ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 98. kokouksessaan 16. heinäkuuta 2001 antama lausunto asiaan COMP/M.2333 - De Beers/LVMH liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 027 , 05/02/2003 s. 0008 - 0008



Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 98. kokouksessaan 16. heinäkuuta 2001 antama lausunto asiaan COMP/M.2333 - De Beers/LVMH liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (2003/C 27/06) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yrityskeskittymän. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide on yhteisön laajuinen sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa määritellyllä tavalla. 2. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tässä asiassa merkitykselliset tuotemarkkinat ovat: a) raakatimanttien tarjontaketjun alkupään markkinat; b) timanttikorujen vähittäismyynti. Vähemmistö on eri mieltä 2 b kohdasta. 3. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tässä asiassa voidaan jättää avoimeksi, muodostavatko hiottujen timanttien tuotanto ja myynti erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. 4. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että a) raakatimanttien tarjonnan markkinat ovat maailmanlaajuiset; b) hiottujen timanttien tuotanto- ja myyntimarkkinoiden maantieteellisen laajuuden määrittely voidaan jättää avoimeksi; c) timanttikorujen vähittäismarkkinat ovat enintään Euroopan talousalueen laajuiset; d) jos merkkitimanttikorujen vähittäismyynnille on kapeammat tuotemarkkinat, ne ovat maailmanlaajuiset. 5. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että De Beersillä on ennen sulautumista määräävä asema raakatimanttien tarjonnan markkinoilla. 6. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisyrityksen voidaan odottaa saavan johtavan aseman timanttimerkkikorujen vähittäiskaupassa kalleimpien korujen markkinoilla. 7. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että yhteisyritys perustetaan edistämään omaa tarjontakanavaa osana Forevermark-strategiaa. 8. Komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että keskittymä ei vähvista merkittävästi De Beersin määräävää asemaa raakatimanttien tarjonnan markkinoilla. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. Toinen vähemmistö on eri mieltä. 9. Komitean enemmistö on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide voidaan julistaa soveltuvaksi yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. Toinen vähemmistö on eri mieltä. 10. Komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon muut asiasta käydyssä keskustelussa esiin tuodut seikat. 11. Komitea suosittaa lausuntonsa julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Vuosikertomus 2001



Virallinen lehti nro C 252 , 19/10/2002 s. 0024 - 0024



Vuosikertomus 2001 (2002/C 252/04) Euroopan oikeusasiamies on esittänyt Euroopan parlamentille vuoden 2001 vuosikertomuksensa Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 195 artiklan 1 kohdan ja Euroopan parlamentin oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista tekemän päätöksen 3 artiklan 8 kohdan nojalla Vuosikertomus on saatavilla Euroopan oikeusasiamiehen verkkosivuilla kaikilla 11 virallisella kielellä: http://www.euro-ombudsman.eu.int Paperikopioita on mahdollista tilata Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistolta. Euroopan oikeusasiamieheen voi ottaa yhteyttä osoitteessa: 1, avenue du Président-Robert-Schuman BP 403 F - 67001 Strasbourg Cedex Puhelin (33) 388 17 23 13 Faksi (33) 388 17 90 62 Sähköposti: euro-ombudsman@europarl.eu.int
Euroopan keskuspankin neuvoston lausunto, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2002, Euroopan unionin neuvoston suosituksesta, joka koskee Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan nimittämistä (CON/2002/11)



Virallinen lehti nro C 100 , 25/04/2002 s. 0008 - 0008



Euroopan keskuspankin neuvoston lausunto, annettu 18 päivänä huhtikuuta 2002, Euroopan unionin neuvoston suosituksesta, joka koskee Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan nimittämistä (CON/2002/11) (2002/C 100/06) 1. Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja pyysi 15 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään Euroopan keskuspankin neuvostolta (EKP) lausuntoa 15 päivänä huhtikuuta 2002 annetusta neuvoston suosituksesta Euroopan keskuspankin johtokunnan varapuheenjohtajan nimittämiseksi (2002/287/EY)(1). 2. Yllä mainittu suositus annetaan sen jälkeen kun EKP:n neuvostoa ja Euroopan parlamenttia on kuultu niiden jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehille, jotka ovat ottaneet euron käyttöön. Suosituksessa suositellaan Lucas D. Papademoksen nimittämistä EKP:n johtokunnan varapuheenjohtajaksi kahdeksan vuoden toimikaudeksi 1 päivä kesäkuuta 2002 alkaen. 3. EKP:n neuvosto katsoo, että ehdokas on henkilö, jolla on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä perustamissopimus) 112 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetty arvostettu asema ja ammattikokemus rahatalouden tai pankkitoiminnan alalla. 4. EKP:n neuvosto ei vastusta neuvoston suositusta ehdokkaan nimittämiseksi Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajaksi. Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä "perussääntö") 13.1 ja 46.1 artiklan mukaisesti sama henkilö hoitaa varapuheenjohtajan tehtävää EKP:n kolmessa päätöksentekoelimessä, ja siksi tehtävän virallisen nimen pitäisi olla "EKP:n varapuheenjohtaja" eikä "EKP:n johtokunnan varapuheenjohtaja". 5. EKP:n neuvosto on antanut tämän lausunnon perustamissopimuksen 112 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä perussäännön 11.2 ja 43.3 artiklan mukaisesti. 6. Tämä lausunto julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Frankfurt am Mainissa 18 päivänä huhtikuuta 2002. EKP:n neuvoston puolesta Puheenjohtaja Willem F. Duisenberg (1) EYVL L 101, 17.4.2002, s. 17.
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppuraportti asiassa COMP/38.044 - NDC Health/IMS Health (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (C(2001) 1461/3 lopullinen) 15 artiklan mukaisesti) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 053 , 28/02/2002 s. 0007 - 0007



Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppuraportti asiassa COMP/38.044 - NDC Health/IMS Health (laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (C(2001) 1461/3 lopullinen) 15 artiklan mukaisesti) (2002/C 53/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Menettely tässä asiassa aloitettiin NDC:n tehtyä asetuksen N:o 17 3 artiklan 2 kohdan nojalla kantelun, johon liittyi pyyntö väliaikaisista toimenpiteistä. Komissio aikoo suostua kyseiseen pyyntöön tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission lopulliseen päätökseen asian sisällöstä. Osapuolten kuulluksi tulemisen oikeuden varmistamiseksi toteutettujen toimenpiteiden ajoitus vastasi nopeutetun menettelyn asettamia vaatimuksia. Väitetiedoksianto lähetettiin 9. maaliskuuta ja se vastaanotettiin 12. maaliskuuta 2001. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pidensi 19. maaliskuuta 2001 tehdyllä päätöksellä IMS:lle alunperin asetettua kahden viikon vastausaikaa 26 päivästä maaliskuuta 2 päivään huhtikuuta 2001. Suullinen kuuleminen järjestettiin 6. huhtikuuta 2001. Väitetiedoksiantoon saadut vastaukset antoivat aihetta täydentävään kyselyyn, joka pääosin toteutettiin lähettämällä asetuksen N:o 17 11 artiklan mukaiset tietopyynnöt useille lääkealan yrityksille Saksassa. Kirjalliset vastaukset tietopyyntöihin ja kolmansien kanssa järjestettyjen kokousten pöytäkirjat toimitettiin IMS:lle sen jälkeen kun niistä oli poistettu tietyt luottamukselliset tiedot, jotka koskivat muiden palveluntarjoajien ja niiden asiakkaiden välisiä suhteita. Kyseiset asiakirjat toimitettiin kahtena lähetyksenä 22. toukokuuta ja 7. kesäkuuta 2001. Määräaika kirjallisten huomautusten esittämiselle päättyi 14. kesäkuuta 2001. Edellä esitetystä seuraa, että IMS:lle on annettu mahdollisuus käyttää puolustautumisoikeuksiaan täysimääräisesti. Päätösluonnos koskee ainoastaan niitä vastaväitteitä, joista IMS:llä on ollut mahdollisuus ilmaista näkemyksensä. Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2001. Emil Paulis
Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 75. kokouksessaan 29. helmikuuta 2000 antama lausunto asiaan COMP/M.1672 - Volvo/Scania - liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 154 , 29/05/2001 s. 0007 - 0007



Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 75. kokouksessaan 29. helmikuuta 2000 antama lausunto asiaan COMP/M.1672 - Volvo/Scania - liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (2001/C 154/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän. 2. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetulla toimenpiteellä on kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyä yhteisönlaajuista ulottuvuutta. 3. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat seuraavista markkinoista: a) raskaat kuorma-autot (yli 16 tonnia); b) turistiliikenteen linja-autot; c) linjaliikenteen linja-autot; d) kaupunkilinja-autot. 4. Neuvoa-antava komitea komission kanssa samaa mieltä siitä, että raskaiden kuorma-autojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta. 5. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että turistiliikenteen linja-autojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta. 6. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että linjaliikenteen linja-autojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat Ruotsi, Tanska, Norja ja Suomi. 7. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kaupunkilinja-autojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat Ruotsi, Tanska, Norja, Suomi ja Irlanti. 8. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että keskittymä johtaisi määräävään asemaan raskaiden kuorma-autojen markkinoilla Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Suomessa ja Irlannissa. 9. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että keskittymä johtaisi määräävään asemaan seuraavilla markkinoilla: - turistiliikenteen linja-autot Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, - linjaliikenteen linja-autot Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa ja Suomessa, - kaupunkilinja-autot Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Suomessa ja Irlannissa. 10. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että osapuolten esittämät sitoumukset eivät poista kaikkia keskittymän aiheuttamia kilpailuongelmia, jotka mainitaan edellä ja päätösluonnoksessa. 11. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että keskittymä on julistettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi. 12. Neuvoa-antava komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon kaikki keskustelussa esiin tulleet seikat ja erityisesti merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden arviointia koskevat huomautukset. 13. Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
2.

on tyytyväinen tieteellisen tutkimuksen ja innovoinnin läpimurtoon, joka on tuottanut turvallisia ja tehokkaita rokotteita ennätysajassa maailmanlaajuisen yhteistyön ansiosta. Komitea katsoo, että rokotukset ovat ratkaiseva tekijä, joka antaa mahdollisuuden selvitä vaikeasta pandemiasta ja sen dramaattisista vaikutuksista sosiaaliseen ja taloudelliseen elämään ja mielenterveyteen EU:ssa. Rokottaminen ei kuitenkaan yksin riitä, ja tartuntojen määrää on vähennettävä nopeasti ennen uusien virusmuunnosten tuloa, koska nykyisten rokotteiden tehoa niihin ei ole vielä osoitettu.
9.

on samaa mieltä siitä, että nuorten on päästävä osallistumaan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin ja että heihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta voidaan painottaa Eurooppa-hankkeen tulevaa suuntaa, ja tähdentää, että kaikissa konferenssin ehdotuksissa on otettava huomioon tulevien sukupolvien huolenaiheet.
7.

on tyytyväinen siihen, että neuvottelupakettiin nykyisin sisältyvien sanamuotojen mukaan kaikissa EU:n pitkän aikavälin talousarviosta rahoitettavissa toimenpiteissä on otettava huomioon tasa-arvonäkökulma. Lisäksi tasa-arvonäkökohtia edistävää budjetointia on syvennettävä, laajennettava ja järjestelmällistettävä, ja uusi pitkän aikavälin tasa-arvostrategia on otettava kiireellisesti käyttöön.
7.

korostaa, että EU:n taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on olennaisen tärkeää ja että tosiasiallisella ja tasapainoisella taloudellisella ja sosiaalisella kehityksellä on ratkaiseva merkitys EU:n alueiden välisten erojen pienentämiseksi. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tähän liittyen nimenomaan koheesiopolitiikan kautta kaikkein välittömimmin ottaa osaa Euroopan yhdentymisprosessiin ja edistää yhteisvastuullisuutta sekä osoittaa EU-jäsenyyden paikallis- ja aluetasolle tuomat hyödyt. Koheesiopolitiikka on välttämätön EU:n politiikka, jolle on ominaista erityinen eurooppalainen lisäarvo, ja komitea vastustaakin voimakkaasti kaikkia sellaisia EU:n tulevaisuutta koskevia skenaarioita, joissa koheesiopolitiikkaa rajoitettaisiin tai se poistettaisiin kokonaan, ja on tyrmistynyt siitä, että komission virallisessa asiakirjassa voidaan edes harkita tällaista hypoteesia.
5.

torjuu jyrkästi monivuotista rahoituskehystä koskevassa tiedonannossa annetun vaikutelman, että yhteisesti hallinnoidut ohjelmat eivät toimi, ja korostaa, että vaikka uusien ERI-rahastoja koskevien asetusten hyväksymisessä ja erittäin monimutkaisessa ohjelmasuunnittelumenettelyssä on viivästyksiä, yli 200 000 hanketta on aloitettu ja 46 miljardia euroa ERI-rahastojen varoja on jo osoitettu maksusitoumuksina hankkeisiin, joiden kokonaisarvo on 68 miljardia euroa;
2.

korostaa Euroopan unionin roolia keskeisenä maailmanlaajuisena toimijana ratkaistaessa elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan sekä kestävyyteen liittyviä haasteita ja kehottaa sitä sijoittamaan tieteeseen ja innovointiin, sillä ne ovat määrääviä tekijöitä varmistettaessa, että kaikkien saatavilla on tervettä, ravitsevaa ja kestäväpohjaisesti tuotettua ruokaa. Komitea tuo esiin, että jo Rooman sopimuksessa yhteinen maatalouspolitiikka esitetään politiikkana, jonka tavoitteena on asettaa kohtuuhintaisia elintarvikkeita kaikkien EU:n kansalaisten saataville ja varmistaa maanviljelijöiden asianmukainen elintaso. Komitea painottaa, että ruokaturva tunnustetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ihmisen perusoikeudeksi ja että se on keskeinen edellytys köyhyyden vähentämiseksi. Komitea toteaa, että Euroopan unionissa köyhyysrajan alapuolella elää 122,6 miljoonaa ihmistä (24,5 prosenttia väestöstä) ja että 9,6 prosenttia väestöstä elää vaikeassa materiaalisessa puutteessa. Komitea toistaa, että Euroopan unionin on tärkeää varmistaa, että sen kansalaisten ja etenkin huono-osaisimpien ulottuvilla on riittävästi terveellistä, asianmukaista ja ravitsevaa ruokaa.
12.

ilmaisee huolensa siitä, että OECD:n äskettäin julkaisemien lukujen mukaan Euroopan unioni on supistanut kokonaiskehitysapuaan vuonna 2012 (2,3 miljardilla eurolla eli 4,3 prosentilla edellisvuoteen verrattuna). Vaikka EU on edelleen maailman suurin avunantaja ja vaikka talouskriisi muutamissa jäsenvaltioissa on osittain syynä tähän avun vähenemiseen, AK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita jatkamaan toimia, jotta EU täyttäisi YK:ssa antamansa sitoumuksen osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kehitysapuun vuonna 2015. Viimeaikaiset leikkaukset huomioon ottaen osuus on nykyisin 0,43 prosenttia, ja vain muutamat jäsenvaltiot ovat saavuttaneet 0,7 prosentin tavoitteen.
25.

tukee voimakkaasti komission ehdotusta EU:ssa tehtävän alueellisen yhteistyön määrärahojen lisäämisestä 11,8 miljardiin euroon siihen nykyisellä ohjelmakaudella osoitettujen 8,7 miljardin euron asemesta. Komitea muistuttaa lisäarvosta, jota Euroopan alueellinen yhteistyö on tuonut Euroopan yhdentymiseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sen ansiosta, että rajojen kielteiset vaikutukset on saatu mahdollisimman vähäisiksi, lisätty toimintapolitiikan tehokkuutta, parannettu elämänlaatua, vahvistettu valmiuksia sekä edistetty luottamusta ja keskinäistä ymmärrystä. Niinpä komitea pahoittelee 22. marraskuuta 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien luonnoksessa ehdotettua 3 miljardin euron leikkausta sekä sitä, että rajat ylittävään yhteistyöhön on palautettu vaatimus 150 kilometrin etäisyydestä merirajoilla sijaitsevien alueiden tapauksessa. Komitea suhtautuu kuitenkin myönteisesti siihen, että neuvoston päätelmiä koskevassa luonnoksessa otetaan huomioon AK:n kehotus ja EP:n kanta, kun kyse on tarpeesta nostaa osarahoitusosuus 85 prosenttiin alueellisen yhteistyön ohjelmien osalta.
16.

on sitä mieltä, että EU:n on kestävää talouskasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian (Green New Deal) perusteella ja pyrkiessään maailman ilmastoystävällisimmäksi alueeksi käynnistettävä erityisiä hankkeita tukeakseen siirtymistä vähähiiliseen talouteen.
51.

toteaa, että luonnonmukaisen maatalouden rahoitus on nykyisessä yhteisessä maatalouspolitiikassa riittämätöntä. Vaikka 8 prosenttia EU:n maatalousmaasta on luonnonmukaisesti viljeltyä, luonnonmukaisen maatalouden tuet kattavat vain 1,5 prosenttia EU:n koko maatalousbudjetista. Erityistä huomiota ja tukea olisi suunnattava sellaisten pienten maaseutualueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämiseen, joilla maataloustoiminta on tärkein talouden ala.
8.

toteaa, että lentoasemia on epätasaisesti eri jäsenvaltioissa ja alueilla. Joillakin alueilla, kuten Benelux-maissa, Saksassa tai Pohjois-Italiassa, alueellisia lentoasemia on hyvin tiheässä, kun taas toisilla alueilla, kuten keskisessä Itä-Euroopassa, niitä on suhteellisen harvassa. Tämä paljastaa laajemman epätasa-arvo-ongelman liikenneyhteyksien saatavuudessa niiden kansalaisten ja yritysten kannalta, joiden asuin- tai toimipaikka on Euroopan unionin keskeisten alueiden ulkopuolella. Olisikin ryhdyttävä toimiin näiden erojen kaventamiseksi ja niiden alueiden määrän vähentämiseksi, joilla ei ole alueellista lentoasemaa.
18.

korostaa, että Euroopan unionin kuluttajilla on ratkaiseva rooli vihreässä siirtymässä ja että heille on siksi annettava tietoa ja mahdollisuudet tehdä valintoja, jotka perustuvat vertailukelpoisiin, avoimiin ja selkeisiin tietoihin – Euroopan komission määrittelemän ympäristöjalanjälkeen pohjautuvan menetelmän mukaisesti – muun muassa tuotteiden kestävyydestä ja korjattavuudesta sekä niiden yhteiskunnallisesta ja ympäristöjalanjäljestä. Näiden tietojen on perustuttava luotettavaan dataan ja kuluttajatutkimuksiin. Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen tiedon levittämiseen on suotavaa.
27.

pitää asianmukaisena sitä, että tunnustetaan Leader-lähestymistavan soveltamisen merkitys ja tuki Atlantin alueen strategian kehittämisessä paikallisiin kalatalouden toimintaryhmiin liittyvien yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden välityksellä. Kyseessä on erityinen väline, joka on yhteydessä rannikkoon ja sen taloudellisiin ja sosiaalisiin toimijoihin, joilla on kokemusta ja tietämystä.
50.

pitää siksi valitettavana, että Euroopan alueellisen yhteistyön tavoitteeseen osoitettua rahoitusta on supistettu verrattuna komission toukokuussa 2018 tekemään ehdotukseen, puhumattakaan vuosien 2014–2020 tasoista. Euroopan alueellista yhteistyötä varten ehdotettu talousarvio vaikuttaa näin ollen riittämättömältä, kun otetaan huomioon covid-19-kriisin aiheuttamat kasvavat ja moninaiset haasteet, jotka rajatylittävillä alueilla on edessään. Niin ikään on valitettavaa, että neuvoston yhteisymmärryksen mukaan alueidenvälisten innovatiivisten investointien (ns. osa-alue 5) määrärahat on tarkoitus puolittaa.
9.

korostaa, että pitkällä aikavälillä ainoastaan veden elektrolyysin kautta saatu vety uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä käyttäen (vihreä vety) on kestävä vedyntuotantomenetelmä. Tästä syystä vihreän vedyn on oltava EU:n ja jäsenvaltioiden toimien keskiössä vetytaloutta luotaessa. Teknologiset siirtymäratkaisut – esim. sininen vety – voivat auttaa vähentämään vedyntuotannon hiilidioksidipäästöjä, kunnes riittävä määrä vihreää vetyä on käytettävissä. Tässä yhteydessä on varmistettava, että vihreään vetyyn siirtymiselle ei muodostu esteitä. Väliaikaisten ratkaisujen on tarjottava todellisia merkittäviä etuja vihreän vedyn kustannuksiin ja täytäntöönpanon nopeuteen verrattuna, eivätkä ne saa aiheuttaa riippuvuutta, joka rajoittaa pitkän aikavälin etenemisvaihtoehtoja.
13.

korostaa rajatylittävien rautatieyhteyksien tärkeyttä, myös kun on kyse yhteyksistä, joilla on alueellista merkitystä. Niillä on erityinen vaikutus alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, ja siksi EU:n on kiinnitettävä niihin huomiota ja niitä on myös tuettava EU:n ohjelmista.
33.

kehottaa tutkimaan mahdollisuutta ulottaa toimivaltajaon portaali paikallistasoa alemmille tasoille ja lisätä siihen tarvittaessa uusi luokka kaikkia niitä jäsenvaltioita varten, joissa on paikallistasoa alemman tason yksiköitä ja joiden osalta tämä on aiheellista. Tässä yhteydessä olisi aluksi analysoitava, millainen rooli näillä yksiköillä on ympäristö- ja ilmastonmuutospolitiikassa.
4.

on tyytyväinen Euroopan parlamentin AGRI-valiokunnan ehdotukseen, jonka tarkoituksena on muuttaa jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien strategiasuunnitelmien tuesta annettuun asetukseen sisältyvää YMP:n strategiasuunnitelmia käsittelevää 4 artiklaa niin, että laidunmaat, joilla kasvaa pensaita ja puita, luetaan maataloustuotantoalueiksi, jotka ovat oikeutettuja perustukeen. Komitea pyytää kuitenkin muuttamaan artiklan lopullista sanamuotoa niin, että siihen sisällytetään sellainen laidunmaan käsite, jonka mukaan laidunmaalla voi (esimerkiksi puiden juurella) kasvaa tai olla kasvamatta ruohokasveja. Laidunmaan aseman ja tukikelpoisuuden selkeyttämiseksi on nimittäin varmistettava, että laidunmaa katsotaan maatalousmaaksi, joka ei kuitenkaan ole pysyvää nurmea. Laidunmaalle olisi vahvistettava pysyvästä nurmesta erillinen määritelmä, johon ei sisälly vaatimusta ruohokasveista. Pysyvät nurmet ja laidunmaat voisivat yhdessä muodostaa käsitteen ”pysyvät laitumet”.
10.

pitää selviönä, että kaikkia palveluja, joista maksetaan korvaus, on verotettava asianmukaisesti, olivatpa ne digitaalisia tai eivät. Mikro- ja pk-yrityksiin kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttämiseksi on tärkeää määrittää asianmukainen tulojen enimmäismäärä, jonka ylityttyä veroa voidaan periä. Toinen keskeinen tekijä on sen selvittäminen, missä fyysisessä paikassa digitaalisen talouden yritykset ansaitsevat tulonsa. Huomionarvoista on, miten näitä tuloja voidaan verottaa välttäen kuitenkin kaksinkertainen verotus, miten voidaan estää verojen kiertäminen ja mikä on oikeudenmukainen tapa jakaa kyseiset kansainvälisesti kerätyt verot, jotta kaikki jäsenvaltiot hyötyvät.
33.

pitää välttämättömänä, että yksinkertaistetaan ja laajennetaan mahdollisuuksia saada EU:n rahoitusta, sillä energiaköyhyyden ilmenemisen ja kärjistymisen taustalla on usein energiaköyhyydestä kärsivien ihmisten ja ihmisryhmien rajalliset toimintavalmiudet ja heikompi pääsy julkishallinnon palvelujen piiriin. Lisäksi komitea toteaa, että kunnostustöitä ja energiatehokkuuden parantamistoimenpiteitä voivat kuitenkin rajoittaa asukkaiden maksukyky ja vuokrasääntely, jotka tekevät kustannusten kattamisen vaikeaksi. Sen vuoksi komitea painottaa, että sekä vuokralaisille että asunnonomistajille on luotava asianmukaisia kannustimia energiatehokkuuden parantamiseen tehtäviin investointeihin, ja lisäksi on varmistettava muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien suojelu.