EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.01.1999 
KOM( 1998) 804 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS (Euratom) 
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti 
komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä 
(komission esittämä) 

Perustelut 
Euratomin perustamissopimuksen 4 luku koskee ydinteollisuuden investointeja. Erityisesti 
perustamissopimuksen 41 artiklassa määrätään, että investointihankkeista on annettava tieto 
komissiolle. Perustamissopimuksen liitteessä II luetellaan ne teollisuudenalat, joiden osalta 
tämäntyyppinen tiedonanto on pakollinen. Perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätään, että 
komissio antaa "kantansa" kustakin hankkeesta tiedoksi investoijalle ja asianomaiselle jäsenvaltiolle. 
Näiden perustamissopimuksen 4 luvun määräysten täytäntöön panemiseksi on annettu kaksi asetusta; 
yksi neuvoston asetus (asetus nro 4, annettu 15. syyskuuta 1958) ja yksi komission asetus neuvoston 
asetuksen täytäntöönpanosta (asetus nro 1, annettu 5. marraskuuta 1958). 
Neuvoston asetuksessa nro 4 on taulukko, jossa on lueteltu teollisuudenalat ja kullekin alalle 
rahayksikköinä ilmaistut kaksi ylärajaa. Ensimmäinen yläraja liittyy uusiin laitoksiin ja toinen 
laitosten muuntamiseen. Kaikista luettelon teollisuudenaloihin liittyvistä investoinneista, jotka 
ylittävät alalle määritetyn ylärajan, on tehtävä ilmoitus. 
Neuvoston asetuksessa nro 4 käytetty rahayksikkö on EML (Euroopan maksulaskentayksikkö) Tämä 
oiettiin käyttöön 1958 ja sillä ei ole mitään merkitystä — tai hyvin vähän — nykyisille Euroopan 
kansallisille valuutoille eikä eurolle, joka on määrä ottaa käyttöön 1. tammikuuta 1999. 
Tämän ongelman johdosta komissio on etsinyt keinoa ylärajojen tarkistamiseen ja ilmaisemiseen 
euroina. Samassa yhteydessä tarjoutui tilaisuus tutkia ja päättää, kannattaisiko asetusta myös 
selkeyttää jollakin tavoin. Vaikka asetus on lähes 40 vuotta vanha ja se on tähän saakka toiminut 
hyvin, on totta, että ydinteollisuuden tilanne ja tarpeet ovat nykyään erilaiset kuin 40 vuotta sitten. 
Niinpä tilaisuuteen taituttiin asetuksen "modernisoimiseksi". 
Tärkeimmät ajantasaistamis- tai selkeyttämisalueet: 
• Ylärajojen ajantasaistaminen, jotta ne voitaisiin ilmaista euroina ja tehdä merkitykseUisenimiksi 
alan nykytilanteeseen nähden 
• Asetuksen tiettyjen teollisuudenalojen toiminta-alan laajuuden selkeyttäminen 
• Ehdotukset siitä, kuinka komissio saisi julkistaa yleisluontoisia tietoja toimitetuista lausunnoista. 
1. Ylärajat: 
a) Menetelmä, jonka avulla ylärajat muunnetaan EML:istä euroiksi 
Tämä aritmeettinen muunto edellyttää kahta asiaa: 
• Hintaindeksisarjaa Euroopan ydinteollisuudelle 
• EML:n suhdetta euroon. 
Kumpaakaan ei ole saatavilla. Asiaa monimutkaistaa vielä sekin, että EML:n määritelmä on 
muuttunut vuosien varrella mahdottomaksi seurata millään konkreettisella tavalla. 
EML määriteltiin vuonna 1957 siten, että se perustuu kiinteään määrään kultaa, joka vastaa yhtä 
Yhdysvaltain dollaria ($), joka myös määriteltiin samalla tavalla. On kohtuullista olettaa, että on 
lähes samantekevää, ilmaistiinko ydinteollisuuden investoinnit vuonna 1958 Yhdysvaltain dollareina 
vai EML:inä, koska niiden välinen vaihtokurssi oli kiinteä (1:1). Samaa olettamusta voidaan soveltaa 
vuoden 1997 Yhdysvaltain dollareihin ja vuoden 1997 ecuihin, vaikka tässä tapauksessa vaihtokurssi 
muuttuukin. Näin vuoden 1958 EML:t voidaan ilmaista vuoden 1997 ecuina niiden 
dollarivastaavuuden avulla. Vastaavuus välivuosina ei ole olennaista ja voidaan unohtaa asetuksen 
ylärajojen muuttamisessa. Tämän ratkaisun etuna on myös se, että ydinteollisuuden hintaindeksisarja 
voidaan ilmaista Yhdysvaltain dollareina ja sitä voidaan siten käyttää ylärajojen lopullisessa 
muuntamisessa nykyisissä asetuksissa. Tämä ongelman toinen osa voidaan ratkaista käyttämällä 
asianmukaisesti painotettua hintaindeksisarjan yhdistelmää, jonka osatekijöinä ovat sähköntuotanto, 
kemian teollisuus ja uraanimarkkinat. Tämän mahdollistavia tietoja ei löytynyt. Vaihtoehtoisesti 
voidaan viimeisenä keinona käyttää hyvin tunnettua yleistä hintaindeksisarjaa. Voidaan tietysti 
väittää, että hintaindeksin kehittyminen Yhdysvalloissa oli erilainen kuin Euroopassa, mutta 
Yhdysvaltain dollari on toisen maailmansodan jälkeen ollut "maailmanvaluutta", ja kaikki kehityserot 
ovat ainakin osittain heijastuneet vaihtokursseihin. 
Jotta vuoden 1958 EML voidaan kytkeä kaavamaisesti vuoden 1997 ecuun, ehdotetaan 
alkamista vuoden 1958 EML:stä, siirtymistä vuoden 1958 Yhdysvaltain dollariin, siirtymistä 
vuoden 1997 Yhdysvaltain dollariin käyttäen Yhdysvaltain dollariin perustuvaa 
hintaindeksisarjaa ja muuntaa lopputulos vuoden 1997 ecuiksi. Euron ja ecun väliseksi 
kiinteäksi vastaavuussuhteeksi on asetuksen 1103/97 2 artiklan 1 kohdassa (EYVL L 162, 
16.9.97,s. 1) säädetty 1:1. 
Vuoden 1958 EML:n ja vuoden 1997 ecun välisen vastaavuuden laskeminen 
Olettamukset: 
I. Hintaindeksimuutokset heijastuvat samalla tavalla Yhdysvaltain yleiseen 
kuluttajahintaindeksiin (CPI) kuin Euroopan erityiseen ydinteollisuuden hintaindeksiin (jota 
ei ole olemassa). Täsmällisemmin sanoen oletetaan, että CPI hyväksyttävästi heijastaa 
Yhdysvaltain ydinteollisuuden hintaindeksiä, joka ei eroaisi merkittävästi saman 
teollisuudenalan Euroopan hintaindeksistä) 
II. Euroopan sisäisten vaihtokurssien vaikutuksia ei voida laskea hyväksyttävällä tarkkuudella, 
koska korin määritelmät ovat muuttuneet useasti, unioniin on liittynyt uusia maita ja 
vaihtokurssit ovat muuttuneet jatkuvasti koko ajanjaksona. 
CPI-U (urbaanien kuluttajien CPI), yleisin saatavilla oleva CPI, on: 
160.1 vuonna 1997 (1. toukokuuta) 
28.9 vuonna 1958 (vuoden keskiarvo) 
1 vuonna 1913 (Yhdysvaltain dollaritietojen aloitusvuosi) 
Huomautus: Sähkönkulutuksen CPI vuonna 1958 on 29.1 ja 130.6 vuonna 1997, jossa on 18 prosentin 
ero yleiseen CPI-U:hun.(Kaikki CPI-arvot on saatu Yhdysvaltain hallituksen työministeriön 
tilastoyksiköstä) 
1 EMLi958 = 1 $1958 (kumpikin perustuen kiinteään määrään kultaa: 0,88867088 grammaa) 
1 $,95„= 160.1/28.9 $,997= 5.5397 $1997 siten 1 $1997 = 0,180512 $i958 
1 $1997= 1/1,2485 ecua]997= 0,80096 ecuai997 
Siten 0,180512 $i958 = 0,80096 ecuai997 ja lopuksi, kun vuotuiseksi inflaatioksi oletetaan 3 prosenttia, 
saadaan: 
1 EMLi958 = 4,4371 ecuai997= 4,71 eciia3i. 12.98) = 4,71 euroa^ 
Yksinkertainen kertominen viidellä on riittävän hyvä vuoden 1958 EML:n muuntamiseksi vuoden 
1999 euroiksi. 
b) Muut ylärajoihin liittyvät tekijät 
Tärkeä tekijä asetuksen ylärajojen tarkistamisessa ovat ydinlaitosten koossa, rakenteessa ja 
teknologiassa tapahtuneet muutokset. Nykyisen asetuksen tarkoitus on selvästikin saada investointi-
ilmoitukset kooltaan merkittävistä eikä pienistä hankkeista. Ilman tällaista rajoitusta luotaisiin sekä 
teollisuudelle että komissiolle raskas byrokraattinen taakka ilman mitään näkyvää hyötyä. Esimerkiksi 
ydinreaktoreiden ylärajoilla viitattiin kaikenlaisiin reaktoreihin (mukaan lukien tutkimusreaktorit), 
joiden koko oli huomattavasti pienempi kuin kahden viimeisen vuosikymmenen aikana rakennettujen 
tehoreaktorien. 
Teollisuuden edustajien kanssa on vaihdettu epävirallisesti näkemyksiä, ja äskettäin annettuja 
investointi-ilmoituksia on tarkasteltu, minkä tuloksena on päädytty siihen, että ylärajoja täytyy 
suurentaa kertoimella, joka on enemmän kuin 5, pelkästään hintaindeksin vaihtokurssinäkökohtien 
sanelemana, jotta saavutettaisiin tasapaino komission "tiedontarpeen" ja ilmoitetun tiedon 
3 
käyttökelpoisuuden välillä. Ylärajoja ci saa kuitenkaan nostaa liiaksi, koska silloin niiden 
ulkopuolelle jää tärkeitä laitoksia, jotka ovat pieniä mutta tärkeitä (esimerkiksi prototyyppireaktorit). 
c) Liitteenä olevan neuvoston asetusluonnoksen 1 artiklan taulukko sisältää 
uudet ehdotetut ylärajat. 
2. Selvennykset ilmoitusvelvollisuuden alaiseen radioaktiivisen jätteen 
käsittelyyn ja/tai varastointiin/loppusijoitukseen ja laitosten käytöstäpoistoon 
liittyvään toimintaan 
Euratomin perustamissopimuksen liitteen II 12 kohdassa lukee: "Yhden tai useamman tässä 
luettelossa mainitun laitoksen yhteyteen perustetut laitokset radioaktiivisen jätteen teollista käsittelyä 
varten." 
Tämän kohdan tulkinta on menneisyydessä johtanut "erimielisyyksiin" tapauksissa, joissa laitos on 
perustettu muusta laitoksesta riippumattomana radioaktiivisen jätteen tai käytetyn polttoaineen 
käsittelyä, varastointia tai loppusijoitusta varten. Kummankin edellä mainitun investointityypin 
merkitys toiminnan turvallisuuden ja ympäristön kannalta on ilmeinen. Tällaiset laitokset ovat yhä 
tärkeämpi ja olennaisempi osa ydinpolttoainekiertoa sekä kaupallis-rahoituksellisesta näkökulmasta 
että julkisen mielipiteen näkökulmasta katsottuna, minkä vuoksi on katsottu turvallisemmaksi 
mahdollisen investoijan kannalta tehdä selväksi, että tällaiset investoinnit on ilmoitettava komissiolle 
perustamissopimuksen 41-43 artiklan mukaisesti. 
Jätteen käsittely/varastointi/loppusijoitus ja laitoksen käytöstäpoisto eivät olleet poliittisen tai 
kaupallisen asialistan kärjessä vuonna 1958, kun ydinteollisuus eli vielä alkuaikojaan. Nyt on 
kuitenkin varmaa, että niillä on yhä kasvava ja mahdollisesti johtava rooli ydinalan kehityksessä ja 
tulevaisuudessa. 
a) Jätteen ja käytetyn polttoaineen käsittely, varastointi, välivarastointi tai loppusijoitus 
Radioaktiivisen jätteen loppusijoitus on inhimillisistä toiminnoista ehkä se, jonka vaikutukset on 
ennakoitava pisimmällä aikavälillä mahdollisimman hyvin, ja sellaisena se poikkeuksellisen tärkeässä 
asemassa. Lisäksi sen merkitys kasvaa tutkimustoiminnassa, joka saattaa tarjota teknisiä ratkaisuja 
monien mielestä sekä vaikeaan että vakavaluonteiseen ongelmaan. Jos tavoitteena on koordinoitu 
kehitys, on ensiarvoisen tärkeää, että komissio pysyy ajan tasalla alan toiminnasta ja kehityksestä. 
Tarkistetun asetusluonnoksen 1 artiklaan on lisätty viittaus "käytettyjen polttoaineiden tai 
radioaktiivisten jätteiden väliaikaiseen tai lopulliseen varastointiin", mikä tekee selväksi, että nämä 
toiminnat kuuluvat asetuksen yleiseen soveltamisalaan. Lisäksi on lisätty selvennys, jonka mukaan 
"radioaktiivisen jätteen tai käytettyjen polttoaineiden käsittelyyn, varastointiin, välivarastointiin tai 
loppusijoitukseen liittyvät laitokset kuuluvat alaan nro 12". 
b) Ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto 
Samantyyppinen peruste pätee myös ydinlaitosten käytöstäpoistoon liittyviin investointihankkeisiin. 
Tämän aiheen odotetaan hallitsevan polttoainekiertoon liittyvän teollisuuden "poliittisia" piirejä ja 
rahoituspiirejä välittömässä lähitulevaisuudessa ja myöhemmin. Käytöstäpoistotoimintaa ei 
suoranaisesti mainita teollisuudenalojen luettelossa, ja vaikka käytöstäpoisto loogisesti kuuluukin 
kategoriaan "muuntaminen" toiminnan laadun perusteella, liitteessä II viitataan ainoastaan 
"teollisuudenaloihin", mikä jättää tulkinnanvaraiseksi, merkitseekö esimerkiksi reaktorin 
käytöstäpoisto reaktorin "muuntamista" esimerkiksi tyhjäksi tontiksi. Tähän päivään mennessä ei ole 
tehty yhtään ilmoitusta käytöstäpoistosta. Uuden asetusluonnoksen 1 artiklaan on lisätty 
nimenomainen viittaus "laitosten käytöstäpoistoon" liittyvään yleiseen toimintaan. 
Komissio seuraa parhaillaan radioaktiivisen jätteen käsittelyn alalla tapahtuvaa toimintaa neljännessä 
"tilannekatsauksessaan", joka sisältää kuitenkin enemmän teknistä kuin rahoitukseen liittyvää 
tietoa.Näitä kahta lähdettä (neljäs "tilannekatsaus" ja 41 artiklassa ilmoitettavaksi säädetyt tiedot) 
voidaan pitää toisiaan täydentävinä. 
3. Muita selvennyksiä 
Myös seuraavat selvennykset tehty mahdollisten tulkintaerojen välttämiseksi: 
1. Kaikki lähdcaincidcn tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden käsittely fyysisin tai kemiallisin 
menetelmin kuuluu asetukseen alaan nro 4. 
2. Päästöjen/jätteiden fluorin poisto kuuluu johonkin aloista 4, 6, 8 ja 12. 
3. Alle viiden miljoonan euron investointihankkeista ei tarvitse tehdä muodollista ilmoitusta 
perustamissopimuksen 43 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, vaan olennaisista 
perusominaisuuksista koostuva yksinkertaistettu ilmoitus riittää. 
4. Komission rajoitettu oikeus julkistaa tietoja 
Perustamissopimuksen 41-43 artiklan säännösten mukaisten ilmoitusten kokoelma muodostaa 
ainutlaatuisen tietokannan, joka on paitsi historiallisesti arvokas, myös hyödyllinen tutkittaessa 
energian suunnittelulle tärkeitä asioita. Julkistamisvapaus tarjoaa komissiolle mahdollisuuden 
tiedottaa julkisuuteen näkemyksensä kustakin investoinnista. Tästä voi olla hyötyä investoijille, jotka 
toimivat kaikille ihmisille hyvin tärkeällä alalla. Julkistetut tiedot eivät sisällä "arkaluontoisia" tietoja 
tai muitakaan tietoja, jotka voisivat häiritä kilpailua. Uuden asetusluonnoksen 4 artikla on lisäys, joka 
antaa komissiolle mahdollisuuden julkistaa "näkökantansa". 
5. Ottaen huomioon edellä ehdotetut ajantasaistukset ja selvennykset komissio 
ehdottaa neuvostolle, että se: 
- antaa liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi (Euratom) 
-ja samalla kumoaa 15. syyskuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen nro 4 
- toimittaa tämän ehdotuksen Euroopan parlamentille. 
S 
EHDOTUS : 
NEUVOSTON ASETUS (Euratom) 
annettu 
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti 
komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen ja 
erityisesti sen 41 artiklan säännökset, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
jotta voitaisiin saavuttaa Euratomin perustamissopimuksessa määrätyt tavoitteet, 
komissiolle on ilmoitettava investointihankkeet, jotka koskevat uusia laitoksia sekä 
laitosten korvaamista tai niiden muuntamista perustamissopimuksen liitteessä II 
luetelluilla teollisuudenaloilla silloin, kun hankkeet ovat riittävän laajoja ja omiaan 
vaikuttamaan suoraan tuotantoon, tuottavuuteen tai ydinturvallisuuteen, 
komission vastuulla on näiden investointien koordinoidun kehittämisen helpottaminen 
ja niitä koskevien näkökantojensa julkistaminen, 
sisämarkkinoiden täydellinen toteuttaminen edellyttää teknisten esteiden poistamista ja 
rakenteisiin ja turvallisuuteen liittyvien tekijöiden yhdenmukaistamista, ja 
polttoaineen koko kiertoon, mukaan lukien jätehuolto ja käytöstäpoisto, liittyvät 
investoinnit ovat pohjimmiltaan tarpeen ydinenergian kehittämiselle ja ydinteollisuuden 
oikealle ja vastuulliselle toiminnalle 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II luetelluilla teollisuudenaloilla toimivien 
henkilöiden ja yritysten on ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 42 artiklassa 
määrätyissä määräajoissa investointihankkeet, joiden tarkoituksena on: 
luoda uutta tuotantokykyä; 
pitää yllä määrällistä ja laadullista tuotantokykyä; 
lisätä suoraan tuotantokykyä; 
lisätä suoraan tuottavuutta; 
parantaa tuotannon laatua; 
poistaa laitoksia käytöstä; 
käsitellä käytettyä polttoainetta tai radioaktiivista jätettä (mukaan lukien 
käsittely, väliaikainen tai lopullinen varastointi ja/tai loppusijoitus), 
kun I sarakkeessa lueteltujen teollisuudenalojen kulut ovat uusien laitosten osalta 
suuremmat kuin II sarakkeessa olevat ja laitosten korvaamisen ja muuntamisen osalta 
suuremmat kuin 111 sarakkeessa olevat rahamäärät. 
miljoonaa euroa 
_ _ |_ 
Alat Uudet laitokset Laitosten 
korvaaminen ja 
muuntaminen 
1. Uraani-jatoriummalmienlouhinta 30 15 
2. Uraani-jatoriummalmienrikastaminen 30 15 
3. Uraani- ja toriumrikasteiden kemiallinen kasittely ja 30 15 
puhdistaminen 
4. Kaikissa muodoissa olevien ydinpolttoaineiden 10 5 
valmistus 
5. Ydinpolttoaine-elementtien valmistus 10 5 
6. Uraaniheksafluoridin valmistus 10 5 
7. Rikastetun uraanin tuotanto 80 40 
8. Sateilytettyjen polttoaineiden kasittely, jolla erotetaan 80 40 
kaikki tai osa niiden sisaltamista alkuaineista 
9. Reaktorin hidasteiden tuotanto 30 15 
lO.Hafhiumia sisaltamattoman zirkoniumin tai sen 15 7.5 
yhdisteiden tuotanto 
ll.Kaikentyyppiset ydinreaktorit kaikkiin 50 25 
kayttotarkoituksiin 
12.Yhden tai useamman tassS luettelossa mainitun 20 10 
laitoksen yhteyteen perustetut laitokset radioaktiivisen 
jatteen teollista kasittelya" varten 
13. Puoliteolliset laitokset, jotka on tarkoitettu jonkin 3-10 10 5 
kohdassa tarkoitettuun alaan liittyvien laitosten 
rakentamisen valmisteluun 
Kaikissa muodoissa olevien ydinpolttoaineiden valmistus (ala nro 4) sisältää 
lähdeaineiden tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden kemiallisen käsittelyn ja 
muuntamisen. 
Rikastuksen jälkeiset päästöjen/jätteiden fluorinpoistoprosessit kuuluvat aloihin 4, 6, 8 
ja 12. 
Radioaktiivisen jätteen tai käytettyjen polttoaineiden käsittelyyn, varastointiin tai 
loppusijoitukseen liittyvät laitokset kuuluvat alaan nro 12, vaikka ne eivät sijaitsisikaan 
minkään toisen Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II mainitun laitoksen 
yhteydessä. 
Kaikenlaisten laitosten käytöstäpoisto katsotaan muuntamiseksi. 
Kaikentyyppisiin ydinreaktoreihin ja kaikkiin käyttötarkoituksiin liittyvistä uusista 
laitoshankkeista sekä tällaisten laitosten korvaamiseen, muuntamiseen, 
uudenaikaistamiseen tai tehon lisäämiseen liittyvistä hankkeista, joiden kustannukset 
eivät ole suuremmat kuin viisi miljoonaa euroa, voidaan tehdä yksinkertainen ilmoitus, 
joka sisältää ainoastaan niiden olennaiset ominaisuudet; Euratomin 
perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä ei tarvitse noudattaa. 
2 artikla 
Edellisessä artiklassa tarkoitettujen kustannusten laskemiseksi on otettava huomioon 
kaikki investointihankkeiden toteuttamisesta suoranaisesti johtuvat kustannukset 
riippumatta hetkestä, jolloin nämä kustannukset syntyvät. 
3 artikla 
Tämän asetuksen mukaisesti ilmoitetuista hankkeista on ilmoitettava Euratomin 
perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyyn käsittelyyn tarvittavat tiedot ja 
erityisesti kaikki tiedot, jotka koskevat: 
1. tuotteiden tai toiminnan lajia ja tuotanto- tai varastointikykyä; 
2. kustannusten kokonaismäärää, joka voidaan suoraan laskea kuuluvaksi 
tarkasteltavaan hankkeeseen sekä sen olennaisten osatekijöiden osuutta; 
3. hankkeen toteuttamisen todennäköistä kestoa; 
4. laitosten hankintoihin ja toimintaan liittyviä näkymiä. 
4 artikla 
Komissio voi julkistaa lausuntonsa yleisluontoiset olennaiset osatekijät ja tärkeimmät 
ominaisuudet, joiden avulla hanke voidaan tunnistaa, lukuun ottamatta luonteeltaan 
kaupallisia osatekijöitä, henkiseen omaisuuteen liittyviä osatekijöitä tai kilpailuun 
todennäköisesti vaikuttavia osatekijöitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euratomin 
perustamissopimuksen 44 artiklan määräyksiä. 
5 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. 
Se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
6 artikla 
Kumotaan 15 päivänä syyskuuta 1958 annettu Euroopan ydinenergiayhteisön 
neuvoston asetus N:o 4. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
s 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 804 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 09 01 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-807-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3