OIKAISUKIRJELMÄ NRO 2 ESITYKSEEN VUODEN 2014 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Yleinen tulotaulukko Pääluokka I – parlamentti Pääluokka II – neuvosto Pääluokka III – komissio Pääluokka IV – tuomioistuin Pääluokka V – tilintarkastustuomioistuin Pääluokka VI – talous- ja sosiaalikomitea Pääluokka VII – alueiden komitea Pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies Pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto /* COM/2013/0719 final - 2013/ () */





OIKAISUKIRJELMÄ NRO 2 ESITYKSEEN VUODEN 2014 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Yleinen tulotaulukko Pääluokka I – parlamentti Pääluokka II – neuvosto Pääluokka III – komissio Pääluokka IV – tuomioistuin Pääluokka V – tilintarkastustuomioistuin Pääluokka VI – talous- ja sosiaalikomitea Pääluokka VII – alueiden komitea Pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies Pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto Euroopan komissio ottaa huomioon – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa; – unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[1] ja erityisesti sen 39 artiklan; – komission 28. kesäkuuta 2013 esittämän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014[2]; – oikaisukirjelmän nro 1 komission 18. syyskuuta 2013 esittämään esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2014[3] ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 2 Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 talousarvioesitykseen jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. SISÄLLYSLUETTELO 1 Johdanto.. 5 2 Perinteisiä omia varoja koskevan tilanteen päivitys.. 5 3 Maatalous ja kalastusasiat.. 6 3.1 Keskeisimmät muutosehdotukset.. 6 3.2 Euroopan maatalouden tukirahasto – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet 7 3.2.1 Yleiskatsaus. 7 3.2.2 Yksityiskohtaiset huomautukset 9 3.3 Kansainväliset kalastussopimukset.. 12 3.4 Muutokset selvitysosaan.. 13 4 Rahoitusohjelmien siirto toimeenpanovirastoille. 13 4.1 Siirron perusteet.. 13 4.1.1 Toimeenpanovirastojen tehokas hyödyntäminen. 13 4.1.2 Kustannus-hyötyanalyysi: valittu delegointiskenaario. 14 4.1.3 Kustannus-hyötyanalyysin tarkentaminen. 15 4.1.4 Vuoden 2014 talousarvioesityksessä sovelletun nykytilanteen säilyttämistä koskevan lähestymistavan mukauttaminen 15 4.2 Siirrettäviksi ehdotetut ohjelmat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti jaoteltuina.. 16 4.3 Vaikutukset toimeenpanovirastojen henkilöresursseihin ja varoihin.. 16 4.4 Vaikutukset komission henkilöresursseihin ja varoihin.. 17 4.4.1 Tehtävien siirto toimeenpanovirastoille: komissiota koskevat menot pienentyvät 17 4.4.2 Talousarviovaikutusten neutraaliuden varmistaminen. 18 4.4.3 Ohjelmien talousarviomäärärahojen säilyttäminen ennallaan. 19 4.5 Tehtävien siirto: tulevat toimenpiteet.. 20 5 Uuden tehtäväryhmän (AST/SC) lisääminen.. 21 5.1 Henkilöstösääntöjen uudistaminen: uuden tehtäväryhmän (AST/SC) lisääminen.. 21 5.2 Vaikutukset henkilöstötaulukoihin.. 21 6 Päätelmä.. 21 7 Yhteenvetotaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain.. 22 MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1 Johdanto Oikaisukirjelmässä nro 2 vuoden 2014 talousarvioesitykseen otetaan huomioon seuraavat: ¾ vuonna 2014 tuloutettavien perinteisten omien varojen (tulli- ja sokerimaksut) ennakkoarvioiden tarkistaminen ottaen huomioon tähän mennessä vuonna 2013 saatujen perinteisten omien varojen kehitys; ¾ tarkistettu arvio maatalousmenojen kattamiseen tarvittavista määrärahoista budjettikohdittain; markkinatilanteen muutosten lisäksi oikaisukirjelmässä on otettu huomioon vuoden 2014 talousarvioesityksen laatimisen jälkeen tehtyjen maataloutta koskevien päätösten vaikutukset, tarkistetut arviot eräitä suoria tukia varten tarvittavista määrärahoista sekä kaikki sellaiset ehdotukset, joiden odotetaan vaikuttavan merkittävästi tulevaan varainhoitovuoteen; ¾ kansainvälisten kalastussopimusten tilanteen päivitys; ¾ vaikutukset, joita uuden monivuotisen rahoituskehyksen nojalla tehtävällä toimintaohjelmien hallinnoinnin siirtämisellä toimeenpanovirastoille on varoihin ja henkilöresursseihin; ¾ uuden tehtäväryhmän (AST/SC) lisääminen EU:n toimielinten ja muiden elinten henkilöstötaulukoihin. Näiden muutosten nettovaikutus talousarvioon on sellainen, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoja tarvitaan 4,9 miljoonaa vähemmän kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä (oikaisukirjelmä nro 1 mukaan lukien). Komissio haluaa kiinnittää tässä oikaisukirjelmässä Euroopan parlamentin ja neuvoston huomion toimenpiteisiin, joita tarvitaan, jos vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten tiettyjen uusien oikeusperustojen vahvistaminen viivästyy, sekä ehdotettaviin korjaaviin toimenpiteisiin, joita mahdollisesti tarvitaan ennen uusien oikeusperustojen voimaantuloa. Uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä päästiin poliittiseen yksimielisyyteen kesäkuussa 2013, ja tiettyjen kauden 2014–2020 ohjelmien oikeusperustoja työstetään edelleen. Jos jotkin näistä ohjelmista hyväksyttäisiin vasta vuoden 2013 lopussa, tästä seuraisi oikeudellinen tyhjiö etenkin sellaisten nykyisten ohjelmien kohdalla, joiden kausi päättyy vuoden 2013 lopussa ja jotka sulautetaan uusiin ohjelmiin ja välineisiin. Nykyisten (jo hyväksyttyjen) ohjelmien täytäntöönpanon jatkuvuuden varmistamiseksi, ja ottaen huomioon monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa saavutetun poliittisen yksimielisyyden uusista ohjelmista ja niihin liittyvistä määrärahoista, komission tarkoituksena on jatkaa teknisen tuen ja hallinnollisen tuen määrärahojen käyttöä myös siinä tapauksessa, että uusien oikeusperustojen lopullista käyttöönottoa edeltää siirtymävaihe. 2 Perinteisiä omia varoja koskevan tilanteen päivitys Komissio on syyskuussa 2013 hyväksynyt oikaisukirjelmän vuoden 2013 yleistä talousarvioesitystä koskevaan lisätalousarvioesitykseen nro 6[4] tarkistaakseen ennakkoarvioitaan vuonna 2013 tuloutettavista perinteisistä omista varoista (tulli- ja sokerimaksuista). Toukokuun 22 päivänä 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 16 artiklan mukaisesti tarkistus oli suoritettava, jotta voitiin ottaa huomioon EU:n talousarvioon elokuuhun 2013 mennessä tosiasiallisesti maksettujen tullimaksujen huomattava vajaus kyseiseen ajankohtaan mennessä tuloutettuja määriä koskevaan ennusteeseen verrattuna. Tämän takia komissio ehdotti perinteisiä omia varoja koskevan, lisätalousarvioesityksessä nro 6/2013 budjetoituun määrään verrattuna noin 1,8 miljardin euron (‑11 %) lisävajauksen tasaamista lisäämällä jäsenvaltioiden vuoden 2013 BKTL-maksuja vastaavalla summalla. Oikaisukirjelmässä vuoden 2013 yleistä talousarviota koskevaan lisätalousarvioesitykseen nro 6 ehdotettujen vuotta 2013 koskevien oikaisujen lisäksi komissio ehdottaa vuoden 2014 talousarvioesityksen sisältämien perinteisten omien varojen (18 086 miljoonaa euroa) oikaisemista tarkistamalla vuotta 2014 koskevaa ennustetta 16 186 miljoonaan euroon seuraavien oletusten perusteella: ¾ perinteisen omien varojen toteutuma, joka on ekstrapoloitu vuoden 2013 yleistä talousarviota koskevaan lisätalousarvioesitykseen nro 6 tehdyn oikaisukirjelmän mukaisesti, on vuoden 2013 lopussa yhteensä 14 984 miljoonaa euroa; ¾ toukokuussa 2013 pidetyn omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ACOR) kokouksessa hyväksytty EU:n ulkopuolelta peräisin olevan tuonnin vuodeksi 2014 ennustettu 8 % kasvu on otettava huomioon vuotta 2013 koskevassa ekstrapoloidussa toteutumassa. Tästä toimenpiteestä johtuva noin 1,9 miljardin euron (-11 %) perinteisten omien varojen lisävajaus verrattuna vuoden 2014 talousarvioesityksen sisältämiin alkuperäisiin ennusteisiin on tasattava lisäämällä jäsenvaltioiden vuoden 2014 BKTL-maksuja vastaavalla summalla. Tämän toimenpiteen vaikutuksen jakautuminen jäsenvaltioittain on esitetty budjettiteknisessä liitteessä. 3 Maatalous ja kalastusasiat 3.1 Keskeisimmät muutosehdotukset Tämän oikaisukirjelmän mukaan otsakkeeseen 2 kuuluvat vuodelle 2014 pyydetyt määrärahat ovat yhteensä arviolta 59 247,7 miljoonaa euroa. Tämä jättää kuitenkin maksusitoumusmäärärahojen osalta 55,3 miljoonan euron liikkumavaran monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärään verrattuna. Tässä oikaisukirjelmässä ehdotettavilla muutoksilla ei ole vaikutusta vuoden 2014 talousarvioesityksessä esitettyihin määrärahoihin Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) tai kansainvälisten kalastussopimusten osalta. Kuten vuoden 2014 talousarvioesityksessä, tässä oikaisukirjelmässä maataloustukirahastosta rahoitettavat maatalousmenot noudattavat vuodeksi 2014 asetettua maataloustukirahaston nettomääräistä alaenimmäismäärää, joka on 43 778,1 miljoonaa euroa[5]. Suoriin tukiin on kuitenkin yhä sovellettava rahoituskurimekanismia, sillä markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet ylittävät nettomääräisen alaenimmäismäärän. Enimmäismäärän ylittävien menojen ennuste on kuitenkin pienempi kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä, joten rahoituskurimekanismin mukaisen vähennyksen määrää voidaan pienentää. Ero johtuu siitä, että vuonna 2014 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä on odotettua suurempi (mikä enimmäkseen johtuu vuodelle 2014 siirrettävien vuonna 2013 käytettävissä olevien tulojen määrän kasvusta) ja maataloustukirahaston määrärahatarvetta koskevan arvion tarkistuksesta. Maataloustukirahaston maksumäärärahat ovat tässä oikaisukirjelmässä vastaavat kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä eli 43 777 miljoonaa euroa. Tässä oikaisukirjelmässä ehdotetaan, että kansainvälisiä kalastussopimuksia koskevan momentin 11 03 01 maksusitoumusmäärärahoja lisätään 7,3 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoja 10,3 miljoonaa euroa, ja niitä koskevan varauksen määrärahoja vähennetään saman verran. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto oikaisukirjelmän nro 2 vaikutuksesta otsakkeeseen 2: (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) Maksu-sitoumukset || Maksut || Maksu-sitoumukset || Maksut || Maksu-sitoumukset || Maksut — || Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) || 43 778,1 || 43 777,0 || || || 43 778,1 || 43 777,0 — || Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) || 13 991,0 || 11 655,1 || || || 13 991,0 || 11 655,1 — || Euroopan meri- ja kalastusrahasto, alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ja kestävää kalastusta koskevat sopimukset, josta: || 1 017,3 || 765,7 || || || 1 017,3 || 765,7 || — || Kestävää kalastusta koskevat sopimukset ¾ toimintamenot (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || + 7,3 || + 10,3 || 29,7 || 32,7 || — || Kestävää kalastusta koskevat sopimukset ¾ varaus (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || - 7,3 || - 10,3 || 115,3 || 112,3 — || Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) || 404,6 || 263,0 || || || 404,6 || 263,0 — || Komission toimivaltansa ja saamiensa erityisten toimintavaltuuksien nojalla rahoittamat toimet || 6,3 || 3,0 || || || 6,3 || 3,0 — || Pilottihankkeet ja valmistelutoimet || p.m. || 18,3 || || || p.m. || 18,3 — || Erillisvirastot || 50,4 || 50,4 || || || 50,4 || 50,4 Yhteensä || 59 247,7 || 56 532,5 || 0,0 || 0,0 || 59 247,7 || 56 532,5 Enimmäismäärä || 59 303,0 || || || || 59 303,0 || Liikkumavara || 55,3 || || || || 55,3 || josta maataloustukirahasto || 43 778,1 || 43 777,0 || 0,0 || 0,0 || 43 778,1 || 43 777,0 Alaenimmäismäärä || 44 130,0 || || || || 44 130,0 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 351,9 || || || || 351,9 || Alaliikkumavara || 0,0 || || || || 0,0 || 3.2 Euroopan maatalouden tukirahasto – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet 3.2.1 Yleiskatsaus Oikaisukirjelmällä nro 2 on tarkoitus varmistaa, että maatalousmäärärahat perustuvat tuoreimpiin taloudellisiin tietoihin ja ajantasaiseen lainsäädäntöön. Komissio saa syyskuuhun mennessä käyttöönsä ensimmäiset tiedot vuoden 2013 tuotannosta ja maatalousmarkkinoiden näkymistä, jotka muodostavat perustan päivitetyille arvioille vuoden 2014 määrärahatarpeista. Oikaisukirjelmässä nro 2 on markkinatekijöiden lisäksi otettu huomioon vuoden 2014 talousarvioesityksen laatimisen jälkeen tehtyjen maataloutta koskevien lainsäädäntöpäätösten vaikutus, komission ehdotukset sekä poliittisten neuvottelujen tulokset, jotka koskevat maataloutta koskevia uusia oikeusperustoja vuosille 2014–2020. Oikaisukirjelmässä nro 2 maataloustukirahaston määrärahatarve vuodelle 2014 (ennen rahoituskurimekanismin soveltamista) on arvioitu 45 720 miljoonaksi euroksi verrattuna vuoden 2014 talousarvioesityksessä esitettyyn 45 653 miljoonaan euroon. Ero johtuu odotettua pienemmästä määrärahatarpeesta luvussa 05 02 (Maatalousmarkkinoiden interventiot, -27 miljoonaa euroa) ja suuremmista tarpeista luvuissa 05 03 (Suorat tuet, 38 miljoonaa euroa), 05 07 (Maatalousmenojen valvonta, +53 miljoonaa euroa) ja 05 08 (Toimintastrategia ja koordinointi, +3 miljoonaa euroa). Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osalta vuoden 2014 talousarvioesityksessä esitettyä määrää lisätään merkittävästi 828 miljoonasta eurosta 1 464 miljoonaan euroon oikaisukirjelmässä nro 2 (+636 miljoonaa euroa). Tämä kasvu perustuu pääasiallisesti käyttötarkoitukseensa sidottujen määrärahojen siirtoon vuodelta 2013 vuodelle 2014: ¾ Vuoden 2014 talousarvioesityksen laatimisen aikaan oli liian varhaista ennustaa maataloustukirahaston varojen käyttöä vuonna 2013. ¾ Vuoden 2013 menot voidaan kuitenkin osittain kattaa ennakoitua suuremmalla vuotta 2012 koskevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirrolla vuodelle 2013 ja ylimääräisillä käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla, jotka johtuvat vuonna 2013 tehdyistä tilien tarkastamista koskevista päätöksistä. Tämän seurauksena vuonna 2013 saatua 615 miljoonan euron summaa ei tarvita samana vuonna menojen kattamiseksi. ¾ Oikaisukirjelmään nro 2 sisältyy kyseisen 615 miljoonan euron summan siirto vuodelta 2013 vuodelle 2014, mikä pienentää vastaavasti vuoden 2014 talousarvioesityksessä pyydettyjen määrärahojen määrää. ¾ Lisäksi komissio odottaa heti vuoden 2014 alussa syntyvien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kasvavan jonkin verran (+21 miljoonaa euroa). Tämä johtuu jäsenvaltioilta määräaikaan mennessä saatujen lukujen perusteella todetusta maidontuottajien lisämaksujen lisääntymisestä. Näiden tarkistusten johdosta maataloustukirahaston maksusitoumusmäärärahojen tarve vuodelle 2014 on 44 681 miljoonaa euroa, ’maatalousalan kriisivarausta’ varten tarvittava 424,5 miljoonaa euroa mukaan lukien. Kuten vuoden 2014 talousarvioesityksessä, kyseinen yhteissumma ylittää maataloustukirahaston nettomääräisen alaenimmäismäärän 43 778,1 miljoonaa euroa, mikä merkitsee sitä, että suorien tukien määrärahoja on pienennettävä rahoituskurimekanismia soveltamalla. Oikaisukirjelmän nro 2 mukainen rahoituskurimekanismin mukainen vähennys (902,9 miljoonaa euroa) on kuitenkin vuoden 2014 talousarvioesityksessä arvioitua määrää (1 471,4 miljoonaa euroa) pienempi. Sen vuoksi komissio ehdottaa suorien tukien mukautusasteen pienentämistä huomattavasti vuoden 2014 talousarvioesityksessä esitettyyn mukautusasteeseen verrattuna (-2,453658 %, kun se vuoden 2014 talousarvioesityksessä oli -4,001079 %).[6] Maataloustukirahaston määrärahatarve vuodelle 2014 rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen on oikaisukirjelmässä nro 2 45 242,1 miljoonaa euroa, kun se vuoden 2014 talousarvioesityksen oli 44 606,1 miljoonaa euroa. Kun käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä 1 464 miljoonaa euroa otetaan huomioon, oikaisukirjelmässä nro 2 vuodelle 2014 pyydetyt maataloustukirahaston maksusitoumusmäärärahat jäävät nettomääräisen alaenimmäismäärän tasolle eli 43 778,1 miljoonaan euroon (kuten vuoden 2014 talousarvioesityksessä). Vuodelle 2014 pyydetyt maataloustukirahaston maksumäärärahat ovat tässä oikaisukirjelmässä vastaavat kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä eli 43 777 miljoonaa euroa. 3.2.2 Yksityiskohtaiset huomautukset 05 02 ¾ Maatalousmarkkinoiden interventiot (määrärahat -263 miljoonaa euroa) (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Maatalousmarkkinoiden interventiot || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) Määrärahatarve || 2 724 || - 27 || 2 697 Vuonna 2014 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen arvioitu määrä || 228 || + 236 || 464 Pyydetyt määrärahat || 2 496 || - 263 || 2 233 Oikaisukirjelmän nro 2 perustana olevat oletukset vahvistavat vuoden 2014 talousarvioesitystä laadittaessa tehdyt arviot, joiden mukaan näkymät ovat yleisesti suotuisat useimmilla maatalouden markkinoilla. Tässä ehdotettavat muutokset ovat suurimmalta osin teknisiä ja koskevat vain pieniä määriä. Maatalousmarkkinoiden interventioita koskeva kokonaistarve on 27 miljoonaa euroa pienempi kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä. Lisäksi käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ennustetaan olevan luvussa 05 02 yhteensä 236 miljoonaa euroa arvioitua enemmän, joten vuoden 2014 talousarvioesitykseen verrattuna pyydettyjä määrärahoja voidaan pienentää 263 miljoonaa euroa. Tärkeimpiä muutoksia selostetaan lyhyesti jäljempänä. Hedelmä- ja vihannesalalla tuottajaorganisaatioiden toimintarahastojen (alamomentti 05 02 08 03) määrärahatarve on jonkin verran pienempi (-5 miljoonaa euroa) kuin vuoden 2014 talousarvioesityksessä arvioitiin. Tämä johtuu siitä, että tukitoimenpiteiden todellisen käytön arviota on päivitetty ja vuosia 2013 ja 2014 koskevien kansallisten suunnitelmien lukuja on jossain määrin tarkistettu. Huomioon on otettu myös se, että EU mahdollisesti maksaa osittain eräiden jäsenvaltioiden myöntämiä kansallisia avustuksia asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 e artiklan 1 kohdan nojalla. Oikaisukirjelmässä nro 2 ehdotetut määrärahat ovat vuoden 2014 talousarvioesitystä alhaisemmat (-241 miljoonaa euroa), sillä hedelmä- ja vihannesalalle on osoitettu 236 miljoonaa euroa enemmän käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Viinialan osalta vuoden 2014 talousarvioesityksen lukuja on päivitetty ottamalla huomioon yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen kuuluvaan maataloustuotteiden yhteistä markkinajärjestelyä koskevaan asetukseen liittyvien neuvottelujen tulokset, joiden perusteella kansallisten tukiohjelmien kokonaismäärää lisättiin 5,6 miljoonaa euroa[7], sekä viimeisimmät asianomaisten ohjelmien varojen käyttöä koskevat luvut. Tästä johtuen oikaisukirjelmässä nro 2 alamomenttiin 05 02 09 08 ehdotetaan 8 miljoonan euron lisäystä. Momenttiin 05 02 11 (Muut kasvituotteet/toimenpiteet) tehtävät muutokset koskevat Posei-ohjelmia ja humalan tuottajaorganisaatioille maksettavia tukia. Vuoden 2014 talousarvioesityksen arvioita Posei-alueilla sovellettavista mukautetuista enimmäismääristä[8] on päivitetty, minkä seurauksena alamomentista 05 02 11 04 rahoitettavien markkinatukitoimien määrärahoja on jonkin verran lisätty (+2 miljoonaa euroa) ja (alamomenteista 05 03 02 50 ja 05 03 02 52 rahoitettavien) suorien tukien määrärahantarvetta puolestaan tarkistettu alaspäin. Humalan osalta määrärahoja pyydetään 2,3 miljoonaa euroa enemmän kuin vuoden 2014 talousarviossa, sillä uutta YMJ-asetusta koskevissa neuvotteluissa on päädytty jatkamaan tuottajaorganisaatioiden tukiohjelmaa. Maidon ja maitotuotteiden osalta oikaisukirjelmässä nro 2 ehdotetaan koulumaito-ohjelman (alamomentti 05 02 12 08) määrärahojen pienentämistä 3 miljoonalla eurolla, sillä vuotta 2013 koskevat alustavat toteutumisluvut osoittavat, että ohjelmaa on toteutettu jäsenvaltioissa odotettua vähemmän. Vuoden 2014 talousarvioesityksen oletuksia on tarkistettu vastaavasti, ja siihen esitetään nyt pienempää määrää. Lisäksi vuonna 2014 voin interventiovarastointiin tarvittavia määrärahoja (alamomentti 05 02 12 04) pienennetään 3 miljoonalla eurolla, jotta ne vastaisivat paremmin vuonna 2013 esitettyjä pienempiä tukipyyntömääriä. Momentin 05 02 15 (Sianliha, munat ja siipikarja, mehiläishoito ja muut eläintuotteet) määrärahoja ehdotetaan vähennettävän 27 miljoonaa euroa siipikarjanlihan vientituen (alamomentti 05 02 15 05) tarkistamisen johdosta sen seurauksena, että vientituen määrä on asetettu nollatasolle. 05 03 ¾ Suorat tuet (määrärahat +206 miljoonaa euroa) (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Suorat tuet || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) Ennen rahoituskurimekanismin soveltamista (’maatalousalan kriisivaraus’ pois lukien) Määrärahatarve || 42 888 || + 38 || 42 926 Vuonna 2014 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen arvioitu määrä || 600 || + 400 || 1 000 Pyydetyt määrärahat || 42 288 || - 362 || 41 926 Rahoituskurimekanismin soveltamisen jälkeen (’maatalousalan kriisivaraus’ mukaan lukien) Määrärahatarve || 41 841 || + 606 || 42 447 Vuonna 2014 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen arvioitu määrä || 600 || + 400 || 1 000 Rahoituskurimekanismi || 1 471 || - 569 || 903 Pyydetyt määrärahat || 41 241 || + 206 || 41 447 Lukuun 05 03 vuoden 2014 talousarvioesityksessä pyydettyjä määrärahoja lisätään 206 miljoonaa euroa. Muutos johtuu jonkin verran ennakoitua suuremmasta määrärahatarpeesta ennen rahoituskurimekanismin soveltamista (+38 miljoonaa euroa) ja pienemmästä rahoituskurimekanismin mukaisesta vähennyksestä (569 miljoonaa euroa), jotka osittain tasataan odotettua suuremmilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla (400 miljoonaa euroa). Merkittävimmät muutokset koskevat tilatukijärjestelmää, yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan mukaisia erityistukitoimia. Oikaisukirjelmässä nro 2 vähennetään vuoden 2014 talousarvioesitykseen verrattuna tilatukijärjestelmän (alamomentti 05 03 01 01) määrärahoja 24 miljoonaa euroa. Kyseisen järjestelmän määrärahatarvetta (ennen rahoituskurimekanismin soveltamista) on vähennetty 79 miljoonaa euroa johtuen siitä, että jotkin jäsenvaltiot ovat siirtyneet käyttämään asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan mukaisia tuotantoon sidottuja tukia. Lisäksi tähän alamomenttiin sovellettavan rahoituskurimekanismin mukaisen vähennyksen määrää on pienennetty 455 miljoonaa euroa, kun taas momentille osoitettujen tulojen määrää on lisätty 400 miljoonaa euroa. Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän (alamomentti 05 03 01 02) osalta oikaisukirjelmässä nro 2 ehdotetaan määrärahojen lisäystä 80 miljoonalla eurolla, josta 23 miljoonan euron lisäys johtuu vuoden 2014 talousarvioesitykseen verrattuna kasvaneesta määrärahatarpeesta ja 57 miljoonan euron lisäys rahoituskurimekanismin mukaisen vähennyksen määrän tarkistamisesta. Kasvanut määrärahatarve johtuu pääasiassa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmään kuuluvan maatalousmaan määrän muuttumisesta eräässä jäsenvaltiossa, toisen jäsenvaltion päätöksestä siirtää 7 miljoonaa euroa neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan mukaisiin tuotantoon sidottuihin tukiin sekä vuoden 2013 viimeisimpien lukujen perusteella arvioidusta varojen käytön kehityksestä vuonna 2014. (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Tuotannosta riippumattomat suorat tuet[9] || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) 05 03 01 01 ¾Tilatukijärjestelmä || 30 107 || - 24 || 30 083 05 03 01 02 ¾Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä || 7 302 || + 80 || 7 382 Yhteensä || 37 409 || + 56 || 37 465 Asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan mukaisen erityistuen talousarviomäärärahoja ehdotetaan lisättävän 14 miljoonaa euroa tuotannosta irrotetun tuen osalta (alamomentti 05 03 01 05) ja 102 miljoonalla eurolla tuotantoon sidottujen tukien osalta (alamomentti 05 03 02 44). Vuoden 2014 talousarvioesitykseen verrattuna tuotannosta irrotettujen erityistukien määrärahatarve kasvaa vain hieman (+5 miljoonaa euroa), mutta tuotantoon sidottujen erityistukien määrärahatarve on muuttunut huomattavasti (+88 miljoonaa euroa). Tämä johtuu pääasiassa eräiden jäsenvaltioiden siirtymisestä tilatukijärjestelmästä ja yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmästä käyttämään edellä mainitun asetuksen 68 artiklan mukaisia tuotannosta irrotettuja tukia sekä siitä, että varojen käyttöä koskevia arvioita on tarkistettu. (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Suorat tuet[10] || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) 05 03 01 05 ¾ Tuotannosta irrotetut suorat tuet || 473 || + 14 || 487 05 03 02 44 ¾ Tuotantoon sidotut suorat tuet || 987 || + 102 || 1 089 Yhteensä || 1 460 || + 116 || 1 576 Luvun 05 03 sisällä on joitakin muitakin muutoksia budjettikohtien välillä, mutta ne ovat hyvin pieniä erityisesti tuotantoon sidottujen suorien tukien osalta. Kyseiset muutokset johtuvat lähinnä kuhunkin alamomenttiin sovellettavan rahoituskurimekanismin mukaisen vähennyksen määrän muutoksista: (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Suorat tuet[11] || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) 05 03 01 03 ¾ Erillinen sokerituki || 274,0 || + 3,0 || 277,0 05 03 02 06 ¾ Emolehmäpalkkiot || 882,0 || + 20,0 || 902,0 05 03 02 07 ¾ Emolehmälisäpalkkiot || 47,0 || + 2,0 || 49,0 05 03 02 13 ¾ Lammas- ja vuohipalkkiot || 21,0 || + 2,0 || 23,0 05 03 02 39 ¾ Lisätuki sokerijuurikkaan ja -ruo’on viljelijöille || 20,0 || + 1,0 || 21,0 05 03 02 40 ¾ Puuvillan pinta-alatuki || 230,0 || + 9,0 || 239,0 05 03 02 50 ¾ Posei – Euroopan unionin tukiohjelmat || 406,0 || + 1,0 || 407,0 05 03 02 52 ¾ Posei – Egeanmeren saaret || 19,0 || - 1,0 || 18,0 05 03 02 99 ¾ Muut määrärahat (suorat tuet) || 12,2 || - 2,5 || 9,7 Yhteensä || 1 911,2 || +35,5 || 1 946,7 05 07 Maatalousmenojen valvonta (määrärahat +53,4 miljoonaa euroa) (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Maatalousmenojen valvonta || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) 05 07 02 ¾ Riitojen ratkaisu || 6,8 || + 53,4 || 60,2 Yhteensä || 6,8 || + 53,4 || 60,2 Momentin 05 07 02 (Riitojen ratkaisu) määrärahoja on lisättävä 53,4 miljoonaa euroa mahdollisten jäsenvaltion lainsäädännön mukaisten hyvityskorkojen kattamiseksi tuomioistuimen asiassa C-113/10 Zuckerfabrik Jülich ym. Tekemän päätöksen seurauksena. Päätöksellä mitätöitiin komission asetukset, joissa säädettiin markkinointivuosilta 2002/2003–2005/2006 maksettavat sokerin tuotantomaksut. 05 08 Toimintastrategia ja koordinointi (määrärahat +3 miljoonaa euroa) (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Toimintastrategia ja koordinointi || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) 05 08 06 ¾ Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevat tiedotustoimet || 32,6 || + 3,0 || 35,6 Yhteensä || 32,6 || + 3,0 || 35,6 Momenttiin 05 08 06 (Yhtenäistä maatalouspolitiikkaa koskevat tiedotustoimet) ehdotetaan lisättäväksi 3 miljoonaa euroa sellaisten tiedotuskampanjoiden rahoittamiseksi, jotka keskittyvät erityisesti monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmointikauteen 2014–2020 liittyvien unionin politiikkojen yritysasioihin etenkin yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden osalta. 3.3 Kansainväliset kalastussopimukset Komissio on tarkastellut toimielinten välisen sopimusluonnoksen[12] II osassa olevan C kohdan mukaisesti kalastussopimuksiin liittyviä tuoreimpia käytettävissä olevia tietoja. Komissio ehdottaa, että maksusitoumus- ja maksumäärärahoja siirretään 7,3 miljoonaa euroa momentille 11 03 01 (Unionin kalastusalusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa koskeva hallintokehys) niitä koskevasta varauksesta (40 02 41). Näin otetaan huomioon nykytilanne eli hiljattain tehdyt kahdenväliset sopimukset Norsunluurannikon[13], Gabonin[14], Komorien ja Seychellien[15] kanssa. Lisäksi oikaisukirjelmässä ehdotetaan siirrettäväksi ylimääräiset 3 miljoonaa euroa maksumäärärahoja samasta varauksesta toimintamenoihin (momentti 11 03 01) Mauritanian kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyvän alakohtaisen tuen kattamiseksi toisena vuotena. (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Kestävää kalastusta koskevat sopimukset || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) Maksu­sitoumukset || Maksut || Maksu­sitoumukset || Maksut || Maksu­sitoumukset || Maksut Toimintamenot (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || +7,3 || +10,3 || 29,7 || 32,7 Varaus (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || -7,3 || -10,3 || 115,3 || 112,3 Yhteensä || 145,0 || 145,0 || 0,0 || 0,0 || 145,0 || 145,0 3.4 Muutokset selvitysosaan Seuraavien lukujen, momenttien ja alamomenttien selvitysosaa on päivitetty: Otsake || Selitys Menot 05 02 || Maatalousmarkkinoiden interventiot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 05 02 11 03 || Humala – Tuki tuottajaorganisaatiolle || Selvitysosa 05 03 || Suorat tuet || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 11 03 01 || Kansainväliset kalastussopimukset || Muutos selvitysosassa: taulukko Tulot 6 7 0 1 || Maataloustukirahaston tilien tarkastaminen – Käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 6 7 0 2 || Maataloustukirahastoon liittyvät sääntöjenvastaisuudet – Käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 6 7 0 3 || Lisämaksut maidontuottajilta – Käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot || Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat määrät 4 Rahoitusohjelmien siirto toimeenpanovirastoille 4.1 Siirron perusteet 4.1.1 Toimeenpanovirastojen tehokas hyödyntäminen Eräät keskeisimmistä vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevista komission ehdotuksista ovat koskeneet EU:n toimielinten, virastojen ja elinten hallinnon yksinkertaistamisen ja rationalisoimisen jatkamista, jotta EU:sta tulee ajanmukainen, tehokas ja dynaaminen organisaatio, sekä henkilöstön vähentämistä viidellä prosentilla viiden vuoden aikavälillä[16]. Tämä sitoumus vahvistetaan luonnoksessa toimielinten väliseksi sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta[17], josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet poliittiseen yksimielisyyteen. Tätä taustaa vasten komission on hyödynnettävä pienentyneitä henkilöresurssejaan tehokkaasti ja keskityttävä entistä enemmän tärkeimpiin tehtäviinsä, joihin kuuluvat muun muassa politiikan suunnittelu, EU:n lainsäädännön täytäntöönpano ja soveltamisen seuranta ja strateginen johtaminen, samalla kun se turvaa vastuullaan olevien rahoitusohjelmien mahdollisimman tehokkaan toteuttamisen. Kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut[18], toimeenpanovirastojen hallinnoimista ohjelmista on saatu positiivisia kokemuksia, joten komission vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin kuului myös, että nykyisiä toimeenpanovirastoja aletaan käyttää laajemmin tiettyjen uusien ohjelmien toteuttamisessa. Tällä hetkellä neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003[19] nojalla perustettuja toimeenpanovirastoja on kuusi kappaletta: kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto (EACI), koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA), terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto (EAHC), Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto (TEN-T EA), Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) ja tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA). Edellä mainitussa asetuksessa säädetään ohjelmien hallinnointitehtävien selkeästä jakamisesta komission ja toimeenpanovirastojen välillä. Komission osastot vastaavat tehtävistä, jotka edellyttävät harkintavallan käyttämistä poliittisia valintoja tehtäessä ja joita ovat muun muassa tavoitteiden ja painopistealueiden asettaminen, työohjelmien hyväksyminen (mukaan lukien rahoituspäätökset), komission edustaminen ohjelmakomiteassa ja sopimuksen tekemistä koskevien päätösten hyväksyminen komiteamenettelyssä. Virastot ovat vastuussa toimeenpanotehtävistä, kuten avustus- ja hankintamenettelyjen käynnistämisestä ja päättämisestä, sopimusten tekemiseen liittyvistä päätöksistä, hankkeiden valvonnasta, rahoituksen ja kirjanpidon valvonnasta, ohjelman arviointiin osallistumisesta ja muista tukitoimista. 4.1.2 Kustannus-hyötyanalyysi: valittu delegointiskenaario Asetuksessa edellytetty kustannus-hyötyanalyysin toteuttaminen ennen ohjelmien siirtämistä toimeenpanovirastoille toteutettiin viime vuoden aikana, ja siinä otettiin huomioon parlamentin ja neuvoston kesäkuussa 2013 saavuttama poliittinen yksimielisyys vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä[20]. Toteutetussa kustannus-hyötyanalyysissä korostetaan seuraavia suhteellisia etuja, jotka koskevat tiettyjen kauden 2014–2020 ohjelmien siirtämistä toimeenpanovirastoille: ¾ Kokemuksensa ja tarkoin määriteltyihin tehtäviin erikoistumisensa ansiosta virastot takaavat ohjelmien laadukkaan hallinnoinnin ja tehokkaamman palveluntarjonnan, kun sopimusten tekeminen, teknisten ja taloudellisten raporttien hyväksyntämenettelyt ja maksujen suorittaminen nopeutuvat. ¾ Virastojen ohjelmasalkkujen yhtenäisyys luo synergiaetuja ohjelmiin liittyvien politiikanalojen kanssa ja edistää tietojenvaihtoa. Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 mukaisen, pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan välineen osa-alueiden kokoaminen yhteen tuo mittakaavaetua, helpottaa koordinointia ja johdonmukaistaa palveluntarjontaa. Samalla mahdollisille tuensaajille voidaan tarjota kaikki palvelut yhdestä paikasta. ¾ Uusissa ohjelmissa voidaan hyödyntää virastojen olemassa olevia viestintä- ja tiedotuskanavia, jotka ovat kehittyneet ajan myötä pitämään virastot tuensaajien tavoitettavissa ja lisäämään tietoisuutta EU:n asemasta ohjelmien tukijana. Virastot erityisesti parantavat entisestään suoraa yhteydenpitoa tuensaajien kanssa ”infopäivien”, laajojen monivuotisten hankkeiden aloituskokousten ja valvontakäyntien kautta. ¾ Prosessien ja menettelyjen jatkuva yksinkertaistaminen (esimerkiksi tukimuotojen yksinkertaistamisen, oikeasuhteisten valvontatoimien ja sähköisten hakulomakkeiden kautta) lisää tuottavuutta, mikä lisääntyy vielä entisestään uusien ohjelmien yksinkertaistettujen menettelyjen myötä. ¾ Ohjelmien hallinnointiin tarvittavien kokoaikavastaavien työntekijöiden pienempi määrä ja se, että toimeenpanovirastoihin on mahdollista rekrytoida suurempi osuus sopimussuhteisia toimihenkilöitä kuin komissioon, tuo merkittäviä säästöjä verrattuna siihen, että komissio vastaisi ohjelmien hallinnoinnista. Kustannus-hyötyanalyysissä verrattiin neljää eri ohjelmien siirtoa koskevaa skenaariota: skenaariota, jonka mukaan komissio vastaisi uusien ohjelmien hallinnoinnista ja toimeenpanovirastot edelliseltä ohjelmakaudelta (2007–2013) jatkuvien ohjelmien toiminnasta, komission määrittelemää tehtävien alustavaa delegointiskenaariota ja kahta vaihtoehtoista skenaariota, jotka käsittelivät vaihtoehtoja alustavalle delegointiskenaariolle. Kustannus-hyötyanalyysin mukaan vaihtoehtoinen skenaario nro 2[21] osoittautui tehokkaimmaksi kustannussäästöjen laadullisten hyötyjen osalta muihin tutkittuihin skenaarioihin verrattuna. Koska toimeenpanovirastot saavat kasvaessaan mittakaavaetua, tämä skenaario johtaisi suurimpiin arvioituihin hyötyihin (nykyarvoisena 509 miljoonaa euroa[22] ajanjaksolla 2014–2020) verrattuna siihen, että komissio vastaisi ohjelmista. 4.1.3 Kustannus-hyötyanalyysin tarkentaminen Toteutetun kustannus-hyötyanalyysin perusteella komissio on määritellyt yleisen lähestymistavan, jota sovelletaan toimintaohjelmien hallinnoinnin siirtämiseen toimeenpanovirastoille kaudeksi 2014–2020. Sen lisäksi, että komissio on ottanut huomioon yhä Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä jatkuvissa delegoitavien ohjelmien oikeusperustoja koskevissa neuvotteluissa tapahtuneen viimeaikaisen olennaisen kehityksen, se on erityisesti huomioinut kahden delegointiprosessia koskevan keskeisen tavoitteen turvaamisen: ¾ Tuottavuus: varmistaakseen, että kunkin viraston tuottavuus on vastaava tai parempi kuin vuonna 2013, komissio on tarkistanut kaikkien virastojen henkilöstömäärät. ¾ Henkilöstön määrän vähentäminen 5 prosentilla: sovittaakseen toimeenpanovirastojen henkilöstömäärät kaikkiin EU:n toimielimiin ja elimiin sovellettavan 5 % henkilöstömäärän vähentämistavoitteen kanssa toimeenpanovirastojen henkilöstömääriä vähennetään 5 % vuoden 2013 tasosta tasaisesti ajanjaksolla 2014–2020, jonka aikana henkilöstömääriä lisäksi verrataan kullekin virastolle osoitettuja henkilöstömääriä koskevaan alkuperäiseen arvioon. Kaikkien EU:n toimielinten ja elinten osalta 5 % henkilöstömäärän vähennyksen lisäksi viikoittaisten työtuntien määrää lisätään 37,5 tunnista 40 tuntiin. 4.1.4 Vuoden 2014 talousarvioesityksessä sovelletun nykytilanteen säilyttämistä koskevan lähestymistavan mukauttaminen Vuoden 2014 talousarvioesitys perustui nykytilanteen säilyttämistä koskevaan lähestymistapaan, jossa kunkin toimeenpanoviraston henkilöstömäärä ja avustusten määrä säilytetään vuoden 2013 tasolla kustannus-hyötyanalyysin tuloksia odotettaessa ja kunnes kustannus-hyötyanalyysin tulokset on otettu huomioon rahoitusohjelmien siirtoa koskevissa komission ehdotuksissa. Tässä oikaisukirjelmässä tehdyissä muutoksissa huomioidaan kauden 2014–2020 ohjelmien mahdollisen siirtämisen vaikutukset resursseihin sekä toimeenpanovirastojen että komission osalta, kuten alla on kuvattu. 4.2 Siirrettäviksi ehdotetut ohjelmat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti jaoteltuina Toimeenpanovirastojen hallinnoimat toimintamäärärahat asianomaisten ohjelmien osalta tulevat kasvamaan huomattavasti seuraavan monivuotisen rahoituskehyskauden aikana. Samalla virastot jatkavat yhä niille jo siirrettyjen nykyisten ohjelmien hallinnointia maksamatta olevien sitoumusten osalta. Monivuotisen rahoituskehyskauden 2014–2020 ohjelmista aiheutuva kasvava työmäärä on suhteutettava kauden 2007–2013 ohjelmiin liittyvän työmäärän asteittaiseen vähenemiseen. Toimeenpanovirastoille siirrettävät rahoitusohjelmat on kuvattu alla monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden mukaisesti jaoteltuina. Lisätietoja toimeenpanovirastojen hallintaan siirrettävistä toimintamäärärahoista on saatavilla rahoitusselvityksistä, jotka on liitetty komission ehdotuksiin kuuden nykyisen toimeenpanoviraston uudelleenvahvistamisesta, niiden toimeksiannon laajentamisesta ja toimikauden jatkamisesta (ks. jäljempänä 4.5 kohta). ¾ Otsake 1 a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Useita uusia otsakkeeseen 1 a kuuluvia ohjelmia siirretään toimeenpanovirastoille, mukaan lukien Verkkojen Eurooppa ‑välineen tieto- ja viestintäteknologiaa ja energiaa koskevat osa-alueet. Lisäksi toimeenpanovirastoille EACI, EACEA, TEN-T EA, ERCEA ja REA jo siirretyt ohjelmat säilyvät näiden hallinnoinnissa. Tämä koskee erityisesti seuraavia ohjelmia: huomattavin osin Horisontti 2020, COSME, Erasmus+ ja Verkkojen Eurooppa ‑välineen liikennettä koskeva osa-alue. ¾ Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat Kaksi uutta otsakkeeseen 2 kuuluvaa ohjelmaa siirretään toimeenpanovirastoille vuodesta 2014 lähtien: LIFE – ympäristö- ja ilmastotoimet sekä tietyt Euroopan meri- ja kalatalousrahaston alaiset toimet, jotka liittyvät kalastuksenvalvontaan, yhtenäiseen meripolitiikkaan ja tieteelliseen neuvontaan. ¾ Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus Viisi otsakkeeseen 3 kuuluvaa ohjelmaa siirretään toimeenpanovirastoille. Tämä koskee EACEAlle ja EAHC:lle jo siirrettyjen ohjelmien seuraavia jatko-ohjelmia: Luova Eurooppa, Kansalaisten Eurooppa, Kuluttajansuoja, Kansanterveys ja Koulutuksen lisääminen elintarviketurvallisuuden parantamiseksi (joka monivuotisen rahoituskehyksen kaudella 2007–2013 kuului otsakkeeseen 2). ¾ Otsake 4 – Globaali Eurooppa Kaksi otsakkeeseen 4 kuuluvaa ohjelmaa siirretään toimeenpanovirastoille: jo EACEAlle siirretyt korkeakouluihin liittyvät hankkeet sekä uusi ohjelma Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot (EU Aid Volunteers). 4.3 Vaikutukset toimeenpanovirastojen henkilöresursseihin ja varoihin Komission tarkoituksena on pitää toimeenpanovirastojen määrä ennallaan. Se kuitenkin ehdottaa kolmen nykyisen viraston nimen muuttamista paremmin vastaamaan niiden laajennettuja tehtäviä: ¾ kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastosta (EACI) tulee pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME); ¾ terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirastosta (EAHC) tulee kuluttaja-, terveys- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (CHAFEA) ja ¾ Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirastosta (TEN-T EA) tulee innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA). Alla olevassa yhteenvetotaulukossa verrataan virastoittain virastojen hallinnoimia toimintamäärärahoja, henkilöresurssien määrää (kokoaikaiset työntekijät) ja EU:n osuutta virastojen toimintakuluista. Taulukossa kuvataan vuoden 2013 tilanne, vuoden 2014 talousarvioesityksen mukainen nykytilanteen säilyttämistä koskeva lähestymistapa ja tässä oikaisukirjelmässä ehdotetut muutokset. (miljoonaa euroa nykyhintoina, luvut pyöristetty) Toimeenpano-virasto || Talousarvio 2013 || Talousarvioesitys 2014 || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) Määrä-rahat || Toiminta-kulut || Henkilöstö (kokoaika­vastaavaa) || Määrä-rahat || Toiminta-kulut || Henkilöstö (kokoaika­vastaavaa) || Määrä-rahat || Toiminta-kulut || Henkilöstö (kokoaika­vastaavaa) || Määrä-rahat || Toiminta-kulut || Henkilöstö (kokoaika­vastaavaa) EASME (entinen EACI) || 583 || 15,680 || 159 || p.m. || 15,827 || 144 || 1 194 || + 15,321 || + 164,5 || 1 193,5 || 31,148 || 308,5 EACEA || 847 || 48,012 || 431 || p.m. || 47,546 || 431 || 543 || - 0,004 || + 4,9 || 543,3 || 47,542 || 435,9 CHAFEA (entinen EAHC) || 68 || 7,070 || 50 || p.m. || 7,070 || 50 || 76 || - || - || 76,3 || 7,070 || 50,0 INEA (entinen TEN-T EA) || 1 470 || 9,805 || 100 || p.m. || 9,805 || 115[23] || 2 395 || + 4,371 || + 47,0 || 2 395,2 || 14,176 || 162,0 ERCEA || 1 707 || 39,000 || 389 || p.m. || 39,415 || 389 || 1 451 || - || - || 1 451,0 || 39,415 || 389,0 REA || 1 171 || 49,300 || 558 || p.m. || 50,298 || 558 || 1 603 || + 6,071 || + 22,4 || 1 603,0 || 56,369 || 580,4 Yhteensä || 5 846 || 168,867 || 1 687 || p.m. || 169,961 || 1 687 || 7 262 || + 25,759 || + 238,8 || 7 262 || 195,720 || 1 925,8 Kuten taulukosta voidaan nähdä, toimeenpanovirastojen hallinnoimien määrärahojen kokonaismäärä vuonna 2014 kasvaa 24,2 % vuoteen 2013 verrattuna. Henkilöstömäärän kasvu (+14,2 %) vuonna 2014 keskittyy ensisijaisesti EASMEen (entinen EACI) sekä vähemmässä määrin myös INEAan (entinen TEN-T EA) ja REAan. CHAFEAn (entinen EAHC) ja ERCEAn henkilöstömäärät säilyvät ennallaan. Henkilöresurssien lisäysten kohdistaminen EASMEen, INEAan ja REAan merkitsee myös EU:n maksuosuuden lisäämistä niiden toimintamäärärahojen kattamiseksi. Toimeenpanovirastojen henkilöstön määrän lisääntymisestä aiheutuvien palkkakulujen määrä on laskettu kahdeksan kuukauden perusteella rekrytointiin kuluvan ajan huomioon ottamiseksi. Virastoja koskevien menojen kasvu kuitataan talousarviossa hallintomenojen pienentymisellä, kuten jäljempänä on kuvattu. 4.4 Vaikutukset komission henkilöresursseihin ja varoihin 4.4.1 Tehtävien siirto toimeenpanovirastoille: komissiota koskevat menot pienentyvät Osa toimeenpanovirastojen työmäärän lisääntymisestä johtuu nykyisin komission yksiköiden hallinnoimien ohjelmien siirrosta virastoille. Kyseisten toimeenpanotehtävien siirto pienentää komission henkilöstötarvetta (ks. taulukko), koska ne eivät enää ole komission vastuulla. Vuoden 2014 osalta kustannus-hyötyanalyysissä arvioidaan toimeenpanovirastojen käyttöön asetettavien virkojen (”jäädytetyt” virat) enimmäismääräksi 28. Komissiosta ”vapautettavien” virkojen määrän arvioidaan olevan 30 (kokoaikavastaavaa)[24]. Aiemmin ”vapautetut” henkilöresurssit siirrettiin toisiin tehtäviin neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 13 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Koska komissio on yleisesti sitoutunut vähentämään henkilöstön määrää, ja jotta hallintomenoihin ei kohdistuisi talousarviovaikutuksia, ohjelmien hallinnoinnin siirroista johtuva komission henkilöresurssien ”vapauttaminen” tarkoittaa komission henkilöstötaulukkoon sisältyvien virkojen määrän ja niihin liittyvien menojen pienentymistä (komissiossa vuosina 2013–2017 tehtävän 5 % henkilöstövähennyksen lisäksi), millä tasataan toimeenpanovirastojen henkilöresursseja koskevasta lisätarpeesta aiheutuvat kulut. Menot, jotka liittyvät virkoihin, jotka on ”jäädytetty”, jotta voidaan ottaa huomioon virkamiehien siirtäminen tilapäisesti toimeenpanovirastoihin, vähenevät myös. Alla olevissa taulukoissa kuvataan tarkemmin vapautetut ja jäädytetyt virat toimeenpanovirastojen mukaan jaoteltuina. Komission henkilöstötaulukoista ”jäädytetyt virat” Toimeenpanovirasto || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvioesitys 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) EASME (entinen EACI) || 9 || 14 || 23 EACEA || 34 || - || 34 CHAFEA (entinen EAHC) || 6 || - || 6 INEA (entinen TEN-T EA) || 7 || 9 || 16 ERCEA || 14 || - || 14 REA || 24 || 5 || 29 Yhteensä || 94 || 28 || 122 Komission henkilöstötaulukoista ”vapautettavat virat” Toimeenpanovirasto || Vuonna 2014 vapautettavat virat || Vuosina 2014–2020 vapautettavat virat* Henkilöstö­taulukkoon sisältyvät virat || Sopimus­suhteiset toimihenkilöt (kokoaika­vastaavaa) || Henkilöstö­taulukkoon sisältyvät virat || Sopimus­suhteiset toimihenkilöt (kokoaika­vastaavaa) EASME (entinen EACI) || - || 8,0 || 93 || 52,2 EACEA || - || 1,1 || - || 1,1 CHAFEA (entinen EAHC) || - || - || 6 || 3,2 INEA (entinen TEN-T EA) || - || 6,0 || 95 || 46,9 ERCEA || - || - || 20 || - REA || 9 || 5,8 || 104 || 52,2 Yhteensä || 9 || 20,9 || 318 || 155,6 * Kustannushyötyanalyysin arvio. 4.4.2 Talousarviovaikutusten neutraaliuden varmistaminen Valitusta delegointiskenaariosta saatavat odotetut tehokkuushyödyt ja tehtävien siirrosta toimeenpanovirastoille johtuvat komission osastoista vapautettavat resurssit mahdollistavat kattavamman talousarvion toteuttamisen pienemmillä resursseilla kuin jos komissio vastaisi ohjelmista. Samalla turvataan ohjelmien laadukas hallinnointi. Näistä syistä komissio ehdottaa, että nämä tehtävät siirretään toimeenpanovirastoille. Kustannus-hyötyanalyysissä kuvatut ”vapautetuista” ja ”jäädytetyistä” viroista komissiolle aiheutuvat säästöt, sellaisina kuin ne esitetään edellä 4.4.1 kohdassa olevissa taulukoissa, eivät kuitenkaan kata kaikkia toimeenpanovirastojen toimintamenojen kasvusta aiheutuvia lisäkustannuksia. Talousarviovaikutusten neutraaliuden varmistamiseksi kauden aikana komissio tasaa toimeenpanovirastojen ylimääräisistä henkilöresursseista aiheutuvat kustannukset vähentämällä omien henkilöresurssiensa (virkamiesten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden) määrää kustannus-hyötyanalyysissä ”vapautettuja” ja ”jäädytettyjä” virkoja enemmän. Tästä syystä komissio on tarkistanut sisäistä organisaatiorakennettaan, jotta se voisi lisätä vapautettavien virkojen / sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrää toimeenpanovirastojen ylimääräisistä henkilöresursseista aiheutuvien kustannusten tasaamiseksi. Omien rakenteidensa tarkistuksen ansiosta komissio on voinut ehdottaa vielä 114 kokoaikaisen viran vapauttamista vuonna 2014 kustannus-hyötyanalyysissä esitettyjen 58 kokoaikavastaavan vapauttamisen (30 kokoaikavastaavaa) ja jäädyttämisen (28 kokoaikavastaavaa) lisäksi. Vapautettujen ja jäädytettyjen virkojen kokonaismäärä esitetään seuraavassa taulukossa: ”Vapautetut” ja ”jäädytetyt” virat: talousarviovaikutusten neutraaliuden varmistaminen || Vapautettujen ja jäädytettyjen virkojen kokonaismäärä vuonna 2014 || Vapautettujen ja jäädytettyjen virkojen kokonaismäärä vuosina 2014–2020 Henkilöstö­taulukkoon sisältyvät virat || Sopimus­suhteiset toimihenkilöt (kokoaika­vastaavaa) || Henkilöstö­taulukkoon sisältyvät virat || Sopimus­suhteiset toimihenkilöt (kokoaika-vastaavaa) ”Vapautetut” yhteensä || 120 || 24 || 484 || 165 ”Jäädytetyt” yhteensä || 28 || - || 64 || - Yhteensä || 148 || 24 || 548 || 165 Kuten edellä mainittiin, komission henkilöstötaulukkoon ehdotetun vapautettavien virkojen määrän lisäksi komissio vähentää henkilöstöä yleisesti 5 % vuosina 2013–2017. Hallintomenojen osalta vuonna 2014 vapautettavat ja jäädytettävät virat vastaavat 14,0 miljoonan euron säästöjä komissiolle, josta 4,9 miljoonaa euroa johtuu otsakkeesta 5. Loput hallintomenojen säästöt jakautuvat tasaisesti muiden otsakkeiden kesken ja liittyvät pääasiassa Horisontti 2020 ‑ohjelmasta rahoitettujen tutkimushankkeiden tutkijoihin ja sopimussuhteisiin toimihenkilöihin. Tämä kuvastaa sitä, että toimeenpanotehtävät ehdotetaan siirrettäviksi komissiosta toimeenpanovirastoihin. 4.4.3 Ohjelmien talousarviomäärärahojen säilyttäminen ennallaan Jotta rahoitusohjelmien määrärahat voitaisiin säilyttää ennallaan, toimeenpanovirastojen toimintamenojen kasvu tasataan vähentämällä komission hallintomenoja vastaavalla summalla joko otsakkeesta 5 tai muista otsakkeista, ja erityisesti otsakkeeseen 1 a kuuluvista tutkimuksen hallintomenoista. Toimeenpanovirastojen kasvavien toimintamäärärahojen hallinnoinnissa tarvittavien lisähenkilöresurssien ja niihin liittyvien hallintomenojen nettovaikutus asianomaisten ohjelmien määrärahoihin riippuu siitä, mistä komissio vähentää kustannuksiaan: - Aiemmin otsakkeeseen 5 kuuluneiden tehtävien siirto komission henkilöstön vastuulta toimeenpanovirastoihin merkitsee virkojen ”vapauttamista” ja ”jäädyttämistä” ja siten myös 4,9 miljoonan euron hallintomenosäästöjä otsakkeessa 5. - Muihin otsakkeisiin kuuluvien ohjelmien määrärahoista katettavien hallinnollisen tuen kustannusten osalta kustannukset, jotka olisivat ennen siirtoa kuuluneet suoraan komissiolle, kattavat siirron jälkeen toimeenpanovirastoille aiheutuvat toimintamenot. Sama koskee tiettyjä muita hallinnollisen tuen kustannuksia, jotka ovat suoraan kytköksissä ohjelmien täytäntöönpanoon ja jotka tulevat siirron jälkeen toimeenpanovirastojen maksettaviksi, kuten tietojärjestelmien kehityskustannukset. Tällä ei ole vaikutusta ohjelmien määrärahoihin: hallinnollisten määrärahojen ja toimintamäärärahojen tasapaino määrärahakehyksen sisällä säilyy ennallaan. - Yleensä otsakkeisiin sisältyvien hallinnollisen tuen kustannusten pienentäminen riittää kattamaan toimeenpanovirastojen kasvaneet toimintamenot eikä ohjelmien toimintamäärärahoihin kohdistu vaikutuksia. Otsakkeeseen 4 kuuluvien kolmen ohjelman osalta komission hallinnollisen tuen määrärahoja pyydetään lisättäväksi, jolloin EACEAlle maksettavia määrärahoja on vastaavasti vähennettävä[25]. Kolmessa tapauksessa ohjelman toimintamäärärahoista voidaan kattaa vain osa toimeenpanoviraston toimintamenoista, jotta kyseisten ohjelmien asianmukainen toteutus voidaan taata[26]. Alla olevassa taulukossa osoitetaan, miten toimeenpanovirastojen toimintamenojen kasvusta aiheutuvat menot tasataan kolmen edellä mainitun menetelmän kautta. Toimeenpanovirastojen kasvaneista toimintamenoista aiheutuvien kustannusten tasaaminen määrärahoihin puuttumatta || Miljoonaa euroa Tehtävien siirrosta johtuvasta kuuden toimeenpanoviraston toimintamenojen kasvusta aiheutuvat lisäkustannukset || + 25,759 Nykyisin komission hallinnoimien tehtävien siirrosta johtuva hallintomenojen pieneneminen otsakkeessa 5 || - 4,851 Nykyisin komission hallinnoimien tehtävien siirrosta johtuva hallinto- ja tukimenojen pieneneminen muissa otsakkeissa || -23,013 Muut ohjelmien määrärahoja koskevat tasausmenetelmät || -2,747 Yhteensä || -4,851 Laaja tehtävien siirto toimeenpanovirastoille tarkoittaa yleisesti hallintomenojen vähentymistä, mikä voidaan nähdä otsakkeessa 5 saatavista säästöistä (4,9 miljoonaa euroa). Ehdotetuista tehtävien siirroista aiheutuvat vaikutukset henkilöresursseihin ja taloudellisiin resursseihin vuonna 2014 on kuvattu tarkemmin budjettiteknisessä liitteessä. 4.5 Tehtävien siirto: tulevat toimenpiteet Lokakuun 4. päivänä 2013 komissio toimitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle tehtävien siirtoa koskevat asiakirjat, muun muassa tiedotteen, jossa määritellään suunnitellun tehtävien siirron keskeiset osa-alueet, sekä kuusi ehdotusluonnosta kuuden nykyisen toimeenpanoviraston uudelleenvahvistamisesta, niiden toimeksiannon laajentamisesta ja toimikauden jatkamisesta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 58/2003 säädetyn menettelyn mukaisesti toimeenpanovirastojen komiteaa pyydetään antamaan lausunto kustakin kuudesta luonnoksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi. Mikäli komitea antaa puoltavan lausunnon kustakin kuudesta tehtävien siirtoa koskevasta ehdotuksesta ja edellyttäen, ettei kumpikaan budjettivallan käyttäjä esitä vastalausetta ja että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy vuosien 2014–2020 ohjelmien perussäädökset ajoissa, komissio pyrkii hyväksymään ehdotusluonnokset marraskuun 2013 loppuun mennessä. 5 Uuden tehtäväryhmän (AST/SC) lisääminen 5.1 Henkilöstösääntöjen uudistaminen: uuden tehtäväryhmän (AST/SC) lisääminen Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät kesäkuussa 2013 poliittiseen yksimielisyyteen henkilöstösääntöjen uudistamisesta Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta tehdyn komission ehdotuksen pohjalta, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’[27]. Tarkistettu teksti tulee voimaan 1. tammikuuta 2014. Parlamentti ja neuvosto kannattivat komission ehdotusta muuttaa henkilöstösääntöjen 5 artiklaa siten, että henkilöstötaulukoihin lisätään uusi kuusi palkkaluokkaa sisältävä sihteerien ja virkailijoiden tehtäväryhmä (AST/SC 1–6) olemassa olevien hallintovirkamiesten (AD) ja hallintoavustajien (AST) tehtäväryhmien lisäksi. 5.2 Vaikutukset henkilöstötaulukoihin Tämä oikaisukirjelmä sisältää tarvittavat muutokset henkilöstötaulukoihin uuden tehtäväryhmän AST/SC luomista varten sekä virastoille että muille elimille. Uudistetut henkilöstötaulukot on liitetty budjettitekniseen liitteeseen. Komissio ehdottaa uuden tehtäväryhmän lisäämistä kaikkien EU:n toimielinten ja elinten henkilöstötaulukoihin 1. tammikuuta 2014 alkaen. Uuden tehtäväryhmän sisältämien virkojen todellinen määrä riippuu nykyisten AST-virkojen muuntamisesta sihteerien ja virkailijoiden viroiksi. Toimenpiteen vaikutuspiiriin kuuluvan henkilöstön määrä riippuu nykyisten hallintoavustajien tehtäväryhmään kuuluvien henkilöstön jäsenten siirtymisestä muualle, esimerkiksi eläkkeelle. Näiden henkilöstön jäsenten tilalle palkataan henkilöitä, jotka ovat läpäisseet tehtäväryhmän AST/SC kilpailun. Koska vuonna 2014 tehtäväryhmässä AST/SC tarvittavien virkojen määrästä ei ole vielä saatavana luotettavaa arviota, komissio ehdottaa uuden tehtäväryhmän AST/SC lisäämistä ilman virkojen tarkkojen määrien merkitsemistä kuhunkin palkkaluokkaan, paitsi tapauksissa, joissa elimet ovat jo tehneet arvionsa tehtäväryhmään AST kuuluvien virkojen muuttamisesta tehtäväryhmään AST/SC[28]. Uusia virkoja täytetään asteittain vuodesta 2014 alkaen varainhoitoasetuksen 50 artiklan mukaisesti. Siinä kullekin toimielimelle ja elimelle annetaan mahdollisuus tietyissä tilanteissa poiketa henkilöstötaulukoidensa vahvistettujen virkojen määrästä enintään 10 prosenttia. 6 Päätelmä Tämä oikaisukirjelmä nro 2 on komission toinen ja viimeinen vuoden 2014 talousarvioesitystä koskeva päivitys ennen sovittelumenettelyn aloittamista. Euroopan parlamentin ja neuvoston odotetaan ottavan tarkistetut arviot huomioon vuoden 2014 talousarviota koskevissa keskusteluissa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräaikoja noudattaen. 7 Yhteenvetotaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain Otsake || Talousarvio 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) || Oikaisukirjelmä nro 2 || Talousarvio 2014 (ml. oikaisukirjelmä nro 2) MSM || MM || MSM || MM || MSM || MM 1. || Älykäs ja osallistava kasvu || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 || || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Enimmäismäärä || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Liikkumavara || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 || || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Enimmäismäärä || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Liikkumavara || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 || || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Enimmäismäärä || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Liikkumavara || 21 620 000 || || || || 21 620 000 || Joustoväline || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Enimmäismäärä || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Liikkumavara || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || josta: Euroopan maatalouden tukirahasto – markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Alaenimmäismäärä || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välillä siirretty nettomäärä || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Liikkumavara || 0 || || || || 0 || 3. || Turvallisuus ja kansalaisuus || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Enimmäismäärä || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Liikkumavara || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globaali Eurooppa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Enimmäismäärä || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Liikkumavara || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Hallinto || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || -4 851 000 || -4 851 000 || 8 590 264 307 || 8 591 887 107 Enimmäismäärä || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Liikkumavara || 125 884 693 || || || || 130 735 693 || josta: toimielinten hallintomenot || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || -4 851 000 || -4 851 000 || 6 931 442 672 || 6 933 065 472 Alaenimmäismäärä || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Liikkumavara || 119 706 328 || || || || 124 557 328 || 6. || Korvaukset || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Enimmäismäärä || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Liikkumavara || 400 000 || || || || 400 000 || Yhteensä || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 || -4 851 000 || -4 851 000 || 142 106 574 684 || 135 860 953 080 Enimmäismäärä || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Joustoväline || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Liikkumavara || 506 954 316 || 195 920 || || || 511 805 316 || 5 046 920 || Monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Kaikki yhteensä || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 || -4 851 000 || -4 851 000 || 142 562 755 684 || 136 060 953 080 [1] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] COM(2013) 450. [3] COM(2013) 644. [4] COM(2013) 655, 18.9.2013. [5] Vuodeksi 2014 asetettu maataloustukirahaston alaenimmäismäärä on 44 130 miljoonaa euroa. Kun maaseudun kehittämiseen siirrettävä 351,9 miljoonan euron määrä, joka oli jo sisällytetty vuoden 2014 talousarvioesitykseen, otetaan huomioon, maataloustukirahastoa varten käytettävissä oleva nettomäärä (”nettomääräinen alaenimmäismäärä”) on 43 778,1 miljoonaa euroa. Määrärahan tarvetta vuodeksi 2014 arvioidaan suhteessa tähän nettomäärään. [6] Kyseinen mukautusaste on määritetty 9. lokakuuta 2013 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 964/2013 asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyjen suorien tukien mukautusasteesta kalenterivuodeksi 2013. Oikaisukirjelmässä nro 2 pienennetään vuoden 2014 talousarvioesityksessä esitettyä mukautusastetta alkuperäisestä 4,981759 % mukautusasteesta 4,001079 % mukautusasteeseen ottaen huomioon 5 000 euron raja-arvon pienentämisen 2 000 euroon yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen mukaisesti. [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o xx/xxxx maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus), jota Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole vielä virallisesti hyväksyneet (COM(2012) 535). [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta. [9] Määrärahoina budjettikurimekanismin jälkeen. [10] Budjettikurimekanismin jälkeen. [11] Budjettikurimekanismin jälkeen. [12] Luonnos toimielinten väliseksi sopimukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta. [13] Pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskeva neuvoston päätös 2013/303/EU (EUVL L 170, 22.6.2013, s. 1). [14] Neuvoston päätös sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (24. heinäkuuta 2013 alkaen) hyväksyttiin 16. heinäkuuta 2013, mutta sitä ei ole vielä julkaistu EUVL:ssä. [15] Komissio arvioi, että näiden kahden sopimuksen väliaikaista soveltamista koskevat neuvoston päätökset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2014. [16] Komission tiedonanto ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, KOM(2011) 500, 29.6.2011, s. 24. [17] Luonnos toimielinten väliseksi sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta, [23] kohta. [18] Erityiskertomus N:o 13/2009, ”Onko toteuttamistehtävien siirto toimeenpanovirastoille järkevä vaihtoehto?”. [19] Neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003, annettu 19 päivänä joulukuuta 2002, tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta (EUVL L 11. 16.1.2003, s. 1). [20] Luonnos neuvoston asetukseksi monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosille 2014–2020. [21] Komission asettamien reunaehtojen puitteissa, jotka koskivat toimeenpanovirastojen määrän pitämistä ennallaan ja suurin piirtein samankokoisina (henkilöstömäärältään), kustannus-hyötyanalyysin toteuttanut toimeksisaaja kehitti seuraavan skenaarion, jossa tietyistä ohjelmista vastaisivat eri virastot kuin mitä alustavassa skenaariossa on kuvattu: uusi avaruusohjelma ja Horisontti 2020 -ohjelman mukainen elintarvikehuoltoa, kestäväpohjaista maataloutta, merten ja merialan tutkimusta ja biotaloutta koskeva yhteiskunnallinen haaste siirrettäisiin REAan ja EACI puolestaan vastaisi älykkään energiahuollon ohjelman toisesta ja kolmannesta sukupolvesta, koko Horisontti 2020 ‑ohjelman pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevasta välineestä sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston alaisesta yhdennetystä meripolitiikasta ja sitä koskevasta valvonnasta ja tieteellisistä lausunnoista. [22] Laskenta on suoritettu komission toimintapoliittisia aloitteita koskeva vaikutustenarviointiohjeita (SEC(2009) 92) noudattaen ja soveltamalla tavanomaista 4 % diskonttokorkoa tuleviin hyötyihin niiden nettonykyarvon laskemiseksi. [23] Tässä henkilöstömäärässä on otettu huomioon ehdotettu Marco Polo ‑ohjelman siirto EACIsta INEAan (15 kokoaikaista työntekijää), kun siitä tulee osa Verkkojen Eurooppa (liikenne) ‑välinettä. [24] Vapautettavien ja jäädytettävien virkojen todellista jakautumista tarkistetaan tulevien vuotuisten talousarviomenettelyjen yhteydessä vastaamaan tosiasiallisesti toteutuneita virkamiesten siirtoja. [25] Tämä koskee liittymistä valmistelevaa tukivälinettä (IPA, 0,1 miljoonaa euroa), Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälinettä (ENI, 1,0 miljoonaa euroa) ja kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä (DCI, 1,0 miljoonaa euroa), jotta komission ja toimeenpanoviraston välistä tehtävänjakoa voitaisiin tarkistaa. [26] Tämä koskee Verkkojen Eurooppa (energia) ‑välinettä (0,8 miljoonaa euroa), Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (1,4 miljoonaa euroa) ja Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkoja (0,5 miljoonaa euroa), joiden osalta vuoden 2014 talousarvioesityksessä pyydetyt hallinnollisen tuen määrärahat eivät (täysin) vastaa vuoden 2014 todellisia tarpeita. [27] KOM(2011) 890, 13.12.2011. [28] Seuraavat elimet ovat jo toimittaneet tarkat arvionsa henkilöstötaulukkoihinsa lisättävän uuden tehtäväryhmän SC palkkaluokkarakenteesta: Euroopan parlamentti (pääluokka I): 5 virkaa luokassa SC 1 ja 25 virkaa luokassa SC 2; neuvosto (pääluokka II): 15 virkaa luokassa SC 1 ja tilintarkastustuomioistuin (pääluokka V): 2 virkaa luokassa SC 2.