Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta tehdyn päätöksen N:o 253/2000/EY muuttamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toinen vaihe [1] kattaa vuodet 2000-2006, ja sitä sovelletaan viiteentoista jäsenvaltioon, Euroopan talousalueen maihin ja ehdokasmaihin Bulgariaan, Kyprokseen, Latviaan, Liettuaan, Maltaan, Puolaan, Romaniaan, Slovakiaan, Sloveniaan, Tsekkiin, Turkkiin [2], Unkariin ja Viroon.

[1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta, EYVL L 28, 3.2.2000.

[2] Turkin odotetaan osallistuvan ohjelmaan vuodesta 2003 alkaen.

2. Ohjelmalla on neljä tavoitetta:

- vahvistetaan koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta, lisätään valtioiden rajat ylittäviä koulutusmahdollisuuksia ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutusalalla

- edistetään Euroopan unionin kielten määrällistä ja laadullista osaamista

- edistetään yhteistyötä ja liikkuvuutta koulutusalalla

- edistetään opetusmenetelmien ja -materiaalien kehittämiseen liittyvää innovaatiotoimintaa.

3. Sokrates-ohjelma yhdistää merkittävällä tavalla Euroopan unionia ja sen kansalaisia koulutussektorilla. Koulutussektori kattaa unionissa noin 70 miljoonaa nuorta, joiden opettajina toimii yli 4,5 miljoonaa opettajaa, noin 12 miljoonaa opiskelijaa yli 5 000:ssa korkea-asteen koulutuslaitoksessa ja miljoonia koko- tai osa-aikaisesti opiskelevia aikuisopiskelijoita.

4. Ohjelma on avainasemassa myös laajentumisprosessissa. Sokrates-ohjelma on vuodesta 1997 ollut keskeinen osa ehdokasmaiden liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja se on antanut kyseisten maiden ihmisille ja oppilaitoksille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä Euroopan unionista peräisin olevien kumppaneiden kanssa ja saada kokemuksia yhteisön työskentelytavoista.

5. Sokrates-ohjelman koulutusyhteistyö auttaa korkealaatuisten henkilöresurssien kehittämisessä, joka on työllisyyden ja kilpailukyvyn parantamisen ja taloudellisen kasvun lisäämisen keskeinen tekijä, ja se on siksi tärkeässä asemassa, kun Euroopan unioni pyrkii saavuttamaan Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemän tavoitteen, jonka mukaan unionista on "tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta" [3].

[3] Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien 5 kohta.

6. Suuri osa Sokrates-ohjelmasta tuettavasta toiminnasta jakautuu kahteen päätyyppiin: 1) henkilöiden liikkuvuuteen, joiden yhteydessä myönnetään apurahoja kumppanimaassa opiskelusta tai opettamista aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, ja 2) hankkeisiin, joissa yleensä ainakin kolmesta eri osallistujamaasta peräisin olevien kolmen oppilaitoksen muodostamat yhteistyökumppanuudet työskentelevät yhdessä saavuttaakseen tietyn tavoitteen, esimerkiksi kehittävät yhteisen opetusohjelman.

7. Sokrates-ohjelman toiminnat ovat joko "keskitettyjä" toimintoja, joissa komissio vastaa haku-, valinta- ja sopimusmenettelyistä, tai "hajautettuja" toimintoja, joissa haku-, valinta- ja sopimusmenettelyistä vastaavat osallistujamaiden viranomaiset kansallisten toimistojen kautta.

8. Henkilökohtaiset liikkuvuusapurahat hallinnoidaan kaikki hajautetusti kansallisten toimistojen kautta. Hankkeet voidaan hallinnoida joko keskitetysti tai hajautetusti niitä koskevan ohjelman toiminnan vaatimusten mukaan. Hajautettuja hankkeita on huomattavasti enemmän, ja niitä toteutetaan seuraavien Sokrates-ohjelman kahden toiminnan yhteydessä: Comenius 1 (koulujen väliset kumppanuudet) ja Grundtvig 2 (oppimiskumppanuudet).

9. Koulujen välisiä Comenius-kumppanuuksia voidaan toteuttaa kolmessa muodossa:

- Comenius-kouluhankkeet, jotka tarjoavat vähintään kolmesta osallistujamaasta tuleville oppilaille ja opettajille tilaisuuden työstää yhdessä yhtä tai useampaa kaikkia kiinnostavaa aihetta eri oppiaineiden ja tieteenalojen rajat ylittävällä tavalla osana normaalia koulutyötä.

- Comenius-kielihankkeet, joissa vähintään 10 vähintään 14-vuotiasta nuorta kahden osallistujamaan yhteistyökouluista oppii kieliä työstämällä kaikkia kiinnostavaa aihetta yhdessä ja joihin sisältyy vähintään 14 vuorokautta kestävä vastavuoroinen oppilasvaihto.

- Koulujen kehittämistä koskevat Comenius-hankkeet, jotka antavat koulujen rehtoreille ja opettajille tilaisuuden kehittää yhdessä omiin tarpeisiinsa soveltuvia menetelmiä ja lähestymistapoja sekä kokeilla ja toteuttaa tehokkaimpia käytännöllisiä ja pedagogisia menettelytapoja kouluissa vähintään kolmessa osallistujamaassa.

10. Grundtvig-oppimiskumppanuudet tarjoavat puitteet aikuiskoulutuksen alalla toimivien organisaatioiden pienimuotoisille yhteistyöhankkeille. Näissä oppimiskumppanuuksissa kouluttajat ja opiskelijat vähintään kolmesta osallistujamaasta työskentelevät yhteistyöorganisaatioiden yhteistä etua koskevan aiheen parissa vaihtaen kokemuksia, toimintatapoja ja menetelmiä.

11. Viimeisimmät tilastotiedot ovat vuodelta 2000, ja tuolloin noin 10 300 koululla oli koulujen välistä kumppanuutta koskeva sopimus kansallisen toimistonsa kanssa (8 800 kouluhanketta ja 1 500 kielihanketta [4]; koulujen kehittämistä koskevat hankkeet ja Grundtvig 2 -hankkeet aloitettiin vasta vuonna 2001). Kouluhankkeeseen osallistuvalle koululle myönnetty avustus oli vuonna 2000 keskimäärin noin 2 750 euroa, ja kielihankkeen osalta vastaava tuki oli noin 6 750 euroa. Grundtvig 2-hankkeita alettiin toteuttaa vasta vuonna 2001. Alustavien tietojen mukaan avustuksia myönnettiin 487, ja niiden arvo oli keskimäärin 8 700 euroa.

[4] Vuosi 2000 oli siirtymävuosi, jonka aikana siirryttiin Sokrates-ohjelman ensimmäisestä vaiheesta sen toiseen vaiheeseen. Kyseisiä hankkeita nimitettiin tuolloin eurooppalaisiksi koulutushankkeiksi (Comeniuksen toimintamuoto 1) ja yhteisiksi koulutushankkeiksi (Linguan toimintamuoto E). Hankkeita alettiin nimittää Comenius-kouluhankkeiksi ja -kielihankkeiksi Sokrates-ohjelman toisessa vaiheessa, mutta niiden toimintaa hallinnoivat säännöt pysyivät samoina.

12. Sekä Comenius 1- että Grundtvig 2 -hankkeiden toteuttamista koskevien sopimusehtojen mukaan henkilöstökustannukset eivät ole tukikelpoisia ja yhteisön tuki voi kattaa enintään 100 prosenttia hankkeen välittömistä kustannuksista. Koska hankkeen toimia ei voida toteuttaa ilman edunsaajalaitoksen palkkaaman henkilöstön työpanosta, yhteisrahoitus varmistuu, eikä tuen taso voi olla 100:aa prosenttia kokonaiskustannuksista (toisin sanoen välittömien kustannusten ja henkilöstökustannusten yhteismäärästä). Comenius 1- ja Grundtvig 2 -hankkeille annettavissa avustuksissa noudatetaan siis yhteisrahoitusperiaatetta.

13. Sokrates-ohjelman toisesta vaiheesta tehdyssä päätöksessä [5] kuitenkin säädetään, että hankkeelle myönnettävän avustuksen määrä saa yleensä olla enintään 75 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. On syytä huomata, että Sokrates-ohjelman ensimmäisestä vaiheesta tehdyssä päätöksessä [6] ei säädetty yhteisrahoituksen vähimmäistasosta.

[5] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000 (EYVL L 28, 3.2.2000, s. 14).

[6] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 819/95/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995 (EYVL L 87, 20.4.1995, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 576/98/EY (EYVL L 77, 14.3.1998, s. 1).

14. Edunsaajien kansallisille toimistoille toimittamista alustavista rahoitustiedoista käy ilmi, että yleensä ottaen Comenius 1- ja Grundtvig 2 -hankkeiden toteuttamisen yhteydessä henkilöstökustannusten osuus on reilusti yli 25 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Ainoat tapaukset, joissa ei ehkä päästä kyseiseen tasoon, ovat hankkeet joissakin ehdokasmaissa, koska niissä edunsaajalaitosten palkkaaman henkilöstön palkkataso on huomattavasti Euroopan keskiarvoa matalampi, kun taas kansainvälisiin liikkuvuustoimintoihin liittyvät välittömät kustannukset riippuvat kansainvälisistä matkoista aiheutuvista kustannuksista ja oleskelukustannuksista kohdemaissa. [7] Tällaisissa tapauksissa olisi täysin perusteltua myöntää 75 prosentin tasoa suurempi tuki, koska tilanne johtuu taloudellisista erityisolosuhteista ja koska yhteisön toimintalinjana on tuen kohdistaminen ehdokasmaihin.

[7] Kansainvälisen ammattiluokituksen (International Standard Classification of Occupations) mukaan ryhmään 2 kuuluvan henkilöstön (erityisasiantuntijat opettajat ja opetusalan erityisasiantuntijat mukaan luettuina) palkkataso Bulgariassa, Virossa, Liettuassa ja Slovakiassa oli alle 40 prosenttia EU:n keskiarvosta (ISCO-88 (COM)).

15. Vaikka siis jo ennakkoon on ilmeistä, että Comenius 1- ja Grundtvig 2 -hankkeiden täytäntöönpanossa noudatetaan Sokrates-ohjelmasta tehdyn päätöksen vaatimusta, jonka mukaan hankkeelle myönnettävän avustuksen taso ei yleensä saisi ylittää 75 prosentin tasoa, kaikilta edunsaajilta olisi vaadittava henkilöstökustannusten kirjaamista toteutus- ja raportointivaiheissa ja tositteiden säilyttämistä tilintarkastusta varten, jotta voidaan kartoittaa tarkasti, missä hankkeissa kyseistä rajaa noudatetaan ja missä hankkeissa sitä ei noudateta.

16. Tällaisen vaatimuksen käyttöönotto johtaisi siihen, että edunsaajien olisi tehtävä huomattavasti enemmän hallinnollista työtä osoittaakseen päätöksen mukaisten teknisten sääntöjen noudattamisen ilman, että heille koituisi tästä konkreettisia etuja. Edunsaajat ovat yleensä pieniä laitoksia, esimerkiksi perus- tai keskiasteen kouluja, joilla on vain vähän hallinnollista kapasiteettia ja kokemusta kansainvälisen hankkeen hallinnoinnista. Tällaisen huomattavan hallinnollisen lisätaakan sälyttäminen laitoksille vähentäisi ohjelmaan osallistumista, vaikeuttaisi uusien laitosten mukaantuloa Sokrates-ohjelmaan ja estäisi siten ohjelmaa saavuttamasta edellä 2 kohdassa kuvattuja tärkeitä tavoitteita. Sokrates-komitean jäsenvaltiot ja Sokrates-ohjelman kansalliset toimistot ovat esittäneet valituksia oppilaitosten puolesta ja Euroopan parlamentti on ilmaissut olevansa huolissaan tällaisesta muutosmahdollisuudesta.

17. On syytä huomata, että jo Sokrates-ohjelman ensimmäisessä vaiheessa hallintotaakkaa pidettiin suhteettoman raskaana verrattuna asiaan liittyvien rahasummien pienuuteen, ja tämä oli esteenä ohjelmaan osallistumiselle. [8] Ehkäisevä vaikutus on erityisen voimakas pienten laitosten, esimerkiksi perusasteen koulujen, piirissä. Jos käyttöön otettaisiin henkilöstökustannusten kirjaamista koskeva uusi vaatimus, ehkäisevä vaikutus voimistuisi huomattavasti.

[8] Ks. Komission loppukertomus Sokrates-toimintaohjelman toteuttamisesta vuosina 1995-1999, KOM(2001) 75 lopullinen, 1.7 kohta, sekä Ulrich Teichler, Jean Gordon ja Friedhelm Maiworm, Sokrates 2000 Evaluation Study, Kassel 2000, s. 339.

18. Hallinnollisten vaatimusten lisääminen olisi myös vastoin Euroopan parlamentin ja neuvoston tukemaa komission virallista sitoumusta yksinkertaistaa menettelyjä ja suhteuttaa niitä tavoitteeseen, kuten komission uudistamista käsittelevässä valkoisessa kirjassa ja hyvää hallintotapaa koskevissa komission toimintasäännöissä todetaan. [9]

[9] Komission uudistaminen: valkoinen kirja, KOM(2000) 200 lopullinen/2, s. 8.

19. Euroopan parlamentti ilmaisi Sokrates-ohjelman täytäntöönpanoa koskevassa mietinnössään [10] huolensa ohjelman hakijoille aiheuttamasta hallinnollisesta rasitteesta, joka on erityisen raskas varsinkin pienten tukien kuten Comenius 1- ja Grundtvig 2 -tukien osalta. [11] Mietinnössä suositellaan yhteisrahoitusvaatimuksen virallista poistamista pienten tukien yhteydessä ja nopeutetun hakumenettelyn käyttöönottoa. [12]

[10] Mietintö Sokrates-toimintaohjelman toteuttamisesta, A5-0021/2002 lopullinen.

[11] Edellä mainittu asiakirja, s. 12.

[12] Edellä mainittu asiakirja, s. 7 ja 12.

20. Komission ehdottama Sokrates-päätöksen muutos poistaisi hankkeille myönnettävien tukien osalta vaatimuksen osoittaa vähintään 25 prosentin yhteisrahoitus. Muutos mahdollistaisi sen, että tuensaajat voisivat edelleen tehdä hakemukset ja raportit pelkästään välittömien kustannusten perusteella, eikä niiden lisäksi tarvitsisi pitää kirjaa palkkaamansa henkilöstön osuudesta hankkeen toteuttamiseen. Muutos on puhtaasti tekninen. Sillä ei ole vaikutuksia rahoitukseen tai henkilöstöön. Se ei ole merkki tukien myöntämistä tällaisille hankkeille koskevan komission toimintalinjan muutoksesta. Muutos ei myöskään merkitse sitä, että luovuttaisiin varainhoitoasetuksen tarkistusluonnoksessa ilmaistusta periaatteesta, jonka mukaan yhteisön tuen myöntämiseen tulisi aina sisältyä yhteisrahoitus; yhteisrahoitushan taataan siinä, että henkilöstö osallistuu hankkeiden toteuttamiseen.

2002/0101 (COD)

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta tehdyn päätöksen N:o 253/2000/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen [13],

[13] EYVL C

ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [14],

[14] EYVL C

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [15],

[15] EYVL C

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [16],

[16] EYVL C

sekä katsovat seuraavaa:

1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY [17] liitteessä olevan IV osan B kohdan 2 alakohdassa vahvistetaan, että yhteisön rahoitusosuus ohjelmasta rahoitettavaksi valitun hankkeen toteuttamisen kokonaiskustannuksista on yleensä enintään 75 prosenttia, täydentäviä toimenpiteitä lukuun ottamatta.

[17] EYVL L 28, 3.2.2000, 1.

2) Yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 14 päivänä maaliskuuta 1995 N:o 819/95/EY [18] ei säädetä yhteisrahoituksen vähimmäistasosta.

[18] EYVL L 87, 20.4.1995, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 68/2000/EY (EYVL L 10, 14.1.2000, s. 1).

3) Ohjelman hajautettuihin toimintoihin kuuluvia hankkeita ei voida toteuttaa ilman merkittävää panosta, jonka hankekumppanuuteen osallistuvat organisaatiot tuovat hankkeeseen henkilöstönsä suorittaman työn ja infrastruktuuria tukevien toimien muodossa. Näille hankkeille myönnettävästä yhteisön tuesta ei tueta tällaisen henkilöstön työpanoksesta aiheutuvia kustannuksia, mutta tuki voi kattaa enintään 100 prosenttia hankkeen toteuttamisen yhteydessä aiheutuneista muista kustannuksista.

4) Hankkeiden kohderyhmänä ovat lähinnä pienet laitokset kuten koulut ja aikuiskoulutuskeskukset, joiden hallintoresurssit ovat yleensä pienet.

5) Yhteisö ei ole aiemmin vaatinut hajautettuihin toimintoihin kuuluviin hankkeisiin osallistuvia laitoksia antamaan tietoja kustannuksista, jotka aiheutuvat laitosten palkkaaman henkilöstön työpanoksesta hankkeiden toteuttamiseen.

6) Ohjelman hajautettuihin toimintoihin kuuluville hankkeille yhteisön tukena myönnettävät rahamäärät ovat pieniä, ja niiden keskiarvo vuonna 2000 oli 3 315 euroa.

7) Euroopan parlamentti on Sokrates-ohjelman toteuttamisesta 28 päivänä helmikuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa ilmaissut huolensa pienten tukien saajille aiheutuvista suhteettoman raskaista hallintomenettelyistä varsinkin Comenius-toimen yhteydessä ja pyytänyt komissiota ehdottamaan lainsäädäntömuutoksia, jotka ovat tarpeen yhteisrahoitusvaatimuksen poistamiseksi näiden tukien osalta.

8) Komissio sitoutui kirjassaan Komission uudistaminen - Valkoinen kirja - Osa II - Toimintasuunnitelma [19] parantamaan ja yksinkertaistamaan sisäisiä ja ulkoisia menettelyjään, jotka liittyvät muihin toimielimiin, jäsenvaltioihin ja kansalaisiin.

[19] KOM(2000) 200 lopullinen/2.

9) Olisi epäjohdonmukaista yksinkertaistamis- ja suhteellisuusperiaatteiden kanssa ottaa käyttöön uusi vaatimus, jonka mukaan hajautettuihin toimintoihin kuuluviin hankkeisiin osallistuvien laitosten on pidettävä kirjaa palkkaamansa henkilöstön hankkeiden toteuttamiseen antamasta työpanoksesta, ainoastaan siksi että voidaan osoittaa, että yhteisön tuki on yleensä enintään 75 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.

10) Sen vuoksi on tarpeen muuttaa päätöksen N:o 253/2000/EY liitteessä olevan IV osan B kohdan 2 alakohdan määräystä, jotta yhteisrahoitusvaatimuksen soveltamiseen saataisiin asianmukaista joustavuutta,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan päätöksen N:o 253/2000/EY liitteessä olevan IV osan B kohdan 2 alakohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

"Yleisenä periaatteena on, että yhteisön tukea myönnetään tämän ohjelman mukaisiin hankkeisiin siten, että tuki kattaa osittain kyseisten toimien toteuttamisen kannalta välttämättömiksi arvioidut kustannukset enintään kolmen vuoden ajan ja edellyttäen, että saavutettua edistystä arvioidaan säännöllisin väliajoin. Yhteisrahoitusperiaatteen mukaisesti edunsaaja voi suorittaa osuutensa antamalla käyttöön hankkeen toteuttamiseksi tarvittavan henkilöstön ja/tai infrastruktuurin. Tukea voidaan myöntää etukäteen asianomaiseen hankkeeseen liittyvien valmistelevien vierailujen mahdollistamiseksi."

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja Puheenjohtaja