EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.3.2022 COM(2022) 106 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE VUOTTA 2020 KOSKEVA KERTOMUS YHTEISISTÄ SIVIILI-ILMAILUN TURVAAMISTA KOSKEVISTA SÄÄNNÖISTÄ ANNETUN ASETUKSEN (EY) N:o 300/2008 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA



















JOHDANTO Komissio antaa asetuksen (EY) N:o 300/2008 16 artiklan mukaisesti vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille kertomuksen, jossa näille tiedotetaan kyseisen asetuksen soveltamisesta sekä sen vaikutuksesta ilmailun turvatilanteen paranemiseen. Tässä kertomuksessa on viisi osaa. Ensimmäinen osa kattaa ilmailun turvaamiseen liittyvät tarkastustoimet, toinen ilmailun turvaamista koskevan lainsäädäntökehyksen muutokset, kolmas ilmailun turvaamisen alalla tehdyt kokeilut, tutkimukset ja uudet aloitteet, neljäs toteutuneet uhat ja uhkanäkymät ja viides kansainvälisen vuoropuhelun, jota komissio käy kansainvälisten elinten ja kolmansien maiden kanssa. Komissio jatkoi vuonna 2020 ilmailun turvaamista koskevien sääntöjen vahvistamista ja keskittyi erityisesti siihen, miten covid-19-pandemia vaikutti voimassa olevien ja uusien ilmailun turvaamista koskevien sääntöjen täytäntöönpanoon. Komission tavoite ilmailun turvaamisen alalla on ollut covid-19-pandemian aikana kaksitahoinen: Ensinnäkin tavoitteena oli varmistaa, ettei ilmailun turvaaminen vaarannu, koska terveys- ja talouskriisin lisäksi ei ollut varaa turvallisuushäiriöön. Toiseksi tavoitteena oli luoda vakaa perusta toiminnan palautumiselle asteittain ennalleen ja palauttaa kansalaisten luottamus liikenteeseen sekä varmistaa samalla, että ilmailun turvaaminen ja turvallisuus säilyvät kaikkein korkeimmalla tasolla. Komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/1998 päivitettiin hyväksymällä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/111 tammikuussa 2020. Jälkimmäinen täytäntöönpanoasetus sisältää säännöksiä ”EU Stamp” ‑merkinnän myöntämisestä ilmailun turvalaitteille sekä lisäyksiä niiden kolmansien maiden luetteloon, jotka täyttävät yhden turvatarkastuksen järjestelyjen soveltamisen vaatimukset. Komissio antoi myöhemmin vuonna 2020 toisen täytäntöönpanoasetuksen, jonka tarkoituksena oli käsitellä erityisesti covid-19-pandemian vaikutusta. Komissio piti tarpeellisena hyväksyä kiireellisiä toimenpiteitä, jotta voitiin vahvistaa asianmukainen oikeusperusta EU:n ilmailun turvatoimien varmennuksia koskevalle vaihtoehtoiselle ja nopealle prosessille niiden unioniin suuntautuvien toimitusketjujen toimijoiden osalta, joihin nykytilanne vaikuttaa, sekä lisätä joustavuutta uusien siviili-ilmailuhenkilöstön taustan tarkistamista ja kyberturvallisuutta koskevien vaatimusten täytäntöönpanossa. Toinen lainsäädäntömenettely komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 muuttamiseksi käynnistettiin syksyllä 2020 ja saatettiin päätökseen helmikuussa 2021. Muutoksella pidennettiin EU:n ilmailun turvatoimien varmennuksia koskevan vaihtoehtoisen ja nopean prosessin soveltamista ja sisällytettiin lastausta edeltävien lastitietojen ennakkoilmoitusta (PLACI) koskevat säännöt lainsäädäntöön. Muutoksella otettiin käyttöön myös säännöksiä tiettyjen ilmailun turvaamista koskevien erityistoimenpiteiden selkiyttämiseksi, yhdenmukaistamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja vahvistamiseksi. Lisäksi komissio antoi ohjeita, joiden tarkoituksena on avustaa sellaisia jäsenvaltioita ja toiminnanharjoittajia, joihin pandemian aiheuttama poikkeuksellinen tilanne vaikuttaa, muun muassa vaatimustenmukaisuuden seurannan alalla. Komissio julkaisi maaliskuussa 2020 kaikki liikennemuodot kattavan yleisen tiedotteen poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla puututaan kriisistä johtuvaan kyvyttömyyteen noudattaa tiettyjä EU:n lainsäädännön säännöksiä. Lisäksi komissio valmisteli ilmailun turvaamiseen liittyvälle yhteisölle toimintaohjeita varautumiseen liittyvistä ja vaihtoehtoisista ilmailun turvatoimenpiteistä covid-19-pandemian yhteydessä. Komissio antoi myös covid-19-pandemiaan liittyviä ohjeita liikennepalvelujen ja ‑yhteyksien vaiheittaiseksi palauttamiseksi. Covid-19-kriisin aikana määrätyt liikkumisrajoitukset vaikeuttivat komission tarkastuksia, mutta tarkastuksia jatkettiin siitä huolimatta käyttämällä uusia toimintatapoja ja tukitekniikoita, kuten dokumentaatioon perustuvia etätarkastuksia. Miehittämättömien ilma-alusten eli droonien laiton käyttö hyökkäystapana ja lentoasemien toimintojen häiritsemiseksi on herättänyt viranomaisten ja joukkoviestinten huomion. Komissio tuki Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastoa (EASA) ohjeiden laatimisessa siitä, miten droonien aiheuttamia häiriöitä voidaan hallita lentoasemilla. Lisäksi komissio edisti jäsenvaltioiden välistä keskustelua drooneihin liittyvien häiriöiden kielteisistä vaikutuksista ilmailujärjestelmään. Komissio on edellisten vuosien tapaan jatkanut uhkatilanteen analysointia erityisesti mahdollisten uusien terroritoiminnan muotojen osalta tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) sekä kumppanimaiden, kuten Yhdysvaltojen, kanssa sekä kehittänyt tarvittaessa uhkien lieventämiseen tähtääviä strategioita säännöllisten riskinarviointien perusteella. Komissio on jatkanut pyrkimyksiään ilmailun turvaamisen parantamiseksi kaikkialla maailmassa ICAOn kanssa tekemänsä pitkäaikaisen yhteistyön sekä valmiuksien kehittämistä koskevan CASE II ‑hankkeen kautta. CASE II ‑hankkeen kohdemaat sijaitsevat Afrikassa, Aasiassa ja Lähi-idässä. Lisäksi komissio toimitti konfliktialueiden ylilentoa koskevia riskinarviointeja EU:n ilmailun turvaamista koskevan yhdennetyn turvariskien arviointiprosessin kautta. Tämä prosessi tarjoaa myös riskinarviointivalmiuksia ja tukee päätöksentekoprosessia (riskien vähentämistä) lentorahdin turvaamisen ja ilmailun turvaamista koskevien vaatimusten alalla. ENSIMMÄINEN OSA: TARKASTUKSET 1.Yleistä Yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 300/2008 tavoite on ehkäistä siviili-ilma-aluksiin kohdistuvia laittomia tekoja henkilöiden ja tavaroiden suojelemiseksi. Vaikka asetuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot seuraavat säännöllisesti kaikkia lentoasemia, toiminnanharjoittajia ja muita ilmailun turvaamista koskevia vaatimuksia noudattavia yksiköitä ja varmistavat puutteiden nopean havaitsemisen ja korjaamisen, lainsäätäjä on antanut komission tehtäväksi seurata, että EU:n/ETA:n jäsenvaltiot panevat tämän lakisääteisen vaatimuksen tehokkaasti täytäntöön. Tämän seurantatavoitteen saavuttamiseksi komission valvontajärjestelmä kattaa EU:n/ETA:n jäsenvaltioiden toimet tehokkaan kansallisen siviili-ilmailun turvaohjelman ja tehokkaan kansallisen siviili-ilmailun laadunvalvontaohjelman perustamiseksi, ylläpitämiseksi ja soveltamiseksi.

Tätä varten komissio otti käyttöön kaksinkertaisen vaatimustenmukaisuuden seurantajärjestelmän, joka koostuu komission tarkastuksista ja niiden täydentämiseksi toteutetusta jäsenvaltioiden omien, kansallisia seurantatoimia (turva-auditoinnit, tarkastukset ja testit) käsittelevien vuosikertomusten arvioinnista. Asetuksen (EY) N:o 300/2008 15 artiklassa edellytetään, että komissio tekee tarkastuksia – myös ilmailun turvaamista koskevia vaatimuksia soveltavien lentoasemien, toiminnanharjoittajien ja yksiköiden tarkastuksia – seuratakseen, miten jäsenvaltiot soveltavat asetusta, ja antaakseen tarvittaessa suosituksia ilmailun turvaamisen parantamiseksi. Myös Sveitsi on mukana unionin ohjelmassa. Norjassa ja Islannissa vastaavien säännösten noudattamista koskevat tarkastukset tekee EFTAn valvontaviranomainen. Vuonna 2020 komissiolla oli tarkastusten tekemistä varten kuusi kokoaikaista ilmailun turvatarkastajaa. Jäsenvaltiot, Islanti, Norja ja Sveitsi ovat nimenneet tarkastustyöhön noin sata kansallista auditoijaa, jotka komissio sertifioi osallistumaan tekemiinsä tarkastuksiin antamansa koulutuksen kautta. Vuodesta 2016 alkaen prosessiin on osallistunut myös EFTAn valvontaviranomaisen ja Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) tarkastajia, joilla on täysimääräiset tarkastusvaltuudet. Komission tarkastuksiin osallistuvien kansallisten auditoijien merkittävä lukumäärä takaa vertaisarvioinnin ja mahdollistaa menetelmien ja parhaiden käytäntöjen levittämisen jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden välillä. Tämän kertomuksen liitteessä 1 on taulukko kaikista komission ja EFTAn valvontaviranomaisen vuonna 2020 toteuttamista vaatimustenmukaisuuden seurantatoimista. Komission asetuksessa (EU) N:o 72/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetaan ilmailun turvaamisen alalla suoritettavissa komission tarkastuksissa noudatettavat menettelyt. Asetus sisältää muun muassa säännöksiä komission tarkastajien pätevyydestä ja toimivaltuuksista. Tarkastusten tekemisessä käytettävät menetelmät on kehitetty tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ilmailun turvaamisesta vastaavien viranomaisten kanssa, ja ne perustuvat turvatoimenpiteiden tosiasiallisen toteutuksen varmentamiseen. Tarkastusten tekemiseen liittyvien vaatimusten ja menettelyjen tulkitsemiseksi yhdenmukaisesti liikenteen ja liikkumisen pääosaston turvallisuusyksikkö laatii ja ylläpitää käsikirjoja lentoasemien ja rahdin tarkastamista varten. Nämä käsikirjat sisältävät myös kaikkia EU:n lainsäädännössä edellytettyjä ilmailun turvatoimenpiteitä koskevia yksityiskohtaisia muistutuksia ja ohjeita. Lisäksi ne sisältävät yksityiskohtaisia tietoja komission tarkastusten kaikista organisatorisista ja käytännön näkökohdista. Käsikirjat ovat EU:n turvaluokiteltuja tietoja, ja ne annetaan ainoastaan komission tarkastajien ja kunkin jäsenvaltion asianomaisen viranomaisen saataville. Komissio tekee tarkastuksia jäsenvaltioiden ilmailun turvaamisesta vastaavissa hallintoelimissä, jäljempänä ’asianomaiset viranomaiset’, ja tarkastaa useita lentoasemia, toiminnanharjoittajia ja ilmailun turvaamista koskevia vaatimuksia soveltavia yksiköitä. Asianomaisten viranomaisten tarkastusten tarkoitus on todentaa, onko jäsenvaltioilla tarvittavat välineet – muun muassa kansallinen laadunvalvontaohjelma, tarvittavat valtuudet ja asianmukaiset resurssit – pystyäkseen asianmukaisesti panemaan täytäntöön ilmailun turvaamista koskevaa EU:n lainsäädäntöä. Lentoasemien tarkastusten tarkoitus on todentaa, seuraako asianomainen viranomainen asianmukaisesti ilmailun turvatoimenpiteiden tosiasiallista toteutusta ja pystyykö se havaitsemaan ja korjaamaan mahdolliset puutteet nopeasti. Molemmissa tapauksissa komission tarkastajien mahdollisesti havaitsema puute on korjattava määräajassa. Tarkastuskertomukset jaetaan kaikkien jäsenvaltioiden kesken. Covid-19-pandemiaan liittyvistä rajoittavista tekijöistä huolimatta komissio jatkoi jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelinten tarkastuksia tarkastusstrategiansa mukaisesti etämenetelmien avulla. Komissio suoritti vuonna 2020 yhteensä 11 kattavaa tarkastusta, jotka kohdistuivat lentoasemiin (mukaan lukien lentoliikenteen harjoittajat ja yksiköt) sekä asianomaisiin viranomaisiin seitsemässä jäsenvaltiossa. Kaikkia lentoasemien tarkastuksia, jotka oli suunniteltu pandemian puhkeamista maaliskuussa 2020 seuranneelle ajalle EU:ssa, lykättiin. Komission oli määrä järjestää huhtikuussa 2020 AVSEC-tarkastustyöryhmän kokous, jonka tavoitteena oli antaa jäsenvaltioille palautetta tarkastuksista, edistää avoimuutta ja yhdenmukaistaa vaatimustenmukaisuuden seurantamenetelmiä. Kokous oli kuitenkin peruutettava covid-19-pandemian vuoksi. Kansalliset auditoijat kokoontuivat osana määräaikaiskoulutustaan lokakuussa 2020 vuosikokoukseen, joka järjestettiin videokokouksena. 1.1 Komission monivuotinen vaatimustenmukaisuuden seuranta Saadakseen riittävän varmuuden jäsenvaltioiden säännösten noudattamisen tasosta komissio käyttää seurannassa monivuotista lähestymistapaa. Näin näyttöä siitä, miten kukin jäsenvaltio soveltaa asetusta (EY) N:o 300/2008 ja sen täytäntöönpanolainsäädäntöä, hankitaan kahden vuoden sykleissä joko jäsenvaltion asianomaisen viranomaisen tarkastuksessa tai tarkastettaessa vähintään yksi jäsenvaltion lentoasemista. Lisäksi näyttöä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten soveltamisesta saadaan viiden vuoden sykleissä otoksesta, joka kattaa vähintään 15 prosenttia asetuksen (EY) N:o 300/2008 soveltamisalaan kuuluvista EU:n lentoasemista ja johon sisältyy matkustajamäärältään suurin lentoasema jokaisessa jäsenvaltiossa. Puiteasetuksen vaatimusten mukaan jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa sen seuraamisesta, noudattavatko lentoasemat, lentoliikenteen harjoittajat ja turvatoimista vastaavat yksiköt yhteisiä perusvaatimuksia asianmukaisesti. Komission valituilla lentoasemilla tekemät tarkastukset ovat varteenotettava indikaattori yleisestä vaatimusten noudattamisen tasosta kussakin jäsenvaltiossa. Komission tarkastusten tiheys ja laajuus vahvistetaan liikenteen ja liikkumisen pääosaston strategiassa, joka koskee ilmailun turvaamista koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanon seurantaa. Siinä otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion lentoliikenteen taso, edustava otos lentoasematoiminnan tyypeistä, ilmailun turvaamista koskevien säännösten täytäntöönpanotaso, komission aiempien tarkastusten tulokset, kansallisten vuotuisten laadunvalvontakertomusten arvioinnit, turvapoikkeamat (laittomat teot), uhkatasot sekä muut tekijät ja arviot. Vuodesta 2010 lähtien komission tarkastuksissa todettu vaatimusten noudattamisaste on ollut noin 80 prosenttia (2010: 80 %, 2011: 80 %, 2012: 83 %, 2013: 80 %; 2014: 81 %, 2015: 80 %, 2016: 79 %, 2017: 81 %, 2018: 81 %, 2019: 81 %, 2020: 81 %). Suhteellisen vakaat luvut eivät kuitenkaan tarkoita, etteivät jäsenvaltiot olisi lisänneet toimiaan. Jäsenvaltioiden toimet ilmailun turvaamisen alalla ovat päinvastoin lisääntyneet huomattavasti, koska vuosien myötä myös vaatimukset ovat kasvaneet, erityisesti sellaisilla aloilla kuin lentorahdin turvaaminen, nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastus ja räjähdysainejäämien havaitseminen. 2.Asianomaisten kansallisten viranomaisten tarkastaminen Komissio jatkoi vuonna 2020 asianomaisten viranomaisten kuudetta tarkastuskierrosta. Vuoden aikana tehtiin yhteensä kuusi asianomaisten viranomaisten tarkastusta. Yleisimmin havaitut puutteet liittyivät siihen, ettei kansallisia laadunvalvontaohjelmia ollut pantu täytäntöön täysimääräisesti. Havaittiin, että on vaikea varmistaa, että lentoasemat, lentoliikenteen harjoittajat ja valvotut yksiköt, joilla on turvaamiseen liittyviä vastuita, päivittävät ja ylläpitävät turvaohjelmia komission täytäntöönpanoasetusten ja ‑päätösten mukaisesti. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot eivät seuranneet odotetun säännöllisesti ulkomaisia lentoliikenteen harjoittajia ja eräitä yksiköitä, joilla on ilmailun turvaamiseen liittyviä vastuita. Jotkin jäsenvaltiot eivät soveltaneet kaikkia tarkastusten edellyttämiä menetelmiä eivätkä sisällyttäneet vaatimustenmukaisuuden seurantatoimien raportointiin kaikkia vaadittavia tietoja. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot eivät saavuttaneet turva-auditointien ja tarkastusten vähimmäistiheyttä eivätkä aina varmistaneet, että havaitut puutteet olisi korjattu nopeasti ja että ne eivät toistuisi. Suurin osa vuonna 2020 tarkastetuista jäsenvaltioista kuitenkin mukautti kansalliset siviili-ilmailun turvaohjelmat EU:n lainsäädäntöön, antoi toimivaltaisille viranomaisilleen tarvittavan täytäntöönpanotoimivallan kaikkien asetuksen ja sen täytäntöönpanosäädösten sisältämien vaatimusten noudattamisen seuraamiseksi ja täytäntöönpanon valvomiseksi, varmisti, että vaatimustenmukaisuuden seurantatoimien suorittamista varten on käytettävissä riittävä määrä auditoijia, ja pani suurimmaksi osaksi täytäntöön turvakoulutukseen liittyvät vaatimukset. 3.Lentoasemien alkutarkastukset Vuonna 2020 lentoasemien alkutarkastuksia tehtiin viisi. Neljässä näistä lentoasemien tarkastuksista tulivat katetuiksi kaikki osatekijät kuhunkin lentoasemaan sovellettavissa olevien turvanäkökohtien mukaisesti, kun taas yhdessä lentoaseman tarkastuksessa keskityttiin rahtiin ja postilähetyksiin sekä niihin liittyviä turvalaitteita koskeviin säännöksiin. Sääntöjenmukaisiksi todettujen ydintoimenpiteiden prosentuaalinen osuus vuonna 2020 oli 81 prosenttia eli sama kuin vuonna 2019. Asetuksen (EY) N:o 300/2008 täytäntöönpanon 11. vuoden jälkeen tarkastustulokset kertovat asianomaisten viranomaisten ja toimialan toteuttamista toimista. Suurin osa tästä kunnianhimoisesta lainsäädännöstä johtuvista turvavaatimuksista pantiin moitteettomasti täytäntöön; vaatimustenmukaisuuden taso ilmailun turvaamisen tärkeimmillä aloilla säilyi vakaana noin 80 prosentissa. Joidenkin toimenpiteiden täytäntöönpanon tehokkuudessa on kuitenkin vielä parantamisen varaa. Useimmat havaituista puutteista johtuivat edelleen inhimillisistä tekijöistä. Lähinnä puutteita ilmeni käytännön toteutuksessa tietyillä osa-alueilla, joilla oikeudelliset vaatimukset ovat uusia tai ne ovat viime aikoina muuttuneet merkittävästi. Etenkin tietyt kulunvalvontaan ja käsimatkatavaroiden turvatarkastuksiin liittyvät säännökset edellyttävät jatkuvia toimia asianomaisilta viranomaisilta, alan sidosryhmiltä ja komissiolta. Nämä kysymykset olisi ratkaistava lisäämällä kansallisia laadunvalvontatoimenpiteitä kyseisillä osa-alueilla.

Vuonna 2020 tapahtui selkeitä parannuksia lentoasematarvikkeiden turvatarkastuksissa ja vaatimusten noudattaminen oli jälleen korkealla tasolla ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden ja lennon aikana käytettävien tarvikkeiden turvatarkastusten ja suojaamisen sekä koulutuksen ja turvalaitteiden osalta. Tämä on jatkumoa edellisten vuosien suhteellisen hyville tuloksille. Tilannetta on kuitenkin entisestään parantanut se, että tietoisuus tarkistetusta täytäntöönpanolainsäädännöstä on lisääntynyt ja siitä on saatu enemmän käytännön kokemusta. Täytäntöönpanolainsäädäntö on selkiyttänyt ja yhdenmukaistanut toimenpiteitä. 4.Jälkitarkastukset Komissio tekee komission asetuksen (EU) N:o 72/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, 13 artiklan mukaisesti rutiininomaisesti tietyn määrän jälkitarkastuksia. Tällaisia tarkastuksia tehdään, mikäli alkutarkastuksessa todetaan useita vakavia puutteita. Niitä tehdään myös satunnaisesti sen varmistamiseksi, että asianomaisilla viranomaisilla on tarvittavat valtuudet vaatia mahdollisten havaittujen puutteiden korjaamista määrätyssä ajassa. Jälkitarkastuksia ei tehty vuonna 2020 covid-19-pandemian puhkeamisen vuoksi. 5.Jäsenvaltioiden VUOTUISTEN LAADUNVALVONTAKERTOMUSTEN arvioinnit Asetuksen (EY) N:o 300/2008 liitteessä olevan 18 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava vuosittain komissiolle kertomus niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu tässä asetuksessa jäsenvaltioille asetettujen velvoitteiden täyttämiseksi, sekä turvatilanteesta jäsenvaltioiden alueella sijaitsevilla lentoasemilla. Kertomuksen sisällön on oltava lisäyksen III mukainen, ja siinä on käytettävä komission toimittamaa mallia. Näiden kertomusten arviointi – komission säännöllisten tarkastusten lisäksi – on komissiolle väline, jonka avulla se voi seurata tiiviisti vahvojen kansallisten laadunvalvontatoimenpiteiden täytäntöönpanoa. Tämä puolestaan mahdollistaa puutteiden nopean havaitsemisen ja korjaamisen kussakin jäsenvaltiossa. Arviointi sisältää analyysin lentoasemien, lentoliikenteen harjoittajien ja muiden sellaisten yksiköiden, joilla on ilmailun turvaamiseen liittyviä vastuita, säännöllisestä seurannasta, auditoijien paikan päällä viettämien päivien määrästä, vaatimustenmukaisuuden seurantatoimien sopivan yhdistelmän laajuudesta ja toimien toteutustiheydestä, kansallisen vaatimustenmukaisuuden tasosta, jatkotoimista ja täytäntöönpanotoimivallan käytöstä. Jäsenvaltioiden toimittamien vuoden 2020 vuosikertomusten osalta covid-19-pandemia vaikutti merkittävästi jäsenvaltioiden kykyyn suorittaa lentoasemilla ja muiden toiminnanharjoittajien toimipaikoilla paikan päällä toteutettavia tavanomaisia laadunvalvontatoimia vuoden 2020 aikana. Komissio julkaisi maaliskuussa 2020 yleisen tiedotteen poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla puututaan kyvyttömyyteen noudattaa tiettyjä EU:n lainsäädännön säännöksiä. Se antoi jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa myös vaatimustenmukaisuuden seurantatoimiin liittyviä varautumistoimenpiteitä, jos pandemian vaikutukset estivät seurantatoimien toteuttamisen tai vaikuttivat siihen vakavasti. Yleisesti ottaen covid-19-pandemian aiheuttamat kielteiset vaikutukset ja rajoitteet kohdistuivat kaikkiin jäsenvaltioihin. Koska pandemia kehittyi EU:ssa epäyhtenäisesti ja eteni eri jäsenvaltioissa eri tahtiin ja sen vaikutukset olivat niissä (ja joissakin tapauksissa jopa jäsenvaltion sisällä) erilaisia, rajoitteiden ajankohta ja tiukkuus 27 jäsenvaltiossa poikkesivat kuitenkin hieman toisistaan. Siviili-ilmailutoiminta (matkustajamäärät ja lentojen lukumäärä) väheni rajusti, minkä seurauksena joitakin vaatimustenmukaisuuden seurantatoimia oli suunniteltava uudelleen, peruutettava tai palautettava aiempaan muotoonsa. Komissio esitti toukokuussa 2020 jäsenvaltioille luettelon vaatimustenmukaisuuden seurantatoimista, jotka on toteutettava perinteisten auditointien, tarkastusten ja testien vaihtoehtona tai sisällytettävä niihin, jos perinteisiä toimia ei voitu toteuttaa kokonaan tai osittain pandemian vuoksi. Komissio antoi jäsenvaltioiden käyttöön ilmoitusvälineen, jolla ne voivat ilmoittaa tällaisista toimista vuoden 2020 vuosikertomuksen toimittamisen yhteydessä. Siksi komissio keskittyi vuoden 2020 vuosikertomusten arvioinnissa sellaisiin tavanomaisiin laadunvalvontavälineisiin, joita jäsenvaltiot kykenivät käyttämään, sekä niiden edellä mainittujen vaihtoehtoisten ja ylimääräisten toimien arviointiin ja tarkasteluun, joita toteutettiin kaikkein tiukimman sulkutilan aikana. Komissio huomautti, että vaikka jotkin jäsenvaltiot pystyivät yhä täyttämään kaikki laadunvalvontavelvoitteensa käyttämällä tavanomaisia menetelmiä ja välineitä, suurin osa jäsenvaltioista käytti paljon muita vaihtoehtoisia vaatimustenmukaisuuden seurantatoimia. Ne auttoivat saavuttamaan tyydyttävän tuloksen sekä auditoijien käyttämien päivien että seurattujen toiminnanharjoittajien todellisen määrän osalta. Täysin uudenlaisen tilanteen sekä jäsenvaltioiden käyttämien edellä kuvattujen ratkaisujen ja välineiden vuoksi vuosikertomusten arvioinnissa otettiin huomioon kaikkien jäsenvaltioiden kiitettävät toimet ilmailun turvaamisen järjestelyjensä jatkuvan tarkastamisen ylläpitämiseksi aineistotutkimuksilla, joihin yhdistettiin mahdollisuuksien mukaan kohdennettuja paikan päällä toteutettavia toimia. Kokonaisarvioinnissa ei tullut esiin jatkotoimia edellyttäviä puutteita tai heikkouksia, vaan komissio piti jäsenvaltioiden reaktiota ja toteutettuja toimia riittävinä. Koska pandemian vaikutukset ovat jatkuneet koko vuoden 2021, komissio harkitsee tämän vaatimustenmukaisuuden seurantatoimia koskevan vaihtoehtoisen järjestelyn parantamista vuoden 2021 vuosikertomusten arvioinnin perusteella. Komissio lähetti jäsenvaltioille muodollisen kattavan arvioinnin, jossa tehtiin tarvittaessa ehdotuksia siitä, miten kansallisia toimia tai niiden räätälöintiä voidaan parantaa. 6.Kolmansien maiden lentoasemien arvioinnit Poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi vuoden aikana ei suoritettu yhtään Yhdysvaltain lentoaseman arviointia EU:n ja Yhdysvaltojen välisellä lentoliikennesopimuksella perustetun Yhdysvaltain liikenneturvaviraston kanssa voimassa olevan työjärjestelyn puitteissa. Samoista syistä arviointeja ei voitu toteuttaa myöskään komission ja kolmansien maiden välisten yhden turvatarkastuksen järjestelyjen yhteydessä. Tavanomaisissa olosuhteissa tällaisia arviointeja tehdään, jotta voidaan ristiintarkastuksen avulla varmistaa, että tiettyjen turvatoimenpiteiden täytäntöönpano on edelleen ilmailun turvaamista koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa vastaavalla tasolla. 7.Keskeneräiset tapaukset, 15 artiklan mukaiset tapaukset sekä oikeudenkäynnit Tarkastus katsotaan päättyneeksi vasta, kun on osoitettu komission edellyttämällä tavalla, että tarvittavat korjaavat toimet on toteutettu. Tapauksen kesto riippuu siten kyseisen jäsenvaltion hyvästä yhteistyöstä. Vuonna 2020 saatettiin päätökseen 15 tarkastustapausta (joista 11 liittyi lentoasemien tarkastuksiin ja 4 asianomaisten viranomaisten tarkastuksiin). Vuoden lopussa oli kesken yhteensä seitsemän asianomaisten viranomaisten tarkastuksiin ja seitsemän lentoaseman tarkastuksiin liittyvää tapausta. Jos lentoasemalla todetut puutteet turvatoimenpiteiden täytäntöönpanossa katsotaan niin vakaviksi, että niiden katsotaan vaikuttavan merkittävästi siviili-ilmailun turvaamisen kokonaistasoon unionissa, komissio aloittaa komission asetuksen (EU) N:o 72/2010 15 artiklan mukaiset toimet. Tällöin tilanteesta ilmoitetaan kaikille muille asianomaisille viranomaisille ja on harkittava, sovelletaanko kyseiseltä lentoasemalta lähteviin lentoihin korvaavia toimenpiteitä. Vuonna 2020 ei aloitettu 15 artiklan mukaisia toimia mutta yhdelle jäsenvaltiolle lähetettiin ennakkovaroituskirje, jossa sitä kehotettiin toteuttamaan asianmukaisia korvaavia toimenpiteitä siihen saakka, kunnes kyseinen puute voidaan korjata täydellisesti. Riippumatta siitä, sovelletaanko 15 artiklaa, toinen mahdollisuus on, että komissio aloittaa rikkomisesta johtuvan menettelyn erityisesti tapauksissa, joissa puutteiden korjaaminen pitkittyy tai samat puutteet todetaan uudelleen. Vuonna 2020 aloitettiin yksi rikkomisesta johtuva menettely. Samana vuonna saatettiin päätökseen yksi rikkomisesta johtuva menettely.

TOINEN OSA: LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS JA UUDET VÄLINEET 1.Lainsäädäntökehys Siviili-ilmailuun kohdistuu edelleen terroriuhkia, joiden torjuminen edellyttää oikeasuhteisten, riskinarviointiin perustuvien suojatoimenpiteiden täytäntöönpanoa. Komissio ja jäsenvaltiot mukauttavat tämän vuoksi jatkuvasti riskinhallintatoimenpiteitä korkeimman turvatason saavuttamiseksi ja minimoivat samalla niistä toiminnalle aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia. Komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/1998 päivitettiin tammikuussa 2020 siviili-ilmailun turvalaitteiden hyväksynnän sekä niiden kolmansien maiden luettelon osalta, joiden turvavaatimusten tunnustetaan vastaavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia. Covid-19-pandemian puhkeamisen seurauksena asetusta muutettiin kesäkuussa 2020 uudelleen siltä osin kuin on kyse kolmansista maista saapuvaan rahtiin ja postiin sovellettavia turvavalvontatoimenpiteitä suorittavien lentoliikenteen harjoittajien, toiminnanharjoittajien ja yksiköiden uudelleennimeämistä koskevista säännöistä sekä tiettyjen kyberturvallisuutta, taustan tarkistusta, räjähdysaineilmaisinstandardeja ja räjähdysainejäämäilmaisimia koskevien sääntelyvaatimusten soveltamisen lykkäämisestä. Komissio julkaisi maaliskuussa 2020 kaikki liikennemuodot kattavan yleisen tiedotteen poikkeuksellisista toimenpiteistä, joilla puututaan kriisistä johtuvaan kyvyttömyyteen noudattaa tiettyjä EU:n lainsäädännön säännöksiä. Tiedote oli erityisen merkityksellinen ilmailun turvaamisen kannalta, koska siinä käsiteltiin sertifiointien, koulutusten, lentoaseman ja miehistön henkilökorttien, valvottujen tai tunnettujen yksiköiden uudelleenhyväksyntien, vaatimustenmukaisuuden seurannan ja muiden sellaisten toimien pidentämistä, joiden toteuttamisen pandemian aiheuttama poikkeuksellinen tilanne esti tai joihin se vaikutti vakavasti, myös vaatimustenmukaisuuden seurannan osalta. Lisäksi komissio valmisteli ilmailun turvaamiseen liittyvälle yhteisölle toimintaohjeita varautumiseen liittyvistä ja vaihtoehtoisista ilmailun turvatoimenpiteistä covid-19-pandemian yhteydessä. Ohjeiden tavoitteena oli paitsi suojella turvatarkastajia, matkustajia ja henkilöstöä, myös säilyttää ilmailun turvaamisen tavoitteet sekä yhdenmukaistaa vaihtoehtoisia ja varautumistoimenpiteitä. Vastauksena pandemiaan komissio antoi myös covid-19-pandemiaan liittyviä ohjeita liikennepalvelujen ja ‑yhteyksien vaiheittaiseksi palauttamiseksi. 2.Toimitusketjun turvaamista koskeva unionin tietokanta Valvottuja edustajia ja tunnettuja lähettäjiä koskeva tietokanta on ollut 1. kesäkuuta 2010 lähtien ensisijainen ja ainoa laillinen väline, jota voidaan konsultoida hyväksyttäessä lähetyksiä toiselta valvotulta edustajalta tai tunnetulta lähettäjältä. Tietokantaa on sen käyttöönoton jälkeen laajennettu siten, että siihen on sisällytetty luettelo lentoliikenteen harjoittajista, joilla on lupa kuljettaa rahtia ja postia EU:hun kolmansien maiden lentoasemilta (ACC3), ja niiden maapalvelujen tarjoajista kolmansissa maissa (RA3 ja KC3), luettelo jäsenvaltioiden hyväksymistä EU:n ilmailun turvatoimien varmentajista sekä lentoasemille ja ‑yhtiöille ateriapalvelutarvikkeita ja muita tarvikkeita toimittavista EU:n valvotuista toimittajista sekä luettelo asetusta (EY) N:o 300/2008 noudattavista lentoasemista EU:ssa. Tietokannan soveltamisalaa laajennettiin, minkä vuoksi se oli perusteltua nimetä uudelleen ”toimitusketjun turvaamista koskevaksi unionin tietokannaksi” , jotta nimi vastasi paremmin tietokannan laajempaa käyttöä. Vuoden 2020 lopussa tietokannassa oli 14 000 valvottua edustajaa, tunnettua lähettäjää, riippumatonta arvioijaa, ACC3:a, valvottua toimittajaa ja kolmansien maiden valvottua edustajaa ja tunnettua lähettäjää. Sen käytettävyystavoite (99,5 %) saavutettiin koko ajan myös vuonna 2020. Tietokannasta oli valmisteilla uusi versio, joka oli määrä ottaa kokonaan käyttöön vuoden 2021 lopussa. Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/111 perustettiin siviili-ilmailun turvalaitteiden hyväksyntää koskeva EU:n järjestely eli ”EU Stamp” -merkintä, jota alettiin soveltaa 1. lokakuuta 2020. Asetuksella yhdenmukaistetaan ilmailun turvalaitteiden hyväksyntää, joka oli aiemmin kunkin jäsenvaltion vastuulla. Uusi järjestelmä perustuu käytössä olevaan ECAC:n yhteiseen arviointiprosessiin. Sen täytäntöönpano on edellyttänyt, että kaikki hyväksytyt ilmailun turvalaitteet sisällytetään tietokantaan ja ilmoitetaan siinä olevissa luetteloissa. Samasta tietokannasta on ladattavissa myös ”EU Stamp” -merkintä, joka on kiinnitettävä laitteisiin. Tämä uuden tietokannan osa otettiin käyttöön joulukuussa 2020. 3.Lastausta edeltävä lastitietojen ennakkoilmoitus (PLACI) Lentorahdin osalta komissio jatkoi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa valmisteluja lastausta edeltävien lastitietojen ennakkoilmoituksia (pre-loading advance cargo information, PLACI) koskevan analyysin ensimmäisen vaiheen toteuttamiseksi. Ensimmäinen vaihe sisältää posti- ja pikalähetyksiä koskevia vaatimuksia, ja se otettiin käyttöön 15. maaliskuuta 2021. Uusia säännöksiä sisällytettiin EU:n lainsäädäntöön sekä tullialalla että siviili-ilmailun turvaamisen alalla. Vaatimusten mukaan tavaroiden tuonnista unionin tullialueelle posti- tai pikarahtilähetyksissä vastaavien talouden toimijoiden on ilmoitettava sähköisesti (tuontivalvontajärjestelmän eli ICS2:n kautta) kutakin EU:hun lentoteitse saapuvaa lähetystä koskevat tiedot (tullille tehtävän saapumisen yleisilmoituksen 7+1 etukäteen ilmoitettavaa kohtaa) EU:n tullille, ja ne on analysoitava ensimmäisen saapumispaikan tullissa EU:ssa siviili-ilmailun turvaamiseksi. Samoja vaatimuksia aletaan soveltaa 1. maaliskuuta 2023 alkaen kaikkiin lentorahtilähetyksiin. PLACI-riskianalyysin tulos voi edellyttää erityisten lieventävien ilmailun turvaamista koskevien toimenpiteiden toteuttamista. Näitä toimenpiteitä voivat soveltaa EU:hun suuntautuvassa toimitusketjussa toimivat talouden toimijat (suoraan tai välillisesti, jolloin soveltajana ovat maapalvelujen tarjoajat ja/tai viime kädessä lentoliikenteenharjoittaja), ennen kuin lähetys lastataan EU:hun lähtevälle lennolle. Tällaiset toimet (sellaisina kuin ne on hyväksytty maailmanlaajuisesti ICAOssa ja Maailman tullijärjestössä) voivat koostua lisätietopyynnöistä, pyynnöistä suorittaa turvatarkastus suuririskisiä lähetyksiä koskevien vaatimusten mukaisesti tai siitä, että lähetyksen lastaaminen ilma-alukseen evätään. PLACI-vaatimuksia sovelletaan kaikkiin kolmannen maan toimipaikkoihin eri puolilla maailmaa, myös niihin toimipaikkoihin, joissa lentoyhtiöt ja rahtiliikenteen harjoittajat on vapautettu EU:n ACC3-ohjelmasta. Komissio järjesti marraskuussa 2020 yhteisen työpajan ilmailun turvaamisesta vastaavien viranomaisten ja kansallisten tulliviranomaisten kanssa edistääkseen EU:n PLACI-aloitteen sujuvaa täytäntöönpanoa edistävien toimien ymmärtämistä ja yhdenmukaistamista. Yhteistyötä tulliyhteisön kanssa jatkettiin myös kansainvälisesti ICAOn ja Maailman tullijärjestön puitteissa. KOLMAS OSA: KOKEILUT, TUTKIMUKSET JA UUDET ALOITTEET 1.Kokeilut Kokeilulla tarkoitetaan ilmailun turvaamista koskevassa EU:n lainsäädännössä sitä, että jäsenvaltio sopii komission kanssa korvaavansa tietyllä rajoitetulla ajanjaksolla jonkin lainsäädännössä tunnustetuista turvatarkastuksista käyttämällä keinoa tai menetelmää, jota ei ole tunnustettu, edellyttäen ettei tällainen kokeilu vaikuta kielteisesti yleiseen turvatasoon. Oikeudellisessa mielessä kokeilusta ei ole kyse silloin, kun jäsenvaltio tai jokin taho arvioi uutta turvatarkastusmenetelmää käyttämällä sitä yhden tai useamman lainsäädännössä vahvistetun menetelmän lisäksi. Vuoden 2020 aikana ei tehty tai aloitettu kokeiluja. 2.Tutkimukset, raportit ja konferenssit Fyysisten tapahtumien järjestäminen oli mahdotonta lähes koko vuoden 2020 ajan. Komissio järjesti kuitenkin tammikuussa 2020 ilmailun kyberturvallisuutta käsittelevän työryhmän ensimmäisen kokouksen virtuaalisesti. Työryhmä kokoaa yhteen ilmailun turvaamisesta ja verkko- ja tietoturvadirektiivin täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset sekä sidosryhmät. Komissio katsoo, että tällaisessa työryhmässä annetusta neuvonnasta sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamisesta voi olla merkittävää hyötyä ilmailun kyberturvallisuutta koskevan monitahoisen sääntely-ympäristön täytäntöönpanossa ja parantamisessa. On myös erittäin tärkeää varmistaa, että ilmailualan erityispiirteet otetaan huomioon, ja tarkastella, miten alakohtaiset ja horisontaaliset toimet voivat täydentää toisiaan. Samalla on kuitenkin vältettävä päällekkäisiä toimia ja kohtuuttoman rasitteen aiheuttamista hallinnoille ja toimialalle.

Komissio julkaisi joulukuussa 2020 liikenteen kyberturvallisuutta koskevan välineistön, jonka tavoitteena on lisätä tietoisuutta kyberriskeistä ja kyberhygieniasta sekä parantaa liikennealan varautumista. Välineistö sisältää suositeltavia käytäntöjä joidenkin sellaisten kyberuhkien lieventämiseksi, jotka saattavat vaikuttaa liikennealaan. Välineistössä on myös edistyneempi taso, joka sisältää liikennealan organisaatioiden turvallisuudesta ja kyberturvallisuudesta vastaavien ammattilaisten kannalta merkityksellistä tietoa. Edistyneellä tasolla annetaan ohjeita kyberuhkien tunnistamisesta, niiltä suojautumisesta, niiden havaitsemisesta ja niihin vastaamisesta. 3.Uudet aloitteet Ilmailun turvaamisessa käytettävien uusien tekniikoiden kehittämisessä edistyttiin jälleen. Erityisesti toteutettiin toimia havaitsemista koskevien standardien laatimiseksi turvalaitteita varten, jotta voidaan torjua uusia, erityisesti kemiallisiin aineisiin liittyviä uhkia. Tätä varten tehdään parhaillaan erinomaista yhteistyötä Yhdysvaltojen ja muiden kansainvälisten kumppanien kanssa. Covid-19-kriisi heikensi kuitenkin myös tätä yhteistyötä, koska toiminta edellyttää turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoa turvallisessa ympäristössä eikä fyysisiä tapaamisia ollut mahdollista järjestää. Komissio käynnisti vuonna 2020 keskustelun uudesta AVSEC-strategiasta, jonka tarkoituksena on pohtia strategista visiota ilmailun turvaamisen tulevaisuudesta. Strategiaa koskeva työ viivästyi covid-19-pandemian esiin nostamien painopisteiden vuoksi, mutta jatkui toden teolla vuonna 2021. Tähän sisältyvät riskiperusteiseen turvallisuuteen, turvallisuuskulttuuriin ja holistiseen lähestymistapaan, innovointiin ja ilmailun turvaamista koskeviin vaatimuksiin liittyvien eri työvirtojen panos. Komission tarkoituksena on saattaa työ päätökseen vuoden 2021 loppuun mennessä ja antaa ehdotuksia etenemistavasta mahdollisten konkreettisten toimien ja päätösten osalta. NELJÄS OSA: TOTEUTUNEET UHAT JA UHKANÄKYMÄT Myös viimeaikaisten kansainvälisten kehityssuuntien valossa kansainvälinen jihadistinen terrorismi on edelleen merkittävä uhka EU:lle, ja sitä on tarpeen seurata tarkasti. Vaikka terroristien rahoituslähteiden tukkimiseksi on toteutettu toimia maailmanlaajuisesti, terroristijärjestöillä on edelleen käytettävissään suuria käteisvarantoja toimintansa ja propagandansa rahoittamiseksi. Lentoliikenne on yhä mahdollinen terrorismin kohde, ja siihen voidaan puuttua esimerkiksi yrityksillä kaapata lentoyhtiöiden turvajärjestelmiä tai kehittää innovatiivisia keinoja räjähteiden kätkemiseksi. Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat jatkuvasti myös muita, varsinkin CBRN-iskuihin ja kemikaaleihin liittyviä mahdollisia uhkia. Sisäpiiriuhkiin ja sisäsyntyiseen terrorismiin on jatkossakin kiinnitettävä erityistä huomiota jatkuvan verkossa tapahtuvan radikalisoitumisen ja ulkomailta Eurooppaan palaavien vierastaistelijoiden vuoksi. Samaan aikaan huomio on kiinnittynyt muihin uhkiin ja hyökkäysten toteuttamistapoihin. Droonit luovat uusia mahdollisuuksia Euroopan taloudelle, ja valtaosa droonitoiminnasta on ja tulee olemaan laillista. Jos droonit kuitenkin päätyvät vääriin käsiin, erilaiset vihamieliset toimijat voivat käyttää niitä tarkkailuun, häiritä niiden avulla kriittisten infrastruktuurien toimintaa tai hyökätä arvokkaisiin kohteisiin. Tällainen drooniuhka todennäköisesti kasvaa, kun droonit tulevat yhä laajemmin saataville ja niistä tulee halvempia ja toimivampia. Komissio tukee jäsenvaltioita tällaisen väärinkäytön torjumisessa sekä lainsäädäntöä että ohjeita sisältävällä toimenpideyhdistelmällä. Komissio on toteuttanut konkreettisia toimia tällä alalla hyväksymällä 22. huhtikuuta 2021 sääntelykehyksen eurooppalaiselle automatisoidulle lennonohjausjärjestelmälle (U-Space) , jonka avulla viranomaisten olisi helpompi erottaa toisistaan yhteistyökykyiset ja yhteistyöhaluttomat, mahdollisesti vahingolliset droonit. Lisäksi asetuksessa (EU) 2019/945 edellytetään, että kuluttajakäyttöön ilman ennakkohyväksyntää tarkoitettuihin drooneihin on suunniteltava sisäänrakennettu toiminto, joka lähettää automaattisesti käyttäjän rekisteröintinumeron ja droonin sijainnin siten, että mobiililaitteet pystyvät vastaanottamaan ne. Tämän ansiosta valvontaviranomaiset ja droonin läheisyydessä oleva yleisö voivat saada nämä tiedot helposti (myös U-Space-ilmatilan ulkopuolella), mikä edistää ohjaajien vastuullista käyttäytymistä ja vähentää mahdollisuuksia käyttää näitä drooneja salatusti ja anonyymisti laittomiin tai vahingollisiin tarkoituksiin. Lisäksi komissio tukee viranomaisia, jotka käsittelevät yhteistyöhaluttomia drooneja, tukemalla erityyppisten ohjeaineistojen kehittämistä, rahoittamalla innovatiivisia droonientorjuntahankkeita ja ‑tutkimuksia sekä luomalla yhteyksiä vaikutuksen kohteena olevien eri alojen (muun muassa lainvalvonta, ilmailu, kriittinen infrastruktuuri, vankilat, tullit/rajat, henkilökohtainen suojelu ja joukkotapahtumat) ja muiden sidosryhmien välille. Komissio on myös käynnistänyt miehittämättömien ilma-alusten torjuntajärjestelmien testausta koskevan eurooppalaisen ohjelman. Aloitteen tavoitteena on edistää erilaisten droonientorjuntateknologioiden testaamiseen liittyvää koordinoitua EU:n lähestymistapaa. EASA julkaisi maaliskuussa 2021 komission tuella ohjeita, joiden tarkoituksena on auttaa lentoliikenteen toiminnanharjoittajia ja kansallisia viranomaisia hallitsemaan drooneihin liittyviä häiriöitä lentoasemilla ja niiden läheisyydessä. Yhteistyöhaluttomien droonien aiheuttaman uhan torjuminen on keskeinen osa droonistrategiaa 2.0, jonka komissio aikoo hyväksyä vuonna 2022. Komissio jatkoi yhdessä asiaan liittyvien virastojen kanssa kaikilla liikennealoilla, myös ilmailualalla, jatkuvaa vuoropuhelua uusista turvallisuusuhista, myös hybridiuhista, jäsenvaltioiden sekä ETA-sopimuksen sopimuspuolten, toimialan ja muiden sidosryhmien kanssa. Tarkoituksena on lisätä tietämystä näistä uhista ja valmiuksia reagoida niihin, jotta voidaan hallita riskejä tehokkaasti. Komissio jatkoi uusien uhkien, myös hybridiuhkien, säännöllistä seurantaa eri aloilla ilmailun turvaamisen (AVSEC) perustason mukauttamiseksi. Komissio jatkoi myös siviili-ilmailun korkeatasoista suojelemista laittomilta teoilta, mitä tuetaan komission ilmailun turvaamisen tarkastusjärjestelmällä, sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Kansainvälisissä yhteyksissä ja foorumeilla komissio antoi tukensa ICAOlle ja kolmansille maille ja teki niiden kanssa tiivistä yhteistyötä maailmanlaajuisen uhka- ja riskikuvan määrittämiseksi. Konfliktialueista varoittavan järjestelmän puitteissa tehtiin säännöllisesti yhteisiä riskinarviointeja EU:n ilmailun turvaamista koskevasta yhdennetystä turvariskien arvioinnista vastaavan ryhmän johdolla. Riskinarviointeihin kohdistui joitakin covid-19-pandemiasta aiheutuvia käytännön rajoitteita. Tämän toiminnan tavoitteena on jakaa oikea-aikaisesti tietoa konfliktialueilta aiheutuvien riskien arvioinnista. EU:n ilmailun turvaamista koskevasta yhdennetystä turvariskien arvioinnista vastaavan ryhmän tulokset tukevat päätöksentekoprosessia, joka koskee mahdollisia riskiä vähentäviä toimenpiteitä, myös EASAn konfliktialueista julkaisemia tiedotteita (Conflict Zone Information Bulletin, CZIB) tai muita EASAn tiedotteita. VIIDES OSA: KANSAINVÄLINEN VUOROPUHELU 1. Yleistä Komissio tekee yhteistyötä kansainvälisten elinten ja keskeisten kauppakumppaneiden kanssa ja osallistuu asiaan liittyviin kansainvälisiin kokouksiin, kuten ilmailun turvaamista käsittelevän ICAOn paneelin vuotuiseen kokoukseen. Komissio myös tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa EU:n kannanottojen koordinoinnin varmistamiseksi. Tiettyjen kolmansien maiden kanssa (mm. Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat, Kanada, Australia ja Singapore) käydään kahdenvälistä vuoropuhelua, jonka avulla komissio voi rakentaa vankkaa ymmärrystä ja korkeaa luottamuksen tasoa ilmailun turvaamiseen samalla tavalla suhtautuvien maiden kanssa. 2. Kansainväliset elimet EU osallistui aktiivisesti tarkkailijan roolissa ilmailun turvaamista käsittelevän ICAOn paneelin vuotuiseen kokoukseen (AVSECP/31), joka pidettiin Montrealissa 14.–17. joulukuuta 2020. EU julkaisi tiedonannon siitä, miten EU on pannut täytäntöön lastausta edeltävien lastitietojen ennakkoilmoituksia (PLACI) koskevan ohjelman. Paneelissa tarkasteltiin haasteita, joita lentoasemilla saattaa olla kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 17 tiettyjen määräysten täytäntöönpanossa covid-19-kriisin aikana. Tässä yhteydessä paneeli muistutti, että on tarpeen jatkaa toimialan auttamista turvatoimenpiteiden täytäntöönpanossa, ja korosti samalla, ettei ilmailun turvaamista saa vaarantaa. Yksi tärkeistä paneelin kokouksessa keskustelluista kysymyksistä koski covid-19-rokotteen kuljetukseen liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Paneelin lentorahdin turvaamista käsittelevä työryhmä laati asiasta ohjeita, jotka julkaistiin valtioille osoitetussa ICAOn kirjeessä ”Distribution of COVID-19 Vaccines and Air Cargo Security”. Näiden ICAOn ohjeiden tavoitteena on auttaa valtioita ja toimialaa soveltamaan ilmailun turvatoimenpiteitä ja helpottaa samalla rokotteiden sujuvaa kulkemista toimitusketjun läpi ja lopulliseen kohteeseen. Paneelia seurasi (virtuaalinen) turvallisuussymposiumi ”Improving security culture by connecting the dots”, jossa vuosi 2021 julistettiin ilmailun turvallisuuskulttuurin teemavuodeksi. 3. Kolmannet maat Komissio käy aktiivista kahden- ja monenvälistä vuoropuhelua ilmailun turvaamista koskevista kysymyksistä useiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa, tekee yhteistyötä tärkeiden asiakokonaisuuksien yhteydessä sekä koordinoi toimintaa maailmanlaajuisessa mittakaavassa. Esimerkiksi Yhdysvaltojen kanssa liikenneturvaa käsittelevän EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöryhmän tavoitteena on edistää yhteistyötä joillakin yhteisen edun mukaisilla aloilla. Työryhmä varmistaa yhden turvatarkastuksen järjestelyjen sekä vastavuoroisesti tunnustettujen EU:n ja Yhdysvaltojen rahti- ja postijärjestelyjen toiminnan. Näillä aloitteilla säästetään lentotoiminnan harjoittajilta aikaa ja rahaa ja yksinkertaistetaan toimintaa. Liikenneturvaa käsittelevän EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöryhmän 30. kokous järjestettiin 3. joulukuuta 2020 virtuaalisesti voimassa olleiden matkustusrajoitusten vuoksi. Kokouksessa keskusteltiin erityisesti covid-19-pandemian kehityksestä sekä ilmailun turvaamista koskevaan yhteistyöhön liittyvistä ajankohtaisista aiheista. Koska uhat ja riskit ovat maailmanlaajuisia, komissio, Yhdysvaltain liikenneturvavirasto (TSA) ja muut kumppanit neuvovat ja avustavat toisiaan toimien määrittämisessä ja koordinoinnissa. Tämä kattaa muun muassa mahdollisten lisätoimenpiteiden toteuttamisen tiettyjen uusien uhkien lieventämiseksi. Tällä lähestymistavalla varmistetaan, että toiminnanharjoittajiin ja matkustajiin kohdistuvat vaikutukset ovat mahdollisimman vähäisiä. EU:n lainsäädännön mukaisesti komissio on laatinut sopimuksia, joissa tunnustetaan, että tietyissä kolmansissa maissa tai tietyillä kolmansien maiden lentoasemilla sovellettavat turvavaatimukset vastaavat EU:n vaatimuksia, jotta edistetään ”yhden turvatarkastuksen” tavoitetta kaikilla EU:n ja tällaisten kolmansien maiden välisillä lennoilla. Vastaavuus ja yhden turvatarkastuksen periaate on tällä hetkellä tunnustettu muun muassa Yhdysvaltojen, Kanadan, Singaporen, Montenegron, Serbian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Israelin (vain ruumassa kuljetettava matkatavara) osalta. Komissio jatkaa yhden turvatarkastuksen järjestelyihin liittyvää yhteistyötä Israelin ja Japanin kanssa. Pandemian vuoksi edistyminen jäi kuitenkin vuonna 2020 vähäiseksi. EU:n ilmailun turvaamisen asiantuntijoiden on määrä tehdä tekninen käynti Israeliin, kun covid-19-tilanne sen sallii. Käynnin tavoitteena on arvioida matkustajien ja käsimatkatavaroiden turvatarkastuksia koskevien toimenpiteiden vastaavuutta Ben Gurionin lentoasemalla. Japanin kanssa komissio käy teknisiä keskusteluja, jotta voidaan ensimmäisenä toimena vertailla EU:n ja Japanin ilmailun turvaamiseen liittyvää lainsäädäntöä.