EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 29.1.2016 COM(2016) 34 final 2012/0060(COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio antoi 21. maaliskuuta 2012 ehdotuksen ”EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unioniin” (COM (2012) 124 final). Ehdotus kansainvälisestä julkisia hankintoja koskevasta säädöksestä, jäljempänä ’IPI-säädös’, on EU:n vastaus maailman julkisten hankintojen markkinoilla esiintyvään tasapuolisten toimintaedellytysten puutteeseen. Vaikka EU:n julkisten hankintojen markkinat ovat avoimia ulkomaisille tarjoajille, ulkomaisten tavaroiden ja palvelujen hankintamarkkinat kolmansissa maissa ovat edelleen pitkälti joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti suljetut. IPI-säädöksen tarkoituksena on kannustaa kumppaneita aloittamaan neuvottelut ja avata EU:n tarjoajille ja tavaroille mahdollisuus osallistua kolmansien maiden tarjouskilpailuihin. Monet kolmannet maat ovat haluttomia avaamaan hankintamarkkinoitaan kansainväliselle kilpailulle tai avaamaan niitä enemmän kuin ne ovat tähän saakka tehneet. Yhdysvalloissa ulkomaisille tarjoajille avointen hankintamarkkinoiden arvo on tänä päivänä vain 178 miljardia euroa ja Japanissa 27 miljardia euroa. Kiinassa puolestaan vain murto-osa julkisten hankintojen markkinoista on avattu ulkomaisille yrityksille. Lisäksi monet maat ovat erityisesti talouskriisin vuoksi ottaneet käyttöön protektionistisia toimenpiteitä. Yli puolet maailman hankintamarkkinoista on tällä hetkellä suljettu protektionististen toimenpiteiden takia ja suljettujen markkinoiden osuus vain kasvaa. Tämän seurauksena ainoastaan 10 miljardia euroa (0,08 prosenttia EU:n BKT:sta) EU:n viennistä päätyy maailmanlaajuisille hankintamarkkinoille ja arviolta noin 12 miljardia euroa EU:n viennistä jää rajoitusten vuoksi toteutumatta. EU on ajanut julkisten hankintojen kansainvälisten markkinoiden laajamittaista avaamista neuvotteluissa, joita on käyty Maailman kauppajärjestössä (WTO) tarkistetusta julkisia hankintoja koskevasta sopimuksesta (Government Procurement Agreement, GPA), sekä kahdenvälisissä neuvotteluissa kolmansien maiden kanssa. EU:n julkisista hankinnoista noin 352 miljardin euron arvoinen osuus on avoinna GPA-sopimuksen jäsenmaista oleville tarjoajille. Kaikki merkittävät taloudelliset toimijat, esimerkiksi Kiina, Brasilia ja Intia, eivät kuitenkaan ole vielä tämän sopimuksen osapuolia ja joidenkin nykyisten osapuolten julkisten hankintojen osuus niiden tulliluetteloista on rajattu. IPI-säädöksestä vuonna 2012 tehdyn ehdotuksen jälkeen on käynnistetty useita tärkeitä kauppaneuvotteluja, esimerkiksi Yhdysvaltojen (TTIP) ja Japanin (FTA) kanssa. Lisäksi esimerkiksi Kiinan kanssa on jatkettu neuvotteluja GPA-sopimukseen liittymisestä. IPI-säädöksen hyväksyminen antaisi vahvan signaalin näille sekä muille kumppaneille, vauhdittaisi neuvotteluja ja kannustaisi hankintamarkkinoiden merkittävään avaamiseen. IPI-säädöksen kaltaisen työkalun tarve on sen vuoksi entistä suurempi. Viime kädessä tavoitteena on parantaa EU:n yritysten liiketoimintamahdollisuuksia maailmanlaajuisesti, luoda siten uusia työpaikkoja ja edistää innovointia älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti (COM(2010)2020). Alkuperäiseen ehdotukseen sisältyi kaksi osaa: a) niin sanottu ”sitoumusten piiriin kuuluva hankinta” (eli EU on tehnyt markkinoillepääsyä koskevia kansainvälisiä sitoumuksia) ja b) ”sitoumusten piiriin kuulumaton hankinta” (eli EU ei ole tehnyt markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia). Viimeksi mainitun ryhmän osalta alkuperäiseen ehdotukseen sisältyi kaksi erillistä menettelyä: a) hajautettu menettely, jossa hankintayksikkö saisi sulkea tarjouksen pois haettuaan poissulkemiselle komission hyväksynnän; ja b) keskitetty menettely, jossa komissio on keskeisessä asemassa (tutkimus, neuvottelut kolmannen maan kanssa ja tarvittaessa päätös rajoittavista toimenpiteistä, joko markkinoiden sulkemisesta tai hintarangaistuksesta, jota kansalliset viranomaiset soveltaisivat hankintamenettelyissään). Alkuperäisestä ehdotuksesta on keskusteltu Euroopan parlamentissa ja neuvostossa saamatta kuitenkaan ensimmäistä käsittelyä päätökseen. Vaikka suurin osa jäsenvaltioista tunnustaa nykyisen epätasapainon yhtäältä EU:n julkisten hankintojen markkinoiden avoimuuden ja toisaalta EU:n toimijoiden tietyissä kolmansissa maissa kokemiin syrjiviin toimenpiteisiin ja käytäntöihin liittyvien jatkuvien ja vakavien ongelmien välillä, neuvosto ei ole saanut vahvistettua virallista kantaa komission ehdotuksesta. Kun ehdotusta tarkasteltiin kaupallisten asioiden työryhmässä, useat jäsenvaltiot esittivät varaumia periaatteeseen, jonka mukaan EU:n markkinat suljettaisiin tietyistä kolmansista maista peräisin olevilta tavaroilta ja palveluilta, vaikkakin vain tilapäisesti ja kohdennetusti, kun taas jotkin jäsenvaltiot antoivat aloitteelle vahvan tukensa. Useat jäsenvaltiot toivat myös esiin ehdotuksesta hankintaviranomaisille ja yrityksille aiheutuvaan hallinnolliseen rasitteeseen liittyviä huolenaiheita. Komission ehdotukseen tehtävistä tarkistuksista äänestettiin 15. tammikuuta 2014 pidetyssä Euroopan parlamentin täysistunnossa, jossa samalla suurella enemmistöllä hyväksyttiin valtuutus kolmikantaneuvotteluja varten sekä tarkistusluettelo. Tarkistuksissa luodaan erityisesti yhteys keskitetyn ja hajautetun pilarin välille ja säädetään, että viimeksi mainittua voidaan käyttää ainoastaan silloin, kun komission tutkimus on käynnistetty. Lisäksi tarkistuksissa laajennetaan kehitysmaita koskevien poikkeuksien soveltamisalaa ja tiukennetaan kolmansien maiden väitettyjä syrjiviä käytäntöjä sekä toimenpiteitä koskevan komission tutkimuksen määräaikoja. Nykyinen Euroopan parlamentti vahvisti 20. lokakuuta 2014 edellisellä lainsäädäntökaudella tehdyn päätöksen ja valmistautui kolmikantaneuvotteluihin. Koska siitä, että tällä hetkellä EU:n hankintamarkkinoiden ja kolmansien maiden hankintamarkkinoiden avoimuuden välillä on epätasapaino ja että eurooppalaisten yritysten olisi päästävä entistä paremmin osallistumaan ulkomaisiin julkisiin hankintoihin näyttää vallitsevan laaja yhteisymmärrys, komissio päätti tarkistaa uudelleen alkuperäistä ehdotustaan, jotta joihinkin molempien EU:n lainsäädäntöelinten esittämiin huolenaiheisiin voitaisiin vastata ja samalla varmistaa, että tarkistettu ehdotus tarjoaa EU:lle edelleen paremman vipuvoiman ulkomaisten hankintamarkkinoiden avaamista koskevissa neuvotteluissa. Tässä ehdotuksessa esitettyjen muutosten tavoitteena on poistaa alkuperäisessä muodossa olevan säädöksen kaikki mahdollisesti haitalliset vaikutukset, erityisesti EU:n hankintamarkkinoiden täydellisen sulkemisen, hallinnollisen rasitteen ja sisämarkkinoiden pirstaloitumisriskin. Samalla ehdotuksessa korostetaan sitä, että komission tehtävänä on tutkia kolmansissa maissa esiintyviä hankintaesteitä ja tarjotaan välineitä, joiden avulla niitä voidaan pyrkiä kolmansien maiden kanssa poistamaan. Konkreettisista toimista voidaan todeta, että muutetussa ehdotuksessa poistetaan ”hajautettu menettely”, mutta säilytetään mahdollisuus määrätä tietyin edellytyksin hintarangaistus, yksinkertaistetaan menettelyjä, laajennetaan poikkeusten soveltamisalaa sekä tarjotaan välineitä, joilla jatkossa voidaan puuttua mahdollisiin syrjiviin toimenpiteisiin. Lisäksi muutetussa ehdotuksessa lisätään avoimuutta ja säädetään, että komission olisi julkistettava kolmansien maiden syrjiviä toimenpiteitä ja käytäntöjä koskevan tutkimuksensa tulokset sekä kaikki toimet, joita kyseiset maat ovat toteuttaneet syrjivien toimenpiteiden ja käytäntöjen poistamiseksi. Komissio ilmoitti vuoden 2015 työohjelmassaan aikomuksestaan muuttaa IPI-säädöstä koskevaa ehdotusta ”uuden komission painopisteiden mukaisesti siten, että tavoitteena on yksinkertaistaa menettelyjä, lyhentää tutkimuksen määräaikoja ja vähentää täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden määrää”. Muutettu ehdotus sisältää kaikki nämä tarvittavat osatekijät. Sen pohjalta pitäisi olla mahdollista päästä tasapainoiseen kompromissiin Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä ja samalla varmistaa, että IPI-säädös säilyy tehokkaana neuvotteluja edistävänä välineenä. 2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Yhteenveto alkuperäiseen ehdotukseen tehdyistä muutoksista Tässä ehdotuksessa esitettyjen muutosten tavoitteena on lisätä säädöksen kolmansiin maihin kohdistuvia vaikutuksia ja samalla poistaa niitä kielteisiä vaikutuksia, joita säädös alkuperäisessä muodossaan saattaisi aiheuttaa. Näitä ovat mahdollisuus sulkea EU:n hankintamarkkinat täysin kauppakumppanilta, säädöksen soveltamiseen liittyvä hallinnollinen rasite ja sisämarkkinoiden pirstaloitumisriski. Samalla ehdotuksessa keskitytään komission tehtävään tutkia kolmansissa maissa esiintyviä hankintaesteitä ja tarjotaan välineitä, joilla niitä voidaan pyrkiä kolmansien maiden kanssa poistamaan. Ehdotukset voidaan tiivistää seuraavasti:

Ensiksi säädöksessä ehdotetaan, että poistetaan mahdollisuus sulkea markkinat sekä rajataan mahdolliset rajoittavat toimenpiteet hintarangaistuksiin, joita nyt kutsutaan ”hinnanoikaisutoimenpiteiksi”. Jos komission suorittamassa tutkimuksessa todetaan, että tietty maa soveltaa esteitä EU:n osallistumiselle hankintamenettelyihin, kyseisen maan tarjoajiin, tavaroihin tai palveluihin sovellettaisiin hinnanoikaisua. Toisin kuin alkuperäisessä ehdotuksessa, arviointia varten tehtävän hinnanoikaisutoimenpiteen kohteena oleville ulkomaisille tarjoajille sekä tavaroille ja palveluille voitaisiin silti myöntää sopimus, jos tarjous on hinnanoikaisusta huolimatta hinnan ja laadun osalta kilpailukykyinen. Toiseksi muutetussa ehdotuksessa hajautettu pilari poistetaan, jolloin hankintaviranomaiset eivät voi enää itsenäisesti kieltää ulkomaisten tarjoajien osallistumista niiden tarjouksiin. Kolmanneksi muutetussa ehdotuksessa vahvistetaan olettama, jonka mukaan kohteena olevasta kolmannesta maasta peräisin olevien yritysten tekemille tarjouksille asetetaan hintarangaistus, jos ne eivät voi osoittaa, että vähintään 50 prosenttia niiden tarjouksen kokonaisarvosta muodostuu sitoumusten piiriin kuulumattomista tavaroista ja palveluista, jotka ovat peräisin kyseisestä kolmannesta maasta. Alkuperäisessä ehdotuksessa todistustaakka oli hankintaviranomaisilla, nyt tarjoajilla. Neljänneksi ehdotetaan hallinnollisen rasitteen keventämistä edelleen antamalla jäsenvaltioiden ilmoittaa ne hankintayksiköt, joiden tehtävänä on panna hinnanoikaisutoimenpide täytäntöön. Tämä ehdotus on täytäntöönpanoasetuksen mallin mukainen. Viidennen ehdotuksen mukaan hinnanoikaisutoimenpidettä ei voitaisi soveltaa eurooppalaisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) eikä GSP+ -kohtelun alaisista kehitysmaista peräisin oleviin tarjoajiin ja tavaroihin kyseisiin maihin sovellettavan EU:n kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Sama koskee pk-yritysten jättämistä IPI-säädöksen ulkopuolelle, millä varmistetaan säädöksen johdonmukaisuus EU:n laajemman politiikan kanssa kyseisellä alalla. Kuudenneksi toimenpiteiden kohdentaminen alueelliselle tai paikalliselle tasolle, kuten osavaltioiden, alueiden tai jopa kuntien tasolle mahdollistetaan uudella säännöksellä. Seitsemänneksi ehdotetaan, että hajautettu pilari poistetaan kokonaan ja että sen lisäksi komission keskitetyssä menettelyssä suorittaman tutkimuksen aikaa lyhennetään. Kahdeksanneksi komission kauppapoliittista avoimuutta koskevan lähestymistavan mukaisesti ehdotetaan, että tarjousten esteitä kolmansissa maissa koskevan komission suorittaman tutkimuksen tulokset julkistetaan. Yhdeksänneksi selvennetään, että säädös koskee kaikkea hankintaa ja kaikkia käyttöoikeussopimuksia, jotka kuuluvat helmikuussa 2014 hyväksyttyjen EU:n hankinta- ja käyttöoikeusdirektiivien soveltamisalaan (mikä sulkee esimerkiksi vesihuoltopalveluja koskevat käyttöoikeussopimukset pois). Kaikki edellä mainitut muutokset ovat täysin sopusoinnussa vuoden 2015 komission työohjelman kanssa, jonka mukaan menettelyjä aiotaan yksinkertaistaa, tutkimuksen määräaikoja lyhentää ja täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden määrää vähentää. Yhdenmukaisuus voimassa olevien aiempien säännösten kanssa IPI-säädöstä koskeva aloite on uusi ehdotus Euroopan unionin kansainvälisiä julkisia hankintoja koskevan politiikan alalla. Edeltäjiensä tapaan äskettäin hyväksytyt uudet julkisia hankintoja koskevat EU:n perusdirektiivit eivät tarjoa yleisiä puitteita sille, miten ulkomaisia tavaroita ja palveluja sisältäviä tarjouksia olisi käsiteltävä EU:n julkisten hankintojen markkinoilla. Ainoat erityissäännöt annetaan direktiivin 2014/25/EU 85 ja 86 artiklassa. Nämä säännökset koskevat kuitenkin ainoastaan yleishyödyllisten laitosten hankintoja, ja ne ovat soveltamisalaltaan niin kapeita, etteivät ne vaikuta merkittävästi markkinoillepääsyä koskeviin neuvotteluihin. Yleishyödyllisten laitosten julkiset hankinnat ovat itse asiassa vain noin 20 prosenttia EU:n koko julkisten hankintojen markkinoista. Komission muutetussa ehdotuksessa esitetään, että kyseiset kaksi artiklaa kumotaan, kun IPI-säädöstä koskeva ehdotus hyväksytään. Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Alkuperäisellä aloitteella ja muutetulla ehdotuksella toteutetaan Eurooppa 2020 -strategiaa ja sen lippulaivahanketta ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka” [COM(2010) 614]. Lisäksi sillä toteutetaan sisämarkkinoiden toimenpidepakettia (KOM (2011) 206) sekä kauppaa, kasvua ja maailmanpolitiikkaa käsittelevää komission tiedonantoa (KOM (2010) 612). Ehdotus on osa vuoden 2011 komission työohjelmassa esitettyä strategista aloitetta (KOM (2010) 623 lopullinen). Tämä ehdotus on yhdenmukainen unionin kehityspolitiikan ja sen tavoitteiden kanssa, koska vähiten kehittyneistä maista (LDC) olevat tavarat ja palvelut jätetään yleisesti katsoen ehdotuksen mukaisten toimien ulkopuolelle. Tältä osin muutetussa ehdotuksessa mennään askelta pidemmälle ja jätetään IPI-säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle vähiten kehittyneiden maiden lisäksi ne kehitysmaat, jotka katsotaan taloutensa yksipuolisuuden ja riittämättömän kansainväliseen kauppajärjestelmään ja maailmantalouteen yhdentymisen vuoksi muita heikommassa asemassa oleviksi. Muutoksen tarkoituksena on varmistaa edelleen yhdenmukaisuus EU:n yleisten kehityspolitiikkojen kanssa. 3.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla. Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Jo alkuperäisessä ehdotuksessa otettiin tasapuolisesti huomioon kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien edut sekä intressit luoda IPI-säädöksen kaltainen työkalu EU:n kauppapolitiikan tueksi. Muutetussa ehdotuksessa on rajoitettu edelleen mahdollisia alkuperäisen ehdotuksen kielteisiä vaikutuksia ilman, että ehdotuksen keskeisiä seikkoja on juurikaan poistettu, jotta ehdotuksella olisi edelleen vipuvoimaa kansainvälisissä neuvotteluissa. Sääntelytavan valinta

Ehdotettu säädöstyyppi on asetus. Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, koska ainoastaan asetuksella voidaan varmistaa riittävän hyvin Euroopan unionin toiminnan johdonmukaisuus yhteisen kauppapolitiikan alalla. Koska tässä säädöksessä annetaan komissiolle tiettyjä tehtäviä, ei olisi asianmukaista ehdottaa sellaista sääntelytapaa, joka edellyttää saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. 4.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Sidosryhmien kuuleminen Kerätäkseen sidosryhmien näkemyksiä komission yksiköt järjestivät alkuperäisen ehdotuksen valmistelun yhteydessä yksittäisten kokousten lisäksi useita kuulemistilaisuuksia ja tiedotustoimia. Sidosryhmien kuulemisen jälkeen eri jäsenvaltioiden edustajien kanssa on oltu tiiviisti yhteydessä sellaisen muutetun ehdotuksen valmistelemiseksi, jolla olisi paremmat mahdollisuudet tulla hyväksytyksi. Tärkeimmät perusteet, joita sidosryhmät esittivät muiden toimintavaihtojen puolesta tai niitä vastaan, olivat EU:n kauppakumppanien vastatoimien vaara, aloitteeseen liittyvä hallinnollinen rasite sekä se, että aloite voisi vaarantaa EU:n aseman osana avoimia markkinoita. Lisäksi sidosryhmien suuri enemmistö katsoi, että markkinoillepääsyä rajoittavista toimista, jos niitä toteutetaan, olisi päätettävä EU:n, eikä jäsenvaltioiden tai hankintaviranomaisten ja/tai hankintayksikköjen tasolla. Tämä periaate vahvistetaan selvästi muutetun ehdotuksen 1 artiklan 5 kohdassa, jossa kielletään muut kuin asetuksessa säädetyt rajoittavat toimenpiteet. Hallinnollisesta rasitteesta sidosryhmät olivat erityisesti sitä mieltä, että hajautettuun menettelyyn kuuluvan ilmoittamismenettelyn aiheuttamat viivästykset olisivat erittäin suuria rasitteita. Tämä riski vähenee täysin poistamalla entinen 6 artikla. Muutetussa ehdotuksessa on otettu kaikki nämä huolenaiheet huomioon ja luotu uusi kohdennetumpi väline, jonka pitäisi vähentää hallinnollinen rasite ja vastatoimien vaara mahdollisimman pieneksi ja jossa halutaan kiinnittää entistä enemmän EU:n julkisten hankintamarkkinoiden yleisen avoimuuden periaatteeseen poistamalla markkinoiden sulkemismahdollisuus. Vaikutustenarviointi Komission vaikutustenarviointilautakunta (IAB) on antanut vaikutustenarviointiraportista kaksi lausuntoa. Lautakunnan suositukset on otettu mahdollisimman tarkoin huomioon lopullisessa vaikutustenarviointiraportissa. Vaikka vaikutuksenarvioinnin tulokset ovat edelleen voimassa, nyt esitettyjen muutosten tarkoituksena on tehdä säädöksestä kohdennetumpi, helpottaa sen käyttöä ja rajoittaa samalla edelleen vaikutuksenarviointiraportissa havaittuja mahdollisia negatiivisia vaikutuksia. –Mahdollisten rajoittavien toimenpiteiden rajaamisella hintarangaistuksiin vastataan huoliin siitä, että alkuperäisen ehdotuksen mukaisen EU:n hankintamarkkinoiden täydellisen sulkemisen riskinä olisi, että se antaisi vääriä signaaleja kolmansille maille ja olisi EU:n yleisten taloudellisten etujen vastaista. Hinnanoikaisu ei olisi hankintaviranomaisten etujen vastaista, koska se koskisi vain arviointiprosessia eikä määrittäisi lopullista hintaa. –Hajautetun pilarin poistaminen poistaa hankintayksiköiltä kokonaan tarpeen pyytää lupa sulkea ulkomaiset tarjoukset pois, mikä poistaa kyseisen hallinnollisen rasitteen kokonaan. Lisäksi tällä muutoksella turvataan sisämarkkinoiden yhtenäisyys ja vältetään pirstaloitumista. –Oletus, että rajoittava toimenpide vaikuttaa kohteena olevasta kolmannesta maasta peräisin olevien yritysten esittämiin tarjouksiin, ellei tarjoaja esitä päinvastaista näyttöä, keventää hankintaviranomaisten hallinnollista rasitetta ja lisää samalla toimenpiteen vaikuttavuutta, koska hankintaviranomaisen päätös ei edellytä niin paljon oikeudellista tarkastelua. Samansuuntainen vaikutus on myös hankintaviranomaisten velvoitteella hyväksyä tarjouskilpailun aikana annetut tavaroiden ja palvelujen alkuperää koskevat omat ilmoitukset. –Sillä, että jäsenvaltiot osallistuvat niiden hankintaviranomaisten ja/tai hankintayksikköjen valintaan, joiden on sovellettava toimenpidettä, varmistetaan, ettei täytäntöönpano jää pienimpien yksiköiden, joiden hallinnollinen kapasiteetti ja resurssit ovat rajalliset, tehtäväksi. Tämä muutos ei vaaranna toimenpiteen vaikuttavuutta, koska pienet hankintaviranomaiset eivät todennäköisesti harjoita hankintoja IPI-säädöksen kohteena olevien hankintojen mittakaavassa. Jos hankintayksikköluetteloa ei toimiteta tai luettelo ei vastaa hyväksyttyä hintatoimenpidettä, komissio voi laatia tällaisen luettelon omasta aloitteestaan. –Kaikkein heikoimmassa asemassa olevien kehitysmaiden jättämisellä säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle ei uskota oleva vaikutusta säädöksen vipuvoimaan, koska säädöstä ei missään vaiheessa ole kohdennettu kyseisiin maihin. Kyseisten maiden jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle selkeyttää edelleen sitä, että säädöksen tarkoitus on luoda painetta suurimpiin kauppakumppaneihin, jotta ne avaisivat hankintamarkkinoitaan EU:n toimijoille. Se, että eurooppalaiset pk-yritykset jäävät ulkopuolelle, keventää edelleen taloudellisten toimijoiden hallinnollista rasitetta, mikä on pk-yrityksiä koskevan EU:n yleisen politiikan mukaista. –Mahdollisuudella kohdistaa toimet alueelliselle tai paikalliselle tasolle pyritään eriyttämään alueita ja vastaamaan oikeasuhteisesti tilanteeseen, jossa syrjiviä toimenpiteitä esiintyy ainoastaan keskustasoa alemmalla tasolla (eli osavaltion, alueiden ja kuntien hallinnossa), jolloin tarkoituksena on saada ne avaamaan tarjouskilpailunsa EU:n tarjoajille. –Komission suorittaman tutkimuksen määräaikojen lyhentämisellä vastataan erityisesti hajautettuun pilariin liittyvien pitkien menettelyjen aiheuttamaan huoleen. Hajautetussa menettelyssä hankintaviranomaiset ovat saattaneet joutua käynnissä olevan hankintamenettelyn aikana odottamaan komission tutkimusta ja päätöstä. Sillä, että jäljelle jäävän keskitetyn menettelyn määräaikoja mukautetaan, on tarkoitus nopeuttaa menettelyn tutkimusvaihetta. –Kolmansissa maissa esiintyviä kaupan esteitä koskevien komission tulosten julkaisemisen odotetaan synnyttävän uutta dynamiikkaa kyseisten esteiden poistamiseksi. –Alkuperäisen ehdotuksen tapaan IPI-säädös kattaa myös käyttöoikeussopimukset siltä osin kuin ne kuuluvat uuden käyttöoikeusopimuksista annetun direktiivin soveltamisalaan. Käyttöoikeuksia koskevissa säännöissä ei määritellä, onko tiettyjen toimintojen oltava julkisten tai yksityisten yksikköjen toteuttamia, vaan keskitytään menettelysääntöihin, joita julkisten yksikköjen on noudatettava tavaroita ja palveluja hankkiessaan. Vaikuttavuus

Ehdotetuilla muutoksilla tehostetaan säädöksen vaikuttavuutta. Sääntöjen selkeyttäminen: Vaikutustenarviointiraportissa korostettiin sitä, miten vaikuttavia alun perin ehdotetut ratkaisut ovat ajatellen tavoitetta, jonka mukaan sääntöjä, jotka koskevat EU:n ulkopuolisten maiden tarjousten pääsyä EU:n julkisille hankintamarkkinoille, olisi selkeytettävä. Lisäksi siinä kuitenkin tuotiin esiin lukuisia hajautetun pilarin vapaaehtoiseen luonteeseen liittyviä heikkouksia, jotka saattavat johtaa moniin erilaisiin käyttötapoihin ja sisämarkkinoiden pirstaloitumiseen. Muutettu ehdotus täyttää edelleen alkuperäisen tavoitteen selkeyttää sovellettavia sääntöjä ja komissiolla on edelleen rajoittavia toimenpiteitä koskeva päätäntävalta. Kun hajautettu pilari poistetaan, sääntöjen noudattaminen on myös yksinkertaisempaa, niitä voidaan edelleen yhdenmukaistaa ja rajoittavia toimenpiteitä käyttävien hankintaviranomaisten ja/tai yksikköjen aiheuttama virhemarginaali vähenee. Komission suorittamaa tutkimusta koskevien määräaikojen pienentämisellä varmistetaan se, että entistä aikaisemmassa vaiheessa on selvää käytetäänkö rajoittavia toimenpiteitä vai ei. Vipuvoima: Hajautetun pilarin poistamiseen ja hintarangaistusten rajoittamiseen sisältyy tietty riski siitä, että ne vähentävät vipuvoimaa. Alkuperäisen ehdotuksen pääasiallisin vipuvoima johtui kuitenkin keskitetystä pilarista, joka säilytetään. Komissio on edelleen siinä asemassa, että se voi käyttää uhkakeinona kapasiteettiaan rajoittaa markkinoillepääsyä ja aloittaa syrjivää käyttäytymistä koskeva tutkimus milloin tahansa. Lisäksi muutettu ehdotus mahdollistaa kohdennettujen toimenpiteiden lisäämisen muun muassa säätämällä mahdollisuudesta rajata rajoittavat toimenpiteet koskemaan valtion alemman hallintotason tiettyjä alueita. Toimenpiteiden rajoittamisella varsinaista markkinoiden sulkemista lievempiin hintarangaistuksiin, joita on jo arvioitu alkuperäisessä vaikutustenarvioinnissa, varmistetaan, että EU:n markkinat pysyvät periaatteessa avoimina, mutta kohdennettuja toimenpiteitä on tarvittaessa mahdollista toteuttaa. Tehokkuus Ehdotetuilla muutoksilla parannetaan säädöksen tehokkuutta. Hallinnollinen rasite: Ehdotetuilla muutoksilla kevennetään hallinnollista rasitetta. Hajautettuun menettelyyn kuuluvan ilmoittamismenettelyn kustannukset arvioitiin vaikutustenarvioinnissa 3,5 miljoonaksi euroksi. Hajautetun pilarin poistamisella, sen määräajat mukaan lukien, poistetaan kaikki mahdolliset vaikutustenarvioinnissa nimetyt ilmoittautumismenettelyyn liittyvät riskit. Se, että jäsenvaltiot saavat esivalita ne hankintaviranomaiset ja/tai hankintayksiköt, joiden on sovellettava toimenpidettä, auttaa varmistamaan sen, että yksiköiden, joiden hallinnollinen kapasiteetti on rajallinen, ei tarvitse soveltaa kyseistä toimenpidettä. Siltä osin kuin vaikutustenarviointiraportissa todettiin mahdollinen riski siitä, että poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia koskevat erityissäännökset lisäävät hankintaviranomaisille ja/tai hankintayksiköille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta, alkuperäisen 7 artiklan poistaminen poistaa kyseisen riskin. Työläät menettelyt aiheuttavat usein pk-yrityksille niiden koon ja rajallisen kapasiteetin vuoksi erityisongelmia. Jo korkean arvokynnyksen vuoksi on epätodennäköistä, että säädöksellä olisi vaikutuksia pienyrityksiin ja se, ettei sitä sovelleta eurooppalaisiin pk-yrityksiin vähentää edelleen kyseisten talouden toimijoiden hallinnollista rasitetta, mikä on EU:n yleisen pk-yrityspolitiikan mukaista. Vastatoimien vaara: Ehdotettujen muutosten ansiosta toimet on mahdollista kohdentaa niiden kolmansien maiden alueille, jotka ovat tosiasiallisesti vastuussa syrjivistä toimenpiteistä, eikä koko kyseisen kolmannen maan alueelle. Mahdollisuus käyttää entistä kohdennetumpia ja perustellumpia toimenpiteitä pienentää vastatoimien vaaraa. Julkinen talous: Kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan, säädöksen yleinen vaikutus julkiseen talouteen on vähäinen. Soveltamisalan rajaaminen vähentää tätä vaikutusta edelleen. Johdonmukaisuus Vaikutustenarviointiraportissa korostettiin, että johdonmukaisuus EU:n kauppapolitiikan ja EU:n sisämarkkinoiden välillä säilyy paremmin, jos päätökset tehdään EU:n tasolla eli täysin tietoisena kaikista oikeudellisista, taloudellisista ja poliittisista seurauksista, eikä sallita, että ulkomaisia tavaroita ja palveluja kohdellaan EU:ssa eri menettelyin. Hajautetun pilarin poistamisen myötä komissio lisää rajoittavien toimenpiteiden soveltamista koskevaa valvontaansa ja vähentää näin sääntöjen virheellisen soveltamisen riskiä. Muutettu ehdotus parantaa näin ollen EU:n kauppapolitiikan ja EU:n sisämarkkinoiden johdonmukaisuutta sekä EU:n kansainvälisten sitoumusten noudattamista. Vaikutustenarviointia koskeva vaatimus on näin ollen täytetty. 5.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei sinänsä ole vaikutuksia talousarvioon. Komission saamat lisätehtävät voidaan hoitaa nykyisin resurssein. 6.LISÄTIEDOT Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. 7.Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksen 1 artiklassa määritellään kohde ja soveltamisala. Alkuperäisen ehdotuksen tekstiä on mukautettu vastaamaan hajautetun pilarin poistamista. Säännökseen on tehty myös joitakin kielellisiä mukautuksia sen luettavuuden parantamiseksi. Lisäksi säännös sisältää selvennyksen siitä, että jäsenvaltiot eivät voi rajoittaa ulkomaisten talouden toimijoiden pääsyä enempää kuin mitä tämän asetuksen perusteella voidaan tehdä. Alkuperäisen ehdotuksen tapaan IPI-säädös kattaa myös käyttöoikeussopimukset siltä osin kuin ne kuuluvat uuden käyttöoikeusopimuksista annetun direktiivin soveltamisalaan. On tarpeen todeta, että käyttöoikeussopimuksia koskevissa säännöissä ei määritellä, onko tiettyjen toimintojen oltava julkisten tai yksityisten yksikköjen toteuttamia, vaan keskitytään menettelysääntöihin, joita julkisten yksikköjen on noudatettava ryhtyessään hankkimaan tavaroita ja palveluja markkinoilta. Ehdotuksen 2 artikla sisältää määritelmät, joista suurin osa on otettu julkisia hankintoja koskevista EU:n direktiiveistä. Eräitä ilmaisuja, joita ei asetusehdotuksessa enää käytetä, on poistettu. Muutetussa ehdotuksessa ei käytetä ilmaisua ”aineellisen vastavuoroisuuden puute” vaan viitataan ”rajoittaviin ja syrjiviin hankintatoimenpiteisiin tai -käytäntöihin”. Ehdotuksen 3 artiklassa vahvistetaan asetuksen soveltamista varten alkuperäsäännöt, joita sovelletaan hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden hankkimiin tavaroihin ja palveluihin. Tavaroita ja palveluja koskevat alkuperäsäännöt vastaavat EU:n kansainvälisten sitoumusten mukaisesti EU:n tullikoodeksissa määriteltyjä etuuskohteluun oikeuttamattomia alkuperäsääntöjä. Palvelun alkuperä määritellään sijoittautumisoikeutta koskevien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sääntöjen ja palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XXVIII artiklan määritelmien perusteella. Joitakin mukautuksia alkuperäiseen tekstiin on tehty sen luettavuuden parantamiseksi.

Ehdotuksen 4 artiklassa vahvistetaan, että säädöstä ei sovelleta vähiten kehittyneistä maista peräisin oleviin tavaroihin ja palveluihin. Muutetussa ehdotuksessa vapautus laajennetaan koskemaan tavaroita ja palveluja, jotka ovat peräisin niistä kehitysmaista, joita pidetään muita heikommassa asemassa olevina taloutensa yksipuolisuuden ja riittämättömän kansainväliseen kauppajärjestelmään ja maailmantalouteen yhdentymisen vuoksi, kuten GSP-asetuksen liitteessä VII määritellään. Alkuperäisen ehdotuksen 5 artikla on muutetussa ehdotuksessa tarpeeton, ja sen vuoksi poistettava. Muutetussa ehdotuksessa on uusi 5 artikla, jossa säädöksen soveltamisesta vapautetaan eurooppalaiset pk-yritykset, sellaisina kuin ne määritellään komission suosituksessa 2003/361/EY. Säännöksessä on selkeä viittaus sisämarkkinoilla harjoitettavan liiketoiminnan tasoon, jotta ns. postilaatikkoyritykset eivät kiertäisi säännöksiä. Hajautetun menettelyn luomista koskeva alkuperäinen 6 artikla poistetaan. Ehdotuksen uudessa 6 artiklassa annetaan komission suorittamaa tutkimusta ja määräaikoja koskevat säännöt, joita on noudatettava. Muutetussa ehdotuksessa lyhennetään ensimmäisen osan tutkimusjaksoa ja vastaavasti pidennetään mahdollista lisäjaksoa, jotta määräaikoja koskeva pääsääntö olisi tiukempi. Artiklassa tehdään selväksi, että komission tutkimuksen tulokset on julkistettava. Alkuperäisen ehdotuksen 7 artiklassa säädetään hankintaviranomaisten velvoitteesta ilmoittaa tarjoajille ja komissiolle tapauksista, joissa se voisi hyväksyä poikkeuksellisen alhaisen tarjouksen. Koska hajautettu pilari poistetaan, tämä säännös menettää merkityksensä ja poistetaan asetuksesta. Uudessa 7 artiklassa säädetään kolmansien maiden kanssa käytäviä neuvotteluja koskevista säännöistä ja mahdollisista komission toimista sen jälkeen, kun se on päätellyt hankintatutkimuksen perusteella, että kyseinen kolmas maa on omaksunut tai pitää yllä rajoittavia ja syrjiviä hankintatoimenpiteitä tai -käytäntöjä. Alkuperäisen ehdotuksen 8 artiklassa säädetään keskitettyä menettelyä koskevista säännöistä, jotka muutetussa ehdotuksessa on siirretty 9 artiklaan. Ehdotuksen uudessa 8 artiklassa otetaan käyttöön hinnanoikaisutoimenpide ja säädetään mihin kolmansiin maihin toimenpidettä voidaan soveltaa. Alkuperäisen ehdotuksen 9 artiklassa säännellään neuvottelumekanismista, jota käytetään kolmansien maiden kanssa tapauksissa, joissa rajoittavasta hankintakäytännöstä on näyttöä; nyt tämä säännös on muutetun ehdotuksen 7 artiklassa. Ehdotuksen uudessa 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat tehdä ehdotuksen niistä hankintaviranomaisista, joiden on pantava hinnanoikaisutoimenpide täytäntöön. Sen varmistamiseksi, että asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhdytään ja että täytäntöönpano on jäsenvaltioiden välillä tasapainoista, komissio tekee päätöksen hankintayksiköistä. Jos hankintayksiköitä koskevaa luetteloa ei toimiteta tai luettelo ei vastaa hyväksyttyä hintatoimenpidettä, komissio voi laatia tällaisen luettelon omasta aloitteestaan. Ehdotuksen uudessa 10 artiklassa säädetään toimenpiteiden peruuttamisesta ja keskeyttämisestä. Lisäksi artiklassa säädetään, että komissio julkaisee päätelmänsä kyseisen kolmannen maan toteuttamista korjaavista tai oikaisevista toimenpiteistä. Alkuperäisen ehdotuksen 11 artiklassa annetaan säännöt hyväksyttyjen rajoittavien toimenpiteiden peruuttamisesta tai keskeyttämisestä. Ehdotuksen uudessa 11 artiklassa esitetään hinnanoikaisutoimenpiteen soveltamista koskevat säännöt. Hintarangaistusta sovelletaan ainoastaan arviointimenettelyyn eikä lopulliseen hintaan. Alkuperäisen ehdotuksen 12 artiklassa annetaan säännöt tarjoajille annettavista tiedoista, joissa ilmoitetaan komission toteuttamien rajoittavien toimenpiteiden soveltamisesta yksittäisten julkisia hankintoja koskevien menettelyjen yhteydessä. Ehdotuksen uudessa 12 artiklassa säädetään mahdollisista poikkeuksista hinnanoikaisutoimenpiteen soveltamiseen, josta mainitaan alkuperäisen ehdotuksen 13 artiklassa. Nämä poikkeukset säilyvät ennallaan. Alkuperäisen ehdotuksen 13 artiklassa esitetään tilanteet, joissa hankintaviranomaisilla ja/tai hankintayksiköillä on lupa poiketa tämän asetuksen nojalla toteutettavista toimenpiteistä. Ehdotuksen uudessa 13 ja 14 artiklassa vahvistetaan säännöt oikeuskeinoista tapauksissa, joissa asetuksen säännöksiä rikotaan, sekä päätöksenteossa noudatettavasta komiteamenettelystä. Alkuperäisessä ehdotuksessa nämä vahvistetaan 16 ja 17 artiklassa. Alkuperäisen ehdotuksen 14 ja 15 artiklassa komissiolle siirretään toimivalta antaa delegoituja säädöksiä, joilla saatetaan asetuksen liite ajan tasalle, kun unioni on tehnyt uusia kansainvälisiä sopimuksia julkisten hankintojen alalla. Koska hajautettu pilari on poistettu, liitettä, jossa yksilöidään asiaa koskevat voimassa olevat kauppasopimukset, ei enää tarvita. Komission tekemät hinnanoikaisutoimenpiteiden soveltamista koskevat päätökset sisältävät tarvittavat tiedot EU:n kolmansien maiden suhteen tekemien sitoumusten soveltamisalasta. Alkuperäisen ehdotuksen 18 ja 19 artiklat liittyivät luottamuksellisuuteen ja komission velvoitteeseen antaa asetuksen soveltamisesta kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Nämä säännökset sisältyvät nyt muutetun ehdotuksen 15 ja 16 artiklaan. Alkuperäinen 20 artikla on nyt muutetun ehdotuksen 17 artikla ja siinä säädetään julkisia palveluja koskevan direktiivin 2014/25/EU (entinen 2004/17/EY) 85 artiklan (entinen 58 artikla) ja 86 artiklan (entinen 59 artikla) kumoamisesta. Entisessä 21 artiklassa ja uudessa 18 artiklassa määritellään asetuksen voimaantulo. 2012/0060 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin sisämarkkinoille julkisten hankintojen alalla sekä unionin tavaroiden ja palvelujen kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja tukevista menettelyistä EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti ssa määrätään, että unioni määrittelee ja toteuttaa yhteistä politiikkaa ja toimintaa sekä pyrkii saamaan aikaan pitkälle menevää parantamaan yhteistyötä kaikilla kansainvälisten suhteiden aloilla tavoitteenaan muun muassa kannustaa kaikkien maiden yhdentymistä maailmantalouteen muun muassa poistamalla asteittain kansainvälisen kaupan esteitä. (2)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 206 artiklassa määrätään, että unioni perustamalla tulliliiton edistää yhteisen edun mukaisesti maailmankaupan sopusointuista kehitystä, kansainvälistä kauppaa ja ulkomaisia suoria sijoituksia koskevien rajoitusten asteittaista poistamista sekä tulli- ja muiden esteiden purkamista. (3)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen SEUT-sopimuksen 26 artiklan mukaan unioni hyväksyy toimenpiteet, joiden tarkoituksena on toteuttaa sisämarkkinat, jotka käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan perussopimusten määräysten mukaisesti, tai joiden tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden toiminta. (4)Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (1994) III artiklan 8 kohdassa ja palvelukaupan yleissopimuksen XIII artiklassa jätetään julkiset hankinnat Maailman kauppajärjestön WTO:n tärkeimpien monenvälisten sääntöjen ulkopuolelle. (5)WTO:n tarkistetun julkisia hankintoja koskevan monenvälisen sopimuksen mukaisesti unionin yrityksillä on ainoastaan rajoitettu pääsy kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille, ja sopimusta sovelletaan ainoastaan harvoihin WTO:n jäseniin, jotka ovat kyseisen sopimuksen osapuolia. Unioni teki julkisia hankintoja koskevan tarkistetun sopimuksen joulukuussa 2013. (56)Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa ja kahdenvälisten suhteidensa välityksellä unioni kannattaa unionin ja sen kauppakumppaneiden julkisten hankintojen kansainvälisten markkinoiden kunnianhimoista avaamista vastavuoroisuuden hengessä ja kaikkia osapuolia hyödyttäen. (7)Jos kyseinen maa on julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen sopimuspuoli tai on tehnyt EU:n kanssa kauppasopimuksen, johon sisältyy julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, komission olisi noudatettava kyseisessä sopimuksessa määrättyjä neuvottelumekanismeja ja/tai riitojenratkaisumenettelyjä, jos rajoittavat käytännöt liittyvät hankintoihin, jotka kuuluvat kyseisen maan unionin suhteen tekemien markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten piiriin. (68)Monet kolmannet maat ovat haluttomia avaamaan julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoitaan kansainväliselle kilpailulle tai avaamaan niitä enemmän kuin ne ovat tähän saakka tehneet. Sen vuoksi unionin talouden toimijat kohtaavat rajoittavia hankintakäytäntöjä monissa unionin kauppakumppanimaissa. Rajoittavien hankintakäytäntöjen vuoksi menetetään merkittäviä kaupankäyntimahdollisuuksia. (79)Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY ja julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU 2004/18/EY sisältäävät ainoastaan joitakin säännöksiä julkisia hankintoja koskevan unionin politiikan ulkoisesta ulottuvuudesta, erityisesti direktiivin 2004/17/EY 58 ja 59 85 ja 86 artiklassa. Näiden säännösten soveltamisala on kuitenkin suppea, eivätkä hankintayksiköt sovella niitä kovinkaan paljon ohjeistuksen puutteen vuoksi. ja säännökset olisi korvattava. (8)Yhteinen kauppapolitiikka perustuu SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaan yhtenäisiin periaatteisiin julkisten hankintojen alalla. (110)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 654/2014 säädetään säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että unioni voi harjoittaa tekemiensä kansainvälisten kauppasopimusten mukaisia oikeuksiaan. Tällaisten kansainvälisten sopimusten soveltamisalan ulkopuolelle jääneiden tavaroiden ja palvelujen kohtelusta ei ole olemassa sääntöjä eikä menettelyjä. (911)Unionin ja kolmansien maiden talouden toimijoiden, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden oikeusvarmuuden turvaamiseksi kansainväliset markkinoillepääsyä koskevat sitoumukset, jotka unioni on tehnyt julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten alalla kolmansien maiden suhteen, olisi otettava huomioon EU:n oikeusjärjestyksessä, jolloin varmistetaan niiden tosiasiallinen soveltaminen. Komission olisi annettava ohjeet siitä, miten Euroopan unionin voimassa olevia kansainvälisiä markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia olisi sovellettava. Ohjeet olisi saatettava säännöllisesti ajan tasalle, ja niiden olisi sisällettävä helppokäyttöistä tietoa. (102)Tavoite parantaa unionin EU:n talouden toimijoiden pääsyä tiettyjen kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille, joita suojataan rajoittavilla ja syrjivillä hankintatoimenpiteillä tai -käytännöillä ja tavoite säilyttää tasapuoliset kilpailuedellytykset Euroopan sisämarkkinoilla edellyttävät, että viitataan EU:n tullilainsäädännössä vahvistettuun muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskeviin sääntöihin siten, että hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt tietävät kuuluvatko tavarat ja palvelut kolmansien maiden sellaisten tavaroiden ja palvelujen kohtelu, jotka eivät kuulu unionin kansainvälisten sitoumusten piiriin. yhdenmukaistetaan koko Euroopan unionissa. (113)Tätä varten olisi vahvistettava alkuperäsäännöt, jotta hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt voisivat tietää, kuuluvatko tavarat ja palvelut Euroopan unionin kansainvälisten sitoumusten piiriin. Tavaran alkuperä olisi määritettävä yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/1992 22–26 artiklan mukaisesti. Asetuksen mukaan tavaroita olisi pidettävä unionitavaroina, jos ne on tuotettu kokonaan unionissa. Tavaroiden, joiden tuotantoon on osallistunut yksi tai useampia kolmansia maita, olisi katsottava olevan peräisin siitä maasta, jossa niille on suoritettu tähän tarkoitukseen varustetussa yrityksessä viimeinen merkittävä ja taloudellisesti perusteltu valmistus tai käsittely, joka on johtanut uuden tuotteen valmistukseen tai edustaa merkittävää valmistusastetta. (14)Palvelun alkuperä olisi määritettävä sitä tarjoavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön alkuperän perusteella. Johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitetuissa ohjeissa olisi käsiteltävä myös alkuperäsääntöjen soveltamista käytäntöön. (15)Ottaen huomioon unionin yleisen politiikan tavoitteen tukea kehitysmaiden talouskehitystä ja niiden liittymistä globaaliin arvoketjuun, mihin unioni pyrki perustaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 978/2012 tarkoitetun yleisen tullietuusjärjestelmän, tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tarjouksiin, joissa yli 50 prosenttia tarjouksen kokonaisarvosta muodostuu tavaroista ja palveluista, jotka ovat peräisin muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien unionin sääntöjen mukaisesti sellaisista vähiten kehittyneistä maista, jotka hyötyvät ”kaikki paitsi aseet” -järjestelystä, tai asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteissä IV ja VII tarkoitetuista taloutensa yksipuolisuuden ja riittämättömän kansainväliseen kauppajärjestelmään yhdentymisen vuoksi muita heikommassa asemassa olevista kehitysmaista.

(167)Ottaen huomioon unionin yleisen politiikan tavoitteen tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä, tätä asetusta ei saisi soveltaa sellaisten yritysten tarjouksiin, jotka ovat sijoittautuneet unioniin ja harjoittavat liiketoimintaa siinä määrin, että niillä on suora ja tosiasiallinen yhteys vähintään yhden jäsenvaltion talouteen. (12)Komission olisi harkittava, hyväksyykö se sen, että direktiiveissä [2004/17/EY ja 2004/18/EY sekä käyttöoikeussopimusten tekemisestä [….] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä [….]] tarkoitetut hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt sulkevat pois vähintään 5 000 000 euron arvoisten hankintasopimusten tekomenettelyistä tavarat ja palvelut, jotka eivät kuulu Euroopan unionin tekemien kansainvälisten sitoumusten piiriin. (13)Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden, jotka aikovat käyttää tämän asetuksen mukaisia valtuuksiaan sulkeakseen pois hankintasopimusten tekomenettelyistä tarjoukset, jotka sisältävät Euroopan unionin ulkopuolelta peräisin olevia tavaroita ja/tai palveluja ja joissa sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden tai palvelujen arvo on yli 50 prosenttia kyseisten tavaroiden kokonaisarvosta, olisi avoimuuden vuoksi ilmoitettava asiasta talouden toimijoille Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavassa hankintailmoituksessa. (14)Jotta komissio voisi päättää kolmansien maiden sellaisten tavaroiden ja palvelujen poissulkemisesta, jotka eivät kuulu unionin kansainvälisten sitoumusten piiriin, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden olisi ilmoitettava komissiolle tästä aikomuksestaan vakiolomakkeella, joka sisältää riittävät tiedot, jotta komissio voisi tehdä päätöksensä. (15)Kun on kyse hankintasopimuksista, joiden ennakoitu arvo on yli 5 000 000 euroa, komission olisi hyväksyttävä suunniteltu poissulkeminen, jos kansainvälinen sopimus, joka koskee unionin ja sen maan pääsyä toistensa markkinoille julkisten hankintojen alalla, josta tavarat ja/tai palvelut ovat peräisin, sisältää unionin nimenomaisesti tekemiä markkinoillepääsyä koskevia varaumia, jotka koskevat niitä tavaroita ja palveluja, joiden poissulkemista ehdotetaan. Tällaisen sopimuksen puuttuessa komission olisi hyväksyttävä poissulkeminen, jos kolmas maa käyttää rajoittavia hankintatoimenpiteitä, joiden vuoksi unionin ja kolmannen maan välisessä markkinoiden avaamisessa ei ole olennaista vastavuoroisuutta. Olennaisen vastavuoroisuuden olisi katsottava puuttuvan, jos rajoittavat hankintakäytännöt johtavat EU:n talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen merkittävään ja toistuvaan syrjimiseen. (1617)Arvioidessaan rajoittavien ja/tai syrjivien hankintatoimenpiteiden tai -käytäntöjen olennaisen vastavuoroisuuden puutetta esiintymistä kolmannessa maassa, komission olisi tutkittava missä määrin kyseisen maan julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevalla lainsäädännöllä varmistetaan julkisia hankintoja koskevien kansainvälisten standardien mukainen avoimuus ja estetään unionin tavaroiden, palvelujen ja talouden toimijoiden syrjintä. Lisäksi sen olisi tutkittava, missä määrin yksittäiset hankintaviranomaiset ja/tai yksittäiset hankintayksiköt ylläpitävät tai omaksuvat unionin tavaroita, palveluja ja talouden toimijoita syrjiviä käytäntöjä. (15)18)Koska kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsy unionin julkisten hankintojen markkinoille kuuluu yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan, jäsenvaltiot ja tai niiden hankintaviranomaiset ja tai hankintayksiköt eivät saisi rajoittaa kolmansien maiden tavaroiden tai palvelujen osallistumista hankintamenettelyihinsä muilla toimenpiteillä kuin niillä, joista säädetään tässä asetuksessa. (19)Koska hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on vaikeampi arvioida tarjoajien selityksiä, kun on kyse tarjouksista, joihin sisältyy Euroopan unionin ulkopuolelta peräisin olevia tavaroita ja/tai palveluja ja joissa sitoumuksien piiriin kuulumattomien tavaroiden tai palvelujen arvo on yli 50 prosenttia tällaisten tavaroiden tai palvelujen kokonaisarvosta, on asianmukaista lisätä avoimuutta poikkeuksellisten alhaisten tarjousten käsittelyssä. Julkisia hankintoja koskevan direktiivin 69 artiklassa ja vesi- ja energianhuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintoja koskevan direktiivin 79 artiklassa annettujen sääntöjen lisäksi olisi säädettävä, että hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt, jotka aikovat hyväksyä poikkeuksellisen alhaisen tarjouksen, olisi ilmoitettava tästä kirjallisesti muille tarjoajille perustellen, minkä vuoksi perittävät hinnat tai kustannukset ovat poikkeukselliset alhaisia. Tällä tavoin nämä tarjoajat voivat auttaa arvioimaan tarkemmin, kykeneekö valittu tarjoaja toteuttamaan hankintasopimuksen kokonaan tarjousasiakirjoissa määrätyin ehdoin. Siten näillä lisätiedoilla tasapuolistettaisiin toimintaedellytyksiä EU:n julkisten hankintojen markkinoilla. (20)19)Komissiolla olisi oltava mahdollisuus käynnistää milloin tahansa omasta aloitteestaan tai kiinnostuneiden osapuolten tai jäsenvaltion pyynnöstä sellaisia rajoittavia hankintatoimenpiteitä tai -käytäntöjä koskeva ulkoinen hankintatutkimus, joita kolmannen maan väitetään omaksuneen tai pitävän yllä. Tutkimuksessa olisi erityisesti otettava huomioon, että komissio on hyväksynyt tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan nojalla useita suunniteltuja kolmatta maata koskevia poissulkemisia. Tällaiset tutkintamenettelyt eivät saisi rajoittaa yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 654/2014 soveltamista. (21)20)Jos komissiolla on käytettävissään olevien tietojen perusteella syytä uskoa, että kolmas maa on omaksunut rajoittavan hankintakäytännön tai pitää sellaista yllä, sillä olisi oltava mahdollisuus käynnistää tutkimus. Jos on vahvistettu, että kolmannessa maassa pidetään yllä rajoittavaa ja/tai syrjivää hankintatoimenpidettä tai -käytäntöä, komission olisi pyydettävä kyseistä maata ryhtymään neuvotteluihin, joiden tavoitteena on parantaa unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen mahdollisuuksia osallistua julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin kyseisessä maassa. (18)21)On äärimmäisen tärkeää, että tutkimus on avointa. Raportti tutkimuksen tärkeimmistä tuloksista olisi sen vuoksi toimitettava yleisön saataville. (19)Jos on vahvistettu, että kolmannessa maassa pidetään yllä rajoittavaa hankintakäytäntöä, komission olisi pyydettävä kyseistä maata ryhtymään neuvotteluihin, joiden tavoitteena on parantaa talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen mahdollisuuksia osallistua julkisia hankintoja koskeviin menettelyihin kyseisessä maassa. (2222)Jos neuvottelut asianomaisen maan kanssa eivät paranna riittävästi EU:n unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen mahdollisuuksia osallistua kohtuullisen ajanjakson kuluessa hankintamenettelyihin, komission olisi tarvittaessa voitava toteuttaa hinnanoikaisutoimenpiteitä olisi toteutettava asianmukaisia rajoittavia toimenpiteitä, joita sovelletaan kyseisestä maasta peräisin olevien talouden toimijoiden tarjouksiin ja/tai kyseisestä maasta peräisin olevia tavaroita ja palveluja sisältäviin tarjouksiin. (23)Tällaisia toimenpiteitä olisi sovellettava ainoastaan Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä kolmannen maan tiettyjen tavaroiden poissulkeminen julkisia hankintoja koskevista menettelyistä Euroopan unionissa, tai niissä voidaan määrätä sellaisia tarjouksia koskeva hintarangaistus sellaisten tarjousten arviointiin, jotka sisältävät kyseisestä maasta peräisin olevia tavaroita ja palveluja. Jotta voitaisiin estää tällaisten toimenpiteiden kiertäminen, voi olla lisäksi tarpeen kohdentaa ne tiettyihin ulkomaisessa määräysvallassa tai omistuksessa oleviin sulkea pois myös tietyt Euroopan unioniin sijoittautuneet oikeushenkilöt, jotka ovat ulkomaisessa määräysvallassa tai omistuksessa ja jotka oikeushenkilöihin, jotka huolimatta siitä, että ne ovat sijoittautuneita Euroopan unioniin, eivät harjoita liiketoimintaa siinä määrin, että niillä olisi suora ja tosiasiallinen yhteys vähintään yhden kyseisen jäsenvaltion talouteen. Asianomaiset Tällaiset toimenpiteet eivät saisi olla suhteettomia niihin rajoittaviin hankintakäytäntöihin nähden, joihin ne kohdistuvat. (24)Komission olisi voitava estää suunnitellun poissulkemisen mahdolliset Hinnanoikaisutoimenpiteillä ei saisi olla kielteisiä vaikutuksia kielteiset vaikutukset kyseisen maan kanssa käynnissä oleviin kauppaneuvotteluihin. Sen vuoksi, jos maa käy unionin kanssa aineellisia neuvotteluja markkinoillepääsystä julkisten hankintojen alalla, komissio voi keskeyttää ja toimenpiteet neuvottelujen aikana. komissio katsoo, että rajoittavien hankintakäytäntöjen poistamiseen lähitulevaisuudessa on olemassa kohtuulliset mahdollisuudet, komission olisi voitava antaa täytäntöönpanosäädös, jonka mukaan kyseisestä maasta peräisin olevia tavaroita ja palveluja ei saa sulkea pois hankintasopimusten tekomenettelyistä yhden vuoden aikana. (26)Vähiten kehittyneitä maita koskevan unionin yleisen politiikan perusteella, josta säädetään muun muassa yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 22 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008, on asianmukaista rinnastaa kyseisistä maista olevat tavarat ja palvelut unionista peräisin oleviin tavaroihin ja palveluihin. (25)Jotta hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden olisi yksinkertaista soveltaa hinnanoikaisutoimenpidettä, lähtökohtana olisi oltava, että toimenpiteen kohteena ovat kaikki talouden toimijat kohteena olevassa kolmannessa maassa, jonka kanssa hankintasopimusta ei ole tehty, paitsi jos ne voivat osoittaa, että alle 50 prosenttia niiden tarjouksen kokonaisarvosta muodostuu kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevista tavaroista tai palveluista. (26)Jäsenvaltioilla on parhaat mahdollisuudet kartoittaa ne hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt tai hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden ryhmät, joiden olisi sovellettava hinnanoikaisutoimenpidettä. Sen varmistamiseksi, että toimenpide toteutetaan tarvittavalla tasolla ja että rasite saadaan jakautumaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken, komission olisi tehtävä asiasta lopullinen päätös kunkin jäsenvaltion toimittaman luettelon perusteella. Komissio voi tarvittaessa laatia luettelon omasta aloitteestaan. (27)Hankintaviranomaisilla ja hankintayksiköillä on ehdottomasti oltava mahdollisuus ostaa kilpailukykyisillä hinnoilla laadukkaita tuotteita, jotka vastaavat niiden hankintavaatimuksia. Sen vuoksi hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden olisi voitava olla soveltamatta hinnanoikaisutoimenpiteitä, joilla rajoitetaan sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä, jos saatavilla ei ole unionista peräisin olevia tai sitoumusten piiriin kuuluvia tavaroita tai palveluja, jotka täyttäisivät hankintaviranomaisen tai hankintayksikön esimerkiksi kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen liittyvien keskeisten julkisten tarpeiden tyydyttämiseksi asettamat vaatimukset, tai jos toimenpiteen soveltaminen nostaisi kohtuuttomasti hankintasopimuksen hintaa tai kustannuksia. (28)Jos hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt soveltavat väärin sellaisia hinnanoikaisutoimenpiteitä koskevia poikkeuksia, joilla rajoitetaan sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä, komission olisi voitava soveltaa julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston asetuksen 89/665/ETY 3 artiklassa tai vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston asetuksen 92/13/ETY 8 artiklassa säädettyä oikaisumenettelyä. Lisäksi hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden talouden toimijan kanssa tekemät tehdyt hankintasopimukset, joilla rikotaan komission hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden ilmoittamista suunnitelluista poissulkemisista tekemiä päätöksiä tai sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden tai palvelujen markkinoillepääsyä rajoittavia hinnanoikaisutoimenpiteitä, toimenpiteitä olisi katsottava samoin julistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/66/EC tarkoitetulla tavalla pätemättömiksi.

(2731)Jotta kansainväliset markkinoillepääsyä koskevat sitoumukset, jotka tehdään julkisten hankintojen alalla tämän asetuksen antamisen jälkeen, voitaisiin ottaa huomioon Euroopan unionin oikeusjärjestyksessä, komissiolle olisi annettava valtuudet antaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisia säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteenä olevaa kansainvälisiä sopimuksia koskevaa luetteloa. Erityisen tärkeää on, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (3029)Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (30)Tutkimusmenettelyä olisi sovellettava hinnanoikaisutoimenpiteen hyväksymistä, peruuttamista, keskeyttämistä tai uudelleen käynnistämistä koskevan täytäntöönpanosäädöksen antamiseen. (2931)Neuvoa-antavaa menettelyä olisi sovellettava annettaessa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat vakiolomakkeiden muokkaamista laatimista hankinta- tai käyttöoikeussopimusta koskevien ilmoitusten julkaisemista varten. ilmoitusten toimittamista komissiolle sekä tavaroiden tai palvelujen alkuperää. Nämä päätökset eivät vaikuta taloudellisiin näkökohtiin tai tästä asetuksesta johtuvien velvollisuuksien luonteeseen ja soveltamisalaan. Näillä säädöksillä on päinvastoin puhtaasti hallinnollinen tarkoitus, ja niillä pyritään helpottamaan tällä asetuksella vahvistettujen sääntöjen soveltamista. (302)Komissio antaa säännöllisesti kertomuksia, joiden avulla voidaan seurata vähintään kolmen vuoden välein kertomuksen tämän asetuksen soveltamista ja tässä asetuksessa vahvistettujen menettelyjen tehokkuutta. (313)Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on tarpeen ja asianmukaista vahvistaa yhteiset säännöt sellaisten tarjousten Euroopan unionin kansainvälisten sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen kohtelusta kohtelusta, jotka sisältävät Euroopan unionin kansainvälisten sitoumusten piiriin kuulumattomia tavaroita ja palveluita. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan kolme neljännen kohdan mukaisesti tässä kolmansien maiden talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen palvelujen hankintamenettelyihin pääsyä koskevassa asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku

YLEISET SÄÄNNÖKSET



1 artikla



Kohde ja soveltamisala

1.Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt kolmansien maiden tavaroiden ja palvelujen pääsystä unionin hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden hankintasopimusten tekomenettelyihin toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa unionin talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsyä kolmansien maiden julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille. Siinä säädetään menettelyistä, joita noudattaen komissio voi ryhtyä tutkimaan sellaisia väitettyjä rajoittavia ja syrjiviä hankintatoimenpiteitä tai -käytäntöjä, joita kolmannet maat ovat omaksuneet tai pitäneet yllä torjuakseen unionin talouden toimijoita, tavaroita ja palveluja, ja ryhtyä neuvotteluihin kyseisten kolmansien maiden kanssa. Siinä säädetään mahdollisuudesta soveltaa kyseisten talouden toimijoiden, tavaroiden tai palvelujen alkuperän perusteella hinnanoikaisutoimenpiteitä tiettyihin tarjouksiin, jotka koskevat rakennustöiden ja/tai rakennusurakoiden toteuttamista, tavaroiden toimittamista ja/tai palvelujen suorittamista sekä käyttöoikeussopimuksia. sekä vahvistetaan menettelyt, joilla tuetaan neuvotteluja Euroopan unionista olevien tavaroiden ja palvelujen pääsystä kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille. 2.Tätä asetusta sovelletaan seuraavien säädösten soveltamisalaan kuuluviin hankintasopimuksiin: (a)Direktiivi 2014/23/EU [2004/17/EY]; (b)Direktiivi 2014/24/EU [2004/18/EY]; (c)Direktiivi 2014/25/EU [201./… (käyttöoikeussopimusten tekemisestä)]. 3.Tätä asetusta sovelletaan hankintasopimusten tekoon tavaroiden ja/tai palvelujen osalta sekä käyttöoikeusurakoita ja palveluja koskevien käyttöoikeussopimusten tekoon. Sitä sovelletaan ainoastaan, kun tavarat tai palvelut hankitaan julkishallinnon tarkoituksiin. Sitä ei sovelleta, kun tavarat hankitaan eikä niitä ole tarkoitettu kaupalliseen jälleenmyyntiin tai käytettäväksi tavaroiden tuotannossa tai palvelujen tarjonnassa kaupallista myyntiä varten. Sitä ei sovelleta, kun palvelut hankitaan kaupalliseen jälleenmyyntiin tai käytettäväksi palvelujen tarjonnassa kaupallista myyntiä varten. 4.Tätä asetusta sovelletaan ainoastaan kolmansien maiden toteuttamiin rajoittaviin ja/tai syrjiviin hankintatoimenpiteisiin tai -käytäntöihin, kun kyse on sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen hankinnoista. Tämän asetuksen soveltaminen ei rajoita unionin kansainvälisiä velvoitteita. 5.Jäsenvaltiot ja niiden hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt eivät saa soveltaa muita rajoittavia toimenpiteitä kolmansien maiden talouden toimijoihin, tavaroihin ja palveluihin kuin niitä, joista säädetään tässä asetuksessa. 2 artikla



Määritelmät

1.Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: (a)’talouden toimijalla’’palveluntarjoajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai julkisyhteisöä tai sellaisten henkilöiden ja/tai yhteisöjen ryhmää, yritysten mahdolliset tilapäiset yhteenliittymät mukaan lukien, joka tarjoaa rakennustöiden ja/tai rakennusurakoiden toteuttamista, tavaroiden toimittamista tai palvelujen suorittamista markkinoilla;, joka tarjoaa tavaroita markkinoilla;

(b)’palveluntarjoajalla’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden tai rakennusurakoiden toteuttamista tai palvelujen suorittamista; (bc)’hankintaviranomaisella ja hankintayksiköllä’ tarkoitetaan [direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 9 kohdassa direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyä ’hankintaviranomaista’; (c) ja ’hankintayksiköllä’ tarkoitetaan direktiivin 2004/17/EY 2 artiklassa ja käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 20.. 3 ja 4 artiklassa direktiivin 2014/23/EU 4 artiklan 1 kohdassa ja direktiivin 2014/23/EU 7 artiklassa määriteltyä ’hankintayksikköä’; (d)’sitoumusten piiriin kuuluvalla tavaralla tai palvelulla’ tarkoitetaan tavaraaoita tai palveluja, jotka ovatn peräisin maasta, jonka kanssa unioni on tehnyt markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia sisältävän kansainvälisen sopimuksen julkisten hankintojen ja/tai käyttöoikeussopimusten alalla ja johon kyseistä sopimusta sovelletaan. Tämän asetuksen liite I sisältää luettelon kyseisistä sopimuksista. (e)’sitoumusten piiriin kuulumattomalla tavaralla tai palvelulla’ tarkoitetaan tavaraaoita tai palveluja, jotka ovatn peräisin maasta, jonka kanssa unioni ei ole tehnyt markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia sisältävää kansainvälistä sopimusta julkisten palvelujen tai käyttöoikeussopimusten alalla, sekä tai tavaraoita ja palveluja, jotka ovatn peräisin maasta, jonka kanssa unioni on tehnyt tällaisen sopimuksen mutta johon kyseistä sopimusta ei sovelleta; (f)’toimenpiteellä’ tarkoitetaan lakia, asetusta tai käytäntöä tai niiden yhdistelmää; (g)’kiinnostuneella osapuolella’ tarkoitetaan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti muodostettua yhtiötä tai yritystä, jonka sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka sijaitsee unionissa ja jota kolmansien maiden rajoittavien hankintatoimenpiteiden kohteena olevien tavaroiden tuotanto tai palvelujen tarjonta suoranaisesti koskee. 2.Tässä asetuksessa (f)’rajoittavalla ja/tai syrjivällä hankintatoimenpiteellä tai -käytännöllä’ tarkoitetaan kaikenlaisia lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, menettelyjä tai käytäntöjä tai niiden yhdistelmiä, joita kolmannen maan julkishallinnon viranomaiset tai yksittäiset hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt omaksuvat tai pitävät yllä ja joiden seurauksena unionin tavaroiden, palvelujen ja/tai talouden toimijoiden pääsy kyseisen maan julkisten hankintojen tai käyttöoikeussopimusten markkinoille häiriintyy vakavalla ja toistuvalla tavalla. (ga)ilmaisu ’maa’lla’ tarkoitetaan mitä tahansa maata tai erillistä tullialuetta voi viitata mihin tahansa valtioon tai erilliseen tullialueeseen viittaamatta kuitenkaan suvereniteettiin; (b)ilmaisuun ’talouden toimija’ sisältyvät myös tavarantoimittajan ja palveluntarjoajan käsitteet; (c)talouden toimijaa, joka on jättänyt tarjouksen, kutsutaan ’tarjoajaksi’; (d)[direktiiveissä 2004/17/EY ja 2004/18/EY sekä käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetussa direktiivissä 201./..] tarkoitettua rakennustöiden ja rakennusurakoiden toteuttamista pidetään tässä asetuksessa palvelun suorittamisena; (e)’pakollisella hintarangaistuksella’ tarkoitetaan hankintayksiköiden velvollisuutta nostaa tietyin poikkeuksin sellaisten tietyistä kolmansista maista peräisin olevien palvelujen ja/tai tavaroiden hintaa, joita on tarjottu hankintasopimusten tekomenettelyissä. (h)Pk-yrityksellä tarkoitetaan komission suosituksessa 2003/361/EY määriteltyjä pk-yrityksiä. 2. Tässä asetuksessa [direktiiveissä 2014/17/EY ja 2014/18/EY sekä käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetussa direktiivissä 201../..] direktiiveissä 2014/25/EU, 2014/24/EU ja direktiivissä 2014/23/EU tarkoitettua rakennustöiden ja rakennusurakoiden toteuttamista pidetään tässä asetuksessa palvelun suorittamisena; 3 artikla



Alkuperäsäännöt

1.Tavaran alkuperä on määritettävä yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/1992 22–26 artiklan mukaisesti. 2.Palvelun alkuperä on määritettävä sitä tarjoavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön talouden toimijan alkuperän perusteella. 3.Palveluntarjoajan Talouden toimijan alkuperänä pidetään

(a)luonnollisen henkilön ollessa kyseessä sitä maata, jonka kansalainen henkilö on tai jossa hänellä on pysyvä oleskeluoikeus; (b)oikeushenkilön ollessa kyseessä jompaakumpaa seuraavista: i)jos palvelua ei tarjota tarjotaan muulla tavoin kuin unionissa harjoitettavan liiketoiminnan välityksellä, sitä maata, jonka lakien mukaan jossa oikeushenkilö on perustettu tai muulla tavoin järjestetty kyseisen maan lakien mukaisesti ja jonka alueella oikeushenkilö harjoittaa merkittävää liiketoimintaa; 2ii)jos palvelua tarjotaan unionissa harjoitettavan liiketoiminnan välityksellä, sitä jäsenvaltiota, johon oikeushenkilö on sijoittautunut ja jonka alueella se harjoittaa merkittävää liiketoimintaa siten, että sillä on suora, johon sisältyy suora ja tosiasiallinen yhteys kyseisen jäsenvaltion talouteen. Edellä b kohdan ii alakohdan ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa, (2) jos oikeushenkilö ei harjoita merkittävää liiketoimintaa siten, että sillä olisi, johon sisältyy suora ja tosiasiallinen yhteys kyseisen jäsenvaltion talouteen, alkuperällä tarkoitetaan 2 kohtaa sovellettaessa niiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden alkuperää, oikeushenkilön alkuperällä tarkoitetaan sen henkilön tai niiden henkilöiden alkuperää, joka omistaa tai jotka omistavat palvelua tarjoavan oikeushenkilön tai joka käyttää tai jotka käyttävät siinä määräysvaltaa .. Palvelua tarjoavan Ooikeushenkilön katsotaan olevan tietyn maan henkilöiden ”omistuksessa”, kun jos yli 50 prosenttia sen omasta pääomasta on kyseisen maan henkilöiden omistuksessa. Oikeushenkilön katsotaan olevan ja tietyn maan henkilöiden ”määräysvallassa”, kun jos tällaisilla henkilöillä on valta nimittää enemmistö sen johtajista tai muutoin laillisesti ohjata sen toimintaa. 3.Euroopan talousalueen muista maista kuin jäsenvaltioista peräisin olevia tavaroita tai palveluja kohdellaan tätä asetusta sovellettaessa samalla tavoin kuin jäsenvaltioista peräisin olevia tavaroita tai palveluita. II luku

Sitoumusten piiriin kuuluvien ja sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen kohtelu, poikkeuksellien alhaiset tarjoukset

Vapautukset



4 artikla



Sitoumusten piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen kohtelu Vähiten kehittyneistä maista ja tietyistä kehitysmaista peräisin olevia tavaroita ja palveluja koskevat vapautukset

Tehdessään rakennustöiden ja/tai rakennusurakoiden toteuttamista, tavaroiden toimittamista tai palvelujen suorittamista koskevia hankintasopimuksia hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on kohdeltava sitoumusten piiriin kuuluvia tavaroita tai palveluja samalla tavoin kuin Euroopan unionista peräisin olevia tavaroita ja palveluja. Tämän asetuksen soveltamisesta vapautetaan tarjoukset, joissa yli 50 prosenttia tarjouksen kokonaisarvosta on Asetuksen (EY) N:o 732/2008 I liitteessä luetelluista vähiten kehittyneistä maista peräisin olevia tavaroita ja/tai palveluja, jotka ovat peräisin asetuksen (EU) No 978/2012 liitteessä IV luetelluista vähiten kehittyneistä maista sekä sellaisista asetuksen (EU) N:o 978/2012 liitteessä VII määritellyistä kehitysmaista, joita pidetään muita heikommassa asemassa olevina taloutensa yksipuolisuuden ja riittämättömän kansainväliseen kauppajärjestelmään yhdentymisen vuoksi. on kohdeltava kuin sitoumusten piiriin kuuluvia tavaroita ja palveluja. 5 artikla



Sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä koskevat säännöt Pk-yritysten tekemiä tarjouksia koskevat vapautukset

Sitoumusten piiriin kuulumattomiin tavaroihin ja palveluihin voidaan kohdistaa rajoittavia toimenpiteitä, jotka komissio toteuttaa (a)yksittäisten hankintayksiköiden pyynnöstä 6 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti; (b)10 ja 11 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Tämän asetuksen soveltamisesta vapautetaan unioniin sijoittautuneet pk-yritykset, jotka harjoittavat sellaista merkittävää liiketoimintaa, johon sisältyy suora ja tosiasiallinen yhteys vähintään yhden jäsenvaltion talouteen. 6 artikla



Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden valtuuttaminen sulkemaan pois tarjoukset, jotka sisältävät sitoumusten piiriin kuulumattomia tavaroita ja palveluja

1.Komissio harkitsee hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden pyynnöstä jäljempänä olevilla perusteilla, hyväksyykö se sen, että tarjoukset, jotka sisältävät unionin ulkopuolelta peräisin olevia tavaroita tai palveluja, suljetaan pois sellaisten hankintasopimusten tekomenettelyistä, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähintään 5 000 000 euroa, jos sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden tai palvelujen arvo on yli 50 prosenttia tarjouksen muodostavien tavaroiden tai palvelujen kokonaisarvosta. 2.Kun hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt aikovat 1 kohdan nojalla pyytää tarjousten sulkemista pois hankintasopimusten tekomenettelyistä, niiden on ilmoitettava tästä hankintailmoituksessa, jonka ne julkaisevat direktiivin 2004/18/EY 35 artiklan, direktiivin 2004/17/EY 42 artiklan tai käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 26 artiklan mukaisesti. Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on vaadittava tarjoajia toimittamaan tiedot tarjouksen sisältämien tavaroiden ja/tai palvelujen alkuperästä ja niiden arvosta. Niiden on hyväksyttävä omat lausunnot alustavana näyttönä siitä, että tarjouksia ei voida sulkea pois 1 kohdan nojalla. Hankintaviranomainen voi milloin tahansa menettelyn aikana pyytää tarjoajaa toimittamaan kaikki vaaditut asiakirjat tai osan niistä, jos tämä vaikuttaa tarpeelliselta menettelyn asianmukaisen kulun varmistamiseksi. Komissio voi antaa täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan vakiolomakkeet tavaroiden ja palvelujen alkuperää koskevia lausuntoja varten. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Kun hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt vastaanottavat tarjouksia, jotka täyttävät 1 kohdassa vahvistetut perusteet ja joiden poissulkemista ne aikovat pyytää sen nojalla, niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Ne voivat jatkaa tarjousten analysointia ilmoitusmenettelyn aikana. Ilmoitus on lähetettävä sähköisessä muodossa vakiolomaketta käyttäen. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan kyseiset vakiolomakkeet. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Vakiolomakkeessa on esitettävä seuraavat tiedot: (a)hankintaviranomaisen tai hankintayksikön nimi ja yhteystiedot; (b)kuvaus hankintasopimuksen kohteesta; (c)sen talouden toimijan nimi ja yhteystiedot, jonka tarjous aiotaan sulkea pois; (d)tiedot talouden toimijan, tavaroiden ja/tai palvelujen alkuperästä sekä tavaroiden ja/tai palvelujen arvosta; Komissio voi pyytää hankintaviranomaiselta tai hankintayksiköltä lisätietoja. Tiedot on toimitettava kahdeksan työpäivän kuluessa sitä päivää seuraavasta ensimmäisestä työpäivästä, jona hankintaviranomainen tai hankintayksikkö vastaanottaa lisätietoja koskevan pyynnön. Jos komissio ei saa tietoja tämän määräajan kuluessa, 3 kohdassa vahvistetun määräajan kuluminen on keskeytettävä kunnes komissio saa pyydetyt tiedot.

3.Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja hankintasopimuksia varten komissio antaa suunnitellun poissulkemisen hyväksymistä koskevan täytäntöönpanosäädöksen kahden kuukauden kuluessa sitä päivää seuraavasta ensimmäisestä työpäivästä, jona se vastaanottaa ilmoituksen. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Määräaikaa voidaan kuitenkin pidentää asiamukaisesti perustelluissa tapauksissa yhden kerran enintään kahdella kuukaudella varsinkin, jos ilmoitukseen tai sen liitteisiin sisältyvät tiedot ovat puutteellisia tai epätarkkoja tai jos ilmoitetut seikat muuttuvat olennaisesti. Jos komissio ei ole tämän kahden kuukauden määräajan tai pidennetyn määräajan kuluessa tehnyt päätöstä poissulkemisen hyväksymisestä tai hylkäämisestä, sen katsotaan hylänneen poissulkemisen. 4.Antaessaan 3 kohdan mukaisia täytäntöönpanosäädöksiä komissio hyväksyy suunnitellun poissulkemisen seuraavissa tapauksissa: (a)kun kansainvälinen sopimus, joka koskee unionin ja sen maan pääsyä toistensa markkinoille julkisten hankintojen alalla, josta tavarat ja/tai palvelut ovat peräisin, sisältää unionin nimenomaisesti tekemiä markkinoillepääsyä koskevia varaumia, jotka koskevat niitä tavaroita ja palveluja, joiden poissulkemista ehdotetaan; (b)kun a alakohdassa tarkoitettua sopimusta ei ole tehty ja kolmas maa käyttää rajoittavia hankintatoimenpiteitä, joiden vuoksi unionin ja kolmannen maan välisessä markkinoiden avaamisessa ei ole olennaista vastavuoroisuutta. Sovellettaessa b alakohtaa olennaisen vastavuoroisuuden katsotaan puuttuvan, jos rajoittavat hankintakäytännöt johtavat EU:n talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen merkittävään ja toistuvaan syrjimiseen. Antaessaan 3 kohdan mukaisia täytäntöönpanosäädöksiä komissio ei hyväksy suunniteltua poissulkemista, jos sillä rikottaisiin unionin kansainvälisissä sopimuksissaan tekemiä markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia. 5.Arvioidessaan olennaisen vastavuoroisuuden puutetta komissio tutkii, (a)missä määrin kyseisen maan julkisia hankintoja koskevalla lainsäädännöllä varmistetaan julkisia hankintoja koskevien kansainvälisten standardien mukainen avoimuus ja estetään unionin tavaroiden, palvelujen ja talouden toimijoiden syrjintä; (b)missä määrin viranomaiset ja/tai yksittäiset hankintayksiköt ylläpitävät tai omaksuvat unionin tavaroita, palveluja ja talouden toimijoita syrjiviä käytäntöjä. 6.Ennen kuin komissio tekee 3 kohdan mukaisen päätöksen, se kuulee asianomaista tarjoajaa tai asianomaisia tarjoajia. 7.Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden, jotka ovat sulkeneet tarjouksia pois 1 kohdan nojalla, on ilmoitettava tästä jälki-ilmoituksessa, jonka ne julkaisevat direktiivin 2004/18/EY 35 artiklan, direktiivin 2004/17/EY 42 artiklan tai käyttöoikeussopimusten tekemisestä annetun direktiivin 27 artiklan mukaisesti. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan vakiolomakkeet jälki-ilmoituksia varten. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 8.Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, jos komissio on antanut täytäntöönpanosäädöksen sellaisesta maasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen väliaikaisesta markkinoillepääsystä, joka käy unionin kanssa 9 artiklan 4 kohdan mukaisia aineellisia neuvotteluja.

III luku

Poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia koskevat säännöt Tutkimukset, neuvottelut ja hinnanoikaisutoimenpiteet 7 artikla



Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset Jos hankintaviranomainen tai hankintayksikkö aikoo julkisia hankintoja koskevan direktiivin 69 artiklan tai vesi- ja energianhuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintoja koskevan direktiivin 79 artiklan mukaisesti, tarkastettuaan ensin tarjoajan selitykset, hyväksyä poikkeuksellisen alhaisen tarjouksen, joka sisältää unionin ulkopuolelta peräisin olevia tavaroita ja/tai palveluja ja jossa sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden tai palvelujen arvo on yli 50 prosenttia tarjouksen muodostavien tavaroiden tai palvelujen kokonaisarvosta, sen on ilmoitettava tästä kirjallisesti muille tarjoajille perustellen, minkä vuoksi perittävät hinnat tai kustannukset ovat poikkeuksellisen alhaisia. Hankintaviranomainen tai hankintayksikkö voi kuitenkin jättää ilmoittamatta kaikki tiedot, jos niiden ilmoittaminen estäisi lain soveltamista tai olisi yleisen edun vastaista tai vahingoittaisi julkisoikeudellisten tai yksityisten yritysten laillisia kaupallisia etuja tai voisi haitata niiden välistä rehellistä kilpailua. IV luku

Komission tekemä tutkimus, kuuleminen ja toimenpiteet, joilla sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen pääsyä EU:n julkisten hankintojen markkinoille rajoitetaan väliaikaisesti



8 artikla 6 artikla



Tutkimukset Tutkimus EU:n talouden toimijoiden, tavaroiden ja palvelujen pääsystä kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille

1.Komissio voi milloin tahansa omasta aloitteestaan tai kiinnostuneiden osapuolten tai jäsenvaltion pyynnöstä käynnistää ulkoisen hankintatutkimuksen rajoittaviksi ja/tai syrjiviksi väitetyistä hankintatoimenpiteistä tai -käytännöistä, jos komissio katsoo sen olevan unionin etujen mukaista. Komissio ottaa erityisesti huomioon, onko tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytty useita poissulkemisia. Jos tutkimus käynnistetään, komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen, jossa se pyytää kiinnostuneita osapuolia ja jäsenvaltioita antamaan sille kaikki tarpeelliset tiedot asetetun määräajan kuluessa. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tutkimuksessa käytetään 6 artiklassa säädettyjä perusteita. 3.2.Komissio arvioi käyttääkö onko kolmas maa omaksunut väitettyjä rajoittavia ja/tai syrjiviä hankintatoimenpiteitä tai -menettelyjä tai ylläpitääkö se niitä kiinnostuneiden osapuolten ja jäsenvaltioiden toimittamisen tietojen pohjalta, ja/tai tutkimuksensa aikana keräämiensä tosiseikkojen pohjalta tai molemmin tavoin. Arviointi saatetaan ja saattaa tutkimuksen päätökseen kahdeksan kuukauden kuluessa tutkimuksen yhdeksän kuukauden kuluessa sen käynnistämisestä. Tätä määräaikaa voidaan pidentää kolmella neljällä kuukaudella asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. 4.3.Jos komissio tulee ulkoisen hankinta tutkimuksensa perusteella siihen tulokseen, että kolmas maa ei käytä rajoittaviksi ja/tai syrjiviksi väitettyjä hankintatoimenpiteitä tai -käytäntöjä ei ylläpidetä tai että ne eivät rajoita unionin talouden toimijoiden tai unionin tavaroiden ja palvelujen pääsyä julkisten hankintojen tai käyttöoikeusssopimusten markkinoille kyseisessä kolmannessa maassa, se päättää tutkimuksen. antaa päätöksen tutkimuksen päättämisestä. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 4.Kun komissio on päättänyt tutkimuksensa, se julkaisee tutkimuksen tärkeimmistä tuloksista kertomuksen. 9 artikla 7 artikla



Kolmannen maan Kolmansien maiden kanssa käytävät neuvottelut ja komission toimet

1. Jos tutkimuksen perusteella todetaan, että kolmas maa käyttää rajoittavia ja/tai syrjiviä hankintatoimenpiteitä tai -käytäntöjä tai omaksuu niitä, komissio pyytää, jos se katsoo sen olevan EU:n unionin edun mukaista, kyseistä maata ryhtymään neuvotteluihin. Nämä neuvottelut käydään sen varmistamiseksi, että unionin toimijat, tavarat ja palvelut voivat osallistua kyseisessä maassa julkisia hankintoja koskevien sopimusten tai käyttöoikeussopimusten tekomenettelyihin sellaisin edellytyksin, jotka eivät ole epäedullisempia kuin kyseisen maan kansallisille talouden toimijoille, tavaroille ja palveluille myönnetyt edellytykset, ja myös avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun noudattamisen varmistamiseksi. Jos kyseinen kolmas maa torjuu pyynnön ryhtyä neuvotteluihin, komissio ryhtyy asianmukaisiin toimiin käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella, tekee päätöksensä käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella, kun se antaa 10 artiklan mukaiset täytäntöönpanosäädökset, joilla rajoitetaan kyseisestä maasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen pääsyä. 2.Jos kyseinen maa on julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen sopimuspuoli tai on tehnyt EU:n kanssa kauppasopimuksen, johon sisältyy julkisia hankintoja koskevia määräyksiä, komission olisi noudatettava kyseisessä sopimuksessa määrättyjä neuvottelumekanismeja ja/tai riitojenratkaisumenettelyjä, jos rajoittavat käytännöt liittyvät hankintoihin, jotka kuuluvat kyseisen maan unionin suhteen tekemien markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten piiriin. 2.Jos kyseinen maa toteuttaa neuvottelujen käynnistämisen jälkeen riittäviä korjaavia tai oikaisevia toimenpiteitä tekemättä kuitenkaan uusia markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia, komissio voi keskeyttää tai päättää neuvottelut. Komissio valvoo korjaavien tai oikaisevien toimenpiteiden soveltamista tarvittaessa käyttämällä tietyin väliajoin toimitettavia tietoja, joita se voi pyytää kyseiseltä kolmannelta maalta. 3.Jos kolmannen maan toteuttamat korjaavat tai oikaisevat toimenpiteet on kumottu, keskeytetty tai pantu virheellisesti täytäntöön, komissio voi ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin:

i) jatkaa neuvotteluja kyseisen kolmannen maan kanssa tai käynnistää ne uudelleen ja/tai ii) päättää 10 artiklan mukaisesti antaa täytäntöönpanosäädöksen, säädökset, joilla rajoitetaan kyseisestä maasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä. jolla 8 artiklan nojalla otetaan käyttöön hinnanoikaisutoimenpide. Edellä ii kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu täytäntöönpanosäädös Tässä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset annetaan 174 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 4.Jos neuvottelujen käynnistämisen jälkeen näyttää siltä, että kansainvälisen sopimuksen tekeminen on asianmukaisin tapa päättää rajoittava ja/tai syrjivä hankintatoimenpide tai -käytäntö, asiaa koskevat neuvottelut on käytävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 ja 218 artiklan mukaisesti. Jos maa on käynyt Euroopan unionin kanssa markkinoillepääsyä koskevia aineellisia neuvotteluja julkisten hankintojen alalla, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksen, jonka mukaan kyseisestä maasta peräisin olevia tavaroita ja palveluja ei saa sulkea pois hankintasopimusten tekomenettelyistä 6 artiklan nojalla.. Tutkimuksen voi tällaisten neuvottelujen aikana keskeyttää. 5.Komissio voi päättää neuvottelut, jos kyseinen maa tekee unionin kanssa sovittuja kansainvälisiä sitoumuksia jollakin seuraavista tavoista: (a)liittyminen julkisia hankintoja koskevaan WTO:n sopimukseen; (b)sellaisen kahdenvälisen sopimuksen tekeminen unionin kanssa, joka sisältää markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksia julkisten hankintojen ja/tai käyttöoikeussopimusten alalla, tai (c)sellaisten markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten laajentaminen, jotka kyseinen maa on tehnyt julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen tai unionin kanssa tekemänsä kahdenvälisen sopimuksen perusteella. puitteissa. Neuvottelut voidaan päättää myös siinä tapauksessa, että rajoittavat ja/tai syrjivät hankintatoimenpiteet tai -käytännöt ovat yhä käytössä sinä aikana, jona nämä sitoumukset tehdään, jos sitoumukset sisältävät yksityiskohtaiset määräykset tällaisten näiden käytäntöjen asteittaisesta poistamisesta toimenpiteiden tai -käytäntöjen poistamisesta kohtuullisessa ajassa. 6.Jos kolmannen maan kanssa käytävät neuvottelut eivät johda tyydyttäviin tuloksiin 15 kuukauden kuluessa, kyseisten neuvottelujen niiden aloituspäivästä alkamisesta, komissio päättää neuvottelut ja harkitsee, antaako se 10 artiklan nojalla täytäntöönpanosäädökset, joilla rajoitetaan kolmannesta maasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä. ryhtyy asianmukaisiin toimiin. Komissio voi erityisesti päättää, että se antaa täytäntöönpanosäädöksen, jolla se ottaa hinnanoikaisutoimenpiteet 8 artiklan nojalla käyttöön. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 10 artikla 8 artikla



Hinnanoikaisutoimenpiteet Toimenpiteet, joilla rajoitetaan sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen pääsyä EU:n julkisten hankintojen markkinoille.

1.Jos on tehty 8 artiklan mukainen tutkimus ja noudatettu 9 artiklassa säädettyä menettelyä ja tutkimuksen perusteella on todettu, että kolmannen maan toteuttamat tai soveltamat hankintatoimenpiteet johtavat siihen, että unionin ja kolmannen maan välisessä markkinoiden avaamisessa ei ole olennaista vastavuoroisuutta 6 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, komissio voi antaa täytäntöönpanosäädökset, joilla väliaikaisesti rajoitetaan kolmannesta maasta peräisin olevien, sitoumusten piiriin kuulumattomien tavaroiden ja palvelujen markkinoillepääsyä. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Tarjouksiin, joiden kokonaisarvosta yli 50 prosenttia on kolmannesta maasta peräisin olevia tavaroita ja/tai palveluja, voidaan soveltaa hinnanoikaisutoimenpidettä, jos kyseinen kolmas maa omaksuu tai ylläpitää rajoittavia ja/tai syrjiviä hankintatoimenpiteitä tai -käytäntöjä. Hinnanoikaisutoimenpiteitä sovelletaan ainoastaan sopimuksiin, joiden arvioitu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 5 000 000 euroa ilman arvonlisäveroa. 2.Edellä olevan 1 kohdan nojalla voidaan toteuttaa seuraavanlaiset toimenpiteet: Hinnanoikaisutoimenpiteessä on ilmoitettava enintään 20 prosentin seuraamus, joka lasketaan kyseisten tarjousten hinnan perusteella. Siinä on myös täsmennettävä toimenpiteen soveltamisalaa koskevat rajoitukset, jotka koskevat: (a)sellaisten tarjousten poissulkeminen, joiden kokonaisarvosta yli 50 prosenttia muodostuu sitoumusten piiriin kuulumattomista tavaroista tai palveluista, jotka ovat peräisin rajoittavan hankintakäytännön omaksuneesta tai rajoittavaa hankintakäytäntöä ylläpitävästä maasta; ja/tai (a)tiettyihin erityisiin määriteltyihin luokkiin kuuluvien hankintaviranomaisten ja/tai hankintayksiköiden julkisia hankintoja; (b)erityisiin tiettyihin määriteltyihin luokkiin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen julkisia hankintoja tai erityisiin luokkiin kuuluvien talouden toimijoiden tekemiä tarjouksia; (c)julkisia hankintoja, jotka ylittävät tietyt määritellyt kynnysarvot tai ovat niiden rajoissa;. (d)erityisiä käyttöoikeusluokkia koskevia tarjouksia; (e)tiettyihin keskustasoa alempiin hallintotasoihin kuuluvia alueita.

(b)pakollisen hintarangaistuksen määrääminen siitä osasta tarjousta, joka koostuu rajoittavan hankintakäytännön omaksuneesta tai rajoittavaa hankintakäytäntöä ylläpitävästä maasta peräisin olevista tavaroista tai palveluista. 3.Edellä olevan 1 kohdan nojalla toteutetut toimenpiteet voidaan erityisesti rajoittaa koskemaan Edellä 9 artiklan nojalla hyväksyttyyn luetteloon kuuluvat hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt soveltavat hinnanoikaisutoimenpiteitä seuraaviin: (a)kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden tekemät tarjoukset, paitsi jos nämä talouden toimijat voivat osoittaa, että kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevia tavaroita tai palveluja on alle 50 prosenttia niiden tarjouksen kokonaisarvosta; ja (b)kaikki tarjoukset, joissa tarjotaan kyseisestä maasta peräisin olevia tavaroita ja palveluja, kun kyseisten tavaroiden ja palvelujen arvo on yli 50 prosenttia tarjouksen kokonaisarvosta. 9 artikla Viranomaiset tai yksiköt, joita asia koskee 1. Komissio päättää niistä kunkin jäsenvaltion luettelemista hankintaviranomaisista tai hankintayksiköistä tai hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden ryhmistä, joiden hankinnat kuuluvat toimenpiteen piiriin. Päätöksen perusteeksi kukin jäsenvaltio toimittaa luettelon sopivista hankintaviranomaisista tai hankintayksiköistä tai hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden ryhmistä. Komissio varmistaa, että toimiin ryhdytään asianmukaisesti ja että rasite jakautuu jäsenvaltioiden kesken tasaisesti. 11 10 artikla



HinnanoikaisuTtoimenpiteiden peruuttaminen tai keskeyttäminen

1.Jos komissio katsoo, että 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan nojalla toteutettujen toimenpiteiden perusteet eivät enää täyty, se voiantaa täytäntöönpanosäädöksen, jolla (a)toimenpiteet kumotaan; tai (b)toimenpiteiden soveltaminen keskeytetään enintään yhden vuoden ajaksi. Sovellettaessa b alakohtaa komissio voi milloin tahansa antaa täytäntöönpanosäädöksen, jolla toimenpiteet käynnistetään uudelleen Komissio voi päättää täytäntöönpanosäädöksellä peruuttaa tai keskeyttää hinnanoikaisutoimenpiteen tietyksi ajaksi, jos kyseinen maa ryhtyy tyydyttäviin korjaaviin tai oikaiseviin toimiin. Jos kyseisen kolmannen maan toteuttamat korjaavat tai oikaisevat toimet perutaan, keskeytetään tai pannaan epäasianmukaisesti täytäntöön, komissio voi milloin tahansa käynnistää täytäntöönpanoasetuksella hinnanoikaisutoimenpiteen uudelleen. 2.Komissio julkaisee päätelmänsä kyseisen kolmannen maan toteuttamista korjaavista tai oikaisevista toimenpiteistä. 23.Tässä artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset annetaan 174 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen. 11 artikla



Hinnanoikaisutoimenpiteiden soveltaminen Tarjoajille annettavat tiedot 1.Edellä 9 artiklan nojalla hyväksyttyyn luetteloon kuuluvat hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt soveltavat hinnanoikaisutoimenpiteitä seuraaviin: (a)kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien talouden toimijoiden tarjoukset, tai (b)kaikki tarjoukset, joissa tarjotaan kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevia tavaroita ja palveluja, kun kyseisten tavaroiden ja palvelujen arvo on yli 50 prosenttia tarjouksen kokonaisarvosta.

Hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt eivät saa soveltaa hinnanoikaisutoimenpiteitä a alakohdassa tarkoitettuihin tarjouksiin, jos tarjoajat voivat osoittaa, että alle 50 prosenttia niiden tarjouksen kokonaisarvosta muodostuu tavaroista ja palveluista, jotka ovat peräisin kyseisestä kolmannesta maasta. Hinnanoikaisutoimenpidettä sovelletaan ainoastaan tarjouksen arvioinnissa ja tarjouksen hintaa koskevan osuuden asettamisessa paremmuusjärjestykseen. Se ei vaikuta tarjouskilpailun voittajan kanssa tehtävän sopimuksen perusteella maksettavaan hintaan. 2.Jos hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt toteuttavat hankinta- tai käyttöoikeusopimuksen tekomenettelyn, joka on 10 artiklan nojalla toteutettujen tai 11 artiklan nojalla uudelleen käynnistettyjen rajoittavien toimenpiteiden hinnanoikaisutoimenpiteen kohteena, niiden on sisällytettävä tämä tieto hankintailmoitukseen ilmoitettava tästä hankintailmoituksessa, jonka ne julkaisevat Direktiivin 2004/18/EC direktiivin 2014/24/EU 49 artiklan tai direktiivin 2004/17/EY 42 artiklan mukaisesti direktiivin 2014/25/EU 69 artiklan nojalla, taikka käyttöoikeussopimusta koskevaan ilmoitukseen, jonka ne julkaisevat direktiivin 2014/23/EU 31 artiklan nojalla. Komissio voi antaa 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan mukautetaan vakiolomakkeet direktiivien 2014/23/EU, 2014/24/EU ja 2014/25/EU perusteella hyväksyttyä hankinta- tai käyttöoikeussopimusta koskevaa ilmoitusta varten. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 3.2Jos tarjouksen poissulkeminen perustuu 10 artiklan nojalla toteutettujen tai 11 artiklan nojalla uudelleen käynnistettyjen toimenpiteiden soveltamiseen, Hhankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on ilmoitettava tästä valitsematta jääneille tarjoajille. tämän asetuksen nojalla toteutetun tai uudelleenkäynnistetyn hinnanoikaisutoimenpiteen soveltamisen perusteella myönnetyistä hankinta- tai käyttöoikeussopimuksista. 4.Hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden on hinnanoikaisutoimenpidettä sovellettaessa vaadittava tarjoajia toimittamaan tiedot tarjoukseen sisältyvien tavaroiden ja/tai palvelujen alkuperästä ja ilmoittamaan kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen arvo prosentteina tarjouksen kokonaisarvosta. Niiden on hyväksyttävä tarjoajien omat ilmoitukset. Hankintaviranomainen voi milloin tahansa menettelyn aikana pyytää tarjoajaa toimittamaan tarvittaessa lisäasiakirjoja menettelyn asianmukaisen kulun varmistamiseksi. Tarjouskilpailun voittajaa on aina pyydettävä toimittamaan yksityiskohtaisempaa tietoa toimitettavien tavaroiden ja palvelujen alkuperästä. 12 artikla



Poikkeukset 1.Hankintaviranomaiset ja hankintayksiköt voivat päättää olla soveltamatta hinnanoikaisutoimenpidettä 10 artiklan mukaisia toimenpiteitä hankinta- tai käyttöoikeussopimuksen tekomenettelyyn, jos (a)saatavilla ei ole unionista peräisin olevia ja/tai sitoumusten piiriin kuuluvia tavaroita tai palveluja, jotka täyttäisivät hankintaviranomaisen tai hankintayksikön vaatimukset; tai (b)toimenpiteiden soveltaminen nostaisi kohtuuttomasti hankintasopimuksen hintaa tai kustannuksia. 2.Jos hankintaviranomainen tai hankintayksikkö aikoo olla soveltamatta hinnanoikaisutoimenpidettä tämän asetuksen 10 artiklan nojalla toteutettuja tai 11 artiklan nojalla uudelleen käynnistettyjä toimenpiteitä, sen on ilmoitettava aikomuksestaan hankintailmoituksessa, jonka se julkaisee direktiivin 2004/18/EC 35 artiklan tai direktiivin 2004/17/EY 42 artiklan mukaisesti 2014/24/EU 49 artiklan tai direktiivin 2014/25/EU 69 artiklan nojalla tai käyttöoikeussopimusta koskevassa ilmoituksessa, jonka se julkaisee direktiivin 2014/23/EU 31 artiklan nojalla. Sen on ilmoitettava asiasta komissiolle viimeistään kymmenen kalenteripäivän kuluttua hankintailmoituksen julkaisemisesta. Ilmoitus on lähetettävä sähköisessä muodossa vakiolomaketta käyttäen. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan vakiolomakkeet hankintailmoituksia ja ilmoittamista varten 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 3.Ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot: (a)hankintaviranomaisen ja/tai hankintayksikön nimi ja yhteystiedot; (b)kuvaus hankintasopimuksen kohteesta; (c)tiedot sallittavien talouden toimijoiden, tavaroiden ja/tai palvelujen alkuperästä; (d)peruste päätökselle olla soveltamatta rajoittavia hinnanoikaisutoimenpiteitä sekä poikkeuksen käytön yksityiskohtainen perustelu; (e)tarvittaessa muut hankintaviranomaisen ja/tai hankintayksikön tarpeellisiksi katsomat tiedot. Komissio voi pyytää hankintaviranomaiselta tai hankintayksiköltä lisätietoja. 43.Jos hankintaviranomainen tai hankintayksikkö käyttää direktiivin 2014/24/EU 32 artiklan tai direktiivin 2014/25/EU 50 artiklan perusteella neuvottelumenettelyä, jossa hankintailmoitusta ei julkaista ennakolta, direktiivin 2004/18/EY 31 artiklan tai direktiivin 2004/17/EY 40 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan nojalla ja päättää olla soveltamatta hinnanoikaisutoimenpidettä tämän asetuksen 10 artiklan nojalla toteutettua tai 11 artiklan nojalla uudelleen käynnistettyä toimenpidettä, sen on ilmoitettava tästä käytöstä direktiivin 2044/18/EY 35 artiklan 2014/24/EU 50 artiklan tai direktiivin 2004/17/EY 43 artiklan mukaisesti julkaisemassaan 2014/25/EU 70 artiklan nojalla julkaisemassaan hankintasopimusta koskevassa jälki-ilmoituksessa tai direktiivin 2014/23/EU 32 artiklan nojalla julkaisemassaan käyttöoikeussopimusta koskevassa jälki-ilmoituksessa ja ilmoitettava asiasta komissiolle viimeistään kymmenen kalenteripäivän kuluttua jälki-ilmoituksen julkaisemisesta.

Ilmoitus on lähetettävä sähköisessä muodossa vakiolomaketta käyttäen. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joissa vahvistetaan vakiolomakkeet hankintailmoituksia ja ilmoituksia varten 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot: (a)hankintaviranomaisen tai hankintayksikön nimi ja yhteystiedot; (b)kuvaus hankintasopimuksen tai käyttöoikeussopimuksen kohteesta; (c)tiedot sallittavien talouden toimijoiden, tavaroiden ja/tai palvelujen alkuperästä; (d)peruste päätökselle olla soveltamatta rajoittavia toimenpiteitä sekä poikkeuksen käytön yksityiskohtainen perustelu; (e)tarvittaessa muut hankintaviranomaisen tai hankintayksikön tarpeellisiksi katsomat tiedot. 163 artikla



Täytäntöönpano

1.Jos hankintaviranomaiset tai hankintayksiköt soveltavat väärin 132 artiklassa säädettyjä poikkeuksia, komissio voi soveltaa direktiivin 89/665/ETY 3 artiklassa tai direktiivin 92/13/EEC 8 artiklassa säädettyä oikaisumenettelyä. 2.Talouden toimijan kanssa tehdyt hankintasopimukset, joilla rikotaan hinnanoikaisutoimenpiteitä, komission täytäntöönpanosäädöksiä, jotka on annettu 6 artikan nojalla jotka komissio on toteuttanut tai käynnistänyt uudelleen 6 tämän asetuksen nojalla, ovat pätemättömiä. hankintaviranomaisten tai hankintayksiköiden ilmoitettua tarjousten suunnitellusta poissulkemisesta, tai joilla rikotaan 10 artiklan nojalla toteutettuja tai 11 artiklan nojalla uudelleen käynnistettyjä toimenpiteitä, julistetaan direktiivissä 2007/66/EY tarkoitetulla tavalla pätemättömiksi. IV luku

Siirretty säädösvalta ja Täytäntöönpanovalta, kertomukset ja loppusäännökset



143 artikla Liitteen muutokset

Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan asetuksen liitettä, kun unioni on tehnyt uusia kansainvälisiä sopimuksia julkisten hankintojen alalla. Article 15



Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin. 2.Siirretään 14 artiklassa tarkoitettu valta komissiolle määräämättömäksi ajaksi [tämän asetuksen voimaantulopäivästä]. 3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 14 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä , tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5.Tämän artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 174 artikla



Komiteamenettely 1.Komissiota avustaa neuvoston päätöksellä 71/306/ETY perustettu julkisia rakennusurakoita koskevia sopimuksia käsittelevä neuvoa-antava komitea ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1843 (kaupan esteitä koskeva asetus