1. Johdanto

Brysselin pommi-iskut 22. maaliskuuta 2016 nostivat jälleen kerran valokeilaan terrorismista aiheutuvat turvallisuusriskit Euroopassa. Iskut ovat jatkoa Madridin, Lontoon, Kööpenhaminan ja Pariisin hirmuteoille ja näin ollen muistutus siitä, että EU tarvitsee vallitseviin uhkiin mitoitetun, kunnianhimoisen turvallisuuspolitiikan.

Korkean turvallisuustason varmistaminen EU:n kansalaisille on perussopimuksissa asetettu tavoite, jonka puheenjohtaja Jean-Claude Juncker totesi 15. heinäkuuta 2015 julkaisemissaan poliittisissa suuntaviivoissa olevan ”koko EU:n vastuulla”. Tänä päivänä terrorismi ja muut vakavat rikokset eivät tunne rajoja. Siksi on sekä EU:n että sen jäsenvaltioiden vastuulla luoda sisäisen turvallisuuden alue, jossa niiden kansalaisia suojellaan EU:n perusoikeuksia täysin kunnioittaen. Ensisijainen vastuu turvallisuudesta on jäsenvaltioilla, mutta ne eivät pysty yksinään torjumaan kansainvälisiä uhkia tehokkaasti. Sen vuoksi on luotava Euroopan tasolla toimintaympäristö, jossa kansalliset viranomaiset voivat yhteisiä välineitä ja yhteistä infrastruktuuria käyttäen tehdä tehokasta yhteistyötä meitä kaikkia koskettavien haasteiden ratkaisemiseksi. Tarvitaan siis toimiva ja todellinen turvallisuusunioni, jossa kansalaisten oikeudet ja vapaudet on suojattu hyvin.

Euroopan turvallisuusagenda on EU:lle selkeä kehys yhteistyön parantamiseen turvallisuusasioissa. Eurooppa-neuvosto on vahvistanut sen pohjalta uudistetun sisäisen turvallisuuden strategian. Terrorismi on yksi turvallisuusagendan kolmesta painopisteestä järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden ohella. Brysselin iskujen jälkeen Euroopan parlamentti, EU:n oikeus- ja sisäasiainministerit ja komissio kokoontuivat yhteen ilmaistakseen päättäväisyytensä edetä suunniteltujen toimenpiteiden käyttöönotossa ja syventää terrorismin torjuntaa. Agendan julkaisusta on kulunut vuosi. Tässä tiedonannossa luodaan katsaus sen täytäntöönpanon edistymiseen EU:n terrorismintorjuntatoimien osalta.

Euroopan unionin tavoitteena on tarjota kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jolla ei ole sisärajoja. Eurooppalaisten on voitava luottaa siihen, että heidän vapautensa ja turvallisuutensa on suojattu kaikkialla Euroopassa unionin arvoja, myös oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, täysimääräisesti kunnioittaen. Tältä osin perussopimuksissa otetaan huomioon tarve varmistaa korkea turvallisuustaso muun muassa ehkäisevillä toimenpiteillä sekä poliisi- ja oikeusviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välisen koordinoinnin ja yhteistyön avulla. Tätä varten EU:n ja sen jäsenvaltioiden on irrottauduttava ajatuksesta, että yhteistyötä tehdään kansallisen turvallisuuden suojelemiseksi. Lähtökohdaksi on otettava turvallisuuden suojelu koko unionissa.

Kun on kyse kaikkein vakavimmista rikollisuuden ja terrorismin muodoista, yhden jäsenvaltion sisäinen turvallisuus vaikuttaa kaikkien jäsenvaltioiden sisäiseen turvallisuuteen. Kuten puheenjohtaja Juncker totesi Euroopan parlamentissa 12. huhtikuuta 2016, nyt on aika ryhtyä tekoihin. Turvallisuusasioissa, kuten monissa muissakin asioissa, hajaannus tekee Euroopasta haavoittuvan. Eurooppa tarvitsee todellisen turvallisuusunionin. Turvallisuusunionissa yhden jäsenvaltion poliisilla pitäisi olla samanlainen valmius vaihtaa merkityksellisiä tietoja niin toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevien kuin kotimaisten kollegojen kanssa. Tämä edellyttää suurta muutosta kahdella tasolla. Euroopan tasolla meidän on kiireesti korjattava käytössä olevien tiedonvaihtovälineiden hajanaisuuteen ja operatiivisiin rajoituksiin liittyvät puutteet. Näin voidaan varmistaa, että yhteistyörakenteet ovat mahdollisimman tehokkaat ja että EU:n lainsäädäntö terroristien ja terrorismin torjumiseksi on ajan tasalla ja tehokas. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan rakentaa luottamuksen ilmapiiri kansallisten viranomaisten välille ja ottaa käyttöön oikeudellisia ja käytännön välineitä, joiden avulla viranomaiset voivat yhdessä ratkoa yhteisiä ongelmia. Toimivan turvallisuusunionin kokonaislisäarvo riippuu ratkaisevalla tavalla siitä, miten näitä välineitä ja rakenteita käytetään porsaanreikien paikkaamiseen operatiivisessa toiminnassa ja poliisin tiedustelussa. Jäsenvaltioiden tasolla tämä edellyttää toimintakulttuurin muuttamista niin, että lainvalvontaviranomaiset viimeistä rivipoliisia myöten ottavat tavaksi tehdä yhteistyötä ja jakaa tietoa systemaattisesti. Yhteinen vastuuntunto sekä tahto ja kyky muuntaa se käytännön teoiksi ovat välttämättömiä, mikäli haluamme päästä siitä hajaannuksen tilasta, jota terroristit ja rikolliset käyttävät niin tehokkaasti hyväkseen.

Euroopan turvallisuusagendan täytäntöönpano on hyvällä mallilla. Jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten on nyt tuplattava ponnistelunsa varmistaakseen, että täytäntöönpano viedään loppuun ja että konkreettisia tuloksia saavutetaan ilman lisäviiveitä. Samalla monet Eurooppaa koettelevat limittäiset haasteet, jotka ovat kytköksissä naapurimaidemme epävakauteen ja laajempiin maailmanlaajuisiin voimatekijöihin, ovat osoitus siitä, että nyt on aika tarkastella agendan täytäntöönpanoa yhdessä politiikan laajempien kehityssuuntausten kanssa. Niistä tärkeimpiä ovat Euroopan muuttoliikeagendan puitteissa toteutettavat toimet, digitaaliset sisämarkkinat, energiaunioni ja hybridiuhkien torjuminen. Näiden kytkösten ja paremman koordinoinnin avulla EU:sta voi tulla häiriöitä paremmin sietävä, toimintakykyisempi ja paremmin valmistautunut, kuten uudistetusta Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategiasta (2015–2020) annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan.

Tällä tiedonannolla on kaksi tavoitetta. Yhtenä tavoitteena on arvioida Euroopan turvallisuusagendan toteutusta tiettyjen operatiivisten kysymysten osalta ja löytää mahdolliset puutteet terrorismin torjunnassa. Toisena tavoitteena on määrittää, mitä toimia näiden puutteiden korjaamiseksi tarvitaan, ja olemassa olevien välineiden avulla luoda uudet ja pysyvät yhteistyörakenteet terrorismin torjunnasta vastaavien operatiivisten yksikköjen välille. Näin toimimalla saadaan yhdistettyä Europolin, Eurojustin sekä tiedustelu-, poliisi- ja oikeusviranomaisten työn tulokset. Tiedonannossa esitetään etenemissuunnitelma kohti operatiivista ja toimivaa turvallisuusunionia, joka parantaa kollektiivista valmiuttamme torjua terrorismin uhkaa.

2. Terrorismin kaikkien ulottuvuuksien torjunta