EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 07.01.1998 
KOM(97) 729 lopull. 
Kertomus 
kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan 
turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän 
neuvottelukunnan toiminnasta 
- Toimintakausi 1996 -
Hyväksytty 5.5.1997 
(komission esittämä) 
1. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN KUVAUS 3 
1.1 Perustaminen, toimivaltaisuus, tehtävät 3 
1.2 Rakenne, toimintatapa 3 
1.3 Sihteeristö 4 
1.4 Vuosikertomus 1996 4 
2. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN TOIMINTA 4 
2.1 Kokoukset, seminaarit 4 
2.2 Erityisiä tapahtumia koskevien kokemusten vaihto 4 
2.3 Ehdotukset ja suositukset 5 
2.4 Kertomukset 6 
2.5 Seminaarien järjestäminen 6 
2.6 Yhteisön direktiivit 7 
2.7 Yhteistyö muiden elinten kanssa 8 
2.8 Organisaation, toimintatavan ja yleisilmeen parantaminen 9 
2.9 Työohjelma vuodeksi 1997 9 
3. KOMITEOIDEN TOIMINTA. 10 
3.1 Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea 10 
3.2 Avolouhintaa käsittelevä komitea 11 
3.3 Poraustoimintaa käsittelevä komitea 12 
3.4 Terveyden suojelua käsittelevä komitea 14 
3.5 Inhimillisiä tekijöitä käsittelevä komitea 15 
4. LIITTEET 16 
A: Otteet 27. kesäkuuta 1974 ja 9. heinäkuuta 1957 tehdyistä neuvoston 
päätöksistä 
B: Vuosikertomukseen liittyviä tärkeitä pysyvän neuvottelukunnan asiakirjoja 
C: Valtuuskuntien johtajien ja komiteoiden puheenjohtajien luettelo; sihteeristö 
2 
1. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN KUVAUS 
1.1 Perustaminen, toimivaltaisuus, tehtävät 
Kaivannaistoiminnan turvallisuutta koskeva vakiintunut yhteistyö Euroopan 
unionissa sai alkunsa kaivospalosta, joka sattui 8. elokuuta 1956 Bois du 
Cazier -nimisessä kivihiilikaivoksessa Belgian Marcinellessa. Kyseisessä 
onnettomuudessa kuoli 262 kaivostyöntekijää, jotka olivat kotoisin useista 
eurooppalaisista maista. Onnettomuuden laajuuden vuoksi Euroopan hiili- ja 
teräsyhteisön korkea viranomainen päätti järjestää välittömästi 
kivihiiliteollisuuden turvallisuutta käsittelevän konferenssin, johon osallistui 
hallitusten, työnantajien ja työntekijöiden edustajia. Konferenssista saadut 
myönteiset kokemukset johtivat 6. syyskuuta 1956 ja 10. toukokuuta 1957 
tehtyihin ministerineuvoston päätöksiin, 'joilla jatkettiin yhteisiä 
turvallisuustoimia ja perustettiin kivihiiliteollisuuden turvallisuuden pysyvä 
neuvottelukunta. Neuvottelukunnan valtakirja ja työjärjestys hyväksyttiin 9. 
heinäkuuta 1957. Tehtäväkenttää laajennettiin 11. maaliskuuta 1965 tehdyllä 
ministerineuvoston päätöksellä ja 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä neuvoston 
päätöksellä terveyden suojeluun ja toimivalta ulotettiin kaikkeen 
kaivannaistoimintaan (vertaa liite A). Siitä lähtien neuvottelukunnan virallinen 
nimi on ollut kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden 
ja terveellisyyden pysyvä neuvottelukunta, jäljempänä 'pysyvä 
neuvottelukunta*. Sen ensisijaisena tehtävänä on seurata kaivannaistoiminnan 
turvallisuuden ja terveellisyyden kehitystä ja tehdä jäsenvaltioiden hallituksille 
käytännönläheisiä ehdotuksia työpaikoilla vallitseva tilanteen parantamiseksi 
sekä edistää asiaa koskevien tietojen vaihtoa (vertaa liite A). 
1.2 Rakenne, toimintatapa 
Jokainen valtio voi lähettää yhteensä neljä edustajaa, joista hallitus valitsee 
kaksi sekä työnantajat ja työntekijät kummatkin yhden. Näin ollen pysyvä 
neuvottelukunta on ensimmäinen eurooppalainen elin, johon kuuluu myös 
muita kuin hallitusten edustajia. Lisäksi voidaan nimittää rajoitettu määrä 
neuvonantajia. 
Pysyvän neuvottelukunnan sisällä toimii rajoitettu komitea, jonka jäsenistön 
muodostavat pysyvään neuvottelukuntaan kuuluvat hallitusten edustajat. 
Komitean tehtävänä on taata jäsenvaltioiden hallitusten keskeytymätön 
yhteydenpito keskenään ja pysyvän neuvottelukunnan kanssa sekä valmistella 
pysyvän neuvottelukunnan työt. Rajoitetun komitean tehtävänä on myös 
direktiivin 82/13 O/ETY liitteiden mukauttaminen tekniseen kehitykseen. 
Alaa koskevia erityiskysymyksiä käsitellään tavallisesti kolmihenkisissä 
työryhmissä. Työryhmiä oli aikoinaan jopa 20, mutta sittemmin hallinnollisista 
ja taloudellisista syistä ja toiminnan tehostamiseksi kysymysten käsittely 
keskitettiin viidelle komitealle: maanalainen kaivannaistoiminta, avolouhinta, 
poraustoiminta, työntekijöiden terveyden suojelu ja inhimilliset tekijät. 
Komiteoiden puheenjohtajat ovat rajoitetun komitean jäseniä. Ammatillisten 
kysymysten ratkaisemisessa asiantuntijoiden muodostamat pienet tilapäiset 
työryhmät ovat osoittautuneet hyödyllisiksi. 
3-
1.3 Sihteeristö 
Komissio vastaa pysyvän neuvottelukunnan, rajoitetun komitean, 
komiteoiden ja tilapäisten työryhmien sihteeristöstä. Sihteeristö kuuluu 
pääosaston V osaston F yksikköön 4. 
1.4 Vuosikertomus 1996 
Pysyvän neuvottelukunnan toimintatavan ja sihteeristön olosuhteiden 
vakiinnuttua voidaan jälleen monen vuoden tauon jälkeen laatia 
vuosikertomus. Kyseisenä aikana neuvottelukunta teki päätelmiä 
kaivosonnettomuuksista (esim Simonin kaivos, Asiak. N: o 5147/89) ja antoi 
komissiolle tukea erityisesti direktiivien 92/91/ETY ja 92/104/ETY 
valmistelussa. 
Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kyseisen kertomuksen 5. toukokuuta 1997 
pitämässään kokouksessa. 
2. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN TOIMINTA VUONNA 1996 
2.1 Kokoukset, seminaarit 
Pysyvä neuvottelukunta kokoontui toimintavuoden aikana kaksi kertaa 
(8. maaliskuuta ja 6. marraskuuta 1996). Rajoitettu komitea kokoontui näitä 
edeltävinä päivinä. Komiteat kokoontuivat yhteensä seitsemän kertaa. 
Tilapäiset työryhmät kokoontuivat mahdollisuuksien mukaan valmistelemaan 
komiteoiden työtä. Avolouhintaa ja maanalaista kaivannaistoimintaa koskevia 
ajankohtaisia kysymyksiä käsiteltiin kahdessa seminaarissa, joihin kumpaankin 
osallistui noin 150 asiasta kiinnostunutta. 
2.2 Erityisiä tapahtumia koskevien kokemusten vaihto 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevassa Thoresbyn kivihiilikaivoksessa 
tapahtunutta onnettomuutta käsiteltiin yksityiskohtaisesti. Eräässä kyseisen 
kaivoksen valmistavien töiden tunnelissa tapahtui 12. lokakuuta 1995 
räjähdys, jossa ryöstemassaa sinkoutui kaasun, veden ja öljyn purkauksen 
yhteydessä. Onnettomuudessa kuoli yksi kaivostyöntekijä. Purkauksen syynä 
oli se, että peränajo kohtasi tektonisen häiriön suurehkon murrosvyöhykkeen 
sisällä öljyesiintymän välittömässä läheisyydessä. 
Toimivaltaisen kansallisen viraston edustajan laadittua tapahtumasta 
selonteon, joka on julkaistu asiakirjana nro 5630/96, pysyvä neuvottelukunta 
käsitteli asiaa perinpohjaisesti ja päätteli, että kyseistä purkausta ei voitu 
ennakoida aikaisempien kokemusten perusteella. Koska Yhdistyneen 
kuningaskunnan lainsäädännössä säädetään toimenpiteistä purkausten varalta, 
koska siellä on käynnistetty erityisiä tutkimuksia ja koska nimenomaan hiiltä 
louhitaan hyvin harvoin öljyesiintymän välittömässä läheisyydessä, 
maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea ei käsittele tapahtumaa 
kokonaisuutena vaan joitakin tapahtumaan liittyviä yksittäisiä seikkoja. 
-4 
2.3 Ehdotukset ja suositukset 
Pysyvä neuvottelukunta teki toimintavuonna jäsenvaltioille useita ehdotuksia 
ja suosituksia työntekijöiden turvallisuuden ja terveellisyyden parantamiseksi. 
Ehdotukset koskevat useita osa-alueita, ja kutakin ehdotusta valmisteli 
kyseistä osa-aluetta käsittelevä komitea. 
2.3.1 Kalliotekniikan ja kallion lujittamisen periaatteet maanalaista 
kaivannaistoimintaa harjoittavissa yrityksissä 
Pysyvä neuvottelukunta käsitteli aihetta yksityiskohtaisesti 
maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavissa yrityksissä 
tapahtuneiden kahden useita kuolonuhreja vaatineen onnettomuuden 
vuoksi. Edellisvuonna oli hyväksytty "asiakirja nro 486/95, jossa 
esitetään periaatteellisen pohdiskelun lisäksi erityisiä suosituksia. 
Maakerroksen hallintaa ja tukemista koskevat suositukset on 
tarkoitettu maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittaville yrityksille, 
joissa louhitaan hiiltä ja muita kerrostuneita kivennäisaineita. Tätä 
täydennettiin toimintavuonna asiakirjalla nro 1189/1/95, johon on 
koottu muiden kivennäisaineiden louhintaa koskevia ehdotuksia ja 
suosituksia. 
2.3.2 Euroopan offshore-öljy-ja kaasuteollisuutta koskevat tilastot 
Asiakirjaan nro 5908/4/94 sisältyvässä suosituksiin perustuvassa 
kertomuksessa esitellään toimenpiteet, joilla pyritään saamaan 
Euroopan unionissa julkaistavista tapaturma- ja 
ammattitautitilastoista keskenään vertailukelpoisia. Offshore-öljy- ja 
kaasuteollisuuden osalta tapaturmien syyt on luokiteltu seitsemään 
kattavaan ryhmään ja loukkaantumistyypit kymmeneen ryhmään. 
Jäsenvaltioille suositellaan mainitun asiakirjan periaatteiden 
käyttämistä mallina lähetettäessä pysyvälle neuvottelukunnalle tietoja 
tapaturmista. 
2.3.3 Luotettavuuden inhimilliset tekijät riskien ehkäisemisessä 
Asiakirjassa nro 5324/4/96 tarkastellaan inhimillisten tekijöiden 
vaikutusta määritettäessä ja ehkäistäessä riskejä sekä tehdään 
ehdotuksia työpaikan turvallisuuden ja terveellisyyden 
parantamiseksi. Arviointien ja suositusten lähtökohtana ovat 
ensinnäkin kehysdirektiivi 89/3 91/ETY sekä kaksi 
kaivannaistoimintaa koskevaa erityisdirektiiviä, 92/91/ETY ja 
92/104/ETY. Toisena lähtökohtana ovat ihmisen ja koneen 
muodostamaa sosioteknologista järjestelmää koskevien 
eurooppalaisten tutkimusten tulokset ja tutkimuksen myötä syntynyt 
luotettavuuden käsite. Asiakirjassa tehtyjen ehdotusten tavoitteena 
on opastaa siinä, kuinka edellä mainittujen yhteisön direktiivien 
vaatimukset voidaan täyttää, jotta yrityksissä voisi syntyä aito 
turvallisuus- ja terveyskulttuuri. 
-5 
2.4 Kertomukset 
Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kaksi kertomusta, joissa käsiteltiin 
räjähdysten ja tulipalojen torjuntaa offshore-toiminnassa ja maanalaisessa 
kaivannaistoiminnassa. Kertomusluonnokset olivat kyseistä osa-aluetta 
käsittelevän komitean laatimia. 
2.4.1 Piper-Alphalla sattunut onnettomuus 
Asiakirjassa nro 302/3/95 kuvaillaan Piper-Alpha -porauslautalla 
sattunutta onnettomuutta. Lisäksi esitetään Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa tehtyjen tutkimusten, offshore-teollisuuden 
reaktioiden sekä pysyvän neuvottelukunnan ja muiden kansainvälisten 
elinten arvioiden perusteella kootuf tulokset ja suositukset. 
Onnettomuudesta tehdyt päätelmät edistävät osaltaan offshore-
toiminnan turvallisuusmääräysten kehitystä. 
2.4.2 Räjähdysten torjuntaa käsitellyt seminaari 
Asiakirjaan nro 1184/95 on koottu 27. marraskuuta 1995 pidettyyn 
seminaariin liittyvät selonteot, puheenvuorot ja päätelmät. 
Tapahtumassa haluttiin tarkistaa, onko viimeisimpiä 
räjähdysonnettomuuksia koskevien tietojen ja kokemusten perusteella 
tarpeen saattaa ajan tasalle perustava asiakirja nro 5147/89, joka 
koskee erikoisilmastoitujen kaivosten räjähdys- ja palovaaran 
vähentämistä ja kivihiilikaivosten työntekijöiden turvallisuuden 
parantamista räjähdysten ja tulipalojen varalta (Simon-kertomus). 
Seminaari osoitti, että asiakirja on syytä tarkistaa ja täydentää 
tiettyjen osa-alueiden osalta. 
2.5 Seminaarien järjestäminen 
Toimintavuoden aikana järjestettiin kaksi seminaaria, joissa käsiteltiin avo- ja 
kaivoslouhinnan ajankohtaisia kysymyksiä. Seminaarien järjestämisestä 
vastasivat kyseisiä osa-alueita käsittelevät komiteat. 
2.5.1 Kivilouhosten turvallisuus - riskien arviointi 
Italian puheenjohtajakaudella Italian Gubbiossa 21. ja 22. kesäkuuta 
1996 järjestetyssä seminaarissa vaihdettiin kokemuksia kivilouhoksiin 
liittyvien riskien selvittämisestä ja arvioinnista yhteisön direktiivien 
89/391/ETY ja 92/104/ETY mukaisesti. Eräät valtuuskunnat 
esittivät, kuinka ne noudattavat tai pyrkivät noudattamaan 
eurooppalaisia vaatimuksia. Tässä yhteydessä käsiteltiin ennen muuta 
pienten ja keskisuurten yritysten asemaa. Keskustelijat kannattivat 
direktiivin yksinkertaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Tapahtumaan liittyi myös yritysvierailuja. 
-6-
2.5.2 Riskien hallinta käytettäessä dieselmoottoreja ja suoritettaessa 
räjäytyksiä maan alla 
Luxemburgissa 25. ja 26. syyskuuta 1996 järjestetyssä seminaarissa 
keskityttiin maanalaisen kaivannaistoiminnan työntekijöiden 
terveyden suojeluun. Seminaarissa käsiteltiin oikeustieteen, 
työterveydenhuollon ja tekniikan näkökulmasta haitallisten aineiden 
aiheuttamien riskien hallintaa käytettäessä dieselmoottoreita ja 
suoritettaessa räjäytyksiä maan alla. Käsiteltävänä oli myös ehdotus 
yhteisön direktiiviksi dieselmoottorien käytöstä voimanlähteinä 
muissa liikkuvissa koneissa ja laitteissa. Maanalaista 
kaivannaistoimintaa harjoittavien yritysten puheenvuoroja täydensi 
tunnelinrakennukseen liittyvien kokemusten ja kehityssuuntien 
esittely. Esitysten ja puheenvuorojen perusteella voi päätellä, että 
nykyiset oikeudelliset ja tekniset mahdollisuudet edistävät haitallisten 
aineiden vähentämistä maanalaisessa kaivannaistoiminnassa ja 
tunnelinrakennuksessa. Tähänastisen ja lähiaikoina odotettavan 
kehityksen perusteella voidaan odottaa huomattavia parannuksia 
työskentelyolosuhteissa. 
2.6 Yhteisön direktiivit 
Pysyvä neuvottelukunta käsitteli myös vuonna 1996 yhteisön direktiivien ja 
niiden luonnosten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden 
valmistelua ja niitä koskevia kannanottoja. Kyseiset säädökset olivat joko 
nimenomaan kaivannaistoimintaa koskevia tai sen kannalta merkityksellisiä. 
2.6.1 Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
Porausta käyttävän kaivannaisteollisuuden sekä avo- ja 
kaivoslouhintateollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden 
suojelun parantamiseksi annettujen direktiivien 92/91/ETY ja 
92/104/ETY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä seurattiin 
tarkoin. Valtuuskuntien välinen ajatustenvaihto edisti osaltaan 
kysymysten selvittämistä ja ongelmien ratkaisemista tai vähentämistä. 
Toimintavuoden lopulla komissio oli saanut tietoonsa, että molemmat 
direktiivit on pitkälti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä 
jäsenvaltioissa, vaikkakin kummankin direktiivin osalta puuttui neljän 
jäsenvaltion ilmoitus. Kyseisissä valtioissa valmistelutyöt ovat 
kuitenkin jo niin pitkällä, että vastaavat kansalliset säädökset ovat 
odotettavissa piakkoin. 
2.6.2 Valmistelu 
Pysyvä neuvottelukunta ryhtyi laatimaan räjähdysvaarallisissa tiloissa 
kaivoskaasuille alttiissa kaivoksissa käytettäviä sähkölaitteita 
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun 
neuvoston direktiivin 82/13 O/ETY tekniseen kehitykseen 
mukauttamista koskevan komission direktiivin luonnosta. 
Yhdenmukaistettujen teknisten standardien sisällöllinen 
7-
mukauttaminen on tarpeen tapahtuneen kehityksen perusteella. 
Mukauttamisesta vastaa rajoitettu komitea. 
2.6.3 Kannanotto 
Toimintavuonna pysyvä neuvottelukunta käsitteli erityisesti 
pääosasto Xl.n valmistelemaa luonnosta direktiiviksi muissa 
liikkuvissa koneissa ja laitteissa voimanlähteinä käytettävien 
polttomoottoreiden pakokaasupäästöjä ja ilmaa saastuttavia 
hiukkasia vähentäviä toimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden 
lainsäädännön lähentämisestä sekä vastaavaa ehdotusta neuvostolle 
[KOM(95) 350 lopullinen]. Direktiiviä sovelletaan myös avo- ja 
kaivoslouhintateollisuuteen. Näin päästiin eroon pysyvän 
neuvottelukunnan epäilyistä, joiden mukaan EU-säädöksissä ei 
tulevaisuudessa voitaisi enää asettaa työntekijöiden turvallisuutta 
edistäviä vaatimuksia moottorien rakenteen suhteen. Valtuuskuntien 
yhteistyön ansiosta voitiin täydentää direktiiviehdotusta. Uudessa 
säännöksessä varmistetaan, että direktiivillä ei puututa jäsenvaltioiden 
oikeuteen määrätä perustamissopimuksen mukaisesti itse 
vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina työntekijöiden 
turvallisuuden takaamiseksi liikkuvia koneita ja laitteita käytettäessä. 
Merkityksellinen oli lisäksi täsmennys, jonka mukaan direktiiviä 
sovelletaan vain uusiin dieselmoottoreihin. 
2.7 Yhteistyö muiden elinten kanssa 
Pysyvä neuvottelukunta toimii yhteistyössä useiden eurooppalaisten ja 
kansainvälisten järjestöjen kanssa ja ylläpitää suhteita niihin. Erityisen tärkeää 
on yhteistyö jäljempänä mainittujen laitosten kanssa. 
2.7.1 Eurooppalaiset standardointielimet 
Pysyvä neuvottelukunta harjoittaa lähinnä teknisluonteista toimintaa, 
minkä vuoksi yhteistyö eurooppalaisten standardointielinten kanssa 
on välttämätöntä. Kaivannaistoimintaan tarkoitettujen koneiden ja 
laitteiden osalta neuvottelukunta ylläpitää suhteita CENiin. Sen on 
määrä vahvistaa myös pysyvän neuvottelukunnan kineettiseen 
voimansiirtoon käytettäville vaikeasti syttyville hydraulisille nesteille 
asettamat vaatimukset eurooppalaisen standardin muodossa. 
Valmisteltaessa kaivostoimintaan liittyvää räjähdysten torjuntaa 
koskevaa standardia on tarpeen harjoittaa pysyvän neuvottelukunnan 
kanssa perusteellista tietojen vaihtoa, jotta vältettäisiin poikkeamat 
asian kannalta merkityksellisistä direktiiveistä. Läheiset suhteet 
CENELECiin ovat tärkeitä siksikin, että rajoitetun komitean 
tehtävänä on mukauttaa räjähdysvaarallisissa tiloissa kaivoskaasuille 
alttiissa kaivoksissa käytettäviä sähkölaitteita koskevan direktiivin 
82/130/ETY liitteet tekniseen kehitykseen. 
-8 
2.7.2 Kansainvälinen työjärjestö (ILO) 
Pysyvällä neuvottelukunnalla on jo kauan ollut läheiset suhteet 
Kansainväliseen työjärjestöön. Tämä ilmenee jo siinä, että pysyvän 
neuvottelukunnan kokouksiin osallistuu säännöllisesti ILOn edustaja 
tarkkailijana. Tätä nykyä suhteiden kannalta keskeisiä tekijöitä ovat 
yleissopimus nro 176, joka koskee terveyttä ja turvallisuutta 
kaivoksissa, ja siihen kuuluva suositus nro 183, jotka hyväksyttiin 
ILOn yleiskokouksessa 22. kesäkuuta 1995. Monet sopimuksessa 
esitetyistä vaatimuksista ovat peräisin direktiivistä 92/104/ETY. 
Pysyvä neuvottelukunta seuraa sopimuksen ratifiointia, jota 
valmistellaan parhaillaan jäsenvaltioiden osalta. 
2.7.3 Neuvoa-antava komitea 
Pysyvän neuvottelukunnan edustajat ovat osallistuneet jo jonkin aikaa 
työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavan 
komitean kokouksiin. Vastaavasti neuvoa-antavan komitean edustajat 
kutsutaan pysyvän neuvottelukunnan kokouksiin. Tällä tavoin 
pyritään takaamaan parempi tiedonkulku näiden elinten välillä. 
Tähänastisten kokemusten perusteella niillä on tiettyjä yhteisiä 
piirteitä, mutta kuitenkin on vahvistunut käsitys siitä, että kyseessä 
on kaksi erityyppistä elintä. Pysyvä neuvottelukunta on ensisijaisesti 
ammatillinen komitea, joka käsittelee kaivannaistoimintaan liittyviä 
erityisiä turvallisuus- ja terveysongelmia. Sen kannalta olennaisia ovat 
konkreettiset tekniset näkökohdat. Neuvoa-antavan komitean voi sitä 
vastoin katsoa olevan foorumi, jossa keskustellaan erityisesti 
peruskysymyksistä mutta myös työturvallisuutta ja terveyden 
suojelua koskevista teknisistä yksityiskohdista. 
2.8 Organisaation, toimintatavan ja yleisilmeen parantaminen 
Jotta pysyvän neuvottelukunnan toimintaa voitaisiin tehostaa hallinnolliset ja 
rahoitukselliset mahdollisuudet huomioon ottaen, neuvottelukunnan 
organisaatiota ja toimintatapaa sekä siihen liittyvää yleisilmettä on ryhdytty 
parantamaan. Ehdotusten tavoitteena on, että rajoitetusta komiteasta tulee 
viiden alakomitean toimintaa ohjaava elin, että alakomiteat toimivat lähinnä 
ensisijaisten hankkeiden parissa ja enimmäkseen ilman sihteeristön apua, että 
tilapäisten työryhmien kokoonpano määräytyy toiminnan painopisteen 
mukaan ja että tiettyä osallistujien määrää ei ylitetä. Tarkoituksena on 
julkaista tiedotteita pysyvän neuvottelukunnan kokouksista ja erityisistä 
tapahtumista (asiakirja nro 1173/2/95). 
2.9 Työohjelma vuodeksi 1997 
Vuotta 1997 varten on laadittu työohjelma ja toteutettu komiteoiden välinen 
tehtävien jako. Toimitaan tähänastisten tärkeiden osa-alueiden parissa, mutta 
sen lisäksi tartutaan uusiin, ajankohtaisiin työturvallisuutta ja työterveyttä 
koskeviin ongelmiin. Työohjelman sisällöstä mainittakoon seuraavat aiheet: 
riskianalyysi osana pk-yritysten turvallisuus- ja terveysasiakirjoja, 
hätäpoistumistiet maanalaisista kaivoksista, tutkintotodistusten 
-9-
vastavuoroinen tunnustamiseen sekä koulutuksen ja turvallisuuden väliseen 
suhteeseen liittyvät kysymykset. Suunnitteilla on kaksi seminaaria, joissa 
käsitellään muun muassa poraustoimintaa sekä avo- ja kaivoslouhinnassa 
käytettäviin ilman raidetekniikkaa toimiviin kulkuneuvoihin liittyviä riskejä. 
3. KOMITEOIDEN TOIMINTA 
3.1 Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea 
3.1.1 Kokoukset 
Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea kokoontui 
vuonna 1996 kaksi kertaa: 18. huhtikuuta ja 5. kesäkuuta. Lisäksi 
pidettiin pelastustoimen ja kaivosten ilmastoinnin asiantuntijoiden 
ylimääräisiä kokouksia. 
3.1.2 Kalliotekniikkaa ja kallion lujitusta koskeva asiakirja 
Komitea jatkoi maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavissa 
yrityksissä harjoitettavaa kalliotekniikkaa ja kallion lujitusta 
koskevien, jäsenvaltioille osoitettujen ehdotusten ja suositusten 
keskeneräisen osan käsittelyä. Kyseisessä osassa (IV) käsitellään 
muiden kuin hiilen ja kerrostuneiden kivennäisaineiden maanalaista 
louhintaa. Komitea hyväksyi huomattavasti muutetun sanamuodon. 
Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi sen lopullisesti 6. marraskuuta 
1996 pidetyssä kokouksessa. 
3.1.3 Räjähdysten torjuntaa käsitellyt seminaari 
Pysyvän neuvottelukunnan marraskuussa 1995 järjestämän 
räjähdysten torjuntaa käsitelleen seminaarin jälkeen laadittiin asiakirja 
nro 1184/95, johon koottiin esitetyt asiakirjat, käydyt keskustelut ja 
puheenjohtajan tekemät päätelmät. Maanalaista kaivannaistoimintaa 
käsittelevä komitea tarkasti asiakirjan ja pysyvä neuvottelukunta 
hyväksyi sen 6. marraskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. 
3.1.4 Asiakirjan nro 5147/89 täydentäminen 
Räjähdysten torjuntaa käsitelleen seminaarin perusteella tehtiin 
ehdotuksia asiakirjan nro 5147/89 muuttamiseksi (toimenpiteet 
erikoisilmastoitujen kaivosten räjähdys- ja palovaaran vähentämiseksi 
ja kivihiilikaivosten työntekijöiden turvallisuuden parantamiseksi 
räjähdysten ja tulipalojen varalta; asiakirjan laati pysyvä 
neuvottelukunta vuonna 1985 ranskalaisessa Simonin kaivoksessa 
tapahtuneen, 22 kaivostyöntekijän hengen vaatineen onnettomuuden 
jälkeen). Ehdotuksia tarkasteltiin ja sovittiin, että pysyvälle 
neuvottelukunnalle esitetään asiakirjan nro 5147/89 täydentämistä 
ottaen huomioon seminaarin aikana ilmenneet osa-alueet. Lisäksi 
kaivosten ilmastoinnin asiantuntijat laativat asiakirjan nro 5346/96, 
jossa käsitellään kaivoskaasujen valvontaa ns. syväleikkaus- ja 
-10-
laajennusleikkausmenetelmän (deep/extended cut) yhteydessä ja 
vaikeapääsyisten alueiden louhostiloissa sekä pölykertymiä 
ilmastointiputkissa, kivien hankauksen aiheuttamaa syttymisvaaraa 
sekä rintauksen ja kuljetusperän välisen liittymän ilmastointiongelmia. 
3.1.5 Hengityksensuojaimet ja suojatilat 
Kaivospelastustoimen asiantuntijat kokoontuivat 25. kesäkuuta 1996 
vaihtamaan kokemuksiaan ja hankkimaan uutta tietoa 
hengityksensuojainten ja suojatilojen käytöstä. Lisäksi käsiteltiin 
pelastustoiminnan teknisiä näkökohtia, jotka liittyvät Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa lokakuussa 1995 tapahtuneeseen Thoresbyn 
hiilikaivosonnettomuuteen, jossa purkautui kaasua, vettä ja öljyä. 
Tässä kokouksessa aloitettiin kaivosten^hätäpoistumisteitä koskevan 
tiedotteen laatiminen. Yhdistyneen kuningaskunnan valtuuskunnan 
laatimasta ensimmäisestä luonnoksesta keskustellaan. 
3.1.6 Typen käyttö itsestään tapahtuvan syttymisen hallinnassa 
Komitea sai Ranskan valtuuskunnalta yksityiskohtaiset tiedot 
kahdesta Lorrainen alueen tulipalosta, jotka olivat saaneet alkunsa 
pitkäseinälouhoksen sortuneella alueella, ja typen avulla tapahtuvasta 
palontorjunnasta. Toinen mainituista tulipaloista aiheutti 
kaivoskaasujen syttymisen, minkä seurauksena kaksi 
kaivostyöntekijää sai palovammoja. 
3.2 Avolouhintaa käsittelevä komitea 
3.2.1 Tilaisuudet 
Avolouhintaa käsittelevä komitea järjesti kivilouhoksiin liittyvien 
riskien arviointia koskevan seminaarin Italian Gubbiossa 21. ja 22. 
kesäkuuta 1996. Komitea kokoontui 5. joulukuuta 1996 
täysistuntoon, jossa muun muassa tarkastettiin seminaaria koskeva 
kertomus (asiakirja nro 5619/96) ensimmäisellä käsittelykierroksella. 
3.2.2 Toiminnan painopisteet 
Toimintavuoden aikana komitea käsitteli riskien selvittämistä ja 
arviointia kivilouhoksissa, ennen muuta pk-yrityksissä. Arviot 
perustuvat kehysdirektiiviin 89/39 l/ETY ja avo- ja kaivoslouhintaa 
harjoittavia yrityksiä koskevaan erityisdirektiiviin 92/104/ETY. Ensin 
mainitussa direktiivissä edellytetään työpaikalla olevien riskien 
arviointia, toisessa riskien selvittämistä ja arviointia sekä työntekijöitä 
suojaavien toimenpiteiden esittämistä turvallisuus- ja 
terveysasiakirjan yhteydessä. Yleisesti tunnustetaan, että yhteisön 
direktiivit edistävät osaltaan turvallisuutta ja terveyden suojelua. 
Niissä esitettyjen vaatimusten toteuttaminen aiheuttaa kuitenkin 
joitakin hankaluuksia. 
-11 -
3.2.3 - Seminaari 
Italian puheenjohtajakaudella järjestetyn seminaarin tarkoituksena oli 
vaihtaa kokemuksia kivilouhoksiin liittyvien riskien selvittämisestä ja 
arvioinnista. Muun muassa Saksan ja Italian valtuuskunnat esittivät, 
kuinka ne noudattavat tai pyrkivät noudattamaan eurooppalaisia 
vaatimuksia. Kehysdirektiivi 89/3 91/ETY sekä erityisdirektiivit 
92/91/ETY ja 92/104/ETY saatettiin Saksan kaivostoimintaa 
koskevaan lainsäädäntöön 23. lokakuuta 1996 annetulla asetuksella. 
Kivilouhostyöntekijöiden osuuskunnan ehdottama yritysmalli auttaa 
yrittäjiä täyttämään velvollisuutensa. 
Italiassa on tehty monenlaisia aloitteita direktiivin 92/104/ETY 
saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Erityisen merkittäviä 
ovat työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien riskien 
arvioinnin suuntaviivat. Espanjan valtuuskunta kertoi maansa 
kivilouhosten tilanteesta ja niissä vallitsevista riskeistä. Keskustelijat 
kannattivat direktiivin yksinkertaista saattamista osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. 
Seminaariin liittyi myös yritysvierailuja. 
3.3 Poraustoimintaa käsittelevä komitea 
3.3.1 Kokoukset, käsitellyt aiheet 
Poraustoimintaa käsittelevä komitea kokoontui alkuvuodesta 1996 
kaksi kertaa viimeistelemään Piper-Alphalla sattunutta onnettomuutta 
koskevan kertomuksen (asiakirja nro 302/3/95) ja Euroopan 
offshore-öljy- ja kaasuteollisuuden tapaturmatilastoja koskevan 
kertomuksen ja niihin liittyvät ehdotukset (asiakirja nro 5908/4/94). 
3.3.2 Piper-AIphalla sattunut onnettomuus 
Toimeksiannon mukaan pysyvän neuvottelukunnan tehtävänä on 
laatia arvioita ja kertomuksia kaivosteollisuudessa ja muussa 
kai vannai stoiminnassa tapahtuneista suuronnettomuuksista. Koska 
pysyvä neuvottelukunta on osallistunut aktiivisesti Piper-Alphalla 
sattuneen onnettomuuden jälkeisiin tapahtumiin ja erityisesti 
kaivannaisteollisuutta koskevan direktiivin laadintaan, kyseinen 
kertomus päätettiin laatia tavanomaista yleisemmällä tasolla. 
Kertomukseen sisältyvät onnettomuuden kuvaus sekä tulokset ja 
suositukset, jotka perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan 
energiaministeriön tutkimukseen sekä lordi Cullenin tekemään 
julkiseen tutkimukseen. Lisäksi kertomuksessa käsitellään offshore-
teollisuuden reaktioita onnettomuuteen, pysyvän neuvottelukunnan ja 
muiden kansainvälisten elinten selvityksiä sekä Piper-Alphalla 
sattuneen onnettomuuden käynnistämää offshore-teollisuuden 
turvallisuusmääräysten kehitystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 
muissa jäsenvaltioissa. 
-12 
3.3.3 Tapaturmatilastot 
Pysyvän neuvottelukunnan toimeksiantoon kuuluu myös Euroopan 
komission avustaminen tapaturmia ja terveyshaittoja koskevien 
vertailukelpoisten tilastointimenetelmien laadinnassa. Komitea 
osallistuu laadintaan kokoamalla ja arvioimalla öljy- ja 
kaasuteollisuuden suuronnettomuuksia koskevaa tietoa. Vuonna 
1983 pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kaksi jäsenvaltioille osoitettua 
offshore- ja onshore-teollisuutta koskevaa suositusta. Komitean oli 
kuitenkin todettava, että tapaturmatilastoja ei ole koottu eikä arvioitu 
moneen vuoteen ja että kaikki jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet 
vuonna 1983 annettua suositusta tapaturmatilastojen 
julkaisumuodosta. 
Tämän vuoksi komitea kehotti jäsenvaltioita toimittamaan vuosia 
1991-1994 koskevat tilastonsa missä tahansa niiden käytettävissä 
olevassa muodossa. Komitea saikin valmiiksi luokituksen, jossa 
tapaturmien syyt on jaettu seitsemään kattavaan ryhmään ja 
loukkaantumistyypit kymmeneen ryhmään. Jäsenvaltioissa käytettyjen 
erilaisten kriteerien vuoksi esiintymistiheys oli arvioitava kunkin 
maan osalta erikseen. Tällöin kävi ilmi, että tapaturmat ovat 
yleisimpiä kolmessa ryhmässä, jotka ovat: 
liukastuminen/kaatuminen/putoaminen, putoavien tai kaatuvien 
esineiden alle jääminen ja esineiden, työkalujen ja koneiden 
käyttäminen. 
Komitea antoi seuraavat suositukset: 
• Jäsenvaltioiden ei tule enää esittää offshoretoimintaa koskevia 
tapaturmatilastoja vuonna 1983 julkaistussa asiakirjassa nro 
2897/6/81 esitetyssä muodossa. 
• Pysyvälle neuvottelukunnalle tehtävien tapaturmailmoitusten 
mallina käytetään toistaiseksi asiakirjaa nro 5908/4/94. 
• Yhteistyötä Eurostatin ja ILOn kanssa on tehostettava. 
• Järjestelmää on parannettava sopimalla tapaturmien yleisyyden 
ilmoittamista koskeva yhteinen perusta (esimerkiksi tapaturmat 
100 000 työtuntia kohti). 
Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kyseiset suositukset. Vuoden 1997 
työohjelman mukaan komitea käsittelee tapaturmatilastojen lisäksi 
tutkintotodistusten vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyviä ongelmia 
(Pohjanmeren öljylauttojen henkilöstön vuorottelun yhteydessä). 
13-
3.4 Terveyden suojelua käsittelevä komitea 
3.4.1 Tilaisuudet, toiminnan painopiste 
Terveyden suojelua käsittelevä komitea esitteli toimintaansa liittyviä 
ajankohtaisia aiheita Luxemburgissa 25. ja 26. syyskuuta 1996 
järjestetyssä seminaarissa. Toiminnan painopiste on maanalaisen 
kaivannaistoiminnan työntekijöiden terveysriskien poistaminen ja 
lieventäminen. 
3.4.2 Seminaari 
Seminaari, jonka aiheena oli haitallisten aineiden aiheuttamien riskin 
hallinta käytettäessä dieselmoottoreita-ja suoritettaessa räjäytyksiä 
maan alla, jakautui seuraaviin osa-alueisiin: 
• maan alla tapahtuvaa dieselmoottoreiden käyttöä ja haitallisten 
aineiden päästöjä koskeva lainsäädännöllinen kehys, 
• dieselmoottoripäästöjen mittaaminen ja lääketieteelliset 
näkökohdat, 
• kuormitusta vähentävät toimenpiteet. 
Oikeudellisia kysymyksiä käsiteltiin Euroopan komission kannalta 
kahdessa selvityksessä. Dieselmoottorien aiheuttamia haitta-
ainepäästöjä tarkasteltiin osana Euroopan ympäristönsuojelua. Tässä 
yhteydessä ehdotus yhteisön direktiiviksi dieselmoottorien käytöstä 
voimanlähteinä muissa liikkuvissa koneissa ja laitteissa osoittautui 
merkittäväksi. Työterveydenhuollon toimet konkretisoituivat vuosia 
1996-2000 koskevan yhteisön toimintaohjelman avulla. Toisen 
selvityksen aiheena oli työntekijöiden turvallisuuteen liittyvien raja-
arvojen vahvistaminen. 
Seminaarin toisessa osassa kerrottiin Saksassa, Ranskassa, 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa saaduista kokemuksista 
ja tutkimustuloksista. Maan alla käytettävien dieselmoottoreiden 
päästöihin liittyvä näytteenotto ja analysointi edellyttää 
erikoismenetelmiä. Dieselmoottoreiden ja räjäytysten päästöjen 
mahdollisista terveysriskeistä on olemassa lukuisia tutkimustuloksia. 
Työterveydenhuollon ongelmia tarkasteltiin haitallisten kaasujen ja 
hiukkasten osalta. Lisäksi esiteltiin erään jäsenvaltion 
kaivosteollisuutta koskevan epidemiologisen tutkimuksen tuloksia. 
Seminaarin kolmas osa tarjosi mahdollisuuden kertoa ja keskustella 
kokemuksista haitallisten aineiden vähentämisestä käytettäessä 
dieselmoottoreita maan alla ja muista vastaavista toimista. 
Maanalaisen kaivannaistoiminnan olosuhteiden lisäksi esiteltiin 
tunnelinrakentamisen nykytilannetta ja kehityssuuntauksia. Näitä 
puheenvuoroja esittivät Saksan, Sveitsin, Ranskan ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan osanottajat. Esitykset ja ajatustenvaihto saivat 
-14-
aikaan vaikutelman, jonka mukaan nykyinen tekniikka mahdollistaa 
haitallisten aineiden huomattavan vähentämisen maanalaisessa 
kaivannaistoiminnassa ja tunnelinrakentamisessa. Nykyisten ja 
lähiaikojen kehityssuuntausten perusteella työpaikkojen olosuhteiden 
voidaan odottaa parantuvan. 
Seminaarista laaditaan kertomus (asiakirja nro 5980/96). 
3.5 Inhimillisiä tekijöitä käsittelevä komitea 
3.5.1 Kokoukset 
Inhimillisiä tekijöitä käsittelevän komitean täysistunnot pidettiin 14. 
toukokuuta ja 24. syyskuuta 1996. Tilapäinen työryhmä kokoontui 
27. kesäkuuta ja 3. syyskuuta 1996. 
3.5.2 Toiminnan painopiste 
Toimintavuonna komitea tutki ensisijaisesti inhimillisten tekijöiden 
vaikutusta riskien analysoinnissa ja ehkäisemisessä tavoitteenaan 
laatia ehdotuksia työturvallisuuden ja työterveyden parantamiseksi 
erityisesti kaivannaistoiminnan alalla. Toiminnan tulokset on kirjattu 
asiakirjaan nro 5324/4/96. 
3.5.3 Kertomus ja ehdotukset inhimillisten tekijöiden merkityksestä riskien 
ehkäisemisessä 
Komitean arviot ja ehdotukset perustuvat kehysdirektiiviin 
89/39 l/ETY ja kaivannaistoimintaa koskeviin erityisdirektiiveihin 
92/91/ETY ja 92/104/ETY. Niissä korostetaan inhimillisten 
tekijöiden merkitystä työturvallisuuden ja työterveyden edistymisen 
kannalta. Komitea katsoo edellä mainittujen direktiivien tavoitteiden 
kytkeytyvän inhimillisiä tekijöitä koskeviin käsityksiin ja kokemuksiin 
ja asettuu kokonaisvaltaisen lähestymistavan kannalle. 
Tarkasteltavana on inhimillisten tekijöiden osuus riskien 
selvittämisessä ja arvioinnissa. Selvitystyössä voidaan käyttää erilaisia 
menetelmiä, esimerkiksi arvioitujen tai olemassa olevien 
työskentelytilanteiden analysointia, häiriö- ja tapaturma-analyysia tai 
virheanalyysia. Järjestelmään liitetyn luotettavuusanalyysin 
perusmenetelmät selitetään ja esitetään havainnollisesti liitteessä, 
jossa mainitaan sekä hyödyt että haitat. 
Laaditun asiakirjan yhtenä painopisteenä on inhimillisten tekijöiden 
merkitys ehkäisevissä toimenpiteissä ja niiden huomioon ottaminen 
yritystoiminnassa. Tässä suhteessa merkityksellisiä ovat työpaikan ja 
tuotantojärjestelmien ergonomisuus, ammatillinen soveltuvuus ja 
perehdyttäminen, työntekijöille suunnattu tiedotus ja opastus, 
työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminen sekä yrityksen johto. 
15 
4. LIITTEET Komitea on sitä mieltä, että yhteisön direktiiveissä 92/91/ETY ja 
92/104/ETY edellytetty turvallisuus- ja terveysasiakirja muodostaa 
hyvän perustan inhimillisten tekijöiden huomioon ottamiselle. Näissä 
direktiiveissä vahvistettu turvallisuuden ja terveyden huomioon 
ottava johtamisjärjestelmä edistää johdon kaikkien tasojen 
mukanaoloa ja työntekijöiden osallistumista. Kaiken kaikkiaan 
esitellyt ja ehdotetut toimenpiteet suosivat yritysten aidon 
turvallisuus- ja terveyskulttuurin muotoutumista. 
Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi asiakirjan nro 5324/4/96 6. 
marraskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. 
A: Otteet 7. kesäkuuta 1974 ja 9. heinäkuuta 1957 tehdyistä 
neuvoston päätöksistä 
B: Vuosikertomukseen liittyviä tärkeitä pysyvän neuvottelukunnan 
asiakirjoja 
C: Valtuuskuntien johtajien ja komiteoiden puheenjohtajien luettelo; 
sihteeristö 
-16-
Liite A 
NEUVOSTON PÄÄTÖS, 
tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, 
kaivosteollisuuden turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan vastuualueen laajentamisesta 
kaikkeen vuoriteollisuuteen 
(ote) 
(74/326/ETY) 
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön 
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 145 artiklan, 
erityisessä ministerineuvostossa kokoontuneet 
jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat 9 ja 10 päivänä 
toukokuuta 1957 tehdyllä päätöksellä perustaneet 
kaivosteollisuuden turvallisuuden ja terveellisyyden 
pysyvän neuvottelukunnan, jonka tehtäviksi he ovat 
määrittäneet 9 päivänä heinäkuuta 1957 tehdyllä 
päätöksellä(2), sellaisena kuin se on viimeksi 
muutettuna 11 päivänä maaliskuuta 1965 tehdyllä 
päätöksellä(3), seurata turvallisuuden kehitystä ja 
työympäristön terveellisyyttä uhkaavien vaaratekijöiden 
ehkäisemistä kaivosteollisuudessa sekä laatia ehdotuksia 
turvallisuuden ja terveellisyyden edistämiseksi 
kaivosteollisuudessa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 
/ artikla 
1. Kaivosteollisuuden turvallisuuden ja terveellisyyden 
pysyvän neuvottelukunnan vastuualuetta laajennetaan 
työympäristön työntekijöiden terveellisyyttä uhkaavien 
vaaratekijöiden ehkäisemiseksi siten, kuin 
erity isministerineuvostossa kokoontuneet 
jäsenvaltioiden * hallitusten edustajat ovat sen 11 
päivänä maaliskuuta 1965 tehdyllä päätöksellä 
määrittäneet, kaikkeen vuoriteollisuuteen lukuun 
ottamatta yksinkertaisia kaivuutöitä ja työntekijöiden 
suojelemista ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta 
vaaroilta, johon sovelletaan erityisäännöksiä Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksen nojalla. 
(2) EYVL N:o 28, 31.8.1957, s. 487/57 
(3) EYVL N:o 46, 22.3.1965, s. 698/65 
PÄÄTÖS, 
tehty 9 päivänä heinäkuuta 1957, 
kaivosteollisuuden turvallisuuden pysyvän neuvottelukunnan toimivaltuuksista ja työjärjestyksestä 
1. Pysyvä neuvottelukunta seuraa kaivosteollisuuden 
turvallisuuden kehitystä mukaan lukien julkisten 
viranomaisten antamien turvallisuussäännösten 
seurannan ja kerää tarvittavat tiedot erityisesti 
onnettomuuksien ennaltaehkäisemisessä saavutetusta 
kehityksestä ja käytännön tuloksista. 
Tarvittavien tietojen saamiseksi pysyvä neuvottelukunta 
kääntyy asianosaisten hallitusten puoleen. 
Pysyvä neuvottelukunta käyttää hyväkseen käytössään 
olevia tietoja ja tekee hallituksille ehdotuksia 
kaivosteollisuuden turvallisuuden parantamiseksi. 
2. Pysyvä neuvottelukunta auttaa korkeaa viranomaista 
etsimään vertailukelpoisen onnettomuuksien tilastoinnin 
laatimismenetelmän. 
3. Pysyvä neuvottelukunta valvoo, että sen kokoamat 
tarpeelliset tiedot siirtyvät nopeasti niille, joita asia 
koskee (erityisesti kaivosten hallintoon, työnantaja- ja 
työntekijäjärjestöihin). 
4. Pysyvä neuvottelukunta hankkii jatkuvilla 
yhteydenotoilla hallituksiin tietoja toimenpiteistä, jotka 
on toteutettu, viedäkseen eteenpäin kaivosteollisuuden 
turvallisuutta käsitelleessä konferenssissa tehtyjä sekä 
itse muotoilemiaan ehdotuksia. 5. Pysyvä neuvottelukunta tekee ehdotuksia 
tarpeellisiksi katsomistaan turvallisuuden parantamiseen 
tähtäävistä tutkimuksista ja määrittelee, miten ne 
parhaiten tehdään. 
6. Pysyvä neuvottelukunta helpottaa turvallisuudesta 
vastaavien henkilöiden välistä tietojen ja kokemusten 
vaihtoa ja tekee ehdotuksia tarpeellisista toimenpiteistä 
tätä varten (esimerkiksi opintokäyntien järjestäminen, 
tietopalvelujen luominen). 
7. Pysyvä neuvottelukunta tekee ehdotuksia 
tarpeellisista toimenpiteistä yhteisön maiden 
pelastuspalveluiden välisten tarvittavien yhteyksien 
toteuttamiseksi. 
8. Pysyvä neuvottelukunta osoittaa vuosittain 
neuvostossa kokoontuneille hallituksille ja korkealle 
viranomaiselle toimintaansa ja eri jäsenvaltioiden 
kaivosteollisuuden turvallisuuden kehitystä käsittelevän 
kertomuksen. Tällöin se suorittaa erityisesti 
tilastotutkimuksen kaivosteollisuudessa tapahtuneista 
onnettomuuksista ja tapaturmista. 
i> 
Liite B 
Vuosikertomukseen liittyviä tärkeitä pysyvän neuvottelukunnan asiakirjoja 
(lukuun ottamatta asiakirjaa nro 5324/4/96 näitä asiakirjoja ei ole käännetty suomeksi) 
Asiakirjan nimi 
Thoresby Colliery : Tödlicher Unfall von A. Fielding 
nach einem Ausbruch von Haufvverk und grofien Mengen 
Gas, Wasserund Öl; 12. Oktober 1995 
(Thoresbyn kivihiilikaivos: A. Fieldingin hengen vaatinut 
onnettomuus kaasun, veden ja öljyn purkauksen 
yhteydessä; 12. lokakuuta 1995) 
Vorschläge und Empfehlungen an die Mitgliedstaaten 
iiber Grundsätze der Gebirgsbeherrschung und des 
Ausbaus in den untertägigen Betrieben der mineraJ-
gewinnenden Industriezweige 
(Maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavissa yrityksissä 
harjoitettavaa kalliotekniikkaa ja kallion lujitusta koskevat, 
jäsenvaltioille osoitetut ehdotukset ja suositukset) 
- Teil I bis III (osat I-III) 
-TeiirV(osalV) 
Bericht und Vorschläge iiber die Unfallstatistik 
der europäischen Ofifshore-Erdöl- und Erdgasindustrie 
(Euroopan offshore-öljy-ja kaasuteollisuuden tapaturmatilastoja 
koskeva kertomus ja niihin liittyvät ehdotukset) 
Työturvallisuus ja työterveys: Luotettavuuden 
inhimilliset tekijät riskien ehkäisemisessä 
Bericht zum Piper-Alpha-Unfall 
(Piper-Alpha -porauslautan onnettomuutta koskeva kertomus) 
Bericht iiber den Workshop: "Explosionsschutz" 
vom 27. November 1995 
(Räjähdysten torjuntaa käsitellyttä seminaaria 
(27 marraskuuta 1995) koskeva kertomus) 
MaCnahmen zur Verringerung der Explosions- und 
Brandgefahr in sonderbewetterten Grubenbauen und 
zur Verbesserung des Schutzes des Personals 
im Falle von Explosionen und Bränden im Steinkohlen-
bergbau 
(Toimenpiteet erikoisilmastoitujen kaivosten räjähdys-ja palovaaran 
vähentämiseksi ja kivihiilikaivosten työntekijöiden turvallisuuden 
parantamiseksi räjähdysten ja tulipalojen varalta) Asiakirjan nro 
5630/96 
486/95 
1189/1/95 
5908/3/94 
5324/4/96 
302/3/95 
1184/95 
5147/89 
lfc 
Vorschläge zur Verbesserung der Organisation, 1173/2/95 
Arbeitsweise und des Erscheinungsbildes des 
Ständigen Ausschusses 
(Pysyvän neuvottelukunnan organisaation, 
toimintatavan ja yleisilmeen parantamista koskevia 
ehdotuksia) 
tf 
Liite C 
Valtuuskuntien johtajat 
Jäsenvaltio 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Komitea Valtuuskunnan johtaja 
Rzonzef (1.11.96 asti),Mainjot 
Noergaard 
Keusgen (30.4.96 asti), Mager 
Paitas 
Ortiz Garces de Los Fayos 
(11.11.96 asti), de Molina 
Bonneville 
Walsh 
Retacchi 
Weber 
van der Tuin 
Maier 
da Silva Daniel 
Reinikka 
Andersson 
Mitchell 
Komiteoiden puheenjohtajat 
Puheenjohtaja 
Maanalainen kaivannaistoiminta 
Avolouhinta 
Poraustoiminta 
Terveyden suojelu 
Inhimilliset tekijät Mitchell 
Retacchi 
Noergaard 
deRetana(5.11.96asti) 
Cocude 
Keusgen (5.11.96 asti) 
Andersson Jäsenvaltio 
Yhd. kuningaskunta 
Italia 
Tanska 
Espanja 
Ranska 
Saksa 
Ruotsi 
Sihteeristö 
Euroopan komissio 
Pääosasto V - Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat 
Yksikkö V/F/4 
Puhelin: Telekopio: Sähköposti: 
Biosca de Sagastuy 4301 34988 4301 34259 
(sihteeri) 
Rother 4301 32268 4301 34259 
(sihteeristö) 
Esterbet 4301 37157 430134259 claire.esterbet@lux.dg5.cec.be 
(sihteeristö) 
lo 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 729 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 14 
Luettelonumero : CB-CO-97-749-FI-C 
ISBN 92-78-29882-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
1\