C 440/33

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Väestörakenteen muutos: ehdotuksia sen kielteisten vaikutusten mittaamisesta ja torjumisesta EU:n alueilla”

(2020/C 440/07)

Esittelijä: János Ádám KARÁCSONY (HU, EPP), Tahitótfalun kunnanvaltuuston jäsen

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. katsoo, että väestörakenteen muutos on yksi Euroopan alueiden, kuntien ja maaseudun asutuskeskusten suurimmista haasteista, ja huomauttaa, että sen taustalla on useita tekijöitä, kuten väestön ikääntyminen, alhainen hedelmällisyys ja syntyvyys ja väestön epätasaisen jakautumisen paheneminen.

2. palauttaa mieleen Eurooppa-neuvoston hyväksymän strategisen ohjelman 2019–2024 suuntaviivat eurooppalaisesta tulevaisuuden mallista, joka edellyttää myös väestökehityksen haasteisiin vastaamista.

3. suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen pyytää komission varapuheenjohtajaa Dubravka Šuicaa analysoimaan väestörakenteen muutoksen vaikutuksia yhteiskunnan eri ryhmiin sekä niihin Euroopan seutuihin ja alueisiin, joihin vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti, sekä esittämään toimenpiteitä, joilla voidaan vastata näihin haasteisiin, joita ovat muun muassa aivovienti, työ- ja perhe-elämän parempi yhteensovittaminen, tuleva lapsitakuu, vihreä kirja ikääntymisestä ja maaseutualueiden pitkän aikavälin visio, ja muistuttaa tarpeesta sisällyttää sukupuolinäkökulma näihin kaikkiin.

4. haluaa tuoda esiin aikuisten ja ikääntyneiden henkilöiden roolia paitsi hoidon tarvitsijoina myös resurssina yhteisössä ja edistää heidän osallistumistaan sosiaaliseen ja yhteiskunnalliseen sekä talous- ja kulttuurielämään samoin kuin pyrkimystä itsenäisyyteen ja hyvinvointiin heidän arkielämässään.

5. suhtautuu erittäin myönteisesti väestörakenteen muutoksen vaikutuksia käsittelevään Euroopan komission kertomukseen, jossa tarkastellaan yhteistä lähestymistapaa digitalisaatioon, vihreään talouteen ja väestökehityksen haasteeseen nähden. Kyseessä on kokonaisvaltainen näkemys, joka on ratkaisevan tärkeä, jotta voitaisiin tarjota oikeudenmukaisia ja kestäviä ratkaisuja kaikille sukupolville jättämättä ketään muiden jälkeen, kuten vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteissa kehotetaan.

6. suhtautuu myönteisesti EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Kroatian aloitteeseen asettaa väestörakenteen muutos keskeiseksi painopisteeksi ja on hyvillään lausuntopyynnöstä, jonka AK on saanut mainitusta aiheesta.

7. panee tyytyväisenä merkille Euroopan parlamentin aloitteen laatia raportti väestökehityksen haasteista vastauksena komission tiedonantoon.

8. muistuttaa alueiden komitean panoksesta väestörakenteen muutosta koskevaan sopimukseen, jonka perustana olivat ikäystävällisiä ympäristöjä edistävän temaattisen innovaatioverkoston hankkimat tulokset. Verkosto on WHO:n tukema, ja se kokoaa yhteen paikalliset, alueelliset ja valtiolliset viranomaiset tukemaan aktiivisena ja terveenä ikääntymistä vastauksena väestökehityksen haasteeseen.

9. muistuttaa, että kansainvälisellä tasolla on tärkeää luoda synergiaa Yhdistyneiden kansakuntien kanssa, jotta voidaan tarkistaa vuonna 2002 tehtyä, ikääntymistä koskevaa Madridin kansainvälistä toimintasuunnitelmaa ja käydä keskustelua ikääntymistyöryhmän kanssa ikääntyneiden henkilöiden ihmisoikeuksien suojelun vahvistamiseksi. Maailmanlaajuisesti on tehtävä yhteistyötä Maailman terveysjärjestön kanssa terveenä ikääntymisen vuosikymmeneen liittyen.

Tärkeimmät väestökehityksen suuntaukset ja haasteet

10. kiinnittää huomiota siihen, että väestön kasvusuuntaukset ovat EU:n jäsenvaltioittain ja alueittain huomattavan erilaisia ja että niihin on puututtava kiireellisesti erilaisin toimenpitein EU27:ssä.

11. korostaa, että alueellisella tasolla on viime vuosina ilmennyt erittäin negatiivista väestörakenteen kehitystä suuressa osassa Eurooppaa. Useimmilla näistä alueista voidaan havaita väestökasvun ”saarekkeita” pääkaupunkien ja suurkaupunkien ympäristössä ( 1 )

12. viittaa havaintoon, jonka mukaan väestökadosta kärsivät alueet ovat yleensä maaseutualueita, jotka ovat jo ennestään harvaan asuttuja ja syrjäisiä. Väestökadon suuntaukset vaikuttavat myös taantuviin teollisuusalueisiin ja useisiin syrjäisiin kaupunkeihin ( 2 )

13. korostaa, että työikäisten määrän väheneminen ja ikääntyneiden määrän kasvu pahentavat vaikutusta vanhushuoltosuhteisiin. Tämän suhteen ennustetaan kohoavan EU:ssa 29,3 %:sta vuonna 2016 aina 52,3 %:iin vuoteen 2080 mennessä (kasvua 23,0 prosenttiyksikköä) ( 3 )

14. toteaa, että toisin kuin maailman väestönkasvu, EU:n väestönkasvu on hidastunut merkittävästi. Vuonna 2015 tapahtui 28 jäsenvaltion EU:ssa ensimmäistä kertaa luonnollista väestön vähenemistä, kun kuolleita oli enemmän kuin syntyneitä.

15. kiinnittää huomiota huoltosuhteen tasaiseen kohoamiseen, mikä tarkoittaa, että Eurostatin väestölukujen mukaan vuonna 1960 oli keskimäärin kolme nuorta (0–14-vuotiasta) jokaista ikääntynyttä (vähintään 65-vuotiasta) kohti ja että 100 vuotta myöhemmin, vuonna 2060, ennustetaan elossa olevan kaksi ikääntynyttä jokaista nuorta kohti.

16. korostaa, että naisten synnytysiän nousu ja lapsihaaveen toteuttamisen lykkääminen myöhempään ikään johtavat siihen, että kaavailtu ( 4 ) lapsiluku – yleensä 2–3 lasta ( 5 ) – ei täyty, jolloin todellinen ja haluttu lapsiluku eivät vastaa toisiaan (ns. hedelmällisyyskuilu, fertility gap). Niin kauan kuin EU:n jäsenvaltioissa on tällainen kuilu, sen kaventamisen tulee olla ensisijainen tehtävä ja muuttoliikkeeseen voidaan turvautua vasta sen jälkeen. Lasten hankkimiseen on pyrittävä rohkaisemaan ja kannustamaan kaikin tavoin.

17. korostaa, että nuoren väestön menetys alueilla, joille on ominaista lähtömuutto ja missä syntyvyys on laskussa, aiheuttaa pienille kunnille erityistä haittaa välttämättömien julkisten palvelujen ylläpitämisessä ja alueiden taloudellisen ja tuotannollisen toiminnan edistämisessä. Nämä ovat keskeisiä tekijöitä väestön pysyttämiseksi alueella ja houkuttelemiseksi sinne sekä EU:n jäsenvaltioihin vaikuttavan maaseudun väestökadon hillitsemiseksi.

18. viittaa AK:n viime aikoina julkaisemiin tutkimuksiin ( 6 ) , joissa korostetaan erityisesti väestörakenteen muutoksen alueellista ulottuvuutta.

19. korostaa, kuten aivovuodosta antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossaankin, että kansalaisten ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus on sisämarkkinoiden perusta ja yksi EU:n perussopimuksissa tunnustetuista perusvapauksista.

Tarve harjoittaa johdonmukaista toimintapolitiikkaa kaikilla julkishallinnon tasoilla

20. kiinnittää huomiota aiheesta ”EU:n vastaus väestökehityksen haasteeseen” antamaansa lausuntoon (2016), jossa todetaan, että monilla EU:n toimintapolitiikoilla voidaan edistää väestökehityksen haasteeseen vastaamista, vaikka niissä ei tarjotakaan erityistoimenpiteitä näiden haasteiden koettelemien alueiden tukemiseksi. Tämä vaikuttaa liikenteeseen, tietoyhteiskuntaan, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan, kulttuuriin, ympäristöön ja ilmastoon sekä yrityksiin. Komitea toistaa kehotuksensa laatia väestörakenteen muutosta koskeva kattava EU:n strategia ja korostaa, että näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa lukuisilta toimintapolitiikan aloilta, jotta voidaan auttaa kääntämään vastakkaisiksi (aloitteellisesti) tai lievittämään (tapahtuneeseen reagoiden) väestörakenteen muutoksen vaikutuksia, seuraavaan tapaan:

Aloitteellisen toimintapolitiikan vaihtoehdot:

— Koska yksi väestön määräävistä tekijöistä on syntyvyys, luodaan oikeat olosuhteet sille, että lapsia toivovien olisi helpompi hankkia lapsia aikaisemmin ja enemmän. Samalla tulisi ottaa huomioon, että Euroopan unionin väestönäkymiä käsittelevän raportin Demographic outlook for the European Union (7) (2017) mukaan tulevan väestörakenteen muuttamiseen tähtäävät toimintapolitiikat ovat rajallisia ja vaativat aikaa tuottaakseen vaikutuksia, minkä johdosta olisi keskityttävä siihen, että mukaudutaan EU:n väestön ikääntymiseen ja sujuvoitetaan siirtymäprosessia samalla kun tuetaan nuorisoa siirtymisessä aikuisuuteen ja perheitä syntyvyyslukujen nostamiseksi asianomaisilla alueilla.

— Lisätään alueiden houkuttavuutta niin, että ne tarjoavat nuorille mahdollisuuksia opiskeluun ja innovointiin sekä pysyvien ja laadukkaiden työpaikkojen saamiseen, investoimalla mm. infrastruktuuriin, kulttuuriin ja yhteyksiin.

— Kehitetään erityisiä kannustinjärjestelmiä nuorten houkuttelemiseksi asettumaan näille alueille.

— Tehdään suurperheiden perustamisesta taloudellisesti mahdollista nuorille.

— Kehitetään ”hyvinvointitalouden” mallia EU:ssa ja parannetaan näin ihmisten – ja siis perheiden – hyvinvointia (koulutuksen, terveyden, lastenhoidon, työ- ja yksityiselämän tasapainon, asumisen, liikkuvuuden, yhteyksien ja kulttuurin näkökulmasta), mikä edistää osaltaan myönteistä taloussuhdannetta ja auttaa pitämään yllä pitkän aikavälin investointeja hyvinvointiin. Tämä voi lisätä alueiden ja kaupunkien vetovoimaa edellä mainittujen tekijöiden eikä pelkän talouskasvun perusteella ja tehdä niistä houkuttelevampia paikkoja elää ja perustaa perhe.

— Edistetään ja harjoitetaan kokonaisvaltaista ja yhdennettyä politiikkaa, jolla pyritään tutkimaan ja tukemaan perheitä niiden toteuttaessa vapaasti sosiaalisia roolejaan.

— Tuodaan esiin, että osallistavassa yhteiskunnassa on erityisesti kehitettävä laadukkaita ratkaisuja ikääntyvien toimintarajoitteisten ihmisten tarpeisiin.

Vaihtoehdot tapahtuneeseen reagoimisessa:

— Edistetään erityisesti naisten osallistumista työmarkkinoille lisäämällä investointeja työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseen ja sosiaaliseen ja perheystävälliseen infrastruktuuriin sekä parantamalla sukupuolten tasa-arvoa.

— Supistetaan ikääntyvän yhteiskunnan terveys- ja hoivakustannuksia edistämällä aktiivista ja terveenä ikääntymistä, investoimalla uusiin itsenäisen elämän muotoihin (uudet asumisen mallit) ja edistämällä yhteisötaloutta.

— Laajennetaan julkisten investointien suunnittelua edellyttämällä niiden yhteydessä väestörakennetarkistusta (demography check) ja laaditaan teknisiä menetelmiä ja indikaattoreita, jotka helpottavat eri politiikkojen väestörakenteellisen vaikutuksen arviointia.

— Alennetaan koulutuksen keskeyttämisastetta nuorten keskuudessa, vahvistetaan osaamispohjaa investoinneilla koulutukseen ja edistetään kunkin alueen kysyntään ja mahdollisuuksiin räätälöityä koulutusta sekä työvoiman uudelleenkouluttautumista ja joustavuuden lisäämistä.

— Kiinnitetään erityistä huomiota julkisten palvelujen, kuten terveydenhuollon, koulutuksen ja kulttuurin, tarjoamiseen alueiden pieni- ja keskikokoisille kaupungeille ja käytetään digitaalisia ratkaisuja toiminnan ulottamiseksi kaikille paikkakunnille.

— Luodaan Euroopan tasolle yhteisesti hyväksytty, toimiva oikeudellinen kehys, jonka avulla helpotetaan muiden kuin EU:n kansalaisten integroitumista Euroopan työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osana kokonaisvaltaista strategiaa väestörakenteen muutokseen vastaamiseksi.

— Suunnitellaan asumismuotoja, jotka soveltuvat sosiaalisesti monimuotoiseen asumiseen ja jotka voivat edistää yhteisasumista sekä sukupolvien välistä synergiaa ja vastavuoroisuutta erilaisen osallistavan toiminnan avulla.

— Edistetään toimia, joiden tarkoituksena on parantaa elämänlaatua ja torjua ikääntyneiden henkilöiden yksinäisyyttä ja eristyneisyyttä erityisesti mutta ei ainoastaan pandemiatilanteessa.

— Edistetään sellaisten ympäristöjen luomista, jotka mahdollistavat sukupolvien välisten sosiaalisten suhteiden kehittämisen ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin.

Väestökehitys ja monivuotisesta rahoituskehyksestä parhaillaan käytävä keskustelu

21. katsoo, että tulevaisuudessa on osoitettava nykyistä enemmän EU-varoja aivoviennin torjumiseen.

22. korostaa erityisesti rakennerahastoja koskevista asetuksista parhaillaan käytävien neuvottelujen yhteydessä, että viittausta väestörakenteen muutokseen olisi vahvistettava, kuten Euroopan parlamentti on suosittanut, ja näiden rahastojen käyttöä olisi joustavoitettava niillä seuduilla ja alueilla, joihin tämän ilmiön vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti, niin että niitä voitaisiin käyttää yhdessä ja samassa hankkeessa ja että mahdollistetaan ennakkomaksut ja täydentävyys rahoitusvälineiden kanssa.

23. muistuttaa, että komitean aiheesta ”Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto” vuonna 2018 antamassa lausunnossa todetaan, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston tavoitteisiin kuuluu maantieteellisistä ja väestörakenteeseen liittyvistä vaikeuksista kärsivien kaupunki- ja maaseutualueiden tukeminen. Tämä käsittää myös EU:n lisärahoitustuen myöntämisen hankkeisiin, joilla edistetään ekologisesti kestävää ja sosiaalisesti osallistavaa talouskehitystä kyseisillä alueilla.

24. muistuttaa tässä yhteydessä alueiden komitean ja Euroopan parlamentin ehdotuksesta antaa tällaista erityistä tukea NUTS 3 -tason alueille tai paikallisille hallinnollisille yksiköille, joiden väestöntiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä harvaan asuttujen alueiden osalta tai alle kahdeksan asukasta neliökilometrillä hyvin harvaan asuttujen alueiden osalta tai joiden väestö on vähentynyt keskimäärin enemmän kuin yhden prosentin vuosina 2007–2017. Niihin on sovellettava erityisiä alueellisia ja kansallisia suunnitelmia, joiden tavoitteena on lisätä niiden houkuttelevuutta ja yritysten investointeja sekä parantaa digitaalisten ja julkisten palvelujen saatavuutta, hyödyntäen muun muassa rakennerahastojen yhteistyösopimukseen sisältyviä erityismäärärahoja.

25. toistaa AK:n ja Euroopan parlamentin kannan sellaisten kansallisten suunnitelmien tukemisesta, joilla autetaan väestön jatkuvasta vähenemisestä kärsiviä ja tukea, mm. Euroopan rakenne- ja investointirahastoista myönnettävää rahoitustukea, tarvitsevia alue- ja paikallisyhteisöjä parantamaan alueen houkuttavuutta, lisäämään yritysinvestointeja sekä kohentamaan digitaalisten ja julkisten palvelujen saatavuutta. Nämä kansalliset ja alueelliset suunnitelmat on otettava huomioon uudessa väestörakenteen muutosta koskevassa EU:n strategiassa.

Väestörakenteeseen liittyvät näkökohdat EU:n keskeisissä toimintapolitiikoissa

26. korostaa kaupungistumisen demografista ulottuvuutta, sillä myös kaupungistuminen lisääntyy Euroopan unionissa, ja korostaa, että toteutettaessa Euroopan unionin kaupunkiagendaa ja uudistettaessa Leipzigin peruskirjaa on tärkeää tarttua tarmokkaasti väestökehityksen haasteisiin.

27. tukee Euroopan parlamentin kantaa, jossa on otettu huomioon alueiden komitean ehdotukset harvaan asuttujen alueiden auttamiseksi ja jonka mukaan Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteeseen kansallisella tasolla osoitetuista EAKR:n resursseista vähintään viisi prosenttia kohdennetaan yhdennettyyn alueelliseen kehitykseen luonnonoloista, maantieteellisistä tai väestöön liittyvistä esteistä tai haitoista kärsivillä muilla kuin kaupunkialueilla tai alueilla, joilla on vaikeuksia saada peruspalveluja. Tästä määrästä vähintään 17,5 prosenttia kohdennetaan maaseutualueille ja -yhteisöihin, ”ottaen huomioon älykkäitä kyliä koskevan sopimuksen toimet kehittää älykkäiden kylien kaltaisia hankkeita” ( 8 ) parantamalla näiden alueiden vetovoimaa ja edistämällä niiden uudelleenasuttamista.

28. korostaa nuorisotakuun ja ”Eka Eures-työpaikka” -aloitteen merkitystä, sillä ne auttavat nuoria löytämään työpaikan. Nuorisotakuun välitön merkitys demokratiassa ja välillisesti väestörakenteessa käy ilmi myös kauden 2014–2020 aiemmista tuloksista: se auttoi parantamaan miljoonien nuorten eurooppalaisten elämää.

29. odottaa mielenkiinnolla Euroopan komission ehdotuksia tulevasta lapsitakuusta, jolla on tarkoitus auttaa köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevia lapsia edistämällä investointeja, joilla yhtäältä varmistetaan, että lapsilla on perusoikeus kasvaa ja kehittyä lapsi- ja perheystävällisessä ympäristössä, asettamalla etusijalle toimenpiteet, joilla parannetaan perheiden kokonaistuloja ja tuetaan vanhempia, ja toisaalta huolehditaan siitä, että heillä on mahdollisuus maksuttomaan ja laadukkaaseen terveydenhuoltoon, koulutukseen, lastenhoitoon, kunnollisiin asuinoloihin ja asianmukaiseen ravitsemukseen. Komitea katsoo, että perhepolitiikkaa ei tulisi pitää julkistaloutta kuormittavana kustannuksena vaan pikemminkin yhteiskunnan strategiseen voimavaraan tehtävänä investointina.

30. katsoo, että maaseudun kehittämiseen tähtäävä yhteinen maatalouspolitiikka (YMP 2014–2020) auttaa vastaamaan väestökehityksen haasteisiin. Kaudella 2021–2027 YMP:n tulisikin säilyä vahvana EU:n politiikkana. Elinvoimaisilla maaseutualueilla, nuorilla viljelijöillä ja perhetiloilla, jotka noudattavat hyviä käytäntöjä, tulisi olla keskeinen rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa, ympäristönsuojelussa ja maisemien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä sekä maaseutualueiden väestökadon ehkäisemisessä.

31. toteaa, että Euroopan komission olisi hyvin rajallisista toimintamahdollisuuksistaan huolimatta puututtava maamarkkinoita koskevaan lainsäädäntöön, jotta voidaan edistää maaseudun kehittämispolitiikan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä sellaisten uusien toimien tukemiseen, joilla helpotetaan maaomaisuuden siirtämistä uudelle omistajalle (maavarannot, maatalousmaan välittämistä koskevat aloitteet ja muut paikallistasolla edistettävät aloitteet, joilla parannetaan alan uusien tulokkaiden mahdollisuuksia saada maata käyttöönsä), ja laajentaa tukitoimet koskemaan myös uusia maatalousyritysmalleja (etenkin maataloustuottajien välisiä innovatiivisia kumppanuuksia) ja paikallisia organisaatioita, jotka pystyvät auttamaan nuoria maataloustuottajia ja uusia tulokkaita maan hankinnassa. Lisäksi olisi kannustettava aktiivisempaan kansalliseen politiikkaan maan käyttömahdollisuuksia koskevien EU:n suositusten ja hyvien käytänteiden avulla (ottaen huomioon vakiintuneet hyvät käytänteet).

32. katsoo, että jäsenvaltioiden on tuettava päättäväisesti toimintapolitiikkoja, joilla kannustetaan naisia perehtymään tieto- ja viestintätekniikan sekä luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, taidealan ja matematiikan (STEAM) ja maaseudun talouden tehtäviin sekä edistetään heidän osallistumistaan näillä aloilla, sillä tämä on välttämätön edellytys väestöpyramidin tasapainottamiseksi alueilla, missä väestökatoa esiintyy tai joita se uhkaa.

33. pyytää Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan tarvittavasta koordinoinnista EU:n koheesiopolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan välillä, jotta maaseutualueet voivat toteuttaa myös älykkäitä kyliä koskevia hankkeita yhdennettyä lähestymistapaa (yhdennetyt alueelliset investoinnit, paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet tai Leader-lähestymistapa) soveltaen.

34. toistaa aiheesta ”Aktiivisena ja terveenä ikääntyminen” vuonna 2019 antamassaan lausunnossa ilmaisemansa ajatuksen, että ”väestörakenteen muutoksen haasteet edellyttävät tutkimusta ja aktiivista eurooppalaista elinkeinoelämää, jotta keksitään, kehitetään ja tuotetaan uusia innovatiivisia ratkaisuja ikääntyvälle väestölle, olipa kyse sitten päivittäistavaroista, infrastruktuurista, teknologiasta tai ohjelmistoista”. Erityisesti tämä pätee terveydenhuollon etäpalvelujen kehittämiseen, jotta voidaan varmistaa erikoissairaanhoidon laatu varsinkin maaseutualueilla ja harvaan asutuilla alueilla. Komitea näkee tässä EU:lle avautuvan mahdollisuuden vakiinnuttaa asemansa markkinajohtajana senioritalouden alalla, luoda paikallisia työllistymismahdollisuuksia ja vaurautta sekä viedä uutta luovia innovaatioita ulkomaille. Lisäksi perhemyönteinen ympäristö ja sukupolvien välinen solidaarisuus vahvistavat edellä mainitun toteamuksen paikkansapitävyyttä. Tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaiset voivat vaikuttaa ratkaisevasti sellaisten olosuhteiden luomiseen, joissa terveenä ikääntymistä edistetään ja se taataan. Tämän saavuttamiseksi on välttämätöntä toisaalta laatia lisää erityisiä ehdotuspyyntöjä tällä alalla ja toisaalta parantaa nykyisin käytettävissä olevien erilaisten taloudellisten resurssien koordinointia.

35. korostaa, että tieto- ja viestintätekniikalla (TVT) ja älykkäällä ympäristöllä voi olla merkittävä rooli elinolosuhteiden parantamisessa alueilla, joihin väestörakenteen muutokset vaikuttavat eniten. Komitea kehottaakin EU:ta puuttumaan moniin eri aloihin vaikuttavaan digitaaliseen kuiluun SMART-ratkaisujen avulla (täsmällinen, mitattava, saavutettava, realistinen ja aikasidonnainen) ja käyttämään sitä varten unionin välineitä ja ohjelmia, kuten rakenne- ja investointirahastoja ja Next Generation EU -ohjelmaa, pyrkien takaamaan laadukkaat digitaaliset yhteydet koko väestölle.

36. korostaa digitaaliseen kuiluun viitaten älykkäitä ratkaisuja vanhustenhoidon ja tarvelähtöisen liikenteen alalla sekä suunnitelmien laatimista matkapuhelinpalvelujen kattavuuden turvaamiseksi paikallisilla ja alueellisilla teillä. Komitea pitää erittäin tärkeänä myös sitä, että matkapuhelinpalvelujen tarjoaminen sisällytetään osaksi televiestinnän yleispalvelua erityisesti harvaan asuttujen maaseutualueiden asutuskeskuksissa, teillä ja liikenneväylillä. Tämä helpottaa erityisesti ikäihmisten ja pienten lasten vanhempien elämää. Kaikilla näillä seikoilla on erityinen vaikutus väestön pysyvyyteen.

37. korostaa, että on tarjottava koulutusta ja tukea sellaisten digitaaliteknologioiden käyttöön, joilla pyritään kaventamaan digitaalista kuilua ikääntyneitä henkilöitä ajatellen, sekä kuntien sosiaalipalveluista vastaaville tahoille suunnattua muutoksenhallintakoulutusta, jotta nämä pystyvät tukemaan henkilökohtaisten hoivapalvelujen digitalisaatiota.

38. yhtyy käsitykseen, että syyskuussa 2017 hyväksytyssä vuosia 2014–2020 käsittelevässä komission tiedonannossa ”Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla” ehdotetut eri toimet voivat auttaa vähentämään rajatylittävän kanssakäynnin monimutkaisuutta, pitkällisyyttä ja kustannuksia sekä edistää palvelujen yhdistämistä sisärajoilla. Komissio korostaa, että ”[e]linolojen parantamiseen investoidaan merkittävästi: yhteiset ympäristötoimet ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseen tähtäävät yhteiset toimenpiteet lisäävät raja-alueiden väestön turvallisuutta” ( 9 )

39. uudistaa aiheesta ”Vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottaminen” vuonna 2017 antamassaan lausunnossa esittämänsä huomion, että ”nykyinen väestökehitys pakottaa arvioimaan uudelleen sukupuolirooleja ja edistämään entistä joustavampia ja tasapuolisempia työsopimuksia”. Tähän viitaten komitea katsoo, että työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen ja sukupuolten tasa-arvon tukemiseen tähtääviä toimintapolitiikkoja koskeva EU:n oikeudellinen kehys kytkeytyy erottamattomasti talouteen, väestörakenteeseen, työllisyyteen ja alueellisiin näkökohtiin, ja suhtautuu myönteisesti Euroopan komission julkaisemaan sukupuolten tasa-arvostrategiaan.

40. kiinnittää huomiota lausuntoihinsa aiheista ”Liikkuvuus maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan haastavilla alueilla” (2014) ja ”EU:n vastaus väestönkehityksen haasteeseen” (2016). Niissä käsitellään muun muassa liikennepolitiikan roolia liikkuvuuden varmistamisessa ja luonnostellaan muita erityistoimenpiteitä. Näihin kuuluvat sellaiset innovatiiviset toimintatavat kuin ”tarvelähtöinen liikenne”, joilla parannetaan yhteyksiä kaikilla alueilla ja niiden välillä. Komitea korostaa myös, että tarvitaan uusia lähestymistapoja liikenteen rahoittamiseen haastavilla alueilla.

41. toteaa, että korkea työttömyysaste ei ole työmarkkinoiden etujen mukaista. Työttömille, joilla ei ole sopivia edellytyksiä päästä tai jotka eivät onnistu palaamaan työmarkkinoille, onkin tarpeen järjestää ammatillista koulutusta tai täydennyskoulutusta. Tämä olisi hoidettava viranomaisten, alueellisten ja paikallisten instituutioiden sekä työvoimapalvelujen yhteistoimin.

42. katsoo, että eri toimintapolitiikkojen yhteydessä on ryhdyttävä viestimään myönteisesti maaseutuympäristöstä, jotta voidaan torjua maaseudun väestökatoa, ja kiinnitettävä huomiota toimintamalleihin, joiden avulla maaseudusta voidaan välittää positiivinen kuva tuomalla esille siihen liittyviä myönteisiä seikkoja ja arvoja.

43. pitää tärkeänä korostaa, että isien aktiivisempi osallistuminen lastenhoitoon ja perhe-elämään edistää lasten kognitiivisia ja emotionaalisia kykyjä ja fyysistä terveyttä. Lisäksi ne, jotka ovat enemmän lastensa kanssa, ilmoittavat yleensä olevansa fyysisesti ja psyykkisesti paremmassa kunnossa ja tyytyväisempiä elämäänsä. Vuonna 2015 kolmessa neljästä OECD-maasta oli tarjolla vähintään muutaman päivän palkallinen vapaa vain isän käyttöön, toisinaan nimenomaan isälle tarkoitetun palkallisen vanhempainvapaan muodossa. Vanhempainvapaa voi myös auttaa vähentämään naisten syrjintää työpaikalla.

44. muistuttaa kestävän kehityksen tavoitteista ja erityisesti kaupunkikehitystä koskevasta tavoitteesta 11, jossa kehotetaan tekemään kaupungeista ja asutustaajamista osallistavia, turvallisia, selviytymis- ja palautumiskykyisiä ja kestäviä. Komitea tukee sellaisia paikallisyhteisöille, kaupungeille ja alueille suunnattuja hankkeita, jotka edistävät aktiivisesti kestävän kehityksen tavoitteen 11 saavuttamista.

45. ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, joka on tärkeä vastaus ympäristöön liittyviin, demografisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin. Kestävä kasvustrategia on välttämättömyys, jotta EU:sta pystytään tekemään oikeudenmukainen, vauras ja osallistava yhteiskunta, ja puhtaisiin energialähteisiin liittyviä politiikkoja on tarkasteltava uudelleen talouden, teollisuuden ja kulutuksen, liikenteen, elintarvikkeiden, maatalouden ja rakentamisen aloilla sekä verotuksen ja eräiden sosiaalisten ja yleisten, perheiden tukemista koskevien kysymysten alalla.

46. korostaa, että lasten saaminen ei saisi haitata ammatillisten tavoitteiden saavuttamista eikä johtaa köyhtymiseen tai ostovoiman menetykseen etenkään suurperheissä ja yksinhuoltajaperheissä. Perhesuunnittelu on pitkäjänteistä, joten on tärkeää toteuttaa vakaata ja ennakoivaa politiikkaa, joka kattaa myös työ- ja yksityiselämän tasapainoisen yhteensovittamisen ja isien osallistumisen perhe-elämään. Äitien nopeaa ja joustavaa paluuta työmarkkinoille äitiysloman jälkeen olisi helpotettava.

47. muistuttaa, että osaa jatkossa kysyttävistä työpaikoista ei ole vielä olemassa, joten on edistettävä kansalaisten kouluttautumista (kaikissa ikäryhmissä ja kaikilla aloilla) tarjoamalla heille mahdollisuuksia hankkia sellaista osaamista, joka helpottaa heidän työllistymistään. Koulutuspolitiikan suunnittelussa tulee ottaa erityisesti huomioon matalan asukastiheyden alueilla tai laajoilla alueilla erillään asuvat heidän koulutukseen pääsynsä helpottamiseksi.

48. kiinnittää huomiota siihen, miten tärkeää palkatonta työtä lähinnä naiset tekevät huolehtiessaan perheistään ja kompensoidessaan julkisen sosiaalisen infrastruktuurin puutetta. Kyse on enimmäkseen palkattomasta hoiva- ja kotitaloustyöstä, ja tällaisen hoivatyön arvioidaan vastaavan 10 prosentin ja kotitaloustyön 39 prosentin osuutta maailman bruttokansantuotteesta (BKT).

Demografia ja demokratia

49. katsoo, että yhä voimakkaammin esiin nousevat kysymykset, kuten yhteiskunnan muutos ja väestöjakauma, synnyttävät poliittisia reaktioita, jotka saattavat johtaa demokraattisessa järjestelmässä tapahtuvaan polaroitumiseen.

50. katsoo, että nuoriin, jotka ovat hankkineet tai saattavat hankkia lapsia, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Keskimääräinen nuorisotyöttömyysaste on EU:n jäsenvaltioissa edelleen korkeampi kuin työikäisen väestön työttömyysaste yleensä. Lisäksi epävarmat työolot ja -ehdot ovat melko yleisiä nuorten keskuudessa. Tutkimusten perusteella olisi ensisijaisen tärkeää huolehtia siitä, että nuorilla on mahdollisuuksia ennakoitavissa olevan toimeentulon hankkimiseen ja asunnon löytämiseen. Näin heille olisi mahdollista tarjota perheen perustamista varten tarvitsemaansa turvaa.

51. katsoo, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen, joita rahoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ( 10 ) mukaisesti koheesiorahastosta myös ohjelmakaudella 2021–2027, olisi tuotava helpotusta verkon nykyisiin ongelmakohtiin. Tämän lisäksi niissä olisi asetettava etusijalle investoinnit kestäväpohjaisiin liikenneverkkoihin, ja niillä olisi edistettävä julkisia palveluja maaseutualueilla, erityisesti harvaan asutuilla alueilla tai väestöltään laajalle levittäytyvillä alueilla sekä alueilla, joiden väestö ikääntyy, jotta voidaan helpottaa maaseudun ja kaupunkien välisiä yhteyksiä, edistää maaseudun kehitystä ja kaventaa digitaalista kuilua.

52. varoittaa näin ollen ”tyytymättömyyden maantieteestä”, jota kehkeytyy monilla EU:n alueilla ja monissa EU-maissa, missä ihmiset tuntevat jääneensä hylätyiksi, ja joka useissa tapauksissa liittyy tiiviisti väestön vähenemiseen. Olisikin taattava julkisten peruspalvelujen saatavuus maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla.

53. katsoo, että tähän kehitykseen on puututtava demokraattisen järjestelmämme vahvistamiseksi helpottamalla sukupolvien välistä vuoropuhelua ja ottamalla aktiivisesti mukaan vaaleilla valitut paikallis- ja aluetason päättäjät, jotka ovat lähimpänä kansalaisia.

54. katsoo näin ollen, että tulevassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa on keskusteltava demokratian ja demografian välisestä yhteydestä, ja ehdottaa, että konferenssia silmällä pitäen esitetään selkeästi komitean omat näkemykset asiasta ja kiinnitetään erityistä huomiota nuorten edustukseen. Konferenssissa olisi käsiteltävä ”tyytymättömyyden maantiedettä”, joka liittyy EU:n politiikkojen onnistumisen tasoon ja niiden välittömiin ja välillisiin vaikutuksiin EU:n eri alueisiin ja niiden väestörakenteeseen. Komitea ehdottaa lisäksi, että konferenssissa voitaisiin tähän liittyen käsitellä myös kysymystä siitä, miten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 174 artiklassa mainittu käsite ”vakavista ja pysyvistä väestöön liittyvistä haitoista kärsivät alueet” olisi määriteltävä. Tällainen laajempi pohdinta on tärkeää myös kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Vetoomus toissijaisuusperiaatteen aktivoimiseksi ja sääntelyn parantamiseksi

55. korostaa, että monet tarvittavista politiikkatoimista kuuluvat EU:n paikallis- ja alueviranomaisten vastuulle, ja painottaa siksi tarvetta keskittyä voimakkaasti kumppanuuteen ja monitasoiseen hallintoon asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi.

56. korostaa samalla, että AK:n on tärkeää osallistua merkittävällä tavalla Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin koko sen ajan, ottaen huomioon, että EU:ssa on yli miljoona vaaleilla valittua paikallis- ja aluetason edustajaa.

57. kehottaa hyödyntämään toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevan työryhmän kehittämää ”toissijaisuusperiaatteen aktivoinnin” käsitettä, jotta löydetään toimivia ratkaisuja väestörakenteen muutokseen puuttumiseksi toimivallanjakoa kunnioittaen ja käymällä kuntien ja alueiden kanssa suoraan vuoropuhelua.

58. kykenee asemansa ansiosta tukemaan tätä prosessia tarjoamalla foorumin Euroopan komission kanssa käytäville neuvotteluille ja vuoropuhelulle asianmukaisten ratkaisujen löytämiseksi.

59. pitää tärkeänä alueellisten vaikutusten arvioinnin hyödyntämistä välineenä väestörakenteen muutokseen vaikuttavien EU:n toimintapolitiikkojen jatkosuunnittelussa ja viittaa äskettäiseen, yhteistyössä Euroopan aluekehittämisen seurantaverkoston eli ESPON-ohjelman kanssa suorittamaansa alueellisten vaikutusten arviointiin ( 11 )

60. suosittaa tiivistä yhteistyötä Euroopan komission kanssa toteutettaessa yhteistä kuulemismenettelyä tulevia politiikka-asiakirjoja, kuten vihreää kirjaa ikääntymisestä ja maaseutualueiden pitkän aikavälin strategiaa, varten.

Väestökehityksen haasteeseen vastaamisessa tapahtuneen edistymisen tarkkailu

61. katsoo, että demografista haastetta on monitoroitava säännöllisesti kytkemällä talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso väestörakenteen muutokseen ja nivomalla tämä kysymys kiinteästi kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen.

62. korostaa, että tarvitaan säännöllisesti EU:n tilastoja, jotka heijastavat paitsi kansallista myös alueellista kehitystä, jotta poliittiset päättäjät saavat selkeän kuvan alueellisista eroista. Komitea pitää lisäksi tarpeellisena esittää vuosittain kertomus väestökehityksen kulloisistakin haasteista EU:n kunnissa ja alueilla. Komitealla tulisi olla mahdollisuus osallistua kertomuksen laatimiseen.

63. ehdottaa, että Euroopan komissio ja EU:n kunnat ja alueet käyvät säännöllistä poliittista vuoropuhelua väestökehityshaasteen senhetkisestä tilanteesta ennen vuotuisen kestävän kasvun strategian julkaisemista. Komitea suosittaa, että komissio ja AK organisoivat mainitun prosessin tiiviissä yhteistyössä.

Seuraavat vaiheet

64. ehdottaa, että neuvoston puheenjohtajavaltio Kroatia esittää neuvoston päätelmiä komission tilannekatsauksen tuloksista, ja suosittaa, että neuvosto käy eri kokoonpanoissaan laajapohjaista keskustelua demografisesta haasteesta.

65. kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita Saksaa, Portugalia ja Sloveniaa jatkamaan näitä pyrkimyksiä keskittymällä erityisesti väestörakenteen muutoksen ja elinolojen parantamisen väliseen yhteyteen kaikkialla.

66. korostaa kansalaisten osallistumisen merkitystä ja kannustaa johtavia paikallisia sidosryhmiä vahvistamaan alueellisia horisontaalisia politiikkoja ja siten lisäämään tietoisuutta väestörakenteen muutoksesta kussakin paikallisyhteisössä, jotta voidaan vahvistaa kansalaiskeskeisempien toimenpiteiden arvon tunnustamista. Komitea suosittaa lisäksi väestökehityksen haasteiden käsittelemistä laaja-alaisesti kansalaisten kanssa keskustellen.

67. katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia olisi edistettävä siten, että kaikki väestökadon uhkaaman tai väestökadosta kärsivän alueen toimijat tekevät yhteistyötä koordinoidusti yhdistäen ja vahvistaen hankkeita, jotka perustuvat niiden hankkimaan kokemukseen, luoden innovaatioita ja edistäen dynaamisempaa taloutta.

68. katsoo, että on olennaisen tärkeää lisätä unionin alueiden rikkaan luonnonperinnön, historiallisen perinnön, taideperinnön ja kulttuuriperinnön arvostusta, jotta voidaan vahvistaa kansalaisten tunnesidettä asuinkyliinsä ja -kuntiinsa. Näin voidaan tukea, vaalia, pitää yllä ja suojella paikallis-, alkuperäis- ja pienyhteisöjä sekä kielellis-kulttuurisia osa-alueita ja elävöittää siten maaseutua ja vahvistaa maaseutualueiden edellytyksiä saada paikallinen väestö pysymään alueella.

69. tarjoaa Euroopan komissiolle, muille EU:n toimielimille sekä muille alueellisille tai kansainvälisille elimille, kuten Välimeren unionille tai YK:lle, tiivistä yhteistyötä kokonaisvaltaisen strategian kehittämiseksi, jotta pystytään vastaamaan väestönkehityksen haasteeseen.

70. muistuttaa, että vuodesta 1994 lähtien on joka vuosi 15. toukokuuta vietetty YK:n julistamaa kansainvälistä perheiden päivää, ja ehdottaakin, että toukokuun toinen sunnuntai voisi olla eurooppalainen perheiden päivä.

Bryssel 14. lokakuuta 2020. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) AK:n tutkimus The impact of demographic change on European regions, Bryssel, 2016.

(2) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2019/637955/EPRS_IDA(2019)637955_EN.pdf

(3) Lähde: People in the EU – population projections (Eurostat, 2017).

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Population_projections_in_the_EU#Age_dependency_ratios

(4) OECD, Family Database, Fertility Indicators: SF2.2 Ideal and actual number of children, http://www.oecd.org/els/family/SF_2_2-Ideal-actual-number-children.pdf.

(5) Noin 2,1 elävänä syntynyttä lasta naista kohden on se kokonaishedelmällisyysluku, jota kehittyneissä maissa pidetään luonnollisena uusiutumislukuna. Luonnollisella uusiutumisluvulla tarkoitetaan sitä elävänä syntyneiden lasten keskimäärää naista kohden, joka on tarpeen, jotta väkimäärä ei laskisi (Lähde: Eurostat, Statistics Explained, https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fertility_statistics#Total_fertility_rate_and_age_of_women_at_birth_of_first_child).

(6) AK:n tutkimus The impact of demographic change on European regions ja alueellinen eurooppalainen sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu.

(7) Demographic outlook for the European Union (2017) (EPRS – European Parliamentary Research Service & EUI – European University) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/614646/EPRS_IDA(2017)614646_EN.pdf.

(8) A8-0094/2019, Cozzolino.

(9) https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

(11) https://cor.europa.eu/fi/our-work/Pages/Territorial-Impact-Assessment.aspx