yleisiä LUCAS-hankkeita otantakehikkona. Kolmen vuoden välein toteutettavat LUCAS-hankkeet voitaisiin tehdä vuosina 2009 ja 2012 koko EU:n alueella, jotta voitaisiin täyttää useimmat edellä todetuista tarpeista ja välttää päällekkäistä kenttätyötä. 3. MARS-HANKE 3.1. Hankkeen tarkoitus Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) on MARS-hankkeen (Monitoring Agriculture with Remote Sensing, maanviljelyn seuranta kaukokartoituksen avulla) yhteydessä kehittänyt – Kansalaisten suojelun ja turvallisuuden tutkimuslaitoksen maatalousyksikössä – agrometeorologisen viljelmien tilan seurantaa ja tuoton arviointia koskevan järjestelmän, jonka tavoitteena on antaa tietoa sääolojen vaikutuksesta viljelykauden satoon ja ennustaa tärkeimpien viljelykasvien tuotto. Toiminnan päätulos on vuodesta 1998 käynnissä ollut MARS-satoennustejärjestelmä. Päätöksissä N:o 1445/2000/EY ja 2066/2003/EY säädettyjen yksityiskohtaisten soveltamismenettelyjen mukaisesti kehittämistoimien tavoitteena on ollut tehdä agrometeorologinen järjestelmä sekä alhaisen resoluution NOOA- ja VEGETATION -satelliittitietojen käsittelyketju toimiviksi. Näitä tietoja käytetään Euroopan peltokasvien tuottojen analysointiin, seurantaan ja arviointiin. Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on sekä mallien ja ohjelmiston ylläpito että koko hankkeen yleinen valvonta. MARS-toimiin sisältyy muita erityisiä osa-alueita, jotka kuuluvat tutkimusta koskevan puiteohjelman alaan, joten niitä ei käsitellä tässä yhteydessä tarkemmin. 3.2. Menetelmät MARS-satoennustejärjestelmä muodostuu neljästä toiminnosta: - Meteorologisten tietojen ostaminen sekä johdettujen meteorologisten tietojen käsittely, laskenta, interpolointi ja tallentaminen. - Meteorologisten tietojen hyödyntäminen agrometeorologisessa CGMS-mallissa (Crop Growth Monitoring System). Tulokset koostuvat tärkeimpien viljelykasvien kasvua simuloivien indikaattorien sarjasta. Indikaattorit on talletettu georeferenssitietokantaan, jonka avulla voidaan tuottaa teemakarttoja säätilastoista ja viljelykasvikohtaisista indikaattoreista. - NOOA-AVHRR- ja SPOT-VEGETATION -satelliittikuvien hankinta ja näiden tietojen käsittely yhteisen tutkimuskeskuksen määrittelemillä ja kehittelemillä järjestelmillä. Kasvien tilaa ilmaisevat indikaattorit lasketaan integroimalla CORINE Land Cover -hankkeen tuottamat tiedot. CORINE-hankkeen käytön ansiosta on mahdollista laskea kasvillisuuden indikaattorit maanpeitteen luokkien tasolla. Tämän ansiosta voidaan laatia parempi analyysi maatalouden kasvillisuusluokista käyttäen alhaisen resoluution satelliitti-indikaattoreita. - Asiantuntijaryhmän muodostaminen yhteisen tutkimuskeskuksen alaisuuteen. Ryhmän tehtävänä on tietojen ja määrällisten ennusteiden tilastollinen analysointi edellä mainittujen indikaattoreiden avulla sekä lyhyen aikavälin satoanalyysien ja -ennusteiden julkaiseminen. Edellä kohdissa 1, 2 ja 3 mainitut operatiiviset toiminnot on ulkoistettu. Sopimukset tehtiin ulkopuolisen yhteenliittymän kanssa vuosiksi 2000–2003 (MARSOP), ja toimintaa jatkettiin uuden oikeusperustan nojalla MARSOP2-sopimuksen muodossa vuosina 2004–2007. Komissio johti suoraan edellä mainitun kohdan 4 toimintoa (asiantuntijaryhmän muodostaminen määrällisten ennusteiden tilastollista analyysia varten) yhteisestä tutkimuskeskuksesta käsin yhteistyössä maatalouden pääosaston kanssa. Toimen tärkein saavutus on MARS-tiedotuslehti, josta julkaistiin 94 numeroa vuosina 1999–2006. Vuonna 2007 on tarkoitus julkaista 21 numeroa. MARS-tiedotuslehdissä analysoidaan ilmaston vaikutuksia tärkeimpiin EU:ssa viljeltäviin kasveihin ja esitetään myös lyhyen aikavälin sääennusteita. Analyytikoista muodostuva maatalouden pääosaston seurantaryhmä käyttää tiedotuslehteä säännöllisesti. Tietoja käytetään yhteisen maatalouspolitiikan päätöksentekoprosessin tukena seuraavilla aloilla: ravintotasearviot, talousarvioennusteet ja menojen seuranta, varastoihin liittyvät toimet ja varastonhallinta, vientiä koskevat tarjouskilpailut, kesannointivelvoiteprosentin määrittely ja kesannoinnin käyttö, tuki EU:n markkinoille jne. Maatalouden pääosaston pyynnöstä tiedotuslehdestä laaditaan kertaluonteisia analyyseja käsitteleviä erityisnumeroita. Operatiivisten tietojen käsittelyn tulokset ovat julkisesti saatavilla Internet-osoitteessa http://www.marsop.info . Laajentumisprosessin vaikutusten ottamiseksi huomioon ja MARS-satoennustejärjestelmän laajentamiseksi kattamaan 25 maata operatiivisesti ja sen ammattimaisuuden lisäämiseksi käynnistettiin vuonna 2004 useita toimia osana ASEMARS-hanketta (Actions in support of the Enlargement for the MARS Crop Yield Forecasting System, toimet MARS-satoennustejärjestelmän laajentamisen tukemiseksi). Toimet jatkuvat vuoteen 2008 saakka. Hanke jakaantuu seitsemään tavoitteeseen, jotka vastaavat seuraavia seitsemää erää: - CGMS-järjestelmän saattaminen ajan tasalle: tavoitteena on täydentää ja vahvistaa CGMS-järjestelmää kymmenen uuden jäsenvaltion osalta, kalibroida puuttuvat viljelykasvit, sisällyttää mukaan Euroopan uusi maaperäkartta, käyttää CORINE 2000 -hankkeesta saatuja tiedostoja sekä sisällyttää CGMS-järjestelmän tilastomoduuliin lisää automaattisia menettelyjä. - Uudet meteorologiset tietokokonaisuudet: uudet sääasemat, numeerisiin säämalleihin perustuvat tiedot niin uusinta-analyyseina kuin ennusteina (kymmeneksi päiväksi, kuukaudeksi ja vuodenajaksi) sekä agrofenologiset tiedot analyyseissa käytetyn MARS-tietokannan täydentämiseksi ja vahvistamiseksi. - Uudet keskitason ja alhaisen resoluution satelliittitiedot, jotta voidaan täydentää ja vahvistaa analyyseissa käytettyä MARS-tietokantaa, laskea tarkempia satelliittitietoihin pohjautuvia indikaattoreita, tuottaa toisen sukupolven Meteosat-tietoja, parantaa arvioita pakkasen ja terveysrasitusten vaikutuksista ja tuottaa MODIS- ja MERIS-tietoja paremmalla resoluutiolla (200–300 m 1 km:n sijasta). - Uusi operatiivinen CGMS-järjestelmä, joka perustuu todennäköisyyspohjaisiin sään kokonaisennusteisiin, jotta CGMS-järjestelmää voitaisiin käyttää kymmenen päivän viljelysimulaatioiden tekemiseksi kauden sisäisiä ja kausittaisia sääennusteita varten ja jotta se voisi tuottaa todennäköisyyspohjaisia satoennusteita. - CGMS-Wofost- ja Lingra-kalibrointisuunnitelma, jotta viljelyn kalibrointi voidaan toteuttaa järjestelmällisesti ja valvotusti – tavoitteena on saattaa ajan tasalle sekä viljelysmaita että laidunmaata ja nurmea koskevat mallit ja pitää niitä yllä. - Suunnitelma CGMS-järjestelmän herkkyyden analysoimiseksi, jotta voidaan ottaa käyttöön herkkyysanalyysiväline järjestelmän validointia ja herkkyysanalyysia varten – tavoitteena on parantaa mallintamista. - Vuonna 2006 käynnistettiin lisäksi kiinnostuksenilmaisupyynnön muodossa erä tavoitteena kerätä agrofenologisia tietoja olemassa olevilta kansallisilta laitoksilta. Näitä tietoja tarvitaan mallien kalibroinnin parantamiseksi ja saatujen simulointien analysoimiseksi. Taulukosta 5 (ks. Liite 1) näkyy yhteisön rahoituksen käyttö MARS-STAT-hankkeissa vuosina 2000–2003 ja 2004–2007. 3.3. Tulosten arviointi 3.3.1. MARS-satoennustejärjestelmä MARS-satoennustejärjestelmällä on ollut mahdollista arvioida ilmaston vaikutusta satoon EU-25-tasolla riippumattomasti ja homogeenisesti kaikkialla Euroopassa. Maatalouden pääosasto käyttää tiedotuslehdestä saatuja tuoton arviointeja materiaalina laatiessaan Euroopan unionille ja ehdokasmaille ennakkokatsauksia peltokasveista. Yhteisen tutkimuskeskuksen MARS-yksikön tehtäviin kuuluu ennusteiden jatkuva arviointi. Tuoton määrällisen arvioinnin virheet lasketaan jälkikäteen lopullisten virallisten tietojen pohjalta. Vuosien 1999–2003 arviointivirheet eivät ylitä edellisinä vuosina MARS-järjestelmässä julkaistuja keskimääräisiä virheitä (lähde: QUAMP-raportti, joka on tulosta yhteisen tutkimuskeskuksen rahoittamasta tutkimuksesta, jonka toteutti riippumaton ulkopuolinen yritys vuosina 2003–2004). Viljelykasveille laskettu keskineliövirhe (RMSE) osoitti ennusteiden virheen kasvaneen laajentumisen jälkeen (ensin 0,6 q/ha, myöhemmin 1,5 q/ha). Keskineliövirhe on kuitenkin pienentynyt voimakkaasti ASEMARS-hankkeen ensimmäisten toteutusvuosien jälkeen (vuonna 2005 virhe oli enää vain 0,1 q/ha). 3.3.2. Yhteisen tutkimuskeskuksen oman tutkimusbudjettinsa puitteissa toteuttamat muut tutkimustoimet, jotka liittyvät maanpeitteen arviointimenetelmien vahvistamiseen (institutionaalinen tuki Eurostatille LUCAS-hankkeessa) Agrometeorologisten toimien lisäksi yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa ja rahoittaa omasta talousarviostaan muitakin tutkimushankkeita, jotka liittyvät teknologian kehityksen seurantaan ja menetelmätukeen LUCAS-hankkeelle. Jotta LUCAS-hankkeessa voitaisiin optimoida otannan tehokkuus budjettivarojen pysyessä muuttumattomina, Kreikassa testattiin muunneltua menetelmää maan maatalousministeriön pyynnöstä. Tulokset vahvistivat tarkkuuden odotetun parantumisen (variaatiokertoimet paranivat kertoimella kolme) sen jälkeen, kun muunneltu pisteotantamenetelmä oli otettu käyttöön. Tutkimus toimi näin ollen vertailukohtana vuosien 2005 ja 2006 LUCAS-hankkeiden ohjeiden laadinnassa. Toisena toimena kehitettiin ohjelmisto LUCAS-hankkeen arvioiden laskemiseksi uuden pisteotantamenetelmän mukaisesti (CAESAR-ohjelmisto). Ohjelmistoa käytettiin vuosina 2005 ja 2006 toteutetuissa LUCAS-hankkeissa. 3.4. Päätelmät Koska yhteisen tutkimuskeskuksen MARS-hankkeen tiimoilta viime vuosina toimittamat tiedot ovat osoittautuneet hyödyllisiksi yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamisessa, komissio haluaa jatkaa toimintaa vuosina 2008–2013. . 3.5. Liite 1 Taulukko 5 – Agrometeorologisen järjestelmän (MARS-STAT) kustannukset (euroina) Erä/vaihe | Vaihe 1 | Vaihe 2 | Vaihe 3 | Yhteensä (kaikki 3 vaihetta) | Jakso | 2000–2001 | 2002 | 2003 | 2000–2003 | ERÄ 1 | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 | ERÄ 2 | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 | ERÄ 3 | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 | ERÄ 4 | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 | Koordinointi | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 | Yhteensä/vaihe | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 | Taulukko 6 – MARS-menot maatalouden pääosaston budjettikohdasta (maksusitoumusmäärärahat), perustana | neuvoston päätöksen jatkaminen vuosiksi 2004–2007 ja MARS OP II- ja ASEMARS-hankkeiden aikataulu | MARS-maksusitoumukset | Hanke/vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | YHTEENSÄ | MARS OP II vaihe 1 | 850 000 | MARS OP II vaihe 2 | 595 751 | ASEMARS vaihe 1 | 649 800 | MARS OP II vaihe 3 | 557 233 | ASEMARS vaihe 2 | 650 000 | MARS OP II vaihe 4 | 600 000 | ASEMARS vaihe 3 | 551 924 | ASEMARS vaihe 4 | 647 492 | MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 | ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 | MARS yhteensä | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 | [1] EYVL L 163, 4.7.2000, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 7). [2] EUVL L 309, 26.11.2003, s. 9. [3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Prospective Study on potential use of LUCAS. Final report of Contract N°61103.2005.001-2006.157. [4] Report from the Commission to the Member States on implementation of aerial-survey (LUCAS) and remote-sensing techniques (MARS) to the agricultural statistics (Komission kertomus jäsenvaltioille pinta-ala- (LUCAS) ja kaukokartoitustekniikan (MARS) soveltamisesta maataloustilastoihin). COM(2005) XXX. [5] Systemaattinen otos ( perusotos ) liittyy 1 km:n ruudukkoon INSPIRE-suositusten pohjalta ja vastaa noin 4:ää miljoonaa pistettä koko Euroopan unionissa. LUCAS-hankkeen master-otos on perusotoksen osajoukko, joka vastaa 2 km:n ruudukkoa, joka on luotu käyttämällä kaikkia perusotoksen parillisia pisteitä ja koostuu näin ollen noin 1 miljoonasta pisteestä. Jokaiselle master-otoksen pisteelle tehdään kuvatulkinta, minkä jälkeen se sijoitetaan yhteen seitsemästä ositteesta (”viljelysmaa”, ”monivuotinen viljely”, ”monivuotinen nurmi”, ”metsämaa, pensaikko”, ”paljas maa, jolla vain vähän tai ei lainkaan kasvillisuutta”, ”vesialue” tai ”ihmisen muokkaama maa”). Ositetusta master-otoksesta otetaan pisteistä koostuva alaotos ( kenttäotos ), joka luokitellaan kenttäkäynnin perusteella vakiintuneen nimikkeistön mukaan. [6] Jotta voitaisiin tehdä vertailuja muista kasvituotteista kuin viljoista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 959/93 ja viljantuotannosta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 837/90 tuottamiin tuloksiin. [7] Kuten tutkimuksessa EFTAS, SADL, LUXspace (2007) todettiin, ks. edellä. [8] Ks. http://www.gmes.info/.