Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta /* KOM/97/0276 lopull. - COD 97/0176 */



Virallinen lehti nro C 017 , 20/01/1998 s. 0001



Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä sekä neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (98/C 17/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 276 lopull. - 97/0176 (COD) (komission esittämä 17 päivänä lokakuuta 1997) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat, että sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan; on tärkeää toteuttaa toimenpiteet tämän päämäärän saavuttamiseksi, tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisten lakien mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskeviin erityissäännöksiin, nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain, kyseisten ajoneuvojen teknisten määräysten eroavaisuuksien vuoksi ne eivät ole voineet liikkua vapaasti yhteisössä; sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa kyseisten ajoneuvojen osalta helpottaisi, jos kaikki jäsenvaltiot vahvistaisivat yhdenmukaiset vaatimukset kansallisten määräystensä sijaan, tämän vuoksi on tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot vahvistavat samat vaatimukset joko voimassa olevien sääntöjensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti jotta kaikentyyppisiin ajoneuvoihin voidaan soveltaa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/27/EY (2), säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä, tämä direktiivi on yksi erityisdirektiiveistä, jotka koskevat direktiivissä 70/156/ETY perustettua EY-tyyppihyväksyntämenettelyä; suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia jäsenvaltiot eivät voi perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistetun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on kaupan esteiden välttäminen yhteisössä soveltamalla EY-tyyppihyväksyntää kyseisiin ajoneuvoihin, ja tavoite voidaan sen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä direktiivissä säädetään ainoastaan vähimmäissäännöistä tämän tavoitteen toteuttamiseksi, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on sen vuoksi tarpeen, on suositeltavaa ottaa huomioon jo olemassa olevat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännöllä n:o 36 ("yhdenmukaiset määräykset suurikokoisten matkustaja-ajoneuvojen rakenteen hyväksymisestä"), säännöllä n:o 52 ("yhdenmukaiset määräykset pienikokoisten joukkoliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen rakenteesta") ja säännöllä n:o 66 ("yhdenmukaiset määräykset suurikokoisten matkustaja-ajoneuvojen korirakenteen lujuuden hyväksymisestä") vahvistamat tekniset vaatimukset, jotka ovat 20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen liitteenä, vaikka tämän direktiivin päätavoitteena on taata matkustajien turvallisuus, on myös tarpeen antaa tekniset määräykset liikuntaesteisten pääsystä tässä direktiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin komission liikenne- ja sosiaalipolitiikkojen mukaisesti; on kaikin keinoin yritettävä parantaa helppopääsyisyyttä kyseisiin ajoneuvoihin; tämän vuoksi tämän direktiivin mukaisesti tyyppihyväksyttyjen, säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltujen uusien ajoneuvojen olisi oltava helppopääsyiset liikuntaesteisille heidän vapaan liikkumisensa helpottamiseksi; luokan I ajoneuvojen osalta tämä periaate on mahdollista muuttaa todellisiksi vaatimuksiksi jo nyt, ja muita sännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltuja ajoneuvoluokkia koskevia tarkoituksenmukaisia teknisiä ratkaisuja on arvioitava ja direktiivin vastaavat säännökset vahvistettava tai tarvittaessa muutettava komission kertomuksen perusteella; jäsenvaltioita olisi rohkaistava tekemään muutkin kuin edellä mainitut ajoneuvot helppopääsyisemmiksi liikuntaesteisille toissijaisuusperiaatetta noudattaen, tiettyjen joissakin jäsenvaltioissa voimassa olevien erityissääntöjen huomioon ottamiseksi olisi säädettävä tietyistä rajoitetuista poikkeuksista yleisiin standardeihin; kyseiset poikkeukset koskevat käyttöovien määrää, istuinten leveyttä ja istuinten välistä tilaa tietyissä ajoneuvoissa; toisilla jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus kieltää sellaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, joiden osalta näin poiketaan direktiivin keskeisissä säännöksissä olevista teknisistä määräyksistä, ja tekniikan kehitys edellyttää tämän erityisdirektiivin liitteissä määrättyjen teknisten vaatimusten nopeaa mukauttamista; on aiheellista antaa kyseinen tehtävä komissiolle menettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi; kaikissa niissä tapauksissa, joissa Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät komissiolle valtuudet panna täytäntöön kyseisiä ajoneuvoja koskevia sääntöjä, olisi säädettävä komission ja jäsenvaltioiden neuvotteluista etukäteen neuvoa-antavassa komiteassa, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan ilmaisulla: - "ajoneuvo" mitä tahansa M2- ja M3-luokan moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A, - "erillinen tekninen yksikkö" direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa määriteltyä laitetta. 2 artikla Jäsenvaltiot eivät saa kieltäytyä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvolle tai kieltää taikka estää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä, käyttöönottoa tai käyttöä matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevien säännösten perusteella, jos liitteissä vahvistetut vaatimukset täyttyvät. 3 artikla 1. Jäsenvaltiot saavat myöntää EY-tyyppihyväksynnän ajoneuvoille, jotka ovat rakenteellisilta ominaisuuksiltaan liitteessä I olevassa 7.6.1.1.a, 7.6.1.4.a, 7.7.8.1.a, 7.7.8.1.1.a ja 7.7.8.4.1.a kohdassa eriteltyjen poikkeusten mukaiset, sekä luokkien I, A ja B ajoneuvojen, joiden kokonaisleveys on enintään 2,3 metriä, ja luokan I kaksikerroksisten ajoneuvojen osalta liitteessä VIII olevassa 7.6.1.1.a ja 7.6.1.4.a kohdassa eriteltyjen poikkeusten mukaiset. 2. Jäsenvaltiot saavat estää niiden ajoneuvojen myynnin, ensimmäisen ja kaikki seuraavat rekisteröinnit sekä käyttöönoton, joihin sovelletaan 1 kohdassa kuvattuja poikkeuksia. 3. Komissio tarkastelee 1 ja 2 kohdan säännöksiä tarvittaessa uudelleen vuonna 2003 laatimansa kertomuksen perusteella. 4 artikla 1. Säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunniteltujen luokan I ajoneuvojen on oltava joko liitteessä I olevan B osan tai liitteessä I olevan C osan teknisten määräysten mukaiset, ja niissä on oltava vähintään yksi liitteessä VII tarkoitetuista ajoneuvoon pääsyä helpottavista laitteista. 2. Komissio toimittaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kattavan tutkimuksen perusteella tehdyn tämän direktiivin muuttamista koskevan ehdotuksen, jossa säädetään säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen käytettävien luokan II ajoneuvojen teknisistä vaatimuksista. 3. Jäsenvaltioilla on vapaus valita sopivin ratkaisu helppopääsyisyyden saavuttamiseksi muissa kuin 1 kohdassa tarkoitetuissa ajoneuvoissa. 5 artikla Korvataan direktiivin 70/156/ETY liitteessä IV oleva I osan 52 kohta seuraavasti: ">TAULUKON PAIKKA> " 6 artikla Muutokset, jotka ovat tarpeen liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, hyväksytään 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 7 artikla Komissiota avustaa direktiivin 70/156/ETY 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettu komitea. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 8 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on niitä virallisesti julkaistaessa liitettävä viittaus tähän direktiivin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 3. Jäsenvaltiot eivät saa 30 päivästä kesäkuuta 1999 alkaen estää tämän direktiivin mukaisten ajoneuvojen ensimmäistä käyttöönottoa. Jäsenvaltioiden on sovellettava 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä 1 päivästä lokakuuta 1999. 9 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 10 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. (1) EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1. (2) EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1. LIITE I SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN TAI KORIN HYVÄKSYNTÄ ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ, AJONEUVO- TAI KORITYYPIN MUUTOKSET, TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS JA SITÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET Tämä linja-autoon sovellettavia vaatimuksia koskeva liite on jaettu kolmeen osaan seuraavasti: A osa: Kaikille ajoneuvoille yhteiset vaatimukset B osa: Matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset C osa: Muita ajoneuvoja kuin matalalattialinja-autoja koskevat vaatimukset Kohtien numerointi on samanlainen kaikissa osissa. A OSA KAIKILLE AJONEUVOILLE YHTEISET VAATIMUKSET 1. SOVELTAMISALA 1.1. Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerroksisiin, jäykkiin tai nivellettyihin M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 1.2. Tämän direktiivin vaatimuksia ei sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin: 1.2.1. vankien kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot, 1.2.2. erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen rakennetut ajoneuvot (ambulanssit), 1.2.3. maastoajoneuvot. 1.3. Tämän direktiivin vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin ainoastaan, jos ne eivät ole ristiriidassa niiden tarkoitetun käytön ja toiminnan kanssa: 1.3.1. poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien käyttöön rakennetut ajoneuvot, 1.3.2. ajoneuvot, joissa on ainoastaan sen paikallaan ollessa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään 8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajettaessa. Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin menoihin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen ajettaessa käytettäviksi tarkoitettujen istuinten on oltava selvästi käyttäjien tunnistettavissa. 2. MÄÄRITELMÄT Tässä direktiivissä tarkoitetaan ilmaisulla: 2.1. "ajoneuvo" M2- ja M3-luokan ajoneuvoa, joka on suunniteltu ja rakennettu kuljettamaan istuvia tai istuvia ja seisovia matkustajia. 2.1.1. Enemmän kuin 22 matkustajaa kuljettajan lisäksi kuljettamaan pystyville ajoneuvoille on kolme ajoneuvoluokkaa: 2.1.1.1. "Luokka I" ajoneuvot, joihin on rakennettu alueita seisoville matkustajille matkustajien nopean vaihtuvuuden mahdollistamiseksi, 2.1.1.2. "Luokka II" ajoneuvot, jotka on rakennettu lähinnä istuvien matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu mahdollistamaan seisovien matkustajien kuljettaminen käytävällä ja/tai alueilla, jotka eivät ole suurempia kuin kahdelle kaksoisistuimelle varattu tila, 2.1.1.3. "Luokka III" yksinomaan istuvien matkustajien kuljetukseen rakennetut ajoneuvot, Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen luokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaavassa luokassa. 2.1.2. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettajan lisäksi kuljettamaan pystyville ajoneuvoille on kaksi ajoneuvoluokkaa: 2.1.2.1. "Luokka A": seisovien matkustajien kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot; tämän luokan ajoneuvossa on istuimet ja siinä on oltava järjestelyt seisovien matkustajien kuljetusta varten. 2.1.2.2. "Luokka B": ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu seisovien matkustajien kuljetukseen; tämän luokan ajoneuvossa ei ole järjestelyjä seisovien matkustajien kuljetusta varten. 2.1.3. "Nivelajoneuvo" on ajoneuvo, joka koostuu kahdesta tai useammasta jäykästä osasta, jotka niveltyvät suhteessa toisiinsa; kaikkien osien matkustajaosastot ovat yhteydessä toisiinsa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä; jäykät osat on liitetty toisiinsa pysyvästi niin, että ne voidaan irrottaa toisistaan ainoastaan sellaisella toimenpiteellä, joka tavallisesti voidaan toteuttaa ainoastaan korjaamotiloissa. 2.1.4. "Matalalattialinja-auto" on ajoneuvo, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille varatusta alueesta (tai nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerroksisten ajoneuvojen ensimmäisessä kerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle. Kyseisen käyttöoven on sovelluttava liikuntaesteisten henkilöiden ajoneuvoon ottamiseen ja ajoneuvosta pois jättämiseen. 2.2. Tyypin määritelmä 2.2.1. "Ajoneuvotyypillä" tarkoitetaan sellaisten ajoneuvojen luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta: - korin valmistaja - alustan valmistaja - ajoneuvoluokka (M2, M3) - ajoneuvon käsite (luokat I, II, III, A ja B) - ajoneuvon tekninen enimmäismassa - korin käsite (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen) - kantokyvyn raja (≤ 12, > 12 ja ≤ 22, > 22 ja ≤ 45, > 45 ja ≤ 50, > 50 ja ≤ 70, > 70 ja ≤ 100, > 100 ja ≤ 140, > 140 matkustajaa) - korin merkki ja tyyppi, jos kori on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä. 2.2.2. "Korityypillä" tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta: - korin valmistaja - korin merkki - ajoneuvon käsite (luokat I, II, III, A ja B) - korin käsite (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen) - kantokyvyn raja (≤ 12, > 12 ja ≤ 22, > 22 ja ≤ 45, > 45 ja ≤ 50, > 50 ja ≤ 70, > 70 ja ≤ 100, > 100 ja ≤ 140, > 140 matkustajaa) - täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuudella - ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa. 2.3. "Ajoneuvon tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnällä" tarkoitetaan ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyypin hyväksyntää, sellaisena kuin se määritetään 2.1 kohdassa, tämän liitteen 2.2.2 kohdassa tai liitteen IV 2.2 kohdassa ottaen huomioon tässä direktiivissä täsmennetyt rakenteelliset piirteet. 2.4. "Käyttöovella" tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua ovea tavallisissa olosuhteissa ajajan istuessa. 2.5. "Pariovella" tarkoitetaan ovea, jonka johdosta ajoneuvossa on kaksi sisäänkäyntiä tai niitä vastaava sisäänkäynti. 2.6. "Liukuovella" tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes suoraa kiskoa pitkin. 2.7. "Hätäovella" tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityisesti hätätilanteessa. 2.8. "Hätäikkunalla" tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa. 2.9. "Pari- tai useampiosaisella ikkunalla" tarkoitetaan hätäikkunaa, joka silloin, kun sen jakaa yhteen tai useampaan osaan kuvitteellisella pystyviivalla (-viivoilla) (tai -taso(i)lla), koostuu yhdestä tai useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavallista hätäikkunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset. 2.10. "Kattoluukulla" tarkoitetaan katossa olevaa luukkua, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa. 2.11. "Varauloskäynnillä" tarkoitetaan hätäovea, hätäikkunaa tai kattoluukkua. 2.12. "Uloskäynnillä" tarkoitetaan käyttöovea tai hätäovea. 2.13. "Lattialla tai kerroksella" tarkoitetaan sitä osaa korista, jonka yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien ja kuljettajan jalkoja ja joka voi kannattaa istuinkiinnityksiä. 2.14. "Käytävällä" tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä toiselle istuimelle tai istuinriville tai sisäänkäynnille; siihen ei kuulu: 2.14.1. istuvien matkustajien jalkoja varten tarvittava tila, 2.14.2. askelmien tai portaikon yläpuolella oleva tila tai 2.14.3. mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinriville. 2.15. "Sisäänkäynnillä" tarkoitetaan tilaa oven ja käytävän välillä. 2.16. "Ohjaamolla" tarkoitetaan yksinomaan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon ajamisessa ja toiminnassa tarvittavat laitteet. 2.17. "Omamassalla (MK)" tarkoitetaan ajoneuvon massaa kori ajokuntoon varustettuna ilman matkustajia ja kuormaa, mutta sisältäen jäähdytysnesteen, öljyt, polttoaineen, työkalut, varapyörän ja kuljettajan. Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg ja polttoainetankista (-tankeista) täytetään 90 prosenttia valmistajan ilmoittamasta kapasiteetista. 2.18. "Suurimmalla teknisesti sallitulla massalla (MT)" tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa. 2.19. "Matkustajalla" tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä henkilökunnan jäsen. Tässä direktiivissä "liikuntaesteisellä matkustajalla" tarkoitetaan kaikkia matkustajia, joiden on erityisen vaikea liikkua julkisilla liikennevälineillä, varsinkin vanhuksia, vammaisia ja, näiden joukossa, pyörätuolia käyttäviä henkilöitä. Liikuntaesteisyydellä ei välttämättä tarkoiteta minkäänlaista lääketieteellistä heikkenemistä. 2.20. "Henkilökunnan jäsenellä" tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä on toimia varakuljettajana tai mahdollisena avustajana. 2.21. "Matkustajaosastolla" tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua tilaa, ei kuitenkaan kiinteitä laitteistoja, kuten baaria, pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavaratiloja. 2.22. "Ulkoisella voimanlähteellä toimivalla käyttöovella" tarkoitetaan käyttöovea, joka voidaan avata ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulkemista säätelee kuljettaja. 2.23. "Automaattisella käyttöovella" tarkoitetaan ulkoisella voimanlähteellä toimivaa käyttöovea, joka voidaan avata (muilla kuin hätätilanteessa käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on käyttänyt kuljettajan aktivoimaa oven hallintalaitetta, ja joka sulkeutuu automaattisesti. 2.24. "Liikkeellelähdon estävällä laitteella" tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää ajoneuvon liikkeellelähdön. 2.25. "Kuljettajan käyttöovella" tarkoitetaan käyttöovea, jonka tavallisesti kuljettaja avaa ja sulkee. 3. AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN SEKÄ KORIN TAI KORIRAKENTEEN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ 3.1. Valmistaja tekee ajoneuvon ja erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntähakemuksen sekä sellaisten direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan erityissäännösten nojalla, jotka koskevat kuljettajan istuimen lisäksi yli kahdeksalla istuimella varustettuja, matkustajien kuljetukseen käytettäviä ajoneuvoja, erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntähakemuksen. 3.2. Ilmoituslomakkeen malli on liitteen II lisäyksen 1: - alalisäyksessä 1 ajoneuvotyypin osalta, - alalisäyksessä 2 korityypin osalta, - alalisäyksessä 3 erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvotyypin osalta ja - alalisäyksessä 4 korirakenteen osalta. 3.3. Hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo, kori tai korirakenne, johon on asennettu erityisvarusteet, on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. 4. AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN 4.1. Jos aiheelliset vaatimukset täytetään, EY-tyyppihyväksyntä myönnetään direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan nojalla. 4.2. EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli esitetään liitteen II lisäyksen 2: - alalisäyksessä 1 ajoneuvotyypin osalta, - alalisäyksessä 2 korityypin osalta, - alalisäyksessä 3 erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvotyypin osalta ja - alalisäyksessä 4 korirakenteen osalta. 4.3. Tyyppihyväksyntänumero annetaan direktiivin 70/156/ETY liitteen VII mukaisesti jokaiselle hyväksytylle ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyypille, ottaen huomioon sen, että 1 osaa olisi muutettava seuraavasti: ". . . 5 Ruotsi, 12 Itävalta, 17 Suomi ja 23 Kreikka . . ." ja että 2 osaan olisi lisättävä kirjain "B", jos tyyppihyväksyntä koskee koria, tai kirjain "R", jos tyyppihyväksyntä koskee korirakennetta. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa muulle ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyypille. 4.4. Merkinnät 4.4.1. Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyssä korissa on oltava: 4.4.1.1. korin valmistajan tavaramerkki tai toiminimi, 4.4.1.2. valmistajan kaupallinen kuvaus, 4.4.1.3. edellä 4.3 kohdassa eritelty EY-tyyppihyväksyntänumero. 4.4.2. Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyssä korirakenteessa on oltava: 4.4.2.1. pientä e-kirjainta ympäröivä suorakulmio ja sen jälkeen hyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnuskirjain tai -numero: >TAULUKON PAIKKA> 4.4.2.2. suorakulmion lähellä direktiivin 74/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 jakson mukainen "perushyväksyntänumero", jota edeltää kaksi, direktiivin 70/61/ETY viimeisintä suurta teknistä muutosta osoittavaa järjestysnumeroa ilmaisevaa lukua sinä päivänä, jona EY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. Tässä direktiivissä järjestysnumero on 00, 4.4.2.3. lisämerkki "R", joka osoittaa, että erillinen tekninen yksikkö on hyväksytty korirakenteena, 4.4.2.4. Esimerkki korirakenteen EY-tyyppihyväksyntämerkistä esitetään jäljempänä (1): >VIITTAUS KAAVIOON> 4.4.3. Näiden merkkien on oltava helposti luettavia ja pysyviä, myös silloin kun kori ja korirakenne on asennettu ajoneuvoon. 5. TYYPIN JA HYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET 5.1. Muutettaessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvo-, kori- tai korirakennetyyppiä sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan säännöksiä. 6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS 6.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten mukaisesti. 7. VAATIMUKSET 7.1. Kuorman jakautuminen akseleille ja kuormitusolosuhteet 7.1.1. Paikallaan olevan ajoneuvon kuormitusolosuhteet tasaisella pinnalla määritellään kaksissa olosuhteissa: 7.1.1.1. kuormittamattomana, kuten 7.1.3 kohdassa määritellään ja 7.1.1.2. kuormitettuna, kuten 7.1.4 kohdassa määritellään. 7.1.2. Etuakseli tai -akselit kannattavat vähintään jäljempänä taulukossa osoitetun prosenttiosuuden ajoneuvon massasta: >TAULUKON PAIKKA> 7.1.3. Tässä kohdassa (7.1) ja 7.3 kohdassa "kuormittamattomalla" tarkoitetaan ajoneuvoa 2.17 kohdassa (omamassa MK) kuvatuissa olosuhteissa, johon lisätään 75 kg:n miehistön paino, jos ajoneuvossa on 7.7.1.8 kohdassa kuvattu miehistön istuin. 7.1.4. Tässä kohdassa (7.1) "kuormitetulla" tarkoitetaan 7.1.3 kohdassa kuvattua kuormittamatonta ajoneuvoa, johon lisätään massa Q jokaista matkustajan istuinta kohden, seisovien matkustajien sallittua määrää vastaava määrä painoja Q tasaisesti jaettuna alueelle S1, B:tä vastaava massa (kg) tasaisesti jaettuna matkatavaratilojen kesken ja tarvittaessa BX:ää vastaava massa tasaisesti jaettuna tavaroiden kuljetukseen varustetun katon pinta-alalle. 7.1.5. Eri ajoneuvoluokkien Q-arvot määritellään 7.3 kohdassa jäljempänä. 7.1.6. B(kg):n numeerisen arvon on oltava vähintään 100 × V (jossa V on matkatavaratilojen kokonaistilavuus m³:einä). 7.1.7. BX:ssä on käytettävä vähintään 75 kg/m² erityiskuormaa matkatavaroiden kuljetukseen varustetun katon koko pinta-alalle. 7.2. Matkustajille varattu alue 7.2.1. Koko matkustajille varattu pinta-ala S0 lasketaan vähentämällä ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta: 7.2.1.1. kuljettajan osaston ala, 7.2.1.2. askelmien ala ovilla ja kaikkien muiden korkeintaan 30 cm syvien askelmien ala sekä oven ja sen mekanismin toimimiseen tarvittava ala, 7.2.1.3. kaikkien osien ala, joiden pystysuuntainen vapaa tila on korkeintaan 135 cm lattiasta mitattuna 7.7.8 kohdan mukaisesti ja ottamatta huomioon sallittuja poikkeuksia. Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7.7.1.9 kohtaa, tämä korkeus voidaan vähentää 120 cm:iin, 7.2.1.4. ajoneuvon kaikkien osien ala, johon pääsy on matkustajilta estetty 7.9.4 kohdan mukaisesti, 7.2.1.5. kaiken sen tilan ala, joka on varattu ainoastaan tavaroiden ja matkatavaroiden kuljettamiseen ja johon pääsy on matkustajilta estetty, 7.2.1.6. palveluiden tuottamiseen selkeästi tarvittava ala, 7.2.1.7. ajoneuvon kaikkien portaikkojen ala. 7.2.2. Seisoville matkustajille varattu pinta-ala S1 lasketaan vähentämällä pinta-alasta S0: 7.2.2.1. lattian alan kaikki kohdat, joiden kaltevuus on 7.7.6 kohdassa määritettyjä suurimpia sallittuja arvoja suurempi, 7.2.2.2. kaikkien kohtien ala, joihin seisova matkustaja ei pääse silloin, kun kaikki istuimet ovat käytössä, 7.2.2.3. kaikkien kohtien ala, joiden korkeus lattiasta on vähemmän kuin 190 cm tai - taka-akselin ja siihen liittyvien osien yläpuolella ja takana olevan käytävän kohdan osalta - vähemmän kuin 180 cm (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä), 7.2.2.4. ala eteepäin siitä pystytasosta, joka kulkee kuljettajan istuimen (taaimmassa säätöasennossaan) istuinpinnan keskeltä ajoneuvon vastakkaiselle puolelle asennetun ulkopuolisen taustapeilin keskelle, 7.2.2.5. jokaisen istuimen edessä oleva 30 cm:n ala, 7.2.2.6. mikä tahansa osa lattiapintaa (esimerkiksi nurkka tai kulma), johon ei voida sijoittaa 400 × 300 mm:n suuruista suorakulmiota, 7.2.2.7. mikä tahansa pinta, joka ei riitä ympäröimään 400 × 300 mm:n suuruista suorakulmiota, 7.2.2.8. luokan II ajoneuvoissa ala, jossa ei saa seistä. 7.3. Kuljetettavien matkustajien määrä 7.3.1. Ajoneuvossa on oltava 7.7.8 kohdan vaatimusten mukainen istumapaikkojen lukumäärä (P). Jos ajoneuvo on luokkaa I tai luokkaa II ja A, P-luvun on vastattava vähintään matkustajille ja henkilökunnalle (jos sellaista on) varatun lattian neliömetrien lukumäärää (S0) pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun. 7.3.2. Ajoneuvossa kuljetettavien matkustajien ja henkilökunnan kokonaislukumäärän N on noudatettava seuraavia epäyhtälöitä: N ≤ P + >NUM>S1 >DEN>Ssp ja N ≤ >NUM>MT - MK - 100 V - BX >DEN>Q joissa: >TAULUKON PAIKKA> Luokan III ja B ajoneuvojen osalta S1 = 0. Jokaisen ajoneuvoluokan Q- ja Ssp-arvot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 7.3.3. Kun ajoneuvo on kuormitettu N lukumäärällä matkustajia ja miehistöä sekä B + BX massalla matkatavaroita, jokaiseen akseliin kohdistuva massa ja ajoneuvon massa eivät saa olla niiden suurinta teknisesti sallittua massaa suuremmat. 7.3.4. Ajoneuvon sisäpuolelle on selvästi ja näkyvästi merkittävä etuoven läheisyyteen vähintään 15 mm korkeilla kirjaimilla tai kuvamerkeillä ja vähintään 25 mm korkeilla numeroilla 7.3.4.1. ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä, 7.3.4.2. ajoneuvossa olevien seisomapaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä ja 7.3.4.3. ajoneuvossa olevien pyörätuolipaikkojen, jos sellaisia on, enimmäismäärä ja 7.3.4.4. niiden matkatavaroiden massa, joita saa kuljettaa silloin, kun ajoneuvon matkustajien ja miehistön lukumäärä eivät vaikuta ajoneuvon tai minkään akselin suurimman teknisesti sallitun painon ylittymiseen: 7.3.4.4.1. tavaratiloissa (katso 7.1.6 kohta), 7.3.4.4.2. katolla, jos se on varustettu matkatavaroiden kuljettamista varten (katso 7.1.7 kohta). 7.4. Vakaustestit 7.4.1. Ajoneuvon vakauden on oltava sellainen, että kaatumista ei tapahtuisi kaatumispisteessä, jos ajoneuvon alustaa kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 35 asteen kulmaan vaakatasosta. 7.4.2. Tässä testissä ajoneuvon on oltava kuormaamaton kuten 7.1.3 kohdassa kuvataan, minkä lisäksi: 7.4.2.1. Q:ta vastaavat kuormitukset (kuten 7.3.2 kohdassa määrätään) on asetettava jokaiselle matkustajan ja miehistön istuimelle. Jos ajoneuvo on tarkoitettu seisovia matkustajia tai miehistön jäsentä varten, jolla ei ole istuinta, Q-kuormitusten tai niitä vastaavien 75 kg:n kuormitusten painopiste on jaettava tasaisesti seisojien tai miehistön alueelle 875 mm:n korkeudelle. Silloin kun ajoneuvo on varustettu kuljettamaan matkatavaroita katolla, kiinnitetään katolle tasaisesti jaettuna vähintään 7.1.7 kohdassa määrätty kyseisiä matkatavaroita vastaava massa. Toisessa matkatavaraosastossa ei saa olla yhtään matkatavaroita. 7.4.3. Jokaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa etäisyydestä, joka on ajoneuvon alustan, ennen kuin sitä kallistetaan, ja lähinnä pintaa olevan pyörän vanteen välillä, kun ajoneuvo on kuormitettu 7.4.2 kohdan mukaisesti. 7.4.4. Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutumaan kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa joutua kosketukseen eikä millekään osalle saa aiheutua vahinkoa tai häiriötä. 7.4.5. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu 7.4.1 ja 7.4.2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa. Kyseisissä laskelmissa otetaan huomioon seuraavat parametrit: 7.4.5.1. massat ja mitat, 7.4.5.2. painopisteen korkeus, 7.4.5.3. jousivakio, 7.4.5.4. renkaiden pysty- ja vaakakertoimet, 7.4.5.5. ilmajousien ilmanpaineen hallintalaitteiden ominaisuudet, 7.4.5.6. momenttien keskipisteen sijainti, 7.4.5.7. korin vääntöjäykkyys. Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1. 7.5. Palotorjunta 7.5.1. Moottoritila 7.5.1.1. Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai aineita, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi imeytyä, ellei ainetta peitetä tiiviillä levyllä. 7.5.1.2. Varotoimenpiteenä on toteutettava joko moottoritilan asianmukainen sijoittelu tai kuivatusaukkojen järjestäminen, jotta vältettäisiin mahdollisimman pitkälle polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan osaan. 7.5.1.3. Lämpöä eristävästä aineesta tehty välilevy asennetaan moottoritilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on rakennettu keräämään vapautuva energia ajoneuvon laskeutuessa pitkää kaltevaa tasoa, esimerkiksi hidastin tai korin sisätilojen lämmityslaite, ei kuitenkaan lämpimän veden kierrolla toimiva laite) ja ajoneuvon muun osan väliin. Kaikkien välilevyn yhteydessä käytettävien osien, kuten kiinnityspisteiden ja tiivisteiden, on oltava tulenkestäviä. 7.5.1.4. Matkustajaosastossa saa olla muulla tavalla kuin lämpimällä vedellä toimiva lämmityslaite, jos se on ympäröity laitteen tuottamaa lämpöä eristävällä aineella, jos se ei päästä myrkyllistä katkua ja jos se on sijoitettu niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään kuuman pinnan kanssa. 7.5.2. Polttoaineensyöttöjärjestelmä 7.5.2.1. Mitään polttoaineen syöttämisessä käytettävää laitetta ei saa sijoittaa ohjaamoon tai matkustajaosastoon. 7.5.2.2. Polttoaineputket ja kaikki muut polttoaineensyöttöjärjestelmän osat on sijoitettava ajoneuvossa niin, että ne suojataan sopivalla tavalla mahdollisimman hyvin. 7.5.2.3. Kiertävät tai taivuttavat liikkeet ja ajoneuvon rakenteen tai moottorin tärinä eivät saa aiheuttaa polttoaineputkille epätavallista rasitusta. 7.5.2.4. Polttoaineensyöttöjärjestelmän taipuisat letkut ja jäykät osat on suunniteltava ja rakennettava niin, että ne pysyvät tiiviinä ajoneuvon monissa käyttöolosuhteissa vanhenemisesta, kiertävistä tai taivuttavista liikkeistä, ajoneuvon rakenteen tai moottorin tärinästä huolimatta. 7.5.2.5. Polttoaineuvuodon mistä tahansa järjestelmän osasta on voitava vuotaa vapaasti tien pinnalle, mutta ei koskaan pakokaasun poistojärjestelmään. 7.5.3. Sähkölaitteet ja -johdot 7.5.3.1. Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä ja kaikkien johtojen sekä sähkölaitteiden on pystyttävä sietämään niitä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilassa on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden sopivuuteen sietää ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien vaikutuksia. 7.5.3.2. Missään sähkövirtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asentamistavan ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella. 7.5.3.3. Jokaisessa sähkövirtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille kuin sytyttimelle, sytytysvirtapiirille (kipinäsytytys), hekutulpille, moottorin pysäytyslaitteelle, käynnistysvirtapiirille ja akun maadoitukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Niitä voidaan kuitenkin suojata tavallisella varokkeella tai tavallisella virrankatkaisimella edellyttäen, että sen luokiteltu teho on korkeintaan 16 A. 7.5.3.4. Kaikkia johtoja on suojattava hyvin ja ne on kiinnitettävä turvallisesti paikalleen niin, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulumalla tai hankautumalla. 7.5.3.5. Silloin kun jännite on suurempi kuin 100 volttia (neliöllinen keskiarvo) ajoneuvon yhdessä tai useammassa sähkövirtapiirissä, liitetään käsivalintainen katkaisija, jonka avulla voidaan kytkeä pois päältä kaikki kyseiset virtapiirit pääasiallisesta energianlähteestä, kyseisen energianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan sauvaan ja sijoitetaan ajoneuvon sisälle paikkaan, johon kuljettaja ulottuu vaivatta, jos kyseisellä katkaisijalla ei voida kytkeä pois päältä mitään ajoneuvon pakollisiin ulkovalaisimiin liittyviä sähkövirtapiirejä. Tätä kohtaa ei sovelleta korkeajännitteisiin sytytysvirtapiireihin eikä erillisiin virtapiireihin ajoneuvon laitteiston osassa. 7.5.3.6. Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei kosketa mitään polttoaineputkea eikä pakokaasun poistojärjestelmän mitään osaa eikä altistu liialliselle kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityisellä eristeellä tai suojalla, kuten esimerkiksi solenoidityhjennysventtiilillä. 7.5.3.7. Kaikkien sähköjohtojen on oltava liitteen IX määräysten mukaiset. 7.5.4. Akut 7.5.4.1. Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan. 7.5.4.2. Akkutila on erotettava matkustajaosastosta ja ohjaamosta, ja sen tuuletus on johdettava ulkoilmaan. 7.5.4.3. Kennon pinteet on suojattava oikosululta. 7.5.5. Palosammuttimet ja ensiapuvälineet 7.5.5.1. Ajoneuvoon sijoitetaan yksi tai useampia palosammuttimia, joista yksi on kuljettajan istuimen lähellä. Luokkien A ja B ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 8A 34B Euroopan standardointikomitean (CEN) EN3-standardeista, osa 1, ja jonka kapasiteetti on vähintään 2 kg. Luokkien I, II ja III ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä sammuttimella, jonka vähimmäistestitulokset ovat 21A 113B Euroopan standardointikomitean (CEN) EN3-standardeista, osa 1, ja jonka kapasiteetti on vähintään 6 kg. Sammuttimet eivät saa sisältää halogenoituja hiilivetyjä sammutusaineina. 7.5.5.2. Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on varattava tilaa. Varatun tilan on oltava vähintään 7 dm³ ja vähimmäispituuden on oltava vähintään 80 mm. 7.5.5.3. Palosammuttimet ja ensiapupakkaukset on kiinnitettävä lujasti varkauksien tai ilkivallan varalta (esimerkiksi sisällä olevaan lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse), jos kyseisten tavaroiden sijainti merkitään selvästi ja ne ovat helposti esille otettavissa hätätapauksessa. 7.5.6. Aineet Syttyviä aineita ei saa sijoittaa 10 cm:ä lähemmäksi pakokaasun poistojärjestelmää tai muuta merkittävää kuumuuden lähdettä, ellei ainetta ole tehokkaasti suojattu. Tarvittaessa suojausta pyritään estämään rasvaa tai muita syttyviä aineita joutumasta kosketukseen pakokaasun poistojärjestelmän tai muun merkittävän kuumuuden lähteen kanssa. Tässä kohdassa syttyvällä aineella tarkoitetaan sellaista ainetta, jota ei ole tarkoitettu sietämään kyseisen paikan todennäköisiä lämpötiloja. 7.6. Uloskäynnit 7.6.1. Uloskäyntien lukumäärä 7.6.1.1. Ajoneuvossa on oltava vähintään kaksi ovea, joko kaksi käyttöovea tai yksi käyttöovi ja yksi varauloskäyntinä toimiva ovi. Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 7.6.1.1.a. Poiketen siitä, mitä 7.6.1.1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioissa voidaan sallia seuraavien määräysten mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Jokaisessa luokan I ja A ajoneuvossa, jonka kokonaisleveys on enintään 2,3 metriä, on oltava kaksi ovea, yksi käyttöovi ja yksi hätäovi vastakkaisella puolella. Tarvittavien ovien vähimmäismäärä on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 7.6.1.2. Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään yksi käyttöovi, paitsi että luokan I nivelajoneuvon etuosassa on oltava vähintään kaksi käyttöovea. 7.6.1.3. Tässä tarkoituksessa ulkoisella voimanlähteellä toimivalla hallintajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun 7.6.5.1 kohdassa määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu. 7.6.1.4. Varauloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Kattoluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi. 7.6.1.4.a. Poiketen siitä, mitä 7.6.1.4 kohdassa säädetään, jäsenvaltioissa voidaan sallia seuraavien määräyksien mukaisten uusien ajoneuvojen myynti tai käyttöönotto: Jokaisessa luokan I ja A ajoneuvossa, jonka kokonaisleveys on korkeintaan 2,3 metriä, uloskäyntien kokonaismäärän on oltava seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Kattoluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi uloskäynniksi. 7.6.1.5. Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneuvona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärää ja sijaintia, 7.6.2.4 kohtaa lukuun ottamatta. Matkustajien lukumäärä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden. 7.6.1.6. Pariovet lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi. 7.6.1.7. Jos ohjaamosta ei pääse matkustajaosastoon 7.7.1.1 kohdan edellytysten mukaista käytävää pitkin, on noudatettava seuraavia edellytyksiä: 7.6.1.7.1. Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla samalla sivuseinällä; jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen on oltava hätäikkunaa koskevan 7.6.3.1 ja 7.6.8 kohdan määräysten mukainen. 7.6.1.7.2. Kuljettajan vierelle sallitaan yksi tai kaksi istuinta ylimääräisiä henkilöitä varten, jolloin molempien 7.6.1.7.1 kohdassa mainittujen uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi on hyväksyttävä kyseisten istuinten haltijoiden hätäoveksi, jos esimerkiksi kuljettajan istuin, ohjauspyörä, moottorikotelo, vaihdetanko ja käsijarruvipu eivät muodosta liian suurta estettä. Kyseisiä ylimääräisiä henkilöitä varten varattu ovi on hyväksyttävä kuljettajan hätäoveksi. Ohjaamon yhteyteen liitettyyn osastoon voidaan asentaa korkeintaan viisi ylimääräistä istuinta, jos ylimääräiset istuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat tämän direktiivin säännösten mukaiset ja että vähintään yksi matkustajaosastoon johtava ovi on hätäovea koskevan 7.6.3 kohdan määräysten mukainen. 7.6.1.7.3. Edellä 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa ohjaamon uloskäyntejä ei lasketa 7.6.1.1 ja 7.6.1.2 kohdan vaatimusten mukaiseksi oveksi eikä 7.6.1.4 kohdan vaatimusten mukaisiksi uloskäynneiksi lukuun ottamatta 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kohdassa mainittua tapausta. Kyseisiin uloskäynteihin ei sovelleta 7.6.3-7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 eikä 7.7.7 kohtaa. 7.6.1.8. Jos ohjaamoon ja sen vieressä oleville istuimille pääsee varsinaisesta matkustajaosastosta 7.7.1.1 kohdassa kuvattujen edellytysten mukaista käytävää pitkin, ohjaamosta ulos johtava uloskäynti ei ole välttämätön. 7.6.1.9. Edellä 7.6.1.8 kohdassa kuvattujen olojen mukainen kuljettajan ovi tai muu ohjaamon uloskäynti voidaan laskea ainoastaan matkustajien uloskäynniksi, jos: 7.6.1.9.1. ei ole tarpeen ahtautua ohjauspyörän ja kuljettajan istuimen välistä voidakseen käyttää kyseistä uloskäyntiä, 7.6.1.9.2. noudatetaan 7.6.3.1 kohdan mukaisia hätäoven kokoa koskevia määräyksiä. 7.6.1.10. Edellä 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 kohdan määräykset eivät estä sitä, että kuljettajan istuimen ja matkustajaosaston välillä olisi ovi tai muu este edellyttäen, että kuljettaja voi poistaa kyseisen esteen nopeasti hätätapauksessa. Ohjaamossa olevaa, kyseisellä esteellä suojattua kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi. 7.6.1.11. Hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi luokkien II, III ja B ajoneuvojen katolle on asennettava kattoluukkuja. Niitä voidaan asentaa myös luokkien I ja A ajoneuvoihin. Kyseisissä tapauksissa kattoluukkujen vähimmäismäärän on oltava: >TAULUKON PAIKKA> 7.6.2. Uloskäyntien sijoittaminen Enemmän kuin 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen istuinten on oltava jäljempänä esitettyjen vaatimusten mukaiset. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvät ajoneuvot voivat olla joko jäljempänä esitettyjen vaatimusten tai liitteessä VI olevan 1.2 kohdan vaatimusten mukaiset. 7.6.2.1. Käyttöovi (-ovet) on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien vierustaa sen maan liikennesuunnan mukaisesti, jossa ajoneuvolle on tarkoitus myöntää toimintalupa, ja ainakin yhden ovista on oltava ajoneuvon etupuoliskossa. Tämä ei estä asentamasta ajoneuvon takapäätyyn ovea pyörätuolissa olevia matkustajia varten. 7.6.2.2. Jos käyttöovia on enemmän kuin yksi, ovista kaksi on erotettava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 40 prosenttia matkustajaosaston kokonaispituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, kyseinen etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven välillä. 7.6.2.3. Uloskäynnit on sijoitettava niin, että niiden lukumäärä ajoneuvon kummallakin sivulla on suurin piirtein sama. 7.6.2.4. Vähintään yksi varauloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takasivulle. Luokan I ajoneuvojen osalta tätä määräystä noudatetaan, jos katolle asennetaan kattoluukku. 7.6.2.5. Ajoneuvon samalla sivulla olevat uloskäynnit sijoitetaan sopivin välein ajoneuvon pituudelta. 7.6.2.6. Ajoneuvon takapäädyssä saa olla ovi, jos se ei ole käyttöovi. 7.6.2.7. Jos kattoluukkuja asennetaan, ne on sijoitettava seuraavasti: jos kattoluukkuja on ainoastaan yksi, se sijoitetaan katon keskimmäiseen kolmannekseen; jos kattoluukkuja on kaksi, ne erotetaan toisistaan vähintään kahdella metrillä mitattuna lähimpinä olevien aukkojen reunoista, jotka ovat samansuuntaisesti ajoneuvon pitkittäissuunnassa olevaan akseliin nähden. 7.6.3. Uloskäyntien vähimmäismitat 7.6.3.1. Erilaisten uloskäyntien vähimmäismittojen on oltava seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 7.6.3.2. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvät ajoneuvot voivat olla joko 7.6.3.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten tai liitteessä VI olevan 1.1 kohdan vaatimusten mukaiset. 7.6.4. Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset 7.6.4.1. Jokainen käyttöovi on voitava avata helposti niin ajoneuvon sisä- kuin ulkopuoleltakin ajoneuvon ollessa paikallaan (mutta ei välttämättä ajoneuvon liikkuessa). Tätä vaatimusta ei kuitenkaan suunnitella estämään sitä mahdollisuutta, että ovi voitaisiin lukita ulkopuolelta, jos ovi voidaan aina avata sisäpuolelta. 7.6.4.2. Jokainen hallinta- tai muu laite, jonka avulla käyttöovi avataan ulkopuolelta, saa olla korkeintaan 150 cm:n korkeudella maasta, kun ajoneuvo on paikallaan kuormaamattomana tasaisella pinnalla. 7.6.4.3. Jokaisen yksiosaisen käsikäyttöisen käyttöoven, joka on saranoiden tai tappien varassa, on oltava saranoiden tai tappien varassa niin, että jos ovi joutuu kosketukseen paikallaan olevan kohteen kanssa, se pyrkii sulkeutumaan. 7.6.4.4. Käsikäyttöistä käyttöovea käytettäessä lukituksen on oltava kaksivaiheinen. 7.6.4.5. Käyttöoven sisäpuolella ei saa olla mitään laitetta, jonka tarkoituksena on peittää askelmat sisäpuolella oven ollessa suljettuna. Tämä ei tarkoita sitä, ettei ovisyvennyksessä voisi olla oven ollessa suljettuna oven toimintamekanismia ja muita oven sisäpuolelle liitettyjä varusteita, jotka eivät ulotu lattialle, jossa matkustajat voivat seistä. Kyseinen mekanismi ja laitteet eivät saa olla vaarallisia matkustajille. 7.6.4.6. Jos suora näkyvyys ei riitä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan matkustajan joka puolelta muun kuin automaattisesti toimivan käyttöoven välittömässä läheisyydessä sisä- tai ulkopuolella. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvän ajoneuvon takapäädyn käyttöoven osalta tätä vaatimusta noudatetaan, jos kuljettaja pystyy havaitsemaan 1,3 m pitkän henkilön seisomassa 1 metrin päässä ajoneuvon takana. 7.6.4.7. Jokainen ajoneuvon sisäpuolelle avautuva ovi ja sen mekanismi on rakennettava niin, että sen liike ei vahingoita matkustajia tavallisissa käyttöolosuhteissa. Tarvittaessa asennetaan aiheelliset turvalaitteet. 7.6.4.8. Jos käyttöovi sijaitsee WC-tilojen tai muun sisäpuolella olevan osaston oven vieressä, käyttöoven tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos ovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntivauhtia. 7.6.4.9. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta ajoneuvon takapäädyssä sijaitsevien käyttöovien puoliskoja voi avata enintään 115°, muttei vähempää kuin 85°, ja kun ne ovat auki, niitä voidaan pitää automaattisesti kyseisessä asennossa. Tämä ei tarkoita, etteikö kyseistä lukkoa voitaisi ohittaa ja ovea avata kyseistä kulmaa avoimemmaksi silloin, kun se on turvallista; esimerkiksi peruuttamisen mahdollistamiseksi korkeaa laituria kohden kuormausta varten tai ovien avaamiseksi 270°, jotta ajoneuvon taakse jää selkeä kuormausalue. 7.6.5. Ulkoisella voimanlähteellä toimivia käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset 7.6.5.1. Hätätapauksessa jokainen ulkoisella voimanlähteellä toimiva käyttöovi on voitava avata sisäpuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan (muttei välttämättä ajoneuvon liikkuessa) ja ulkopuolelta silloin, kun se ei ole lukittu, toimi voimanlähde tai ei, hallintalaitteilla, 7.6.5.1.1. jotka ohittavat kaikki muut oven hallintalaitteet; 7.6.5.1.2. jotka sijoitetaan oveen tai 300 mm:n päähän ovesta vähintään 1 600 mm:n korkeudelle ensimmäisen askelman yläpuolelle alemman tasoisten hallintalaitteiden ollessa kyseessä; 7.6.5.1.3. jotka voidaan nähdä helposti ja tunnistaa selvästi lähestyttäessä ovea ja seisottaessa oven edessä; 7.6.5.1.4. joita yksi oven edessä sen välittömässä läheisyydessä seisova henkilö voi käyttää; 7.6.5.1.5. jotka avaavat oven tai joiden avulla ovi voidaan helposti avata käsin; 7.6.5.1.6. jotka voidaan suojata helposti siirrettävissä tai särjettävissä olevalla laitteella, jotta päästään käsiksi hätätapauksissa käytettävään hallintalaitteeseen; hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen käytöstä tai hallintalaitteen suojakannen poistosta on ilmoitettava kuljettajalle sekä kuultavalla että nähtävällä tavalla ja 7.6.5.1.7. kuljettajan käyttämän oven, joka ei ole 7.6.5.6.2 kohdan vaatimusten mukainen, on oltava sellainen, että kun hallintalaitteita on käytetty sen avaamiseksi ja kun ne on palautettu tavalliseen asentoonsa, ovi ei sulkeudu uudestaan ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. 7.6.5.2. Ajoneuvo voidaan varustaa kuljettajan istuimeltaan käyttämällä laitteella, joka tekee ulkopuolella olevan, hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen tehottomaksi käyttöovien lukitsemiseksi ulkopuolelta. Tällaisessa tapauksessa ulkopuolella olevan hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen on aktivoiduttava uudelleen automaattisesti joko moottorin käynnistyessä tai ennen kuin ajoneuvo saavuttaa 20 km:n tuntivauhdin. Hätätapauksissa käytettävän hallintalaitteen tehottomaksi tekeminen ei saa tapahtua automaattisesti vaan siihen vaaditaan kuljettajan toimia. 7.6.5.3. Kuljettajan on voitava käyttää jokaista kuljettajan käyttämää käyttöovea istuimeltaan selvästi merkityillä hallintalaitteilla, jalkakäyttöisiä hallintalaitteita lukuun ottamatta. 7.6.5.4. Jokaisen ulkoisella voimanlähteellä toimivan käyttöoven on aktivoitava merkkivalo, jonka kuljettaja näkee selvästi istuessaan tavallisessa ajoasennossa kaikissa valaistusolosuhteissa, varoittamaan siitä, ettei ovi ole täysin sulkeutunut. Tämä merkkivalo ilmoittaa aina, kun oven jäykkä rakenne on täysin avoimen asennon ja pisteen, joka on 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta, välillä. Yksi merkkivalo voi koskea yhtä tai useampaa ovea. Kyseistä merkkivaloa ei kuitenkaan asenneta sellaiseen edessä olevaan käyttöoveen, joka ei täytä 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 kohdan vaatimuksia. 7.6.5.5. Hallintalaitteiden, joilla kuljettaja avaa ja sulkee ulkoisella voimanlähteellä toimivan käyttöoven, on oltava sellaiset, että kuljettaja pystyy peruuttamaan oven sulkeutumis- tai avautumisliikkeen millä hetkellä tahansa. 7.6.5.6. Jokaisen ulkoisella voimanlähteellä toimivan käyttöoven rakenteen ja hallintajärjestelmän on oltava sellainen, että ovi ei vahingoita matkustajaa tai että matkustaja ei jää oven väliin sen sulkeutuessa. 7.6.5.6.1. Tätä vaatimusta on pidettävä täytettynä, jos noudatetaan seuraavaa kahta vaatimusta: 7.6.5.6.1.1. Ensimmäinen vaatimus on, että kun enintään 150 N:n sulkuvoima vastustaa oven sulkeutumista missä tahansa liitteessä V kuvatussa mittauspisteessä, oven on avauduttava uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja automaattisesti toimivaa käyttöovea lukuun ottamatta pysyttävä avoimena, kunnes käytetään sulkevaa hallintalaitetta. Sulkuvoimaa voidaan mitata millä tahansa toimivaltaiset viranomaiset tyydyttävällä menetelmällä. Tämän direktiivin liitteessä V annetaan suuntaviivat. Enimmäisvoima voi olla korkeampi kun 150 N lyhyen aikaa, kunhan se ei ole suurempi kuin 300 N. Uudelleen avautumista koskevaa järjestelmää voidaan tarkistaa sellaisen koesauvan avulla, jossa on 60 mm korkea ja 30 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. Vaihtoehtoisesti tämän ensimmäisen vaatimuksen katsotaan myös täyttyvän, jos oven sulkeutuessa se voidaan helposti avata uudelleen käsin, oli ovea käytettäessä tarvittavan energiajärjestelmän taso mikä tahansa. Tämän edellytyksen katsotaan täyttyvän, jos liitteen V mukaisesti mitattu sulkuvoima on enintään 80 N oven ollessa 3-12 cm raollaan ja 150 N sen ollessa 12-40 cm raollaan energiajärjestelmän kaikilla tasoilla. 7.6.5.6.1.2. Toinen vaatimus on, että sulkeutuvat ovet milloin tahansa matkustajan ranteelle tai sormille: 7.6.5.6.1.2.1. ovi avautuu uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja automaattisesti toimivaa käyttöovea lukuun ottamatta pysyy avoimena, kunnes käytetään sulkijamekanismia, tai 7.6.5.6.1.2.2. matkustaja voi vetää ranteensa tai sormensa helposti pois oven välistä ilman loukkaantumisvaaraa. Tämä vaatimus voidaan tarkistaa kädellä tai 7.6.5.6.1.1 kohdassa mainitun koesauvan avulla, jota on kavennettu 30 mm:n paksuudesta 5 mm:n paksuiseksi toisesta päästä 300 mm:n pituudelta. Sitä ei saa kiillottaa eikä voidella. Jos sauva jää oven väliin, se on voitava poistaa helposti, tai 7.6.5.6.1.2.3. ovi pysyy asennossa, joka sallii sellaisen koesauvan vapaan kulun, jolla on 60 mm korkea ja 20 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:n säteellä. Tämän asennon on oltava korkeintaan 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta. 7.6.5.6.2. Etuosassa olevan käyttöoven osalta 7.6.5.6 kohdan vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos: 7.6.5.6.2.1. ovi täyttää 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 kohdan vaatimukset tai 7.6.5.6.2.2. oveen asennetaan pehmeät kulmat; ne eivät kuitenkaan saa olla niin pehmeät, että jos ovet sulkeutuvat 7.6.5.6.1.1 kohdassa mainitun koesauvan ympärille, ovien jäykkä rakenne pääsee täysin sulkeutumaan. 7.6.5.7. Silloin kun ulkoisella voimanlähteellä toimiva ovi pysyy kiinni ainoastaan voimanlähdettä jatkuvasti käyttämällä, ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka ilmoittaa kuljettajalle kaikista oviin liittyvän voimanlähteen häiriöistä. 7.6.5.8. Jos ajoneuvoon asennetaan liikkeellelähdön estävä laite, se saa toimia ainoastaan enintään 5 km:n tuntivauhdissa ja sen on oltava toimintakyvytön sitä suuremmilla nopeuksilla. 7.6.5.9. Kuljettajaa varoittava merkkivalo syttyy, jos ajoneuvo lähtee pysähdyksistä liikkeelle niin, että ulkoisella voimanlähteellä toimiva käyttöovi ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen varoittavan äänimerkinantolaitteen on aktivoiduttava vähintään 5 km:n tuntivauhdissa 7.6.5.6.1.2.3 kohdan vaatimusten mukaisten ovien osalta. 7.6.6. Automaattisia käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset 7.6.6.1. Avauslaitteiden aktivointi 7.6.6.1.1. Lukuun ottamatta sitä, mitä 7.6.5.1 kohdassa määrätään, ainoastaan kuljettajan istuimeltaan on pystyttävä aktivoimaan ja tekemään tehottomiksi jokaisen automaattisesti toimivan käyttöoven avauslaitteet. 7.6.6.1.2. Aktivointi ja tehottomaksi tekeminen voivat tapahtua joko suoraan katkaisijan avulla tai välillisesti esimerkiksi avaamalla ja sulkemalla edessä oleva käyttöovi. 7.6.6.1.3. Kuljettajan suorittama avauslaitteiden aktivointi on osoitettava ajoneuvon sisäpuolella ja silloin, kun ovi on avattava ulkopuolelta, myös ajoneuvon ulkopuolella; osoittimen (esimerkiksi valaistu painonappi tai valaistu merkki) on oltava siihen liittyvän oven vieressä. 7.6.6.1.4. Kun suora aktivointi tapahtuu katkaisijan avulla, järjestelmän toiminnan tila on osoitettava selkeästi kuljettajalle esimerkiksi katkaisijan asennon tai merkkivalaisimen tai valaistun katkaisijan avulla. Katkaisijan on oltava erityisesti merkitty ja niin sijoitettu, ettei sitä voi sekoittaa muihin hallintalaitteisiin. 7.6.6.2. Automaattisten käyttöovien avaaminen 7.6.6.2.1. Kun kuljettaja on aktivoinut avauslaitteet, matkustajien on voitava avata ovi seuraavasti: 7.6.6.2.1.1. sisäpuolelta esimerkiksi painamalla painonappia tai ohittamalla valoeste, ja 7.6.6.2.1.2. ulkopuolelta, lukuun ottamatta ainoastaan uloskäyntinä käytettäväksi tarkoitettua ja sellaiseksi merkittyä ovea, esimerkiksi painamalla valaistua painonappia, painonappia valaistun merkin alapuolella tai vastaavaa laitetta, jossa on asianmukaiset ohjeet. 7.6.6.2.2. Edellä 7.6.6.2.1.1 kohdassa mainitun painonapin painaminen ja 7.7.9.1 kohdassa mainitun pysäyttämismerkinantolaitteen käyttäminen voivat lähettää merkin, joka tallentuu muistiin ja joka avaa oven sen jälkeen, kun kuljettaja on aktivoinut aukaisulaitteet. 7.6.6.3. Automaattisesti toimivien käyttöovien sulkeminen 7.6.6.3.1. Kun automaattisesti toimiva käyttöovi on avattu, sen on sulkeuduttava uudelleen automaattisesti tietyn ajan kuluttua. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä kyseisenä aikana, turvalaitteen (esimerkiksi jalan painallus askelmalle, valoeste, yksisuuntainen portti) on varmistettava, että oven sulkeutuminen viivästyy riittävästi. 7.6.6.3.2. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä silloin, kun ovi on sulkeutumassa, sulkeutumisen on pysähdyttävä automaattisesti ja oven on palattava avoimeen asentoon. Oven liikkeen suunnan muutos voidaan aktivoida jollakin 7.6.6.3.1 kohdassa tarkoitetulla turvalaitteella tai millä tahansa muulla laitteella. 7.6.6.3.3. Matkustajan on voitava avata uudelleen 7.6.6.3.1 kohdan mukainen automaattisesti sulkeutuva ovi 7.6.6.2 kohdan mukaisesti; tätä ei sovelleta, jos kuljettaja on tehnyt aukaisulaitteet tehottomiksi. 7.6.6.3.4. Kun kuljettaja on tehnyt automaattisesti toimivien käyttöovien aukaisulaitteet tehottomiksi, avointen ovien on sulkeuduttava 7.6.6.3.1 ja 7.6.6.3.2 kohdan mukaisesti. 7.6.6.4. Erityiskäyttöön, esimerkiksi lastenvaunujen kanssa liikkuvia matkustajia tai vammaisia jne. varten merkittyjen ovien automaattisen sulkeutumisen estäminen 7.6.6.4.1. Kuljettajan on voitava estää ovien automaattinen sulkeutuminen aktivoimalla erityinen hallintalaite. Matkustajan on myös voitava suoraan estää ovien automaattinen sulkeutuminen painamalla erityistä painonappia. 7.6.6.4.2. Ovien automaattisen sulkeutumisen estämisestä on ilmoitettava kuljettajalle esimerkiksi merkkivalolla. 7.6.6.4.3. Kuljettajan on joka tapauksessa voitava käynnistää ovien automaattinen sulkeutuminen uudelleen. 7.6.6.4.4. Kohtaa 7.6.6.3 edellä sovelletaan oven myöhempiin sulkeutumisiin. 7.6.7. Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset 7.6.7.1. Hätäovet on voitava avata helposti sekä sisä- että ulkopuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan suunnitella estämään mahdollisuutta lukita ovea ulkopuolelta edellyttäen, että ovi voidaan aina avata sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisumekanismia. 7.6.7.2. Hätäovet, silloin kun niitä sellaisina käytetään, eivät saa olla ulkoisella voimanlähteellä toimivaa tyyppiä, elleivät ovet sen jälkeen, kun 7.6.5.1 kohdassa kuvattu hallintalaite on aktivoitu ja palautettu tavalliseen asentoonsa, sulkeudu uudelleen ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. Ne eivät saa myöskään olla liukuvaa tyyppiä, ellei korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen liukuovea, josta on osoitettu, että se voidaan avata ilman työkaluja etuosan törmäystestin jälkeen direktiivin 74/279/ETY mukaisesti, voida hyväksyä hätäoveksi. 7.6.7.3. Hätäoven ulkopuolella olevat kädensijat saavat olla korkeintaan 150 cm:n korkeudella maasta ajoneuvon ollessa kuormaamattomana tasaisella pinnalla. 7.6.7.4. Ajoneuvon sivuun asennetun saranoilla olevan hätäoven saranoiden on oltava etureunastaan kiinni ja avauduttava ulospäin. Turvahihnat, -ketjut tai muut rajoittavat laitteet sallitaan, jos ne eivät estä ovea avautumasta vähintään 100°:n kulmaan ja pysymään auki tässä kulmassa. Jos hätäoven pidikkeeseen pääsee riittävän helposti, 100° vähimmäiskulmaa ei sovelleta. 7.6.7.5. Hätäovien tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos hätäovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntivauhdilla. 7.6.7.6. Kaikki varauloskäynteinä toimivat ovet on varustettava äänimerkillä, joka varoittaa kuljettajaa siitä, etteivät ne ole turvallisesti sulkeutuneet. Varoittavan äänimerkin on käynnistyttävä oven sulkemislaitteen liikkeen, mutta ei oven liikkeen perusteella. 7.6.8. Hätäikkunoita koskevat tekniset vaatimukset 7.6.8.1. Jokaisen saranoilla olevan tai työnnettävän hätäikkunan on avauduttava ulospäin. Työnnettävät ikkunatyypit eivät saa irrota kokonaan ajoneuvosta niitä käytettäessä. Työnnettävien ikkunoiden tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti. 7.6.8.2. Jokaisen hätäikkunan on oltava: 7.6.8.2.1. joko helposti ja välittömästi käytettävissä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelta tyydyttävästi toimivaksi tunnistetun laitteen avulla tai 7.6.8.2.2. valmistettu helposti särjettävästä turvalasista. Tällä jälkimmäisellä määräyksellä estetään mahdollisuus käyttää kerroslasista tai muovista valmistettuja ikkunaruutuja. Jokaisen hätäikkunan viereen on varattava ajoneuvon sisällä olevien henkilöiden helposti saatavissa oleva työväline varmistamaan, että kattoluukku voidaan särkeä. 7.6.8.3. Jokaisen hätäikkunan, joka voidaan lukita ulkopuolelta, on oltava niin rakennettu, että se voidaan avata ajoneuvon sisäpuolelta milloin tahansa. 7.6.8.4. Jos hätäikkuna on vaakatasossa yläreunassaan olevien saranoidensa varassa, siinä on oltava asianmukainen laite, jolla se pysyy täysin avoimena. Jokaisen saranoidun hätäikkunan on toimittava niin, ettei se estä suoraa kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta. 7.6.8.5. Ajoneuvon sivuun asennetun hätäikkunan alareuna saa olla saranoilla varustetun hätäikkunan osalta korkeintaan 120 cm:n korkeudella tai särjettävästä lasista tehdyn ikkunan osalta 50 cm:n korkeudella välittömästi sen alapuolella olevasta lattiatasosta (lukuun ottamatta kaikkia paikallisia eroja, kuten pyöräkoteloa tai vaihteiston suojusta). Saranoidun hätäikkunan osalta alareunan korkeutta voidaan kuitenkin laskea 50 cm:n vähimmäiskorkeuteen, jos ikkuna-aukko on varustettu turvalaitteella 65 cm:n korkeuteen asti estämään matkustajien mahdollinen putoaminen ajoneuvosta. Silloin kun ikkuna-aukko on varustettu turvalaitteella, turvalaitteen yläpuolella olevan ikkuna-aukon koon on oltava vähintään hätäikkunalle määrättyä vähimmäiskokoa. 7.6.8.6. Jokaiseen saranoituun hätäikkunaan, jota ei selvästi näe kuljettajan istuimelta, on asennettava äänimerkinantolaite varoittamaan kuljettajaa, milloin se ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen laitteen on aktivoiduttava ikkunan lukon liikkeestä, mutta ei itse ikkunan liikkeestä. 7.6.9. Kattoluukkuja koskevat tekniset vaatimukset 7.6.9.1. Jokaisen kattoluukun on toimittava niin, ettei se estä suoraa kulkua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta. Kattoluukkujen on oltava joko ulospäin työnnettäviä, saranoiden varassa tai niiden on oltava särjettävästä turvalasista tehtyjä. Ulospäin työnnettävää tyyppiä olevat kattoluukut eivät saa irrota täysin ajoneuvosta käytön aikana. Ulospäin työnnettävien kattoluukkujen tahaton käyttö on estettävä tehokkaasti. 7.6.9.2. Kattoluukkujen on oltava helposti avattavissa tai ulospäin työnnettävissä sisä- ja ulkopuolelta. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan suunnitella estämään mahdollisuutta lukita kattoluukkua ajoneuvon turvallisuuden vuoksi silloin, kun se on vartioimatta, jos kattoluukku voidaan aina avata tai työntää ulospäin sisäpuolelta käyttämällä tavallista avaus- tai työntömekanismia. Kun kattoluukku on helposti särjettävä, kattoluukun viereen on varattava ajoneuvon sisällä olevien henkilöiden helposti saatavissa oleva laite varmistamaan, että kattoluukku voidaan särkeä. 7.6.10. Sisäänvedettäviä apuaskelmia koskevat tekniset vaatimukset Katso B ja C osa. 7.6.11. Merkinnät 7.6.11.1. Jokainen varauloskäynti on merkittävä ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelle joko tekstillä, jossa lukee "varauloskäynti", tai yhdellä neuvoston direktiivin 92/58/ETY liitteessä II olevassa 3.4 kohdassa esitetyistä tunnusmerkeistä. 7.6.11.2. Käyttöovien hätätapauksissa käytettävät hallintalaitteet ja kaikki varauloskäynnit on merkittävä sellaisiksi ajoneuvon sisä- ja ulkopuolelle joko kuvaavalla tunnusmerkillä tai selkeäsanaisella tekstillä. 7.6.11.3. Jokaisen uloskäynnin hätätapauksessa käytettävään hallintalaitteeseen tai sen lähelle on laitettava selkeät käyttöohjeet. 7.6.11.4. Edellä 7.6.11.1 ja 7.6.11.3 kohdan mukaisiksi tarkoitettujen tekstimerkintöjen kielestä päättävät hyväksyntäviranomaiset tarvittaessa yhdessä asianosais(t)en maan/maiden hyväksyntäviranomaisten kanssa ottaen huomioon maan/maat, jo(i)ssa hakijan on tarkoitus markkinoida ajoneuvoa. Jos sen/niiden maan/maiden viranomaiset, jo(i)ssa ajoneuvo on tarkoitus rekisteröidä, muuttavat kielen, tämä muutos ei edellytä uutta tyyppihyväksyntämenettelyä. 7.7. Sisustaa koskevat järjestelyt 7.7.1. Pääsy käyttöoville (katso liite III, kuva 1) 7.7.1.1. Ajoneuvon siitä sivuseinästä, johon ovi on asennettu, sisälle ulottuvassa vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti 2 cm paksua, 40 cm leveää ja 70 cm korkeaa suorakaiteen muotoista levyä, jonka päälle on symmetrisesti asetettu toinen 55 cm leveä suorakaiteen muotoinen levy; toisen levyn korkeus on se, mitä kyseessä olevan ajoneuvoluokan osalta määrätään. 7.7.1.1.1. Ylemmän levyn korkeus ja kaksoislevyn kokonaiskorkeus Ylemmän levyn korkeuden ja kaksoislevyn kokonaiskorkeuden on oltava: >TAULUKON PAIKKA> Ylemmän levyn leveyttä voidaan pienentää 40 cm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta (liite III, kuva 1). 7.7.1.1.2. Vaihtoehtoinen kaksoislevy käyttöoville pääsyä varten Kaksoislevyn vaihtoehtona (7.7.1.1 ja 7.7.1.1.1 kohta) voidaan käyttää 50 cm korkeaa puolisuunnikkaan osaa, joka toimii siirtymäkohtana ylemmän ja alemman levyn leveyksien välillä. Tällöin suorakulmaisen osan ja tämän ylemmän levyn puolisuunnikkaan osan yhteiskorkeuden on oltava 110 cm kaikkien ennemmän kuin 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta ja 95 cm kaikkien enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen osalta. Ylemmän levyn leveyttä voidaan pienentää 40 cm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta (liite III, kuva 1). 7.7.1.2. Kaksoislevyä on pidettävä oviaukon kanssa samansuuntaisena, kun sitä liikutetaan aloitusasennosta, jossa ajoneuvon sisustaa lähinnä olevan tason pinta sivuaa aukon ulointa reunaa, asentoon, jossa se koskettaa ensimmäistä askelmaa, minkä jälkeen sitä pidetään sopivissa kulmissa sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisten liikkeiden suuntaan nähden. 7.7.1.3. Kun kaksoislevyn keskilinjaa on kuljetettu 30 cm sen aloitusasennosta ja kun se koskettaa askelman pintaa, se on pidettävä kyseisessä asennossa. 7.7.1.4. Mallinetta (katso liite III, kuva 6), jota käytetään testaamaan käytävän väljyyttä, on liikutettava sitten käytävältä alkaen ajoneuvosta poistuvan henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan, kunnes sen keskilinja on saavuttanut pystytason, joka käsittää ylimmän askelman yläreunan, tai kunnes mallineen yläosaa sivuava taso koskettaa kaksoislevyä, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin, ja se on pidettävä kyseisessä asennossa (liite III, kuva 2). 7.7.1.5. Edellä 7.7.1.4 kohdassa määrätyssä asennossa olevan mallineen ja 7.7.1.3 kohdassa määrätyssä asennossa olevan kaksoislevyn välillä on oltava vapaa tila, jonka ylä- ja alarajat esitetään liitteen III kuvassa 2. Tässä vapaassa tilassa voidaan kuljettaa vapaasti pystysuoraa levyä, jonka muoto ja mitat ovat samat kuin mallineella (7.7.5.1 kohta) ja jonka keskiosa ja paksuus ovat korkeintaan 2 cm. Kyseistä levyä on liikutettava mallineen sivuasennosta, kunnes sen ulkosivu joutuu kosketukseen kaksoislevyn sisäpuolen kanssa koskettaen askelman yläreunan määrittämää tasoa tai tasoja sisäänkäyntiä käyttävän henkilön todennäköisen liikkeen suuntaan (liite III, kuva 2). 7.7.1.6. Kyseistä mallinetta ei saa voida kuljettaa esteettä missään tilassa, joka ulottuu 30 cm kuormittamattoman istuinosan eteen ja sen yläosaan saakka. 7.7.1.7. Kokoontaitettavan istuimen osalta kyseinen tila on määriteltävä istuimen ollessa käyttöasennossa. 7.7.1.8. Henkilökunnan käyttämä kokoontaitettava istuin voi kuitenkin estää kulun käyttöovelle silloin, kun se on käyttöasennossa, jos: 7.7.1.8.1. sekä itse ajoneuvossa että EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa (katso liite II, lisäys 2) on selkeästi osoitettu, että istuin on tarkoitettu ainoastaan henkilökunnan käyttöön, 7.7.1.8.2. kun istuinta ei käytetä, se taittuu kokoon automaattisesti, kuten on tarpeen 7.7.1.1 tai 7.7.1.2 ja 7.7.1.3, 7.7.1.4 ja 7.7.1.5 kohdan vaatimusten täyttämiseksi, 7.7.1.8.3. ovea ei pidetä 7.6.1.4 kohdan mukaisena pakollisena uloskäyntinä, ja 7.7.1.8.4. istuimen ollessa käyttöasennossa tai kokoontaitetussa asennossa sen mikään osa ei saa olla edempänä pystytasoa, joka kulkee taimmassa säätöasennossaan olevan kuljettajan istuimen istuinpinnan keskeltä ajoneuvon vastakkaiselle puolelle asennetun ulkopuolisen taustapeilin keskelle. 7.7.1.9. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen oviaukkoa ja sinne johtavaa reittiä pidetään esteettömänä, jos 7.7.1.9.1. ajoneuvon pituusakselin suuntaisesti mitattuna vapaata tilaa on vähintään 22 cm joka kohdassa ja 55 cm joka kohdassa, joka on yli 50 cm lattian tai askelmien yläpuolella (liite III, kuva 3), 7.7.1.9.2. kohtisuorassa ajoneuvon pituusakselia vasten mitattuna vapaata tilaa on vähintään 30 cm joka kohdassa ja 55 cm joka kohdassa, joka on yli 120 cm lattian tai askelmien yläpuolella tai enintään 30 cm katon alapuolella (liite III, kuva 4). 7.7.1.10. Käyttöoven ja hätäoven 7.6.3.1 kohdan mittoja ja 7.7.1.1-7.7.1.7, 7.7.2.1-7.7.2.3, 7.7.5.1 ja 7.7.8.5 kohdan vaatimuksia ei saa soveltaa luokan B ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu paino on korkeintaan 3,5 tonnia ja joissa on korkeintaan 12 matkustajan istuinta ja joissa jokaiselta istuimelta pääsee esteettä vähintään kahdelle ovelle. 7.7.1.11. Lattian enimmäiskaltevuus ulos- ja sisäänkäynnin kohdalla saa olla korkeintaan 3 prosenttia vaakasuoralla pinnalla olevassa kuormaamattomassa ajoneuvossa mitattuna. 7.7.2. Pääsy hätäoville (katso liite III, kuva 5) Seuraavia vaatimuksia ei sovelleta kuljettajan oviin, joita käytetään varauloskäynteinä enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa. 7.7.2.1. Käytävän ja hätäoven aukon välisessä vapaassa tilassa on voitava kuljettaa vapaasti halkaisijaltaan 30 cm olevaa ja 70 cm korkeaa pystysuoraa mallinetta, joka kannattaa toista halkaisijaltaan 55 cm olevaa mallinetta, yhdistelmän yhteiskorkeuden ollessa 140 cm. Mallineen yläosan leveyttä voidaan pienentää 40 cm:iin silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta. 7.7.2.2. Ensimmäisen mallineen alaosan on oltava toisen mallineen ulkoreunojen sisällä. 7.7.2.3. Silloin kun kokoontaitettavat istuimet on asennettu kyseisen sisäänkäynnin kohdalle, vapaan tilan määrittämisen on tapahduttava mallineen osalta istuimen ollessa käyttöasennossa. 7.7.2.4. Vaihtoehtona kaksoismallineelle voidaan käyttää 7.7.5.1 kohdassa kuvattua mittausvälinettä (katso liite III, kuva 6). 7.7.3. Pääsy hätäikkunoille 7.7.3.1. Testimittausvälinettä on voitava liikuttaa käytävältä ajoneuvon ulkopuolelle jokaisen hätäikkunan kautta. 7.7.3.2. Testimittausvälineen liikkeen suunnan on oltava sama kuin mitä hätätapauksessa ajoneuvosta poistuvan matkustajan liikkeen suunnan odotettaisiin olevan. Testimittausväline on pidettävä kohtisuorassa kyseistä liikkeen suuntaa vasten. 7.7.3.3. Testimittausvälineen on oltava 60 × 40 cm:n kokoisen ohuen levyn muotoinen, jonka kulmia on pyöristetty 20 cm:n säteellä. Kuitenkin ajoneuvon takaosassa olevan hätäikkunan osalta testimittausväline voi vaihtoehtoisesti olla kooltaan 140 cm × 35 cm, jonka kulmia on pyöristetty 17,5 cm:n säteellä. 7.7.4. Pääsy kattoluukuille Vähintään yhden kattoluukun on sijaittava vähintään istuimen osan tai muun vastaavan kattoluukulle pääsyä helpottavan tuen yläpuolella. 7.7.5. Käytävät (katso liite III, kuva 6) 7.7.5.1. Ajoneuvon käytävän on oltava suunniteltu ja rakennettu niin, että mittausvälinettä, joka koostuu kahdesta sama-akselisesta mallineesta, joiden väliin on asetettu käänteisesti katkaistu kartio, voi vapaasti kuljettaa siinä; mittausvälineen mitat ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Mallineen yläosan halkaisijaa voidaan pienentää 40 cm:iin yläpäässä silloin, kun sen kulmia on viistottu korkeintaan 30 astetta vaakatasosta (liite III, kuva 1). Mittausväline saa joutua kosketukseen mahdollisesti asennettujen tukilenkkien kanssa ja siirtää niitä. 7.7.5.1.1. Jos istuimen tai istuinrivin edessä ei ole uloskäyntiä: 7.7.5.1.1.1. Eteenpäin suunnattujen istuinten osalta 7.7.5.1 kohdassa määritetyn mallineen etureunan on ulotuttava vähintään siihen asti, missä poikittainen pystytaso sivuaa etummaisimman istuinrivin istuinten takaosan etummaistinta kohtaa, ja sen on pysyttävä kyseisessä asennossa. Tältä tasolta on voitava liikuttaa liitteen III kuvassa 7 esitettyä levyä niin, että kun aloitetaan asennosta, jossa se koskettaa mallinetta, ajoneuvon ulkopuolelle suunnatun levyn sivua siirretään eteenpäin 66 cm. 7.7.5.1.1.2. Sivulle suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka kohtaa etummaisen istuimen keskustan läpäisevän pystytason (liite III, kuva 7). 7.7.5.1.1.3. Taaksepäin suunnattujen istuinten ollessa kyseessä mallineen etummaisen osan on ulotuttava vähintään poikittaiselle tasolle, joka sivuaa etummaisen rivin tai istuimen istuinosan pintaa (liite III, kuva 7). 7.7.5.2. Luokan I ajoneuvojen osalta mallineen alaosan halkaisijaa voidaan pienentää 45 cm:stä 40 cm:iin missä tahansa osassa käytävää taaksepäin: 7.7.5.2.1. poikittaisesta pystysuorasta tasosta, joka sijaitsee 1,5 m taka-akselin keskilinjasta eteepäin, ja 7.7.5.2.2. poikittaisesta pystytasosta, joka sijaitsee takimmaisen käyttöoven takareunalla. 7.7.5.3. Luokan III ajoneuvojen osalta käytävän toisella puolella tai molemmilla puolilla olevia istuimia voidaan liikuttaa sivuttain, ja näin on mahdollista pienentää käytävän leveyttä mallineen alaosan 22 cm:n halkaisijaa vastaavaan lukuun, jos jokaisen istuimen, johon käytävällä seisova henkilö pääsee helposti, hallintalaitteen toiminnan on riitettävä palauttamaan istuin automaattisesti jopa kuormitettuna asentoon, joka vastaa 30 cm:n vähimmäisleveyttä. 7.7.5.4. Nivellinja-autoissa 7.7.5.1 kohdassa määritettyä mittausvälinettä on voitava kuljettaa esteettä nivelosan läpi. Mikään osa kyseisen osan pehmeästä eristeestä ei saa työntyä käytävälle. 7.7.5.5. Käytäviin voidaan asentaa askelmia. Kyseisten askelmien on oltava päältä vähintään käytävän levyisiä. 7.7.5.6. Kokoontaitettavia istuimia, joilla matkustajat voisivat istua käytävällä, ei sallita. 7.7.5.7. Sivuittain liukuvia istuimia, jotka tunkeutuvat käytävälle yhdessä säätöasennossa, ei sallita lukuun ottamatta luokan III ajoneuvoja ja jollei 7.7.5.3 kohdassa määrätyistä edellytyksistä muuta johdu. 7.7.5.8. Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7.7.1.9 kohtaa, käytävä ei ole välttämätön, jos kyseisessä kohdassa määrättyjä sisäänkäyntiä koskevia edellytyksiä noudatetaan. 7.7.5.9. Käytävät ja sisäänkäynnit on päällystettävä liukumattomalla aineella. 7.7.6. Käytävän kaltevuus Kuormaamattomassa vaakasuoralla pinnalla olevassa ajoneuvossa mitattuna käytävän kaltevuus ajoneuvossa, jossa ei ole niiausjärjestelmää, saa olla enintään: 7.7.6.1. 8 prosenttia luokkien I, II ja A ajoneuvoissa, 7.7.6.2. 12,5 prosenttia luokkien III ja B ajoneuvoissa, ja 7.7.6.3. 3 prosenttia, kun kyseessä on osa tasosta, joka on kohtisuorassa ajoneuvon symmetriatason pituusakselia vastaan. 7.7.7. Askelmat (katso liite III, kuva 8) 7.7.7.1. Matkustajille tarkoitettujen käyttöovella ja hätäovella sekä ajoneuvon sisällä olevien askelmien enimmäis- ja vähimmäiskorkeuden sekä vähimmäissyvyyden on oltava seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 7.7.7.1.1. Tässä liitteessä mitään upotetulta käytävältä istuinalueelle suunnattua askelmaa ei ole pidettävä askelmana. Kyseisen käytävältä istuinalueelle suunnatun askelman enimmäiskorkeuden on oltava 35 cm. 7.7.7.2. Tässä kohdassa askelman korkeus on mitattava sen leveyden keskeltä. Lisäksi valmistajien olisi erityisesti otettava huomioon liikuntaesteisten henkilöiden kulku nimenomaan askelkorkeuden pysyttämiseksi mahdollisimman pienenä. 7.7.7.3. Ensimmäisen askelman korkeus maasta on mitattava ajoneuvon ollessa tasaisella pinnalla, kuormaamattomana kuten 7.1.3 kohdassa määrätään ja renkaan varusteiden ja ilmanpaineen ollessa sellaiset kuin valmistaja määrää teknisesti sallitun enimmäispainon (MT) osalta, ja ne ilmoitetaan 2.18 kohdan mukaisesti. 7.7.7.4. Silloin kun askelmia on useampi kuin yksi, jokainen askelma voidaan ulottaa jopa 10 cm seuraavan askelman pystysuoran reunan alle ja reunan on jätettävä vähintään 20 cm:n vapaa pinta alempana olevan askelman leveydeksi (katso liite III, kuva 8), ja jokaisen askelman reunus on rakennettava niin, että kompastumisen vaara on mahdollisimman pieni ja että niissä käytetään selvästi erottuvia värejä. 7.7.7.5. Jokaisen askelman leveyden ja muodon on oltava sellainen, että jäljempänä olevassa taulukossa osoitettu suorakaide s voidaan asettaa askelmalle niin, että korkeintaan 5 prosenttia sopivasta suorakaiteesta ulottuu askelman yli. Parioviaukoissa kummankin oviaukon puoliskon on täytettävä tämä vaatimus. >TAULUKON PAIKKA> 7.7.7.6. Kaikissa askelmissa on oltava liukastumista estävä päällystys. 7.7.8. Matkustajien istuimet ja istuville matkustajille varattu tila 7.7.8.1. Istuimen vähimmäisleveys (katso liite III, kuva 9) 7.7.8.1.a. Poiketen siitä, mitä 7.7.8.1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat sallia 3 artiklassa mainittujen ajoneuvotyyppien osalta seuraavien säädösten mukaisten uusien ajoneuvojen myynnin tai käyttöönoton: Isuimien vähimmäisleveys (katso liite III, kuva 9a) 7.7.8.1.1. Istuinosan vähimmäisleveyden, mitattuna pystytasolta, joka kulkee kyseisen istuma-asennon keskeltä, on oltava: 7.7.8.1.1.a. Edellä 3 artiklassa, joka sisältää poikkeuksen, mainittujen ajoneuvotyyppien osalta jokaisen istumapaikan vähimmäismittojen on kyseisen istumapaikan keskeltä kulkevalta pystytasolta mitattuna oltava seuraavat (katso liite III, kuva 9a): >TAULUKON PAIKKA> Jos 7.7.8.1.1.a kohdan määräyksiä noudatetaan, 7.7.8.1.2.1 ja 7.7.8.1.2.2 kohtaa ei sovelleta. 7.7.8.1.1.1. 20 cm luokkien I, II, A ja B ajoneuvoissa, 7.7.8.1.1.2. 22,5 cm luokan III ajoneuvoissa. 7.7.8.1.2. Jokaisen istuma-asennon vähimmäisleveyden, mitattuna kyseisen istuma-asennon keskeltä kulkevalta pystytasolta, 27-65 cm:n korkeudelta kuormittamattoman istuinosan yläpuolella, on oltava: 7.7.8.1.2.1. 25 cm erillisten istuimien osalta, ja 7.7.8.1.2.2. 22,5 cm kahdelle tai useammalle matkustajalle tarkoitetun yhtenäisen istuimen osalta. 7.7.8.1.2.3. Korkeintaan 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa ajoneuvon seinän vieressä olevien istuinten osalta käytettävissä olevaan tilaan ei kuulu yläosassaan kolmionmuotoinen ala, joka on 2 cm leveä ja 10 cm korkea (katso liite III, kuva 10). Lisäksi turvavöitä ja niiden kiinnityspisteitä varten sekä häikäisysuojaa varten tarvittavia tiloja ei pidetä käytettävissä olevaan tilaan kuuluvina. 7.7.8.2. Istuinosan vähimmäissyvyys (katso liite III, kuva 11) Istuinosan vähimmäissyvyyden on oltava: 7.7.8.2.1. 35 cm luokkien I, A ja B ajoneuvoissa, ja 7.7.8.2.2. 40 cm luokkien II ja III ajoneuvoissa. 7.7.8.3. Istuinosan korkeus (katso liite III, kuva 11) Kuormittamattoman istuinosan korkeuden suhteessa lattiaan on oltava sellainen, että etäisyys lattiasta vaakatasoon, joka sivuaa istuinosan yläpinnan etuosaa on 40-50 cm: tätä korkeutta voidaan kuitenkin vähentää vähintään 35 cm:iin pyöräkotelon ja moottoritilan kohdalla. 7.7.8.4. Istuinten asettelu (katso liite III, kuva 12) 7.7.8.4.1. Samansuuntaisten istuinten osalta istuinten selän etuosan etäisyyden sen edellä olevan istuimen selän takaosasta, mitattuna vaakatasossa ja kaikissa korkeuksissa istuinpehmikkeen yläpinnasta 62 cm:iin lattiasta, on oltava vähintään: >TAULUKON PAIKKA> 7.7.8.4.1.a. Edellä 3 artiklassa, joka sisältää poikkeuksen, mainittujen ajoneuvojen osalta jäsenvaltiot voivat sallia seuraavien määräysten mukaisten uusien ajoneuvojen myynnin tai käyttöönoton: Samansuuntaisten istuimen osalta istuimen selän etuosan etäisyyden sen edellä olevan istuimen selän takaosasta, mitattuna vaakatasossa ja kaikissa korkeuksissa istuinpehmikkeen yläpinnasta 62 cm:iin lattiasta, on oltava vähintään 65 cm (katso liite III, kuva 12 a). Korkeintaan 16 matkustajaa kuljettaven ajoneuvojen istuinten etäisyyttä toisistaan voidaan vähentää 60 cm:iin (katso liite III, kuva 12 b). 7.7.8.4.2. Kaikki mitat on otettava istuinosan ja istuinten selkänojien ollessa kuormittamattomia pystytasossa, joka kulkee erillisen istumapaikan keskilinjan kautta. 7.7.8.4.3. Silloin kun poikittaisistuimet ovat vastakkain, vähimmäisetäisyyden toisiaan vastakkain olevien istuinten selkien etupinnan välillä, mitattuna istuinosan korkeimmista kohdista, on oltava vähintään 130 cm. 7.7.8.4.4. Säädettävät matkustajan istuimet ja kuljettajan istuimet on mitattava niiden selkänojan ja muiden säätöjen ollessa valmistajan määrittelemässä normaaliasennossa. 7.7.8.4.5. Tuolin selkänojaan asennettu kokoon taitettava pöytä on mitattava kokoon taitetussa asennossa. 7.7.8.4.6. Kiskoille tai muulle järjestelmälle, jonka avulla kuljettaja tai käyttäjä voi helposti muunnella ajoneuvon sisustan kokoonpanoa, asennetut istuimet on mitattava tavallisessa valmistajan tyyppihyväksyntähakemuksessa määrittämässä käyttöasennossa. 7.7.8.5. Istuvia matkustajia varten varattu tila (katso liite III, kuva 13) 7.7.8.5.1. Jokaisen matkustajan istuimen eteen on varattava vapaa vähimmäistila, kuten liitteen III kuvassa 13 esitetään. Edessä olevan istuimen selkänoja tai väliseinä, jonka ääriviivat vastaavat suurin piirtein taivutetun istuimen selkänojaa, voivat työntyä tähän tilaan kuten 7.7.8.4 kohdassa määrätään. Tässä tilassa sallitaan myös istuimen jalkojen sijainti, jos matkustajan jaloille jää riittävästi tilaa. Enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa sallitaan kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sijainti kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten edessä. 7.7.8.5.2. Luokassa I on varattava kuitenkin vähintään kaksi ja luokassa A vähintään yksi eteen- tai taaksepäin suunnattu istuin, joka on erityisesti tarkoitettu muille liikuntaesteisille kuin pyörätuolien käyttäjille ja näin merkitty helppopääsyisimmässä osassa linja-autoa. Kyseiset istuimet on rakennettava vammaisille niin, että niissä on riittävästi tilaa ja sopivasti rakennetut ja sijoitetut kädensijat istuimelle pääsyn ja siltä nousemisen helpottamiseksi ja että istuma-asennosta yltää merkinantolaitteeseen 7.7.9 kohdan mukaisesti. 7.7.8.5.2.1. Kyseisten istuinten on oltava vähintään 110 prosenttia 7.7.8.5.1 kohdassa määritellystä tilasta ja vähintään 110 prosenttia 7.7.8.1.1 kohdassa määritellystä leveydestä. 7.7.8.6. Istumapaikkojen yläpuolella oleva vapaa tila 7.7.8.6.1. Lukuun ottamatta enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvien ajoneuvojen ensimmäisen rivin istuimia jokaisen istuinpaikan ja siihen liittyvän jalkatilan yläpuolella on oltava mitattuna vapaa tila, jonka korkeus on vähintään 900 mm mitattuna kuormittamattoman istuinosan korkeimmalta kohdalta ja vähintään 1 350 mm mitattuna jalkatilan lattian keskitasolta. Niiden ajoneuvojen osalta, joihin sovelletaan 7.7.1.9 kohtaa, tätä mittaa voidaan vähentää 1 200 mm:iin lattiasta mitattuna. 7.7.8.6.2. Tämän vapaan tilan on ulotuttava alueelle, joka määritellään: 7.7.8.6.2.1. pitkittäissuuntaisten pystytasojen avulla, jotka ovat 200 mm istuma-asennon pystysuoran keskitason molemmin puolin ja 7.7.8.6.2.2. poikittaisen pystytason avulla, joka kulkee istuimen selkänojan takimmaisen yläpisteen kautta, ja poikittaisen pystytason avulla, joka on 300 mm, kuormittamattoman istuinosan etummaisimman kohdan edessä, molemmat mitattuna istuma-asennon pystysuoralta keskitasolta. 7.7.8.6.3. Edellä 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 kohdassa määriteltyyn vapaaseen tilaan kuulumattomaksi voidaan lukea seuraavat alueet: 7.7.8.6.3.1. ylimmässä ajoneuvon sisäseinään rajoittuvassa osassa sijaitsevien istuinten luona suorakulmainen alue, jonka korkeus on 150 mm ja leveys 100 mm (katso liite III, kuva 14), 7.7.8.6.3.2. ylimmässä ajoneuvon sisäseinään rajoittuvassa osassa sijaitsevien istuinten luona kolmion muotoinen alue, jonka kärki on 650 mm:n korkeudella lattiasta ja jonka kanta on 100 mm leveä (katso liite III, kuva 15), 7.7.8.6.3.3. ajoneuvon sisäseinään ja lattiaan rajoittuvassa osassa (jalkatila) sijaitseva alue, jonka pinta-ala on korkeintaan 200 cm² ja jonka leveys on enintään 100 mm (katso liite III, kuva 16), 7.7.8.6.3.4. enintään 22 matkustajaa kuljettavassa ajoneuvossa, korin takanurkkia lähimpänä olevien istumapaikkojen osalta, vapaan tilan ulommaisia takareunoja voidaan pyöristää korkeintaan 150 mm pitkällä säteellä (katso liite III, kuva 17). 7.7.8.6.4. Edellä 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 ja 7.7.8.6.3 kohdassa määritettyyn vapaaseen tilaan sallitaan lisäksi seuraavaa: 7.7.8.6.4.1. Toisen istuimen selkänojan, sen tukien ja lisälaitteiden (esimerkiksi kokoontaitettava pöytä) sijainti. 7.7.8.6.4.2. Enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvän ajoneuvon osalta sallitaan pyöräkotelon sijainti, jos täytetään toinen seuraavista kahdesta edellytyksestä: 7.7.8.6.4.2.1. pyöräkotelon vaatima tila ei ulotu istuma-asennon pystysuoraa keskitasoa pidemmälle (katso liite III, kuva 18) tai 7.7.8.6.4.2.2. istuvan matkustajan jaloille varatun 300 mm syvän alan lähintä reunaa siirretään eteenpäin korkeintaan 200 mm kuormittamattoman istuinosan reunalta ja korkeintaan 600 mm istuimen selkänojan eteen, ja kyseiset mitat otetaan istuma-asennon pystysuoralta keskitasolta (katso liite III, kuva 19), 7.7.8.6.4.3. enintään 22 matkustajaa kuljettamaan pystyvissä ajoneuvoissa kojelaudan, tuulilasin, heijastinsuojan, turvavöiden ja turvavöiden kiinnityspisteiden sekä etuosan kuvun sijainti kuljettajan istuimen vieressä olevien istuinten edessä. 7.7.8.7. Luokkien III ja B ajoneuvoissa istuinten on sijaittava niin, että selkänojan etu- tai takapinta on menosuuntaan. 7.7.9. Yhteydenpito kuljettajan kanssa 7.7.9.1. Luokkien I, II ja A ajoneuvot varustetaan niin, että matkustajat voivat antaa merkin kuljettajalle ajoneuvon pysäyttämiseksi. Kaikkien kyseisten merkinantolaitteiden hallintalaitteissa on oltava ulkonevat painonapit korkeintaan 120 cm korkeudella lattiasta ja niiden on oltava väreiltään selvästi erottuvia. Hallintalaitteita on sijoitettava riittävästi ja tasaisesti koko ajoneuvoon. Hallintalaitteen aktivointi on myös osoitettava matkustajille yhdellä tai useammalla valaistulla merkillä; merkissä esitetään sanat "linja-auto pysähtyy" tai muu vastaava teksti ja/tai sopiva kuvamerkki, ja sen on pysyttävä valaistuna, kunnes käyttöovi avautuu (käyttöovet avautuvat). Nivelajoneuvoissa on oltava kyseinen merkki ajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa. Kaksikerroksisissa ajoneuvoissa on oltava niitä molemmissa kerroksissa. 7.7.9.2. Yhteydenpito henkilökunnan tiloihin Jos ajoneuvossa on henkilökunnalle tarkoitettu tila, josta ei pääse ohjaamoon eikä matkustajaosastoon, kuljettajan ja kyseisen henkilökunnan tilan välille on asennettava merkinantolaitteet. 7.7.9.3. Luokkien I, II ja A ajoneuvoihin on varattava reittinumeroa (tai tarvittaessa kirjainta) ja määräpaikkaa osoittava tila. Vähintään 20 cm korkea tila on varattava reittinumerolle ajoneuvon etuosassa ja siinä sivuseinässä, jossa käyttöovet sijaitsevat. Lisäksi luokkien I ja A ajoneuvoissa on oltava tila reittinumerolle ajoneuvon takaosassa. Vähintään 12 cm korkea tila on varattava määräpaikan osoittamiseen luokkien I, II ja A ajoneuvojen etuosassa. 7.7.10. Kuumien juomien automaatit ja ruoanlaittovälineet Kuumien juomien automaatit ja ruoanlaittovälineet on asennettava tai suojattava niin, ettei yhdenkään matkustajan päälle läiky kuumaa ruokaa tai juomaa hätäjarrutuksen tai kaarreajon yhteydessä. 7.7.10.1. Ajoneuvojen, joissa on kuumien juomien automaatteja tai ruoanlaittovälineitä, kaikissa istuimissa on oltava riittävä varustus kuuman ruoan tai juoman alas laskemista varten ajoneuvon ollessa liikkeessä. 7.7.11. Ovet sisäpuolella oleviin osastoihin Jokaisen WC-tiloihin tai muuhun sisäpuolella olevaan osastoon: 7.7.11.1. johtavan oven on oltava itsestään sulkeutuva eikä siihen saa asentaa mitään laitetta pitämään sitä avoimena, jos se voisi avoimena olla matkustajien esteenä hätätilanteessa, 7.7.11.2. tällainen ovi ei saa avoimena peittää mitään kädensijaa, avaamiseen käytettävää hallintalaitetta tai pakollista merkintää käyttöovesta, hätäovesta, varauloskäynnistä, palosammuttimesta tai ensiapupakkauksesta, 7.7.11.3. tällaisessa ovessa on oltava laite, jonka avulla ovi voidaan avata osaston ulkopuolelta hätätapauksessa, 7.7.11.4. tällaista ovea ei voi lukita ulkopuolelta, ellei sitä voida aina avata sisäpuolelta. 7.8. Keinotekoinen sisävalaistus 7.8.1. Ajoneuvo varustetaan sähköisellä sisävalaistuksella, jotta valaistaan: 7.8.1.1. kaikki matkustajaosastot, henkilökunnan tilat, WC-tilat ja nivelajoneuvon nivelosat, 7.8.1.2. kaikki portaat, 7.8.1.3. pääsy jokaiselle uloskäynnille, 7.8.1.4. kaikkien uloskäyntien sisäpuolella olevat merkinnät ja hallintalaitteet, 7.8.1.5. kaikki paikat, joissa on esteitä. 7.8.2. On oltava vähintään kaksi sisäistä sähkövirtapiiriä niin, että toisen häiriö ei vaikuta toiseen. Ainoastaan sisään- ja uloskäyntien pysyvää valaistusta antavaa sähkövirtapiiriä voidaan pitää toisena näistä sähkövirtapiireistä. 7.8.3. Kuljettaja on suojattava keinotekoisen sisävalaistuksen aiheuttamalta häikäisyltä ja heijastuksilta. 7.9. Nivelajoneuvojen nivelosa 7.9.1. Nivelosa, joka yhdistää ajoneuvon jäykkiä osia, on suunniteltava ja rakennettava niin, että sallitaan vähintään yksi pyörivä liike vähintään yhden vaaka- ja vähintään yhden pystyakselin ympäri. 7.9.2. Kun kuomittamattomassa painossa oleva nivelajoneuvo on paikallaan vaakatasossa olevalla pinnalla, ei jäykkien osien eikä pyörivän alustan tai kyseisen alustan korvaavan osan lattiatasojen välillä saa olla peittämätöntä aukkoa, jonka leveys on suurempi kuin: 7.9.2.1. 1 cm ajoneuvon kaikkien pyörien ollessa samassa tasossa, tai 7.9.2.2. 2 cm, kun nivelosan vieressä olevan akselin pyörät ovat 15 cm korkeammalla pinnalla kuin muiden akselien pyörät. 7.9.3. Liitoskohdasta mitattuna jäykkien osien ja pyörivän alustan lattiatasojen välinen ero saa olla korkeintaan: 7.9.3.1. 2 cm edellä 7.9.2.1 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa, tai 7.9.3.2. 3 cm edellä 7.9.2.2 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa. 7.9.4. Nivelajoneuvoissa estetään matkustajien pääsy nivellettyyn osaan: 7.9.4.1. jossa lattialla on peittämätön aukko, joka ei vastaa 7.9.2 kohdan vaatimuksia; 7.9.4.2. jonka lattia ei pysty kannattamaan matkustajien painoa; 7.9.4.3. jossa seinien liike aiheuttaa vaaraa matkustajille. 7.10. Nivelajoneuvon suunnan pitäminen Kun nivelajoneuvo liikkuu suoraa linjaa pitkin, sen jäykkien osien pitkittäisten keskitasojen on muodostettava jatkuva taso ilman poikkeamia. 7.11. Tukikaiteet ja kädensijat 7.11.1. Yleiset vaatimukset 7.11.1.1. Tukikaiteiden ja kädensijojen on oltava riittävän vahvoja. 7.11.1.2. Niiden on oltava niin rakennetut ja asennetut, etteivät ne aiheuta loukkaantumisen vaaraa matkustajille. 7.11.1.3. Tukikaiteiden ja kädensijojen on oltava sellaisia, että matkustajat voivat tarttua niihin helposti ja tukevasti. Jokaisessa tukikaiteessa on oltava vähintään 10 cm pitkä osa kättä varten. Osan kaikkien mittojen on oltava vähintään 2 cm ja korkeintaan 4,5 cm lukuun ottamatta tukikaiteita, jotka ovat ovissa ja istuimissa sekä luokkien II, III ja B ajoneuvojen sisäänkäynneissä. Kyseisten poikkeusten osalta sallitaan tukikaiteet, joiden vähimmäismitta on 1,5 cm, jos yksi muu mitta on vähintään 2,5 cm. Tukikaiteissa ei saa olla teräviä kulmia. 7.11.1.4. Tukikaiteen tai kädensijan ja ajoneuvon korin lähellä olevan osan tai seinien välillä on oltava vähintään 4 cm tilaa. Kuitenkin, kun on kyse ovessa tai istuimessa tai luokkien II, III ja B ajoneuvojen sisäänkäynnissä olevasta tukikaiteesta, sallitaan 3,5 cm:n tila. 7.11.1.5. Jokaisen tukikaiteen, kädensijan tai tukitangon on oltava väriltään selkeästi erottuva ja liukumatonta ainetta. 7.11.2. Tukikaiteet ja kädensijat seisovia matkustajia varten 7.11.2.1. Tukikaiteita ja/tai kädensijoja on oltava riittävä määrä lattian jokaisessa kohdassa, joka on tarkoitettu seisovia matkustajia varten 7.2.2 kohdan mukaisesti. Tässä tarkoituksessa tukilenkkejä, jos niitä on, voidaan pitää kädensijoina, jos ne on kiinnitetty asianmukaisesti. Tämä vaatimus arvioidaan täytetyksi, jos tähän liittyvän liitteen III kuvassa 20 esitetyn testausvälineen liikkuva varsi ulottuu vähintään kahteen tukikaiteeseen tai kädensijaan. Testausvälinettä voidaan vapaasti kääntää sen pystyakselin ympäri. 7.11.2.2. Sovellettaessa edellä 7.11.2.1 kohdassa kuvattua menettelyä tarkastellaan ainoastaan sellaisia tukikaiteita ja kädensijoja, jotka ovat vähintään 80 cm:n ja korkeintaan 190 cm:n korkeudella lattiasta. 7.11.2.3. Jokaisessa paikassa, jossa seisova matkustaja voi olla, vähintään yhden vaadituista tukikaiteista tai kädensijoista on oltava korkeintaan 150 cm:n korkeudella lattiasta. 7.11.2.4. Alueet, joissa seisovat matkustajat voivat olla ja joita ei ole erotettu ajoneuvon sivu- tai takaseinistä istuimilla, on varustettava vaakatasossa olevalla tukikaiteella, joka on seinien suuntainen ja asennettu 80-150 cm:n korkeuteen lattiasta. 7.11.3. Tukikaiteet ja kädensijat käyttöovia varten 7.11.3.1. Oviaukkoihin on asennettava tukikaiteet ja/tai kädensijat molemmille puolille. Pariovissa tätä vaatimusta voidaan noudattaa asentamalla yksi keskellä oleva tukitanko tai tukikaide. 7.11.3.2. Käyttöovilla sijaitsevien tukikaiteiden ja/tai kädensijojen on oltava sellaisia, että niissä on kohta, johon käyttöoven lähellä maassa tai millä tahansa askelmalla seisova henkilö voi tarttua. Sellaisten kohtien on sijaittava pystytasossa 80-110 cm:n korkeudella maasta tai jokaisesta askelmasta ja vaakatasossa: 7.11.3.2.1. sopivassa kohdassa maassa seisovan henkilön kannalta, korkeintaan 40 cm ensimmäisen askelman ulkoreunasta sisäänpäin, ja 7.11.3.2.2. sopivassa kohdassa tiettyyn askelmaan nähden, ei ulospäin kyseisen askelman ulkoreunasta ja korkeintaan 60 cm sisäänpäin samasta reunasta. 7.11.3.3. Sellaisten ajoneuvojen, joissa ei ole askelmia tai joissa on ainoastaan yksi askelma, parioviaukkoihin ei saa asentaa keskellä olevaa tankoa eikä tukikaidetta. 7.11.4. Tukikaiteet ja kädensijat etusijalla olevia istuimia varten 7.11.4.1. Käyttöoven (-ovien) ja 7.7.8.5.2 kohdassa kuvattujen etusijalla olevien istuimien välillä on oltava tukikaide vaakatasossa vähintään 80 cm:n ja enintään 90 cm:n korkeudella lattiatasosta. 7.12. Helppopääsyisyys liikuntaesteisten matkustajien osalta ja pyörätuolin käyttäjiä koskevat määräykset 7.12.1. Liikuntaesteisiä koskevan standardin määrittämiseksi pidetään tästä eteenpäin pyörätuolin käyttäjiä, jotka voivat käyttää käsivarsiaan ja käsiään vapaasti ja tavalliseen tapaan, viitehenkilöinä liikuntaesteisistä matkustajista. 7.12.2. Säännölliseen kauko- ja paikallisliikenteeseen suunnitellut ajoneuvot on suunniteltava niin, että liikuntaesteiset matkustajat pääsevät niihin helposti. Kyseisten ajoneuvojen on oltava 7.12.3-7.12.13 kohtien määräysten ja liitteen VII asianomaisten määräysten mukaiset. Samoja määräyksiä sovelletaan myös muihin ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu niin, että liikuntaesteiset matkustajat pääsevät niihin helposti. 7.12.3. Jokaista pyörätuolin käyttäjää kohden matkustajaosastossa on oltava erityisalue, joka on vähintään 90 cm leveä ja 130 cm pitkä. 7.12.4. On oltava vähintään kaksi vähintään 90 cm leveää ovea, joista vähintään yksi on käyttöovi, jonka kautta pyörätuolin käyttäjät voivat kulkea. Sellaisten ajoneuvojen osalta, jotka on rakennettu kuljettamaan yhdestä kahteen pyörätuolin käyttäjää, tämä lukumäärä voidaan vähentää yhteen oveen edellyttäen, että se on käyttöovi ja että on toinen vähintään 60 cm leveä käyttöovi. 7.12.5. Pääsy ovelta erityisalueelle 7.12.4 kohdassa mainituilta ovilta on pystyttävä liikkumaan 7.12.3 kohdassa mainitulle erityisalueelle viitteenä käytettävällä pyörätuolilla, jonka mitat esitetään liitteen III kuvassa 21. Lisäksi ajoneuvon on oltava suunniteltu niin, että pyörätuolia käyttävät henkilöt on hätätapauksessa helppo evakuoida erityisalueeltaan. Luokkien II ja III ajoneuvoissa pyörätuolia käyttävien henkilöiden ollessa erityisalueellaan käytävän leveyttä voidaan vähentää sillä edellytyksellä, että siellä voidaan kuljettaa vapaasti 7.7.5.1 kohdassa määriteltyä mittausvälinettä lukuun ottamatta sen alempaa halkaisijaa, jonka on oltava 30 cm. 7.12.6. Luokkien I ja II ajoneuvot on varustettava yhdellä lukuisista merkinantolaitteista 7.7.9 kohdan mukaisesti, paitsi pysäköityjen pyörätuolien lähellä. 7.12.7. Pyörätuolien vakaus 7.12.7.1. Jos luokan I ajoneuvo on rakennettu kuljettamaan ainoastaan yksi tai kaksi pyörätuolia, sovelletaan seuraavia määräyksiä: - pyörätuolin on oltava pidätteetön, - pyörätuolille varatun tilan pitkittäisen keskiviivan on oltava samansuuntainen kuin ajoneuvon pituusakselin, - pyörätuolille varatun tilan toisen sivun on nojattava vasten ajoneuvon sivua, - pyörätuolia on kuljetettava takaperin, - pyörätuolin ja muiden matkustajien istuinten välillä on oltava väliseinä, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pitkittäistä keskiviivaa vastaan, - pyörätuolin pyörien tai selkänojan on nojattava väliseinään (tai edessä olevan istuinrivin selkänojaan) pyörätuolin kaatumisen välttämiseksi, - väliseinän tai edessä olevan istuinrivin selkänojan on pystyttävä kannattamaan pidätteetöntä 250 kg:n painoista pyörätuolia käyttäjä mukaan lukien, kun ajoneuvo jarruttaa vähintään 50 km:n tuntivauhdissa pysähtymiseen asti hidastumisen ollessa vähintään 5 m/s², - tukikaide tai kädensija on asennettava ajoneuvon sivuun niin, että pyörätuolin käyttäjä voi tarttua siihen helposti, - sisäänvedettävä tukikaide (tai muu vastaava laite) on asennettava pyörätuolille varatun alueen vastakkaiselle sivulle pyörätuolin sivuliikkeen rajoittamiseksi ja jotta pyörätuolin käyttäjä voisi tarttua siihen helposti, - erityisalueen lattia on peitettävä liukumatonta ainetta olevalla päällysteellä, - erityisalueen lähelle on asennettava merkki, jossa on seuraava teksti: "Tämä paikka on varattu pyörätuolille. Pyörätuoli on sijoitettava nojaamaan väliseinään selkänoja menosuuntaan päin jarrut päällä." 7.12.7.2. Jos ajoneuvo on rakennettu kuljettamaan enempää kuin kahta pyörätuolin käyttäjää: Ajoneuvossa on oltava turvajärjestelmä 250 kg:n painois(t)en pyörätuoli(e)n, käyttäjä mukaan lukien, vakauden varmistamiseksi ajoneuvon jarruttaessa vähintään 50 km:n tuntivauhdissa pysähtymiseen asti hidastumisen ollessa vähintään 5 m/s². Turvajärjestelmän hallintalaitteen on oltava punainen ja pyörätuolin käyttäjän ja kenen tahansa muun on pystyttävä käyttämään sitä helposti evakuoinnin helpottamiseksi hätätapauksessa. Käyttöohjeet on esitettävä selvästi sen vieressä. Turvajärjestelmä on rakennettava niin, että väärinkäyttö estetään. Erityisesti se ei saa pysyä puoliksi suljettuna. 7.12.8. Ajoneuvoon pääsyä helpottavat laiteet / helppopääsyisyys Vähintään yhdessä 7.12.4 kohdassa mainitussa ovessa on oltava liitteen VII määräysten mukaiset ajoneuvoon pääsyä helpottavat laitteet. Lisäksi kaikkien muiden ajoneuvoon asennettujen siihen pääsyä helpottavien laitteiden on oltava liitteen VII määräysten mukaiset. 7.12.9. Ovien hallintalaitteet Kaikki ajoneuvon sisä- tai ulkopuolella olevat 7.12.4 kohdassa mainitut oven lähellä olevat hallintalaitteet saavat olla korkeintaan 130 cm:n korkeudella maasta tai lattiasta. Lisäksi silloin, kun pyörätuolin käyttäjä ei itse käytä ajoneuvoon pääsyä helpottavaa laitetta, on asennettava laite, jolla saadaan yhteys kuljettajaan, ulkopuolelle lähelle ovea korkeintaan 130 cm:n korkeudelle maasta. 7.12.10. Valaistus On oltava riittävä valaistus, jotta pyörätuolin käyttäjät pystyvät nousemaan ajoneuvoon ja laskeutumaan siitä mukavasti ja turvallisesti häiritsemättä kuljettajaa tai muita matkustajia. 7.12.11. Painon jakaantuminen Luokan II ajoneuvossa, mukaan lukien lähinnä pyörätuolien käyttäjiä varten rakennetut ajoneuvot, 7.3 kohdassa jokaista pyörätuolipaikkaa pidetään yhtenä istuimena ja ne on sisällytettävä lukuun "P". Niitä vastaavan alueen oletetaan sopimuksen mukaisesti olevan 90 cm × 130 cm ja se vähennetään S0:sta S1:n määrittämiseksi. Pyörätuolin painon, mukaan lukien matkustajan paino, oletetaan olevan sopimuksen mukaisesti 250 kg. Muiden ajoneuvojen osalta sovelletaan 7.3 kohtaa jättäen pyörätuolit huomiotta. Luokassa III ja lähinnä pyörätuolien käyttäjien kuljetukseen tarkoitetussa luokassa II ei sovelleta 7.3.1 kohdan määräyksiä. 7.12.12. Erityismääräykset lähinnä pyörätuolin käyttäjien kuljetukseen tarkoitetuille ajoneuvoille Jos ajoneuvossa on tarkoitus kuljettaa ennemmän kuin kahdeksan pyörätuolin käyttäjää, useamman kuin kahden uloskäynnin on oltava liitteen VII määräysten mukaiset, ellei ajoneuvo ole matalalattialinja-auto, jossa on kaksi sellaista uloskäyntiä. Lisäksi on sallittava henkilökunnan jäsenten vapaa kulku oville ja käytäville. 7.13. Helppopääsyisyyttä osoittavat kuvamerkit Asianmukaisilla sisä-