Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka sisältää huomaukset päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2001 — Pääluokka I — Euroopan parlamentti



Virallinen lehti nro L 148 , 16/06/2003 s. 0062 - 0081

Virallinen lehti nro 064 E , 12/03/2004 s. 0232 - 0250



Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka sisältää huomaukset päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2001 - Pääluokka I - Euroopan parlamentti EUROOPAN PARLAMENTTI, joka ottaa huomioon varainhoitovuoden 2001 tulostilin ja taseen (SEC(2002) 405 - C5-0242/2002), ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varainhoitovuodelta 2001 ja toimielinten vastaukset (C5-0538/2002)(1), ottaa huomioon tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, jonka tilintarkastustuomioistuin on antanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti (C5-0538/2002), ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 275 artiklan, EHTY:n perustamissopimuksen 78 d artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 179 a artiklan, ottaa huomioon 21. joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen(2) 77 artiklan ja 25. kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen(3) 145-147 artiklan sekä Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamista koskevien sisäisten sääntöjen(4) 13 artiklan, ottaa huomioon 21. joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 89 artiklan 7 kohdan, jonka mukaan yhteisön toimielimet tekevät kaikkensa toimiakseen vastuuvapaussuosituksiin liittyvien huomautusten mukaisesti, ottaa huomioon työjärjestyksen 93 a artiklan ja 184 artiklan 3 kohdan ja liitteen V, ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A5-0082/2003), 1. >TAULUKON PAIKKA> Yleiset asiat 2. palauttaa mieliin, että työjärjestyksen uuden version ja erityisesti 93 a artiklan ensimmäisen luetelmakohdan mukaan (jota sovelletaan varainhoitovuoden 2003 vastuuvapausmenettelystä alkaen) vastuuvapaus myönnetään Euroopan parlamentin puhemiehelle eikä pääsihteerille; 3. katsoo, että vastuuvapausmenettelyä ei pitäisi soveltaa ainoastaan parlamentin pääsihteerin ja hallinnon hallintotoimiin vaan myös toimielimen hallintoelinten, nimittäin puhemiehen, puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen, tekemiin päätöksiin, varsinkin kun puhemiehistö on antanut tietyille varapuhemiehille vastuun hallinnollisten asioiden valvomisesta(5); kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaa kiinnittämään erityistä huomiota näihin näkökohtiin, kun se laatii varainhoitovuoden 2002 vastuuvapautta koskevaa mietintöä; 4. toteaa, että Euroopan parlamentin uudet talousarvion toteuttamista koskevat sisäiset säännöt(6) (jotka vastaavat uutta varainhoitoasetusta) sisältävät useita säännöksiä, jotka ovat tärkeitä vastuuvapausmenettelyn kannalta, ja erityisesti - Euroopan parlamentin puhemiehen nimityksen varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi tulojen ja menojen hyväksyjäksi (sisäisten sääntöjen 5 artiklan 1 kohta); - pääsihteerin velvollisuuden (sisäisten sääntöjen 6 artiklan 1 ja 2 kohta) toimittaa puhemiehelle pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset, joiden liitteenä on allekirjoitettu lausuma toimielimen moitteettomasta varainhoidosta ja mahdolliset varaukset; 5. kehottaa puhemiestä toimittamaan vuosikertomukset vastuuvapausmenettelyä varten talousarvion valvontavaliokunnan tutkittavaksi; Talousarvion toteutus 6. toteaa talousarvion korkean täytäntöönpanoasteen, mikä ilmenee siinä, että varainhoitovuonna 2001 käytettävissä olleiden määrärahojen käyttöönottoaste (sitoumukset) oli korkea (99,33 prosenttia, kun se vuonna 2000 oli 99,28 prosenttia ja vuonna 1999 98,97 prosenttia); toteaa, että edelliseltä varainhoitovuodelta automaattisesti siirrettyjen määrärahojen käyttöaste (maksut) on pysynyt viime vuosina jotakuinkin ennallaan (2001: 92,07 prosenttia, 2000: 91,16 prosenttia, 1999: 91,96 prosenttia); 7. onnittelee pääsihteeriä parlamentille myönnettyjen määrärahojen tehokkaasta käytöstä, joka käy ilmi korkeista käyttöasteista; 8. huomauttaa, että tärkeimmät muutokset varainhoitovuoden 2001 alkuperäisiin määrärahoihin nähden koskivat - momenttia 200 (Vuokrat ja pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta aiheutuvat maksut): 173,79 prosentin lisäys Strasbourgin LOW-rakennuksen rahoituksen nopeuttamiseen; - momenttia 201 (Vakuutukset): 186,54 prosentin lisäys, joka johtuu tarpeesta tehdä lisäsopimuksia vakuuttajien lakkautettua voimassa olleita vakuutuksia vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien seurauksena; kehottaa pääsihteeriä tiedottamaan talousarvion valvontavaliokunnalle aiempia vakuuttajia vastaan suunnattujen oikeudellisten toimien edistymisestä; 9. panee merkille(7), että varainhoidon valvojan tarkastamien asiakirjojen määrä pysyi suurin piirtein ennallaan vuonna 2001, sillä se oli 33146 (2000: 33335), kun taas asiakirjojen palautusprosentti (virheprosentti)(8) kohosi hieman 7,0 prosentista vuonna 2000 7,6 prosenttiin vuonna 2001 (1999: 8,4 prosenttia); 10. on huolestunut siitä, että lukuisat virheet, jotka nykyään havaitaan ja korjataan varainhoidon valvojan toiminnan ansiosta, jäävät havaitsematta, kun ennakkotarkastukset poistetaan; 11. pitää niiden tapausten määrän jatkuvaa vähenemistä, joissa varainhoidon valvoja kieltäytyy antamasta hyväksymismerkintää(9) (1999: 12, 2000: 8, 2001: 6, 2002: 4), todistuksena siitä, että varainhoitoon liittyvän ammatillisen koulutuksen ohjelma tulojen ja menojen hyväksyjille tuottaa tulosta; korostaa, että niistä kuudesta tapauksesta, joissa varainhoidon valvoja kieltäytyi antamasta hyväksymismerkintää vuonna 2001, neljässä ylimmän toimivallan käyttäjä jätti huomiotta hyväksymismerkinnän epäämisen ja yhdessä (nro 01/04) käännyttiin OLAFin puoleen, joka tutkimustensa tuloksena päätteli, että todisteita taloudellisista väärinkäytöksistä ei löytynyt; 12. palauttaa mieliin 10. huhtikuuta 2002 tekemänsä, vuotta 2000 koskevan vastuuvapaus päätöksen(10) 4 kohdan, joka koskee puhemiehen mahdollisuutta jättää huomiotta hyväksymismerkinnästä kieltäytyminen nro 01/06 (hallinnon kykenemättömyys pitää vuonna 2000 asianmukaisesti kirjaa tulkkauskustannuksista); toteaa, että puhemiehistö hyväksyi 13. ja 14. toukokuuta 2002 pitämässään kokouksessa hallinnollisen tutkimuksen päätelmät ja kehotti tulkkausosastoa arvioimaan tutkimuksen suositusten toteutettavuutta; pitää tällaista kiertelevää lähestymistapaa kyseenalaisena; 13. panee merkille tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, jonka se esitti 15. marraskuuta 2002 antamassaan tiedonannossa varainhoitovuoden 2001 aikana tehdyistä päätöksistä jättää hyväksymismerkinnän epääminen huomiotta ja jonka mukaan tämä sisäisen valvonnan osa toimii normaalisti siinä mielessä, että se on paljastanut yleishallinnon poikkeamia, jotka eivät kuitenkaan kyseenalaista menojen laillisuutta tai yhteensoveltuvuutta julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kanssa; viittaa tilintarkastustuomioistuimen yleiseen lausuntoon, jonka se esitti varainhoitovuotta 2001 koskevan vuosikertomuksen hallintomenoja koskevassa luvussa (7.16 kohta), että tilien luotettavuuden tarkastuksessa ei saatu näyttöä olennaiseksi katsottavasta tietojen virheellisyydestä; 14. muistuttaa, että puhemiehistön 10. joulukuuta 2001 tekemän päätöksen seurauksena, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2002, parlamentin sisäisten sääntöjen mukaan talousarvion valvontavaliokunnalle vain tiedotetaan siitä, että varainhoidon valvoja on evännyt hyväksymismerkinnän; huomauttaa, että puhemies jätti sisäisten sääntöjen 21 artiklan mukaisesti huomiotta kolme vuoden 2002 neljästä hyväksymismerkinnän epäämisestä; ilmaisee huolensa näkökohdista, jotka liittyvät hyväksymismerkinnän epäämiseen nro 02/02, joka koskee Bonnin tiedotustoimiston vuosien 1992-1998 puhelinlaskuja; pyytää pääsihteeriä harkitsemaan, vaatiiko asia hallinnollista tutkimusta, ja ilmoittamaan päätelmänsä asiasta vastaavalle valiokunnalle; 15. pyytää pääsihteeriä kertomaan, missä määrin talousarvion valvontavaliokunnan antamat suositukset varainhoidon valvojan hyväksymismerkinnän epäämisistä vuonna 2001 on pantu täytäntöön; Tilinpäätöksen esitystapa ja sisältö (budjettihallinnon analyysi) 16. pitää myönteisenä tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2001 koskevan vuosikertomuksen 7.3 kohdassa antamaa tunnustusta, että parlamentti on - tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2000 koskevan vuosikertomuksen 7.3 kohdassa esittämää huomautusta seuraten - parantanut budjettihallintoa koskevan analyysinsä esittelyä ja käyttäjäystävällisyyttä; katsoo kuitenkin, että on ponnisteltava sen hyväksi, että lukijoille tarjotaan tietoa vuoden menoihin liittyvistä merkittävimmistä tekijöistä helposti ymmärrettävästi, mahdollisesti kuten yritysten osakkeenomistajilleen esittämässä vuosikertomuksessa; pahoittelee, että niinkin tärkeä asiakirja kuin parlamentin tilinpäätös on saatavilla vain komission yhdellä kielellä julkaiseman teknisen osan yhteydessä (SEC(2002) 405 - FR); pyytää pääsihteeriä ilmoittamaan, voidaanko parlamentin tulostili ("compte de gestion"), mukaan luettuna budjettihallinnon entistä parempi analyysi, julkaista parlamentin www-sivulla; 17. palauttaa mieliin edellä mainitun 10. huhtikuuta 2002 tekemänsä päätöksen 12 kohdan, jossa puututaan siihen, ettei parlamentin taseessa ole lainkaan viittausta virkamiesten eläkeoikeuksia koskeviin potentiaalisiin vastuisiin; toteaa tyytyväisenä, että komission konsolidoitu tase (SEC(2002) 406 - FR volume IV) sisältää nyt (15300 miljoonan euron) varauksen EY:n kaikkia virkamiehiä koskevan eläkejärjestelmän sitoumusten ja maksujen kattamiseksi sekä muistutuksen siitä, että "jäsenvaltiot takaavat näiden etuuksien maksamisen yhdessä"(11); 18. panee tyytyväisenä merkille pääsihteerin vakuutuksen siitä, että komission kirjanpitojärjestelmän oletetut ongelmat eivät vaikuta Euroopan parlamenttiin(12); toteaa, että Euroopan parlamentti ei käytä samaa kirjanpitojärjestelmää kuin komissio ja että sen budjetti- ja menorakenteet ovat aivan erilaisia; muistuttaa, että tilintarkastustuomioistuin ei ole milloinkaan havainnut Euroopan parlamentin kirjanpitojärjestelmässä sellaisia puutteita, jotka viittaisivat komissiossa havaitun kaltaisiin ongelmiin; Hallinto - "ROME-PE"-tutkimuksen suositusten seuranta 19. pitää myönteisenä ponnisteluja toimintoperusteisen hallinnoinnin käytön lisäämiseksi parlamentissa ja jäsenten parlamenttityössä käytettävissä olevien palvelujen parantamiseksi; on kiinnostunut pääsihteerin "Raising the game" -asiakirjaa(13) koskevista huomautuksista ja odottaa pääsevänsä arvioimaan pääsihteerin yksityiskohtaisia ehdotuksia, jotka perustuvat puhemiehistön työryhmien lokakuussa 2002 tekemään valmistelutyöhön; odottaa ehdotusten tehostavan toimintaa ja lisäävän talousarvion järkiperäisyyttä maksimoimalla parlamentin henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit; korostaa näiden toimien kiireellisyyttä, kun otetaan huomioon parlamentin työmäärän merkittävä kasvu ja sen työn moninaisuus sekä vuonna 2004 tapahtuvan laajenemisen vaikutus(14); 20. panee merkille ulkopuolisen tahon suorittaman "ROME-PE"-tutkimuksen (toimitettu joulukuussa 2001), jonka tavoitteena oli luoda parlamentin operationaalinen virkojen luettelo, loppupäätelmät ja suositukset sekä vaikutukset, joita niillä on ollut henkilöstön taitojen entistä tehokkaampaan käyttöön(15); 21. on iloinen siitä, että 1. tammikuuta 2003 otettiin käyttöön "pääsihteeristön virat" -tietokanta, jonka avulla voidaan koota yksityiskohtaisia tilastotietoja ja saada kokonaiskuva henkilöstötaulukosta, ja siitä, että vuonna 2003 luodaan toinen tietokanta "nykyiset valmiudet", jonka avulla voidaan entistä paremmin sovittaa yhteen toimielimen toiminnalliset tarpeet (tiedot) ja käytössä olevat henkilöresurssit (taidot)(16); 22. pitää myönteisenä PO 5:n uudelleenjärjestelyä(17) ja uuden sisäisen organisaation ja henkilöresurssien suunnittelun jaoston perustamista, joka ammatillisen koulutuksen jaoston kanssa raportoi suoraan pääjohtajalle; pitää tätä selvänä ja myönteisenä siirtymisenä perinteisestä henkilöresurssien hallinnosta entistä proaktiivisempaan henkilöresurssien hallintoon; 23. toteaa, että tämä henkilöresurssien järkeistäminen laajentumisen varalta liittyy parlamentin virkamiesten ja poliittisten ryhmien varhaiseläkejärjestelmää koskeviin ehdotuksiin; odottaa tähän järjestelmään kuuluvien virkamiesten vapauttamisen velvollisuuksistaan tapahtuvan hyvin reilusti, avoimesti ja syrjimättömästi ja niin, että se ei johda myöskään siihen, että kaikki asiantuntemus katoaa parlamentista yhdellä kertaa(18); 24. pitää myönteisenä ehdotuksia parlamentin pääsihteeristön parlamentin jäsenille lainsäädäntötyön yhteydessä antaman tuen parantamisesta; katsoo, että näillä ehdotuksilla voidaan merkittävästi edistää parlamentin pääsihteeristön työn mahdollisimman ajanmukaista organisoimista; korostaa kuitenkin, että tällä ei saa heikentää Euroopan parlamentin poliittista roolia; kehottaa pääsihteeriä toimittamaan pääsihteeristön ja sen työskentelytapojen uudelleenorganisointia koskevan loppuraportin talousarvion valvontavaliokunnalle(19); 25. on pettynyt siitä, että vuoden aikana ei ole juuri edistytty "negatiivisten painopisteiden" vahvistamisessa ja säästöjen aikaansaamisessa vähemmän tärkeissä toiminnoissa, ja kehottaa puhemiehistöä tutkimaan vielä mahdollisuutta käynnistää prosessi uudelleen; Henkilöstökierto 26. tukee henkilöstökiertopolitiikkaa ja toteaa, että noin 118 A-virkamiestä (yhteensä hieman yli 20 prosenttia kaikista) on osallistunut henkilöstökiertoon järjestelmän kolmen vuoden voimassaoloaikana, että henkilöstökierrosta on tullut pääsihteeristön toimintakulttuurin hyväksytty osa ja että yksiköiden päälliköt että henkilöstökiertoon osallistuneet virkamiehet suhtautuvat henkilöstökiertoon pääasiassa myönteisesti(20); 27. panee merkille arvostelun, jonka mukaan menettelyä pidetään liian jäykkänä(21), ja pitää kiinni siitä, että liitännäistoimia, varsinkin ammatillisen koulutuksen osalta, olisi parannettava yksilöllisemmällä lähestymistavalla, johon liittyy erilaisten henkilöresurssien hallintovälineiden kehittäminen; katsoo lisäksi, että henkilöstön nuorempien edustajien kierron nopeutta on lisättävä; pitää myönteisenä hiljattaista muutosta puhemiehistön henkilöstökiertoa koskevissa säännöissä nuorempien virkamiesten kierron nopeuttamiseksi heidän uransa alkuvaiheessa ja vanhempien virkamiesten kokemuksen hyödyntämiseksi jatkamalla kautta viidestä seitsemään vuoteen; 28. pitää myönteisenä ura-alueelta toiselle siirtymistä koskevan "décloisonnement"-järjestelmän laajentamista siten, että LA-virkamiehet voivat siirtyä saman tason A-virkoihin ilman A-kilpailun läpäisemistä; kiinnittää kuitenkin huomiota niiden entisten LA-virkamiesten epäsuotuisaan asemaan, jotka ovat läpäisseet kilpailun ja siirtyneet A-ura-alueen virkaan ennen "décloisonnement"-järjestelmää ja jotka on sijoitettu A-palkkaluokan lähtötasolle (A7) riippumatta heidän LA-palkkaluokan virka-iästään; toteaa, että näitä entisiä LA-virkamiehiä kohdellaan epäoikeudenmukaisesti heidän urakehityksessään verrattuna kollegoihin, jotka hyötyvät "décloisonnement"-järjestelmästä, ja tämän seurauksena he joutuvat olemaan samalla palkkatasolla paljon kauemmin (joissakin tapauksissa yli 10 vuotta) kuin muut virkamiehet (viisi vuotta); pyytää pääsihteeriä laatimaan luettelon näistä virkamiehistä ja esittämään 1. heinäkuuta 2003 mennessä ehdotuksia tämän epäoikeudenmukaisen tilanteen korjaamiseksi; Yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvä politiikka 29. muistuttaa, että Euroopan parlamentti on toistuvasti puoltanut naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia, erityisesti naisten etenemistä Euroopan unionin korkeisiin virkoihin; pitää valitettavana, että tätä tavoitetta ei ole toteutettu vuosina 1999-2001; on huolissaan siitä, että ainoastaan 22 prosenttia A-virkamiehistä on naisia, ja ettei yksikään hiljattain nimitetyistä kolmesta pääjohtajasta ollut naisia; pitää valitettavana, että heinäkuun 2000 ja joulukuun 15. päivän 2001 välisenä aikana 6:een A1/A2-virkaan nimitettiin vain yksi nainen, 12:een A3-virkaan pelkästään miehiä ja 4:ään LA3-virkaan vain yksi nainen; toteaa lisäksi muiden vuoden 2001 A-palkkaluokan ylennysten osalta, että kaikista ylennyksiin oikeutetuista miehistä ja naisista vain 14,3 prosenttia naisista ylennettiin, kun miehistä ylennettiin 30,8 prosenttia; panee merkille myönteisen kehityssuunnan naishallintovirkamiesten rekrytointimäärässä vuonna 2001 (seitsemän miestä / seitsemän naista)(22); 30. korostaa, että vaikka korkeissa viroissa toimivien naisten kohtuuttoman pieni määrä(23) ja edistyksen puuttuminen tässä asiassa ovat edelleen ongelma, ei pidä unohtaa kolmena viime vuonna saavutettua edistystä työoloissa, sosiaalisessa infrastruktuurissa ja tietoisuuden parantumisessa hierarkian eri tasoilla; 31. tukee tavoitetta, joka on esitetty Lalumièren selonteossa(24) puhemiehistölle ja jonka mukaan vuoteen 2007 mennessä on nimitettävä A1-virkoihin kaksi naista ja vuoteen 2005 mennessä A2-virkoihin kaksi naista sekä A3-virkoihin kahdeksan naista, minkä lisäksi on lisättävä ura-alueelta toiselle siirtymistä ("décloisonnement") LA-virkojen osalta, jotta voidaan kasvattaa sellaisten naisten määrää, jotka voidaan nimittää A3-virkaan; pitää myönteisenä pyrkimystä ottaa A-palkkaluokassa palvelukseen yhtä paljon naisia ja miehiä; 32. tukee puhemiehistön päätöksiä(25), jotka koskevat urakehitystä ja henkilöstöpolitiikkaa ja erityisesti (i) tarvetta suosia hallinnollisten virkojen nimityksissä järjestelmällisesti naishakijoita, jos ansiot ovat yhtäläiset, niin kauan kuin epätasapainoa esiintyy; (ii) keskiportaan hallinnossa toimivien naisten rohkaisemista säännöllisellä koulutuksella ja tietoisuuden lisäämistoimin hakemaan virkoja; (iii) henkilöstövalintatoimiston (EPSO) velvoittamista siihen, että se noudattaa uusiin perustamissopimuksiin sisältyviä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia velvoitteita ja varmistaa, että sukupuolet ovat yhtäläisesti edustettuina sen hallintorakenteissa; (iv) valintalautakuntien tasapuolisen sukupuolijaon ja sukupuolineutraalien valintamenettelyjen varmistamista; Osa-aikatyö 33. pitää myönteisenä tietoa siitä, että yhtäkään 438:sta vuonna 2001 esitetystä osa-aikatyöpyynnöstä ei hylätty(26); tukee puhemiehistön 11. kesäkuuta 2001 tekemää päätöstä, jolla hallinto on perustanut järjestelmän, jossa osa-aikatyötä tasapainotetaan rekrytoimalla väliaikaisia toimihenkilöitä; 34. panee merkille, että Strasbourgin istunto tahattomasti syrjii osa-aikaisia työntekijöitä, joista suurin osa on naisia; Työmatkakustannusten rajoittaminen 35. pitää myönteisenä Fontainen-Junckerin-sopimuksen uudelleenjärjestelyä(27), jonka mukaan vuodesta 2004 lähtien vain 50 prosentin parlamentin vakituisesta henkilöstöstä on oltava Luxemburgissa, mikä mahdollistaa henkilöstön lisäsiirrot Brysseliin, erityisesti laajentumisen jälkeen; 36. pitää myönteisenä henkilöstön Luxemburgin ja Brysselin välillä tekemistä työmatkoista johtuvien menojen tasaantumista entistä alhaisemmalle tasolle, mikä johtui henkilöstösiirroista, jotka toteutettiin yhteisymmärryksessä ja sosiaaliset kysymykset asianmukaisesti huomioiden; tukee nykyisin Luxemburgissa sijaitsevien tieteen ja tutkimuksen yksiköiden ehdotettua sulautumista Brysseliin sijoitettavien valiokuntien sihteeristöjen kanssa; 37. pyytää rajoittamaan varapuhemiesten ja kvestorien avustajien työmatkat normaalisti Brysseliin ja Strasbourgiin ja että kaikille muille matkoille olisi asetettava vuotuinen enimmäismäärä avustajaa kohti; Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) 38. katsoo, että Euroopan parlamentin ja petostentorjuntavirasto OLAFin yhteistyö on yleisesti ottaen tyydyttävää; kiinnittää kuitenkin huomiota seuraaviin ongelmiin: - tutkinnan valmistumiseen kuluva pitkä aika, - epäilyt siitä, kunnioitetaanko tutkittavien henkilöiden puolustautumisoikeutta kaikissa tapauksissa asianmukaisesti, - todistajat voivat suostua todistamaan auttaakseen tutkinnan suorittamista tietämättä, että loppuraportti voi sisältää arvion heidän osallisuudestaan tutkinnan kohteena olevaan epäiltyyn petokseen; 39. pyytää OLAFin valvontakomiteaa harkitsemaan näitä asioita arviointitoiminnassaan; Henkilöstön arviointi 40. korostaa, että henkilöstön vuosiarviointi ylennyspistejärjestelmän avulla on työlästä mutta lisää toisaalta osastojen sisäistä vuoropuhelua ja vakaampaa ja ennustettavampaa urakehitystä sekä antaa mahdollisuuden ottaa entistä suurempi, vaikka edelleenkin riittämätön, osa siitä huomioon virka-ansiona(28); Koulutus 41. korostaa, kuinka tärkeää oli ottaa käyttöön uusi varainhoitoasetus, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2003, ja sitä tosiseikkaa, että sitä sovelletaan yhtä lailla kaikkiin toimielimiin; onnittelee pääsihteeriä siitä nopeudesta ja tehokkuudesta, jolla hallinto toteutti tarvittavat sisäiset valmistelut uuden varainhoitoasetuksen käyttöönottoa varten; pyytää pääsihteeriä varmistamaan, että koko toimielimessä noudatetaan täysin sen periaatteita ja säännöksiä ja että kaikki tulojen ja menojen hyväksyjät saavat riittävästi koulutusta, ennen kuin he siirtyvät virkoihin, joihin liittyy taloudellista vastuuta; on tyytyväinen siihen, että 12 päivän hallinnolliset kurssit ovat nyt pakollisia kaikille A3-virkaan tai sitä ylemmän tason virkoihin nimitettäville; Rekrytointi 42. panee merkille puhemiehistön hiljattain hyväksymät säännöt, joilla ohjataan menettelyä parlamentin hallinnon ylimpiin virkoihin nimittämisessä(29); kehottaa puhemiestä toimittamaan talousarvion valvontavaliokunnalle 1. heinäkuuta 2003 mennessä uusien sääntöjen toimivuudesta selvityksen, jossa esitetään mahdollisesti esiintyneet ongelmat ja erityisesti tutkitaan, onko puhemiehistö kyennyt ja missä määrin se on kyennyt poikkeamaan ylimpiin virkoihin nimitettäessä perinteisesti sovelletusta käytännöstä, jossa kootaan maantieteellisesti ja poliittisesti tasapainoisia paketteja, ja edistämään pätevyyteen, ansioihin ja kykyihin perustuvia nimityksiä; 43. on edelleen huolestunut parlamentin ylimpiin virkoihin liittyvän nimitysmenettelyn avoimuuden puutteesta; katsoo, että hakijoiden yksityisyyden suojaaminen ei oikeuta menettelyn avoimuuden puutteeseen; pyytää julkistamaan parlamentin sihteeristön ja poliittisten ryhmien ylimpiin virkoihin (A1, A2, A3) valittujen hakijoiden nimet toimielimen ilmoitustauluilla ja sisäisessä tiedotteessa; kehottaa pääsihteeriä julkistamaan avoimissa ja sisäisissä kilpailuissa valituiksi tulleiden hakijoiden luettelot; 44. pitää myönteisenä Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston perustamista Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja Euroopan oikeusasiamiehen päätöksellä 25. heinäkuuta 2002(30); toteaa, että toimisto hoitaa jo toimielinten puolesta laajentumisen valmisteluun liittyvien ylimääräisten toimihenkilöiden valinnan laatien sopivien hakijoiden luettelon; toivoo, että toimiston perustaminen johtaa yhteisen eurooppalaisen virkamieskunnan syntyyn, kustannusten supistumiseen ja toimielinten välisen henkilöstökierron paranemiseen(31); Lyhytaikainen henkilöstö 45. toteaa, että nykyisten sääntöjen mukaan muut kuin istunnossa avustava ylimääräiset toimihenkilöt voidaan palkata enintään kolmeksi vuodeksi(32); toivoo, että rekrytointi- ja hallintojärjestelmään vuodeksi 2003 suunnitellut muutokset (hajautetut talousarviot ja poolijärjestelmä) lisäävät henkilöstötilanteen vakautta ja ennustettavuutta; kehottaa joka tapauksessa parantamaan niiden paikallisten virkamiesten sääntömääräistä asemaa, jotka hoitavat tehtäviä Strasbourgissa; Parlamentin ravintola, itsepalveluravintola ja baarit 46. panee merkille, että kolmeen toimipaikkaan jakautuvan ruokala-, baari-, ravintola- ja myymäläsektorin rakenne on monimutkainen - siihen kuuluu useita myyntipaikkoja, ennakkomaksujärjestelmä, vuotuinen tuki parlamentin talousarviosta, ulkopuolinen catering-yritys ja tilintarkastaja sekä suorite- ja talousarvioperusteinen kirjanpito; katsoo, että näistä syistä ei ole helppoa muodostaa yleiskuvaa kyseisen sektorin toiminnasta, vaikkakaan ei halua tällä mitenkään kyseenalaistaa sen varainhoidon tai sen nykyisen rakenteen säännönmukaisuutta; kehottaa pääsihteeriä toimittamaan talousarvion valvontavaliokunnalle 1. heinäkuuta 2003 mennessä lyhyen ja yksinkertaisen selvityksen ruokala-, baari-, ravintola- ja myymäläsektorin toiminnasta ja erityisesti vuotuisen tuen ja kokonaisvoitto/tappiotilanteen suhteesta; Toimipaikat ja rakennukset Euroopan parlamentin toimipaikka 47. ottaa huomioon yksityiskohtaisen analyysin(33), jonka parlamentti on toimittanut Eurooppa-valmistelukunnalle 16. lokakuuta 2002 ja joka koskee kolmessa toimipaikassa työskentelyn aiheuttamia kustannuksia; toteaa, että kolmen toimipaikan ylläpidon aiheuttamien kustannusten arvioidaan olevan 169 miljoonaa euroa vuosittain, mistä 120 miljoonaa euroa käytetään infrastruktuuriin [60 miljoonaa euroa 300000 neliömetrin kokoushuoneiden, toimistojen ja teknisten tilojen vuokriin, 18 miljoonaa euroa lisäkustannuksiin (vesi, kaasu, sähkö, vakuutukset, teknisten laitteiden kunnossapito, turvallisuus), 42 miljoonaa euroa teknisiin laitteisiin, toimitilojen varustamiseen ja kalustamiseen], 40 miljoonaa euroa ylimääräiseen henkilöstöön ja työmatkoihin (22 miljoonaa euroa ylimääräisen henkilöstön palkkaamiseen, 18 miljoonaa euroa työmatkakuluihin) ja 9 miljoonaa euroa erilaisiin muihin kustannuksiin (puhelinliittymiin, puhelin- ja telematiikkakuluihin, puhelinten, tietotekniikan, audiovisuaalisten laitteiden ja toimistotarvikkeiden vakuutuksiin, materiaalinkäsittelykustannuksiin, joihin sisältyy 15 rekkaa, jotka kuljettavat kaappeja ja matka-arkkuja täynnä asiakirjoja); 48. panee merkille, että vuosittain menetetään 25855 päivää henkilöstön Strasbourgin-matkojen takia; toteaa, että tästä aiheutuu veronmaksajille 3,9 miljoonan euron kustannukset, mikä vastaa 60 kokopäivätoimisen henkilön työllistämistä vuosittain; pyytää, että mietinnössä esitetyt numerotiedot parlamentin kolmen toimipaikan kustannuksista mukautetaan sisältämään myös nämä lisätiedot ja että ne toimitetaan Eurooppa-valmistelukunnalle; 49. korostaa, että tuleva laajentuminen aiheuttaa parlamentin talousarvion kasvamisen 20 prosentilla; katsoo, että kolmen toimipaikan ylläpitoon liittyvät kustannukset noudattavat todennäköisesti samaa suuntausta ja aiheuttavat noin 34 miljoonan euron lisäkustannukset; 50. korostaa parlamentin jäsenten tehokkuuden alenemista, jonka aiheuttavat matkustusaika, kahden arkistointijärjestelmän ylläpito ja arkistojen ynnä muiden vastaavien jatkuva siirtely toimipaikasta toiseen, ja ottaa huomioon parlamentin jäsenille aiheutuvat välilliset kustannukset (jäsenten käytettävissä olevat erilaiset liikennöintitavat, erityisen pitkät matkat ja lentoyhteydet); 51. hyväksyy sen väittämän, että toimintojen keskittäminen yhteen toimipaikkaan synnyttäisi kertaluonteisia infrastruktuurin- ja henkilöstönsiirtokustannuksia; palauttaa mieliin, että nämä kustannukset korvaisi todennäköisesti parlamentin luopuminen sen nykyisistä suuremmista toimitiloista; tunnustaa, että myös toistuvat kustannukset saattaisivat nousta ja että ne vaihtelisivat huomattavasti valitun maan mukaan; 52. myöntää, että parlamentin kokouspaikoista on määrätty EY:n perustamissopimuksessa, mutta parlamentin tahdon vastaisesti; 53. vaatii, että Eurooppa-valmistelukunnassa käydään edellä mainittu selvitys huomioon ottaen vakava keskustelu siitä, miten toivottavaa olisi keskittää Euroopan parlamentin toiminta yhteen toimipaikkaan; kehottaa valmistelukuntaa muuttamaan EY:n perustamissopimuksen 289 artiklaa ja takaamaan, että Euroopan perustuslaissa määrätään, että Euroopan parlamentti ja sen jäsenet voivat itse päättää, missä toimipaikassa parlamentti harjoittaa toimintaansa; kehottaa Eurooppa-valmistelukunnassa olevia parlamentin edustajia puoltamaan tätä kantaa; 54. pitää hämmästyttävänä, että muualla kuin Brysselissä, Strasbourgissa ja Luxemburgissa pidettävistä valiokuntien kokouksista aiheutuu vuosittain 1144530 euron kustannukset; pyytää, että valiokunnat saisivat pitää enintään yhden "ulkopuolisen" kokouksen vuodessa, että tämä pitäisi perustella antamalla selvitys siitä, miksi valiokunta ei voi kokoontua jossakin kolmesta toimipaikasta, ja että asialle pitäisi saada puhemiehistön hyväksyntä; Rakennuspolitiikka Strasbourgissa - LOW-rakennus 55. pitää valitettavana, että neuvottelut LOW-rakennuksen lopullisista investointikustannuksista on keskeytetty siihen asti, kunnes yhteisöjen tuomioistuimessa on käsitelty töiden päättymisen sopimuksenmukaista päivämäärää koskeva asia(34); toteaa, että asia vaikeuttaa parlamentin talousarviosuunnittelua; 56. painottaa, että oikeudellisesta menettelystä riippumatta(35) SERSin (Société d'aménagement et d'équipement de la region de Strasbourg) ja Strasbourgin kaupungin kanssa olisi jatkettava hallinnollista ja poliittista yhteydenpitoa, jossa pyritään löytämään ratkaisuja kiistaan SERSin pyytämän hinnan ja sen hinnan välisestä erosta, jonka parlamentti on valmis maksamaan; 57. suosittelee puhemiehistölle, että se käsittelee uudelleen ehdotusta kahden uuden kokoushuoneen rakentamisesta Strasbourgiin; katsoo, että nykyisten rakennusten muutostöillä voitaisiin saada riittävästi tiloja laajentumisen myötä tuleville uusille jäsenille; Rakennuspolitiikka Luxemburgissa 58. pitää ilahduttavana, että Luxemburgin viranomaiset ovat nyt maksaneet kokonaan takaisin ADG-rakennuksen asbestinpoistotöistä elokuussa 2000 aiheutuneet muuttokustannukset(36); Rakennuspolitiikka Brysselissä 59. huomauttaa, että kaikki Brysselissä sijaitsevat rakennukset ovat edellisten vuosien pääomanlisäysten ansiosta parlamentin omaisuutta 15. tammikuuta 2001 lähtien; Laatoitettu alue 60. korostaa, että Euroopan parlamentin ja Belgian valtion 23. heinäkuuta 1998 allekirjoittaman pöytäkirjan 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan Belgia vastaa kaikista Euroopan parlamentin ylläpito- ja huoltokustannuksista; korostaa, että Euroopan yhteisöjen ja Belgian kuningaskunnan välinen täydentävä sopimuspöytäkirjaluonnos, joka liittyy Euroopan parlamentin laattojen ylläpidosta ja huollosta maksaman ennakkomaksun palauttamiseen, on lähetetty Belgian viranomaisille 25. huhtikuuta 2002; toteaa, että muistutuskirje on lähetetty 23. lokakuuta 2002 ja ettei kumpaankaan kirjeeseen ole vastattu; korostaa, että kyse on yhteensä 4,74 miljoonasta eurosta (arvo 31. joulukuuta 2001)(37); kehottaa Belgian viranomaisia viipymättä täyttämään velvoitteensa; D4-D5/Ardenne Hankkeiden valintamenettelyjen toteutus parlamentissa 61. muistuttaa niistä tärkeistä tekijöistä, jotka vaikuttivat ratkaisevasti D4-D5/Ardenne-hankkeen valitsemiseen parlamentin nykyisten Brysselin-tilojen laajennushankkeeksi: tilojen sijainti ja käytettävyys nykyisiin rakennuksiin verrattuna ja Belgian hallituksen lupaus huolehtia tonttien ja kunnallistekniikan kustannuksista; 62. palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentin puhemies lähetti Belgian pääministerille 8. maaliskuuta 2001 kirjeen, jossa hän tiedusteli, annettaisiinko parlamentin suunnittelemiin kiinteistöhankkeisiin maata ilmaiseksi (eikä ainoastaan D4- ja D5-rakennuksia varten, kuten pääministeri Martens totesi 18. marraskuuta 1991, pääministeri Dehaenen myöhemmin vahvistamana) ja omistiko valtio rakennuksen tai tontin, johon parlamentti voisi siirtyä; toteaa, ettei tähän kysymykseen ole saatu vastausta senkään jälkeen, kun parlamentti toimitti Belgian pääministerille muistutuskirjelmän 13. heinäkuuta 2001(38); 63. pitää valitettavana, että markkinatutkimuksen yhteydessä Belgian hallituksen tarjoama ilmainen tontti oli vahvistettu ainoastaan D4-D5/Ardenne-hankkeeseen; panee kuitenkin merkille, että parlamentin tekemä hankearviointi perustui vain funktionaalisiin kriteereihin; 64. toteaa, että D4-D5-rakennusten osalta S.A. Promotion Leopold (S.A. SEL:n tytäryhtiö) ja Ardenne-rakennuksen osalta S.A. Immomills Louis De Waele Development ovat toimittaneet asiakirjoja, joissa vahvistetaan yksinoikeudet kyseisiin tontteihin; toteaa, että S.A. Promotion Leopold omistaa 11 prosenttia tonteista D4-D5 ja sillä on D4-D5-tonttien jäljelle jäävään 89 prosenttiin osto-optio, jonka mukaan se voi hankkia ne omistukseensa 6. huhtikuuta 2005 asti, jolloin optio umpeutuu (SNCB:n ja S.A. Promotion Leopoldin välillä 6. huhtikuuta 2000 tehty osto-optiosopimus), kun taas S.A. Immomills Louis De Waele Development on saanut Ardenne-tontin omistukseensa 23. tammikuuta 1998 tehdyllä kauppasopimuksella(39); 65. toteaa, että tilanne oikeutti poikkeuksellisen turvautumisen julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14. kesäkuuta 1993 annetun direktiivin 93/37/ETY(40) 7 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiseen neuvottelumenettelyyn(41); 66. katsoo, että Euroopan parlamentin hallinto ja puhemiehistö ovat toimineet asianmukaisesti pyrkiessään löytämään oikean ratkaisun Euroopan parlamentin Brysselin-tilojen laajentamista koskevaan kysymykseen ja että ne ovat vilpittömästi pyrkineet tekemään täysin avoimesti ja varainhoitoasetuksen ja yhteisön oikeuden julkisia hankintoja koskevia säännöksiä noudattaen päätöksen, joka on vallitsevissa olosuhteissa Euroopan parlamentin kannalta edullisin(42); 67. katsoo, että Euroopan parlamentilla ei ollut edellisellä lainsäädäntökaudella oikeusperustaa maa-alueiden varaamiselle unionin laajentumista ajatellen, kun se kävi institutionaalista vuoropuhelua Belgian hallituksen kanssa; toteaa, että laajentumishankkeeseen liittyi valtavia epävarmuustekijöitä eikä Euroopan parlamentin puhemiehistö voinut tehdä virallisia päätöksiä asian suhteen, koska tuolloin puuttuivat Nizzan sopimuksen antama oikeusperusta ja Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston vahvistus asialle; toteaa lisäksi, että kyseisten maa-alueiden omistajia olivat tuolloin vielä SA Promocion Léopold sekä SA Immomills Louis de Waele Development; Tilanne parlamentin kannalta 68. pitää valitettavana sitä, että Belgian viranomaiset eivät luovuttaneet maa-alueita Euroopan parlamentin käyttöön pääministeri Martensin ja pääministeri Dehaenen antamien lupausten jälkeenkään, vaan kiinteistönvälittäjille ja rakennuttajille tarjottiin mahdollisuus ostaa tämä omaisuus tai optio siihen muun muassa D4-D5-projektin promoottoreiden ja SNCB:n (Belgian valtion rautatiet) välillä 6. huhtikuuta 2000 tehdyn osto-optiota koskevan sopimuksen kautta, joka puolestaan perustuu aikaisempaan, 22. toukokuuta 1990 tehtyyn D4-D5-rakennuksia koskevaan sopimukseen; on hämmästynyt siitä, että SNCB on tukenut tätä strategiaa täysin; 69. katsoo, että Euroopan parlamentti on näin asetettu tapahtuneiden tosiasioiden eteen eikä sillä näin ollen ole ollut täyttä toimintavapautta julkisia hankintoja koskevan yhteisön oikeuden täysimääräisessä soveltamisessa; katsoo, että oikeampi toimintatapa olisi ollut julistaa avoin tarjouskilpailu Euroopan parlamentin lisärakennuksen rakentamisesta maa-alueille, jotka Belgian hallitus oli tätä ennen luovuttanut maksutta parlamentille; 70. katsoo, että vaikka parlamentin hallinto ja puhemiehistö toimivat oikein soveltaessaan yhteisön tarjouskilpailulainsäädäntöä, (kansallisten ja/tai yhteisön) toimivaltaisten viranomaisten pitäisi käynnistää tutkinta siitä, ovatko Belgian viranomaiset ja muut ulkopuoliset toimijat pyrkineet järjestelyihin, jotka olisivat häirinneet parlamentin päätöksentekovapautta asiassa; Sosiaaliset vaatimukset 71. vaatii, että uusia rakennuksia rakennettaessa taataan mahdollisimman suurelta osin vammaisten esteetön liikkuminen niissä; Brysselin päiväkoti 72. pitää ilahduttavana, että parlamentti on sopinut osto-optiosta(43), joka koskee Marie Haps -säätiön omistamaa Albert I -instituuttia (Wayenbergstraat), sillä sen ansiosta lasten päivähoitopaikkojen määrää voidaan lisätä vuoden 2004 loppuun mennessä; Turvallisuuspolitiikka 73. toteaa, että parlamentin puhemiehistö ja pääsihteeri olivat kiinnittäneet turvallisuuteen huomiota jo ennen vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskuja; viittaa tältä osin 14. syyskuuta 2000(44), 9. toukokuuta 2001(45), 18. syyskuuta 2001(46) ja 20. helmikuuta 2002(47) päivättyihin ilmoituksiin; tukee voimassa olevia toimenpiteitä, jotka liittyvät aikaisempaa parempaan kulunvalvontaan ja vierailijavirtojen entistä parempaan valvontaan; kehottaa kuitenkin tehostamaan yhteistyötä niiden kansallisten turvallisuuspalvelujen kanssa, joiden on taattava Brysselissä, Luxemburgissa ja Strasbourgissa sijaitsevien rakennusten turvallisuus; pitää valitettavana, että poliisi ei suojele riittävästi Brysselin rakennuksia; pyytää Belgian viranomaisia vartioimaan Euroopan parlamentin rakennuksia samalla tavalla kuin liittovaltion ja alueellisia parlamentteja, joissa käytetään muun muassa sotilaspoliisin palveluja; 74. tuntee Eurooppa-korttelin katurikollisuusongelmat; kehottaa järjestämään riittävän poliisivalvonnan, mutta huomauttaa, että osa ongelmista liittyy myös yhteisön toimielinten sijoitukseen, jonka johdosta tästä alunnperin asuinkorttelista tuli kaupunkimainen erämaa; katsoo, että sekakortteli, jossa on sekä toimistoja että asuntoja ja jossa vallitsee terve sosiaalinen valvonta, voisi parantaa turvallisuutta huomattavasti; kehottaa edistämään Eurooppa-korttelin asukkaiden ja Euroopan parlamentin välistä vuoropuhelua; 75. pitää valitettavana sitä, että tilintarkastustuomioistuin ei ole myöntynyt vastuuvapauspäätöksen lykkäämisestä 13. huhtikuuta 2000 annetun parlamentin päätöslauselman(48) 16 kohdassa esitettyyn pyyntöön laatia erityiskertomus parlamentin rakennusten vartiointia koskevien sopimusten myöntämiskäytänteistä, sopimusten taloudellisuuden tarkistaminen mukaan luettuna; 76. toistaa edellä mainitun pyynnön laatia erityiskertomus parlamentin rakennusten vartiointia koskevien sopimusten myöntämiskäytänteistä, mukaan lukien sopimusten taloudellisuuden tarkistaminen, koska näyttää siltä, ettei vieläkään ole ratkaistu jo vuonna 2000 käsiteltyjä ongelmia; Parlamentin rakennusten käytön kehittäminen 77. tukee tavoitetta kehittää parlamentin rakennusten käyttöä; toteaa, että näin lisätään huomattavasti parlamentin Brysselissä ja Strasbourgissa sijaitsevien tilojen käyttöastetta; katsoo, että tämä lähestymistapa antaa parlamentille uuden ulottuvuuden, kun se voi osallistua poliittiseen keskusteluun muutoin kuin yksinomaan parlamentaarisen toiminnan kautta; yhtyy näkemykseen, jonka mukaan kansalaiset voivat osallistua uuden käyttötavan myötä entistä suoremmin EU:n toimintaan sellaisten tiedotusvälineiden välittämien tapahtumien kautta, joihin he voivat osallistua; 78. tukee niitä viittä periaatetta, jotka ohjaavat näitä aloitteita: poliittinen johdonmukaisuus parlamentin suuntaviivojen kanssa, Euroopan parlamentin kunnioitus ja arvokkuus, parlamentaarisen toiminnan suora jatkuminen, avoimuus ja tiedotusvälineiden käyttö, tilinpidon hallinta (kohtuulliset kustannukset, yhteisrahoitus ulkopuolisten kanssa); Poliittiset ryhmät 79. palauttaa mieliin, että alamomentin 3701 määrärahojen käyttöä koskevien sääntöjen 2.7.1 kohdan(49) mukaan poliittisia ryhmiä koskevat kertomukset (eli tilinpäätökset) ja vastaavat sitoutumattomia jäseniä koskevat kertomukset on toimitettava talousarvion valvontavaliokunnalle; 80. tukee seuraavia poliittisten ryhmien tilinpäätöksiä koskevia huomautuksia: a) seitsemän poliittisen ryhmän (PPE-DE, PSE, UEN, ELDR, GUE/NGL, EDD, Verts/ALE) tilinpäätökset on julkaistu parlamentin www-sivuilla edellä mainitun 10. huhtikuuta 2002 tehdyn päätöksen 48 kohdan mukaisesti; b) vaikka yksi ryhmä toimitti puhemiehelle Luxemburgissa toimivan säätiön tilinpäätöksen (jossa ilmoitettiin varat, mukaan luettuina osakesijoitukset ja kiinteistöt), tätä tilinpäätöstä ei ole julkaistu parlamentin www-sivuilla; c) täydellisyyden vuoksi www-sivuilla pitäisi olla myös 2. lokakuuta 2001 hajonneen TDI-ryhmän tarkastettu tilinpäätös; d) poliittisten ryhmien sisäiset säännöt alamomentin 3701 määrärahojen käytöstä olisi myös julkaistava parlamentin www-sivuilla; e) tarkastajat ovat kaikissa seitsemässä tapauksessa antaneet ryhmän tileistä huomautuksettoman tilintarkastuskertomuksen; f) alamomentin 3701 määrärahojen käyttöönottoasteen noususta huolimatta se vaihtelee vuonna 2001 87,96 prosentista 105,45 prosenttiin (verrattuna vuoden 2000 huomattavasti alempiin lukuihin), ryhmien tilinpäätöksiin sisältyy edelleen huomattavia siirtoja seuraavalle vuodelle ja niiden määrä vastaa yli puolta kunkin ryhmän vuosittaisesta tuesta; 28. marraskuuta 2001 puhemiehistö hyväksyi alamomentin 3701 määrärahojen käyttöä sääntelevien sääntöjen 2.1.6 kohtaa koskevan tulkinnan, jonka mukaan käyttämättömien määrärahojen siirroille asetettua rajaa (50 prosenttia vuosittaisista määrärahoista; rajaa sovelletaan 1. tammikuuta 2002 alkaen) sovelletaan ainoastaan vuoden 2002 määrärahojen siirtoon varainhoitovuodelle 2003; g) vaikka käytettävissä olivat huomattavat siirrot, alamomentin 3701 määrärahat kasvoivat parlamentin talousarviossa 8,4 prosenttia vuonna 2003; jotta varainhoito pysyisi moitteettomana, siirtoja koskeviin poikkeuksiin ei tulisi enää antaa lupia; 81. panee merkille seuraavat sitoutumattomien jäsenten tilinpäätöksiä koskevat huomautukset: a) nykyisten sääntöjen mukaan (alamomentti 3701) hallinto ei suorita sitoutumattomien jäsenten tilintarkastusta, vaan ainoastaan tutkii tilit ja joissakin tapauksissa korjaa ne; pääsihteeriä pyydetään ilmoittamaan, voidaanko tulevaisuudessa vaatia ulkoisen tarkastajan antamaa todistusta; b) alamomenttia 3701 koskevien sääntöjen sitoutumattomia jäseniä koskevia säännöksiä on uudistettava ja selvennettävä, jotta vältettäisiin kelpaamattomia menoeriä (eli sellaisia eriä, jotka sisältyvät jäsenten saamiin lisiin, esim. yleiseen kulukorvaukseen, sihteeristökorvaukseen) koskevat vaatimukset(50), ja niihin on liitettävä jäsenten opastamiseksi luettelo alamomentin 3701 kattamista menoeristä; 82. toteaa, että pääsihteerin esittämien tietojen(51) mukaan alamomenttia 3701 koskevia sääntöjä on tarkasteltava uudelleen sen tutkimiseksi, ovatko ne uuden varainhoitoasetuksen mukaisia, ja että työryhmä esittää päätelmänsä ja suosituksensa puhemiehistölle maaliskuun 2003 loppuun mennessä; pyytää puhemiehistöä ottamaan huomioon alamomenttia 3701 koskevien sääntöjen mahdollisissa uudistuksissa seuraavat näkökohdat: - tarve esittää selkeästi poliittisten ryhmien vastuu talousarvion toteuttamisen yhteydessä; - parlamentin oikeudellisen yksikön lausunto, jonka mukaan ryhmien oikeudellinen, taloudellinen ja sopimuksenvarainen asema olisi esitettävä selkeästi työjärjestyksessä tai muissa sisäisissä säännöissä(52); - säännöissä olisi esitettävä selkeästi, mitä tarkastajien on tarkastettava ja minkälaisia lausumia heidän on annettava vaatimustenmukaisuustodistuksessaan, jonka on tarkoitus perustua ryhmien tarkastajien nykyisiin parhaisiin käytäntöihin, ja erityisesti vakuutus siitä, että alamomentin 3701 määrärahoja ei ole käytetty kiinteän omaisuuden hankintaan tai vaalikampanjan rahoitukseen; 83. pitää myönteisenä pääsihteerin esittämää tietoa siitä, että poliittisten ryhmien tilinpitäjät toimittavat hallinnolle lähiaikoina luettelon ryhmien käyttöomaisuudesta ja sen arvosta(53); pyytää pääsihteeriä esittämään talousarvion valvontavaliokunnalle kaikki poliittiset ryhmät käsittävän kokonaiskertomuksen ja ehdotuksia, jotka liittyvät erityisongelmaan, jonka muodostavat poliittisten ryhmien kansallisille valtuuskunnille hankkimat kiinteistöt paikoissa, joihin hallinto ei pääse; 84. toteaa tyytyväisenä, että tilintarkastustuomioistuimen työohjelma vuodeksi 2003 sisältää tilintarkastustuomioistuimen Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien menoja koskevan erityiskertomuksen nro 13/2000(54) seurantakertomuksen; 85. kehottaa talousarvion valvontavaliokuntaa omistamaan jatkossakin osan vuotuisesta vastuuvapausmenettelystä poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten tileille ja kiinnittämään erityistä huomiota tilintarkastustuomioistuimen mahdollisiin erityishuomautuksiin varainhoitovuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn yhteydessä; 86. panee merkille, että komissio on hyväksynyt 19. helmikuuta 2003 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten poliittisten puolueiden säännöistä ja rahoituksesta (KOM(2003) 77 lopull.); toteaa, että Nizzan sopimuksen voimaantulon jälkeen asia kuuluu yhteispäätösmenettelyn piiriin; toivoo, että neuvosto ja parlamentti voisivat kolmantena vuonna tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 13/2000 julkaisemisen jälkeen tehdä päätöksen sääntöjen täytäntöönpanosta ennen Euroopan parlamentin seuraavia vaaleja; 87. toistaa edellä mainitussa 13. huhtikuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa ja 4. huhtikuuta 2001 tekemässään varainhoitovuotta 1993 koskevassa vastuuvapauspäätöksessään(55) esitetyn pyynnön siitä, että tilintarkastustuomioistuimen tulisi valvoa poliittisten ryhmien rahankäyttöä kahden vuoden välein ja tällä tavoin avustaa talousarvion valvontavaliokuntaa alamomentin 3701 määrärahojen käyttämistä koskevien sääntöjen 2.7.3 kohdan mukaisen mietinnön laadinnassa(56); Sopimusten tekeminen 88. toteaa, että hankintoja ja sopimuksia käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa (CCAM) kuultiin vuonna 2001 279 toimen tai hankintamenettelyn johdosta(57), joiden kokonaisarvo oli noin 430 miljoonaa euroa, mukaan luettuina kolme pääomanlisäystä (rakennusta), joiden määrä oli noin 320 miljoonaa euroa, ja että tarjouskilpailujen perusteella tehtyjen sopimusten osuus oli suurin piirtein sama kuin edellisinä vuosina: >TAULUKON PAIKKA> 89. viittaa CCAM:n vuosikertomuksen tietoon, että 279 asiakirjasta, joita vuonna 2001 käsiteltiin, 37:ää (13,35 prosenttia) ei hyväksytty esitetyssä muodossa; 90. myöntää, että CCAM:n neljännesvuosittain laatimat kertomukset ja vuosikertomukset muodostavat arvokkaan hallintovälineen, koska niissä annetaan täydellinen yleiskuva toimielimen sopimus- ja hankintatoimista; pyytää pääsihteeriä varmistamaan, että talousarvion valvontavaliokunta saa edelleen säännöllisesti täydelliset tiedot parlamentin hankinta- ja sopimustoimista, vaikka CCAM lakkautetaan uuden varainhoitoasetuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 2003; panee tässä yhteydessä merkille pääsihteerin päätöksen, jolla perustetaan uusi julkisia hankintoja käsittelevä yksiköiden välinen neuvoa-antava työryhmä(58), jonka tarkoitus on hyödyntää CCAM:n vuosien mittaan keräämiä kokemuksia ja asiantuntemusta heikentämättä kuitenkaan tulojen ja menojen hyväksyjälle uusien sääntöjen mukaan kuuluvan vastuun autonomiaa; 91. panee merkille, että CCAM on korvattu julkisia hankintoja käsittelevällä yksiköiden välisellä työryhmällä, joka neuvoo hankintakysymyksissä; pyytää kuitenkin vakuutusta siitä, että pääjohtajien vastuuseen ei puututa ja että he tekevät hankintapäätökset; Tiedotuspolitiikka 92. ottaa huomioon Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiasta annetun komission tiedonannon (KOM(2002) 350 lopullinen); panee samoin merkille pääsihteerin ohjelmaluonnoksen koskien kesäkuussa 2001 pidettävien Euroopan parlamentin vaaleihin liittyviä tiedotus- ja viestintätoimia(59); 93. toistaa pyyntönsä, että parlamentissa olisi järjestettävä joka vuosi keskustelu EU:n tiedotuspolitiikasta ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvion suuntaviivojen vahvistamista; 94. toistaa, että julkisessa tiedotuksessa ja viestinnässä olisi noudatettava seuraavia periaatteita: puolueettomuus ilman propagandaa, tosiasiallisten tietojen antaminen monipuolisen ja tasapuolisen tiedon tarjoaminen; 95. korostaa, että EU-tiedotuksen pitää ilmentää yhteisiä eurooppalaisia arvoja, joita ovat demokratia, pluralismi, turvallisuus, solidaarisuus, yhtäläiset mahdollisuudet, yhteenkuuluvuus jne., ja osoittaa samalla kansalaisille ne konkreettiset edut, joita unioniin kuuluminen tuo heidän päivittäiseen elämäänsä, mutta on vältettävä lähestymistapaa, jossa unioni näyttäytyy eriävien kansallisten intressien jatkuvana riitakenttänä; 96. vahvistaa sitoutumisensa kansalaisten oikeuteen saada jatkuvasti kattavaa ja puolueetonta perustietoa EU:sta heidän omalla kielellään; katsoo, että asianomaisten viranomaisten on varmistettava tällaisen tiedon levittäminen helposti ymmärrettävässä muodossa kaikilla jäsenvaltioiden virallisilla kielillä ja myös vähemmän käytetyillä kielillä; toteaa, että on tärkeää järjestää varsinkin erityistiedotuskampanjoita, erityisesti ehdokasvaltioissa; 97. pitää myönteisenä komission, neuvoston ja parlamentin yhteistyötä toimielinten välisessä tiedotustyöryhmässä ja kehottaa tiivistämään tätä yhteistyötä; 98. pitää myönteisenä Euroopan parlamentin historiaa esittelevän jatkuvan näyttelyn perustamista Brysselin ja Strasbourgin vierailijoiden alueelle; 99. toteaa vielä kerran, että tiedotukseen ja viestintään on myönnetty suhteellisen vähän määrärahoja (vuonna 2001 määrä oli 25,8 miljoonaa euroa eli vain 2,58 prosenttia parlamentin kokonaistalousarviosta); merkittävä osa tästä summasta (11,2 miljoonaa euroa eli 43 prosenttia) käytetään vierailuohjelmaan ja Euroscolaan; 100. tunnustaa, että on ryhdytty merkittäviin ponnisteluihin vierailuohjelman nykyaikaistamiseksi, erityisesti parantamalla työskentelyvälineitä (tietotekniset/audiovisuaaliset laitteet, Internet-sivusto "Vierailut") ja tehostamalla henkilöresurssien käyttöä (monikielisyys, GEVISITE-tietojärjestelmä), ja on iloinen siitä, että toimenpiteiden avulla on voitu suunnitella tehtäviä entistä paremmin ja järjestää sarja konferensseja ehdokasmaiden kansalaisille; panee merkille, että konsulttiyritykselle on annettu tehtäväksi tutkia sekä ehdotetun vierailuohjelman laatua että sen vaikutuksia ja että tutkimuksen on määrä olla valmis ennen kesäkuun 2003 loppua; pyytää pääsihteeriä toimittamaan kopion kyseisestä tutkimuksesta talousarvion valvontavaliokunnalle(60); Parlamentin jäsenten henkilökohtaiset avustajat 101. toistaa, että on välttämätöntä varmistaa parlamentin jäsenten henkilökohtaisten avustajien oikeudet, asianmukainen vakuutussuoja ja sosiaaliturva mukaan luettuina; katsoo, että tämä toteutetaan parhaiten hyväksymällä avustajien ohjesääntö; kehottaa tässä yhteydessä neuvostoa käsittelemään nopeasti komission 16. heinäkuuta 2002 tekemän muutetun ehdotuksen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71(61) muuttamisesta, jotta uusi järjestelmä voi tulla voimaan vielä ennen vuoden 2004 vaaleja; kehottaa parlamentin puhemiehistöä tekemään 30. kesäkuuta 2003 mennessä päätöksen niistä 12 ehdotuksesta(62), jotka henkilökohtaisten avustajien ohjesäännöstä vastaava parlamentin varapuhemies on tehnyt 7. lokakuuta 2002(63); 102. muistuttaa, että tällaista ohjesääntöä ei sovelleta palveluntarjoajiin, koska näiden on oikeudellisen asemansa mukaisesti täytettävä itse sosiaaliturvaa ja verotusta koskevat velvoitteensa; suosittelee mahdollisimman suuren avoimuuden takaamiseksi puhemiehistölle, että palveluntarjoajien palveluja käyttävät parlamentin jäsenet velvoitetaan toimittamaan kopio palveluntarjoajan ja parlamentin jäsenen laskusta hallinnolle samoin kuin nykyisinkin on olemassa velvoite toimittaa hallinnolle parlamentin jäsenen henkilökohtaisen avustajan ja parlamentin jäsenen tekemä työsopimus(64); panee merkille varainhoidon valvojan näkemyksen(65), että kun on kyse palveluntarjoajista parlamentin muissa toiminnoissa, maksut maksetaan toimitettuja palveluja koskevan laskun esittämistä vastaan; Jäsenten korvaukset 103. vaatii soveltamaan selkeyden, avoimuuden, säännönmukaisuuden ja vastuullisuuden periaatteita kaikkiin toimielimen talousarviosta maksettaviin maksuihin, mukaan lukien maksut jäsenille; 104. palauttaa vielä kerran mieliin tilintarkastustuomioistuimen suositukset matka- ja oleskelukulujen korvaamisesta ja siitä, että korvausten olisi heijastettava todellisia matkakuluja ja tosiasiallista matkustusaikaa; 105. toteaa tyytyväisenä, että puhemiehistö on perustanut työryhmän käsittelemään jäsenten lisiä ja kulukorvauksia jäsenten ohjesääntöä koskevien neuvottelujen yhteydessä; kehottaa työryhmää panemaan täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen suositukset; 106. panee huolestuneena merkille, että yhä useammat jäsenet kirjoittautuvat läsnäoleviksi vaalipiiriviikkojen aikana, mistä aiheutuu 372675 euron kustannukset; korostaa, että vaalipiiriviikot otettiin alunnperin käyttöön, jotta jäsenet voisivat pitää yllä arvokkaita yhteyksiä edustamiinsa vaalipiireihin; 107. ilmaisee huolestuneisuutensa sen johdosta, että läsnäolotietojen keskusrekisterin aukioloaikaa on pidennetty niin, että se on auki klo 7:stä klo 22:een; pyytää pääsihteeriä esittämään rekisterin vähimmäisvalvontaa koskevia ehdotuksia; 108. panee merkille, että jäsenten vapaaehtoiset eläkemaksut otetaan nykyään automaattisesti yleisestä kulukorvauksesta; pyytää pääsihteeriä raportoimaan 1. heinäkuuta 2003 mennessä, olisiko kannattavaa kehottaa jäseniä tekemään maksupalvelusopimus näiden maksujen maksamiseksi; 109. palauttaa mieleen jäsenten oikeuden käyttää tehtäviensä hoitamisessa jäsenvaltioiden kaikkia virallisia kieliä ja vaatii järjestämään resurssit kaikkien asiakirjojen saamiseksi samanaikaisesti kaikilla kielillä, jotta vältetään syrjintä eikä rajoiteta tai haitata jäsenten oikeutta ja velvollisuutta hoitaa edustustehtäviään täysipainoisesti; Jäsenten kassan tapaus 110. toteaa, että on käynnistetty henkilöstösääntöjen 22 artiklassa määrätty menettely, jonka avulla määritellään vastuukysymykset, jotka liittyvät 4136125 Belgian frangin poikkeamaan todellisen kassatilanteen ja vuoden 1982 vastaavien tilien välillä; Ympäristö 111. toteaa, että Euroopan parlamentin rakenteilla olevat uudet rakennukset antavat ainutkertaisen tilaisuuden tarjota hyvä esimerkki parhaiden ympäristökäytäntöjen käytöstä; on iloinen siitä, että D4-D5- ja Ardenne-rakennusten suunnittelussa ja toteutuksessa kunnioitetaan ympäristösäädöksiä; kannattaa päätöstä, jonka mukaan D4-rakennukseen asennetaan sadeveden talteenotto-, varastointi- ja uudelleenkäyttöjärjestelmä; kannattaa päätöstä, jonka mukaan rakennusten energiankulutusta rajoitetaan seuraavien teknisten sovellusten avulla: tehokas lämpöeristys, ilmaisten kalorien tai frigorien talteenottoa suosivan ilmastoinnin asennus, vedenlämmitys aurinkopaneelien avulla ja mahdollisuus luoda sähkön ja lämmön yhteistuotantoyksikkö(66); 112. pitää myönteisenä pääsihteerin esittämiä tietoja(67) siitä, että saadakseen kokonaisvaltaisen selvityksen sisäisestä ympäristöpolitiikastaan parlamentin hallinto tekee pian tarjouspyynnön julkaisemisen jälkeen sopimuksen ympäristöasioiden hallintaan erikoistuneen konsulttitoimiston kanssa, jonka johtopäätöksiä odotetaan vuoden 2003 aikana; pitää kiinni siitä, että selvityksen johtopäätökset on toimitettava parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille; toistaa 10. huhtikuuta 2002(68) tekemänsä päätöksen 75 kohdassa esittämänsä näkökohdan ja korostaa tarvetta toteuttaa uusien rakennusten yhteydessä ympäristöystävällistä taloudenpitoa koskevia periaatteita; 113. toteaa, että hallinto tutkii parhaillaan niitä käytännön ja hallinnollisia näkökohtia(69), jotka liittyvät vuonna 2002 laadittuun suunnitelmaan, joka perustuu Iris Consulting -yrityksen tekemään Brysselin liikennesuunnittelun parantamista koskevaan tutkimukseen; myöntää, että parlamentin rakennuksia Brysselissä käyttäviä henkilöitä olisi rohkaistava käyttämään mahdollisimman paljon julkista liikennettä; myöntää kuitenkin, että merkittävän edistyksen aikaansaamiseksi tällä alalla rue Belliardin alueesta on tehtävä entistä miellyttävämpi jalankulkijoille; kehottaa pääsihteeriä pitämään yllä yhteyksiä asianomaisiin Belgian viranomaisiin, jotta parlamentin rakennuksia ympäröivä alue saataisiin muutettua entistä turvallisemmaksi ja houkuttelevammaksi jalankulkijoille ja pyöräilijöille; 114. kehottaa lisäämään kestävää liikkuvuutta koskevaa sisäistä tiedotusta parlamentin tiloissa ja niiden läheisyydessä (julisteita ja näyttöruutujen kautta välitettäviä tietoja junayhteyksistä Luxemburgin asemalta, tiedotuksia joukko- tai julkisesta liikenteestä) ja pyytää puhemiehistöä perustamaan mielellään jo olemassa olevien yksiköiden yhteyteen ammattimaisen, näkyvän, pysyvän ja vuorovaikutteisen liikkuvuuden hallinnoinnin keskuksen/palvelutiskin, josta jokainen voi saada tietoa kestävämmästä liikkuvuudesta; 115. muistuttaa, että EU:lla on ympäristöpolitiikassa kansainvälisen edelläkävijän rooli; katsoo, että myös EU:n toimielinten on osallistuttava niiden sitoumusten täyttämiseen, joista EU on sopinut Kioton pöytäkirjan yhteydessä; onnittelee pääsihteeriä niistä ympäristötoimista, joihin on jo ryhdytty ja jotka liittyvät rakennuspolitiikkaan ja päivittäiseen hallintoon(70), ja kehottaa ryhmittelemään nämä toimet ja laatimaan selvästi ilmaistuine tavoitteineen niiden perusteella parlamentille 31. heinäkuuta 2003 mennessä sellaisen ilmastopoliittisen suunnitelman, jonka avulla parlamentti voi osaltaan edistää Kioton tavoitteiden saavuttamista; Avoimuus 116. toteaa tyytyväisenä, että vuonna 2001 kaikki 626 parlamentin jäsentä toimittivat työjärjestyksen liitteen I 2 artiklan mukaisen ilmoituksen taloudellisista eduistaan; toteaa, että 30. tammikuuta 2003 mennessä 444 jäsentä(71) oli päivittänyt ilmoituksensa vuotta 2002 varten; rohkaisee jäseniä antamaan luvan ilmoitustensa julkaisemiseen Internetissä; 117. kiittää puhemiehistön 13. tammikuuta 2003 pitämässään kokouksessa tekemää päätöstä siitä, että luettelon, joka sisältää edunvalvojat ja heidän valvomansa edut, olisi työjärjestyksen liitteen IX 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti oltava julkisesti saatavilla parlamentin www-sivuilla; 118. palauttaa mieliin, että parlamentin jäsenille maksettavia kulukorvauksia ja lisiä koskevien sääntöjen(72) 14 artiklan 9 kohdan mukaan "Euroopan parlamentin on laadittava avustajien nimistä luettelo, jonka on oltava avoin yleisölle"; panee merkille oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan lausunnon(73), jossa todetaan, että asetuksen (EY) N:o 45/2001(74) 9 artiklan mukaan tällainen henkilökohtainen tieto voidaan sisällyttää luetteloon vain, jos rekisteröity on antanut siihen suostumuksensa; jakaa Euroopan oikeusasiamiehen huolen(75) siitä, että parlamentin päätös julkaista henkilökohtaisten avustajien luettelo "on kyseenalaistunut sillä perusteella, että tietosuoja antaa avustajille oikeuden pysyä tunnistamattomina, vaikka heille maksetaan palkkaa Euroopan veronmaksajien rahoista"; 119. pitää erittäin myönteisenä puhemiehistön 10. helmikuuta 2003 tekemää päätöstä, että parlamentin www-sivuilla julkistetaan virallisten avustajien luettelo (lukuun ottamatta perusteltuja poikkeuksia) ja tieto siitä, kuka jäsen kunkin avustajan on palkannut; 120. toteaa huolestuneena, että Euroopan oikeusasiamies on arvostellut(76) Euroopan parlamenttia myös siitä, että se on asetuksen (EY) N:o 45/2001 nojalla torjunut hänen ehdotuksensa, jonka mukaan parlamentin tulisi ilmoittaa kilpailuihin osallistuville hakijoille, että valittujen hakijoiden nimet julkaistaan; 121. esittää lisäesimerkkinä ratkaisemattomasta jännitteestä avoimuuden (asetus (EY) N:o 1049/2001)(77) ja tietosuojan (asetus (EY) N:o 45/2001) välillä oikeudellisen yksikön lausunnon(78), jonka mukaan tulojen ja menojen hyväksyjien viranhoitoon liittyviä toimia koskevia asiakirjoja (erityisesti varainhoidon valvojan epäämät hyväksymismerkinnät) ei voida levittää poistamatta ensin heidän nimiään; 122. on tietoinen vastaavasta selkeyden puutteesta järjestelyissä, jotka sääntelevät mahdollisesti arkaluonteisen tiedon kulkua OLAFin ja talousarvion valvontavaliokunnan välillä, ja ymmärtää että työjärjestyksen liitteen VII määräykset vaikuttavat riittämättömiltä tällaisen tiedon kulun sääntelyyn; 123. kehottaa puhemiestä harkitsemaan pääsihteeristön ja oikeudellisen yksikön tuella, mihin toimiin on ryhdyttävä, mukaan luettuina mahdolliset muutokset työjärjestykseen, jotta päädyttäisiin sopivaan tasapainoon avoimuuden, selvyyden ja asiakirjojen saatavuuden ja toisaalta yksityisen tiedon oikeutetun suojelun välillä, ja tekemään tarkoituksenmukaisia ehdotuksia toimivaltaisille elimille. (1) EYVL C 295, 28.11.2002, s. 1. (2) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. (3) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. (4) PE 265.492/BUR/FIN. (5) Ks. puhemiehistön jäsenten vastuualueet: PE 315.558/BUR/DEF. (6) Ks. puhemiehistön pöytäkirja kokouksesta 4.12.2002, Liite 2. (7) Lähde: varainhoidon valvojan toimielimelle antama kertomus nro 02/01 (PE 315.560/BUR/Ann). (8) Määritellään korjattaviksi palautettujen asiakirjojen prosenttiosuutena kaikista käsiteltäväksi jätetyistä asiakirjoista. (9) Ks. liite. (10) EYVL L 158, 17.6.2002, s. 43. (11) Henkilöstösääntöjen 83 artiklan 1 kohta. (12) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q5). (13) PE 318.464/BUR, PE 324.669/BUR, PE 324.894/BUR. (14) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q7). (15) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q7). (16) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q7). (17) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q14). (18) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q7). (19) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q7). (20) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q10). (21) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q10). (22) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q11 ja liite 2). (23) Ks. varapuhemies Lalumièren selonteko puhemiehistölle (PE 318.444/BUR). (24) Ks. varapuhemies Lalumièren selonteko puhemiehistölle (PE 318.444/BUR). (25) Ks. varapuhemies Lalumièren selonteko puhemiehistölle (PE 318.444/BUR). (26) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q13). (27) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q20). (28) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q14). (29) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q20). (30) EYVL L 197, 27.7.2002, s. 53. (31) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q14). (32) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q14). (33) PE 320.860/BUR/FIN - ks. myös kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q25). (34) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q34, 44). (35) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q34, 44). (36) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q37). (37) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q36). (38) Lähde: Muistio puhemiehistön jäsenille "Brysselin rakennushankkeen valinta", PE 308.949/BUR, 17. lokakuuta 2001. (39) Lähde: oikeudellinen lausunto osto-option sisältämän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen tekemiseen sovellettavasta menettelystä Brysselissä sijaitsevien D4-D5-rakennuksia koskevien neuvottelujen yhteydessä (SJ-281/00, 6. joulukuuta 2000), ja oikeudellinen lausunto Brysselissä sijaitsevan rakennushankkeen rakennuttajien kanssa käytettävän neuvottelumenettelyn valinnasta Euroopan unionin laajentumisen yhteydessä (SJ-262/01). (40) EYVL L 199, 9.8.1993, s. 54. (41) Lähde: oikeudellinen lausunto Brysselissä sijaitsevan rakennushankkeen rakennuttajien kanssa käytettävän neuvottelumenettelyn valinnasta Euroopan unionin laajentumisen yhteydessä (SJ-262/01). (42) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q39). (43) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q32). (44) PE 293.557/BUR ja liitteet. (45) PE 302.593/BUR ja liitteet. (46) PE 308.879/BUR. (47) PE 311.852/BUR. (48) EYVL C 40, 7.2.2001, s. 398. (49) Liite puhemiehistön pöytäkirjaan kokouksesta 1.2.2001 (PE 315.827). (50) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q50). (51) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q49). (52) SJ 316/02. (53) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q52). (54) EYVL C 181, 28.6.2000. (55) EYVL L 160, 15.6.2001, s. 25. (56) PE 298.252/BUR/def ja puhemiehistön pöytäkirja kokouksista 11.12.2000 ja 1.2.2001. (57) Lähde: CCAM:n toimintakertomus 2001. (58) PE 324.930/BUR. (59) PE 320.937/BUR - 10. syyskuuta 2002. (60) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q56). (61) EYVL C 331 E, 31.12.2002, s. 23. (62) PE 321.006/BUR. (63) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q61). (64) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q62). (65) Vuosikertomus 03/01, kohta 4.2. (66) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q43, Q72 ja liite 6). (67) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q72). (68) EYVL L 158, 17.6.2002, s. 43. (69) Kysymykset ja vastaukset PE 315.838 (Q73). (70) Ks. liitteen kuuden asian luettelo. (71) Lähde: EP-PO 1. (72) PE 113.116/rev XIII / 08-2002 (ks. myös liite VI, sääntöjä koskeva 7 artikla. (73) PE 316.190. (74) EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. (75) Kirje 30.9.2002 (PE 321.047/BUR). (76) Kirje 30.9.2002 (PE 321.047/BUR). (77) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. (78) SJ 289/2002. LIITE >TAULUKON PAIKKA> Lähde: EP:n "tulostili" SEC(2002) 405 - FR.