FI Euroopan unionin virallinen lehti C 415/30

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tukijärjestelmä hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamiseksi oppilaitoksiin”

2014/C 415/07

Esittelijä Povilas Žagunis, Panevėžysin kunnallispiirin pormestari (LT, EA) Viiteasiakirja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta tukijärjestelmän osalta, joka koskee hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin – COM(2014) 32 final

I POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

1. ottaa huomioon, miten tärkeää terveellisten elämäntapojen muodostuminen on jo kouluiästä lähtien, ja viittaa Euroopan unionin mahdollisuuksiin edistää terveellisen elämäntavan edellytyksiä sekä paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksiin hyödyntää ja toteuttaa yksittäistapauksiin mukautettuja ja yhteisissä eurooppalaisissa ohjelmissa tuettuja toimia.

2. korostaa, että luomuruoan ja ei-muuntogeenisten elintarvikkeiden tulisi olla tärkeä osa lasten kestäväpohjaista ruokavaliota.

3. ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten toimittamista koskevan järjestelmän merkityksen ja muistuttaa, että siihen osallistuu 25 jäsenvaltiota (Yhdistynyt kuningaskunta, Suomi ja Ruotsi eivät osallistu) ja että sen tarjoamista mahdollisuuksista hyötyi 8,4 miljoonaa lasta 61 396 koulussa vuosina 2012–2013, sekä ottaa huomioon maidon toimittamista koskevan järjestelmän merkityksen ja toteaa, että siihen osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja että siitä hyötyi 20,3 miljoonaa lasta koko EU:ssa vuosina 2011–2012, ja painottaa kaikille niille EU maille tarjoutuvia mahdollisuuksia, jotka haluavat osallistua järjestelmään.

4. muistuttaa, että kyseinen lainsäädäntöaloite koskee kapeasti rajatusta aihepiiristään huolimatta useita tärkeitä EU:n ja jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia aloja: YMJ ja sisämarkkinat, terveydenhuolto ja tietyin rajoituksin myös koulutus.

5. pitää tervetulleena Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2011 esittämän erityiskertomuksen (1) perusteella laadittua ehdotusta, jonka mukaan järjestelmät maidon (otettu käyttöön vuonna 1977 ja laajennettu vuonna 2008 keskiasteen oppilaitoksiin) ja hedelmien (otettu käyttöön vuonna 2009) toimittamiseksi kouluihin tulisi yhdistää ja päättää yhdenmukaisista säännöistä yhteisrahoitusta varten, sekä suhtautuu myönteisesti suosituksiin tehokkuuden ja koordinoinnin parantamiseksi.

6. pitää tervetulleena, että jäsenvaltioilla on muutetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 mukaan mahdollisuus siirtää – kansallisia kiintiöitä ylittämättä – osa määrärahoista, jotka on tarkoitettu hedelmiä, vihanneksia, banaaneja ja maitoa varten (23 a artiklan 4 kohta). Näin sekä varmistetaan suurempi joustavuus varojen käytössä että luodaan jäsenvaltiotasolla edellytykset välttää käyttämättä jääneiden tukivarojen huolestuttavan suureen osuuteen (toisinaan 30 prosenttia) liittyviä mahdollisia ongelmia, jotka on esitetty ehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä (kohta 1.5.1). Komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida osallistua määrärahojen siirtoon.

7. suhtautuu kuitenkin varauksin varojen osuuden määrään, jonka jäsenvaltiot voivat ehdotetun järjestelmän mukaan siirtää oman harkintansa mukaisesti. Komitea toteaa, että ehdotettu 15 prosentin osuus ei perustu perusteelliseen tutkimukseen, erityisesti kun otetaan huomioon, että molemmissa muutettavissa järjestelmissä käyttämättömien varojen osuus on yksittäisissä tapauksissa jopa 30 prosenttia. Siksi ei vaikuta siltä, että ehdotus olisi täysin vastuullisen hallintotavan periaatteen mukainen.

8. pitää tervetulleena muutetun asetuksen 1308/2013 säännöstä, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat täydentää tukea omin varoin tai yksityisen rahoituksen kautta, jotta luodaan hyvä perusta synergioille, kun hyödynnetään kansallisia ja unionin varoja pyrittäessä myönteiseen ja eri jäsenvaltioiden käsityksistä riippumattomaan tulokseen.

9. ehdottaa oppilaitoksiin toimitettavien hedelmien, vihannesten ja maidon tukijärjestelmän parantamista siten, että luodaan mahdollisuus jakaa kansalliset tukikiintiöt uudelleen. Mikäli esimerkiksi hieman ennen kuusivuotisen ohjelmakauden päättymistä käy ilmi, että jäsenvaltio ei ole käyttänyt kaikkia sille osoitettuja varoja, tulisi ensisijaisesti harkita varojen uudelleenosoittamista niille alueille, jotka ovat käyttäneet varoja eniten. Tämän jälkeen tulisi olla mahdollista jakaa komission määrittelemät kansalliset kiintiöt uudelleen niille jäsenvaltioille, jotka ovat käyttäneet omansa loppuun tai ylittäneet ne. Tällä tavoin tuettaisiin asetuksen menestyksekkäästi täytäntöön panneita jäsenvaltioita ja kannustettaisiin muita lisäponnistuksiin.

10. korostaa, että nykyisin tuen jakamiseen jäsenvaltioiden välillä käytetyt perusteet – ensinnäkin empiirinen kriteeri (miten jäsenvaltiot ovat aiemmin käyttäneet tukea?) ja toiseksi olemassa oleva tarve (miten suuri osuus jäsenvaltion väestöstä on 6–10-vuotiaita?) – ovat erittäin jäykkiä eivätkä välttämättä riitä määrittämään tukitarvetta tehokkaasti.

11. ehdottaa Euroopassa vallitsevaa monimuotoisuutta ajatellen harkitsemaan lisäkriteerien asettamista koulumaito- ja kouluhedelmäjärjestelmän kansallisten kiintiöiden määrittämistä varten. Tällaisia kriteereitä voisivat olla: alueen kehitystaso, tilastollisesti keskimääräinen vitamiinipuutos, joka saadaan erotuksesta, kun lasketaan (Maailman terveysjärjestön käyttämän menetelmän pohjalta) objektiivinen hedelmien tarve lasten ravinnossa (400 g hedelmiä päivittäin) ja todellisen saannin tilastollinen keskiarvo, sekä ravintotottumukset (eteläisissä jäsenvaltioissa syödään perinteisesti enemmän hedelmiä ja vihanneksia kuin pohjoisissa jäsenvaltioissa).

12. ei pidä asianmukaisena ehdotetun asetuksen johdanto-osan 7 kappaleen ehdotusta, jonka mukaan komissiolle olisi annettava valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä, joiden myötä hyväksytään lisäsäännöksiä kahden kriteerin tasapainotusta varten. Komitea pitää tätä mahdollisena yrityksenä laajentaa komission toimivaltuuksia jäsenvaltioiden kustannuksella.

13. suhtautuu varauksin asetuksessa jäsenvaltioille asetettuun velvoitteeseen järjestelmän toimivuuden seuraamisesta (2) ja on erityisesti huolissaan tämän velvoitteen valtakunnallisille sekä jäsenvaltioiden paikallisille ja alueellisille viranomaisille aiheuttamasta hallintotaakasta. Komitea kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että järjestelmän valvontaan liittyvä hallinnollinen taakka pysyy mahdollisimman kevyenä.

14. ei ole vakuuttunut asetukseen sisälletystä periaatteesta, jonka mukaan unionin tuelle määritetään enimmäismäärä annosta kohti eikä tuen tiettyä prosenttiosuutta. Komitea muistuttaa tällaisen laskentaperustan riskeistä: konkreettisen tukisumman vahvistaminen saattaa viime kädessä viedä siihen, että pyritään käyttämään huokeampia mutta vähemmän laadukkaita tuotteita. Komitea ehdottaa, että järjestelmään varatut EU-varat (yläraja) ja tuen konkreettinen määrä määritellään edelleen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan nojalla.

15. kehottaa sen riskin perusteella, että annoskohtaisen EU-tukiosuuden määrittäminen saattaa johtaa toimitettujen tuotteiden laadun heikentymiseen, kaikkia toimijoita ryhtymään toimenpiteisiin toimitettujen maataloustuotteiden tukijärjestelmää vastaavan korkean laadun takaamiseksi ja valvomiseksi.

16. kritisoi asetuksen 1308/2013 23 artiklan (Tuki maataloustuotteiden jakamiseen oppilaitoksissa) sanamuotoa viitaten Euroopan tilintarkastustuomioistuimen raporttiin, jonka mukaan sellaisen välineen puuttuminen, joka mahdollistaisi tuen keskittämisen ensisijaisten tarpeiden mukaisesti, on oleellinen syy siihen, että koulumaitojärjestelmän tulokset eivät läheskään täytä sille asetettuja tavoitteita. Artiklasta ei ilmene, kuinka tärkeää on hedelmien ja vihannesten toimituksia koskevaa kuusivuotisohjelmaa edelleen kehitettäessä kuulla paikallis- ja alueyhteisöjä ja ottaa niiden kokemukset huomioon.

17. kehottaa komissiota – kun otetaan huomioon se, että kaikkia yrityksiä asettaa jäsenvaltioille EU-tasolla määräyksiä valtioiden sisällä järjestettävästä kuulemismenettelystä olisi pidettävä toissijaisuusperiaatteen loukkaamisena – esittämään asetuksessa jäsenvaltioille suosituksen hyödyntää ahkerammin mahdollisuutta kerätä paikallis- ja alueyhteisöiltä palautetta, koska kyse on instituutioista, jotka ovat peruskäyttäjiä ja kohderyhmää kaikkein lähinnä. Erityisesti niitä tulisi kuulla hedelmien ja vihannesten toimituksia koskevien kansallisten kuusivuotisohjelmien laatimisen yhteydessä.

Ohjelman sisältö

18. muistuttaa siitä, että mikäli hedelmien, vihannesten ja maidon kulutus muuttuu tavaksi, sillä on pitkällä aikavälillä myös taloudellisia vaikutuksia, ja se edistäisi osaltaan kilpailukyvyn parantamista ja yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien yhteisten eurooppalaisten tavoitteiden saavuttamista.

19. muistuttaa siitä, että elintarvikkeet ovat, muutamia harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta, paikallista tuotantoa, ja että niiden kulutuksen edistäminen kasvattaa osaltaan kysyntää tämänhetkisestä ja tekee makrotasolla helpommaksi saavuttaa YMP-tavoitteet. Lisäksi edistetään terveellisten ravitsemustottumusten oppimista ja kestävällä pohjalla olevaa kuluttamista tulevaisuudessa, jos lapsia kehotetaan syömään enemmän terveellisiä elintarvikkeita. Sen vuoksi hedelmien, vihannesten ja maidon kulutuksen edistämistä on syytä pitää osana yhteisiä pyrkimyksiä kasvattaa Euroopan kilpailukykyä.

20. ehdottaa, että parhaillaan käytävä keskustelu huomioon ottaen – jossa kyse on siitä, miten pitkälle tämän järjestelmän mukaan tukikelpoisia tuotteita saa jalostaa, sekä jo lapsena opitun terveellisen ruokavalion merkityksestä – järjestelmän taloudellinen tuki rajataan tuotteisiin, joita ei ole jalostettu ollenkaan tai vain vähäisessä määrin ja jotka eivät sisällä haitallisia lisäaineita, makeutusaineita, aromivahventeita tai suolaa.

21. ei pidä Euroopassa vallitsevan monimuotoisuuden huomioon ottaen tarkoituksenmukaisena yrittää määrittää EU:n tasolla, mitä hedelmä- tai vihanneslajeja tukijärjestelmän piirissä voidaan toimittaa oppilaitoksiin. Sen sijaan jokaisen jäsenvaltion tulisi itse päättää alue- tai paikallistasolla, mitkä hedelmä- ja vihanneslajit ja maitotuotteet soveltuvat oppilaitoksiin toimitettaviksi.

22. vastustaa ehdotusta, jonka mukaan uudessa järjestelmässä maitotuotteiden toimittaminen rajattaisiin pelkästään maitoon. Komitea katsoo, että vähäisesti jalostettujen maitotuotteiden, jotka eivät sisällä haitallisia lisäaineita, tulisi olla tukikelpoisia: tämä tarkoittaa luonnollisia (makeuttamattomia) maitotuotteita kuten jukurttia ja tuorejuustoa.

23. huomauttaa, että tuotevalikoiman rajaaminen paitsi vähentää lasten valinnanvaraa ja samalla ohjelman vetovoimaa myös estää sen, että laktoosi-intoleranssista kärsivät lapset, jotka kuitenkin pystyisivät syömään fermentoituja maitotuotteita, kuten makeuttamattomia jukurtteja, voivat hyötyä järjestelmästä.

24. korostaa asetuksesta puuttuvan, tukijärjestelmän puitteissa toimitettujen tuotteiden laatua koskevan näkökohdan merkitystä. Edunsaajien, koulujen ja muiden sosiaali- ja talousalan kumppaneiden konsultoinneissa on käynyt ilmi, että laatu kärsii usein, kun samaan hintaan yritetään hankkia suurempia määriä ja hankintamenettelyä sovelletaan jäykän muodollisesti. Tämä on johtanut tapauksiin, joissa lapset ovat saaneet kaikkea muuta kuin ensiluokkaisia elintarvikkeita.

25. kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, jotta voidaan laatia tukijärjestelmässä toimitettavien elintarvikkeiden laadun vähimmäisnormit ja varmistaa näiden normien noudattaminen.

26. viittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen päätelmiin, joiden mukaan koulumaitojärjestelmä ei ole kovinkaan tehokas eikä sillä ole saavutettu odotettuja tuloksia, sillä subventoidut tuotteet olisivat useimmiten joka tapauksessa sisältyneet kouluruokaloiden aterioihin tai edunsaajat olisivat luultavasti ostaneet ne ilman tukiakin. Järjestelmän suunnittelussa ja toteutuksessa ei myöskään oteta riittävästi huomioon asetettuja kasvatuksellisia tavoitteita (3).

27. kehottaa jäsenvaltioita tämän vuoksi sekä ottaen huomioon maidon merkityksen lapsille selvittämään koulumaitojärjestelmässä toimitettaviksi suunniteltujen maitotuotteiden tarpeen sekä käyttämään EU:n rahoitustukea yksinomaan sellaisten maitotuotteiden toimittamiseen kouluruokaloihin, jotka vastaavat terveellisen ravinnon kriteereitä ja joilla on suurin ravintoarvo.

28. panee huolestuneena merkille huolta herättävät tilastot, joista ilmenee, että koko EU:ssa on 22 miljoonaa ylipainoista lasta ja 5 miljoonaa liikalihavaa lasta (4) ja että vuonna 2011 aikuiset unionin kansalaiset kuluttivat 27 jäsenvaltion EU:ssa vuosittain keskimäärin alle puolet Maailman terveysjärjestön suosittelemasta hedelmien ja vihannesten määrästä (5). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että kouluilla on paikkoina, joissa nuoria valmistetaan elämään, merkittävä rooli välitettäessä tietoa terveellisestä ravinnosta ja luotaessa terveellisiä ravintotottumuksia.

29. viittaa tässä yhteydessä erityisesti paikallis- ja alueyhteisöjen – jotka useissa tapauksissa huolehtivat oppilaitosten toiminnasta – rooliin terveellisen elämäntavan edistämisessä ja kehottaa painottamaan alan toimenpiteitä ja yhteistyötä entistä enemmän.

30. pitää tähänastisiin säännöksiin sisältyviä laatuvaatimuksia (6) myönteisinä ja suosittaa, että ne säilytetään tai että niitä – mahdollisuuksien mukaan – tiukennetaan entisestään ravitsemusasiantuntijoiden suositukset huomioon ottaen.

31. muistuttaa, että lukuisista alueellisista, valtakunnallisista ja eurooppalaisista terveysaloitteista huolimatta (7) yleinen yhteiskunnallinen ympäristö ei juuri edistä terveellistä elämäntapaa. Vuonna 2011 unionin kansalaiset kuluttivat 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimäärin alle puolet Maailman terveysjärjestön suosittelemasta hedelmien ja vihannesten määrästä (8). Komitea suhtautuu tässä yhteydessä epäillen järjestelmässä asetettuun ikärajaan, jonka mukaan tuki rajoittuu vain 6–10 vuotiaisiin lapsiin, ja pitää tätä riittämättömänä, jotta nykyisissä, terveellisen elämäntavan kannalta epäedullisissa olosuhteissa voitaisiin kehittää hyviä ravintotottumuksia. Komitea suosittaa, että harkitaan mahdollisuutta ulottaa järjestelmä sekä nuorempiin lapsiin, jotka ovat lastenseimessä, päiväkodissa tai muussa koulua edeltävässä laitoksessa, että yli 10 vuotiaisiin lapsiin.

Kestävä kehitys ja ympäristönsuojelu

32. viittaa hedelmien, vihannesten ja maidon toimittamiseen liittyvään kestävän kehityksen näkökohtaan, erityisesti tavarakuljetusten kielteisiin vaikutuksiin ympäristön ja kansanterveyden kannalta, ja vaatii tässä yhteydessä, että puheena olevan tukijärjestelmän piiriin kuuluvissa toimituksissa käytetään mahdollisimman paljon paikallisesti tai lähialueilla valmistettuja/viljeltyjä tuotteita.

33. kehottaa – kestävän kehityksen näkökulmasta tarkastellen ja koska on tarpeen ohjata EU:n kansalaiset kestävän kulutuksen pariin jo nuorina – komissiota ja jäsenvaltioita virittämään asiantuntijoiden ja poliitikkojen keskuudessa laaja-alaisemman keskustelun oikeudellisista mahdollisuuksista antaa etusija omalta alueelta peräisin oleville hedelmille, vihanneksille ja maitotuotteille. Tähän sisältyisivät myös mahdolliset poikkeukset julkisia hankintoja koskeviin säädöksiin tai niiden asianomaisiin sovelluksiin.

34. vaatii, että näiden järjestelmien puitteissa on oltava mahdollista priorisoida paikallisen tuotannon tukemista ja lyhyitä markkinointiketjuja sekä antaa ensisijainen asema myös luomutuotteille.

Mahdollinen kasvatuksellinen vaikutus

35. on huolissaan pelottavista tilastoista, joiden mukaan EU:ssa on yhteensä 22 miljoonaa ylipainoista lasta, ja liikalihavia lapsia on jopa viisi miljoonaa, ja joiden mukaan 27 jäsenvaltion unionin kansalainen kulutti vuonna 2011 keskimäärin vähemmän kuin puolet Maailman terveysjärjestön suosittelemasta määrästä hedelmiä ja vihanneksia (9). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että koululla on tärkeä rooli valmentaessaan nuoria elämää varten ja terveellisten elämäntapojen kehittämisessä.

36. viittaa tässä yhteydessä erityisesti paikallis- ja alueyhteisöjen – jotka useissa tapauksissa huolehtivat oppilaitosten toiminnasta – rooliin terveen elämäntavan edistämisessä ja vaatii, että alan toimenpiteitä ja yhteistyötä painotetaan entistä enemmän.

37. viittaa hedelmien, vihannesten ja maidon toimittamista oppilaitoksiin koskevan järjestelmän mahdolliseen kasvatukselliseen vaikutukseen, sillä se sekä valistaa nuoria EU:sta että lisää heidän tietojaan maataloudesta (jolloin voidaan luoda tiiviimpiä yhteyksiä kuluttajien ja paikallisten elintarviketuottajien välille sekä tukea paikallisia ja ympäristöystävällisiä viljelymuotoja), karjanhoidosta, terveellisestä ja epäterveellisestä ruoasta, monipuolisesta ruokavaliosta, kulutettujen elintarvikkeiden ja oman terveydentilan välisestä yhteydestä sekä ruoan haaskaamisesta. Komitea pitää tervetulleena esitettyä mahdollisuutta, jonka mukaan uuden ohjelman varoilla voitaisiin rahoittaa myös liitännäistoimenpiteitä, esimerkiksi valistusta terveellisten ja tarpeellisten elintarvikkeiden hyödyistä.

38. viittaa tieteellisten tutkimusten tuloksiin, joiden mukaan epäterveellisiä ruokatottumuksia ja liikalihavuutta voidaan torjua menestyksekkäästi vain monitahoisilla toimenpiteillä, joissa sekä koulujen ja vanhempien että yhteiskunnan on osallistuttava lasten ravitsemuskasvatukseen. Komitea pitää tässä yhteydessä näihin ryhmiin kohdistettua valistus- ja tiedotuskampanjaa kiinteänä osana hedelmien, vihannesten ja maidon toimittamista oppilaitoksiin koskevaa järjestelmää (10).

39. kehottaa kiinnittämään järjestelmän tarkistamisessa enemmän huomiota jalostamattomia elintarvikkeita ja niihin sisältyviä ravintoaineita koskevaan valistukseen, sillä nykyisessä kulutusyhteiskunnassa vallitsee suuntaus kuluttaa houkuttelevasti esitettyjä ja pakattuja tuotteita, ja puoleensavetävään tarjontamuotoon liittyy usein sellaisten aineiden nauttiminen, joiden vaikutukset terveyteen eivät ole selvillä.

40. on Euroopan komission tavoin huolissaan siitä, että toisin kuin kouluhedelmäjärjestelmässä, koulumaitojärjestelmässä on tähän mennessä toteutettu vain vähän kasvatuksellisia toimia (11). Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset kykenevät toteuttamaan tällaisia toimia tehokkaasti, sillä ne voivat mukauttaa toimet lasten tiedontarpeeseen kullakin paikkakunnalla tai alueella.

41. ehdottaa toissijaisuusperiaatteen nojalla ja vedoten siihen tosiasiaan, että koulutusjärjestelmät kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja EU:n sekaantuminen kansallisiin koulutusjärjestelmiin saattaa näin ollen olla epäasianmukaista, että kaikki järjestelmään hedelmien, vihannesten ja maidon toimittamiseksi liittyvät koulutustoimenpiteet laadittaisiin ensisijaisesti jäsenvaltiotasolla ja ettei niihin varattavalle rahoitukselle asetettaisi vähimmäismäärää.

II MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

23 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua 1 kohdassa vahvistettuun tukijärjestelmään, jäljempänä ”koulujakeluohjelma”, voivat jakaa joko hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit, tai CN-koodiin 0401 sisältyvää maitoa taikka molempia. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua 1 kohdassa vahvistettuun tukijärjestelmään, jäljempänä ”koulujakeluohjelma”, voivat jakaa joko hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit, tai CN-koodiin 0401 sisältyvää maitoa taikka molempia muita makeuttamattomia maitotuotteita, kuten jukurttia (maustamatonta tai lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältämätöntä, CN-koodit 0403 10 11–0403 10 39) tai juustoa ja juustoainetta (CN-koodi 0406).

Perustelu

Muutosehdotus on seurausta lausuntoluonnoksen kohdasta 21.

Muutosehdotus 2

23 artiklan 3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Koulujakeluohjelmaan osallistumisen ehtona on, että jäsenvaltiot laativat ennen koulujakeluohjelmaan osallistumistaan ja sen jälkeen kuuden vuoden välein kansallisen tai alueellisen tason strategian ohjelman täytäntöönpanoa varten. Jäsenvaltio voi muuttaa strategiaansa erityisesti seurannan ja arvioinnin perusteella. Strategiassa on ainakin määriteltävä tarpeet, tarpeiden tärkeysjärjestys, kohderyhmä, odotetut tulokset ja määrälliset tavoitteet verrattuna lähtötilanteeseen, ja vahvistettava näiden tavoitteiden saavuttamiseen parhaiten soveltuvat välineet ja toimet. Koulujakeluohjelmaan osallistumisen ehtona on, että jäsenvaltiot laativat ennen koulujakeluohjelmaan osallistumistaan ja sen jälkeen kuuden vuoden välein kansallisen tai alueellisen tason strategian ohjelman täytäntöönpanoa varten. Jäsenvaltio voi muuttaa strategiaansa erityisesti seurannan ja arvioinnin väliarviointien perusteella. Strategiassa on ainakin määriteltävä tarpeet, tarpeiden tärkeysjärjestys, kohderyhmä, odotetut tulokset ja määrälliset tavoitteet verrattuna lähtötilanteeseen, ja vahvistettava näiden tavoitteiden saavuttamiseenksi parhaiten soveltuvat välineet ja toimet.

Perustelu

Pyrkimyksenä on menettelyn helpottaminen hallinnollisesti. Muutosehdotus on myös seurausta lausuntoluonnoksen kohdasta 10.

Muutosehdotus 3

23 a artiklan 8 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Koulujakeluohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on elintarvikkeiden jakelupaikoissa julkistettava ohjelmaan osallistumisensa ja tiedotettava unionin antamasta tuesta. Jäsenvaltioiden on varmistettava unionin koulujakeluohjelman lisäarvo ja näkyvyys suhteessa oppilaitoksissa tarjottaviin muihin aterioihin. Koulujakeluohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on elintarvikkeiden jakelupaikoissa julkistettava ohjelmaan osallistumisensa ja tiedotettava unionin antamasta tuesta. Jäsenvaltioiden on varmistettava unionin koulujakeluohjelman lisäarvo ja näkyvyys suhteessa oppilaitoksissa tarjottaviin muihin aterioihin.

Muutosehdotus 4

24 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Lasten terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että koulujakeluohjelman tuki kohdistetaan 22 artiklassa tarkoitettuun kohderyhmään, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat seuraavia: Lasten terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että koulujakeluohjelman tuki kohdistetaan 22 artiklassa tarkoitettuun kohderyhmään, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti säännöistä, jotka koskevat seuraavia: a) lisäperusteet, joita jäsenvaltioiden on noudatettava tuen kohdistamisessa; a) lisäperusteet, joita jäsenvaltioiden on noudatettava tuen kohdistamisessa; b) jäsenvaltioiden suorittama tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta; b) jäsenvaltioiden suorittama tuen hakijoiden hyväksyminen ja valinta; c) kansallisten ja alueellisten strategioiden laadinta sekä koulutukselliset tukitoimenpiteet. c) kansallisten ja alueellisten strategioiden laadinta sekä koulutukselliset tukitoimenpiteet.

Perustelu

Muutosehdotus on seurausta lausuntoluonnoksen kohdasta 11.

Bryssel 7. lokakuuta 2014 Alueiden komitean puheenjohtaja Michel LEBRUN

(1) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 10/2011 ”Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?”, ECA/11/35, 24.10.2011.

(2) Asetuksen (EY) N:o 1308/2013 24 artikla.

(3) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 10/2011 ”Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?”, ECA/11/35, 24.10.2011.

(4) Kouluhedelmäohjelma, http://ec.europa.eu/agriculture/sfs/european-commission/index_en.htm

(5) Vaikka kasvua vuoteen 2010 nähden oli 2 prosenttia, kulutti unionin kansalainen 27 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2011 keskimäärin 185,52 grammaa hedelmiä ja vihanneksia päivittäin, mikä on siten paljon vähemmän kuin WHO:n suosittelema 400 grammaa. Vrt. Freshfel-kuluttajaseuranta,, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(6) Maitotuotteiden koostumusta koskevat määräykset: maidon prosenttiosuus painosta ei saa olla alle 90, sokeripitoisuutta on rajoitettu (alle 7 prosenttiin). Hedelmien ja vihannesten on oltava EU:n laatuvaatimusten mukaisia. Sokerin lisääminen mehuihin ei ole sallittua.

(7) Euroopan komissio esimerkiksi julkaisi 30. toukokuuta 2007 valkoisen kirjan ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia”.

(8) Vaikka kasvua vuoteen 2010 nähden oli 2 prosenttia, kulutti unionin kansalainen 27 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2011 keskimäärin 185,52 grammaa hedelmiä ja vihanneksia päivittäin, mikä on siten paljon vähemmän kuin WHO:n suosittelema 400 grammaa. Vrt. Freshfel-kuluttajaseuranta, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(9) Vaikka kasvua vuoteen 2010 nähden oli 2 prosenttia, kulutti unionin kansalainen 27 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2011 keskimäärin 185,52 grammaa hedelmiä ja vihanneksia päivittäin, mikä on siten paljon vähemmän kuin WHO:n suosittelema 400 grammaa. Vrt. Freshfel-kuluttajaseuranta, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(10) Public Health Nutr. Lokakuu 2009. 12(10):1735–42. doi: 10.1017/S1368980008004278. Epub 2008 Dec 23. Downward trends in the prevalence of childhood overweight in the setting of 12-year school- and community-based programmes.

(11) Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta tukijärjestelmän osalta, joka koskee hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin – COM(2014) 32 final, 30.1.2014.