Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Tanska on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

1.Unioni asettaa Tanskan saataville 1 551 401 105 euron suuruisen rahoitusosuuden tukena, jota ei makseta takaisin. Tästä määrästä 1 302 852 547 euroa asetetaan saataville niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Jos asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdassa säädetyssä päivityksessä Tanskalle laskettu määrä on yhtä suuri tai suurempi kuin tämä määrä, sen saataville asetetaan vielä 248 548 558 euroa niin, että oikeudelliset sitoumukset voidaan tehdä 1 päivän tammikuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

(56)Tanska on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Tanskan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(55)Annettava tuki rahoitetaan neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklaan perustuvalla komission unionin puolesta toteuttamalla lainanotolla. Tuki olisi maksettava erissä heti, kun Tanska on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet.

(54)Laskelmaa Tanskan enimmäisrahoitusosuudesta on määrä päivittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä asetuksen (EU) 2021/241 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tanskan saataville olisi asetettava tietty määrä nyt, jotta kyseisen asetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus voidaan tehdä 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Enimmäisrahoitusosuuden päivittämisen jälkeen neuvoston olisi komission ehdotuksesta tarvittaessa muutettava tätä päätöstä ilman aiheetonta viivytystä niin, että se sisältää päivitetyn enimmäisrahoitusosuuden.

(51)Asiaankuuluvien toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää ottaa toimintaan mukaan kaikki paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, joita asia koskee, myös työmarkkinaosapuolet, kaikkien suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten toteuttamisen osalta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tukivälineestä myönnettävästä tuesta tiedotetaan ja se tuodaan esille rahoitusta koskevan maininnan avulla.

(50)Se, että asetuksen (EU) 2021/241 perusteella rahoitettavat toimenpiteet otettiin huomioon kansallisessa talousarviossa ja useissa laajoissa poliittisissa yhteisymmärryksissä, erityisesti vihreää verouudistusta ja kestävää tieliikennettä koskevat toimenpiteet, merkitsi huomattavaa näkyvyyttä asian käsittelystä kiinnostuneen yleisön keskuudessa. Suunnitelma sisältää Tanskan selkeän sitoumuksen täyttää viestintää koskevat velvoitteet, kuten asetuksessa on vahvistettu.

(49)Kansallisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti Tanskan suunnitelman valmisteluvaiheissa kuultiin huomattavassa määrin työmarkkinaosapuolia ja elinkeinoelämän järjestöjä. Sidosryhmiä kuultiin suunnitelman valmistelun aikana kansallisten ”uudelleenaloitustiimien” ja ”ilmastokumppanuuksien” yhteydessä. Näiden tiimien ja kumppanuuksien aloitteita on otettu huomioon hallituksen käynnistämissä aloitteissa, jotka on myöhemmin hyväksytty Tanskan kansankäräjillä.

(47)Suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden odotetaan auttavan Tanskaa puuttumaan haasteisiin, joita esiintyy sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Niitä ovat muun muassa toimenpiteet digitaalisten ratkaisujen, kuten videokonsultaatioiden, käytön edistämiseksi terveydenhuollon alalla. Näin voidaan tukea terveydenhuollon saatavuutta haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien keskuudessa. Lisäksi tarkoituksena on varmistaa, että sukupuolten tasapuolinen edustus ja moninaisuus tutkimusryhmissä otetaan huomioon arvioitaessa yleisesti vihreän tutkimuksen ja kehityksen puitteissa jätettyjä hakemuksia. Oletuksena on, että myös tasa-arvonäkökohdat nivotaan lähtökohtaisesti osaksi uutta digitaalistrategiaa.

(46)Suunnitelmalle on luonteenomaista yhtenäinen visio siitä, että elpyminen on vihreän siirtymän nopeuttamisen väline. Suunnitelman kattamat komponentit ja yksittäiset toimenpiteet ovat keskenään johdonmukaisia. Kunkin komponentin kattamat uudistukset ja investoinnit ovat johdonmukaisia ja toisiaan vahvistavia, ja eri komponenttien välillä on synergioita ja täydentävyyksiä. Ehdotetut toimenpiteet eivät yhdessäkään komponentissa ole ristiriidassa toistensa vaikuttavuuden kanssa eivätkä heikennä sitä. Epäjohdonmukaisuuksia tai ristiriitaisuuksia ei ole havaittu myöskään eri komponenttien välillä.

(44)Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvattu sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu luotettavaan prosessiin ja rakenteeseen, jossa roolit ja vastuut on määritetty selkeästi ja asiaankuuluvat valvontatoiminnot on asianmukaisesti eriytetty. Valvontajärjestelmä ja muut asiaankuuluvat järjestelyt, kuten lopullisia saajia koskevien tietojen keräämiseen ja saataville asettamiseen liittyvät järjestelyt, ovat riittävät. Tanska ilmoitti ottaneensa käyttöön ARACHNE-järjestelmän, jolla täydennetään kansallisten järjestelmien käyttöä tiettyjen suunnitelmaan liittyvien vaatimusten osalta.

(43)Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa mainitaan käytössä olevat menettelyt, joilla varmistetaan sovellettavan unionin ja kansallisen lainsäädännön noudattaminen kaikkien toimenpiteiden toteuttamisen osalta. Kokonaisuutena valvontajärjestelmä ja muut asiaankuuluvat järjestelyt, kuten lopullisia tuensaajia koskevien tietojen keräämiseen ja saataville asettamiseen liittyvät järjestelyt, ovat asianmukaisia ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan asetuksen (EU) 2021/241 nojalla myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja ja välttämään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista. Kunkin yhdeksästä vastuuministeriöstä, joiden on määrä olla mukana komponenttien täytäntöönpanossa, olisi annettava elpymis- ja palautumissuunnitelmaa koskeva johdon vahvistuslausuma tarkastus- ja valvontavirastoon, joka toteuttaa tarkastus- ja valvontatoimet.

(42)Suunnitelmaan liittyy riittäviä täytäntöönpanotoimenpiteitä, muun muassa valvontaa ja tarkastuksia koskevia kattavia suojatoimia. Valtiovarainministeriöllä on yleinen vastuu suunnitelman toteutuksesta, kun taas muut ministeriöt vastaavat suunnitelman operatiivisista ja hallinnollisista näkökohdista. Valtiovarainministeriössä tarkastus- ja valvontaviraston vastuualueena on tarkastusten tekeminen ministeriöissä määrärahojen hyödyntämisen sekä tavoitteiden ja välitavoitteiden dokumentoinnin ja täyttymisen suhteen.

(41)Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa ehdotetut järjestelyt ovat asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan j alakohdan ja liitteessä V olevan 2.10 jakson mukaisesti asianmukaisia (luokitus A) ehkäisemään, havaitsemaan ja korjaamaan asetuksen nojalla myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja, ja on odotettavissa, että järjestelyjen avulla voidaan tuloksellisesti välttää päällekkäisen rahoituksen myöntäminen asetuksen nojalla ja muista unionin ohjelmista. Tämä ei vaikuta sellaisten muiden välineiden ja työkalujen soveltamiseen, joilla edistetään ja valvotaan EU:n lainsäädännön noudattamista muun muassa lahjonnan, petosten ja eturistiriitojen ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi sekä unionin varojen suojaamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisesti.

(40)Tanska on toimittanut kustannusarviot kaikista elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investointitoimenpiteistä. Yleisten verotoimenpiteiden kustannuksia, kuten vihreään verouudistukseen liittyvien poistojärjestelmien ja tutkimuksen ja kehityksen verovähennysjärjestelmän kustannuksia, arvioitiin mallien avulla. Kun on kyse investoinneista, joiden osalta on aiemmin ollut käytössä samankaltaisia toimenpiteitä, kuten energiatehokkuustoimenpiteitä tai pk-yritysten digitalisointituki, kustannusarviot oli ilmaistu selkeästi ja käytetty menetelmä oli mahdollista yksilöidä selvästi. Kun on kyse uudistuksista, kuten uudesta digitaalistrategiasta, tai uudenlaisista toimenpiteistä, kuten missioperustaisista tutkimus- ja kehityshankkeista, taikka toimenpiteistä, joiden osalta ei ole aiemmin ollut käytössä samankaltaisia järjestelmiä, kustannusarviot eivät olleet yhtä kehittyneitä. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(39)Tanska on toimittanut kustannusarviot kaikista toimenpiteistä, jotka sisältyvät suunnitelman kattamiin seitsemään komponenttiin. Arviot antavat jonkin verran osviittaa kustannusten osatekijöistä ja kustannustekijöistä. Ne perustuvat joissakin tapauksissa samankaltaisiin aiempiin politiikkatoimiin, tutkimustoimiin ja muihin lähteisiin. Suurimmat kustannustekijät perustuvat makrotaloudellisiin simulaatioihin. Joihinkin kustannustekijöihin on liitetty puutteellista dokumentaatiota, kuten puutteellisia sopimuksia, yksikköhintoja tai oletuksia.

(37)Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tukivälineestä annettavasta rahoitustuesta tiedotetaan ja se tuodaan esille asetuksen (EU) 2021/241 34 artiklan mukaisesti. Teknistä tukea on mahdollista pyytää teknisen tuen välineen kautta, jotta voidaan avustaa jäsenvaltioita niiden suunnitelman täytäntöönpanossa.

(36)Välitavoitteet ja tavoitteet ovat merkityksellisiä myös niiden toimenpiteiden kannalta, jotka ovat tukikelpoisia asetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jatkuvat oikeudelliset vaikutukset ilmenevät paitsi asetuksen 24 artiklan 3 kohdasta myös sen 24 artiklan 2 kohdasta, jonka mukaan välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen on myös tällaisten toimenpiteiden osalta perusteltava maksupyynnöllä.

(35)Välitavoitteet ja tavoitteet ovat selkeät ja realistiset. Kyseisille välitavoitteille ehdotetut indikaattorit ovat merkitykselliset, hyväksyttävät ja luotettavat. Tanskan suunnitelman välitavoitteet ja tavoitteet muodostavat tarkoituksenmukaisen järjestelmän suunnitelman toteutuksen seuraamiseksi. Tanskan kuvailemat varmennusmekanismit, tietojenkeruu ja vastuualueet ovat niin luotettavia, että niillä voidaan riittävällä tavalla perustella maksupyynnöt sen jälkeen, kun välitavoitteet ja tavoitteet on arvioinnin mukaan saavutettu. Erityiset tiedot, jotka kerätään hankkeista, ovat tietoja lopullisista saajista / tuensaajista, toimeksisaajista ja alihankkijoista. Tietojenkeruun tarkoituksena on saada tietämystä riskeistä, jotka liittyvät erityisesti keskittymiseen ja maineeseen.

(33)Oletuksena on, että suunnitelman keskeisiä uudistuksia jatketaan vuoden 2026 jälkeen. Suunnitelman kunnianhimoisilla tutkimuksen ja kehityksen hankkeilla, varsinkin niillä, joilla parannetaan hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia, voi olla myönteisiä pitkäkestoisia vaikutuksia ilmastotavoitteiden saavuttamiseen. Parantamalla terveydenhuollon kriittisten tarvikkeiden hallintajärjestelmiä on tarkoitus vahvistaa terveydenhuollon selviytymiskykyä pitkällä aikavälillä. Digitaali-investointien ja digitaalistrategian täytäntöönpanon odotetaan tuottavan pysyviä vaikutuksia maan julkishallinnon ja pk-yritysten nopeamman digitaalisen muutoksen kautta. Suunnitelman pysyviä vaikutuksia voidaan vahvistaa myös luomalla synergioita suunnitelman ja muiden ohjelmien välillä, mukaan lukien koheesiopolitiikan varoin rahoitetut ohjelmat.

(32)Kaavailtujen uudistusten ja investointien odotetaan toteutuessaan saavan aikaan pysyviä rakenteellisia muutoksia taloudessa. Energiaverojen korottamisen – ja myöhemmin yhdenmukaisen kasvihuonekaasupäästöjä koskevan veron käyttöönoton – on määrä auttaa nopeuttamaan talouden vihreää siirtymistä, jotta kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää pysyvästi. Talouden vihreän siirtymän tavoitteita tuetaan johdonmukaisesti ja tehokkaasti erilaisilla toimenpiteillä ja investoinneilla, erityisesti kohdentamalla rahoitusta aloille, joilla kasvihuonekaasupäästöt ovat suurimmat (kuten liikenne ja maatalous), ja parantamalla samaan aikaan energiatehokkuutta.

(30)Jotta voidaan vastata digitaalisesta muutoksesta johtuviin haasteisiin, digitaalistrategiaan on tarkoitus sisällyttää toimenpiteitä digiosaamisen kehittämiseksi. Lisäksi suunnitelma sisältää investointeja erittäin nopeiden laajakaistayhteyksien käyttöön ottamiseksi maaseutualueilla, jotta voidaan lisätä yhteenkuuluvuutta. Ehdotettujen toimenpiteiden odotetaan toteutuessaan auttavan merkittävästi vastaamaan digitaalisesta muutoksesta johtuviin haasteisiin.

(29)Suunnitelma kattaa investointeja yritysten digitalisoimiseksi. Tarkoituksena on vahvistaa erityisesti pk-yritysten asemaa digitaalisilla sisämarkkinoilla. Suunnitelma sisältää myös toimenpiteitä, joilla lisätään maan julkishallinnon digitalisointia, jotta voidaan vastata yksilöiden ja yritysten muuttuviin tarpeisiin, kun on kyse vuorovaikutuksesta julkishallinnon kanssa. Jotta voidaan aikaistaa talouden elpymistä ja kannustaa yrityksiä investoimaan nykyaikaiseen ja vihreään digitaaliteknologiaan ottaen huomioon hiilidioksidipäästöistä kannettavan veron korottaminen, suunnitelma sisältää myös joitakin laajoja verojärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus saada aikaan huomattavia määriä yksityisiä investointeja digitaaliteknologiaan. Ehdotettujen toimenpiteiden odotetaan toteutuessaan edistävän merkittävästi digitaalista muutosta.

(28)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan f alakohdan ja liitteessä V olevan 2.6 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään digitaalista muutosta tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Digitaalitavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 25 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna.

(27)Tanskan kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteiden saavuttaminen edellyttää paitsi huomattavia investointeja ja uudistuksia kaikilla talouden aloilla myös uudenlaista tutkimusta ja innovointia. Vihreää tutkimusta ja kehitystä koskeva komponentti sisältää tilapäisen korotuksen tutkimuksen ja kehityksen verovähennyskelpoisuuteen kaikkien yritysten osalta kannustimen luomiseksi vihreään innovointiin. Missioperustaisissa tutkimuksen ja kehityksen kumppanuuksissa on tarkoitus keskittyä erityistavoitteisiin, jotka koskevat mahdollisten lähitulevaisuuden kasvihuonekaasuvähennysten tutkimista. Hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevassa tutkimushankkeessa on tarkoitus tutkia mahdollisuutta varastoida hiilidioksidia käytöstä poistettuihin Pohjanmeren öljy- ja kaasukenttiin. Pohjanmereen voitaisiin mahdollisesti varastoida hiilidioksidia muista EU:n jäsenvaltioista.

(26)Suurin suunnitelmaan sisältyvä uudistusaloite on vihreä verouudistus, jossa etupainotetaan vihreitä investointeja ja korotetaan energiaveroja vuodesta 2023 alkaen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Komponentti sisältää toimenpiteitä, joilla parannetaan kotitalouksien, teollisuuden ja julkisten rakennusten energiatehokkuutta. Suunnitelma sisältää kohdennettuja uudistuksia ja investointeja liikenteeseen ja maatalouteen. Liikenne ja maatalous ovat suurimmat päästökauppajärjestelmään kuulumattomien alojen päästöjen aiheuttajat Tanskassa. Kestävää tieliikennettä koskeva komponentti sisältää uudistuksen, jolla muutetaan verotusta ja edistetään romuttamista vanhojen dieselautojen osalta, ja toimenpiteitä ympäristöystävällisen liikenteen ja vihreän infrastruktuurin edistämiseksi. Maatalouden vihreää siirtymää ja ympäristöä koskeva komponentti sisältää uudistuksen, jolla suuren hiilipitoisuuden maatalousmaat poistetaan viljelykäytöstä ympäristö- ja ilmastotarkoituksissa, ja kattaa investoinnit, joilla muun muassa edistetään luonnonmukaista maataloutta, innovointia sekä teollisuusalueiden ja pilaantuneen maan kunnostamista.

(25)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 59 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan (2030) sisältyvien tietojen kanssa. Suunnitelman pääasiallinen painopiste on vihreän siirtymän nopeuttamisessa. Suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat linjassa Tanskan energia- ja ilmastosuunnitelman (2021–2030) kanssa tai jopa ylittävät ne energiatehokkuuden tavoitetason osalta. Toimenpiteet ovat myös linjassa Tanskan yleisen tavoitteen kanssa: Tanska aikoo vähentää kasvihuonekaasuja 70 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta sekä saavuttaa ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä.

(24)Euroopan komission ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta antamien teknisten ohjeiden (2021/C 58/01) mukaisesti Tanska on toimittanut perustelut sille, ettei sen suunnitelma aiheuta merkittävää haittaa yhdellekään ympäristötavoitteelle. Sama pätee energiatehokkuutta koskevaan komponenttiin, jonka keskiössä on öljypoltinten ja kaasu-uunien korvaaminen sähkölämpöpumpuilla, sekä kestävään liikenteeseen, jonka osalta on määrä tukea ainoastaan päästötöntä tai vähäpäästöistä liikkuvaa kalustoa asetuksen (EU) 2021/241 nojalla.

(21)Suunnitelman täytäntöönpanon odotetaan auttavan pitämään yllä suurta sosiaalista yhteenkuuluvuutta, koska sillä lisätään työllisyyttä maaseutualueilla ja laajennetaan digitaalisia palveluja. Oletuksena on, että kasvun ja työllisyyden kannalta suurimmat tulokset saadaan etupainotetuista vihreistä investoinneista ja digitaali-investoinneista, rakennusten perusparannuksista energiatehokkuuden lisäämiseksi ja investoinneista kestävään liikenteeseen, maatalouteen sekä tutkimukseen ja kehitykseen. Suunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myös lisäävän sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sillä se sisältää haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kohdennettuja toimenpiteitä. Lisäksi työllisyyteen kohdistuvien myönteisten vaikutusten odotetaan parantavan integroitumista seuraavien ryhmien osalta: työmarkkinoiden laitamilla olevat henkilöt, henkilöt, jotka ovat saaneet virallista ja muuta koulutusta muita vähemmän, maahanmuuttajataustaiset työntekijät ja vammaiset. Yhdellä suunnitelman toimenpiteistä pyritään parantamaan haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien yhtäläistä pääsyä terveydenhuollon piiriin terveydenhuollon etäpalvelujen avulla.

(20)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista nostaa Tanskan BKT:tä 0,4–0,6 prosenttia vuoteen 2024 mennessä. Suunnitelma sisältää kunnianhimoisen uudistus- ja investointipaketin, jolla puututaan maan haasteisiin ja vahvistetaan sen taloudellista, institutionaalista ja sosiaalista palautumiskykyä. Oletuksena on, että ehdotetut toimenpiteet lisäävät Tanskan kilpailukykyä ja tuottavuutta, koska niillä tuetaan investointeja ja edistetään tutkimusta ja kehitystä, innovointia ja digitalisaatiota. Suunnitelman täytäntöönpanon odotetaan yleisesti ottaen vaikuttavan myönteisesti BKT:n kasvuun ja työllisyyden kasvuun lyhyellä aikavälillä sekä vahvistavan potentiaalista tuotosta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

(19)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(16)Suunnitelmassa painotetaan vahvasti tutkimusta ja kehitystä. Se kattaa rahoituksen myöntämisen tutkimuksen ja kehityksen alan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille, jotka keskittyvät vihreään siirtymään, sekä tutkimuksen ja kehityksen alan verovähennyskelpoisuuden yleisen kynnysarvon tilapäisen korottamisen tällaisten investointien edistämiseksi. Lisäksi näiden toimenpiteiden odotetaan kannustavan yhä useampia yrityksiä osallistumaan tutkimus- ja kehitystoimintaan ja samalla laajentavan innovointiperustaa. Vihreän tutkimuksen kumppanuuksien on määrä tarjota pk-yrityksille uusia mahdollisuuksia osallistua ilmastoon liittyvään tutkimus- ja kehitystoimintaan ja edistää innovaatioiden leviämistä.

(15)Lisäksi suunnitelma sisältää useita yleisiä ja kohdennettuja toimenpiteitä digitaalisen muutoksen edistämiseksi. Vihreään verouudistukseen liittyvien poistojärjestelmien odotetaan edistävän suuressa määrin digitaali-investointeja. Kohdennetuilla tukijärjestelmillä on määrä tukea pk-yritysten digitalisointipyrkimyksiä ja auttaa ulottamaan laajakaistayhteydet maaseutualueille, joilla niitä ei aiemmin ole ollut saatavilla. Tanskan uuden digitaalistrategian odotetaan johtavan merkittäviin uudistuksiin, joilla voidaan parantaa edelleen julkishallinnon digitalisointituloksia yhteentoimivuuden tarkoituksissa, jotta voidaan parantaa julkisen sektorin palvelujen saatavuutta yksityishenkilöiden ja yritysten osalta.

(14)Suunnitelman päätavoitteena on nopeuttaa vihreää siirtymää. Yksi keskeisistä uudistusaloitteista on vihreä verouudistus. Ensimmäisessä vaiheessa vihreässä verouudistuksessa korotetaan investointien verovähennyskelpoisuutta, jotta voidaan luoda yrityksille kannustin nopeuttaa vihreitä investointeja. Tämän odotetaan helpottavan uudistuksen täytäntöönpanoa. Toisessa vaiheessa korotetaan energiaveroja vuodesta 2023 alkaen ja puututaan fossiilisten energialähteiden hiilidioksidisisältöön ja luodaan siten kannustin puhtaan energian käyttämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Suunnitelma sisältää myös komponentteja, jotka koskevat kotitalouksien, teollisuuden ja julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantamista, kestävien liikenneratkaisujen edistämistä sekä rahoituksen myöntämistä vihreitä tutkimus- ja kehityshankkeita varten.

(11)Kaikki suunnitelman komponentteja tukevat toimenpiteet kattavat laajalti toimintapolitiikat, joilla edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, työpaikkoja, kilpailukykyä sekä hyvin toimivia sisämarkkinoita. Suunnitelmaan sisältyy vahva tutkimuksen ja kehityksen painopiste: yli 17 prosenttia kokonaismenoista on varattu vihreisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin. Tutkimukseen ja kehitykseen tehtävillä investoinneilla odotetaan olevan myönteisiä heijastusvaikutuksia tuottavuuteen. Suunnitelmaan sisältyvillä kaavailluilla rakennushankkeilla on tarkoitus tukea pk-yrityksiä ja paikallisia työpaikkoja. Pk-yritysten digitaalisen tuen järjestelmällä on määrä auttaa pk-yrityksiä poistamaan investoinnin esteitä ja käyttämään uusia ja edistyksellisiä teknologisia ja sähköisen kaupan ratkaisuja. Ulottamalla erittäin nopeat laajakaistayhteydet maaseutualueille, joilla tällaisia yhteyksiä ei ole aiemmin ollut, voidaan mahdollisesti liittää uusia pk-yrityksiä osaksi digitaalitaloutta.

(7)Asetuksen (EU) 2021/241 3 artiklan mukaan tukivälineen soveltamisala koskee Euroopan kannalta merkityksellisiä politiikan aloja, jotka on jäsennelty kuuteen pilariin: a) vihreä siirtymä; b) digitaalinen muutos; c) älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, mukaan lukien taloudellinen yhteenkuuluvuus, työpaikat, tuottavuus, kilpailukyky, tutkimus, kehittäminen ja innovointi, sekä toimivat sisämarkkinat, joilla on vahvoja pk-yrityksiä; d) sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; e) terveys ja taloudellinen, sosiaalinen ja institutionaalinen palautumiskyky muun muassa kriisivasteen ja kriisivalmiuden parantamiseksi; ja f) seuraavalle sukupolvelle, lapsille ja nuorille, suunnatut toimintapolitiikat, kuten koulutus ja osaaminen.

(3)Tanska toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Sitä ennen oli toteutettu kansallisen lainsäädännön mukaisesti paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisprosessi. Kansallinen sitoutuminen elpymis- ja palautumissuunnitelmiin tukee suunnitelmien menestyksekästä toteuttamista, pysyvien vaikutusten aikaansaamista kansallisella tasolla sekä uskottavuutta Euroopan tasolla. Komissio on arvioinut mainitun asetuksen 19 artiklan mukaisesti Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjen arviointia koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

(2)Neuvosto antoi Tanskalle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti, että Tanska toteuttaisi kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta voidaan torjua pandemiaa tehokkaasti, saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys, samalla kun lisätään investointeja. Se suositti myös, että Tanska parantaisi terveydenhuoltojärjestelmänsä selviytymiskykyä. Talouden elpymisen edistämiseksi suositettiin, että aikaistettaisiin toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistettäisiin yksityisiä investointeja. Neuvosto suositti myös, että Tanska keskittäisi investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen sekä tutkimukseen ja innovointiin, myös innovointiperustan laajentamiseksi. Lisäksi neuvosto suositti, että Tanska tehostaisi rahanpesun torjunnan valvontaansa ja panisi rahanpesun torjuntasäännöstönsä tehokkaasti täytäntöön. Arvioituaan edistymistä kyseisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että Tanska on edistynyt merkittävästi sen suosituksen suhteen, joka koskee kaikkien tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista pandemian torjumiseksi, maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttamiseksi keskipitkällä aikavälillä ja velkakestävyyden varmistamiseksi samalla, kun lisätään investointeja. Tanska on jossain määrin edistynyt sen suosituksen suhteen, joka koskee terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn parantamista. Sama pätee suositukseen, joka koskee toteutusvalmiiden julkisten investointihankkeiden aikaistamista ja yksityisten investointien edistämistä talouden elpymisen edistämiseksi, sekä suositukseen, joka koskee investointien keskittämistä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, kestävään liikenteeseen sekä tutkimukseen ja innovointiin. Innovointiperustan laajentamisen tavoitteessa on edistytty jossain määrin. Komissio katsoo, että Tanska on edistynyt jossain määrin rahanpesun torjunnan valvontansa tehostamisessa ja rahanpesun torjuntasäännöstönsä tehokkaassa täytäntöönpanossa.

(1)Covid-19-pandemia on vaikuttanut vahingollisesti Tanskan talouteen. Vuonna 2019 Tanskan bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti oli 172 prosenttia EU:n keskiarvosta. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan Tanskan reaalinen BKT supistui 2,7 prosenttia vuonna 2020. Sen odotetaan nousevan 0,1 prosenttia kumulatiivisesti vuosina 2020 ja 2021. Keskipitkän aikavälin taloudelliseen suorituskykyyn vaikuttavia pidemmän aikavälin näkökohtia ovat hyvin toimivat työmarkkinat, vahva ja vientiin suuntautunut valmistusteollisuus sekä kehittyneet sosiaalipalvelut. Vaikka Tanskan talouden tuottavuus on edelleen EU:n korkeimpia, tuottavuuden kasvu on ollut pitkään vaimeaa erityisesti kotimaan palvelusektorilla. Työvoiman tarjonnan varmistaminen väestörakenteen muutoksista ja teknologisista muutoksista huolimatta ja puuttuminen työvoimapulaan, erityisesti pulaan koulutetuista työntekijöistä ja tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoista, ovat edelleen keskeisiä tekijöitä kestävän ja osallistavan kasvun edistämisen kannalta Tanskassa.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.6.2021 COM(2021) 326 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖKSEKSI Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 154 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1: Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn parantaminen Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin on osaltaan parannettava terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja varautumista covid-19:n kaltaisiin odottamattomiin kriiseihin. Komponentti sisältää neljä toimenpidettä, jotka liittyvät lääkkeiden kriittisiin varastoihin, terveydenhuollon etäpalveluihin, covid-19-rokotteiden tutkimukseen ja lääkintätarvikkeiden hallintaan. Tähän sisältyy lääkkeiden strategisen varastoinnin varmistaminen, jonka odotetaan vähentävän toimitusketjujen haavoittuvuutta. Tanskan odotetaan myös vahvistavan terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointia, mikä hyödyttää erityisesti harvaan asutuilla alueilla asuvia. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla on tarkoitus osaltaan edistää Tanskalle vuonna 2020 osoitettua maakohtaista suositusta eli ”parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä muun muassa varmistamalla, että kriittisiä lääkinnällisiä tuotteita on riittävästi, ja puuttumalla terveydenhuollon henkilöstöpulaan” (maakohtainen suositus 1.2, 2020). A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Investointi 1: Kliininen tutkimus covid-19-rokotteiden vaikutuksista Tanskan investoi covid-19-rokotteita koskevaan laajaan kliiniseen kohorttitutkimukseen lisätäkseen tietämystä rokotteiden vaikutuksista ja sivuvaikutuksista. Toimenpiteen tavoitteena on mitata pitkän aikavälin vaikutuksia immuniteetin ja sivuvaikutusten osalta. Näitä tietoja voidaan käyttää covid-19-rokotusohjelman parantamiseen. Investointi 2: Toimenpiteet kriittisten lääkkeiden varastojen varmistamiseksi Jotta voidaan välttää kriittisiä tilanteita, joissa tärkeistä lääkkeistä on pulaa, Tanska laajentaa käyttöön ottamaansa infrastruktuuri- ja logistiikkatukea, jotta voidaan ylläpitää ja varmistaa kriittisten lääkkeiden strategisia varastoja toissijaisilla terveydenhuollon aloilla. Kriittisten lääkkeiden luettelo on laadittu alueiden kliinisten farmakologien antamien tietojen perusteella. Investointi 3: Digitaaliset ratkaisut terveydenhuoltoalalla Covid-19-pandemian aikana on käytetty uusia digitaalisia ratkaisuja, joilla lisätään kansalaisten ja terveydenhuoltojärjestelmän välisiä yhteyksiä. Terveysministeriö kehittää ja lisää näiden uusien digitaalisten ratkaisujen käyttöä, kuten 1) digitaalisten ratkaisujen laajamittaista käyttöä, 2) videokonsultaatioita, 3) potilaiden osallistumista ja terveydenhuollon etäpalvelujen laajaa käyttöä. Investointi 4: Hätätilanteiden hallinta ja kriittisten lääkinnällisten tuotteiden seuranta Covid-19-pandemia on osoittanut, että tarvitaan akuuttia suunnittelua ja seurantaa sekä covid-19-rokotepulan ja toimitusongelmien että mahdollisten sivuvaikutusten varalta. Tämän toimenpiteen tavoitteena on parantaa infrastruktuuria, jonka avulla voidaan seurata rokotepulaa ja toimitusongelmia sekä seurata covid-19-rokotteiden mahdollisia sivuvaikutuksia ja puuttua niihin, sekä vahvistaa yleistä hätäsuunnittelua.

A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perus-taso Pää-määrä Vuosineljännes Vuosi 1 1 – Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistaminen – toimenpiteet kriittisten lääkkeiden varastojen varmistamiseksi Välitavoite Tanskan lääkeviraston laatima kriittisten lääkkeiden varastojen arviointiraportti, jonka tarkoituksena on välttää tilanteet, joissa Tanskassa on pulaa merkittävistä lääkkeistä. Raportti kriittisten lääkkeiden varastojen arvioinnista ja tarvittaessa Tanskan lääkeviraston jatkotoimista. 4. vuosineljännes 2021 Välitavoite saavutetaan, kun Tanskan lääkevirasto on arvioinut kriittisten lääkkeiden varastot ja raportoinut niistä Tanskan terveysministeriölle. Arviointi on erittäin tärkeä väline, jonka avulla voidaan ennustaa kriittisten lääkkeiden varastointikapasiteettia ja varmistaa sen asianmukainen taso. Arviointiin on sisällytettävä infektiopaineet ja covid-19-potilaiden lukumäärä sekä lääkemarkkinoiden yleinen kehitys. 2 1 – Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistaminen – digitaaliset ratkaisut terveydenhuoltoalalla Välitavoite Tanskan terveysministeriö laatii tiiviissä yhteistyössä Tanskan alueiden kanssa arvion potilaiden osallistumisesta ja terveydenhuollon etäpalvelujen laajasta käytöstä. Arvio terveydenhuollon etäpalvelujen ratkaisuista terveysongelmien osalta 4. vuosineljännes 2021 Keskusalue raportoi tiiviissä yhteistyössä Tanskan alueiden kanssa Tanskan terveysministeriölle terveydenhuollon etäpalvelujen ratkaisuista terveysongelmien osalta, jotta voidaan kehittää edelleen ja lisätä terveydenhuollon etäpalvelujen käyttöä ja potilaiden osallistumista. 3 1 – Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistaminen – digitaaliset ratkaisut terveydenhuoltoalalla Tavoite Kehitetään terveydenhuollon etäkonsultointipalveluja (KontaktLæge) ja asetetaan niitä saataville useille alustoille. Lukumäärä 1 2 4. vuosineljännes 2021 Lisätäkseen terveydenhuollon etäkonsultointipalvelujen (KontaktLæge) käyttöä muilla mobiililaitealustoilla Tanskan terveysministeriö kehittää yhteistyössä Medcomin kanssa KontaktLæge-sovelluksen ja asettaa sen saataville toisella mobiililaitealustalla. Medcom on Tanskan terveysministeriön, Tanskan alueiden ja paikallishallinnon rahoittama ja omistama voittoa tavoittelematon järjestö, jonka tehtävänä on helpottaa Tanskan terveydenhuoltoalan viranomaisten, organisaatioiden ja yksityisten yritysten välistä yhteistyötä. 4 1 – Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistaminen – digitaaliset ratkaisut terveydenhuoltoalalla Välitavoite Digitaalisen kyselylomakkeen toteuttaminen MinLæge-sovelluksessa (”Lääkärini-sovellus”) Digitaalisten kyselylomakkeiden ja potilaiden ilmoittamien tietojen käyttö MinLæge-sovelluksen kautta. 1. vuosineljännes 2022 Toimenpiteen tavoitteena on antaa yleislääkäreille mahdollisuus pyytää MinLæge-sovelluksen kautta käyttäjiä täyttämään pneumokokkia, influenssaa ja raskautta koskevat digitaaliset kyselylomakkeet ja siten osittaa potilaat nopeasti rokotusten ja muiden sairauksien osalta. Tiiviissä yhteistyössä Tanskan yleisten ammatinharjoittajien järjestön kanssa annetaan kirjallinen raportti, jossa esitetään tekniset ja lääketieteelliset päätelmät. 5 1 – Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistaminen – Kliininen tutkimus covid-19-rokotteiden vaikutuksista Välitavoite Raportti, joka koskee Trial Nationin ja Århusin yliopistollisen sairaalan tekemää tutkimusta covid-19-rokotteiden vaikutuksista ja sivuvaikutuksista ja joka toimitetaan Tanskan terveysministeriölle Tehdään tutkimus ja julkaistaan raportti, jossa esitetään tulokset ja lisätietoa covid-19-rokotteiden vaikutuksista ja sivuvaikutuksista. 3. vuosineljännes 2023 Trial Nation toteuttaa yhteistyössä Århusin yliopistollisen sairaalan kanssa tutkimuksen, johon osallistuu 10 000 kokeen osanottajaa kahden vuoden ajan rokottamisen jälkeen, ja julkaisee sen. Tutkimus ja raportti toimitetaan Tanskan terveysministeriölle. 6 1 – Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistaminen – Hätätilanteiden hallinta ja kriittisten lääkinnällisten tuotteiden seuranta Tavoite Otetaan käyttöön vapaaehtoinen tietotekniikkajärjestelmä, jolla raportoidaan covid-19-rokotteiden sivuvaikutuksista 1 250:een yleislääkäreiden paikalliseen digitaaliseen alustaan. Lukumäärä 1 000 2 250 3. vuosineljännes 2021 Toteutetaan tietotekniikkajärjestelmä, joka koskee covid-19-rokotteiden sivuvaikutusten raportoimista 1 250:een yleislääkäreiden paikalliseen digitaaliseen alustaan (alustoja oli 1 000 vuonna 2021). Tanskan lääkevirasto varmistaa, että yleislääkäreiden käyttöön tarkoitettu covid-19-rokotteiden sivuvaikutusten raportointia koskeva tietotekniikkajärjestelmä toteutetaan. B. KOMPONENTTI 2: Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tällä komponentilla pyritään kolmeen tavoitteeseen. Ensinnäkin ehdotetuissa aloitteissa on käytettävä tunnettuja ja tehokkaita välineitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Tanskan maataloudessa samalla, kun minimoidaan tuotannon väheneminen. Tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä arviolta 0,1 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi rannikkovesiin pääsevien typpipäästöjen odotetaan vähenevän arviolta 198 tonnia vuoteen 2030 mennessä. Näin Tanskan maatalousalan odotetaan edistävän Tanskan ilmastotavoitetta, joka on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 70 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, sekä kohentavan ympäristön tilaa. Luonnonmukaisen maatalouden lisääminen on sekä keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi että Tanskan maatalousalan vihreän siirtymän tavoite. Toiseksi Tanskan hallituksen vihreän tutkimuksen strategian täydennykseksi otetaan käyttöön merkittäviä varoja maatalousalan lupaavien teknologioiden tutkimukseen ja kehittämiseen. Tarkoituksena on dokumentoida ja demonstroida niin sanotun ruskean biojalostuksen teknologian kasvihuonekaasuvaikutuksia. Teknologian tekninen potentiaali on arviolta 2 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuoteen 2030 mennessä. Tämä vastaa noin kahdeksasosaa maatalousalan kasvihuonekaasupäästöistä. Näin ollen tällaisten uusien ratkaisujen ja teknologioiden tutkimus ja kehittäminen ovat keskeisessä asemassa Tanskan maataloussektorin vihreässä siirtymässä – sekä kansallisten päästöjen vähentämiseksi että sen osoittamiseksi muulle maailmalle, että maatalouden päästöjä voidaan leikata vähentämättä alan tuotantoa. Lisäksi aiempi tuotanto on aiheuttanut vakavaa ympäristön saastumista ja maaperän pilaantumista. Kemikaaleja ja haitallisia aineita on päästetty suoraan luontoon. Tietämys kemikaalien luontoon päästämisen haitallisista vaikutuksista ja tuleville sukupolville aiheutuvista haitoista on ollut puutteellista. Tähän komponenttiin kuuluvat investoinnit, joiden avulla pyritään kunnostamaan aiemmin teollisuuskäytössä olleet maa-alueet, joiden saastuminen johtuu kestämättömistä tuotantokäytännöistä. Tällä komponentilla vastataan Tanskalle vuonna 2020 osoitettuun maakohtaiseen suositukseen, jonka mukaan on tarpeen ”keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön” (maakohtainen suositus 2, 2020). B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1: Runsashiilinen maaperä Aloitteen tavoitteena on vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin runsashiilisellä maaperällä tapahtuvasta tuotannosta. Lisäksi uudelleenkostuttamalla runsashiilistä maaperää ja poistamalla se tuotantokäytöstä voidaan osaltaan vähentää typpipäästöjä. Investointi 1: Luonnonmukainen maatalous Toimenpiteen tavoitteena on kannustaa useampia viljelijöitä siirtymään perinteisestä maataloudesta luonnonmukaiseen maatalouteen. Lisäksi tämä toimenpide lisää osaltaan tanskalaisten luonnonmukaisten maataloustuotteiden kauppaa. Investointi 2: Siirtyminen luonnonmukaisiin elintarvikkeisiin julkisissa ateriapalveluissa Toimenpiteen kohteena ovat laaja-alaiset koulutusohjelmat ja tukiohjelmat, joilla helpotetaan siirtymistä entistä luonnonmukaisempiin, terveellisempiin ja ympäristön kannalta kestävämpiin elintarvikkeisiin julkisissa ateriapalveluissa. Investointi 3: Luonnonmukaisuuden alan innovaatiokeskus Tämän toimenpiteen tarkoituksena on perustaa innovaatiokeskus. Keskuksen tehtävänä on toteuttaa tutkimus-, kokeilu- ja kehitystoimia luonnonmukaisen maatalouden ja luonnonmukaisten elintarvikkeiden alalla sekä kerätä ja levittää tietoa luonnonmukaisista tuotteista, jotta voidaan kehittää maataloutta teknisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta optimaalisella tavalla hyvien tutkimuskäytäntöjen mukaisesti ja muista intresseistä riippumatta. Investointi 4: Luonnonmukaisuuden ja kasvipohjaisuuden edistämishankkeet

Luonnonmukaisen maatalouden säätiön yhteyteen perustetaan vuosittainen pooli, joka tukee luonnonmukaisemman kasvipohjaisen elintarvikejärjestelmän kehittämistä pellolta pöytään -periaatteen mukaisesti. Investointi 5: Maatalouden ilmastoteknologiat Tällä toimenpiteellä Tanska investoi edelleen markkinoiden lupaavimpien teknologioiden laajentamiseen. Uusien teknologioiden tutkimus hyödyttää paitsi ilmastoa ja ympäristöä myös uusien työpaikkojen luomista. Investointi 6: Teollisuusalueiden ja pilaantuneiden maa-alueiden kunnostaminen Toimenpiteellä on tarkoitus kunnostaa kymmenen aiemmin teollisuuskäytössä ollutta maa-aluetta, joiden saastuminen johtuu maaperään päästetyistä kemikaaleista. Aloite toteutetaan myöntämällä tukea Tanskan alueille (alueellinen hallintoyksikkö), jotka ovat hallinnollisesti vastuussa pilaantuneesta maaperästä. Alueiden kunnostamisen odotetaan parantavan pysyvästi paikallista ympäristöä ja luovan taloudellista toimintaa maaseutualueilla. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin . Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 7 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Luonnonmukainen maatalous Tavoite Vähintään 40 hankkeen saattaminen päätökseen luonnonmukaisen maatalouden säätiön puitteissa. Lukumäärä 0 40 4. vuosineljännes 2025 Hankkeilla edistetään luonnonmukaisten maataloustuotteiden kauppaa ja markkinointia sekä lisätään tietämystä ja kehitetään osaamista luonnonmukaisen tuotannon alalla. Tavoite saavutetaan, kun vähintään 40 hanketta on saatettu päätökseen. 8 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Siirtyminen luonnonmukaisiin elintarvikkeisiin julkisissa ateriapalveluissa Tavoite Nostetaan julkisissa ateriapalveluissa käytettävien luonnonmukaisten tuotteiden osuus vähintään 35 prosenttiin. % 23 35 4. vuosineljännes 2025 Aloite toteutetaan erillisinä rahoitettavien hankkeiden pooleina luonnonmukaisen maatalouden säätiön puitteissa. Tavoite saavutetaan, kun luonnonmukaisten tuotteiden osuus julkisissa ateriapalveluissa on noussut vähintään 35 prosenttiin. 9 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Luonnonmukaisuuden alan innovaatiokeskus Tavoite Vähintään kuuden luonnonmukaisuuden alan innovointia tukevan hankkeen saattaminen päätökseen. Lukumäärä 0 6 4. vuosineljännes 2025 Luonnonmukaisuuden alan innovaatiohankkeissa kerätään ja välitetään tietoa luonnonmukaisen maatalouden tukemiseksi sekä taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävien maatilojen luomiseksi. Lisäksi luonnonmukaisuuden alan innovaatiohankkeet koostuvat luonnonmukaisen maatalouden tutkimuksesta ja kokeista. Tavoite saavutetaan, kun vähintään 6 hanketta on saatettu päätökseen. 10 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Luonnonmukaisuuden ja kasvipohjaisuuden edistämishankkeet Tavoite Vähintään 10 hanketta, joilla pyritään tukemaan luonnonmukaisempien kasvipohjaisten elintarvikkeiden kehittämistä, saatetaan päätökseen. Lukumäärä 0 10 4. vuosineljännes 2025 Tarkoituksena on tukea hankkeita, jotka koostuvat tietoon perustuvista käytännön aloitteista, joilla vahvistetaan valmiuksien kehittämistä ja synergioita luonnonmukaisten kasvipohjaisten elintarvikkeiden edistämisen alalla. Tämä koskee viljelyä, arvoketjun vahvistamista, myynninedistämistä, ravitsemusta, luonnonmukaisten kasvipohjaisten elintarvikkeiden kauppaa ja kansainvälistä myynninedistämistä sekä tällaisten aloitteiden tietopohjan yleistä vahvistamista. Tavoite saavutetaan, kun vähintään 10 hanketta on saatettu päätökseen. 11 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Maatalouden ilmastoteknologiat Välitavoite Maatalouden ilmastoteknologioita (ruskeat biojalostamot) koskevien tukijärjestelmien hakumenettelyn saattaminen päätökseen. Tarjouspyyntö on saatettu päätökseen. 4. vuosineljännes 2021 Välitavoite on saavutettu, kun hakukierros on päättynyt ja kun Tanskan maatalousvirasto ilmoittaa kotisivullaan, että hakukierros on päättynyt. Järjestelmän tavoitteena on demonstroida sellaisten niin sanottujen ruskeiden biojalostamoiden käyttöä, joilla on suurta potentiaalia vähentää maatalouden kasvihuonekaasupäästöjä. 12 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Maatalouden ilmastoteknologiat Tavoite Yhden täyden mittakaavan biojalostamon perustaminen. Lukumäärä 0 1 4. vuosineljännes 2025 Toteutetaan 31. joulukuuta 2025 mennessä niin sanottu ruskea biojalostamo, jossa teknologiaa voidaan testata täydessä mittakaavassa. Ilmasto- ja ympäristövaikutusten dokumentointi sekä niiden vaikutusten dokumentointi, joita aiheutuu biohiilen lisäämisestä maaperään. Raportit tutkimuksesta ja kehityksestä, mukaan lukien ilmasto- ja ympäristövaikutusten dokumentointi sekä niiden vaikutusten dokumentointi, joita aiheutuu biohiilen lisäämisestä maaperään. 13 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Runsashiilinen maaperä Välitavoite Sellaista tukijärjestelmää koskeva hakumenettely, joka koskee runsashiilisen maaperän uudelleenkostuttamista ja poistamista tuotantokäytöstä, saatetaan päätökseen. Sellaista tukijärjestelmää koskeva hakumenettely, joka koskee runsashiilisen maaperän poistamista tuotantokäytöstä, saatetaan päätökseen. 4. vuosineljännes 2021 Järjestelmän tarkoituksena on luoda viljelijöille taloudellisia kannustimia poistaa runsashiiliset maa-alueensa tuotantokäytöstä ja kostuttaa ne uudelleen, jotta estetään hiilen pääseminen ilmakehään. Välitavoite on saavutettu, kun hakukierros on päättynyt ja kun Tanskan ympäristövirasto ilmoittaa kotisivullaan, että hakukierros on päättynyt. 14 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Runsashiilinen maaperä Tavoite Hankkeissa, joissa tuotantokäytöstä on poistettu 2 350 hehtaaria runsashiilistä maaperää, on sitouduttu saavuttamaan poistamistavoitteesta puolet. Lukumäärä 0 2350 4. vuosineljännes 2024 Järjestelmän tarkoituksena on luoda viljelijöille taloudellisia kannustimia poistaa runsashiiliset maa-alueensa tuotantokäytöstä ja kostuttaa ne uudelleen, jotta estetään hiilen pääseminen ilmakehään. Tavoite saavutetaan, kun 2 350 hehtaaria runsashiilistä maaperää on poistettu tuotantokäytöstä. 15 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Runsashiilinen maaperä Tavoite Hankkeiden, joissa tuotantokäytöstä poistetaan 4 700 hehtaaria runsashiilistä maaperää, edistäminen. Lukumäärä 2350 4700 2. vuosineljännes 2026 Järjestelmän tarkoituksena on luoda viljelijöille taloudellisia kannustimia poistaa runsashiiliset maa-alueensa tuotantokäytöstä ja kostuttaa ne uudelleen, jotta estetään hiilen pääseminen ilmakehään. Tavoite saavutetaan, kun 4 700 hehtaaria runsashiilistä maaperää on poistettu tuotantokäytöstä. 16 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Teollisuusalueiden ja pilaantuneiden maa-alueiden kunnostaminen Tavoite Vähintään neljä hakemusta teollisuusalueen tai pilaantuneen maan kunnostamiseksi on hyväksytty. Lukumäärä 0 4 1. vuosineljännes 2022 Tanskan ympäristönsuojeluvirasto on vastaanottanut ja hyväksynyt vähintään neljä hakemusta, jotka koskevat kyseisiä alueita. Erityishankkeiden on oltava kustannustehokkaita, ja alueet on valittava vähintään poliittisten painopisteiden, saastumisen vakavuuden ja ympäröiville alueille aiheutuvan riskin perusteella. 17 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Teollisuusalueiden ja pilaantuneiden maa-alueiden kunnostaminen Välitavoite Väliraportti hyväksyttyjä hankkeita koskevan työn edistymisestä ja tarvittaessa toteutetuista korjaavista toimista. Alueneuvostot toimittavat tilannekatsauksen kustakin hankkeesta varojen käytön ja kunnostushankkeiden edistymisen arvioimiseksi. 4. vuosineljännes 2023 Alueneuvostojen toimittamissa tilannekatsauksissa on annettava kuvaus teknisestä ja taloudellisesta edistyksestä ja ilmoitus poikkeuksista suhteessa alkuperäiseen hakemukseen, mukaan lukien aiempien vuosien tilannekatsaus ja tukijärjestelmät. Paikallisten maaperäolosuhteiden vaihtelun ja saastumisen luonteen vuoksi puhdistustoimet voivat vaihdella kohdealueittain. Kunkin kunnostushankkeen tilanne ilmoitetaan hankkeen teknisen ja taloudellisen kehityksen seuraamiseksi. Raportti on tärkeä, koska siinä voidaan antaa palautetta hankkeiden toteuttamisen mahdollisista esteistä. 18 2 – Maatalouden vihreä siirtymä ja ympäristö – Teollisuusalueiden ja pilaantuneiden maa-alueiden kunnostaminen Tavoite Vähintään neljän eri pilaantuneen kohdealueen kunnostamisen aloittaminen. Vähintään neljän eri pilaantuneen kohdealueen kunnostamisen aloittaminen. Lukumäärä 0 4 2. vuosineljännes 2026 Alueneuvostot järjestävät tarjouskilpailuja vähintään neljän kohdealueen täydellisestä kunnostamisesta. Tavoite saavutetaan, kun vähintään neljän eri pilaantuneen alueen kunnostaminen on aloitettu. C. KOMPONENTTI 3: Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi Tämä Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti on tärkeä tekijä, jotta voidaan saavuttaa EU:n vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoiset tavoitteet sekä Tanskan kansallinen tavoite, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 70 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (verrattuna vuoden 1990 tasoon) ja ilmastoneutraalius saavutetaan viimeistään vuonna 2050. Tällä komponentilla pyritään lisäämään energiatehokkuutta ja ympäristöystävällistä lämmitystä julkisissa ja yksityisissä rakennuksissa ja teollisuudessa sekä tutkimaan hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin potentiaalia ehtyneillä öljy- ja kaasukentillä Pohjanmeressä, mikä edellyttää lisäanalyyseja, injektiokaivojen testausta ja varastointimahdollisuuksien demonstrointia. Tämän komponentin tavoitteena on vauhdittaa investoimista energiatehokkuustoimenpiteisiin, joilla tuetaan vihreää siirtymää, vahvistetaan paikallista työpaikkojen luomista ja varmistetaan johdonmukaisuus ja selviytymiskyky peruskorjaamalla olemassa olevaa rakennuskantaa. Tämän komponentin kattamat investoinnit ja tukijärjestelmät koskevat energiatehokkuustoimenpiteitä, öljy- ja kaasulämmityksen korvaamista kestävillä lämmityslähteillä sekä asuntojen, teollisuuden rakennusten ja julkisten rakennusten peruskorjaamista. Tarkoituksena on vähentää energiankulutusta ja kasvihuonekaasupäästöjä. Investoimalla energiatehokkuustoimenpiteisiin ja rakennusten peruskorjaamiseen tuetaan rakennusalaa ja sen alihankkijoita ja luodaan siten uusia työpaikkoja tuetuissa yrityksissä. Komponentti kattaa tukijärjestelmiä, jotka on kohdennettu julkisen sektorin rakennuksiin, joiden energiatehokkuus on huono, ja teollisuuden energiatehokkuustoimenpiteiden odotetaan tukevan talouden elpymistä kaikkialla Tanskassa. Tällä komponentilla myös edistetään julkisten rakennusten, kuten päivähoitolaitosten ja koulujen, parantamista. Yksi alatoimenpiteistä on erityisen merkityksellinen muun muassa kotitalouksille, joiden rahoitusmahdollisuudet ovat rajalliset. Näillä toimenpiteillä tuetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja selviytymiskykyä varmistamalla laadukkaat julkiset palvelut. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla tuetaan vastaamista Tanskalle viime vuonna osoitettuihin maakohtaisiin suosituksiin, joiden mukaan on tarpeen ”keskittää investoinnit vihreään siirtymään (...), erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön” (maakohtainen suositus 2, 2020). C.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Investointi 1: Öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen Toimenpiteen tavoitteena on luopua asteittain öljy- ja kaasulämmityksestä ja siirtyä käyttämään uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa lämmitystä eli sähkölämpöpumppuja ja kaukolämpöä. Toimenpide koostuu tuista, joilla nopeutetaan asteittaista luopumista öljy- ja kaasulämmityksen käytöstä ja vähennetään kustannuksia, joita kuluttajille aiheutuu siirtymisestä ympäristöystävälliseen lämmitykseen. Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta annettavalla tuella laajennetaan voimassa olevaa toimenpidettä. Öljy- ja kaasulämmityksestä luopumista koskeva tukijärjestelmä jaetaan seuraaviin kolmeen alajärjestelmään: 1. Kaukolämmityksen alajärjestelmä (”Fjernvarmepuljen” ): myönnetään tukea kaukolämpöverkkojen laajentamiseksi uusille alueille; 2. Kaasujärjestelmästä irrottamisen (”Afkoblingsordningen”) alajärjestelmä: Tanskan valtion omistama kaasunjakeluyhtiö perii maksun, jolla katetaan kaasujärjestelmästä irrottamisesta aiheutuvat kustannukset. Tämän tukijärjestelmän ansiosta kotitaloudet voidaan vapauttaa tästä maksusta. 3. Lämpöpumppujen alajärjestelmä (”Skrotningsordningen”): Tukea myönnetään yrityksille, jotka tarjoavat lämpöpumppuja tilauspohjaisesti yksityiseen ympärivuotiseen asuinkäyttöön. Järjestelmä on erityisen merkityksellinen kansalaisille, jotka haluavat siirtyä käyttämään lämpöpumppua mutta joiden rahoitusmahdollisuudet ovat rajalliset.

Investointi 2: Teollisuuden energiatehokkuus Aloitteella pyritään nopeuttamaan energiatehokkuustoimenpiteitä ja siirtymistä vihreään energiaan teollisuudessa, ja sen odotetaan johtavan kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen. Sillä laajennetaan jo olemassa olevaa kansallista järjestelmää. Järjestelmällä pyritään energiansäästöihin kaikissa yksityisyrityksissä, ja varat jaetaan hakijoille kilpailuun perustuvan valintamenettelyn perusteella käyttäen kriteerinä suurimpia energiansäästöjä saatua tukea kohden. Investointi 3: Julkisten rakennusten energiaperuskorjaukset Toimenpiteellä tuetaan tukijärjestelmää, joka kohdistuu energiansäästötoimiin julkisissa rakennuksissa. Tuen keskiössä ovat energiaperuskorjaukset alue- ja kuntatason julkisissa rakennuksissa, jotka ovat energiatehokkuudeltaan kaikkein huonoimpia, sekä rakennuksissa, joita lämmitetään öljyllä ja kaasulla. Investointi 4: Asuntojen energiatehokkuus Toimenpiteen tavoitteena on varmistaa, että asuinrakennuksia peruskorjataan ja että ne ovat energiatehokkaita, ja nopeuttaa siirtymistä öljyn ja kaasun käytöstä lämpöpumppujen käyttöön. Toimenpiteellä pyritään energiansäästöön yksityisasunnoissa tukemalla eristämistä, rakennuksen toiminnan optimointia tai öljy- ja kaasulämmityksen korvaamista lämpöpumpuilla. Investointi 5: Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin potentiaali Tämän toimenpiteen tavoitteena on kehittää ja demonstroida hiilidioksidin varastoinnin teknistä ja taloudellista toteutettavuutta ehtyneillä öljy- ja kaasukentillä Tanskan osassa Pohjanmerta. Hiilidioksidin varastointia on kehitettävä, testattava ja demonstroitava edelleen, jotta voidaan määrittää tekninen ja taloudellinen toteutettavuus ennen kuin toiminta aloitetaan ehtyneillä kaasu- ja öljykentillä. Tuki kattaa ainoastaan edellä kuvatun toteutettavuustutkimuksen – ei investointeja, joita tarvitaan hiilidioksidin varastointilaitosten toiminnan toteuttamiseksi. C.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 19 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen Välitavoite Poliittiseen yhteisymmärrykseen on päästy varojen kohdentamisesta järjestelmiin, joiden puitteissa öljy- ja kaasulämmityslaitteet korvataan sähkölämpöpumpuilla ja kaukolämmöllä. Hallituksen ja kansankäräjien enemmistön välinen poliittinen yhteisymmärrys julkaistaan asiasta vastaavan ministeriön verkkosivustolla. 2. vuosineljännes 2021 Välitavoite on saavutettu, kun Tanskan kansankäräjien enemmistö on päässyt poliittiseen yhteisymmärrykseen varojen kohdentamisesta tukijärjestelmiin, joiden puitteissa öljy- ja kaasulämmityslaitteet korvataan sähkölämpöpumpuilla ja kaukolämmöllä. Kansankäräjien asiaankuuluvat menettelyt on saatettu päätökseen. Tanskassa poliittiset yhteisymmärrykset heijastavat yleensä poliittisen päätöksenteon keskeisiä vaiheita jopa laaja-alaisten toimenpiteiden osalta ja antavat yleensä riittävät takeet toimenpiteiden tulevasta täytäntöönpanosta. Niillä varmistetaan päätöksenteon ennakoitavuus, vakaus ja tehokkuus sitouttamalla puolueita useiden vaalikausien pituudelta. Poliittisessa yhteisymmärryksessä sovitaan siitä, miten 645 000 000 Tanskan kruunua jaetaan sellaisten tukijärjestelmien kesken, joilla luovutaan asteittain öljy- ja kaasulämmityksestä, joka perustuu ”Energiaftale 2018” -sopimukseen ja ”Klimaaftale for energi og industri mv. 2020” -sopimukseen. Toimenpiteellä on saavutettava vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä rakennuksen tasolla. 20 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen Välitavoite Tuensaajien valinta öljy- ja kaasulämmityksestä luopumisen tarkoituksessa. Tuensaajien valinnan saaminen päätökseen. 1. vuosineljännes 2025 Välitavoite on saavutettu, kun öljy- ja kaasulämmityksestä luopumista koskevien hakemusten valinta on tehty välitavoitteen 19 päämäärien mukaisesti. 21 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Öljy- ja kaasulämmityksestä luopuminen Tavoite Vähintään 10 100 yksittäistä öljy- tai kaasulämmityslaitetta on korvattu kaukolämmöllä tai lämpöpumpuilla. Lukumäärä 0 10 100 2. vuosineljännes 2026 Tavoite saavutetaan, kun vähintään 10 100 öljy- tai kaasulämmityslaitetta on korvattu kaukolämmöllä tai lämpöpumpuilla välitavoitteen 19 päämäärien mukaisesti. 22 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Teollisuuden energiatehokkuus Välitavoite Teollisuuden energiatehokkuuden tukijärjestelmää koskevan oikeudellisen kehyksen voimaantulo. Kansankäräjät on hyväksynyt tukijärjestelmän perustamista koskevan säädöksen, joka on julkaistu ja tullut voimaan. 3. vuosineljännes 2021 Välitavoite on saavutettu, kun kansankäräjien hyväksymä teollisuuden energiatehokkuuden tukijärjestelmää koskeva lainsäädäntökehys on julkaistu ja tullut voimaan. Varat myönnetään tarjouskilpailuun perustuvaa valintamenettelyä noudattaen. 23 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Teollisuuden energiatehokkuus Välitavoite Vuotuiset hakukierrokset, jotka koskevat tukijärjestelmää energiansäästöjen saavuttamiseksi teollisuudessa, on saatettu päätökseen. Varoja myönnetään yksityisomistuksessa oleville tuotanto-, kauppa- ja palveluyrityksille, mukaan lukien maatalous, puutarhaviljely ja kalastus. Tukia jaetaan hankkeisiin, joilla vähennetään Tanskan teollisuuden lopullista energian kokonaiskulutusta. 4. vuosineljännes 2022 Välitavoite on saavutettu, kun kaikki hakukierrokset on saatettu päätökseen ja varoja on osoitettu energiansäästöjen saavuttamiseen teollisuudessa. 24 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Teollisuuden energiatehokkuus Tavoite Säästetään teollisuudessa energiaa vähintään 16 PJ:a (petajoulea) energiatehokkuusjärjestelmän ansiosta. Petajoule (PJ) 0 16 4. vuosineljännes 2024 Tavoite saavutetaan, kun teollisuudessa on säästetty energiaa vähintään 16 PJ:a (petajoulea) 1. tammikuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2024 välisenä aikana, mikä edistää energiatehokkuuspuitteiden mukaista energiankulutusta koskevan velvoitteen täyttämistä (7 artikla). Lisäresursseja lisätään nykyiseen järjestelmään ja niitä käytetään samassa oikeudellisessa kehyksessä, joka on laadittu energiatehokkuuspuitteiden mukaisen energiankulutusta koskevan velvoitteen täyttämiseksi (7 artikla). 25 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Julkisten rakennusten energiaperuskorjaukset Välitavoite Hallitus antaa säädöksen, jolla otetaan käyttöön tukijärjestelmä, joka koskee julkisten rakennusten energiaperuskorjauksia. Julkaistavaan säädökseen on sisällyttävä oikeudellinen kehys julkisten rakennusten energiaperuskorjauksia koskevan tukijärjestelmän mallille/perustamiselle. 4. vuosineljännes 2021 Tämä välitavoite saavutetaan, kun hallitus on julkaissut säädöksen. Tässä oikeudellisessa kehyksessä määritellään edellytykset rahoituksen saamiselle julkisten rakennusten energiaperuskorjauksia koskevasta tukijärjestelmästä, kuten avustuksen enimmäiskoko tai kohderyhmä. 26 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Julkisten rakennusten energiaperuskorjaukset Tavoite Energialuokituksen parantaminen 40 prosentissa tuetuista kunnallisista ja alueellisista rakennuksista, joiden luokitus on D-G. % 0 40 4. vuosineljännes 2025 Rakennusten energiatehokkuutta parannetaan 40 prosentissa vähiten tehokkaista rakennuksista (luokitukset D–G) rakennuksista, jotka saavat järjestelmästä avustuksia. Muiden tekijöiden säilyessä samoina tämä tarkoittaa sitä, että energialuokitus nousee 10 prosentissa kunnallisista ja alueellisista rakennuksista varojen täyden maksamisen tapauksessa. 27 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin potentiaali Välitavoite Sopimusten tekeminen hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin toteutettavuustutkimukseen valituille hakijoille. Hakumenettely ja tuensaajien valinta on päättynyt. 4. vuosineljännes 2021 Välitavoite saavutetaan, kun hakijoiden valinta hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin toteutettavuustutkimukseen on saatettu päätökseen avoimen valintamenettelyn jälkeen. 28 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin potentiaali Välitavoite Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin toteutettavuustutkimuksen saattaminen päätökseen. Hallitus tekee päätöksen jatkotoimista. Toteutettavuustutkimus on saatettu päätökseen. 4. vuosineljännes 2023 Toteutettavuustutkimuksen on sisällettävä tulokset ja analyysit, jotka perustuvat tuettuihin testaus- ja demonstrointihankkeisiin, jotka koskevat hiilidioksidin varastoimista ehtyneisiin öljy- ja kaasukenttiin. Raportissa ehdotetaan toimia, jotka ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. 29 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Asuntojen energiatehokkuus Välitavoite Yksityisasuntojen energiaperuskorjausta varten myönnettävien varojen saajien valinta. Tuensaajien valinta on saatettu päätökseen. 1. vuosineljännes 2025 Välitavoite on saavutettu, kun hallintoyksikkö on valinnut tuensaajat. Rakennuspooli jaetaan useille vuosittaisille hakukierroksille, jotta tuetaan varojen laajaa jakautumista yksityisten talonomistajien kesken. Hakukierrosten avaamisesta ilmoitetaan Tanskan energiaviraston verkkosivustolla. Tuensaajalla on kaksi vuotta aikaa toteuttaa energiaperuskorjaushanke, jonka päätteeksi tuki maksetaan. Näin varmistetaan, että varat kohdennetaan ainoastaan konkreettisiin energiaperuskorjauksiin. Rakennuspoolissa tukipoolin myöntämiselle on asetettu 60/40-ehto, jonka mukaan vähintään 60 prosenttia varoista on osoitettava hankkeisiin, joissa on kyse siirtymisestä sähkölämpöpumppujen käyttöön. Toimenpiteellä on saavutettava vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä. 30 3 – Energiatehokkuus, ympäristöystävällinen lämmitys ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – Asuntojen energiatehokkuus Tavoite Yksityisissä kotitalouksissa on toteutettu vähintään 6125 energiaperuskorjaushanketta. Lukumäärä 0 6125 2. vuosineljännes 2026 Tavoite saavutetaan, kun vähintään 6125 energiaperuskorjaushanketta on saatettu päätökseen välitavoitteessa 29 esitettyjen päämäärien mukaisesti. D. KOMPONENTTI 4: Vihreä verouudistus Palveluista ja teollisuudesta peräisin olevien kasvihuonekaasujen osuus Tanskan päästöistä on noin viidesosa. Tanskan elvytyssuunnitelmassa myönnetään rahoitusta investointiohjelmalle, jolla helpotetaan vihreitä ja digitaalisia investointeja. Ohjelman odotetaan luovan selkeitä kannustimia ja antavan yrityksille mahdollisuuden nopeuttaa tuotantovalmiuksien vihreää siirtymää, vähentää päästöjään etupainotteisesti ja mukautua verouudistuksen toiseen vaiheeseen ja tulevaan hiilidioksidiveroon. Energiaveroja nostetaan vuodesta 2023 alkaen, mikä suuntaa voimassa olevia energiaveroja uudelleen kohti hiilidioksidipäästöjä. Vihreän verouudistuksen odotetaan auttavan Tanskaa toipumaan covid-19-kriisistä, ja yrityksille luodaan kannustimia investoida vihreään teknologiaan ja digitaaliteknologiaan. Tämän odotetaan lisäävän kysyntää ja lisäävän työllisyyttä, vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä ja edistävän Tanskan yhteiskunnan digitalisaatiota. Komponentin odotetaan vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä 0,5 miljoonalla tonnilla vuoteen 2030 mennessä. Tämä saavutetaan korottamalla verotusta teollisuuden prosessien fossiilisen energian osalta. Fossiilisen energian verotuksen ensimmäinen korotus kohdennetaan suoraan erilaisten fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipitoisuuteen ennen kuin vihreä verouudistus siirtyy toiseen vaiheeseen. Jotta voidaan helpottaa yritysten siirtymistä puhtaaseen energiaan, lisätä kasvupotentiaalia ja valmistautua korkeampaan hiilidioksidiveroon, uudistus merkitsee myös suurempaa verovähennystä yrityksille, jotka investoivat kapasiteettiin, kuten teknologiaan. Tähän investointi-ikkunaan eivät kuulu fossiilisilla polttoaineilla toimivat koneet, jotta voidaan varmistaa teollisuuden vihreä siirtymä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattaminen. Investointi-ikkuna edistää yritysten kasvupotentiaalia ja työpaikkojen luomista ja kannustaa samalla yrityksiä investoimaan uusiin laitteistoihin ja teknologiaan, joilla voidaan vähentää päästöjä pidemmällä aikavälillä. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla edistetään osaltaan Tanskalle vuonna 2020 osoitettuja maakohtaisia suosituksia, joiden mukaan on tarpeen ”edistää yksityisiä investointeja talouden elpymisen vaalimiseksi” ja ”keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen” (maakohtainen suositus 2, 2020). D.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Investointi 1: Investointi-ikkuna Investointi-ikkunan odotetaan edistävän yritysten kasvupotentiaalia ja työpaikkojen luomista ja samalla kannustavan yrityksiä investoimaan uusiin laitteistoihin ja teknologiaan, joilla voidaan vähentää päästöjä pidemmällä aikavälillä. Verouudistus koostuu väliaikaisesti korotetuista verovähennyksistä yrityksille, jotka investoivat kapasiteettiin, kuten teknologiaan ja ohjelmistoihin, jotka voivat auttaa lisäämään liiketoimintaa ja samalla vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Tähän investointi-ikkunaan eivät kuulu fossiilisilla polttoaineilla toimivat koneet, jotta voidaan varmistaa teollisuuden vihreä siirtymä ja ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattaminen.

Investointi 2: Etupainoinen poisto Aloitteella on määrä toteuttaa Tanskan kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa annetut suositukset, jotta voidaan aikaistaa investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen ja varmistaa oikeudenmukainen siirtymä niille yrityksille, joihin vaikutuksia kohdistuu eniten, kun vihreä verouudistus toteutuu. Nykyisten sääntöjen mukaan yritysten investoinneista käyttöomaisuuteen (kuten koneisiin, tietokoneisiin ja muihin laitteisiin), jonka hankintahinta on alle 14 100 Tanskan kruunua, voidaan tehdä poistoja välittömästi. Tämä alaraja nostetaan pysyvästi 30 000 Tanskan kruunuun. Kynnysarvon korottamisen odotetaan toimivan lyhyen aikavälin stimulointialoitteena, sillä se lisää yritysten likviditeettiä ensimmäisinä vuosina (kun kaikkiin pieniin investointeihin sovelletaan 100 prosentin poistoa) mutta laskee ajan mittaan, kun tulevat poistot pienenevät (jo poistettu vuonna). Korotettu raja voi 31. joulukuuta 2025 jälkeen aiheuttaa Tanskalle verotulojen menetyksiä. Nämä tappiot katetaan supistamalla julkisten menojen kokonaisbudjettia. Kynnysarvon korottamisen odotetaan vahvistavan kannustimia investoida tieto- ja viestintätekniikkaan sekä auttavan vahvistamaan likviditeettiä voittoa tuottavien yritysten keskuudessa. Uudistus 1: Hiilidioksidiveroehdotuksia valmisteleva asiantuntijaryhmä Vihreän verouudistuksen toisen vaiheen valmistelemiseksi perustetaan asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä on laatia etenemissuunnitelma hiilidioksidiverotuksen seuraavaa vaihetta varten tavalla, joka on johdonmukainen Tanskan kilpailukyvyn suojelun, sosiaalisen tasapainon ja hiilivuotojen minimoinnin kanssa. Näin edistetään kattavaa verouudistusta, jossa kaikista päästöistä kannetaan korkeampi ja yhdenmukainen hiilidioksidivero. Tähän odotetaan liittyvän merkittävää lisätyötä erityisesti niiden päästöjen osalta, jotka eivät tällä hetkellä ole veronalaisia. Vihreä verouudistus johtaa merkittäviin kustannustehokkaisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiin sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja tasapainoisella tavalla. Tässä yhteydessä tanskalaisten yritysten odotetaan säilyttävän korkean kilpailukykynsä ja välttävän hiilivuodon. Elpymis- ja palautumistukivälineestä saatava rahoitus on siten ratkaisevassa asemassa pyrittäessä varmistamaan Tanskan yhteiskunnan vihreä siirtymä Pariisin sopimuksen mukaisesti. Uudistus 2 – Teollisuuden päästöverot Teollisuuden fossiilisen energian verotus on suhteellisen matalaa, joten korottamalla sitä voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaasti. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanon myötä Tanskan hallitus on korottanut prosessienergiaveroa 6 Tanskan kruunulla gigajoulea kohden (100 Tanskan kruunua hiilidioksiditonnia kohden). Näin nostetaan fossiilisen energian verotusta tasapuolisesti kaikilla teollisuudenaloilla. Näin ollen yritysten energiaverokantojen nykyinen eriyttäminen säilytetään vuonna 2025, mutta kaikkien teollisuudenalojen osalta korkeammalla tasolla. D.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 31 4 – Vihreä verouudistus – Investointi-ikkuna Välitavoite Tanskan kansankäräjät on hyväksynyt poliittisen yhteisymmärryksen investointi-ikkunasta, ja asiaa koskevat lainsäädäntömenettelyt kansankäräjillä on käynnistetty. Poliittinen yhteisymmärrys vihreästä verouudistuksesta ja investointi-ikkunasta allekirjoitetaan ja julkaistaan veroministeriön verkkosivustolla. 4. vuosineljännes 2020 Tanskan kansankäräjien enemmistö on päässyt sopimukseen vihreästä verouudistuksesta, myös investointi-ikkunasta. Kansankäräjien asiaankuuluvat lainsäädäntömenettelyt on käynnistetty. Tanskassa poliittiset yhteisymmärrykset heijastavat yleensä poliittisen päätöksenteon keskeisiä vaiheita jopa laaja-alaisten toimenpiteiden osalta ja antavat yleensä riittävät takeet toimenpiteiden tulevasta täytäntöönpanosta. Niillä varmistetaan päätöksenteon ennakoitavuus, vakaus ja tehokkuus sitouttamalla puolueita useiden vaalikausien pituudelta. 32 4 – Vihreä verouudistus – Investointi-ikkuna Välitavoite Tanskan kansankäräjät hyväksyy lakiehdotuksen vihreästä verouudistuksesta, mukaan lukien investointi-ikkuna, ja aloite tulee voimaan. Laki vihreästä verouudistuksesta, mukaan lukien investointi-ikkuna, hyväksytään, ja se tulee voimaan. 2. vuosineljännes 2021 Tanskan kansankäräjien hyväksymä laki tuli voimaan huhtikuussa 2021. Investointi-ikkuna tuli voimaan 23. marraskuuta 2020. 33 4 – Vihreä verouudistus – Investointi-ikkuna Tavoite Yhteensä 1 000 yritystä on käyttänyt investointi-ikkunan tarjoamaa verovähennystä. Lukumäärä 0 1 000 2. vuosineljännes 2024 Tavoite saavutetaan, kun 1 000 yritystä on käyttänyt investointi-ikkunan tarjoamaa verovähennystä. Poimituista tiedoista käy ilmi, että vähintään 1 000 yritystä on käyttänyt investointi-ikkunan tarjoamaa verovähennystä. Kaikki yritykset voivat hakea verovähennyksiä määriteltyjen perusteiden mukaisesti. 34 4 – Vihreä verouudistus – Etupainoinen poisto Välitavoite Tanskan kansankäräjät on hyväksynyt poliittisen yhteisymmärryksen etupainoisesta poistosta, ja asiaa koskevat lainsäädäntömenettelyt kansankäräjillä on käynnistetty. Poliittinen yhteisymmärrys vihreästä verouudistuksesta ja etupainoisesta poistosta allekirjoitetaan ja julkaistaan veroministeriön verkkosivustolla. 4. vuosineljännes 2020 Tanskan kansankäräjien enemmistö on päässyt sopimukseen vihreästä verouudistuksesta, myös etupainoisesta poistosta. Kansankäräjien asiaankuuluvat lainsäädäntömenettelyt on käynnistetty. Kansankäräjien asiaankuuluvat lainsäädäntömenettelyt on käynnistetty. Tanskassa poliittiset yhteisymmärrykset heijastavat yleensä poliittisen päätöksenteon keskeisiä vaiheita jopa laaja-alaisten toimenpiteiden osalta ja antavat yleensä riittävät takeet toimenpiteiden tulevasta täytäntöönpanosta. Niillä varmistetaan päätöksenteon ennakoitavuus, vakaus ja tehokkuus sitouttamalla puolueita useiden vaalikausien pituudelta. 35 4 – Vihreä verouudistus – Etupainoinen poisto Välitavoite Välitavoite 2: Tanskan kansankäräjät hyväksyy lakiehdotuksen vihreästä verouudistuksesta, mukaan lukien etupainoinen poisto, ja aloite tulee voimaan. Laki vihreästä verouudistuksesta, mukaan lukien etupainoinen poisto, hyväksytään, ja se tulee voimaan. 2. vuosineljännes 2021 Tanskan kansankäräjät hyväksyy huhtikuussa 2021 lakiehdotuksen vihreästä verouudistuksesta, myös etupainoisesta poistosta. Etupainoista poistoa sovelletaan 23. marraskuuta 2020 tai sen jälkeen ostettuihin omaisuuseriin. 36 4 – Vihreä verouudistus – Etupainoinen poisto Tavoite Yhteensä 1 000 yritystä on käyttänyt etupainoisen poiston tarjoamaa verovähennystä. Lukumäärä 0 1 000 2. vuosineljännes 2024 Tavoite saavutetaan, kun 1 000 yritystä on käyttänyt etupainoisen poiston tarjoamaa verovähennystä. Poimituista tiedoista käy ilmi, että vähintään 1 000 yritystä on käyttänyt etupainoisen poiston tarjoamaa verovähennystä. 37 4 – Vihreä verouudistus – Hiilidioksidiveroehdotuksia valmisteleva asiantuntijaryhmä Välitavoite Hiilidioksidiverotuksen yhtenäistä sääntelyä käsittelevän asiantuntijaryhmän raportin päätelmien mukaisesti hallitus kutsuu vihreää verouudistusta suunnittelevat osapuolet koolle sopimaan seuraavista vaiheista. Hallitus kutsuu vastaavat poliittiset puolueet koolle. 1. vuosineljännes 2023 Konkreettisia malleja hiilidioksidiverotuksen yhdenmukaistamiseksi käsittelevän asiantuntijaryhmän suositusten pohjalta käynnistetään poliittisia keskusteluja seuraavista vaiheista. 38 4 – Vihreä verouudistus – Teollisuuden päästöverot Välitavoite Tanskan kansankäräjät on hyväksynyt poliittisen yhteisymmärryksen teollisuuden päästöveron korottamisesta. Poliittinen yhteisymmärrys vihreästä verouudistuksesta ja teollisuuden päästöveron korottamisesta allekirjoitetaan ja julkaistaan veroministeriön verkkosivustolla. 4. vuosineljännes 2021 Tanskan kansankäräjien enemmistö on päässyt sopimukseen vihreästä verouudistuksesta, myös teollisuuden päästöveron korottamisesta. Kansankäräjien asiaankuuluvat lainsäädäntömenettelyt on käynnistetty. Tanskassa poliittiset yhteisymmärrykset heijastavat yleensä poliittisen päätöksenteon keskeisiä vaiheita jopa laaja-alaisten toimenpiteiden osalta ja antavat yleensä riittävät takeet toimenpiteiden tulevasta täytäntöönpanosta. Niillä varmistetaan päätöksenteon ennakoitavuus, vakaus ja tehokkuus sitouttamalla puolueita useiden vaalikausien pituudelta. 39 4 – Vihreä verouudistus – Teollisuuden päästöverot Välitavoite Tanskan parlamentti hyväksyy lakiehdotuksen vihreästä verouudistuksesta, johon sisältyy teollisuuden päästöveron korottaminen, ja aloite tulee voimaan kaikilla teollisuudenaloilla, lukuun ottamatta maataloutta ja mineraalituotteita. Laki vihreästä verouudistuksesta, mukaan lukien teollisuuden päästöveron korottaminen, hyväksytään ja julkaistaan. 1. vuosineljännes 2023 Välitavoite on saavutettu, kun Tanskan parlamentti hyväksyy lakiehdotuksen vihreästä verouudistuksesta, johon sisältyy teollisuuden päästöveron korottaminen, ja aloite tulee voimaan kaikilla teollisuudenaloilla, lukuun ottamatta maataloutta ja mineraalituotteita. 40 4 – Vihreä verouudistus – Teollisuuden päästöverot Välitavoite Teollisuuden päästöjä koskevat veronkorotukset tulevat voimaan kaikilla teollisuudenaloilla, myös maataloudessa ja mineraalituotteiden alalla. Teollisuuden päästöjä koskevat veronkorotukset tulevat voimaan. 1. vuosineljännes 2025 Teollisuuden päästöjä koskevat veronkorotussäännökset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2025. E. KOMPONENTTI 5: Kestävä tieliikenne Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tähän komponenttiin kuuluvissa aloitteissa, jotka koskevat tieliikenteen vihreää siirtymää, esitetään toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä 2,1 megatonnilla vuoteen 2030 mennessä. Niissä asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä teillä on 1 000 000 päästötöntä tai vähäpäästöistä autoa. Tämä komponentti koostuu neljästä pääasiallisesta toimenpidekokonaisuudesta, joiden odotetaan nopeuttavan hiilen käytöstä luopumista alalla. Ensinnäkin komponentti sisältää toimenpiteitä, jotka liittyvät vähäpäästöisten ajoneuvojen rekisteröintiveron alentamiseen ja dieselautojen romutusjärjestelmiin, jotta useampia kuluttajia kannustettaisiin valitsemaan päästöttömiä ja vähäpäästöisiä autoja. Toiseksi on tehtävä joukko tutkimuksia ja testejä, joilla nopeutetaan hiilen käytöstä luopumista tieliikenteessä (autojen yhteiskäytön edistäminen, raskaan tavaraliikenteen optimointi, tienkäytön hinnoittelun testausjärjestelmä). Kolmanneksi komponenttiin sisältyy investointeja latausasemien tai pyöräteiden rakentamiseksi, joilla pyritään lisäämään pyöräilyä. Lisäksi komponenttiin sisältyy toimenpide, jonka tarkoituksena on tukea päästöttömien tai vähäpäästöisten lauttojen hankintaa tai käytössä olevien lauttojen jälkiasentamista. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla vastataan Tanskalle kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana osoitettuihin maakohtaisiin suosituksiin, joiden mukaan on tarpeen ”keskittää investoinnit vihreään siirtymään (...), erityisesti kestävään liikenteeseen” (maakohtainen suositus 2, 2020) ja ”kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa (...) kestävään liikenteeseen liikenneruuhkien vähentämiseksi” (maakohtainen suositus 3, 2019). E.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1: Ajoneuvojen rekisteröintiveron ja sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamisesta kannettavan alhaisen sähköveron uudelleenpriorisointi

Tämä uudistus on osa toimenpiteitä, jotka liittyvät vähäpäästöisten ajoneuvojen rekisteröintiveron alentamiseen ja dieselautojen romutusjärjestelmiin. Toimenpiteillä pyritään kannustamaan useampia kuluttajia valitsemaan päästöttömiä ja vähäpäästöisiä autoja. Päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen sähköveroa alennetaan. Tähän ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen sisältyy myös vanhojen dieselautojen romutuspalkkio, jotta voidaan varmistaa, että vanhemmat autot vaihdetaan nopeasti uusiksi ja vähemmän saastuttaviksi autoiksi. Investointi 1: Vanhojen dieselautojen romutuspalkkion väliaikainen korotus Aloitteen tavoitteena on vähentää PM2,5-hiukkaspäästöjä 17 tonnilla ja hiilidioksidipäästöjä noin 7 000 tonnilla. Jotta voidaan tukea siirtymistä vanhoista tavanomaisista autoista päästöttömiin tai vähäpäästöisiin autoihin (hiukkaset, typen oksidit ja hiilidioksidi), on korotettava vanhojen dieselautojen romutuspalkkiota ja siten kannustettava kotitalouksia romuttamaan vanhat dieselautonsa uudempien, vähemmän päästöjä aiheuttavien autojen, myös päästöttömien ja vähäpäästöisten autojen, hyväksi. Tukiohjelman tarkoituksena on nostaa romutuspalkkiota siten, että ennen 1. tammikuuta 2006 rekisteröityjen dieselautojen omistajat saavat romutuspalkkiota 5 000 Tanskan kruunua, jos he romuttavat vanhat dieselautonsa, edellyttäen että heidän hakemuksensa hyväksytään. Hallinto tapahtuu digitaalisesti. Investointi 2: Tienkäytön hinnoittelun kehitystestaus Tämä investointi on osa tutkimuksia ja testejä, joilla nopeutetaan hiilen käytöstä luopumista tieliikenteessä (autojen yhteiskäytön edistäminen, raskaan tavaraliikenteen testausjärjestelmä, tienkäytön hinnoittelun optimointi). Tienkäytön hinnoittelun kehitystestaus käynnistetään, jotta voidaan tutkia tehokkaita tapoja verottaa ruuhkia sekä ajamiseen liittyviä vahinkoja ja terveyskustannuksia. Hankkeen hallinnointi ja tulosten levittäminen on tarkoitus antaa yliopistolle, jolla on tieteellistä tietoa liikennetalouden alalta. Investointi 3: Autojen yhteiskäyttö (tietoisuus) Tarkoituksena on käynnistää tiedotuskampanjoita ja käyttäytymisen muutokseen tähtääviä kampanjoita, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta ”liikennejätteeseen” liittyvistä haasteista ja tuoda esiin, mitä etuja autojen yhteiskäytöstä on kansalaisille, yrityksille ja koko yhteiskunnalle. Kampanjoiden kohderyhmät perustuvat Tanskan liikenneministeriön ja Tanskan tieviraston vuonna 2021 tekemään alustavaan analyysiin. Tämänhetkinen oletus on, että kohderyhmä koostuu työmatkalaisista ja yrityksistä. Investointi 4: Kaksoisperävaunujen testijärjestelmän analyysi Tanskan tievirasto ja Tanskan tieliikenneviranomainen tekevät analyysin, joka kattaa teiden suunnittelun ja testiajojen tehokkuuden. Analyysin tulosten perusteella on voitava päättää, mitä uudistuksia voidaan toteuttaa liikenneturvallisuuden ja liikennevirran varmistamiseksi tietyssä tieverkossa. Investointi 5: Painoa ja mittoja koskevien säännösten analysointi raskaan tavaraliikenteen optimoimiseksi Tarkoituksena on tehdä analyysi, jossa arvioidaan potentiaalia vähentää päästöjä tekemällä lisämukautuksia voimassa oleviin painoa ja mittoja koskeviin säännöksiin. Sen lisäksi, että analyysissä arvioidaan potentiaalia vähentää päästöjä, siinä arvioidaan myös liikennealalle ja yhteiskunnalle aiheutuvia taloudellisia seurauksia, kuten teiden kulumisen lisääntymistä. Investointi 6: Sähköpolkupyörien infrastruktuuria koskeva ohjelma Toimenpiteen tarkoituksena on lisätä sähköpolkupyörien yleisten latausasemien määrää. Polkupyörien infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla edistetään osaltaan Euroopan komission kestävää ja älykästä liikkuvuutta kaupunkisuunnittelun avulla, mukaan lukien yhteydet maaseutu- ja esikaupunkialueisiin, jotta työmatkalaisille voidaan tarjota kestäviä liikkuvuusvaihtoehtoja sähköpolkupyörien yleisten latausasemien myötä. Investointi 7: Investoinnit pyöräteihin valtion tieverkossa ja polkupyörien tukijärjestelmä kuntia varten Investoinnilla tuetaan polkupyöräinfrastruktuurin rakentamista. Näin tuetaan johdonmukaisemman pyörätieverkon saatavuutta ja siten kansalaisten parempia mahdollisuuksia valita polkupyörä muiden liikennemuotojen sijaan. Lisäksi toimenpiteellä tuetaan ohjelmaa, jonka kohteena ovat pyöräilyyn liittyvät kunnalliset rakennushankkeet. Investointi 8: Vihreitä lauttoja koskeva tukijärjestelmä Tällä toimenpiteellä pyritään tukemaan päästöttömien tai vähäpäästöisten lauttojen hankintaa tai olemassa olevien lauttojen jälkiasennusta. Tuki mahdollistaa vihreän siirtymän 15 lautan osalta. E.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin

Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 41 5 – Kestävä tieliikenne – Ajoneuvojen rekisteröintiveron ja sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamisesta kannettavan alhaisen sähköveron uudelleenpriorisointi Välitavoite Sellaisen säädöksen voimaantulo, joka koskee ajoneuvojen rekisteröintiveron ja sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamisesta kannettavan alhaisen sähköveron uudelleenpriorisointia. Säädöksen voimaantulo. 1. vuosineljännes 2021 Välitavoite saavutetaan, kun säädös, jolla alennetaan vähäpäästöisten ja päästöttömien autojen rekisteröintiveroa, yksinkertaistetaan rekisteröintiveroa siten, että se on riippuvainen ainoastaan auton arvosta ja hiilidioksidipäästöistä, ja laajennetaan alhaisen sähköveron erityisjärjestelmä koskemaan sähköautoja, tulee voimaan. 42 5 – Kestävä tieliikenne – Vanhojen dieselautojen romutuspalkkion väliaikainen korotus Tavoite Yhteensä 36 000 vanhaa dieselautoa romutetaan korotetun romutuspalkkion johdosta. Lukumäärä 17 000 36 000 1. vuosineljännes 2022 Tavoite saavutetaan, kun yhteensä 36 000 vanhaa dieselautoa on romutettu korotetun romutuspalkkion johdosta. Yhteensä 36 000 vanhaa dieselautoa romutetaan, jos kokonaisvarat käytetään vuoden 2021 loppuun mennessä. Vuoden 2021 lähtötilannetiedot ovat epävarmoja, mutta arvioiden mukaan kyse on 17 000 dieselautosta. Sen vuoksi oletetaan, että järjestelmässä romutetaan vähintään 19 000 vanhaa dieselautoa lisää vuonna 2021. Tavoite viittaa niiden vanhojen dieselautojen lukumäärään, jotka romutetaan korotetun romutuspalkkion johdosta. Aloitteen oikeusperusta on 24. maaliskuuta 2021 annettu täytäntöönpanomääräys nro 516, joka on saatavilla osoitteessa https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2021/516” 43 5 – Kestävä tieliikenne – Ajoneuvojen rekisteröintiveron ja sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataamisesta kannettavan alhaisen sähköveron uudelleenpriorisointi Tavoite Tanskan autokanta kattaa vähintään 225 000 päästötöntä ja vähäpäästöistä autoa. Lukumäärä 65 000 225 000 4. vuosineljännes 2025 Tavoite saavutetaan, kun autokannan kattamien päästöttömien ja vähäpäästöisten autojen lukumäärä on 31. joulukuuta 2025 mennessä vähintään 225 000 autoa verrattuna vuoden 2021 lähtötilanteeseen, joka on 65 000 autoa. 44 5 – Kestävä tieliikenne – Tienkäytön hinnoittelun kehitystestaus Välitavoite Hallitus ja kansankäräjien enemmistö ovat hyväksyneet poliittisen yhteisymmärryksen testausjärjestelmän toteuttamisesta. Hallituksen ja kansankäräjien enemmistön välinen yhteisymmärrys testausjärjestelmän toteuttamisesta. 4. vuosineljännes 2021 Testausjärjestelmän kuvauksesta ja testauksen järjestämisestä päästään poliittiseen yhteisymmärrykseen. Tältä osin yhteisymmärryksen päämääränä on käynnistää tienkäytön hinnoittelun kehitystestaus, jotta voidaan tutkia tehokkaita tapoja verottaa ruuhkia sekä ajamiseen liittyviä vahinkoja ja terveyskustannuksia. Testausjärjestelmän käynnistäminen ei edellytä muuta oikeusperustaa. 45 5 – Kestävä tieliikenne – Tienkäytön hinnoittelun kehitystestaus Välitavoite Tienkäytön hinnoittelun kehitystestauksen tulosten julkaiseminen. Raportti testausjärjestelmän tuloksista. 1. vuosineljännes 2024 Tienkäytön hinnoittelun testauksen tulokset dokumentoidaan raportissa. 46 5 – Kestävä tieliikenne – Painoa ja mittoja koskevien säännösten analysointi raskaan tavaraliikenteen optimoimiseksi Välitavoite Tarkoituksena on julkaista raportti painoa ja mittoja koskevien kansallisten säännösten analysoinnista. Painoa ja mittoja koskevien kansallisten säännösten analysoinnista tehdyn ja julkaistun raportin odotetaan auttavan päästövähennyspotentiaalin määrittämisessä. 4. vuosineljännes 2021 Tarkoituksena on julkaista analyysi voimassa olevista painoa ja mittoja koskevista kansallisista säännöksistä. Analyysi perustuu olemassa oleviin tietoihin, ja siihen sisältyy kustannus-hyötyanalyysi mahdollisista päästövähennyksistä ja mahdollisista taloudellisista seurauksista, kuten teiden kulumisesta. Painoa ja mittoja koskevien kansallisten säännösten analyysin perusteella laaditaan loppuraportti, joka sisältää suosituksia, mukaan lukien kansallisten säännösten muutosehdotukset, joissa otetaan huomioon arvioidut ilmastovaikutukset sekä kuvaus liikenneturvallisuusolosuhteista ja -kustannuksista. Raportissa ehdotetaan toimia, jotka ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. 47 5 – Kestävä tieliikenne – Autojen yhteiskäyttö (tietoisuus) Tavoite Tarkoituksena on kohdistaa liikenneruuhkia ja autojen yhteiskäyttöä koskevat tiedotuskampanjat yleisöön vähintään 30 000 000 kertaa. Lukumäärä 0 4. vuosineljännes 2022 Tavoite saavutetaan, kun kampanja on kohdistettu henkilöihin vähintään 30 000 000 kertaa. Sama henkilö voi olla kohteena monta kertaa. Kampanja kattaa seuraavassa esitetyt seikat. 1. Jotta voidaan tiedottaa ”liikennejätteeseen” liittyvistä ongelmista, kampanjassa esitellään tilastotietoja ruuhkissa vietetystä ajasta, keskimääräisestä henkilömäärästä autoa kohti ja asiaan liittyvistä hiilidioksidipäästöistä. 2. Jotta voidaan tiedottaa ja lisätä tietoisuutta autojen yhteiskäytön hyödyistä, kampanjassa esitellään autojen yhteiskäytön parhaita käytäntöjä ja myönteisiä vaikutuksia (taloudellinen, ilmastoon liittyvä ja myönteinen sosiaalinen näkökohta). 48 5 – Kestävä tieliikenne – Kaksoisperävaunujen testijärjestelmän analyysi Välitavoite Tarkoituksena on julkaista kaksoisperävaunuja koskeva analyysi, jossa analysoidaan liikenneturvallisuutta, ajoneuvotekniikkaa, tieliikennetekniikkaa ja ympäristöolosuhteita. Kaksoisperävaunuja koskevan testausohjelman analyysin tuloksia koskevan raportin julkaiseminen. 4. vuosineljännes 2021 Kaksoisperävaunuja koskevan analyysin perusteella julkaistaan raportti, joka sisältää lopullisia suosituksia, mukaan lukien ehdotukset pilottitieverkoksi ja arvio ilmastovaikutuksista, tieturvallisuusolosuhteista ja rahoituksesta, mukaan lukien investoinnit tieverkon jälleenrakentamiseksi. Raportissa ehdotetaan toimia, jotka ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. 49 5 – Kestävä tieliikenne – Vihreitä lauttoja koskeva tukijärjestelmä Välitavoite Tanskan kansankäräjien puolueiden enemmistö on päässyt poliittiseen yhteisymmärrykseen lauttojen vihreästä siirtymästä. Hallitus ja kansankäräjät pääsivät poliittiseen yhteisymmärrykseen erityisestä vihreästä merenkulkualasta, ja asiaankuuluva asiakirja allekirjoitetaan ja julkaistaan asianomaisen ministeriön verkkosivustolla. 2. vuosineljännes 2021 Hallitus ja kansankäräjät ovat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen lauttojen vihreää siirtymää koskevasta tukijärjestelmästä. Tukijärjestelmästä yhteisrahoitetaan uusien vihreiden lauttojen hankintaa, olemassa olevien lauttojen jälkiasennusta tai latausinfrastruktuuria. Tuensaajia ovat kunnat. Tukiosuus on 15–25 prosenttia. Tuen osalta sovelletaan seuraavia perusteita: Hiilidioksidi- ja ympäristövaikutukset investoitua Tanskan kruunua kohti. Varoja käytetään ainoastaan investointeihin, jotka koskevat esimerkiksi uusia vihreitä lauttoja, jälkiasennusta tai muuta tarvittavaa infrastruktuuria, kuten lauttojen latausasemia. Muuta lainsäädäntöä ei tarvita, koska asiaa koskevan oikeusperustan muodostavat poliittinen yhteisymmärrys yhdessä vuoden 2021 rahoituslain kanssa. Tanskassa poliittiset yhteisymmärrykset heijastavat yleensä poliittisen päätöksenteon keskeisiä vaiheita jopa laaja-alaisten toimenpiteiden osalta ja antavat yleensä riittävät takeet toimenpiteiden tulevasta täytäntöönpanosta. Niillä varmistetaan päätöksenteon ennakoitavuus, vakaus ja tehokkuus sitouttamalla puolueita useiden vaalikausien pituudelta. 50 5 – Kestävä tieliikenne – Vihreitä lauttoja koskeva tukijärjestelmä Tavoite Vähintään 15 lauttaa on vaihdettu vihreisiin lauttoihin tai jälkiasennettu sellaisiksi. Lukumäärä 0 15 4. vuosineljännes 2025 Vähintään 15 lauttaa on vaihdettu vihreisiin lauttoihin tai jälkiasennettu sellaisiksi tuen saamisen jälkeen välitavoitteen 49 kriteerien mukaisesti. Varoja käytetään ainoastaan investointeihin, jotka tehdään uusiin lauttoihin tai olemassa olevien lauttojen jälkiasentamiseksi. Tukiosuuksia koskevan poliittisen yhteisymmärryksen nojalla vähintään 15 lauttaa voidaan vaihtaa vihreisiin lauttoihin tai jälkiasentaa sellaisiksi. 51 5 – Kestävä tieliikenne – Investoinnit pyöräteihin valtion tieverkossa ja polkupyörien tukijärjestelmä kuntia varten Tavoite Uusien pyöräteiden rakentaminen vähintään 45 kilometrin pituudelta on aloitettu. Kilometrimäärä 0 45 4. vuosineljännes 2024 Pyörätiehankkeet aloitetaan ja tavoite saavutetaan, kun liikenneministeriö on myöntänyt varoja uusien pyöräteiden rakentamiseen vähintään 45 kilometrin pituudelta vuoden 2024 viimeiseen neljännekseen mennessä. Tuensaajia ovat kunnat. Hankkeet koskevat uusien pyöräteiden rakentamista erityisesti työ- ja koulumatkapyöräilyn edistämiseksi sekä risteysvaihtoehtojen parantamista osuuksilla, joilla on esteitä valtion tieverkossa. Hankkeilla myös parannetaan haavoittuvien tienkäyttäjien liikenneturvallisuutta valtion tieverkon teillä ja poistetaan asiaa koskevia puutteita kaupunkien, oppilaitosten ja julkisen liikenteen välillä. 52 5 – Kestävä tieliikenne – Investoinnit pyöräteihin valtion tieverkossa ja polkupyörien tukijärjestelmä kuntia varten Tavoite Yhteensä 40 prosenttia tuetuista hankkeista on saatettu päätökseen. Lukumäärä 0 150 4. vuosineljännes 2025 Tavoite saavutetaan, kun 40 prosenttia hankkeista on saatu päätökseen vuoden 2025 viimeiseen neljännekseen mennessä. Hankkeet saatetaan päätökseen tukijärjestelmän puitteissa. Hankepoolissa asetetaan etusijalle hankkeet, jotka suurelta osin vastaavat seuraavia kriteerejä: – pyöräilijöille tarkoitettu uusi infrastruktuuri, kuten uudet pyörätiet sekä erilliset ajoväylät ja -kaistat;

– pyöräilijöiden turvallisuuden parantamiseen tähtäävät hankkeet, kuten risteysten muutokset;

– hankkeesta hyötyvien ihmisten suurin määrä;

– hankkeella parannetaan osaltaan johdonmukaisuutta, esimerkiksi lisäämällä julkisen liikenteen ja pyöräilyn yhdistämistä;

– hankkeet, joita koordinoidaan asiaankuuluvien toimijoiden kanssa. Myös tietämyksen ja innovoinnin lisäämiseen tähtääviä hankkeita, kuten pienempiä tutkimus- ja analyysihankkeita, jotka tuottavat uutta tietoa pyöräilyn alalla, voidaan rahoittaa poolista edellyttäen, ettei niiden määrä ole yli 10 prosenttia kokonaispoolista. 53 5 – Kestävä tieliikenne – Sähköpolkupyörien infrastruktuuriohjelma Tavoite Polkupyörien latausasemia on rakennettu vähintään 75 kappaletta. Lukumäärä 0 75 4. vuosineljännes 2024 Polkupyörien latausasemia on rakennettu vähintään 75 kappaletta sähköpolkupyörien infrastruktuuriohjelmasta myönnetyn rahoituksen turvin. F. KOMPONENTTI 6: Digitalisaatio Tanskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin tavoitteena on edistää digitalisaatiota kaikilla yhteiskunnan aloilla, jotka edistävät hyvinvointia ja tasa-arvoa, kasvua ja työllisyyttä sekä vihreää siirtymää, ja valmistella julkishallintoa alan uusiin haasteisiin. Tämän komponentin puitteissa suunnitellut digitaaliuudistukset ja -investoinnit edistävät talouden ja yhteiskunnan digitaalista siirtymää, ja niillä on myönteisiä heijastusvaikutuksia useilla aloilla. Nykyaikaistamalla maan digitaalista infrastruktuuria parannetaan julkisen sektorin palvelujen saatavuutta kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Lisäksi näillä toimenpiteillä vahvistetaan julkishallinnon institutionaalisia valmiuksia ja häiriönsietokykyä ottamalla käyttöön digitaaliteknologiaa. Digitalisaatiotoimet edistävät osaltaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua ja lisäävät tuottavuutta, joka on ollut maan keskeinen haaste. Laajentamalla erittäin nopeat laajakaistayhteydet maaseutualueille voidaan kytkeä uusia pk-yrityksiä talouteen ja siten lisätä sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Uuden digitaalistrategian tavoitteena on edistää oikeudenmukaista ja osallistavaa digitaalista siirtymää, jolla tuetaan parempia hyvinvointipalveluja ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koulutuksen avulla ja parantamalla digitaalisia taitoja ja osaamista. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla edistetään osaltaan Tanskalle viime vuonna osoitettuja maakohtaisia suosituksia, joiden mukaan on tarpeen ”keskittää investoinnit (...) digitaaliseen muutokseen” (maakohtainen suositus 2, 2020) ja mahdollisesti kohdentaa investointeihin liittyvää talouspolitiikkaa koulutukseen ja osaamiseen” (maakohtainen suositus 1, 2019). F.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Uudistus 1: Digitaalinen strategia Tanskan hallitus perustaa ”digitalisaatiokumppanuuden”, joka on asiantuntijaryhmä, joka koostuu alan tärkeimmistä sidosryhmistä (mukaan lukien liike-elämän edustajat ja asiantuntijat). Asiantuntijaryhmä analysoi Tanskan tärkeimpiä digitaalisia haasteita ja antaa suosituksia toimintapolitiikasta, uudistuksista ja investoinneista. Hallitus hyväksyy näiden suositusten perusteella ja poliittisten neuvottelujen jälkeen uuden digitaalistrategian vuoden 2022 rahoituslaissa. Uusi digitaalistrategia koostuu viidestä osauudistuksesta, joilla on seuraavat tavoitteet: I.Osauudistus 1 – Digitaalista julkista sektoria ja tulevaisuuden palveluja koskeva strategia: Luodaan tulevaisuuden digitaalinen julkinen sektori. Tämä saavutetaan nykyaikaistamalla jatkuvasti digitaalista infrastruktuuria, joka vastaa kaikkien kansalaisten ja yritysten tarpeita, ja lujittamalla samalla yhteenliitettävyyttä. II.Osauudistus 2 – Digitaalialan ammatteja ja tulevaisuuden työpaikkoja koskeva strategia: Turvataan digitaalialan ammatit ja tulevaisuuden työpaikat ja tuetaan kasvua sekä tavaroiden ja palvelujen vientiä vahvistamalla digitalisaatiota liike-elämässä ja teollisuudessa. III.Osauudistus 3 – Innovointia, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja uuden teknologian käyttöä koskeva kehys: Luodaan parempia mahdollisuuksia yhteiskehittämiseen ja innovointiin. Tämä tehdään käyttämällä uusia teknologioita ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotta voidaan virtaviivaistaa ja parantaa julkisia digitaalisia palveluja, nopeuttaa yritysten digitaalista siirtymää ja tukea ilmastonmuutoksen hillitsemistä. IV.Osauudistus 4 – Datavetoista yhteiskuntaa koskeva kehys: Luodaan datavetoinen yhteiskunta ja parannetaan pk-yritysten, terveysjärjestelmien ja digitaalisten palvelujen digitalisointia edistämällä datan parempaa saatavuutta, suojattuja ja yhteentoimivia datainfrastruktuureita sekä digitaalivalmista sääntelykehystä. V.Osauudistus 5 – Tanskan digitaalista valmiutta kos