KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kertomus kulttuurialan työsuunnitelman (2011–2014) täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta /* COM/2014/0535 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kertomus kulttuurialan työsuunnitelman (2011–2014) täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta 1. JOHDANTO Kulttuurin ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuus on yksi Euroopan suurimmista vahvuuksista. Kulttuuri edistää arvojen, identiteetin ja kansalaisuuden tunteen lähteenä kansalaisten hyvinvointia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta. Lisäksi se edistää talouskasvua, työpaikkojen luomista ja ulkomaankauppa. Euroopan komissio ehdotti vuonna 2007 Euroopan kulttuurialan yhteistyön rakentamista kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman kolmen strategisen tavoitteen varaan: · kulttuurisen moninaisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen; kulttuurin tukeminen luovuuden ja kasvun käynnistäjänä; ja kulttuurin edistäminen unionin kansainvälisiin suhteisiin olennaisesti kuuluvana tekijänä. Neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman, ja sen painopisteet on sittemmin otettu huomioon neuvoston kahdessa kulttuurialan työsuunnitelmassa. Neuvosto hyväksyi vuonna 2010 toisen työsuunnitelman vuosiksi 2011–2014 tultuaan siihen tulokseen, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelma kaudelle 2008–2010 oli uusi ja merkittävä vaihe jäsenvaltioiden yhteistyössä kulttuurialalla ja oli parantanut Euroopan toimien johdonmukaisuutta ja näkyvyyttä tällä alalla. Uusi työsuunnitelma tukeutui vankasti näihin kolmeen kattavaan tavoitteeseen. Sen taustalla oli myös EU:n jäsenvaltioiden vakuuttuminen siitä, että kulttuuri voi osaltaan auttaa saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Hyväksyessään joulukuussa 2010 nykyisen kulttuurialan työsuunnitelman neuvosto kehotti komissiota esittämään loppukertomuksen sen täytäntöönpanosta ja tarkoituksenmukaisuudesta ennen vuoden 2014 ensimmäisen vuosipuoliskon päättymistä jäsenvaltioilta vapaaehtoisesti saatavien kannanottojen pohjalta. Kertomus on tarkoitettu pohjaksi uutta työsuunnitelmaa laadittaessa. Kertomuksessa tarkastellaan sitä, miten työsuunnitelman kuuden alakohtaisen painopistealan täytäntöönpanossa on edistytty neuvoston esittämien työmenetelmien, kuten avoimen koordinointimenetelmän, avulla. Seuraavaksi käsitellään avoimesta koordinointimenetelmästä kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon välineenä tehdyn riippumattoman arvioinnin[1] ja EU:n jäsenvaltioiden komission vuonna 2014 lähettämään kyselyyn antamien vastausten pohjalta sitä, mitä työsuunnitelman tarkoituksenmukaisuudesta ja sen välineistä on opittu. Viimeisessä luvussa annetaan toimia koskevia suosituksia siltä osin kuin on kyse vuoden 2014 jälkeistä aikaa koskevan seuraavan työsuunnitelman sisällöstä ja työmenetelmistä. 2. VUOSIEN 2011–2014 TYÖSUUNNITELMAN TAVOITTEISSA EDISTYMINEN Kulttuurialan työsuunnitelmassa vuosiksi 2011–2014 esitetään kunnianhimoiset yhteistyöpuitteet ja määritellään kuusi painopistealaa toimille, joilla pyritään saavuttamaan kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Nämä painopistealat ovat kulttuurien moninaisuus, kulttuurienvälinen vuoropuhelu sekä saavutettava ja osallistava kulttuuri; kulttuuriteollisuus ja luovat alat; ammattiosaaminen ja liikkuvuus; kulttuuriperintö, kokoelmien liikkuvuus mukaan lukien; kulttuuri EU:n ulkosuhteissa; ja kulttuurialan tilastot. Seuraavassa jaksossa tarkastellaan edistymistä työsuunnitelman kuuden alakohtaisen painopisteen osalta esitettyjen keskeisten toimien toteuttamisessa. 2.1 Kulttuurien moninaisuus, kulttuurienvälinen vuoropuhelu sekä saavutettava ja osallistava kulttuuri Kulttuurienvälinen vuoropuhelu on kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman keskeinen tavoite. Lisäksi kulttuurienvälinen vuoropuhelu ja osallistuminen kulttuurialan toimintaan voi vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja edistää osallistavaa kasvua. Jäsenvaltioiden asiantuntijat keskittyivät ensiksi – avoimen koordinointimenetelmän puitteissa – julkisesti rahoitettujen kulttuurilaitosten rooliin kulttuurin saavutettavuuden edistämisessä. Asiantuntijat analysoivat yli 80 toimintapolitiikkaa ja käytäntöä, jotka koottiin yhteen vuonna 2013 julkaistussa hyvien käytäntöjen oppaassa[2]. Tämän pohjalta he totesivat, että saavutettavuudessa on myös kyse julkisen kysynnän puuttumisesta ja että tämän vuoksi on kannustettava yleisöpohjan kehittämistä. Näiden päätelmien pohjalta toinen avoimen koordinointimenetelmän asiantuntijaryhmä keskittyi julkisten taide- ja kulttuurilaitosten toimintapolitiikkoihin ja hyviin käytäntöihin kulttuurien ja yhteiskuntaryhmien välisen vaihdon helpottamisessa. Ryhmä totesi, että kulttuurilaitosten olisi mukautettava ohjelmaansa (esim. teatteriesitykset, näyttelyt) sen varmistamiseksi, että niiden ohjelma kiinnostaisi erilaisia yleisöjä. Kulttuurilaitosten olisi lisäksi hankittava henkilökuntaa, joka ymmärtää erilaiset tarpeet; pyrittävä tavoittamaan uusia yleisöjä; ja luotava tapaamisille tilaa kulttuurilaitoksissa.[3] Kun otetaan huomioon, että kouluikäiset lapset ja nuoret ovat ilmeisin tapa rakentaa tulevaisuuden yleisöpohjaa, kolmas avoimen koordinointimenetelmän työryhmä keskittyy parhaillaan kulttuuritietoisuuden ja kulttuuri-ilmaisun kehittämiseen koulutuksen avulla kaikilla tasoilla.[4] 2.2 Kulttuuriteollisuus ja luovat alat Kulttuuriteollisuudella ja luovilla aloilla on keskeinen rooli kulttuurisen monimuotoisuuden tuottamisessa, ja niiden osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 4,5 prosenttia. Koska kulttuuriteollisuus ja luovat alat voivat auttaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian älykästä ja kestävää kasvua koskevan tavoitteen, ne ovat työsuunnitelman toinen painopisteala. Työsuunnitelmaan sisältyy monenlaisia toimia, joita komission ja avoimen koordinointimenetelmän ryhmien on tarkoitus panna täytäntöön. Komissio julkaisi vuonna 2012 kattavan strategian[5], jolla edistetään EU:n kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen työllisyyttä ja kasvua. Se perustui vuonna 2010 annettuun vihreään kirjaan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön”[6] saatuihin vastauksiin. Strategiassa kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään uusia hallintomalleja kansallisella ja aluetasolla eri alojen ja toimintamallien välisen yhteistyön pohjalta, jotta voitaisiin täysimääräisesti hyödyntää kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen mahdollisuudet ja auttaa niitä vastaamaan globalisaation ja digitalisoitumisen tuomiin haasteisiin. Strategia auttoi myös lisäämään yhteistyötä kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen osalta komission eri yksiköiden asiaan liittyvien aloitteiden välillä. Esimerkiksi Euroopan luovan teollisuuden yhteenliittymää, joka yhdistää politiikkaan liittyvää oppimista ja testausta koskevat toimintamallit rahoituksen saannin ja innovoinnin alalla, pyydettiin jakamaan toimintansa tulokset asiaan liittyvien avoimen koordinointimenetelmän ryhmien asiantuntijoiden kanssa. Tällä painopistealalla työskenteli kolme avoimen koordinointimenetelmän ryhmää. Kaksi avoimen koordinointimenetelmän ryhmää tuotti hyviä käytäntöjä käsitteleviä raportteja: toinen rakennerahastojen strategisesta käytöstä kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla (2012)[7] ja toinen kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen vientituista ja kansainvälistymisstrategioista (2014).[8] Molemmista raporteista on tullut hyödyllisiä välineitä kansallisen ja aluetason päättäjille, ja ne mainitaan usein viiteasiakirjoina. Kolmas avoimen koordinointimenetelmän työryhmä keskittyy kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen nykyisiin rahoitusjärjestelyihin EU:n jäsenvaltioissa. Ryhmä perustettiin vuonna 2014, ja se laatii hyviä käytäntöjä koskevan raportin kulttuuriteollisuudessa ja luovilla aloilla toimivien pk-yritysten rahoitusjärjestelyistä vuoden 2014 loppuun mennessä. Kuten muutkin avoimeen koordinointimenetelmään kuuluvat ryhmät, se auttaa näin luomaan joukon toimintapoliittisia suosituksia, jotka voivat auttaa suunnittelemaan toimintalinjoja, joilla vahvistetaan kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen panosta älykkään ja kestävän kasvun luomisessa. 2.3 Ammattiosaaminen ja liikkuvuus EU:ssa matkustaessaan ja työskennellessään taiteilijat auttavat yhteisen eurooppalaisen kulttuurialueen luomisessa. Liikkuvuus myös lisää heidän mahdollisuuksiaan laajentaa yleisöpohjaansa ja edistää uraansa ja edesauttaa vielä yleisemmin luovuuden ja innovoinnin kehittymistä. Avoimen koordinointimenetelmän työryhmä antoi vuonna 2012 – auttaakseen parantamaan toimintapuitteita – raportin, jossa annetaan tiiviitä ja käytännönläheisiä neuvoja päättäjille. Sen aiheena on vahvojen toimintapuitteiden luominen taiteilijoiden liikkuvuutta varten (Building a strong framework for artists’ mobility: five key principles)[9]. Toinen avoimen koordinointimenetelmän työryhmä, joka perustettiin vuonna 2013, laatii hyviä käytäntöjä koskevan oppaan taiteilijaresidensseistä vuoden 2014 loppuun mennessä. EU:ssa liikkuessaan taiteilijoilla on edessään monia haasteita. Heillä ei esimerkiksi välttämättä ole käytössään kaikkia tietoja hallinnollisista käytännöistä, kuten viisumeista ja sosiaaliturvasta. Tämän vuoksi komission osana työsuunnitelmaa koolle kutsuma asiantuntijaryhmä laati yhteiset standardit niille taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille suunnattavista tiedotus- ja neuvontapalveluista, jotka haluavat lisätä liikkuvuuttaan.[10] Jäsenvaltiot voivat nyt käyttää näitä standardeja tietoportaalien luomiseksi tai olemassa olevien tietoportaalien tarkistamiseksi. Näin on tehty esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa. Viisumeja, sosiaaliturvaa ja valtioiden rajat ylittävää verotusta koskevat säännöt ovat monimutkaisia silloinkin, kun tietoja on saatavilla. Tämä pätee erityisesti taiteilijoihin, joilla on lyhytaikaisia työkeikkoja ja jotka toimivat erilaisissa työsuhteissa yli valtioiden rajojen. Tämän vuoksi komissio järjesti vuosina 2013 ja 2014 osana työsuunnitelmaa kaksi seminaaria, joihin kutsuttiin asian parissa toimivaa komission, EU:n jäsenvaltioiden ja kulttuurialan henkilöstöä. Seminaarien tavoitteena oli helpottaa hyvien käytäntöjen vaihtoa ja esittää suosituksia. Näihin kuuluvat esimerkiksi useampien monikielisten tietoportaalien perustaminen jäsenvaltioihin tai koordinoinnin parantaminen viranomaisten välillä ja sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevan EU:n tuoreimman lainsäädännön noudattamisen parantaminen. Komissio hyväksyi EU:n tasolla 1. huhtikuuta 2014 viisumipaketin, johon sisältyy uudenlainen kiertomatkaviisumi, jonka ansiosta lailliset EU:n ulkopuolisista maista tulevat henkilöt voivat tulla Schengen-alueelle ja liikkua siellä enintään yhden vuoden ajan.[11] Tämä koskisi esimerkiksi esiintyviä taiteilijoita ja sirkustaiteilijoita. Verotuksen alalla komissio on perustanut asiantuntijaryhmän, jossa esiintyvät taiteilijat tulevat olemaan edustettuina. Ryhmän on tarkoitus auttaa kartoittamaan niiden henkilöiden kokemia verotukseen liittyviä ongelmia, jotka toimivat rajojen yli EU:n sisällä, sekä hyviä käytäntöjä. Tällä painopistealalla keskityttiin myös ammattiosaamiseen. Käsiteltyihin aiheisiin lukeutuivat luovien kumppanuuksien edistäminen, ammattiosaamisen kartoittaminen ja kehittäminen kulttuurin alakohtaisten neuvostojen avulla ja medialukutaidon edistäminen. Avoimen koordinointimenetelmän työryhmä tuotti vuonna 2013 toimintalinjoja koskevat ohjeet[12], joissa kartoitetaan ja mallinnetaan menestyksekkäitä luovia kumppanuuksia ja käytäntöjä, jotta voitaisiin edistää kulttuuri- ja luovien alojen ja muiden alojen, kuten koulutuksen, sekä liike-elämän välistä vuorovaikutusta. Työryhmä pitää luovia kumppanuuksia vaikutuksiltaan merkittävinä ja kustannuksiltaan edullisina välineinä. Ne voivat auttaa kehittämään asenteita, jotka ovat välttämättömiä innovoinnin ja luovuuden edistämisessä, ja niiden avulla voidaan estää tai korjata koulunkäynnin keskeyttämistä. 2.4 Kulttuuriperintö, kokoelmien liikkuvuus mukaan lukien Euroopan kulttuuriperintö on paljon muutakin kuin tietämyksen tallentamista – siinä on kyse myös jaetusta resurssista ja yhteisestä hyvästä. Kulttuuriperintö vaikuttaa merkittävästi Euroopan kansalaisten identiteetin määrittelemiseen ja muodostaa pohjan sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja talouskehitykselle. Se voi näin ollen edistää Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamista. Avoimen koordinointimenetelmän ryhmä tarkasteli vuonna 2012 keinoja yksinkertaistaa kulttuuriesineiden lainaamista EU:n jäsenvaltioiden välillä. Se laati konkreettisia suosituksia ja työkalupakin, joka sisälsi suuntaviivoja seuraavien ottamiseksi käyttöön: valtiontakuujärjestelmät, vastuunjako ja riskien arviointi; arvon määrittelyä koskeva tarkistuslista; parhaat käytännöt riskinarvioinnin ja kuljetuskustannusten vähentämisen alalla; ja monikielinen sanasto. Tämän työn saamiseksi päätökseen tehtiin vertaileva tutkimus taideteosten arvon määrittämiseen käytettävien järjestelmien analysoimiseksi vakuutuksia, valtiontakuuta ja vastuun jakoa ajatellen.[13] Digitointi oli toinen avainalue, jolla keskityttiin elokuvaperintöön ja Europeanaan, Euroopan digitaaliseen kirjastoon ja arkistoon.[14] Komissio antoi vuonna 2011 suosituksen digitaalisesta säilyttämisestä ja digitoinnista ja kulttuuriaineiston saatavuudesta verkossa. Siinä kehotettiin jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan ja saamaan yksityinen sektori enemmän mukaan kulttuuriaineiston digitointiin. Komissio puolestaan sisällytti Europeanan yhdeksi sellaiseksi digitaalipalvelujen infrastruktuuriksi, joka voi saada tukea Verkkojen Eurooppa -välineestä. Komissio on myös varmistanut Europeanan rajapinnan ja sisällön saatavuuden vammaisten kannalta. Komission koolle kutsuma tilapäinen asiantuntijaryhmä tarkasteli lisäksi sitä, olisiko mahdollista laatia eurooppalaiset suuntaviivat ja kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjunnassa noudatettavat asianmukaista huolellisuutta koskevat eettiset normit. Ryhmä esitti, että lisätoimiin ryhdyttäisiin vasta sitten, kun jäsenvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annetun direktiivin 93/7/ETY[15] tarkistus on saatu annettua. Tämän työn täydennykseksi ja sen edistämiseksi komissio esitti kesäkuussa 2014 toimintapoliittisen asiakirjan, jossa vaaditaan vahvempaa yhteistyötä EU:n tasolla siten, että voitaisiin ottaa käyttöön yhdennetty lähestymistapa, joka voisi auttaa Euroopan kulttuuriperintöalaa selviytymään nykyisistä haasteista, ja kehotettiin kulttuuriperintöalan sidosryhmiä hyödyntämään täysimääräisesti käytössä olevien EU:n rahoitusohjelmien tarjoamat mahdollisuudet.[16] 2.5 Kulttuuri EU:n ulkosuhteissa Kulttuuria koskevassa toimintasuunnitelmassa katsottiin kulttuurin olevan olennainen osa EU:n ulkosuhteita. Työsuunnitelma sisälsi useita toimia tällä alalla, esimerkkinä yhteisten epävirallisten kokousten järjestäminen kulttuuri- ja ulkoasiainministeriöiden korkeiden virkamiesten välillä. Näillä toimilla tuetaan myös Eurooppa 2020 -strategian ja kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden toteuttamista. EU:n puheenjohtajavaltiot järjestivät useita tällaisia kokouksia, ja niillä autettiin kehittämään strategista lähestymistapaa kulttuuriin osana EU:n ulkosuhteita. Lisäksi komissio kutsui vuonna 2012 koolle asiantuntijaryhmän tarkastelemaan tätä alaa. Ryhmä esitti joukon suosituksia ja periaatteita strategisen lähestymistavan kehittämiseksi kulttuuriin osana EU:n ulkosuhteita. Testitapaukseksi otettiin Kiina. EU:n kulttuuriministerit antoivat tälle lähestymistavalle tukensa toukokuussa 2013 järjestetyssä periaatekeskustelussa. Kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen ratifiointia ja tavoitteita edistettiin suhteissa kolmansiin maihin, muun muassa Tbilisissä kesäkuussa 2013 pidetyssä ministerikokouksessa[17] ja kulttuurin alalla EU:n strategisten kumppanien[18] kanssa allekirjoitettujen yhteisten julistusten avulla. 2.6 Kulttuurialan tilastot Vertailukelpoiset tilastot kulttuurin panoksesta talouteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ovat välttämättömiä näyttöön perustuvan politiikan kannalta. Mitään todellista eurooppalaista kulttuurialan tilastojen järjestelmää ei kuitenkaan ole käytössä. Ainoat käytettävissä olevat tiedot ovat jäsenvaltioiden tuottamia, ja näiden tietojen keskinäinen vertailu on äärimmäisen vaikeaa muun muassa siksi, että kulttuuriala ja sen rajat on määritelty eri tavalla. Euroopan tilastojärjestelmän kulttuurialan verkosto (ESSnet culture)[19] ehdotti toukokuussa 2012 menetelmäkehystä vertailukelpoisten kulttuuritietojen tuottamiseksi koko EU:ssa. Sen toteuttaminen edellyttää lisätyötä Eurostatilta ja kansallisten tilastolaitosten apua. Eurostatissa on tässä yhteydessä käynnistetty säännöllisten kulttuuria koskevien eurooppalaisten tilastojen kehittäminen ja tuottaminen, ja tuloksia odotetaan vuodesta 2015 alkaen. Vuonna 2011 Eurostat julkaisi lisäksi uuden laitoksen kulttuurialan tilastoja koskevasta taskukirjastaan.[20] Työsuunnitelmassa pyydettiin lisäksi komissiota parantamaan taiteilijoiden liikkuvuutta koskevien tilastojen tuottamista. Komission koolle kutsuma asiantuntijaryhmä katsoi kuitenkin, että se ei menetelmiin liittyvien ongelmien vuoksi kyennyt kehittämään otantaa koskevaa luotettavaa lähestymistapaa taiteilijoiden ja kulttuurialan toimijoiden liikkuvuuden mittaamiseksi. 3. TYÖMENETELMÄT Työsuunnitelman täytäntöönpanossa käytettyihin työvälineisiin ja -menetelmiin kuuluivat jäsenvaltioiden asiantuntijoiden työryhmät, jotka järjestivät avoimen koordinointimenetelmän kokouksia, komission koolle kutsumat asiantuntijaryhmät, EU:n puheenjohtajavaltioiden järjestämät korkeiden virkamiesten viralliset kokoukset sekä tutkimukset ja raportit. 3.1 Avoin koordinointimenetelmä Avoin koordinointimenetelmä tarjoaa joustavat, ei-sitovat puitteet jäsenvaltioiden välisen yhteistyön jäsentämiselle kulttuurin alalla. Se järjestetään strategisten tavoitteiden puitteissa, ja sillä edistetään parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Avoin koordinointimenetelmä oli yleisimmin käytetty menetelmä tulosten tuottamisessa vuosien 2011–2014 työsuunnitelman aikana. Ryhmissä oli keskimäärin 25 asiantuntijaa, jotka edustivat vastaavaa määrää jäsenvaltioita. Asiantuntijoilla oli erilainen tausta, ja he edustivat kansallisia ministeriöitä, korkeakouluja ja kansalaisyhteiskuntaa. Kaikkia avoimen koordinointimenetelmän ryhmien jäseniä pyydettiin levittämään työnsä tuloksia laajalti niin kansallisella kuin aluetasolla. Komission ehdotuksesta käyttöön otetut tulosten levittämistä koskevat suunnitelmat osoittautuivat hyödyllisiksi. Komissiolla oli lisäksi aktiivinen rooli tulosten jakamisessa Euroopan tasolla ja asiaan liittyvissä konferensseissa, kuten vuosina 2011 ja 2013 pidetyillä Euroopan kulttuurifoorumeilla. 3.2 Jäsennelty vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa Kulttuurialan työsuunnitelman hyväksymistä käsitelleissä neuvoston päätelmissä pyydettiin komissiota ja jäsenvaltioita kuulemaan ja informoimaan säännöllisesti sidosryhmiä työsuunnitelman edistymisestä ja sen täytäntöönpanosta aiheutuvista tuloksista. Komissio kutsui säännöllisesti kulttuurienvälisen Euroopan foorumin, kulttuurin saatavuutta käsittelevän foorumin ja kulttuuriteollisuutta ja luovia aloja käsittelevän foorumin osallistumaan avoimen koordinointimenetelmän kokouksiin. Nämä foorumit ovat osa jäsenneltyä vuoropuhelua, jota komissio on vuodesta 2008 käynyt kansalaisyhteiskunnan kanssa. Jotkin jäsenvaltiot, kuten Itävalta, ovat järjestäneet seminaareja, joissa tiedotetaan avoimen koordinointimenetelmän tuloksista asiaankuuluville sidosryhmille. 3.3 Tiedottaminen kolmansille maille Ehdokasmaille, Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaille ja muille EU:n Kulttuuri-ohjelmaan osallistuville maille tiedotettiin työsuunnitelman puitteissa tehdystä työstä. 4. SAADUT KOKEMUKSET 4.1 Vuosien 2011–2014 työsuunnitelman tarkoituksenmukaisuus ja vaikutus Komissio tilasi vuonna 2013 ulkoisen arviointiraportin[21] avoimen koordinointimenetelmän tarkoituksenmukaisuudesta, vaikuttavuudesta, tehokkuudesta ja kestävyydestä kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman ja kulttuurialan työsuunnitelman täytäntöönpanon välineenä. Raportissa todettiin, että toteutetut eri toimet ja osallistumisen ja sitoutumisen aste osoittivat, että avoin koordinointimenetelmä tukee kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman toimintapoliittisten tavoitteiden toteuttamista. Siinä korostettiin, että yleisesti ottaen avoimen koordinointimenetelmän kummankin sukupolven[22] aihealueet ja teemat ovat osoittautuneet yhtä lailla merkityksellisiksi niin kansallisen kuin EU:n tason päätöksenteon kannalta ja että työryhmillä pystyttiin täyttämään keskinäisen oppimisen mahdollisuuksia koskeva tarve. Näytön perusteella työsuunnitelma täyttää sekä tarpeen jakaa käytäntöjä ja oppia muiden maiden käytännöistä että tarpeen oppia EU:n politiikan kehityksestä kansallisten etujen kannalta erityisen merkityksellisillä aloilla ja osallistua tämän politiikan kehittämiseen. Osallistuminen avoimen koordinointimenetelmän kokouksiin oli kaiken kaikkiaan tyydyttävää. Osallistujien joukossa oli niin virkamiehiä, alan ammatinharjoittajia kuin ulkopuolisia asiantuntijoita, mikä vahvisti toteutetun toiminnan laatua. Arvioijat huomauttivat, että yksi tärkeimmistä tekijöistä, joka on otettava huomioon osallistujien profiilia arvioitaessa, on yksittäisten henkilöiden yhteydet keskeisiin päätöksentekijöihin kotimaassaan (esim. ministeriöt). Arvioijat päättelivät, että avoimen koordinointimenetelmän hyödyt ja vaikutukset liittyivät pääasiassa keskinäiseen oppimiseen, parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja eurooppalaisten osaamisverkostojen perustamiseen tietyistä kulttuuriin liittyvistä aiheista. Arvioijat katsoivat, että vaikka avoimen koordinointimenetelmän kokonaisvaikutuksen laajuutta on vaikea arvioida, jotkin toimet ja tuotokset ovat todellakin vaikuttaneet kansallisiin politiikkoihin ja että osa näistä tuloksista näytti olevan suoraan johdettavissa avoimeen koordinointimenetelmään. Arvioijat totesivat myös, että vaikutusta on mahdollista tehostaa vahvistamalla yhteyksiä avoimen koordinointimenetelmän osallistujien ja kansallisen tason keskeisten päättäjien välillä ja parantamalla näiden välisiä tiedonvälityskanavia. Komissio teki vuonna 2014 tutkimuksen, johon kaikki EU:n jäsenvaltiot osallistuivat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että 86 prosenttia jäsenvaltioista katsoi, että työsuunnitelmassa on keskitytty oikeisiin painopisteisiin, ja 85 prosenttia oli sitä mieltä, että painopisteiden täytäntöönpano on yleisesti ottaen vastannut kyseisen maan hallituksen odotuksia. Lisäksi 75 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että työsuunnitelmalla on ollut myönteinen vaikutus maan kulttuurialaan ja että se on ollut merkityksellinen kyseisen maan kulttuuripolitiikan kehittämisen kannalta. Samansuuruinen osa vastaajista (72 prosenttia) totesi, että työsuunnitelmalla on ollut merkitystä kulttuuripolitiikan täytäntöönpanon kannalta vastaajan maassa; 21 prosenttia oli toista mieltä. Jäsenvaltioiden käsitykset hajaantuivat hieman enemmän, kun oli kyse työsuunnitelman roolista kulttuuripolitiikan koordinoinnissa EU:n tasolla. Niistä 67 prosenttia katsoi, että koordinointi oli parantunut, ja 25 prosenttia katsoi, että näin ei ollut tapahtunut. Lisäksi 68 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että työsuunnitelman ansiosta kulttuurin merkitys Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa tunnustetaan nykyisin paremmin, kun taas 18 prosenttia ei ollut tätä mieltä. Vastaajista 65 prosenttia katsoi, että työsuunnitelma on parantanut koordinointia EU:n ja kulttuurialan sidosryhmien välillä. Vain 10 prosenttia katsoi, että näin ei ollut tapahtunut. 4.2 Työvälineiden ja -menetelmien tarkoituksenmukaisuus ja vaikutus Jäsenvaltioista 86 prosenttia katsoi, että työsuunnitelmassa on käytössä oikeat rakenteet ja työmenetelmät. Ulkopuoliset arvioijat analysoivat yhteensä kymmenen avoimen koordinointimenetelmän ryhmää. He totesivat, että avoimen koordinointimenetelmän toisen sukupolven (2011–2014) tulokset ovat merkittävä parannus, sillä kyseisellä ajanjaksolla keskityttiin tuottamaan enemmän käytännön aineistoa, kuten oppaita, käsikirjoja, työkaluja jne. Arvioijien mukaan vaarana on, että kiireellinen aikataulu saattaa vaikuttaa kielteisesti laatuun vastaisuudessa, minkä vuoksi he suosittelivat mahdollisesti pidentämään avoimen koordinointimenetelmän työryhmäkierron kestoa (ja/tai lisäämään kokousten määrää). Arvioijat totesivat, että yleisesti ottaen avoimen koordinointimenetelmän nykyinen toimintamalli saa laajaa kannatusta. Tämä tulos sai vahvistusta komission jäsenvaltioille esittämässä kyselyssä, jonka mukaan 93 vastaajista suhtautui myönteisesti avoimen koordinointimenetelmän toimintaan ja sen rooliin työsuunnitelman täytäntöönpanossa. Arvioijat katsoivat, että avoimen koordinointimenetelmän organisaatio ja hallinto oli toiminut tehokkaasti, ja komission tarjoamaa tukea pidettiin erittäin myönteisenä. Arvioijat ehdottivat, että avoimen koordinointimenetelmän osana olisi toteutettava enemmän opintomatkoja vuorovaikutuksen ja osallistumisen lisäämiseksi mahdollisesti entisestään. Lisäksi arvioijat ehdottivat perusteellisempaa, näyttöön perustuvaa lähestymistapaa, jotta voidaan parantaa tulosten laatua edelleen. Arvioijat totesivat, että avoimen koordinointimenetelmän ryhmien keskinäinen vuorovaikutus ja jäsennelty vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa on ollut vähäistä ja että tiiviimmästä yhdentymisestä voisi olla hyötyä. Arvioijat totesivat myös, että jäykkyyttä ja tarpeetonta institutionalisoitumista olisi vältettävä ja joustoa lisättävä mahdollisuuksien mukaan. Tämä mahdollistaisi sen, että keskusteltavia aiheita voitaisiin sovittaa osallistujien tarpeiden mukaan ja osallistuminen olisi joustavampaa, jolloin kaikki asiasta kiinnostuneet organisaatiot voisivat osallistua vuoropuheluun. 5. SUUNTA KOHTI UUTTA KULTTUURIALAN TYÖSUUNNITELMAA 5.1 Kesto ja työmenetelmät Komission vuonna 2014 tekemän tutkimuksen mukaan 68 prosenttia EU:n jäsenvaltioista haluaisi uuden kulttuurialan työsuunnitelman kattavan neljä vuotta, ja 73 prosenttia haluaisi, että siitä tehtäisiin väliarviointi. Komissio ehdottaa tämän vuoksi, että seuraava työsuunnitelma kattaa neljän vuoden ajanjakson vuodesta 2015 ja että se jaetaan kahteen kahden vuoden mittaiseen vaiheeseen. Vuonna 2016 olisi tehtävä perusteellinen väliarviointi, jonka pohjalta työsuunnitelmaa voitaisiin muokata uusien haasteiden mukaan tai palata kysymyksiin, joita käsiteltiin edellisten työsuunnitelmien puitteissa mutta jotka eivät ole välittömiä painopisteitä vuonna 2015. Kunkin vaiheen aikana saisi samanaikaisesti olla toiminnassa enintään neljä avoimen koordinointimenetelmän asiantuntijaryhmää, jotta komissio voisi tukea prosessia tehokkaasti ja neuvosto ja puheenjohtajavaltiot voisivat hyödyntää työsuunnitelman tuloksia. Muita mahdollisia parannuksia tarkastellaan suunniteltaessa työsuunnitelmaa vuodesta 2015 alkavalle kaudelle. 5.2 Haasteet ja temaattiset painopisteet Neuvoston kokouksessa toukokuussa 2014 keskusteltiin seuraavan neuvoston kulttuurialan työsuunnitelman valmistelusta. EU:n kulttuuriministerit kartoittivat useita haasteita, joihin eurooppalaisen kulttuurialan yhteistyön olisi keskityttävä: digitalisoitumisen vaikutukset kulttuuriin ja kulttuurialan toimijoihin; uusien kulttuurin rahoitusmallien selvittäminen muuttuvassa taloustilanteessa; kulttuurin saatavuuden ja kulttuuritoimintaan osallistumisen edistäminen, myös digitaalisin keinoin; kulttuurin kokonaisvaltaisen hallinnan muuttuvien mallien käsittely; kulttuurin vaikutuksen parempi ymmärtäminen ja mittaaminen; ja kulttuurin monialaisen politiikkamerkityksen edistäminen (valtavirtaistaminen). Ministerit vahvistivat kiinnostuksensa kulttuuriperintöä ja kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen kehittämistä kohtaan. He olivat lisäksi yhtä mieltä siitä, että kulttuurien moninaisuuden turvaaminen on keskeinen syy siihen, että toimintaa on koordinoitava paremmin. Lisäksi tuotiin esiin tarve alkaa suunnitella Euroopan rakenne- ja investointirahastojen seuraavaa vaihetta. Nämä toiminta-alat ovat täysin linjassa kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman ja Eurooppa 2020 -strategian yleisten tavoitteiden kanssa. Yksinkertaistettu työsuunnitelma, jossa keskitytään muutamiin korkean tason painopisteisiin, auttaisi saavuttamaan tuloksia, joista aiheutuu selvemmin lisäarvoa. Komissio suosittelee tämän vuoksi, että uusi työsuunnitelma kattaisi seuraavat painopistealat: kulttuurien moninaisuuden ja kulttuurin saavutettavuuden tukeminen; kulttuuriperintö; kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen, digitaaliala mukaan luettuna, harjoittaman innovoinnin edistäminen; ja kulttuurin hallinnoinnin ja valtavirtaistamisen parantaminen. Muun muassa näistä ehdotuksista keskustellaan seuraavaa työsuunnitelmaa laadittaessa. 5.3 Työmenetelmät Avoin koordinointimenetelmä Vaikka jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä siihen, miten avoin koordinointimenetelmä toimii, sen toimintaan voidaan kuitenkin tehdä useita pieniä parannuksia riippumattoman ulkoisen arvioinnin ja komission tekemän kyselyn tulosten pohjalta. Kussakin avoimen koordinointimenetelmän prosessissa olisi oltava selkeästi määritellyt käytännön tuotokset, ja komissio aikoo mahdollisuuksien mukaan teettää tutkimuksia, joilla tuetaan niiden työtä, jotta voitaisiin vahvistaa tietopohjaa. Avoimen koordinointimenetelmän työryhmien toimintakautta on syytä hieman jatkaa puolestatoista vuodesta kahteen vuoteen, jotta ne voivat järjestää kaiken kaikkiaan kuusi kokousta. Vertaisoppimista voitaisiin parantaa sisällyttämällä opintokäyntejä avoimen koordinointimenetelmän osaksi. Jäsennelty vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa Komissio aikoo ulkopuolisten arvioijien suositusten perusteella jatkaa säännöllistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa, mutta se muuttaa prosessia, jotta kansalaisyhteiskunnan osallistuminen olisi avoimempaa, kaikki tahot paremmin huomioivaa ja joustavampaa. Komissio ottaa käyttöön uudistetun jäsennellyn vuoropuhelun, jossa keskitytään erityisiin aloitteisiin ja aiheisiin, jotka liittyvät seuraavan työsuunnitelman aiheisiin. Hallinnollisiin toimintoihin annetaan vain vähän tukea. Kun uudistettu jäsennelty vuoropuhelu on saatu käyntiin, se ja sen osallistujat tarjoavat asiantuntemusta, jota voidaan jakaa asiaan liittyvien avoimen koordinointimenetelmän asiantuntijaryhmien kanssa. Komissio aikoo myös edelleen käyttää kahden vuoden välein pidettäviä Euroopan kulttuurifoorumeja työsuunnitelman tulosten julkaisemiseen eurooppalaisille sidosryhmille. 5.4 Tulosten käyttäminen kansallisella ja Euroopan tasolla Vaikka avoimen koordinointimenetelmän on todettu tarjoavan hyvät puitteet EU:n hallintoviranomaisten verkottumiselle ja keskinäiselle oppimiselle, haasteena on edelleen saada asiantuntijaryhmien suositukset kanavoitua päätöksentekoon kansallisella ja Euroopan tasolla. Jotta tähän kysymykseen saataisiin ratkaisu, tulosten levittämisen alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla on oltava yksi uuden työsuunnitelman painopisteistä. Asiaa voi auttaa myös, jos avoimen koordinointimenetelmän tuloksista järjestetään säännöllisiä kokouksia jäsenvaltioiden ja kulttuurialasta vastaavien komission pääjohtajien kanssa. Eräät jäsenvaltiot ovat myös ehdottaneet EU:n poliittisten painopisteiden ja työsuunnitelman tulosten välisen yhteyden vahvistamista. Tämä voitaisiin toteuttaa sisällyttämällä asiaan liittyvät avoimen koordinointimenetelmän päätelmät neuvoston kokousten asialistalle ja varmistamalla, että työsuunnitelman painopistealat nivotaan selkeämmin puheenjohtajakolmikon painopisteisiin. 6. PÄÄTELMÄ Euroopan parlamenttia, neuvostoa, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa pyydetään ottamaan huomioon tämä kertomus. Neuvostoa pyydetään laatimaan seuraava EU:n kulttuurialan työsuunnitelma tämän kertomuksen pohjalta ja tarkastelemaan tässä kertomuksessa esitettyjä ehdotuksia käsiteltävistä haasteista ja tarkistetuista työjärjestelyistä. [1] ”Evaluation of the open method of coordination and the structured dialogue as the Agenda for Culture’s implementing tools at EU level” (arviointi avoimesta koordinointimenetelmästä ja jäsennellystä vuoropuhelusta kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon välineinä EU:n tasolla), laatijana kansainvälinen konsulttiyritys Ecorys (2013). [2] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/omc-report-access-to-culture_en.pdf [3] http://ec.europa.eu/culture/library/reports/201405-omc-diversity-dialogue_en.pdf [4] Tämän avoimen koordinointimenetelmän ryhmän on tarkoitus saada työskentelynsä päätökseen vuonna 2015. [5] COM(2012) 537. [6] COM(2010) 183. [7] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/structural-funds-handbook_en.pdf [8] http://ec.europa.eu/culture/library/reports/eac-omc-executive-summary-ccs-strategies_en.pdf [9] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/omc-report-mobility-of-artists_en.pdf [10] http://ec.europa.eu/culture/library/publications/mobility-info-standards_en.pdf [11] Kuitenkin yhden jäsenvaltion alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. [12] http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf [13] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/omc-report-mobility-of-collections_en.pdf; http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/toolkit-mobility-of-collections_en.pdf [14] http://www.europeana.eu/ [15] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31993L0007:fi:HTML [16] Komission tiedonanto ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (COM(2014) 477 final). [17] Kulttuuria käsitelleessä itäisen kumppanuuden ministerikokouksessa, joka pidettiin Georgiassa kesäkuussa 2013, itäiset kumppanit vahvistivat sitoutumisensa yleissopimuksen täysimääräiseen täytäntöönpanoon. [18] Esimerkkeinä Brasilia, Kiina ja Meksiko. [19] http://ec.europa.eu/culture/library/reports/ess-net-report_en.pdf [20] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-10-374/EN/KS-32-10-374-EN.PDF [21] ”Evaluation of the open method of coordination and the structured dialogue as the Agenda for Culture’s implementing tools at EU level” (arviointi avoimesta koordinointimenetelmästä ja jäsennellystä vuoropuhelusta kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon välineinä EU:n tasolla), laatijana kansainvälinen konsulttiyritys Ecorys. [22] 2008–2010 ja 2011–2014.