Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 /* COM/2012/0407 final - 2012/0199 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma perustettiin vuonna 1985 hallitustenvälisenä aloitteena. Aloitteen tehostamiseksi siitä tehtiin virallisesti Euroopan unionin toimi vuonna 1999, jolloin vahvistettiin uudet valintaperusteet ja -menettelyt, laadittiin jäsenvaltioista luettelo, jossa esitetyssä aikajärjestyksessä ne ovat oikeutettuja isännöimään tapahtumaa, ja perustettiin riippumattomista asiantuntijoista koostuva eurooppalainen raati arvioimaan hakemukset (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1419/1999/EY, tehty 25. toukokuuta 1999, Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005–2019). Sääntöjä uudistettiin vuonna 2006 aloitteen tehostamiseksi edelleen edistämällä kaupunkien välistä kilpailua ja tarjousten laatua. Näillä uusilla säännöillä otettiin myös käyttöön eri toimenpiteitä, joilla tuetaan kaupunkien valmistautumista, muiden muassa seurantaprosessi (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY, tehty 24. lokakuuta 2006, Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019). Päätöksen N:o 1622/2006/EY voimassaolo päättyy vuonna 2019. Kilpailu käynnistetään nykyään kuusi vuotta etukäteen, jotta kaupungeilla olisi riittävästi aikaa valmisteluun ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista. Näin ollen Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman jatkamista koskeva uusi oikeusperusta olisi hyväksyttävä vuonna 2013, jotta varmistetaan sujuva siirtyminen siihen vuonna 2020. 2. ARVIOINNIT, SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Komissio on hyödyntänyt eri lähteitä työstäessään Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumasta vuoden 2019 jälkeiselle ajalle antamaansa ehdotusta. Vuodesta 2007 lähtien komissio on varmistanut kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin ulkopuolisen ja riippumattoman arvioinnin. Tähän mennessä on arvioitu vuosien 2007–2010 pääkaupungit, ja vuotta 2011 koskeva arviointi on käynnissä. Vuosien 1995–2004 kulttuuripääkaupungit oli arvioitu ulkoisesti yhdessä raportissa. Komissio on myös teettänyt arvioinnin päätöksellä N:o 1622/2006/EY käyttöön otetuista valinta- ja seurantamenettelyistä. 27. lokakuuta 2010 ja 12. tammikuuta 2011 välillä toteutettiin internetkuuleminen, johon saatiin 212 vastausta. Sen jälkeen 2. maaliskuuta 2011 Brysselissä järjestettiin julkinen tapaaminen, johon osallistui yli 200 henkeä; näistä suurin osa oli viranomaisten ja järjestöjen edustajia. Tärkeitä panoksia keskusteluun Euroopan kulttuuripääkaupunkien tulevaisuudesta saatiin myös alueiden komitean helmikuussa 2012 hyväksymästä oma-aloitteisesta mietinnöstä ja Euroopan kulttuuripääkaupunkien 25-vuotiskonferenssista, joka järjestettiin Brysselissä maaliskuussa 2010 ja johon osallistui yli 50 entistä, nykyistä ja tulevaa kulttuuripääkaupunkia tai ehdokaskaupunkia ja 500 henkeä. On tärkeää huomata, että toisaalta arvioinneista kerätyn näytön ja tietojen ja toisaalta kuulemisprosessissa esitettyjen näkemysten välillä vallitsi laaja yksimielisyys keskeisistä aiheista. Tämän ansiosta komissio pystyi tekemään tärkeitä päätelmiä Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman tulevaisuudesta. Kulttuuripääkaupunkitoimea pidetään varsin yksimielisesti erittäin onnistuneena, ja sen jatkaminen vuoden 2019 jälkeen saa voimakasta tukea. Näkemyksistä käy selvästi ilmi, että siitä on tullut yksi kunnianhimoisimmista kulttuurialan aloitteista Euroopassa sekä soveltamisalaltaan että laajuudeltaan. Kulttuuripääkaupungeista on myös tullut yksi unionin näkyvimmistä ja arvokkaimmista ja todennäköisesti yksi Euroopan kansalaisten eniten arvostamista aloitteista. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma voi tuoda kaupungeille monia etuja, kun se suunnitellaan huolellisesti. Kyseessä on ennen kaikkea kulttuuritapahtuma, jolla voi olla myös merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia, erityisesti silloin, kun se sisällytetään kulttuurin pitkän aikavälin kehittämisstrategiaan kaupungissa ja sitä ympäröivällä alueella. Olisi myös huomattava, että vaikka vain yksi kaupunki kussakin jäsenvaltiossa voi isännöidä tapahtumaa tiettynä vuonna, kilpailulla on tärkeä vipuvaikutus uusien ja tehokkaampien toimintalinjojen ja strategioiden kehittämiseen niissäkin kaupungeissa, joita ei valita kulttuuripääkaupungiksi. Kulttuuripääkaupunkitapahtuma on kuitenkin myös hyvin haastava. Kulttuuritapahtumien suunnittelu koko vuoden ajaksi on vaativaa, ja jotkin pääkaupungit ovat onnistuneet mahdollisuuksien hyödyntämisessä paremmin kuin toiset. Tulevaisuudessa suurimpana haasteena onkin ottaa perustaksi nykyisen järjestelmän vahvuudet ja auttaa samalla kutakin kulttuuripääkaupunkia hyödyntämään potentiaalia täysimääräisesti ja maksimoimaan kulttuurilliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset edut. Arviointien ja julkisen kuulemisen tulosten perusteella komissio kartoitti viisi pääasiallista ongelmaa, joita kaupungeilla on niiden valmistautuessa kulttuuripääkaupunkina toimimiseen: · Toistaiseksi suurimpana ongelmana on ollut kansallisen ja paikallisen politiikan vaikutus talousarvioihin, joiden on oltava mahdollisimman vakaita tarjouksen tekemisen ja loppuvaiheen välillä, sekä politiikan vaikutus tapahtuman organisoinnin muihin näkökohtiin. Poliittinen tuki on olennaisen tärkeää, koska suurin osa rahoituksesta tulee julkisista varoista, eikä kaupunki voi tehdä uskottavaa tarjousta ilman tällaista tukea; samalla on kuitenkin suojeltava toteuttavan tiimin taiteellista riippumattomuutta, jotta säilytetään tapahtuman uskottavuus. · Arvioinnit ovat myös osoittaneet, että joissakin aiemmissa kulttuuripääkaupungeissa eurooppalaista ulottuvuutta ei ollut ymmärretty kunnolla ja sitä olisi voitu tuoda enemmän esiin. · Useat kaupungit eivät ole onnistuneet sisällyttämään tapahtumaa pidemmän aikavälin strategiaan, minkä vuoksi niillä on ollut vaikeuksia taata kulttuuripääkaupunkitoiminnan pitkäaikaisia vaikutuksia. · Kaupungit eivät edelleenkään ole ottaneet käyttöön arviointimekanismeja, minkä vuoksi tapahtuman vaikutuksista ei ole saatu perustietoja. Tämä vaikeuttaa kulttuuripääkaupunkien vertailua ja heikentää kokemusten siirtoa. · Monet jäsenvaltiot ovat lisäksi toimineet isäntänä jo useita kertoja, ja joissakin niistä on vain rajallinen määrä realistisia ehdokaskaupunkeja Euroopan kulttuuripääkaupungin kaltaista suuren mittakaavan tapahtumaa varten. Kulttuuripääkaupunkina toimimisella voi olla suuria negatiivisia vaikutuksia kaupunkiin, jonka valmiudet ovat vähäiset, ja heikon kulttuuripääkaupungin valinta saattaa vahingoittaa Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaan liittyvää arvostusta ja imagoa pitkällä aikavälillä. Tämän perusteella tarkasteltiin kolmea vaihtoehtoa Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaa varten vuoden 2019 jälkeen: · 1) jatketaan toimintaa ja sovelletaan samaa oikeusperustaa kuin nykyisessä päätöksessä, johon vain liitetään uusi luettelo jäsenvaltioista aikajärjestyksessä; · 2) lopetetaan toiminta; · 3) jatketaan toimintaa ja sovelletaan uutta oikeusperustaa, jossa otetaan huomioon nykyisessä päätöksessä havaitut ongelmat. Tämän kolmannen vaihtoehdon osalta tarkasteltiin kahta alavaihtoehtoa: – 3a) lisätään liitteeksi uusi luettelo jäsenvaltioista aikajärjestyksessä; – 3b) nimetään kulttuuripääkaupunki avoimen kilpailun perusteella. Kustakin vaihtoehdosta tarkasteltiin erilaisia kulttuurillisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia. Tämän jälkeen vaihtoehdot arvioitiin ja asetettiin paremmuusjärjestykseen sen mukaan, miten tehokkaasti niillä voidaan saavuttaa Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman tavoitteet, niiden tehokkuuden, kustannusten ja hallinnollisen rasitteen mukaan, sekä sen mukaan, miten johdonmukaisia ne ovat unionin laajempien poliittisten tavoitteiden kanssa ja mikä on niiden synergia ja täydentävyys unionin muihin tavoitteisiin nähden, ja niiden toteuttamiskelpoisuuden mukaan. Vaihtoehto, jonka kokonaisarvio oli positiivisin, on vaihtoehto 3a, eli uusi oikeusperusta, johon liitetään jäsenvaltioiden luettelo aikajärjestyksessä. Tämä vaihtoehto sai pisteitä kaikkia muita vaihtoehtoja enemmän ja arvioitiin parhaaksi vaihtoehdoksi. Arviointien ja julkisen kuulemisen tärkeimmät tulokset sekä vaihtoehtojen vertailussa noudatetut loogiset vaiheet esitetään tiivistettynä komission yksikköjen valmisteluasiakirjassa, joka esitetään tämän ehdotuksen yhteydessä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklaan. Kyseisen artiklan mukaan EU:lla on toimivalta ”myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä”. Euroopan unioni pyrkii myös ”rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä” kulttuurin alalla sekä ”tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa”. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn päätöksen 291 artiklan mukaisesti uuden päätöksen nojalla komission olisi suoritettava Europan kulttuuripääkaupunkien virallinen nimeäminen, jolla virallistetaan riippumattoman eurooppalaisen asiantuntijaraadin tekemät suositukset. Ehdotuksessa noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma pannaan edelleen täytäntöön pääasiassa paikallisella ja kansallisella tasolla. Arvioinnit ja julkinen kuuleminen ovat kuitenkin osoittaneet, että unionilla on merkittävä tehtävä jäsenvaltioiden välisessä koordinoinnissa ja sen varmistamisessa, että sovelletaan yhteisiä, selkeitä ja avoimia kriteereitä, samoin kuin Euroopan kulttuuripääkaupunkien valinta- ja seurantamenettelyissä. Unioni tukee myös eurooppalaisen asiantuntijaraadin tekemien suositusten perusteella valittujen kaupunkien valmistautumista ja hyvien toimintatapojen vaihtoa kaupunkien välillä sekä antaa taloudellista tukea Melina Mercourin nimeä kantavan palkinnon muodossa. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Kuten päätöksen N:o 1622/2006/EY tapauksessa, komission ehdotuksella ei ole suoria talousarviovaikutuksia. Ehdotuksen kattama ajanjakso on päällekkäinen useiden monivuotisten rahoituskehysten kanssa. Vuosia 2014–2020 koskevan rahoituskehyksen osalta Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toimintaan liittyviä rahoitusnäkökohtia, mukaan luettuna Melina Mercouri -palkinto, eurooppalaisen asiantuntijaraadin kustannuksia, toimen näkyvyyttä Euroopan tasolla ja komissiossa toimen tukemiseksi tarvittavia henkilöresursseja käsitellään Luova Eurooppa ‑ohjelman puitteissa. Vuoden 2020 jälkeen Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑toiminnan oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat liitetään suoraan säännöksiin, jotka sisältyvät tulevaan monivuotiseen rahoituskehykseen, ja tämän vuoksi niitä olisi myös käsiteltävä kulloistenkin kulttuuria tukevien unionin ohjelmien puitteissa. 5. TIIVISTELMÄ PÄÄTÖKSESTÄ Arviointien ja julkisen kuulemisen tulosten perusteella Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaa vuoden 2019 jälkeiseksi ajaksi koskevassa ehdotuksessa säilytetään nykyisen järjestelmän pääpiirteet ja yleinen rakenne: · Kulttuuripääkaupunki nimetään edelleen aikajärjestyksessä esitettävän jäsenvaltioiden luettelon perusteella. Tällainen vuorottelujärjestelmä osoittautui ainoaksi järjestelmä, jolla taataan kullekin jäsenvaltiolle yhtäläiset mahdollisuudet toimia isäntämaana ja Euroopan kulttuuripääkaupunkien sijainnin maantieteellinen tasapaino; näin myös taataan unionille mahdollisuus tuoda esiin Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja kaikille Euroopan kansalaisille mahdollisuus kokea tapahtuma lähellä kotipaikkaansa. · Kulttuuripääkaupungin asema varataan edelleen vain kaupungeille. Kaupungeilla on myös edelleen mahdollisuus sisällyttää tapahtumaan niitä ympäröivä alue, jotta saavutetaan laajempi yleisö ja moninkertaistetaan vaikutukset; aiemmat kokemukset ovat kuitenkin osoittaneet, että yhden kaupungin selkeä johtajuus on ratkaiseva tekijä onnistumisen kannalta. · Kulttuuripääkaupungin aseman myöntäminen perustuu edelleen kulttuuriohjelmaan, joka on perustettu erityisesti kulttuuripääkaupunkivuotta varten, jotta saataisiin aikaan vahva eurooppalainen ulottuvuus. · Kaksivaiheinen valintaprosessi, jonka suorittaa eurooppalainen asiantuntijaraati, on osoittautunut oikeudenmukaiseksi ja avoimeksi, ja se säilytetään. Se on erityisesti antanut kaupungeille mahdollisuuden parantaa hakemuksiaan ennakkovalinnan ja lopullisen valinnan välillä asiantuntijaraadin antamien lausuntojen perusteella. · Kulttuuripääkaupunki nimetään edelleen koko vuodeksi, jotta hanke erottuisi edelleen selvästi muista ja säilyisi kunnianhimoisena. Samalla ehdotetaan useita parannuksia, jotta voidaan ratkaista nykyiseen päätökseen liittyviä ongelmia ja auttaa kaupunkeja hyödyntämään asemaansa mahdollisimman hyvin. Uudella oikeusperustalla käyttöön otetut tärkeimmät muutokset ovat seuraavat: · Kriteereitä on täsmennetty, jotta ehdokaskaupungit saisivat enemmän ohjeita, ja ne ovat paremmin mitattavissa, jotta helpotettaisiin asiantuntijaraadin suorittamaa kaupunkien valintaa ja seurantaa. Erityishuomiota kiinnitettiin siihen, että aloitteella voitaisiin optimoida mahdolliset vipuvaikutukset kulttuurin pitkän aikavälin kehittämisstrategioiden edistämiseen, jotta varmistettaisiin ehdokaskaupunkien valmiudet isännöidä tapahtumaa, edistettäisiin kulttuuriohjelmien eurooppalaista ulottuvuutta ja näkyvyyttä, varmistettaisiin kulttuurillisen ja taiteellisen sisällön korkea laatu, edistettäisiin paikallisen väestön laajaa osallistumista ja pyrittäisiin takaamaan talousarvioiden vakaus ja taiteellisten tiimien riippumattomuus. · Melina Mercouri -palkinnon saamiseen liittyviä ehtoja on tiukennettu. Palkintoa ei myöskään enää makseta kolme kuukautta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista vaan vuoden puolivälissä, jotta voidaan varmistaa, että kaupungit noudattavat sitoumuksiaan erityisesti rahoituksen, suunnittelun ja unionin näkyvyyden osalta. · Ehdoissa todetaan nimenomaisesti, että eurooppalainen asiantuntijaraati ei ole velvollinen antamaan myönteistä suositusta, jos yksikään tarjous ei täytä kriteereitä. · Liitännäistoimenpiteitä, joilla kaupunkeja tuetaan niiden valmistautuessa tapahtumavuoteen nimeämisen jälkeen, on vahvistettu, jotta kaupungeille voidaan antaa lisätukea ja ‑ohjausta. Käyttöön on otettu ylimääräinen seurantakokous, raadin jäsenten vierailut kaupunkeihin ovat nykyistä järjestelmällisempiä, ja kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien kulttuuripääkaupunkien välillä vahvistetaan. · Käyttöön otettiin uusia arviointia koskevia velvollisuuksia itse kaupungeille, jotta saataisiin kattavampi käsitys kulttuuripääkaupunkina toimimisen vaikutuksista ja saataisiin vertailukelpoisia tietoja. · Lisäksi ehdotetaan, että ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat voisivat jälleen osallistua toimintaan vuoden 2019 jälkeen, kuten oli vuoteen 2010 asti. Muun muassa Sibiusta (2007) ja Istanbulista (2010) saadut kokemukset ovat osoittaneet, että tästä voi olla etua sekä näille maille että unionille. 2012/0199 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[1], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella pyritään Euroopan kansojen yhä läheisempään liittoon ja annetaan unionin tehtäväksi muun muassa myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Tässä yhteydessä unioni tarvittaessa tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia, joilla ne parantavat Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemusta ja sitä koskevan tiedon levitystä. (2) Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle annetussa komission tiedonannossa kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta[2], jonka neuvosto vahvisti Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta 16 päivänä marraskuuta 2007 tehdyssä päätöslauselmassa[3], asetetaan tavoitteet unionin tulevalle toiminnalle kulttuurin alalla. Näillä toimilla olisi edistettävä kulttuurien monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Niillä olisi myös edistettävä kulttuuria luovuuden lisääjänä kasvun ja työllisyyden edistämisen puitteissa sekä keskeisenä tekijänä unionin kansainvälisissä suhteissa. (3) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva yhteisön toiminta vuosiksi 2007–2019 perustettiin 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1622/2006/EY[4]. (4) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevissa arvioinneissa sekä toiminnan tulevaisuudesta vuoden 2019 jälkeen järjestetyssä julkisessa kuulemisessa kävi ilmi, että kulttuuripääkaupunkitapahtumasta on vähitellen tullut yksi Euroopan kunnianhimoisimmista ja yksi kansalaisten eniten arvostamista kulttuurialan aloitteista. (5) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman alkuperäisinä tavoitteina oli tuoda esiin Euroopan eri kulttuurien rikkautta ja monimuotoisuutta sekä niiden yhteisiä piirteitä ja edistää unionin kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä; näiden lisäksi kulttuuripääkaupungit ovat vähitellen lisänneet uuden ulottuvuuden käyttäen asemansa vipuvaikutusta edistääkseen kaupungin yleisempää kehitystä. (6) Nämä tavoitteet ovat täysin Luova Eurooppa -ohjelman[5] tavoitteiden mukaiset; ohjelmalla pyritään edistämään Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta ja vahvistamaan kulttuuri- ja luovan alan kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tukemiseksi. (7) Arvioinnit ja julkinen kuuleminen ovat osoittaneet, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumalla on monia mahdollisia etuja, kun se suunnitellaan huolella. Kyseessä on ennen kaikkea kulttuurialoite, mutta sillä voi olla myös merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia erityisesti silloin, kun se sisällytetään kulttuurin pitkän aikavälin kehitysstrategiaan kaupungissa. (8) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on myös hyvin haastava. Kulttuuritapahtumien suunnittelu koko vuoden ajaksi on vaativaa, ja jotkin pääkaupungit ovat onnistuneet mahdollisuuksien hyödyntämisessä paremmin kuin toiset. Toimia olisikin vahvistettava, jotta voitaisiin auttaa kaikkia kulttuuripääkaupunkeja hyödyntämään asemaansa mahdollisimman täysipainoisesti. (9) Euroopan kulttuuripääkaupungin asema olisi edelleen varattava kaupungeille, mutta laajemman yleisön saavuttamiseksi ja vaikutusten moninkertaistamiseksi näillä kaupungeilla olisi myös edelleen oltava mahdollisuus ottaa toimintaan mukaan niitä ympäröivä alue. (10) Euroopan kulttuuripääkaupungin aseman myöntämisen pitäisi edelleen perustua kulttuuriohjelmaan, joka on perustettu nimenomaan Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman vuotta varten ja jolla pitäisi olla erittäin vahva eurooppalainen ulottuvuus; ohjelman on kuitenkin oltava osa pitkän aikavälin strategiaa. (11) Kaksivaiheinen valintaprosessi, joka perustuu aikajärjestyksessä esitettyyn jäsenvaltioiden luetteloon ja jonka puolueeton eurooppalainen asiantuntijaraati suorittaa, on osoittautunut oikeudenmukaiseksi ja avoimeksi. Se on antanut kaupungeille mahdollisuuden parantaa hakemuksiaan ennakkovalinnan ja lopullisen valinnan välillä asiantuntijaraadin lausuntojen perusteella ja varmistanut kulttuuripääkaupunkien tasapuolisen jakautumisen kaikkiin jäsenvaltioihin. (12) Valintakriteerien olisi oltava täsmällisempiä, jotta ehdokaskaupungit saisivat enemmän ohjeita, ja paremmin mitattavissa, jotta helpotettaisiin asiantuntijaraadin suorittamaa kaupunkien valintaa ja seurantaa. Niiden olisi erityisesti vahvistettava kulttuuripääkaupungin aseman pitkäaikaisvaikutuksia palkitsemalla kaupunkeja, jotka ovat kehittäneet pitkän aikavälin kulttuuripoliittista strategiaa. (13) Valmisteluvaihe kaupungin nimeämisen ja toteutusvuoden välillä on ratkaisevan tärkeä Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman onnistumisen kannalta. Sidosryhmien parissa vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että päätöksellä N:o 1622/2006/EY käyttöön otetut liitännäistoimenpiteet ovat olleet erittäin hyödyllisiä kaupungeille. Näitä toimenpiteitä olisi kehitettävä edelleen erityisesti järjestämällä asiantuntijaraadin jäsenten tiheämpiä seurantakokouksia ja vierailuja kaupunkeihin ja tiivistämällä entisestään kokemusten vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien kulttuuripääkaupunkien sekä ehdokaskaupunkien välillä. (14) Melina Mercouri -palkinto on saavuttanut vahvan symbolisen arvon, joka ylittää huomattavasti sen summan arvon, jonka komissio palkintoon voi myöntää. Jotta kuitenkin varmistetaan, että nimetyt kaupungit täyttävät sitoumuksensa, palkinnon maksuehtoja olisi tiukennettava ja täsmennettävä. (15) On tärkeää, että kaupungit tuovat selvästi esiin kaikessa tiedotusmateriaalissaan, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on unionin aloite. (16) Komission arvioinnit aiempien Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumien tuloksista eivät voi tarjota perustietoja kulttuuripääkaupunkina toimimisen vaikutuksesta vaan perustuvat tietoihin, jotka on kerätty paikallisella tasolla. Kaupunkien itsensä olisi sen vuoksi oltava keskeisiä toimijoita arviointiprosessissa ja otettava käyttöön tehokkaita mittausmekanismeja. (17) Muun muassa Sibiusta (2007) ja Istanbulista (2010) saadut kokemukset ovat osoittaneet, että ehdokasmaiden osallistuminen voi lähentää niitä unioniin tuomalla esiin Euroopan eri kulttuurien yhteisiä piirteitä. Sen vuoksi ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille olisi annettava jälleen mahdollisuus osallistua Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan vuoden 2019 jälkeen. (18) Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevat yhdenmukaiset edellytykset, erityisesti niiden säännösten osalta, jotka koskevat Euroopan kulttuuripääkaupungiksi nimeämistä, täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä komissiolle. (19) Olisi kumottava päätös N:o 1622/2006/EY ja korvattava se tällä päätöksellä. Sen säännöksiä olisi kuitenkin edelleen sovellettava vuoteen 2019 asti kaikkiin niihin Euroopan kulttuuripääkaupunkeihin, jotka on jo nimetty tai joita ollaan parhaillaan nimeämässä. (20) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, koska Euroopan kulttuuripääkaupungin valintaa ja seurantaa varten tarvitaan ennen kaikkea yhteiset, selkeät ja avoimet kriteerit ja menettelyt sekä tiiviistä koordinointia jäsenvaltioiden välillä, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kohde Tällä päätöksellä perustetaan Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtumaa koskeva unionin toiminta vuosiksi 2020–2033. 2 artikla Tavoitteet 1. Toiminnan yleiset tavoitteet ovat seuraavat: a) suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja korostetaan niiden yhteisiä piirteitä; b) edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen. 2. Toiminnan erityiset tavoitteet ovat seuraavat: a) vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla; b) laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia; c) vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin; d) parannetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta. 3 artikla Toimintaan osallistuminen 1. Jäsenvaltioiden kaupungit voidaan nimetä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi yhdeksi vuodeksi liitteessä esitettävässä järjestyksessä. Nimeäminen koskee enintään yhtä kaupunkia kussakin luettelossa esitetyistä jäsenvaltioista. 2. Jos maa liittyy unioniin tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen, liitteessä tarkoitettua luetteloa päivitetään vastaavasti. Näin ollen kyseisen maan kaupungit voidaan nimetä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi niiden samojen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, joita sovelletaan muihin jäsenvaltioihin. Koska kilpailu kulttuuripääkaupungin asemasta alkaa kuitenkin kuusi vuotta ennen toimintavuoden alkamista, jotta kaupungeilla olisi riittävästi aikaa valmistautua nimeämisen jälkeen, luetteloa ei päivitetä, jos maa liittyy unioniin 31 päivän joulukuuta 2026 jälkeen. Jos liittyvän maan kaupunki on jo nimetty Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuosina 2020–2033 3 kohdassa säädettyjen ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, luetteloa ei päivitetä. 3. Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kaupungeilla on myös oltava mahdollisuus hakea Euroopan kulttuuripääkaupungin asemaa avoimella kilpailulla, joka järjestetään kolmen vuoden välein rinnakkain kahdessa jäsenvaltiossa järjestettävien kilpailujen kanssa liitteessä esitetyn kalenterin mukaisesti. Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kaupunkeja koskevat erityissäännökset annetaan 10 artiklassa. 4 artikla Hakemukset 1. Euroopan kulttuuripääkaupungin asemaa koskevaan kilpailuun voivat osallistua ainoastaan kaupungit. Ehdokaskaupungit saavat ottaa mukaan toimintaan ympäröivät alueet. Hakemukset on kuitenkin tehtävä johtavan kaupungin nimellä, ja jos se valitaan, kulttuuripääkaupungin asema myönnetään tälle kaupungille. 2. Komissio laatii 5 artiklassa vahvistettuihin kriteereihin perustuvan yhteisen hakemuslomakkeen, jota kaikkien ehdokaskaupunkien on käytettävä. 3. Jokaisen hakemuksen on perustuttava kulttuuriohjelmaan, jolla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. Ohjelman keston on oltava yksi vuosi, ja se on perustettava erityisesti Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa varten 5 artiklassa esitettyjen kriteerien mukaisesti. Se on kuitenkin sisällytettävä kaupungin kulttuurin kehittämistä koskevaan pitkän aikavälin strategiaan. 5 artikla Kriteerit Hakemusten arviointikriteerit on jaettu kuuteen luokkaan: ”pitkän aikavälin strategia”, ”toteutusvalmius”, ”kulttuuri- ja taiteellinen sisältö”, ”eurooppalainen ulottuvuus”, ”vaikutusala” ja ”hallinto”. 1. ”Pitkän aikavälin strategian” osalta on arvioitava seuraavat tekijät: a) kaupungin kulttuurin kehittämistä koskeva strategia, joka on käytössä hakemusta tehtäessä, mukaan luettuna suunnitelmat kulttuurihallintoa ja kulttuuritoiminnan ylläpitämistä varten kulttuuripääkaupunkivuoden jälkeen; b) suunnitelmat kulttuurialan valmiuksien vahvistamiseksi; c) suunnitelmat kaupungin kulttuurisektorin ja talous- ja yhteiskuntasektorin välisten pitkän aikavälin yhteyksien vahvistamiseksi; d) ennakoidut pitkän aikavälin kulttuuriset, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset, joita kulttuuripääkaupungin asemalla olisi kaupungille; e) suunnitelmat kulttuuripääkaupungin aseman vaikutusten seurantaa ja arviointia varten. 2. ”Toteutusvalmiuden” osalta ehdokaskaupunkien on osoitettava, että: a) hakemuksella on puoluerajat ylittävä tuki; b) kaupungilla on tai tulee olemaan riittävä ja toimiva infrastruktuuri kulttuuripääkaupunkina toimimista varten. 3. Kriteeristä ”kulttuuri- ja taiteellinen sisältö” on arvioitava seuraavat tekijät: a) selkeä ja johdonmukainen taiteellinen visio vuoden kulttuuriohjelmaa varten; b) paikallisten taiteilijoiden ja kulttuurialan organisaatioiden osallistuminen kulttuuriohjelman suunnitteluun ja toteutukseen; c) ehdotettujen toimien valikoima ja monimuotoisuus ja niiden yleinen taiteellinen laatu; d) valmius yhdistää paikalliseen kulttuuriperintöön ja perinteisiin taidemuotoihin uusia, innovatiivisia ja kokeellisia kulttuuri-ilmaisuja. 4. ”Eurooppalaisen ulottuvuuden” osalta on arvioitava seuraavat tekijät: a) Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta edistävien toimien laajuus ja laatu; b) Euroopan kulttuurien, kulttuuriperinnön ja historian sekä Euroopan yhdentymisen yhteisiä näkökohtia korostavien toimien laajuus ja laatu; c) eurooppalaisia taiteilijoita, eri maiden toimijoiden tai kaupunkien yhteistyötä ja kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia esittelevien toimien laajuus ja laatu; d) strategia laajan eurooppalaisen yleisön kiinnostuksen herättämiseksi. 5. ”Vaikutusalan” osalta on arvioitava seuraavat tekijät: a) paikallisen väestön ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen hakemuksen laatimiseen ja Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman toteutukseen; b) uusien ja kestävien mahdollisuuksien luominen laajoille kansalaispiireille, jotta he voivat osallistua kulttuuritoimintaan, erityisesti nuoret ja syrjäytyneet ja muita heikommassa asemassa olevat, mukaan lukien vähemmistöt. Erityishuomiota on myös kiinnitettävä mahdollisuuksien mukaan siihen, että vammaiset ja iäkkäät pystyvät osallistumaan toimintaan; c) yleinen strategia yleisöpohjan laajentamiseksi ja erityisesti yhteydet koulutukseen ja koulujen osallistumiseen. 6. ”Hallinnon” osalta on arvioitava seuraavat tekijät: a) ehdotetun talousarvion toteutettavuus. Talousarvion on katettava valmisteluvaihe, itse kulttuurikaupunkivuosi ja pitkän aikavälin vaikutuksiin liittyvät toimet; b) suunniteltu hallintorakenne ja toteutuselin Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman täytäntöönpanoa varten; c) taiteellisen johtajan nimitysmenettely ja hänen toimialansa; d) tiedotusstrategia, jonka on oltava kattava ja jossa on tuotava esiin, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on unionin aloite. 6 artikla Eurooppalainen asiantuntijaraati 1. Perustetaan puolueeton eurooppalainen asiantuntijaraati, jäljempänä ’eurooppalainen raati’, joka toteuttaa valinta- ja seurantamenettelyt. 2. Eurooppalaisessa raadissa on 10 jäsentä. Heidän on oltava unionin kansalaisia. Heidän on oltava puolueettomia asiantuntijoita, joilla on merkittävää kokemusta ja asiantuntemusta kulttuurialalta, kaupunkien kulttuuritarjonnan kehittämisestä tai Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestämisestä. Heidän on myös pystyttävä omistamaan asianmukainen määrä työpäiviä vuodessa eurooppalaisen raadin toimintaan. Komissio valitsee alustavasti joukon mahdollisia raadin jäseniä kiinnostuksenilmaisupyynnön järjestämisen jälkeen. Tämän jälkeen Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio valitsevat kukin kolme asiantuntijaa tästä joukosta ja nimittävät nämä omien menettelyjensä mukaisesti. Alueiden komitea valitsee yhden asiantuntijan ja nimittää hänet omien menettelyjensä mukaisesti. Kunkin toimielimen ja elimen on pyrittävä varmistamaan, että sen nimittämien asiantuntijoiden pätevyydet täydentävät toisiaan mahdollisimman hyvin ja että nämä asiantuntijat valitaan laajalta maantieteelliseltä alueelta. Eurooppalainen raati nimeää puheenjohtajansa. 3. Eurooppalaisen raadin jäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Tästä poiketen tämän päätöksen mukaisesti perustettavan ensimmäisen raadin osalta kuitenkin Euroopan parlamentti nimittää valitsemansa kolme asiantuntijaa kolmeksi vuodeksi, neuvosto yhdeksi vuodeksi, komissio kahdeksi vuodeksi ja alueiden komitea yhdeksi vuodeksi, jotta raadin jäsenet voidaan vaihtaa vaiheittain ja välttää näin kokemuksen ja osaamisen menetys, joka olisi seurauksena, jos kaikki jäsenet korvattaisiin samanaikaisesti. 4. Eurooppalaisen raadin jäsenten on ilmoitettava kaikki tiettyyn ehdokaskaupunkiin liittyvät todelliset tai mahdolliset eturistiriidat. Jos jäsen tekee tällaisen ilmoituksen tai jos tällainen eturistiriita ilmenee, kyseinen jäsen ei saa osallistua valintamenettelyyn asianomaisen jäsenvaltion osalta tai tapauksen mukaan ehdokasmaiden tai mahdollisten ehdokasmaiden osalta. Asianomaista jäsentä ei korvata tätä menettelyä varten, ja eurooppalaisen raadin jäljellä olevat jäsenet suorittavat valinnan. 5. Eurooppalaisen raadin kaikki raportit julkistetaan komission verkkosivuilla. 7 artikla Hakemusten esittäminen jäsenvaltioissa 1. Kukin jäsenvaltio on vastuussa kilpailun järjestämisestä omien kaupunkiensa välillä liitteessä olevan kalenterin mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on julkaistava hakemuspyyntö kuusi vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista. Kaikissa hakemuspyynnöissä, jotka on suunnattu kulttuuripääkaupungiksi haluaville ehdokaskaupungeille, on käytettävä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua yhteistä hakemuslomaketta. Määräaika hakemuksen jättämiselle on asetettava siten, että se on kymmenen kuukautta tällaisen hakemuspyynnön julkaisemisesta. 3. Kyseisen jäsenvaltion on toimitettava hakemukset komissiolle tiedoksi. 8 artikla Esivalinta jäsenvaltioissa 1. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kutsuttava koolle eurooppalainen raati esivalintakokoukseen ehdokaskaupunkien kanssa viisi vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista. 2. Eurooppalainen raati arvioi hakemukset 5 artiklassa esitettyjen kriteerien mukaisesti. Raadin on päästävä sopimukseen esivalinnan läpäisseiden ja lisätarkasteluun pääsevien ehdokaskaupunkien luettelosta, ja sen on annettava raportti ehdokaskaupunkien hakemuksista sekä suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokaskaupungeille. 3. Eurooppalaisen raadin on toimitettava raporttinsa asianomaiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle. Kukin asianomaisista jäsenvaltioista hyväksyy virallisesti raadin raporttiin perustuvan esivalintaluettelon. 9 artikla Valinta jäsenvaltioissa 1. Esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien on täytettävä hakemuksensa kriteereiden ja raadin esivalintakokouksessa antamien suositusten mukaisesti ja toimitettava ne asianomaisille jäsenvaltioille, jotka toimittavat ne edelleen komissiolle. 2. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kutsuttava koolle eurooppalainen raati lopulliseen valintakokoukseen esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien kanssa yhdeksän kuukautta esivalintakokouksen jälkeen. 3. Eurooppalainen raati arvioi täytetyt hakemukset. 4. Eurooppalainen raati julkaisee hakemuksista raportin, johon on liitetty suositus yhden kyseisen jäsenvaltion kaupungin nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Jos kuitenkaan yksikään ehdokaskaupunki ei täytä kriteereitä, eurooppalainen raati voi suositella, että kulttuuripääkaupungin asemaa ei myönnetä kyseisenä vuotena. Raporttiin sisältyy myös suositellulle kaupungille esitettyjä suosituksia siitä, mitä sen on vielä tehtävä ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkua. Raportti toimitetaan kyseiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle. Se julkaistaan komission verkkosivuilla. 10 artikla Ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita koskevat säännökset 1. Komissio vastaa kilpailun järjestämisestä kaupunkien välillä ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa. 2. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön kuusi vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista. Hakemuspyyntöön voivat osallistua kaupungit kaikissa ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa edellyttäen, että kyseiset maat osallistuvat Luova Eurooppa ‑ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin hakemuspyynnön julkaisupäivänä. Jotta tilanne olisi tasapuolinen jäsenvaltioiden kaupunkien kannalta, kullakin kaupungilla on kuitenkin oikeus osallistua vain yhteen kilpailuun ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa vuosina 2020–2033, eikä saa olla mahdollista, että kaupunki, joka on osallistunut tällaiseen kilpailuun, osallistuisi johonkin myöhempään kilpailuun samalla kaudella uudessa jäsenvaltiossa 3 artiklan 2 kohdassa annettujen sääntöjen mukaisesti. Jotta tilanne olisi tasapuolinen myös jäsenvaltioiden kannalta, kukin ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa voi toimia kulttuuripääkaupungin isäntämaana ainoastaan kerran vuosina 2020–2033. Sen vuoksi kaupungit maista, joissa on jo ollut kulttuuripääkaupunki, eivät saa osallistua myöhempiin kilpailuihin samalla kaudella. 3. Edellä 4 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä ja 5 artiklassa vahvistettuja kriteereitä sovelletaan ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin. 4. Eurooppalainen raati suorittaa kaupunkien esivalinnan viisi vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista ainoastaan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kirjallisten hakemuslomakkeiden perusteella. Ehdokaskaupunkien kanssa ei järjestetä kokousta. Eurooppalainen raati arvioi hakemukset kriteereiden mukaan. Raadin on päästävä sopimukseen esivalinnan läpäisseiden ja lisätarkasteluun pääsevien ehdokaskaupunkien luettelosta, ja sen on annettava raportti ehdokaskaupunkien hakemuksista sekä suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokaskaupungeille. Raportti toimitetaan komissiolle ja julkaistaan komission verkkosivuilla. 5. Esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien on täytettävä hakemus kriteereiden ja esivalintavaiheen aikana annettujen suositusten mukaisesti ja toimitettava ne komissiolle. Komissio kutsuu koolle eurooppalaisen raadin lopulliseen valintakokoukseen esivalinnan läpäisseiden kaupunkien kanssa Brysseliin yhdeksän kuukautta esivalinnan jälkeen. Eurooppalainen raati arvioi täytetyt hakemukset. Se laatii esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien hakemuksista raportin, johon on liitetty suositus enintään yhden yhdessä ehdokasmaassa tai mahdollisessa ehdokasmaassa sijaitsevan kaupungin nimeämisestä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Jos kuitenkaan yksikään ehdokaskaupunki ei täytä kriteereitä, eurooppalainen raati voi suositella, että kulttuuripääkaupungin asemaa ei myönnetä kyseisenä vuotena. Raporttiin sisältyy myös suositellulle kaupungille esitettyjä suosituksia siitä, minkälaisia järjestelyjä sen on vielä tehtävä ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkua. Raportti toimitetaan komissiolle ja julkaistaan komission verkkosivuilla. 11 artikla Nimeäminen Komissio nimeää virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungit antamalla täytäntöönpanosäädöksiä ottaen asianmukaisesti huomioon eurooppalaisen raadin suositukset. Komissio ilmoittaa suorittamastaan nimeämisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. 12 artikla Nimettyjen kaupunkien välinen yhteistyö 1. Nimeämisensä jälkeen samana vuonna Euroopan kulttuuripääkaupunkeina toimivien kaupunkien on pyrittävä luomaan yhteyksiä kulttuuriohjelmiensa välille. 2. Yhteistyö on arvioitava 13 artiklassa säädetyn seurantamenettelyn puitteissa. 13 artikla Seuranta 1. Eurooppalainen raati seuraa Euroopan kulttuuripääkaupunkien valmisteluja ja antaa kaupungeille tukea ja neuvoja niiden nimeämisestä kulttuuripääkaupunkivuoden alkamiseen asti. 2. Tätä varten komissio kutsuu koolle eurooppalaisen raadin ja kyseiset kaupungit kolmeen kokoukseen: ensimmäinen kokous pidetään kolme vuotta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista, toinen kokous pidetään 18 kuukautta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista, ja kolmas kokous pidetään kaksi kuukautta ennen kulttuuripääkaupunkivuoden alkamista. Jäsenvaltio tai asianomainen maa voi nimetä tarkkailijan näihin kokouksiin. Kaupunkien on toimitettava komissiolle edistymisraportit kuusi viikkoa ennen kutakin kokousta. Kokousten aikana eurooppalainen raati tekee tilannekatsauksen valmisteluista ja antaa neuvoja auttaakseen kaupunkeja kehittämään laadukkaita ohjelmia ja tehokkaan strategian. Raati kiinnittää erityistä huomiota valintaa koskevassa raportissa ja edellisissä seurantaraporteissa annettuihin suosituksiin. 3. Kunkin kokouksen jälkeen eurooppalainen raati antaa raportin valmistelujen tilasta ja toteutettavista toimista. Seurantaraportit toimitetaan komissiolle ja kaupungeille sekä jäsenvaltioille tai asianomaiselle maalle. Ne julkaistaan myös komission verkkosivuilla. 4. Seurantakokousten lisäksi komissio voi järjestää eurooppalaisen raadin jäsenten vierailuja nimettyihin kaupunkeihin tarpeen mukaan. 14 artikla Palkinto 1. Tämän päätöksen kattama ajanjakso on päällekkäinen useiden monivuotisten rahoituskehysten kanssa. Kunkin monivuotisen rahoituskehyksen osalta komissio tarkastelee mahdollisuutta myöntää Melina Mercourin nimeä kantava rahapalkinto nimetyille kaupungeille. Palkinnon oikeudellisia ja taloudellisia näkökohtia käsitellään kulloistenkin kulttuuria tukevien unionin ohjelmien puitteissa. 2. Jos 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja Melina Mercouri -palkinto myönnetään nimetylle kaupungille, palkinto maksetaan kulttuuripääkaupunkivuoden kesäkuun loppuun mennessä edellyttäen, että kaupunki noudattaa hakuvaiheessa antamiaan sitoumuksia ja kaikki suositukset, joita eurooppalainen raati teki valinta- ja seurantaraportissa, on pantu täytäntöön. Nimetyn kaupungin katsotaan noudattaneen hakuvaiheessa annettuja sitoumuksia, jos ohjelmaan ja strategiaan ei ole tehty huomattavia muutoksia hakuvaiheen ja kulttuuripääkaupunkivuoden välillä, ja erityisesti: a) talousarvio pysyi vakaana kaupungin nimeämisen ja kulttuuripääkaupunkivuoden alkamisen välillä; b) taiteellisen ryhmän riippumattomuutta kunnioitettiin; c) eurooppalainen ulottuvuus oli riittävän vahva kulttuuriohjelman lopullisessa versiossa; d) kaupungin käyttämässä tiedotusstrategiassa ja -materiaalissa tuotiin selvästi esiin, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on unionin aloite; e) käytössä on suunnitelmat kulttuuripääkaupungin aseman vaikutusten seurantaa ja arviointia varten. 15 artikla Käytännön järjestelyt Komissio etenkin: a) varmistaa toiminnan yleisen johdonmukaisuuden; b) varmistaa koordinoinnin jäsenvaltioiden ja eurooppalaisen raadin välillä; c) laatii tavoitteiden ja kriteerien pohjalta ohjeet valinta- ja seurantamenettelyä varten tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisen raadin kanssa; d) antaa tukea eurooppalaiselle raadille; e) julkaisee kaikki merkitykselliset tiedot ja edistää toimen näkyvyyttä Euroopan tasolla; f) edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien kulttuuripääkaupunkien sekä ehdokaskaupunkien välillä. 16 artikla Arviointi 1. Kunkin Euroopan kulttuuripääkaupungin tulosten arviointi on asianomaisen kaupungin vastuulla. Komissio vahvistaa kaupungeille yhteiset suuntaviivat ja indikaattorit, jotka perustuvat toiminnan tavoitteisiin ja kriteereihin, jotta varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa arviointimenettelyyn. Kaupunkien on lähetettävä arviointiraportit komissiolle kulttuuripääkaupunkivuotta seuraavan vuoden 31 päivään lokakuuta mennessä. Komissio julkaisee nämä raportit. 2. Kaupunkien arviointien lisäksi komissio varmistaa myös Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuman tulosten ulkopuolisen ja riippumattoman arvioinnin säännöllisesti. Komission arvioinneissa keskitytään tarkastelemaan kaikkia entisiä kulttuuripääkaupunkeja eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta, jotta voidaan tehdä vertailuja ja saada hyödyllisiä kokemuksia tuleville kulttuuripääkaupungeille sekä kaikille Euroopan kaupungeille. Näissä ulkoisissa ja riippumattomissa arvioinneissa on arvioitava myös Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑tapahtuma kokonaisuudessaan, mukaan luettuna sen toteuttamiseen kuuluvien prosessien tehokkuus, sen vaikutukset ja se, miten sitä voitaisiin parantaa. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle: a) ensimmäinen väliarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024; b) toisen väliarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029; c) jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2034. 17 artikla Kumoaminen ja siirtymäsäännökset Kumotaan päätös N:o 1622/2006/EY. Sitä sovelletaan kuitenkin edelleen kaupunkeihin, jotka on nimetty tai joita ollaan nimeämässä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuosina 2012–2019. 18 artikla Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Euroopan kulttuuripääkaupungin ehdottamisjärjestys 2020 || Kroatia[6] || Irlanti || Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa 2021 || Romania || Kreikka || …[7] 2022 || Liettua || Luxemburg || 2023 || Unkari || Yhdistynyt kuningaskunta || Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa 2024 || Viro || Itävalta || 2025 || Slovenia || Saksa || 2026 || Slovakia || Suomi || Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa 2027 || Latvia || Portugali || 2028 || Tšekki || Ranska || 2029 || Puola || Ruotsi || Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa 2030 || Kypros || Belgia || 2031 || Malta || Espanja || 2032 || Bulgaria || Tanska || Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa 2033 || Alankomaat || Italia || [1] EUVL C , , s. . [2] KOM(2007) 242 lopullinen. [3] EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1. [4] EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1. [5] KOM(2011) 785 lopullinen. [6] Edellyttäen, että se liittyy vuonna 2013. [7] Liitteessä tarkoitetun luettelon kolmatta saraketta päivitetään, jos unioniin liittyy uusia maita päätöksen hyväksymisen jälkeen. Niiden liittymisjärjestystä noudatetaan. Liittymispäivän ja kulttuuripääkaupunkivuoden alkamisen välillä on oltava vähintään kuusi vuotta, jotta valinta- ja seurantamenettelyyn olisi riittävästi aikaa. Euroopan kulttuuripääkaupunkien enimmäislukumäärä tiettynä vuonna on kolme. Jos kaksi tai useampia maita liittyy unioniin samana ajankohtana ja jos asianomaisten maiden välillä ei päästä sopuun osallistumisjärjestyksestä, neuvosto arpoo järjestyksen.