***** 
* -fr 
TCr -ft-EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 09.03.1998 
KOM(1998) 128 lopull. 
KOMISSION KOLMAS KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
TIETTYIHIN MUIHIN KIINAN KANSANTASAVALLAN 
ALKUPERÄTUOTTEISIIN 
KUIN TEKSTIILITUOTTEISIIN SOVELLETTAVISTA 
MÄÄRÄLLISISTÄ KIINTIÖISTÄ JA VALVONTATOIMENPITEISTÄ 

SISÄLLYSLUETTELO 
Sivu 
JOHDANTO 
A. Historiallinen tausta s. 3 
B. Komission kertomuksen tarkoitus s. 3 
C. Menetelmät s. 3 
1 LUKU - Määrällisten rajoitusten täytäntöönpano s. 5 
I. Tausta ja kehitys edellisen kertomuksen jälkeen s. 5 
II. Kiintiöiden hoito s. 5 
III. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys s. 7 
2 LUKU - Yhteisön kiintiöiden säilyttämisen aiheellisuus s. 11 
I. Komission lähestymistapa s. 11 
II. Kyseisten alojen tarkastelu s. 12 
1. Jalkineet s. 12 
2. Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesineet s. 17 
3., Lelut s. 28 
III. Päätelmät s. 32 
3 LUKU - Valvontatoimenpiteiden toteuttaminen ja niiden säilyttäminen s. 34 
I. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus s. 34 
II. Toteuttaminen s. 34 
III. Valvonnan alaisten tuotteiden tuonnin kehitys s. 35 
IV. Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus s. 36 
4 LUKU - Komission päätelmät ja ehdotukset s. 37 
JOHDANTO 
A. Historiallinen tausta 
Euroopan unionin neuvosto otti 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetulla asetuksella 
(EY) N:o 519/94 käyttöön yhteisön laajuiset määrälliset rajoitukset seitsemälle 
Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteiden luokalle, jotka ovat käsineet, 
jalkineet, posliiniset ja keraamiset pöytäesineet, lasiesineet, autoradiot ja lelut, 
sekä tiettyjä valvontatoimenpiteitä. 
Neuvosto sopi periaatteessa tällaisten toimenpiteiden käyttöönotosta joulukuussa 
1993 osana yleistä pakettia, johon kuuluvat Uruguayn kierroksen tulosten 
hyväksyminen, kauppapoliittisten välineiden vahvistaminen ja yhteisen 
kauppapolitiikan valmiiksi saattaminen. 
Viimeksi mainittuun paketin kohtaan kuului 6 417 kansallisen määrällisen 
rajoituksen yksipuolinen poistaminen (joista noin 4 700 koski kiinalaisia 
tuotteita) ja yhteisön laajuisten tuontikiintiöiden käyttöönotto muutamille 
Kiinasta tuotaville herkille tuotteille, joiden tuontiin sovellettiin tuolloin 
kansallisia rajoituksia. Tällaisten kiintiöiden käyttöönotto perustui seuraaviin 
seikkoihin: 
a) kyseisten yhteisön tuotantoalojen herkkyys; 
b) Kiinan tuontitavaroiden kyseisille tuotantoaloille aiheuttama yhä suurempi 
uhka, jota Kiinan talouden erityisominaisuudet pahentavat entisestään. 
B. Komission kertomuksen tarkoitus 
Neuvostossa käytyjen asetusta (EY) N:o 519/94 koskevien keskustelujen aikana 
komissio antoi seuraavan lausunnon, joka merkittiin pöytäkirjaan: 
"Komissio antaa neuvostolle ennen 31 päivää joulukuuta 1995 ja ennen 31 
päivää joulukuuta kunakin vuonna tämän jälkeen kertomuksen liitteissä II ja III 
määrättyjen valvontatoimenpiteiden ja määrällisten rajoitusten 
täytäntöönpanosta sekä tarpeesta säilyttää tällaisia toimenpiteitä, ja se ehdottaa 
tarpeen mukaan asianmukaisia mukautuksia. " 
Kahden ensimmäisen kertomuksen [6 päivänä joulukuuta 1995 annettu asiakirja 
KOM(95)614 ja 29 päivänä Tammikuuta annettu asiakirja KOM(97) 11] tavoin 
tämä kertomus on vastaus edellä mainittuun sitoumukseen. 
C. Menetelmät 
1. Ensiksi kertomuksessa luodaan katsaus määrällisten rajoitusten 
täytäntöönpanoon, mukaan lukien niiden hallinnosta johtuvat ongelmat. 
Toisessa luvussa etsitään vastausta kysymykseen, onko tarpeen säilyttää 
neuvoston käyttöön ottamat määrälliset rajoitukset. Tätä varten komissio tutki, 
olivatko näiden toimenpiteiden käyttöönoton vuonna 1994 oikeuttaneet olosuhteet 
edelleen olemassa, erityisesti kun oli kyse 
~s -
a) kyseisten yhteisön tuotantoaloj en tilanteesta, j a 
b) Näiden tuotantoalojen herkkyydestä Kiinan-tuonnin vaikutuksille. 
Tämä tutkimus tehtiin alakohtaisesti. 
Valvontatoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja tarvetta säilyttää ne käsitellään 
kolmannessa luvussa. 
Neljännessä luvussa esitetään edellä mainitun analyysin perusteella komission 
päätelmät ja ehdotukset. 
2. Kuten edellisinä vuosina, komissiolla oli huomattavia vaikeuksia kerätä tilasto­
ja asiatietoja kyseisistä tuotantoaloista sekä Kiinan vientikyvyn kehittymisestä. 
Erityisesti olisi huomattava, etteivät kaikki kyseiset alat toimittaneet tarkkoja 
tietoja eivätkä ne ilmoittaneet kantaansa yhtä selkeästi kuin edellisinä vuosina. 
Yhteisön teollisuuden tilaa koskevien tietojen osalta näitä vaikeuksia suurensi se, 
että valmistajat tuottavat yleensä laajaa tuotevalikoimaa, eivätkä pelkästään 
sellaisia tuotteita, joihin sovelletaan kiintiötä, ja että melkein kaikilla näillä aloilla 
toimii useita pk-yrityksiä, joista merkittävä osa on jopa täysin tuntemattomia 
asianomaisille kansalisille keskusjärjestöille. 
Tuojien osalta komissio sai yleisluonteisia vastauksia ainoastaan muutamilta 
yhteenliittymiltä tai yksittäisiltä tuojilta. 
Olisi myös huomattava, että jälleen kerran ainoastaan yksi jäsenvaltio, Yhdistynyt 
kuningaskunta, jätti asiatietoja ja huomautuksia komissiolle tätä kertomusta 
varten. 
3.' Yleisesti ottaen analyysi perustuu vuoden 1996 lukuihin, koska vuoden 1997 
täydellisiä tilastoja ei kertomuksen luonnosteluvaiheessa ollut saatavilla. Vuoden 
1997 kehitystä on kuitenkin käytetty mahdollisuuksien mukaan. 
1 LUKU 
MÄÄRÄLLISTEN RAJOITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
I. Tausta ja kehitys edellisen kertomuksen jälkeen 
I. Kiintiöt otettiin käyttöön maaliskuussa 1994 ja tämän jälkeen niitä on muutettu 
useaan otteeseen, jotta yhteisön kyseisen tuotantoalan suojaamista ja kauppavirtojen 
ylläpitämistä Kiinan kansantasavallan kanssa koskevat tavoitteet voitaisiin pitää 
tasapainossa: 
- neuvosto päätti heinäkuussa 1994 korottaa tiettyjen lelujen kiintiöiden tasoa 
- kiintiöiden tasoa korotettiin edelleen maaliskuussa 1995 Itävallan, Ruotsin ja Suomen 
EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi 
- huhtikuussa 1996 kiintiöiden käytöstä annetussa komission ensimmäisessä 
vuosikertomuksessa olleiden päätelmien jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 
752/96 lieventää edelleen Kiinaan sovellettavaa kiintiömenettelyä: 
• kolmen tuotteen kiintiöitä (käsineet, autoradiot ja yhdistelmäautoradiot) lievennettiin. 
• kolme lelukiintiötä sulautettiin yhdeksi kiintiöksi, jotta kauppiaat voisivat toimia 
j oustavammin j a reagoida nopeammin markkinoiden muutoksiin 
• jäljelle jääneitä kiintiöitä lisättiin (keraamisten ja posliinisten pöytäesineiden osalta 
viisi prosenttia ja tiettyjen jalkineiden osalta kaksi prosenttia) 
- vuoden 1996 lokakuussa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1897/96 lasipäällysteiset 
vaihtokehykset poistettiin lasiesineisiin sovellettavasta kiintiöstä 
- seuraavat toimenpiteet johtuvat komission toisessa vuosikertomuksessa esitetyt 
komission ehdotukset täytäntöönpanneesta 12 päivänä toukokuuta 1997 annetusta 
neuvoston asetuksesta (EY) N:o 847/97: 
• leluj en osien j a varusteiden tuontia on vapautettu 
• lasisten pöytäesineiden kiintiö lakkautetaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. 
II. Kiintiöiden hoito 
a) Oikeudellinen perustaja tavoitteet 
1. Yhteisön kiintiöiden hoito perustuu yhteisön määrällisten kiintiöiden 
hallintomenettelyn käyttöönotosta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annettuun 
neuvoston asetukseen (EY) N:o 520/94 ja tietyistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 
520/94 soveltamista koskevista säännöksistä 30 päivänä maaliskuuta 1994 
annettuun komission asetukseen (EY) N:o 738/94 (enimmäkseen menettelyjä 
koskeviin kohtiin, mukaan lukien yhteinen tuontilisenssilomake). 
Olisi muistettava, että ennen asetuksen (EY) N:o 520/94 antamista kiintiöt jaettiin 
jäsenvaltioiden kesken eikä suoraan tuojille. Maaliskuun 1994 uudistuksesta 
lähtien sovelletaan yhdenmukaisia perusteita, jotka komissio määrittelee 
kuultuaan hallintokomiteaa, kaikkiin yhteisön tuojiin yhtenäismarkkinoiden 
periaatteiden ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan 
oikeuskäytännön mukaisesti. 
2. Komissiota ovat kiintiöiden hoidossa ohjanneet seuraavat periaatteet: 
- hallinnollisten menettelyjen ei pitäisi lisätä kiintiöiden tarkoitettua 
vaikutusta kauppaan, ja käytettävissä olevat määrät olisi käytettävä 
täysimääräisesti, ja 
- syrjimättömyys pitäisi taata kaikkien yhteisön tuojien kesken riippumatta 
siitä, minne ne ovat sijoittautuneet ja missä ne tekevät lisenssihakemuk-
sen. 
b) Kiintiönhoitojärjestelmän toiminta. 
1. Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti komissio piti asianmukaisena 
turvautua asetuksessa (EY) N:o 520/94 säädettyyn ensimmäiseen 
jakomenetelmään eli perinteisiin kauppavirtoihin perustuvaan menetelmään, joka 
takaa "perinteisille" tuojille ainakin osan niiden tarkasteluajanjakson aikana 
saamasta aiemmasta kaupan tuloksesta sekä varmistaa muiden kuin perinteisten 
tuojien oikeudenmukaisen pääsyn kiintiöihin. 
Vaikka tämä jakomenetelmä näyttää toimineen tyydyttävästi, se aiheuttaa 
edelleen tiettyjä käytännön ongelmia, jotka koskivat tarkasteluajanjakson valintaa 
sekä perinteisille ja muille tuojille varattavien suhteellisten osuuksien 
määrittämistä. 
Lisäksi muille kuin perinteisille tuojille varatun kiintiönosan hoito aiheuttaa 
ongelman. Aikajärjestyksen mukainen menetelmä ("ensin tullutta palvellaan 
ensin"), jonka käyttö vuoden 1994 kiintiöiden hoitoon ei osoittautunut 
käytännölliseksi, on korvattu kolmannella asetuksessa (EY) N:o 520/94 säädetyllä 
menetelmällä, joka on pyydettyihin määriin suhteessa oleva jakomenetelmä. 
Rajoittamatonta pääsyä kyseiseen kiintiönosaan koskeva ongelma on kuitenkin 
edelleen ratkaisematta: vuonna 1994 muut kuin perinteiset tuojat tekivät 12 232 
tuontilisenssihakemusta; tämä luku kasvoi 21 926 hakemukseen vuoden 1995 
ensimmäisen erän osalta, 19 613 hakemukseen toisen erän osalta (jaettavia 
tuotteita oli vähemmän) ja 28 204 hakemukseen vuoden 1996 kiintiöiden 
jakamisen osalta. Viime vuonna hakemusten lukumäärä vuoden 1997 kiintiöiden 
jakamisen osalta aleni (19 708), kun taas tänä vuonna hakemusten lukumäärä 
nousi (21 439). Koska kiintiöiden alaisten tuotteiden lukumäärä on alentunut 
edelleen, ongelma ei ole poistunut. Tämän hakemusten erittäin suuren määrän 
vuoksi muille kuin perinteisille tuojille jaetaan yhä rajoitetumpia määriä, mikä 
saattaa johtaa kiintiöiden vajaakäyttöön. Tätä kehitystä on osaltaan korjannut 
muille kuin perinteisille tuojille varattujen kiintiöiden osuuden kasvaminen viisi 
prosenttia, minkä avulla tällaisille tuojille voidaan vuoden 1998 osalta myöntää 
-6 
samat määrät kuin aiempina vuosina hakemusten lukumäärän kasvamisesta 
huolimatta. 
2. Kiintiöiden hoidossa komissio teki kaikkensa täyttääkseen tuojien toiveen 
saada seuraavan kauden jakamista koskevat tiedot mahdollisimman ajoissa. 
Tämän vuoksi komissio aloitti vuotta 1998 koskevat jakamismenettelyt hyvissä 
ajoin ennen kiintiövuoden alkua heinäkuussa 1997 ja antoi tuojille kaksi 
kuukautta aikaa, eli syyskuuhun 1997, jättää hakemuksensa. 
3. Vuoden 1998 kiintiöiden hoitoa koskevissa säännöissä määrätään 
tuontilisenssien voimassaoloajaksi 12 kuukautta. Lisäksi vuoden 1997 kiintiöiden 
käyttämättömät osat jaetaan uudelleen vuonna 1998. Komission mielestä 
edelliseltä vuodelta uudelleen jaetut määrät olisi pidettävä erillään nykyisestä 
vuosikiintiöstä. Tämän vuoksi uudelleen jaetuille määrille myönnettyjen 
lisenssien voimassaoloaika on asetettu päättymään kuukautta ennen tavallisten 
kiintiölisenssien voimassaoloaikaa "lumivyöryn" välttämiseksi loppuvuonna. 
Tällainen eriytetty voimassaoloajan päättymispäivä on herättänyt paljon huolta 
useissa jäsenvaltioissa ja asiasta ollaan parhaillaan tekemässä tutkimusta, johon 
osallistuu myös komission oikeudellinen yksikkö. 
4. Hallinnollisten menettelyjen osalta yhteisön kiintiönhoitojärjestelmä perustuu 
"keskitettyyn" lähestymistapaan, jonka mukaan kaikki yhteisön tuojat, 
riippumatta niiden sijoittautumispaikasta yhteisössä, voivat jättää 
lisenssihakemuksen valitsemansa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja 
saada koko yhteisössä voimassa olevan tuontilisenssin. 
Lisäksi hakumenettely on tehty mahdollisimman yksinkertaiseksi, ja 
muodollisuudet on karsittu mahdollisimman vähäisiksi; lisenssimenettely on 
täysin maksutonta yhteisön tuojille. 
c) Päätelmä 
Kauppaa rajoitettaessa ei voida välttyä aiheuttamasta tiettyjä ongelmia kiintiöiden 
hoidossa, kuten tarkasteluvuoden valitseminen perinteisille tuojille ja uudelleen 
jaettuja määriä koskevien lisenssien erilainen voimassaoloaika kuin tavallisilla 
• vuosikiintiölisensseillä. Komission mielestä järjestelmä on kuitenkin toiminut 
kokonaisuudessaan hyvin jäsenvaltioiden yhteistyön ansiosta. Erityisesti 
katsotaan vastatun (perusteltuun) huolestumiseen siitä, ettei 
kiintiönlioitojärjestelmän pitäisi lisätä neuvoston päättämien kiintiöiden 
vaikutusta. 
III. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys 
Jäljempänä olevassa kahdessa taulukossa esitetään tiivistelmä kunkin määrällisten 
rajoitusten alaisen tuotteen kaupan kehityksestä sekä määrän että arvon osalta. 
-7 
a) Kyseisten tuotteiden määrän kehitys (tuonti ja kiintiöt) 
Tuotteet 
jalkineet, joiden 
paalliset ovat 
kumia tai muovia 
(6402 99) 
nahkajalkineet 
(6403 51 & 59) 
nahkajalkineet 
(6403 91 & 99) 
tekstiilijalkineet • 
(6404 11) 
tekstiilijalkineet 
(6404 19 10) 
jalkineet yhteensa Yksik 
kö 
paria 
paria 
paria 
paria 
paria 
paria Tuonti 
1993 
37 894 757 
3 942 271 
36 215 974 
20 853 012 
31 039 693 
129 945 707 1994 
35 270 099 
(9 989 423 ml. 
Erikoistekn. 
valmistetut) 
2 602 553 
30610418 
(14 122 199 ml. 
Erikoistekn. 
Valmistetut) 
22 607 883 
(6 288 335 ml. 
Erikoistekn. 
Valmistetut) 
25 672 115 
116 763 068 
(33 361 807 ml. 
Erikoistekn. 
Valmistetut) 1995 
27 050 401 
(1517 290 
ml. erikoistekn. 
valmistetut) 
1 241 989 
15 621 517 
(10 331 353 ml 
erikoistekn. 
valmistetut) 
14 043 417 
(4 466 577 ml. 
erikoistekn. 
valmistetut) 
18 892 609 
76 849 933 
(21 223 220(*) 
ml. erikoistekn. 
valmistetut) 1996 
48 845 047 
(6 344 717 ml. 
Erikoistekn. 
Valmistetut) 
1395 015 
18 539 881 
(17 561 189 ml. 
erikoistekn. 
valmistetut) 
21 318 791 
(15 975 984 ml. 
erikoistekn. 
valmistetut) 
14 089 768 
104 188 502 
(39 881 890 ml. 
erikoistekn. 
valmistetut) Kiintiot 
kiintiot 1996 
(vuotuinen perusta) 
39 151481 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) 
2 795 000 
12 120 000 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) 
18 228 780 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettua) 
31 897 716 
104 192 977 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) kiintiot 1997 
(vuotuinen perusta) 
39 151481 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) 
2 795 000 
12 120 000 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) 
18 228 780 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) 
31 897 716 
104 192 977 
(lukuun ottamatta 
erikoistekn. 
valmistettuja) Kayttam3ttomat 
maarat 1996 
9 242 791 
1 337 516 
2 928 143 
6 804 272 
16 239 641 
36 552 363 
erikoistekniikalla komission valvonnassa valmistettuja jalkineita koskevat htvut perustuvat julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin, jotka eivät välttämättä edusta todellista tuonnin tasoa 
käyttämättömiä määriä koskevat lavat perustuvat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin 
(*) mi. 4 908 000 italialaista paria, joiden jakautumista luokkiin ei tiedetä. 
Tuotteet 
posliiniset 
poytaesineet 
(691110) 
keraamiset 
poytaesineet 
(691200) 
taytetyt lelut 
(9503 41) 
lelut (9503 49) 
lelut (9503 90) 
lelut yhteensa Yksik 
kö 
tonnia 
tonnia 
ecua 
ecua 
ecua 
ecua Tuonti 
1993 
42 300 
36 686 
302 917 000 
171339 000 
678 942 000 
1 153 208 000 1994 
50 045 
38 910 
246 564 000 
87 263 000 
472 977 000 
806 804 000 1995 
31966 
26 372 
179 717 000 
45 853 000 
309 862 000 
535 432 000 1996 
34 742 
28 454 
207 330 000 
65 177 000 
345 325 000 
617 832 000 Kiintiot 
Kiintiot 1996 
(vuotuinen 
perusta) 
45 800 
34 650 
puuttuu1 
puuttuu1 
puuttuu1 
1 056 996 632 Kiintiot 1997 
(vuotuinen perusta) 
45 800 
34 650 
puuttuu(1) 
puuttuu(1) 
puuttuu(1) 
1 056 996 632 Kayttamattomat 
maarat 1996 n 
10 756 
7 823 
puuttuu1 
puuttuu1 
puuttuu1 
319 850 908 
Lähde: -EUROSTAT 
(*) käyttämättömiä määriä koskevat luvut perustavat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin 
(1) jakautumaa ei enää ole käytettävissä kiintiöiden yhdistämisen vuoksi 
) 
\ 
b) Kiinan alkuperätuotteiden tuontihinnat 
Tuote Yksikkohinta 1994 Yksikkohinta 1995 Yksikkohinta 1996 
Jalkineet: 
- 6402 99 
-6403 51 
- 6403 59 
-6403 91 
- 6403 99 
-6404 11 , 
-6404 19 10 
Posliiniset poyt 
6911 10 
Keraamiset p6] 
6912 00 3,78 
11,85 
3,26 
10,14 
8,02 
4,30 
0,90 
äesineet(*): 
1 012,34 
ptäesinect(*) 
1 077,59 ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/tonni 
• 
ecua/tonni 4,22 
6,74 
3,17 
11,20 
9,25 
7,13 
0,83 
1 070,03 
1 077,92 ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/tonni 
ecua/tonni 4,81 
7,56 
3,04 
12,15 
9,54 
8,31 
1,11 
1 149,61 
i 
1212,91 ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/pari 
ecua/tonni 
ecua/tonni 
Lelut: 
- 9503 41 
- 9503 49 
- 9503 90 7316 
6113 
4 924 ecua/tonni 
ecua/tonni 
ecua/tonni 6 247 
5 987 
4 909 ecua/tonni 
ecua/tonni 
ecua/tonni 7 148 
5 618 
5 308 ecua/tonni 
ecua/tonni 
ecua/tonni 
Lähde : EUROSTAT 
-10 
v^v 
2 LUKU 
YHTEISÖN KIINTIÖIDEN SÄILYTTÄMISEN AIHEELLISUUS 
I. Komission lähestymistapa 
Tähän kysymyksen vastaamiseksi komissio pyrki selvittämään, olivatko 
määrällisten rajoitusten käyttöönoton v. 1994 aikaansaaneet seikat, eli komission 
kyseisen tuotantoalan suhdanneherkkyys ja Kiinan tuotteiden aiheuttama uhka, 
yhä vallitsevia. 
Komissio selvitti asian sektorikohtaisella analyysilla seuraavien taloudellisten 
osoittimien perusteella: 
1. Tuotantoalan rakenne 
2. Tuotanto 
3. Työllisyys 
4. Tuonnin kehitys 
5. Tuontihinnat 
6. Kiinan vientimahdollisuudet 
-11 
II. Kyseisten alojen tarkastelu 
Jalkineet 
CN-koodit 6402 99,6403 51 ja 59, 6403 91 ja 99, 6404 11, 6404 19 10 
A. Euroopan jalkineteollisuuden tilanne 
1. Tuotantoalan rakenne 
Edellisten vuosien kehitys jatkuu: tuottajien lukumäärä on pysynyt melko 
tasaisena Euroopan unionin eteläosissa, mutta pohjoisosissa tuotantoyksikköjä on 
jouduttu sulkemaan lisää. Yritysten lukumäärän tasainen aleneminen jatkuu. 
2. Yhteisön tuotanto 
Tuotanto on vähentynyt hiukan vuonna 1996, vaikka vienti kasvoi neljä 
prosenttia. Itse asiassa tuotannon väheneminen johtuu myynnin taantumisesta 
yhteisön markkinoilla, joilla unionin tuottajien markkinaosuus on alentunut 
kolme pistettä. 
1 000 pareina 
Tuotanto 
Vienti 
Kulutus 
Myynti/yhteison tuotanto 
kotimarkkinoilla 
Yhteison tuotannon 
markkinaosuus 1993 (x) 
1 090 166 
291 889 
1 529 857 
798 277 
52% 1994 (x) 
1 107 140 
339 687 
1 524 135 
767 453 
50% 1994 (xx) 
1 124 532 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 1995 (x) 
1 087 305 
298 528 
1 504 666 
788 777 
52% 1995(xx) 
1 104 339 
306 575 
'1 545 934 
797 764 
52% 1996 (xx) 
1 097 266 
319 054 
1 549 863 
778 212 
49% 
(x) EUR 12-(xx)EUR 15 
Kiintiöiden alaisista tuotteista ei ole saatavilla täydellisiä eikä vertailukelpoisia 
tietoja. Kuitenkin jäljempänä esitettyjä yleisten suuntausten katsotaan kuvastavan 
tilanteen keskimääräistä kehitystä kyseisten tuotteiden osalta. 
Työllisyys 
Työllisyys väheni vuonna 1996 noin 6000 työpaikalla verrattuna vuoden 1995 
tilanteeseen 15 jäsenvaltion yhteisössä. 
12-
Suora tyollisyys 
Eur 12 
Eur 15 1993 
320 405 1994 
317 990 
325 436 1995 
312 102 
319416 1996 
306 271 
313 666 
HUOM. Nimikkeistönä käytettiin PRODCOMia, jossa työpaikkojen lukumäärää 
varten tutkittu ala on laajempi kuin aiemmin. Vertailukelpoisuuden vuoksi 
vuoden 1993 ja 1994 luvut on päätelty tavalla, joka kuvastaa aiemmissa luvuissa 
olleita vaihteluja. 
Meneillään olevat rakennemuutostoimet 
Tuotannonalan useiden vuosien ajan ajamat rakennemuutostoimet ovat alkaneet 
kantaa hedelmää ja alan tuottavuus paranee. Lisäksi sekä tuotteiden laadun ja 
moninaisuuden parantamiseen että jalkineteollisuuden automatisoinnin 
kehitykseen tähtäävillä toimenpiteillä on voitu parantaa alan kilpailukykyä. On 
kuitenkin välttämätöntä varmistaa unionin tuotteiden parempi pääsy kolmansien 
maiden markkinoille, jotta alan nykyaikaistaminen ja rakennemuutostoimet 
voisivat jatkua. 
B. Herkkyys Kiinan-tuonnin vaikutuksille 
1. Tuonnin kehitys 
Jalkineiden tuonti yhteisöön nousi 816 651 000 pariin vuonna 1996, alkuperästä 
riippumatta, eli noin kahdeksan prosenttia vuoteen 1995 verrattuna. Yhteisön 
markkinaosuus oli 51 prosenttia. 
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tuonnin kehitys vuonna 1993-1996 
alkuperämaittain. 
13-
1 000 paria 
EY:n ulkopuoliset maat 
yhteensa 
Kiina 
Indonesia 
Vietnam 
Thaimaa 
Taiwan 
Intia 
Brasilia 
Ete la-Korea 1993 (x) 
731 580 
296 700 
86 673 
32 752 
61 118 
21538 
18 393 
23 209 
30410 1994 (x) 
756 682 
301 406 
104 192 
58 064 
51 336 
17 278 
20 989 
17811 
20 462 1995 (x) 
715 889 
280 143 
99 601 
74 915 
35 937 
19 690 
19 209 
14 834 
14 288 1995 (xx) 
748 170 
295 072 
102 476 
76 757 
37 717 
20 725 
19 650 
15 375 
15 345 1996 (xx) 
816651 
337 484 
99 798 
97 165 
32 268 
21 992 
21 779 
12 976 
9 113 
(x) EUR l2-(xx)EUR 15 
Tuonti on siis kasvanut 68 miljoonalla jalkineparilla, joista 42 miljoonaa tuotiin Kiinasta 
ja 20 miljoonaa Vietnamista. 
Tuonti Kiinasta väheni vuonna 1995, kun taas vuonna 1996 tuonti kasvoi 13 prosenttia 
yhteisön kiintiöistä huolimatta, mikä osoittaa kiinalaisten viejien mukautumiskykyä. 
Tuonti Kiinasta vastaa 41 prosenttia koko jalkineiden tuonnista Euroopan unioniin. 
Kiinan markkinaosuus nousi 19 prosentista vuonna 1995 21 prosenttiin vuonna 1996. 
Tuonti Kiinasta yhteisöön on kehittynyt seuraavasti: 
1 000 paria 
Kiintioiden alaiset 
jalkineet 
Kiintioihin 
kuulumattomat 
jalkineet 
Yhteensa 1993 
137 679 
159 021 
296 700 1994 (x) 
117 141 
184 265 
301 406 1995 (x) 
71 611 
208 532 
280 143 1995 (xx) 
77 073 
217 999 
295 072 1996 (xx) 
104 960 
232 794 
337 484 
(x) EUR 12 -(xx) EUR 15 
14-
Tuonnin kasvu on tapahtunut lähinnä kiintiön alaisten jalkineiden osalta (+ 26 
prosenttia, kun taas kiintiöihin kuulumattomien jalkineiden osuus kasvoi 6 
prosenttia). 
Kiintiöiden alaisten tariffinimikkeiden osalta, Kiinan alkuperätuotteiden tuonti on 
jälleen alkanut kasvaa, kuten seuraavassa taulukossa osoitetaan: 
paria 
6402 99 
6403 51 ja 59 
6403 91 ja 99 
6404 11 
6404 19 10 1993 (x) 
33 498 463 
3 030 801 
24 860 632 
23 849 323 
34 789 708 1994 (x) 
35 292 487 
2 602 553 
30 638 814 
22 662 404 
25 944 728 1995 (x) 
24 270 835 
1 100 882 
14 857 004 
12 717 094 
18 664 920 1995 (xx) 
27 083 126 
1 241 996 
15 652 049 
14 182 196 
18914 149 1996 (x) 
49 133 985 
1 395 151 
18 594 437 
21 410712 
14 155 867 
(x) EUR 12 -(xx) EUR 15 
Kiintiön alaisten CN-koodiin 6402 99 kuuluvien jalkineiden (kumia/muovia) 
tuonti kasvoi voimakkaasti, yli 80 prosenttia, vuosien 1995 ja 1996 välillä ja CN-
koodiin 6404 11 kuuluvien jalkineiden (tekstiiliä) tuonti kasvoi yli 30 prosenttia. 
Ainoastaan tohvelien (joiden päällinen on tekstiiliä, CN-koodi 6404 19 10) tuonti 
laski 25 prosenttia vuosien 1995 ja 1996 välillä. 
Tuontihinnat 
Äskettäisissä polkumyyntiä koskevissa tutkimuksissa jalkineiden, joiden 
päällinen on tekstiiliä, polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 133 prosenttia ja 
jalkineiden, joiden päällinen on nahkaa tai tekonahkaa, 47,6 prosenttia. 
Vertaamalla kiinalaisten jalkineiden keskimääräisiä tuontihintoja vientihintoihin 
yhteisöön saataneen käsitys kiinalaisten hintojen ja yhteisön tuottajien hintojen 
välisestä suuresta erosta, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi: 
15 
Tuote 
6402 99 
6403 51 
6403 59 
6403 91 
Tuote 
6403 99 
6404 11 
6404 19 10 Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 1993 (x) 
3,68 
5,98 
9,76 
21,19 
3,30 
16,64 
9,54 
18,71 
1993 (x) 
7,45 
14,12 
3,94 
8,80 
1,00 
4,12 1994 (x) 
3,78 
6,44 
11,86 
21,68 
3,26 
16,43 
10,14 
19,72 
1994 (x) 
8,02 
14,51 
4,31 
9,32 
0,89 
4,12 1995 (x) 
4,25 
6,24 
6,66 
21,04 
3,00 
18,11 
11,27 
20,25 
1995 (x) 
9,31 
14,62 
7,19 
10,73 
0,82 
4,00 1995 (xx) 
4,22 
6,36 
6,74 
21,06 
3,17 
18,13 
11,17 
20,87 
1995 (xx) 
9,25 
14,69 
7,17 
10,72 
0,83 
' 4,03 1996 (xx) 
4,81 
6,70 
7,59 
21,59 
3,05 
21,84 
12,15 
21,20 
1996 (xx) 
9,54 
15,03 
8,32 
12,40 
U1. 
4,21 
ecua/pari 
(x) EUR12~(xx)EUR15 
Kuten edellisinä vuosina, suurin osa Kiinasta tuotujen jalkineparien 
keskimääräisistä hinnoista on vuonna 1996 ollut alhaisimpia pääasiallisten 
yhteisöön tuojien joukossa. Käytännössä hinnat ovat kuitenkin samalla tasolla 
kuin vuonna 1995. Näin on myös erityyppisten jalkineparien hintojen välillä. 
C. Päätelmä 
Jalkineala on edelleen erityisen herkkä ala, kun otetaan huomioon Kiinan-tuomiin 
määrä, sen osuus yhteisön markkinoista, huomattavasti yhteisön hintoja 
. alhaisemmat hinnat sekä Kiinan tuotannon vientikyky. Lisäksi vuonna 1995 
käyttöönotetuista kiintiöistä johtuva tuonnin väheneminen oli lyhytaikainen. 
Tuonti on itse asiassa kasvanut 26 prosenttia vuonna 1996. Tämän vuoksi näyttää 
siltä, että Kiinan-tuontia on edelleen valvottava. 
- 16-
Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesinect 
CN-koodit 6911 10 ja 6912 00 
Näistä kahdesta kiintiön alaisesta nimikkeestä on vaikea saada tilastoja tai 
yksityiskohtaisia tietoja, koska useimmat tuottajat tuottavat useanlaisia pöytäesineitä, 
jotka yleensä ilmoitetaan, jos niitä ilmoitetaan ollenkaan, "pöytäesineiksi", eli CN-
koodiin 6911, 6912 tai 6913 kuuluviksi. Tuottajat ovat myös yleensä haluttomia 
paljastamaan keskusjärjestöilleen kaupallisesti luottamuksellisina pitämiään tietoja. 
Lisäksi pöytäesinealalla toimii useita hyvin pieniä tuottajia, jotka eivät kuulu mihinkään 
kansalliseen keskusjärjestöön. 
A. Yhteisön pöytäesinealan tilanne 
1. Tuotantoalan rakenne 
Pöytäesinealan osuus EU:n keraamisen teollisuuden arvosta on noin kymmenesosa, 
mutta työntekijöiden lukumäärän kannalta sen osuus on noin neljännes. Se on kaikkein 
työvoimavaltaisin kuudesta keraamisen teollisuuden alasektorista ja tämän vuoksi se on 
erityisen herkkä halpojen hintojen vaikutuksille. 
Alalla on useiden hyvin pienien ja keskisuurten yritysten ohella eräitä suuria tuottajia, 
kuten saksalainen Villeroy & Boch sekä brittiläiset Royal Doulton ja Wedgwood, jotka 
ovat kolme maailman suurinta tuottajaa. Näiden tuottajien tuotevalikoima on laaja ja 
hyvin erilainen eri tuottajien välillä, riippuen suurelti kuluttajien mausta ja käytettävissä 
olevista tuloista. 
Alunperin keraamiset tuotantolaitokset rakennettiin lähelle raaka-aine- ja energialähteitä 
sekä paikoille, joissa oli hyvät kuljetusyhteydet. Nämä eivät enää ole pääasiallisia 
valintakriteerejä, vaikka ala on edelleen maantieteellisesti hyvin keskittynyttä. Suuria 
keskittymiä ovat esimerkiksi Staffordshire Yhdistyneissä kuningaskunnissa, Limoges 
Ranskassa, Pohjois-Baijeri Saksassa sekä Maastricht Alankomaissa. 
2. Tuotannon kehitys ja tosiasiallinen kulutus 
Jäljempänä annetut luvut ovat arvoita tuotannosta 12 ja 15 jäsenvaltion Euroopan 
unionissa. Ne pätevät koko keraamiseen alaan. 
17-
Yksikkö: miljoonaa ecua 
Tuotanto 
Vienti EU:n 
ulkopuolelle 
Tuonti EU:n 
ulkopuolelta 
Tosiasiallinen 
kulutus 
EU:n myynti 
kotimaan 
markkinoilla 
EU:n 
arkkinaosuus 
Tuonnin 
m arkkina­
osuus 
Suora 
tyollisyys 
Yhtioiden 
lukumaara 1993 
EUR12 
21216,2 
3667,2 
1259,4 
18808,4 
17595,2 
93,55% 
6,45% 
292889 /Yi9$&? 
EUR12 
22187,4 
4217,4 
1342,1 
19312,1 
17981,5 
93,11% 
6,89 % 
280586 .V." li?9^.-'.:; 
EUR12 
22581,3 
4217,4 
1360,5 
19466,4 
18105,9 
93,01% 
6,99% 
279270 
n.2000 >'EUR 15 
26081,4 
4234,2 
1323,1 
23170,3 
21847,3 
94,29 % 
5,71 % 
322386 1996 
EUR 15 
25506,9 
4614,4 
1396,5 
22289,0 
20884,8 
93,7 % 
6,26 % 
puuttuu 
Edellä esitetyt 12 ja 15 jäsenvaltion Euroopan unionin tuonti- ja vientiluvut on otettu 
COMEXTista. Tuotanto- ja työllisyysluvut on saatu DEBA-tietokannasta (Eurostat: 
vuoden 1995 ja 1996 15 jäsenvaltion Euroopan unionin luvut on saatu käyttämällä 
NACE-toimialaluokitusta, rev. 1, kolminumerotasot 26.2 + 26.3 + 26.4). 
Vertailun vuoksi samat tiedot pöytäesineiden osalta. 
CN-koodit 6911 + 6912 + 6913 Yksikkö: miljoonaa ecua 
Tuotanto 
Vienti EU:n 
ulkopuolelle 
Tuonti EU:n 
ulkopuolelta 
Tosiasiallinen 
kulutus 
EU:n myynti 
kotimaan 
markkinoilla 
EU:n 
markkina-
osuus 
Tuonnin 
markkina-
osuus 
Suora 
tyollisyys 
Yritystcn 
lukumaara 1993 
EURi2 
3400** 
901,4 
544,7* 
659,0 
370,0* 
3157,6 
2498,6 
79,1% 
20,9% 
90 000 
170(6911) if:;4m^^ 
-''3-EURtef 
3000** 
1002,6 
653,9* 
677,0 
399,3* 
2674,4 
1997,8 
74,7% 
25,3% 
81000 1995 
EUR 12 
2800* 
1043,4 
705,6* 
651,7 
377,6* 
2408,3 
1755,6 
72,9% 
27,1% 
80 000 EUR 15 
2850** 
959,9 
650,8* 
678,9 
395,0* 
2569,0 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 1996 
EUR 15 
2800** 
1014,8 
710,5* 
736,7 
448,8* 
2521,9 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 
75 000** 
171 * * * 
Lähde: tuonti/vientiluvut COMEXTista 
tuotanto-j a työllisyysluvut Cérame Unies ta 
* CN-koodi 6911 10 + 6912 00 
** Cérame-Unien arvio 
*** Sellaisten pöytäesineiden tuottajien lukumäärä, jotka ovat Cérame-Unien jäseniä 
Kuten edellä olevat luvut osoittavat, kaikkien keraamisten tuotteiden tuonnin osuus ei ole 
merkittävä, mutta on pidettävä mielessä, että Eurooppa on vahva, perinteinen 
keraamisten tuotteiden viejä ja että vienti muodostaa olennaisen ja välttämättömän osan 
monen eurooppalaisen yhtiön tilauskannasta. 
Lisäksi olisi huomattava, että Kiinan osuus kaikkien keraamisten tuotteiden tuonnista 
EU:n ulkopuolelta on kasvanut tasaisesti ja sen osuus oli 17,2 prosenttia vuonna 1996 
(arvona mitattuna). Tämä on huolestuttavaa EU:n keraamisen teollisuuden kannalta, sillä 
tällä hetkellä Kiinasta tuodaan erittäin vähäisiä määriä kaakeleita EU:hun, mutta 
tuotantoala on tehnyt valtavia investointeja Kiinassa viime vuosina ja maa on ohittanut 
Espanjan ja Brasilian ollen nyt maailman toiseksi suurin kaakeleiden tuottaja Italian 
jälkeen. Kiinalaisten kaakeleiden tuonnin EU:hun odotetaan kasvavan räjähdysmäisesti 
lähivuosina. 
19-
3. Työllisyyden kehitys 
Keraamisen teollisuuden työllisyysluvut ovat laskeneet tasaisesti viime vuosina, kuten 
seuraavasta taulukosta käy ilmi: 
tuhatta 
1993-EUR 12 
1994-EUR12 
1995-EUR15 
1996-EUR15 Keraaminen teollisuus 
yhteensä* 
293 
281 
322 
puuttuu Poytaesineala 
90 
81 
80 
75 Poytaesineiden osuus 
kokonaistuotannosta 
30,7 % 
28,8 % 
24,8 % 
puuttuu 
* ml. karkea keramiikka - tulenkestävät tuotteet, rakennustiilet ja kattolaatat. Vuoden 
1996 luvut ovat Cérame-Unien arvioita. 
Koko tuotantoalaa koskevat luvut on saatu DEBA/EUROSTAT-tietokannasta; 
pöytäesinealan luvut ovat Cérame-Unien arvioita. 
On vaikeaa määritellä, kuinka suuri välitön vaikutus halpojen kiinalaisten pöytäesineiden 
kasvavalla tuonnilla on työllisyyden alenemiseen tällä alalla, mutta tiedossa on lukuisia 
esimerkkejä tuotantolaitosten lakkauttamisista ja uudelleensijoittamisista, joihin 
päädyttiin suurelta osin halpojen tuontitavaroiden vuoksi. 
HUOM. Keraamisen teollisuuden työntekijöiden lukumäärä aleni arviolta 12,7 prosenttia 
1992-1995; samana ajanjaksona ao. luku aleni arviolta 28,6 prosenttia pöytäesinealalla. 
B. Herkkyys Kiinan tuonnin vaikutuksille 
1. Tuonnin ja viennin kehitys 
Kuten edellä mainitaan, vienti on hyvin tärkeätä EU:n pöytäesineiden tuottajille, joista 
monet vievät jopa 30 prosenttia tuotannostaan, joskin pöytäesineiden viennin määrä on 
yleisesti paljon tuonnin määrää pienempi. Jäljempinä olevissa taulukoissa esitetään EU:n 
tuonnin kehitys sekä sen suurimmat vientimarkkinat vuonna 1996. 
20-
Tuonnin kehitys: EUR 15 Lähde: COMEXT 
CN 6911 10 
Kiina 
Puola 
Tsekin tasavalta 
Romania 
Hongkong 
Filippiinit 
Bulgaria 
Thaimaa 
Indonesia 
muut 
Yhteensa 1995 
Tonnia 
31965,9 
17054,7 
12823,6 
7842,9 
4642,0 
3995,0 
3757,6 
2687,0 
3253,5 
20502,2 
108524,4 % kokonaistuon 
nista 
29,46 
15,72 
11,82 
7,23 
4,28 
3,68 
3,46 
2,48 
3,00 
18,89 
100,00 1996 
Tonnia 
34742,3 
21026,6 
14330,7 
8537,2 
4885,2 
4974,7 
3744,0 
3482,2 
2554,4 
22038,0 
120315,3 % kokonaistuon 
nista 
28,88 
17,48 
11,91 
7,10 
4,06 
4,13 
3,11 
2,89 
2,12 
18,32 
100,00 
CN 6912 00 
Kiina 
Puola 
Tsekin tasavalta 
Romania; 
Hongkong . 
Filippiinit 
Bulgaria 
Thaimaa 
Indonesia 
Muut 
Yhteensa .' 19951';';:", 
Tonnia , ' 
26371,7 
10251,3 
995,7 
6415,4 
913,0 
1210,9 
707,8 
14476,0 
5162,8 
36096,6 
102601,2 %^kökonaistuon 
Y'/T'j-.nista 
25,70 
9,99 
0,97 
6,25 
0,89 
1,18 
0,69 
14,11 
5,03 
35,18 
100,00 1996 
Tonnia 
28454,6 
9716,3 
1366,6 ' 
7063,4 
706,8 
2016,8 
488,4 
9695,0 
4657,0 
43892,0 
108056,9 % kokonaistuon 
nisla 
26,33 
8,99 
1,26 
6,54 
0,65 
1,87 
0,45 
8,97 
4,31 
40,62 
100,00 
21 -
Vienti vuonna 1996:EUR 15 Lähde: COMEXT 
USA 
Tsekin tasavalta 
Sveitsi 
Japani 
Israel 
Australia 
Kanada 
Kiina 
Yhteensa EU:n 
ulkopuolelle CN 691110 
Tonnia 
1013.6,6 
6255,9 
3607,4 
3725,8 
2671,2 
1630,6 
1569,0 
11,0 
43137,2 % kokonaisvien 
'„*.:, nistä 
• 23,5 
14,5 
8,4 
8,6 
6,2 
3,8 
3,6 
0,02 
100,0 CN 6912.00 
• Tonnia 
63334,1 
790,6 
3161,7 
3733,6 
4326,0 
6114,8 
3752,9 
34,7 
107203,7 % kokonaisvien 
nista 
59,1 
0,7 
2,9 
3,5 
4,0 
5,7 
3,5 
0,03 
100,0 
Tuonti Kiinasta kasvaa koko ajan ja Kiinasta on tullut EU:n tärkein posliinin ja 
keramiikan tuontimaa. Sen sijaan EU:n näiden tuotteiden vienti Kiinan on käytännössä 
olematonta. Kiina ei pysty tuomaan tavaroita maahan osittain siksi, että sillä on itsellään 
suuri tuotantokyky, mutta myös siksi, ettei se ole taloudellisesti mahdollista. 
Kiinan vienti kuitenkin vetää, koska väitteiden mukaan sen vientihinnat määräytyvät 
ulkomaan valuutan tarpeen eikä tuotantokustannusten mukaan. Kiinalaiset viejät myyvät 
jatkuvasti pöytäesineitä Euroopan markkinoilla erittäin alhaisilla hinnoilla ja tämä on 
tuhoisaa Euroopan markkinoille. 
EU:n kolmen suurimman pöytäesineiden tuottajamaan (Ranska, Saksa ja Yhdistynyt 
kuningaskunta) mielestä halvat kiinalaiset tuontitavarat ovat vuosien mittaan aiheuttaneet 
suurta vahinkoa tärkeimmille tuotantoalueille. Jäljempinä olevissa taulukoissa esitetään 
Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan pöytäesineiden kulutus viimeisten 
kolmen vuoden aikana. (HUOM! Kotimaisten tuotteiden myyntiä koskevien lukujen 
vaihtelut on tarkistettu: vuosi 1996 oli hyvin masentava vuosi Saksan markkinoilla, kun 
taas Yhdistyneessä kuningaskunnassa kysynnän sanottiin olevan vilkkainta sitten toisen 
maailmansodan loppumisen.) 
22 
CN6911 Lähde: Tuonti - COMEXT; Kotimaisten tuotteiden myynti - Cérame 
Unie 
Hiiom! Tuontiluvut osoittavat tuontia sekä EU:n ulkopuolelta että muista jäsenvaltioista 
RANSKA tuhatta ecua 
Kotimaisten tuotteiden 
myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiinan osuus 
kokonaistuonnista (%) 
Tosiasiallinen kulutus 
Kiinan osuus 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta (%) 1994 
111555 
85442 
11473 
13,4 
196997 
5,8 1995 
102261 
82230 
6906 
8,4 
184491 
3,7 1996 
98276 
81285 
5030 
6,2 
179561 
2,8 
SAKSA tuhatta ecua 
Kotimaisten tuotteiden 
myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiinan osuus 
kokonaistuonnista (%) 
Tosiasiallinen kulutus 
Kiinan osuus 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta (%) 
* 6911+6912 + 69 1994 
579813 
111979 
6358 
5,7 
691792 
0,9 
13 1995* 
670744* 
394616* 
119284 
62938* 
7976 
15,9* 
6,7 
1065360* 
puuttuu 
5,9* 
puuttuu 1996* 
614355* 
400254* 
132371 
70839* 
8559 
17,7* 
6,5 
1014609* 
puuttuu 
7,0* 
puuttuu 
23-
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA tuhatta ecua 
Kotimaisten tuotteiden 
myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiinan osuus 
kokonaistuonnista (%) 
Tosiasiallinen kulutus 
Kiinan osuus 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta 1994 
168197 
46387 
2943 
6,3 
214584 
1,4 1995 
174592 
44677 
3728 
8,3 
219269 
1,7 1996 
285441 
47326 
4590 
9,7 
332767 
1,4 
CN 6912 Lähde: Tuonti - COMEXT; Kotimaisten tuotteiden myynti - Cérame-Unie 
RANSKA tuhatta ecua 
Kotimaisten tuotteiden 
myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiinan osuus 
kokonaistuonnista (%) 
Tosiasiallinen kulutus 
Kiinan osuus 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta (%) 1994 
21284 
94200 
4685 
5,0 
115484 
4,1 1995 
20912 
98082 
2750 
2,8 
118994 
2,3 1996 
19306 
85749 
2768 
3,2 
105055 
2,6 
24-
SAKSA tuhatta ecua 
Kotimaisten tuotteiden 
myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiinan osuus 
kokonaistuonnista (%) 
Tosiasiallinen kulutus 
Kiinan osuus 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta (%) 
* 6911+6912 + 69 1994 
puuttuu 
92909 
16067 
17,3 
puuttuu 
puuttuu 
13 1995* 
670444* 
394616* 
96486 
62938* 
11967 
15,9* 
12,4 
1065360* 
puuttuu 
5,9* 
puuttuu 1996* 
614355* 
400254* 
101321 
70839* 
13968 
17,7* 
13,8 
1014609* 
puuttuu 
7,0* 
puuttuu 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA tuhatta ecua 
Kotimaisten tuotteiden 
myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiinan osuus 
kokonaistuonnista (%) 
Tosiasiallinen kulutus 
Kiinan osuus 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta (%) 1994 
puuttuu 
70750 
2705 
3,8 
Puuttuu 
Puuttuu 1995 
Puuttuu 
67284 
4043 
6,0 
Puuttuu 
puuttuu 1996 
402030 
80734 
7086 
8,8 
482764 
1,5 
On huomattava, että edellä mainitulla kokonaistuonnilla tarkoitetaan tuontia sekä 
kolmansista maista että kaikista muista EU:n jäsenvaltioista ja että jäsenvaltioiden 
välinen keraamisten pöytäesineiden kauppa on vilkasta. 
Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan pöytäesinealalla oli mainio vuosi 1996, EU:n 
pöytäesineiden tuottajat tuntevat yhä yleisesti laman vaikutukset ja kulutustaso on 
edelleen alhainen. Heidän mielestään myös halpa kiinalainen tuontikeramiikka 
vahingoittaa yhä tuotantoalaa kiintiöjärjestelmästä huolimatta. 
Koska edellä mainitut tuontiluvut ovat COMEXTista, ne ovat ilmoitettuja lukuja. 
Tiedossa ei ole, kertovatko nämä totuuden Kiinan tuonnin laajuudesta Euroopan 
markkinoilla, koska Kiinan epäillään tuovan tuotteita muiden maiden kautta. 
Kauttakulkumaana on käytetty mm. Hongkongia ja viime aikoina myös Vietnamia. 
Esimerkiksi Hongkongissa ei paikallisesti tuoteta ollenkaan keraamisia pöytäesineitä, 
25-
vaikka se vei 15 jäsenvaltion Euroopan unioniin jäljempänä mainittuja määriä vuonna 
1996: 
CN 6911 10 
CN 6912 00 
Hinnat Tonnia 
4893,3 
706,8 Arvo 
(miljoonaa 
ecua) 
5,8 
0,9 
Lähde: ecua/fc 
1,19 
1,26 
COMEXT 
2. 
Kiinasta tuodun posliinin ja keramiikan keskihinnat ovat tavallisesti olleet selvästi alle 
eurooppalaisten hintojen. Jäljempänä vertaillaan kiinalaisten tuontituotteiden sekä 
vastaavien EU:ssa valmistettujen tuotteiden keskihintoja: 
ccua/kg 
CN6911 
CN6912 Kiina 
EU 
Kiina 
EU Ltilide: Cerame 
1992 
1,06 
5,55 
1,04 
2,38 1993 
1,11 
4,15 
1,08 
2,21 -Unienjiisenet 
1994 
1,04 
5,34 
1,19 
2,34 1995 
1,10 
3,39 
1,10 
2,06 1996 
1,57* 
5,99* 
puuttuu 
puuttuu 
* Koskee ainoastaan saksalaisia tuotteita. Muiden jäsenvaltioiden tietoja ei 
ole saatavilla. 
Kiinalaisten tuotteiden hinnat verrattuna keskimääräiseen EU:n sisäiseen hintatasoon 
kahden kiintiön alaisen erityistuotteen osalta vuonna 1996: 
ecua/kg Lähde: COMEXT 
Kiina EU:n sisainen 
hintataso 
CN 6911 10 1,15 5,50 
CN 6912 00 I 1,21 1 2,27 
Kuten edellä esitetyistä luvuista käy ilmi, hintataso on säilynyt melko tasaisena, vaikka 
kiintiöiden määrääminen tuonnille Kiinasta onkin saattanut alentaa tuomiin määrää. 
Euroopan hintatasoon kohdistuu kuitenkin yhä enenevässä määrin alentamispaineita osin 
Kaakkois-Aasian ja Keski- ja Itä-Euroopan halpatuonnin vuoksi, mutta myös siksi, että 
Euroopan unionissa on yhä ylituotantoa tällä alalla. 
3. Väärennysongelma 
Eurooppalaisten pöytäesineiden valmistajien lisäongelmaksi on muodostunut se, että 
Kiinasta tuodut tuotteet ovat usein väärennöksiä. Kiinalaisten valmistajien on tiedetty 
lähettäneen edustajiaan Eurooppaan, jossa nämä jäljentävät eurooppalaista muotoilua, 
jota sitten valmistetaan Kiinassa ja myydään Euroopassa huomattavasti alhaisemmalla 
26 
hinnalla kuin eurooppalaisia tuotteita. Esimerkit ovat osoittaneet, että aikaisemmin 
Euroopan markkinoilla myydyt kiinalaiset tuotteet ovat käytännöllisesti katsoen suoria 
jäljennöksiä eurooppalaisista tuotteista. Esimerkiksi erään Saksassa valmistetun tuotteen 
listahinta on 41 kertaa suurempi kuin Kiinassa tehdyn jäljennöksen myyntihinta. 
4. Yhteisön tuotannonalan lausunto 
Euroopan keraamisten pöytäesineiden alaa edustaa Euroopassa Fédération européenne 
des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et d'Ornementation (FEPF), joka 
puolestaan on jäsen yleisessä Euroopan keramiikkaliitossa Cérame-Uniessa. Noin 75:tä 
prosenttia kaikista Euroopan unionin pöytäesineiden tuottajista edustava Cérame-Unie 
kampanjoi voimakkaasti kiintiöiden jatkamisen puolesta. 
5. Maahantuojien lausunto 
The Union of European Glass and Pottery Wholesalers Association puolestaan katsoo, 
että pöytäesineiden määrällisten rajoitusten voimassa pitäminen vahingoittaisi 
tuotantoalaa Euroopassa ja että tuonti olisi tämän vuoksi vapautettava kokonaan. 
C. Päätelmä 
Edellä mainittujen seikkojen valossa pöytäesineala pysyy edelleen suhdanneherkkänä 
alana Kiinasta tuotujen tavaroiden suurten määrien ja tuonnista mahdollisesti aiheutuvien 
merkittävien häiriöiden sekä huomattavasti alhaisempien hintojen vuoksi. 
27 
Lelut 
CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90 
A. Yhteisön lelutcollisuuden tilanne 
1. Tuotantoalan rakenne 
Kahdessa edellisessä kertomuksessa hahmotellut rakennepiirteet ovat muuttuneet 
huomattavasti. Uutta tietoa on saatu luotettavista lähteistä (tuotannonalalta sekä 
Eurostat'n Comext- ja Deba-tietokannoista), mikä on osaltaan auttanut muodostamaan 
alasta selkeän kuvan. EY:n leluteollisuus näyttäisi kokonaisuudessaan olevan 
huomattavasti terveemmällä pohjalla ja kykenevä kilpailemaan ulkomaisilla 
markkinoilla. Se ei myöskään näyttäisi olevan läheskään niin herkkä halpatuonnin 
vaikutuksille kuin edellisinä vuosina. 
2. Yhteisön tuotanto- ja vientimäärät 
Kulutus oli yhteisössä vuonna 1996 melkein samaa tasoa kuin vuonna 1995 (0,32 
prosentin pudotus1), samoin kuin tuotanto (0,49 prosentin pudotus1). Eurooppalaisten 
lelujen vienti yhteisön ulkopuolelle nousi ennätysmäisesti 16,8 prosenttia2, kun taas 
tuonti kasvoi kolme prosenttia vuomia 1996. 
CN-koodeihin 9501-9505 (NACE 36.5 tuotannon ja kulutuksen osalta) kuuluvien 
tuotteiden kokonaiskuva on seuraavanlainen: 
tuhatta ecua 1995 1996 
Tuotanto (lukuun ottamatta 5 307 500 5 281500 
ALV:a) 
Vienti 1 153 021 1 346 989,24 
Tuonti 4 413 423,35 4 548 081,51 
josta Kiinan osuus 2 199 355,40 2 419 509,24 
Tosiasiallinen kulutus 8 221 800 8 195 300 
Tuonnin markkinaosuus (arvio)3 53,7% 55,5% 
Kiinasta tuotujen tuotteiden 26,8 % 29,5 % 
markkinaosuus (arvio) 
1 Lähde: Eurostatin Deba-tietokanta, NACE rev.l, pääluokka 36.50, eli CN-koodit 9501-9504. 
2 Lähde: Eurostatn Comext-tietokanta, CN-koodit 9501-9505 
3 Koska tosiasiallista kulutusta koskeviin lukuihin ei kuulu CN-koodi 9505, tuonnin markkinaosuus on 
todennäköisesti pienempi. 
-28-
Nämä luvut osoittavat selvästi, että EY:n leluteollisuus on viime aikoina pystynyt 
mukautumaan uusiin olosuhteisiin maailmalla ja siitä on tulossa yhä kilpailukykyisempi 
ulkomaisilla markkinoilla. Viime vuoden ennätykselliset vientimäärät ovat osoituksena 
tuotantoalan tämänhetkisestä terveemmästä tilanteesta. Tämä johtuu 
rakenneuudistustöimista, jotka onnistuivat kiintiöiden tuoman väliaikaisen helpotuksen 
ansiosta. 
Työllisyys 
Välitön työllisyys aleni 4,3 prosenttia vuonna 19964. Alenemista kompensoi 
kuitenkin välillisen työllisyyden, lähinnä jakelun (tuonti - vienti, tukkumyynti ja 
vähittäismyynti) huomattava kasvu. Tuotantoalan edustajien mukaan "Euroopan 
unionissa on 2 000 lelu- ja pelialalan yritystä. Leluteollisuus työllistää EU:ssa yli 
100 000 ihmistä, joista 55 000 välillisesti." 
B. 
1. Tyovoima 1995 1996 
Valiton tyollisyys 51553 49 321 
Herkkyys Kiinan-tuonnin vaikutuksille 
Tuonnin kehitys 
Lelujen kokonaistuonti EU:n ulkopuolelta (lukuun ottamatta Kiinaa) aleni 3,9 
prosenttia, kun taas tuonti Kiinasta nousi 10 prosenttia. Kiintiöön 
kuulumattomien lelujen tuonti, jonka osuus koko Kiinan-tuonnjsta EU:hun oli 
74,4 prosenttia, nousi 8,3 prosenttia, kun taas kiintiön alaisten lelujen tuonti nousi 
melkein kaksinkertaisesti siihen verrattuna ( 15,2 prosenttia). 
tuhatta ecua 
Kiintion alaiset lelut 
1994 
-9503 41 
- 9503 49 
- 9503 90 
Kiintioon kuulumattomat 
lelut 
Kokonaistuonti Kiinasta 
Kokonaistuonti muista 
maista 1995 
537 750,03 
179 798,42 
46 391,40 
311 560,21 
1 661 605,37 
2 199 355,40 
2 214 067,95 1996 
619 641,39 
207 387,39 
65 609,46 
346 644,54 
1 799 867,85 
2 419 509,24 
2 128 572,27 1996/1995 
(%) 
+ 15,2 
+ 15,3 
+41,4 
+ 11,3 
+8,3 
+ 10,0 
-3,9 
4 Lähde: Eurostatin Deba-tietokanta, N ACE, rev. 1, pääluokka 36.50, eli CN-koodit 9501-9504. 
29 
2. Tuontihinnat 
Kiintiön alaisten kiinalaisten lelujen tuontihinnat ovat nousseet hiukan (+5,60 %) 
vuodesta 1993 lähtien, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. Kyseisten 
tuotteiden tuontihintojen ja EU:n vientihintojen välinen ero on samanaikaisesti 
pienentynyt huomattavasti EY:n tuotantoalan parantuneen tuotantokyvyn 
johdosta. 
Hinta ecua/tonni 
Kiintion 
alaiset lelut 
Ero EU:n 
vientihintaan 
nahdeii 1993 
5 537 
2 023 1994 
5 602 
1 614 1995 
5 379 
1 434 1996 
5 847 
1 524 Kehitys 93-
96 
+5,60 % 
-28,66 % 
Lähde: EUROSTAT 
3. Nykyiset rakenneuudistustoimenpiteet 
Kiintiöiden tuonia väliaikainen suoja auttoi EY:n leluteollisuutta mukauttamaan 
asteittain tuotantorakennettaan nopeasti muuttuvien markkinoiden tarpeiden 
mukaisesti. Viime vuosina toteutettujen toimenpiteiden ansiosta sekä tuotannon 
uudelleenjärjestely että tuotteiden laadun parantaminen näyttäisi onnistuneen. 
Useimmat eurooppalaiset valmistajat ovat alkaneet myös tuoda eräitä tuotteita, 
joita he saattavat tarvita pitääkseen markkinaosuutensa sekä EU:ssa että 
vientimarkkinoilla. 
C. Yhteisön tuotantoalan lausunto 
Toys Manufacturers of Europe ja Fédération Européenne des industries du Jouet 
yhdistyivät äskettäin ja muodostivat uuden kattojärjestön nimeltä Toy Industries 
of Europe (TIE), jonka osuus EU:n tuotantoalasta on yli 90 prosenttia. 
TIE ilmaisi viime vuoden katsauksen yhteydessä tyytyväisyytensä päätökseen 
lopettaa lelujen osien ja komponenttien kiintiöt ja antoi voimakkaan tukensa 
kaikkien lelukiintiöiden välittömälle ja täydelliselle poistamiselle. TIE:n mukaan 
tällaiset kiintiöt olisivat vain hallinnollinen lisätaakka, joka vaikuttaisi ennen 
kaikkea pieniin yrityksiin eikä estäisi kiinalaisten lelujen tuontia EU:hun. 
-30-
D. Päätelmä 
Kiinalaisten lelujen markkinaosuus EY:ssä pysyy korkeana ja todennäköisesti se 
tulee vain kasvamaan. EY:n tuotantoalan tilanne on kuitenkin merkittävästi 
parantunut kiintiöiden käyttöönoton jälkeen vuonna 1994. Kiintiöiden avulla 
EY:n tuotannonala on pystynyt menestyksekkäästi panemaan asteittain täytäntöön 
tarpeelliset rakennemuutostoimenpiteet ja järjestämään tuotantonsa uudelleen 
viime vuosina. Monia tuontituotteita ei enää tuoteta ollenkaan EY:ssä. 
Samanaikaisesti EY:n tuotantoala vie tuotteitaan yhä enemmän ja se pystyy 
kilpailemaan menestyksekkäästi ulkomaisilla markkinoilla, kuten edellä olevista 
luvuista käy ilmi. Lelualan viimeaikaisten muutosten sekä riittävän 
vastustuskykyiseksi muodostuneen EY.n leluteollisuuden aseman perusteella ei 
komission mielestä näytä enää olevan aihetta jatkaa määrällisen rajoituksen 
soveltamista. 
31 -
III. Päätelmät 
Keräämistään tiedoista komissio on tehnyt seuraavat päätelmät: 
1. Yleisesti ottaen aloilla, joihin määrällisiä rajoituksia sovelletaan, on toteutettu 
toimia, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti jäljestämällä uudelleen tuotantoa ja 
parantamalla kiintiöiden piiriin kuuluvien tuotteiden laatua. Vaikka 
eurooppalaiset tuottajat jatkavat näitä ponnisteluja, jalkine- ja pöytäesinealat ovat 
edelleen hyvin herkkiä. 
- Kokonaistilanne on epävarma: eriasteinen tuotannon heikkeneminen, myynnin ja 
viennin väheneminen, yritysten lakkauttaminen ja työpaikkojen vähentäminen 
vaikuttavat eriasteisesti kaikkiin näihin tuotannonaloihin 
- Pääasiassa on kyse työvoimavaltaisista ja hajanaisista tuotannonaloista, jotka ovat 
erityisen herkkiä kilpailulle alhaisen palkkatason maiden taholta ja jotka ovat jo 
menettäneet niille suuren osan yhteisön markkinoista 
- Useimmissa on meneillään rakennemuutostoimia, jotka näyttävät lupaavilta, 
mutta jotka ovat kalliita ja vaikeita suorittaa - halpatuonnin tulva tuhoaisi ne 
tässä erityisen herkässä tilanteessa 
- Jotkut, kuten leluteollisuus, ovat siirtäneet tai aikovat siirtää osan tuotannostaan 
halvan työvoiman maihin taikka teettävät osan tuotannostaan alihankintoina 
näissä maissa alentaakseen kustannuksiaan ja pystyäkseen siten kilpailemaan 
näiden alhaisen kustannustason maiden kanssa. Leluteollisuus on selvästi 
hyötynyt kiintiöiden tuomasta väliaikaisesta helpotuksesta ja se näyttäisi olevan 
nyt valmis kilpailemaan riittävän vahvoista lähtöasemista käsin 
maailmanlaajuisilla lelumarkkinoilla. 
2. Kilpaileva kiinalainen tuotanto on edelleen todellinen uhka näillä aloilla: 
- Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden osalta Kiinalla on valtava - ja kasvava 
- tuotanto-ja vientikyky, ja kiintiöiden puuttuessa sen viejät pystyisivät nopeasti 
toimittamaan suunnattomia määriä yhteisön markkinoille 
- Kun määrälliset rajoitukset otettiin käyttöön yhteisön tasolla, Kiinan-tuonti oli jo 
vallannut tai valtaamassa huomattavan markkinaosuuden 
- Kiinalaisten tuontitavaroiden hinnat ovat edelleen paljon alhaisemmat kuin 
vastaavien yhteisön tuotteiden. Ne ovat myös selvästi alhaisemmat kuin muilla 
yhteisöön toimittavilla hankkijoilla. 
- Kilpailua vääristää lisäksi se, että joidenkin, erityisesti posliini- ja 
keramiikkatuotteiden väärentäminen on yleistä. 
- Tilannetta vaikeuttavat lisäksi Kiinan talousjärjestelmän erityispiirteet. Kiina on 
viime vuosina pyrkinyt vapauttamaan kauppajärjestelmäänsä ja avaamaan 
32-
talouttansa maailmalle. Vaikka nämä toimenpiteet ovat tärkeitä edistysaskeleita, 
Kiinan viranomaisten vaikutus Kiinan teollisuuden toimintaan on yhä suuri: 
esimerkiksi keinotekoisen alhaiset hinnat, jotka eivät heijasta kyseisen 
tuotannon tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, ja vientistrategiat, joihin 
vaikuttavat muutkin kuin puhtaasti kaupalliset näkökohdat. Tuonnin osalta Kiina 
pitää yllä monien kulutustuotteiden korkeita tariffeja, mutta ehkäisevämmät 
rajoitukset johtuvat usein muista kaupan esteistä kuin tariffeista, kuten 
kiintiöistä, toimilupavaatimuksista, ulkomaanvaluuttaa koskevista rajoituksista 
ja teknisistä esteistä. Tuotteita saavat tuoda maahan vain 
ulkomaankauppayhteisöt, jotka ovat saaneet toimiluvan keskushallinnolta ja 
joita se itse asiassa valvoo. 
3. On siis perusteltua otaksua, että määrällisten rajoitusten täydellinen poistaminen 
johtaisi uuteen, voimakkaaseen Kiinan-tuonnin kasvuun ja heikentäisi sitä kautta 
vaarallisesti uudelleen yhteisön kyseisen tuotantoalan markkina-asemaa, lukuun 
ottamatta lelualaa, jonka osalta tällainen tulos on vähemmän todennäköinen. 
4. On kuitenkin huomattava, että Kiinasta todennäköisesti tulee WTO:n täysjäsen 
lähivuosina. Kiinan liittyessä WTO:hon yhteisön kiintiöt poistetaan asteittain. 
Yhteisön tuotantoala joutuu tuolloin tilanteeseen, jossa tuontia Kiinasta ei rajoiteta. 
Tämän vuoksi komissio pitää tärkeänä valmistautua kiintiöiden asteittaiseen 
vapauttamiseen, jotta häiriöiltä yhteisön markkinoilla voitaisiin välttyä. Tämän 
vuoksi kiintiötasojen kohtuullinen korottaminen antaisi tuotantoalalle 
mahdollisuuden sopeutua asteittain kilpailuun maailmanmarkkinoilla. 
5. Tämä ei merkitse sitä, että Kiinan-tuontiin liittyviä erityisongelmia ei käsiteltäisi 
asianmukaisesti. WTO:n sääntöjen mukaisesti tuontihintoja ja -määriä koskevia 
erityisongelmia voidaan käsitellä tehokkaasti erityisillä kauppapolitiikan välineillä. 
Kiinan jäsenyys WTO:ssa edistänee myös ratkaisun löytämistä 
väärennysongelmaan. 
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ne seikat, joiden nojalla neuvosto otti 
käyttöön tässä kertomuksessa tarkoitetut määrälliset rajoitukset, ovat lelualaa lukuun 
ottamatta yleisesti edelleen olemassa. Samalla eräiden jäljellä olevien kiintiöiden tason 
asteittainen ja rajoitettu korottaminen markkinahäiriöitä aiheuttamatta vaikuttaa myös 
aiheelliselta. 
-33-
3 LUKU 
VALVONTATOIMENPITEIDEN TOTEUTTAMINEN JA NIIDEN 
SÄILYTTÄMINEN 
I. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus 
Neuvosto otti nämä toimenpiteet käyttöön voidakseen seurata tiiviimmin tiettyjen 
tuotteiden tuonnin kehitystä silloin, kun sen kehitys on ollut huolestuttavaa, mutta ei ole 
muodostanut välitöntä uhkaa yhteisön teollisuudelle. 
II. Toteuttaminen 
Yhteisön etukäteisvalvontaa toteutetaan järjestelmällä, jossa lisenssi myönnetään 
automaattisesti kuluitta hakemuksessa mainitulle määrälle viiden päivän kuluessa siitä, 
kun yhteisön tuoja on tehnyt hakemuksen. 
Asetuksella (EY) N:o 519/94, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) 
N:o 139/96, otettiin käyttöön yhteisön yhtenäinen ja yksinker-taistettu valvonta-asiakirja, 
joka vähensi mahdollisimman pitkälle niitä muodollisuuksia, joita tuojilta ja 
jäsenvaltioilta vaaditaan valvottavien tuotteiden tuonnin yhteydessä. 
Vuoden 1996 huhtikuussa komission ensimmäisessä kertomuksessa olleiden päätelmien 
jälkeen neuvosto päätti asetuksellaan (EY) N:o 752/96: 
- poistaa yhteisön valvonnan alaisesta tuoteluettelosta joukon tuotteita, joiden tuonti 
vuonna 1994 oli hyvin vähäistä tai vähäisempää kuin vuonna 1993 
- lisätä yhteisön etukäteen suorittamaa valvontaa koskevien tuotteiden luetteloon tiettyjä 
tuotteita, joiden osalta kiintiöt oli kumottu (käsineet ja yhdistetyt autoradibt) 
Vuoden 1997 toukokuussa komission toisessa kertomuksessa olleiden päätelmien jälkeen 
neuvosto päätti asetuksellaan (EY) N:o 847/97: 
- poistaa yhteisön valvonnan alaisesta tuoteluettelosta joukon tuotteita, joiden tuonti 
vuonna 1995 oli vähäisempää kuin vuonna 1994 
- lisätä yhteisön etukäteen suorittamaa valvontaa koskevien tuotteiden luetteloon tuotteet, 
joiden osalta kiintiöt oli kumottu (lelujen osat ja komponentit sekä lasitavarat 1. 
tammikuuta 1998 alkaen) 
34 
III. Valvonnan alaisten tuotteiden tuonnin kehitys 
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään valvottavien tuotteiden tuonti vuonna 1996 
tuhansina ecuina erikoistekniikalla valmistettuja jalkineita lukuun ottamatta, ja verrataan 
sitä vuoden 1995 lukuihin. 
CN-koodi 
2827 10 00 
2905 49 90 
2918 14 00 
2941 30 00 
2941 40 00 
3204 13 00 
3204 15 00 
3604 
3905 30 00 
4203 29 91 
4203 29 99 
6402 19 
6403 19 
6913 10 
8712 00 
9503 30 
9503 60 
9504 40 
9603 29 
9603 30 
9603 40 
9603 90 Tavaran kuvaus 
Ammoniumkloridi 
Muut moniarvoiset alkoholit 
Sitruunahappo 
Tetrasykliinit ja niiden 
johdannaiset 
Klooriamfenikoli 
Emäksiset värit... 
Kyyppivärit 
Ilotulitusvälineet 
Polyvinyylialkoholit 
Käsineet 
Käsineet 
Jalkineet1 
Jalkineet1 
Posliiniset koriste-esineet 
Polkupyörät 
Rakennussarjat 
Palapelit 
Pelikortit 
Luudat ja harjat 
Luudat ja harjat 
Luudat ja harjat 
Luudat ja harjat 1995 
1307 
3463 
21313 
48402 
7786 
7773 
9927 
67210 
19711 
5513 
4041 
5562722 
4196854 
75303 
2001 
50884 
6163 
2592 
20235 
7037 
17895 
15857 1996 
1112 
5801 
13179 
55431 
6479 
5121 
8888 
89280 
16721 
7581 
5582 
9411352 
5768424 
65326 
2404 
42353 
8545 
1989 
23408 
8989 
19037 
13620 Tuonti 
Kiina/EY:n 
ulkopuoliset 
maat (1996) 
81,00% 
17,28% 
40,56% 
64,41% 
85,70% 
21,29% 
14,98% 
77,31% 
16,96% 
26,17% 
13,52% 
44,44% 
25,34%. 
69,95% 
0.53% 
15,98% 
40,30% 
17,66% 
47,22% 
30,08% 
65,23% 
24,76% 
Lähde : EUROSTAT 
Paria 
35-
Tiettyjen erikoistekniikalla valmistettujen urheilujalkineiden tuonnin osalta 
EUROSTATin tilastoissa ei voida erottaa sitä, ovatko ne valvonnan alaisia vai eivät, 
joten komissio voi ainoastaan viitata vuonna 1996 julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin: 
ex 6402 99 6 344 717paria 
ex 6403 91 ja 99 17 561 189paria 
ex 6404 11 15 975 984paria 
yhteensa 39 881 890paria 
IV. Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus 
Edellä esitetyt luvut osoittavat, että Kiinan-tuonnin osuus useimpien näiden 
tuotteiden osalta on edelleen erittäin suuri. Komission mielestä näiden tuotteiden 
etukätei s valvontaa olisi jatkettava. 
56-
4 LUKU 
KOMISSION PÄÄTELMÄT JA EHDOTUKSET 
Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoo, että asetuksella (EY) N:o 519/94 perustettu 
määrällisten rajoitusten ja valvontatoimenpiteiden järjestelmä olisi säilytettävä kuitenkin 
seuraavin mukautuksin: 
1. Määrälliset rajoitukset 
- Lelujen (CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90) kiintiö poistetaan. 
- Pöytäesineiden kiintiöiden tason korottaminen viidellä prosentilla. 
Komission mielestä kyseisten tuotantoalojen riittävä suojaaminen ja tyydyttävien 
kauppavirtojen ylläpitäminen Kiinan kanssa olisi pidettävä tasapainossa ottaen 
huomioon kaikki valvottavat edut sekä maailmanmarkkinoiden kehitys. 
Näin ollen pöytäesinekiintiöiden tason kohtuullinen viiden prosentin korotus olisi 
aiheellista ja edellä mainitun tavoitteen mukainen toimenpide niin, ettei 
todennäköisesti aiheuteta häiriöitä yhteisön markkinoille. 
Ehdotetut korotukset antavat seuraavat tulokset: 
Tuotteet 
Posliiniset. 
poytjicsineet 
Keramiset 
poytaesineet 6911 10 
6912 00 Kiintiot 1997 
45 800 tonnia 
34 650 tonnia Kiintioiden taso 5 
prosentin 
korotuksen jalkeen 
48 090 tonnia 
36 383 tonnia 
Valvontatoimenpiteet 
Ehdotuksen mukaan sellaiset lelut, joiden osalta kiintiötä ei enää pidetä 
tarpeellisena (CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90), lisätään valvonnan 
alaisiin tuotteisiin. 
37-

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 128 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 11 10 
Luettelonumero : CB-C0-98-131-FI-C 
ISBN 92-78-31748-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
-3Sr-