Neuvoston on vahvistettava unionin kanta huumausainetoimikunnan kokoukseen, jossa on tarkoitus päättää aineiden listaamisesta. Koska unioni toimii huumausainetoimikunnassa vain tarkkailijana rajoitetuin valtuuksin, huumausainetoimikunnan jäseninä maaliskuussa 2023 olevien jäsenvaltioiden olisi esitettävä yhteinen kanta toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti. Unioni ei ole näiden yleissopimusten osapuoli, mutta sillä on yksinomainen toimivalta tällä alalla.

Huumeriippuvuutta käsittelevä WHO:n asiantuntijakomitea tarkasteli 45. kokouksessaan yhdeksää ainetta ja päätti suosittaa niistä seitsemän listaamista ja kahden muun aineen tarkkailua. Yksi listattavaksi ehdotetuista aineista on jo valvontatoimenpiteiden kohteena koko unionissa: 3-MMC on lisätty puitepäätöksen huumausaineluetteloon vuonna 2022. Neljä ainetta (ADB-BUTINACA, protonitatseeni, etatseeni, etonitatsepyyni) on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tehostetussa seurannassa. Loput kaksi ainetta (2-metyyli-AP-237 ja α-PiHP) ovat Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen seurannassa. Tarkkailun kohteena olevat kaksi ainetta ovat adinatsolaami ja bromatsolaami, jotka ovat myös Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen seurannassa.

WHO antoi 2. joulukuuta 2022 YK:n pääsihteerille suosituksen, jonka mukaan yleissopimusten listoihin olisi lisättävä seitsemän uutta ainetta, joita on tarkasteltu kriittisesti huumeriippuvuutta käsittelevässä WHO:n asiantuntijakomiteassa.

Huumausainetoimikunta tarkistaa säännöllisesti ainelistoja, jotka on liitetty mainittuihin yleissopimuksiin. Tarkistukset perustuvat suosituksiin, jotka Maailman terveysjärjestö (WHO) antaa huumeriippuvuutta käsittelevän asiantuntijakomiteansa lausuntojen perusteella.

Huumausainetoimikunta (CND) on YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) alainen elin, jonka tehtävät ja toimivaltuudet on vahvistettu muun muassa mainituissa kahdessa yleissopimuksessa. Toimikuntaan kuuluu 53 YK:n jäsenvaltiota, jotka Ecosoc on valinnut. Maaliskuussa 2023 huumausainetoimikunnassa on 12 EU:n jäsenvaltiota, joilla on äänioikeus. Unioni osallistuu huumausainetoimikunnan työskentelyyn tarkkailijana.

Yhdistyneiden kansakuntien (YK) vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, jäljempänä ’huumausaineyleissopimus’, tarkoituksena on torjua huumausaineiden väärinkäyttöä koordinoidulla kansainvälisellä toiminnalla. Sen yhteydessä toteutetaan kahdenlaisia toimia ja valvontaa. Ensinnäkin sillä pyritään rajoittamaan huumausaineiden hallussapito, käyttö, kauppa, jakelu, tuonti, vienti, valmistus ja tuotanto ainoastaan lääketieteellisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin. Toiseksi sillä torjutaan huumekauppaa kansainvälisen yhteistyön avulla huumekauppiaiden toiminnan estämiseksi ja hillitsemiseksi.

Tämä ehdotus koskee päätöstä huumausainetoimikunnan 66. istunnossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä listata aineita YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan YK:n vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti. Huumausainetoimikunnan 66. istunto on tarkoitus pitää 13.–17. maaliskuuta 2023.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta. Siinä määritellään laiton huumausainekauppa rikokseksi, joka on luonteeltaan rajatylittävää, ja annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle valtuudet säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä tällä alalla.

Huumausainetoimikunnan päätökset aineiden listaamisesta yleissopimusten mukaisesti ovat SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia”. Huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaan huumausainetoimikunnan päätökset tulevat sitoviksi ilman eri toimenpiteitä, paitsi jos jokin osapuoli on asetetussa määräajassa toimittanut päätöksen Ecosocille uudelleentarkasteltavaksi. Asiaa koskevat Ecosocin päätökset ovat lopullisia. Aineiden listaamista koskevilla huumausainetoimikunnan päätöksillä on oikeusvaikutuksia myös EU:n oikeusjärjestelmään unionin lainsäädännön nojalla ottaen huomioon, että ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n säännöstön sisältöön eli neuvoston puitepäätökseen 2004/757/YOS. Yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan tämän unionin säädöksen soveltamisalaan.

Huumausainetoimikunta on kyseisessä artiklassa tarkoitettu ”sopimuksella perustettu elin”, koska se on Yhdistyneiden kansakuntien elimen Ecosocin perustama elin, jolle on osoitettu erityisiä tehtäviä huumausaineyleissopimuksessa ja psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli. Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Tämän vuoksi komissio esittää ehdotuksen huumausainetoimikunnan 66. istunnossa otettavasta unionin kannasta, joka huumausainetoimikunnan jäseninä maaliskuussa 2023 toimivien jäsenvaltioiden on määrä esittää Euroopan unionin puolesta ja joka koskee aineiden listaamista huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaisesti. Neuvosto on aiemmin hyväksynyt tällaiset unionin kannat, joten EU:n on ollut mahdollista esiintyä yhtenä rintamana aikaisemmissa huumausainetoimikunnan kokouksissa, joissa käsiteltiin aineiden listaamista koskevia kansainvälisiä päätöksiä, koska huumausainetoimikuntaan kuuluvat jäsenvaltiot äänestivät hyväksyttyjen unionin kantojen mukaisesti listaamisen puolesta.

Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

2023/0001 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

huumausainetoimikunnan 66. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 83 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Vuonna 1961 tehty Yhdistyneiden kansakuntien (YK) huumausaineyleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, jäljempänä ’huumausaineyleissopimus’, tuli voimaan 8 päivänä elokuuta 1975.

(2)Huumausaineyleissopimuksen 3 artiklan nojalla huumausainetoimikunta voi päättää aineiden lisäämisestä kyseisen yleissopimuksen listoihin. Huumausainetoimikunta voi tehdä listoihin muutoksia vain Maailman terveysjärjestön, jäljempänä ’WHO’, suositusten perusteella, mutta se voi myös päättää, että WHO:n suosittamia muutoksia ei tehdä.

(3)Psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehty YK:n yleissopimus, jäljempänä ’psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus’, tuli voimaan 16 päivänä elokuuta 1976.

(4)Psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen 2 artiklan nojalla huumausainetoimikunta voi WHO:n suosituksen perusteella päättää sekä aineiden lisäämisestä kyseisen yleissopimuksen listoihin että niiden poistamisesta. Huumausainetoimikunnalla on laaja harkintavalta ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia, oikeudellisia, hallinnollisia ja muita tekijöitä, mutta se ei saa toimia mielivaltaisesti.

(5)Kummankin yleissopimuksen listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön soveltamisalaan huumausaineiden valvonnan alalla. Neuvoston puitepäätöstä 2004/757/YOS sovelletaan näiden yleissopimusten listoissa lueteltuihin aineisiin. Näin ollen kaikki näihin yleissopimuksiin liitettyihin listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin yhteisiin sääntöihin ja muuttavat niiden soveltamisalaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

(6)Huumausainetoimikunnan on määrä hyväksyä Wienissä 13–17 päivänä maaliskuuta 2023 pidettäväksi suunnitellussa 66. istunnossaan päätöksiä, jotka koskevat seitsemän uuden aineen lisäämistä edellä mainittujen yleissopimusten listoihin.

(7)Unioni ei ole huumausaineyleissopimuksen eikä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen osapuoli. Sillä on tarkkailijan asema mutta ei äänioikeutta huumausainetoimikunnassa, johon maaliskuussa 2023 kuuluu 12 EU:n jäsenvaltiota, joilla on äänioikeus. Sen vuoksi neuvoston on valtuutettava nämä jäsenvaltiot esittämään unionin kanta, joka koskee aineiden listaamista huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaisesti, koska päätökset uusien aineiden lisäämisestä yleissopimusten listoihin kuuluvat unionin yksinomaisen toimivallan piiriin.

(8)WHO suositti neljän uuden aineen lisäämistä huumausaineyleissopimuksen listaan I ja kolmen uuden aineen lisäämistä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

(9)Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus seuraa kaikkia huumeriippuvuutta käsittelevän WHO:n asiantuntijakomitean, jäljempänä ’asiantuntijakomitea’, tarkastelemia ja WHO:n listattaviksi suosittelemia aineita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1920/2006 tarkoitettuina uusina psykoaktiivisina aineina.

(10)Huumeriippuvuutta käsittelevän asiantuntijakomitean arvion mukaan ADB-BUTINACA (IUPAC-nimi: N-[1-(aminokarbonyyli)-2,2-dimetyylipropyyli]-1-butyyli-1H-indatsoli-3-karboksamidi) on indatsolista johdettu synteettinen kannabinoidi, jossa aktiivinen yhdiste on S-enantiomeeri (CAS N:o 2682867-55-4). ADB-BUTINACAlla ei ole lääkinnällistä käyttöä, eikä sille ole myönnetty myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että ADB-BUTINACAa käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että ADB-BUTINACA lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

(11)ADB-BUTINACAa on löydetty 26 jäsenvaltiosta, ja sitä valvotaan vähintään viidessä jäsenvaltiossa. ADB-BUTINACA on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tehostetussa seurannassa. Siitä on annettu kansanterveyttä koskeva varoitus Euroopan unionin ennakkovaroitusjärjestelmässä. ADB-BUTINACA mainitaan myös kahdessa muussa kansanterveyttä koskevassa varoituksessa. Se on liitetty vakaviin haittatapahtumiin, myös kahden jäsenvaltion ilmoittamaan 14 kuolemantapaukseen.