FI Euroopan unionin virallinen lehti C 68/35

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä”

KOM(2011) 311 lopullinen

2012/C 68/06

Esittelijä: Edgardo Maria IOZIA

Euroopan komissio päätti 1. kesäkuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä

KOM(2011) 311 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. joulukuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18.–19. tammikuuta 2012 pitämässään 477. täysistunnossa (tammikuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin ääniä 158 puolesta ja 6 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän Eurooppa 2020 -strategian sitoutunut kannattaja ja pitää komission aloitetta tervetulleena. Erityisesti EU:n yhteisten standardien hyväksyminen edistää kilpailukykyisten yhtenäismarkkinoiden kehittämistä yhteentoimivien ja innovatiivisten standardeihin perustuvien tuotteiden ja palveluiden ansiosta.

1.2 Standardeja voidaan pitää kulttuurimme perintönä: ne edustavat nykyistä ja aikaisempaa tietoa, ja niiden on oltava progressiivisia, jotta niitä voidaan kehittää asianmukaisesti. Standardien laatimiseen kuluvaa aikaa on lyhennettävä, jotta ne kuvastavat aina yhteiskunnan tarpeita. ETSK tukee komission pyrkimyksiä vähentää prosessiin kuluvaa aikaa 50 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tämän ei kuitenkaan tarvitse tapahtua yhdenmukaisella tavalla, eikä välttämättömän ja joskus kauan kestävän sidosryhmien kuulemisen merkitystä saa kyseenalaistaa. Nämä kuulemiset toteutetaan tehokkaammin kansallisella tasolla, ja eurooppalaisten erityisjärjestöjen suora toiminta täydentää niitä hyödyllisesti.

1.3 Standardointiin osallistumisen tulisi olla yhtä tärkeää kuin lainsäädäntöprosessiin osallistumisen. Tarvitaan kuluttajien, pk-yritysten ja muiden sidosryhmien laajempaa osallistumista, joka voidaan tehdä mahdolliseksi taloudellisen tuen avulla. Asianomaisten sidosryhmien toteuttamalla kansallisten standardien vertaisarvioinnilla voitaisiin taata, että yhteiskunnan edut otetaan huomioon kaikilla tasoilla.

1.4 Julkisia hankintoja koskevat standardit ovat olennaisen tärkeitä yhtenäismarkkinoiden asianmukaisen toteutumisen kannalta.

1.5 ETSK vahvistaa aikaisemman näkemyksensä, jonka mukaan ”tieto- ja viestintätekniikan alan kansainvälisten foorumien ja/tai teollisuuskonsortioiden vahvistamia eritelmiä ei pitäisi hyväksyä ennen eurooppalaisten standardointielinten suorittamaa varmennusta, johon osallistuu pk-yritysten, kuluttajien, ympäristötoimijoiden, työntekijöiden ja vahvoin sosiaalisin intressein toimivien elinten edustajia”. (1)

1.6 Komissio ehdottaa useita toimia eri aloilla. Koska standardisointi on hyvin tärkeä väline teollisuuspolitiikan, innovoinnin ja kilpailukyvyn tukemisessa, ETSK kannattaa ehdotettuja toimia – erityisesti niitä, jotka liittyvät Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen rooliin pyrittäessä varmistamaan, että tieteelliset standardit vastaavat EU:n ja kansallisten talouksien edellytyksiä kilpailukyvyn, sosiaalisten seikkojen, turvallisuuteen liittyvien näkökohtien sekä ympäristövaikutusten osalta (tiedonannossa mainitut toimenpiteet 1–5).

1.7 Yhteiskunnan näkökulmasta komissio ennakoi, että erityishuomiota tulisi kiinnittää turvallisuuteen ja suojeluun. Jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan kuluttajien, ympäristöalan järjestöjen, vammaisten ja ikääntyneiden osallistuminen. ETSK:n mielestä kyseiset ehdotukset ovat erittäin arvokkaita (toimenpiteet 6–9).

1.8 ETSK on aina tukenut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista ja aktiivista roolia ja kannattaa täysin komission aloitetta laajentaa ja varmistaa sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla entistä osallistavampi työskentelymenetelmä, joka perustuu tunnustettuihin kriteereihin, kuten kaupan teknisiä esteitä koskevan WTO:n sopimuksen periaatteisiin. Pk-yrityksiä edustaville organisaatioille, kuluttajille, ammattijärjestöille ja muille asianomaisille sidosryhmille tulisi antaa taloudellista tukea (toimenpiteet 10–15).

1.9 Tiedonannon luvussa 5 tarkastellaan palvelustandardien kehittymistä. ETSK kannattaa luvussa esitettyä näkökantaa ja katsoo, että ajatus siirtää vastuu yrityspalveluita käsittelevälle korkean tason ryhmälle, mitä esitetään tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”, on erittäin hyödyllinen kaikkien talouden alojen, myös muiden kuin palvelualojen, kannalta (toimenpiteet 16–18).

1.10 ETSK panee merkille tieto- ja viestintätekniikan markkinoiden ominaispiirteet sekä tarpeen määritellä pikaisesti foorumien ja konsortioiden laatimia standardeja. Kuten on jo mainittu, kyseiset standardit olisi vahvistettava aidosti osallistavalla menetelmällä. Sidosryhmäfoorumin perustaminen on kannatettavaa. ETSK suosittaa, että foorumi kokoontuisi säännöllisesti eikä vain yhtä aloitetta varten, ja toivoo voivansa osallistua foorumiin.

Tieto- ja viestintätekniikan standardit ovat keskeisiä sähköisissä julkisissa hankinnoissa ja yleisesti ottaen sähköisessä hallinnossa. Ne ovat erittäin tärkeitä tieto- ja viestintätekniikan yhteentoimivuuden varmistamiseksi (toimenpiteet 19–23).

1.11 Muissa ehdotuksissa korostetaan unionin roolia kansainvälisessä standardoinnissa sekä komission aktiivista toimintaa tässä yhteydessä. ETSK kannattaa ehdotettuja toimia ja katsoo, että EU:n intressien kannalta on hyvin tärkeää osallistua erittäin aktiivisesti kansainvälisiin toimiin. Komitea suhtautuu myönteisesti komission päätöksiin tukea eurooppalaisten standardointielinten työtä kahden- ja monenvälisellä pohjalla (toimenpiteet 24–28).

1.12 Riippumaton arviointi, joka on määrä käynnistää viimeistään vuoteen 2013 mennessä, perustuu komission pyrkimykseen arvioida edistystä ja tavoitteiden saavuttamista teollisuuspolitiikassa, innovoinnissa ja teknologisessa kehittämisessä markkinoiden tarpeiden, osallisuuden ja edustavuuden kannalta. ETSK kannattaa täysin ehdotusta (toimenpide 29).

2. Yleistä

2.1 Tehokas eurooppalainen standardointijärjestelmä mahdollistaa erityisesti sellaisten yhteentoimivien tuotteiden ja palveluiden luomisen, joita voidaan tarjota saumattomasti kaikkialla EU:n sisällä, ei ainoastaan rajatylittävässä kaupankäynnissä, vaan myös paikallis-, alue- ja kansallisella tasolla.

2.2 ETSK on yhtä mieltä siitä, että standardit ovat tehokkaita politiikan välineitä ja että niiden avulla voidaan antaa panos yhtenäismarkkinoiden asianmukaiseen toimintaan erityisesti tieto- ja viestintätekniikan ja -palveluiden alalla, jossa prosessi- ja tuotantostandardit ovat kehittymässä.

2.3 ETSK kannattaa vahvasti standardien käyttöä julkisissa hankinnoissa, sillä tämä edistää standardeihin pohjautuvien tuotteiden ja palvelujen tarjontaa. Hankintaviranomaisten tulisi EU:ssa käyttää maailmanlaajuisia tai eurooppalaisia standardeja, mikäli niitä on käytettävissä, kaikissa tuotteita tai palveluita koskevissa tarjouspyynnöissään. Valmistajakohtaisten standardien ja yhteentoimimattomien tuotteiden tai palveluiden käyttöä tulisi samalla vahvasti pyrkiä ehkäisemään.

2.4 ETSK toteaa kaupan esteiden pysyvän poistamisen merkityksen ja tukee sitä, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalliset standardointielimet sitoutuvat soveltamaan eurooppalaisia standardeja vastaavina kansallisina standardeina, poistamaan ensin mainittujen kanssa ristiriidassa olevat kansalliset standardit ja pidättäytymään jatkossa toimista, jotka voivat haitata yhdenmukaistamista.

2.5 ETSK on yhtä mieltä siitä, että eurooppalaista standardointimenettelyä on nopeutettava, yksinkertaistettava, nykyaikaistettava ja tehtävä osallistavammaksi. Tiukkojen määräaikojen noudattaminen, asiantuntijaresurssien käyttö sekä kaikkien asianomaisten sidosryhmien (erityisesti pk-yritykset, kuluttajat ja muut kansallisella tasolla heikot tai poissaolevat yhteiskunnan sidosryhmät) tehokas osallistuminen tulisi sisällyttää standardien laatimista ja rahoitusta koskeviin komission pyyntöihin.

2.5.1 Osallistuminen kansallisella tasolla on myös hyvin tärkeää. Kansallisten standardointielinten ehdotukset muodostavat eurooppalaisen standardin perustan. Kuluttajien ja pk-yritysten on helpompaa antaa panoksensa kansallisella tasolla.

2.6 Koska standardointi on vapaaehtoinen ja markkinavetoinen prosessi ja sen menestys on riippuvainen ensisijaisesti markkinoiden hyväksynnästä, ETSK painottaa pk-yritysten – järjestöjensäkin välityksellä tapahtuvan – vahvemman osallistumisen merkitystä standardoinnin kaikissa vaiheissa, joita ovat kuuleminen uusista hankkeista ja toimeksiannoista, standardien kehittäminen ja lopullinen äänestys kansallisella ja Euroopan tasolla.

3. Erityistä

3.1 Eurooppalaisia standardointielimiä (2) koskevat huomiot

3.2 ETSK toteaa, että eurooppalaisten standardien kehittämiseen käytetty aika on lyhentynyt huomattavasti viime vuosina. Aikaa pitäisi edelleen pystyä lyhentämään, mutta ei osallistumisen eikä laadun kustannuksella. Komissiota kehotetaan myös parantamaan ja nopeuttamaan menettelyjään standardointitoimeksiantojen kehittämisessä ja yhdenmukaistettujen standardien viitetietojen julkaisemisessa Euroopan unionin virallisessa lehdessä. ETSK suhtautuu myönteisesti komission jäsenen esittämään aikomukseen vähentää prosessiin kuluvaa aikaa 50 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.

3.2.1 Eurooppalaisen standardointielimen työryhmien ja teknisten komiteoiden on oltava edustukseltaan tasapainoisempia ja edustettava kaikkia standardin laatimisen aiheena olevan tuotteen markkinaosapuolia. Jonkin verran rahoitusta tulisi varata sen varmistamiseen, että mikroyritykset, kuluttajat ja muut yhteiskunnan sidosryhmät sekä niitä edustavat järjestöt voivat osallistua työryhmiin. ETSK tukee päätöstä tarkistaa ja järkeistää nykyistä kannustimien ja rahallisten tukien järjestelmää siten, että laajennetaan kaikkien asianomaisten sidosryhmien osallistumismahdollisuuksia. Nykyisten välineiden yhtenäistetty sääntely on hyvin tervetullutta.

3.2.2 Asianmukaista valvontaa tarvitaan, jotta voidaan välttää (Euroopan komission rahoittamien) työryhmien toimien tai tulosten päällekkäisyys EU:n tasolla.

3.2.3 Kansalliset standardointielimet edellyttävät jäsenvaltioiden täysimääräistä osallistumista ja erityisesti poliittista tukea sekä teknisiä ja taloudellisia resursseja, jotta mahdollistetaan kaikkien sidosryhmien osallistuminen.

3.2.4 Koska yksi standardoinnin keskeisistä eduista on mahdollisuus yhteentoimivien tuotteiden ja palveluiden tarjoamiseen, EU:n standardien testaamista ja validointia varten on luotava selkeät mekanismit ja välineet, jotta varmistetaan nopeammat tuotekehityssyklit.

3.2.5 Euroopan väestön ikääntyessä eurooppalaisella standardoinnilla on myös keskeinen rooli varmistettaessa turvalliset ja kaikkien saatavilla olevat tuotteet ja palvelut kaikenikäisille ja erilaisia valmiuksia omaaville kuluttajille. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon eurooppalaisten standardien merkitys julkisten hankintasopimusten tukemisessa.

3.3 Soveltamisohjeet: Eräät kansainväliset standardointielimet eivät anna laadittujen standardien käyttöä koskevia soveltamisohjeita. Eurooppalaisten standardointielinten tulisi täyttää tämä tarve ja tarjota selkeät, tiiviit soveltamisohjeet käytön helpottamiseksi.

Pk-yritykset pystyvät pääsemään markkinoille, joilla käytetään yhteisiä standardeja, mikä vähentää monimutkaisuutta ja pk-yrityksille aiheutuvia kustannuksia sekä parantaa kilpailua.

Selkeiden suunnitelmien avulla on kannustettava eurooppalaisten standardien käyttämiseen silloin, kun kansallisia standardeja ei ole. Samoin on kannustettava lähentämään kansallisia standardeita eurooppalaisiin standardeihin.

3.4 Pk-yritysten tietoisuus ja edustus: Alueellisella ja kansallisella tasolla tulisi järjestää kohdennettuja työpajoja, koulutusta ja tiedotustoimia, sillä pk-yritykset saavutetaan usein helpommin paikallisten toimiala- ja pienyrittäjäjärjestöjen sekä julkisviranomaisten kautta.

3.4.1 Pk-yritykset eivät useinkaan tunne standardien laatimismenettelyä ja hyväksyvät yksinkertaisesti ennalta määrättyjen standardien mukaiset tuotteet sellaisinaan. Kansallisella tai EU:n tasolla pk-yrityksiä edustavilla järjestöillä ei useinkaan ole niitä resursseja, jotka tarvittaisiin standardointiprosesseihin vaikuttamiseen, mikä vähentää niiden vaikutusvaltaa entisestään.

3.4.2 ETSK on yhtä mieltä siitä, että pk-yrityksiä ja yhteiskunnan sidosryhmiä edustavien Euroopan tason järjestöjen asemaa olisi vahvistettava. Olisi vakavasti pohdittava, tulisiko pk-yrityksiä ja yhteiskunnan sidosryhmiä EU:n tasolla edustaville järjestöille antaa äänioikeus eurooppalaisissa standardointielimissä. ETSK on kiinnostunut osallistumaan tähän keskusteluun, mikä on nykyisin kiistanalaista, sillä kansalliset standardointielimet ovat yksityisiä.

3.4.3 ETSK antaa tunnustusta työlle, jota Euroopan käsiteollisuutta ja pk-yrityksiä edustava NORMAPME-järjestö sekä kuluttajia edustava ANEC ovat tehneet standardoinnin alalla Euroopan komission taloudellisella tuella.

3.4.4 Valveuttamisen ja standardien käytön edistämiseksi ETSK ehdottaa, että unioni- ja jäsenvaltiotason standardointielimet asettavat standardit sekä yhteenvedon niiden sisällöstä entistä helpommin saataville. Mikäli säädöksessä velvoitetaan standardien käyttöön, on säädöksen antajan varmistettava, että standardi on samalla tavoin saatavilla kuin säädös.

3.5 Koulutus: Standardointia koskevat käsitteet tulisi sisällyttää eurooppalaisten keskiasteen oppilaitosten ja yliopistojen opetusohjelmiin. Tulisi tukea opiskelijoille ja tutkijoille suunnattuja erityiskannustimia standardeihin perustuvien yhteentoimivien ratkaisujen ja sovellusten kehittämiseksi. Esimerkiksi tulisi myöntää helposti EU:n rahoitusta opiskelijoiden ja tutkijoiden ryhmille yksittäisinä tai rajatylittävinä ryhminä.

3.5.1 Komission tulisi tarkkailla innovaatiotrendejä tekemällä tiivistä yhteistyötä tieto- ja viestintäalan sekä tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa, jotta voidaan varmistaa, että standardeja laaditaan tuotteissa tai palveluissa tapahtuvien innovaatioiden mukaisesti. Tämä tulisi ottaa huomioon standardointia koskevassa työohjelmassa ja asettaa etusijalle toimia, jotka perustuvat markkinoilla tapahtuvaan hyväksymiskäyttäytymiseen ja tarpeisiin.

3.6 Standardit merkitsevät vapaaehtoista prosessia, jossa arvioidaan niitä tarpeita, vaatimuksia ja noudatettavia sääntöjä, joita tarvitaan helpottamaan asianomaisten tuotteiden ja palveluiden hyväksymistä. Nämä säännöt kehittyvät kuitenkin standardeiksi vain, jos ne hyväksytään markkinoilla ja otetaan käyttöön laajasti. Minkä tahansa standardointityön perustana tulisi näin ollen olla sidosryhmien vaatimusten tasapainottaminen ja yhteisymmärrys. Standardien laatimiseen osallistuvat kuitenkin pääasiassa suuret yksityiset ja julkiset yritykset, mikä johtaa sidosryhmien epätasapainoiseen edustukseen.

3.7 Standardointi on tärkeä väline kilpailukyvyn kannalta. ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tehokkaan kansallisen standardointia koskevan sääntelykehyksen, jonka avulla pystytään osallistumaan eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien kehittämiseen sekä tarjoamaan standardointiratkaisuja ainoastaan kansallisiin tarpeisiin.

3.8 Kansallisia standardointielimiä tulisi vahvistaa. Tämä riippuu kuitenkin suuresti kansallisesta elinkeinopolitiikasta, ja kansallisen sitoutumisen määrä vaihtelee siksi maasta toiseen. Erityiskannustimien kehittäminen voisi olla tarpeen. Niiden lisäksi voitaisiin käynnistää tiedotuskampanja EU:n sellaisten jäsenvaltioiden parhaista toimintatavoista, jotka pitävät standardeja strategisena etuna kilpailukyvylleen.

3.9 ETSK on yhtä mieltä palveluita koskevien standardien laatimisen tärkeydestä. On kuitenkin ehdottoman tärkeää varmistaa, että palvelustandardit ovat markkinavetoisia ja perustuvat yhteisymmärrykseen.

3.9.1 Kansalliset standardit saattavat luoda esteitä yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattamiselle. On ratkaisevan tärkeää, että EU:n tasolla laaditaan standardeja ennen kuin jäsenvaltiot alkavat kehittää maakohtaisia erityisstandardejaan, jotka usein ovat yhteensopimattomia.

3.10 Komitea kannattaa vahvasti Euroopan komission toimia, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikan alan standardeihin ja yhteentoimivuuteen. Tämä koskee erityisesti mahdollisuutta käyttää laajalti hyväksyttyjä tieto- ja viestintätekniikan standardeja julkisissa hankinnoissa, jotta luodaan kysyntää yhteentoimiville palveluille julkisen sektorin johdolla. Tämä edistää keskeisellä tavalla standardointia.

3.10.1 Komitea on jo todennut, että se ”pitää tässä yhteydessä välttämättömänä, että eurooppalaiset standardointielimet ja komissio tarkastavat ja varmentavat etukäteen, että kansainvälisten foorumien ja/tai teollisuuskonsortioiden hyväksymät eritelmät, joita on tarkoitus käyttää viiteaineistona julkisten hankintojen yhteydessä, on laadittu puolueettomasti, tasapuolisesti ja avoimesti niin, että pienten ja keskisuurten yritysten, kuluttajien, ympäristönsuojelijoiden, työntekijöiden ja sosiaalisin intressein toimivien elinten edustajilla on ollut asianmukaiset osallistumismahdollisuudet”.

3.11 ETSK epäilee ehdotusta myös globaalin kilpailukyvyn parantamisen kannalta: lainsäädännön tulisi tukea politiikkoja ja standardeja, ei päinvastoin. Standardoinnin ei tulisi estää innovointia eikä kehittämistä.

3.12 Standardeihin perustuvat tuotteet ja/tai palvelut, jotka syntyvät onnistuneiden EU:n rahoittamien aloitteiden tuloksena, tulisi sisällyttää niitä seuraaviin EU:n aloitteisiin, jotta vältetään päällekkäisyydet ja edistetään kyseisten standardien käyttöönoton yleistymistä.

Bryssel 19. tammikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 376, 22.12.2011, s. 58.

(2) Kolme virallista eurooppalaista standardointielintä (engl. European Standardisation Bodies, ESOs) ovat CEN, CENELEC ja ETSI.