JOHDANTO: MUUTTUVA UHKA

EU:n jäsenvaltioihin kohdistuu nykyisin monenlaisia terrorismiuhkia. Väkivaltaisten iskujen tekijöinä on ollut sekä verkostoja että yksittäistä toimijoita. Terroristiryhmien ja yksittäisten radikalisoituneiden henkilöiden EU:ssa toteuttamien joukkosurmien ja niiden yritysten tavoitteena on ollut maksimoida uhrien lukumäärä sekä iskujen psykologinen ja taloudellinen vaikutus yhteiskuntaan.

Terroristijärjestöt eivät ole käyttäneet kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinmateriaaleja (CBRN) Euroopassa. On kuitenkin uskottavia viitteitä siitä, terroristiryhmät saattavat suunnitella CBRN-materiaalien tai aseiden hankkimista ja pyrkivät kehittämään niiden käyttämiseen tarvittavaa tietämystä ja valmiuksia. Daesh on käyttänyt kemiallisia aseita Syyriassa ja Irakissa, ja sen arvioidaan voivan tuottaa ja käyttää tällaisia aseita vastaisuudessakin. Eräissä pienemmissä vaaratilanteissa on käynyt ilmi, että Daesh on kiinnostunut biologisten ja radiologisten aseiden kehittämisestä. Vaikka tässä asiakirjassa käytetään johdonmukaisesti CBRN-käsitettä, valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamien ydinasehyökkäysten vaaraa pidetään vähäisempänä kuin kemiallisten, biologisten tai radiologisten iskujen vaaraa.

Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon teknologinen kehitys, jota terroristit saattavat hyödyntää pahantahtoisiin tarkoituksiin. Daesh on käyttänyt miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä (UAS) sekä seuranta- ja johtotarkoituksiin että räjähdeiskujen tekemiseen.

CBRN-iskujen mahdollisuus on näkyvästi esillä terroristipropagandassa, ja jihadistien tiedotusvälineissä on ilmaistu aikomuksia tehdä sellaisia. Sosiaalisen median foorumeilla on levitetty tietoa mahdollisista toteutustavoista ja kohteista. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto vahvistaa CBRN-iskujen uhan ja on ilmaissut huolensa tähän ryhmään kuuluvien aseiden leviämisen vaarasta ja siitä, että valtiosta riippumattomat toimijat saattaisivat käyttää niitä.

EU:n olisi tämän vuoksi parannettava selviytymiskykyään ja tehostettava valmiuksiaan torjua CBRN-uhkaa tulevina vuosina.

EU-TASON YHTEISTYÖTÄ LISÄTTÄVÄ

Jatkuvasti muuttuva uhka edellyttää, että EU:n jäsenvaltiot kiinnittävät huomiota haavoittuvuustekijöihinsä ja valmiuksiinsa puolustautua CBRN-materiaaleilla mahdollisesti tehtäviltä terrori-iskuilta. CBRN-iskujen mahdollisuutta pidetään toistaiseksi vähäisenä, mutta niihin liittyy vaikutuksiltaan suuria riskejä. Pienessäkin mittakaavassa tehtävillä CBRN-iskuilla voi olla huomattava vaikutus niiden kohteena oleviin yhteiskuntiin ja talouksiin, ja ne voivat aiheuttaa merkittäviä ja pysyviä häiriöitä, laajamittaista pelkoa ja epävarmuutta. Esimerkiksi säteilyä levittävillä laitteilla (nk. likaisilla pommeilla) toteutettavista iskuista tai pernaruton levittämisestä miehittämättömien ilma-alusjärjestelmien avulla aiheutuisi valtavia inhimillisiä ja taloudellisia kustannuksia.

Selviytymiskyvyn parantaminen CBRN-uhkien varalta eli iskujen ehkäisy, niihin varautuminen ja reagointi edellyttää EU:n jäsenvaltioilta merkittäviä investointeja. Tämän vuoksi tarvitaan tiiviimpää EU-tason yhteistyötä, jotta jäsenvaltiot voisivat hyödyntää toistensa osaamista, koota yhteen asiantuntemusta ja voimavaroja ja hyödyntää synergiaetuja yli kansallisten rajojen. EU:n turvallisuuspolitiikan kattavan arvioinnin mukaan EU:n tasolla olisi lisättävä yhteistyötä edistämällä CBRN-uhkien tuntemusta ja yhdistämällä voimavaroja, jotta varautumista CBRN-iskuihin voitaisiin parantaa.

Terrorismin torjuntaa koskevaan direktiiviin on ensimmäistä kertaa sisällytetty säännöksiä CBRN-terrorismin kaikilta osa-alueilta. Direktiivissä säädetään jäsenvaltioiden velvollisuuksista terrori-iskujen sattuessa, muun muassa velvollisuudesta tarjota lääkintäapua kaikille uhreille. Tässä tiedonannossa ehdotetuilla aloitteilla parannetaan jäsenvaltioiden mahdollisuuksia täyttää velvollisuutensa uhrien auttamiseksi CBRN-materiaaleilla toteutettujen hyökkäysten yhteydessä.

Tässä tiedonannossa esitetyn toimintasuunnitelman tavoitteena on lisätä yhteistyötä EU:ssa CBRN-turvallisuuden alalla. Siinä keskitytään erityisesti CBRN-uhkien ja terrori-iskujen estämiseen sekä niihin valmistautumiseen ja reagointiin. Esitetyillä toimilla autetaan jäsenvaltioita suojelemaan kansalaisiaan ja infrastruktuuriaan. Monissa toimissa otetaan huomioon kaikentyyppiset vaaratekijät, ja niillä voidaan parantaa varautumista myös sellaisiin laajamittaisiin CBRN-vaaratilanteisiin, jotka eivät liity terrorismiin.

VUOSIEN 2010–2015 CBRN-TOIMINTASUUNNITELMAN JATKOTOIMET

Tämä toimintasuunnitelma perustuu EU:n vuosien 2010–2015 CBRN-toimintasuunnitelmassa aloitettuihin toimiin. Uudessa toimintasuunnitelmassa pyritään korjaamaan aiemman suunnitelman täytäntöönpanossa havaittuja puutteita ja otetaan huomioon kehittymässä olevat uhkat. EU:n tasolla vuosien 2010–2015 toimintasuunnitelma on edistänyt uhkien tuntemusta ja lisännyt tiedonvaihtoa (komissio on koonnut CBRN-E-sanaston ja CBRN-vaaratilanteet on otettu mukaan Euroopan pommitietojärjestelmään). Toimintasuunnitelman tuella on kehitetty myös alan EU-tason koulutusinfrastruktuuria (ydinturvan eurooppalainen koulutuskeskus EUSECTRA). Myös biologisia riskejä koskevassa lainsäädännössä on edistytty merkittävästi: valtioiden rajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevassa päätöksessä 1082/2013/EU säädetään valmiuden ja reagointitoimien parantamisesta EU:ssa.

EU:n jäsenvaltiot, joilta pyydettiin tietoja vuosien 2010–2015 toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, ilmoittivat toteuttaneensa lukuisia kansallisen tason toimia, muun muassa koulutusta ja harjoituksia. Ne ilmoittivat myös tietyistä ongelmista eri toimijoiden välisen koordinoinnin varmistamisessa. Sidosryhmät korostivat esimerkiksi tarvetta syventää edelleen tietämystä CBRN-riskeistä, edistää monialaista yhteistyötä ja jatkaa investointeja koulutukseen ja harjoituksiin. Valtioiden rajat ylittävä / monialainen koulutus ja harjoitukset, jotka olisi mieluiten organisoitava jäsennellysti ja ennalta sovittujen ohjelmien mukaisesti, yksilöitiin yhdeksi aloista, joilla EU voi tuoda lisäarvoa. Jäsenvaltiot katsoivat myös, että CBRN-vaaratilanteita ja uhkia sekä niiden torjumisessa tarvittavia laitteita ja tekniikoita koskeva tiedonvaihto ei ole riittävää. Ne korostivat myös tarvetta kehittää yhteistyötä edellisen CBRN-toimintasuunnitelman piiriin kuulumattomien kumppaneiden, esimerkiksi puolustusvoimien ja keskeisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

TAVOITTEENA PAREMMIN KOHDENNETTU JA KOORDINOITU LÄHESTYMISTAPA