* * 
•ft- -ft 
Tir TV EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.07.1998 
KOM(1998)4711opull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
Tulli 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta 
(19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen N:o 210/97 17 artikla) 

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä 
päätöksellä1 yhteisön tullia koskevan toimintaohjelman (Tulli 2000). 
Edellä mainitun päätöksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio esittää Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle väliaikaisen kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanosta 
ja Tulli 2000 -ohjelman vaikutuksista sekä niistä suuntaviivoista, joita komissio aikoo 
esittää toimiensa tehokkuuden parantamiseksi tulevaisuudessa. 
1. TAUSTATIETOJA — 
Koska tullitarkastukset yhteisön sisärajoilla poistetaan, on osoittautunut tarpeelliseksi 
lujittaa jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä kaikilla niillä aloilla, joilla 
yhtenäismarkkinoiden hallinto voisi vaikeutua, kun kansalliset viranomaiset panevat 
täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä. Komissio kehitti tämän Sutherlandin 
kertomuksessa vuonna 1992 esiintuodun lähestymistavan, ja laati useita asiaa 
koskevia tiedonantoja Euroopan parlamentille ja neuvostolle2. 
Jo alusta alkaen tullialaa pidettiin painopistealueena. Tullialan osalta on nimittäin 
tärkeää, että yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen3 voimaantulon myötä 
päättynyttä tullialaa koskevien asetusten yhdenmukaistamista täydennetään niin, että 
kansallisilla viranomaisilla on mahdollisuus soveltaa yhteisön oikeutta 
yhdenmukaisesti koko yhteisön tullialueella. Tullitarkastusten poistaminen 
jäsenvaltioiden välisestä kaupasta on tehnyt tullista ainoan pisteen, jossa tarkastetaan 
ja pannaan täytäntöön koko yhteisön säännöstö, jotka yhtenäiselle tullialueella 
saapuvien tai siltä lähtevien tavaroiden on täytettävä. 
Tulliala on senkin takia strategisesti tärkeä, että perinteisen roolinsa omien varojen 
kerääjänä ja yhteisön etujen suojelijana lisäksi tullin uudet tehtävät, jotka koskevat 
kaupan sääntelyä valvomalla, että vientiä ja tuontia koskevia yhteisön politiikkoja ja 
sääntöjä sovelletaan moitteettomasti, lisääntyvät merkittävästi. 
Tästä syystä komissio perusti jo vuonna 1989 jäsenvaltioiden tullivirkamiesten 
koulutusta koskevan koehankkeen, joka konkretisoitui yhteisön Matthaeus-
toimintaohjelmaan4. Ohjelman tavoitteena oli yhteisten koulutustoimien avulla taata 
yhteisön lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen tavaroiden tuonnin ja viennin 
1 Päätös N:o 210/97/EY. tehty 19 päivänä joulukuuta 1996. EY VL L 33. 4.2.1997. s. 24. 
2 - Komission tiedonanto neuvostolle: "Sisämarkkinoiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella 
tavalla - strateginen ohjelma", 22.12.1993. KOM(93) 632 lopullinen; 
- Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle hallinnollisen yhteistyön 
kehittämisestä yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa sisämarkkinoilla, 
16.2.1994, KOM(94) 29 lopullinen. 
3 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92. annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista, 
EYVLL302, 19.10.1992, s. 1. 
4 Päätös N:o 91/341/ETY. tehty 20 päivänä kesäkuuta 1991. EYVL L 187, 13.7.1991, s. 41. 
2 
osalta sekä edistää tullivirkamiesten tietoisuutta siitä, että heidän tehtävänsä on 
yhteisön laajuista. 
Edellä mainittujen tiedonantojen yhteydessä toimea pidennettiin ja täydennettiin 
vuonna 1994 koehankkeella, jonka tarkoituksena oli taata yhteisön tullitoimien 
avoimuus ja yksilöidä jäsenvaltioiden välisten tullihallintojen sekä jäsenvaltioiden ja 
komission tulliyksikön välisen yhteistyön painopistealat; tarkoituksena on kehittää 
yhteensovitetulla tavalla uusia työtapoja, jotta voitaisiin panna täytäntöön yhtä 
tekokkaita tarkastuksia ja menettelyjä koko yhteisön tullialueella. 
Koehankkeen aikana komissio ehdotti tulosten perusteella Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle yhteisön tullia koskevan toimintaohjelman luomista. Tulli 2000 -päätös 
hyväksyttiin 19. joulukuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan nojalla. 
2. OHJELMAN TAVOITTEKT 
Tulli 2000 -ohjelma kattaa ajanjakson I tammikuuta 19% -31. joulukuuta 2000. 
2.1. Ohjelman yleistavoitteet 
Toimintaohjelman tavoitteena on tullimenettelyjen ja -tarkastusten 
tehokkuuden lujittaminen koko yhteisön tullialueella varmistamalla yhteisön 
lainsäädännön soveltaminen sekä yksilöimällä sen täytäntöönpanossa 
ilmenevät ongelmat ja yhteistyön painopistealueet. 
Näiden menettelyjen ja tarkastusten on taattava tavaroille riittävän joustava 
liikkuminen ja samalla unionin kansalaisten ja toimijoiden turvallisuus. Niiden 
on suojattava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden taloudelliset edut sekä tarjottava 
kaikille toimijoilleen tasapuolinen kohtelu näiden suhteissa tulliyksikköihin, 
jotta voitaisiin välttää erityisesti se, että ilmenee kilpailunvääristymiä ja 
uudenlaisia petostapoja, jotka ovat haitallisia sisämarkkinoiden 
moitteettomalle toiminnalle. 
Toisin sanottuna yhteisen tullihallinnon puuttuessa on tärkeää, että 
"jäsenvaltioiden tullihallinnot voisivat toimia yhtä suorituskykyisesi ja 
tehokkaasti kuin yksi ainoa hallinto"5. 
2.2. Yhteinen tavoitekehys 
Ohjelman toteuttaminen perustuu yhteisölle ja jäsenvaltioille "yhteisen 
tavoitekehyksen" noudattamiseen (päätöksen 4 artikla). Tavoitekehys on 
eräänlainen yhteisön tullitoimia koskeva peruskirja. Sen tarkoituksena on 
ohjata tullitoimia, niin yhteisön tasolla kuin kansallisellakin tasolla, 
tullitoimien mukauttamiseksi yhteisön sisämarkkinoiden tavoitteisiin. 
Tästä on tuloksena se, että päätöksellä otetaan samanaikaisesti käyttöön uusia 
toimia komission ja jäsenvaltioiden välisellä kumppanuudella sekä uusi 
Päätös N:o 210/97/EY, johdanto-osan kappale 6. 
tullitoimien johtamistapa sen takaamiseksi, että se soveltuu perinteisiin 
tehtäviin ja kehitteillä oleviin uusiin taloudellisiin tehtäviin. 
2.3. Toinien painopisteet 
Yhteisellä tavoitekehyksellä yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät painopisteitä ja 
toimia, jotka toteutetaan yhdessä. Päätöksen tavoitteisiin vastaamiseksi 
painopisteet liittyvät seuraaviin kohtiin: 
• sen takaamiseen, että jäsenvaltioiden tullihallintojen yhteisön 
lainsäädännön täytäntöönpano on avointa. 
• yhteensovitetun kehityksen edistämiseen ja uusien työmenetelmien 
soveltamiseen. 
• yhteisen koulutuspolitiikan lujittamiseen, jota kehitettiin Matthaeus-
ohjelman yhteydessä "yhteisen koulutusrungon" käyttöönotolla 
tullipolitiikan tavoitteiden palvelemiseksi. 
• tiedotuksen ja viestinnän parantamiseen tullin käyttäjien kanssa. 
• sellaisen tulliympäristön syntymisen vaikuttamiseen, joka edistäisi 
ulkorajojen optimaalista hallintoa keskittymällä erityisesti Euroopan 
unioniin liittymistä haluavien assosioituneiden maiden tullihallintoihin. 
3. OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
Komissio esitteli päätöksen 6. huhtikuuta 1995, mutta Euroopan parlamentti ja 
neuvosto hyväksyivät päätöksen lopullisesti vasta 19. joulukuuta 1996 
sovittelumenettelyn jälkeen. 
Tämä kertomus, jonka oli määrä valmistua ohjelman täytäntöönpanon puolivälissä, 
valmistui siis lähes 18 kuukautta ohjelman hallintorakenteiden perustamisen 
edellyttämän ajan vuoksi. 
Tänä aikana käytössä olleet voimavarat, niin jäsenvaltioissa kuin komissiossakin ovat 
johtaneet suosimaan ohjelman täytäntöönpanossa aiheita, joilla edistetään 
tullihallintojen toiminnan avoimuuden lisäämistä ja todellisen yhteisön tulliverkon 
perustamista. 
3.1. Avoimuuden varmistaminen jäsenvaltioiden tullihallintojen 
suorittamassa yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa 
Tätä toimea johdetaan tullimenettelyjen ja -tarkastusten täytäntöönpanosta 
vastaavien "seurantaryhmien" kanssa. 
Ryhmät koostuvat jäsenvaltioiden ja komission virkamiehistä, jotka 
suorittavat aihekohtaisia vierailuja tiettyihin ulkorajojen pisteisiin 
arvioidakseen sitä, kuinka tutkituissa paikoissa on pantu täytäntöön yhteisön 
säännöstöä, soveltamisvaikeuksia ja käytettyjä työmenetelmiä. Ne voivat 
tehdä työmenetelmiä koskevia ehdotuksia sekä tarvittaessa suositeltavina 
pidettäviä mukautuksia säännöstöön, joista tehdään mahdollisesti ehdotuksia 
ja jotka käsitellään asiankuuluvissa elimissä. 
Aiheiden valinnassa, joka tapahtuu komission ja jäsenvaltioiden yhteisellä 
sopimuksella, suosittiin aloja, joilla tullisäännöslön soveltamisessa on eniten 
ongelmia ja joilla voisi olla hyötyä nykyistä tehokkaampien työmenetelmien 
soveltamisesta (kirjanpidon tarkistus, tietotekniikka, riskianalyysi). 
Koehankkeen puitteissa vuosina 1994 - 1996 toteutettiin 10 seurantatoimea. 
Päätöksen hyväksymisen jälkeen on toteutettu neljä toimea ja kuusi on jo 
suunniteltu toteutettavan ennen vuoden 1999 loppua (katso liite). 
Näiden toimien konkreettista tulosta on analysoitava myöhemmin. Useat 
niistä ovat auttaneet, niin hallintoja kuin toimijoitakin, tullioikeuden 
soveltamisvaikeuksien tunnistamisessa ja saaneet komission ehdottamaan 
voimassa olevien lakien mukauttamista tai tutkimaan mukautuksia 
(esimerkiksi: yhteisön vapaakauppa-alueiden tullivalvonta; 
meripassitusjärjestelmän mukaisesti kuljetettujen tavaroiden yhteisön aseman 
todistaminen) tai ovat antaneet arvokasta pohjatietoa lakiehdotusten 
laatimiseen, esimerkiksi passitusmenettelyjen uudistamisen ja taloudellisten 
tullijärjestelyjen osalta. 
Kaikilla näillä toimilla ei ole tarkoitus kehittää itse lainsäädäntöä, mutta ne 
ovat silti myötävaikuttaneet hallintojen työmenetelmien parantamiseen näiden 
sääntöjen soveltamisessa. Tähän tulokseen päästiin useilla aloilla (esimerkiksi: 
käsimatkatavaroiden tarkastus lentokentillä, "vapaaehtoisia vakuuksia" 
koskevien sääntöjen soveltaminen sisäisessä jalostuksessa). 
Lisäksi valvonnan avulla voidaan parantaa tietoisuutta tulliyksiköiden toimien 
eurooppalaisesta laajuudesta edistämällä johtavien eurooppalaisten 
tulliviranomaisten välisiä yhteyksiä tutkituilla aloilla. 
Sitä vastoin jäsenvaltioissa toteutettuja seurantatoimia koskevan heikon 
tiedonsaannin vuoksi ei ole saatu riittävästi tietoja näiden seurantatoimien 
todellisista vaikutuksista tullihallinnoissa. 
3.2. Uusien työmenetelmien yhteensovitetiin kehittämisen ja soveltamisen 
edistäminen. 
Uusien työmenetelmien yhteensovitetiin kehittämisen avulla voidaan edistää 
tullin mukauttamista muuttumassa olevaan taloudelliseen ympäristöön 
lujittamalla tullin yhteisössä toteuttamien toimien yhdenmukaisuutta ja 
johdonmukaisuutta. 
Päätöksessä mainittujen viiden alan täytäntöönpano on johtanut seuraaviin 
toimiin: 
3.2. J. Tullitarkastusten suuntaaminen riskianalyysimenetelmien 
perusteella 
Turvautuminen riskianalyysimenetelmiin tullihallintoja koskevien tarkastusten 
kohdistamiseksi toimiin, joiden osalta riski on suurin löytää 
sääntöjenvastaisuutta tai yhteisön säännöstön huonoa soveltamista, on ollut 
erityisen korostunutta eräissä jäsenvaltioissa. 
5 
Näiden tekniikoiden yhteensovitettu kehittäminen kaikissa jäsenvaltioissa 
yhteisten perusteiden nojalla on tärkeää, jotta voitaisiin taata 
vertailukelpoisten tarkastusten tasoja tehokkuus yhteisön koko tullialueella. 
Tältä pohjalta komissio kehitti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alustavan 
menetelmiä koskevan yhteisen lähestymistavan, jonka perusteella laadittiin 
opas tullitarkastusten riskianalyyseistä; kyseinen opas julkaistaan piakkoin ja 
sitä jaetaan 4 200 kappaletta kaikkiin tulliyksiköihin. 
Lisäksi päätettiin käynnistää koehanke, jonka tarkoituksena on laatia 
riskiprofiili yhteisön tasolla Tulli 2000 -päätöksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla. 
Tämä koehanke toteutetaan vuonna 1998 ja se tukeutuu yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa vuonna 1997 tehdyn alustavan tutkimuksen tuloksiin 
sekä Namurissa (B) lokakuussa 1997 pidetyn Matthaeus-seminaarin 
ensimmäisiin tuloksiin. Komissio ja kuusi jäsenvaltiota toteuttavat yhdessä 
koehankkeen. 
3.2.2. Tarkastusmenetelmien käyttö yritysten kirjanpidon tarkistamisessa 
Tilintarkastusta koskevien suuntaviivojen laatimisesta vastaava väliaikainen 
työryhmä perustettiin vuonna 1995. Ensimmäisen vaiheen jälkeen, jonka 
aikana työryhmä keräsi ja analysoi tietoja jäsenvaltioiden tämänhetkisistä 
käytännöistä ja tutkimuksista sekä hyödyntäen erityisesti Ateenassa 
(Kreikassa) kesäkuussa 1997 pidetyn yritysten tilintarkastusta yhteisen 
lähestymistavan kehittämiseksi koskevan Matthaeus-seminaarin tuloksia, 
työryhmä aloitti todellisen työnsä tämän vuoden alussa. Töiden on arveltu 
päättyvän huhtikuussa 1999. 
3.2.3. Yhteisymmärryspöytäkirjojen laatiminen taloudellisten toimijoiden 
kanssa 
Tullien ja taloudellisten toimijoiden välisen luottamuksellisen ilmapiirin on 
kehityttävä vapaaehtoisuuteen perustuen, mutta samalla niin, että on 
mahdollista toteuttaa eräitä tullijärjestelmiä ja -menettelyjä koskevia yhteisiä 
aloitteita. Tästä syystä Euroopan parlamentti kannatti voimakkaasti 
yhteisymmärryspöytäkirjojen (Memoranda of Understanding tai MoU) 
tekemistä toimijoiden kanssa ja teki päätöksen 9 artiklaa koskevan 
tarkistuksen. Myös talous- ja sosiaalikomitea kannatti pöytäkirjan laatimista. 
Tiedonannossa "Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma"6 asiaa 
käsitellään myös. 
Ottaen huomioon uudistetun passituksen puitteissa toimijoiden kanssa tehdyn 
työn yhteisymmärryspöytäkirjan tarkentamiseksi väliaikainen komitea 
kehittelee asiaa vuoden 1998 aikana "tullien ja toimijoiden välisen 
yhteisymmärryspöytäkirjan" laatimiseksi yhteistyössä tullihallintojen ja 
toimijoiden kanssa. Tämä työryhmä aloittaa työnsä Tulli 2000 -seminaarilla, 
6 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30.4.1997 : "Euroopan passitusta 
koskeva toimintasuunnitelma - uusi tullipolitiikka", KOM(97) 188 lopullinen, EYVL C 176, 
10.6.1997. SivuN:o4.1.2. 
jossa on tarkoitus yksilöidä juridiset ongelmat, konkreettiset edut ja 
jäsenvaltioissa kehitetyt käytännöt. 
3.2. -/. Tullimenettelyjen yksinkertaistaminen 
Neuvosto antoi tullimenettelyjen yksinkertaistamisesta 25 päivänä lokakuuta 
1996 päätöslauselman ja Euroopan parlamentti korosti yksinkertaistamisen 
merkitystä päätöksen hyväksymistä koskevien keskustelujen aikana. Tämä 
yksinkertaistaminen on osa laajempaa toimea, jonka vaikutukset ulottuvat 
G7-maiden keskusteluihin, "Atlantin ylittävään vuoropuheluun" sekä EU:n ja 
Aasian maiden välisiin neuvotteluihin, joiden osalta komissio yhteensovittaa 
yhteisön kannan tai esittää sen. 
Koska yksinkertaistetut menettelyt on otettu käyttöön EU:ssa, yhteisö voi 
ajaa edistyksellistä lähestymistapaa WTO:ssa käytävissä kaupan helpottamista 
koskevissa keskusteluissa. 
Tulli 2000 -ohjelman osalta yksinkertaistaminen on pohjana komission 
esittämille yhteisön tullikoodeksin muuttamista koskeville ehdotuksille. 
Tästä syystä komissio esitti ehdotuksen, jonka tarkoituksena on ottaa 
käyttöön tullia koskeva osa "keskitetty yksinkertaistettu menettely vapaaseen 
liikkeeseen luovuttamiseksi". Tätä ehdotusta koskeva seminaari pidettiin Tulli 
2000 -ohjelman puitteissa Brightonissa (Yhdistynyt kuningaskunta) 
lokakuussa 1997. Tämän taloudellisille toimijoille avoimen seminaarin 
ansiosta voidaan käsitellä menettelyn kaikkia näkökohtia ja selventää eri 
asianomaisten osapuolten välistä keskustelua. Menettely aiheuttaa 
koehankkeiden käynnistämisen eräissä jäsenvaltioissa kiinnostuneiksi 
ilmoittautuneiden yritysten kanssa jo vuoden 1998 aikana. 
Tämä menettelyjen yksinkertaistamista koskeva tavoite sisältyy myös 
tullikoodeksin muuttamista koskeviin ehdotuksiin ja sen soveltamista 
koskevien säännösten muuttamista koskeviin ehdotuksiin, joilla on tarkoitus 
uudenaikaistaa ja yksinkertaistaa taloudellisesti vaikuttavia tullijärjestelyjä ja 
passitusta; tavoite sisältyy myös etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää 
koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen, jota on toteutettu 1. heinäkuuta 
1997 alkaen noin 30 maassa (EY - EFTA - KlE-maat - Malta - Slovenia), 
sekä Välimeren maiden kanssa. 
Lisäksi pääosasto XXI pyysi tullikoodeksikomitean kaikkia yksiköitä 
tutkimaan säännöstön ja menettelyjen eri näkökohtia, joita voitaisiin 
yksinkertaistaa merkittävästi vahingoittamatta kuitenkaan tarkastusten 
tehokkuutta. Tästä syystä komissio on myös rahoittanut tutkimuksen, jonka 
tarkoituksena on arvioida kauppapolitiikan tasolla vaikutukset, joita aiheutuu 
siitä, että "Vapaasti aluksessa" -peruste korvataan "Kulut, vakuutus ja rahti 
maksettuina" (C1F) -perusteella tuonnin arvon määrittämislaskelmissa. 
3.2.5. Voimavarojen järkevä käyttö: tullilaboratoriot 
Päätöksen 12 artiklan nojalla työryhmä on valtuutettu tutkimaan 
jäsenvaltioiden tullilaboratorioiden yhteistyötä koskevia yksityiskohtaisia 
sääntöjä sellaisen Euroopan laajuisen tullilaboratorioverkon perustamiseksi, 
joka olisi yhtä suorituskykyinen ja tehokas kuin yksi ja ainoa "tullivapaa" 
laboratorio. Työryhmä päätti työnsä huhtikuussa 1998 ja teki seuraavat 
ehdotukset: 
- laboratorioiden yhteensovittamisesta vastaavan ryhmän perustaminen, 
- analyyttisiä menetelmiä ja menettelyjä koskevan yhteisen tietopankin 
kehittäminen, 
- analyyttisten menetelmien ja menettelyjen kehittäminen ja arviointi, 
- laatujärjestelmien käyttöönottoja laboratorioiden akkreditointi. 
Tullihallintojen vastuuhenkilöt ovat hyväksyneet nämä komission 
tullipolitiikkaa käsittelevälle komitealle huhtikuussa 1998 esittämät yleiset 
suuntaviivat, ja ne pannaan täytäntöön vuoden 2000 loppuun mennessä. 
.?. 2.6. Yhteinen hallintotapa: "tulosten mittaaminen " 
Päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan 
"siten, että varmistetaan samantasoiset tulokset yhteisön tullialueen kaikissa 
osissa". Tämän tavoitteen saavuttamisen varmistamiseksi on käynnistetty 
hanke, jossa kaikki jäsenvaltiot ovat mukana. Hanketta valvoo ohjausryhmä, 
joka koostuu kuudesta jäsenvaltiosta ja komissiosta. Ensimmäisen vaiheen 
aikana syksyllä 1997 tarkasteltiin jäsenvaltioiden olemassa olevia 
mittausjärjestelmiä, ja niiden todettiin palvelevan ennemmin kansallisia kuin 
yhteisön tarpeita. Toinen vaihe on sen vuoksi suunnattu yhteisön 
mittausjärjestelmän kehittämiseen, ja kehitteillä on ehdotuksia, joita 
tarkasteltiin yksityiskohtaisesti kesäkuussa 1998 pidetyssä seminaarissa, 
johon kaikki jäsenvaltiot osallistuivat. Tämän odotetaan johtavan eräisiin 
alustaviin tutkimuksiin tulosten mittausolettamusten testaamiseksi. 
3.2.7. Tullimenettelyjen tietokoneistetun käsittelyn yhteensovitettu 
kehittäminen 
Tietojenkäsittelyn ja viestinnän tietovälineiden yhteensovittaminen on vastaus 
tiedonvaihdon kasvuun - ja sen myötä käsiteltävien tullitoimintojen 
käsittelyyn rajallisilla voimavaroilla - ja tietojenvaihdon ja yhteisön 
tullihallintojen välisten tietojen edellyttämien tarpeiden lisääntymiseen 
yhtenäismarkkinoilla. Yhteensovittaminen on myös tärkeää tulliliiton 
yhtenäisyyden varmistamisen kannalta. 
Tulli 2000 -ohjelman painopistealue sisältyy myös HVT-ohjelmaan7, jossa on 
määritelty eräät tullitietohankkeet siten, että ne "tunnustetaan nimenomaisesti 
tarpeellisiksi samalla, kun tunnustetaan yhteisön panoksen tarpeellisuus niiden 
saamiseksi käyntiin koko yhteisössä". 
7 Neuvoston päätös N.o 95/468/EY. tehty 6 päivän;! marraskuuta 1995, yhteisön panoksesta hallintojen 
välisessä telemaattisessa tietojenvaihdossa (HVT) yhteisössä, EY VL L 269, 11.11.1995, s. 23. 
8 
HVT-ohjelman ensimmäiseen vaiheeseen (1995—1997) kuului kahdeksan 
tulliin liittyvää hanketta, eli VIES, TRANSIT, QUOTA, EBT1, TARIC, 
SCENT-SID/FISCAL, SEED-EXCISE CONTROL ja CCN/CSI. HVT-
ohjelma jatkuu ilman tullihankkeita; kyseiset hankkeet on sisällytetty 
FISCALIS-ohjelmaan (VIES, SCENT) ja Tulli 2000 -ohjelmaan (TRANSIT 
ja muut). 
Edellisen IDA-ohjelman talousarvio jaettiin vuoden 1997 määrärahojen 
perusteella siten, että alustavasta 39,3 miljoonan ecun määrärahasta 23,6 
miljoonaa ecua käytetään HVT-ohjelman ja 15,7 miljoonaa ecua 
tullihankkeiden yhteydessä. 
Tullihankkeiden rahoitus varmistetaan määrärahalla, johon kuuluu alustavasti 
edellä mainittu 15,7 miljoonan ecun määrä sekä muista budjettikohdista 
siirrettäviä määrärahoja. Kyseinen määräraha oli 22 miljoonaa ecua vuonna 
1997 ja 27,9 miljoonaa ecua (josta 20,5 miljoonaa ecua Tulli 2000 -ohjelman 
osalta) vuonna 1998; vuodeksi 1999 komissio ehdottaa 29,8 miljoonan ecun 
määrää (josta 22,4 miljoonaa ecua Tulli 2000 -ohjelman osalta), mikä 
merkitsee 35 prosentin kasvua kahdessa vuodessa ja minkä ansiosta voidaan 
varmistaa tullihankkeiden toteutuminen. 
Budjettivallankäyttäjä on 1. tammikuuta 1998 lähtien ryhmitellyt uudestaan -
HVT-ohjelman päättymisen huomioon ottamiseksi ja avoimuuden 
säilyttämiseksi - tietotekniikan alan talousarvion kohdasta B5-3030 tullia 
varten varatut määrärahat. Tästä budjettikohdasta rahoitetaan myös Tulli 
2000 -ohjelman toiminta. Tietotekniikalle on varattu eniten määrärahoja 
budjettikohdasta "Tulli 2000 -sisäpolitiikka" (16,4 miljoonaa ecua yhteensä 
20,4 miljoonasta ecusta vuonna 1998). 
• Eniten talousarviosta (lähes puolet tietokoneistamiselle vuodelle 1998 
varatuista määrärahoista) on myönnetty passitusjärjestelmien 
tietokoneistamishankkeille: 
- tietokoneistetun passitusjärjestelmän (New Computerised Transit System -
NCTS) soveltaminen on viivästynyt, mistä on ilmoitettu Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle. Komissio laati uuden strategian, jonka 
järjestelmään osallistuvat maat hyväksyivät helmikuussa 1998. Strategialla 
pyritään varmistamaan soveltamisen kannalta keskeisten palvelujen 
täytäntöönpano vuoden 1999 ensimmäisen kolmanneksen lopusta alkaen. 
- Hankkeella "Yleinen tietoliikenneverkko/Yleinen järjestelmäliittymä 
(CCN/CSI)" pyritään toteuttamaan yhteinen käyttöympäristö 
jäsenvaltioiden tullihallintojen ja verohallintojen, samoin kuin 
jäsenvaltioiden ja komission väliseen käyttöön. Näillä voidaan siirtää tietoa 
nopeasti, taloudellisesti ja paljon sekä tarjota entistä parempi tietoturva. 
Tämä käyttöympäristö yhteisrahoitetaan FISCALIS-ohjelmasta välillisen 
verotuksen tarpeita palvelevan käytön osalta (erityisesti arvonlisäveroa 
koskevien tietojen vaihtoon tarkoitettu VIES-järjestelmä), ja sitä käytetään 
myös passitusjärjestelmän soveltamiseen vuoden 1999 ensimmäisestä 
kolmanneksesta lähtien. Myös muut tullijärjestelmät, kuten petoksia 
koskevien tietojenvaihtojärjestelmä (AFIS), sitovien tariffiennakkotietojen 
järjestelmä (EBTI), tietokoneistettu yhtenäistetty tullitariffi (TARIC) tai 
QUOTA (tullikiintiöiden hallinta) käyttävät jo käyttöympäristöä tai 
aloittavat sen käytön vuoden 1998 viimeisen kolmanneksen aikana. 
- Tietokoneistettujen tietojen vaihdon (EDI) avulla voidaan määritellä 
viestien yhteinen arkkitehtuuri ja siten myötävaikuttaa tullitietojen 
standardointiin. Komissio keskittää toimintansa "Yhtenäiseen 
hallinnolliseen viestiin", joka on tuonti- ja vientijärjestelmissä sekä 
tietokoneistetun passituksen (vuoden 1999 ensimmäisestä kolmanneksesta 
alkaen) käytetyn "Yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan" automatisoitu 
versio. 
Jäsenvaltioiden välisen sekä jäsenvaltioiden ja komission välisen 
tiedonvaihdon varmistamiseen sekä tulliliiton hallinnan varmistamiseen 
tähtäävät muut tärkeimmät hankkeet, jotka on kehitetty tai joita kehitetään 
tässä yhteydessä, koskevat seuraavia sovelluksia: 
• Tullitietokannat: 
- QUOTA-järjestelmällä ohjataan tullikiintiöitä ja tavaroiden tuontia unionin 
tasoisessa valvonnassa, 
- TARIC-järjestelmällä annetaan jäsenvaltioiden tullihallinnoille jatkuvasti 
päivitettyjä tietoja kaikista tavaroiden viennin ja tuonnin yhteydessä 
toteutettavista yhteisön toimista 
"Sitovien tariffiennakkotietojen (BTI)" järjestelmällä varmistetaan reaaliajassa 
jäsenvaltioiden yhteisen tullitariffin alalla tekemien luokituspäätösten 
keskittäminen, joka hyödyttää taloudellisia toimijoita. Muut unionin hallinnot 
voivat esittää jonkin jäsenvaltion hallinnon tekemää luokituspäätöstä 
koskevan vastalauseen kuuden vuoden kuluessa. Tällä järjestelmällä voidaan 
varmistaa toimijoiden yhtäläinen kohtelu heidän valitsemastaan siitä 
.sijoittautumispaikasta riippumatta, missä he harjoittavat tullaustoimintaansa ja 
korjaavat yhteisön tullitariffin huonosta soveltamisesta aiheutuneita virheitä 
tai epäsäännönmukaisuuksia. Toimijat soveltavat tullitariffia ahkerasti ja 
jättävät keskimäärin 20 000 hakemusta vuodessa (tietokanta sisältää tällä 
hetkellä 120 000 käytettävissä olevaa sitovaa tariffiennakkotietoa). 
- Vastaava alkuperätietoja koskeva sovellus (ORNET) on kehitteillä, ja se 
on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon aikana. 
• Parhaillaan kehitteillä tai vahvisteilla olevat komission käyttämät 
järjestelmät virallisten julkaisujen parantamiseksi; tällaisia ovat: 
- yhdistetyn nimikkeistön sääntelyn hallinta: yhdistettyä nimikkeistöä 
koskevien määräysten julkaisemisen hallinnan parantamiseksi kehitetty 
järjestelmä. Hanke on prototyypin asteella, mutta sen on määrä olla 
piakkoin täytäntöönpantavissa. 
- Tullien kantamatta jättäminen: järjestelmä, jonka tarkoituksena on tukea 
neuvotteluja ja autonomisten tullien kantamatta jättämistä koskevien 
määräysten julkaisemista. Tätä vuodesta 1996 käytössä ollutta järjestelmää 
10 
on parannettu vuonna 1997 ja sitä on täydennetty käyttäjien pyynnöstä 
toteutetuilla lisätoiminnoilla. 
• Petosten torjunta 
Petosten torjunnan alalla tietotekniikka tarjoaa teknistä tukea komission 
asiantuntijayksiköille ja jäsenvaltioissa sovelluksille, jotka on tarkoitettu 
luottamuksellisten ja arkaluonteisten tietojen (petostapaukset, laiton 
kaupankäynti, arkaluonteiset tuotteet) nopeaan vaihtoon. 
Kyseiset tärkeimmät sovellukset, jotka on sisällytetty petostentorjuntaa 
koskevien tietojärjestelmien (AFIS) tekniseen arkkitehtuuriin ovat 
ennakkovaroitusjärjestelmä "Early Warning System" (EWS, käytetään 
passituksen yhteydessä NCTS-sovelluksen kehittämistä odoteltaessa), jota ei 
vielä hyödynnetä yleisesti, vaikka sitä käytetään jo passitusmenettelyn 
yhteydessä, parhaillaan toteutettavana oleva tullitietojärjestelmä (SID) ja 
"Tullien voimaansaattamisverkon järjestelmä" (System for Customs 
Enforcement Network, SCENT 3). 
3.3. Matthaeus-ohjelman yhteydessä kehitetyn yhteisen koulutuspolitiikan 
vahvistaminen tullipolitiikan tavoitteita palvelevan "yhteisen 
koulutusrungon" toteuttamisella 
Koulutuksella on keskeinen sija tullihallintojen uudenaikaistamisessa ja niiden 
mukauttamisessa uusiin ja tehokkaisiin työmenetelmiin ja 
valvontatekniikkoihin. Yhteisön tasolla yhteisiä koulutustoimia harjoitetaan ja 
kehitetään Matthaeus-ohjelman yhteydessä. Tämä ohjelma on näin ollen Tulli 
2000 -ohjelmalla täytäntöönpannun järjestelmän tärkein osa. 
Matthaeus-ohjelman koulutustoimia on vuodesta 1996 alkaen suunniteltu 
ottaen huomioon tullipolitiikan tasolla yksilöidyt painopistealueet. Tässä 
mielessä Matthaeus-ohjelman voidaan katsoa vastaavan Tulli 2000 -ohjelman 
"koulutusosaa". 
Seuraavat toimet on toteutettu vuosina 1997 ja 1998 Tulli 2000 -päätöksen 
14 artiklaa sovellettaessa ja yhdenmukaisesti muiden Matthaeus-ohjelman 
puitteissa toteutettujen toimien kanssa: 
3.3.1. Jäsenvaltioiden tullialan koulutuskeskusten vastuuhenki/överkon 
toteuttaminen 
Koulutuskeskusten vastuuhenkilöiden ensimmäinen kokous pidettiin 
Pariisissa helmikuussa 1998, ja toinen kokous on suunniteltu pidettäväksi 
Lontoossa marraskuussa 1998. 
Tämän verkon, joka muodostaa "yhteisön tullien akatemian" alun, 
tarkoituksena on järjestää käytännössä kouluttajien ja oppilaiden vaihto 
jäsenvaltioiden koulutuskeskusten välillä sekä valmistella oppimateriaalia ja 
ylemmille toimihenkilöille suunnattuja koulutusseminaareja (erään seminaarin 
seurantatapahtuma pidettiin Elsinoressa (Tanskassa) kesäkuussa 1997). 
n 
3.3.2. Yhteisen koulutusohjelman kehitysvaiheet 
Yhteisessä peruskoulutusohjelmassa, sellaisena kuin se on laadittuna 13 
päivänä joulukuuta 1992 tehdyn komission päätöksen (EYVL L 16, 
23.1.1992, s. 14) perusteella, kuvaillaan unionin tullivirkamiesten 
koulutuksen yhteinen vähimmäisperusta. Tätä ohjelmaa on syvennetty 
komission ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä vuosien 1996 ja 1997 
kuluessa sen sisällön täsmentämiseksi henkilökunnan tehtävien edellyttämien 
koulutustarpeiden kannalta. Tätä varten vuoden 1998 alussa saatiin 
päätökseen 16 koulutuksen perusosaa, jotka virallistavat yhteisen 
peruskoulutusohjelman eri lukujen sisällön ja tavoitteen. Kansalliset 
koulutuskeskukset ovat panneet niitä täytäntöön vuodesta 1998 alkaen. 
3.3.3. Kansallisissa koulutuskeskuksissa opetettaviksi tarkoitettujen 
opetusmoduulien viimeistely 
Nämä tullivirkamiesten täydennyskoulutukseen tarkoitetut moduulit, joilla 
edistetään yhteisen koulutusperustan toteuttamista, pannaan täytäntöön 
tiiviissä yhteistyössä kansallisten hallintojen kanssa. Tällä hetkellä on 
olemassa kolme moduulia (väärennökset, jätehuolto, yhteinen 
maatalouspolitiikka). Useita muitakin moduuleita on suunnitteilla tai niitä 
toteutetaan parhaillaan; yksi tällainen moduuli on passitus. 
3.3.4. Koulutuksen ulottaminen assosioituneisiin maihin 
Matthaeus-ohjelman yhteydessä toteutettu tullivirkamiesten koulutus 
ulotetaan assosioituneisiin maihin Tulli 2000 -ohjelman talousarviosta 
rahoitetun koehankkeen turvin. Nämä maat ovat osallistuneet vuodesta 1995 
virkailijoiden vaihto-ohjelmiin ja Matthaeus-seminaareihin, ja ne voivat 
hyödyntää yhteisiä koulutusohjelmia. 
Tämän kokeilun onnistumisen ansiosta ohjelma ulotetaan Keski- ja Itä-
Euroopan assosioituneisiin maihin, mikä edellyttää päätöksen 
lainsäädännöllistä mukauttamista, jotta nämä maat voivat osallistua 
Eurooppa-sopimuksissa tai niiden yhteisön ohjelmiin osallistumista 
koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Ohjelma 
ulotetaan koskemaan myös Kyprosta ja Turkkia siinä määrin kuin yhteisön 
tullilainsäädäntö sen sallii. 
3.4. Tullin käyttäjille suunnatun tiedonvälityksen ja viestinnän 
syventäminen 
Tullin mukauttamista kansainvälisen kaupan tarpeisiin ei voida toteuttaa ilman 
tullin "käyttäjien", jotka ovat samalla kansainvälisen kaupan toimijoita, kanssa 
käytävää tiivistä vuoropuhelua. 
Komission ja kansallisten hallitusten toimijoihin olevien yhteyksien rinnalla on 
pyritty kehittämään suunnitelmallista vuoropuhelua, jolla on tarkoitus 
parantaa kansainvälisessä kaupassa toimivien yritysten keskinäistä viestintää 
ja tiedonvälitystä. 
Tässä yhteydessä on toteutettu useita toimia: 
12 
- Toimijoille avoimet seminaarit: 
- Brighton (UK), lokakuu 1997, keskitetystä yksinkertaistetusta 
menettelysuunnitelmasta vapaaseen liikkeeseen luovuttamiseksi, 
- Praha (CZ), marraskuu 1997, aiheesta "Visegrad-maiden kanssa yhteisen 
passitusvuoden arviointi". 
- Miinster (D), huhtikuu 1998, tiedonsiirtomenettelyjä ja 
passitusmenettelyjen uudistuksista. 
- Tuki jäsenvaltioissa järjestetyille ja toimijoille suunnatuille 
tiedotusseminaareille: Lissabon (syyskuu 1997), Irlanti (marraskuu 1997). 
Monia muitakin tämän alan hankkeita on suunnitteilla vuonna 1998. 
- Komissio on perustanut passitusjärjestelmien uudistuksen yhteydessä 
vuonna 1997 "passitusta käsittelevän yhteydenpitoryhmän", joka yhdistää 
näihin järjestelmiin osallistuvien 22 maan hallinnot ja 22 eurooppalaisen 
ammattijärjestön taloudelliset toimijat. Ryhmä kokoontuu kahdesti 
vuodessa. 
Tässä yhteydessä komissio on ryhtynyt pohtimaan eri ammattitahojen 
kuulemista koskevien menettelyjensä uudistamista niitä tehostaakseen 
kohdistamalla kuulemisen käsiteltäviin aiheisiin. Tätä lähestymistapaa on 
noudatettu erityisesti passitusjärjestelmien uudistuksen yhteydessä ja 
Brysselissä huhtikuussa 1998 yhdessä talous-ja sosiaalikomitean kanssa 
järjestetyssä kuulemistilaisuudessa, johon asianomaiset talouspiirit 
kokoontuivat käsittelemään aihetta "Tullinetuussopimusten hallinta yhteisön 
kauppapolitiikan välineenä". 
3.5. Ulkorajojen optimaalista hallintaa suosivan kansainvälisen 
tulliympäristön syntymisen edistäminen 
Vuosisadan alusta asti tapahtunut nopea kansainvälisen ympäristön kehitys ja 
kansainvälisen kaupan vapautumisen lisääntyminen ovat johtaneet petosten 
voimakkaaseen kasvuun ja laittoman kaupan samanaikaiseen yleistymiseen 
kaikilla aloilla. 
Tullin osalta tämä edellyttää yhteistyön lujittamista ja teknisen avun lisäämistä 
unionin ja kolmansien maiden tullihallintojen välillä, erityisesti 
assosioituneiden maiden tullinhallintojen kanssa näiden maiden tulevaa 
Euroopan unioniin liittymistä valmisteltaessa. 
Vuoden 1997 alusta on toteutettu seuraavia toimia: 
3.5.1. Liittymistä edeltävän strategian täytäntöönpanon tukeminen 
Tulli 2000 -ohjelmalla on tällä alalla tuettu jäsenyyttä hakeneiden maiden 
tullihallintojen valmistelua tukevia toimia näiden maiden tulevaa unioniin 
liittymistä silmällä pitäen PHARE-ohjelmasta rahoitettujen näitä 
yleisluonteisempien toimien rinnalla. Kyseisellä ohjelmalla on tuettu myös 
nämä maat yhdistäviä yhteistyötoimia ja niitä maita, joilla tulee olemaan 
13 
yhteinen raja laajentuneen unionin kanssa. Toimet ovat liittyneet pääasiassa 
seuraaviin aloihin: 
- Koulutus: sellaisen koetoimen rahoittaminen, jolla voidaan taata 
assosioituneiden maiden osallistuminen Matthaeus- ja Matthaeus Tax -
ohjelmiin 
- liittymistä edeltävän strategian toteuttaminen liittymiskumppanuuksien ja 
"reittikarttojen" yhteydessä, erityisesti järjestämällä työryhmiä sellaisten 
suunnitelmien kehittämiseksi, joilla avustetaan KIE-maiden tullihallintojen 
uudelleenjärjestämistä 
- jäsenmaille ja jäsenyyttä hakeneille maille suunnattujen seminaarien 
järjestäminen (uusi yleiseurooppalainen alkuperäsäännöt yhdistävä 
järjestelmä Eurooppa-sopimusten puitteissa - EU, EFTA-maat, KIE-maat, 
Itämeren rannikkovaltioiden tullihallintojen kanssa järjestettävät 
seminaarit). 
3.5.2. Kolmansien maiden tarpeisiin suunnattu tietokoneistaminen 
- ATK-pohjaisten tietojenvaihtotoimintojen laajentaminen passituksen 
tietokoneistamisen yhteydessä yhteiseen passitukseen osallistuviin 
kolmansiin maihin (Visegrad-maat) 
- alustavat työt tullitietojen levittämispalvelujen laajentamiseksi kolmansien 
maiden hallintoihin. 
3.5.3. Tekninen apu 
Lukuisia väliaikaisia tullihallinnoille teknistä apua tarjoavia toimia on 
toteutettu niissä kolmansissa maissa, jotka ovat sitä pyytäneet, erityisesti 
Euroopan unionin ja näiden maiden välillä voimassa olevien 
kauppasopimusten tullia koskevan kohdan täytäntöönpanon yhteydessä. 
Lisäksi vuonna 1998 Välimeren maiden kanssa järjestetään seminaari 
alkuperäsääntöjen soveltamisesta tullivyöhykkeeseen kuuluvien maiden 
välillä. 
3.5.4. Yhteistyö ja suunnitelmallisten suhteiden täytäntöönpano 
kolmansien maiden ja kansainvälisten elinten kanssa 
Korkean tason suunnitelmallisen vuoropuhelun toteuttamisella EU:n 
tullivastaavien ja kolmansien maiden välillä pyritään näiden suhteiden 
tarpeelliseen tehostamiseen. 
Vuosina 1997 ja 1998 järjestettiin siten kokouksia EU:n ja Aasian maiden 
tullin pääjohtajien välillä (Wienissä - 1997), EFTA-maiden kanssa ja KIE-
maiden kanssa (Reykjavikissa - 1997). EU-maiden ja KIE-maiden tullin 
pääjohtajien kokous pidetään myös vuonna 1998. 
14 
4. OHJELMAN TALOUSARVION TOTKU'ITAMINEN 
Ohjelman täytäntöönpanon ansiosta on voitu käyttää kaikki alustavassa päätöksessä 
varatut määrärahat kyseisenä ajanjaksona. Päätöksen myöhäisen hyväksymisen 
vuoksi ei voitu käyttää uudelleen vuodelle 1996 budjettikohtaan "Sisämarkkinat" 
varattuja määrärahoja (2 miljoonaa ecua), jotka sisältyivät varainhoitovuotta 1997 
koskevaan kertomukseen. Sitä vastoin vuodelle 1996 budjettikohtaan "Tulli 2000 -
tietokoneistaminen" varatut määrärahat (1 miljoona ecua) käytettiin kokonaan tämän 
varainhoitovuoden aikana. 
Tietotekniikan osalta budjettivallan käyttäjä on suostunut talousarvion avoimuuteen 
pyrkiessään ryhmittelemään uudestaan 1. tammikuuta 1998 alkaen tullialan 
tietotekniikkahankkeiden toteuttamiseen budjettikohdasta B5-3030 (Tulli 2000) 
myönnetyt määrärahat sen huomioon ottamiseksi, että HVT-ohjelma päättyi 31. 
joulukuuta 1997. Tietotekniikan alamomentista on tullut siten kaikkein tärkein Tulli 
2000 -talousarvion alamomentti (16,4 miljoonaa ecua yhteensä 20,5 miljoonasta 
ecusta, jotka on myönnetty "sisäpolitiikkoihin" liittyville toimille vuodeksi 1998). 
Passituksen tietokoneistamisen kehittämiseen ja toteuttamiseen tähtäävien 
hankkeiden rahoituksen osuus on lähes puolet tästä summasta. 
Yleisesti ottaen unionin tullihallinnoille tarkoitettujen tietotekniikkasovellusten, joilla 
tullihallinnot voivat täyttää tehokkaasti valvontatehtävänsä ja yhteisön 
rahataloudellisten etujen suojelemistehtävänsä, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon 
liittyvät menot ovat olleet hieman oletettua suuremmat. Jäsenvaltioiden yhteisten 
toimien rahoituskulujen suhteellisen pieni osuus johtuu etenkin siitä, että nämä toimet 
kuluttavat paljon inhimillisiä ja logistisia voimavaroja ja kuluttavat suhteessa 
vähemmän talousarviovaroja. 
5. YHTEENVETO 
5.1. Varainhoitovuoden luonne 
Tulli 2000 -ohjelman suuruisen toimen tehokkuuden arviointi näin lyhyellä 
aikavälillä on epäkiitollinen tehtävä. Kaikkia tämäntyyppisiä toimia on 
pidettävä sijoituksena tulevaisuuteen eikä seurauksia voida arvioida kuin 
keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. 
Tämän ohjelman täytäntöönpanosta saadun kokemuksen arviointia ei voida 
vielä suorittaa lopullista tavoitetta, tulliliiton toiminnan parantamista, silmällä 
pitäen. Tällainen arviointi edellyttäisi tiettyjen perusteiden, kuten 
yksityishenkilöiden ja taloudellisten toimijoiden tyytyväisyyden, analysointia 
esimerkiksi jäsenvaltioiden käsittelemien ja yhteisön tasolla käsiteltyjen riita-
asioiden määrän avulla tai varojen perinnän paranemisen avulla, joka voidaan 
todeta esimerkiksi yhteisön tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa. 
Tällaisia toteamuksia ei selvästikään voida vielä tehdä. 
Tämän toiminnan ansiosta voidaan kuitenkin yksilöidä nykyisen ohjelman 
vahvat ja heikot puolet. Sen pohjalta voidaan myös ehdottaa pohdittavia 
kohtia, jotta tulevaa toimintaa voitaisiin tehostaa. 
15 
5.2. Tulli 2000 ja toissijaisuus 
Tulli on ala, jossa oikeudellinen yhdentyminen on kiistatta pisimmälle 
toteutunut, mikä kuvastuu yhteisessä tullitariffissa ja yhteisön 
tullikoodeksissa. 
Tämän sääntelylähestymistavan lisäksi yhtenäismarkkinoiden menestys 
kansalaisten ja taloudellisten toimijoiden silmissä riippuu tavasta, jolla eri 
jäsenvaltioiden hallinnot saattavat lainsäädäntöä voimaan. 
Yhtenäismarkkinoiden mukanaan tuomien etujen hyödyntämiseksi on tärkeää, 
että yhteisön lainsäädännön soveltamisella pyritään takaamaan 
tullimenettelyjen ja -tarkastusten täytäntöönpanon laadukkuus kaikkialla 
yhteisön tullialueella. 
Tällaiseen yhdenmukaiseen yhteisön lainsäädännön soveltamiseen 
pääsemiseksi sääntelyn lähentämistä on täydennettävä kansallisten hallintojen 
välisellä entistä tiiviimmällä yhteistyöllä ja käyttämällä yhdessä kehitettyjä 
työmenetelmiä. Ainoastaan yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisellä toiminnalla 
voidaan muuttaa käyttäytymistä ja saada kunkin kansallisen tullihallinnon 
toiminta osaksi yhteisön tullitoimintaa. 
5.3. Tulli 2000 ja kumppanuus 
Ohjelman täytäntöönpano perustuu komission ja jäsenvaltioiden tiiviiseen 
kumppanuuteen, jonka oikeudellinen perusta on puolestaan päätöksen 3 
artikla. Tämän kumppanuuden työväline on kahdesti vuodessa kokoontuva 
tullipolitiikkaa käsittelevä komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden tulliasioiden 
pääjohtajista. 
Tämä komitea on osoittanut olevansa komission ja jäsenvaltioiden välinen 
etuoikeutettu kumppanuuselin, jossa unionin tullihallintojen vastuuhenkilöillä 
on poliittista merkitystä harjoitetussa toiminnassa. Komission kannalta se on 
tae Tulli 2000 -päätöksen yleisten suuntaviivojen ja tavoitteiden 
noudattamisesta ja etenkin tullialan "käyttäytymissäännöstön" 
noudattamisesta. Tällä komissio pyrkii vahvistamaan tullitoiminnan 
yhdenmukaisuutta yhteisössä. 
Komitean määräämät yleiset suuntaviivat ja painopistealuueet toteutuvat 
yhteisinä konkreettisina toimina, joiden täytäntöönpanossa kansalliset 
tullihallinnot toimivat todellisina kumppanuksina. Toimien onnistuminen 
riippuu kunkin näiden kumppanien osallistumisen määrästä ja aktiivisesta 
osallistumisesta toimien toteutukseen. Jäsenvaltioiden osallistuminen on ollut 
tältä osin varsin aktiivista. Esimerkkinä mainittakoon, että kansalliset 
hallinnot esittivät yli 140 hanketta laatiessaan vuosia 1997 ja 1998 koskevia 
toimintasuunnitelmia, mikä sai komission valitsemaan ensisijaiset toimet 
komitean yhteisesti hyväksymien perusteiden pohjalta. 
Toimien toteuttaminen on edellyttänyt merkittäviä inhimillisiä ja logistisia 
voimavaroja. Kansallisten hallintojen määrätietoinen ponnistelusta ilmenee 
mielenkiinto, jota nämä hallinnot osoittavat tämän ohjelman onnistumista 
kohtaan ja niitä yleisiä hyötyjä kohtaan, joita ne uskovat ohjelman avulla 
saatavan. 
16 
5.4. Tullitoiminnan yhteisön ulottuvuuden huomioon ottaminen 
Ohjelman täytäntöönpano on saanut aikaan tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden 
tulliyksiköiden välillä sekä niiden ja komission välillä. Tämä yhteistyö aloilla, 
jotka ovat perinteisesti kuuluneet kansallisten hallintojen vastuualueeseen, oli 
jo aloitettu henkilökunnan koulutusta koskevan Matthaeus-ohjelman 
yhteydessä, ja sillä edistetään merkittävästi yhteisten työtapojen ja yhteisten 
ratkaisujen etsinnässä tarvittavan todellisen "yhteisön pohdinnan" 
käyttöönottoa. 
Näin ollen koska ohjelman arviointiaika ei ole ollut tarpeeksi pitkä, jotta olisi 
voitu kattaa koko ohjelman soveltamisala, ohjelman täytäntöönpanoon 
kuuluneissa tullitehtävissä on voitu ottaa huomioon yhteisön ulottuvuus, 
kuten päätöstä hyväksyttäessä oli toivottukin. Etusija on siten annettu 
sellaisille aiheille kuin tullitarkastusten kohdentaminen yhdessä määriteltyjä 
menetelmiä ja perusteita käyttämällä (riskianalyysit ja tilintarkastus), 
työkalujen koordinoitu kehittäminen, tullilaboratorioiden verkon 
perustaminen yhteisöön tietyn ajan kuluttua ja tullialan koulutuskeskusverkon 
rakentaminen. 
Tältä osin päätöksessä on kehotettu jäsenvaltioita määräämään hyvin 
erottuvasta yhteisön virkamerkistä tullivirkamiesten virkapuvuissa. Vaikkei 
tämä määräys olekaan velvoittava, useat jäsenvaltiot ovat jo määränneet 
tällaisen virkamerkin käyttämisestä tullivirkamiestensä puvuissa, ja eräät niistä 
ovat jo määränneet sellaisten kylttien käytöstä, joissa on Euroopan unionin 
kahdestatoista tähdestä koostuva tunnus, yhteisön tärkeimmillä paikoilla, 
missä matkustajat saapuvat yhteisöön. 
5.5. Tullitoiminnan yhteensovittamisen varmistamisen tarve 
Tulli 2000 -ohjelmaa on arvioitava ottaen huomioon se seikka, että monet 
muut ohjelmat, joilla on erilaiset tavoitteet, vaikuttavat samanaikaisesti 
tullialalla: 
- Matthaeus, yhteisen koulutuksen alalla, 
- Petosten tai järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävien toimien 
vahvistaminen; nämä toimet kuuluvat komission eri yksiköiden ohjaamiin 
ohjelmiin ja talousarvioihin (samoin kuin tietyt toimet, jotka on järjestetty 
EY:n perustamissopimuksen VI osassa tarkoittamassa merkityksessä 
toteutetun tulliyhteistyön puitteissa), 
- PHARE, TACIS ja MEDA ulkoisten toimien alalla. 
Tämä työkalujen moninaisuus edellyttää eri alojen toiminnan 
yhteensovittamista toteutettujen toimien yhtenäisyyden varmistamiseksi ja 
päällekkäisten töiden ja varojen tuhlauksen välttämiseksi. 
Tämä yhteensovittaminen varmistetaan tietyssä määrin tullipolitiikkaa 
käsittelevässä komiteassa, jolloin tullihallintojen vastuuhenkilöt varmistavat 
niiden kokonaisuudessaan toteutettujen toimien laadun, jotka perustuvat 
oikeudellisesti perustamissopimuksen Ilja VI osastoon. 
4 
Komissio puolestaan arvioi, että yhteisön toimien entistä laajamittaisempi 
järkeistäminen olisi mahdollista sellaisten koulutustointen osalta, jotka 
liittyvät Matthaeus-päätökseen ja Tulli 2000 -päätökseen. 
6. EHDOTETUT TULEVAN TOIMINNAN LINJAUKSET 
Ohjelman soveltamisen kuluessa tehtyjen huomioiden perusteella komissio arvioi, että 
aloitettua toimintaa on jatkettava ja kehitettävä ja että 19 päivänä joulukuuta 1996 
tehdyn päätöksen tavoitteiden täytäntöönpanoa on parannettava. 
Kuten komissio on osoittanut vastauksessaan Euroopan parlamentin valiokuntien 
muutosehdotuksesta 3. syyskuuta 1997 käydyissä alustavissa keskusteluissa, joissa 
pyrittiin hyväksymään "suositellut summat" ja 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn 
päätösehdotuksen sisältämä rahoitusselvitys, esittämään pyyntöön, se aikoo piakkoin 
esittää uuden, tämän kertomuksen päätelmiin perustuvan ehdotuksen. Tässä 
ehdotuksessa suositellaan näin ollen seuraavia toimintalinjauksia: 
6.1. Entistä laajemman katsantokannan omaksuminen tullitoiminnassa 
Yhteisön toimintaan kuuluu tällä hetkellä useita oikeudellisia välineitä, joista 
jokaisella on yksityiskohtaiset hallintaa koskevat erityissäännöt. 
Yhteen päätökseen kuuluvien toimien yhdistämisellä on se etu, että 
tullitoiminnassa toteutetaan yhtenäistä lähestymistapaa, joka muistuttaa 
FISCALIS-ohjelman yhteydessä vastaavaa välillisen verotuksen alalla 
toteutettua lähestymistapaa. 
- Lähestymistavan ansiosta voidaan käyttää selkeää oikeudellista perustaa ja 
tarjota riittävä varmuus useiden eri varainhoitovuosien aikana 
toteutettavien tietotekniikkahankkeiden päätökseen saattamisesta. 
- Lähestymistapa antaa entistä suuremman yhtenäisyyden tullialan toimien 
toteuttamisessa ja sen ansiosta voidaan käytettävissä olevien työkalujen 
käyttöä järkeistää ja hyödyntää entistä paremmin niiden välisiä synergioita 
ja täydentäviä tekijöitä (esimerkkejä: valvonta, työmenetelmät, koulutus / 
tiedotus). 
- Lähestymistapa on vastaus jäsenvaltioiden huoleen, joka koskee Tulli 2000 
-ohjelmaan ja Matthaeus-ohjelmaan liittyvien tointen erottamista toisistaan 
monissa tapauksissa, sillä toimet kuuluvat usein eri palvelujen piiriin 
ohjelmien ja vastaavan talousarvion mukaan. 
Tämän oikeudellisen välineen olisi yhdistettävä kokonaisvaltaisessa 
lähestymistavassa kaikki toimet, jotka koskevat seuraavaa: 
- tietokoneistaminen, jonka Tulli 2000 ja ensimmäinen HVT-ohjelma ovat 
tähän mennessä osittain kattaneet, 
- nykyiseen Tulli 2000 -päätökseen kuuluvat jäsenvaltioiden yhteiset toimet 
uusien työmenetelmien kehittämiseksi 
- koulutustoimet, jotka kuuluvat nykyisin Matthaeus-ohjelmaan, 
18 
- tullialan yhteistyötoimien ja teknisen avun toimien avautuminen 
kolmansille maille. 
6.2. Kumppanuuden lujittaminen 
Ohjelman soveltamisen onnistuminen perustuu kansallisten hallintojen 
aktiiviseen osallistumiseen yhteisiin toimiin. Kansallisten hallintojen 
sitoutuminen näkyy tullipolitiikkaa käsittelevän komitean toiminnassa sekä 
niin sen ohjelmaa ohjaavassa ja arvioivassa asemassa kuin sen tehtävässä 
varmistaa, että päätöksessä määritellyn tullipolitiikan yleisiä suuntaviivoja 
noudatetaan. 
Tullipolitiikkaa käsittelevän komitean rinnalla komissiota avustaa 
institutionaalinen komitea muutetun päätöksen eri toiminta-aloilla 
määriteltyjen yleisten suuntaviivojen käytännön täytäntöönpanossa. Tämä 
hallintokomitea korvaa nykyisen Matthaeus-päätöksellä perustetun 
hallintokomitean, jonka tehtävät on rajoitettu ainoastaan koulutustoimiin. 
Tämän uuden komitean perustaminen vahvistaa ohjelman hallintorakennetta 
ja sen tehokkuutta. 
6.3. Kesto 
Uuden ehdotuksen tavoitteena on oltava Tulli 2000 -ohjelman yhteydessä 
aloitetun toiminnan jatkuvuuden varmistaminen. Toisaalta toiminnan keston 
on oltava riittävä, jotta ehdotetun uudistuksen tehokkuus saadaan selville. 
Näin ollen uudessa ehdotuksessa suunnitellaan Tulli 2000 -päätöksen 
nykyisen voimassaolon jatkamista ehdottamalla soveltamiskautta 1. 
tammikuuta 1999 - 31. joulukuuta 2002. Tämän ratkaisun ansiosta voitaisiin: 
- myöntää riittävä aika uuden päätöksen voimaan saattamiseen. 
- luoda toimien "liukuva ohjelmointi", jolla varmistettaisiin yhteisön tullin 
uudenaikaistamistoimien jatkuvuus. 
7. PÄÄTELMÄT 
Yhteisön tasolla aluksi Matthaeus-ohjelman avulla toteutettu toiminta ja myöhemmin 
Tulli 2000 -ohjelmalla kehitetty ja täydennetty toiminta ovat osoittautuneet yhteisön 
tasolla varsin vireiksi tullialalla. 
Tulli 2000 -päätöksen soveltamisesta saaduista kokemuksista ei voida tehdä lopullisia 
päätelmiä tämän ohjelman vaikutuksesta tullihallintojen suorittamaan yhteisön 
lainsäädännön päivittäiseen täytäntöönpanoon eikä niiden perusteella voida saada 
tullitarkastusten tehokkuutta koskevia mitattavissa olevia tuloksia. 
Sitä vastoin kokemukset osoittavat, että nämä hallinnot ovat sitoutuneet tullialan 
toimintaan ja ovat halukkaita toimimaan entistä enemmän yhteisön tasolla. 
19 
Liite 
Seurantatoimet 
Vuosina 1994—1996 harjoitetun koetoiminnan puitteissa järjestettiin 10 seurantatointa 
seuraavista aiheista: 
- vapaa-alueet (2 vaihetta: toukokuu - heinäkuu 1994 / huhtikuu—kesäkuu 1995), 
- merialueiden ulkoraja (2 vaihetta: toukokuu—heinäkuu 1994 / huhtikuu—kesäkuu 
1995), 
- tekstiilialan tullimenettelyt ja -tarkastukset (TAF1): marraskuu 94—maaliskuu 95, 
- lentokentät: lokakuu—joulukuu 1994, 
- sisäinen jalostus: huhtikuu—heinäkuu 1995, 
- passitus (keskustoimipaikat): marraskuu 1995—helmikuu 1996, 
- yksinkertaistetut menettelyt: lokakuu 1995—helmikuu 1996, 
- suosituimmuuskohteluun oikeuttava alkuperä: huhtikuu—syyskuu 1996, 
- tullivarastot: toukokuu—heinäkuu 1996, 
- passitus (järjestelmän toiminta yleensä): lokakuu 1996—helmikuu 1997. 
Päätöksen hyväksymisen jälkeen on toteutettu seuraavat toimet. 
- sitovat tariffiennakkotiedot (2 tointa): tammikuu—huhtikuu 1997, 
- sisäinen jalostus (toinen vaihe): helmikuu—huhtikuu 1997, 
- alkuperäsääntöjen soveltaminen: toukokuu—lokakuu 1997, 
- tullikiintiöiden hallintajärjestelmä ja tuonnin valvonta (QUOTA): helmikuu—toukokuu 
1998. 
Seuraavat toimet on suunniteltu toteutettaviksi ajanjaksona heinäkuu 1998—joulukuu 
1999: 
- tullivarastot (toinen vaihe): syyskuu 1998—tammikuu 1999, 
- ulkorajoilla suoritettavissa fyysisissä tarkastuksissa käytettävien laitteiden inventaario: 
Euroopassa tapahtuvaa passitusta koskevan toimintasuunnitelman lomakkeen 
täytäntöönpano (passitusta käsittelevän Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan 
suositus nro 8) : syyskuu—joulukuu 1998, 
- yksinkertaistettuja ilmoituksia ja tulliselvityksiä koskevien lupien myöntämistä koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt: tammikuu—huhtikuu 1999, 
20 
luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä CITES-
yleissopimuksen määräysten mukaisesti annetun neuvoston asetuksen 338/97 
soveltaminen: huhtikuu—heinäkuu 1999, 
kolmansista maista tuotavien lelujen tuoteturvallisuutta koskevan 
säännöstcnmukaisuuden tarkastaminen (neuvoston asetuksen 339/93 täytäntöönpano): 
heinäkuu—lokakuu 1999. 
21 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 471 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 02 06 
Luettelonumero : CB-C0-98-481-FI-C 
ISBN 92-78-38490-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
tl