EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 21.12.2016 COM(2016) 882 final 2016/0408(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euroopan unioni on kahden viime vuoden aikana pyrkinyt löytämään vastauksia kolmeen erilliseen haasteeseen: muuttoliikkeen hallintaan, EU:n ulkorajojen yhdennettyyn valvontaan sekä terrorismin ja rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaan. Jotta näihin haasteisiin voidaan vastata tehokkain toimenpitein ja luoda toimiva ja todellinen turvallisuusunioni, olennaisen tärkeässä asemassa on tehokas tiedonvaihto sekä jäsenvaltioiden kesken että jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien EU:n virastojen välillä. EU:n ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden maahanmuutto-, poliisi-, tulli- ja oikeusviranomaisten välisen tehokkaan yhteistyön menestyksekkäin väline on Schengenin tietojärjestelmä (SIS). Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten poliisin, rajavartijoiden ja tullivirkailijoiden, on voitava saada korkealaatuista tietoa tarkastamistaan henkilöistä tai esineistä sekä selkeät ohjeet siitä, mitä kussakin tapauksessa on tehtävä. Laajamittainen SIS-tietojärjestelmä muodostaa Schengen-yhteistyön ydinosan, ja sillä on olennainen asema helpotettaessa ihmisten vapaata liikkuvuutta Schengen-alueella. Sen avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat tallentaa ja hakea tietoja etsintäkuulutetuista henkilöistä, henkilöistä, joilla ei ehkä ole oikeutta saapua EU:n alueelle tai oleskella siellä, kadonneista henkilöistä – erityisesti lapsista – ja esineistä, jotka on mahdollisesti varastettu tai kavallettu tai jotka ovat muutoin kadonneet. SIS-järjestelmässä on tiettyä henkilöä tai esinettä koskevien tietojen lisäksi selkeät ohjeet siitä, mitä toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä henkilön tai esineen löytyessä. Komissio suoritti SIS-järjestelmän kattavan arvioinnin vuonna 2016, kolme vuotta toisen sukupolven SIS-järjestelmän käyttöönoton jälkeen. Arviointi osoitti, että SIS-järjestelmän toiminta on ollut aidosti menestyksellistä. Vuonna 2015 kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tekivät SIS-järjestelmässä lähes 2,9 miljardia hakua henkilöistä ja esineistä ja vaihtoivat yli 1,8 miljoonaa lisätietoa. Järjestelmän vaikuttavuutta ja tehokkuutta olisi kuitenkin edelleen lisättävä näiden myönteisten kokemusten perusteella, kuten komission työohjelmassa vuodeksi 2017 todetaan. Tätä varten komissio esittää ensimmäiset kolme ehdotusta, joilla SIS-järjestelmän käyttöä parannetaan ja laajennetaan mainitun arvioinnin perusteella. Samanaikaisesti se pyrkii edelleen lisäämään nykyisten ja tulevien lainvalvonta- ja rajavalvontajärjestelmien yhteentoimivuutta jatkaen näin tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän käynnissä olevaa työtä. Nämä ehdotukset koskevat järjestelmän käyttöä a) rajaturvallisuuden ylläpitämisessä, b) poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä ja c) laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa. Ensimmäiset kaksi ehdotusta muodostavat yhdessä oikeusperustat SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä varten. Ehdotus, joka koskee SIS-järjestelmän käyttöä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa, täydentää ehdotusta, joka koskee sen käyttöä rajaturvallisuuden ylläpitämisessä, ja sen sisältämiä säännöksiä. Sillä perustetaan uusi kuulutusluokka ja edistetään direktiivin 2008/115/EY täytäntöönpanoa ja seurantaa. Koska jäsenvaltioiden osallistuminen EU:n toimenpiteisiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella perustuu eriytettyyn yhdentymiseen, on tarpeen hyväksyä kolme erillistä säädöstä, jotka toimivat kuitenkin saumattomasti yhteen. Näin mahdollistetaan järjestelmän laaja toiminta ja käyttö. Tämän rinnalla komissio pyrkii lisäämään ja parantamaan tiedonhallintaa EU:n tasolla, joten se käynnisti huhtikuussa 2016 pohdinnan vahvemmista ja älykkäämmistä tietojärjestelmistä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi. Kokonaistavoitteena on varmistaa, että toimivaltaisilla viranomaisilla on järjestelmällisesti käytettävissään tarvittavat tiedot eri tietojärjestelmistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on tarkastellut olemassa olevaa tietoarkkitehtuuria havaitakseen tiedoissa olevat puutteet ja katvealueet, jotka johtuvat nykyisten järjestelmien toimintojen puutteista sekä EU:n tiedonhallinnan kokonaisarkkitehtuurin hajanaisuudesta. Komissio on perustanut tämän työn tueksi tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän, jonka alustavia havaintoja tietojen laadun ongelmista on hyödynnetty tässä ensimmäisessä ehdotuspaketissa. Myös puheenjohtaja Junckerin syyskuussa 2016 pitämässä puheessa unionin tilasta todetaan, että on tärkeää korjata tiedonhallinnan puutteet ja parantaa tietojärjestelmien yhteentoimivuutta ja -liittämistä. Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän on tarkoitus esittää havaintonsa vuoden 2017 ensimmäisen puoliskon aikana, ja komissio harkitsee vuoden 2017 puolivälissä toisen ehdotuspaketin esittämistä niiden pohjalta SIS-järjestelmän yhteentoimivuuden parantamiseksi muiden tietojärjestelmien kanssa. Yhtä tärkeä osa tätä työtä on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 tarkistaminen. Myös siitä esitetään todennäköisesti erilliset komission ehdotukset vuoden 2017 aikana. Investoiminen nopeaan, tehokkaaseen ja laadukkaaseen tiedonvaihtoon ja tiedonhallintaan ja EU:n tietokantojen ja tietojärjestelmien yhteentoimivuuden varmistaminen on tärkeä osa tämänhetkisiin turvallisuushaasteisiin vastaamista. Toisen sukupolven SIS-järjestelmän nykyinen oikeudellinen kehys, joka koskee sen käyttöä kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastuksiin, perustuu aiempaan ensimmäisen pilarin säädökseen, asetukseen (EY) N:o 1987/2006. Tällä ehdotuksella korvataan nykyinen säädös, jotta voidaan velvoittaa jäsenvaltiot tekemään kuulutus SIS-järjestelmään kaikissa tapauksissa, joissa laittomasti oleskelevalle kolmannen maan kansalaiselle on määrätty maahantulokielto direktiivin 2008/115/EY mukaisia säännöksiä noudattaen; yhdenmukaistaa SIS-järjestelmän käyttöä koskevat kansalliset menettelyt kuulemismenettelyn osalta, jotta vältetään tilanne, jossa määrättäisiin maahantulokielto sellaiselle kolmannen maan kansalaiselle, jolla on jonkin jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva oleskelulupa; toteuttaa teknisiä muutoksia, joilla parannetaan turvallisuutta ja vähennetään hallinnollista rasitusta; käsitellä koko SIS-järjestelmän käyttöketju alusta loppuun saakka siten, että otetaan huomioon keskusjärjestelmä ja kansalliset järjestelmät ja lisäksi loppukäyttäjien tarpeet varmistamalla, että he saavat kaikki tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavat tiedot ja että he noudattavat kaikkia turvallisuussääntöjä käsitellessään SIS-järjestelmän tietoja. Nyt esitettävillä ehdotuksilla kehitetään ja parannetaan nykyistä järjestelmää uuden järjestelmän perustamisen sijaan. SIS-järjestelmän tarkistamisella tuetaan ja lujitetaan Euroopan muuttoliikeagendan ja Euroopan turvallisuusagendan mukaisia Euroopan unionin toimia ja pannaan täytäntöön seuraavat: 1)SIS-järjestelmän täytäntöönpanossa viimeisten kolmen vuoden aikana saavutettujen tulosten lujittaminen; tässä yhteydessä SIS-keskusjärjestelmään on tehty teknisiä muutoksia eräiden nykyisten kuulutusluokkien laajentamiseksi ja uusien toimintojen luomiseksi; 2)suositukset, jotka koskevat SIS-järjestelmän kattavaan arviointiin perustuvia teknisiä ja menettelyllisiä muutoksia; 3)SIS-järjestelmän loppukäyttäjien esittämät teknisiä parannuksia koskevat pyynnöt; sekä

4)tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän alustavat havainnot tietojen laadusta. Koska tämä ehdotus liittyy erottamattomasti komission asetusehdotukseen, joka koskee SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, teksteissä on monia samoja säännöksiä. Näihin kuuluvat toimenpiteet, jotka kattavat SIS-järjestelmän käytön alusta loppuun, toisin sanoen keskusjärjestelmän ja kansallisten järjestelmien toiminnan lisäksi myös loppukäyttäjien tarpeet; toiminnan jatkuvuutta koskevat tehostetut toimenpiteet; tietojen laatua, tietosuojaa ja tietoturvaa koskevat toimenpiteet ja seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyjä koskevat säännökset. Molemmissa ehdotuksissa myös laajennetaan biometristen tietojen käyttöä. Tarve toteuttaa tehokkaita toimia laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi kasvoi huomattavasti maahanmuutto- ja pakolaiskriisin kärjistyttyä vuonna 2015. Komissio ilmoitti Palauttamista koskevassa EU:n toimintaohjelmassa aikovansa ehdottaa, että jäsenvaltiot velvoitetaan sisällyttämään kaikki maahantulokiellot SIS-järjestelmään, jotta saadaan estettyä sellaisten kolmansien maiden kansalaisten paluu Schengen-alueelle, joilla ei ole oikeutta saapua jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä. Direktiivin 2008/115/EY mukaisia säännöksiä noudattaen annetut maahantulokiellot ovat voimassa koko Schengen-alueella. Näin ollen myös jonkin muun jäsenvaltion kuin maahantulokiellon antaneen jäsenvaltion viranomaiset voivat panna ne täytäntöön ulkorajoilla. Voimassa olevassa asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus tehdä SIS-järjestelmään maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskeva kuulutus maahantulokiellon perusteella, mutta sitä ei edellytetä. Tekemällä kaikkien maahantulokieltojen tallentamisesta SIS-järjestelmään pakollista voidaan päästä suurempaan vaikuttavuuteen ja yhdenmukaisuuteen. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten sekä nykyisten ja tulevien säädösten kanssa Ehdotus on täysin yhdenmukainen ja linjassa maahantulokiellon antamista ja täytäntöönpanoa koskevien direktiivin 2008/115/EY säännösten kanssa. Näin ollen siinä täydennetään maahantulokieltoja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja edistetään näiden kieltojen tehokasta täytäntöönpanoa ulkorajoilla, samalla kun helpotetaan palauttamisdirektiivissä määriteltyjen velvoitteiden soveltamista ja estetään asianomaisten kolmansien maiden kansalaisten paluu Schengen-alueelle. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus liittyy läheisesti muihin unionin politiikkoihin ja täydentää niitä. Näitä ovat seuraavat: 1)Sisäinen turvallisuus siltä osin, että SIS-järjestelmän tehtäviin kuuluu estää sellaisten kolmansien maiden kansalaisten maahantulo, jotka muodostavat turvallisuusuhan. 2)Tietosuoja siltä osin, että ehdotuksessa varmistetaan niiden henkilöiden perusoikeuksien suoja, joiden henkilötietoja käsitellään SIS-järjestelmässä. 3)Tämä ehdotus liittyy läheisesti myös voimassaolevaan unionin lainsäädäntöön ja täydentää sitä seuraavilla aloilla: 4)Ulkorajojen valvonta siltä osin, että tällä ehdotuksella autetaan jäsenvaltioita valvomaan osuuttaan EU:n ulkorajoista ja lujittamaan EU:n ulkorajoilla tehtävien tarkastusten järjestelmän vaikuttavuutta. 5)Toimiva EU:n palauttamispolitiikka, jolla edistetään ja tehostetaan EU:n järjestelmää kolmansien maiden kansalaisten uuden maahantulon havaitsemiseksi ja estämiseksi palauttamisen jälkeen. Tällä ehdotuksella autetaan vähentämään EU:hun suuntautuvaan laittomaan muuttoliikkeeseen kannustavia tekijöitä, mikä kuuluu myös Euroopan muuttoliikeagendan tärkeimpiin tavoitteisiin. 6)Eurooppalainen raja- ja merivartiosto siltä osin kuin on kyse i) viraston henkilöstön mahdollisuuksista tehdä riskianalyysejä ii) viraston osana toimivan ETIAS-keskusyksikön pääsystä SIS-järjestelmään ehdotetun EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) yhteydessä sekä iii) SIS-järjestelmään pääsyn mahdollistavan teknisen käyttöliittymän tarjoamisesta eurooppalaisen raja- ja merivartioston ryhmille, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmille ja muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmille, joilla on toimeksiantonsa rajoissa oikeus saada pääsy SIS-tietojärjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin hakuja. 7)Europol siltä osin kuin tällä ehdotuksella laajennetaan Europolin oikeuksia saada toimeksiantonsa rajoissa pääsy SIS-järjestelmään tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin hakuja. Tämä ehdotus liittyy läheisesti myös unionin tulevaan lainsäädäntöön ja täydentää sitä seuraavilla aloilla: 8)Rajanylitystietojärjestelmä (EES), jonka toiminnan yhteydessä ehdotetaan sormenjälkien ja kasvokuvan yhdistelmän käyttämistä biometrisinä tunnisteina. Tässä ehdotuksessa pyritään soveltamaan samaa lähestymistapaa. 9)ETIAS, jonka yhteydessä ehdotetaan perusteellisen turvallisuusarvioinnin tekemistä viisumipakosta vapautetuille kolmansien maiden kansalaisille, jotka aikovat matkustaa EU:n alueella, ja myös näiden henkilöiden tietojen tarkistamista SIS-järjestelmästä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Ehdotukseen sisältyvien yhdennettyä rajaturvallisuutta ja laitonta muuttoliikettä koskevien säännösten oikeusperustan muodostavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohta ja 79 artiklan 2 kohdan c alakohta.

•Eriytetty yhdentyminen Tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka liittyvät rajatarkastuksiin. Sen vuoksi on otettava huomioon seuraavat pöytäkirjoista ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat näkökohdat. Tanska: Perussopimuksiin liitetyssä, Tanskan asemaa koskevassa pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan mukaan Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se tämän asetuksen, jolla kehitetään Schengenin säännöstöä, osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti: Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu asetukseen (EU) 2016/399 (Schengenin rajasäännöstö) eivätkä muihinkaan ”Schengenin säännöstönä” yleisesti tunnettuihin oikeudellisiin välineisiin eli säädöksiin, joiden avulla organisoidaan ja tuetaan tarkastusten poistamista sisärajoilla, ja rinnakkaistoimenpiteisiin, jotka koskevat ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia. Kyseiset jäsenvaltiot jättäytyvät näiden toimenpiteiden ulkopuolelle seuraavan oikeusperustan mukaisesti: Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 4 ja 5 artikla; Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/365/EY; sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/192/EY. Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, minkä vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido niitä eikä sitä sovelleta niihin. Bulgaria ja Romania: Tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. Tätä asetusta on luettava yhdessä 29 päivänä kesäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU kanssa, jonka mukaan Schengenin tietojärjestelmää koskevia Schengenin säännöstön määräyksiä sovelletaan Bulgariassa ja Romaniassa tietyin rajoituksin. Kypros ja Kroatia: Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa ja vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. Schengenin säännöstöön osallistuvat maat: Ehdotettu asetus sitoo Islantia, Norjaa, Sveitsiä ja Liechtensteinia näiden maiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyjen sopimusten perusteella. •Toissijaisuusperiaate Tämä ehdotus perustuu nykyiseen SIS-järjestelmään, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1995, ja kehittää sitä. Alkuperäinen hallitustenvälinen kehys korvattiin 9. huhtikuuta 2013 unionin säädöksillä (asetus (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätös 2007/533/YOS). Toissijaisuusperiaatteen toteutumista koskeva kattava analyysi on tehty jo aikaisemmin. Tämän aloitteen tavoitteena on hioa nykyisiä säännöksiä, korjata havaittuja puutteita ja parantaa toimintamenettelyjä. Kyseessä olevaa huomattavan laajaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä ei voida toteuttaa hajautettujen ratkaisujen avulla. Toimen laajuuden ja vaikutusten vuoksi tämän ehdotuksen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Ehdotuksen tavoitteisiin kuuluvat muun muassa SIS-järjestelmän tehostamiseen tähtäävät tekniset parannukset sekä järjestelmän käytön yhdenmukaistaminen kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa. Nämä tavoitteet ovat luonteeltaan kansainvälisiä ja tehokkaan tietojenvaihdon varmistamiseen liittyy haasteita yhä monimuotoisempien uhkien torjumiseksi, minkä vuoksi EU:lla on hyvät edellytykset ehdottaa ratkaisuja näihin ongelmiin, joita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Jos SIS-järjestelmän tämänhetkisiin rajoituksiin ei puututa, vaarana on, että lukuisat mahdollisuudet tehokkuuden maksimoimiseen ja EU:n tuomaan lisäarvoon jäävät toteutumatta ja järjestelmään jää puutteita, jotka haittaavat toimivaltaisten viranomaisten työtä. Jollei järjestelmään esimerkiksi kuulu tarpeettomien kuulutusten poistamista koskevia yhdenmukaistettuja sääntöjä, seurauksena voi olla unionin perusperiaatteisiin kuuluvan henkilöiden vapaan liikkuvuuden vaikeutuminen. •Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksessa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Esillä oleva EU:n toimenpide on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotetussa aloitteessa on kyse SIS-järjestelmän tarkistamisesta rajatarkastusten osalta. Ehdotus perustuu sisäänrakennetun yksityisyydensuojan periaatteeseen. Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden osalta tämä ehdotus on oikeasuhteinen, sillä se sisältää nimenomaiset kuulutusten poistamista koskevat säännöt eikä siinä edellytetä tietojen keruuta ja säilyttämistä pidempään kuin on ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamiseksi. SIS-kuulutukset sisältävät ainoastaan tiedot, jotka tarvitaan henkilön tai esineen tunnistamista ja löytämistä ja asianmukaisten operatiivisten toimien toteuttamista varten. Kaikki muut tiedot toimitetaan SIRENE-toimistojen kautta, joiden avulla voidaan vaihtaa lisätietoja. Lisäksi ehdotuksessa säädetään kaikkien sellaisten suojatoimien ja mekanismien täytäntöönpanosta, jotka ovat tarpeen rekisteröityjen perusoikeuksien tehokasta suojaamista varten. Tämä koskee erityisesti yksityiselämän ja henkilötietojen suojaa. Lisäksi siihen sisältyy säännöksiä, joiden nimenomaisena tarkoituksena on parantaa SIS-järjestelmässä olevien henkilötietojen turvallisuutta. EU:n tasolla ei tarvita lisämekanismeja tai yhdenmukaistamista, jotta järjestelmästä tulisi toimiva. Ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen sikäli, että siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. •Toimintatavan valinta Myös ehdotettu tarkistus on asetus, ja se korvaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006. Tätä lähestymistapaa on noudatettu myös neuvoston päätöksen 2007/533/YOS osalta, ja koska nämä säädökset liittyvät kiinteästi toisiinsa, samaa lähestymistapaa on tarpeen soveltaa myös asetuksen (EY) N:o 1987/2006 suhteen. Päätös 2007/533/YOS annettiin ns. kolmannen pilarin säädöksenä aiemman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Neuvosto hyväksyi tällaiset kolmannen pilarin säädökset ilman Euroopan parlamentin toimimista toisena lainsäätäjänä. Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT-sopimus), sillä pilarirakenne lakkautettiin Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan 1. joulukuuta 2009. Kyseinen oikeusperusta edellyttää tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttämistä. Sääntelymuodoksi on valittava (Euroopan parlamentin ja neuvoston) asetus, sillä säännösten on oltava velvoittavia ja sovellettavissa sellaisinaan kaikissa jäsenvaltioissa. Ehdotuksen perustana on nykyinen keskitetty järjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, mikä edellyttää yhteistä rakennetta ja sitovia toimintasääntöjä. Ehdotuksella järjestelmää kehitetään edelleen. Lisäksi siinä vahvistetaan järjestelmään pääsyä, myös lainvalvontatarkoituksiin liittyvää pääsyä, koskevat pakottavat säännöt, jotka ovat yhdenmukaiset kaikkien jäsenvaltioiden sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) osalta. Eu-LISA on vastannut 9. toukokuuta 2013 alkaen SIS-keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista, joka käsittää kaikki tehtävät SIS-keskusjärjestelmän täyden toiminnan varmistamiseksi 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa. Tämä ehdotus perustuu eu-LISAn vastuualueisiin SIS-järjestelmässä.

Lisäksi ehdotuksessa säädetään suoraan sovellettavat säännöt, jotka antavat rekisteröidyille oikeuden tutustua omiin tietoihinsa ja oikeussuojakeinoja ilman, että asian suhteen edellytettäisiin muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Komissio teki asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti kolmen vuoden kuluttua SIS II:n toiminnan aloittamisesta yleisarvioinnin SIS II -keskusjärjestelmän toiminnasta sekä kahden- tai monenvälisestä lisätietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä. Arvioinnissa tarkasteltiin erityisesti asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 artiklan soveltamista, jotta voitaisiin tehdä tarvittavat ehdotukset artiklan säännösten muuttamisesta kuulutusten tekemisen perusteiden yhdenmukaistamiseksi laajemmin. Arvioinnin tuloksista kävi selvästi ilmi tarve muuttaa SIS-järjestelmän oikeusperustaa siten, että turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyviin uusiin haasteisiin voidaan reagoida paremmin. Arvioinnin perusteella ehdotetaan esimerkiksi, että maahantulokieltojen merkitsemisestä SIS-järjestelmään tehtäisiin pakollista, jotta kieltojen täytäntöönpanoa voitaisiin valvoa paremmin, ja että jäsenvaltiot velvoitettaisiin keskinäiseen kuulemiseen, jotta vältetään maahantulokiellon ja oleskeluluvan yhtäaikainen voimassaolo. Lisäksi ehdotetaan mahdollisuutta tunnistaa ja paikantaa henkilöitä sormenjälkien perusteella käyttämällä uutta sormenjälkien automaattista tunnistusjärjestelmää ja biometristen tunnisteiden käytön laajentamista järjestelmässä. Arvioinnin tulokset kertoivat myös tarpeesta tehdä lainsäädäntömuutoksia, jotta voidaan parantaa järjestelmän teknistä toimintaa ja virtaviivaistaa kansallisia prosesseja. Nämä toimenpiteet parantavat SIS-järjestelmän tehokkuutta ja vaikuttavuutta helpottamalla sen käyttöä ja vähentämällä tarpeetonta rasitusta. Lisäksi on suunnitteilla toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan tietojen laatua ja järjestelmän avoimuutta määrittelemällä tarkemmin jäsenvaltioiden ja eu-LISAn nimenomaiset raportointitehtävät. Tähän ehdotukseen sisältyvät toimenpiteet perustuvat laajamittaisen arvioinnin tuloksiin (arviointikertomus ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja hyväksyttiin 21. joulukuuta 2016). Lisäksi komissio antoi vuonna 2014 palauttamisdirektiivin 2008/115/EY 19 artiklan mukaisesti EU:n palauttamispolitiikkaa koskevan tiedonannon, jossa käsitellään kyseisen direktiivin soveltamista. Siinä todettiin, että SIS-järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia olisi hyödynnettävä tehokkaammin palauttamispolitiikan alalla. Sen mukaan SIS II -järjestelmän uudelleentarkastelu tarjoaa tilaisuuden parantaa palauttamispolitiikan ja SIS II järjestelmän yhdenmukaisuutta. Samalla siinä ehdotetaan, että jäsenvaltiot velvoitettaisiin tekemään palauttamisdirektiivin nojalla annettujen maahantulokieltojen perusteella myös maahantulon epäämistä koskeva kuulutus SIS II järjestelmään. •Sidosryhmien kuuleminen Komissio pyysi SIS-järjestelmän arvioinnin yhteydessä palautetta ja ehdotuksia asianomaisilta sidosryhmiltä, myös SISVIS-komitean jäseniltä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 51 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Tähän komiteaan kuuluu jäsenvaltioiden edustajia, jotka ovat perehtyneet sekä operatiivisiin SIRENE-kysymyksiin (SIS-järjestelmään liittyvä rajatylittävä yhteistyö) että SIS-järjestelmän ja siihen liittyvän SIRENE-sovelluksen kehittämistä ja ylläpitämistä koskeviin teknisiin kysymyksiin. Arviointiprosessin yhteydessä komitean jäsenet vastasivat yksityiskohtaisiin kyselyihin. Jos tarvittiin selvennyksiä tai aihetta oli käsiteltävä perusteellisemmin, vaihdettiin sähköpostiviestejä tai järjestettiin kohdennettuja haastatteluja. Tällaisen iteratiivisen prosessin avulla kysymyksiä voitiin käsitellä kokonaisvaltaisesti ja avoimesti. SISVIS-komitean jäsenet keskustelivat näistä kysymyksistä vuosien 2015 ja 2016 aikana asiaa koskevissa kokouksissa ja työpajoissa. Lisäksi komissio kuuli erikseen jäsenvaltioiden kansallisia tietosuojaviranomaisia ja tietosuojaa käsittelevän SIS II:n valvonnan koordinointiryhmän jäseniä. Jäsenvaltiot jakoivat kokemuksiaan tarkastuspyynnöistä ja kansallisten tietosuojaviranomaisten työstä vastaamalla asiaa koskevaan kyselyyn. Tähän kyselyyn kesäkuussa 2015 annettuja vastauksia on hyödynnetty tämän ehdotuksen valmistelussa. Komission sisälle on puolestaan perustettu yksiköiden välinen ohjausryhmä, johon osallistuvat pääsihteeristö, muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto, oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto, henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto ja tietotekniikan pääosasto. Ohjausryhmä seurasi arviointiprosessia ja antoi tarvittaessa ohjeita. Arvioinnin tuloksissa otettiin huomioon myös näyttö, joka oli kerätty jäsenvaltioihin tehdyillä arviointikäynneillä, joissa SIS-järjestelmän käyttöä tarkasteltiin yksityiskohtaisesti käytännössä. Tässä yhteydessä keskusteltiin järjestelmän käyttäjien, SIRENE-toimistojen henkilöstön ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja haastateltiin heitä. Jäsenvaltioiden toimivaltaisilta palauttamisesta vastaavilta viranomaisilta pyydettiin palautetta ja ehdotuksia myös palauttamisdirektiiviä käsittelevän komission yhteyskomitean kokouksissa 16. marraskuuta 2015 sekä 18. maaliskuuta ja 20. kesäkuuta 2016. Niitä pyydettiin erityisesti pohtimaan, millaisia seurauksia voisi olla velvoitteella tehdä kuulutus SIS-järjestelmään kaikista direktiivin 2008/115/EY mukaisista maahantulokielloista. Tämän palautteen perusteella ehdotukseen on sisällytetty säännöksiä toimenpiteistä, joilla parannetaan järjestelmän teknistä ja operatiivista tehokkuutta ja vaikuttavuutta. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Sidosryhmien kuulemisen lisäksi komissio hyödynsi myös ulkoista asiantuntemusta teettämällä neljä selvitystä, joiden tulokset on otettu huomioon tätä ehdotusta valmisteltaessa: SIS Technical Assessment (Kurt Salmon) Arvioinnissa määritettiin SIS-järjestelmän toiminnan keskeiset ongelmat ja tulevat tarpeet, joita olisi käsiteltävä. Huolenaiheena on ennen kaikkea toiminnan jatkuvuuden maksimointi ja sen varmistaminen, että kokonaisrakennetta pystytään mukauttamaan kasvavaan kapasiteetin tarpeeseen. ICT Impact Assessment of Possible Improvements to the SIS II Architecture (Kurt Salmon) Tutkimuksessa arvioitiin kustannuksia, joita aiheutuu tällä hetkellä SIS-järjestelmän toiminnasta kansallisella tasolla, ja kahta mahdollista teknistä vaihtoehtoa järjestelmän parantamiseksi. Molemmat skenaariot sisältävät joukon teknisiä ehdotuksia, jotka keskittyvät keskusjärjestelmään ja kokonaisrakenteeseen tehtäviin parannuksiin. ICT Impact Assessment of the technical improvements to the SIS II architecture – Final Report, 10.11.2016 (Wavestone) Tässä tutkimuksessa arvioitiin kustannusvaikutuksia, joita jäsenvaltioille aiheutuu kansallisen kopion toteuttamisesta, analysoimalla kolmea skenaariota (täysin keskitetty järjestelmä, eu-LISAn kehittämä ja jäsenvaltioiden käyttöön tarjoama standardisoitu N.SIS-toteutus ja erillinen N.SIS-toteutus, jossa on yhteiset tekniset standardit). Study on the feasibility and implications of setting up within the framework of the Schengen Information System an EU-wide system for exchanging data on and monitoring compliance with return decisions (PwC) Tässä tutkimuksessa arvioidaan sellaisten SIS-järjestelmään ehdotettujen muutosten toteutettavuutta sekä teknisiä ja operatiivisia vaikutuksia, joiden tarkoituksena on parantaa sen käyttöä laittomien muuttajien palauttamisessa ja heidän paluunsa estämisessä. •Vaikutustenarviointi Komissio ei suorittanut vaikutusten arviointia. Edellä mainitut kolme riippumatonta arviointia muodostavat perustan järjestelmään tehtävien muutosten vaikutusten tarkastelulle teknisestä näkökulmasta. Lisäksi komissio on tarkistanut SIRENE-käsikirjaa kaksi kertaa sen jälkeen, kun SIS II:n toiminta käynnistyi 9. huhtikuuta 2013 ja päätöstä 2007/533/YOS alettiin soveltaa. Tähän sisältyy väliarviointi, joka johti uuden SIRENE-käsikirjan käyttöönottoon 29. tammikuuta 2015. Komissio on myös hyväksynyt luettelon parhaista käytännöistä ja suosituksista. Lisäksi eu-LISA ja jäsenvaltiot tekevät järjestelmään säännöllisesti teknisiä parannuksia. Nyt katsotaankin, että nämä vaihtoehdot on käytetty loppuun, ja että laajamittaisempi oikeusperustan muuttaminen on tarpeen. Pelkästään täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa parantamalla ei esimerkiksi ole mahdollista selkeyttää loppukäyttäjäjärjestelmien soveltamista tai ottaa käyttöön kuulutuksen poistamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Schengenin arviointimekanismi, josta säädetään asetuksessa (EU) N:o 1053/2013, mahdollistaa SIS-järjestelmän toiminnan säännöllisen oikeudellisen ja operatiivisen arvioinnin jäsenvaltioissa. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat nämä arvioinnit yhdessä. Neuvosto antaa tämän mekanismin välityksellä yksittäisille jäsenvaltioille suosituksia, jotka perustuvat monivuotisten ja vuotuisten ohjelmien osana toteutettuihin arviointeihin. Koska nämä suositukset ovat luonteeltaan yksilöllisiä, ne eivät voi korvata oikeudellisesti sitovia sääntöjä, joita sovelletaan samaan aikaan kaikkiin SIS-järjestelmää käyttäviin jäsenvaltioihin. Käytännön operatiivisista ja teknisistä kysymyksistä keskustellaan säännöllisesti SISVIS-komiteassa. Vaikka nämä kokoukset ovat olennaisia komission ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön kannalta, keskustelujen perusteella ei voida (ilman lainsäädännöllisiä muutoksia) korjata ongelmia, jotka johtuvat esimerkiksi jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavista käytännöistä. Tässä asetuksessa ehdotetut muutokset eivät aiheuta merkittäviä taloudellisia tai ympäristövaikutuksia. Näillä muutoksilla odotetaan kuitenkin olevan merkittäviä myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, sillä ne lisäävät turvallisuutta. Niiden myötä on nimittäin entistä helpompi tunnistaa henkilöt, jotka käyttävät väärää henkilöllisyyttä, vakavaan rikokseen syyllistyneet henkilöt, joiden henkilöllisyys on jäänyt selvittämättä, ja laittomat muuttajat, jotka hyödyntävät aluetta, jonka sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia. Näiden muutosten vaikutus perusoikeuksiin ja tietosuojaan on otettu huomioon, ja asiaa käsitellään tarkemmin seuraavassa kohdassa (”Perusoikeudet”). Ehdotusta laadittaessa on hyödynnetty merkittävää näyttömäärää, joka koottiin toisen sukupolven SIS-järjestelmän yleisarviointia varten järjestelmän toiminnan ja mahdollisten parannuskohteiden tarkastelemiseksi. Lisäksi suoritettiin kustannusvaikutusten arviointi, jotta voitiin varmistaa, että valittu kansallinen rakenne oli sopivin ja oikeasuhteisin. •Perusoikeudet ja tietosuoja Tällä ehdotuksella ei perusteta uutta järjestelmää, vaan kehitetään ja parannetaan olemassa olevaa järjestelmää, minkä vuoksi se perustuu jo käytössä oleviin merkittäviin ja vaikuttaviin suojatoimiin. Koska järjestelmässä kuitenkin käsitellään edelleen henkilötietoja ja siinä käsitellään jatkossa uusia arkaluonteisten biometristen tietojen luokkia, sillä saattaa olla vaikutuksia yksilön perusoikeuksiin. Näitä näkökohtia on pohdittu perusteellisesti, ja käyttöön on otettu täydentäviä suojatoimia, joilla rajoitetaan tietojen kerääminen ja edelleenkäsittely vain siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja tarpeen operatiivisista syistä. Lisäksi oikeus saada pääsy näihin tietoihin rajoitetaan vain niihin henkilöihin, joilla on operatiivinen tarve käsitellä niitä. Tässä asetuksessa asetetaan selkeät tietojen säilyttämistä koskevat aikarajat. Lisäksi siinä tunnustetaan nimenomaisesti yksilön oikeus saada tieto itseään koskevista tiedoista, oikaista ne ja pyytää niiden poistamista perusoikeuksiensa mukaisesti ja säädetään näistä seikoista (katso kohta ”Tietosuoja ja tietoturva”).

Ehdotuksessa myös lujitetaan toimenpiteitä perusoikeuksien suojaamiseksi, koska sen myötä lainsäädäntöön sisällytetään vaatimus kuulutuksen poistamisesta ja otetaan käyttöön oikeasuhteisuuden arviointi siinä tapauksessa, että kuulutuksen voimassaoloa jatketaan. Biometristen tunnisteiden käytön osalta määritetään kattavat ja vankat suojatoimet, jotta vältetään hankaluuksien aiheutuminen viattomille henkilöille. Ehdotuksessa myös edellytetään järjestelmän koko käyttöketjun turvallisuutta, jotta voidaan varmistaa siihen tallennettujen tietojen parempi suojaaminen. Ehdotuksella otetaan käyttöön selkeä häiriönhallintamenettely ja parannetaan SIS-järjestelmän toiminnan jatkuvuutta, minkä vuoksi ehdotus täyttää kaikki Euroopan unionin perusoikeuskirjan vaatimukset, myös muilta osin kuin henkilötietojen suojan osalta. SIS-järjestelmän kehittäminen ja jatkuva tehokkuus tukevat yksilöiden turvallisuutta yhteiskunnassa. Ehdotukseen sisältyy merkittäviä muutoksia, jotka koskevat biometrisiä tunnisteita. Sen mukaan olisi kerättävä ja tallennettava sormenjälkien lisäksi myös kämmenjäljet, jos oikeudelliset edellytykset täyttyvät. Aakkosnumeerisiin SIS-kuulutuksiin liitetään sormenjälkilokit, kuten 24 artiklassa säädetään. Myöhemmin näihin sormenjälkitietoihin (sormenjäljet ja kämmenjäljet) pitäisi olla mahdollista tehdä hakuja rikospaikalta löytyneiden sormenjälkien perusteella, jos rikos täyttää vakavan rikollisuuden tai terrorismirikoksen tunnusmerkistön ja voidaan todeta, että jäljet erittäin todennäköisesti kuuluvat tekijälle. Jos henkilön henkilöllisyydestä ei saada varmuutta hänen asiakirjojensa perusteella, toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä sormenjälkihaku SIS-tietokantaan tallennettuihin tietoihin. Ehdotuksessa vaaditaan kerättäväksi ja tallennettavaksi sellaisia lisätietoja (kuten henkilöasiakirjojen yksityiskohtia), jotka helpottavat henkilöllisyyden selvittämiseen liittyvää työtä kentällä. Ehdotuksessa taataan rekisteröidylle oikeus kiistää mikä tahansa päätös tehokkaiden oikeussuojakeinojen nojalla. Tähän sisältyy joka tapauksessa oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET SIS-järjestelmä käsittää yhden ainoan tietojärjestelmän. Siksi kustannukset, jotka mainitaan kahdessa ehdotuksessa (tässä ja asetusehdotuksessa, joka koskee SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä), on otettava huomioon vain kerran, ei kahdesti. Näiden kahden ehdotuksen täytäntöönpanoa varten tarvittavista muutoksista johtuvat talousarviovaikutukset esitetään yhdessä ainoassa rahoitusselvityksessä. Koska kolmas ehdotus (joka koskee laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista) täydentää kahta edellä mainittua, sen talousarviovaikutuksista laaditaan erillinen rahoitusselvitys, jossa tarkastellaan ainoastaan tämän kuulutusluokan perustamisesta aiheutuvia kustannuksia. Kun otetaan huomioon arvio eri näkökohdista, joita tietoverkon, eu-LISAn toimittaman SIS-keskusjärjestelmän ja jäsenvaltioiden kansallisten kehittämistoimien toteuttamiseen sisältyy, näiden kahden asetusehdotuksen täytäntöönpanoon tarvitaan kaudella 2018–2020 yhteensä 64,3 miljoonaa euroa. Tähän sisältyy TESTA-NG-verkon kaistanleveyden laajentaminen, koska mainittujen kahden ehdotuksen perusteella verkossa on tarkoitus siirtää sormenjälki- ja kasvokuvatiedostoja, jotka edellyttävät tehokkaampaa välityskykyä ja tehokkaampaa kapasiteettia (9,9 miljoonaa euroa). Kustannusarvio kattaa myös eu-LISAn henkilöstö- ja toimintamenot (17,6 miljoonaa euroa). Eu-LISA on ilmoittanut komissiolle aikovansa ottaa tammikuussa 2018 palvelukseen kolme uutta sopimussuhteista toimihenkilöä, joiden on tarkoitus aloittaa kehittämistoimet hyvissä ajoin, jotta SIS-järjestelmän päivitetyt toiminnot voidaan ottaa käyttöön vuonna 2020. Tämä ehdotus kattaa SIS-keskusjärjestelmään tehtävät tekniset muutokset, joiden tarkoituksena on laajentaa joitakin nykyisiä kuulutusluokkia ja luoda uusia toimintoja. Nämä muutokset on otettu huomioon tähän ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä. Lisäksi komissio on suorittanut kustannusvaikutusten arvioinnin, jossa tarkastellaan tämän ehdotuksen edellyttämien kansallisten kehitystoimien kustannuksia. Kustannusarvio on 36,8 miljoonaa euroa, joka olisi jaettava jäsenvaltioille kiinteinä määrinä. Jokainen jäsenvaltio saisi näin 1,2 miljoonaa euroa kansallisen järjestelmänsä päivittämiseen tässä ehdotuksessa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Määräraha kattaisi myös osittaisen kansallisen kopion perustamisen siinä tapauksessa, että sitä ei ole vielä tehty, tai varajärjestelmän laatimisen. Jäljellä olevat älykkäitä rajoja koskevat sisäisen turvallisuuden rahaston määrärahat on tarkoitus kohdentaa uudelleen, jotta voidaan toteuttaa näissä kahdessa ehdotuksessa esitetyt järjestelmäpäivitykset ja uudet toiminnot. Älykkäitä rajoja koskevan paketin täytäntöönpanon määrärahat on sisällytetty rajoja koskevan ISF-asetuksen muodostamaan rahoitusvälineeseen. Sen 5 artiklassa säädetään, että muuttovirtojen hallinnointia ulkorajoilla tukevien tietotekniikkajärjestelmien perustamista koskevan ohjelman täytäntöönpanoon 15 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti kohdennetaan 791 miljoonaa euroa. Edellä mainitusta 791 miljoonan euron määrästä 480 miljoonaa euroa varataan rajanylitystietojärjestelmän kehittämiseen ja 210 miljoonaa euroa matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) kehittämiseen. Osa jäljelle jäävistä määrärahoista käytetään näissä kahdessa ehdotuksessa esitettyjen SIS-järjestelmän muutosten toteuttamiseen. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio, jäsenvaltiot ja eu-LISA tarkastelevat ja seuraavat SIS-järjestelmän käyttöä säännöllisesti, jotta varmistetaan, että se toimii edelleen tehokkaasti ja vaikuttavasti. SISVIS-komitea avustaa komissiota teknisten ja operatiivisten toimenpiteiden toteuttamisessa, kuten ehdotuksessa kuvaillaan. Lisäksi asetusehdotuksen 54 artiklan 7 ja 8 kohdassa säädetään muodollisesta ja säännöllisestä uudelleentarkastelu- ja arviointiprosessista. Eu-LISAn edellytetään raportoivan kahden vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle SIS-järjestelmän teknisestä toiminnasta (myös turvallisuudesta), sitä tukevasta viestintäinfrastruktuurista sekä kahden- ja monenvälisestä lisätietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi komission on tehtävä neljän vuoden välein SIS-järjestelmän ja jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon yleisarviointi ja toimitettava se parlamentille ja neuvostolle. Yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin; arvioidaan, ovatko järjestelmän toiminnan perustana olevat periaatteet edelleen päteviä;

tarkastellaan asetuksen soveltamista keskusjärjestelmään; tarkastellaan keskusjärjestelmän turvallisuutta; selvitetään vaikutuksia järjestelmän tulevaan toimintaan. Eu-LISAn tehtäväksi annetaan nyt myös toimittaa päivittäiset, kuukausittaiset ja vuosittaiset tilastot SIS-järjestelmän käytöstä. Näin varmistetaan järjestelmän jatkuva seuranta ja sen toiminta suhteessa tavoitteisiin. •Ehdotukseen sisältyvien uusien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Tämän asetuksen säännökset, jotka ovat yhteisiä SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä koskevan asetusehdotuksen kanssa: Yleiset säännökset (1–3 artikla) SIS-järjestelmän tekninen rakenne ja toimintatavat (4–14 artikla) Eu-LISAn tehtävät (15–18 artikla) Oikeus käyttää kuulutuksia ja kuulutusten säilyttäminen (29, 30, 31, 33 ja 34 artikla) Yleiset tietojenkäsittelysäännöt ja tietosuojasäännöt (36–53 artikla) Seuranta ja tilastot (54 artikla) SIS-järjestelmän käyttöketjun hyödyntäminen alusta loppuun saakka SIS-järjestelmä on erittäin laajassa käytössä oleva ja tehokas tiedonvaihdon väline: sillä on toimivaltaisten viranomaisten keskuudessa yli 2 miljoonaa loppukäyttäjää eri puolilla Eurooppaa. Nyt käsillä oleviin ehdotuksiin sisältyvät säännöt kattavat järjestelmän koko toiminnan alusta loppuun saakka. Ne koskevat myös eu-LISAn hoitamaa SIS-keskusjärjestelmää, kansallisia järjestelmiä ja loppukäyttäjäsovelluksia. Ne koskevat itse keskusjärjestelmän ja kansallisten järjestelmien lisäksi myös loppukäyttäjien teknisiä ja operatiivisia tarpeita. Asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että loppukäyttäjien on saatava tehtäviensä hoitamiseen tarvittavat tiedot (erityisesti kaikki tiedot, joita tarvitaan rekisteröidyn tunnistamiseen ja vaadittavien toimien toteuttamiseen). Siinä säädetään myös SIS-järjestelmän täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskevasta yhteisestä suunnitelmasta, jolla varmistetaan kaikkien kansallisten järjestelmien yhdenmukaisuus. Asetuksen 6 artiklassa säädetään, että kunkin jäsenvaltion on varmistettava SIS-tietojen keskeytymätön käytettävyys loppukäyttäjien keskuudessa, jotta voidaan maksimoida toimintaan liittyvät edut vähentämällä häiriöaikojen mahdollisuutta. Asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa varmistetaan, että tietojenkäsittelyn turvallisuus sisältää myös loppukäyttäjän suorittamat tietojenkäsittelytoimet. Ehdotuksen 14 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan, että henkilöstö, jolla on pääsy SIS-järjestelmään, saa säännöllistä ja jatkuvaa koulutusta tietoturva- ja tietosuojasäännöistä. Näiden toimenpiteiden sisällyttäminen asetukseen merkitsee sitä, että ehdotus kattaa kokonaisvaltaisemmin SIS-järjestelmän koko käyttöketjun alusta loppuun saakka ja sisältää sääntöjä ja velvoitteita, jotka koskevat järjestelmän miljoonia loppukäyttäjiä koko Euroopassa. Jotta SIS-järjestelmää voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että joka kerta, kun niiden loppukäyttäjillä on oikeus tehdä hakuja jäsenvaltion poliisi- tai maahanmuuttotietokannasta, he tekevät sen rinnalla haun myös SIS-järjestelmästä. Tällä tavoin SIS-järjestelmä voi saavuttaa tavoitteensa toimia tärkeimpänä kompensoivana toimenpiteenä alueella, jolla ei suoriteta sisäisiä rajatarkastuksia, ja jäsenvaltioilla on paremmat valmiudet vastata rikollisuuden rajatylittävän ulottuvuuden ja rikollisten liikkuvuuden asettamaan haasteeseen. Rinnakkaisten hakujen yhteydessä on edelleen noudatettava direktiivin (EU) 2016/680 4 artiklan säännöksiä. Toiminnan jatkuvuus Ehdotuksessa lujitetaan toiminnan jatkuvuutta koskevia säännöksiä sekä kansallisella tasolla että eu-LISAn osalta (4, 6, 7 ja 15 artikla). Näin varmistetaan, että SIS-järjestelmä pysyy toimintakykyisenä ja kentällä toimivan henkilöstön käytettävissä, vaikka järjestelmässä esiintyisi ongelmia. Tietojen laatu

Ehdotuksessa säilytetään periaate, jonka mukaan jäsenvaltio, joka on tietojen omistaja, on myös vastuussa SIS-järjestelmään tallennettujen tietojen paikkansapitävyydestä (39 artikla). On kuitenkin tarpeen säätää eu-LISAn hallinnoimasta keskitetystä mekanismista, jonka avulla jäsenvaltiot voivat tarkistaa säännöllisesti kuulutukset, joissa pakolliset tietokentät voivat aiheuttaa laatuongelmia. Sen vuoksi ehdotuksen 15 artiklassa valtuutetaan eu-LISA laatimaan jäsenvaltioille säännöllisin väliajoin tietojen laatua koskevia kertomuksia. Tätä toimintaa voidaan helpottaa tilastokertomusten ja tietojen laatua koskevien kertomusten laatimista varten tarkoitetun tietovaraston avulla (54 artikla). Näissä parannuksissa on otettu huomioon tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän alustavat havainnot. Valokuvat, kasvokuvat, sormenjälkitiedot ja DNA-tunnisteet Mahdollisuus tehdä hakuja sormenjälkien avulla henkilön tunnistamiseksi sisältyy jo nykyisellään asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS 22 artiklaan. Ehdotuksissa tämän haun tekemisestä tehdään pakollista tapauksissa, joissa henkilön henkilöllisyyttä ei voida varmistaa muulla tavalla. Tällä hetkellä kasvokuvia voidaan käyttää ainoastaan henkilön henkilöllisyyden vahvistamiseen aakkosnumeerisen haun jälkeen, ei hakuperusteena. Ehdotuksessa säädetään 22 ja 28 artiklaan tehtävillä muutoksilla kasvokuvien, valokuvien ja kämmenjälkien käyttämisestä hakujen tekemiseen järjestelmästä ja henkilöiden tunnistamiseen, kun siitä tulee teknisesti mahdollista. Sormenjälkitunnistus on tieteenala, jota sovelletaan henkilöllisyyden selvittämisessä. Asiantuntijoiden mukaan myös kämmenjäljet ovat ainutlaatuisia. Niihin sisältyvien vertailupisteiden avulla voidaan tehdä tarkkoja ja kumoamattomia vertailuja samalla tavoin kuin sormenjälkien perusteella. Kämmenjälkiä voidaan käyttää henkilöllisyyden selvittämisessä samalla tavoin kuin sormenjälkiä. Poliisin käytäntöihin on jo vuosikymmenien ajan kuulunut kämmenjälkien ottaminen sen lisäksi, että otetaan sormenjäljet, kymmenen painamalla ja kymmenen pyöräyttämällä. Kämmenjälkiä käytetään pääasiassa tunnistamistarkoituksiin silloin, kun henkilön sormenpäät ovat vahingoittuneet tai kun niitä on vahingoitettu tahallisesti. Vahingoittamisen tarkoituksena voi olla tunnistamisen tai sormenjälkien ottamisen estäminen tai se voi johtua tapaturmasta tai raskaasta ruumiillisesta työstä. SIS-järjestelmän automaattisen sormenjälkitunnistusjärjestelmän (AFIS) teknisiä sääntöjä koskevan keskustelun yhteydessä jäsenvaltiot ilmoittivat, että kämmenjälkien avulla oli saavutettu huomattavaa menestystä sellaisten laittomien muuttajien tunnistamisessa, jotka olivat tahallaan vahingoittaneet sormenpäitään välttääkseen tunnistamisen. Kämmenjälkien avulla jäsenvaltioiden viranomaiset pystyivät myöhemmin tunnistamaan nämä henkilöt. Käyttämällä tunnistuksessa kasvokuvaa voidaan varmistaa paremmin SIS-järjestelmän ja ehdotetun rajanylitystietojärjestelmän automaattiporttien ja itsepalveluautomaattien keskinäinen yhdenmukaisuus. Kasvokuvaa on tarkoitus käyttää ainoastaan laillisilla rajanylityspaikoilla. Viranomaisten pääsy SIS-järjestelmään – institutionaaliset käyttäjät Tässä alakohdassa esitellään SIS-järjestelmän käyttöoikeuksia koskevia uusia elementtejä EU:n virastojen (institutionaalisten käyttäjien) kannalta. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käyttöoikeuksia ei ole muutettu. Europolilla (30 artikla) ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolla (sekä sen ryhmillä, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmillä ja muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmän jäsenillä) sekä viraston osana toimivalla ETIAS-keskusyksiköllä (31 ja 32 artikla) on pääsy SIS-järjestelmään ja tarvitsemiinsa SIS-tietoihin. Ehdotuksessa esitetään tarvittavat takeet sen varmistamiseksi, että järjestelmän tiedot on asianmukaisesti suojattu (lisäksi 33 artiklassa edellytetään, että näillä elimillä on pääsy ainoastaan niihin tietoihin, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamista varten). Muutosten seurauksena Europol saa SIS-järjestelmässä pääsyn myös maahantulon epäämistä koskeviin kuulutuksiin. Näin varmistetaan, että se voi käyttää järjestelmää mahdollisimman tehokkaasti suorittaessaan tehtäviään. Lisäksi uusilla säännöksillä varmistetaan, että Euroopan raja- ja merivartiovirastolla ja sen ryhmillä on pääsy järjestelmään silloin kun ne hoitavat erilaisia toimeksiantonsa mukaisia jäsenvaltioiden avustamiseen liittyviä tehtäviään. Lisäksi ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta esitetään, että Euroopan raja- ja merivartiovirastoon kuuluva ETIAS-keskusyksikkö tarkistaisi ETIAS-järjestelmän kautta SIS-järjestelmästä, onko matkustuslupaa hakevasta kolmannen maan kansalaisesta tehty SIS-kuulutus. Tätä varten myös ETIAS-keskusyksiköllä on pääsyoikeudet SIS-järjestelmään. Asetuksen 29 artiklan 3 kohdassa säädetään, että myös kansalliset viisumiviranomaiset voivat tehtäviään suorittaessaan käyttää kuulutuksia asiakirjoista, jotka on myönnetty SIS-järjestelmän perustamista, toimintaa ja käyttöä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä koskevan asetuksen 2008/.... mukaisesti. Tämän ansiosta näillä elimillä on pääsy SIS-järjestelmään ja sen tietoihin siinä määrin kuin on tarpeen niiden tehtävien suorittamiseksi. Samalla otetaan kuitenkin käyttöön tarvittavat suojatoimet sen varmistamiseksi, että järjestelmän tiedot suojataan asianmukaisesti (tämä sisältää myös 35 artiklan säännökset, joissa edellytetään, että nämä elimet voivat käyttää vain sellaisia tietoja, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi). Maahantulon ja maassa oleskelun epääminen Tällä hetkellä jäsenvaltio voi SIS II -asetuksen 24 artiklan 3 kohdan mukaan tehdä SIS-järjestelmään kuulutuksen henkilöistä, joille on määrätty maahantulokielto maahanmuuttoa koskevien kansallisten säädösten rikkomisen vuoksi. Tarkistetussa 24 artiklan 3 kohdassa velvoitetaan tekemään kuulutus SIS-järjestelmään kaikissa tapauksissa, joissa laittomasti oleskelevalle kolmannen maan kansalaiselle on määrätty maahantulokielto direktiivin 2008/115/EY mukaisia säännöksiä noudattaen. Lisäksi siinä vahvistetaan tällaisten kuulutusten tekemisen aikataulu ja ehdot sen jälkeen, kun kyseinen kolmannen maan kansalainen on poistunut jäsenvaltioiden alueelta paluuvelvoitetta noudattaen. Tämä säännös lisätään sen tilanteen välttämiseksi, että maahantulokiellot näkyvät SIS-järjestelmässä, vaikka asianomainen kolmannen maan kansalainen on edelleen EU:n alueella. Koska maahantulokiellolla kielletään paluu jäsenvaltioiden alueelle, se voi tulla voimaan vasta sen jälkeen, kun asianomainen kolmannen maan kansalainen on palautettu. Samalla jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskeva kuulutus aktivoidaan SIS-järjestelmässä viipymättä palauttamisen jälkeen. Tämä ehdotus liittyy läheisesti komission ehdotukseen, joka koskee SIS-järjestelmän käyttöä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa ja jossa vahvistetaan palauttamispäätöksiä koskevien kuulutusten SIS-järjestelmään tekemisen ehdot ja niitä koskevat menettelyt. Mainittuun ehdotukseen sisältyy mekanismi, jolla seurataan, poistuvatko palauttamispäätöksen kohteena olevat kolmansien maiden kansalaiset tosiasiallisesti EU:n alueelta, sekä varoitusmekanismi säännösten noudattamatta jättämisen varalta. Ehdotuksen 26 artiklassa vahvistetaan kuulemismenettely, jota jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne havaitsevat maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskevia kuulutuksia taikka haluavat itse tehdä kuulutuksia, jotka ovat ristiriidassa muiden jäsenvaltioiden päätösten kanssa, esimerkiksi kun on kyse voimassa olevasta oleskeluluvasta. Säännöillä on tarkoitus ehkäistä ja tarvittaessa ratkaista ristiriidat, joita tällaisissa tilanteissa saattaa syntyä. Samalla tarjotaan loppukäyttäjille selkeät ohjeet siitä, mitä toimenpiteitä tällaisissa tilanteissa on tarpeen toteuttaa, sekä jäsenvaltioiden viranomaisille siitä, olisiko kuulutus poistettava. Ehdotuksen 27 artiklan (entinen asetuksen (EY) N:o 1987/2006 26 artikla) tarkoituksena on panna täytäntöön EU:n pakotejärjestelmä, joka vaikuttaa kolmansien maiden kansalaisiin, joihin sovelletaan EU:n alueelle pääsyä koskevia rajoituksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan mukaisesti. Jotta tällaisten kuulutusten tekeminen olisi mahdollista, oli välttämätöntä edellyttää henkilön tunnistamiseen tarvittavia vähimmäistietoja eli sukunimeä ja syntymäaikaa. Se, että asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ei edellytetty syntymäajan tallentamista, aiheutti huomattavia haasteita, sillä SIS-järjestelmän tekniset säännöt ja hakuparametrit eivät mahdollista kuulutuksen tekemistä ilman syntymäaikaa. Koska 27 artikla on EU:n pakotejärjestelmän tehokkuuden kannalta välttämätön, oikeasuhteisuutta koskevaa vaatimusta ei sovelleta tässä yhteydessä. Jotta varmistetaan parempi yhdenmukaisuus direktiivin 2008/115/EY kanssa, kuulutuksen tarkoitukseen viitattaessa käytetty terminologia (”maahantulon ja maassa oleskelun epääminen”) on mukautettu direktiivin sanamuotoon. Toisiaan muistuttavien henkilöiden erottaminen toisistaan Sen varmistamiseksi, että tietoja käsitellään ja säilytetään asianmukaisesti, ja päällekkäisyyksien ja virheellisten tunnistusten riskin välttämiseksi 41 artiklassa esitetään prosessi, jota on noudatettava, jos uutta kuulutusta tehtäessä ilmenee, että SIS-järjestelmässä on jo merkintä, jolla on samat ominaisuudet. Tietosuoja ja tietoturva Tässä ehdotuksessa selkiytetään vastuita, jotka liittyvät SIS-järjestelmän rakenteen, tietojen tai lisätietojen turvallisuuteen tai eheyteen mahdollisesti vaikuttavien tapahtumien ehkäisyyn, niistä raportointiin ja niihin reagointiin (10, 16 ja 40 artikla).

Asetuksen 12 artiklassa on säännöksiä kuulutushistoriaa koskevien lokitietojen säilyttämisestä ja niissä tehtävistä hauista. Asetuksen 15 artiklan 3 kohta on sama kuin asetuksen (EY) N:o 1987/2006 15 artiklan 3 kohta, ja sen mukaan komissio vastaa edelleen viestintäinfrastruktuurin sopimusasioiden hallinnoinnista, talousarvion toteuttamisesta sekä hankinnoista ja uudistuksista. Nämä tehtävät aiotaan siirtää eu-LISAlle kesäkuussa 2017 esitettävän SIS-ehdotusten toisen sarjan yhteydessä. Ehdotuksen 21 artiklassa laajennetaan jäsenvaltioiden velvoitetta tarkastella oikeasuhteisuutta ennen kuulutusten tekemistä sekä päätettäessä kuulutuksen voimassaolon jatkamisesta. Uutena säännöksenä 24 artiklan 2 kohdan c alakohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan kuitenkin tekemään kuulutus kaikissa olosuhteissa henkilöistä, joiden toiminta kuuluu terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklan soveltamisalaan. Tietoluokat ja tietojenkäsittely Jotta loppukäyttäjille voidaan tarjota enemmän ja täsmällisempiä tietoja, helpottaa ja nopeuttaa vaadittavia toimia sekä parantaa kuulutuksen kohteena olevien henkilöiden tunnistamista, tässä ehdotuksessa otetaan käyttöön uusia tietoluokkia, joita kuulutuksen kohteena olevasta henkilöistä voidaan kerätä (20 artikla). Uusia tietoluokkia ovat tiedot seuraavista: osallistuuko henkilö toimintaan, joka kuuluu neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklan soveltamisalaan; liittyykö kuulutus EU:n kansalaiseen tai muuhun henkilöön, jolla on vastaavat vapaan liikkuvuuden oikeudet kuin EU:n kansalaisilla; perustuuko maahantulon epäämistä koskeva päätös 24 artiklan tai 27 artiklan säännöksiin; rikoksen laji (24 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyjen kuulutusten osalta); tarkat tiedot henkilön henkilötodistuksesta tai matkustusasiakirjasta; värikopio henkilön henkilötodistuksesta tai matkustusasiakirjasta; valokuvat ja kasvokuvat; sormenjäljet ja kämmenjäljet. Tarkoituksenmukaisten tietojen saaminen on välttämätöntä, jotta voidaan tunnistaa henkilö, joka tarkastetaan rajanylityspaikalla, jolle tehdään tarkastus alueen sisällä tai joka hakee oleskelulupaa. Virheellinen tunnistaminen voi johtaa perusoikeuksiin liittyviin ongelmiin. Se voi myös johtaa tilanteeseen, jossa ei voida toteuttaa asianmukaisia jatkotoimia, koska ei tiedetä kuulutuksen olemassaolosta tai sisällöstä. Taustalla olevaa päätöstä koskevien tietojen suhteen voidaan erottaa neljä tietojen tallentamisen syytä: 24 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu aiempi tuomio, 24 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu vakava turvallisuusuhka, 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maahantulokielto tai 27 artiklassa tarkoitettu rajoittava toimenpide. Jotta varmistettaisiin, että osuman löytyessä toteutetaan asianmukaiset toimet, on myös tarpeen mainita, liittyykö kuulutus EU:n kansalaiseen tai muuhun henkilöön, jolla on vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kuin EU:n kansalaisilla. Tarkoituksenmukaisten tietojen saaminen on välttämätöntä, jotta voidaan tunnistaa henkilö, joka tarkastetaan rajanylityspaikalla, jolle tehdään tarkastus alueen sisällä tai joka hakee oleskelulupaa. Virheellinen tunnistaminen voi johtaa perusoikeuksiin liittyviin ongelmiin. Se voi myös johtaa tilanteeseen, jossa ei voida toteuttaa asianmukaisia jatkotoimia, koska ei tiedetä kuulutuksen olemassaolosta tai sisällöstä. Asetuksessa (42 artikla) laajennetaan myös luetteloa henkilötiedoista, joita voidaan tallentaa SIS-järjestelmään ja käsitellä siinä henkilöllisyyden väärinkäyttötapausten käsittelemiseksi, sillä lisätiedot helpottavat uhrin ja henkilöllisyyden väärinkäyttöön syyllistyneen henkilön tunnistamista. Tämän säännöksen laajentamisesta ei aiheudu riskiä, koska kaikki nämä tiedot voidaan tallentaa vain henkilöllisyyden väärinkäytön uhrin suostumuksella. Tietoihin sisältyvät nyt myös kasvokuvat; kämmenjäljet; tiedot henkilötodistuksista; uhrin osoite;

uhrin isän ja äidin nimet. Asetuksen 20 artiklassa säädetään kuulutuksiin sisällytettävistä tarkemmista tiedoista. Se sisältää tietoluokat, jotka koskevat maahantulon ja maassa oleskelun epäämisen perusteita sekä tarkat tiedot rekisteröityjen henkilötodistuksista. Näiden laajempien tietojen avulla asianomainen henkilö voidaan tunnistaa paremmin ja toisaalta loppukäyttäjät saavat enemmän tietoa päätöksensä perustaksi. Tarkastuksia suorittavien loppukäyttäjien suojelemiseksi SIS-järjestelmä ilmaisee myös sen, kuuluuko kuulutuksen kohteena oleva henkilö johonkin terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklassa tarkoitettuun luokkaan. Ehdotuksessa tehdään selväksi, että jäsenvaltiot eivät saa kopioida toisen jäsenvaltion tallentamia tietoja muihin kansallisiin tiedostoihin (37 artikla). Säilyttäminen Asetuksen 34 artiklassa vahvistetaan kuulutusten uudelleentarkastelun aikataulu. Maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskevien kuulutusten enimmäissäilytysaika on yhdenmukaistettu direktiivin 2008/115/EY 11 artiklan mukaisesti annettujen maahantulokieltojen enimmäispituuden kanssa. Näin ollen enimmäissäilytysaika on viisi vuotta. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa lyhyempiä määräaikoja. Poistaminen Asetuksen 35 artiklassa säädetään, missä olosuhteissa kuulutukset on poistettava. Näin yhdenmukaistetaan asiaan liittyviä kansallisia käytänteitä. Asetuksen 35 artiklassa annetaan nimenomaiset säännökset SIRENE-toimiston henkilöstöä varten sellaisten ilmoitusten poistamisesta, joita ei enää tarvita ennakoivasti, jos toimivaltaisilta viranomaisilta ei saada vastausta. Rekisteröityjen oikeudet saada pääsy tietoihin, oikaista virheellisiä tietoja ja poistaa oikeudettomasti tallennettuja tietoja Rekisteröidyn oikeuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt pysyvät ennallaan, sillä nykyisissä säännöissä varmistetaan jo korkeatasoinen suoja ja ne ovat asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin 2016/680 mukaiset. Tämän lisäksi 48 artiklassa säädetään, missä olosuhteissa jäsenvaltiot voivat päättää olla antamatta tietoja rekisteröidyille. Päätökselle on oltava jokin artiklassa mainittu syy, ja toimenpiteen on oltava oikeasuhtainen ja tarpeellinen sekä kansallisen lainsäädännön mukainen. Tilastot Jotta voidaan seurata oikeussuojakeinojen toimivuutta yleisellä tasolla, 49 artiklassa säädetään vakiomuotoisesta tilastojärjestelmästä, josta saadaan vuosikertomukset seuraavia seikkoja koskevista lukumääristä: rekisteröityjen esittämät tarkastuspyynnöt; virheellisten tietojen oikaisemista ja oikeudettomasti tallennettujen tietojen poistamista koskevat pyynnöt; tuomioistuimiin viedyt asiat; asiat, joissa tuomioistuin on ratkaissut asian kantajan hyväksi; sekä huomautukset tapauksista, joissa on kyse yhdessä jäsenvaltiossa tehtyjä kuulutuksia koskevien toisten jäsenvaltioiden tuomioistuinten tai viranomaisten lopullisten päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta. Seuranta ja tilastot Asetuksen 54 artiklassa vahvistetaan järjestelyt, jotka on otettava käyttöön, jotta voidaan varmistaa SIS-järjestelmän ja sen toiminnan asianmukainen seuranta suhteessa sen tavoitteisiin. Eu-LISAn tehtäväksi annetaan laatia päivittäiset, kuukausittaiset ja vuosittaiset tilastot järjestelmän käytöstä. Asetuksen 54 artiklan 5 kohdassa edellytetään eu-LISAn toimittavan laatimansa raportit jäsenvaltioille, komissiolle, Europolille ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle. Lisäksi siinä annetaan komissiolle mahdollisuus pyytää tilastotietoja ja tietojen laatua koskevia lisäraportteja SIS- ja SIRENE-viestinnästä.

Asetuksen 54 artiklan 6 kohdassa säädetään keskusrekisterin luomisesta ja ylläpitämisestä osana eu-LISAn suorittamaa SIS-järjestelmän toiminnan seurantaa. Tämä antaa jäsenvaltioiden, komission, Europolin ja Euroopan raja- ja merivartioviraston valtuutetulle henkilöstölle pääsyn 54 artiklan 3 kohdassa lueteltuihin tietoihin vaadittavien tilastotietojen tuottamiseksi. 2016/0408 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan sekä 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Schengenin tietojärjestelmä, jäljempänä ’SIS-järjestelmä’, on keskeinen väline osaksi Euroopan unionia sisällytetyn Schengenin säännöstön määräysten soveltamisessa. SIS-järjestelmä kuuluu tärkeimpiin kompensoiviin toimenpiteisiin, joilla edistetään korkean turvallisuuden tason säilyttämistä Euroopan unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tukemalla rajavartijoiden, poliisi-, tulli- ja muiden lainvalvontaviranomaisten, rikosasioiden osalta oikeusviranomaisten sekä maahanmuuttoviranomaisten operatiivista yhteistyötä. (2)SIS-järjestelmä on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Schengenin yleissopimus’, IV osaston määräysten mukaisesti. Toisen sukupolven SIS-järjestelmän, jäljempänä ’SIS II’, kehittäminen on annettu komission tehtäväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 ja neuvoston päätöksen N:o 2001/886/YOS nojalla, ja se on perustettu asetuksella (EY) N:o 1987/2006 sekä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS. SIS II korvasi Schengenin yleissopimuksen mukaisesti perustetun SIS-järjestelmän. (3)Kolmen vuoden kuluttua SIS II -järjestelmän toiminnan käynnistymisestä komissio arvioi järjestelmän toimintaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 24 artiklan 5 kohdan, 43 artiklan 5 kohdan ja 50 artiklan 5 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 59 artiklan ja 65 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Arviointikertomus ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja hyväksyttiin 21 päivänä joulukuuta 2016. Näissä asiakirjoissa esitetyt suositukset olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon tässä asetuksessa. (4)Tämä asetus on välttämätön oikeusperusta SIS-järjestelmälle asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionista toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 2 luvun soveltamisalaan. Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/... on välttämätön oikeusperusta SIS-järjestelmälle asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 4 ja 5 luvun soveltamisalaan. (5)Vaikka SIS-järjestelmän edellyttämä oikeusperusta koostuu erillisistä säädöksistä, SIS-järjestelmä muodostaa yhden ainoan tietojärjestelmän, jonka olisi toimittava sellaisena. Sen vuoksi näiden säädösten tiettyjen säännösten olisi oltava yhtäpitävät. (6)On välttämätöntä määrittää SIS-järjestelmän tavoitteet, tekninen rakenne ja rahoitus ja vahvistaa säännöt, jotka koskevat sen toimintaa ja käyttöä alusta loppuun saakka, ja määritellä vastuualueet, järjestelmään tallennettavat tietoluokat, tietojen tallentamisen tarkoitus, tallentamista koskevat kriteerit, ne viranomaiset, joilla on oikeus käyttää tietoja, biometristen tunnisteiden käyttö sekä tarkemmat säännöt tietojen käsittelystä. (7)SIS sisältää keskusjärjestelmän (Central SIS) ja kansalliset järjestelmät, joissa on täydellinen tai osittainen kopio SIS-tietokannasta. Koska SIS-järjestelmä on tärkein tietojenvaihdon väline Euroopassa, on tarpeen varmistaa sen keskeytymätön toiminta sekä keskustasolla että kansallisella tasolla. Sen vuoksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi luotava osittainen tai täydellinen kopio SIS-tietokannasta ja perustettava sille varajärjestelmä. (8)On välttämätöntä pitää yllä käsikirjaa, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt tiettyjen lisätietojen vaihtamiselle kuulutusten edellyttämästä toiminnasta. Kansallisten viranomaisten (SIRENE-toimistot) olisi kussakin jäsenvaltiossa varmistettava, että tällaisia tietoja voidaan vaihtaa. (9)Jotta voidaan pitää yllä kuulutuksissa määritettyjä toimia koskevaa tehokasta lisätietojen vaihtoa, on aiheellista tehostaa SIRENE-toimistojen toimintaa määrittelemällä vaatimukset, jotka koskevat käytettävissä olevia resursseja, käyttäjien koulutusta ja vastausaikaa muista SIRENE-toimistoista saatuihin tiedusteluihin.

(10)SIS-järjestelmän keskuskomponenttien operatiivisesta hallinnoinnista huolehtii vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, jäljempänä ’virasto’. Jotta virasto voi osoittaa tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit, jotka kattavat kaikki SIS-keskusjärjestelmän operatiivisen hallinnoinnin osa-alueet, tässä asetuksessa olisi määritettävä yksityiskohtaisesti sen tehtävät, erityisesti lisätietojen vaihdon teknisten näkökohtien osalta. (11)Virastolle olisi annettava vastuu tietojen laadun parantamisesta siten, että se ottaa käyttöön keskitetyn tietojen laadun seurantavälineen ja laatii jäsenvaltioille kertomuksia säännöllisin väliajoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta SIS-järjestelmään tallennettujen tietojen paikkansapitävyydestä. (12)Jotta SIS-järjestelmän käyttöä voitaisiin seurata tehokkaammin muuttopaineita ja rajaturvallisuutta koskevien suuntausten analysoimiseksi, viraston olisi voitava kehittää korkeatasoiset valmiudet jäsenvaltioille, komissiolle, Europolille ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle suoritettavaa tilastollista raportointia varten tietojen eheyden vaarantumatta. Sen vuoksi olisi perustettava tilastotietojen keskusrekisteri. Tuotetut tilastot eivät saisi sisältää henkilötietoja. (13)SIS-järjestelmään olisi sisällytettävä lisää tietoluokkia, jotta loppukäyttäjät voivat viipymättä tehdä kuulutuksen perusteella tietoon perustuvia päätöksiä. Sen vuoksi maahantulon ja maassa oleskelun epäämiseksi tehdyissä kuulutuksissa olisi oltava tietoa päätöksestä, johon kuulutus perustuu. Lisäksi tunnistamisen helpottamiseksi ja saman henkilön käyttämien eri henkilöllisyyksien havaitsemiseksi kuulutukseen olisi sisällytettävä viittaus henkilötodistukseen tai -numeroon ja kyseisen asiakirjan jäljennös, jos sellainen on saatavilla. (14)SIS-järjestelmässä ei pitäisi säilyttää mitään hakuun käytettyjä tietoja, lukuun ottamatta lokien pitämistä haun hyväksyttävyyden tarkistamista, tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden valvontaa, sisäistä valvontaa, N.SIS-järjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamista sekä tietojen eheyden ja tietoturvallisuuden turvaamista varten. (15)SIS-järjestelmässä olisi voitava käsitellä biometrisiä tietoja, joiden avulla kyseessä olevat henkilöt voidaan tunnistaa luotettavasti. SIS-järjestelmässä olisi myös voitava käsitellä niitä henkilöitä koskevia tietoja, joiden henkilöllisyyttä on käytetty väärin (jotta vältyttäisiin virheellisten tunnistusten aiheuttamilta haitoilta). Tällöin olisi sovellettava asianmukaisia suojatoimia, joihin kuuluu erityisesti kyseisen henkilön suostumus ja niiden tarkoitusten tiukka rajoittaminen, joihin tietoja saadaan lainmukaisesti käyttää. (16)Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat tekniset järjestelyt, niin että aina kun niiden loppukäyttäjillä on oikeus tehdä hakuja jäsenvaltion poliisi- tai maahanmuuttotietokannasta, he tekevät samalla haun myös SIS-järjestelmästä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 4 artiklan mukaisesti. Näin on tarkoitus varmistaa, että SIS-järjestelmä toimii tärkeimpänä korvaavana toimenpiteenä alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, ja vastata tehokkaammin rikollisuuden rajatylittävän ulottuvuuden ja rikollisten liikkuvuuden tuomaan haasteeseen. (17)Tässä asetuksessa olisi vahvistettava edellytykset sormenjälkitietojen ja kasvokuvien käytölle tunnistamistarkoituksiin. Käyttämällä SIS-järjestelmässä kasvokuvia tunnistamistarkoituksiin on tarkoitus myös auttaa varmistamaan rajavalvontamenettelyjen yhdenmukaisuus silloin, kun edellytetään tunnistamista ja henkilöllisyyden todentamista käyttämällä sormenjälkitietoja ja kasvokuvia. Sormenjälkitietoihin perustuvien hakujen tekemisen olisi oltava pakollista, jos henkilön henkilöllisyydestä vallitsee epäilyksiä. Kasvokuvia olisi käytettävä tunnistamistarkoituksiin ainoastaan osana säännönmukaisia rajatarkastuksia itsepalveluautomaateissa ja automaattiporteilla. (18)Olisi oltava sallittua verrata rikospaikalta löytyneitä sormenjälkiä SIS-järjestelmään tallennettuihin sormenjälkitietoihin, jos voidaan osoittaa, että ne kuuluvat erittäin todennäköisesti vakavaan rikokseen tai terrorismirikokseen syyllistyneelle henkilölle. Vakavina rikoksina olisi pidettävä neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS lueteltuja rikoksia ja terrorismirikoksina olisi pidettävä neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS tarkoitettuja kansallisessa laissa rikoksiksi määriteltyjä tekoja. (19)Jäsenvaltioiden olisi voitava linkittää kuulutuksia SIS-järjestelmässä. Sillä, että jäsenvaltio linkittää kaksi kuulutusta tai useamman kuulutuksen toisiinsa, ei pitäisi olla vaikutusta suoritettavaan toimenpiteeseen, kuulutusten säilytysaikaan eikä oikeuksiin käyttää kuulutuksia. (20)Tehokkuutta, yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta voidaan lisätä velvoittamalla tallentamaan SIS-järjestelmään kaikki maahantulokiellot, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat määrännet direktiivin 2008/115/EY mukaisia menettelyjä noudattaen, ja vahvistamalla yhteiset säännöt tällaisten kuulutusten tekemiselle laittomasti maassa oleskelleen kolmannen maan kansalaisen palauttamisen jälkeen. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kuulutus aktivoidaan SIS-järjestelmässä viipymättä sen jälkeen kun kolmannen maan kansalainen on poistunut Schengen-alueelta. Näin on tarkoitus varmistaa maahantulokieltojen tehokas täytäntöönpano ulkorajojen ylityspaikoilla ja estää siten paluu Schengen-alueelle. (21)Tällä asetuksella olisi vahvistettava pakottavat säännökset, jotka koskevat kansallisten viranomaisten kuulemista siinä tapauksessa, että kolmannen maan kansalainen on saanut tai hän voi saada yhden jäsenvaltion myöntämän voimassa olevan oleskeluluvan tai muun luvan tai oikeuden oleskeluun, ja toinen jäsenvaltio aikoo tehdä tai on jo tehnyt maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskevan kuulutuksen asianomaisesta kolmannen maan kansalaisesta. Tällaiset tilanteet aiheuttavat rajavartijoille sekä poliisi- ja maahanmuuttoviranomaisille vakavaa epävarmuutta. Sen vuoksi on aiheellista säätää velvoittava aikataulu nopeille kuulemisille, joilla on ehdoton lopputulos, jotta uhkan muodostavat henkilöt eivät saa lupaa tulla Schengen-alueelle. (22)Tämä asetus ei saisi rajoittaa direktiivin 2004/38/EY soveltamista. (23)Kuulutuksia ei pitäisi säilyttää SIS-järjestelmässä pidempään kuin sen ajan, joka on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on tehty. Jotta voitaisiin vähentää hallinnollista rasitusta, jota viranomaisille aiheutuu henkilötietojen käsittelystä eri tarkoituksia varten, on aiheellista yhdenmukaistaa maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskevien kuulutusten enimmäissäilytysaika direktiivin 2008/115/EY mukaisia menettelyjä noudattaen annettujen maahantulokieltojen enimmäispituuden kanssa. Sen vuoksi henkilöitä koskevien kuulutusten säilyttämisajan olisi oltava enintään viisi vuotta. Yleensä henkilöitä koskevat kuulutukset olisi poistettava SIS-järjestelmästä automaattisesti viiden vuoden kuluttua. Henkilöitä koskevien kuulutusten säilyttämistä koskevien päätösten olisi perustuttava kattavaan yksilölliseen arviointiin. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava henkilöitä koskevia kuulutuksia määritetyn jakson aikana ja pidettävä tilastoja sellaisten henkilöitä koskevien kuulutusten lukumäärästä, joiden säilyttämisaikaa on jatkettu. (24)SIS-kuulutuksen voimassaoloajan päättymispäivän tallentamiseen ja pidentämiseen olisi sovellettava tarvittavaa oikeasuhteisuutta koskevaa vaatimusta, jonka yhteydessä tarkastellaan, onko kyseinen tapaus tarpeeksi sopiva, merkityksellinen ja tärkeä kuulutuksen tekemiseksi SIS-järjestelmään. Kun kyseessä on terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1, 2, 3 tai 4 artiklassa tarkoitettu rikos, kolmansien maiden kansalaisista olisi aina tehtävä maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskeva kuulutus, kun otetaan huomioon tällaisesta toiminnasta mahdollisesti aiheutuva suuri uhka ja kielteiset kokonaisvaikutukset. (25)SIS-järjestelmän tietojen eheys on ensisijaisen tärkeää. Sen vuoksi olisi säädettävä tarvittavista suojatoimista, jotka koskevat SIS-tietojen käsittelyä sekä keskustasolla että kansallisella tasolla, jotta voidaan varmistaa tietojen koko käyttöketjun turvallisuus. Tämän asetuksen turvallisuusvaatimusten olisi sidottava tietojen käsittelyyn osallistuvia viranomaisia, joiden olisi myös sovellettava häiriöiden raportointia koskevaa yhtenäistä menettelyä. (26)SIS-järjestelmässä tämän asetuksen nojalla käsiteltyjä tietoja ei saisi siirtää kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille eikä antaa niiden saataville. (27)Jotta voidaan tehostaa maahanmuuttoviranomaisten toimintaa niiden päättäessä kolmansien maiden kansalaisten oikeudesta tulla jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä sekä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisesta, niille on aiheellista myöntää pääsy SIS-järjestelmään tämän asetuksen nojalla. (28)Jäsenvaltioiden viranomaisten tämän asetuksen nojalla suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava asetusta (EU) 2016/679 silloin kun ei sovelleta direktiiviä (EU) 2016/680. Henkilötietojen käsittelyyn, jota unionin toimielimet ja elimet suorittavat tämän asetuksen mukaisia tehtäviään hoitaessaan, olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001. Direktiivin (EU) 2016/680, asetuksen (EU) 2016/679 ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 säännöksiä olisi tarvittaessa täsmennettävä tässä asetuksessa. Europolin suorittaman henkilötietojen käsittelyn osalta sovelletaan Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta annettua asetusta (EU) 2016/794 (Europol-asetus). (29)SIS-järjestelmän yhteydessä palvelukseen otettuihin ja työskenteleviin virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön olisi luottamuksellisuuden osalta sovellettava Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen asiaa koskevia määräyksiä.

(30)Sekä jäsenvaltioiden että viraston olisi pidettävä yllä turvallisuussuunnitelmia turvallisuutta koskevien velvoitteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi, ja niiden olisi toimittava yhteistyössä turvallisuuskysymysten käsittelemiseksi yhteisestä näkökulmasta. (31)Riippumattomien kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden tämän asetuksen yhteydessä suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta. Olisi vahvistettava rekisteröityjen oikeudet saada pääsy SIS-järjestelmään tallennettuihin henkilötietoihinsa, oikaista ja poistaa ne, ja tämän jälkeiset oikeussuojakeinot kansallisissa tuomioistuimissa sekä tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen. Sen vuoksi on aiheellista edellyttää jäsenvaltioilta vuosittaisia tilastotietoja. (32)Valvontaviranomaisten olisi varmistettava, että N.SIS-järjestelmässä tapahtunut tietojenkäsittely tarkastetaan vähintään joka neljäs vuosi kansainvälisten tarkastuskäytäntöjen mukaisesti. Valvontaviranomaisten olisi joko suoritettava tarkastus itse, tai kansallisten valvontaviranomaisten olisi tilattava tarkastus suoraan joltakin riippumattomalta tietosuojan tarkastajalta. Riippumattoman tarkastajan olisi pysyttävä kansallisen valvontaviranomaisen tai -viranomaisten valvonnassa ja vastuulla, minkä vuoksi kansallisen valvontaviranomaisen tai -viranomaisten olisi tilattava tarkastus itse ja määriteltävä selkeästi tarkastuksen tarkoitus, laajuus ja menetelmät sekä ohjattava ja valvottava tarkastusta ja sen lopullisia tuloksia. (33)Asetuksen (EU) 2016/794 (Europol-asetus) mukaan Europol tukee ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä terrorismin ja vakavan rikollisuuden ehkäisyssä ja torjunnassa sekä laatii analyyseja ja uhka-arvioita. On asianmukaista antaa Europolille pääsy tässä asetuksessa määriteltyihin kuulutusluokkiin, jotta sen olisi helpompi hoitaa tehtäviään, jotka liittyvät erityisesti ihmisten salakuljetusta tutkivaan eurooppalaiseen keskukseen. Europolin yhteydessä toimivalla ihmisten salakuljetusta tutkivalla eurooppalaisella keskuksella on tärkeä strateginen rooli torjuttaessa laittoman muuttoliikkeen avustamista, joten sen olisi päästävä tutustumaan kuulutuksiin henkilöistä, joilta on evätty maahantulo jäsenvaltion alueelle ja oleskelu siellä joko rikosoikeudellisin perustein tai maahantulon ja oleskelun edellytysten täyttymättä jäämisen vuoksi. (34)Jotta voitaisiin korjata puutteet terrorismia koskevien tietojen vaihdossa, ja erityisesti tietojen vaihdossa terrorismiin syyllistyvistä vierastaistelijoista, joiden liikkumisen seuranta on ensiarvoisen tärkeää, jäsenvaltioiden olisi kuulutusta SIS-järjestelmään tehdessään vaihdettava Europolin kanssa tietoja terrorismiin liittyvästä toiminnasta sekä osumista ja niihin liittyvistä tiedoista. Näin Europolin yhteydessä toimiva Euroopan terrorismintorjuntakeskus voisi tarkistaa, onko Europolin tietokannoissa käytettävissä lisää taustatietoa, ja tarjota korkealaatuisia analyysejä, jotka edistäisivät terroristiverkostojen hajottamista ja mahdollisuuksien mukaan niiden iskujen estämistä. (35)Lisäksi on tarpeen vahvistaa selkeät Europolia koskevat säännöt SIS-tietojen käsittelystä ja lataamisesta, jotta mahdollistetaan SIS-järjestelmän mahdollisimman kattava käyttö, edellyttäen, että tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) 2016/794 säädettyjä tietosuojavaatimuksia noudatetaan. Jos Europolin SIS-järjestelmässä tekemän haun ansiosta käy ilmi, että jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen, Europol ei voi toteuttaa vaadittavia toimia. Sen vuoksi sen olisi ilmoitettava asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle, jotta tämä voi seurata tapausta. (36)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/1624 säädetään, että tätä asetusta sovellettaessa vastaanottavan jäsenvaltion on valtuutettava Euroopan raja- ja merivartioryhmien jäsenet tai Euroopan raja- ja merivartioviraston palveluksessa olevien, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmien jäsenet käyttämään eurooppalaisia tietokantoja, joiden käyttö on tarpeen rajatarkastuksia, rajojen valvontaa ja palauttamista koskevien, toimintasuunnitelmassa esitettyjen operatiivisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Muut asiaankuuluvat unionin virastot, erityisesti Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto ja Europol, voivat lähettää muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmien osana myös asiantuntijoita, jotka eivät kuulu näiden unionin virastojen henkilöstöön. Euroopan raja- ja merivartioryhmien, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmien sekä muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmien mukanaolon tarkoituksena on vahvistaa avunpyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden teknisiä ja operatiivisia valmiuksia. Erityisesti tämä koskee jäsenvaltioita, joihin kohdistuu suhteettoman suuria muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita. Euroopan raja- ja merivartioryhmille, palauttamiseen liittyviin tehtäviin osallistuvan henkilöstön ryhmille sekä muuttoliikkeen hallinnan tukiryhmille osoitettujen tehtävien hoitaminen edellyttää pääsyä SIS-järjestelmään käyttäen Euroopan raja- ja merivartioviraston ylläpitämää teknistä käyttöliittymää, josta on yhteys SIS-keskusjärjestelmään. Jos henkilöstön ryhmän tai ryhmien SIS-järjestelmään tekemästä hausta käy ilmi, että jäsenvaltio on tehnyt kuulutuksen, ryhmän tai henkilöstön jäsen ei voi toteuttaa vaadittua toimenpidettä, ellei hänellä ole tähän vastaanottavan jäsenvaltion lupaa. Sen vuoksi asiasta olisi ilmoitettava asianomaisille jäsenvaltioille, jotta nämä voivat seurata tapausta. (37)Asetuksen (EU) 2016/1624 mukaan Euroopan raja- ja merivartiovirasto laatii riskianalyysejä. Nämä riskianalyysit kattavat kaikki Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden kannalta olennaiset seikat, erityisesti uhkat, jotka voivat vaikuttaa ulkorajojen toimintaan tai turvallisuuteen. SIS-järjestelmään tämän asetuksen mukaisesti tehdyt kuulutukset, erityisesti kuulutukset, jotka koskevat maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä, ovat olennaisia tietoja arvioitaessa mahdollisia ulkorajoihin vaikuttavia uhkia, minkä vuoksi niiden olisi oltava saatavilla Euroopan raja- ja merivartioviraston tehtävänä olevan riskianalyysin laatimista varten. Euroopan raja- ja merivartiovirastolle osoitettujen riskianalyysiin liittyvien tehtävien hoitaminen edellyttää pääsyä SIS-järjestelmään. Lisäksi komission ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta esitetään, että Euroopan raja- ja merivartiovirastoon kuuluva ETIAS-keskusyksikkö suorittaisi ETIAS-järjestelmän kautta tarkistuksia SIS-järjestelmästä suorittaakseen matkustuslupaa koskevien hakemusten arvioinnin, jonka yhteydessä edellytetään muun muassa sen tarkistamista, onko matkustuslupaa hakevasta kolmannen maan kansalaisesta tehty SIS-kuulutus. Tätä varten myös Euroopan raja- ja merivartiovirastoon kuuluvalla ETIAS-keskusyksiköllä olisi oltava pääsy SIS-järjestelmään siinä määrin kuin on tarpeen sen toimeksiannon toteuttamiseksi, toisin sanoen kaikkiin sellaisia kolmansien maiden kansalaisia koskeviin kuulutusluokkiin, joista on tehty maahantulon ja maassa oleskelun epäämistä koskeva kuulutus tai joihin sovelletaan rajoittavaa toimenpidettä, jonka tarkoituksena on estää pääsy jäsenvaltioihin tai kauttakulku jäsenvaltioiden kautta. (38)Tämän asetuksen säännöksillä ei voida kattaa tyhjentävästi eräitä SIS-järjestelmän osatekijöitä niiden teknisen luonteen, yksityiskohtaisuuden ja jatkuvan päivitystarpeen vuoksi. Tällaisia ovat esimerkiksi tekniset säännöt, jotka koskevat tietojen tallentamista, päivittämistä, poistamista ja hakua, tietojen laatu, biometrisiin tunnisteisiin liittyvät hakusäännöt sekä säännöt, jotka koskevat kuulutusten yhteensopivuutta ja ensisijaisjärjestystä, liputuksen lisäämistä, kuulutusten välisiä linkkejä, kuulutusten voimassaolon päättymispäivän määrittämistä ja lisätietojen vaihtamista. Näitä osatekijöitä koskeva täytäntöönpanovalta olisi näin ollen siirrettävä komissiolle. Kuulutusten hakemista koskevissa teknisissä säännöissä olisi otettava huomioon kansallisten sovellusten moitteeton toiminta. (39)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Tämän asetuksen ja asetuksen (EU) 2018/xxx (poliisiyhteistyö ja rikosasioissa tehtävä yhteistyö) täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymismenettelyn olisi oltava sama. (40)Avoimuuden varmistamiseksi viraston olisi esitettävä kahden vuoden välein kertomus keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin teknisestä toiminnasta, mukaan lukien sen turvallisuus, sekä lisätietojen vaihdosta. Komission olisi esitettävä yleinen arviointi neljän vuoden välein. (41)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat yhteisen tietojärjestelmän perustaminen ja sääntely sekä asiaan liittyvien lisätietojen vaihto, vaan ne voidaan tavoitteiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (42)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Erityisesti tällä asetuksella pyritään varmistamaan turvallinen ympäristö kaikille Euroopan unionin alueella asuville henkilöille ja laittomien muuttajien suojaaminen hyväksikäytöltä ja ihmiskaupalta mahdollistamalla heidän tunnistamisensa; tässä yhteydessä noudatetaan täysimääräisesti henkilötietojen suojaa. (43)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. (44)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. (45)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. (46)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan. (47)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätösten 2004/849/EY ja 2004/860/EY 4 artiklan 1 kohdan kanssa, tarkoitettuun alaan. (48)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/349/EU 3 artiklan kanssa ja neuvoston päätöksen 2011/350/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (49)Bulgarian ja Romanian osalta tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, ja sitä olisi tarkasteltava yhdessä Schengenin tietojärjestelmää koskevien Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta Bulgarian tasavallassa ja Romaniassa annetun neuvoston päätöksen 2010/365/EU kanssa.

(50)Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa ja Kroatian osalta vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. (51)Tässä asetuksessa ennakoidut SIS-järjestelmän kansallisten järjestelmien parantamisen ja uusien toimintojen toteuttamisen kustannukset ovat pienemmät kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 515/2014 älykkäitä rajoja koskevassa budjettikohdassa jäljellä oleva määrä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti kohdennettava uudelleen määrä, joka on osoitettu muuttovirtojen hallintaa unionin ulkorajoilla tukevien tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen. (52)Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1987/2006 olisi kumottava. (53)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon [...],

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla

SIS-järjestelmän yleiset tavoitteet SIS-järjestelmän tavoitteena on varmistaa korkea turvallisuustaso unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, yleisen järjestyksen ylläpitäminen sekä turvallisuuden takaaminen jäsenvaltioiden alueella mukaan lukien, ja soveltaa niiden alueella henkilöiden liikkuvuutta koskevia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston 2 luvun määräyksiä kyseisellä järjestelmällä toimitettujen tietojen avulla. 2 artikla

Soveltamisala 1.Tässä asetuksessa vahvistetaan ehdot ja menettelyt, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisia koskevien kuulutusten tekemistä ja käsittelyä SIS-järjestelmässä sekä lisätietojen ja täydentävien tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden alueelle saapumisen ja siellä oleskelun epäämiseksi. 2.Tässä asetuksessa säädetään myös SIS-järjestelmän teknisestä rakenteesta, jäsenvaltioiden ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston velvollisuuksista sekä yleisestä tietojenkäsittelystä, asianomaisten henkilöiden oikeuksista ja korvausvastuusta. 3 artikla

Määritelmät 1.Tässä asetuksessa a)’kuulutuksella’ tarkoitetaan sitä, että SIS-järjestelmään tallennetaan joukko tietoja, mukaan luettuina 22 artiklassa tarkoitettuja biometrisiä tunnisteita, joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat tunnistaa henkilön tietyn toimenpiteen toteuttamiseksi; b)’lisätiedoilla’ tarkoitetaan tietoja, jotka eivät ole osa SIS-järjestelmään tallennettuja kuulutustietoja, mutta jotka liittyvät SIS-kuulutuksiin ja joita vaihdetaan, a)jotta jäsenvaltiot voivat neuvotella tai vaihtaa tietoja keskenään, kun tehdään kuulutus, b)kun on saatu osuma, jotta voidaan ryhtyä tarvittaviin toimiin, c)kun pyydettyä toimenpidettä ei voida suorittaa, d)kun on kyse SIS-tietojen laadusta,

e)kun on kyse kuulutusten yhteensopivuudesta ja tärkeysjärjestyksestä, f)kun on kyse tiedonsaantioikeuden käyttämisestä; c)’täydentävillä tiedoilla’ tarkoitetaan SIS-järjestelmään tallennettuja ja SIS-kuulutuksiin liittyviä tietoja, joiden on oltava välittömästi toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä, kun henkilö, josta on tallennettu tietoja SIS-järjestelmään, löytyy siinä tehdyillä hauilla; d)’kolmannen maan kansalaisella’ tarkoitetaan ketä tahansa henkilöä, joka ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklassa tarkoitettu unionin kansalainen, lukuun ottamatta henkilöitä, joilla on unionin kansalaisten kanssa yhtäläinen oikeus vapaaseen liikkuvuuteen joko unionin tai unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten perusteella; e)’henkilötiedoilla’ tarkoitetaan kaikkia tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön, jäljempänä ’rekisteröity’, liittyviä tietoja; f)’tunnistettavissa olevalla luonnollisella henkilöllä’ tarkoitetaan henkilöä, joka voidaan suoraan tai epäsuorasti tunnistaa erityisesti tunnistetietojen, kuten nimen, henkilönumeron, sijaintitiedon, verkkotunnistetietojen taikka yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, geneettisen, psyykkisen, taloudellisen, kulttuurillisen tai sosiaalisen tekijän perusteella; g)’henkilötietojen käsittelyllä’ tarkoitetaan toimintoa tai toimintoja, joita kohdistetaan henkilötietoihin tai henkilötietoja sisältäviin tietojoukkoihin joko automaattista tietojenkäsittelyä käyttäen tai manuaalisesti, kuten tietojen keräämistä tai niihin kirjautumista, tietojen järjestämistä, jäsentämistä, tallentamista, muokkaamista tai muuttamista, hakua, tietoihin tutustumista tai niiden käyttöä, tietojen luovuttamista siirtämällä, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, tietojen yhteensovittamista tai yhdistämistä, rajoittamista, poistamista tai tuhoamista, h)’osumalla’ tarkoitetaan SIS-järjestelmässä seuraavaa: a)käyttäjä tekee haun, b)haussa löytyy kuulutus, jonka toinen jäsenvaltio on tehnyt SIS-järjestelmässä, c)SIS-järjestelmässä olevat kuulutusta koskevat tiedot vastaavat haettuja tietoja, ja d)osuman tuloksena pyydetään jatkotoimenpiteitä; i)’kuulutuksen tehneellä jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka on tehnyt kuulutuksen SIS-järjestelmässä; j)’täytäntöönpanevalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka toteuttaa tarvittavat toimet osuman seurauksena; k)’loppukäyttäjillä’ tarkoitetaan toimivaltaisia viranomaisia, jotka tekevät suoraan hakuja CS-SIS-keskuksen tai N.SIS-järjestelmän tietokannoissa taikka niiden teknisissä kopioissa; l)’palauttamisella’ tarkoitetaan direktiivin 2008/115/EY 3 artiklan 3 kohdassa määriteltyä palauttamista; m)’maahantulokiellolla’ tarkoitetaan direktiivin 2008/115/EY 3 artiklan 6 kohdassa määriteltyä maahantulokieltoa; n)’sormenjälkitiedoilla’ tarkoitetaan tietoja, jotka koskevat sormen- ja kämmenjälkiä, joiden ainutlaatuisuus ja joihin sisältyvät vertailupisteet mahdollistavat henkilön henkilöllisyyden selvittämiseksi tehtävät tarkat ja kumoamattomat vertailut; o)’vakavilla rikoksilla’ tarkoitetaan 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa lueteltuja rikoksia; p)’terrorismirikoksilla’ tarkoitetaan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS 1–4 artiklassa tarkoitettuja kansallisessa laissa rikoksiksi määriteltyjä tekoja.

4 artikla

SIS-järjestelmän tekninen rakenne ja toimintatavat 1.SIS-järjestelmä muodostuu seuraavista osista: a)keskusjärjestelmä (Central SIS), jäljempänä ’SIS-keskusjärjestelmä’, joka muodostuu seuraavista osista: - tekninen tukitoiminto, jäljempänä ’CS-SIS-keskus’, johon sisältyy tietokanta, jäljempänä ’SIS-tietokanta’; - yhdenmukainen kansallinen käyttöliittymä, jäljempänä ’NI-SIS-liittymä’; b) kunkin jäsenvaltion kansallinen tietojärjestelmä, jäljempänä ’N.SIS-järjestelmä’, joka sisältää SIS-keskusjärjestelmään yhteydessä olevat kansalliset tietojärjestelmät. N.SIS-järjestelmään sisältyy tiedosto, jäljempänä ’kansallinen kopio’, joka sisältää täydellisen tai osittaisen kopion SIS-tietokannasta ja N.SIS-järjestelmän varajärjestelmän; N.SIS-järjestelmää ja sen varajärjestelmää voidaan käyttää samanaikaisesti, jotta varmistetaan keskeytymätön saatavuus loppukäyttäjille; c) CS-SIS-keskuksen ja NI-SIS-liittymän välinen viestintäinfrastruktuuri, jäljempänä ’viestintäinfrastruktuuri’, joka on SIS-tiedoille ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen SIRENE-toimistojen väliselle tietojenvaihdolle tarkoitettu salattu virtuaalinen verkko. 2.SIS-järjestelmän tietoja tallennetaan, päivitetään, poistetaan ja haetaan eri N.SIS-järjestelmien kautta. Täydellistä tai osittaista kansallista kopiota voidaan käyttää automaattisten hakujen suorittamiseen kunkin tällaista kopiota käyttävän jäsenvaltion alueella. Osittaisen kansallisen kopion on sisällettävä vähintään tämän asetuksen 20 artiklan 2 kohdan a–v alakohdassa tarkoitetut tiedot. Muiden jäsenvaltioiden N.SIS-järjestelmien tiedostoihin ei saa olla mahdollisuutta tehdä hakuja. 3.CS-SIS-keskus huolehtii teknisistä valvonta- ja hallintotehtävistä, ja sillä on varakeskus, joka voi huolehtia kaikista pääkeskuksen toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika. CS-SIS-keskus ja sen varakeskus sijaitsevat asetuksella (EU) N:o 1077/2011 perustetun vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston, jäljempänä ’virasto’, kahdessa teknisessä toimipaikassa. CS-SIS-keskukseen ja sen varakeskukseen voidaan tallentaa SIS-tietokannan ylimääräinen kopio, ja niitä voidaan käyttää aktiivisesti yhtä aikaa edellyttäen, että kumpikin niistä kykenee käsittelemään kaikki SIS-kuulutuksiin liittyvät tapahtumat. 4.CS-SIS-keskus tarjoaa tarvittavat palvelut SIS-järjestelmän tietojen tallentamiseksi ja käsittelemiseksi, mukaan lukien hakujen tekeminen SIS-tietokannasta. CS-SIS-keskus huolehtii a) kansallisten kopioiden online-päivityksestä; b) kansallisten kopioiden ja SIS-tietokannan synkronoinnin ja yhdenmukaisuuden varmistamisesta; c) kansallisten kopioiden alustamisesta ja palautuksesta; d) keskeytymättömästä käytettävyydestä. 5 artikla

Kustannukset 1.SIS-keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin toiminnasta, ylläpidosta ja jatkokehityksestä aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. 2.Näihin kustannuksiin sisältyy CS-SIS-keskukseen liittyvä työ, jolla varmistetaan 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen suorittaminen. 3.Kukin jäsenvaltio sen sijaan vastaa itse kustannuksista, jotka aiheutuvat sen oman kansallisen N.SIS-järjestelmän perustamisesta, toiminnasta, ylläpidosta ja jatkokehityksestä. II LUKU JÄSENVALTIOIDEN VELVOLLISUUDET

6 artikla

Kansalliset järjestelmät Kunkin jäsenvaltion velvollisuutena on huolehtia N.SIS-järjestelmänsä perustamisesta, toiminnasta, ylläpidosta ja jatkokehityksestä sekä sen yhdistämisestä NI-SIS-liittymään. Kunkin jäsenvaltion velvollisuutena on varmistaa N.SIS-järjestelmän jatkuva toiminta, sen yhdistäminen NI-SIS-liittymään ja SIS-tietojen keskeytymätön käytettävyys loppukäyttäjille. 7 artikla

N.SIS-toimisto ja SIRENE-toimisto 1.Kunkin jäsenvaltion on nimettävä viranomainen, jäljempänä ’N.SIS-toimisto’, jolla on