Yhteisten toimien osuus sidotusta budjetista oli 11 prosenttia, ja ne edistivät merkittävästi ohjelman tavoitteita. Keskimääräinen kustannus osallistujaa ja tointa kohden on kaikissa yhteisten toimien tyypeissä (asiantuntijaryhmiä lukuun ottamatta) noin 742 euroa. Hankeryhmien osuus yhteisten toimien menoista oli lähes puolet, mutta ne ovat todennäköisesti kustannustehokkain tyyppi kattavuutensa (yli 33 000 osallistujaa) ja suhteellisen alhaisten osallistumiskustannusten (keskimääräinen kustannus osallistujaa kohden 676 euroa) ansiosta. Ne ovat parantaneet osallistujien välistä yhteistyötä ja työsuhteita ja tukeneet uuden tullilainsäädännön valmistelua ja voimassa olevan lainsäädännön tehokasta täytäntöönpanoa määrittämällä hallinnollisia menettelyjä koskevat parhaat työkäytännöt. Arvioinnissa tuotiin esiin tarve lähettää kokouskutsut riittävän ajoissa, jotta parhaat asiantuntijat voivat osallistua kokouksiin mahdollisimman edullisesti. Koska hiljattain käyttöönotetut asiantuntijaryhmät ovat luonteeltaan erilaisia (minkä vuoksi myös seurantatiedot ovat erilaisia), niiden ja muiden yhteisten toimien kustannustehokkuutta on vaikeaa vertailla. Arvioinnissa kuitenkin korostettiin, että asiantuntijaryhmät voivat vähentää kustannuksia, koska ne tarjoavat jäsenvaltioille mahdollisuuden yhdistää resursseja ja asiantuntemusta sen sijaan, että jäsenvaltiot toimisivat erikseen.

Tulli 2020 -ohjelmaan sidottu budjetti kaudelle 2014–2020 oli 531,7 miljoonaa euroa. Se on huomattavasti suurempi kuin edellisellä ohjelmakaudella (2007–2013), jolle sidottiin 272 miljoonaa euroa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon yhteydessä keskitytään entistä enemmän eurooppalaisten tietojärjestelmien kehittämiseen. Budjetista 87 prosenttia on käytetty eurooppalaisten tullitietojärjestelmien kehittämiseen, ylläpitoon ja käyttöön. Nämä yhteiset tietojärjestelmät ovat selvästi resurssi-intensiivisiä. Ne ovat kuitenkin välttämättömiä tullihallintojen päivittäisen työn kannalta, ja niistä on monenlaista hyötyä kaikilla tullitoiminnan osa-alueilla. Näitä hyötyjä ei ollut mahdollista ilmaista määrällisesti. Ne liittyvät kuitenkin pääasiassa automaation käyttöön perustuvaan tullimenettelyjen yksinkertaistamiseen ja standardointiin, tullilainsäädännön täytäntöönpanon tehokuuden ja soveltamisen johdonmukaisuuden parantamiseen sekä tulliviranomaisten välisen yhteentoimivuuden ja tietojenvaihdon lisäämiseen. Ohjelmassa on kehitetty ja käytetty eurooppalaisten tietojärjestelmien yhteisiä komponentteja, minkä ansiosta sillä on saatu aikaan merkittäviä mittakaavaetuja ja ehkäisty jäsenvaltioiden toimien päällekkäisyyttä. Samalla ohjelma on vähentänyt talouden toimijoille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollista taakkaa. Vaikka arvioinnissa ei voitu vahvistaa tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävien toimien kustannustehokkuutta (pääasiassa niiden hyötyjen määrälliseen ilmaisemiseen liittyvien vaikeuksien vuoksi), se antoi yleisesti ottaen myönteisen kuvan niiden tehokkuudesta.

Näistä myönteisistä havainnoista huolimatta on näyttöä siitä, että tullitarkastuksia sovelletaan epäjohdonmukaisesti. Tämä osoittaa, että on tarpeen mukauttaa komission ohjelman tuella käyttöönottamaa riskinhallintakehystä laittoman toiminnan ehkäisemiseksi. Lisäksi useat kuulemiseen osallistuneet sidosryhmät pitivät sähköisen kaupankäynnin petoksia ratkaisemattomana kysymyksenä.

Edellä esitetyn perusteella arviointi osoitti, että Tulli 2020 -ohjelma vaikutti myönteisesti tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan ja nykyaikaistamiseen, mikä osaltaan tuki laillista kauppaa ja ehkäisi laitonta toimintaa. Ohjelmalla on tuettu laillista taloudellista toimintaa eri tavoin. Ensinnäkin ohjelmalla rahoitettu tullimenettelyjen digitalisointi on yksinkertaistanut ja yhdenmukaistanut joitakin menettelyjä (ja sen odotetaan toimivan näin jatkossakin, kun uusia järjestelmiä otetaan käyttöön). Tämä on vähentänyt säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja lisännyt kaupan alan toimijoiden oikeusvarmuutta ja viime kädessä vahvistanut eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Toiseksi tätä tavoitetta on tuettu koulutusmateriaaleilla, joita on tuotu sekä tulliviranomaisten että kaupan alan toimijoiden saataville. Lisäksi yhteisistä toimista johtuvat parhaat käytännöt ovat osaltaan parantaneet kaupan harjoittamisen edellytyksiä ja menettelyjä.

Tulli 2020 -ohjelma on lisännyt luottamusta tullihallintojen ja niiden virkamiesten välillä sekä edistänyt sellaisia työsuhteita ja vuorovaikutusta, jotka jatkuivat nimenomaisten ohjelman toimien ulkopuolellakin. Näitä verkostoitumismahdollisuuksia on aina pidetty ohjelman keskeisenä osana. Ne ovat kuitenkin jonkin verran vähentyneet covid-19-pandemian myötä, minkä vuoksi on tarpeen arvioida uudelleen, miten lähi- ja verkkokokousten käyttö voidaan optimoida, sekä tutkia, millä alustoilla ja/tai kanavilla voitaisiin varmistaa verkostoitumisen jatkuminen virtuaalisesti, jotta voidaan korvata tai täydentää aiemmin yleisiä verkostoitumistapoja.

Tulli 2020 -ohjelman koulutustoimilla on ollut tärkeä rooli rahoituskaudella voimaan tulleen uuden tullialaa koskevan lainsäädäntökehyksen (unionin tullikoodeksi) yhtenäisemmän soveltamisen tukemisessa. Koulutustoimilla on edistetty lainsäädäntökehyksen ymmärtämistä sekä tulliviranomaisten että talouden toimijoiden keskuudessa ja sujuvoitettu näin sen täytäntöönpanoa. Koulutustoimista on yhdessä useiden yhteisten toimien kanssa saatu myös ohjeita siitä, miten valmistautua Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamiseen.

Tulli 2020 -ohjelman yhteiset toimet olivat väline, jolla vaihdettiin tietämystä ja hyviä käytäntöjä tulliviranomaisten välillä ja osallistujamaiden muiden viranomaisten kanssa. Ohjelma on auttanut kaikentyyppisten yhteisten toimien, myös asiantuntijaryhmien (uusi väline, jolla tehostetaan operatiivista yhteistyötä alueelliselta tai aihekohtaiselta pohjalta), avulla kehittämään ohjeita sekä määrittämään, levittämään ja ottamaan käyttöön parhaita käytäntöjä. Tämä on parantanut työmenetelmiä sekä yhdenmukaistanut ja johdonmukaistanut sitä, miten tullia ja siihen liittyviä asioita koskevaa unionin lainsäädäntöä sovelletaan. Yhteiset toimet ovat myös auttaneet uusien lainsäädäntöaloitteiden, kuten EU:n tullialan yhdennetyn palveluympäristön perustamista koskevan asetusehdotuksen, valmistelussa. Tämä on edistänyt tulliliiton nykyaikaistamista ja parantanut sisämarkkinoiden toimintaa.

Arvioinnissa vahvistettiin, että Tulli 2020 -ohjelma on keskeinen väline uuden tullialaa koskevan lainsäädäntökehyksen (unionin tullikoodeksi) täytäntöönpanon ja johdonmukaisen soveltamisen tukemisessa. Ohjelma on ollut erityisen tärkeä eurooppalaisten tullitietojärjestelmien asteittaisessa kehittämisessä ja toiminnassa, ja sillä on luotu yhteistyöhön perustuva tietotekninen ympäristö, jossa tulliviranomaiset tekevät yhteistyötä ja jakavat toimitusketjuja koskevia tietoja ja riskien kannalta merkittäviä tietoja.

Asetuksen (EU) N:o 1294/2013 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tässä kertomuksessa esitetään seuraavia seikkoja koskevat loppuarvioinnin tulokset: i) edistyminen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa, ii) rahoitettujen eri toimien kustannustehokkuus, iii) ohjelman johdonmukaisuus EU:n laajemman politiikan ja painopisteiden kanssa ja sen vaikutus niihin, iv) ohjelman tarkoituksenmukaisuuden säilyminen ja v) EU:n tasolla toimimisesta saatu lisäarvo. Ohjelman pitkäaikaiset vaikutukset ja vaikutusten kestävyys on otettu huomioon koko analyysissa.

Tulliliitto on EU:n kulmakivi ja keskeinen osa sisämarkkinoiden toimintaa. EU:n tulliliiton alueella sovelletaan yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä, jotka vahvistetaan unionin tullikoodeksissa (UTK) . Niitä on noudatettava ja sovellettava asianmukaisesti ja yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi tullipolitiikan ja tullihallintojen on koko ajan mukauduttava nykyaikaisiin kaupan realiteetteihin, kasvaviin vastuisiin ja nykyaikaisiin viestintävälineisiin. Unionin tullikoodeksi on EU:n tullialan nykyaikaistamisen virstanpylväs, jolla pyritään luomaan paperiton ja täysin automatisoitu tulliliitto. EU:n Tulli 2020 -ohjelma on asetuksella (EU) N:o 1294/2013 perustettu EU:n tullitoimintaa koskeva monivuotinen toimintaohjelma, joka on välttämätön unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon tukemisessa. Ohjelma tarjoaa resurssit, joita tarvitaan nykyisten eurooppalaisten tullitietojärjestelmien toimintaa (ja unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon edellyttämien uusien järjestelmien kehittämistä) sekä kansallisten tullihallintojen välisen yhteistyön helpottamista ja vahvistamista varten.

Yhteisissä toimissa on koottu yhteen osallistujamaiden asiantuntemusta ja tietämystä, ja ne ovat tarjonneet hallinnoille vertaansa vailla olevia mahdollisuuksia yhteistyöhön, viestintään ja verkostoitumiseen. Yhteisillä toimilla lisätään luottamusta, ja niiden avulla lähennetään lähestymistapoja ja käytäntöjä. Sama koskee koulutustoimia, joilla on autettu kansallisia tullihallintoja ymmärtämään ja panemaan täytäntöön EU:n tullilainsäädäntöä ja siihen liittyviä menettelyjä. Ehkä vieläkin tärkeämpää on kuitenkin se, että tämä tapahtuu entistä yhdenmukaisemmin. Tehokkuushyödyt ovat olleet suurimpia niissä osallistujamaissa, joissa ei ole ollut joko asiantuntemusta tietyllä alalla tai pitkälle kehitettyjä kansallisia koulutusohjelmia. Koulutuksen tarjoaminen yksin olisi ollut vaikeaa ja kalliimpaa, tai sitä ei välttämättä olisi järjestetty lainkaan. Loppujen lopuksi Tulli 2020 -ohjelmalla on edistetty kansallisten lähestymistapojen lähentämistä, lisätty luottamusta ja luotu yhtenäinen tarina ja yhteinen visio.

Kuten edellä todetaan, Tulli 2020 -ohjelma on ollut välttämätön unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon kaikkien osa-alueiden tukemisessa. Unionin tullikoodeksi olisi pantu täytäntöön joka tapauksessa, mutta ilman ohjelman tukea se olisi todennäköisesti ollut vaikeampaa ja epäyhtenäisempää. Tulli 2020 -ohjelmalla on varmistettu eurooppalaisten tietojärjestelmien taloudellinen kestävyys. Kyseiset järjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä toimitusketjuja koskevien tietojen ja riskien kannalta merkittävien tietojen saatavuuden ja jakamisen varmistamisessa. Näin Tulli 2020 -ohjelma on tuottanut mittakaavaetuja ja tehokkuushyötyjä, jotka ovat auttaneet kansallisia hallintoja – usein myös talouden toimijoita – säästämään aikaa ja resursseja erityisesti niissä osallistujamaissa, joiden tullihallinnot ovat pienempiä ja joilla on vähemmän resursseja. Kaikki keskustietojärjestelmien yhteentoimivuutta ja yhteenliitettävyyttä edistävät tekijät tuottavat EU:n lisäarvoa. Keskitetyn eurooppalaisten tietojärjestelmien arkkitehtuurin yhteentoimivuutta ja yhteenliitettävyyttä ei voitaisi saavuttaa kansallisella tasolla.

Ohjelman katsottiin olevan edelleen erityisen tarkoituksenmukainen suhteessa tarpeeseen yhdenmukaistaa tulliliiton sääntöjen soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa. Tulliviranomaiset, ja myös talouden toimijat, ilmoittivat arvioinnissa, että ohjelman toimet olivat auttaneet jäsenvaltioita toimimaan yhdessä ja siten pääsemään lähemmäs yhteisymmärrystä kyseisistä säännöistä. Verkostoitumista, ideoiden ja käytäntöjen vaihtoa sekä yhteisten ohjeiden ja standardien laatimista pidettiin tärkeänä osana tätä toimintaa. Tulliviranomaiset vahvistivat myös, että ohjelmalla on edelleen tarpeen tukea jäsenvaltioita tullimenettelyjen digitalisoinnissa ja nykyaikaistamisessa, joka on yhä kesken.

Loppuarviointi osoitti, että ohjelma on edelleen tarkoituksenmukainen ja tarpeellinen ja että sidosryhmien tarpeet ovat pysyneet pitkälti ennallaan väliarvioinnin jälkeen. Nämä havainnot vastaavat myös vuoden 2020 jälkeisestä tulliohjelmasta tehtyä vaikutustenarviointia, jossa nämä tarpeet vahvistettiin. Lisäksi vuoden 2020 tullitoimintaohjelmassa ehdotettiin useita ohjelman erityis- ja toimintatavoitteisiin liittyviä toimia. Tämä vahvistaa, että tavoitteiden tarkoituksenmukaisuus on säilynyt. Ehdotetut toimet, jotka vastaavat hyvin ohjelman tavoitteita, koskivat riskienhallintaa, verkkokaupan hallintaa, vaatimusten noudattamisen edistämistä ja tulliviranomaisten välistä operatiivista yhteistyötä .

Tulliohjelman tarkoituksenmukaisuus vahvistettiin väliarvioinnissa, jossa todettiin, että ohjelman erityis- ja toimintatavoitteet olivat merkityksellisiä asianomaisten sidosryhmien tarpeiden kannalta ja että kunnianhimoiset politiikat eivät olisi olleet mahdollisia ilman ohjelmaa. Loppuarvioinnissa on näin ollen keskitytty tarkoituksenmukaisuuden säilymiseen väliarvioinnin jälkeen tapahtuneen kehityksen, erityisesti brexitin ja covid-19-pandemian, valossa. Lisäksi arvioinnissa tutkittiin, onko ohjelmaa mukautettu ongelmiin ja toimiin, jotka on yksilöity vuoden 2020 tullialan toimintasuunnitelmassa ”Tulliliiton vieminen seuraavalle tasolle” , jossa ehdotetaan tarkistettua tulliliiton strategiaa.

Tulliliitto on keskeinen ja erottamaton osa sisämarkkinoiden toimintaa. Koska tullilainsäädäntö kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan, se hyväksytään EU:n tasolla, mutta sen täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltiot. Näin ollen tulliliiton sujuvan toiminnan varmistamista koskevat suorat tarpeet ovat pääosin lähtöisin tullihallinnoista. Hallinnot toimivat olosuhteissa, joissa tietojenvaihto, yhteistyö ja hallinnollisten valmiuksien kehittäminen on entistä välttämättömämpää. Toissijaisia kohdeyleisöjä, joiden tarpeet olisi myös otettava huomioon, ovat talouden toimijat.

Loppuarvioinnissa keskityttiin ohjelman ulkoiseen johdonmukaisuuteen EU:n laajemman politiikan ja painopisteiden kanssa. Väliarvioinnissa, jossa keskityttiin sisäiseen johdonmukaisuuteen ohjelman eri piirteiden, osien ja suunnittelun välillä, tehdyt havainnot pitävät yhä paikkansa. Arvioinnissa todettiin, että Tulli 2020 -ohjelma on sekä tukenut muita EU:n aloitteita ja ohjelmia että hyötynyt niistä. Kuten tämän kertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa todetaan, yksi esimerkki tällaisista keskinäisistä yhteyksistä ovat kiellot ja rajoitukset. Niillä tarkoitetaan tavaroiden tuonnissa ja viennissä vaadittavia tullialaan kuulumattomia muodollisuuksia (esimerkiksi terveyttä, kasvinsuojelua, ympäristöä ja maataloutta koskevia muodollisuuksia), joiden täytäntöönpanon valvonta on annettu tulliviranomaisten tehtäväksi EU:n rajoilla. Johdonmukaisuus muiden meno-ohjelmien, kuten Fiscalis 2020 -ohjelman, rakenneuudistusten tukiohjelman tai Herkules III -ohjelman, ja niihin liittyvien politiikan alojen kanssa saavutettiin myös kohtuullisessa määrin välttämällä päällekkäisyyksiä ja saamalla aikaan täydentävyyttä.

Vaikka inhimillisten toimintaedellytysten kehittämistoimiin on käytetty vain 2 prosenttia ohjelman budjetista, niillä katsotaan saatavan rahalle runsaasti vastinetta. Tämä koskee erityisesti verkko-oppimiskoulutuksia, joita voidaan käyttää uudelleen ilman lisäkustannuksia (lukuun ottamatta tarvittavien päivitysten tekemistä). Kuten arvioinnista käy ilmi, Tulli 2020 -ohjelman koulutustoimien tärkeimmät hyödyt liittyvät tullilainsäädännön johdonmukaisempaan soveltamiseen ja viime kädessä tulliliiton tuloksellisempaan ja tehokkaampaan toimintaan, koska ne parantavat tullivirkailijoiden valmiuksia hoitaa tehtäviään sekä talouden toimijoiden ymmärrystä tullisäännöistä. Tämä oli erityisen tärkeää ohjelman tämän version aikana, kun uutta tullialaa koskevaa lainsäädäntökehystä alettiin soveltaa. Tähän liittyen vuonna 2016 julkaistiin unionin tullikoodeksia koskeva EU:n verkko-oppimisohjelma, joka koostuu 15 moduulista ja tukee unionin tullikoodeksin täytäntöönpanoa. Seuraavina vuosina keskityttiin pääasiassa käytössä olevien moduulien päivittämiseen ja kääntämiseen (englanniksi julkaistiin kaksi tai kolme uutta moduulia vuodessa). Osallistujamaiden käyttämien verkko-oppimismoduulien määrä on myös kasvanut ohjelman toiminta-aikana sen myötä, kun uusia moduuleja on julkaistu. Julkisesti saatavilla olevien verkko-oppimismoduulien (eli talouden toimijoiden saatavilla olevien moduulien) latausmäärä kasvoi 3 219:stä vuonna 2014 jo 30 408:aan vuonna 2020. Lisäksi niiden kansallisten tullivirkailijoiden määrä, joiden koulutuksessa käytettiin EU:n yhteisiä koulutusmateriaaleja, kymmenkertaistui tällä ohjelmakaudella (koulutettuja oli hieman yli 4 000 vuonna 2014 ja 40 000 vuonna 2019). Näiden koulutusten laatua pidettiin yleisesti ottaen hyvänä.

Tulli 2020 -ohjelmalla on saatu aikaan konkreettisia tuotoksia ja autettu tullivirkamiehiä hankkimaan taitoja ja vaihtamaan kokemuksia. Mikään ohjelman tuotoksista ei todennäköisesti jatkuisi edes keskipitkällä aikavälillä, jos ohjelma lopetettaisiin. Nykyiset erot jäisivät voimaan, ja vuosia kestäneen yhteistyön tuloksena syntyneet verkostot kuihtuisivat.

7. Päätelmät ja arvioinnista opitut asiat

Arvioinnista kävi ilmi, että ohjelma on ollut vaikuttava siinä mielessä, että sillä on saavutettu asetetut tavoitteet ja edistetty huomattavasti tulliliiton parempaa toimintaa ja nykyaikaistamista. Sillä on edistetty yhteistyötä ja tiedonvaihtoa, koska lähentäminen on edistynyt strategisella tasolla ja koska lähestymistavat, tulkinnat, hallinnolliset menettelyt, parhaat käytännöt ja säännöt ovat yhdenmukaistuneet operatiivisella tasolla. Ohjelma on ollut erityisen tärkeä siinä yhteydessä, kun siirrytään eurooppalaisten tullitietojärjestelmien kehittämistä ja toimintaa tukevaan tullialan paperittomaan ympäristöön, sillä se on varmistanut niiden taloudellisen kestävyyden ja toimitusketjuja koskevien tietojen ja riskien kannalta merkittävien tietojen saatavuuden ja vaihtamisen.

Tehokkuuden näkökulmasta vaikeudet Tulli 2020 -ohjelman toimilla saavutettujen hyötyjen rahallisessa määrittämisessä estivät sen, että arvioinnissa olisi voitu päätellä tarkasti, missä määrin ohjelman resurssit olivat tuottaneet parhaat mahdolliset tulokset mahdollisimman pienin kustannuksin. Vaikuttavuutta koskevien havaintojen ja kustannuslukujen tarkastelun perusteella ohjelma oli kuitenkin yleisesti ottaen tuottanut EU:lle ja kansallisille tulliviranomaisille arvoa kohtuullisin kustannuksin.

Arvioinnissa suhtauduttiin myönteisesti Tulli 2020 -ohjelman johdonmukaisuuteen laajemman EU:n politiikan kanssa erityisesti muttei ainoastaan niiden kieltojen ja rajoitusten osalta, joiden noudattamista tulliviranomaisten on valvottava rajalla. Siinä myös vahvistettiin, että ohjelmasta saatava lisäarvo tukee unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon kaikkia osa-alueita. Tämä edellyttää EU:ssa tehtäviä ratkaisuja EU:ssa esiintyviin ongelmiin ja jäsenvaltioiden tiivistä yhteistyötä. Ohjelmalla on varmistettu yhteentoimivien ja yhteenliitettyjen eurooppalaisten tietojärjestelmien taloudellinen kestävyys. Suurempien mittakaavaetujen ja tehokkuuden lisääntymisen ansiosta sillä täytetään myös unionin tullikoodeksissa säädetyt vaatimukset. Arviointi myös osoitti, että tulliohjelma on edelleen tarkoituksenmukainen erityisesti suhteessa sen pääasiallisten edunsaajien eli kansallisten tullihallintojen tarpeisiin. Yleisesti ottaen ohjelma vastaa edelleen sidosryhmien tarpeita, mukautuu hyvin ennakoimattomiin tapahtumiin (kuten covid-19-pandemiaan ja Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen EU:sta) ja puuttuu seuraavan tulliohjelman vaikutustenarvioinnissa ja vuoden 2020 tullialan toimintasuunnitelmassa yksilöityihin ongelmiin ja painopisteisiin.

Saavutetusta edistyksestä huolimatta viiden arviointiperusteen mukaisesti tehdyssä analyysissä tuli esiin useita haasteita ja opittuja asioita. Sen mukaan seuraavilla osa-alueilla tarvitaan parannuksia:

-Arvioinnissa saatiin näyttöä siitä, että tullitarkastusten soveltamisessa on eroja. Tämä viittaa siihen, että käytössä olevaa riskienhallintakehystä voi olla syytä tarkistaa. Lisäksi useat sidosryhmät pitivät sähköisen kaupankäynnin petoksia ratkaisemattomana ongelmana, ja jotkin tulliviranomaiset katsoivat, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen seurauksiin tarvitaan edelleen lisää ohjelman tukea. Tämä vastaa tullitarkastuksista annetussa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa ja tulliliiton haasteita käsittelevässä vuonna 2022 julkaistussa viisaiden ryhmän raportissa esitettyä arviota. Tässä yhteydessä tulevien ohjelmien toimet voitaisiin suunnitella siten, että ne auttavat vähentämään tällaisia eroja.

-Arviointi osoitti, että tietoteknisten rakenteiden ja järjestelmien kehittämisessä saavutetusta merkittävästä edistyksestä huolimatta joitakin unionin tullikoodeksissa suunniteltuja tietojärjestelmiä ei ole vielä kehitetty tai päivitetty. Tämän vuoksi talouden toimijat eivät näe unionin tullikoodeksin hyötyjä ja ovat huolissaan tullialan tietojärjestelmäympäristön monimutkaisuudesta. Toimijat korostivat tarvetta yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa entisestään tullilainsäädäntöä ja -prosesseja. Tämä vastaa unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon väliarvioinnin tuloksia. Väliarvioinnissa todettiin, että useita sääntöjä ei vieläkään sovelleta yhdenmukaisesti jäsenvaltioissa. Tulliprosessien kattava automaatio on vieläkin kesken, vaikka merkittäviä välitavoitteita on jo saavutettu.

-Arvioinnissa todettiin, että voitaisiin selvittää synergiamahdollisuuksia Herkules III -ohjelman seuraajan kanssa esimerkiksi tietovarastojen kehittämisen tai yhteisen data-analyysin osalta tai muiden sellaisten EU:n ohjelmien kanssa, joissa ylläpidetään merkittäviä sähköisiä järjestelmiä. Arvioinnissa pidettiin komission sisäistä koordinointia nykyisellään hyvänä. Siinä kuitenkin korostettiin, että on selvitettävä jatkuvasti keinoja, joilla voidaan parantaa koordinointia muiden yksiköiden kanssa, koska maailma muuttuu nopeasti. Arvioinnissa korostettiin myös tarvetta lisätä ohjelman näkyvyyttä. Unionin tullikoodeksin täytäntöönpanon väliarvioinnissa todettiin myös, että unionin tullikoodeksin täytäntöönpanossa ei hyödynnetty kattavasti mahdollisia synergioita asiaan liittyvien politiikkojen kanssa ja että tulliviranomaisten ja muiden asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten, jotka vastaavat EU:n politiikkojen noudattamisesta rajalla, välinen asianmukainen koordinointi puuttuu.

-Arviointiprosessi osoitti, että komission ja jäsenvaltioiden voisi kannattaa jakaa enemmän tullitietoja. Näin voitaisiin muun muassa mitata paremmin tehtyjen investointien kustannuksia ja hyötyjä. Parempia tullitietoja koskevaa tarvetta korostettiin myös vuonna 2022 julkaistussa viisaiden ryhmän raportissa. Ryhmän suosituksessa 2 kehotetaan ottamaan käyttöön uusi tietoja koskeva lähestymistapa, jonka tavoitteena on saada parempilaatuisia tietoja, mikä viittaa siihen, että tulliohjelmassa olisi keskityttävä tähän päämäärään: Nykyinen vuosien 2021–2027 budjetti voitaisiin kohdentaa uudelleen näihin tavoitteisiin.

-Arviointi osoitti, että ohjelma on edelleen tarkoituksenmukainen tullialan tietotekniikkainfrastruktuurin ja -järjestelmien kehittämisen, toteuttamisen ja toiminnan rahoittamisessa, koska ne ovat resurssi-intensiivisiä ja niistä voidaan saada mittakaavaetuja. Tämä vastaa vuonna 2022 julkaistun viisaiden ryhmän raportin suositusta 9, jossa kehotetaan antamaan tullin käyttöön asianmukaiset resurssit, taidot ja varusteet, jotta varmistetaan sen kyky hoitaa tehtävänsä.

-Arvioinnissa vahvistettiin, että i) yhteiset toimet tarjosivat jäsenvaltioille mahdollisuuden saada käyttöönsä enemmän tietämystä ja asiantuntijoita kuin yksittäisen valtion tasolla olisi ollut mahdollista ja luoda mittakaavaetuja ja että ii) asiantuntijaryhmät edistävät operatiivista yhteistyötä ja tullilainsäädännön yhdenmukaisempaa soveltamista. Arvioinnissa selvisi kuitenkin myös, että asiantuntijaryhmien johtaminen on työlästä ja että yksikään asiantuntijaryhmä ei sisällä kaikkia jäsenvaltioita. Yhteistyö on siis väistämättä rajallista. Tässä yhteydessä Tulli 2020 -ohjelman rakenne ei välttämättä riitä vastaamaan kaikkiin tulliliiton nykyisiin haasteisiin, ja kuten vuonna 2022 julkaistussa viisaiden ryhmän raportissa todetaan, voi olla tarpeen perustaa uusi operatiivinen toimija, joka huolehtii jäsenvaltioiden toimista ja koordinoi niitä. Näin mahdollistetaan yhdennetympi yhteistyö ja varmistetaan, että tulliliitto toimii yhtenäisesti.

Ohjelman väliarvioinnin tuloksena komissio esitti toimintasuunnitelman siitä, miten tuolloin annetut 13 suositusta voidaan toteuttaa. Ne koskivat ohjelmointia ja suunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja raportointia sekä viestintää. Useita toimia on toteutettu, ja jotkin toimet jatkuvat uudessa ohjelmassa. Kaiken kaikkiaan komissio panee merkille nämä haasteet ja pyrkii vastaamaan niihin tullitoimintaa kaudella 2021–2027 koskevan ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä.