FI Euroopan unionin virallinen lehti C 191/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kirjankustannustoiminta muutosten kourissa” (oma-aloitteinen lausunto)

2012/C 191/04

Esittelijä: Grace ATTARD

Toinen esittelijä: Hilde VAN LAERE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2011 antaa työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Kustannustoiminta muutosten kourissa

(oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 12. huhtikuuta 2012. Esittelijä oli Grace Attard ja toinen esittelijä Hilde Van Laere.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25.–26. huhtikuuta 2012 pitämässään 480. täysistunnossa (huhtikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 156 ääntä puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Kirjankustannusala käy parhaillaan läpi jatkuvaa uudenaikaistamisprosessia, jolla on huomattavia vaikutuksia digitaaliaikana.

1.2 ETSK painottaa, että EU:n tasolla olisi laadittava ensisijaisesti ja välittömästi kattava analyysi kirjankustannusalan roolista Euroopan yhteiskunnallisessa, taloudellisessa, kulttuurisessa, tieteellisessä ja taiteellisessa kehityksessä sekä käsiteltävä muiden sidosryhmien, kuten kirjakauppiaiden, kirjailijoiden, tutkijoiden, kuvittajien, kirjapainoalan ja siihen liittyvien muiden alojen, kirjastojen, tekijänoikeusjärjestöjen ja kuluttajien, oikeuksia ja tarpeita. Digitaalisen Euroopan strategioita tarkastellessaan Euroopan komission on otettava kustannusala huomioon luovana toimialana.

1.3 ETSK painottaa, että on tärkeää pohtia kustannusalaan vaikuttavan asianmukaisen EU:n lainsäädännön ja politiikan tarvetta: immateriaalioikeuksia (erityisesti tekijänoikeuksia) ja niiden täytäntöönpanoa sekä verotus-, tietoyhteiskunta- ja kulttuuripolitiikkaa.

1.4 ETSK toistaa, että EU:n tasolla on poistettava EU:n alueella tällä hetkellä käytössä oleva syrjivä järjestelmä – jossa kulttuurituotteiden verkkoversioita verotetaan nykyisin tavanomaisten veroprosenttien mukaisesti, mikä vääristää tilannetta epäoikeudenmukaisesti sisällöltään vastaavanlaisten tuotteiden välillä – verrattuna Yhdysvaltoihin, jossa verkkojulkaisuja ei veroteta, minkä seurauksena toimintaedellytykset eivät ole tasapuolisia ja syntyy epärehtiä kilpailua.

1.5 ETSK katsoo, että graafista alaa on kannustettava muuttamaan perusteellisesti sen kehitystä ohjanneita taloudellisia ja teknologisia malleja ja ottamaan graafisen alan eurooppalaisen suunnitelman mukaisesti tiedon hallinnoinnissa ja jakelussa keskeinen rooli, joka ei rajoitu vain palvelujen tuottamiseen.

1.6 ETSK katsoo, että Euroopan tasolle on perustettava seurantakeskus mitoittamaan kirjapainoalan tämänhetkisiä ja tulevia osaamistarpeita ammatillisen koulutuksen, työuran uudelleensuuntaamisen ja uusien taitojen hankkimisen kannustamiseksi julkisin varoin erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston kautta. Lisäksi on toteutettava tutkimuksia seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä, jotta kustannusala säilyy kilpailukykyisenä.

1.7 ETSK painottaa, että immateriaalioikeuksien hallinnoinnilla on oleellinen merkitys Euroopan kulttuurin, tieteen ja taiteen kukoistukselle ja Euroopan kansalaisten elämänlaadulle sen lisäksi, että se on teknisen ja kaupallisen innovoinnin keskeinen tekijä.

1.8 Komitea katsoo, että digitaalimarkkinat toimivat kuluttajille hyödyllisellä tavalla, kun kuluttajille taataan turvallinen digitaaliympäristö sekä henkilötietojen ja yksityisyyden tehokas valvonta.

1.9 Komitea korostaa digitaaliseen muutokseen liittyviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia velvoitteita varmistettaessa, että mahdollisimman monet ja kaikenikäiset ihmiset voivat nauttia digitaalisen vallankumouksen eduista kaikissa jäsenvaltioissa.

1.10 ETSK painottaa, että kaikille työntekijöille – itsenäiset ammatinharjoittajat ja ulkoistetut työntekijät mukaan lukien – on taattava ihmisarvoinen työ ja että tästä aiheesta on käytävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja laadittava työehtosopimuksia jäsenvaltio- ja unionitasolla.

1.11 Avoimet ja yhteentoimivat sähköiset standardit ovat välttämättömiä, jotta voidaan lisätä kilpailua ja estää markkinoiden sulkeutuminen sekä määräävien markkina-asemien kehittyminen.

1.12 ETSK painottaa entistä yhtenäisempien palvelujen sisämarkkinoiden merkitystä Eurooppa 2020 -strategiassa (1), jotta kaikki kirjankustannusalan toimijat ja sidosryhmät voivat kasvaa ja luoda uusia työpaikkoja.

1.13 ETSK toivoo, että komissio edistää kustannus- ja painoalan ammattikuntien toimia, jotta ne voivat jatkaa ponnistelujaan yhä osallistavamman toimintamallin luomiseksi ja järjestäytyvät selkeisiin yhteisiin puitteisiin, jotka mahdollistavat taloudellisten, sosiaalisten, teknisten ja ympäristönäkökohtien yhä paremman niveltämisen toisiinsa.

1.14 ETSK kehottaa komissiota käynnistämään strategisen vuoropuhelun Euroopan kustannusalan kanssa, jotta voidaan laatia strategioita, joilla puututaan konkreettisesti painettujen ja sähköisen kirjojen tarpeisiin digitaaliaikana ja vahvistetaan näin myös alan globaalia kilpailukykyä. ETSK kehottaa komissiota jälleen painokkaasti perustamaan mm. kustannusalan, graafisen teollisuuden ja paperiteollisuuden edustajista koostuvan korkean tason ryhmän analysoimaan kyseisten alojen investointi- ja työllisyysnäkymiä multimediavallankumouksen taustaa vasten.

2. Johdanto ja tausta

2.1 Kirjankustannusala on suurin kulttuuriteollisuuden ala Euroopassa, ja siten sillä on keskeinen rooli Euroopan taloudellisessa, yhteiskunnallisessa, poliittisessa ja eettisessä sekä koulutukseen, taiteisiin ja tieteeseen liittyvässä kehityksessä. Eurooppalainen kirjallisuus on keskeinen osa eurooppalaista taide- ja kulttuuriperintöä. Se kuvastaa laajaa kulttuurien kirjoa kaikissa maissa, sillä kaikki eurooppalaiset kielet, alueet ja vähemmistöryhmät ovat kirjoissa edustettuina ja tallennettuina jälkipolville, ja se edistää kulttuurien välistä vuoropuhelua.

2.2 Eurooppalaisten kustantamojen (EU:n jäsenvaltiot sekä Norja ja Islanti) liikevaihto oli (vuonna 2010) noin 23,5 miljardia euroa, ja ne julkaisivat kaikkiaan noin 525 000 uutta kirjaa ja työllistivät noin 135 000 kokopäiväistä työntekijää. Kirjoista lähes 7,5 miljoonaa oli saatavilla varastossa. Kustantamoala edistää työpaikkojen luomista myös välillisesti: Euroopassa on yli 100 000 kirjailijaa, kuvittajaa ja kirjallisuuden kääntäjää sekä yli 25 000 yksittäistä kirjakauppaa. Jotta alasta saataisiin tarkempi kuva, on kerättävä enemmän erityistietoja.

2.3 Kirjojen tuotantomenetelmät – tilaamisesta ja toimittamisesta aina painatukseen ja jakeluun saakka – ovat vuosisatojen aikana muuttuneet merkittävästi toteutukseltaan, vaikka niiden periaate onkin pysynyt ennallaan ja vaikka kirja itsessään on edelleen säilynyt pohjimmiltaan luovana teoksena. Menetelmiä on ryhdytty muokkaamaan digitaalisen julkaisutoiminnan kehittyessä.

2.4 Luovien ydintoimialojen osuus EU:n bruttokansantuotteesta oli 4,5 prosenttia vuonna 2008, ja työpaikkoja näillä aloilla oli 8,5 miljoonaa (2), kun taas kaikkien luovaan toimintaan liittyvien toimialojen osuus EU:n bruttokansantuotteesta oli 6,9 prosenttia kyseisenä vuonna. Luovan toiminnan alalla kustannusalan osuus EU:n bruttokansantuotteesta oli 1,07 prosenttia vuonna 2003 verrattuna radio-, tv- ja videoalan 0,41 prosenttiin ja musiikkialan 0,06 prosenttiin.

2.5 Kansainvälisesti Euroopan kustannusala on arvoltaan suurempi kuin Yhdysvalloissa, jossa kustannusalan vuotuinen liikevaihto on viime vuosina ollut 24–25 miljardia Yhdysvaltain dollaria (17–19 miljardia euroa). Lisäksi joka vuosi kymmenen maailman suurimman kustannusryhmän joukkoon kuuluu 6–8 eurooppalaisessa omistuksessa olevaa yritystä. Myös kolme suurinta kansainvälistä kirjamessua järjestetään EU:n jäsenvaltioissa: Frankfurtissa, Lontoossa ja Bolognassa.

2.6 OECD on tuonut esiin lukemisharrastuksen myönteisiä vaikutuksia yhteiskunnassa, lukeminen on paras suuntaviitta lapsen myöhemmästä menestyksestä elämässä. Kustannustoiminta myös edistää demokraattisen yhteiskunnan tukipylväänä mielipiteiden moninaisuutta ja vaihtoa sekä vuoropuhelua ja sananvapautta.

3. Siirtyminen digitaaliaikaan

3.1 Kustannusalalla digitaaliaikaan siirtyminen merkitsee sitä, että suurin osa kirjankustannustoiminnan dynamiikasta, suhteista sekä taloudellisista ja kulttuurista malleista on määriteltävä uudelleen.

3.2 Euroopan sähkökirjamarkkinoita leimaavat pirstaleisuus ja moninaisuus. Kehittyneet markkinat kasvavat erittäin nopeasti, mutta digitaalisen julkaisutoiminnan kokonaisosuus on niilläkin hyvin vähäinen painetun kirjan markkinoihin verrattuna (alle prosentista enintään viiteen prosenttiin kirjamarkkinoista). Viime vuosiin saakka kannettavien lukulaitteiden puute oli merkittävä osasyy hitaaseen kehitykseen.

3.3 Muilla aloilla yhä useammat kustantajat kuitenkin tarjoavat julkaisemiaan kirjoja sähköisessä muodossa. Muutamien vuosien aikana tehtyjen teknisten ja innovatiivisten kokeilujen seurauksena on kehitetty lukuisia erilaisia liiketoimintamalleja, jotka tarjoavat pääsyn digitaalisten kirjojen sisältöön. Lukijat voivat lukea kirjoja tietokoneilla, erityisillä sähköisillä lukulaitteilla, tabletti-tietokoneilla ja myös älypuhelimilla, jotka ovat yhä pidemmälle kehitettyjä ja helppokäyttöisempiä mutta ennen kaikkea kohtuuhintaisia. Markkinat laajenevat todennäköisesti edelleen lukulaitteiden hintojen odotetun laskusuuntauksen seurauksena.

3.4 Ketjuun on saapumassa uusia toimijoita, mikä on seurausta siitä merkittävästä roolista, joka niillä on loppukäyttäjiin liittyvissä yhteyksissä muilla aloilla: Googlen tyyppiset hakukoneet/portaalit, internettoimijat, muun muassa erilaiset verkkokaupat, kuten Amazon, joka valmistaa myös Kindle-lukulaitetta, ja elektronisten laitteiden valmistajat, kuten Apple, ovat siirtymässä markkinoille, joilla tarjotaan niiden laitteille tarkoitettua sisältöä, ja siten niillä on omia sähkökirjakauppoja sekä mobiili- tai internetoperaattoripalveluita.

3.5 Sähköiset kirjat tarjoavat helposti saatavilla olevaa tietoa sekä kulttuuri- ja vapaa-ajan toimintaa myös heikossa asemassa oleville ryhmille, joilla on lukemisvaikeuksia, kuten iäkkäille ja liikuntavammaisille, sekä ihmisille, jotka lukevat muulla kuin äidinkielellään.

3.6 Digitaaliset kirjat määrittävät uudelleen myös kustannusalan ympäristövaikutukset. Paperi on uusiutuva ja kierrätettävä raaka-aine, kun taas sähköisten laitteiden, niiden raaka-aineiden ja sähkönkulutuksen ympäristövaikutuksia on vielä arvioitava.

3.7 Digitaaliaikana kustantajan rooli pysyy keskeisenä: riippumatta siitä, missä muodossa kirjaa tarjotaan, kustantajien keskeisenä tehtävänä on valita ja seuloa käsikirjoituksia laadun takaamiseksi. Kirjojen toimittaminen ja markkinointi kuuluvat myös keskeisiin tehtäviin, joissa tarvitaan kustantajien asiantuntemusta.

3.8 Kustannukset, jotka ovat seurausta tekijänoikeuksien loukkauksien torjunnasta internetissä, investoinnit digitoinnissa tarvittaviin järjestelmiin, henkilöstöön ja tekniikkaan sekä kustannukset, jotka koskevat tiedostojen muuntamista tiettyyn muotoon, ovat kaikki uusia sähköisen kustantamisen synnyttämiä kustannuksia. Kustannuksia säästetään painatuksessa, fyysisessä varastoinnissa ja fyysisessä jakelussa, jotka ovat perinteisesti muodostaneet alle kuudesosan kokonaiskustannuksista, sillä tekijänpalkkiot sekä toimitustyöhön, markkinointiin, jakeluun, digitaaliseen varastointiin ja arkistointiin liittyvät kustannukset säilyvät kaikki digitaalisessa maailmassa.

4. Kirjankustannusalan haasteet digitaaliaikana

4.1 Neuvosto (3) ja komissio (4) perustivat vuonna 2009 väärentämisen ja piratismin eurooppalaisen seurantakeskuksen edistämään teollis- ja tekijänoikeuksien (5) loukkaamisen ymmärtämistä.

4.2 Kustannusalan tyyppisessä kulttuuriteollisuudessa tekijänoikeudet muodostavat perustan alalla luodun arvon oikeudelliselle tunnustamiselle; tasapainoinen tekijänoikeusjärjestelmä on siten ensiarvoisen tärkeä, sillä sen avulla varmistetaan alan investointien kestävyys ja kannustetaan kirjailijoita luomaan uusia teoksia.

4.3 ETSK painottaa, että immateriaalioikeuksien tehokas täytäntöönpano on välttämätöntä niin internetissä kuin sen ulkopuolella – piratismi heikentää kulttuuria, luovuutta ja uusien liiketoimintamallien syntymistä sekä estää markkinoiden kehittymistä, sillä se vähentää kustantajien ja tekijöiden luottamusta siihen, että ne saavat vastinetta taloudellisista ja älyllisistä investoinneistaan (6).

4.4 Tekijänoikeuslainsäädäntö on laadittu ennen digitaalista vallankumousta, eikä sisällön lataamisen, vertaisverkossa tapahtuvan tiedostojen jakamisen eikä digitaaliseen sisältöön kohdistuvien oikeuksien hallinnan (DRM) realiteetteja oteta siinä aina huomioon, kuten todetaan Euroopan digitaalistrategiassa, jolla pyritään päivittämään EU:n yhtenäismarkkinoita koskevat säännöt digitaaliajalle (7). Parhaillaan keskustellaan kattavasta EU:n lainsäädännöstä, jota tarvitaan puututtaessa jäsenvaltioittain vaihteleviin sääntely- ja täytäntöönpanokäytänteisiin.

4.5 Kuluttajien luottamuksen parantamiseksi väärentämis- tai piratismisyytöksiin liittyvät riidat olisi ratkaistava nopeasti ja johdonmukaisesti tehokkaan täytäntöönpanon avulla. Täytäntöönpanosta säädetään unionitasolla tekijänoikeusdirektiivin (2001/29/EY) 8 artiklan 3 kohdassa, jonka nojalla oikeudenhaltijoilla on mahdollisuus hakea kieltoa tai määräystä sellaisia välittäjiä vastaan, joiden palveluita kolmas osapuoli käyttää tekijänoikeuden rikkomiseen, yhdistettynä direktiiviin (2004/48/EY) teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta, jonka 8 artiklan nojalla oikeudenhaltijalla on oikeus saada tietoja tekijänoikeuden rikkojan henkilöllisyydestä.

5. Digitoinnin ja globalisaation haasteet Euroopan kirjankustannusalalla

5.1 Euroopan kirjapainoalan on vastattava suuriin haasteisiin, jotka ovat seurausta internetin laajasta ja yhä lisääntyvästä käytöstä sekä uusien medioiden houkuttelevuudesta. Uudet mediat muuttavat vähitellen markkinoiden kuvaa tiedon ja mainonnan tarjoajina.

5.2 Muita kilpailuun vaikuttavia tärkeitä tekijöitä ovat yhtäältä tuonti maista, joissa tuotetaan alhaisin kustannuksin kirjoja, jotka voidaan painaa ilman tiukkoja aikarajoituksia (Kiina), ja toisaalta paperin- ja musteenvalmistajien voimakas keskittyminen, joka luo intensiivistä globaalia kilpailua etenkin Intiasta ja Kiinasta, joissa voidaan taata alhaisimmat hinnat. ETSK painottaa, että kaikissa tuotantomaissa tulee noudattaa samankaltaisia sosiaalisia ja ympäristöstandardeja.

5.3 Edellä mainitut tekijät ja vaikea taloudellinen ilmapiiri ovat toisinaan johtaneet hintojen putoamiseen ja vaikuttaneet merkittävästi alan työllisyyteen.

5.4 Vuotta 2009 koskevien Eurostatin julkaisemien tietojen mukaan Euroopan kirjapainoalalla toimii 119 000 yritystä (vuonna 2007 määrä oli vielä 132 571), se työllistää yli 735 000 ihmistä (vuonna 2007 määrä oli 853 672) ja alan liikevaihto on yli 88 miljardia euroa (vuonna 2007 summa oli 110 miljardia euroa).

5.5 Digitaalisen painatuksen käyttöönotto on kuitenkin mahdollistanut kustantajien, painajien ja käyttäjien uusia yhteistyömuotoja, ja esimerkiksi kirjoja voidaan painaa tilauksesta vaikka yksittäiskappaleina.

5.6 Painoalan yritykset pyrkivät yhdistämään arvoketjun palveluja, kuten varastointia, tietokantojen hallintaa, verkko- tai painosuunnittelua ja sähköisten kirjojen valmistusta, sekä kehittämään painatuksen esivalmistelua.

5.7 ETSK kannattaa komission vuonna 2007 julkaisemassa Euroopan kirjapainoalan kilpailukykyraportissa esitettyjä ehdotuksia. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota perustamaan Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelukomitean koko kustannusalaa varten; tällä hetkellä työnantajien ja ammattiliittojen välillä käydään virallista vuoropuhelua vain yritys- ja jäsenvaltiotasolla.

5.8 ETSK kannattaa Intergrafin suosituksia, erityisesti itsenäisen tutkimuksen laatimista teknologian (painotekniikan sekä mobiili- ja internetteknologian) kehityksestä, väestökehityksen vaikutuksista ja kulutuskäyttäytymisestä.

6. Kirjakauppiaiden haasteet

6.1 Ongelmia on syntynyt siitä, että suuret jälleenmyyjät asettavat verkkomyynnilleen alueellisia rajoituksia. Ratkaisevaa on, että vakiintuneet jakelujärjestelmät ovat jäämässä sivuun uusien digitaalisten verkkokirjakauppojen ylivallan kehittymisen johdosta.

6.2 Perinteiset kirjakauppiaat ovat kulttuurisesti merkittäviä, ja ne ylläpitävät henkilökohtaisia yhteyksiä ja suhteita kuluttajiin myös internetissä ja tarjoavat palveluja, joita internet ei voi tarjota.

6.3 Nykyään kirjakaupat toimivat näyttelytiloina kirjoille, joita kuluttajat sitten hankkivat internetistä. Siten ne tarjoavat nykyisin ilmaista markkinointia ja mainontaa internetissä toimiville kilpailijoilleen. Osa perinteisistä kirjakauppiaista tarvitsee kuitenkin uudelleenkoulutusta, sillä heillä ei ole tarpeeksi tietoa internetin sosiaalisesta mediasta, ja heidän on löydettävä uusia keinoja, joita sovelletaan markkinointiin ja tuotevalikoimaan. Digitaalialan standardit ovat yhä heikkoja: esimerkiksi käytännöllisesti katsoen kaikilla painetuilla kirjoilla on ISBN-numero, mutta sähköisillä kirjoilla sitä ei aina ole.

6.4 On pyrittävä eurooppalaisten kirjastoseurojen ja kirjakauppiaiden välisiin synergiavaikutuksiin, ja niitä on edistettävä. Digitointi aiheuttaa tiettyä kitkaa, kun kirjakauppiaat ja kustantajat ovat huolissaan sähköisten kirjojen piratismista ja kirjastot pyrkivät innostuneina edistämään sähköisten kirjojen lainaamista. Kaikkien osapuolten on korostettava ja sovellettava (painettujen kirjojen) lainaamisen ja sähköisen lainauksen välisiä lainsäädännöllisiä eroja ja pantava ne täytäntöön. Sidosryhmien olisi tutkittava järjestelmää, joka sisältäisi piratismia torjuvia suojakeinoja ja helpottaisi lainmukaista sähköistä lainaamista kirjastoista.

6.5 Amazon ja Apple hallitsevat yhdessä sekä myyntifoorumeita että sähköisten lukulaitteiden (Kindle ja iPad) markkinoita, ja ne voivat sanella hinnat ja ehdot kaikille muille alan toimijoille. Tällainen Euroopan ulkopuolisten toimijoiden hallitseva markkina-asema vaikuttaa kielteisesti myös pienempiin kustantajiin, sillä niillä ei ole riittävästi vaikutusvaltaa neuvotella Amazonin ja Applen asettamista ehdoista.

6.6 Avointen ja yhteentoimivien standardien hyväksymisellä estetään se, että eräät suuret toimijat sulkevat markkinat ja saavat hallitsevan markkina-aseman, sillä ne käyttävät nykyisin suljettua, patentoitua teknologiaa, joka sitoo tiettyjen laitteiden käytön niiden omaan tarjontaan tai päinvastoin. Lisäksi näin vahvistetaan kilpailua.

7. Verotus ja hinnoittelu

7.1 Suurimmassa osassa Euroopan unionin ja koko maailman maista painettujen kirjojen myyntiin sovelletaan alennettua alv-kantaa, ja näin tunnustetaan lukemisen hyödyt kulttuurille, koulutukselle ja tieteelle sekä yhteiskunnalle yleensä.

7.2 Euroopan unionissa on kuitenkin tällä hetkellä käytössä syrjivä järjestelmä, sillä samojen kulttuurituotteiden verkkoversioita verotetaan nykyisin tavanomaisten veroprosenttien mukaisesti, mikä vääristää perusteettomasti sisällöltään vastaavanlaisten tuotteiden välistä tilannetta.

8. Orpoteosten ja loppuunmyytyjen teosten säilyttäminen (8)

8.1 ETSK kannattaa yleisesti ottaen ehdotettua direktiiviä lainsäädäntökehyksestä, jolla varmistetaan orpoteosten laillinen rajatylittävä saatavuus internetissä (9).

8.2 Hyvin harvat jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön orpoteoksia koskevan lainsäädännön, ja jos se on olemassa, saatavuus rajoitetaan kansalaisiin, jotka asuvat kyseisessä jäsenvaltiossa.

8.3 Tekijänoikeusdirektiivin 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan yleisölle avoimet kirjastot, oppilaitokset, museot ja arkistot voivat valmistaa tekijänoikeuden suojaamia teoksia pyytämättä etukäteen lupaa edellyttäen, että kyseiset laitokset eivät tavoittele välitöntä tai välillistä taloudellista tai kaupallista etua ja että toimenpide on Bernin yleissopimuksessa määrätyn kolmivaiheisen testin mukainen. Oikeudet on kuitenkin hankittava etukäteen aina, kun teoksia muuten saatetaan yleisön saataville internetin kautta.

8.4 Kirjankustantajat ovat käynnistäneet vuoropuhelun sellaisista teoksista, jotka eivät ole kaupallisesti saatavilla, ja sen seurauksena kaikki asianomaiset sidosryhmät ovat allekirjoittaneet yhteisymmärryspöytäkirjan sellaisten teosten, jotka eivät ole kaupallisesti saatavilla, digitointia ja saataville tuomista koskevista keskeisistä periaatteista. Tällä hetkellä näihin teoksiin liittyvien eri sidosryhmien vapaaehtoisten sopimusten tunnustamiselle yli rajojen ei ole olemassa oikeudellista rakennetta.

8.5 Kyseisen vuoropuhelun onnistunut päätökseen saattaminen kannustaa kehittämään digitaalisia kirjastoja, kuten Europeanaa, ja muita yleishyödyllisiä tehtäviä hoitavia julkisia laitoksia.

8.6 Arrow-järjestelmä on kirja-alan sidosryhmien Euroopan komission tuella kehittämä käytännöllinen ratkaisu ja kustannustehokas väline, jonka avulla käyttäjät voivat nopeasti ja tehokkaasti löytää tietoa teoksen oikeuksia koskevasta tilanteesta ja oikeudenhaltijoista.

8.7 Kirjastojen ja kustantajien väliset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat parantaa kaupallisesti saatavilla olevien kirjojen saatavuutta digitaalisten kirjastojen välityksellä. Useita tämäntyyppisiä kumppanuuksia on jo perustettu.

8.8 Kysymystä sähköisten kirjojen vapaakappaleiden luovuttamisesta on käsiteltävä kaikkien sidosryhmien kesken, jotta varmistetaan kirjastojen sähköisten kirjojen kokoamiseen, säilyttämiseen ja saataville asettamiseen liittyvien intressien ja sähköisen levityksen väärinkäytöltä suojaavien takeiden välinen tasapaino.

9. Kieli ja liikkuvuus

9.1 Koska kieli on keskeinen osa kustannustoimintaa, kustannusalaan ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin kustantamoihin nivoutuu merkittäviä liikkuvuuskysymyksiä.

9.2 Englanninkielisiä kustantajia lukuun ottamatta jäsenvaltiosta toiseen muuttaminen aiheuttaa kirjankustantamoille ja työntekijöille huomattavia haasteita, sillä useimmat pienet ja keskisuuret kustantamot ovat keskikokoisia yrityksiä, jotka julkaisevat vain yhdellä kielellä (10).

9.3 Eräät sähköisten kirjojen uudet foorumit estävät kielellistä liikkuvuutta. Yhdysvaltalainen Amazon, joka on suurin sähköisten lukulaitteiden valmistaja, kieltää Kindle-lukulaitteessaan mahdollisuuden käyttää kaikkia vähemmistökieliä, myös 18:a EU:n 23 virallisesta kielestä, ja siten se käytännössä poistaa maailman suurimmalta sähköisten kirjojen myyntifoorumilta mahdollisuuden saada 18:lla EU:n virallisella kielellä kirjoitettuja teoksia.

10. Tavoitteena luottavainen ja valistunut kuluttaja

10.1 Kuluttajien suhde kirjaan on muuttumassa, sillä sähköisten kirjojen varastoinnista ei jää näkyvää jälkeä ja kirjan voi hankkia hetkessä.

10.2 ETSK katsoo, että kaikissa immateriaalioikeuksia koskevissa poliittisissa aloitteissa on tunnustettava kuluttajat immateriaalioikeuksia koskevan keskustelun keskeisenä sidosryhmänä.

10.3 Kehityksen kohti digitaalisten ja fyysisten kirjojen rinnakkaiseloa on oltava asteittaista ja sen on täydennettävä kirjapainoalan jatkuvuutta. Monet Euroopan kansalaiset eivät edelleenkään suhtaudu luontevasti sähköisiin liiketoimiin ja/tai sähköisen sisällön lataamiseen ja käyttämiseen. Toimet, joilla parannetaan luottamusta ja kavennetaan digitaalista kuilua, voivat auttaa lisäämään sosiaalista osallistamista.

10.4 ETSK tukee Euroopan kuluttajaliittoa (BEUC), joka korostaa verkon neutraliteettia sääntelyperiaatteena. Euroopan komission olisi hyödynnettävä Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) käynnissä olevaa työtä ja hyväksyttävä sitova väline, jolla varmistetaan verkon neutraliteetin johdonmukainen ja tehokas suojelu koko Euroopassa.

11. Pk-yritysten markkinoille pääsy

11.1 Kirjakauppaketjujen EU:n laajuinen valta-asema on jonkin verran rajoittanut pienten kustantajien pääsyä markkinoille. Kustantajat, joilla ei ole tarpeeksi taloudellista painoarvoa neuvotella tarjontansa ottamisesta mukaan kirjakauppaketjujen valikoimaan, eivät useinkaan saavuta kuluttajia, sillä ne eivät ole riittävästi edustettuina kirjakauppojen hyllyissä.

11.2 Pienet kustantajat ovat perinteisesti edistäneet kustannusalalla innovointia ja luovuutta, ja niiden rajallinen pääsy markkinoille voi haitata vakavasti tämän luovan toimialan elinvoimaisuutta.

11.3 ”Niche”-kustantamojen taloudellinen jatkuvuus riippuu usein avustuksista ja tuista.

11.4 Yritysten ja etenkin pk-yritysten on investoitava tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin (11), mikä edellyttää asianmukaisia oikeudellisia, hallinnollisia, verotuksellisia ja rahoituksellisia puite-ehtoja.

11.5 Eurooppalaisista pk-yrityksistä vain kahdeksan prosenttia harjoittaa nykyisin liiketoimintaa toisessa jäsenvaltioissa. Yrityksistä 92 prosenttia on mikroyrityksiä (12), jotka toimivat hyvin monenlaisilla markkinoilla. Kyseisten yritysten erityistarpeet on otettava nykyistä enemmän huomioon eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa (Small Business Act).

11.6 Kirjankustannusalalle on ominaista se, että sen taloudellinen itsenäisyys perustuu suhteellisen pieneen menekkikirjojen määrään. Niiden avulla puolestaan tuetaan taloudellisesti kannattamattomampia mutta kulttuurisesti ja yhteiskunnallisesti olennaisia kirjallisuuden lajeja.

11.7 Pienet ja keskisuuret kustantamot tarvitsevat taloudellista ja organisatorista tukea, koska valtavirrasta poikkeavan kirjallisuuden kustannusmalli on harvoin taloudellisesti kannattava. Useimmilla pienillä ja keskisuurilla kustantamoilla ei myöskään ole resursseja esittää toteutuskelpoisia ehdotuksia EU:n T&K-rahoituksen saamiseksi.

11.8 ETSK painottaa entistä yhtenäisempien palvelujen sisämarkkinoiden merkitystä Eurooppa 2020 -strategiassa (13). Tämä on tarpeen, jotta edistetään kustannusalan yritysten – myös pk-yritysten – kasvua ja autetaan niitä luomaan uusia työpaikkoja.

Bryssel 25. huhtikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 2020 lopullinen.

(2) ETSK:n lausunto aiheesta ”Immateriaalioikeudet/ OHIM”, EUVL C 376, 22.12.2011, s. 62.

(3) Neuvoston päätöslauselma, 25.9.2008 (EUVL C 253, 4.10.2008).

(4) Komission 11. syyskuuta 2009 antama tiedonanto aiheesta ”Immateriaalioikeuksien valvonnan tehostaminen sisämarkkinoilla” COM(2009) 467 final.

(5) ETSK:n lausunto aiheesta ”Immateriaalioikeudet/ OHIM”, EUVL C 376, 22.12.2011, s. 62.

(6) Euroopan komissio, verotuksen ja tulliliiton pääosasto, Report on EU Customs Enforcement of Intellectual Property Rights – 2009, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/statistics_2009.pdf. Technopolis (2007), Effects of Counterfeiting on EU SMEs, http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf. http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. ETSK:n lausunto aiheesta ”Immateriaalioikeudet/ OHIM”, EUVL C 376, 22.12.2011, s. 62.

(7) Eurooppa 2020 -strategia: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, 3.3.2010.

(8) ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi orpoteosten tietyistä sallituista käyttötarkoituksista”, EYVL C 376, 22.12.2011, s. 66.

(9) ETSK:n lausunto aiheesta ”Immateriaalioikeudet/ OHIM”, EUVL C 376, 22.12.2011, s. 62.

(10) ETSK:n lausunto aiheesta ”Miten tukea pk-yritysten sopeutumista maailmanmarkkinoiden muutoksiin?”, EUVL C 255, 22.9.2010, s. 24–30.

(11) ETSK:n lausunto aiheesta ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 17.

(12) ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu”, EUVL C 376, 22.12.2011, s. 51.

(13) ETSK:n lausunto aiheesta ”Palvelujen sisämarkkinat toimivammiksi”, EUVL C 318, 29.10.2011, s. 109–112.