ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.6

Käytäviä ja liikennealueita koskevat työt edistyvät vaihtelevasti (asiasta yksityiskohtaisemmin liitteessä II). Liikennealueet eivät Barentsin euro-arktista liikennealuetta lukuun ottamatta ole toteutuneet. Tilanne ei ole juurikaan muuttunut sen jälkeen, kun liikennealueet perustettiin vuonna 1997 Helsingin konferenssissa. Käytäviä koskeva yhteistyö on kehittymässä yhä enemmän myös alueellisia verkkoja koskevaksi yhteistyöksi. ETSK:n mielestä kehityssuunta on kaiken kaikkiaan myönteinen. Rahoitus ja teknis-organisatorinen tuki ei kuluneina kahtena vuotena ole kuitenkaan parantunut. Komissio ei ole vastannut usein esitettyihin vaatimuksiin nykyistä paremmasta tuesta. Ratkaisevaa kuitenkin on, että ”käytävämalli” on molempien korkean tason ryhmien työn sekä komission päätelmien johdosta tullut käytännössä tarpeettomaksi. EU:ssa painopisteet on asetettu 30 TEN-hankkeen mukaisesti. EU:n ulkopuolella käytävät on ”korvattu” viidellä uudella reitillä tai niitä on jatkettu uudella nimellä. Ilmeisesti on kuitenkin riittävästi perusteita jatkaa niitä koskevaa työtä. Ohjauskomiteat ovat vakiintuneet hankkeisiin osallistuvien liikenneministeriöiden tärkeinä yhteys- ja yhteistyöfoorumeina ja kehittäneet oman identiteetin (tavaramerkki). Ne jatkavat työtä tärkeissä yhteyksissä, joita varten ei muutoin ole olemassa rajatylittäviä aloitteita, kuten ensisijaiset TEN-hankkeet ilman nimettyjä erityiskoordinaattoreita.
4.1.2

Komitean mielestä olisi harhaanjohtavaa ajatella, että markkinoiden maksimaalinen integraatioaste olisi aina sama kuin niiden optimaalinen integraatioaste. Etenkin tyypillisesti alueellisilla tai paikallisilla markkinoilla, joilla monet palvelujen tarjoajat toimivat, rajatylittävien palvelujen määrä on aina rajallinen. Juuri kyseisillä markkinoilla yhdenmukaistamisen ohjattu tehostaminen saattaisi antaa vaikutelman, ettei EU:n politiikassa oteta riittävästi huomioon alueellisia erityispiirteitä, mikä saattaisi lujittaa vallitsevia varauksia. Tästä syystä nykyiset esteet on tuotava selkeästi esiin, ja niitä on punnittava niiden säännösten kanssa, jotka on säilytettävä myös tulevaisuudessa jäsenvaltioiden ominaispiirteiden vuoksi ja joihin markkinoille osallistujien on mukauduttava. Tässä yhteydessä on ennen kaikkea tarkasteltava huolellisesti eri markkinoita ja aloja.
1.9

Työmarkkinaosapuolilla on ollut Tanskan joustoturvamallia kehitettäessä keskeinen rooli sekä päätöksentekoprosesseissa että esimerkiksi koulutuspolitiikan ja työmarkkinoiden rakenneuudistusten täytäntöönpanossa. Kehitys on monilla aloilla perustunut työmarkkinaosapuolien välisiin sopimuksiin. Esimerkkinä voidaan mainita yksityisten työeläkkeiden käyttöönotto. Työmarkkinaosapuolien rooli on muotoutunut sekä historiallisen kehityksen että työmarkkinaosapuolien korkean järjestäytymisasteen tuloksena. Työmarkkinaosapuolien vaikutuksesta on saatu aikaan luovia ratkaisuja ja löydetyt ratkaisut on hyväksytty laajasti. Ollakseen vaikutusvaltaisia työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden on kuitenkin oltava muutosvalmiita, yhteistyöhaluisia sekä halukkaita tarkastelemaan todellisuutta uusista ja yleisen edun näkökulmista. Työmarkkinaosapuolien osallistumisen ja vaikutuksen lisääminen voi siis edistää yhteiskunnan kilpailu- ja mukautumiskykyä. Myös muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten sosiaalialan järjestöjen ja yhdistysmuotoisten jatkokoulutusorganisaatioiden jne., suotuisalla myötävaikutuksella sekä kriittisellä seurannalla on erityisen merkittävä rooli tässä prosessissa.
3.1.2

Tätä silmällä pitäen ETSK on kehittänyt edustavuuden arviointiperusteita, jotka on viimeksi esitelty 20. maaliskuuta 2002 eurooppalaista hallintotapaa käsittelevästä valkoisesta kirjasta annetussa lausunnossa (10). Eurooppalaisen järjestön on täytettävä seuraavat yhdeksän kriteeriä, jotta sitä voitaisiin pitää edustavana: — Järjestöllä on oltava pysyvät rakenteet yhteisön tasolla. — Jäsenten asiantuntemuksen on oltava suoraan järjestön käytettävissä. — Järjestön on edustettava eurooppalaisen yhteiskunnan intressien mukaisia yleisiä asioita. — Järjestön on muodostuttava jäsenorganisaatioista, jotka tunnustetaan kulloisessakin jäsenvaltiossa edustamiensa intressien kannalta edustaviksi. — Järjestöllä on oltava jäsenorganisaatioita suuressa osassa EU:n jäsenvaltioita. — Järjestön on oltava vastuuvelvollinen toimistaan organisaation jäsenille (”accontability”). — Järjestöllä on oltava mandaatti edustaa ja toimia Euroopan tasolla. — Järjestön on oltava riippumaton eikä se saa ottaa vastaan määräyksiä ulkopuolisilta tahoilta. — Järjestön on oltava avoin, erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta.
1.2

Sosiaalipoliittisten näkökohtien ja työmarkkinatilanteen suhteen lausunnossa kiinnitettiin huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin: — Periaatteena on työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja siihen liittyvä sosiaaliturvan koordinaatio. — Euroopan unionin 15 ”vanhan” jäsenvaltion työmarkkinatilanteelle sisävesiliikenteen osalta on tunnusomaista ammattitaitoisen työvoiman puute. Toisaalta unionin ”uusissa” ja tulevissa jäsenvaltioissa on kyseisen työvoiman ylikapasiteettia. — Eroavaisuudet pätevyys- ja tutkintovaatimuksissa vaikeuttavat sisävesiliikenteen työntekijöiden rekrytointia ja heidän vapaata liikkuvuuttaan, ja Reiniä ja Tonavaa koskevien säännösten välillä on eroja sisävesialusten henkilöstön osalta (peruseroja aiheuttaa se, ovatko kyseiset asiakirjat sitovia säädöksiä vaiko suositusluonteisia). — Miehistömääräykset kytkeytyvät sisävesialuksia koskeviin teknisiin vaatimuksiin. — Koulutuksen yhdenmukaistaminen on tarpeen, ja se on tärkeä osa miehistöä koskevan lainsäädännön harmonisointia Euroopan tasolla. — Eurooppalaisessa sisävesiliikenteessä saattaa syntyä viestintäongelmia miehistön jäsenten keskuudessa ja laivaliikenteen eri osapuolten välillä; näihin ongelmiin on syytä puuttua kuljetusten turvallisuuden parantamiseksi. — Reinin alueen säännösten piiriin kuuluvat kaikki aluksen henkilöstön jäsenet (niin työntekijät kuin yksityisyrittäjätkin), eikä niihin lukeudu työntekijöitä koskevia erityissäännöksiä, kun taas EU-säännöksissä paino on työntekijöiden suojelemisessa, eikä niissä oteta huomioon sisävesiliikenteen erityisiä olosuhteita eikä miehistölainsäädäntöä. Yhteisön tasolla on välttämättä käytävä sosiaalidialogia kyseisten järjestelmien yhteensovittamiseksi.
3.5.4

Laajentuneen unionin liikenneinfrastruktuurilla on olennainen asema, jotta matkailu kehittyy kilpailukykyisesti kaikissa maissa. Unionin on perusrakenteisiin liittyvällä toiminnallaan varmistettava kaikille alueille turvalliset, nopeat ja laadukkaat kulkuyhteydet ja intermodaaliset kuljetusmuodot. On tunnettu tosiasia, että infrastruktuurin matkailukäytöllä on huomattavia taloudellisia ja sosiaalisia kerrannaisvaikutuksia. Kulkuyhteydet unionimaiden saarille on asetettava yhdeksi sisäisten ja ulkoisten yhteyksien parantamiseen tähtäävien politiikkojen päätavoitteista.
3.2.2

Kansalaisjärjestöjen osallistuminen on avain tasapainoiseen kehitykseen, jossa otetaan huomioon myös paikalliset ja alueelliset edut ja elävöitetään liikenneväylien ylläpitoa ja hyödyntämistä. Euroopan edun mukaiset infrastruktuurihankkeet täyttävät tehtävänsä vasta kun ne ovat kestävyyden vaatimusten mukaisia ja pyrkivät vastaamaan niihin. Tätä varten Euroopan tasolla tarvitaan talousalan järjestöjen, liikenneyritysten, ammattijärjestöjen sekä ympäristönsuojelu- ja kuluttajansuojajärjestöjen rajanylittävää osallistumista. ”Eurooppalaisten” liikenneväylien toteuttamisvirikkeiden on pohjauduttava yhteiskunnan tukemaan ”eurooppalaiseen” ymmärrykseen ja konsensukseen. ETSK on tarjoutunut toistuvasti osallistumaan tämän yhteisymmärryksen rakentamiseen. Tämä edellyttää kuulemisten järjestelmällistä hyödyntämistä Euroopan tasolla. ETSK varoittaa kuitenkin järjestämästä kuulemisia vain muodon vuoksi ja vaatii, että niiden tulosten huomioonottaminen on taattava. ETSK:n yhteistyössä komission kanssa vuonna 1998 toteuttamaa kuulemista TINA-prosessista ei suuresta mielenkiinnosta ja selkeistä päätelmistä huolimatta otettu päätösraportissa huomioon.
9.12

Maa- ja metsätaloustuottajien oman, riippumattoman edunvalvonnan varmistamiseksi on olemassa oikeudellinen perusta, mutta sitä ei ole toistaiseksi käytetty. Kauppakamarin erillisen osaston on tarkoitus ajaa maataloustuottajien etuja. ETSK yhtyy Maailmanpankin raportissa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan maataloustuottajien etujen huomioiminen on nykyisellään riittämätöntä. Tämä on komitean mielestä merkittävä haittatekijä yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittymistä ajatellen. ETSK toivoo, että Kroatian viljelijäin liitto (Farmers' Union), joka on jo muutaman vuoden ajan toiminut yhdistysmuotoisena, joka osallistuu neuvotteluihin ja on mukana myös hyväksymismenettelyissä, pystyy nopeasti vakiinnuttamaan paikkansa Kroatian maataloustuottajien määrätietoisena ja riippumattomana edunvalvojana.
6.5

Yhdysvalloissa on useiden vuosikymmenien ajan tuotettu maan 276 suurkaupunkialueelle suuri määrä erittäin tuoreita vertailukelpoisia tietoja, jotka Internet-sivuilla on saatettu kaikkien käyttöön (11). Koska EU:ssa kullakin valtiolla on oma määritelmänsä kaupungeille (ja toisinaan suurkaupungeille), suurkaupunkialueita koskevaan yhteiseen määritelmään on vaikeampi päästä. Koska nykyään Lissabonin strategiaa täytäntöönpantaessa on tärkeää voida saada unionin suurkaupunkialueita koskevia luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja, ETSK katsoo, että Eurostatin on aika tehdä kyseiset määritelmät yhdessä jäsenmaiden tilastokeskusten kanssa, minkä lisäksi määritelmien puitteissa on tuotettava lukuisia tietoja.
1.5

ETSK katsoo, että kansalaisjärjestöillä ja työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva rooli sekä täytäntöönpanosta vastaavina organisaatioina että arvokkaina kumppaneina näiden ohjelmien täytäntöönpanon seurannassa. ETSK on valmis edistämään keskustelua kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten osallistumisesta EU:ssa tai Ukrainassa. Kansalaisyhteiskunta on osoittanut tehokkuutensa välittömien toimien toteuttamisessa sodan alkuvaiheissa, ja kun sillä on riittävät resurssit, se voi toimia vahvana yhdyslinkkinä ruohonjuuritason tarpeiden ja niistä käytävän korkean tason poliittisen pohdinnan välillä. ETSK:n tavoitteena on edistää entisestään syvempää sitoutumista välittömiin toimiin ja parempaa pitkäaikaista osallistumista kotouttamistoimien suunnitteluun sodan jatkuessa.
3.3

Lainsäädäntöehdotuksella pyritään maksimoimaan datan arvo taloudessa varmistamalla, että laajempi joukko sidosryhmiä saa oman datansa hallintaansa ja että innovatiiviseen käyttöön on saatavilla enemmän dataa. Säädösehdotuksessa tarkastellaan näin ollen erilaisia innovatiivisia välineitä datankäsittelypalvelujen siirtämiseksi takaisin Eurooppaan ja muutetaan syvällisesti nykyisiä valtarakenteita, jotka suosivat suuria vakiintuneita data-alan toimijoita pienempien eurooppalaisten toimijoiden kustannuksella. Ehdotuksen tavoitteena on kääntää viimeaikaisia markkinasuuntauksia, jotka ovat johtaneet internet-talouden vahvistumiseen ja synnyttäneet datamonopoleja useilla eri aloilla, kuten terveydenhuollossa ja autoteollisuudessa. Tähän datan jatkuvaan lisääntymiseen on kiinnitettävä huomiota ja datan käytön yleisesti epäoikeudenmukaisia ehtoja on säänneltävä.
4.6

ETSK pitää edistysaskeleena sitä, että jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus ja että niiden on toteutettava tarkastuksia ja otettava käyttöön hyvin toimiva valvontajärjestelmä. ETSK:n mielestä on järkevää, että energiatehokkuustodistusten voimassaoloaikaa on lyhennetty viiteen vuoteen energiatehokkuudeltaan heikoimman rakennuskannan osalta, että asiantuntijoiden on oltava päteviä tai sertifioituja sekä riippumattomia ja että nimenomaan vaaditaan, että energiatehokkuustodistuksen myöntämiseen on kuuluttava käynti paikan päällä.
Tämä EU:n toimintapolitiikka on ollut todellinen menestys, ja se on paitsi lisännyt tuottajien tuloja luomalla heidän tuotteilleen lisäarvoa (maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen hinta on keskimäärin 2,11-kertainen verrattuna vastaavaan tuotteeseen, jolla ei ole maantieteellistä merkintää) myös edistänyt niiden alueiden ja maaseutuyhteisöjen kehitystä, joihin tuotteet liittyvät. Maantieteellisillä merkinnöillä on myös ollut tärkeä rooli tiettyjen maataloustekniikoiden, kasvilajikkeiden ja muinaisten eläinrotujen säilyttämisessä. Niiden osuus EU:n maatalouselintarvikkeiden kokonaismyynnistä on tällä hetkellä 7 % ja niiden osuus EU:n kokonaisviennistä on 15,5 % ( 3 )
3.12

Loppukuluttajilla on kaksi tapaa keventää välittömästi energialaskuaan: a) säästää energiaa ja b) käyttää paikallisesti tuotettua uusiutuvaa energia. Ongelmana on se, että molempiin tarvitaan alkuinvestointeja (mm. lämpöeristys, taloudellisemmat uudet laitteet, aurinkosähköjärjestelmät). Korkeista energian hinnoista eniten kärsivillä ei ole yleensä varaa näihin investointeihin. Valtiojohtoinen hankinta voisi auttaa tässä: valtio rahoittaisi etukäteen tällaiset investoinnit, ja kuluttajat kattaisivat osalla energia- ja lämmityskulujen säästöjään korot ja takaisinmaksut. Loput säästöistä he voisivat pitää itsellään. Tämä malli on osoittautunut toimivaksi kehitysmaissa. Se voitaisiin siirtää helposti Eurooppaan. On tärkeää noudattaa kuluttajalainsäädännön vähimmäisvaatimuksia, kuten avointa kirjanpitoa ja irtisanomisvaihtoehtoja. Toisena vaihtoehtona ovat suorat investointituet.
—

REX-jaoston konferenssi The Geopolitics of the European Green Deal (EGD), a crosscutting insight into the geopolitical implications of the EGD (joulukuu 2021)
3.8

Niin kauan kuin kyseisten vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittäminen on kesken, ei voida myöskään saavuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan IMO:n alustavan strategian mukaisia pitkän aikavälin tavoitteita eikä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja 55-valmiuspaketin sisältämiä kunnianhimoisia tavoitteita. Tieteeseen perustuvaa syvällistä tietämystä tarvitaan lisää ja entistä nopeammin, jotta voidaan vähentää päätöksenteon riskejä ja suunnata investoinnit oikein. Tämän vuoksi merenkulkuala ja useat jäsenvaltiot, joilla on merkittäviä meriin liittyviä intressejä, ovat ehdottaneet IMO:n puitteissa kansainvälisen merenkulun t&k-ohjausryhmän (International Maritime Research and Development Board, IMRB) ja t&k-rahaston (International Maritime Research and Development Fund, IMRF) perustamista. Niitä rahoitettaisiin aluksi pakollisella maksulla, jota perittäisiin käytettyä polttoainetonnia kohti jokaiselta bruttovetoisuudeltaan yli 5 000 tonnin alukselta. Aloitteen tarkoituksena on nopeuttaa sellaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämistä, joita merenkulkuala tarvitsee mutta ei voi itse kehittää. Aloite on tehty pakottavan tilanteen takia, ja samasta syystä merenkulkuala on halukas kantamaan kortensa kekoon. On hyvin toivottavaa, että aloite saa lisätukea IMO:n puitteissa.
1.7

Jotta hyvinvoinnista saataisiin tasapainoinen näkymä, ETSK yhtyy OECD:n arvioon siitä, että tarvitaan monipuolisia mittaristoja, jotka kuvastavat ihmisille tärkeitä asioita ja kattavat laaja-alaisia tuotoslohkoja, kuten ihmisten tulot, terveyden, sosiaaliset yhteydet, turvallisuuden ja ympäristön. On katsottava maiden keskiarvoja syvemmälle, jotta ymmärretään paitsi se, onko elämä muuttumassa paremmaksi, myös se, keiden elämästä tällöin on kyse. Lisäksi on mitattava tämänhetkisen hyvinvoinnin lisäksi myös niitä voimavaroja, jotka auttavat ylläpitämään hyvinvointia tulevaisuudessa. On myös syytä todeta, että ihmiset voivat kokea rakenteisiin käyvän muutoksen uhkaavaksi taloudellisen analyysin tuloksista huolimatta. Populististen puolueiden kannatuksen lisääntyminen eri puolilla EU:ta käydyissä vaaleissa ja myös brexit-äänestystulos voidaan johtaa siihen, että äänestäjät tuntevat menettäneensä globalisaation myötä vaikutusmahdollisuutensa sekä omaa elämäänsä koskevien päätösten hallinnan. Tilastot eivät muuta tätä tosiasiaa. Poliittisten päättäjien on otettava työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot paljon laajemmin mukaan epäkohtien ja sosiaalisia ongelmia koskevien pelkojen käsittelemiseen sekä ratkaisujen muokkaamiseen ja täytäntöönpanoon kentällä. ETSK kannattaa avoimempaa ja osallistumissuuntautuneempaa yritysten kestävää hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä työntekijöille tiedottamista ja työntekijöiden kuulemista ja osallistumista yrityksissä.
CORSIA-järjestelmän merkitystä ei voida yliarvioida, koska se on YK:n tasolla kansainvälisesti hyväksytty mekanismi. Kaikkien allekirjoittaneiden ICAO:n jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden lentoliikenteen harjoittajat raportoivat päästöistä vuosittain. Kansainvälisten lentojen seuranta aloitettiin 1. tammikuuta 2019. Lentoyhtiöillä on näin ollen velvollisuus perustaa tietokantoja kullakin lennolla käytetystä polttoaineesta hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi soveltamalla yhtä useista hyväksytyistä polttoaineen käytön mittausmenetelmistä. ICAO:n jäsenvaltiot ovat kuitenkin sopineet, että CORSIA-järjestelmä pannaan täytäntöön erillisissä vaiheissa. Vuosina 2021–2026 kompensoidaan ainoastaan niiden valtioiden väliset lennot, jotka ovat vapaaehtoispohjalta osallistuneet tähän ensimmäiseen vaiheeseen ( 7 ) . Vuodesta 2027 lähtien kaikki kansainväliset lennot kuuluvat järjestelmän piiriin, tiettyjä kehitysmaita koskevaa vähäistä poikkeusta lukuun ottamatta. Kotimaanlennot kuuluvat toisen YK:n järjestön, UNFCCC:n ( 8 ) , vastuualueeseen, ja ne kuuluvat Pariisin sopimuksen soveltamisalaan.
4.9

Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä on parannettava kiireen vilkkaa. Samaan aikaan EU:n on otettava huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus, joka kytkeytyy erottamattomasti sananvapauteen, on tällä hetkellä uhattuna useissa jäsenvaltioissa. Sama koskee niiden oikeusjärjestelmiä. Tämä ei voi olla vaikuttamatta kielteisesti näiden maiden kykyyn tehdä hedelmällistä yhteistyötä esimerkiksi faktantarkistuksen alalla sekä unionin arvojen ja erityisesti oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti. Disinformaationtorjuntatoimet voivat vaikuttaa hyvin merkittävästi perusoikeuksiin, jotka on taattava ja joita on puolustettava kaikissa jäsenvaltioissa.
1.4

Delegoidussa asetuksessa vahvistettujen Euroopan vähähiilistä taloutta koskevan tavoitteen mukaisten teknisten kriteerien selkeä ja täsmällinen määrittely on näin ollen kohtuullisen, realistisen ja hyväksyttävän sitoutumisen perusedellytys ilman viherpesun vaaraa. Kun otetaan huomioon delegoidun asetuksen keskeinen rooli luokitusjärjestelmän uskottavuuden kannalta – mikä on oleellista tämän pääasiassa vapaaehtoisen järjestelmän onnistumisen kannalta – tämän sitoutumisen saavuttaminen on merkittävä haaste.
4.3.2

Yksi opetus tulevaisuutta silmällä pitäen on se, kuinka tärkeä on työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden välinen synergia, joka on mahdollistanut tehokkaan reagoinnin kriisin aikana. Tätä vuorovaikutusta on vahvistettava kaikissa jäsenvaltioissa, jotta EU on valmis kohtaamaan tulevat terveyskriisit.
1.2

Ilmastoon liittyvien äärimmäisten sääilmiöiden esiintymistiheydestä ja voimakkuudesta aiheutuva taloudellisten vahinkojen ja ihmishenkien menettämisen riski on edelleen olemassa. Yhtä tärkeää on se riski, että sekä ilmastonmuutoksen vaikutukset että ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimet voivat pahentaa olemassa olevaa eriarvoisuutta. Tasapuolisuuden asettaminen keskeiseen asemaan sopeutumisessa on näin ollen olennaisen tärkeää, jotta voidaan suojella eurooppalaisten ja etenkin muita heikommassa asemassa olevien elämää, työtä ja toimeentuloa, koska he kärsivät ilmastonmuutoksesta tavanmukaisesti muita enemmän. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli oikeudenmukaisessa siirtymässä. Erityisesti on varmistettava työmarkkinaosapuolten osallistuminen, jotta työmaailmassa voidaan toteuttaa menestyksekkäästi sopeutumistoimia ja säilyttää säälliset työolot ja -ehdot käytäessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja.
3.3.3

Julkisten tilojen suojelu on suunniteltava ja toteutettava yhteistyössä yksityisten toimijoiden ja paikallisyhteisöjen edustajien kanssa yhteisymmärrykseen pääsemiseksi, ja samalla on pyrittävä siihen, että niiden vapaata hyödyntämistä rajoitetaan mahdollisimman vähän. ETSK on samaa mieltä siitä, että on tarpeen vahvistaa vähimmäisnormit sellaisten tilojen suojelemiseksi, joissa käy erityisen paljon ihmisiä ja joilla on symbolinen arvo.
4.6.

Osana Euroopan komission osaamissopimusaloitetta on käynnistetty ALBATTS-hanke (Alliance for Qualifications and batteries technology training), DRIVES-hanke (Development and Research on Innovative Vocational Educational) ja COSME-ohjelma (yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva monivuotinen ohjelma). ETSK pitää erityisen tärkeänä sellaisten koulutushankkeiden suunnittelemista ja toteuttamista, jotka liittyvät uusiin ekologisen suunnittelun taitoihin sekä akkujen korjaamisen, kunnostuksen ja kierrätyksen edellyttämiin diagnosointitaitoihin. Työmarkkinaosapuolten tulisi osallistua hankkeisiin aktiivisesti, ja niitä tulisi toteuttaa yhteistyössä mahdollisten kansallisten järjestelmien tai asiaan suoraan liittyvien työmarkkina-alueiden kanssa. Tutkimusta ja innovointia tarvitaan tuotteiden ja prosessien kestävyyden, laadun ja turvallisuuden parantamiseksi sekä kustannusten vähentämiseksi. Akkujen tutkimus ja kehittäminen on asetettava välittömästi etusijalle noudattaen kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka koskee akkujen koko arvoketjua, ja ajan mittaan on tehtävä jatkuvasti merkittäviä investointeja, jotka kattavat sekä lyhyen että pitkän aikavälin tutkimusprioriteetit.
4.1.1

On saavutettu yhteisymmärrys siitä, että siirtyminen turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja kemikaaleja koskeviin kriteereihin on yhteiskunnan ja talouden kannalta ehdoton edellytys, jotta helpotetaan EU:n teollisuuden vihreää siirtymää ja digitalisointia. Haaste on valtava, ja tarvittava tutkimus on mahdollisesti hyvin kallista mutta tarjoaa tiettyjä kilpailuetuja. Tästä voi kuitenkin aiheutua työpaikkojen menetyksiä ja taloudellisia tappioita, koska kaikki yritykset eivät välttämättä pysty mukautumaan eikä uudelleenkoulutus tai jatkokoulutus ole kaikkien työntekijöiden kohdalla mahdollista. Näin ollen taloudelliset ja kannustavat toimet ovat ratkaisevan tärkeitä oikeudenmukaisen siirtymän saavuttamiseksi erityisesti siten, että työntekijät säilyttävät työpaikkansa tai että heillä on vakavasti otettava vaihtoehto, sekä investointien ja innovatiivisten liiketoimintamallien tukemiseksi.
1.3

ETSK huomauttaa, että koulutusjärjestelmien demokraattinen hallinnointi – esimerkiksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla – seuraavassa EU:n strategiakehyksessä on oleellinen väline politiikan onnistuneen kehittämisen ja täytäntöönpanon kannalta EU:ssa ja jäsenvaltioissa. Demokraattinen hallinnointi on turvattava, sitä on vahvistettava ja siihen on sisällyttävä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tarkoituksenmukainen kuuleminen.