Ehdotus neuvoston päätös Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä /* KOM/2006/0581 lopull. - ACC 2006/0186 */





FI Bryssel 5.10.2006 KOM(2006) 581 lopullinen 2006/0186 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Tämä EU:n ja Yhdysvaltain välinen sopimus sisältää määräyksiä, joilla koordinoidaan toimistolaitteiden (tietokoneet, näyttölaitteet, tulostimet, kopiokoneet, faksit jne.) energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevia ohjelmia laitteiden energiatehokkuuden edistämiseksi luomatta kaupan esteitä. 2. Tämä uusi sopimus rakentuu edellisen toimistolaitteiden energiamerkintöjä koskevan yhteisen vapaaehtoisen ohjelman – Energy Star -ohjelman – täytäntöönpanon ensimmäisestä vaiheesta saaduille kokemuksille. Edellinen ohjelma perustui vuonna 2000 allekirjoitettuun ensimmäiseen EY:n ja Yhdysvaltain väliseen sopimukseen [1]. 3. Komission suosituksessa neuvostolle neuvottelujen aloittamisesta toisen Energy Star -sopimuksen tekemiseksi [2] ja komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Energy Star -ohjelman täytäntöönpanosta Euroopan yhteisössä ensimmäisellä ohjelmakaudella [3] esitetään yksityiskohtaiset perustelut uuden sopimuksen tekemiselle Energy Star -ohjelman jatkamiseksi toisen viisivuotiskauden ajaksi. Uusi sopimus on tämän päätöksen liitteenä. Sopimuksen pääkohdat esitetään seuraavassa yhteenvedonomaisesti: · Tehokas energiankäyttö on yksi kestävän energiapolitiikan peruspilareista EY:ssä. Energiatehokkuutta käsittelevässä komission vihreässä kirjassa [4] mainitaan seuraavat seikat tehokkaan energiankäytön tärkeimpinä etuina: Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn turvaaminen pienentyneiden energiakustannusten ansiosta; ympäristönsuojelu energiankäytöstä johtuvien hiilidioksidipäästöjen vähenemisen ansiosta; energian toimitusvarmuus, kun energian kysyntä laskee, mikä myös vähentää riippuvuutta energian tuonnista. · Toimistolaitteiden sähkönkulutus muodostaa merkittävän osuuden sähkönkulutuksesta Euroopan yhteisössä. Jos toimenpiteisiin ei ryhdytä, kulutus voisi kasvaa toimistolaitteiden toimintojen lisääntyessä ja niiden määrän kasvaessa toimistoissa ja kotitalouksissa. Vihreässä kirjassa asetettujen energiatehokkuustavoitteiden saavuttamiseksi toimistolaitteiden energiatehokkuutta on parannettava edelleen. · EY:n Energy Star -ohjelman puitteissa voidaan koordinoida EY:n jäsenvaltioiden kansallisia toimia, joilla ne pyrkivät parantamaan toimistolaitteiden energiatehokkuutta. Koordinoitua lähestymistapaa tarvitaan minimoimaan teollisuuteen ja kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset, sillä kansalliset koordinoimattomat vaatimukset aiheuttaisivat toimistolaitteiden valmistajille ja kaupalle ja siten myös niiden ostajille ja käyttäjille lisäkustannuksia. · Koska toimistolaitteiden markkinat ovat maailmanlaajuiset, energiatehokkuuden optimointiin tähtäävät toimet olisi toteutettava maailmanlaajuisten kumppaneiden ja päätöksentekijöiden kanssa. Yhdenmukaisella lähestymistavalla pienennetään ohjelman täytäntöönpanokustannuksia ja vältetään kuluttajien keskuudessa syntyvä epätietoisuus. Energy Star -ohjelma tarjoaa puitteet toimistolaitteiden energiatehokkuuden parantamistoimenpiteiden koordinoinnille Yhdysvaltain, Japanin ja muiden merkittävien markkinatoimijoiden kanssa. Sen vuoksi Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston omistama Energy Star -ohjelma, jota Euroopan komissio hallinnoi EY:n ja ETA:n osalta, on luonnollinen perusta toimenpiteille, joiden tavoitteena on parantaa toimistolaitteiden energiatehokkuutta merkintöjen avulla. · Vapaaehtoinen Energy Star -ohjelma on hyväksytty laajalti valmistajien keskuudessa. Lisäksi sillä on Yhdysvalloissa tärkeä merkitys julkisten hankintojen yhteydessä, koska niissä on noudatettava ohjelman teknisiä vaatimuksia. Tällä kannustetaan valmistajia saattamaan markkinoille ohjelman vaatimukset täyttäviä laitteita. Tämä puolestaan muuttaa markkinoita energiatehokkaampien tuotteiden suuntaan, mistä voitaisiin saada merkittäviä energiansäästöjä, jos tekniset vaatimukset ovat vaativia (esim. kattavat 25 prosenttia malleista) perusteita asetettaessa. Komissio katsoo, että eurooppalaiset asiantuntijat antavat merkittävän panoksen johdonmukaisten ja tiukkojen teknisten vaatimusten kehittämiseen. · Komissio ja EY:n Energy Star -lautakunta katsovat, että Energy Star -ohjelma on parantanut merkittävästi yhteisössä myytyjen toimistolaitteiden energiatehokkuutta. Tämä arvio on laadullinen, koska ohjelman täytäntöönpanosta yhteisössä vuosina 2001–2006 saatuja energiansäästöjä ei voida arvioida määrällisesti. Vielä on kuitenkin olemassa erittäin hyvät mahdollisuudet parantaa näiden laitteiden energiatehokkuutta kustannustehokkaalla tavalla. Innovointi ja tuotteiden kehittyminen on kuitenkin nopeaa, joten käytettävien välineiden on oltava joustavia. Vapaaehtoiset merkintäjärjestelmät ovat esimerkki joustavista välineistä, joita voidaan sujuvasti mukauttaa teknologian ja markkinoiden kehitykseen. · Ohjelma lisää toimistolaitemarkkinoiden avoimuutta erityisesti toimistolaitteiden energiatehokkuuden osalta. Tämä on edellytyksenä toimille, joilla kuluttajia, palvelusektoria ja julkisista hankinnoista vastaavia viranomaisia motivoidaan ottamaan hankintapäätöksissään huomioon laitteiden energiatehokkuus ja niiden omistamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset, sähkökustannukset mukaan luettuina. Komission hallinnoimaa Energy Star -tietokantaa voidaan käyttää perustana kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten toimissa, joilla edistetään erityisen energiatehokkaiden laitteiden käyttöä. 4. Kuten neuvoston komissiolle antamissa neuvotteluohjeissa edellytetään, uuden sopimuksen I artiklan 4 kohtaan sisältyy määräys, että yhteisten teknisten vaatimusten (Energy Star -merkin saamisen edellytyksenä olevien energiatehokkuuskriteerien) on oltava vaativia. Tämä on ehdoton edellytys toimistolaitteiden energiatehokkuuden todelliselle edistämiselle. 5. Uuden sopimuksen liite C sisältää tietokonenäyttöjen ja kuvantamislaitteiden (kopiokoneet, tulostimet, faksit jne.) vaativat ja innovatiiviset yhteiset tekniset vaatimukset, jotka koskevat sekä valmiustilan että käytön aikaista energiankulutusta. Arvioiden mukaan kuvantamislaitteiden uusilla yhteisillä teknisillä vaatimuksilla voidaan säästää seuraavien kolmen vuoden aikana EU:n 25 jäsenvaltiossa noin 17 TWh [5]. Tietokoneille laaditaan parhaillaan uusia yhteisiä teknisiä vaatimuksia, ja ne on määrä saattaa voimaan vuonna 2007. Ne voidaan liittää sopimukseen ohjelman hallintoyksikköinä toimivien komission ja Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston keskinäisellä sopimuksella. 6. Energy Star -sopimuksen uusimisen perusteluista käydyissä kuulemisissa EY:n Energy Star -lautakunta (neuvoa-antava elin, joka koostuu jäsenvaltioiden ja teollisuuden sekä ympäristö- ja kuluttaja-asioita käsittelevien kansalaisjärjestöjen edustajista) edellytti, että Energy Star -ohjelman täytäntöönpanoa olisi tehostettava yhteisössä, jos sopimus uusitaan. Koska EY:n Energy Star -lautakuntaa kuullaan kaikista Energy Star -ohjelmaan liittyvistä näkökohdista ja järjestelmä on luonteeltaan vapaaehtoinen, komission mielestä ei ole tarpeen kuulla neuvoston 133-erityiskomiteaa sopimuksen teknisten liitteiden muuttamiseen liittyvissä asioissa. Tällainen kuuleminen viivyttäisi menettelyä tarpeettomasti ja hidastaisi uusien teknisten kriteerien käyttöönottoa, millä olisi ohjelman tehoa heikentävä vaikutus. 7. Neuvoston komissiolle antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti ehdotetaan, että hallintoyksiköt voivat muuttaa liitteitä A (Energy Star -tunnus) ja B (tunnuksen käyttöohjeet) uuden sopimuksen IX artiklan mukaisesti, jotta tunnusta olisi helpompi mukauttaa markkinoinnin vaatimalla tavalla. 8. Euroopan parlamentille on tiedotettu Energy Star -sopimuksesta käytävistä neuvotteluista teollisuus-, tutkimus- ja energia-asioiden valiokunnan kokouksessa 30. toukokuuta 2006. 9. Tämän päätösluonnoksen yhteydessä toimitetaan myös ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Energy Star -sopimuksen täytäntöönpanosta yhteisössä. 10. Tällä sopimuksella ei ole taloudellisia vaikutuksia Euroopan yhteisön talousarvioon. 2006/0186 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 4 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvoston päätös komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut Amerikan yhdysvaltain hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen tekemiseksi toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta tehtiin 5 päivänä toukokuuta 2006 [6]. (2) Neuvottelut on saatu päätökseen ja molemmat sopimuspuolet parafoivat Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen toimistolaitteiden energiatehokkuutta koskevien merkintöjen yhteensovittamista koskevasta ohjelmasta jäljempänä ’sopimus’, 7 päivänä kesäkuuta 2006. (3) Sopimuksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi olisi otettava käyttöön asianmukaisia yhteisön sisäisiä menettelyjä. (4) Toimistolaitteiden markkinat kehittyvät nopeasti. On olennaisen tärkeää arvioida säännöllisin väliajoin uudelleen mahdollisuuksia maksimoida energiansäästöt ja ympäristöhyödyt piristämällä energiatehokkaiden tuotantoa ja kysyntää. Näin ollen on tarpeen antaa komissiolle, jota auttaa jäsenvaltioiden ja kaikkien asianosaisten edustajista koostuva neuvoa-antava lautakunta, oikeudet arvioida säännöllisesti uudelleen ja parantaa sopimuksen liitteessä C vahvistettuja toimistolaitteiden yhteisiä vaatimuksia ja tehdä sopimuksen täytäntöönpanoa koskevia tiettyjä päätöksiä, kuten sellaisia, jotka koskevat Energy Star -tunnuksen muotoa ja sen käytöstä annettuja ohjeita, jotka vahvistetaan liitteissä A ja B. (5) Sopimuksen täytäntöönpanoa olisi tarkasteltava uudelleen sopimuksen perusteella perustettavassa teknisessä toimikunnassa. (6) Sopimuspuolten olisi nimettävä hallintoyksikkö, ja sopimuksen muuttamista koskevat menettelyt olisi määriteltävä. (7) Sopimus olisi hyväksyttävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välinen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta tehty sopimus liitteineen. Sopimuksen teksti ja sen liitteet ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus, jotta ilmaistaan yhteisön suostumus sitoutua sopimukseen. 3 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa yhteisön puolesta sopimuksen XIV artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kirjallisen ilmoituksen. 4 artikla 1. Komissio edustaa Euroopan yhteisöä sopimuksen VII artiklalla tarkoitetussa teknisessä toimikunnassa kuultuaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2422/2001 perustetun Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan jäseniä. Euroopan yhteisön Energy Star -lautakuntaa kuultuaan komissio suorittaa sopimuksen VI artiklan 5 kohdassa, VII artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä IX artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tehtävät. 2. Sopimuksen liitteessä C vahvistetun toimistolaitteiden luettelon muuttamista koskevaa yhteisön kantaa valmistellessaan komissio ottaa huomioon Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunnan mahdollisesti antamat lausunnot. 3. Komissio määrittelee yhteisön kannan liitteen A (Energy Star -nimi ja yhteinen tunnus), liitteen B (Energy Star -nimen ja -tunnuksen asianmukaisesta käytöstä annetut ohjeet) ja liitteen C (yhteiset vaatimukset) muuttamista koskeviin hallintoyksikköjen päätöksiin kuultuaan Euroopan yhteisön Energy Star -lautakuntaa. 4. Kaikissa muissa tapauksissa sopimuspuolten tekemiä päätöksiä koskevan yhteisön kannan määrittelee komission ehdotuksesta neuvosto perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti. 5 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE . Amerikan yhdysvaltain hallituksen ja Euroopan yhteisön sopimus toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamisesta Amerikan yhdysvaltojen hallitus ja Euroopan yhteisö, jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka haluavat maksimoida energiansäästöt ja ympäristöhyödyt edistämällä energiatehokkaiden tuotteiden tuotantoa ja kysyntää, ottavat huomioon Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan 19 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn sopimuksen liitteineen, sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’vuoden 2000 sopimus’, ovat tyytyväisiä vuoden 2000 sopimuksen nojalla saavutettuun edistykseen, ovat vakuuttuneita siitä, että ENERGY STAR -ohjelmaa koskevien yhteisten ponnistelujen jatkamisella saadaan lisähyötyjä, ovat sopineet seuraavaa: I artikla Yleiset periaatteet 1. Sopimuspuolet käyttävät yhteisiä energiatehokkuusvaatimuksia ja yhteistä tunnusta asettaessaan valmistajille johdonmukaisia tavoitteita ja pyrkivät näin saamaan parhaan mahdollisen tehon valmistajien yksittäisistä tämäntyyppisten tuotteitten tarjontaan ja kysyntään liittyvistä toimista. 2. Sopimuspuolet käyttävät yhteistä tunnusta liitteessä C lueteltujen energiatehokkaiksi määritettyjen tuotetyyppien tunnistamisessa. 3. Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että yhteisillä vaatimuksilla edistetään tehokkuuden jatkuvaa parantumista ja otetaan huomioon markkinoiden kehittyneimmät tekniset käytännöt. 4. Yhteiset vaatimukset pyritään asettamaan siten, että ainoastaan 25 prosenttia malleista, joista on vaatimuksia laadittaessa saatavissa tietoja, täyttävät kyseiset vaatimukset, ottaen huomioon myös muut tekijät. 5. Sopimuspuolet pyrkivät huolehtimaan siitä, että kuluttajilla on mahdollisuus tunnistaa tehokkaat tuotteet markkinoilla merkinnän perusteella. II artikla Suhde vuoden 2000 sopimukseen Tämä sopimus korvaa vuoden 2000 sopimuksen kokonaisuudessaan. III artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa tarkoitetaan: a) ’ENERGY STAR’ -merkillä liitteessä A kuvattua Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston omistamaa palvelumerkkiä; b) ’yhteisellä tunnuksella’ liitteessä A kuvattua Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston omistamaa sertifiointitunnusta; c) ’ENERGY STAR –tunnuksilla’ nimeä ’ENERGY STAR’ sekä yhteistä tunnusta samoin kuin kaikkia näiden tunnusten uusia tai muunneltuja esitystapoja, joita tämän sopimuksen määritelmien mukaiset hallintoyksiköt tai ohjelman osanottajat voivat kehittää tai joiksi kyseiset yksiköt tai osanottajat voivat ne muuttaa; ENERGY STAR -tunnuksena pidetään myös liitteessä A tarkoitettua merkkiä tai merkintää; d) ’ENERGY STAR –merkintäohjelmalla’ hallintoyksikön hallinnoimaa ohjelmaa, jossa käytetään yhteisiä energiatehokkuuden kriteerejä, tunnuksia ja ohjeita tietyille tuotetyypeille; e) ’ohjelman osanottajilla’ valmistajia, myyjiä tai jälleenmyyjiä, jotka myyvät tiettyjä ENERGY STAR -merkintäohjelman vaatimukset täyttäviä, energiatehokkaita tuotteita ja jotka ovat päättäneet osallistua ENERGY STAR -merkintäohjelmaan joko rekisteröidyttyään osallistujaksi tai tehtyään sopimuksen jommankumman sopimuspuolen hallintoyksikön kanssa; f) ’yhteisillä vaatimuksilla’ niitä liitteessä C lueteltuja tuotteen energiankäytön tehokkuuteen ja toimintaan liittyviä edellytyksiä – testausmenetelmät mukaan luettuna – joita hallintoyksiköt ja ohjelman osanottajat käyttävät selvittäessään, onko jokin energiatehokas tuote yhteisen tunnuksen vaatimusten mukainen. IV artikla Hallintoyksiköt Kumpikin sopimuspuoli nimeää hallintoyksikön, joka on vastuussa tämän sopimuksen täytäntöönpanosta, jäljempänä ’hallintoyksiköt’. Euroopan yhteisö nimeää hallintoyksikökseen Euroopan yhteisöjen komission, jäljempänä ’komissio’. Amerikan yhdysvallat nimeää hallintoyksikökseen Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston. V artikla ENERGY STAR -merkintäohjelman hallinto 1. Kumpikin hallintoyksikkö vastaa liitteessä C lueteltuja energiatehokkaita tuotetyyppejä koskevan ENERGY STAR -merkintäohjelman hallinnoinnista tämän sopimuksen ehtojen ja sääntöjen mukaisesti. Ohjelman hallinnointiin kuuluu ohjelman vapaaehtoisten osanottajien rekisteröinti, ohjelman osanottajista ja vaatimustenmukaisista tuotteista laadittavien luettelojen ylläpito sekä liitteessä B annettujen ENERGY STAR -nimen ja yhteisen tunnuksen asianmukaisesta käytöstä annettujen ohjeitten noudattamisen valvonta. 2. ENERGY STAR -merkintäohjelmassa sovelletaan liitteessä C lueteltuja yhteisiä vaatimuksia. 3. Kun kukin hallintoyksikkö ryhtyy toimenpiteisiin kuluttajien opastamiseksi ENERGY STAR -tunnusten osalta, se noudattaa liitteessä B vahvistettuja ENERGY STAR -nimen ja yhteisen tunnuksen asianmukaisesta käytöstä annettuja ohjeita. 4. Kumpikin hallintoyksikkö vastaa tämän sopimuksen puitteissa toteuttamiensa toimien kustannuksista. VI artikla Osallistuminen ENERGY STAR -merkintäohjelmaan 1. Kaikki valmistajat, myyjät ja jälleenmyyjät voivat osallistua ENERGY STAR -merkintäohjelmaan rekisteröitymällä jommankumman osapuolen hallintoyksikön kautta ohjelman osanottajaksi. 2. Ohjelman osanottajat voivat käyttää yhteistä tunnusta niiden tuotteiden merkitsemiseen, jotka on testattu osanottajien omissa tiloissa tai riippumattomassa testauslaboratoriossa ja havaittu liitteessä C annettujen yhteisten vaatimusten mukaisiksi, ja voivat itse antaa tuotteelle vaatimustenmukaisuusvakuutuksen. 3. Sopimuspuolten hallintoyksiköt tunnustavat toisen sopimuspuolen hallintoyksikön toimittamat ENERGY STAR -merkintäohjelman osanottajien rekisteröinnit. 4. Helpottaakseen ENERGY STAR -merkintäohjelman osanottajien tunnustamista edellä 3 kohdassa mainitulla tavalla, hallintoyksiköt ovat yhteistyössä ylläpitääkseen yhteisiä luetteloja ohjelman osallistujista ja yhteisen tunnuksen vaatimukset täyttävistä tuotteista. 5. Sen estämättä, mitä 2 kohdassa määrätään itse annettavista vaatimustenmukaisuusvakuutuksista, kummallakin hallintoyksiköllä on oikeus testata tai muutoin tarkastaa alueellaan (kun kyse on komissiosta, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella) myytäviä tai myytyjä tuotteita halutessaan selvittää, onko tuotteet sertifioitu liitteessä C annettujen vaatimusten mukaisesti. Hallintoyksiköt varmistavat tiiviin keskinäisen yhteydenpidon ja yhteistyön avulla, että kaikki yhteisellä tunnuksella merkityt tuotteet vastaavat liitteessä C lueteltuja vaatimuksia. VII artikla Ohjelman koordinointi sopimuspuolten kesken 1. Sopimuspuolet perustavat tämän sopimuksen täytäntöönpanon tarkastelua varten teknisen toimikunnan, jonka muodostavat sopimuspuolten hallintoyksikköjen edustajat. 2. Tekninen toimikunta kokoontuu periaatteessa vuosittain hallintoyksikköjen pyynnöstä tarkastelemaan ENERGY STAR -merkintäohjelman toimintaa ja hallintoa, tämän sopimuksen liitteessä C lueteltuja yhteisiä vaatimuksia, ohjelmaan piiriin kuuluvia tuotteita sekä edistymistä tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa. 3. Ulkopuoliset tahot (esimerkiksi muut valtiot tai elinkeinoelämän edustajat) voivat osallistua teknisen toimikunnan kokouksiin tarkkailijoina, jolleivät hallintoyksiköt yhteisesti toisin sovi. VIII artikla ENERGY STAR -tunnusten rekisteröinti 1. ENERGY STAR -tunnusten omistaja, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto, on rekisteröinyt tunnukset Euroopan yhteisössä yhteisön tavaramerkkeinä. Komissio ei pyri rekisteröimään eikä saa rekisteröidä ENERGY STAR -tunnuksia tai niiden eri esitystapoja missään maassa. 2. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto pidättyy pitämästä suojan loukkaamisena tilannetta, jossa komissio tai komission rekisteröimä ohjelman osanottaja käyttää liitteessä A olevaa merkkiä tai tunnusta tämän sopimuksen määräysten mukaisesti. IX artikla Noudattamisen valvonta ja määräysten noudattamatta jättäminen 1. ENERGY STAR -tunnusten suojaamiseksi hallintoyksiköt varmistavat, että ENERGY STAR -tunnuksia käytetään asianmukaisesti hallintoyksikön alueella (kun kyse on komissiosta, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella). Hallintoyksiköt varmistavat, että käytössä on ainoastaan liitteessä A esitetyn muotoisia ENERGY STAR -tunnuksia. Hallintoyksiköt varmistavat lisäksi, että ENERGY STAR -tunnuksia käytetään ainoastaan liitteessä B ENERGY STAR -nimen ja yhteisen tunnuksen asianmukaisesta käytöstä annettujen ohjeiden mukaisella tavalla. 2. Kumpikin hallintoyksikkö varmistaa, että ohjelman osanottajia vastaan ryhdytään viipymättä asianmukaisiin toimiin, mikäli sen tiedossa on, että ohjelman osanottaja on käyttänyt tunnuksen suojaa loukkaavaa tunnusta tai on merkinnyt ENERGY STAR -tunnuksella tuotteen, joka ei vastaa liitteessä C annettuja yhteisiä vaatimuksia. Toimia ovat ainakin seuraavat: a) ohjelman osanottajalle ilmoitetaan kirjallisesti, ettei se ole noudattanut ENERGY STAR -merkintäohjelman vaatimuksia; b) kuullaan ohjelman osanottajaa ja laaditaan vaatimusten noudattamiseen tähtäävä suunnitelma; sekä c) jollei vaatimustenmukaisuuteen päästä, ohjelman osanottajan rekisteröinti peruutetaan tarvittaessa. 3. Kumpikin hallintoyksikkö varmistaa, että kaikki kohtuulliset toimet toteutetaan muun kuin ohjelman osanottajan harjoittaman ENERGY STAR -tunnusten luvattoman käytön tai tunnuksen suojaa loukkaavan tunnuksen käytön lopettamiseksi. Toimia ovat ainakin seuraavat: a) ENERGY STAR -tunnuksen käyttäjälle ilmoitetaan ENERGY STAR -merkintäohjelman vaatimuksista ja ENERGY STAR -nimen ja yhteisen tunnuksen asianmukaisesta käytöstä annetuista ohjeista. sekä b) käyttäjää kehotetaan ryhtymään ohjelman osanottajaksi ja rekisteröimään vaatimustenmukaiset tuotteet. 4. Kumpikin hallintoyksikkö ilmoittaa välittömästi toisen sopimuspuolen hallintoyksikölle tiedossaan olevasta ENERGY STAR -tunnusten loukkaamisesta samoin kuin loukkaamisen lopettamiseksi toteutetuista toimista. X artikla Menettelyt sopimuksen muuttamiseksi ja uusien liitteiden lisäämiseksi 1. Kumpikin hallintoyksikkö voi ehdottaa tämän sopimuksen muuttamista ja uusien liitteiden lisäämistä tähän sopimukseen. 2. Muutosehdotus tehdään kirjallisesti, ja siitä keskustellaan teknisen toimikunnan seuraavassa kokouksessa, edellyttäen, että ehdotus on toimitettu toiselle hallintoyksikölle vähintään kuusikymmentä päivää ennen toimikunnan kokousta. 3. Sopimuspuolet sopivat yhdessä tähän sopimukseen tehtävistä muutoksista ja uusien liitteitten liittämisestä sopimukseen. Muutokset liitteisiin A, B ja C tehdään XI ja XII artiklan määräysten mukaisesti. XI artikla Menettelyt liitteiden A ja B muuttamiseksi 1. Hallintoyksikön, joka haluaa muuttaa liitettä A tai liitettä B, on noudatettava X artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettuja menettelyjä. 2. Hallintoyksiköt sopivat yhdessä liitteiden A ja B muuttamisesta. XII artikla Menettelyt liitteen C muuttamiseksi 1. Jos hallintoyksikkö haluaa muuttaa liitettä C voimassa olevien vaatimusten tarkistamiseksi tai uuden tuotetyypin lisäämiseksi, hallintoyksikkö, jäljempänä ’ehdottava hallintoyksikkö’, toimii X artiklan 1 ja 2 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ja liittää ehdotukseensa seuraavat seikat: a) osoitus siitä, että tarkistamalla vaatimuksia tai lisäämällä uusi tuotetyyppi saataisiin aikaan huomattavia energiansäästöjä; b) soveltuvin osin eri virrankulutustiloja koskevat energiankulutusvaatimukset; c) tiedot tuotteen arvioinnissa käytettävistä standardoiduista testausmenetelmistä; d) näyttö siitä, että vapaasti saatavilla olevan patentoimattoman teknologian avulla olisi mahdollista säästää energiaa kustannustehokkaasti tuotteen toimintaa haittaamatta; e) arvio sellaisten tuotemallien määrästä, jotka vastaisivat ehdotettuja vaatimuksia, sekä arvio niiden markkinaosuudesta; f) tiedot niiden elinkeinoelämän ryhmien näkemyksistä, joihin ehdotettava muutos mahdollisesti vaikuttaa; sekä g) ehdotus uusien vaatimusten voimaantulopäiväksi ottaen huomioon tuotteitten elinkaaren ja tuotantosuunnitelmat. 2. Kummankin hallintoyksikön hyväksymät muutosehdotukset tulevat voimaan hallintoyksikköjen yhteisesti sopimana ajankohtana. 3. Jos toinen hallintoyksikkö katsoo otettuaan vastaan X artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti laaditun ehdotuksen, ettei ehdotus täytä edellä lueteltuja vaatimuksia, tai muutoin vastustaa ehdotusta, hallintoyksikkö, jäljempänä ”vastustava hallintoyksikkö”, ilmoittaa tästä ehdottavalle hallintoyksikölle (yleensä teknisen toimikunnan seuraavaan kokoukseen mennessä) kirjallisesti ja liittää ilmoitukseen käytettävissä olevat vastustamista perustelevat tiedot, joiden mukaan ehdotuksen hyväksymisellä olisi todennäköisesti seuraavia vaikutuksia: a) ehdotus antaisi yhdelle yritykselle tai yritysryhmälle suhteettoman ja perusteettoman markkina-aseman; b) ehdotus heikentäisi elinkeinoelämän yleistä osallistumista ENERGY STAR -merkintäohjelmaan; c) ehdotus olisi ristiriidassa vastustavan hallintoyksikön maan lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten kanssa; tai d) ehdotus aiheuttaisi raskaita teknisiä vaatimuksia. 4. Hallintoyksiköt pyrkivät parhaansa mukaan sopimaan ehdotetusta muutoksesta ehdotusta seuraavassa teknisen toimikunnan kokouksessa. Jos hallintoyksiköt eivät pysty sopimaan muutosehdotuksesta mainitussa teknisen toimikunnan kokouksessa, ne pyrkivät sopimaan asiasta kirjallisesti ennen teknisen toimikunnan seuraavaa kokousta. 5. Jos hallintoyksiköt eivät teknisen toimikunnan seuraavassa kokouksessa ole päässeet ehdotuksesta sopimukseen, ehdottava hallintoyksikkö peruuttaa ehdotuksensa, ja kun kyse on voimassa oleviin vaatimuksiin ehdotetuista tarkistuksista, vastaava tuotetyyppi poistetaan liitteestä C hallintoyksiköiden kirjallisesti sopimaan ajankohtaan mennessä. Muutoksesta ja muutoksen täytäntöönpanoon tarvittavista menettelyistä ilmoitetaan kaikille ohjelman osanottajille. 6. Valmistellessaan uusia tai tarkistaessaan olemassa olevia yhteisiä vaatimuksia hallintoyksiköt varmistavat keskinäisen sekä omien sidosryhmiensä tehokkaan koordinoinnin ja kuulemisen erityisesti, kun on kyse valmisteluasiakirjojen sisällöstä sekä määräajoista. XIII artikla Yleiset määräykset 1. Muut ympäristömerkintäohjelmat eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, ja kumpikin sopimuspuoli voi vapaasti laatia ja vahvistaa niitä. 2. Kaikkiin tämän sopimuksen puitteissa toteutettaviin toimiin sovelletaan sopimuspuolten niitä koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, ja ne toteutetaan asianmukaisen rahoituksen ja voimavarojen puitteissa. 3. Tämä sopimus ei miltään osiltaan vaikuta kummankaan sopimuspuolen ennen tämän sopimuksen voimaantuloa tekemistä kahdenvälisistä, alueellisista tai monenvälisistä sopimuksista johtuviin sopimuspuolen oikeuksiin ja velvollisuuksiin. 4. Kummallakin hallintoyksiköllä voi olla merkintäohjelmia, jotka koskevat sellaisia tuotetyyppejä, jotka eivät sisälly liitteeseen C, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista. Tämän sopimuksen muista määräyksistä riippumatta kumpikaan sopimuspuoli ei saa estää minkään tuotteen maahantuontia, vientiä, myyntiä tai jakelua sen vuoksi, että tuote on merkitty toisen sopimuspuolen hallintoyksikön energiatehokkuutta osoittavin tunnuksin. XIV artikla Voimaantulo ja voimassaoloaika 1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona kumpikin sopimuspuoli on kirjallisesti ilmoittanut toiselle sopimuspuolelle saattaneensa päätökseen sopimuksen voimaantuloon tarvittavat sisäiset menettelynsä. 2. Tämä sopimus on voimassa viisi vuotta. Viimeistään yhtä vuotta ennen tämän kauden päättymistä sopimuspuolet kokoontuvat keskustelemaan sopimuksen uudistamisesta. XV artikla Voimassaolon päättyminen 1. Kumpikin sopimuspuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti milloin tahansa ilmoittamalla siitä toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti kolme kuukautta aikaisemmin. 2. Kun tämä sopimus sanotaan irti tai kun sitä ei uudisteta, hallintoyksiköt ilmoittavat kaikille rekisteröimilleen ohjelman osanottajille yhteisen ohjelman päättymisestä. Lisäksi hallintoyksiköt ilmoittavat rekisteröimilleen ohjelman osanottajille, että kumpikin hallintoyksikkö voi jatkaa merkintätoimia osana kahta erillistä ohjelmaa. Tällöin Euroopan yhteisö ei käytä ohjelmassaan ENERGY STAR -tunnuksia. Komissio varmistaa, että se itse, Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä kaikki sen rekisteröimät ohjelman osanottajat lopettavat ENERGY STAR -tunnusten käytön hallintoyksiköitten kirjallisesti sopimaan päivämäärään mennessä. Tämän XV artiklan 2 kohdan velvoitteet pysyvät voimassa tämän sopimuksen päätyttyäkin. XVI artikla Todistusvoimaiset kielet Tehty ........ssa .... päivänä .....kuuta vuonna 2006 kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Tulkintavaikeuksien sattuessa tukeudutaan englanninkieliseen toisintoon. Amerikan yhdysvaltojen hallituksen puolesta: Euroopan yhteisön puolesta: LIITE A LIITE A Energy Star -nimi ja yhteinen tunnus Nimi: ENERGY STAR Yhteinen tunnus: (...PICT...) LIITE B Energy Star -nimen ja yhteisen tunnuksen asianmukaista käyttöä koskevat ohjeet ENERGY STAR -nimi ja yhteinen tunnus ovat Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (EPA) merkkejä. Näin ollen nimeä ja yhteistä tunnusta saa käyttää vain seuraavien käyttöohjeiden ja kumppanuussopimuksen tai Euroopan komission ENERGY STAR -merkintäohjelman osanottajien allekirjoittaman rekisteröintilomakkeen mukaisesti. Nämä käyttöohjeet on syytä toimittaa ENERGY STAR -aineiston valmistelusta vastaaville kussakin jäsenvaltiossa. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella Euroopan komissio valvovat ENERGY STAR-nimen ja yhteisen tunnuksen asianmukaista käyttöä. Tähän sisältyy tunnusten käytön valvonta markkinoilla ja suora yhteydenotto organisaatioihin, jotka käyttävät niitä epäasiallisesti tai luvatta. Tunnusten väärinkäytön seurauksena voi olla asianomaisen osallistujan sulkeminen ENERGY STAR -merkintäohjelmasta, ja kun on kyse tuotteiden tuonnista Yhdysvaltoihin käyttämällä tunnuksia väärin, Yhdysvaltain tulliviranomaiset voivat takavarikoida tuotteet. Yleiset ohjeet ENERGY STAR -ohjelma on yhtäältä yritysten ja organisaatioiden ja toisaalta Yhdysvaltain liittohallituksen tai Euroopan yhteisön välinen kumppanuusohjelma. Kumppanuusohjelmassa yritykset ja organisaatiot voivat käyttää ENERGY STAR -nimeä ja yhteistä tunnusta osana energiatehokkuuteen ja ympäristönsuojeluun tähtääviä toimiaan. Organisaatioiden on tehtävä sopimus hallintoyksikön – Yhdysvalloissa ympäristönsuojeluviraston ja Euroopan unionissa Euroopan komission – kanssa voidakseen käyttää tunnuksia tämän sopimuksen mukaisesti. Tunnuksiin ei saa tehdä muutoksia, sillä muutokset saattaisivat aiheuttaa yritysten ja kuluttajien keskuudessa sekaannusta ENERGY STAR -ohjelman alkuperästä ja heikentää ohjelman arvoa. Tunnuksia käyttävien organisaatioiden on noudatettava seuraavia yleisiä ohjeita: 1. ENERGY STAR -nimeä ja yhteistä tunnusta ei saa milloinkaan käyttää tavalla, joka voitaisiin tulkita tarkoittavan yrityksen ja sen tuotteiden tai palvelujen hyväksymistä. Yhteistä tunnusta ja ENERGY STAR -nimeä ei saa myöskään käyttää missään muussa yrityksen nimessä tai tunnuksessa, tuotteen nimessä, palvelun nimessä, palvelimen nimessä eikä Internet-sivun otsakkeessa, eikä kukaan saa käyttää yhteistä tunnusta, ENERGY STAR -nimeä tai vastaavaa tunnusta tavaramerkkinä tai tavaramerkin osana Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastoa lukuun ottamatta. 2. ENERGY STAR -nimeä ja yhteistä tunnusta ei saa missään tapauksessa käyttää tavalla, joka halventaisi ENERGY STAR -ohjelmaa, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastoa, energiaministeriötä, Euroopan yhteisöä, Euroopan komissiota tai muuta hallintoelintä. 3. Yhteistä tunnusta ei saa käyttää sellaisissa tuotteissa, jotka eivät täytä ENERGY STAR -ohjelman vaatimuksia. 4. Yhteistyökumppanit ja muut valtuutetut organisaatiot vastaavat tavasta, jolla ne itse tai niiden edustajat, kuten mainostoimistot ja alihankkijat, käyttävät ENERGY STAR -nimeä ja yhteistä tunnusta. ENERGY STAR -nimen käyttö – ENERGY STAR on ilmaistava aina isoin kirjaimin; – Rekisteröintiä ilmaisevaa tunnusta ® on käytettävä, kun sanoja ”ENERGY STAR” käytetään ensimmäisen kerran Yhdysvaltain markkinoille tarkoitetussa materiaalissa, ja – tunnus ® on merkittävä aina yläindeksinä; – sanojen ”ENERGY STAR” ja tunnuksen ® väliin ei jätetä välilyöntiä. – tunnus ® on toistettava asiakirjan jokaisen luvun otsakkeessa ja jokaisella Internet-sivulla. Yhteisen tunnuksen käyttö Yhteinen tunnus on merkki, jota saa käyttää vain sellaisten tuotteiden merkitsemiseen, jotka täyttävät tai ylittävät ENERGY STAR -ohjelmassa asetetut, tuotteen toimintaa koskevat vaatimukset. Yhteistä tunnusta voi käyttää – vaatimukset täyttävässä ja rekisteröidyssä tuotteessa – vaatimukset täyttävän tuotteen tuoteselosteessa – Internetissä vaatimukset täyttävän tuotteen merkitsemiseksi – mainoksissa vaatimukset täyttävän tuotteen välittömässä läheisyydessä tai sen päällä – kauppapaikan materiaaleissa – vaatimukset täyttävän tuotteen pakkauksessa. Yhteisen tunnuksen ulkoasu Tunnusta laatiessaan Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto halusi korostaa mahdollisimman paljon tunnuksen visuaalista vaikutelmaa ja luoda kontrastin sekä taata luettavuuden. Tunnuksessa on ENERGY STAR -symboli suorakulmaista taustaa vasten ja välittömästi sen alla lukee ”ENERGY STAR” omassa suorakulmiossaan, joten se erottuu selvemmin. Kaksi suorakulmiota on erotettu toisistaan valkoisella viivalla, joka on yhtä paksu kuin symbolissa oleva kaari. Tunnuksessa on lisäksi valkoiset ympärysviivat, joiden paksuus vastaa symbolin kaaren paksuutta. Tyhjä tila Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio vaativat, että tunnuksen ympärille on jätettävä aina tyhjä tila, jonka suuruus on kolmannes (0,333 kertaa) tunnuksen sisällä olevan, symbolin sisältävän suorakulmion korkeus. Tällä alueella ei saa olla mitään grafiikkaa, kuten tekstiä tai kuvia. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio vaativat tyhjän tilan jättämistä, sillä yhteinen tunnus merkitään usein materiaaliin, jossa on paljon kuvia, esimerkiksi muita merkkejä, grafiikkaa ja tekstiä. Vähimmäiskoko Tunnuksen kokoa saa muuttaa, kunhan mittasuhteet säilytetään. Luettavuuden vuoksi suositellaan, että painetun tunnuksen leveys on vähintään 0,375 tuumaa (3/8”, 9,5 mm). Tunnuksen sisällä olevien kirjainten on säilyttävä lukemiskelpoisina Internetissä. Suositeltava väri Tunnuksen väriksi suositellaan 100-prosenttista syaania. Vaihtoehtoisesti on sallittua käyttää mustaa väriä tai valkoista taustaväriä ja värillistä tekstiä. Internetissä 100-prosenttista syaania vastaa hex-arvo #0099FF. Jos mainoksissa, tuoteselosteissa tai kauppapaikan materiaaleissa käytetään moniväripainantaa, tunnuksen painovärinä on käytettävä 100-prosenttista syaania. Jos väriä ei ole saatavilla, se voidaan korvata mustalla. Tunnuksen epäasiallinen käyttö On otettava huomioon, että – tunnusta ei saa käyttää tuotteissa, jotka eivät täytä vaatimuksia. – tunnusta ei saa muuttaa käyttämällä ENERGY STAR -symbolin sisältävää suorakulmiota ilman ENERGY STAR -nimen sisältävää suorakulmiota. Tunnusta jäljennettäessä on otettava huomioon, että – tunnusta ei saa painaa vain ääriviivoin. – valkoista tunnusta ei saa käyttää valkoisella taustalla. – tunnuksen värejä ei saa muuttaa. – tunnusta ei saa vääristää millään tavalla. – tunnuksen asettelua ei saa muuttaa. – tunnusta ei saa sijoittaa levottomalle taustalle. – tunnusta ei saa pyöräyttää ympäri. – tunnuksen osia ei saa irrottaa toisistaan. – tunnuksen osia ei saa korvata. – tunnuksessa ei saa käyttää mitään muita kirjasimia. – tunnuksen ympärille on jätettävä vaatimusten mukainen tyhjä tila. – tunnusta ei saa asettaa viistoon. – tunnuksen asettelun kokoa ei saa muuttaa. – hyväksyttyä sanamuotoa ei saa muuttaa. – yhteisessä tunnuksessa saa käyttää vain hyväksyttyjä värejä. – tunnuksen päälle ei saa painaa tekstiä. – symbolin sisältävää suorakulmiota ei saa käyttää yksin. Myös ENERGY STAR -nimen on oltava ohessa. – symbolin sisältävää suorakulmiota ei saa jättää tunnuksesta pois. ENERGY STAR -ohjelmasta kirjoittaminen ja puhuminen Jotta ENERGY STAR -ohjelman arvo säilyisi ja vankistuisi, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ja Euroopan komissio suosittelevat, että ohjelmasta kirjoitettaessa ja puhuttaessa käytetään seuraavaa terminologiaa. OIKEIN | VÄÄRIN | ENERGY STAR -vaatimukset täyttävä tietokone | ENERGY STAR -ehdot täyttävä tietokoneENERGY STAR -sertifioitu tietokoneENERGY STAR -luokkaan kuuluva tietokone | Tietokone, jolle on myönnetty ENERGY STAR -tunnus | | Tuotteet, joille on myönnetty ENERGY STAR -tunnus | ENERGY STAR -tuoteENERGY STAR -tuotteet (tuotesarjasta puhuttaessa)ENERGY STAR -laitteetYhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston hyväksymäENERGY STAR -standardit täyttävä | KUMPPANIT / OHJELMAN OSANOTTAJAT | ENERGY STAR -kumppani | ENERGY STAR -yritys | Yritys X, ENERGY STAR -kumppani | Yritys X, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hyväksymä | ENERGY STAR -ohjelmaan osallistuva yritys | Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hyväksymä ENERGY STAR -laitteiden myyjä | ENERGY STAR -ohjelmaa edistävä yritys | Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hyväksymä | ENERGY STAR -vaatimukset täyttävät näytöt | ENERGY STAR -näyttöohjelma | HALLINNON VALTUUDET | ENERGY STAR -tunnuksen saaneiden tuotteiden avulla ehkäistään kasvihuonekaasupäästöjä, sillä ne täyttävät Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston ja Euroopan komission asettamat tiukat energiatehokkuusvaatimukset. | | ENERGY STAR -tunnus ja ENERGY STAR -merkki on rekisteröity Yhdysvalloissa. | | ENERGY STAR on Yhdysvaltain hallituksen omistama rekisteröity merkki. | | TOIMINTAA KOSKEVAT OHJEET | | ENERGY STAR –ohjeet | ENERGY STAR -standardit | ENERGY STAR –vaatimukset | Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hyväksymä | ENERGY STAR -ohjelman mukaiset energiatehokkuustasot | Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hyväksymä | Vapaaehtoiset ohjelmat | Saaneet Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hyväksynnän | ENERGY STAR -nimen ja yhteisen tunnuksen käyttöön liittyvät kysymykset ENERGY STAR -neuvontanumero Yhdysvalloissa maksuton puhelinnumero: 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937) Yhdysvaltain ulkopuolella puhelinnumero: +1 202 7756650 Faksi: +1 202 7756680 www.energystar.gov EUROOPAN KOMISSIO Liikenteen ja energian pääosasto Puhelin: +32 2 2985792 Faksi: +32 2 2966016 www.eu-energystar.org LIITE C YLEISET VAATIMUKSET I TIETOKONEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET Seuraavassa luetellut tietokoneita koskevat vaatimukset ovat voimassa enintään 31 päivään joulukuuta 2007. Sen jälkeen tietokoneita ei rekisteröidä ENERGY STAR -ohjelmaan, ennen kuin hallintoyksikköjen tämän sopimuksen XII artiklan mukaisesti antamat tietokoneita koskevat vaatimukset tulevat voimaan. A. Määritelmät: 1. Tietokone: Työpöydälle sijoitettava torni- tai minitorni- tai kannettava tietokone, mukaan lukien tehokkaat pöytätietokoneet, henkilökohtaiset tietokoneet, työasemat, verkkoon kytketyt päätteet, X-pääteohjaimet ja vähittäismyyntipisteiden tietokonepäätteet. Jotta laite vastaisi määritelmää, sen on voitava käyttää pistorasiasta saatavaa sähköä, mutta tämä ei sulje pois laitteita, jotka voivat käyttää pistorasiasta saatavaa sähköä ja jotka toimivat myös akulla. Määritelmä on ensisijaisesti tarkoitettu koskemaan yritys- tai kotikäyttöön myytäviä tietokoneita. Tämä tietokonetta koskeva määritelmä ei sisällä tiedostopalvelimina tai palvelimina myytäviä tai markkinoitavia tietokoneita. 2. Näyttö: Katodisädeputki (CRT), litteä paneelinäyttö (esim. nestekidenäyttö) tai muu näyttölaite ja siihen liittyvä elektroniikka. Näyttö voidaan myydä erikseen tai se voidaan yhdistää tietokoneeseen. Tällä määritelmällä tarkoitetaan ensisijaisesti standardinäyttöjä, jotka on suunniteltu käytettäviksi tietokoneiden kanssa. Tässä yhteydessä voidaan myös seuraavia laitteita pitää näyttöinä: keskustietokonepäätteet ja fyysisesti erilliset näyttöyksiköt. 3. Integroitu tietokonejärjestelmä: Järjestelmät, joissa tietokone ja näyttö on yhdistetty samaan yksikköön. Näiden järjestelmien on täytettävä kaikki seuraavat kriteerit: näiden kahden osan virrankulutusta ei voi mitata erikseen ja yksi kaapeli yhdistää järjestelmän pistorasiaan. 4. Käyttämättömyys: ajanjakso, jonka aikana tietokonetta ei käytetä (esim. näppäimistöön ei kosketa tai hiirtä ei liikuteta). 5. Virransäästö- tai lepotila (sleep mode): Virran käyttöä vähentävä tila, johon tietokone siirtyy oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä. 6. Aktiiviseen toimintatilaan siirtävät tapahtumat: Käyttäjän suorittama, ohjelmoitu tai ulkoinen tapahtuma tai ärsyke, joka aiheuttaa tietokoneen siirtymisen virransäästö- tai lepotilasta aktiiviseen toimintatilaan. Esimerkkejä tällaisista tapahtumista ovat hiiren liikuttaminen, näppäimistön käyttö tai näppäimen painallus ja ulkoisten tapahtumien ollessa kyseessä puhelimitse, kauko-ohjaimella tai verkon, modeemin tai satelliitin kautta välitetty ärsyke. B. ENERGY STAR -tunnuksen saamista koskevat vaatimukset 1. Tekniset vaatimukset a) Tietokoneet: ENERGY STAR -vaatimusten mukaisen tietokoneen on täytettävä seuraavat ehdot: On olemassa kaksi ohjeistoa, A- ja B-ohjeisto, joiden mukaisesti tietokoneen voidaan katsoa täyttävän ENERGY STAR -vaatimukset. Ohjeistoja on kaksi, jotta ohjelman osanottajat voivat vapaasti valita erilaisista lähestymistavoista sähkönkäytön hallintaan ja energiatehokkuuteen. Seuraavat tietokonetyypit on kelpuutettava A-ohjeiston mukaisesti: – Tietokoneet, jotka toimitetaan sellaisina, että niissä on valmius verkkokäyttöön ja jotka voivat pysyä virransäästö- tai lepotilassa siten, että verkkosovitin säilyttää kykynsä vastata verkkokyselyihin. – Tietokoneet, joita ei ole toimitettu verkkosovittimella varustettuna. – Muuhun kuin verkkoympäristöön toimitettavat tietokoneet. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto katsoo, että henkilökohtaisina tietokoneina myytävät tai muuten markkinoitavat tietokoneet on kelpuutettava ainoastaan A-ohjeiston mukaisesti. Tietokoneet, jotka toimitetaan sellaisina, että ne voidaan liittää verkkoon mutta edellyttävät tietokoneen prosessorin ja/tai muistin osallistuvan verkkoyhteytensä ylläpitämiseen lepotilassa, voidaan kelpuuttaa B-ohjeiston mukaisesti. B-ohjeiston mukaisesti kelpuutettavien tietokoneiden edellytetään säilyttävän yhtäläisen verkkotoiminnallisuuden lepotilassa ja normaalissa käyttötilassa. i) A-ohjeisto a) Tietokoneen on siirryttävä lepotilaan oltuaan määrätyn ajan käyttämättömänä. b) Jos tietokone toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on pystyttävä siirtymään lepotilaan myös silloin, kun se on liitettynä verkkoon. c) Jos tietokone toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on lepotilastakin pystyttävä vastaamaan sille suunnattuihin tai kohdistettuihin tapahtumiin, jotka aiheuttavat sen siirtymisen aktiiviseen toimintatilaan. Jos tällainen tapahtuma edellyttää tietokoneen poistuvan lepotilasta ja suorittavan tehtävän, tietokoneen on palattava lepotilaan oltuaan kyseisen tehtävän suoritettuaan määrätyn ajan käyttämättömänä. Ohjelman osanottaja voi käyttää kaikkia saatavilla olevia keinoja saadakseen aikaan tässä alakohdassa kuvatut toiminnot. d) Lepotilassa olevan tietokoneen enimmäisvirrankulutus esitetään taulukossa 1. TAULUKKO 1 Virtalähteen jatkuva enimmäisnimellisteho [7] | Watteja lepotilassa | ≤ 200 W | ≤ 15 W | > 200 W ≤ 300 W | ≤ 20 W | > 300 W ≤ 350 W | ≤ 25 W | > 350 W ≤ 400 W | ≤ 30 W | > 400 W | 10 % jatkuvasta enimmäisnimellistehosta | Tietokoneet, joiden virrankulutus on aina enintään 15 wattia, täyttävät tämän sopimuksen virrankulutusta koskevat vaatimukset, ja niissä ei tarvitse olla A-kohdassa tarkoitettua lepotilaa. ii) B-ohjeisto a) Tietokoneen on siirryttävä lepotilaan oltuaan määrätyn ajan käyttämättömänä. b) Jos tietokone toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on pystyttävä siirtymään lepotilaan verkkoteknologiasta riippumatta. c) Lepotilassa olevan tietokoneen on pystyttävä edelleen vastaamaan kaikenlaisiin verkossa esitettyihin pyyntöihin. Käyttäjän käytettävissä oleva verkkotoiminnallisuus ei saa vähentyä (esim. käyttäjällä on koneen lepotilan aikana oltava käytettävissään samat verkon toiminnot kuin ennen siirtymistä lepotilaan). d) Lepotilassa oleva tietokone saa kuluttaa enintään 15 prosenttia virtalähteensä jatkuvasta enimmäistehosta. b) Integroidut tietokonejärjestelmät: ENERGY STAR -vaatimusten mukaisen integroidun tietokonejärjestelmän on täytettävä seuraavat edellytykset: i) Integroidun tietokonejärjestelmän on siirryttävä lepotilaan oltuaan määrätyn ajan käyttämättömänä. ii) Jos integroitu tietokonejärjestelmä toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on pystyttävä siirtymään lepotilaan verkossa ollessaan. iii) Jos integroitu tietokonejärjestelmä toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on lepotilassa ollessaan pystyttävä edelleen vastaamaan tapahtumiin, jotka on suunnattu tai kohdistettu verkossa olevalle tietokoneelle ja jotka aiheuttavat tietokoneen siirtymisen aktiiviseen toimintatilaan. Jos tällainen tapahtuma edellyttää tietokoneen poistuvan lepotilasta ja suorittavan tehtävän, kyseisen integroidun tietokonejärjestelmän on palattava lepotilaan oltuaan pyydetyn tehtävän suoritettuaan määrätyn ajan käyttämättömänä. Ohjelman osanottaja voi käyttää kaikkia saatavilla olevia keinoja saadakseen aikaan tässä alakohdassa kuvatut toiminnot. iv) Lepotilassa oleva integroitu tietokonejärjestelmä saa kuluttaa enintään 35 wattia. Integroidut tietokonejärjestelmät, joiden virrankulutus on aina enintään 35 wattia, täyttävät tämän sopimuksen virrankulutusta koskevat vaatimukset, ja niissä ei tarvitse olla I osion A kohdassa tarkoitettua virransäästötilaa. 2. Toimitusasetukset: Jotta varmistetaan, että mahdollisimman moni käyttäjä hyödyntää virransäästö-/lepotilaa, ohjelman osanottajan on toimitettava tietokoneensa ja/tai integroidut tietokonejärjestelmänsä siten, että energianhallintaominaisuus on aktivoitu. Kaikkien tuotteiden oletusviiveeksi on asetettava alle 30 minuuttia. (EPA suosittelee, että esiasennettu oletusviive asetetaan 15–30 minuuttiin.) Käyttäjän on pystyttävä muuttamaan aika-asetuksia ja kytkemään energiaa säästävä lepotila pois päältä. 3. Käyttöjärjestelmät: Tietokoneen virransäästö-/lepotilan aktivointi riippuu tavallisesti käyttöjärjestelmäversion asennuksesta ja käytöstä. Jos ohjelman osanottaja toimittaa tietokoneen sellaisena, että siinä on yksi tai useampi käyttöjärjestelmä, tietokoneen on pystyttävä siirtymään virtaa säästävään lepotilaan tai pois siitä, kun tietokonetta käytetään vähintään yhdessä näistä käyttöjärjestelmistä. Jos tietokone toimitetaan ilman käyttöjärjestelmää, ohjelman osanottajan on selvästi ilmoitettava, mikä järjestelmä tekee laitteesta ENERGY STAR -vaatimusten mukaisen. Jos lepotilan aktivointiin tai siitä palaamiseen tarvitaan erityisiä ohjelmistoja, laitteistoajureita tai apuohjelmia, niiden on oltava asennettuina tietokoneeseen. Ohjelman osanottajan on sisällytettävä nämä tiedot tuotedokumentaatioon (esim. käyttäjän oppaaseen tai teknisiin tietoihin) ja/tai Internetiin www-sivustolleen. Esite- ja mainostekstit on laadittava niin, että ne eivät aiheuta virheellisiä tulkintoja. 4. Näytönohjaus: Tietokoneessa on oltava yksi tai useampia järjestelmiä, joiden avulla ENERGY STAR -vaatimusten mukaisen näytön virransäästötilat voidaan aktivoida. Ohjelman osanottajan on tuotedokumentaatiossa selvästi yksilöitävä, millä tavoin sen tietokone ohjaa ENERGY STAR -vaatimusten mukaisia näyttöjä ja mitä erityisolosuhteita näytön virranhallinta mahdollisesti vaatii. Ohjelman osanottajan on myös määritettävä tietokoneen oletusasetuksiin näytön siirtyminen ensimmäiseen virransäästö- tai lepotilaan, kun laite on ollut käyttämättömänä enintään 30 minuuttia. Ohjelman osanottajan on myös määritettävä oletusasetukset siten, että näyttö siirtyy seuraavaan virransäästötilaan eli syvään lepotilaan oltuaan enintään 60 minuuttia käyttämättömänä. Molempien virransäästötilojen oletusviiveitten yhteenlaskettu määrä saa olla enintään 60 minuuttia. Ohjelman osanottaja voi halutessaan määritellä asetukset niin, että näyttö siirtyy suoraan toiseen virransäästötilaan eli syvään lepotilaan laitteen oltua käyttämättömänä enintään 30 minuuttia. Käyttäjän tulee voida muuttaa aika-asetuksia tai kytkeä näytön virransäästötilat pois päältä. Tämä näytönhallintavaatimus ei koske integroituja tietokonejärjestelmiä. Telakoitumisjärjestelmän osana markkinoitavien ja myytävien integroitujen tietokonejärjestelmien tulee kuitenkin pystyä automaattisesti ohjaamaan erillisen näytön energiankulutusta. C. ENERGY STAR -vaatimusten mukaisten tietokoneiden testausohjeet 1. Testausolosuhteet: Jäljempänä esitetään ne ympäristön testausolosuhteet, jotka olisi vahvistettava, kun virrankulutuksen mittaus tehdään. Nämä ovat välttämättömiä, jotta ulkopuoliset tekijät eivät vaikuttaisi koetuloksiin ja jotta koetulokset voidaan tarvittaessa myöhemmin toistaa. Linjaimpedanssi: < 0,25 ohmia Harmoninen kokonaissärö: < 5 % Jännite: Tuloverkkojännite [8]: 115 V RMS ± 5 V RMS Tuloverkkotaajuus [9]: 60 Hz ± 3 Hz Ilman lämpötila: 25 °C ± 3 °C 2. Testauslaitteet: Tavoitteena on mitata tarkasti laitteen tai näytön TODELLINEN virrankulutus [10]. Tämä edellyttää wattimittaria, joka mittaa todellisen RMS-tehon. Valittavana on monia wattimittareita, mutta valmistajien on oltava huolellisia sopivan mallin valinnassa. Seuraavat seikat on otettava huomioon mittaria hankittaessa ja varsinaiseen testiin valmistauduttaessa. Huippukerroin: Aiemmassa ENERGY STAR -testausmenetelmässä valmistajia vaadittiin käyttämään wattimittaria, jonka huippukerroin on suurempi kuin 8. Kuten monet ohjelman osanottajat ovat huomauttaneet, tämä ei ole mielekäs eikä käyttökelpoinen vaatimus. Seuraavissa kappaleissa on tarkoitus pohtia huippukertoimeen liittyviä kysymyksiä ja selvittää alkuperäisen virheellisen vaatimuksen tarkoitus. Valitettavasti ENERGY STAR -ohjelmassa ei voida määrätä erityislaitteita virheen korjaamiseen. Testaus on yhtä paljon taidetta kuin tiedettä, ja sekä valmistajien että testaajien on käytettävä harkintaa ja käännyttävä testaukseen perehtyneiden henkilöiden puoleen sopivan mittarin valinnassa. (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) Ensinnäkin on tärkeää tietää, että laitteet, joissa on kytkentävirtalähde, saavat virtaa aaltoina, joiden muoto eroaa tyypillisestä sinimuotoisesta aallosta [11]. Kaavio 1 esittää kytkentälaitteella varustetun sähkölaitteen tyypillistä aaltoa. Käytännöllisesti katsoen millä tahansa wattimittarilla voidaan mitata normaalia aaltoa, mutta on vaikeampaa valita wattimittaria epäsäännöllisen aaltomuodon omaavaa virtaa. On tärkeää, että valitulla wattimittarilla pystytään mittaamaan laitteen vaatima virta aiheuttamatta sisäistä huipun vääristymää eli typistämättä sähkövirran aallonhuippua. Tämä edellyttää mittarin huippukertoimen [12] ja mittarin virta-alueiden tarkistamista. Paremmissa mittareissa on korkeammat huippukertoimet ja useampia virta-alueita. Testiä valmisteltaessa on ensiksi määritettävä tutkittavan laitteen huippuvirta (ampeereina). Tämä voidaan tehdä oskilloskoopilla. Sen jälkeen on valittava mittausalue, jolla mittari voi rekisteröidä huippuvirran. Valitun mittausalueen ylälukeman kerrottuna mittarin (virtaa koskevalla) huippukertoimella on nimenomaan oltava suurempi kuin oskilloskoopilla todettu huippuvirta. Jos esimerkiksi wattimittarin huippukerroin on 4, ja mittausalue on asetettu kolmeen ampeeriin, mittari voi rekisteröidä 12 ampeeriin kohoavat virtapiikit. Jos mitattu huippuvirta on vain 6 ampeeria, mittari on riittävä. On myös huolehdittava siitä, että virta-aluetta ei aseteta liian korkeaksi huippuvirran rekisteröintiä varten, koska tällöin saatetaan saada epätarkka tulos mitattaessa muuta kuin huippuvirtaa. Siksi tarvitaan herkkää tasapainoilua. Paremmat tulokset saadaan, jos virran mittausalueita on useita ja huippukertoimet ovat korkeampia. Taajuusvaste: Wattimittaria valittaessa on lisäksi kiinnitettävä huomiota mittarin taajuusvastearvoon. Sähkölaitteet, joissa on kytkentävirtalähde, aiheuttavat ylivärähtelyä (parittoman harmonian tyypillisesti 21:seen asti). Tämä ylivärähtely on otettava huomioon tehonmittauksissa, jotta saadaan tarkka arvo kulutetusta wattimäärästä. Siten ENERGY STAR -ohjelmassa suositellaan valmistajille sellaisten wattimittarien hankkimista, joiden taajuusvaste on vähintään 3 kHz. Tämä ulottuu ylivärähtelyyn 50:nteen asti, ja on IEC 555 -standardien suositus. Resoluutio: Valmistajat suosinevat todennäköisesti mittaria, jonka erotuskyky on 0,1 wattia. Tarkkuus: Lisäksi on kiinnitettävä huomiota tarkkuuteen, johon halutaan päästä. Wattimittareita koskevissa luetteloissa ja tuote-erittelyissä on tavallisesti tietoja siitä, miten tarkkoja mittaustulokset ovat erilaisilla mittausalueilla. Jos mitataan tuotetta, joka on hyvin lähellä energiankulutuksen enimmäismäärää testattavassa toiminnossa, on valittava testi, jolla saadaan tarkempi tulos. Kalibrointi: Wattimittarit on kalibroitava vuosittain tarkkuuden säilyttämiseksi. 3. Testimenetelmä: Valmistajien on mitattava laitteiden keskimääräinen virrankulutus niiden ollessa kytkettynä pois päältä tai virransäästötilassa. Tämä tehdään mittaamalla energiankulutus yhden tunnin aikana. Tulokseksi saatava energiankulutuksen määrä voidaan jakaa yhdellä tunnilla keskimääräisen wattimäärän arvioimiseksi. Tehonmittaus energiaa säästävissä toiminnoissa: Tämä testi on tehtävä kaikissa energiaa säästävissä toiminnoissa (esimerkiksi virransäästötila, virrankatkaisu, valmiustila, lepotila), jotka ovat sovellettavissa tiettyyn laitteeseen ENERGY STAR -vaatimusten mukaisesti. Ennen testin aloittamista laite on kytkettävä verkkoon, jossa on virtaa, mutta sitten kytkettävä pois päältä ja annettava olla tasaisessa huoneenlämmössä vähintään 12 tuntia. Sopivan wattimittarin on oltava sarjakytkennässä laitteen kanssa siten, että laite on koko ajan kytkettynä virranlähteeseen. Tämä mittaus voidaan tehdä peräkkäin pois päältä -tilaa koskevan mittauksen kanssa; molempiin testeihin kulunee korkeintaan 14 tuntia, mukaan lukien aika, joka tarvitaan laitteen kytkemiseen päälle ja pois päältä. Laite käynnistetään ja sen annetaan lämmetä. Kun energiansäästötilaan siirtymisen oletusaika on kulunut, wattituntimittarin lukema ja kellonaika todetaan ja kirjataan (tai käynnistetään ajanottokello tai ajastin). Tunnin kuluttua wattimittarin lukema luetaan ja tallennetaan uudelleen. Wattimittarin kahden lukeman välinen ero ilmaisee energiankulutuksen virransäästötilassa, ja keskimääräinen energiankulutus saadaan jakamalla se yhdellä tunnilla. II. TIETOKONENÄYTTÖJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET A. Määritelmät 1. Tietokonenäyttö (jäljempänä myös ’näyttö’): Kaupallisesti saatavilla oleva elektroniikkatuote, jossa näyttöruutu ja siihen liittyvä elektroniikka on sijoitettu yhteiseen koteloon ja joka pystyy näyttämään tietokoneelta yhden tai useamman tuloliitännän, kuten VGA-, DVI- ja/tai IEEE 1394 -liitännän, kautta tulevaa tietoa. Näyttö perustuu yleensä katodisädeputkeen (CRT), nestekidenäyttöön (LCD) tai muuhun näyttölaitteeseen. Tällä määritelmällä tarkoitetaan ensisijaisesti standardinäyttöjä, jotka on suunniteltu käytettäviksi tietokoneiden kanssa. Tietokonenäytön näyttöruudun halkaisijan on oltava yli 12 tuumaa ja näytön käyttövirta on voitava ottaa vaihtovirtaisesta pistorasiasta tai akkuyksiköstä, joka myydään yhdessä vaihtovirtasovittimen kanssa. Virittimen/vastaanottimen sisältävät tietokonenäytöt voivat saada näiden vaatimusten mukaisen ENERGY STAR -merkinnän, kunhan niitä markkinoidaan ja myydään kuluttajille tietokonenäyttöinä (eli niiden pääasiallinen käyttötarkoitus on toimia tietokonenäyttönä) tai kaksikäyttöisinä tietokonenäyttö-televisioina. Näiden vaatimusten soveltamisalaan eivät kuitenkaan kuulu sellaiset virittimen/vastaanottimen sisältävät ja tietokonevalmiuksin varustetut tuotteet, joita markkinoidaan ja myydään televisioina. 2. Aktiivinen toimintatila (”On”): Tuote on kytkettynä virtalähteeseen ja tuottaa kuvaa. Tehontarve on tässä tilassa tavallisesti suurempi kuin lepotilassa tai valmiustilassa. 3. Lepotila (”Sleep”): Virran käyttöä vähentävä tila, johon tietokonenäyttö siirtyy saatuaan tätä koskevan käskyn tietokoneelta tai muiden toimintojen kautta. Tälle tilalle ovat ominaisia tyhjä näyttö ja virrankulutuksen aleneminen. Näyttö palaa täyteen toiminnallisuuteen ja aktiiviseen toimintatilaan havaittuaan tätä koskevan pyynnön käyttäjältä/tietokoneelta (esimerkiksi kun käyttäjä siirtää hiirtä tai painaa näppäimistön jotain näppäintä). 4. Valmiustila (”Off/Standby”): Alhaisimman virrankulutuksen tila, jota käyttäjä ei voi kytkeä päältä (tai muuten muuttaa) ja joka voi kestää määräämättömän ajan, kunhan tietokonenäyttö on kytketty päävirtalähteeseen ja sitä käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. Näissä vaatimuksissa valmiustilalla tarkoitetaan virrankäyttötilaa, jossa tuote on kytkettynä virtalähteeseen, ei tuota kuvaa ja odottaa kytkemistä aktiiviseen toimintatilaan, mikä tapahtuu käyttäjän/tietokoneen suoraan antamalla signaalilla (esimerkiksi kun käyttäjä painaa virtanäppäintä) [13]. 5. Syvä poiskytkentä (”Hard Off”): Tilanne, jossa tuote on vielä fyysisesti liitettynä virtapistorasiaan, mutta elektroniselta kannalta katsottuna kytkettynä irti ulkoisesta virtalähteestä. Tuotteen siirtää tähän tilaan tavallisesti käyttäjä erityisen virtakytkimen avulla. Tässä tilassa tuote ei käytä sähköä ja virrankulutukseksi saadaan mittauksissa tavallisesti 0 wattia. 6. Irti virtalähteestä -tila: Tuote on fyysisesti irrotettu virtapistorasiasta, eli se ei ole yhteydessä mihinkään ulkoiseen virtalähteeseen. B. Merkinnän saamiseen oikeutetut tuotteet Voidakseen saada ENERGY STAR -merkinnän tietokonenäyttömallin on oltava A kohdassa esitetyn määritelmän mukainen ja täytettävä II osion C kohdassa asetetut vaatimukset. Kuten II osion A kohdan 1 alakohdassa todetaan, nämä vaatimukset eivät koske tietokonevalmiuksin varustettuja tuotteita, joita markkinoidaan ja myydään televisioina. C. Tuotteiden energiatehokkuusvaatimukset ENERGY STAR -merkinnän voivat saada ainoastaan sellaiset II osion B kohdassa tarkoitetut tuotteet, jotka täyttävät seuraavat vaatimukset. Laajakuvamallit: Laajakuvanäytöt (kuvasuhde esim. 16:9, 15:9) voivat saada ENERGY STAR -merkinnän, kunhan ne täyttävät tässä asetetut energiatehokkuusvaatimukset. Laajakuvanäytöille ei ole olemassa erillisiä vaatimuksia, joten niiden on täytettävä jäljempänä II osion C kohdan 1 ja 2 alakohdassa asetetut vaatimukset. 1. Aktiivinen toimintatila (”On”): Täyttääkseen ENERGY STAR -vaatimukset tietokonenäyttö ei saa aktiivisessa toimintatilassa ylittää enimmäisvirrankulutusta Y, joka saadaan seuraavasti: jos X < 1 megapikseli, Y = 23; jos X > 1 megapikseli, Y = 28X. Y ilmaistaan watteina pyöristettynä ylöspäin lähimpään kokonaislukuun ja X on megapikselimäärä desimaalimuodossa (esim. 1 920 000 pikseliä = 1,92 megapikseliä). Esimerkki: jos tietokonenäytön resoluutio on 1024 × 768 (eli 0,78 megapikseliä), sen sallittu enimmäisvirrankulutus Y = 23, ja jos tietokonenäytön resoluutio on 1600 × 1200, sen sallittu enimmäisvirrankulutus Y = 28 (1,92) = 53,76 eli ylöspäin pyöristettynä 54 wattia. Jotta tietokonenäytölle voidaan saada ENERGY STAR -merkintä, se on testattava II osion D kohdan (Testausmenetelmät) mukaisesti. 2. Lepotila (”Sleep”) ja valmiustila (”Off/Standby”) a) Enimmäisvirrankulutus lepo- ja valmiustilassa esitetään jäljempänä taulukossa 2. Jos tietokonenäyttö käyttää useita eri lepotiloja (eli lepotila (Sleep) ja ”syvä” lepotila (Deep Sleep)), sen on täytettävä lepotilalle asetetut vaatimukset kaikissa käytetyissä lepotiloissa. Esimerkki: Tietokonenäyttö antaa lepotilassa virrankulutuksen testauksessa tulokseksi 4 wattia ja syvässä lepotilassa 2 wattia; näyttö ei läpäise vaatimuksia, koska toisessa lepotiloista virrankulutus ylittää 2 wattia. b) Lepotilan ohitus: Näiden energiankulutusvaatimusten mukaisia ovat myös sellaiset tiekonenäytöt, jotka pystyvät siirtymään automaattisesti aktiivisesta toimintatilasta suoraan valmiustilaan, jossa virrankulutus on korkeintaan 1 watti. Tietokonenäytön on siirryttävä valmiustilaan 30 minuutin kuluessa siitä, kun käyttäjä on viimeksi käyttänyt konetta, ellei asiasta muuta sovita tietokoneita koskevan sopimuksen myöhemmissä versioissa. Tietokonenäytön on palattava täyteen toimintatilaan heti, kun käyttäjä jälleen palaa käyttämään konetta (esimerkiksi kun käyttäjä siirtää hiirtä tai painaa näppäimistön jotain näppäintä). Toisin sanoen lepotilaa ei tarvita, jos tietokonenäyttö pystyy siirtymään suoraan aktiivisesta toimintatilasta valmiustilaan ja täyttää valmiustilassa ENERGY STAR -vaatimukset. TAULUKKO 2 Energiatehokkuusvaatimukset lepo- ja valmiustilassa Lepotila | ≤ 2 wattia | Valmiustila | ≤ 1 wattia | c) Lepotilan käyttö: Tietokonenäytön lepotilatoiminto säästää energiaa vain jos se on käytössä. Sitä, onko lepotilatoiminto käytössä vai ei ja millä aikaviiveellä, ohjaa tietokone. Silloin kun se on mahdollista (eli esimerkiksi kun näytön valmistajalla on liiketoimintasuhde tiettyjen tietokonevalmistajien kanssa tai kun näytön valmistaja myy myös omia tietokoneita tai näyttö/tietokone-yhdistelmiä), näytön valmistajan olisi varmistettava, että ENERGY STAR -vaatimukset täyttävissä tietokonenäytöissä on lepotilatoiminto käytössä, kun ne toimitetaan asiakkaalle. Lisäksi tietokoneen on siirrettävä tietokonenäyttö lepotilaan, kun sitä ei ole käytetty 30 minuuttiin tai muutoin määritellyn ajan kuluttua. Jos tietokonenäyttö pystyy siirtymään automaattisesti aktiivisesta toimintatilasta suoraan valmiustilaan, tietokonenäytön on lepotilaa koskevia vaatimuksia vastaavasti siirryttävä valmiustilaan, kun sitä ei ole käytetty 30 minuuttiin tai muutoin määritellyn ajan kuluttua. D. Testausmenetelmät Tuotetestien välineistö, menetelmät ja dokumentointi: Alla kuvatuissa testaus- ja mittausmenetelmissä viitataan VESAn (Video Electronics Standards Association) näyttömetriikkakomitean (Display Metrology Committee) julkaisemiin spesifikaatioihin ja täydennetään niitä tarvittaessa tietokonenäyttöjen valmistajien kanssa yhteistyössä kehitetyillä menetelmillä. Valmistajien on itse testattava ENERGY STAR -merkintää käyttävät tuotteensa ja ilmoitettava ne vaatimusten mukaisiksi. Samaan runkoon perustuvien ja koteloa tai väriä lukuun ottamatta identtisten tietokonenäyttöjen tuoteperheet voidaan todeta vaatimusten mukaisiksi antamalla testaustiedot vain yhdestä tyypillisestä mallista. Vastaavasti ulkoasua lukuun ottamatta edellisestä vuodesta muuttumattomina pysyneistä malleista ei tarvitse toimittaa uusia testituloksia, kunhan mallin tekninen spesifikaatio ei ole muuttunut. Virrankulutus mitataan pistorasiasta tai testattavan tuotteen virtalähteestä. Tietokonenäytön keskimääräinen todellinen virrankulutus mitataan aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja valmiustilassa. Tuotemallia testattaessa tuotteen on testin alkaessa oltava samassa tilassa (esimerkiksi kokoonpanon ja asetusten osalta) kuin missä se toimitetaan loppukäyttäjälle, ellei alla olevien ohjeiden perusteella ole tehtävä erityisasetuksia. Jotta voitaisiin varmistaa, että elektroniikkatuotteiden virrankulutus mitataan aina yhdenmukaisesti, on noudatettava seuraavassa kuvattua, seuraavista kolmesta keskeisestä osatekijästä koostuvaa mittaustapaa: Tuotetestin kokoonpano ja olosuhteet: Jäljempänä 1 kohdan alakohdissa a–h kuvataan virrankulutusmittausten mittausolosuhteet ja mittauksissa noudatettavat periaatteet. Tuotetestin menetelmät: Jäljempänä 2 kohdassa a alakohdassa kuvataan varsinaiset testausvaiheet, jotka on suoritettava mitattaessa virrankulutusta aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja valmiustilassa. Tuotetestin dokumentaatio: Kohdassa 3 kuvataan tuotetietojen toimittamisessa edellytetty dokumentaatio. Tällä menettelyllä varmistetaan, että ulkopuoliset tekijät eivät vaikuta haitallisesti testituloksiin ja testit voidaan toistaa yhdenmukaisesti samoin tuloksin. Valmistajat voivat suorittaa testit joko omassa laboratoriossaan tai teettää ne riippumattomassa laboratoriossa. 1. Tuotetestin kokoonpano ja olosuhteet a) Testausolosuhteet: Yleiset vaatimukset Syöttöjännite [14]: | Eurooppa:Pohjois-Amerikka:Australia ja Uusi-SeelantiJapani: | 230 (± 1 %) volttia AC, 50 Hz (± 1 %)115 (± 1 %) volttia AC, 60 Hz (± 1 %) 230 (± 1 %) volttia AC, 50 Hz (± 1 %)100 (± 1 %) volttia AC, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) | Jännitteen harmoninen kokonaissärö: | < 2 % THD | Ilman lämpötila: | 20 °C ± 5 °C | Suhteellinen kosteus: | 30–80 % | Linjaimpedanssi: | < 0,25 ohmia | (Viite IEC 62301: Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, kohdat 3.2 ja 3.3 sekä VESA Flat Panel Display Measurements (FPDM) Standard 2.0, kohta 301-2). b) Pimiöolosuhteet: Valomittauksia tehtäessä tietokonenäytön on oltava pimiössä tai sitä vastaavissa olosuhteissa. Valaistusvoimakkuus E valmiustilassa olevan tietokonenäytön pinnalla saa olla korkeintaan 1,0 lx. Mittaus olisi tehtävä valomittarilla näytön keskipisteestä kohtisuorasti tietokonenäytön ollessa valmiustilassa (viite: VESA FPDM Standard 2.0, kohta 301-2F). c) Väriasetukset ja erillislaitteet: Kaikkien väriasetusten (värisävy, värikylläisyys, gamma-arvo jne.) on oltava valmistajan oletusarvoasetusten mukaisia. Tietokonenäytön sarjaväylään (kuten USB-väylään, Universal Serial Bus) ei saa olla kytkettynä mitään ulkoisia laitteita. Sisäänrakennetut kaiuttimet, televisiovirittimet jne. asetetaan käyttäjän säädettävissä olevan pienimmän virrankulutuksen tilaan, jotta muu kuin näytön oma virrankulutus saadaan mahdollisimman pieneksi. Muut kuin tavanomaiselle käyttäjälle mahdolliset toimenpiteet virrankulutuksen minimoimiseksi ovat kiellettyjä. Kiellettyjä ovat esimerkiksi piirien irtikytkemiset. d) Virrankulutuksen mittausolosuhteet: Kuvaputkinäytön pikseliformaatiksi on asetettava suositeltu formaatti parhaalla resoluutiolla, jota on tarkoitus ylläpitää 75 Hz virkistystaajuudella. Testissä on käytettävä VESA Discrete Monitor Timing (DMT) -standardia tai uudempaa alan pikseliformaattistandardia. Kuvaputkinäytön on testatussa formaatissa täytettävä kaikki valmistajan ilmoittamat laatuvaatimukset. Nestekidenäytöissä ja muissa kiinteän kuvapisteen tekniikoissa testissä on käytettävä natiiviformaattia. Nestekidenäytön virkistystaajuudeksi on asetettava 60 Hz, ellei valmistaja nimenomaisesti suosittele käytettäväksi muuta virkistystaajuutta. e) Virrankulutuksen mittausperiaatteet: Tietokonenäytön virrankulutus mitataan watteina ennalta määriteltyä testaustapaa noudattaen. Laitteen on annettava lämmetä vähintään 20 minuuttia (viite: VESA FPDM Standard 2.0, kohta 301-2D tai 305-3 lämmittelytestin osalta). Kunkin satunnaisesti valitun laitenäytteen testaamiseen on käytettävä todellisen RMS-wattimäärän mittaavaa mittaria, jonka huippukerroin on vähintään viisi. Testit on suoritettava yhdellä tai tarpeen mukaan useammalla II osion D kohdan 1 alakohdan a alakohdassa ilmoitetulla jännite/taajuus-yhdistelmällä (viite: VESA Standard: Display Specifications and Measurement Procedures, versio 1.0, tarkistus 1.0, kohta 8.1.3). Mittausarvot on kirjattava wattimäärän oltua vakaa kolmen minuutin ajan. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin (viite: IEC 4.3.1). (Kun näyttöä mitataan lepotilassa tai valmiustilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle.) Mittauksissa on käytettävä laitetta, joka pystyy vähintään watin kymmenesosan tarkkuuteen. Eurooppalaiseen standardiin 50301 (viite: BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Methods of Measurement for the Power Consumption of Audio, Video, and Related Equipment, liite A) perustuen EPA on määrittänyt testimenetelmän, jossa testattaviksi vaadittujen testikappaleiden määrä riippuu ensimmäisen testikappaleen testaustuloksista. ENERGY STAR -mittauksissa toimitaan niin, että jos tietokonenäyttö kuluttaa vähintään 15 prosenttia vähemmän sähköä kuin ENERGY STAR -vaatimukset edellyttävät (eli virrankulutus alittaa vaaditun vähintään 15 prosentilla) kaikissa kolmessa toimintatilassa (aktiivinen toimintatila, lepotila ja valmiustila), näyttö tarvitsee testata vain kerran. Jos testattu tietokonenäyttö kuluttaa alle 15 prosenttia vähemmän sähköä ENERGY STAR -vaatimukseen verrattuna (eli virrankulutus alittaa vaaditun alle 15 prosentilla), testi on suoritettava vielä kahdelle muulle testikappaleelle. Jotta malli olisi ENERGY STAR -vaatimusten mukainen, sen virrankulutus ei yhdessäkään testissä saa ylittää ENERGY STAR -raja-arvoja. Kaikki testitulokset ja niiden keskiarvot (perustuen vähintään kolmeen mittaukseen) on raportoitava ENERGY STAR QPI -lomakkeella. Esimerkki mittausperiaatteista:Esimerkki: Asian havainnollistamiseksi oletetaan, että enimmäisrajana on 100 wattia, joka koskee yhtä tiettyä toimintatilaa. Tästä laskettuna 15 prosentin kynnysarvo merkitsee 85 wattia.Jos ensimmäisen testikappaleen virrankulutukseksi saadaan 80 wattia, testejä ei tarvita lisää ja malli täyttää vaatimuksen (80 watin virrankulutus merkitsee, että malli on vähintään 15 prosenttia energiatehokkaampi kuin mitä vaatimuksessa edellytetään ja jää siis 15 prosentin varoalueen ulkopuolelle).Jos ensimmäisen testikappaleen virrankulutukseksi saadaan 85 wattia, testejä ei tarvita lisää ja malli täyttää vaatimuksen (85 watin virrankulutus merkitsee, että malli on tasan 15 prosenttia energiatehokkaampi kuin mitä vaatimuksessa edellytetään).Jos ensimmäisen testikappaleen virrankulutukseksi saadaan 90 wattia, on testattava vielä kaksi muuta testikappaletta (90 watin virrankulutus merkitsee, että malli on vain 10 prosenttia energiatehokkaampi kuin mitä vaatimuksessa edellytetään ja jää siis 15 prosentin varoalueen sisäpuolelle).Jos kolmen testikappaleen mittauksissa tuloksiksi saadaan 90, 98 ja 105 wattia, malli ei täytä ENERGY STAR -vaatimuksia (vaikka keskiarvo onkin 98 wattia), koska yksi arvoista (105) ylittää ENERGY STAR -enimmäisarvon. | f) Luminanssin testausmenetelmät: Kun kyseessä on kuvaputkinäyttö (CRT), näyttöruudun tilaksi on asetettava AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode, VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, AT01P) ja sen kautta asetettava kuvakoko valmistajan suosituksen mukaiseksi, mikä on yleensä hieman pienempi kuin näyttöruudun enimmäiskoko. Tämän jälkeen näytöllä esitetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), joka sisältää kahdeksan harmaan sävyä kokomustasta (0 volttia) kokovalkoiseen (0,7 volttia). [15] Tulosignaalin on vastattava standardia VESA Video Signal Standard (VSIS), versio 1.0, tarkistus 2.0, joulukuu 2002. Tietokonenäytön kirkkaus säädetään (jos mahdollista) maksimiarvosta lähtien niin alas, että alhaisimman luminanssin musta palkki on juuri ja juuri nähtävissä (VESA FPDM Standard 2.0, kohta 301-3K). Tämän jälkeen näytetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) kokovalkoisesta (0,7 volttia) suorakulmiosta, joka peittää 80 prosenttia kuva-alasta. Tämän jälkeen kontrastia säädetään, kunnes ruudun valkoisen alueen luminanssi on vähintään 100 cd/m2 mitattuna standardin VESA FPDM Standard 2.0, kohdan 302-1 mukaisesti. Kun kyseessä on kiinteän kuvapisteen näyttö (esimerkiksi nestekidenäyttö (LCD) tai muu), näytöllä esitetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2F, SET01K), joka sisältää kahdeksan harmaan sävyä kokomustasta (0 volttia) kokovalkoiseen (0,7 volttia). Tulosignaalin on vastattava standardia VESA Video Signal Standard (VSIS), versio 1.0, tarkistus 2.0, joulukuu 2002. Kirkkaus- ja kontrastisäädöt asetetaan enimmäisarvoonsa ja tarkastetaan, että valkoinen ja vaalein harmaansävy erottuvat toisistaan. Jos näin ei ole, kontrastia säädetään kunnes ne erottuvat toisistaan. Tämän jälkeen näytetään testikuva (VESA FPDM Standard 2.0, A112-2H, L80) kokovalkoisesta (0,7 volttia) suorakulmiosta, joka peittää 80 prosenttia kuva-alasta. Tämän jälkeen kirkkautta säädetään, kunnes ruudun valkoisen alueen luminanssi on vähintään 175 cd/m2 mitattuna standardin VESA FPDM Standard 2.0, kohdan 302-1 mukaisesti. (Jos tietokonenäytön enimmäisluminanssi on alle 175 cd/m2 (esimerkiksi 150), on käytettävä enimmäisluminanssia (esimerkiksi 150) ja ilmoitettava enimmäisluminanssi EPAlle muun vaaditun testidokumentaation mukana. Vastaavasti jos tietokonenäytön vähimmäisluminanssi on yli 175 cd/m2 (esimerkiksi 200), on käytettävä vähimmäisluminanssia (esimerkiksi 200) ja raportoitava arvo ENERGY STAR QPI -lomakkeella.) g) Valonmittausmenetelmät: Valoa, kuten valaistusvoimakkuutta ja luminanssia, mitattaessa on käytettävä valomittaria pimiöolosuhteissa. Mittaukset tehdään valomittarilla näytön keskipisteestä kohtisuorasti (viite: VESA FPDM Standard 2.0, liite A115). Näytön mitattavan pinta-alan on oltava vähintään 500 pikseliä, ellei tämä ole suurempi kuin suorakulmio, jonka sivut ovat pituudeltaan 10 prosenttia näkyvän ruudun korkeudesta ja leveydestä (jolloin sovelletaan jälkimmäistä kokoa). Valaistu alue ei kuitenkaan missään tapauksessa saa olla pienempi kuin valomittarin mittaama alue (viite: VESA FPDM Standard 2.0, kohta 301-2H). h) Näytön kokoonpano ja kuvaus: Testattavan tietokonenäytön ominaisuudet on kirjattava muistiin ennen testausta. Näytöstä on kirjattava vähintään seuraavat tiedot: Tuotekuvaus/tuoteryhmä (esim. ”17-tuumainen tietokonenäyttö valkoisella kuorella”) | Näyttöteknologia (esim. CRT, LCD, plasma) | Merkki/valmistaja | Mallinumero | Sarjanumero | Käyttöjännite (VAC) ja taajuus (Hz) | Näkyvän näyttöalueen halkaisija (tuumissa) | Kuvasuhde (esim. 4:3) | Suositeltu kuvakoko (testattu todellinen koko) leveys × korkeus | Katselukulma (asteina pysty- ja sivuttaissuunnassa) | Näytön virkistystaajuus (testin aikana, Hz) | Sivuttaissuuntainen pikselimäärä testissä | Pystysuuntainen pikselimäärä testissä | Ilmoitettu sivuttaissuuntainen enimmäisresoluutio | Ilmoitettu pystysuuntainen enimmäisresoluutio | Analogiset ja digitaaliset liitännät | Instrumentaatiotiedot (esim. signaaligeneraattorin tyyppi) | 2. Tuotetestausmenetelmät a) Testaustapa: Seuraavassa kuvataan testausvaiheet, jotka läpikäydään mitattaessa testikappaleen todellista virrankulusta aktiivisessa toimintatilassa, lepotilassa ja valmiustilassa. Valmistajien on testattava tietokonenäyttönsä käyttäen analogista liitäntää, paitsi silloin kun sellaista ei ole (eli kun kyseessä on digitaaliliitäntänäyttö, joka on tämän testin tarkoituksiin määritelty pelkän digitaalisen liitännän omaavaksi näytöksi). Digitaaliliitäntänäyttöjä koskevat jännitevastaavuudet ilmoitetaan alaviitteessä 8 ja tällaisiin näyttöihin sovelletaan alla kuvattua testimenetelmää käyttäen digitaalisignaaligeneraattoria. i) Aktiivinen toimintatila (”On”) a) Testikappale liitetään pistorasiaan tai virtalähteeseen ja testauslaitteistoon. Ulkoisen virtalähteen kanssa myytävien tietokonenäyttöjen tapauksessa testissä on käytettävä kyseistä ulkoista virtalähdettä (ei siis testivirtalähdettä). b) Testilaitteistoon kytketään virta ja virtalähteen jännite ja taajuus säädetään oikeiksi. c) Testikappaleen normaali toimintakunto todetaan ja käyttäjän muutettavissa olevat asetukset säädetään oletusarvoon. d) Testikappale asetetaan aktiiviseen toimintatilaan joko kaukosäätimellä tai testikappaleen omalla ON/OFF-kytkimellä. Testikappaleen annetaan lämmetä normaaliin toimintalämpötilaansa (kestää noin 20 minuuttia). e) Näyttötila asetetaan oikeaksi. Katso II osion D kohdan 1 alakohdan d alakohta (Virrankulutuksen mittausolosuhteet). f) Aikaansaadaan pimiöolosuhteet. Katso II osion D kohdan 1 kohdan g alakohta (Valonmittausmenetelmät) ja b alakohta (Pimiöolosuhteet). g) Säädetään koko ja luminanssi. Katso II osion D kohdan 1 alakohdan f alakohta (Luminanssin testausmenetelmät). Kun luminanssi on säädetty, pimiöolosuhteet eivät enää ole tarpeen. h) Varmistetaan, että verkkovirta vastaa vaatimuksia tai säädetään vaihtovirtalähde II osion D kohdan 1 kohdan a alakohdassa kuvatun kaltaiseksi (esim. 115 V ± 1 %, 60 Hz ± 1 %). i) Valitaan virrankulutusmittarin asteikko. Valitun asteikon huippuarvon kerrottuna mittarin huippukertoimella (Ipeak/Irms) on oltava suurempi kuin oskilloskoopista saatava huippulukema. j) Virtamittarin lukemien annetaan tasaantua, jonka jälkeen merkitään muistiin virtamittarin todellinen lukema watteina. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Katso II osion D kohdan 1 alakohdan e alakohta (Virrankulutuksen mittausperiaatteet). k) Virrankulutus kirjataan muistiin, kuten myös kokonaispikselimäärä (näytössä näkyvät vaakapikselit × pystypikselit), jotta voidaan laskea pikseliä/watti -arvo. l) Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. ii) Lepotila (virtakytkin On-asennossa, ei videosignaalia) a) Aktiivisen toimintatilan testin jälkeen tietokonenäyttö asetetaan lepotilaan. Lepotilaan siirtymistapa ja siihen johtavat vaiheet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi. b) Tietokoneen annetaan olla lepotilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat asettuneet aloilleen. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan lepotilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle. c) Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa). Jos laitteella on useita manuaalisesti valittavissa olevia lepotiloja, mittaukset olisi tehtävä eniten sähköä kuluttavassa lepotilassa. Jos tietokonenäyttö siirtyy automaattisesti lepotilasta seuraavaan lepotilaan, mittausajanjakson olisi oltava riittävän pitkä, jotta voidaan laskea kaikki eri lepotilat kattava keskiarvo. iii) Valmiustila (virtakytkin asennossa Off) a) Lepotilan testin jälkeen tietokonenäyttö asetetaan valmiustilaan. Jos tietokonenäytössä on vain yksi virtakytkin (eli ”pehmeä” katkaisin (soft off) tai ”kova” katkaisin (hard off)), käytetään kyseistä kytkintä. Jos näytössä on kaksi virtakytkintä eli ”pehmeä” katkaisin JA ”kova” katkaisin), käytetään ”pehmeää” katkaisinta. Valmiustilaan siirtymistapa ja siihen johtavat toimenpiteet kirjataan muistiin. Testauslaitteistoon kytketään virta, ja mittausalue säädetään oikeaksi. b) Tietokonenäytön annetaan olla valmiustilassa kunnes virrankulutuslukemat ovat asettuneet aloilleen. Mittausarvo katsotaan vakaaksi, kun wattimäärä vaihtelee kolmen minuutin aikana korkeintaan 1 prosentin. Kun näyttöä mitataan valmiustilassa, sync signal check -vaihe jätetään mittauksen ulkopuolelle. c) Kirjataan muistiin testausolosuhteet ja testaustiedot. Mittausajanjakson on oltava riittävän pitkä, jotta oikea keskiarvo saadaan laskettua (ei siis huippuarvoa tai hetkellistä arvoa). 3. Tuotetestin dokumentaatio Vaatimukset täyttäviä tuotteita koskevien tietojen toimittaminen: Valmistajien on itse testattava ENERGY STAR -merkintää käyttävät tuotteensa ja toimitettava tuotetiedot QPI-lomakkeella. Luettelo ENERGY STAR -vaatimukset täyttävistä tuotteista, mukaan luettuina tiedot uusista ja myynnistä poistuvista malleista, on toimitettava vuosittain. Valmistaja voi halutessaan toimittaa tietoja useamminkin. E. Käyttöliittymä Valmistajia kehotetaan suunnittelemaan tuotteensa noudattaen käyttöliittymästandardeja, joita kehitetään parhaillaan Power Management Controls -hankkeessa, jotta eri virrankäyttötiloihin liittyvistä kytkimistä ja säätimistä saataisiin yhdenmukaisempia ja intuitiivisempia kaikissa elektroniikkalaitteissa. Lisätietoja hankkeesta on osoitteessa http://eetd.LBL.gov/Controls. III. TULOSTINTA, TELEKOPIOTA JA POSTIMAKSUKONETTA KOSKEVAT VAATIMUKSET Seuraavia tulostinta, telekopiota ja postimaksukonetta koskevia vaatimuksia sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2007 asti. A. Määritelmät: 1. Tulostin: Standardimallina valmistettava kuvantamislaite, jota käytetään paperitulosteita tuottavana laitteena ja joka pystyy vastaanottamaan tietoa yksittäiskäyttäjien tietokoneista tai verkkotietokoneista. Lisäksi laitteen on voitava ottaa virtaa pistorasiasta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita mainostetaan ja myydään tulostimina, mukaan lukien tulostimet, jotka voidaan laajentaa monikäyttölaitteeksi. [16] 2. Telekopio: Standardimallina valmistettava kuvantamislaite, jota käytetään kirjoitteen tulostimena ja jonka ensisijainen tehtävä on lähettää ja vastaanottaa tietoa. Tämä määritelmä kattaa tavallista paperia käyttävät faksit (esimerkiksi mustesuihku/kuplasuihkulaitteet, laser/LED-laitteet ja lämpötulostimet). Laitteen on voitava ottaa virtaa pistorasiasta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita mainostetaan ja myydään telekopiolaitteina. 3. Tulostimen ja telekopiolaitteen yhdistelmä: Standardimallina valmistettava kuvantamislaite, jota käytetään sekä täysin toimivana tulostimena että telekopiolaitteena edellä olevien määritelmien mukaisesti. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan ja myydään tulostimen ja telekopiolaitteen yhdistelminä. 4. Postimaksukone: Kuvantamislaite, jota käytetään postimaksumerkinnän tulostamiseen postilähetykseen. Laitteen on voitava ottaa virtaa pistorasiasta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita mainostetaan ja myydään postimaksukoneina. 5. Tulostusnopeus: Sivumäärä minuutissa mittaa mallin tulostustoiminnon nopeutta. Tulostusnopeus vastaa ohjelman osanottajan mainonnassaan ilmoittamaa tuotteen tulostusnopeutta. Rivitulostimien osalta (esimerkiksi matriisitulostimet) tulostusnopeus perustuu ISO 10561 -standardissa vahvistettuun menetelmään. Pääasiassa A2- tai 17" × 32" -kokoisia tai sitä suurempia papereita varten suunniteltujen suurkokotulostimien tulostusnopeus määritellään yksivärisinä tekstituotoksina oletusresoluutiolla. Tulostusnopeus, joka mitataan A2- tai A0-kokoisten tulosteiden määränä minuutissa, muunnetaan A4-kokoisia tulosteita tekevän tulostimen nopeudeksi seuraavasti: a) yksi A2-tuloste minuutissa vastaa neljää A4-tulostetta minuutissa ja b) yksi A0-tuloste minuutissa vastaa kuuttatoista A4-tulostetta minuutissa. Postimaksukoneiden osalta sivumäärän minuutissa katsotaan vastaavan postilähetysten määrää minuutissa. 6. Lisälaite: Lisälaite, joka ei ole välttämätön peruslaitteen normaalitoiminnalle mutta joka voidaan liittää laitteeseen ennen laitteen toimittamista tai sen jälkeen tehostamaan tai muuttamaan tulostimen suorituskykyä. Lisälaitteita ovat esimerkiksi viimeistelijät, lajittelijat, lisäpaperin syöttölaitteet ja kaksipuolisen tulostuksen lisälaitteet. Lisälaite voidaan myydä erillisenä omalla mallinumerollaan tai peruslaitteen kanssa tulostimen osana. 7. Aktiivinen tila: Tila, jossa tuote tulostaa tai vastaanottaa tulostettavia tietoja. Tehontarve on tässä tilassa tavallisesti suurempi kuin valmiustilassa. 8. Valmiustila: Tila, jossa tuote ei tulosta eikä vastaanota tulostettavia tietoja ja jossa se kuluttaa vähemmän virtaa kuin tulostaessaan tai vastaanottaessaan tulostettavia tietoja. Siirtyminen valmiustilasta aktiiviseen tilaan ei saisi aiheuttaa havaittavaa viivettä tulosteen tuottamisessa. 9. Lepotila: Tila, jossa tuote ei tulosta eikä vastaanota tulostettavia tietoja ja jossa se kuluttaa vähemmän virtaa kuin valmiustilassa. Laitteen siirtyessä lepotilasta aktiiviseen tilaan tulosteen tuottamisessa saattaa olla jonkin verran viivettä, mutta verkosta tai muusta signaalin syöttölähteestä tulevien tietojen vastaanotossa ei saa olla viivettä. Tuote siirtyy tähän tilaan tietyn ajan kuluttua viimeisen tulosteen tuottamisesta. 10. Lepotilaan siirtymisen oletusviive: Ohjelman osanottajan ennen tuotteen toimittamista asettama aikamääritys, jonka mukaisesti tuote siirtyy lepotilaan. Oletusviive mitataan viimeisen tulosteen tuottamishetkestä. 11. Kaksipuolinen tulostus: Tekstin, kuvan tai tekstin ja kuvan yhdistelmän tuottaminen yksittäisen paperiarkin molemmille puolille. 12. Standardimalli: Termi, jolla kuvataan tuotetta ja sen yhdistettyjä ominaisuuksia sellaisena kuin ohjelman osanottaja sitä markkinoi ja myy ja sellaisena kuin se on valmistettu sille suunniteltuun käyttöön. 13. Aktiiviseen toimintatilaan siirtävä tapahtuma: Tässä sopimuksessa "aktiiviseen toimintatilaan siirtävällä tapahtumalla" tarkoitetaan käyttäjän tuottamaa, ohjelmoitua tai ulkoista tapahtumaa tai ärsykettä, joka aiheuttaa laitteen siirtymisen valmius- tai lepotilasta aktiiviseen toimintatilaan. Näissä vaatimuksissa määriteltyyn "aktiiviseen toimintatilaan siirtäviin tapahtumiin" eivät sisälly verkkokyselyt ("ping"), joita esiintyy yleisesti verkkoympäristöissä. B. ENERGY STAR -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset 1. Tekniset vaatimukset a) Lepotila: ENERGY STAR -ohjelman osanottaja hyväksyy sen, että vain ne tuotteet, jotka pystyvät siirtymään lepotilaan oltuaan määrätyn ajan käyttämättöminä tai joiden virrankulutus on aina enintään jäljempänä taulukoissa 3-8 määritellyillä tasoilla, voivat olla ENERGY STAR -vaatimusten mukaisia. b) Oletusviive: ENERGY STAR -ohjelman osanottaja asettaa aikamäärityksen, jonka mukaisesti tuote siirtyy lepotilaan, jäljempänä taulukoissa 3-8 määriteltyjen, viimeisen tehtävän suorittamisesta (esimerkiksi viimeisen tulosteen tuottamishetkestä) mitattujen aikojen mukaisesti. Ohjelman osanottajan on myös toimitettava tuotteet sellaisina, että lepotilaan siirtymisen oletusviiveet on asetettu jäljempänä taulukoissa 3-8 määritellyille tasoille. c) Verkkotoiminnallisuus: ENERGY STAR -ohjelman osanottaja saattaa tuotteet vaatimusten mukaisiksi sellaisina kuin ne on suunniteltu (jakso III.A.12 edellä) loppukäyttäjän käyttöön; tämä koskee erityisesti verkkoon kytkettäviä tuotteita. ENERGY STAR -ohjelman osanottaja hyväksyy sen, että kaikkien verkkokäyttöön tarkoitettuina markkinoitujen, mainostettujen tai myytyjen tuotteiden on täytettävä jäljempänä esitetyt ENERGY STAR -vaatimukset, kun niihin on asennettu verkkovalmius (eli niissä on verkkotoiminnallisuus). i) Jos tuote toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on pystyttävä siirtymään lepotilaan verkossa ollessaan. ii) Jos tuote toimitetaan sellaisena, että se voidaan liittää verkkoon, sen on lepotilassa ollessaan pystyttävä edelleen vastaamaan tapahtumiin, jotka on suunnattu tai kohdistettu verkossa olevalle tuotteelle ja jotka aiheuttavat tuotteen siirtymisen aktiiviseen toimintatilaan. d) Kaksipuolinen tulostus: Sellaisten standardikokoisia tulosteita tekevien tulostimien, joiden tulostusnopeus on yli 10 sivua minuutissa ja joihin on asennettu kaksipuolisen tulostuksen lisälaite, osalta suositellaan, että ENERGY STAR -ohjelman osanottajat antavat asiakkailleen koulutusta tulostimien käytöstä siten, että kaksipuolinen tulostus on asetettu oletustoiminnoksi. Koulutus voi tapahtua tuotteen käyttöohjeissa annettavina tietoina soveltuvasta tulostinajurista ja tulostusvalikon asetuksista tai kaksipuolisen tulostuksen lisälaitteen asennuksen yhteydessä annettavina tulostinajuria koskevina erityisohjeina. e) Yksityiskohtaiset laatuvaatimukset: ENERGY STAR -ohjelman osanottaja saattaa tuotteet seuraavien laatuvaatimusten mukaisiksi: TAULUKKO 3 Erilliset telekopiolaitteet (suunniteltu pääasiassa A4- tai 8.5" x 11" -kokoista paperia varten) Tulostusnopeussivuja minuutissa(sivua/min) | Lepotila (wattia) | Lepotilaan siirtymisen oletusviive | 0 < sivua/min ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minuuttia | 10 < sivua/min | ≤ 15 | ≤ 5 minuuttia | TAULUKKO 4 Postimaksukoneet Tulostusnopeuspostilähetysten määrä minuutissa(pl/min) | Lepotila (wattia) | Lepotilaan siirtymisen oletusviive | 0 < pl/min ≤ 50 pl/min | ≤ 10 | ≤ 20 minuuttia | 50 < sivua/min ≤ 100 pl/min | ≤ 30 | ≤ 30 minuuttia | 100 < pl/min ≤ 150 pl/min | ≤ 50 | ≤ 40 minuuttia | 150 < pl/min | ≤ 85 | ≤ 60 minuuttia | TAULUKKO 5 Standardikokoisia tulosteita tekevät tulostimet ja tulostimen ja telekopiolaitteen yhdistelmät* (suunniteltu pääasiassa A3-, A4- tai 8,5" × 11" -kokoista paperia varten) Tulostusnopeussivua minuutissa(sivua/min) | Lepotila (wattia) [17] | Lepotilaan siirtymisen oletusviive | 0 < sivua/min ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minuuttia | 10 < sivua/min ≤ 20 | ≤ 20 | ≤ 15 minuuttia | 20 < sivua/min ≤ 30 | ≤ 30 | ≤ 30 minuuttia | 30 < sivua/min ≤ 44 | ≤ 40 | ≤ 60 minuuttia | 44 < sivua/min | ≤ 75 | ≤ 60 minuuttia | * Mukaan lukien yksivärinen elektroninen valokuvaus, yksivärinen lämpötulostus sekä yksivärinen ja värimustesuihkutulostus. TAULUKKO 6 Pääasiassa A3-kokoista paperia varten suunnitellut matriisitulostimet Lepotila (wattia) | Lepotilaan siirtymisen oletusviive | ≤ 28 | ≤ 30 minuuttia | TAULUKKO 7 Suurkokotulostimet (suunniteltu pääasiassa A2- tai 17" × 22" -kokoista tai suurempaa paperia varten) Tulostusnopeussivua minuutissa(sivua/min) | Lepotila (wattia) | Lepotilaan siirtymisen oletusviive | 0 < sivua/min ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minuuttia | 10 < sivua/min ≤ 40 | ≤ 65 | ≤ 30 minuuttia | 40 < sivua/min | ≤ 100 | ≤ 90 minuuttia | TAULUKKO 8 Väritulostimet* (suunniteltu pääasiassa A3-, A4- tai 8,5" × 11" -kokoista paperia varten) Tulostusnopeusvärillistä sivua minuutissa(sivua/min) | Lepotila (wattia) | Lepotilaan siirtymisen oletusviive | 0 < sivua/min ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minuuttia | 10 < sivua/min ≤ 20 | ≤ 45 | ≤ 60 minuuttia | 20 < sivua/min | ≤ 70 | ≤ 60 minuuttia | * Mukaan lukien elektroninen värivalokuvaus ja värilämpötulostus. 2. Poikkeukset ja selvennykset ENERGY STAR -ohjelman osanottaja tai tämän nimeämä huoltoedustaja ei saa näiden vaatimusten kattamien mallien toimittamisen jälkeen muuttaa niitä millään sellaisella tavalla, jonka johdosta tuote ei täyttäisi edellä esitettyjä vaatimuksia. Tähän määräykseen tehdään seuraavat kaksi poikkeusta: a) Oletusviiveet: ENERGY STAR -ohjelman osanottaja, tämän nimeämä huoltoedustaja tai asiakas voi tuotteen toimittamisen jälkeen muuttaa lepotilaan siirtymisen oletusviiveitä enintään tehtaassa asetettuun 240 minuutin enimmäismäärään. Jos valmistaja suunnittelee tuotteita, joissa on enemmän kuin yksi virranhallintatila, oletusviiveitten yhteenlaskettu enimmäismäärä on 240 minuuttia. b) Lepotilan poisto: Jos lepotila yksittäistapauksessa aiheuttaa asiakkaalle tuntuvaa haittaa hänen erityisten käyttötapojensa vuoksi, ohjelman osanottaja, tämän nimeämä huoltoedustaja tai asiakas voi poistaa lepotilan. Jos ohjelman osanottaja haluaa suunnitella tuotemalleihinsa asiakkaalle mahdollisuuden poistaa lepotila, poiston tulee tapahtua eri tavoin kuin oletusviiveiden asetus. Jos esimerkiksi ohjelmistovalikon tarjoamat lepotilan viiveajat ovat 15, 30, 60, 90, 120 ja 240 minuuttia, samassa valikossa ei pidä tarjota "lepotilan poistoa" tai "virrankatkaisua". Vaihtoehdon tulee olla kätkössä (tai vähemmän ilmeinen) tai sen on oltava eri valikossa. C. Testausohjeet 1. Koeolosuhteet: Jäljempänä esitetään ne ympäristön koeolosuhteet, jotka olisi vahvistettava, kun virrankulutuksen mittaus tehdään. Nämä ovat välttämättömiä, jotta ulkopuoliset tekijät eivät vaikuttaisi koetuloksiin ja jotta koetulokset voidaan tarvittaessa myöhemmin toistaa. Linjaimpedanssi: < 0,25 ohmia Harmoninen kokonaissärö: < 5% (Jännite) Ilman lämpötila: 25 °C ± 3 °C Tuloverkkojännite: 115 V RMS ± 5 V RMS Tuloverkkotaajuus: 60 Hz ± 3 Hz 2. Testauslaitteet: sovelletaan I jakson C.2 kohdan säännöksiä. 3. Testimenetelmä: sovelletaan I jakson C.3 kohdan säännöksiä. IV. KOPIOKONEITA KOSKEVAT VAATIMUKSET Seuraavia kopiokoneita koskevia vaatimuksia sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2007 asti. A. Määritelmät: 1. Kopiokone: Kaupallinen reprografinen kuvantamisyksikkö, jonka yksinomaisena tehtävänä on tuottaa kopioita paperioriginaalista. Kopiokoneessa on oltava merkintäjärjestelmä, kuvantamisjärjestelmä ja paperinkäsittelymoduuli. Nämä vaatimukset koskevat kaikkea mustavalkoista paperikopiotekniikkaa, vaikka tarkoituksena on keskittyä yleisesti käytettyihin standardikopiolaitteisiin, esimerkiksi valolinssikopiokoneisiin. Seuraavassa esitetyt vaatimukset koskevat standardikokoisia kopiokoneita, jotka on suunniteltu A4- tai 8,5" × 11" -kokoista paperia varten, ja isokokoisia kopioita tekeviä laitteita, jotka on suunniteltu A2- tai 17" × 22" -kokoista tai sitä suurempaa paperia varten. 2. Kopiokoneen nopeus: Kopiomäärä minuutissa mittaa kopiokoneen kopiointinopeutta. Yksi kopio määritellään 8,5" × 11"- tai A4-kokoiseksi sivuksi. Kaksipuolisia kopioita pidetään kahtena kuvana ja näin ollen kahtena kopiona, vaikka ne onkin kopioitu yhdelle paperiliuskalle. Kaikkien USA:n markkinoilla myytävien kopiokonemallien nopeuden mittauksen on perustuttava 8,5" × 11" -kokoiseen paperiin. Muilla kuin USA:n markkinoilla myytävien kopiolaitteiden nopeuden on perustuttava kyseisten markkinoiden standardista riippuen 8,5" × 11"- tai A4-kokoiseen paperiin. Pääasiassa A2- tai 17" × 22" -kokoisia tai sitä suurempia papereita varten suunniteltujen suurkokokopiolaitteiden nopeus, joka mitataan A2- tai A0-kokoisien kopioiden määränä minuutissa, muunnetaan A4-kokoisia kopioita tekevän kopiolaitteen nopeudeksi seuraavasti: a) yksi A2-kopio minuutissa vastaa neljää A4-kopiota minuutissa ja b) yksi A0-kopio minuutissa vastaa 16:ta A4-kopiota minuutissa. ENERGY STAR -tunnuksen saajiksi kelpuutetut kopiolaitteet jaetaan viiteen luokkaan: hitaat standardikokoiset kopiokoneet, keskinopeuksiset standardikokoiset kopiokoneet, nopeat standardikokoiset kopiokoneet, hitaat suurkokokopiokoneet sekä keskinopeuksiset ja nopeat suurkokokopiokoneet. a) Hitaat standardikokoiset kopiokoneet: Kopiokoneet, joiden kuvantoistokonenopeus on enintään 20 kopiota minuutissa. b) Keskinopeuksiset standardikokoiset kopiokoneet: Kopiokoneet, joiden kuvantoistokonenopeus on yli 20 ja enintään 44 kopiota minuutissa. c) Nopeat standardikokoiset kopiokoneet: Kopiokoneet, joiden kuvantoistokonenopeus on suurempi kuin 44 kopiota minuutissa. d) Hitaat suurkopiokoneet: Kopiolaitteet, joiden kuvantoistokonenopeus on enintään 40 kopiota (ilmaistuna A4-kokoisten kopioiden määränä minuutissa). e) Keskinopeuksiset ja nopeat suurkopiokoneet: Kopiolaitteet, joiden kuvantoistokonenopeus on yli 40 kopiota minuutissa (ilmaistuna A4-kokoisten kopioiden määränä minuutissa). 3. Peruslaite: Peruslaite on markkinoilla olevan kopiokoneen yksinkertaisin malli, jossa on kaikki tarvittavat perustoiminnot. Peruslaite suunnitellaan ja toimitetaan tavallisimmin yhtenä osana eikä siihen sisälly erillisiä energiaa kuluttavia lisälaitteita, jotka voidaan myydä erikseen. 4. Lisälaite: Lisälaite ei ole välttämätön peruslaitteen normaalitoiminnalle, mutta se voidaan liittää kopiokoneeseen ennen toimitusta tai sen jälkeen suorituskyvyn lisäämiseksi tai muuttamiseksi. Lisälaite voidaan myydä erikseen omalla mallinumerollaan tai peruslaitteen kanssa kopiointilaitteiston tai kokoonpanon osana. Lisälaitteita ovat esimerkiksi lajittelijat ja tehokkaat paperinsyöttäjät. Riippumatta lisälaitteen omasta energiankulutuksesta sen liittämisen laitteistoon ei oleteta lisäävän merkittävästi (yli 10 prosenttia) peruslaitteen virrankulutusta peruslaitteen ollessa kytkettynä pois päältä. Lisälaitteet eivät saa rajoittaa tavanomaista automaattista virrankatkaisua tai siirtymistä virransäästötilaan. 5. Kopiokonemalli: Näissä vaatimuksissa kopiokonemalli määritellään peruslaitteeksi ja yhdeksi tai useammaksi lisälaitteeksi, joita mainostetaan ja myydään kuluttajille yhdellä mallinumerolla. Ilman lisälaitteita mainostettaessa ja myytäessä peruslaitteen katsotaan myös olevan kopiokonemalli. 6. Virransäästötila: Näissä vaatimuksissa virransäästötilalla tarkoitetaan vähiten energiaa kuluttavaa tilaa, johon kopiokoneen on suunniteltu siirtyvän ilman virrankatkaisua oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä. Kopiokone siirtyy tähän tilaan määrätyn ajan kuluttua viimeisen kopion tekemisestä. Virransäästötilan energiankulutuksen määrittämiseksi yritys voi mitata alhaisimman arvon joko energiansäästötilassa tai valmiustilassa. 7. Energiansäästötila: Tila, jossa laite ei tee kopioita, on aikaisemmin saavuttanut toimintavalmiuden mutta kuluttaa vähemmän energiaa kuin ollessaan valmiustilassa. Kun laite on tässä tilassa, saattaa kestää jonkin aikaa, ennen kuin se voi tehdä seuraavan kopion. 8. Valmiustila: Tila, jossa laite ei tee kopioita, on saavuttanut toimintavalmiuden ja on valmis tekemään kopioita, mutta ei ole vielä siirtynyt energiansäästötilaan. Kun laite on tässä tilassa, se pystyy käytännöllisesti katsoen välittömästi tekemään seuraavan kopion. 9. Pois päältä -tila: Näissä vaatimuksissa pois päältä -tila määritellään tilaksi, jolloin kopiokone on yhdistetty asianmukaiseen virtalähteeseen ja sen virta on vastikään katkennut automaattisesti. [18] Mitattaessa tämän tilan energiankulutusta kauko-ohjainlaitteet voidaan jättää huomiotta. 10. Automaattinen virrankatkaisu: Näissä vaatimuksissa automaattinen virrankatkaisu määritellään kopiokoneen kyvyksi itsestään katkaista virta tietyn ajan kuluttua viimeisen kopion tekemisestä. Kopiokone siirtyy automaattisesti pois päältä -tilaan suoritettuaan tämän toiminnon. 11. Verkkoyhteystila: Tila, jossa laite on yhdistetty asianmukaiseen virtalähteeseen ilman, että sitä olisi kytketty päälle. Kopiokone käynnistetään tyypillisesti on/off -katkaisimella. 12. Oletusviiveet: Ohjelman osanottajan ennen laitteen toimittamista asettamat aikamääritykset, joiden mukaisesti laite siirtyy eri toimintoihin, esimerkiksi virransäästötilaan tai pois päältä. Oletusviiveet sekä pois päältä että virransäästötilaan siirtymiseksi mitataan viimeisen kopion tekohetkestä. 13. Palautumisaika: Aika, jonka laite tarvitsee siirtyäkseen virransäästötilasta valmiustilaan. 14. Automaattinen kaksipuolinen tulostus: Toiminto, jossa kopiokone tekee automaattisesti kaksipuolisia kopioita syöttämällä sekä kopiopaperin että alkuperäiskappaleen laitteen läpi. Esimerkkejä tästä ovat yksipuolisesta alkuperäiskappaleesta tehdyt kaksipuoliset kopiot tai kaksipuolisesta alkuperäiskappaleesta tehdyt kaksipuoliset kopiot. Näissä vaatimuksissa kopiolaitteessa katsotaan olevan automaattinen kaksipuolinen tulostus vain, mikäli laitteessa on kaikki lisälaitteet, joita tarvitaan edellä mainittujen ehtojen täyttämiseksi, toisin sanoen automaattinen asiakirjojen syöttölaite ja automaattiseen kaksipuoliseen kopiointiin tarvittavat lisälaitteet. 15. Viikkoajastin: Sisäinen laite, joka käynnistää kopiokoneen ja kytkee sen pois päältä ennalta määrättyinä aikoina kunakin työpäivänä. Ohjelmoidessaan ajastinta asiakkaan on voitava erottaa työpäivät viikonlopuista ja lomista. Toisin sanoen ajastin ei saa käynnistää kopiokonetta lauantai- ja sunnuntaiaamuisin, jos työntekijät eivät ole normaalisti töissä viikonloppuisin. Asiakkaalla on myös oltava mahdollisuus kytkeä ajastin pois käytöstä. Viikkoajastimet ovat valinnaisia eikä niitä vaadita Energy Star -vaatimusten mukaisissa kopiokoneissa. Kopiokoneisiin kuuluvat viikkoajastimet eivät saa haitata virransäästötoimintoa tai laitteen automaattista kytkeytymistä pois päältä. B. ENERGY STAR -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset 1. Tekniset vaatimukset Vastatakseen ENERGY STAR -merkin laatuvaatimuksia kopiokoneen on täytettävä seuraavassa esitetyt vaatimukset: TAULUKKO 9 ENERGY STAR -vaatimukset täyttävien kopiokoneiden kriteerit Kopiointinopeus (kopiota minuutissa) | Virransäästötila(wattia) | Virransäästötilaan siirtymisen oletusviive | Palautumisaika 30 sekuntia | Pois päältä -tila(wattia) | Pois päältä -tilaan siirtymisen oletusviive | Automaattinen kaksipuolinen tulostus | 0 < kopiota/min < 20 | Ei ole | Ei sovelleta | Ei sovelleta | < 5 | < 30 min | Ei ole | 20 < kopiota/min < 44 | 3,85 × kop