FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 10.8.2004 
KOM(2004) 547 lopullinen 
. 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
Cotonoun sopimuksen 96 artiklan muka isten neuvottelujen aloittamisesta 
Norsunluurannikon kanssa 
 
FI 2   FI 1. Marcoussisissa 24. tammikuuta 2003 allekirj oitetussa rauhansopim uksessa määrätään 
eräistä Norsunluurannikon antamista sitoumuksista , joilla pyritään varmistamaan rauhan ja 
vakauden palauttaminen sekä oikeudenmukaiste n ja avointen vaalie n pitäminen vuoden 2005 
lopussa. Nämä sitoumukset koskevat useita Cotonoun sopimuksen 9 ja 96 artiklassa mainittuihin olennaisiin osiin liittyviä aloja (ihmisoikeudet, demokratian periaatteet ja 
oikeusvaltioperiaate). 
Pariisissa 26. tammikuuta 2003 pidetyssä valtion-  ja hallitusten päämiesten konferenssissa 
kansainvälinen yhteisö antoi tukensa Marcoussisin sopim ukselle, jonka YK:n 
turvallisuusneuvosto vahvisti muodollisesti 4. helmikuuta 2003 annetulla päätöslauselmalla 
1464. Konferenssin yhteydessä käydyissä keskus teluissa Euroopan komission puheenjohtaja 
vahvisti komission olevan valmis ” antamaan Norsunluurannikon käyttöön tarvittavat 
resurssit vakauden palauttamiseksi ja ta loudellisen kehityksen elvyttämiseksi ”, mutta ehdoksi 
asetetaan, että Marcoussisissa annetut ja Pa riisin konferenssissa ju hlallisesti ilmaistut 
sitoumukset ” toteutetaan käytännössä ja että kes tävä rauha, vakaus ja turvallisuus 
saavutetaan tiukasti ihmisoikeuksia noudattaen ”. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja esitti 
puheenvuorossaan vastaavanlaisia lausuntoja s iitä, että eri osapuolten on noudatettava 
Marcoussisissa annettuja sitoumuksia.  2. Norsunluurannikossa 19. syyskuuta 2002 puhje nneesta vakavasta poliittisesta ja 
sotilaallisesta kriisistä alkaen Euroopan uni oni on useaan otteeseen ilmaissut huolensa 
molempien osapuolten syyllistymisestä ihmi soikeuksien loukkaamiseen erityisesti ennen 
Marcoussisin sopimuksen alle kirjoittamista 24. tammikuuta 2003.  
 Kriisin puhkeamisesta alkaen EU  on useissa julkaisemissaan lausunnoissa ilmaissut huolensa 
ihmisoikeustilanteesta Norsunluurannikossa. EU kiitti osapuolia tul itauon solmimisesta 21. 
lokakuuta 2002 antamassaan lausunnossa, mutta ilmaisi samalla huolensa ihmisoikeuksien 
kunnioittamisesta. EU kehotti osapuolia allekirjoittamaan rauhansopimuksen 15. marraskuuta 2002 antamassaan lausunnossa, jossa se myös tu omitsi havaitut ihmisoikeuksien loukkaukset, 
kuten tohtori Benoît Dacoury-Tableyn murh an. Joukkohautojen löytämisen jälkeen EU 
tuomitsi 17. joulukuuta 2002 uudelleen Norsunluur annikossa tapahtuneet ihmisoikeuksien 
loukkaukset.   Tämän jälkeen tilanne parani, kunnes lehtimies J ean Hélène murhattiin. EU tuomitsi murhan 
27. lokakuuta 2003 antamassaan lausunnossa, jossa viranomaisia vaadittiin hillitsemään turvallisuusjoukkoja. Muutaman rauhallisen kuukauden jälkeen EU pa hoitteli 25. maaliskuuta 
2004 antamassaan lausunnossa väkivaltaisuuk sien puhkeamista uudelleen. Myöhemmin 8. 
huhtikuuta 2004 antamassaan lausunnossa EU paho itteli 25. maaliskuun tapahtumia ja ilmaisi 
huolensa muista sen jälkeen tapahtuneista va kavista ihmisoikeuksien loukkauksista sekä 
paikallisten asukkaiden ja ulkom aalaisten turvallisuudesta.  
YK:n tutkimuskomission 25. maaliskuun 2004 tapahtumia koskevan raportin päätelmät, jotka 
julkaistiin 13. toukokuuta 2004, ovat perusteelliset: ” Norsunluurannikossa tapahtui 25. ja 26. 
maaliskuuta viattomien siviilien joukkomu rha, jonka aikana syyllistyttiin lukuisiin 
ihmisoikeusloukkauksiin. Marssi osoittautui te kosyyksi turvallisuusjoukkojen, eli poliisin, 
santarmin, armeijan sekä valtion korkeimpie n viranomaisten johdossa ja alaisuudessa 
toimivien erityisjoukkojen ja ns . rinnakkaisjoukkojen huolellisesti  laatimassa ja toteuttamassa 
suunnitelmassa.”  Raportin mukaan 120 henkilöä kuo li, 274 loukkaantui ja 20 katosi.  
Tämän jälkeen on tapahtunut muitakin ihmisoikeuksien kannalta huolestuttavia tapauksia. 
Kanadanranskalainen lehtimies Guy-André Kie ffer katosi perjantain a 16. huhtikuuta 2004, ja 
 
FI 3   FI tämän jälkeen ääriryhmiä edustavat ”kansa llismieliset nuoret” hyökkäsivät kymmenien 
länsimaalaisten kimppuun Abidjanin kaduill a 7. kesäkuuta. Norsunluurannikon armeijasta 
erillään toimiva joukko murhasi Licorne-operaa tioon osallistuneen ranskalaisen sotilaan 25. 
kesäkuuta 2004. Ääriaineksia edustavat opi skelijat, jotka vä ittivät kuuluvansa 
opiskelijaliittoon (FESCI),  sieppasivat 23. kesäku uta 2004 Norsunluurannikon 
vallankumouksellisen kommunistipuolueen (PCRCI) nuorisoliikkeen johtajan, oikeustieteen 
opiskelija Habib Dodon Abidjanissa. Hänen säkkiin  sullottu ruumiinsa l öytyi naru kaulan 
ympäri sidottuna tien varrelta Abidjanissa 28. kesäkuuta 2004. 
Lopuksi on huomattava, että laki, joka annet tiin Marcoussisin sopimuksessa määrätystä 
Norsunluurannikon ihmisoikeuskomission pe rustamisesta huhtikuussa 2004 pidetyssä 
parlamentin erityisistunnossa, ei ole Marc oussisin sopimuksen mukainen. Komission 
kokoonpanoon eivät kuulu Marcoussisin sopimuksen  allekirjoittaneet kolme Forces 
Nouvelles -joukkoa, vaikka sopimuksen liitteessä  VI olevassa 1 kohdassa määrätään, että 
komissioon kuuluu kaikkien os apuolten edustajia. 
3. Demokratian periaatteiden osalta, jotk a muodostavat toisen Cotonoun sopimuksessa 
mainitun olennaisen osan, on valitettavasti todettava, että Marcoussisissa annettujen 
sitoumusten toteuttamisessa on huom attavia viipeitä ja puutteita.  
 Erityisesti on syytä epäillä va kavasti, voidaanko vuoden 2005 v aalit järjestää tyydyttävissä 
olosuhteissa. Marcoussisin sopimuksen sove ltamisen viivästymisen vuoksi ei ole enää 
mahdollista soveltaa äänestäjien kansalaisuude n määrittämistä ja vaaliluetteloa koskevia 
liitteitä I ja II. Sopimuksen liitteessä III tar koitetun presidentin kelpoisuusehtoja koskevan 
vaikean kysymyksen käsittely on myöskin viivästynyt huomattavasti.  
Äänestäjien kansalaisuuden määrittäminen annettiin SITEL:n tehtäväksi, mutta se aloitti 
valmistelut vasta kesäkuussa 2004 ja ainoastaa n hallituksen hallinnass a olevilla alueilla. 
Marcoussisin sopimuksen mukaisesti peru stettiin tammikuussa 2004 äänestäjien 
kansalaisuuden määrittämistä käsittel evä komissio (CNSI) valvomaan vuonna 2001 
perustettua äänestäjien kansalaisuude n määrittämisvirastoa, joka on ainoa 
henkilöllisyystodistusten myöntäm iseen valtuutettu toimielin. Komissio ei ole tähän mennessä 
saanut minkäänlaista rahoitusta. Rahoituks en myöntämisestä CNSI:lle päätettiin vasta 
heinäkuun 2004 alussa. Nyt on epäilemättä te knisesti mahdotonta laatia vaaliluettelot 
äänestäjien kansalaisuuden määrittämiseksi teh dyn väestölaskennan perusteella. Nämä kaksi 
toimenpidettä on siksi toteute ttava erillään. Nykyinen vaalikom itea aikoo laatia vaaliluettelon 
kahdessa kuukaudessa (vuoden 2005 tammikuun puoliv älin ja maaliskuun puolivälin välisenä 
aikana), mutta tässä vaiheessa ei tiedetä, mihin se perustuu , jos äänestäjien kansalaisuuden 
määrittämiseksi käynnistettyä prosessia ei saada moitteettomasti päätökseen.  
Lisäksi kansallisuuslain muutta mista koskevaa ehdotusta ei ole vielä hyväksytty. Se saatettiin 
Norsunluurannikon kansalaiskokouksen käsi teltäväksi vasta kesäkuussa 2004.  
Kansalaisuuden määrittämisestä 3. toukokuuta 2004 parlamentin erityisist unnossa annettu laki 
aiheuttaa vakavia ongelmia, sillä se n 3 artiklan 5 kohdassa säädetään, että 
henkilöllisyystodistuksesta käy ilmi, onko henk ilö syntynyt Norsunluurannikon kansalaiseksi 
vai onko kansalaisuus myönnetty hänelle myöhem min. Tämän maininnan hyötyä ei ole voitu 
perustella ja se voi hyvinki n olla syynä tarkastusten yh teydessä esiintyvään sortoon ja 
hankaluuksiin. Se saattaa aiheutta a valtavan riskin, kuten viimeaika iset järkyttävät tapahtumat 
muissa maissa ovat osoittaneet. 
 
FI 4   FI Myös vaalijärjestelmän muuttaminen on  viivästynyt huomattavasti. Riippumaton 
vaalikomitea (CEI) perustettiin vuonna 2001. Sillä  on erittäin merkittäv ä asema, koska se 
vastaa vaalien ja kansanäänestysten järjes tämisestä. Sen kokoonpanon muuttamista koskeva 
lakiehdotus annettiin Nors unluurannikon kansalliskokouksen  käsiteltäväksi vasta 28. 
huhtikuuta 2004 avatussa istunnossa. Keskus telujen aikana Marcoussisin sopimusta 
vastustavat tahot asettivat CEI:n kokoonpanon kyseen alaiseksi, vaikka ha llitus oli laatinut 
tekstin Marcoussisin sopimuksen mukaisesti ottaen huomioon Norsunluurannikon poliittisen 
elämän koko kirjon. Aluehallintoministeri päät ti 24. kesäkuuta poistaa tekstinsä käsittelystä, 
sillä hän ei halunnut, että teks ti hyväksytään vesitetyssä m uodossa. Näin oli jo tapahtunut 
huhtikuussa ihmisoikeuskomissiota koskevan lain  osalta. FPI yritti asettaa ehtoja Forces 
Nouvelles -joukkojen pääsylle CEI:n kokoonpanoon as eistariisunnan jälkeen, ja lisäksi se 
halusi, että niiden osallistumista rajoitettaisiin ajallisesti. 
Lisäksi perustuslakineuvoston kokoonpano saatta a aiheuttaa ongelmia. Neuvostolla on tärkeä 
asema vaaleissa, sillä se tekee päätökset vaalei hin liittyvistä riitakysymyksistä ja julkaisee 
vaalitulokset. Myös YK:n pääsihteeristö ot ti esille turval lisuusneuvostolle 6. tammikuuta 
2004 antamassaan raportissa neuvoston jäsent en elokuussa 2003 tapahtuneet nimitykset. 
Neuvostossa on kahdeksan jäsentä: entinen tasavallan presidentti, kansalliskokouksen 
puheenjohtajan nimeämät kolme jäsentä ja tasa vallan presidentin nimeämät kolme jäsentä. 
Tasavallan presidentti nimittää myös neuvosto n puheenjohtajan. Nimit ykset tehtiin elokuussa 
neuvottelematta puolueiden kanssa. Tämä on Marcoussisin sopimusten hengen vastaista, 
vaikka niissä ei mainitakaan perustuslakine uvostoa. Olosuhteet, joissa nämä nimitykset 
tehtiin, antavat aihetta epäillä,  että neuvoston tekemät päätöks et voivat olla puolueellisia, 
kuten korkeimman oikeuden vuonna 2002 antamat tuomiot. Korkeimman oikeuden tilalle 
perustettiin tämän jälkeen useita elimiä, jo iden joukossa oli myös perustuslakineuvosto. 
YK ei ole vielä tehnyt yksityiskohtai sta arviointia vaali budjetista, sillä se ei  ole toistaiseksi 
voinut lähettää tätä varten suunn iteltua edustajistoa paikalle poli ittisen vastustuksen ja 
turvallisuusongelmien vuoksi.  
Tasavallan presidentin kelpois uusehdot on erittäin arka kysymy s. Erityisesti Marcoussisissa 
tältä osin annettujen sitoumusten noudattamine n on epävarmaa. On valitettavasti todettava, 
että perustuslain 35 artiklan muuttamista koskevaa hanketta ei ole vielä annettu 
kansalliskokouksen käsiteltäväksi. Perustuslain  125 artiklan mukaan kansalliskokouksen on 
ensin hyväksyttävä muutokset kahden kolmasosan enemmistöllä ja tämän jälkeen muutokset on 126 artiklan mukaan hyväks yttävä kansanäänestyksessä. 
4. Oikeusvaltioperiaate on yksi Cot onoun sopimuksen olennaisista osista. 
Norsunluurannikolla ei kuitenkaan näytä olevan oikeudellisia välineitä ratkaista kaakaoalan 
tarkastamiseen liittyvää ongelmaa. Kansallisen yhtenäisyyden hallitus pyysi vuonna 2003 Euroopan unionia rahoittamaan tällaisen tarkastuksen. Tarkastuksen ensimmäinen vaihe saatettiin päät ökseen viime syksynä ja siitä tehtiin alustava 
raportti 9. lokakuuta 2003. Tässä ra portissa ei voitu käsitellä ka ikkia seikkoja, sillä kerätyt 
tiedot olivat epätäydellisiä sen vuoksi, että eräät elim et kieltäytyivät teke mästä yhteistyötä ja 
noudattamasta tarkastuksen vaatimuksia. Raporti ssa painotetaan, että kaksi tietojen keruun 
kannalta tärkeintä instituutiota ki eltäytyi tekemästä yhteistyötä. 
 Raportissa tuodaan esille tiettyjä ongelmia, kuten: 
– kaakaoalan instituutioissa vallitseva ep äselvyys, joka johtuu CAISTAB:n vuonna 1999 
korvanneiden neljän elimen erilaisista oi keudellisista muodoista. ARCC (Agence de 
Régulation du Café et du Cacao), BCC (Bourse du Café et du Cacao), FDPCC (le Fonds de 
 
FI 5   FI Développement et de Promotion des Coopératives  de Café et de Cacao) ja FRC (Fonds de 
Régulation du Cacao) ovat useiden ministereide n ja yhden ministeriöiden välisen komitean 
ohella vastedes kaikki toimivaltaisia alan hallinnoinnin ja sääntelyn osalta, 
– on mahdotonta tehdä yleiskatsausta rahavi rroista, koska varmuusvarantoja varten 
FDPCC:n kantamia maksuja koskevat tiedot ovat riittämättömiä ja/tai niitä ei ole ollenkaan 
(väliaikaisen raportin mukaan tällaisia varoja olisi yli 100 miljardia CFA-frangia, mutta 
niiden käyttöä ei ole vielä määritetty), 
– kerättyjen varojen ja niiden käytön välinen  vastaavuus: tietojen saannin vaikeuden vuoksi 
tarkastajat eivät ole löytäneet va stausta tähän tärkeään kysymykseen, 
– kaakaoalan korkeat maksut: rahoittajien (er ityisesti Maailmanpankin ja Kansainvälisen 
valuuttarahaston) kanssa vuonna 2001 käydyissä keskuste luissa sovittiin, e ttä maksuja olisi 
kannettava enintään 30 prosenttia , joista 20 prosenttia olisi veroja ja 10 prosenttia muita 
maksuja. Väliaikaisen raportin mukaan ma ksuja kannetaan tällä  hetkellä noin 37 
prosenttia. 
 
Väliaikaisen raportin perustee lla rahoittajat antoivat pä äministerille marraskuussa 2003 
muistion. Uusi tapaaminen järjestettiin tammi kuussa 2004, jolloin vahvistettiin tarve suorittaa 
tarkastuksen toinen vaihe ja toteuttaa väliaikaisessa raportissa suositellut toimenpiteet.  Hallituksen mielestä näiden neljän elimen ”yks ityisoikeudellinen asema” on syynä sille, ettei 
valtio pysty velvoittamaan n iitä tekemään rahavirtojaan koskevaa tarkastusta. Muistiossa 
rahoittajat totesivat, että: - kaikki maksut kannetaan asetuksen perusteella  eivätkä ne ole viljelijöiden vapaaehtoisesti 
suorittamia maksuja, - jokaiseen hallintoneuvostoon kuuluu hallituksen jäsen, jonka te htävänä on valvoa sääntelyn 
noudattamista, antaa osapuolille neuvoja ja toimia sovittelijana erimielisyyksissä.  
 Tarkastuksen toista vaihetta ei ole vielä voitu käynnistää tarkastamatta olevien elimien 
kieltäytymisen vuoksi, vaikka Euroopan komissio on sekä Ab idjanissa että Brysselissä 
jatkuvasti painottanut Norsunl uurannikon viranomaisille tark astuksen loppuun saattamisen 
tärkeyttä. Komissio on ottanut tämän kysymyksen Br ysselissä esille useaan otteeseen korkean 
tason keskusteluissa, joita käytiin mm. 13. helmikuuta 2004 maatalousministerin, 25. 
helmikuuta 2004 pääministerin ja 29. kesäkuuta 2004 kansallisen sovinnon ministerin kanssa.  
Näyttää siltä, että tarkastuksesta kieltäytymises tä ei voida määrätä seur aamuksia oikeusteitse. 
Tällainen oikeudellisen muutoksenhaun puuttumi nen on oikeusvaltioperiaatteen vastaista. 
 
5. Edellä sanotun perusteella komissio on sitä  mieltä, että on syytä aloittaa Cotonoun 
sopimuksen 9 ja 96 artiklan mukaiset  neuvottelut Norsunluurannikon kanssa.  
Näiden neuvottelujen tavoitteena on: 
• ilmaista Euroopan unionin huoli ihmisoikeuksie n loukkauksista ja sa ada selville, mitä 
Norsunluurannikko aikoo tehdä lopettaakseen ihmisoikeuksien loukkausten jatkumista 
suosivan rankaisemattomuuden ilmapiirin ja luodakseen kestävät lainsäädännölliset ja 
oikeudelliset perustat tilanteen korjaamiseksi, 
 
FI 6   FI • painottaa, kuinka tärkeää Euroopan unionille  on, että vuoden 2005 v aalit järjestetään 
tyydyttävissä olosuhteissa ja että 96 artik lan mukaiset neuvottelujen aloittamiseen 
helmikuussa 2001 johtaneet vuoden 2000 vaalien yhteydessä esiintyneet ongelmat eivät 
toistu, sekä saada selville, kuinka Norsunl uurannikko aikoo saavuttaa tämän asetetussa 
määräajassa, 
• muistuttaa, että EU ja muut kansainväliset  rahoittajat pitävät välttämättömänä, että 
Norsunluurannikko toteuttaa tarvit tavat toimenpiteet vaikutusva ltansa käyttämiseksi siten, 
että sen pyynnöstä vuonna 2003 vi reille pannun kaakaoalan ta rkastuksen toinen vaihe 
voidaan suorittaa moitteettomasti, 
• määrittää, onko tarpeen toteuttaa Cotonoun sopim uksen 96 artiklassa m äärätyt aiheelliset 
toimenpiteet. 
6. Näistä syistä komissio ehdottaa, että neuvosto pyytää Nors unluurannikkoa Cotonoun 
sopimuksen 9 ja 96 artiklan mukaisiin neu votteluihin liitteenä ol evan kirjeluonnoksen 
mukaisesti. 
 
FI 7   FI LIITE  
Bryssel 
 
Laurent Gbagbo  
Norsunluurannikon presidentti 
Présidence 
Abidjan  
Norsunluurannikko 
LUONNOS 
 
Arvoisa herra presidentti, 
 
Euroopan unioni on julkilausumissaan sekä kaik issa Norsunluurannikon viranomaisten kanssa 
poliittisen vuoropuhelun yhteydessä järjestetyi ssä korkean tason tapaamisissa useaan 
otteeseen ilmaissut huolensa Norsunluurannikon tilanteesta. 
EU on erityisesti ilmaissut huolensa ihmisoikeustilanteesta, Marcoussisin sopimuksen 
soveltamisen viivästymisen aiheuttamista seurau ksista oikeudenmukaisten ja avointen vaalien 
järjestämiselle tyydyttävissä olosuhteissa vuonn a 2005 sekä siitä, et tä Norsunluurannikon 
kansallisen yhtenäisyyden hallituksen vuonna 2003 tekemä stä pyynnöstä vireille pannun 
EU:n rahoittaman kahvi- ja kaak aoalan tarkastuksen päätökseen  saattaminen on viivästynyt jo 
yli kuusi kuukautta.  
Minulla on kunnia yhteisön ja Euroopan unionin  jäsenvaltioiden nimissä kutsua maanne 
Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisiin ne uvotteluihin tilanteen tarkastelemiseksi 
soveltuvalla tavalla ja tarvittaessa tilanteen parantamiseksi kyseisen sopimuksen määräysten 
mukaisesti. 
 
Ehdotan, että nämä neuvottelut käydään lä hitulevaisuudessa yhtei sesti sovittavana 
päivämääränä Euroopan unionin neuvoston tiloissa. 
 
Kunnioittavasti 
 
 Neuvoston puolesta Komission puolesta 
Jäljennökset: 
AKT-suurlähettiläskomitean puheenjohtaja AKT-valtioiden ryhmän pääsihteeri