PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Afrikan rauhanrahasto perustettiin vuonna 2003 Cotonoun sopimuksen puitteissa Cotonoun sopimuksen soveltamisajaksi. Se rahoitetaan Euroopan kehitysrahastosta (EKR), joka ei kuulu EU:n yleiseen talousarvioon. Afrikan rauhanrahastosta on tullut yksi tärkeimmistä rauhaan ja turvallisuuteen liittyvän EU:n ja Afrikan yhteistyön rahoitusvälineistä.

Nykyisestä yhdennestätoista EKR:stä osoitettiin alun perin 750 miljoonaa euroa Afrikan rauhanrahastolle kaudeksi 2014–2020. Tässä määrässä, joka perustui kymmenennessä EKR:ssä Afrikan rauhanrahastolle tehtyihin maksusitoumuksiin, ei otettu riittävällä tavalla huomioon sitä, että Afrikan rauhanrahaston taloudellinen merkitys kasvoi huomattavasti vuoden 2012 jälkeen vuoteen 2015 saakka, jolloin komissio rajoitti rauhanoperaatioihin kohdistamansa rahoituksen 80 prosenttiin YK:n tuolloisesta osuudesta, kun oli kyse palkkioista, joita maksettiin Afrikan johtamissa rauhanoperaatioissa toimiville joukoille ja poliisivoimille. Tämän enimmäismäärän käyttöönotto johti Afrikan rauhanrahastosta tehtyjen maksujen määrän vakiintumiseen mutta ei vähenemiseen, sillä säästöt, joita saatiin aikaan asettamalla enimmäismäärä Afrikan rauhanrahastosta myönnettäviin palkkioihin osoitetuille rahoitusosuuksille, hupenivat rauhanoperaatioiden kokonaismäärän kasvaessa. Rahoituksen kysynnän kasvun taustalla on ollut erityisesti se, että nykyisten operaatioiden (Somaliassa toteutettava Afrikan unionin operaatio, AMISOM) rahoittamista on jatkettu, minkä lisäksi on käynnistetty uusia rauhanoperaatioita (Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön operaatio Guinea-Bissaussa, Boko Haramin vastaiset monikansalliset joukot (MNJTF) ja G5 Sahel -ryhmän yhteiset turvallisuusjoukot).

Afrikan rauhanrahastoa on näin ollen tähän mennessä täydennetty neljä kertaa yhteensä 1,635 miljoonalla eurolla: lisärahoitusta on myönnetty kahdesti 150 miljoonaa euroa (päätökset 24. syyskuuta 2015 ja 2. elokuuta 2016) toimintaohjelmalle 2014–2016, kolmannella kerralla (päätös (myös) 2. elokuuta 2016) osoitettiin 535 miljoonaa euroa vuosien 2017–2018 toimintaohjelman rahoittamiseen ja neljännellä kerralla 800 miljoonaa euroa (päätös 11. huhtikuuta 2019) vuosien 2019–2020 toimintaohjelman rahoittamiseen. Nämä varat mahdollistavat Afrikan rauhanrahaston toimien toteuttamisen vuoden 2020 loppuun asti.

Monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 koskevan komission ehdotuksen ja korkean edustajan esittämän Euroopan rauhanrahastoa koskevan ehdotuksen mukaisesti Afrikan rauhanrahastosta nykyisin rahoitettavien toimien odotetaan siirtyvän naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) ja Euroopan rauhanrahaston vastuulle 1. tammikuuta 2021 alkaen. Jotta voidaan varmistaa EU:n jatkuva ja luotettava tuki Afrikka-johtoisille rauhan- ja turvallisuustoimille, olisi helpotettava sujuvaa siirtymistä Afrikan rauhanrahastosta näihin uusiin välineisiin tammikuusta kesäkuuhun 2021 tai Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka riippuen siitä, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi.

Tämän neuvoston päätösehdotuksen tavoitteena on saada neuvostolta lupa käyttää kymmenennen EKR:n varoja Afrikan rauhanrahaston täydentämiseen enintään 129 miljoonalla eurolla. Nämä määrärahat käytetään soveltamalla kymmenennessä EKR:ssä vahvistettua kunkin jäsenvaltion rahoitusosuutta koskevaa jakoperustetta.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

EU:n globaalistrategiassa rauha ja turvallisuus määritellään yhdeksi EU:n elintärkeistä eduista, ja siinä todetaan, että Euroopan turvallisuus on vahvasti kytköksissä naapuri- ja lähialueiden rauhaan. Vuonna 2017 hyväksytyssä uudistetussa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa ”rauha” vahvistetaan yhdeksi sen viidestä kohdealasta. Siinä myös vahvistetaan jälleen kerran EU:n sitoutuminen sääntöihin perustuvaan maailmanjärjestykseen, jonka keskiössä on monenvälisyys. Afrikan rauhanrahasto on yksi tärkeimmistä rahoitusvälineistä rauhaan ja turvallisuuteen liittyvässä EU:n ja Afrikan yhteistyössä, jota toteutetaan Lissabonissa vuonna 2007 hyväksytyn yhteisen Afrikka–EU-strategian puitteissa. Vuonna 2014 pidetyn neljännen Afrikka–EU-huippukokouksen mukaan rauha ja turvallisuus ovat edelleen yksi yhteisen strategian viidestä ensisijaisesta täytäntöönpanoalasta. Vuoden 2017 marraskuussa pidetyssä viidennessä AU:n ja EU:n huippukokouksessa johtajat sopivat neljästä yhteisestä strategisesta painopisteestä seuraavaa huippukokousta edeltävää ajanjaksoa varten. Yksi painopisteistä oli selviytymiskyvyn, rauhan, turvallisuuden ja hallinnon vahvistaminen. Rauhan ja turvallisuuden alan yhteistyö on edelleen Afrikan ja EU:n kumppanuuden keskiössä, kun otetaan huomioon uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus, jossa muistutetaan turvallisuuden ja kehityksen välisestä yhteydestä, sekä EU:n globaalistrategia, jossa korostetaan tarvetta noudattaa yhtenäistä lähestymistapaa konflikteihin. Tämän vuoksi Euroopan komissio ja Afrikan unionin komissio allekirjoittivat 23. toukokuuta 2018 rauhaa, turvallisuutta ja hallintoa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan. Se muodostaa kehyksen AU:n ja EU:n tiiviimmälle yhteistyölle, jonka tavoitteena on vastata rauhaan ja turvallisuuteen liittyviin haasteisiin. Viimeksi painotus jatkuvaan ja vahvaan yhteistyöhön afrikkalaisten kumppanien kanssa rauhan ja turvallisuuden alalla on vahvistettu komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon maaliskuussa 2020 antamassa yhteisessä tiedonannossa ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia”. Tämä ehdotus, jolla mahdollistetaan Afrikan rauhanrahaston toiminta vuoden 2021 puoliväliin tai Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka riippuen siitä, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi, edistää osaltaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja etenkin tavoitteen 16 saavuttamista: ”Tuetaan rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen edistämiseksi, taataan kaikille oikeussuojan saatavuus ja rakennetaan tehokkaita, vastuullisia ja osallistavia instituutioita kaikilla tasoilla”. Afrikan rauhanrahastoa rahoitetaan yleensä EKR:n AKT-maiden väliseen ja alueelliseen yhteistyöhön varatuista määrärahoista. Suoritusvarauksesta rauhanrahastoon otettavilla lisävaroilla rahoitettavat toimet ovat AKT-valtioiden välisessä strategiassa vahvistettujen yleisten ja erityisesti rauhanrahastolle asetettujen tavoitteiden mukaisia. Lisävarat käytetään yhdenteentoista EKR:ään sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Näiden varojen käyttö ohjelmassa vahvistetaan muuttamalla Afrikan rauhanrahaston toimintaohjelmaa 2019–2020 siten, että siihen lisätään toimien täytäntöönpano tammikuusta 2021 tai Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi. Tämä Afrikan rauhanrahaston vuosien 2019–2020 toimintaohjelman muutos edellyttää Coreperin hyväksyntää ennen kuin komissio voi hyväksyä sen yhdennentoista EKR:n täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan b alakohdan mukaisesti.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ei sovelleta.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta