[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 9.1.2007

KOM(2006) 871 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

Yhteisön siviili-ilmailupolitiikan kehittäminen suhteessa Kanadaan

1. JOHDANTO

1.1 Kansainvälistä lentoliikennettä säännellään perinteisesti yksittäisten valtioiden tekemillä kahdenvälisillä sopimuksilla. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 5. marraskuuta 2002 antamien niin sanottujen open skies -tuomioiden myötä ulkoinen ilmailupolitiikka siirtyi kuitenkin yhteisön tasolle.

Kuten Euroopan komission tiedonannossa Yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä [1] todetaan, Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden väliset kohdennetut sopimukset tarjoavat merkittävää lisäarvoa, sillä avaamalla markkinoita ja edistämällä investointeja ne luovat uusia taloudellisia mahdollisuuksia. Tällaisilla sopimuksilla voidaan myös parhaiten turvata tasapuoliset kilpailuedellytykset ja lentoturvallisuuden, turvatoimien ja ympäristönsuojelun korkea taso edistämällä sääntely-yhteistyötä ja sääntelyn lähentämistä.

Tästä syystä Euroopan komissio on ehdottanut kohdennettujen neuvottelujen aloittamista sellaisten kattavien lentoliikennesopimusten tekemiseksi maailman keskeisillä markkina-alueilla, joilla pyritään parantamaan mahdollisuuksia vahvistaa Euroopan teollisuutta ja turvaamaan tasavertaiset kilpailuedellytykset samalla kun pyritään uudistamaan kansainvälistä siviili-ilmailua.

1.2 Markkinasuuntautuneen talous- ja liikennepolitiikkansa ja korkeatasoisen sääntelynsä ansiosta Kanada on vahva ehdokas tekemään uuden sukupolven lentoliikennesopimuksen Euroopan yhteisön kanssa. EU:n ja Kanadan välinen lentoliikenne on kaksinkertaistunut vuosina 2000–2005, ja Kanada kuuluu EU:n johtaviin lentoliikennekumppaneihin. Vuonna 2005 EU:n ja Kanadan välillä kulki 8,5 miljoonaa matkustajaa[2].

1.3 Kanadan uusi hallitus on ilmaissut halukkuutensa aloittaa Euroopan unionin kanssa neuvottelut ilmailusuhteiden vapauttamisesta. Nykyisin nämä suhteet perustuvat jäsenvaltioiden ja Kanadan välillä tehtyihin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin.

Lentoliikenteen vapauttamista koskeva sopimus Kanadan kanssa toisi taloudellista hyötyä lentoyhtiöille, lentoasemille, matkustajille, rahtaajille, matkailualalle ja taloudelle yleensä sekä Euroopan unionissa että Kanadassa. Komission teettämän taloustutkimuksen mukaan EU:n ja Kanadan välisille reiteille odotetaan saatavan yli yhdeksän miljoonaa uutta matkustajaa markkinoiden avaamisen jälkeen. Lisäksi avoimet lentoliikennemarkkinat aiheuttaisivat kuluttajille todennäköisesti vähintään 72 miljoonan euron hyödyt. Sopimus lujittaisi entisestään transatlanttisia taloussuhteita ja täydentäisi Yhdysvaltojen ja EU:n välistä lentoliikennesopimusta. Lisäksi yhtä suuri merkitys on sillä, että sopimus on virstanpylväs matkalla kohti lentoliikennealan sääntelykehyksen kansainvälistä uudistamista.

1.4 Komissio suositteleekin tässä tiedonannossa, että neuvosto valtuuttaisi komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta kattavan sopimuksen avoimesta lentoliikennealueesta Kanadan kanssa. Sopimuksessa markkinoiden vapauttamiseen tulisi liittyä rinnakkainen sääntely-yhteistyö ja sääntelyn lähentäminen etenkin eräillä ensisijaisilla aloilla, joita ovat muun muassa lentoturvallisuus, turvatoimet, ympäristönsuojelu, matkustajien suojelu ja kilpailusääntöjen soveltaminen. Näin voitaisiin taata tasapuoliset toimintaedellytykset ja yhtäläiset ja yhdenvertaiset kilpailuolosuhteet.

2. EUROOPAN YHTEISÖN JA KANADAN VÄLISEN LENTOLIIKENTEEN NYKYINEN SÄÄNTELYKEHYS

EU:n jäsenvaltioiden ja Kanadan kahdenväliset lentoliikennesopimukset

2.1 Kanadan ja EU:n välistä lentoliikennettä säännellään nykyisin seitsemällätoista kahdenvälisellä lentoliikennesopimuksella. Kanadan ja muiden kahdeksan EU:n jäsenvaltion[3] välillä ei tällä hetkellä ole lentoliikennesopimusta.

EU:n jäsenvaltioiden ja Kanadan väliset voimassa olevat lentoliikennesopimukset eivät anna lentoyhtiöille, matkustajille ja rahtiasiakkaille mahdollisuuksia hyödyntää täysimääräisesti vapaiden markkinoiden etuja. Sopimukset poikkeavat myös suuresti toisistaan, mikä luo epätasapainoiset puitteet EU:n ja Kanadan väliselle lentoliikenteelle, sillä kaikissa sopimuksissa ei mennä yhtä pitkälle käytettävissä olevien oikeuksien ja kapasiteettien suhteen. Joissain sopimuksissa määritetään edelleen kapasiteetti Kanadan ja EU:n välisillä suorilla reiteillä. Useissa kahdenvälisissä sopimuksissa rajoitetaan myös edelleen nimettävien lentoyhtiöiden määrää, ja niihin sisältyy rajoittavia tariffisäännöksiä. Nämä eroavuudet jäsenvaltioiden ja Kanadan välisissä kahdenvälisissä lentoliikennesopimuksissa johtavat siihen, että yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla ei ole tasa-arvoisia mahdollisuuksia päästä markkinoille. Kanadan kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyvät tariffisäännökset ovat yksityiskohtaisimpia ja monimutkaisimpia maailmassa. Kanada on yksi niistä verrattain harvoista maista, joissa lentolippujen hintoja säännellään edelleen tiukasti, mistä aiheutuu korkeampia kustannuksia lentoyhtiöille ja kuluttajille.

2.2 Kuten useimmat kahdenväliset lentoliikennesopimukset, myös EU:n jäsenvaltioiden ja Kanadan väliset voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset sisältävät kansallisuutta koskevia rajoituksia, jotka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut laittomiksi. EU:n ja Kanadan välisessä sopimuksessa on sallittava se, että kaikki EU:n lentoyhtiöt voivat liikennöidä Kanadaan mistä tahansa EU:n jäsenvaltiosta, johon ne ovat sijoittautuneet. Neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa tulisi pyrkiä palauttamaan Kanadan ja EU:n välisen lentoliikenteen oikeusvarmuus.

Lentoliikenteen toimintakehys Kanadassa

2.3 Kanada on jo jonkin aikaa harkinnut lentoliikennepolitiikkansa liberalisointia. Kanada on viime kuukausina siirtynyt kohti vapaampaa lentoliikennepolitiikkaa matkailun ja kaupan edistämiseksi. Kanada on tehnyt vapaat lentoliikennesopimukset kahden kansainvälisesti tärkeimmän markkina-alueensa, Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan, kanssa. Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa huhtikuussa 2006 neuvotellussa uudessa sopimuksessa poistetaan nykyiset tariffirajoitukset, jotta markkinoiden kysyntään voitaisiin vastata paremmin, sekä avataan viidennen vapauden liikenneoikeudet kolmansiin maihin. Ilmailualan viimeaikaiset lausunnot osoittavat, että se suhtautuu markkinoiden vapauttamiseen huomattavasti myönteisemmin kuin vielä muutama vuosi sitten. Yleisenä käsityksenä on, että avoin transatlanttinen lentoliikennealue palvelee Kanadan lentoliikenteen harjoittajien etuja ainoastaan siinä tapauksessa, että myös Kanada osallistuu siihen[4].

2.4. Ei ole yllättävää, että Kanadan tärkein lentoliikennekumppani on Amerikan yhdysvallat. Kanadan lukujen mukaan näiden kahden maan välillä matkusti viime vuonna 18,6 miljoonaa henkilöä. Kanada ja Yhdysvallat laajensivat vuonna 2005 voimassa olevaa lentoliikennesopimustaan ja vapauttivat markkinoita edelleen. Sopimuksessa ei kuitenkaan myönnetä kabotaasioikeuksia (liikenne kahden toisessa maassa sijaitsevan paikan välillä) eikä seitsemännen vapauden liikenneoikeuksia (liikenne kahden maan välillä lentoliikenteen harjoittajan kotimaan ulkopuolella).

2.5 Entisenä valtiollisena lentoyhtiönä Air Canadalla on hallitseva asema Kanadan lentoliikennemarkkinoilla. Air Canada sulautui vuonna 1999 Canadian Airlinesin kanssa, ja vuonna 2004 se oli matkustajamäärien mukaan maailman 17. suurin lentoyhtiö. Air Canada kuuluu Star Alliance -yhteenliittymään, ja sen omistaa Air Canada Group -holdingyhtiö, jonka omistuksessa on myös Air Canadan tytäryrityksiä, kuten Air Canada Jazz ja Air Canada Ground Handling. Air Canada suunnittelee konekantansa laajaa nykyaikaistamista. Kanadan toiseksi suurin lentoyhtiö on halpalentoyhtiö WestJet, jolla on 33 prosentin osuus Kanadan kotimaanmarkkinoista ja joka toimii aktiivisesti myös Kanadan ja Yhdysvaltojen rajanylisillä markkinoilla. Kansainvälisillä markkinoilla charteryhtiö Air Transat on aloittanut säännöllisen liikenteen EU:hun ja tarjoaa 48 viikoittaista yhteyttä Eurooppaan Kanadan eri lentoasemilta.

2.6. Kanadan liikennelain ( Transportation Act ) mukaan vähintään 75 prosenttia lentoyhtiön äänioikeuksista on oltava Kanadan kansalaisten omistuksessa tai määräysvallassa. Pienemmistä osuuksista voidaan säätää hallituksen asetuksella. Lisäksi yhtiön on oltava tosiasiallisesti Kanadan kansalaisten määräysvallassa. Kanadassa keskustellaan kuitenkin parhaillaan ulkomaalaista omistusta ja määräysvaltaa koskevien rajoitusten lieventämisestä.

2.7. Air Canadan päälentoasema on Toronto, jonka kautta kulkee vuosittain yli 28,6 miljoonaa matkustajaa. Toronton lentoasemamaksut ovat hyvin korkeat, ja ne tekevät siitä yhden maailman kalleimmista lentoasemista. Muita tärkeitä lentoasemia ovat Ottawa, Montreal, Calgary ja Vancouver. Kanadan lentoasemia hallinnoivat lentoasemaviranomaiset pitkäaikaisilla vuokrasopimuksilla. Vastineena oikeudestaan kerätä tuloja niiden on maksettava vuokraa liittohallitukselle.

2.8 Kanadan ilmailuteollisuudella on pitkät perinteet, ja vuonna 2002 sen palveluksessa oli 79 000 työntekijää. Kanadan tunnetuin lentokoneenvalmistaja on Bombardier, johon kuuluu aiempi LearJet Corporation. Siitä on tullut yksi maailman kahdesta johtavasta alueliikennesuihkukoneiden valmistajasta.

2.9 Kanadan ilmailualan sääntelyviranomainen on liikenneministeriö (Transport Canada). Sitä tukee Kanadan kansallinen liikennevirasto (CTA), joka vastaa lupien myöntämisestä. Transport Canada vastaa kansainvälisistä suhteista, lentoturvallisuudesta, turvatoimista ja liikenteeseen liittyvistä ympäristömääräyksistä. Ilmaliikennepalveluja tarjoaa yksityisomistuksessa oleva palveluntarjoaja Nav Canada. Kilpailun alalla toimii Kanadan kilpailuvirasto teollisuusministeriön valvonnassa.

3. EUROOPAN UNIONIN JA KANADAN VÄLISTEN SUHTEIDEN LÄHENTÄMINEN EDELLEEN

3.1 Kanadalla on läheinen ja pitkäaikainen kumppanuussuhde Euroopan unionin kanssa. Euroopan unionin ja Kanadan välisille suhteille ovat luonteenomaisia yhteiset arvot ja yhtenevät maailmanlaajuiset tavoitteet.

3.2 Euroopan talousyhteisö ja Kanada allekirjoittivat vuonna 1976 talousyhteistyötä koskevan puitesopimuksen. Se oli ensimmäinen tämänkaltainen virallinen sopimus EY:n ja teollistuneen kumppanimaan välillä. EU ja Kanada ovat sitoutuneet maailmanlaajuisen talouskasvun elvyttämiseen. Ne ovat tehneet uudentyyppisen kauppasopimuksen, kauppaa ja investointeja edistävän sopimuksen, jolla pyritään poistamaan sääntelyyn liittyviä esteitä ja lisäämään investointeja toisen osapuolen markkinoille. Vuonna 1996 hyväksytyssä yhteisessä poliittisessa julistuksessa ja toimintaohjelmassa molemmat osapuolet sopivat lisäävänsä yhteistyötä lentoturvallisuuden ja ilmaliikenteen hallinnan aloilla.

3.3 Euroopan yhteisö ja Kanada parafoivat vuonna 2005 siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen, jossa määrätään lentokelpoisuuteen, ympäristönsuojeluun, ilma-alusten huoltoon ja lentokelpoisuuden ylläpitämiseen liittyvien hyväksyntöjen ja testien vastavuoroisesta tunnustamisesta.

4. EUROOPAN YHTEISÖN JA KANADAN VÄLISEN KATTAVAN LENTOLIIKENNESOPIMUKSEN TALOUDELLISET HYÖDYT

4.1 Euroopan unionin ja Kanadan välillä kuljetettiin vuonna 2005 noin 8,5 miljoonaa matkustajaa, mikä on 9 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Tämä merkitsee sitä, että Kanada on yksi EU:n suurimmista kaukolentomarkkinoista. Tarjotun matkustajakapasiteetin suhteen Kanada on EY:n lentoliikenteen harjoittajien viidenneksi suurin markkina-alue Yhdysvaltojen, Sveitsin, Turkin ja Norjan jälkeen. Kanadalle EU on puolestaan toiseksi suurin kansainvälinen lentoliikennemarkkina-alue Yhdysvaltojen jälkeen. Rajanylinen liikenne Yhdysvaltojen kanssa muodostaa lähes puolet Kanadasta lähtevästä ja sinne suuntautuvasta lentoliikenteestä, kun taas Euroopan maiden osuus Kanadan kansainvälisen liikenteen kokonaismäärästä on noin 27 prosenttia. Lukuun sisältyy Yhdysvaltojen kautta kulkeva liikenne Euroopasta. Muita tärkeitä kumppaneita ovat Australia, Japani, Etelä-Korea ja Kiina. Kansainvälinen liikenne (muualle kuin Yhdysvaltoihin) on kasvanut vuodesta 1991 lähtien 5 prosentin vuosivauhtia, ja se kasvaa nopeammin kuin rajanylinen (Kanadan ja Yhdysvaltojen välinen) ja kotimaan liikenteen. Tärkeitä markkinoiden kasvuun vaikuttavia tekijöitä ovat matkailu (Kanadaan ja Kanadasta) ja osapuolten väliset tiiviit liike- ja kauppasuhteet. Noin 47 prosenttia Kanadaan saapuvista ja sieltä lähtevistä kansainvälisen liikenteen matkustajista on turisteja. EU:n ja Kanadan välisessä liikenteessä kulkee kesäkaudella huomattava määrää tilauslentomatkustajia.

4.2 Kanadalle tärkeimmät EU:n kansalliset markkinat ovat Yhdistynyt kuningaskunta (3,6 miljoonaa matkustajaa vuonna 2005), Saksa ja Ranska (molemmat 1,5 miljoonaa matkustajaa) sekä Alankomaat (750 000 matkustajaa). Nämä neljä markkina-aluetta muodostavat 74 prosenttia EU:n ja Kanadan välisen liikenteen kokonaismäärästä. Kanadan ja EU:n välisten lentovuorojen lukumäärä lähes kaksinkertaistui vuosina 2000–2005. Uudet yhteydet keskittyivät erityisesti uusiin jäsenvaltioihin ja Keski-Eurooppaan. Myös yhteydet perinteisesti vahvoille markkina-alueille Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan ja Ranskaan lähes kaksinkertaistuivat. Lontoon (Heathrow) ja Toronton välinen reitti on maailman yhdeksänneksi vilkkain. Lisäyhteyksiä on luotu EU:sta Kanadan sivulentoasemille, mikä hyödyttää sekä näitä lentoasemia että kuluttajia.

Yhteisön lähestymistavan hyödyt ja lisäarvo

4.3 Nykyaikaisen sääntelykehyksensä ja markkinasuuntautuneen talous- ja liikennepolitiikkansa ansiosta Kanada on ilmeinen ehdokas, jonka kanssa yhteisö voi tiivistää ilmailusuhteitaan avoimella lentoliikennealueella – tämä koskee sekä markkinoille pääsyä että sääntely-yhteistyötä ja sääntelyn lähentämistä. Tiiviimpi sääntely-yhteistyö EU:n ja Kanadan välillä helpottaisi entisestään EU:n ja Kanadan välistä lentoliikennettä. EU:n tavoin lentoturvallisuuden ja turvatoimien taso on Kanadassa erittäin korkea. Suhtautumisessa sääntelyyn on monia yhtäläisyyksiä, joiden pitäisi tuottaa alalle tehokkuushyötyjä, jos ne kootaan yhteen kattavaksi sopimukseksi. Ilmaliikenteen hallinnan organisoinnin ja sääntelyn alalla Kanadan järjestelmä on hyvin lähellä eurooppalaista järjestelmää. Molempien osapuolten lentoturvallisuuden ja turvatoimien korkean tason pitäisi mahdollistaa tehokas yhteistyö. Suunnitellussa yhteisön ja Kanadan kahdenvälisessä turvallisuussopimuksessa korostetaan molempien osapuolten valmiutta tunnustaa vastavuoroisesti toistensa menettelyt ja vaatimukset. Lentoliikenteen turvatoimien alalla sopimus tiivistää yhteistyötä Kanadan lentoturvallisuusviranomaisen (Canadian Air Transport Security Authority) kanssa.

4.4 Kanadan ja EU:n välisen lentoliikenteen vapauttaminen toisi erityisiä hyötyjä niille markkinoille, joita säännellään edelleen jäsenvaltioiden ja Kanadan välisillä rajoittavilla lentoliikennesopimuksilla. Se voisi poistaa nykyiset kapasiteettia ja hinnoittelua koskevat rajoitukset ja siten luoda uusia mahdollisuuksia toimialalle ja kuluttajille. Nykyisten maantieteellisten rajoitusten (rajallinen määrä liikennepaikkoja) poistaminen voisi lisätä entisestään EU:n ja Kanadan välisten yhteyksien määrää. Erityisesti olisi poistettava rajoitukset, jotka koskevat liikennettä Kanadan länsirannikolle (Vancouver) ja useisiin EU:n jäsenvaltioihin. Lisäksi erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa syntyy uusia markkinoita Kanadan ja niiden jäsenvaltioiden välillä, jotka eivät ole vielä tehneet lentoliikennesopimusta.

4.5 Selkeät potentiaaliset hyödyt, jotka aiheutuvat avointa lentoliikennealuetta koskevan sopimuksen tekemisestä Kanadan kanssa, on vahvistettu riippumattomien konsulttien äskettäin tekemässä taloustutkimuksessa. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että viiden vuoden kuluessa markkinoiden avaamisesta voitaisiin odottaa yhdeksää miljoonaa uutta matkustajaa, eli sopimus saisi aikaan 20 prosentin nousun matkustajamäärissä kyseisenä aikana. Ensimmäisenä vuonna matkustajamäärä kasvaisi luultavasti 500 000:lla. Lisäksi avoin lentoliikennealue voi tuottaa vähintään 72 miljoonan euron kuluttajahyödyt halvempien hintojen muodossa, ja se voi synnyttää 3 700 työpaikkaa jo ensimmäisenä vuonna. Tutkimus vahvistaa, että lentoliikenteen sääntely- ja poliittinen kehys Kanadassa mahdollistaa sen, että yhteisö voi saavuttaa Kanadan kanssa mallisopimuksen, joka johtaisi sääntelyn suurempaan lähentymiseen ja tarjoaisi uusia mahdollisuuksia EU:n teollisuudelle ja käyttäjille. Avoin lentoliikennealue Kanadan kanssa parantaisi EU:n lentoyhtiöiden kilpailukykyä Pohjois-Atlantin markkinoilla. Se lisäisi suoria lentoja EU:n ja Kanadan välillä ja johtaisi lentoliikenteen parempaan jakautumiseen. Tutkimuksessa korostetaan myös, että avoin lentoliikennealue antaisi lentoyhtiöille mahdollisuuden luoda tiiviimmät suhteet toisen osapuolen lentoyhtiöihin. Ne voisivat myös tehdä strategisia investointeja, kun investointirajoitukset poistetaan. Tällaiset investoinnit antaisivat mahdollisuuden saavuttaa uusia mittakaavaetuja, joiden avulla EY:n lentoliikenteen harjoittajat voivat toimia markkinoilla, jotka eivät muutoin olisi taloudellisesti kannattavia.

4.6 Lentoliikenteen yleisestä vapauttamisesta aiheutuvien taloudellisten hyötyjen vuoksi eri tahot ovat toistuvasti korostaneet kansainvälisen lentoliikenteen sääntelykehyksen uudistamisen tärkeyttä. Tällaisia kannanottoja ovat esittäneet muun muassa kansainvälisten lentoyhtiöiden etuja ajava Kansainvälinen lentokuljetusliitto (IATA)[5] ja yritysmaailman etuja ajava Kansainvälinen kauppakamari (ICC)[6].

4.7 Tilanteen säilyttäminen ennallaan paitsi jättäisi oikeudelliset ongelmat vaille ratkaisua myös epäisi EU:n ja Kanadan välisiltä markkinoilta kasvumahdollisuudet, jotka on todettu muiden lentoliikennemarkkinoiden avaamisen yhteydessä. Rajoittavien kahdenvälisten sopimusten jatkuvat kielteiset vaikutukset (muun muassa hinnoitteluun) rajoittaisivat eräiden lentoliikenteen harjoittajien kehitystä ja aiheuttaisivat siten vääristymiä EU:n sisämarkkinoilla. EU:n ja Kanadan markkinat voisivat jopa kokea todellisia menetyksiä, kun muilla markkinoilla edetään vapauttamisessa ja pyritään hyödyntämään kansainvälisen lentoliikenteen verkostorakennetta.

4.8 EU:n lentoyhtiöt voisivat erityisesti joutua epäsuotuisaan asemaan Yhdysvaltojen ja Kanadan lentoyhtiöihin nähden, jos EU:n ja Kanadan välisiä markkinoita ei avata samassa mitassa kuin Yhdysvaltojen ja Kanadan välisiä ja EU:n ja Yhdysvaltojen välisiä markkinoita. Kanadan ja Yhdysvaltojen hiljattain tekemän open skies -sopimuksen jälkeen Yhdysvaltojen lentoyhtiöillä on merkittävä mahdollisuus päästä EU:n ja Kanadan välisille markkinoille sekä viidennen että kuudennen vapauden liikenneoikeuksien avulla. EU:n lentoyhtiöiden kilpailuasema paranisi huomattavasti, jos niillä olisi EU:n ja Kanadan välisten markkinoiden lisäksi pääsy myös Yhdysvaltojen ja Kanadan välisille markkinoille. Suunnitellussa EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä lentoliikennesopimuksessa EU:n lentoyhtiöille annettaisiin viidennen vapauden liikenneoikeudet Yhdysvaltojen ja Kanadan välillä, mutta nämä oikeudet on saatava myös Kanadalta, jotta EU:n lentoyhtiöt voisivat hyödyntää näitä mahdollisuuksia. Kun otetaan huomioon yhtäältä EU:n ja Yhdysvaltojen lentoliikennemarkkinoiden ja toisaalta Kanadan ja Yhdysvaltojen markkinoiden kasvava integraatio, olisi järkevää laajentaa tämä integraatio myös EU:n ja Kanadan välisiin markkinoihin.

5. PÄÄTELMÄT: TULEVAN EU:N JA KANADAN VÄLISEN LENTOLIIKENNESOPIMUKSEN MERKITTÄVÄ LISÄARVO

5.1 Kanada on hiljattain ilmaissut olevansa kiinnostunut aloittamaan neuvottelut kattavasta lentoliikennesopimuksesta Euroopan yhteisön kanssa. EU:n olisi vastattava myöntävästi ja tartuttava Kanadan tarjoamaan mahdollisuuteen. Kahdenvälisten lentoliikennesopimusten aiheuttamien oikeudellisten ongelmien poistamiseksi olisi ensisijaisesti neuvoteltava horisontaalisesta sopimuksesta.

EU:n ja Kanadan välinen nykyaikainen lentoliikennesopimus tarjoaisi merkittäviä uusia mahdollisuuksia lentoliikenteen kehittämiselle kilpailuun perustuvan ja tasapuolisen toimintaympäristön pohjalta. Lisäksi se lujittaisi vielä entisestään EU:n ja Kanadan välisiä erinomaisia kaupallisia ja poliittisia suhteita.

Euroopan unionin ja Kanadan välisen lentoliikennekumppanuuden mallin taustalla on halu edistää uudistuksia kansainvälisellä tasolla. Tuloksena syntyvä sopimus Euroopan yhteisön ja Kanadan välisen lentoliikenteen vapauttamisesta korvaisi voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset Kanadan ja EU:n jäsenvaltioiden välillä ja loisi EU:n ja Kanadan väliselle liikenteelle nykyaikaisen kehyksen, jossa markkinoille pääsy olisi mahdollisimman vapaata ja lakisääteiset vaatimukset mahdollisimman tiukkoja. Se voisi siten tarjota mallin laajennetulle lentoliikennekumppanuudelle myös muiden kolmansien maiden kanssa. Kun otetaan huomioon suunniteltu avoimen lentoliikennealueen perustaminen Yhdysvaltojen ja EU:n välillä, myös Kanadan ja EU:n ilmailusuhteita olisi modernisoitava siten, että nykyisten kahdenvälisten, osittain rajoittavien sopimusten hajanainen kokonaisuus korvataan täysin integroidulla lähestymistavalla.

5.2 Neuvoteltaessa avointa lentoliikennealuetta koskevasta sopimuksesta Kanadan kanssa tavoitteena on markkinoille pääsyn vapauttaminen ja investointimahdollisuuksien avaaminen. Eräät jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet markkinoille pääsyn vastavuoroisen vapauttamisen Kanadan kanssa. Useat sopimukset ovat kuitenkin edelleen melko rajoittavia. Tämä epätasapaino on johtanut siihen, että yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on epätasa-arvoiset mahdollisuudet päästä markkinoille, mikä on ristiriidassa sen kanssa, että kaikilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla tulisi olla tasavertaiset toimintamahdollisuudet yhtenäismarkkinoilla. Tällaisen sopimuksen odotetut taloudelliset hyödyt on osoitettu tuoreessa tutkimuksessa. Yhteisön tasolla tehtävä kattava lentoliikennesopimus yhdenmukaistaisi yhteisön lentoliikennesuhteita Kanadan kanssa ja antaisi kaikille yhteisön lentoliikenteen harjoittajille yhtäläiset oikeudet ja mahdollisuudet harjoittaa lentoliikennettä Kanadaan.

Sopimuksen tekeminen loisi myös uusia markkinamahdollisuuksia niiden jäsenvaltioiden lentoliikenteen harjoittajille, joilla ei tällä hetkellä ole mitään lentoliikenneoikeuksia Kanadaan tai Kanadasta.

5.3 Euroopan unionin ja Kanadan välisellä sopimuksella pitäisi ylläpitää ja parantaa turvallisuuden, turvatoimien ja ympäristönsuojelun korkeaa tasoa lentoliikenteessä. Lentoturvallisuuden alalla on jo neuvoteltu erityissopimus.

Ympäristönäkökohtien osalta sopimuksen on vastattava EU:n sitoutumista kestävään kehitykseen. Edellä kuvattujen taloudellisten hyötyjen lisäksi lentoliikenteen odotetulla kasvulla on myös kielteisiä sivuvaikutuksia, jotka liittyvät erityisesti ilmanlaatuun ja meluun lentoasemien ympäristössä. Lisäksi lentoliikenne vaikuttaa osaltaan maailmanlaajuisen ilmastonmuutokseen. On tärkeää, ettei sopimus rajoita EU:n mahdollisuuksia soveltaa sääntely- tai taloudellisia välineitä näiden haittavaikutusten lieventämiseksi.

Terveen kilpailun varmistaminen on myös yksi keskeinen kysymys vapailla lentoliikennemarkkinoilla. Koska yhteisön ja Kanadan välisen kattavan lentoliikennesopimuksen avulla voidaan saavuttaa sääntelyn entistä suurempi lähentyminen, se takaisi kilpailuun perustuvat tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden avulla voitaisiin välttää kilpailun vääristymät.

Sääntelyn lähentäminen voidaan saavuttaa vain yhteisön tasolla. Kanada ja Euroopan yhteisö ovat jo ottaneet ensimmäiset askeleet sääntelyn laaja-alaisessa lähentämisessä, ja tätä kumppanuutta voidaan kehittää asteittain kohti Euroopan yhteisön ja Kanadan välistä avointa lentoliikennealuetta. Ehdotettu uusi kumppanuus antaisi muille kolmansille maille selkeän signaalin liittyä mukaan kehittämään lentoliikenteen joustavampaa kansainvälistä kehystä.

5.4 Edellä mainittu huomioon ottaen Euroopan komissio suosittelee, että neuvosto valtuuttaa komission aloittamaan Kanadan kanssa neuvottelut kattavan lentoliikennesopimuksen tekemiseksi.

5.5 Komissio tekee läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kaikkien niiden sidosryhmien kanssa, joita asia koskee, neuvotteluohjeissa määriteltyjen tavoitteiden syventämiseksi ja saavuttamiseksi.

[1] KOM(2005) 79 lopullinen, 11.3.2005.

[2] Eurostatin tiedot.

[3] Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Slovakia, Slovenia ja Viro eivät ole tehneet kahdenvälistä lentoliikennesopimusta Kanadan kanssa.

[4] The McGill/Concordia Report on International Aviation Policy for Canada, Montreal 2005, s. 298.

[5] IATA Global Press Briefing, 14. joulukuuta 2004: ”Carriers need the freedom to do business where markets exist”.

[6] Ks. ICC:n suositukset avoimia lentoliikennemarkkinoita koskevista Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisistä neuvotteluista.