Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta {SEK(2004) 980} /* KOM/2004/0516 lopull. - COD 2004/0175 */





Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta {SEK(2004) 980} (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Hyvä toimintapolitiikka edellyttää korkealuokkaisia tietoja ja tietoon perustuvaa yleisön osallistumista. Politiikan päätöksentekijät ovat huomanneet, että elämänlaatuun vaikuttavat kysymykset ovat monimutkaisia ja yhä enenevässä määrin sidoksissa toisiinsa. Tämä huomio vaikuttaa uusien toimintapolitiikkojen laatimiseen. Esimerkiksi kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa [1] korostetaan, että ympäristöpolitiikan on perustuttava luotettavaan tietoon ja tietoon perustuvaan osallistumiseen. Tämä uusi lähestymistapa muuttaa EU:n ympäristöpoliittista päätöksentekoa. [1] EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1. Tarvitaan siis uutta lähestymistapaa seurannan, raportoinnin ja tiedonhallinnan osalta sekä tiedon jakamiseksi hallinnon eri tasojen välillä. Päällekkäisten tietojen keräämistä on vähennettävä ja tietojen yhdenmukaistamista, laajaa levittämistä ja käyttöä on helpotettava ja edistettävä. Näin on määrä lisätä tehokkuutta. Saavutettavilla säästöillä voidaan puolestaan parantaa tietojen saatavuutta ja laatua. Tietojen parempi saatavuus edistää puolestaan kaupallisen sektorin tiedon tarjoajien innovaatiota. Paikkatiedoilla voi olla merkittävä rooli tässä uudessa lähestymistavassa, koska se mahdollistaa eri alojen tietojen yhdistämisen erityyppisiin käyttötarkoituksiin. Yhteisön alueen yhtenäinen ja laajalti käytettävissä oleva paikkatietoihin perustuva kuvaus antaisi tarvittavan kehyksen tietojen jakamisen ja seurannan yhteensovittamiseksi yhteisön alueella. Paikkatietoja voidaan käyttää myös karttojen laatimiseen. Kartat ovat hyvä tapa välittää tietoja yleisölle. Valitettavasti paikkatiedon tekniset ja sosioekonomiset erityispiirteet tekevät yhteensovittamiseen, tiedoissa oleviin puutteisiin, määrittelemättömään laatuun ja tietojen saannin esteisiin sekä tietojen käyttämiseen liittyvistä ongelmista erityisen akuutteja. Komissio on tästä syystä päättänyt antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle oheisen ehdotuksen, jonka mukaisesti yhteentoimivia paikkatietoja saadaan helposti käyttöön sekä kansallisten että yhteisön politiikkojen tukemiseksi ja kansalaisten tiedonsaannin mahdollistamiseksi. Aloite on lähtöisin useiden komission yksikköjen, erityisesti ympäristöasioiden pääosaston, Eurostatin ja yhteisen tutkimuskeskuksen sitoumuksesta. Niillä on ollut ja on edelleen merkittävä tehtävä tämän direktiivin toteuttamisessa ja täytäntöönpanossa. 2. Ehdotuksen yleinen esittely Direktiiviehdotuksella luodaan oikeudellinen kehys Euroopan paikkatietoinfrastruktuurin perustamiselle ja toiminnalle yhteisön politiikkojen laatimista, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia kaikilla tasoilla sekä yleisölle tiedottamista varten. Inspire-infrastruktuurin päätavoitteena on antaa enemmän ja parempia paikkatietoja jäsenvaltioiden käyttöön kaikilla tasoilla yhteisön politiikkojen laatimista ja täytäntöönpanoa varten. Inspire-infrastruktuurissa keskitytään ympäristöpolitiikkaan, mutta sitä voidaan hyödyntää esimerkiksi maatalous-, liikenne- ja energiasektoreilla ja mahdollisesti myös myöhemmin laajentaa käsittämään nämä sektorit. Ehdotuksessa keskitytään erityisesti niihin tietoihin, joita tarvitaan ympäristön tilan, mukaan luettuina ilma, vesi, maaperä ja luonnonmaisema, seurantaan ja parantamiseen. Tätä tietoa on usein tuettava "monikäyttöisillä" paikkatiedoilla. Paikkatietoja koskevassa infrastruktuurissa ei kaikkia paikkatietoaiheita tarvitse yhdenmukaistaa samalla tavalla, eikä niitä voida sisällyttää infrastruktuuriin samassa tahdissa. Direktiivissä on näin ollen kolme liitettä, jotka kaikki käsittelevät ympäristöpolitiikan eri osa-alueiden tarvitsemia paikkatietoja. Riippuen siitä, aiotaanko paikkatietoja käyttää muiden paikkatietojen maantieteellisinä viitetietoina tai siitä, tarvitaanko paikkatietoja sellaisten toimintapolitiikkojen yhteydessä, jotka vaikuttavat välittömästi tai välillisesti ympäristöön taikka siitä, miten pitkällä yhdenmukaistaminen yhteisössä jo on, sovelletaan Inspire-direktiivin täytäntöönpanovaatimuksiin eri tavoitepäivämääriä ja eri yhdenmukaistamisen asteita. Olisi otettava huomioon, että liitteissä luetellut paikkatietoaiheet määrittävät ainoastaan direktiivin ja direktiiviin liittyvien toimenpiteiden soveltamisalan. Ne eivät määritä sitä, miten paikkatiedot olisi järjestettävä tai yhdenmukaistettava. Inspire-direktiivi ei käynnistä uusien paikkatietojen keräämistä koskevaa laajaa ohjelmaa jäsenvaltioissa. Sen sijaan Inspire-direktiivin tarkoituksena on optimoida jo käytettävissä olevan tiedon hyödyntämisen mahdollisuudet. Direktiivissä edellytetään nykyisten paikkatietojen luettelointia, paikkatietojen saatavuutta ja yhteentoimivuutta lisäävien palvelujen käyttöönottoa ja paikkatietojen käytön esteiden poistamista. Inspire viitoittaa tietä jäsenvaltioiden paikkatietojen asteittaiselle yhteensovittamiselle. Ehdotuksesta hyötyvät eniten toimintapolitiikkojen laatimiseen, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin osallistuvat tahot Euroopan, kansallisella ja paikallisella tasolla. Näitä tahoja ovat viranomaiset, lainsäätäjät ja kansalaiset sekä heitä edustavat järjestöt. Myös muiden käyttäjäryhmien odotetaan hyötyvän Inspire-lainsäädännöstä. Näihin kuuluvat muun muassa yksityissektori, yliopistot, tutkijat ja tiedotusvälineet. Ehdotus edistää monien ympäristöpoliittisten ja muihin politiikan sektoreihin kuuluvien toimenpiteiden laatimista ja täytäntöönpanoa. 3. Yhteisön toimien tarve Euroopassa on saatavilla yksityiskohtaisia paikkatietoja erilaisten politiikkojen tueksi. Karttoihin perustuvia tietoja käytetäänkin useissa raportointi-, analyysi-, arviointi- ja ennustusvälineissä ja -toimissa. Lisäksi Internetin käyttöönotto on mahdollistanut tällaisen tiedon laajan ja huokean jakelun. Internet voi myös edistää tietoisuutta erilaisista poliittisista kysymyksistä ja niiden yleistä ymmärtämistä. Useista aloitteista huolimatta paikkatietojen saatavuus ja käyttö on edelleen ongelma Euroopassa. Suurimmat ongelmat liittyvät tiedoissa oleviin aukkoihin, puuttuvaan dokumentointiin tai yhteensopimattomiin paikkatietoaineistoihin ja -palveluihin. Nämä ongelmat johtuvat muun muassa erilaisista vaatimuksista ja paikkatietojen jakamisen ja uudelleenkäytön esteistä. Onneksi kansallisella ja EU:n tasolla tiedostetaan aikaisempaa paremmin, että laadukkaita maantieteellisen viittauksen omaavia tietoja tarvitaan, jotta voidaan ymmärtää ihmisten lisääntyvien toimintojen monimutkaisuus ja hillitä niiden aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia EU:n alueella. Useita alueellisia ja kansallisia aloitteita onkin käynnistetty. Uudet välineet, kuten Galileo-navigointijärjestelmä [2], auttavat parantamaan koottavien paikkatietojen tarkkuutta ja luotettavuutta. Tästä huolimatta yhteisön tason toimet ovat tarpeellisia, koska: [2] KOM(2004) 112 lopullinen. * Vain harvoilla jäsenvaltioilla on toimintakehys paikkatietoja koskevan kansallisen infrastruktuurin perustamiseksi, jossa käsitellään toiminnallisia, organisaatioon liittyviä ja oikeudellisia kysymyksiä. [3] Jos toimia on toteutettu, ne on usein rajattu tietyille alueille tai sektoreille. [3] SDI in Europe, State of Play Spring 2003. * Useimmissa niistä jäsenvaltioista, joissa toimintakehys on hyväksytty, ei ole käsitelty kaikkia ongelmia, tai aloitteet eivät ole yhteensopivia. * Ilman yhteisön tasolla yhdenmukaistettua kehystä, ympäristöön välittömästi tai välillisesti vaikuttavien kansallisten ja yhteisön politiikkojen laatimista, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia hidastavat niiden rajat ylittävien paikkatietojen hyödyntämisen esteet, joita tarvitaan rajat ylittävän alueellisen ulottuvuuden omaavia ongelmia käsittelevien toimintapolitiikkojen käyttöön. 4. Johdonmukaisuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa Julkisen sektorin tiedon saatavuuden edistämistä koskevia yhteisön välineitä on jo käytössä tai niitä kehitetään parhaillaan. Niistä tärkeimmät ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta [4], Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä [5], GMES [6] ja GALILEO. [4] EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26. [5] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90. [6] KOM(2004) 65 lopullinen. Lisätoimenpiteitä tarvitaan kuitenkin eri sektoreilta ja eri tasoilta saatavien aihekohtaisten paikkatietojen yhteenliittämiseksi ja virtaviivaistamiseksi, jotta paikkatietojen kaikki mahdollisuudet voitaisiin käyttää hyväksi. Inspire-ehdotus näin ollen täydentää näitä välineitä ja helpottaa niiden täytäntöönpanoa. Myös voimassa olevat tietosuojaa ja tekijänoikeuksia koskevat oikeudelliset kehykset on otettava huomioon. 5. Laajennettu vaikutusten arviointi Komissio otti kesäkuussa 2002 käyttöön uuden kokonaisvaltaisen vaikutusten arviointia koskevan menettelyn toimintapolitiikan kehittämistä koskevan prosessin laadun ja johdonmukaisuuden parantamiseksi. [7] Inspire-ehdotus sisältyy niihin komission vuoden 2003 työohjelman ehdotuksiin, joiden osalta komissio on päättänyt tehdä laajennetun vaikutusten arvioinnin. [8] Sen vuoksi Inspire-ehdotuksesta, jossa tarkasteltiin kuutta toimintapoliittista vaihtoehtoa [9], laadittiin laajennettu vaikutusten arviointi. [7] KOM(2002) 276. [8] KOM(2002) 590. [9] Komission valmisteluasiakirja "Extended impact assessment of INSPIRE". Parhaan vaihtoehdon - kohdistettu toimintakehys, johon sisältyy EU:n puitedirektiivi - vaatimat investoinnit katetaan pääasiassa julkisen sektorin varoin, ja ne ovat keskimäärin 3,6-5,4 miljoonaa euroa vuodessa jäsenvaltiota kohden (EU-25). Näin ollen ne vastaavat vain yhtä prosenttia paikkatietojen kokonaiskustannuksista. Tämän vaihtoehdon etuina ovat ympäristöhyödyt, laajemmat yhteiskunnalliset hyödyt ja yksityissektorin saamat hyödyt. Vain ympäristöhyödyt on ilmoitettu määrällisesti. Vuotuiset hyödyt ovat keskimäärin 27-42 miljoonaa euroa jäsenvaltiota kohden (EU-25). Kun otetaan huomioon, että nämä tekijät ovat vain osa kokonaisuudesta, voidaan päätellä, että hyödyt ovat merkittävästi suuremmat kuin niiden vaatimat investoinnit. 6. Inspire-ehdotusta koskeva sidosryhmien kuuleminen 6.1 Internet-kuuleminen Internet-kuulemisen tarkoituksena oli tiedottaa sidosryhmille Inspire-aloitteesta ja kuulla näiden mielipiteet ja kommentit tärkeimmistä kohdista, joiden olisi kuuluttava ehdotetun Inspire-puitedirektiivin soveltamisalaan. Internet-kuuleminen järjestettiin 29.3.2003-6.6.2003. Yhteensä 185 organisaatiota ja kansalaista EU:n jäsenvaltioista ja liittymistä valmistelevista maista osallistui Internet-kuulemiseen. Osallistujien vastaukset edustavat yli 1 000 organisaation palautetta. Internet-kuulemisen tulokset osoittavat, että sidosryhmät ovat pitkälti samaa mieltä esteiden ja niiden seurausten arvioinnista ja tukevat laajalti ehdotettua Inspire-aloitetta. Yli 90 prosenttia vastaajista vastasi myönteisesti useisiin kysymyksiin, jotka koskivat esteitä ja Inspiren yhteydessä kehittävien toimenpiteiden tarvetta. Internet-kuulemisen tulosten laaja analyysi on saatavilla osoitteessa http://inspire.jrc.it. 6.2 Julkinen kuulemistilaisuus Julkinen kuulemistilaisuus järjestettiin Roomassa 10. heinäkuuta 2003. Sen tavoite oli tiedottaa Inspire-ehdotuksesta kiinnostuneille osapuolille Internet-kuulemisen tuloksista ja saada palautetta laajennetun vaikutusten arvioinnin luonnoksesta. Raportti kuulemistilaisuudesta osoitteessa http://inspire.jrc.it. 7. Ehdotuksen oikeudellisen näkökohdat 7.1 Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta on asianmukainen oikeusperusta tälle direktiiville, koska direktiivin soveltamisalaan kuuluvia paikkatietoja tarvitaan ympäristöpolitiikan muotoilun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin tueksi ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi. Lisäksi 174 artiklassa määrätään, että yhteisön on otettava huomioon saatavilla olevat tieteelliset ja tekniset tiedot. Inspire-infrastruktuuri edistää tämän vaatimuksen täyttymistä auttamalla yhteisöä saamaan käyttöönsä ja käyttämään olemassa olevia paikkatietoja. Joitakin näistä paikkatiedoista tarvitaan myös muiden kansallisten ja yhteisön politiikkojen, kuten maatalous-, liikenne- ja aluepolitiikan yhteydessä. Oikeusperustan valinta on johdonmukainen, kun otetaan huomioon tarve sisällyttää ympäristönäkökohdat muihin politiikan osa-alueisiin kestävän kehityksen edistämiseksi. 7.2 Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Toissijaisuusperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia ja että jatkuvia tarkastuksia suoritetaan sen selvittämiseksi, onko yhteisön tason toiminta perusteltua verrattuna kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tarjolla oleviin vaihtoehtoihin. Ympäristöilmiöt, kuten eläinlajien muutot, tuuli tai vedenvirtaukset, eivät ole riippuvaisia kansallisista rajoista. Lisäksi ympäristöpaineet ja -vaikutukset (tulvat, ilman ja veden pilaantuminen jne.) ovat usein valtioiden rajat ylittäviä. Ympäristöpolitiikat edellyttävät näin ollen useiden jäsenvaltioiden alueita kattavien ympäristönsuojeluelinten perustamista, kuten esimerkiksi vesipolitiikan puitedirektiivin [10] mukaisten vesipiirien perustamista. Näiden politiikkojen tehokas täytäntöönpano ja seuranta edellyttävät yli kansallisten rajojen yhteentoimivia paikkatietoja ja sitä, että kaikki kyseessä olevat sidosryhmät saavat sujuvasti käyttöönsä nämä tiedot. Ehdotetun direktiivin avulla tuotetaan yhdenmukaisia yhteisön laajuista dokumentaatiota paikkatiedoista ja niiden laadusta, enemmän aikaisempaa yhdenmukaisempia yhteisön laajuisia paikkatietoja, yhdistettyjä yhteisön laajuisia palveluja, joiden avulla nämä tiedot voidaan löytää ja saada käyttöön sekä yhteisön laajuiset tietojen saantia, yhteiskäyttöä ja käyttöä koskevat säännöt. Ilman direktiivin säännöksiä jäsenvaltioilla olisi suuria vaikeuksia muokata nykyiset järjestelmänsä yhteentoimiviksi ja sellaisiksi, että niitä voidaan käyttää ja hyödyntää yli valtioiden rajojen. Tilanne johtaisi päällekkäisyyksiin ja tehottomuuteen tietojen keräämisessä ja haittaisi ympäristöön välittömästi tai välillisesti vaikuttavien kansallisten ja yhteisön politiikkojen muotoilua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia. [10] EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. Se on suunniteltu niin, että siinä hyödynnetään jäsenvaltioissa jo toiminnassa olevia tietojärjestelmiä. Direktiivillä luodaan yleinen toimintakehys, jossa nykyiset järjestelmät voivat hyötyä yhteisvaikutuksesta ja olla osa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuuria. Inspire rakentuu myös niiden nykyisten organisaatioiden varaan, jotka jo tällä hetkellä työskentelevät paikkatietojen käytön ja tuottamisen parissa. Inspire-direktiivissä säädetään organisatoristen kysymysten osalta vain yleisistä yhteensovittavista mekanismeista, jotka ovat tarpeen, että infrastruktuuri toimii Euroopan tasolla. Yhdenmukaistamisen osalta voidaan todeta, että Inspire-direktiivissä käsitellään ainoastaan niitä näkökohtia, jotka ovat tarpeen, että paikkatiedot ovat yhdenmukaisia eri tasojen ja eri aihe-alueiden välillä ja että niitä voidaan käyttää yhteisön politiikkojen tukena. Inspire-direktiivissä ei esimerkiksi vaadita jäsenvaltioita muuttamaan paikkatietojensa rakennetta. Sen sijaan jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön järjestelmiä, joiden avulla heterogeeniset tiedot esitetään yhdenmukaisen mallin mukaisina. Tämä ehdotus on luonteeltaan puitedirektiivi, jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi mahdollisuuksia varmistaa, että sovittujen tavoitteiden saavuttamiseen vaadittavat toimet ovat niiden erityistilanteiden mukaisia. Tekniset ja muut tarkemmat täytäntöönpanosäännöt hyväksytään komiteamenettelyn mukaisesti. Nämä ovat tarpeen Euroopan paikkatietoinfrastruktuurin yleisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi, jotta voidaan saavuttaa yhteisön politiikkojen tukemista koskeva tavoite. Komiteamenettelyllä varmistetaan myös riittävä joustavuus, jotta Euroopan paikkatietoinfrastruktuuri voidaan mukauttaa tekniikan kehitykseen ja uusiin poliittisiin painotuksiin. Ehdotuksessa käsitellään ainoastaan niitä näkökohtia, joita on säänneltävä EU:n tasolla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Useimmat säännökset mahdollistavat sen, että jäsenvaltiot voivat jatkaa nykyisten järjestelmiensä toimintaa nykyisen organisaationsa puitteissa. Jäsenvaltioiden on ainoastaan toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta nykyiset järjestelmät saadaan yhteentoimiviksi ja jotta nykyiset esteet voidaan poistaa. Lisäksi direktiivissä on erityisiä rajoituksia, jotta jäsenvaltioille ei koituisi suhteetonta ylimääräistä hallinnollista taakkaa. Ehdotuksessa säädetään myös yksityissektorin osallistumismahdollisuudet takaavista suojatoimenpiteistä, joilla varmistetaan, että ehdotuksella ei tukahduteta innovatiivisuutta. 7.3 Miten sidosryhmien kuulemisen ja laajennetun vaikutusten arvioinnin tulokset on otettu ehdotuksessa huomioon? Laajennetun vaikutusten arvioinnin tulokset ja sidosryhmien huomiot olivat perusta, jonka mukaisesti Inspire-ehdotusta koskevassa Internet-kuulemisessa esitettyjä toimenpiteitä ja luonnosta laajennetuksi vaikutusten arvioinniksi tarkistettiin. Tuloksena syntyi laajennetun vaikutusten arvioinnin vaihtoehtoon 4 perustuva ehdotus. Inspire-ehdotuksen Internet-kuulemisessa esitettyihin toimenpiteisiin verrattuna: * Ehdotuksen soveltamisalaa on rajattu talousarvioon ja Inspiren kunnianhimoisiin tavoitteisiin kohdistuneiden epäilyjen vuoksi. Soveltamisalan rajaamisen johdosta 35 prosenttia paikkatietoaiheista poistettiin. * Uusien ympäristön tilaa koskevien ja monialaisten paikkatietojen keräämistä koskevista vaatimuksista on luovuttu. * Yhdenmukaistamisvaatimuksia on vähennetty tiettyjen luonteeltaan lähinnä temaattisten paikkatietoaineistojen osalta, jotta Inspire-ehdotuksen ja jo meneillään olevien yhdenmukaistamistoimien yhteisvaikutusta voitaisiin hyödyntää paremmin. * Euroopan paikkatietoinfrastruktuurin avoimuus taataan antamalla yksityissektorille tietyin edellytyksin ja vapaaehtoisuuteen perustuen mahdollisuus siirtää järjestelmään asiaan kuuluvia paikkatietoja ja -palveluja. * Inspire- ja GMES-järjestelmien välisiä yhteyksiä on selvennetty. * Liitteiden rakennetta ja paikkatietoaiheiden kuvauksia on tarkistettu. * Seurantaa ja raportointia koskevat säännökset on lisätty ehdotukseen. Monet huomioista liittyvät kuitenkin täytäntöönpanoon ja ne otetaan huomioon Inspire-direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä. 2004/0175 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta - ETA:n kannalta merkityksellinen teksti EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, [11] [11] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, [12] [12] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, [13] [13] EUVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, [14] [14] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisön ympäristöpolitiikalla on pyrittävä suojelun korkeaan tasoon yhteisön eri alueiden tilanteiden erilaisuus huomioon ottaen. Ympäristöpolitiikkaansa valmistellessaan yhteisön on otettava huomioon saatavilla olevat tieteelliset ja tekniset tiedot, ympäristöolot yhteisön eri alueilla, yhteisön taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys kokonaisuutena ja yhteisön eri alueiden tasapainoinen kehitys. Useat ympäristöpolitiikat tarvitsevat käyttöönsä eri aiheisia paikallisiin olosuhteisiin liittyviä tietoja. Samoja tietoja tarvitaan usein lisäksi muiden sellaisten yhteisön politiikkojen muotoiluun ja täytäntöönpanoon, joissa on EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan mukaisesti otettava huomioon ympäristönsuojeluvaatimukset. Tämän mahdollistamiseksi on tarpeen järjestää koordinointi kyseisiä aiheita koskevan tiedon käyttäjien ja tuottajien kesken, jotta eri alojen tietoa ja tietämystä voidaan yhdistää. (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1600/2002/EY [15] hyväksytyssä kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa edellytetään, että yhteisön ympäristöpolitiikkaa on pyrittävä harjoittamaan kokonaisvaltaisesti ja siten, että alueelliset ja paikalliset erot otetaan huomioon. Toimintaohjelmassa kehotetaan lisäksi painottamaan eurooppalaisia aloitteita kansalaisten ja paikallisviranomaisten ympäristötietoisuuden lisäämiseksi sekä ympäristön tilaa ja kehityssuuntia koskevan tieteellisen tietämyksen ja tiedon lisäämiseksi. Lisäksi edellytetään seuraavia ensisijaisia toimia: toimenpiteiden ennakko- ja jälkiarviointi, yhteyksien luominen ympäristöalan ja muiden alojen toimijoiden välille tiedotuksen, koulutuksen, tutkimuksen, yleissivistävän koulutuksen ja politiikkojen alalla, säännöllisen tiedonsaannin varmistaminen muun muassa yleisölle sekä tiedotus- ja raportointijärjestelmien säännöllinen uudelleentarkastelu ja seuranta. Siinä edellytetään lisäksi, että seuranta-, tiedonkeruu- ja raportointivaatimukset on tulevaisuudessa otettava asianmukaisesti huomioon ympäristölainsäädännössä ja maapallon tilan seurantajärjestelmien- ja välineiden kehittämistä on vahvistettava jäsenvaltioiden tukemiseksi riittävien tiedonkeruujärjestelmien perustamisessa. Kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien paikkatietojen saatavuuteen, laatuun, rakenteeseen ja käytettävyyteen liittyy useita vakavia ongelmia. [15] EYVL L 242, 10.9.2002, s. 1. (3) Paikkatietojen saatavuuteen, laatuun, rakenteeseen ja käyttökelpoisuuteen liittyvät ongelmat ovat samoja useilla eri politiikan ja tiedon aloilla ja niitä esiintyy useilla hallinnon tasoilla. Ongelmien ratkaiseminen edellyttää hallinnon eri tasojen ja eri aihealueiden yhteentoimivien paikkatietojen ja paikkatietopalveluiden yhteyksiä, yhteiskäyttöä, saatavuutta ja käyttöä tukevia toimenpiteitä. Näin ollen olisi perustettava erityinen yhteisön paikkatietoinfrastruktuuri. (4) Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin, jota kutsutaan myös Inspireksi, olisi perustuttava jäsenvaltioiden perustamiin paikkatietoinfrastruktuureihin, jotka ovat yhteisten sääntöjen mukaisia ja joita täydennetään yhteisön toimilla. Näillä toimilla olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden perustamat paikkatietoinfrastruktuurit ovat yhteensopivia ja käytettävissä yli valtioiden rajojen. (5) Jäsenvaltioiden paikkatietoinfrastruktuurit olisi suunniteltava niin, että voidaan varmistaa paikkatietojen säilyttäminen, saatavuus ja ylläpito asianmukaisimmalla tasolla. Yhteisön alueelta eri lähteistä peräisin olevia paikkatietoja olisi voitava yhdistellä johdonmukaisesti ja niiden yhteiskäytön olisi oltava mahdollista useiden käyttäjien ja sovellusten kesken. Yhdellä viranomaistasolla kerättyjen paikkatietojen käytön olisi oltava mahdollista kaikilla viranomaistasoilla. Paikkatietojen olisi oltava käytettävissä ehdoin, jotka eivät rajoita tietojen laajaa käyttöä. Paikkatietojen ja niiden käyttöehtojen olisi oltava helposti löydettävissä ja niiden soveltuvuus olisi voitava arvioida helposti. (6) Tämän direktiivin ja 28 päivänä tammikuuta 2003 ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/4/EY [16] soveltamisaloissa on jonkin verran päällekkäisyyttä paikkatietojen osalta. Paikkatietojen tekniset ja taloudelliset näkökohdat hankaloittavat niiden hyödyntämistä ympäristöpolitiikkojen tukena ja sisällytettäessä ympäristönäkökohtia muihin politiikan osan-alueisiin. Näin ollen on tarpeen antaa paikkatietoja koskevia erityisiä säännöksiä vaatimusten, poikkeusten ja suojalausekkeiden osalta. Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita direktiivin 2003/4/EY soveltamista lukuun ottamatta tiettyjä säännöksiä, jotka koskevat perusteita rajoittaa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien paikkatietojen saatavuutta ja joilla estetään kohtuuttomien rajoitusten asettaminen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien paikkatietojen saamiselle. [16] EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26. (7) Tämän direktiivin soveltamisen ei pitäisi rajoittaa julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY [17] soveltamista, koska sen tavoitteet täydentävät tämän direktiivin tavoitteita. Komission olisi kuitenkin toteutettava lisätoimenpiteitä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleen käyttöön liittyvien kysymysten käsittelemiseksi. [17] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90. (8) Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin perustaminen antaa merkittävää lisäarvoa muille yhteisön aloitteille ja myös hyötyy näistä aloitteista, joita ovat esimerkiksi Galileo-yhteisyrityksen perustamisesta 21 päivänä toukokuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 876/2002 [18] ja ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisesta seuranta (GMES): GMES-valmiuksien aikaansaaminen vuoteen 2008 mennessä [19]. Jotta näiden kahden aloitteen välistä yhteisvaikutusta voitaisiin hyödyntää, olisi jäsenvaltioiden harkittava Galileo-ohjelman ja GMES-aloitteen kautta saatavien tietojen, erityisesti Galileo-ohjelman paikannus- ja ajanmääritystietojen, hyödyntämistä, kun tiedot ovat saatavilla. [18] EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1. [19] KOM(2004) 65, lopullinen. (9) Paikkatietojen keräämiseksi, yhdenmukaistamiseksi ja jakelun tai käytön järjestämiseksi on meneillään useita aloitteita kansallisella ja yhteisön tasolla. Tällaiset aloitteet perustuvat yhteisön lainsäädäntöön (esimerkiksi Euroopan epäpuhtauspäästörekisterin (EPER) laatimisesta ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (IPPC) 15 artiklan mukaisesti 17 päivänä heinäkuuta 2000 tehty komission päätös 2000/479/EY [20], metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus) 17 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2152/2003 [21]), yhteisön rahoittamiin ohjelmiin (esimerkiksi CORINE Land Cover ja eurooppalainen liikennepolitiikan tietojärjestelmä) tai ne voivat saada alkunsa kansallisen tai alueellisen tason aloitteista. Tämä direktiivi täydentää tällaisia aloitteita luomalla toimintakehyksen, joka mahdollistaa aloitteiden yhteentoimivuuden, ja jossa hyödynnetään saatuja kokemuksia ja nykyisiä aloitteita välttäen päällekkäisyydet. [20] EYVL L 192, 28.7.2000, s. 36. [21] EUVL L 324, 11.12.2003, s. 1. (10) (11) Direktiiviä olisi sovellettava viranomaisten hallussa oleviin tai heidän puolestaan säilytettäviin paikkatietoihin ja paikkatietojen käyttöön viranomaisten toimesta heidän hoitaessaan julkisia tehtäviään. Tietyin edellytyksin sitä olisi sovellettava myös sellaisten luonnollisten tai oikeudellisten henkilöiden hallussa oleviin paikkatietoihin, jotka eivät ole viranomaisia, jos nämä luonnolliset tai oikeushenkilöt sitä pyytävät. (12) Direktiivissä ei olisi säädettävä ympäristön tilaa koskevien uusien tietojen keräämisestä tai tällaisten tietojen toimittamisesta komissiolle, koska näitä asioita säännellään muussa ympäristölainsäädännössä. (13) Kansallisten infrastruktuurien toteutuksen olisi oltava vaiheittaista ja vastaavasti tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluville paikkatiedon aloille olisi vahvistettava tärkeysjärjestys. Toteutuksessa olisi otettava huomioon se, miten laajasti kyseisiä paikkatietoja tarvitaan eri sovelluksissa politiikan eri osa-alueilla, se, miten ensisijaisia kyseiset yhdenmukaisia paikkatietoja tarvitsevat yhteisön politiikan toimet ovat sekä se, miten pitkälle jäsenvaltioiden toteuttamissa yhdenmukaistamistoimissa edistytty. (14) Keskeinen este käytettävissä olevien paikkatietojen täysimääräisessä hyödyntämisessä aiheutuu siitä, että etsimiseen ja tiettyyn käyttötarkoitukseen soveltuvuuden selvittämiseen kuluu liikaa aikaa ja resursseja. Jäsenvaltioiden olisi tästä syystä laadittava metatiedon muodossa kuvaukset käytettävissä olevista paikkatietoaineistoista ja paikkatietopalveluista. (15) Yhteisön alueella saatavilla olevan paikkatiedon muodossa ja rakenteissa on hyvin suuria eroja, mikä hankaloittaa ympäristöön välittömästi tai välillisesti vaikuttavan yhteisön lainsäädännön laatimista, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia; näin ollen olisi säädettävä käytännön toimista, jotka helpottavat useista eri lähteistä jäsenvaltioissa kerättyjen paikkatietojen käyttöä. Nämä toimenpiteet olisi suunniteltava niin, että paikkatietoaineistot olisivat yhteentoimivia, ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yhteentoimivuuden saavuttamisen edellyttämien tietojen saantia ei rajoiteta millään tavalla. (16) Tietoverkot ovat tarpeen paikkatietojen vaihdon mahdollistamiseksi eri viranomaisten välillä yhteisössä. Näillä verkkopalveluilla olisi mahdollistettava paikkatietojen löytäminen, muokkaaminen, tarkastelu ja käyttöönotto sekä paikkatieto- ja verkkokauppapalveluiden käyttö. Verkkopalvelujen olisi toimittava yhteisesti sovittujen eritelmien ja suorituskykyä koskevien vähimmäisvaatimusten mukaisesti, jotta jäsenvaltioiden perustamien infrastruktuurien yhteensopivuus voidaan varmistaa. Tietoa olisi voitava siirtää myös verkkopalveluun, jotta viranomaiset voisivat antaa paikkatietoaineistonsa ja -palvelunsa muiden käyttöön. (17) Jäsenvaltioiden kokemukset osoittavat, että paikkatietoinfrastruktuurin onnistunut toteuttaminen edellyttää, että ainakin jotkut palvelut ovat kansalaisille maksuttomia. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen annettava kansalaisten käyttöön maksutta vähintään paikkatietoaineistojen haku- ja katselupalvelut. (18) Tietyt välittömästi tai välillisesti ympäristöön vaikuttavien yhteisön politiikkojen kannalta merkittävät paikkatietoaineistot ja paikkatietopalvelut ovat kolmansien osapuolten hallussa. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen tarjottava kolmansille osapuolille mahdollisuutta osallistua kansallisiin infrastruktuureihin edellyttäen, että infrastruktuurien kuuluvien paikkatietojen ja paikkatietopalvelujen yhtenäisyys ja helppokäyttöisyys ei tämän johdosta heikkene. (19) Jäsenvaltioiden olisi annettava infrastruktuurinsa käyttöön komission ylläpitämän yhteisön paikkatietosivuston kautta sekä niiden mahdollisten sivustojen kautta, joita ne itse päättävät ylläpitää, jotta kansallisten infrastruktuurien kokoaminen yhteisön paikkatietoinfrastruktuuriksi helpottuisi. (20) Eri viranomaistasojen hallussa olevien tietojen saamiseksi käyttöön jäsenvaltioiden olisi poistettava tätä koskevat esteet kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisilta heidän hoitaessaan julkisia tehtäviään, joilla voi olla välillisiä tai välittömiä vaikutuksia ympäristöön. Nämä esteet olisi poistettava siinä tarjontaketjun kohdassa, jossa tietoja on määrä käyttää julkisten tehtävien hoitamiseen. Jos viranomaiset sekä harjoittavat kaupallista toimintaa että hoitavat julkisia tehtäviä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimet kilpailun vääristymisen estämiseksi. (21) Paikkatietojen yhteiskäyttöä viranomaisten välillä koskevissa toimintakehyksissä olisi kohdeltava tasapuolisesti kyseisen jäsenvaltion viranomaisia, mutta myös muiden jäsenvaltioiden viranomaisia ja yhteisön toimielimiä. Koska yhteisön toimielimet ja virastot joutuvat usein yhdistelemään ja arvioimaan kaikista jäsenvaltioista kerättyjä paikkatietoja, niillä pitäisi olla pääsy paikkatietoihin ja mahdollisuus käyttää paikkatietopalveluja yhdenmukaisin ehdoin. (22) Sekä viranomaisia että kansalaisia hyödyttävien kolmansien osapuolten tuottamien lisäarvopalvelujen kehittämisen edistämiseksi on tarpeen helpottaa paikkatietojen saatavuutta ja uudelleenkäyttöä eri hallinnonalojen ja kansallisten rajojen yli. (23) Paikkatietoinfrastruktuurien käytännön toimiva toteutus edellyttää kaikkien infrastruktuurien perustamisesta kiinnostuneiden tahojen koordinointia, olivatpa ne sitten tiedon tuottajia tai käyttäjiä. Sekä jäsenvaltioihin että yhteisön tasolle olisi näin ollen perustettava asianmukaiset koordinointirakenteet. (24) Euroopan standardointielinten asiaa koskevan kokemuksen hyödyntämiseksi tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä voitaisiin tukea Euroopan standardointielinten standardeilla teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/34/EY [22] vahvistetun menettelyn mukaisesti. [22] EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37. (25) Koska Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1210/90 [23] perustetun Euroopan ympäristökeskuksen tehtävänä on tuottaa yhteisölle puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista ympäristötietoa Euroopan tasolla ja koska sen tavoitteena on muun muassa parantaa toimintapolitiikkoihin liittyvän ympäristötiedon kulkua jäsenvaltioiden ja yhteisön elinten välillä, sen olisi osallistuttava aktiivisesti tämän direktiivin täytäntöönpanoon. [23] EYVL L 120. 11.5.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1641/2003 (EYVL L 245, 29.9.2003, s. 1). (26) Koska kyseessä on puitedirektiivi, sen täytäntöönpano edellyttää muita päätöksiä, joissa otetaan huomioon muutokset poliittisessa, institutionaalisessa ja organisatorisessa toimintaympäristössä sekä paikkatietojärjestelmien ja -palveluiden nopea tekninen kehitys. Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [24] mukaisesti. [24] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (27) Tämän direktiivin täytäntöönpanoon liittyvien päätösten ja yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin tulevan kehityksen valmistelu edellyttää direktiivin täytäntöönpanon jatkuvaa seurantaa ja kertomusten laatimista säännöllisesti. (28) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, eli yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin perustamista, ylikansallisten näkökohtien ja paikkatietojen saatavuuden edellytysten yhteensovittamista koskevan yleisen tarpeen takia. Tavoite voidaan näin ollen paremmin saavuttaa yhteisön tason toimin, ja yhteisö voi päättää toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I luku Yleiset säännökset 1 artikla 1. Tässä direktiivissä säädetään yhteisön ympäristöpolitiikkoja ja välittömästi tai välillisesti ympäristöpolitiikkaan vaikuttavia politiikkoja tukevan paikkatietoinfrastruktuurin perustamisesta. 2. Yhteisön paikkatietoinfrastruktuuri perustuu jäsenvaltioiden perustamiin ja ylläpitämiin paikkatietoinfrastruktuureihin. Näiden infrastruktuurien osatekijöitä ovat metatiedot, paikkatietoaineistot ja paikkatietopalvelut; verkkopalvelut ja -teknologiat; tietojen yhteiskäyttöä, saatavuutta ja käyttöä koskevat sopimukset sekä koordinointi- ja seurantamekanismit ja -prosessit sekä -menetelmät. 2 artikla 1. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat sellaiset yksilöidyt paikkatietokokoelmat, jäljempänä "paikkatietoaineistot", jotka täyttävät seuraavat edellytykset: (a) ne liittyvät jäsenvaltion lainkäyttöalueeseen tai sen talousvyöhykkeeseen/etsintä- ja pelastusalueeseen taikka vastaavaan; (b) ne ovat sähköisessä muodossa; (c) ne ovat jonkin seuraavan tahon hallussa: i) viranomainen, joka on tuottanut tai saanut haltuunsa kyseiset tiedot viranomaiselta, tai viranomainen, joka hallinnoi tai ylläpitää niitä; (ii) luonnollinen tai oikeushenkilö, joka toimii viranomaisen puolesta; (iii) kolmas osapuoli, jolla on 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti mahdollisuus toimittaa järjestelmään tietoja; d) ne liittyvät yhteen tai useampaan liitteessä I, II tai III lueteltuun aiheeseen. 2. Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat edellä olevassa 1 kappaleessa määriteltyjen paikkatietoaineistojen lisäksi toiminnot, jäljempänä "paikkatietopalvelut", joita voidaan suorittaa tietokonesovelluksen avulla näiden paikkatietoaineistojen sisältämillä paikkatiedoilla tai asiaan liittyvällä metatiedolla. 3. Jos kyseessä ovat paikkatietoaineistot, jotka täyttävät edellä olevan 1 kappaleen c kohdan edellytykset, mutta joihin kohdistuu kolmansien osapuolten tekijänoikeuksia, viranomainen voi toteuttaa tämän direktiivin mukaisia toimia ainoastaan kyseisen kolmannen osapuolen suostumuksella. 4. Komissio voi mukauttaa liitteitä I, II ja III 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, jotta muutokset välittömästi tai välillisesti ympäristöön vaikuttavien yhteisön politiikkojen tarpeissa voidaan ottaa huomioon. 3 artikla 1. Ellei toisin säädetä, tällä direktiivillä ei rajoiteta direktiivin 2003/4/EY soveltamista. 2. Tällä direktiivillä ei rajoiteta direktiivin 2003/98/EY soveltamista. 4 artikla Jos paikkatietoaineistot ovat viranomaisen hallussa tai viranomaisen puolesta toisen hallussa 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ja tämä viranomainen toimii jäsenvaltion hallinnon alimmalla tasolla, tätä direktiiviä sovelletaan vain niihin paikkatietoaineistoihin, joiden keräämistä ja jakelua koordinoi toinen viranomainen, tai joiden keräämistä ja jakelua edellytetään kansallisessa lainsäädännössä. 5 artikla Tässä direktiivissä viranomaisella tarkoitetaan: (a) keskushallintoa tai muuta kansallista, alueellista tai paikallista hallintoa, julkiset neuvoa-antavat elimet mukaan luettuna; (b) luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka hoitaa hallinnollisia tehtäviä kansallisen lainsäädännön nojalla, mukaan luettuina ympäristöön liittyvät erityistehtävät, -toimet ja -palvelut; (c) luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolla on a tai b alakohdassa tarkoitetun elimen tai henkilön valvonnassa julkisia velvollisuuksia tai tehtäviä tai joka tarjoaa tällaisen elimen tai henkilön valvonnassa julkisia palveluja. Jäsenvaltiot voivat säätää, että elinten tai laitosten toimiessa tuomio- ja lainsäädäntövallan käyttäjinä niitä ei pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuina viranomaisina. 6 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: (1) "paikkatiedolla" kaikkea tietoa, joka sisältää välittömän tai välillisen viittauksen tiettyyn paikkaan tai maantieteelliseen alueeseen; (2) "paikkatietokohteella" abstraktia kuvausta todellisesta kohteesta, joka liittyy tiettyyn paikkaan tai maantieteelliseen alueeseen; (3) "metatiedolla" paikkatietoaineistoja ja paikkatietopalveluja kuvaavaa tietoa, joka mahdollistaa niiden löytämisen, luetteloinnin ja käytön; (4) "kolmannella osapuolella" luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ei ole viranomainen. 7 artikla Jäsenvaltioiden on perustettava ja ylläpidettävä paikkatietoinfrastruktuureja tämän direktiivin mukaisesti. II luku Metatieto 8 artikla 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että paikkatietoaineistoista ja paikkatietopalveluista tuotetaan metatietoja ja että nämä metatiedot pidetään ajan tasalla. 2. Metatiedon on sisällettävä seuraavat tiedot: (a) tieto siitä, ovatko paikkatietoaineistot 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaisia; (b) paikkatietoaineistojen ja -palveluiden käyttöoikeudet; (c) paikkatiedon laatu ja ajantasaisuus; d) paikkatietoaineistojen ja -tietopalvelujen tuottamisesta, hallinnasta, ylläpidosta ja jakelusta vastaavat viranomaiset, e) paikkatietoaineistot, joiden julkista saatavuutta on rajoitettu 19 artiklan mukaisesti, sekä rajoittamisen syyt. 3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet metatiedon täydellisyyden ja laadun varmistamiseksi. 9 artikla Jäsenvaltioiden on tuotettava 8 artiklassa tarkoitetut metatiedot seuraavan aikataulun mukaisesti: (a) [kolmen vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta], jos paikkatietoaineistot kuuluvat yhteen tai useampaan liitteissä I ja II lueteltuun paikkatietoryhmään; (b) [kuuden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta], jos paikkatietoaineistot kuuluvat yhteen tai useampaan liitteessä III lueteltuun paikkatietoryhmään. 10 artikla Komissio hyväksyy 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 8 artiklan täytäntöönpanoa koskevat säännöt. III luku Paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen yhteentoimivuus 11 artikla 1. Komissio hyväksyy 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäännöt, joissa vahvistetaan: (a) yhdenmukaistetetut paikkatiedon eritelmät; (b) järjestelyt paikkatietojen vaihtoa varten. 2. Sellaisille henkilöille, joilla on infrastruktuurissa omaamansa aseman, mukaan luettuina tiedon käyttäjät ja tuottajat, lisäarvopalvelujen tuottajat sekä koordinoijat, puolesta sidoksia kyseiseen paikkatietoon, on annettava mahdollisuus osallistua 1 kohdassa säädettyjen täytäntöönpanosääntöjen valmisteluun. 12 artikla 1. Edellä olevassa 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla täytäntöönpanosäännöillä on varmistettava, että paikkatietoaineistojen yhdistäminen tai palvelujen vuorovaikutus on mahdollista niin, että tuloksena saadaan yhdenmukainen paikkatietoaineistojen tai paikkatietopalvelujen lisäarvoa tuottava yhdistelmä edellyttämättä ihmiskäyttäjän tai koneen erityisiä toimenpiteitä. 2. Edellä olevan 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäännöissä on määriteltävä ja luokiteltava paikkatiedon kannalta merkityksellisten paikkatietokohteet sekä se, miten paikkatiedon maantieteellinen sijainti on määritelty ja esitetty. 13 artikla 1. Yhteen tai useampaan liitteessä I tai II lueteltuun paikkatietoryhmään kuuluvien paikkatietojen osalta 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjen täytäntöönpanosääntöjen on täytettävä tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa vahvistetut edellytykset. 2. Täytäntöönpanosäännöissä on käsiteltävä seuraavia paikkatiedon näkökohtia: (a) paikkatietokohteiden yksilöiviä tunnisteita koskeva yhteinen järjestelmä; (b) paikkatietokohteiden välinen suhde; (c) tärkeimmät attribuutit ja niitä vastaavat monikieliset hakusanat, joita käytetään yleisesti useilla politiikan osa-alueilla; d) tapa, jolla tiedon ajallista ulottuvuutta kuvaavaa tietoa välitetään; e) tapa, jolla tietojen päivitykset toimitetaan. 3. Täytäntöönpanosäännöillä on varmistettava, että samaan paikkaan viittaavat tiedot tai samaan kohteeseen eri mittakaavassa viittaavat tiedot ovat keskenään johdonmukaisia. 4. Täytäntöönpanosäännöillä on varmistettava, että eri paikkatietoaineistoista saadut tiedot ovat vertailukelpoisia 12 artiklan 2 kohdassa ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen näkökohtien osalta. 14 artikla Edellä olevassa 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt täytäntöönpanosäännöt hyväksytään seuraavan aikataulun mukaisesti: (a) [kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta], jos paikkatietoaineistot kuuluvat yhteen tai useampaan liitteessä I lueteltuun paikkatietoryhmään, (b) [viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta], jos paikkatietoaineistot kuuluvat yhteen tai useampaan liitteessä II tai III lueteltuun paikkatietoryhmään. 15 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että paikkatietoaineistot, jotka on kerätty tai ajantasaistettu yli kaksi vuotta 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vastaavien teknisten eritelmien hyväksymisen jälkeen, saatetaan joko mukauttamalla tai muuntamalla eritelmien mukaisiksi. 16 artikla 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen noudattamisen edellyttämät tiedot annetaan viranomaisten ja kolmansien osapuolten käyttöön ehdoin, jotka eivät rajoita niiden käyttöä kyseiseen tarkoitukseen. 2. Jotta kahden jäsenvaltion välisen rajan ylittävää aluetta koskevat paikkatiedot olisivat yhdenmukaisia, jäsenvaltioiden on tarvittaessa päätettävä yhteisellä sopimuksella näiden yhteisen paikkatietokohteiden kuvauksesta ja asemasta. IV luku Verkkopalvelut 17 artikla 1. Jäsenvaltioiden on luotava ja ylläpidettävä tiedonsyöttöpalveluja, joiden avulla metatieto, paikkatietoaineistot ja paikkatietopalvelut voidaan asettaa saataville 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kautta. 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetut tiedonsyöttöpalvelut on annettava viranomaisten käyttöön. 3. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetut tiedonsyöttöpalvelut on pyynnöstä annettava kolmansien osapuolten käyttöön edellyttäen, että niiden paikkatietoaineistot ja paikkatietopalvelut vastaavat täytäntöönpanosääntöjä, joissa vahvistetaan erityisesti metatietoa, verkkopalveluja ja yhteentoimivuutta koskevat velvollisuudet. 18 artikla 1. Jäsenvaltioiden on perustettava seuraavien palvelujen verkko ja ylläpidettävä sitä sellaisten paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen osalta, joista on tuotettu metatietoa tämän direktiivin mukaisesti: (a) hakupalvelut, jotka mahdollistavat paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen etsimisen vastaavan metatiedon perusteella sekä metatiedon sisältöön tutustumisen; (b) selailupalvelut, jotka mahdollistavat vähintään paikkatietoaineistojen katselun näytöllä, liikkumisen aineistossa, mittakaavan muuttamisen, panoroinnin tai peittokuvat sekä selittävän tiedon ja metatietoon sisältyvän kaikenlaisen merkityksellisen tiedon katselun näytöllä; (c) kopiointipalvelut, jotka mahdollistavat kokonaisten paikkatietoaineistojen ja niiden osien kopioinnin omalle tietokoneelle; d) muokkauspalvelut, jotka mahdollistavat paikkatietoaineistojen muokkaamisen; e) palvelut, joiden kautta pääsee erilaisiin paikkatietopalveluihin. Näiden palvelujen on oltava helppokäyttöisiä ja saatavilla Internetin tai minkä tahansa muun yleisölle avoimen asianmukaisen tietoliikennepalvelun kautta. 2. Edellä olevan 1 kappaleen a alakohdassa tarkoitetuissa palveluissa on mahdollistettava vähintään seuraavat hakuperusteet: (a) hakusanat; (b) paikkatietojen ja paikkatietopalvelujen luokittelu; (c) paikkatiedon laatu ja tarkkuus; d) yhdenmukaisuusaste 11 artiklassa säädettyjen yhdenmukaistettujen eritelmien kanssa; e) maantieteellinen sijainti; f) kyseisen paikkatietoaineiston tai paikkatietopalvelun käyttöehdot; g) kyseisten paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen tuottamisesta, hallinnasta, ylläpidosta ja jakelusta vastaavat viranomaiset. 3. Edellä olevan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut muokkauspalvelut on yhdistettävä muihin mainitussa kohdassa tarkoitettuihin palveluihin niin, että kaikkia näitä palveluita voidaan käyttää 11 artiklassa säädettyjen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. 19 artikla 1. Poiketen siitä, mitä direktiivin 2003/4/EY 4 artiklan 2 kohdassa ja tämän direktiivin 18 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat rajoittaa 18 artiklan 1 kohdan b-e kohdassa tarkoitettujen palvelujen tai 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sähköisen kaupankäynnin palvelujen julkista saatavuutta, jos tällainen saatavuus vaikuttaisi haitallisesti johonkin seuraavista: (a) viranomaisten toiminnan luottamuksellisuus, jos salassapidosta on säädetty laissa; (b) kansainväliset suhteet, yleinen turvallisuus tai kansallinen puolustuskyky; (c) tuomioistuinkäsittelyt, henkilön mahdollisuus oikeudenmukaiseen tuomioistuinkäsittelyyn tai viranomaisen mahdollisuus suorittaa rikosoikeudellinen tai kurinpidollinen tutkinta; d) kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellisuus, jos kansallisessa tai yhteisön lainsäädännössä säädetään tällaisesta salassapidosta oikeutetun taloudellisen edun suojelemiseksi, mukaan luettuna tilasto- ja verosalaisuutta koskeva yleinen etu; e) henkilötietojen ja/tai luonnollista henkilöä koskevien tiedostojen luottamuksellisuus, jos kyseinen henkilö ei ole antanut suostumustaan tiedon luovuttamiseen ja jos tällaisesta salassapidosta säädetään kansallisessa tai yhteisön lainsäädännössä; f) tiedon kohteena olevan ympäristön, kuten harvinaisten lajien esiintymisalueen, suojelu. 2. Edellä olevassa 1 kohdassa säädetyn rajoitetun saatavuuden perusteita on tulkittava suppeasti, ottaen kussakin yksittäistapauksessa huomioon palvelun saatavuuteen liittyvä yleinen etu. Kussakin yksittäistapauksessa tiedon ilmaisemiseen liittyvää yleistä etua on verrattava palvelun rajoittamisella tai ehdollistamisella suojattavaan etuun. Jäsenvaltiot eivät voi edellä olevan 1 kohdan a, d, e ja f alakohdan nojalla rajoittaa ympäristöön joutuneita päästöjä koskevien tietojen saatavuutta. 20 artikla 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 18 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut palvelut ovat yleisön saatavilla maksutta. 2. Jos viranomaiset perivät maksun 18 artiklan 1 kohdan c tai e alakohdassa tarkoitetuista palveluista, jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden yhteydessä on käytettävissä on sähköisen kaupankäynnin palveluja. 21 artikla 1. Komissio perustaa yhteisön paikkatietosivuston ja ylläpitää sitä. 2. Jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteys 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin palveluihin yhteisön paikkatietosivuston kautta. Lisäksi jäsenvaltiot voivat mahdollistaa yhteyden näihin palveluihin omien sivustojensa kautta. 22 artikla Komissio hyväksyy 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tähän lukuun sovellettavat täytäntöönpanosäännöt, joissa vahvistetaan erityisesti: (a) edellä olevan 17 artiklan 1 kohdassa, 18 artiklan 1 kohdassa ja 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tekniset eritelmät ottaen huomioon tekninen kehitys ja näiden palvelujen vähimmäislaatuvaatimukset; (b) edellä olevan 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut velvollisuudet. V luku Tietojen yhteis- ja uudelleenkäyttö 23 artikla 1. Jäsenvaltioiden on säädettävä toimenpiteistä paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen yhteiskäytön mahdollistamiseksi viranomaisten kesken. Näiden toimenpiteiden on mahdollistettava se, että jäsenvaltioiden viranomaiset ja yhteisön toimielimet ja virastot saavat käyttöönsä paikkatietoaineistoja ja paikkatietopalveluja ja voivat vaihtaa ja käyttää näitä aineistoja ja palveluja suorittaessaan sellaisia julkisia tehtäviä, jotka voivat välittömästi tai välillisesti vaikuttaa ympäristöön. Ensimmäisessä alakohdassa säädetyillä toimenpiteillä on estettävä käyttötilanteessa kaikki käyttöönsaantirajoitukset, erityisesti tapahtumaan tai menettelyyn liittyvät, oikeudelliset, institutionaaliset tai taloudelliset rajoitukset. 2. Edellä olevassa 1 kohdassa säädetty paikkatietojen yhteiskäyttömahdollisuus on annettava sellaisilla kansainvälisillä sopimuksilla perustetuille elimille, joiden sopimuspuolia yhteisö tai jäsenvaltiot ovat, sellaisten toimien suorittamiseksi, jotka voivat välittömästi tai välillisesti vaikuttaa ympäristöön. 3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet kilpailun vääristymisen estämiseksi, jos viranomaiset harjoittavat myös sellaista liiketoimintaa, joka ei liity niiden julkisten tehtävien hoitamiseen. sekä julkistettava nämä toimenpiteet. 4. Yhteisön toimielimet ja virastot saavat käyttöönsä 1 kohdassa säädettyjen paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen lisäksi myös muita paikkatietoaineistoja ja paikkatietopalveluja. Komissio hyväksyy 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen näiden aineistojen ja palvelujen saantia ja käyttöoikeuksia koskevat täytäntöönpanosäännöt. 24 artikla Komissio hyväksyy 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäännöt, joilla lisätään kolmansien osapuolten mahdollisuuksia käyttää paikkatietoaineistoja ja paikkatietopalveluja. Näihin täytäntöönpanosääntöihin voi sisältyä yhteisiä käyttölupaehtoja. VI luku Koordinointi- ja täydentävät toimet 25 artikla 1. Jäsenvaltioiden on osoitettava asianmukaiset rakenteet ja mekanismit koordinoimaan jäsenvaltioiden paikkatietoinfrastruktuureihin liittyvien tahojen, kuten tiedon käyttäjien, tuottajien, lisäarvopalvelujen tuottajien ja koordinoivien elinten panosta. Koordinoitavaan toimintaan kuuluu käyttäjien tarpeiden selvittäminen, vakiintuneista käytänteistä tiedottaminen ja direktiivin täytäntöönpanoa koskevan palautteen antaminen. 26 artikla 1. Komissio vastaa yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin koordinoinnista yhteisön tasolla; tässä työssä sitä avustaa Euroopan ympäristökeskus. 2. Kukin jäsenvaltio nimeää viranomaistahon, joka on vastuussa tätä direktiiviä koskevasta yhteydenpidosta komission kanssa. 27 artikla Euroopan standardointielinten direktiivin 98/34/EY mukaisesti hyväksymiä standardeja voidaan käyttää tämän direktiivin täytäntöönpanon tukena. VII luku Loppusäännökset 28 artikla 1. Jäsenvaltioiden on seurattava paikkatietoinfrastruktuuriensa toteuttamista ja käyttöä. 2. Edellä olevassa 1 kohdassa säädetyssä seurannassa on noudatettava komission 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksymiä täytäntöönpanosääntöjä. 3. Edellä olevassa 1 kohdassa säädetyn seurannan tulokset on annettava pysyvästi komission käyttöön. 29 artikla 1. Jäsenvaltioiden on laadittava kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja sen soveltamisesta saaduista kokemuksista. Kertomuksessa on oltava: (a) selostus siitä, miten paikkatietojen viranomaistuottajien, käyttäjien ja välittäjänä toimivien elinten toimet koordinoidaan, sekä kuvaus suhteista kolmansiin osapuoliin ja laadunvarmistuksen järjestämisestä; (b) kuvaus viranomaisten ja kolmansien osapuolten osuudesta paikkatietoinfrastruktuurin toiminnassa ja koordinoinnissa; (c) tiivistelmä paikkatietoaineistojen saatavuudesta ja laadusta ja paikkatietopalvelujen saatavuudesta ja toimivuudesta; d) tiivistelmä paikkatietoinfrastruktuurin käyttötiedoista; e) kuvaus viranomaisten välisistä yhteiskäyttösopimuksista; f) tiivistelmä tämän direktiivin täytäntöönpanon kustannuksista ja hyödyistä. 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu kertomus toimitetaan komissiolle joka kolmas vuosi, ensimmäisen kerran [kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta]. 3. Komissio hyväksyy 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat säännöt. 30 artikla 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 31 artikla Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle [seitsemän vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta] ja sen jälkeen joka kuudes vuosi kertomus tämän direktiivin soveltamisesta. Tarvittaessa kertomukseen liitetään ehdotuksia yhteisön toimiksi. 32 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan [kaksi vuotta sen voimaantulosta] mennessä. Niiden on viipymättä ilmoitettava kirjallisina komissiolle kyseiset säännökset sekä kyseisten säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän direktiivin soveltamiseksi antamansa tärkeimmät kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 33 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 34 artikla Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä, [...] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I Direktiivin 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 13 artiklan 1 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut paikkatietoryhmät 1. Koordinaattireferenssijärjestelmät Koordinaatistot, joissa paikkatietoihin liittyvä sijainti esitetään yksikäsitteisesti joko 3-uloitteisten, suorakulmaisten koordinaattien (x,y,z) tai maantieteellisten pituus- ja leveysasteiden sekä korkeuden avulla, perustuvat horisontaalisiin ja vertikaalisiin geodeettisiin veratusjärjestelmiin. 2. Paikannusruudustot Yhdenmukaistettu monitasoinen ruudukko, jossa on yhteinen lähtöpiste ja standardoitu yksittäisen ruudun sijainti ja koko. 3. Paikannimet Maa-alueiden, alueiden, paikkakuntien, suurkaupunkien, esikaupunkien, kaupunkien tai taajamien, tai muut maantieteellisen tai topografisen kohteen nimet, joilla on yleistä tai historiallista merkitystä. 4. Hallinnolliset yksiköt Valtakunnan alue jaettuna paikallisen, alueellisen ja valtakunnallisen tason hallinnollisiin yksiköihin. Hallinnolliset yksiköt erotetaan toisistaan hallinnollisin rajoin. Näihin kuuluvat myös valtakunnan rajat ja rantaviiva. 5. Liikenneverkot Tie-, raide-, ilma- ja vesiliikenneverkot ja niihin liittyvä infrastruktuuri. Sisältää eri verkkojen väliset yhteydet. Sisältää myös Euroopan laajuisen liikenneverkon sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY [25] ja tämän päätöksen tulevissa tarkistuksissa. [25] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. 6. Hydrografia Luonnolliset ja keinotekoiset hydrografiset elementit, mukaan luettuina joet, järvet, jokisuiden vaihettumisalueet, tekoaltaat, akviferit, kanavat ja muut vesmuodostumat, tarvittaessa verkostomuodossa ja yhdistettynä muihin verkkoihin. Sisältää vesistöalueet ja niiden osat, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivissä 2000/60/EY. [26] [26] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista, EYVL L 327, 22.12.2000, s.1. 7. Suojellut alueet Erityisten suojelutavoitteiden saavuttamiseksi nimetty tai säännelty ja hoidettu alue. LIITE II Direktiivin 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 13 artiklan 1 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut paikkatietoryhmät 1. Korkeus Digitaaliset korkeusmallit maan-, jään- ja merenpintaa kuvaavat korkeusmallit. Sisältää maanpinnan korkeuserot, syvyystiedot ja rantaviivan. 2. Kiinteistöjen osoitetunnisteet Kiinteistöjen maantieteellinen sijainti, joka perustuu osoitetietoon, jossa kadunnimi, rakennuksen numero ja postinumero. 3. Kiinteistöt Alueet, jotka on määritelty kiinteistörekisteriin merkittyjen rajojen mukaan omistusoikeustietoineen. 4. Maapeite Maapallon pinnan fysikaalinen ja biologinen peite, mukaan luettuna keinotekoiset peitteet, maatalousalueet, metsät, (osaksi) luonnon tilassa olevat alueet, kosteikot ja vesistöt. 5. Ortoilmakuvat Maantieteelliseen koordinaatistoon sidottuja satelliittien tai lentokäyttöisten sensorien toimittamia kuvatietoja maapallon pinnasta. LIITE III Direktiivin 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut paikkatietietoryhmät 1. Tilastoyksiköt Tilastolliset aluejaot tai muut tilastoyksiköt. 2. Rakennukset Rakennusten maantieteellinen sijainti. 3. Maaperä Maannoksen ja jankon kuvaaminen syvyyden, raekoostumuksen, rakenteen sekä hiukkasten ja orgaanisen aineksen sisällön, kivisyyden ja tarvittaessa keskimääräisen kaltevuuden ja arvioidun veden varastointikapasiteetin mukaan. 4. Geologia Geologinen kuvaus koostumuksen ja rakenteen mukaan. Sisältää kallioperän ja pinnanmuodostuksen. 5. Maankäyttö Alueen kuvaaminen sen nykyisen ja tulevan käyttötarkoituksen tai sosioekonomisen tarkoituksen (esimerkiksi asuin- tai teollisuusalue, liikekeskus, maa- tai metsätalousalue tai virkistysalue). 6. Väestön terveys ja turvallisuus Ympäristön laatuun välittömästi (esimerkiksi epidemiat, tautien leviäminen, ympäristöstressin aiheuttamat terveysvaikutukset, ilman pilaantuminen, kemikaalit, otsonikerroksen oheneminen, melu) tai välillisesti (esimerkiksi elintarvikkeet, muuntogeeniset organismit, stressi) yhteydessä olevien sairauksien maantieteellinen esiintyminen. 7. Julkiset palvelut ja ympäristön tilan seurantaverkostot Julkisten palvelujen sijainti, esimerkiksi sairaaloiden ja terveyskeskusten, koulujen ja päiväkotien sijainti. Sisältää jätevesi-, jätehuolto- ja energialaitokset sekä viranomaisten ylläpitämät tai viranomaisten ylläpitämät ympäristön tilan seurantaverkostot. 8. Tuotanto- ja teollisuuslaitokset Teollisuustuotannon sijainti. Sisältää myös vedenottolaitokset, kaivokset ja varastoalueet. 9. Maatalous- ja vesiviljelylaitokset Maatalouslaitteet ja tuotantolaitokset (mukaan luettuna kastelujärjestelmät, kasvihuoneet ja eläinsuojat). 10. Väestöjakauma - demografia Väestön maantieteellinen jakautuminen yhdisteltynä ruudukoittain, alueittain, hallintoyksiköittäin tai muiden analyyttisten yksiköitten mukaisesti jaoteltuna. 11. Aluesuunnittelu/rajoitusten ja sääntelyn piiriin kuuluvat alueet & raportointiyksiköt Alueet, joita hoidetaan, säännellään tai käytetään Euroopan, kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason raportointia varten. Sisältää kaatopaikat, juomavedenottopaikkoja ympäröivät suoja-alueet, nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit alueet, säännellyt laivaväylät merellä tai suurilla sisävesillä, jätteiden upottamiskiellon soveltamisalaan kuuluvat OSPAR-alueet, melurajoitusalueet, luonnonvarojen tai malmin etsintäalueet, ja kaivostoiminnan lupa-alueet, vesipiirit, OSPAR-raportointiyksiköt ja rannikkoalueiden hallinta-alueet. 12. Luonnonriskialueet Luonnonkatastrofeille (kaikki ilmakehästä johtuvat, hydrologiset, seismiset, tuliperäiset ja maastopaloilmiöt, joilla sijaintinsa, vakavuutensa ja yleisyytensä vuoksi voi mahdollisesti olla vakavia vaikutuksia yhteiskuntaan), kuten tulville, maanvyöryille, lumivyöryille, metsäpaloille, maanjäristyksille ja tulivuortenpurkauksille alttiiden alueiden kuvaus. 13. Sääolot Ilmakehän fysikaaliset olosuhteet. Sisältää mittauksiin, malleihin tai näiden yhdistelmiin perustuvia paikkatietoja sekä tiedot mittauspaikoista. 14. Säätilan maantieteelliset ominaispiirteet Säätila ja siihen liittyvät mittaukset; sademäärä, lämpötila, kokonaishaihdunta, tuulen nopeus ja suunta. 15. Merentutkimuksen maantieteelliset ominaispiirteet Merialueitten fysikaaliset olosuhteet (esimerkiksi virtaukset, suolapitoisuus ja aaltojen korkeus). 16. Merialueet Yhteisten ominaispiirteitten mukaisesti alueisiin ja osa-alueisiin jaoteltujen merien ja suolaisten vesistöjen fyysiset olosuhteet. 17. Biomaantieteelliset alueet Alueet, joilla on suhteellisen yhtenäiset ekologiset olosuhteet ja yhteisiä ominaispiirteitä. 18. Elinympäristöt ja biotoopit Maantieteelliset alueet, joille ovat ominaisia erityiset ekologiset olosuhteet ja jotka tukevat fysikaalisesti tukevat alueella eläviä organismeja. Sisältää maa- ja vesialueet, joilla on omat erityisesti maantieteelliset, abioottiset ja bioottiset ominaisuudet ja jotka ovat joko luonnontilassa tai osittain luonnontilassa. Sisältää maaseutumaiseman pieniä yksiköitä, kuten pensasaidat ja purot. 19. Lajien levinneisyys Eläin- ja kasvilajien esiintymien maantieteellinen levinneisyys ruudukoittain, alueittain, hallintoyksiköittäin tai muiden analyyttisten yksiköitten mukaisesti jaoteltuna.