Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yrityspolitiikan alalla jäsenvaltioiden kanssa toteutetusta koordinoivasta toiminnasta /* KOM/99/0569 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA KERTOMUS YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA TIIVISTELMÄ 1. KOORDINOIVAN TOIMINNAN LUONNE 1.1. Johdanto 1.2. Koordinoivan toiminnan tausta 1.3. Koordinoivan toiminnan välineet 1.4. Koordinoivan toiminnan saavutusten luonne 2. KOORDINOIVA TOIMINTA 1: YRITYSTEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN 2.1. Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen 2.1.1. Pariisin foorumi: Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen 2.1.2. Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten toimintaympäristön osalta 2.2. BEST-ryhmän kertomus 2.3. Yritysten siirto 2.3.1. Lillen foorumi yritysten siirrosta 2.3.2. 2.3.2 Jäsenvaltioiden toimet yritysten siirron osalta 2.4. Yleinen arvio koordinoivan toiminnan 1 tuloksista 3. KOORDINOIVA TOIMINTA 2: YRITYSTEN TUKITOIMENPITEIDEN EDISTÄMINEN 3.1. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden edistäminen 3.1.1. Madridin foorumi aloittavien yritysten tukialoitteista 3.1.2. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden seurantaseminaarit 3.1.2.1. Koulutus ja tiedotus 3.1.2.2. Aloittavien yritysten rahoitus 3.1.2.3. Hautomot 3.1.3. Levitysstrategia 3.1.4. Parhaan toimintatavan tunnistamismenetelmä 3.1.5. Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden osalta 3.2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteet 3.2.1. Badenin foorumi kasvuvaiheessa oleville pk-yrityksille suunnatuista tukitoimenpiteistä 3.2.1.1. Koulutus: 3.2.1.2. Rahoitus 3.2.1.3. Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö 3.2.2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteiden seuranta 3.3. Tiedon laatu 3.4. Päätelmät 4. KOORDINOIVA TOIMINTA 3: TUKIPALVELUJEN NÄKYVYYDEN JA TEHOKKUUDEN LISÄÄMINEN 4.1. Tukipalvelujen näkyvyys ja tehokkuus 4.1.1. Dublinin foorumi tukipalvelujen näkyvyydestä ja tehokkuudesta 4.1.2. Tukipalvelujen näkyvyyteen ja tehokkuuteen liittyvä seuranta 4.2. Koordinoivien toimintojen nro 2 ja 3 tulosten yleinen arviointi 5. PÄÄTELMÄT JA TULEVAISUUDENNÄKYMIÄ 5.1. Tiivistelmä koordinoivan toiminnan saavutuksista 5.2. Koordinoivan toiminnan seuraava vaihe Liite 1 - KOORDINOIVAN TOIMINNAN TAPAHTUMAKALENTERI Liite 2 - Aloittavien yritysten avuksi - Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille KERTOMUS YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA TIIVISTELMÄ Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat usean vuoden ajan yhdessä komission kanssa toteuttaneet koordinoivan toiminnan ohjelmaa yrityspolitiikan alalla. Tässä kertomuksessa selostetaan työn tuloksia ja esille tulleita kysymyksiä. Kertomuksessa kiinnitetään huomiota eräisiin keskeisiin kysymyksiin, jotka liittyvät jäsenvaltioiden pyrkimyksiin auttaa yrityksiä, ja selostetaan, miten käytännön esimerkkejä hyvästä toimintatavasta on tuotu esille. Kertomuksesta selviää tärkeä johtopäätös, että jäsenvaltioiden suhtautumisessa yrityspolitiikkaan ja politiikan täytäntöönpanon käytännön näkökohtiin on tapahtunut merkittävää lähentymistä. Kertomuksessa osoitetaan siis se, miten ideat ovat vaikuttaneet toisiinsa ja miten prosessia voidaan vielä lisätä ja jatkaa. Koordinoivassa toiminnassa on käytetty erityistä metodologiaa, joka perustuu parhaiden toimintatapojen tunnistamiseen ja niiden vaihdon edistämiseen. Perustamissopimuksen 157 artiklaan pohjautuen koordinoivassa toiminnassa on kosketeltu yrityspolitiikan keskeisiä aiheita: yritysympäristön yksinkertaistamista, tehokkaiden tukitoimenpiteiden tarjoamista yrityksille sekä tarjottujen palvelujen näkyvyyttä ja käyttöä. Lisäksi siinä on lähestytty kyseisiä aiheita eri kehitysvaiheessa olevien yritysten näkökannalta: aloitusvaiheessa, kasvuvaiheessa ja siirtovaiheessa, jossa yritys siirtyy uusille omistajille. Kertomuksen ensimmäisessä osassa kerrotaan koordinoivan toiminnan alkuvaiheista osana Yhtenäisen ohjelman mukaista yrityspolitiikkaa. Myös koordinoivan toiminnan kehittymisen taustalla olevista syistä kerrotaan. Seuraavissa kolmessa osassa kuvaillaan toimintoja ja niiden konkreettisia tuloksia yksityiskohtaisesti. Yritysten perustamista helpottavan, lainsäädännöllistä ja hallinnollista uudistusta koskevan erityistoimen tunnistaminen johti siihen, että komissio antoi suosituksen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta. Vastaavasti yrityksen siirtoon liittyvien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten määräysten parantamiseen liittyvien toimenpiteiden ja siirtotilanteessa olevien yritysten avustamiseen liittyvien toimenpiteiden analysointi johti komission tiedonantoon pk-yritysten siirrosta. Tukitoimenpiteiden osalta yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa on auttanut tunnistamaan joukon hyviä toimintatapoja, joilla tuetaan aloittavia yrityksiä, ja parhaillaan tutkitaan samoja kysymyksiä kasvavien yritysten osalta. On selvää, että parannuksia tarvitaan sekä palvelujen tarjonnan yhdenmukaistamiseksi että tarjottujen palvelujen laadun parantamiseksi. Näiden tulosten levittämisessä käytetään julkaisuja ja elektronista foorumia, johon liittyy web-sivusto, jonka avulla pyritään aktivoimaan keskustelua tunnistetuista hyvistä toimintatavoista. Tarkoituksena on edistää keskustelua yritystukea tarjoavien ammattilaisten keskuudessa ja luoda yhä tarkempi perusta alan parhaiden toimintatapojen määrittämiselle. KERTOMUS YRITYSPOLITIIKAN ALALLA JÄSENVALTIOIDEN KANSSA TOTEUTETUSTA KOORDINOIVASTA TOIMINNASTA 1. Koordinoivan toiminnan luonne 1.1. Johdanto Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) yleisesti tunnustettu merkitys Euroopan talouden kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden lisääntymiselle johti Euroopan komission tekemään vuonna 1994 ehdotuksen Yhtenäisestä ohjelmasta pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi [1]. Yhtenäisen ohjelman tarkoituksena oli perustaa yhteinen kehys kaikille pk-yritysten hyväksi tehtäville toimille Euroopan unionissa ja sitä kautta saada kaikki pk-yritysten kehittämisessä mukana olevat osapuolet tiiviimpään yhteistyöhön ja toiminnan yhteensovittamiseen. [1] Integrated Programme in favour of SMEs and the Craft Sector, Communication from the Commission, COM (94) 207 final, 3.6.1994. Yhtenäinen ohjelma on selvästi saanut vaikutteita Valkoisesta kirjasta kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä [2], jossa on useita viittauksia yhteistyön tekemiseen jäsenvaltioiden kanssa pk-yrityspolitiikan alalla ja jossa hahmoteltiin integroidun lähestymistavan elementtejä. [2] Valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä: haasteet ja tiet 2000-luvulle. Komission valkoinen kirja, 1993. Sen jälkeen kun keskeinen pk-yrityspolitiikkaa koskeva asiakirja [3] oli esitelty Madridissa vuonna 1995 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, komissio valmisteli pk-yrityksiä varten kunnianhimoisemman politiikan [4], jossa vietiin pidemmälle vuoden 1994 tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia ja toivottiin yhtenäistä lähestymistapaa, jossa kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja yhteisön toimielimet kukin ryhtyisivät käytännön toimiin pk-yritysten ja sitä kautta kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. [3] Pienet ja keskisuuret yritykset - työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn voimaperäinen lähde Euroopan unionissa. Euroopan komission kertomus, 29.11.1995, asiakirja SEK (95) 2087. [4] Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi, komission tiedonanto. KOM (96) 329 lopullinen, 10.7.1996. Ehdottamalla yhtenäistä lähestymistapaa yrityspolitiikkaan komissio pyrki yhdistämään kolme aiemmin erillistä osa-aluetta. Nämä olivat yhteisön yrityspolitiikka sen suppeimmassa merkityksessä, muiden yhteisön politiikkojen (kuten rakennerahastojen, tutkimuksen ja teknisen kehittämisen sekä koulutuksen) pk-yrityksiin vaikuttavat osa-alueet ja eräät jäsenvaltioiden yrityspolitiikkojen piirteet. Kahta ensimmäistä osa-aluetta koskevat kertomukset löytyvät monivuotista ohjelmaa pk-yritysten hyväksi koskevasta arviointikertomuksesta [5] ja kertomuksesta pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta [6]. Kolmatta osa-aluetta, yrityspolitiikkaa koordinoivaa toimintaa jäsenvaltioiden kanssa, tarkastellaan tässä kertomuksessa. [5] Arviointikertomus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi. KOM (1999) 319 lopullinen, 29.06.1999. [6] Kertomus pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta. KOM (97) 610 lopullinen, 25.11.1997. Tässä kertomuksessa komissio siis selvittää, mitä edistymistä on tapahtunut koordinoivan toiminnan puitteissa. Kertomusta laadittaessa on kuultu jäsenvaltioita, erityisesti koordinoivan toiminnan ohjausryhmän jäsenten välityksellä. Jäsenvaltioille on myös annettu mahdollisuus tehdä huomautuksia asiakirjan varhaisempiin luonnoksiin. Komissio on kuitenkin vastuussa kertomuksen luonteesta ja sisällöstä, kuten yleensä on tapana. 1.2. Koordinoivan toiminnan tausta Koordinoiva toiminta perustuu perustamissopimuksen 157 artiklan 2 kohtaan (ent. 130 artiklan 2 kohta), jossa yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kehittämiseen liittyen sanotaan, että "jäsenvaltiot neuvottelevat keskenään yhteydessä komission kanssa ja sovittavat tarvittaessa yhteen toimintansa". Kohta jatkuu seuraavasti: "Komissio voi tehdä aiheellisia aloitteita tämän yhteensovittamisen edistämiseksi." Ehdotettua "koordinoivaa toimintaa" on tuettu useassa neuvoston päätöslauselmassa [7]. [7] Council Resolution on strengthening the competitiveness of enterprises, in particular SMEs and craft enterprises, and developing employment of 22nd November 1993; OJ C 326, 03.12.93, p. 1. Koordinoivan toiminnan perusajatuksena oli, että kilpailukyky lisääntyisi, jos jäsenvaltiot komission avustuksella lisäisivät toimiensa tehokkuutta erityisesti kohdistamalla ja lähentämällä toimenpiteitä paremmin yrityspolitiikan perinteisillä aloilla, eli yritysten lainsäädännöllisen ja hallinnollisen ympäristön parantamisen ja tukitoimenpiteiden tarjonnan aloilla. Tämä piti saavuttaa erityisellä lähestymistavalla, joka perustui parhaiden toimintatapojen tunnistamiseen ja niiden vaihdon edistämiseen. Suunnitelma oli tarkoitus toteuttaa järjestämällä laajamittaisia foorumeita, joiden avulla rohkaistaisiin kyseistä aihetta tuntevien erilaisten organisaatioiden ja yksittäisten henkilöiden osallistumista, sekä pitämällä jäsenvaltioiden ja liike-elämän edustajien muodostamien komiteoiden kokouksia. Kyseisten komiteoiden työryhmät voisivat työskennellä yksityiskohtien parissa, ja yhteisten kriteerien kehittämisvälineeksi ehdotettiin esikuva-analyysia (benchmarking). Yhteiset kriteerit voisivat puolestaan tarvittaessa muodostua komission suosituksiksi. Vuoden 1994 Yhtenäisessä ohjelmassa suunniteltiin koordinoivaa toimintaa liiketoiminnan kolmelle eri aikajaksolle kolmella laajalla politiikan alueella. Politiikan alueet, joista myöhemmin käytettiin nimeä yhtenäinen toiminta nro 1, 2 ja 3, olivat yritysten toimintaympäristön parantaminen, yritystoiminnan tukitoimenpiteiden edistäminen ja tukipalvelujen näkyvyyden lisääminen. Tunnistetut aikajaksot olivat aloitusvaihe ja varhaiskehitys, kasvuvaihe, ja yrityksen siirto seuraavalle sukupolvelle. Vuoden 1996 Yhtenäisessä ohjelmassa ehdotettiin, että silloisia puitteita kehitettäisiin keskittämällä toimet paremmin tietyille politiikan alueille: - rahoituksen saannin ja pääomamarkkinoille pääsyn helpottaminen - hallinnollinen yhteistyö - erityisesti yhtenäismarkkinoiden yhteydessä - yrityspalvelut (myös innovaatiotoiminnan alalla) - pk-yrityksille suunnatut toimet tutkimuksen alalla - pk-yritysten osallistuminen tietoyhteiskuntaan - pk-yrityksille tarjottava koulutus - yrittäjyys - pienet ja käsiteollisuusyritykset - kauppa. Alkuperäiset puitteet osoittautuivat kuitenkin hyvin kestäviksi, ja ne tarjosivat perustan jälkimmäisessä asiakirjassa mainittujen aiheiden järjestelmälliselle tutkimiselle. Yhtenäisen ohjelman kaksi versiota määrittelivät siten koordinoivan toiminnan perusmuodon. Ohjelman kuluessa myös politiikan muulla kehityksellä on ollut vaikutusta toteutettujen toimien luonteeseen ja laajuuteen. Ehkä merkittävimmän muutoksen aiheutti yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän task force -ryhmän (BEST) perustaminen Amsterdamissa 16.-17. kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksesta. BEST-ryhmän kertomus [8] esiteltiin Eurooppa-neuvostolle Cardiffissa kesäkuussa 1998. Annetut suositukset, jotka perustuivat ympäri Eurooppaa saatujen ideoiden ja käytäntöjen tutkimiseen, käsittelivät kysymyksiä sekä eurooppalaisella että jäsenvaltioiden tasolla. Siten ei ole yllättävää, että BEST-ryhmän kertomus tukeutuu suuresti koordinoivan toiminnan tuloksiin, erityisesti yritysympäristön osalta. BESTin jatko tulee myös läheisesti liittymään koordinoivaan toimintaan. Kuten jäljempänä selostetaan, yhä jatkuvassa koordinoivassa toiminnassa on jo voitu tunnistaa käytännön esimerkkejä BESTin edistämistä hyvistä toimintatavoista. Koordinoivan toiminnan erityispiirteillä on vastaavasti sijansa kertomuksen seurauksena laaditussa toimintaohjelmassa [9]. [8] Euroopan yhteisöt (1998). Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg. ISBN 92-828-3418-2. [9] Komission tiedonanto "Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen" KOM(1998) 550 lopullinen, 30.9.1998. 1.3. Koordinoivan toiminnan välineet Koordinoivan toiminnan suunnitteluvaiheessa pantiin suurta painoa ideoiden ja parhaiden toimintatapojen vaihdolle suurimittaisten foorumien avulla. Tarkoituksena oli, että foorumi, jonka puheenjohtajamaa järjestäisi 300-400 osanottajan konferenssina, toisi yhteen poliittiset johtajat, liike-elämän organisaatiot sekä kyseisen alan asiantuntijat ja ammattilaiset. Suunnitelmallisissa keskusteluissa ja yksityiskohtaisemmin kysymykseen perehtyvissä työpajoissa voitaisiin tarkentaa aihetta, tunnistaa yhteiset ongelmat ja tutkia esimerkkejä hyvistä toimintatavoista. Tämä työtapa onkin ollut kaiken koordinoivan toiminnan perustana. Koska erilaista kokemusta omaavien osallistujien suuri joukko väistämättä tuo esiin kysymyksiä laajalta alueelta, kunkin foorumin jälkeen on aina ollut tarpeen järjestää jokin muu toimi, jonka avulla on pyritty keskittymään foorumissa alunperin esillä olleiden aiheiden tarkasteluun. Nämä toimet ovat olleet erityyppisiä käsiteltävänä olevan aiheen laajuuden ja luonteen mukaan, mutta niiden kaikkien tarkoituksena on ollut jatkaa vastaavassa alustavassa foorumissa käytyä keskustelua. Yhtenäisessä ohjelmassa ehdotettuihin kolmeen koordinoivaan toimeen, jotka jakautuvat yritysten kehitysvaiheiden mukaisesti kolmeen osaan, liittyvien foorumien ja seminaarien ohjelma on esitetty seuraavassa: Foorumit: >TAULUKON PAIKKA> Seminaarit: >TAULUKON PAIKKA> Liitteessä 1 on esitetty samat tiedot taulukossa, jossa näkyvät kuhunkin kolmeen koordinoivaan toimeen ja liiketoiminnan kolmeen aikajaksoon liittyvät foorumit. Dublinin ja Lillen foorumit liittyvät useaan taulukon kohtaan. Ranskan viranomaisten yhdessä komission kanssa Pariisissa kesäkuussa 1995 järjestämän ensimmäisen foorumin, jossa käsiteltiin aloitusvaiheessa olevien yritysten toimintaympäristön parantamista, tapauksessa seuranta tapahtui edustajista koostuvan komitean (Yritysympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevä ryhmä) välityksellä. Komitea järjesti Pariisin foorumin jälkeen joukon kokouksia ja sai lopulta aikaan komission suosituksen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta [10], kuten jäljempänä on selostettu. Myös Lillessä helmikuussa 1997 pidetyn foorumin seurantaan sisältyi jäsenvaltioiden liike-elämän organisaatioiden edustajien osallistuminen yritysten siirtoa koskevan tiedonannon [11] muotoilemiseen. [10] Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5.6.1997, s. 29. [11] Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta, EYVL C 93, 28.3.1998, s. 2. Yritysten tukitoimenpiteisiin liittyviä kysymyksiä käsitelleiden foorumien tapauksessa tarvittiin toisenlainen lähestymistapa. Näitä foorumeita ovat olleet mm. Madridissa marraskuussa 1995 pidetty foorumi, jossa käsiteltiin aloitusvaiheen aloitteita, ja Baden bei Wienissä syyskuussa 1998 pidetty foorumi, jossa käsiteltiin kasvaville yrityksille suunnattuja toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden edustajista koostuva ohjausryhmä, jossa on myös eurooppalaisten liike-elämän organisaatioiden edustajia, on ollut vastuussa seurantavaiheesta. Ryhmä, joka on kokoontunut vähintään kahdesti vuodessa, on kuitenkin lähinnä ohjannut, suunnitellut ja koordinoinut työtä. Konkreettinen työ on tehty joko ohjausryhmän alakomiteoissa tai seminaareissa, jotka on kussakin tapauksessa järjestetty jonkin jäsenvaltion ja komission yhteistyönä. Kyseisiin seminaareihin osallistuminen on ollut rajoitetumpaa kuin foorumeihin osallistuminen, ja niissä on ollut vain noin 100 osanottajaa, mutta ne ovat myös olleet kohdistetumpia joko siten, että niissä on käsitelty tiettyä aihetta syvällisemmin, tai siten, että niissä on käsitelty aiheita, joita ei ollut ollut mahdollista ottaa mukaan vastaavan foorumin ohjelmaan. Ohjausryhmä on myös ollut vastuussa koordinoivan toiminnan kolmannen osa-alueen, tukipalvelujen näkyvyyden ja saatavuuden, seurannasta. Myös tällä alueella Dublinin foorumissa joulukuussa 1996 tunnistettujen kysymysten tarkempi tutkiminen on tapahtunut tukipalvelujen laatua ja sertifiointia käsitelleessä seminaarissa ja työryhmässä, johon on osallistunut kuuden jäsenvaltion edustajia. Sekä komissio että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet erilaisia toimenpiteitä koordinoiviin toimiin liittyvien kysymysten tuntemuksen parantamiseksi ja niiden ymmärtämiseksi sekä tulosten levittämiseksi. Toimenpiteisiin on kuulunut tiedon kerääminen tukitoimenpiteistä ja parhaista toimintatavoista, tiedonlevityksen kehittäminen Internetin avulla ja erityiskysymysten tutkiminen tilattujen tutkimusten avulla. Näitä lisätoimenpiteitä on selostettu kertomuksen seuraavissa osissa kunkin koordinoivan toimen tulosten yksityiskohtaisen esityksen yhteydessä. On kuitenkin tärkeää pitää mielessä koordinoivien toimien eroavaisuudet ja siitä johtuvat erot parhaiden toimintatapojen tunnistamisessa ja niiden käyttöönoton edistämisessä. Nämä erot ovat merkittävin syy siihen, että koordinoivien toimien foorumien seuranta on järjestetty eri tavoin. Lainsäädännöllisen ja hallinnollisen ympäristön tutkiminen merkitsee yleensä suhteellisen rajallisen ja jo melko hyvin tunnetun säädös- ja käytännejoukon tutkimista. Tässä tapauksessa tarkoituksena on lähinnä saada kansalliset viranomaiset muuttamaan kansallisia säädöksiä, ja muutosehdotukset on siten osoitettava kyseisille viranomaisille. Yritysten tukitoimenpiteiden osalta paino on enemmän erilaisissa paikallisissa toimintatavoissa, joita monentyyppiset elimet toteuttavat. Kansallisilla viranomaisilla on merkittävä koordinaattorin rooli, ja ne yleensä laativat tarpeelliset lainsäädännölliset ja toiminnalliset kehykset, mutta muut elimet yleensä toteuttavat nämä politiikat. Näillä muilla elimillä on usein oikeus toteuttaa omia aloitteita, ja yleensä ne toimivat huomattavan vapaasti ja mukauttavat kansallisen kehyksen paikallisiin olosuhteisiin. Sen vuoksi toimenpiteistä ja erityisesti tarjottujen palvelujen yksityiskohdista ei useinkaan ole hyviä tietoja. Edes kyseisten toimintojen määrittelystä ja luokittelusta ei ole sovittu. Kansallisilla viranomaisilla on selkeästi merkittävä rooli muutosten ja parannusten aikaansaamisessa, ja ne voivat saada aikaan järjestelmään liittyviä muutoksia, tarjota opastusta ja rahoitukseen liittyviä kannustimia sekä toteuttaa omia suoria toimenpiteitä. Mutta todellisten muutosten on kuitenkin lopulta tapahduttava operationaalisella tasolla. Monissa erilaisissa elimissä työskentelevien ammattilaisten on hyväksyttävä ja toteutettava muutokset. Parhaiden käytäntöjen tunnistamisen ja niiden levittämisen on oltava laaja-alaisempaa kuin lainsäädännön kohdalla ja sen on kosketettava laajempaa yleisöä. 1.4. Koordinoivan toiminnan saavutusten luonne Koordinoivan toiminnan yksityiskohtaiset tulokset esitellään jäljempänä. Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin selostaa tulosten yleispiirteitä. Parhaiden toimintatapojen tunnistaminen on koordinoivan toiminnan keskeinen osa. Yritysten lainsäädännöllisen ja hallinnollisen toimintaympäristön kohdalla tämä on yhdessä tapauksessa johtanut komission suositukseen [12] ja toisessa tapauksessa tiedonantoon [13]. Toisaalta yritysten tukitoimenpiteisiin liittyvät kysymykset ja toimintatavat eivät vielä ole johtaneet tällaiseen muodolliseen päätökseen. Kaikissa tapauksissa koordinoivissa toiminnoissa on tunnistettu erityisiä toimintatapoja, joita tutkitaan tarkemmin ja jotka otetaan mahdollisesti laajemmin käyttöön, jos niiden katsotaan parantavan yritysten yleistä toimintaympäristöä. [12] Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5.6.1997, s. 29. [13] Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta, EYVL C 93, 28.3.1998, s. 2. Hyvien toimintatapojen tunnistamiseen perustuvat muutokseen johtavat menetelmät ovat erilaiset kussakin kolmessa koordinoivassa toiminnassa. Kuten edellä jo on sanottu, kohdeyleisöt vaihtelevat kansallisista viranomaisista kentällä toimivien tukiorganisaatioiden asiantuntijoihin. Erot ovat tärkeitä, koska ne edellyttävät erilaisia levitysstrategioita. Tässä yhteydessä koordinoivan toiminnan oma monimuotoisuus ja joustavuus tulee merkittäväksi tekijäksi. Tavoitteena on muuttaa ja parantaa yritysten lainsäädännöllistä ja institutionaalista ympäristöä samalla kun täysin kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta ja hyväksytään hyvin erilaiset olosuhteet, jotka määrittävät paikallista ympäristöä, ja edistetään parhaiden eurooppalaisten toimintatapojen positiivista tavoittelua vastahakoisen ulkoiseen paineeseen mukautumisen sijaan. Tämä yleinen lähestymistapa voidaan helposti mukauttaa koordinoivien toimintojen erilaisiin olosuhteisiin, mutta se myös edellyttää huolellista etukäteen tapahtuvaa valmistelua. Onkin merkittävää, että koordinoivien toimintojen yleisesti tunnustettu saavutus on niiden merkittävä vaikutus Euroopan tasoiseen keskusteluun ja se, miten ne ovat auttaneet monia keskeisiä osallistujia kehittämään ideoita ja lähentämään mielipiteitään. Monissa yrityspolitiikan keskeisissä kysymyksissä vallitsee nykyisin Euroopan laajuinen yksimielisyys. Se on edellytyksenä toiminnallisella tasolla tapahtuville onnistuneille muutoksille. Kertomuksen seuraavissa osissa (osat 2-4) esitellään kunkin kolmen koordinovan toiminnan yksityiskohtaiset tulokset. 2. Koordinoiva toiminta 1: Yritysten toimintaympäristön parantaminen 2.1. Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen 2.1.1. Pariisin foorumi: Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen Koordinoivan toiminnan ohjelman ensimmäinen tapahtuma oli Pariisissa 19.-20. kesäkuuta 1995 järjestetty aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsitellyt foorumi. Sen järjestivät Ranskan valtio ja yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevä komitea. Foorumiin osallistui noin 300 kansallisten viranomaisten ja liike-elämän edustajaa, ja se sai korkean tason poliittista tukea jäsenvaltioiden hallituksilta. Näin suuren konferenssin ollessa kyseessä osallistuminen oli hyvin monimuotoista. Keskustelun yleinen sävy ja mainitut hyvät toimintatavat johtivat kuitenkin konferenssin seurannan järjestämiseen, joka tapahtui pääasiassa komitean toimesta. Huomion arvoista on myös se, että foorumi antoi tukea käsitykselle, jonka mukaan vasta aloittavilla ja toiminnan alkuvaiheessa olevilla pk-yrityksillä on erityisiä ja niille luonteenomaisia ongelmia, jotka vaativat omia ratkaisuja. Joukko komitean järjestämiä seminaareja ja kokouksia toimi foorumin seurantana ja teki mahdolliseksi tarkastella yksityiskohtaisemmin joitakin Pariisissa esille tulleita kysymyksiä. Keskusteluissa tuli esille seuraavia teemoja: - Mahdollisuudet hallinnollisen taakan poistamiseen parantamalla viranomaisten toiminnan tehokkuutta. Monissa jäsenvaltioissa eri viranomaisten toiminnan parempi koordinointi voisi auttaa välttämään ongelmia kuten moninkertaiset lupamenettelyt ja kyselyt. Myös viranomaisten hitautta tiedonsaantia ja lupia koskevissa pyynnöissä kritisoitiin. - Verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien vaikutus pk-yrityksiin sekä hallinnollisena taakkana, kun yritys tosiasiallisesti hoitaa hallintoa valtion puolesta, että kassavirtaan kohdistuvana tekijänä - erityisesti alv:n osalta. - Mahdollisuudet tietotekniikan tehokkaampaan käyttöön. - Jäsenvaltioiden merkittävästi toisistaan eroavat käytännöt niiden edellytysten osalta, joita yrityksiltä vaaditaan muuttuvaan (yleensä käsiteollisuusammatteja sisältävään) ammattiluetteloon pääsemiseksi; nämä erot liittyvät jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmissä oleviin eroihin. Seurannan aikana tunnistettiin myös monia esimerkkejä hyvistä toimintatavoista: ranskalainen Centres de formalités d'entreprise -järjestelmä on esimerkki tapauksesta, jossa yrityksen perustamista on helpotettu tekemällä mahdolliseksi täyttää kaikki muodollisuudet yhdessä paikassa. Samoin Ranskassa tapahtunutta edistystä yhden ainoan hallinnollisiin tarkoituksiin käytettävän tunnusnumeron käytössä pidettiin kiinnostavana osviittana muille valtioille. Verotuksen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan toimenpiteet alv:n hallinnoinnissa ovat antaneet rohkaisevia tuloksia eräissä tärkeissä kysymyksissä. Neuvonnan ja viranomaisten palveluystävällisyyden parantamiseksi toteutetut toimet auttoivat tekemään järjestelmästä enemmän pk-yritysten tarpeita vastaavan. Rekisteröintiä edellyttävän liikevaihdon suhteellisen korkea kynnys ja suhteellisen yksinkertainen alv:n palautusjärjestelmä ovat mahdollisia esikuvia muille järjestelmille. Tanskassa tietotekniikan käyttö rekisteröintimuodollisuuksissa ja vuosittaisten selvitysten antamisessa on rohkaissut niitä, jotka jo olivat tunnistaneet tämän ongelmakohdan. Perusteellisemmin kysymyksiä tutkimaan perustetun asiantuntijaryhmän työ huipentui komission suosituksen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta julkaisemiseen 22. huhtikuuta 1997. [14] [14] Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5.6.1997, s. 29. Suosituksessa todetaan aluksi, että lainsäädännölliset ja hallinnolliset taakat johtuvat pääosin jäsenvaltioiden lainsäädännöstä ja että toimia tarvitaan lähinnä jäsenvaltioiden tasolla. Jäsenvaltioissa koordinointia tarvitaan paitsi eri hallinnonalojen välillä myös keskusviranomaisten ja paikallisviranomaisten välillä. Ranskassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on erityiset pääministerin alaisuudessa toimivat ministeriöt, joiden tehtävänä on hoitaa kyseinen koordinointi. Siten näillä on paremmat mahdollisuudet saada aikaan uudistuksia, kuin muualla Euroopan unionissa olevilla neuvoa-antavilla komiteoilla. Suosituksessa kehotetaan sen vuoksi perustamaan erityinen ministeriö tai tarkoituksenmukaisen tasoinen yksikkö, jolla olisi toimivalta koordinoida yksinkertaistamispolitiikkaa ja -toimenpiteitä, sekä edistämään viranomaisten palvelualttiimpaa suhtautumista yrityksiin asianmukaisen koulutuksen ja tiedotuksen avulla. Lisäksi uusien säädösten vaikutukset olisi arvioitava paremmin, jotta saavutettaisiin sopiva tasapaino säädösten tavoitteiden ja toimintatapojen välillä. Arvioinnissa olisi tarvittaessa käytettävä yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviontijärjestelmiä ja kustannus-hyötyanalyysejä. Erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvien vaikutusten osalta suositellaan "ajattele ensin pieniä" -lähestymistapaa. Yksityiskohtaisemmalla tasolla on ehdotettu, että yritysten perustamismenettelyjä voitaisiin huomattavasti parantaa. Erään tutkimuksen [15] mukaan yritystoiminnan virallisen aloittamisen kustannukset vaihtelevat huomattavasti EU:n jäsenvaltioiden välillä ja riippuvat luonnollisesti myös valitusta oikeudellisesta muodosta. Kustannukset voivat olla jopa 2 000 euroa. [15] Logotech ''Etude comparative des dispositions legales et administratives necessaires pour la formation des PME dans six pays de l'Union europeenne'' Paris 1995. Tilanteen parantamiseksi on ehdotettu, että jäsenvaltiot - ottavat käyttöön yhden yritysten rekisteröintilomakkeen - perustavat keskitettyjä yhteyspisteitä, joihin rekisteröintilomakkeen voi jättää - ottavat käyttöön järjestelmän, jonka avulla viranomaiset voivat tunnistaa yritykset yhden ainoan tunnusnumeron perusteella - varmistavat, että eri virastot eivät vaadi ilmoittamaan samoja tietoja tai käytä tarpeettomia lomakkeita ja/tai yhteyspisteitä - tekevät yrityksille mahdolliseksi kieltäytyä antamasta pyydettyjä tietoja, jos tiedot ovat jo jonkin muun valtion viranomaisen hallussa - asettavat selviä määräaikoja yritysten pyyntöjen käsittelemiselle ja lupien myöntämiselle - ottavat tarvittaessa käyttöön järjestelmän, jossa luvan katsotaan olevan automaattisesti myönnetty, jos viranomaiset eivät ole vastanneet hakemukseen asetetussa määräajassa, ja - käyttävät mahdollisimman paljon tietotekniikkaa ja tietokantoja tietojen siirtoon ja toimitettujen tietojen varmistamiseen ja/tai viranomaisten väliseen tietojen vaihtoon. Myös suosituksen liitteessä on käsitelty lupamenettelyä, ja siinä on esitetty nopean menettelyn seitsemän pääperiaatetta. Lisäksi on ehdotettu toimenpiteitä, joilla lievennetään verotukseen, sosiaaliturvamaksuihin, ympäristöön ja tilastointiin liittyviä rasitteita yrityksen alkuvuosina. Ehdotukset ovat koskeneet mm. aloittavien yritysten ja niihin sijoittavien (erityisesti ns. business angels) verokohtelun parantamista, sosiaaliturvamaksujen pienentämistä, ilmoitusvelvollisuutta, tilastointivelvoitteita ja alv-järjestelmään liittyviä velvollisuuksia. Myös verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmien parempi yhteensovittaminen on mainittu. 2.1.2. Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten toimintaympäristön osalta Jäsenvaltioiden mukaan monissa suosituksessa esille tuoduissa kysymyksissä on tapahtunut huomattavia muutoksia. Esimerkiksi Ranskassa kansallinen keskustelu on johtanut merkittäviin uudistuksiin, joista ilmoitettiin 3. joulukuuta 1997 [16] ja joihin kuuluu noin 37 hallinnon yksinkertaistamistoimenpidettä. Monet uudistukset ovat komission suosituksen mukaisia. Niihin kuuluu rekisteröinnin nopeuttaminen (ks. laatikko 1), lomakkeiden yksinkertaistaminen ja vaadittujen tietojen vähentäminen, viranomaisten välisen koordinoinnin parantaminen ja virallisten asiakirjojen sähköisen toimittamisen helpottaminen. Tilanne on vastaava Yhdistyneessä kuningaskunnassa (ks. laatikko 2). [16] ''Premières mesures de simplification administrative pour les PME'', pääministerin esitys valtioneuvostolle, 3.12.1997. Koordinoiva toimi 1 Laatikko 1 Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen ja yksinkertaistaminen Ranskassa Ranskassa yritysten aloittamiseen liittyviä menettelyjä on merkittävästi yksinkertaistettu. On perustettu "Centres de formalités d'entreprises" -keskuksia, jotka toimivat yrityksen perustamista haluavien keskitettynä yhteyspisteenä. Myös vaadittuja menettelyjä on selvästi parannettu. Rekisteröintiä varten on nyt täytettävä vain yksi, yhden sivun mittainen lomake. Käytössä on myös vain yksi tunnusnumero. Sähköiset järjestelmät tekevät menettelystä koko ajan helpommin käsiteltävän ja muodollisuudet voidaan nyt täyttää yhdessä päivässä. Yksinkertaistamistoimenpiteiden edistymistä koskevia tietoja on saatavilla Internetissä [17]. [17] www.pme-commerce-artisanat.gouv.fr/chantiers/simp/index.htm Tanskan viranomaiset ovat vieneet Internetin käytön vielä pidemmälle. Kaikki valtiolle tehtäviä ilmoituksia varten tarvittavat lomakkeet löytyvät nyt yhdestä sivustosta [18]. Monet lomakkeet ovat interaktiivisia, ja niiden avulla tiedot voidaan toimittaa suoraan valtiolle. Myös maksut voidaan suorittaa verkossa. Sitä varten on perustettu yksi sähköinen yhteyskohta. Suomessa on käynnissä vastaavia pilottihankkeita. [18] www.indberetning.dk Koordinoivan toiminnan välitön vaikutus näkyy selvemmin Itävallassa. Ensimmäistä foorumia seurasi aktiivinen tiedotuskampanja, jossa liike-elämän organisaatioille ja julkisille elimille tiedotettiin esille tulleista kysymyksistä ja laitettiin niitä koskevaa tietoa Internetiin. Monien muiden toimien ohessa on perustettu sähköinen yritysten keskusrekisteri, keskitetyn neuvontapisteen -periaatteen (first stop shop) soveltaminen on suunnitteilla ja pienet yritykset (alle 20 työntekijää) on vapautettu tilastointi- ja ilmoitusvelvollisuudesta. Ruotsissa Pariisin foorumin keskustelut antoivat lisäpontta kansalliseen keskusteluun, joka vuorostaan johti toimenpidehankkeisiin, kuten yhden rekisteröintilomakkeen käyttöönottoon ja vain yhdessä paikassa tehtävään rekisteröintiin. Virallinen vaikutuksia tutkiva yksikkö nimeltä Simplex tekee ehdotetun lainsäädännön vaikutusanalyyseja ja työskentelee määrältään vähäisemmän, oikeudenmukaisemman ja helpommin ymmärrettävän lainsäädännön puolesta. Lisäksi vuosittain tehdään tutkimus säännöllisessä yhteydessä tärkeimpiin julkisiin virastoihin olevista pk-yrityksistä. Tutkimuksen tarkoituksena on hallinnon ja yritysyhteisön välisten yhteyksien parantaminen. Espanja ilmoittaa toteuttavansa erittäin aktiivista tiedotuskampanjaa, jossa liike-elämän organisaatioita hyödynnetään systemaattisesti. Hallitustasolla Pariisin foorumi on auttanut keskittämään pohdintaa julkishallinnon yleiseen suhtautumiseen pk-yrityksiin ja erityisesti hallinnollisten menettelyjen raskauteen. Tällä hetkellä toteutetaan suunnitelmaa pk-yritysten kilpailukyvyn lisäämisestä joustavuuden ja lainsäädännön yksinkertaistamisen avulla [19], ja keskitettyjen yhteyspisteiden [20] avaaminen vähentää huomattavasti yrittäjän vaikeuksia yritystä perustettaessa. Muu kuin osakeyhtiö on mahdollista perustaa yhdessä päivässä. Yhtiöiden osalta menettelyjen määrää on vähennetty 17:stä 15:een, ja perustamiseen kuluvaa aika 81:sta 25:een päivään. [19] Plan de Agilizacion y Simplificacion Normativa para la Competitividad de la PYME. [20] Ventanillas Unicas Empresariales. Koordinoiva toiminta 1 Laatikko 2 Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan suosituksen seuranta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Kesäkuussa 1998 kabinettiministeriön parempaa lainsäädäntöä käsittelevä yksikkö (Better Regulation Unit) (nykyinen sääntelyn vaikutuksia käsittelevä Regulatory Impact Unit) tutki järjestelmällisesti maan vastauksen komission suositukseen aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta. Kutakin suositusta verrattiin tuolloisiin käytäntöihin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallintoelinten työohjelmiin. Tutkimuksessa todettiin, että melkein kaikki suositukset ovat toteutuneet Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tutkimuksen jälkeen alkuperäistä uudistusprosessia on jatkettu. Esimerkiksi huhtikuussa 1999 perustettiin organisaatio, joka ainoana hoitaa vero- ja kansaneläkemaksuja. Tämän seurauksena työntekijöiden vero- ja eläkemaksujen käsittely helpottuu ja annettavat opastus- ja tukipalvelut yhtenäistyvät. Avoimuuden ja saatavan palautteen lisäämiseksi yksikön työtä esitellään web-sivustolla [21]. [21] www.open.gov.uk/co/bru/bruhome.htm Belgiassa lähestymistavaksi on valittu pääministerin alaisen hallinnon yksinkertaistamisesta vastaavan viraston perustaminen. [22] Sen lisäksi, että virasto on yleisesti vastuussa hallinnon yksinkertaistamisesta ja sellaisen järjestelmän luomisesta, jolla arvioidaan sääntelyn vaikutukset pk-yrityksiin, sen tehtäviin kuuluu myös muodollisuuksien täyttämiseen käytettävän sähköisen järjestelmän luominen. [22] Arrêté royal du 23 décembre 1998 relatif à L'Agence pour la simplification administrative (MB 8.1.99) Koordinoiva toiminta 1 Laatikko 3 Aloittavien yritysten toimintaympäristön parantaminen ja yksinkertaistaminen Portugalissa Portugalissa on useiden valtion ministeriöiden ja virastojen merkittävillä koordinointiponnisteluilla saatu aikaan CFE-verkon (Centro de Formalidades das Empresas) perustaminen. Vuonna 1997 toimintansa aloittanut CFE-verkko on perustamismuodollisuuksissa avustava neuvontakeskus, jolla on viisi alueellista toimistoa (suunnitteilla on vielä kahden perustaminen). Ennen keskuksen perustamista yritystä rekisteröitäessä oli käytävä kuudessa eri virastossa; rekisteröintiin kuluva aika on nyt vähentynyt 4-6 kuukaudesta 2-3 viikkoon. Muita hallinnollisia menettelyjä on yksinkertaistettu ja virallisten lomakkeiden määrää vähennetty. Käytössä on vain kaksi yritystunnusta. Uutta tietotekniikkaa käytetään nopeuttamaan menettelyjä, ja palvelua on kehitetty uudenlaisen asiakasystävällisen ajattelutavan suuntaan. CFE-verkko on ollut menestyksekäs, ja käsiteltyjen tapausten määrä on nopeasti kasvanut. Verkon esikuvana on ollut Ranskan Centres de formalités d'entreprise -keskusten järjestelmä, jota on mukautettu paikallisiin olosuhteisiin. 2.2. BEST-ryhmän kertomus Myös yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän task force -ryhmän kertomus [23] on ollut merkittävä ulkoinen sysäys yrityksiin vaikuttavan lainsäädännön ja hallinnollisten määräysten muuttamiseksi. Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksesta komissio perusti ryhmän, joka koostui kaikista jäsenvaltioista peräisin olevista asiantuntijoista. Se tarkasteli yritysten tilannetta kaikkialla Euroopan unionissa ja teki 19 pääasiallista suositusta, joita täydentää noin 160 yksityiskohtaisempaa suositusta. Kertomus kattaa sekä lainsäädännöllisen ja hallinnollisen ympäristön että pk-yritysten tukitoimenpiteet. BEST-kertomuksessa todettiin, että Euroopassa vallitsee ilmeinen yhteisymmärrys pk-yritysten tilanteen parantamiseksi tarvittavista toimenpiteistä. Itse asiassa monet BEST-ryhmän esille tuomat kysymykset ovat samansuuntaisia koordinoivan toiminnan yhteydessä tunnistettujen kysymysten kanssa. [23] Euroopan yhteisöt (1998). Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus. Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg. ISBN 92-828-3418-2. BEST-ryhmän työtä ja sen seurantaa on esitelty toisessa yhteydessä [24]. Tässä on tarpeen todeta vain muutamia seikkoja. BEST-kertomus sai hyvän vastaanoton Cardiffin Eurooppa-neuvostossa ja sen jälkeen myös yrityspolitiikkaan liittyviltä laajemmilta piireiltä. Siten se osaltaan toi esille kysymyksiä, joita koordinoivan toiminnan oli tarkoitus käsitellä. BEST-kertomuksen seurannan, joka tapahtuu neuvoston 29. huhtikuuta 1999 hyväksymän toimintasuunnitelman [25] muodossa, suunnitellaan läheisesti liittyvän koordinoivaan toimintaan jäsenvaltioiden ja komission laajemman toiminnan yhteydessä. BEST-ryhmän työn luonne ja laatu on kuitenkin ainakin toistaiseksi poistanut tarpeen järjestää foorumi, jossa käsiteltäisiin kasvavien yritysten lainsäädännöllistä ja hallinnollista ympäristöä. Toisaalta neuvoston päätelmissä suunnitellaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevien säännöllisten kertomusten laatimista. Kyseiset kertomukset tulevat olemaan alalla tapahtuvan kehityksen merkittävä tiedonlähde. [24] Komission tiedonanto "Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen", KOM (1998) 550 lopullinen, 30.9.1998. [25] Toimintasuunnitelma yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämiseksi, teollisuusneuvoston päätelmät, 29.4.1999. 2.3. Yritysten siirto 2.3.1. Lillen foorumi yritysten siirrosta Helmikuussa 1997 Lillessä järjestetyssä foorumissa sekä käsiteltiin yritysten siirtoon toiselle sukupolvelle liittyvää lainsäädännöllistä ja hallinnollista ympäristöä että tarkasteltiin eräitä tässä tilanteessa olevien yrittäjien tukitoimenpiteitä. Komissio oli jo jonkin verran työskennellyt tämän ongelman parissa ja kiinnittänyt huomiota eri puolilla Eurooppaa oleviin arviolta 1,5 miljoonaan työpaikkaan, jotka olivat vaarassa hävitä yrityksen omistajuuden luovuttamiseen (esimerkiksi eläkkeelle siirtymisen yhteydessä) liittyvien ongelmien takia. Työn seurauksena komissio oli antanut asiaa koskevan suosituksen [26] vuonna 1994. Euroopan pk-yritysten seurantakeskus oli tarjonnut lisätietoja ilmiön taloudellisista vaikutuksista vuonna 1996 julkaistussa kertomuksessaan [27]. [26] Commission Recommendation on the Transfer of SMEs of 7th December 1994; OJ L 385 of 31.12.94, p. 14. [27] The European Observatory on SMEs, Fourth Annual Report 1996, section 6, European Network for SME Research, Zoetermeer, the Netherlands. Kysymysten tarkastelua jatkettiin Lillessä, ja jäsenvaltioissa tapahtunutta kehitystä koskevien tietojen keruu johti komission tiedonantoon [28], jossa tuotiin esille seuraavat aiheet: [28] Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta, EYVL C 93, 28.3.1998, s. 2. - yritysten siirtoon vaikuttavat oikeudelliset seikat, mukaan luettuina asiaankuuluvat oikeudelliset muodot ja menettelyt (henkilöyhtiön muuttaminen osakeyhtiöksi ja päin vastoin, yksinkertaistettu julkinen osakeyhtiö), yrityksen jatkuvuuden vahvistaminen oikeusperiaatteena ja yksinkertaistettujen kirjanpitomenettelyjen käyttöönotto - yritysten siirtoon liittyvät verotukselliset kysymykset, mukaan luettuina perintö- tai lahjaverojen vaikutusten vähentäminen, kaksinkertainen verotus ja yritysmuodon muuttamisen verotus sekä omistuksen siirto kolmansille osapuolille tai työntekijöille - yritysten siirtoon vaikuttavat tukitoimenpiteet, mukaan luettuina rahoituslaitosten ja yritysten tukiorganisaatioiden parempi toiminta kyseisessä tilanteessa, erityisesti parempi tiedottaminen ja neuvonta sekä tarvittaessa koulutus. 2.3.2. Jäsenvaltioiden toimet yritysten siirron osalta Komissio on huomannut tällä alalla tapahtuneen merkittävää edistymistä foorumin jälkeen. Kyseessä on ala, jolla jäsenvaltioiden käytännöt ovat olleet huomattavan erilaisia ja jolla on opittu paljon tutkimalla muiden toimintaa. Myös Ruotsin teknisen ja teollisen kehityksen virasto (NUTEK), joka osallistui aktiivisesti Lillen foorumiin, on ollut hyvin aktiivinen seurannan järjestämisessä. Se on aloittanut laajan kansallisen keskustelun asiantuntijoiden ja liike-elämän organisaatioiden keskuudessa. Heinäkuussa 1998 NUTEK julkaisi kirjan Ägarskiften i företag [29], joka sisältää tietoa Ruotsin tilanteesta, neuvoja yrityksen onnistuneeseen siirtoon ja esimerkkejä menestystarinoista. NUTEK on lisäksi tehnyt ehdotuksia lainsäädännön muuttamisesta. Ehdotukset ovat parhaillaan Ruotsin hallituksen käsittelyssä. [29] S-E Johansson och M. Falk. 'Ägarskiften i företag', NUTEK och Ekerlinds Förlag, Stockholm, (ISBN 91-88595-18-8). Itävallassa aihe on herättänyt erityistä mielenkiintoa hallituksessa, mikä on johtanut tilanteen analysoimiseen kansallisella tasolla yhdessä liike-elämän organisaatioiden kanssa. Aiheesta on äskettäin julkaistu raportti [30], ja monien yritysten odotetaan saavan huomattavia helpotuksia perintö- ja lahjaverotuksen osalta, minkä lisäksi muiden vaatimusten täyttämiseen annetaan enemmän aikaa. Samanaikaisesti kauppakamarit ovat luoneet yksinkertaisen Internet-järjestelmän, jonka avulla eläkkeelle jäävät ja mahdolliset aloittavat yrittäjät saavat yhteyden toisiinsa. Samanlainen järjestelmä toimii Tanskassa, jossa alueelliset tiedotuskeskukset käyttävät potentiaalisia yritysten ostajia ja myyjiä sisältävää tietokantaa osana yritysten siirtoon liittyvää tiedotuskampanjaa. [30] Institut fur Gewerbe-und Handwerksforschung 'Enquete über Unternehmensnachfolge bei KMU' Vienna 1999. Koordinoiva toiminta 1, 2 & 3 Laatikko 4 Yrityksen siirron helpottaminen Espanjassa Kysymys on erittäin tärkeä Espanjassa, jossa perheyrityksillä on suuri painoarvo elinkeinorakenteessa. Siellä on siirron helpottamiseksi toteutettu suoria toimenpiteitä verotuksen alalla ja merkittävästi pienennetty perintö- ja lahjaveroa. Verorasitusta on vähennetty 95 prosentilla puolison tai jälkeläisten perimien yksittäisten yritysten tai yritysten osakkeiden osalta. Välillisesti myös yritysten omistajuuden muutosta koskevien säädösten uudistaminen ja riskipääomaa koskeva uusi laki [31] ovat helpottaneet yritystoiminnan jatkuvuutta. [31] Laki 1/1999, de Entidades de Capital-Riesgo y de sus Sociedades Gestoras. 2.4. Yleinen arvio koordinoivan toiminnan 1 tuloksista Jäsenvaltioiden kertomuksista voidaan päätellä, että ensimmäisen koordinoivan toiminnan puitteissa järjestetyissä foorumeissa esille tulleissa kysymyksissä on selvästi tapahtunut edistymistä. Koordinoivan toiminnan luonteeseen kuuluu, että se toimii kentällä tapahtuvan muutoksen avulla. Merkittävää on, että siitä riippumatta, missä kansallisen lainsäädännön muutoksiin on ensin ryhdytty, useimmat jäsenvaltiot näyttävät kuitenkin kulkevan samaan suuntaan, ja että on syntymässä Euroopan laajuinen yksimielisyys yrityksiä koskevan lainsäädännön tarpeellisista osista. Koordinoiva toiminta on sekä vaikuttanut tämän yksimielisyyden syntymiseen että muotoillut jotkin sen keskeisistä elementeistä. Se on myös tehnyt mahdolliseksi kehityksen dokumentoinnin. Tämä ei tarkoita sitä, etteikö lisää muutoksia tarvittaisi. Oikeaan suuntaan liikkuminen ei vielä tarkoita päämäärän saavuttamista, ja erityisesti on huomattava, että koordinoiva toiminta ei välttämättä johda täysin yhdenmukaiseen yritysympäristöön kaikkialla Euroopassa. Muutokset ovat kuitenkin rohkaisevia, ja koordinoivalla toiminnalla, joka tulee suurelta osin tapahtumaan BEST-toimintasuunnitelman puitteissa, on luja perusta, mille rakentaa. 3. Koordinoiva toiminta 2: Yritysten tukitoimenpiteiden edistäminen 3.1. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden edistäminen 3.1.1. Madridin foorumi aloittavien yritysten tukialoitteista Aloitusvaiheen yrityksille tarkoitettujen tukitoimenpiteiden koordinoiva toiminta aloitettiin Madridin foorumissa 16.-17. marraskuuta 1995. Komission ja puheenjohtajavaltiona toimineen Espanjan yhteisesti järjestämällä tapahtumalla oli laaja yleisö, johon kuului monia poliittisia johtajia, liike-elämän organisaatioita ja yritysten tukipalvelujen tarjoajia. Tarkoituksena oli vahvistaa aloitusvaiheen ja varhaisen kehitysvaiheen pk-yritysten avuksi suunniteltujen toimenpiteiden tehokkuutta ja yhtenäisyyttä. Komission edustaja muistutti foorumin osanottajia avauspuheessaan, että kyseisillä toimenpiteillä voi olla huomattava vaikutus uusien yritysten selviämismahdollisuuksiin. Seuraavissa puheenvuoroissa yhdyttiin tähän käsitykseen, ja siten foorumin ensimmäinen merkittävä päätelmä oli yksimielisyys aloittavien yritysten tukipolitiikan ja tukitoimien jatkuvasta tärkeydestä. Foorumin toimintaa helpotti jäsenvaltioiden lausuntojen perusteella tilaisuutta varten laadittu asiakirja. "The European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises" lueteltiin kaikkien jäsenvaltioiden toteuttamia tukitoimenpiteitä, ja vaikka se ei pyrkinytkään olemaan täysin kattava, se oli kuitenkin ensimmäinen askel pyrkimyksissä tarjota luotettavaa tietoa tukitoimenpiteiden vertailemiseksi eri maissa. Foorumissa nousi esille joukko teemoja. Näitä olivat esimerkiksi: - tarve jatkaa pyrkimyksiä pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi - kulttuuri- ja koulutustekijöiden merkitys yrityshengen edistämisessä - tarve yksinkertaistaa tukiohjelmia saatavilla olevien toimien suuren määrän ja monimutkaisuuden vuoksi - tarve räätälöidä tukiohjelmat yrityksen kehitysvaiheen mukaan - alan julkisen ja yksityisen tarjonnan tasapainon tarve - tarve edistää verkottumista sekä yritysten välillä että tukiorganisaatioiden välillä - tietotekniikan tarjoamat mahdollisuudet, mutta myös henkilökohtaisen palvelun jatkuva merkittävyys - mahdollisuudet parantaa aloittavien yritysten kannustamiseen tarkoitettujen toimenpiteiden arviointimenetelmiä. Madridin foorumin päätelmissä tunnistetut aiheet koskevat ilmeisen laajaa aluetta, ja vaikka kolmessa työryhmässä tehtiinkin yksityiskohtaisempia suosituksia, Madridin foorumin tärkeimpänä tuloksena voidaan kuitenkin jälkikäteen arvioiden pitää suunnan näyttämistä tulevalle työlle. Erityisesti työryhmissä käydyt keskustelut koulutukseen ja tiedotukseen, rahoituksen saantiin ja tukirakenteisiin liittyvistä toimenpiteistä johtivat näihin aiheisiin keskittyvien seurantaseminaarien järjestämiseen. Lisäksi monet tehdyistä suosituksista ovat vaikuttaneet komission toteuttamiin tukivälineisiin. Esimerkiksi Internetiin perustuvat välineet, jotka komissio loi tarjouspyynnön jälkeen, tekevät mahdolliseksi yritysten tukiorganisaatioiden sähköisen verkottumisen keskusteluryhmiin perustuvan järjestelmän avulla. Sen on tarkoitus olla ensimmäinen vaihe kohti sähköisessä muodossa keskeytymättömästi toimivaa foorumia, jossa esitellään parhaita toimintatapoja, mikä oli Madridin foorumin yhden työryhmän suositus. 3.1.2. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden seurantaseminaarit Koordinoivan toiminnan ohjausryhmässä jäsenvaltioiden kanssa käydyt seurantaa koskevat keskustelut johtivat sellaisen ohjelman määrittämiseen, jonka tarkoituksena on tuottaa joukko erityisiä esimerkkejä Madridissa käsiteltyihin aiheisiin liittyvistä hyvistä toimintatavoista. Tämän katsottiin parhaiten toteutuvan järjestämällä tiettyihin aiheisiin keskittyviä pienempiä seminaareja. Jonkin jäsenvaltion isännöimissä seminaareissa pyrittäisiin osallistujien määrää rajoittamalla pääsemään todelliseen keskusteluun, ja osallistujista suuri osa olisi toimintaa harjoittavia asiantuntijoita. Vuonna 1998 järjestettiin kolme hyvin tuotteliasta seminaaria. Ensimmäinen näistä oli toukokuussa Tukholmassa yhdessä Ruotsin viranomaisten kanssa järjestetty seminaari aloittaville yrityksille tarjottavasta koulutuksesta. Sitä seurasi kesäkuussa Madridissa yhdessä Espanjan viranomaisten kanssa järjestetty seminaari aloittavien yritysten rahoitukseen liityvistä kysymyksistä. Viimeinen oli yhdessä Suomen viranomaisten kanssa marraskuussa 1998 Helsingissä pidetty seminaari innovatiivisten yritysten tukemisesta hautomojen avulla. Kaikissa näissä seminaareissa ei ainoastaan päästy yksimielisyyteen niistä merkittävistä osatekijöistä, jotka ovat välttämättömiä aloittaville yrityksille tehokasta tukea tarjoavalle ohjelmalle, vaan useimmiten oli lisäksi mahdollista tunnistaa erityisiä tapauksia, joita voitaisiin käyttää konkreettisina esimerkkeinä hyvistä toimintatavoista. Hyviin toimintatapoihin liittyvää tietoa on julkaistu kustakin seminaarista tehdyssä raportissa, jota on levitetty jäsenvaltioissa. Lisäksi on tunnistettu noin 20 erityistapausta, jotka muodostavat perustan laajemmalle levityskampanjalle. Kyseiset tapaukset liittyvät seuraavassa lueteltuihin aiheisiin, joiden kohdalla on mainittu vastaava hyvä toimintatapa. 3.1.2.1. Koulutus ja tiedotus >TAULUKON PAIKKA> 3.1.2.2. Aloittavien yritysten rahoitus >TAULUKON PAIKKA> 3.1.2.3. Hautomot >TAULUKON PAIKKA> 3.1.3. Levitysstrategia Liitteessä 2 on lisätietoa näistä esimerkeistä lyhyen kuvauksen muodossa. Se on julkaisu, joka on suunnattu liikeyritysten tukitoimintaa harjoittaville ammattilaisille. Julkaisussa on kerrottu lähteet, joista saa kutakin tapausta koskevia lisätietoja, mutta sen on myös tarkoitus olla osa laajempaa levityskampanjaa, jossa pyritään hyödyntämään nykyaikaisen tietotekniikan tarjoamat mahdollisuudet. Alkuvaiheen tavoitteena on Internet-sivuston käyttäminen sekä seminaareissa tunnistettujen tapausten tekemiseksi laajalti tunnetuiksi että lisätietojen tarjoamisessa. Kunkin tapauksen yhteydessä annetaan siten näytöllä olevan lyhyen kuvauksen lisäksi linkkejä seminaarin tuloksena tehdyn raportin tiettyyn osaan, jossa tapaus on esitelty yksityiskohtaisemmin, ja muihin sivustoihin, joihin aina kuin mahdollista sisältyy myös kyseisen organisaation Internet-sivusto. Laatikossa 5 on esimerkki yhdestä tällaisesta toimintatavasta, joka alkujaan esiteltiin Tukholman seminaarissa, jossa käsiteltiin aloittaville yrityksille tarjottavaa koulutusta ja tietoa. Pitkällä ajalla tarkoituksena on luoda Internet-yhteisö, jonka jäseninä alkuvaiheessa ovat koordinoivan toiminnan foorumeihin osallistuneet, mutta myöhemmin yritysten tukiorganisaatiot yleisemmin. Yhteisöä kannustetaan muodostamaan eräänlainen jatkuva, sähköisessä muodossa toimiva foorumi. Prosessi alkaa joukolla keskusteluryhmiä, joihin käynnistysseminaarien osanottajat osallistuvat. Niitä kehotetaan keskustelemaan tietystä hyvästä toimintatavasta, ehdottamaan muita esimerkkejä mahdollisesti vielä paremmista toimintatavoista ja herättämään keskustelua läheisistä aiheista kuten tukipalvelujen laadusta ja johdonmukaisuudesta. Koska tämä ohjelma on aluksi kokeiluhanke, aktiivinen osallistuminen keskusteluihin on aluksi suhteellisen rajoitettua. Tästä tulisi seurata se, että keskustelut keskittyvät tiettyyn aiheeseen, ne ovat asiantuntevia ja kaikkien luettavissa Internet-sivustolla. Hyviä toimintatapoja koskevissa paperijulkaisuissa kiinnitetään huomiota koordinoivan toiminnan web-sivustoon ja mahdollisuuksiin seurata hyvää toimintapaa koskevaa keskustelua kyseisen sivuston kautta. Koordinoiva toiminta 2 Laatikko 5 Seuraava on esimerkki yritysten tukitoimenpiteiden edistämistä koskevan koordinoivan toiminnan yhteydessä tunnistetusta hyvästä toimintatavasta. Johdonmukainen ja käytännöllinen koulutustuki Ranskassa Aihe: Aloittavat yritykset tarvitsevat johdonmukaisen ja käytännöllisen koulutustukikokonaisuuden, joka on helposti saatavilla. Hyvä toimintatapa: Koulutustoimenpidepaketti "Aloittaville yrityksille suunnattua koulutusta milloin tahansa ja missä tahansa" on etäopetusohjelma, joka on kehitetty kansallisen Entreprendre en France -verkon puitteissa. Sitä tarjoavat Ranskan Poitou-Charentesin alueen kuusi kauppakamaria yhdessä CNED:n (Centre National pour l'Education à Distance, etäopetuskekus), yritysten perustamisviraston (Agence Pour la Création d'Entreprises) ja CEPAC Atlantic Centre -keskuksen kanssa. Opetusmoduulit auttavat yrittäjiä analysoimaan omia voimavarojaan, hankkeen toteutuskelpoisuutta ja yrityksen alkukehitykseen tarvittavia vaiheita. Yrityksestä laaditaan hankekansio, johon sisältyy yrityssuunnitelma, ja se saa läheistä tukea kauppakamarien neuvonantajilta ja Entreprendre en France -verkkoon kuuluvilta ammattialajärjestöiltä. Koulutusmateriaali tuotetaan ja markkinoidaan CNED:n kautta, ja se on saatavilla paperilla ja sähköisessä muodossa [32]. [32] www.cned.fr Lisätietoja liitteessä 2 3.1.4. Parhaan toimintatavan tunnistamismenetelmä Levitysstrategian taustalla on tietty käsitys parhaan toimintatavan tunnistamisprosessista. Yleisesti ajatellaan, että prosessin on pohjimmiltaan oltava monivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa tunnistetaan tapaukset, jotka alan asiantuntijoiden mielestä näyttävät kiinnostavilta ja joita muiden alan ammattilaisten olisi tarkemmin tutkittava. Tässä vaiheessa ei kuitenkaan vielä voida sanoa, että ne ovat esimerkkejä parhaista mahdollisista toimintatavoista. Parhaat toimintatavat voidaan vahvistaa vain paljon laajemman keskustelun avulla, toimintatapojen kriittisellä vertailulla sekä tarkalla ja objektiivisella arvioinnilla. Sen vuoksi ohjausryhmä perusti Parhaan toimintatavan tunnistamismenetelmää käsittelevän työryhmän osana seurantaohjelmaa. Työryhmä on alkanut tutkia parhaan toimintatavan määrittämisen kriteerejä ja mahdollisuutta käyttää esikuva-analyysia ja sen kaltaisia tekniikoita tietyntyyppisten tukipalvelujen parhaiden käytäntöjen määrittämisessä. Huhtikuussa 1999 julkaistiin kiinnostuksenilmaisupyyntö, jonka avulla haetaan konsultteja työskentelemään kyseiseen esikuva-analyysiin liittyvien kysymysten parissa. Työryhmän on tarkoitus toimia parhaan toimintatavan systemaattisemman kehittämisen keskipisteenä ja jatkaa toimintaa ensimmäisestä vaiheesta saatujen kokemusten perusteella. 3.1.5. Jäsenvaltioiden toimet aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden osalta Huomion kiinnittäminen jo tunnistettuihin esimerkkeihin hyvistä toimintatavoista edellyttää myös kansallisten viranomaisten apua. Tämä on tapahtunut eri tavoin. Madridin foorumissa ja sitä seuraavissa seminaareissa esitettyjä ideoita on sovellettu usein välittömästi. Esimerkiksi foorumin seurantaa koskevaan, vuonna 1997 toteutettuun kyselyyn annetuissa vastauksissa jotkin jäsenvaltiot raportoivat hyvin tarkasti kohdennetuista toimista. Suomessa kauppa- ja teollisuusministeriö valitsi Madridissa esitetyn aineiston arvioinnin jälkeen kymmenen Suomea eniten kiinnostavaa toimenpidettä ja neuvotteli niistä yritysten tukiorganisaatioiden kanssa. Kolmen toimenpiteen katsottiin soveltuvan toteutettaviksi. Niistä yksi oli alueellisten TE-keskusten tarjoama palvelu, joka perustui ruotsalaiseen aloittaville yrityksille tarkoitettuun puhelinpalveluun (Startlinjen) [33]. [33] Startlinjen on sittemmin kehittänyt palvelujaan, jotka ovat nyt saatavilla Internetissä: www.nutek.se/startlinjen Kreikassa Madridin foorumia seuranneet keskustelut vaikuttivat yhteisön tukikehysten puitteissa toteutetun Teollisuuden toimintaohjelman kehittämiseen erityisesti parantamalla aloittavien yritysten tukipalvelujen rakennetta esimerkiksi yrityssuunnittelun ja teknisen avun aloilla. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä hautomojen perustamiseksi eri puolille Kreikkaa ja tarjottiin apua kokeneille ammattilaisille, jotka halusivat perustaa uuden yrityksen. Lisäksi foorumissa ja seminaareissa esiteltyä aineistoa on käytetty kansallisten keskustelujen virikkeinä. Eräät jäsenvaltiot ilmoittavat tiedottavansa käynnissä olevasta työstä järjestelmällisesti tärkeimmille liike-elämän organisaatioille. Alankomaissa foorumissa ja seminaareissa tunnistetut toimintatavat otettiin huomioon keskusteluasiakirjassa "Klaar voor de Start" (Valmis aloittamaan), jota levitettiin yli 400 organisaatiolle ja josta sen jälkeen keskusteltiin viidessä asiantuntijakokouksessa. Kuulemisen tuloksia ollaan nyt sisällyttämässä politiikan suuntaviivoja sisältävään asiakirjaan, joka annetaan piakkoin parlamentin käsittelyyn. Aineisto on asiasta kiinnostuneiden organisaatioiden saatavilla yhä paremmin Internet-sivustojen välityksellä. Esimerkiksi Itävallassa tämä on ollut käytäntönä usean vuoden ajan. On olemassa muita merkkejä yleisestä suuntauksesta yhdenmukaiseen toimintaan samanlaisten ongelmien edessä. Alankomaiden talousasioiden ministeriö aloitti vuonna 1998 tieto- ja viestintäteknologian alalla aloittavien yritysten kumppaninhakuhankkeen. Hanke tarjoaa yhdistetyn tukipaketin, johon kuuluvat toimitilat, hallinnon tuki, rahoitus ja verkottaminen. Samanlaista toimea suositeltiin myöhemmin samana vuonna järjestetyssä Helsingin seminaarissa. Samoin Itävallan talousministeriön hoitama "Gruenderservice" on aktiivisesti edistänyt yrittäjyyttä ja kehittänyt uuden tietotekniikan käyttöä tiedotuksessa ja neuvonnassa. Portugalissa IAPMEI-instituutin [34] 14 aluetoimiston muodostama SINPME-verkko tarjoaa yrityksille keskitetyn palvelupisteen, josta saa tietoa kansallisesta avusta. Sen toimintaa tukevat integroitu tietokantojen ja Internetin hyödyntämisjärjestelmä sekä koulutetut atk-työntekijät. Rahoituksen alalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetty Business Angel -verkon ajatus on otettu käyttöön Alankomaissa, Saksassa ja Itävallassa, ja näitä verkkoja koordinoidaan nyt Euroopan tasolla. [34] Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e ao Investimento (Pk-yritysten ja sijoitustoiminnan tuki-instituutti). Myös liike-elämän organisaatiot ja tukiorganisaatiot ovat koordinoivan toiminnan foorumeissa ja seminaareissa pidettyjen esitelmien ja niissä käytyjen keskustelujen lisäksi osallistuneet päätelmiä koskevan tiedon levitykseen. Esimerkiksi saksalaiset säästöpankit järjestivät konferenssin aiheista, jotka alunperin tuotiin esille Madridin foorumissa, ja EURADA (European Association of Development Agencies) on uutiskirjeessään säännöllisesti raportoinut koordinoivaan toimintaan liittyvistä tapahtumista. Aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden parissa tehty työ on tuottanut joukon hyviä toimintatapoja, jotka ovat alkaneet vaikuttaa siihen, miten kyseiset toimenpiteet leviävät eri puolille Eurooppaa. Samanaikaisesti työohjelmassa ollaan edetty tarkasteleman kasvavien yritysten tukipalveluja. 3.2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteet 3.2.1. Badenin foorumi kasvuvaiheessa oleville pk-yrityksille suunnatuista tukitoimenpiteistä Foorumi "Kasvuvaiheen pk-yritykset - kilpailukyvyn parantamisen avaintekijät" aloitti toisen koordinoivan toiminnan uuden vaiheen. Foorumi järjestettiin Wienin lähellä sijatsevassa Badenin kaupungissa syyskuussa 1998 Itävallan puheenjohtajuuskaudella. Foorumissa käsiteltiin jälleen kolmea laajaa tukitoimenpiteiden aluetta: koulutusta, rahoitusta ja yhteistyön edistämistä. Aiheista tilattiin selvitykset, jotka esiteltiin työpajoissa ennen foorumia. Tarkoituksena oli määrittää puitteet foorumissa käytäville keskusteluille. Ensimmäisten päätelmien [35] joukossa tuli esille seuraavia aiheita: [35] 'SMEs in the Growth Phase - Key Factors in Improving Competitiveness' Proceedings, Austrian Federal Ministry for Economic Affairs, Vienna 1999. 3.2.1.1. Koulutus: - Perusteellinen alkukoulutus auttaa yrityksiä sekä selviytymään että kasvamaan tehokkaasti. - Kasvuun liittyvän koulutuksen pitäisi alkaa heti kun yritys on vakiintunut. - Kasvavien yritysten koulutuksessa on siirryttävä pois satunnaisiin seminaareihin perustuvasta järjestelmästä. Elinikäinen oppiminen on oikea lähestymistapa. - Yrittäjän pätevyyksien kehittämisen on edettävä samassa tahdissa yrityksen kehittymisen kanssa koko sen olemassaolon ajan. - Koulutuksessa olisi otettava huomioon erityyppisten yritysten erilaiset tarpeet. - Yrityksen siirtoon valmistavan koulutuksen olisi kuuluttava koulutussuunnitelmaan. - Koulutus- ja tukimahdollisuuksien tekeminen tunnetuksi on olennaisen tärkeää. - Koulutusta voidaan huomattavasti parantaa innovatiivisella ajattelulla, ottamalla käyttöön itseopetus verkoissa, tekemällä yhteistyötä erilaista taitotietoa omaavien tarjoajien kanssa sekä alueellisten osaamiskeskusten ja räätälöidymmän tarjonnan avulla. - Perusteellinen arviointi on tarpeen tarjonnan laadun parantamiseksi. Koulutuksen sisällön suhteen tehtiin ehdotuksia, jotka koskivat yrityksen hallinnoimisen keskeisiä prosesseja, kuten tarpeiden arviointia ja tavoitteiden formulointia, ja olennaisia taitoja koskevaa valmennusta, kuten yrityssuunnitelmien tehokasta esittämistä. 3.2.1.2. Rahoitus - Rahoitusvälineitä on mukautettava erityyppisten yritysten erilaisiin tarpeisiin. - Pääoman saantiin liittyviä ongelmia ei pitäisi käsitellä ainoastaan tarjonnan näkökannalta vaan olisi otettava huomioon myös liikkeenjohdolliset kyvyt, jatkuva oman pääoman vierastaminen ja tiedonsaantiongelmat. - Korkean riskin hankkeisiin on mahdollista saada rahoitusta, jos käytetään oikeita arviointivälineitä. - Innovaatiotoiminnan rahoituksen ei pitäisi rajoittua huipputeknologian aloille. - Tietovälineiden käytöllä voidaan parantaa rahoituksen tarjonnan ja saannin avoimuutta. 3.2.1.3. Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö - Yritysten väliselle yhteistyölle tarjottavan avun on oltava erittäin joustavaa yritysten eriasteisen ja erilaisen kokemuksen huomioon ottamiseksi. - Yhteistyölle on edelleen esteitä, jotka on tutkittava ja jotka edellyttävät lainsäädännöllisiä uudistuksia; esimerkiksi yhteistyössä mukana olevien työntekijöiden rajat ylittävä työskentely. - Tiiviimpi seuranta voi olla hyvin kannattavaa. - Yrityksille voidaan antaa tehokasta apua rajat ylittävien yhteyksien kehittämiseen. - Nykyisiä välineitä on markkinoitava tehokkaammin ja niiden vahvuuksia ja heikkouksia on arvioitava systemaattisemmin. Foorumissa tuli usein esille se, että on tarpeen tehdä ero erityyppisten yritysten tarpeiden välillä. Päätösistunnossa keskusteltiin näihin tarpeisiin vastaamiseen tarvittavasta joustavuudesta. Tämä toi jälleen esille koordinoivan toiminnan menetelmän edut, jossa joustavuus on saatu aikaan rohkaisemalla eikä pakottamalla parannuksiin. 3.2.2. Kasvuvaiheessa olevien yritysten tukitoimenpiteiden seuranta Kaikki edellä luetellut aiheet ovat edelleen paljolti väliaikaisessa vaiheessa. Tarkoituksena on edetä samalla tavalla kuin aloittavia yrityksiä koskevien toimenpiteiden kohdalla. Tämä merkitsee sitä, että kaikki kasvavien yritysten hyväksi tarkoitetut toimenpiteet esitetään yhdessä paketissa, mikä on yhden tukitoimenpiteitä käsitelleiden keskustelujen päätuloksen mukaista: palvelut tulisi tarjota johdonmukaisella, kattavalla ja yhtenäisellä tavalla. Samoin kuin aloittavien yritysten toimenpiteiden kohdalla on tehty, tiettyjen aiheiden tutkimista jatketaan. Badenin foorumissa ei ollut mahdollista käsitellä kaikkia kasvavien yritysten hyväksi tarvittavia toimenpiteitä. Koska foorumissa oli keskitytty koulutukseen, rahoitukseen ja yhteistyöhön, sitä oli tarpeen täydentää tutkimalla nopeasti kehittyvää yritysten tukipalvelujen tarjontaa. Sen vuoksi koordinoivan toiminnan ohjausryhmä päätti järjestää joukon seminaareja vuonna 1999 ja vuoden 2000 alussa. Seminaareissa käsiteltäisiin seuraavia kysymyksiä: - Internetin käyttö - uudet vientitukipalvelut maailmanlaajuiseksi muuttuvassa taloudessa - strategiset tukipalvelut, kuten esikuva-analyysi, tarjontaketjun hallinnointistrategiat ja koordinoidut palvelut, erityisesti alueellisella tasolla. Pariisissa järjestettiin helmikuussa 1999 seminaari, jonka tarkoituksena oli edistää pk-yritysten Internetin ja sen sovellusten käyttöä tukipalveluissa. Tähän monimuotoiseen ja nopeasti kehittyvään aiheeseen liittyen esitettiin monenlaisia näkökantoja ja toimintatapoja. Ranskan viranomaiset ovat tehneet seminaarista cd-rom-muotoisen julkaisun [36]. Aineiston analysointi, avainkysymysten määrittäminen ja hyvien, esille tuotavien toimintatapojen tunnistaminen on vielä kesken. [36] Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie, 'Les Actes du séminaire : L'Internet au service des PME', Paris 1999. Osa esille tulleista kysymyksistä voidaan kuitenkin tiivistää seuraavasti: - on kehitettävä selvä näkemys siitä, miten Internetin käyttöä on edistettävä - yritysten tietoisuutta on yhä lisättävä - sääntelyn vähentäminen on tarpeen, mutta myös kilpailukykyä on lisättävä tutkimuksen ja kehityksen avulla; lisäksi tarvitaan validointi-, toimeenpano- ja arviointimekanismeja - kumppanuudet ja yhteistyö ovat avaintekijöitä, erityisesti arvoketjuissa ja teollisissa klustereissa - tarvitaan soveliasta rahoitusta ja oikeudellista apua - virtuaaliset hautomot voivat olla erityisen sopivia - viranomaisten toiminnalla on merkitystä heidän oman Internetin käyttönsä osalta, elektronisiin maksuihin liittyvän tietoisuuden laajentamisessa ja logististen järjestelmien kehittämisessä - tietoisuutta alalla vallitsevasta tilanteesta olisi lisättävä tiedonkeruun seurantakeskusten ja tutkimusten avulla. Kaksi muuta seminaaria järjestetään marraskuussa 1999 ja helmikuussa 2000. Lisäksi Helsingissä 16.-17. syyskuuta 1999 Suomen puheenjohtajuuskaudella järjestetty foorumi teknologian avulla tapahtuvasta nopeasta kasvusta ja kilpailukyvystä tapahtui koordinoivan toiminnan puitteissa, jolloin oli mahdollista keskittyä nopeasti kasvavien yritysten tilanteeseen. Tämä oli vastaus Badenin foorumin seurauksena paljon esillä olleeseen kysymykseen siitä, että pyrittäessä tunnistamaan tehokkaita tukitoimenpiteitä olisi tehtävä ero erityyppisten yritysten välillä. Foorumin tulokset on vielä analysoitava, mutta on selvää, että tuntemus nopeasti kasvavien yritysten luonteesta ja kehittyvän tietotekniikan vaikutuksista niihin lisääntyi. Foorumissa esiteltiin joukko esimerkkejä tällaisille yrityksille annettavasta tehokkaasta tuesta ja tunnistettiin useita kannustavia käytäntöjä, joissa viranomaiset käyttävät uutta teknologiaa tehokkaampien tukitoimenpiteiden tarjoamiseksi. Foorumin yksityiskohtaiset tulokset tullaan aikanaan julkaisemaan, samoin kuin muut kasvavien yritysten tukitoimenpiteiden analysoinnin elementit. 3.3. Tiedon laatu Tukitoimenpiteitä koskevan koordinoivan toiminnan varhaisessa vaiheessa nousi esille kysymys tukitoimenpiteiden tehokkaan vertailun vaatiman tietopohjan luonteesta ja laajuudesta. Kuten jo todettiin, vuonna 1995 pidettyä Madridin foorumia varten luotiin hakemisto, joka sisälsi tietoa aloittavien yritysten tukitoimenpiteistä kaikissa jäsenvaltioissa. Tietolähdettä päätettiin sittemmin parantaa ja muodostaa siitä tietokanta. Tarjouspyynnön ja toimeksiannon jälkeen on luotu "tukitietokanta", joka sisältää yli 700 aloittaviin yrityksiin liittyvää toimenpidettä EU:n jäsenvaltioissa. Komissio aikoo laajentaa tietokantaa kattamaan toimenpiteet, jotka liittyvät yritysten muihin kehitysvaiheisiin, tehdä mahdolliseksi käyttää sitä useammilla yhteisön kielillä ja mahdollistaa sen käyttämisen Internetin kautta siten, että yritykset käyttävät omaa käyttöliittymäänsä ja viranomaiset ja liike-elämän tukiorganisaatiot omaansa. On myös tärkeää huomata, että tukitietokannasta toivotaan muodostuvan koordinoivan toiminnan keskipiste ja väline. Siitä on itse asiassa jo muodostumassa sellainen. Tietojen laajuus ja laatu tulevat tulevaisuudessa samoin kuin aikaisemminkin riippumaan jäsenvaltioiden aktiivisesta yhteistyöstä. Mutta merkittävämpää on, että tietokannan käyttö kansallisen tason tukipolitiikan kehitysvälineenä, jollaisena sitä jo jonkin verran käytetään, avaa huomattavia mahdollisuuksia. Tietokanta on suunniteltu helpottamaan paitsi uuden tiedon lisäämistä, myös helpottamaan hakutulosten levittämistä eri muodoissa. Komissio kannustaa tietokannan aktiiviseen käyttöön ja yrittää varmistaa, että tietokannan kehittyessä saataville tulee enemmän tietoa, joka helpottaa hyvän toimintatavan tunnistamista, mikä on koko kysymyksen perustavoite. Erityisesti tietokantaan tullaan lisäämään tietoja kunkin tukitoimenpiteen vaikutuksista ja arvioinnista. 3.4. Päätelmät Jäsenvaltioiden suhtautumisessa yritysten tukitoimenpiteisiin on tapahtunut huomattavia muutoksia. Koordinoiva toiminta on osaltaan helpottanut joitakin näistä muutoksista ja tulevan kehityksen tarkkailun puitteiden perustamisessa. Paljon on edelleen tehtävä, mukaan luettuina kasvavien yritysten tukitoimenpiteiden tutkimisen loppuunsaattaminen ja alan ammattilaisten tosiasiallinen käyttäminen yritysten tukiorganisaatioissa parempien toimintatapojen omaksumisen helpottamisessa. Näiden tavoitteiden toteutumisessa on apua sähköisen foorumin ja muiden parhaillaan toteutettavien järjestelmien perustamisesta. Mutta toisen koordinoivan toiminnan puitteissa tehdyn työn avulla on myös tunnistettu joukko aiheita, joilla on keskeinen osa luotaessa ensiluokkaisia tukipalveluja yrityksille. Näihin aiheisiin kuuluu tarve suunnitella toimenpiteitä erityyppisten yritysten olosuhteiden mukaisiksi, tarve tarjota palveluja johdonmukaisena ja kattavana pakettina, helposti saatavilla olevien palvelujen tarve, tietotekniikan kasvavat käyttömahdollisuudet tähän tarkoitukseen ja tarve laatia laatustandardeja. Ennen kuin on mahdollista saada täydellinen kuva tilanteesta, on tarkasteltava kolmannen koordinoivan toiminnan tuloksia, jotka lisäävät uuden ulottuvuuden näihin kysymyksiin. 4. Koordinoiva toiminta 3: Tukipalvelujen näkyvyyden ja tehokkuuden lisääminen 4.1. Tukipalvelujen näkyvyys ja tehokkuus 4.1.1. Dublinin foorumi tukipalvelujen näkyvyydestä ja tehokkuudesta Marraskuussa 1996 järjestetyssä Dublinin foorumissa, jossa käsiteltiin tukipalvelujen näkyvyyttä ja tehokkuutta, esiteltiin kolmas koordinoiva toiminta. Foorumissa tarkasteltiin kysymystä tukipalvelujen kysynnän lisäämisestä ja siihen liittyvää kysymystä tukipalvelujen näkyvyyden parantamiskeinoista. Aiheiden käsittelyssä tehtiin ero toisaalta kansallisen ja alueellisen tason viranomaisten ja toisaalta välittäjäorganisaatioiden tukipalvelujen edistämisen välillä, minkä jälkeen tarkasteltiin tukipalvelujen markkinointia. Esille nousivat seuraavat yleiset aiheet: - Asiakassuuntautuneisuus: yritysten on järjestelmällisemmin osallistuttava tukitoimenpiteiden ja -palvelujen suunnittelun ja tarjoamisen muotoilemiseen. - Niiden tarjontaan osallistuu todennäköisesti liian monta ohjelmaa, palvelua ja organisaatiota; ne olisi rationalisoitava, erityisesti alueellisella tasolla. - Tukiorganisaatioissa olisi kehitettävä uudenaikaista yritysten palvelukulttuuria. - Palvelut on kohdistettava paremmin ottaen huomioon yritysten erilaisuudet, ja niihin on saatava lisää sisältöä ja syvyyttä; niiden olisi suuntauduttava pois perinteisistä malleista ja lähestyttävä yritysten keskeisiin innovaatioprosesseihin liittyviä palveluja. - Ohjelmien ja palvelujen arvioinnin olisi oltava vakiintunut käytäntö. Vielä ratkaisematta oleva olennainen aihe on tukipalvelujen julkisen ja yksityisen tarjonnan välinen oikea tasapaino. Eri puolilla EU:ta tähän kysymykseen suhtaudutaan hyvin eri tavoin, mutta joka tapauksessa on ilmeistä, että julkisten ja yksityisten palvelujen välinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää. Esimerkkeinä korkealaatuisia asiakkaan tarpeisiin kohdistuvia paveluja tarjoavista organisaatioista esiteltiin kaksi: Italian Emilia Romagna -alueella sijaitseva ERVET [37] ja Irlannissa sijaitseva FORBAIRT [38]. [37] www.ervet.it/english/Welcome_e.htm [38] Forbairt on nykyään osa Enterprise Irelandia, jonka palveluista on lisätietoja osoitteessa www.irish-trade.ie/main.html Tukipalvelujen markkinoinnista annettiin erityisiä suosituksia: - Kansalliset kampanjat ovat tehokkain palvelujen paikallisen mainostamisen taustavaikuttaja, ja niiden tulisi keskittyä yleisen tietoisuuden lisäämiseen. - Eri organisaatioiden on koordinoitava toimintansa paikallisella tasolla, jotta yleisölle välittyy selkeä viesti. - Mainonnassa olisi korostettava yritysten toiveita eikä tukiorganisaation tarjontamahdollisuuksia. - On tärkeä voittaa pk-yritysten eristäytyneisyys ja tarjota rakenteita, kuten vientikerhoja, kokemustenvaihtoryhmiä ja muita verkottumismuotoja, jotka voivat auttaa yrityksiä hyödyntämään tarjolla olevia palveluja paremmin. - Suorat vierailut yrityksissä ja puhelinmainonta voivat olla hyödyllisiä. - Organisaatioita kuten pankkeja voidaan käyttää palvelujen mainonnassa. - Tietotekniikkaa ja erityisesti Internetiä olisi käytettävä hyödyksi. Vaikka aihetta lähestyttiin toiselta kannalta, on kiinnostavaa huomata, että myös Dublinissa etusijalle nousivat palvelujen tarjonnan johdonmukaisuus ja laatu. 4.1.2. Tukipalvelujen näkyvyyteen ja tehokkuuteen liittyvä seuranta Dublinin foorumia seuranneissa keskusteluissa esitettiin jonkin verran huomautuksia toisen ja kolmannen koordinoivan toiminnan aiheiden päällekkäisyydestä. Niissä todettiin, että nämä kaksi koordinoivaa toimintaa tarkastelivat usein samoja palveluja eri näkökannalta, ja ohjausryhmä sopi, että kahden toiminnan työ tehtäisiin rinnakkain. Koordinoivan toiminnan nro 3 todettiin kuitenkin käsittelevän selvästi erillistä ja merkittävää kysymystä. Tukipalvelujen sisältö ja perusteet eivät ole ainoita kysymyksiä, vaan myös tapa, jolla palveluja tarjotaan, on merkittävä. Lisäksi tukipalvelujen käyttäjien, lähinnä pk-yritysten, käsityksiä ja kiinnostuksia pitäisi edelleen käsitellä. Yksi ensimmäisistä esimerkeistä tässä asiassa oli helmikuussa 1998 Roomassa järjestetty seminaari yrityksille tarjottavista laatupalveluista. Seminaarissa käyty keskustelu oli laaja-alaista, mutta käsiteltyihin aiheisiin kuuluivat myös seuraavat: - Tarve varmistaa, että yrityksillä on vaikeuksitta saatavilla kattava joukko yrityspalveluja. - Tulisi päästä yksimielisyyteen palvelujen ydinjoukosta, jonka tulisi olla saatavilla kaikkialla Euroopassa. - Samanaikaisesti tulisi välttää sekavaa tukipalvelujen runsautta. - Palvelujen tarjoajien olisi oltava asiakassuuntautuneita ja tietoisia yritysten yksilöllisistä tarpeista ja olosuhteista. - Yritykset tarvitsevat enemmän tietoa sekä yrityspalvelujen saatavuudesta että niiden luonteesta ja laadusta. - On luotava järjestelmiä, joiden avulla yritykset voivat varmistua tarjottujen palvelujen laadusta, erityisesti palvelujen tarjoajien sertifioinnilla ja menettelytapasääntöjen avulla. - On löydettävä uusia tapoja edistää yritysten tukipalvelujen käyttöä; kysymystä voidaan käsitellä sekä yrittäjien että palvelujen tarjoajien koulutuksessa ja tietotekniikan sopivan käytön avulla. Koordinoiva toiminta 3 Laatikko 6 Tukipalvelumarkkinoiden avoimuus Italiassa Italialainen yksityisten tukipalvelujen tarjoajien hakemisto Edistääkseen koulutuksen ja konsultoinnin alojen palveluja Italian kauppakamarien liitto (Unioncamere) laati yhdessä useiden kumppanien kanssa yli 700 (lähinnä yksityisen sektorin) palvelujen tarjoajaa sisältävän hakemiston, jota voidaan käyttää Internetissä [39]. Haun suorittaminen tietokannassa asettamalla kriteeriksi palvelun luokka (14 mahdollista tyyppiä) ja alue tai koko maa antaa tulokseksi luettelon asiantuntijoista ja konsulteista, jotka ovat kukin antaneet itseään koskevia tietoja. Tietoihin sisältyvät yhteystiedot, taitotiedon alueet, liikevaihto, asiakkaiden ja henkilökunnan määrä, pankkireferenssit, mahdolliset sertifioinnit ja jäsenyydet kansallisissa ja kansainvälisissä yhdistyksissä, yksityiskohtaiset tiedot aikaisemmista ja nykyisistä tehtävistä ja osallistuminen yhteisön ohjelmiin. [39] www.repertorio.camcom.it Unioncamere ei voi taata tietokannan sisältämien tietojen oikeellisuutta, mutta järjestelmä lisää valtavasti kyseisten palvelujen markkinoiden avoimuutta ja siten auttaa paikkaamaan merkittävää markkinoiden puutetta. Yritykset eivät ainoastaan pysty helpommin löytämään avun tarjoajia, vaan voivat tehdä sen luottavaisemmin. Toinen tukipalvelujen näkyvyyteen ja käyttöön kiinnitetyn jatkuvan huomion seuraus näkyy koordinoivan toiminnan ohjausryhmän perustaman erityisen työryhmän toiminnassa. Rooman seminaarin jälkeen Italian viranomaiset ehdottivat, että sekä yritysten että tukiorganisaatioiden asenteet tukipalvelujen luonteen ja laadun suhteen olisi tutkittava tarkemmin. Useat jäsenvaltiot olivat kiinnostuneita asian tutkimisesta, ja näkyvyyttä käsittelevässä työryhmässä käydyn keskustelun jälkeen on edetty niin, että parhaillaan ollaan toteuttamassa koordinoitua tutkimusta, jonka rahoittavat viisi mukana olevaa jäsenvaltiota ja komissio. Lopuksi on mainittava, että joukko Dublinissa esille tulleita kysymyksiä on otettu huomioon luonnosteltaessa suositusta, joka koskee pk-yritysten osallistumista tukiohjelmiin [40] ja jonka hyväksymistä komissio parhaillaan harkitsee. Tukiohjelmien ja tukitoimenpiteiden välillä on luonnollisesti joitakin päällekkäisyyksiä, vaikka ohjelmat ovat yleensä yksityiskohtaisempia ja laajempia ja edellyttävät esimerkiksi muodollisten hakemusten tekemistä usein kilpailutilanteessa muiden hakijoiden kanssa, kun taas tukitoimenpiteet ovat kaikkien saatavilla. Siten ei ole vaikea todeta, että monet yritysten käytännön ongelmista, joita ne kohtaavat halutessaan osallistua yhteisön ja kansallisiin tukiohjelmiin, ovat samankaltaisia kuin ongelmat, joita niillä on näennäisesti yksinkertaisemman prosessin, tukipalvelujen hyödyntämisen, kanssa. Ongelmana ovat usein puutteelliset tiedot tai se, että ohjelman suunnittelussa ei ole otettu huomioon pk-yritysten erilaisia olosuhteita tai pk-yritykset eivät ole parhaassa asemassa hyödyntämään tarjontaa tehokkaasti. [40] Commission Recommendation on the Means of Improving the Access of Small and Medium-sized Enterprises to Support Programmes. 4.2. Koordinoivien toimintojen nro 2 ja 3 tulosten yleinen arviointi Yrityksille tarjottavan tuen molemmissa osissa tehdystä työstä on noussut esille joukko selkeitä aihealueita. Eri puolilla Eurooppaa epäilemättä noudatettavista hyvistä toimintatavoista ja monien yrityksiä avustavien ihmisten työlleen omistautumisesta huolimatta tilannetta voidaan ehdottomasti vielä parantaa, ja kyseisiä parannuksia haluavat nimenomaan alan ammattilaiset. Aiheet voidaan tiivistää seuraaviin: - Yrityksille annettavan tuen täytyy olla asiakassuuntautunutta. - Palveluja on tarjottava kattavammin kaikilla EU:n alueilla, ja tarjonnan on oltava johdonmukaisempaa ja yhtenäisempää; ennen kaikkea yleisten palvelun laatua koskevien standardien olisi lähestyttävä parasta tasoa kaikkialla Unionin alueella. - Erilaisia palveluja erityyppisille yrityksille: eri kehitysvaiheessa (aloitusvaihe, kasvuvaihe, siirto sukupolvelta toiselle) toteutettavien toimenpiteiden välistä eriytyneisyyttä on edistettävä. - Kunkintyyppiselle yritykselle on määriteltävä palvelujen ydinjoukko, joka selkeästi liittyy liiketoiminnan pääalueisiin ja jonka olisi oltava kaikkien pk-yritysten saatavilla vaikeuksitta. - Tietotekniikkaa olisi käytettävä asianmukaisesti palvelujen saatavuuden helpottamiseksi. - On määriteltävä palvelujen laatustandardit; laadittava suorituksen esikuva-analyysit, joita tarkistetaan jatkuvasti; toimenpiteiden arvioinnin tulisi olla luonnollinen osa niiden käyttöä. - Yritysten tukitoimenpiteitä tarjoavien henkilöiden ammattimaisuutta on nopeasti lisättävä, toimivatpa nämä henkilöt yksityisellä tai julkisella sektorilla; tätä on tuettava soveliaalla koulutuksella ja pätevyyksillä, urakehyksellä, ammattialajärjestöjen kehittämisellä ja toiminnalle annettavalla julkisella tunnustuksella. - Laadun ja ammattimaisuuden parantamispyrkimysten on perustuttava aktiiviseen parhaiden toimintatapojen tunnistamis- ja vaihto-ohjelmaan. Vaikka molemmat koordinoivat toiminnat ovat kattaneet valtavan määrän erilaisia toimintatapoja ja lähestyneet aihetta eri näkökulmista, ne ovat molemmat päätyneet kahteen yhteiseen keskeiseen teemaan: tarpeeseen lisätä yrityksille tarjottavien palvelujen yhtenäisyyttä ja varmistaa kyseisten palvelujen laatu siitä riippumatta, missä niitä tarjotaan. 5. Päätelmät ja tulevaisuudennäkymiä 5.1. Tiivistelmä koordinoivan toiminnan saavutuksista Koordinoivan toiminnan ohjelma on melko kunnianhimoinen. Se koski aluksi joitakin yrityspolitiikan peruskysymyksiä ja edellytti seuraamuksiltaan monimuotoisten kysymysten tutkimista. Tähän kaikkeen tarvittiin melkoisesti koordinointia, erityisesti kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista oli koordinoitava, ja toimintaan oli tarpeen saada mukaan ammattilaisia ja liike-elämän organisaatioita monilta aloilta. Parhaiden toimintatapojen tunnistaminen ja vaihtaminen ja siihen käytetyt välineet olivat suhteellisen tuntemattomia, ja ne oli merkittävissä määrin kehitettävä ohjelman edistyessä. Koska toiminnalle ei ollut muuta oikeudellista vaatimusta kuin perustamissopimuksen yleinen määräys, sen liikkeelle paneva voima oli ennen kaikkea hyvä tahto. Lisäksi kaikki oli tehtävä komission ja jäsenvaltioiden silloisten budjettien puitteissa. Tähän taustaan nähden koordinoivassa toiminnassa on tapahtunut huomattavaa edistymistä. Erityisenä tavoitteena, joka on mainittu Yhtenäisessä ohjelmassa [41], oli saavuttaa toimenpiteiden parempi kohdistaminen ja yhteneminen, mikä on toteutunut. Kunkin koordinoivan toiminnan tulosten perusteella on selvää, että jäsenvaltioiden viranomaiset ovat oppineet paljon kollegoiltaan muualla unionissa ja ovat soveltaneet oppeja omissa lainsäädännöissään ja käytännöissään. [41] Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi, komission tiedonanto. KOM (96) 329 lopullinen, 10.7.1996, s. iv. On myös mahdollista osoittaa muutokset, jotka ovat tapahtuneet koordinoivan toiminnan ansiosta. Lisäksi koordinoivalla toiminnalla on ollut tärkeä tehtävä sekä kasvavan yksimielisyyden ilmaisemisessa että yritysten tilanteen paranemisen seuraamisessa. Euroopan tasolla käydään nyt keskustelua yritysten toimintaympäristöstä ja tukitoimenpiteistä, ja keskustelussa on selvästi edistytty prioriteetteja koskevien selkeiden ja johdonmukaisten ajatusten määrittämisessä. Koordinoiva toiminta on ollut siinä avuksi. Siten on saavutettu toimenpiteiden parempi kohdistaminen ja jonkin verran yhtenäistämistä ja on annettu pohja, jonka perusteella tulevaa kehitystä voidaan mitata. Prioriteetteja koskeva yksimielisyys voidaan rakentaa erityisille suosituksille, jotka koskevat yritysympäristön parantamista ja sellaisten yrityspalvelujen kehittämistä, joille ovat tyypillistä edellä jaksoissa 2.1 ja 4.2 kuvaillut kattavuus, laatu ja joustavuus. Myös koordinoivan toiminnan foorumeja ja seminaareja varten kehitetyissä rutiineissa ja menetelmissä on tapahtunut kehitystä. Tapahtumien järjestämisestä saatu kokemus on auttanut komissiota ja jäsenvaltioita tekemään niistä tuottoisampia. Keskustelut on pystytty suuntaamaan paremmin hyvin määritellyn kehyksen avulla. Osallistuminen vakiintuneeseen tapahtumaketjuun on aikaansaanut ilmeistä edistymistä aiheessa ja menetelmissä. Myös valmistautuminen on joissakin tapauksissa ollut perusteellisempaa, ja seurantaa on ollut selkeästi enemmän. Tämä on saatu aikaan vain vähäisillä ylimääräisillä lisäyksillä yhteisön tai kansallisten budjettien menoihin, kuten koordinoivasta toiminnasta erittäin myönteisen lausunnon antavassa arviointikertomuksessa kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi [42] vahvistetaan. [42] Arviointikertomus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), KOM (1999) 319 lopullinen, 29.6.1999. Koordinoivan toiminnan ohjelman ensimmäinen osa, sellaisena kuin sitä alunperin Yhtenäisessä ohjelmassa suunniteltiin, on nyt saatu suurelta osin päätökseen. Loput osat toteutetaan tapahtumissa, jotka koskevat kasvavien yritysten tukitoimenpiteitä ja jotka on suunniteltu järjestettäviksi vuoden 1999 lopulla ja vuoden 2000 alussa. On ilmeistä, että tärkeimmät koordinoivasta toiminnasta vedettävät johtopäätökset ovat niitä, jotka on jo esitelty edellä kohdissa 3.4 ja 4.2. Yhdessä aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista koskevan suosituksen, pk-yritysten luovusta koskevan tiedonannon, BEST-ryhmän suositusten ja BEST-ryhmän toimintasuunnitelman kanssa ne määrittävät koordinoivan toiminnan seuraavassa vaiheessa ensisijaisesti toteutettavat tehtävät. 5.2. Koordinoivan toiminnan seuraava vaihe Koordinoivan toiminnan seuraavan vaiheen täytyy löytää uusi kehys, joka tarjoaa samankaltaisen perspektiivin kuin Yhtenäisen ohjelman tarjoamat puitteet olivat. Seuraavassa vaiheessa, jossa kehitetään alkuvaiheen aiheita, on myös varmistettava, että ensimmäisen vaiheen tulosten soveltamista jatketaan, jotta koordinoivan toiminnan toisen aallon vaikutukset vahvistuisivat. Nämä koostuvat ensimmäisessä vaiheessa suositelluista todellisista ja täsmällisistä muutoksista viranomaisten sekä julkisten ja yksityisten organisaatioiden toiminnassa siten, että yritysten toimintaympäristöön vaikuttavia julkisesti määriteltyjä tekijöitä pyritään tarjoamaan yhtenäisemmin ja tehokkaammin. Merkittävä osa työstä tulee edelleen olemaan aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamista koskevan komission suosituksen ja yritysten siirtoa koskevan tiedonannon sekä BEST-ryhmän raportin soveltamisen edistämistä ja seuraamista. Koordinoivien toimintojen nro 2 ja 3 tulosten tehokas levittäminen ja käyttöönoton jatkaminen tulee muodostamaan toisen puolen työstä. Tässä yhteydessä tulee olemaan tarpeen jatkaa koordinoivan toiminnan menettelyjen ja lähestymistavan tarkentamista. Yleisen käsityksen mukaan nykyiseen jatkuvaan työohjelmaan olisi kehitettävä pitemmän ajan perspektiivi, joka ulottuu usean vuoden päähän, ja aikaisemman työn organisoinnista saatu kokemus olisi dokumentoitava käsikirjan muodossa. Koordinoivan toiminnan tukena käytetyt tietotekniset välineet tarvitsevat vielä paljon kehittämistä paitsi teknisten seikkojen osalta myös niiden saamiseksi tehokkaiksi jäsenvaltioiden analyysi- ja yhteistyövälineiksi. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon laajempi yleisö kuin tähän asti on ollut systemaattisesti mukana toiminnassa. Jotkin viimeaikaisista koordinoivan toiminnan tapahtumista ovat olleet pienempiä kuin alkuperäiset foorumit, ja ne ovat keskittyneet enemmän tietyille asiantuntemuksen alueille, jotka ovat liittyneet erityiskoulutuksen tarjontaan, rahoituspalveluihin ja hautomojen hallintoon. Nämä tapahtumat ovat erityisesti tehneet mahdolliseksi kyseisen alan ammattilaisten jonkinasteisen verkottumisen ja saaneet aikaan keskustelua esille tulleita kysymyksiä koskevan tarkastelun jatkamisesta. Ajatuksia kyseisten palvelujen uusista suunnista on tuotu esille seminaarien muodollisissa päätelmissä. Niitä seuranneet kontaktit ovat vahvistaneet sitä käsitystä, että alkuperäistä keskustelua halutaan jatkaa ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa ja palvelujen yhtenäisyyden ja laadun edistämistä koskeva tarkastelu vakiinnuttaa. Tämä kiinnostus on otettu huomioon organisoimalla keskusteluryhmiä, jotka on perustettu osana koordinoivan toiminnan Internet-osuutta. Perustana on kehitys, joka tapahtuu asianomaisissa organisaatioissa, joissa palvelujen tarjontaan liittyvät laatukysymykset ovat jo valmiiksi kiinnostuksen kohteena. Parhaan toimintatavan määrittämiseksi tehtävän työn laajentaminen laajemmalle joukolle tulee merkittäväksi osaksi koordinoivan toiminnan ohjelmaa sen seuraavalla kaudella. On kuitenkin tärkeää, että tämä kehitys nähdään osana koordinoivan toiminnan ohjausryhmän jatkuvaa työskentelyä. Jaksossa 2 viitattiin kahteen työryhmään, jotka käsittelevät parhaan toimintatavan määrittämistä sekä tukipalvelujen näkyvyyttä ja käyttöä. Molemmat työryhmät käsittelevät objektiivisten kriteerien laatimista parhaan toimintatavan arvioimiseksi, mutta eri näkökohdista lähtien. Yhtäältä paras toimintatapa voidaan määrittää vuorottelevalla menetelmällä, eli julkaisemalla "hyvä toimintatapa" ja pyytämällä ammattilaisia mainitsemaan parempia toimintatapoja. Tämä lähestymistapa on luonnollinen Internetin välityksellä tapahtuville keskusteluille. Toisaalta voi olla mahdollista tunnistaa etukäteen kriteerit, joiden perusteella paras toimintatapa määritellään, ja käyttää kyseisiä kriteerejä esikuvien vahvistamiseen palvelujen tarjoamiselle eri tukipalvelujen aloilla. Työryhmien tutkimukset johtavat tähän suuntaan. Itse asiassa molemmat lähestymistavat on tarkoitettu toimimaan toisen apuna ja johtamaan nopeaan tulosindikaattorien löytymiseen. Tulosindikaattorit puolestaan ovat viitekohtia kaikenlaisille laatustandardeille, ammatillisille menettelytapasäännöille tai muille välineille, joiden avulla yritykset saavat ensiluokkaisia tukipalveluja. Parhaan toimintatavan määrittämisessä näiden kahden lähestymistavan välisellä vuorovaikutuksella ei ole merkitystä ainoastaan käytettyjen menetelmien osalta. Koordinoivan toiminnan yhteydessä kehitetty lähestymistapa on erittäin sopiva työhön, jossa toissijaisuusperiaatteen soveltaminen ei ole ainoastaan lainsäädännöllinen edellytys, vaan myös takuu toiminnan tehokkuudesta. Jäsenvaltion viranomaisten panos parhaan toimintatavan objektiiviseen määrittämiseen tarvittavien peruskriteerien laatimisessa tekee viranomaisille mahdolliseksi päättää ammattilaisten keskuudessa käytävän keskustelun suunnasta. Tämän pitäisi vuorostaan turvata se, että tulevat suositukset ovat sovellettavissa koko Euroopan unionissa ja että niillä on jäsenvaltioiden kannatus. Tämä kehitys johtaa pidemmälle kuin aikaisempien koordinoivien toimintojen perimmältään subjektiiviset lähestymistavat parhaan toimintatavan määrittämiseksi. Kiinnostavien ideoiden ja käytäntöjen yksinkertaisella esittelemisellä laaja-alaisilla foorumeilla on varmasti oma merkityksensä. On innostavaa kuulla, miten työtoverit muualla käsittelevät tuttuja ongelmia. Menetelmällä on kuitenkin myös rajoituksensa, ja on selvää, että tukipalvelujen toimittamisen ammattimaisuudesta kannettu huoli tarkoittaa, että parhaan toimintatavan määrittämisen on oltava järjestelmällistä toimintaa. Koordinoivan toiminnan seuraavasta vaiheesta puhuttaessa olisi luonnollisesti muistettava, että jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ei etene erillisin hypyin. Monet koordinoivaa toimintaa tukevista toimenpiteistä on jo aloitettu. Koordinoiva toiminta ei myöskään tapahdu tyhjiössä. Myös muu yrityspolitiikassa ja siihen liittyvissä politiikoissa tapahtuva kehitys on otettava huomioon. Näistä BEST-toimintasuunnitelma on jo antanut toiminnalle tietyn suunnan. Lisäksi on otettava huomioon vuosittaiset kansalliset työllisyyttä koskevat toimintaohjelmat, joiden yrittäjyyttä koskevissa osissa ilmoitetaan jatkuvista ja suunnitteilla olevista toimista yritysten toimintaympäristön parantamiseksi. Koordinoiva toiminta on vaiheessa, jossa ei ainoastaan pidä tunnistaa toiminnan oman logiikan mukaiset kehityssuunnat, vaan myös mahdollistaa niiden tehokas vaikuttaminen muihin merkittäviin eurooppalaisiin aloitteisiin. Itse asiassa BEST-toimintasuunnitelmassa on jo varauduttu sellaiseen vaikutukseen, ja koska koordinoivan toiminnan perussyyt ovat aina olleet samanlaiset kuin sekä BESTin että työllisyyden suuntaviivojen yrittäjyyttä koskevan osan taustalla vaikuttavat syyt, yhteyksiä ei ole vaikea havaita. Tulevan kehityksen tarkka muoto ei kuulu tämän kertomuksen piiriin. Se on määriteltävä yhdessä muiden tekijöiden kanssa, ja yhdessä ne muodostavat yhteisön yrityspolitiikan nykyisen monivuotisen ohjelman päättymisen jälkeen. On kuitenkin selvää, että koordinoiva toiminta voi tarjota selkeästi erottuvan ja yhä kehittyneemmän lähestymistavan ja toimintamenetelmän. Yrityspolitiikan keskeisillä aloilla Euroopassa tapahtuvien merkittävien muutosten yksityiskohtaisen rekisteröinnin lisäksi koordinoivalla toiminnalla tulee jatkossakin olemaan merkittävä osa Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden pyrkimyksissä kehittää ja toteuttaa johdonmukainen strategia kasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi vahvojen ja dynaamisten yritysten avulla. Liitteet Liite 1 Koordinoivan toiminnan tapahtumakalenteri Liite 2 Aloittavien yritysten avuksi - Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille Liite 1 KOORDINOIVAN TOIMINNAN TAPAHTUMAKALENTERI >TAULUKON PAIKKA> * Komission suositus aloittavien yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta (22/04/97) Komission tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten siirrosta (28/03/98) Liite 2 Euroopan komissio Aloittavien yritysten avuksi Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille Johdanto Euroopan unionille tyypillinen monimuotoisuus on monilla aloilla myös yksi sen tärkeimmistä vahvuuksista. Tämän julkaisun tarkoituksena on auttaa käynnistämään prosessi, jossa hyödynnetään tätä vahvuutta uudenaikaisen eurooppalaisen talouden moottorina toimivien, yhä lukuisampien pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi. Useimmat yritykset tarvitsevat apua jossakin vaiheessa. Erityisesti apua tarvitaan yrityksen aloittaessa toimintaansa. On paljon todisteita siitä, että kyseisessä vaiheessa oikea ympäristö ja oikeanlainen tiedotus ja neuvonta voivat auttaa yritystoiminnan onnistuneessa aloittamisessa ja yrityksen selviytymisessä ensimmäisten vaikeiden vuosien yli. Tässä julkaisussa esitellään jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välisenä koordinoivana toimintana toteutetun yritysten tukitoimenpiteiden konsultointiohjelman tuloksia. Tätä julkaisua varten on kerätty noin 20 esimerkkiä hyvistä toimintatavoista, joilla aloittavia yrityksiä voidaan auttaa koulutuksen ja tiedotuksen sekä rahoituksen aloilla ja hautomojen muodossa annettavan välittömän tuen muodossa. Kustakin hyvästä toimintatavasta on annettu lyhyt kuvaus ja lähteet, joista saa lisätietoja. Erityisesti on mainittu niihin seminaareihin, joissa esimerkkitapaus ensimmäisen kerran esiteltiin, liittyviä lähteitä ja kyseisten organisaatioiden Internet-sivustojen osoitteita. Toivon, että nämä hyvän toimintatavan esimerkit ovat hyödyksi kaikille yritysten tukitoimenpiteiden kanssa työskenteleville, mutta erityisesti niille asiantuntijoille, jotka työskentelevät välittömässä yhteydessä yrityksiin ja auttavat niitä kehittämään toimintaansa. On selvää, että käytännön kokemusta hankkineet henkilöt tietävät lukuisia muita esimerkkejä hyvistä tai jopa paremmista toimintatavoista. Sen vuoksi tämä julkaisu on osaksi tarkoitettu rohkaisemaan antamaan palautetta muiden esimerkkien muodossa ja käymään keskustelua niiden ansioista. Toivon kaikkien yritysten tukitoimenpiteiden kanssa ammatikseen toimivien seuraavan tätä keskustelua aktiivisesti. Yksityiskohtaista tietoa sen järjestämisestä on seuraavilla sivuilla. Toisten kokemuksista oppiminen ja muiden parhaiden toimintatapojen mukauttaminen nykyisten tukitoimenpiteiden parantamiseksi ovat keinoja, joiden avulla kaikkialla Euroopassa voidaan kehittää aidosti ammattimaisia ja korkealaatuisia tukipalveluja yrityksille. Mielestäni tällä julkaisulla on merkittävä osa tässä prosessissa. Aloittavien yritysten avuksi Hyvän toimintatavan opas yritysten tukiorganisaatioille Uudet yritykset tuovat innovaatioita ja elinvoimaa nykyaikaisiin talouksiin. Niiden avulla uudet tuotteet ja palvelut löytävät tiensä nopeasti markkinoille ja uusia tekniikoita ja prosesseja otetaan joustavasti käyttöön. Tällä tavoin ne luovat työllisyysmahdollisuuksia yhä suuremmalle osalle työväestöstä. Uusien yritysten perustaminen on sen vuoksi politiikan painopistealue kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Aloittaessaan toimintaansa yritykset tarvitsevat oikeat olosuhteet menestyäkseen. Ne hakevat usein myös ulkopuolista ohjausta ja apua. Joskus sitä on saatavissa epämuodollisesti ystävien tai tuttavien kautta. Mutta kun haetaan ammattimaista apua, sitä on saatavilla eri puolilta Eurooppaa löytyvistä yritysten tukiorganisaatioista, joista monilla on erityisesti aloittavien yritysten avuksi tarkoitettuja palveluja. Monesti kyseisen avun saaminen merkitsee menestymisen ja epäonnistumisen välistä eroa. Joka tapauksessa uudet yrittäjät odottavat palvelulta, että se on helposti saatavilla ja heidän tarpeidensa mukaista sekä korkealaatuista. Vähempää ei ole kohtuullista odottaakaan. Monet tarjotuista palveluista ovat jo erittäin asiantuntevia. On paljon hyviä toimintatapoja. Mutta jopa parhaat yritysten tukiorganisaatiot tietävät, että ne voivat oppia muiden kokemuksista ja erityisesti samankaltaisilta organisaatioilta muualla Euroopassa. Tämän julkaisun tarkoituksena on auttaa parantamaan pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa tukea edistämällä hyvän toimintatavan leviämistä. Periaatteista vallitsee laaja yksimielisyys. Esimerkiksi BEST-ryhmän kertomuksessa [43], jota on laajalti kiitelty, annetaan joukko suosituksia yritysympäristössä ja yritysten tukipalveluissa tarvittavista parannuksista. Tämä julkaisu vie prosessia kuitenkin pidemmälle antamalla erityisiä esimerkkejä, jotka osoittavat, miten periaatteita toteutetaan käytännössä aloittavien yritysten tukitoimenpiteiden yhteydessä. [43] Yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kertomus, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto; Luxemburg 1998. ISBN 92-828-3418-2. Nämä esimerkit on kerätty osana jäsenvaltioiden välistä yrityspolitiikan yhteistyöohjelmaa, joka tunnetaan koordinoivana toimintana. Kyseisen ohjelman puitteissa Euroopan komissio on auttanut jäsenvaltioita järjestämään laajaa kokemusten vaihtoa aloilla, jotka ovat olennaisen tärkeitä yritysten menestymiselle ja Euroopan talouden kilpailukyvylle. Foorumeissa ja rajoitetummissa seminaareissa on tunnistettu aloittavia yrityksiä koskevia kysymyksiä koulutuksen ja tiedotuksen sekä rahoituksen aloilla ja hautomojen muodossa annettavan välittömän tuen alalla. Jäsenvaltioiden nimeämät alan ammattilaiset ja asiantuntijat ovat osallistuneet keskusteluihin ja selostaneet, miten heidän organisaationsa ovat kehittäneet korkealaatuista tarjontaa näillä aloilla. Jäljempänä on selostettu pääpiirteet eräistä koordinoivan toiminnan yhteydessä esille tulleista tapauksista. Lisäksi ilmoitetaan kyseisistä hyvistä toimintatavoista lisätietoja antavia lähteitä, joita ovat toimintatavan esittelyseminaarien kertomukset ja mahdollisesti Internet-sivustot. Tapaukset on valittu käyttäen seminaarien keskustelujen päätelmiä, joiden pohjalta oli mahdollista tunnistaa tärkeimmät aloittavia yrityksiä koskevat kysymykset. Komissio on työskennellyt