Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI koskien 'Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa'

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Johdanto

Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusvaltioiden (so. Yhdysvallat, Kanada, Japani, Korean tasavalta, Australia ja Uusi-Seelanti) välisen yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämistä koskevien hankkeiden määrä on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Tämä kehitys on looginen seuraus viime vuosikymmenellä Euroopan unionin ja näiden maiden välillä allekirjoitetuista monista kahdenvälisistä sopimuksista, jotka kaikki pyrkivät syventämään ja laajentamaan monenvälisiä suhteita lisääntyvän yhteistyön keinoin.

Vaikka poliittinen yhteys on täten selkeästi määritelty ja se on antanut perustan yhteisön toimille teollisuusvaltioiden kanssa tällä alueella, on välttämätöntä luoda sekä vakaa lainsäädäntö- että budjettikehys näiden toimien tukemiseksi.

2. Ehdotuksen taustaa

(1) Lainsäädännöllinen pohdinta

Huomattava määrä näitä maita koskevia hankkeita pannaan tällä hetkellä täytäntöön kokeilujärjestelyinä tai valmistelevina toimina, koska lainsäädännöllistä perustaa ei ole kyseisiä budjettikohtia varten. Hyvä esimerkki tällaisista toimista on budjettikohta uudelle transatlanttiselle toimintasuunnitelmalle (NTA) Yhdysvaltojen kanssa laadittavia yhteistyöhankkeita varten. Kuitenkin pilottihankkeet on rajoitettu kaksivuotisiksi ja valmistelevat toimet kolmivuotisiksi. Kun otetaan huomioon näiden toimenpiteiden tähänastinen hyödyllisyys ja onnistuminen sekä tarve kehittää ja panna täytäntöön lisätoimenpiteitä ja aloitteita tulevaisuudessa vakaalta pohjalta, on tarpeellista luoda hankkeita tukeva lainsäädännöllinen perusta.

Kanadan osalta vuoden 1976 puitesopimus kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä sekä sarja erityisalueita kattavia kahdenvälisiä sopimuksia antavat jo lainsäädännöllisen perustan meneillään oleville hankkeille ja ohjelmille. Euroopan unionin ja Kanadan yhteiseen toimintasuunnitelmaan kuuluvien suhteiden muuttuminen yhä monipuolisemmaksi tekee kuitenkin laaja-alaisemman lähestymistavan yhä tärkeämmäksi erityisesti julkisen tiedottamisen, yhteyksien vahvistamisen ja poliittisten, taloudellisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden organisaatioiden välisen vuoropuhelun edistämisen osalta.

On huomattava, että erityisten asiakirjojen kuten yhteisön ja Amerikan yhdysvaltain sekä yhteisön ja Kanadan välisten, korkeakouluopetusta ja koulutusta koskevista yhteistyöohjelmista tehtyjen sopimusten alaan kuuluvaa toimintaa täydennetään tällä asetuksella, eikä asetus vaikuta tähän toimintaan.

Japania koskevan asetuksen [1] osalta lainsäädännöllinen perusta raukeaa vuoden 2001 lopussa. Tätä perustaa on uudistettava ja laajennettava, jotta olemassa olevat ohjelmat voivat jatkua ja uusia yhteistyöaloitteita voidaan käynnistää. Vuonna 1998 luotua NTA-budjettikohtaa koskeva tilanne on samanlainen: se on rajoitettu koskemaan yksinomaan pilottihankkeita ja valmistelevia toimia, jotka keskittyvät Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteistyöhön, ja vuosi 2000 on sen kolmas vuosi.

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, 'Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta'.

Korean tasavallan osalta kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen ja neuvoston Korean niemimaasta antamien päätöslauselmien periaatteiden pohjalta suoritettavien yhteistyötä ja kauppasuhteita koskevien hankkeiden täytäntöönpanoon tarvitaan oikeusperusta.

Australian ja Uuden-Seelannin osalta lainsäädännöllistä perustaa tarvitaan myös niiden yhteistyötavoitteiden täytäntöönpanoa varten, jotka asetettiin Australian ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevassa yhteisessä julistuksessa 26. kesäkuuta 1997 ja Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevassa yhteisessä julistuksessa 4. toukokuuta 1999.

(2) Budjettinäkymät: hallinnollinen tehokkuus

Olemassa olevat yhteisön toimet (so. säännölliset ohjelmat, pilottihankkeet ja valmistelevat toimet), jotka on pantu täytäntöön yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämisen alalla edellä mainittujen teollisuusmaiden kanssa, rahoitetaan nykyään useista eri budjettikohdista yhteisön talousarvion ulkoisten toimien alaluokasta (B7). Vaikka joihinkin näistä toimista tarvitaan suhteellisen suuria budjettimäärärahoja vuosittain, toisiin tarvitaan vaatimattomampia summia. Toisinaan saattaa myös olla tarvetta laajempien ad hoc -hankkeiden rahoitukselle. Jos olemassa olevat erilliset budjettikohdat yhdistettäisiin yhdeksi budjettikohdaksi, hallinnollinen tehokkuus paranisi merkittävästi.

3. Hallinnointitavoitteet

Tämän asetuksen säätelemien toimien merkittävänä tavoitteena on yhteisön rahoituksen vaikutuksen kasvattaminen mahdollisimman suureksi. Se saavutetaan keskittämällä hankkeet rajoitetuille toiminta-alueille kussakin maassa, jotta varmistetaan, että tulevat toimet ovat sekä hallituksien että kumppanimaiden ja Euroopan unionin kansalaisten nähtävissä. Monivuotiset ja laajemmat hankkeet asetetaan etusijalle. Näin hankkeiden hallinnointi helpottuu.

Edelleen tarvitaan kuitenkin myös rajoitettu määrä pienimuotoisia aloitteita erityisesti sellaisilla alueilla, joissa ne voivat olla ruohonjuuritasolla hyvin nähtävissä. Alle 100 000 euron suuruisten hankkeiden tukemista jatketaan sopivissa olosuhteissa.

Lopuksi muun muassa yhteisön tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti tiettyjen tehtävien hajauttamista komission valtuuskunnille edistetään, jos henkilöresursseja on saatavilla.

4. Asetuksella katettavat toimenpiteet

4.1. Yhteistyöhankkeet

Lähinnä Yhdysvaltain kanssa saatuihin kokemuksiin perustuva yhteistyö kyseessä olevien maiden kanssa voisi kattaa muun muassa seuraavat hankkeet.

4.1.1. Kansalaisilta kansalaisille -vaihdot

Kansalaisvaihdoista on tullut pääasiallinen keino vaalia ja edistää Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisiä suhteita. Vaihto-ohjelmat luovat vahvan verkostoitumisperustan, jolla on vahva mahdollisuus vahvistaa kuvaa Euroopan unionista tärkeänä ja mielenkiintoisena kumppanina. Yhdysvalloissa saadut kokemukset EU-keskuksista ovat rohkaisevia ja tukea olisi jatkettava ja laajennettava koskemaan muita maita. Erityisesti Kaukoidän maiden osalta vaihto-ohjelmia voidaan käyttää rakentamaan suurta verkostoa monien sektoreiden tulevien johtajien kanssa, mikä saattaa auttaa Euroopan unionia vahvistamaan vaikutusvaltaansa alueella.

Kansalaisilta kansalaisille -ohjelmia voitaisiin suunnitella kaikkien kyseessä olevien maiden kanssa ja ne voisivat kattaa erityisesti seuraavat alueet:

- opiskelijavaihdon,

- yritysharjoitteluohjelmat,

- kulttuurivaihto-ohjelmat,

- akateemisten instituutioiden välisten yhteyksien luominen.

Vuoden 1996 Euroopan unionin ja Kanadan yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti komissio on jo käynnistänyt ACADIA-ohjelman, joka tarjoaa viisi kuukautta kestäviä työharjoittelupaikkoja kanadalaisissa pk-yrityksissä EU-maista valmistuneille nuorille. Ohjelmaa on tarkoitus jatkaa.

Komissio pitää myös ansiokkaana sitä, että kansalaisilta kansalaisille -ohjelmaa Japanin kanssa laajennetaan, sillä se nähdään erityisesti Euroopan ja Japanin välisten suhteiden vahvistajana. Tähän mennessä vaihtotoiminta on keskittynyt pääasiassa liike-elämän ja teollisuuden alalla työskentelevään nuorisoon. Kun otetaan huomioon tarve laajentaa Euroopan unionin ja Japanin välisten suhteiden ulottuvuutta, sellainen vaihto-ohjelma näyttäisi perustellulta, joka antaisi laaja-alaisesti kiinnostuneille opiskelijoille mahdollisuuden kokea elämää Euroopassa ja Japanissa. Siksi komissio harkitsee pilottihanketta, joka edistäisi kyseistä vaihtomenettelyä, ja joka voitaisiin rahoittaa tämän budjettikohdan Japani-osion "ad hoc" -osasta.

4.1.2. Vuoropuhelut

Kuten Yhdysvaltojen kanssa käyty laatuaan ensimmäinen ja menestyksekäs transatlanttinen yritysten vuoropuhelu (Transatlantic Business Dialogue) osoitti, vuoropuhelut voivat olla hyödyllinen keino rakennettaessa vahvoja puitteita, joiden sisällä kauppaa, sijoitustoimintaa, pääomaa ja teknologiaa voidaan edistää osallistujamaiden välillä.

Tässä yhteydessä Kanadan ja Euroopan unionin yritysten edustajien pyöreä pöytä (CERT) asetettiin toimimaan neuvonantajana Kanadan hallitukselle ja Euroopan unionille sekä sen jäsenvaltioille kahden- ja kahdenvälikisessä kaupankäynnissä ja investointiasioissa. Tämä prosessi on yritysjohtoinen ja se jatkaa yritysten vuoropuhelun edistämistä EU:n ja Kanadan välillä.

Lisäksi Euroopan unionin ja Kanadan välinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnasta, joka keskittyy sähköiseen kaupankäyntiin ja etäoppimiseen edistää yhteisiä näkemyksiä molempia kumppaneita kiinnostavista aiheista.

Lisäkeskustelujen luomista Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välille ja tarvittaessa olemassaolevien keskustelujen syventämistä on suunniteltu monilla merkittävillä sektoreilla.

4.1.3. Konferenssit ja seminaarit

Tähän mennessä suunnitellut hankkeet kattavat konferenssit ja seminaarit sekä niihin liittyvät toimet, joiden tarkoituksena on julkinen tiedonvälitys ja tiedon levittäminen sekä myös näkemysten vaihto kumppanuusmaiden kanssa yhteisesti kiinnostavista asioista.

4.1.4. Tieteellinen ja tekninen yhteistyö

Yhteisten tiede- ja teknologiahankkeiden edistämisen tärkeys on seurausta siitä havainnosta, että tieteen ja teknologian edistysaskeleet ovat pohjana kyvyllemme vastata globaaleihin haasteisiin ja edistää talouskasvua. Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen tiede- ja teknologiasopimuksen seurantatoimina Yhdysvaltojen kanssa pidetyt kaksi konferenssia ovat luoneet perustan kahdenvälisen yhteistyön edelleen kehittämiselle.

Kanadan kanssa solmittuun tiede- ja teknologiasopimukseen perustuvat yhteistyöhankkeet lisäävät mahdollisuuksia yhteisiin toimiin.

Yhteistyöhankkeet voitaisiin valita siten, että ne tukevat rajat ylittäviin aiheisiin kohdistuvia aihepiirejä kuten liikenne, ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen ja globaalin ilmastonmuutoksen kestävä hoito.

4.1.5. Tutkimustoiminta ja opinnot

Tutkimustoimintaa ja hyvin erilaisia tutkimuksia voitaisiin antaa tehtäväksi Euroopan unionin ja kyseessä olevien maiden kahdenvälisten suhteiden edistämiseksi tai mikäli tarpeellista uusien yhteistyöaloitteiden valmistelemiseksi.

Muiden hankkeiden ohella tietoverkoston luominen terveydenhoitotelematiikan arviointia varten tukee Euroopan unionin ja Kanadan yhteistoimia tutkimus- ja kehittämistyössä.

4.1.6 Euroopan unionin näkyvyyden vahvistaminen kumppanuusmaissa

Tämän otsakkeen alla toimintapohjan luominen kumppanuusmaissa instituutit mukaan lukien asettaa tavoitteeksi Euroopan unionin näkyvyyden vahvistamisen siellä ja tietoisuuden herättämisen niistä eduista, joita kumppanuusmaat voivat saavuttaa EU:n kanssa tehtävästä läheisemmästä yhteistyöstä. Olemassa oleva esimerkki tämänkaltaisesta hankkeesta on Washington DC:n Eurooppa-instituutti. Eurooppa-opintojen instituutteja käynnistetään Kanadassa meneillään olevan ohjelman puitteissa, jonka tarkoituksena on vahvistaa yliopistojen välisiä yhteyksiä. Odotetaan, että tämän kokemuksen pohjalta voidaan lähitulevaisuudessa perustaa Eurooppa-keskuksia, jotka kattavat laajan kiinnostavan alueen.

Australian osalta on esitetty, että sen liittovaltion satavuotisjuhlien yhteydessä Euroopan unioni maksaa ad hoc -suorituksena puolet Endowment of Excellence Fund -lahjoituksesta (so. 4,0 miljoonaa Australian dollaria vastaten 2,7 miljoonaa euroa) - toisesta puolesta vastaa Australian kansallinen yliopisto - kansallisen Eurooppa-keskuksen perustamiseksi Canberraan. Tämä on mielenkiintoinen ehdotus, mutta budjettirajoitusten valossa jää nähtäväksi, missä määrin Euroopan unioni voisi osallistua hankkeen rahoitukseen.

Kaikki yhteistyöhankkeet on arvioitava: ohjelmat, jotka kattavat enemmän kuin yhden vuoden aikavälin arvioidaan niiden kestoajan lopussa (alle kolmen vuoden kuluttua). Yhdysvalloissa meneillään olevan toimien ulkoisen arvioinnin on tarkoitus lisätä tehokkuutta ja EU-rahoituksen näkyvyyttä. Viimeksi mainittu on myös yksi tällä hetkellä valmisteltavien ehdotuspyyntöjen aiheista.

4.2. Koulutusohjelmat, joiden tarkoitus on parantaa Euroopan unionin liike-elämän suorituskykyä

4.2.1 Yritysjohtajien koulutusohjelma (ETP) Japanissa

ETP-Japani on komission lippulaivaohjelma, joka kehittää Eurooppaan Japanin kaupan asiantuntijoita. Alustaan vuodesta 1979 lähtien ohjelma on vienyt Japaniin yli 700 eurooppalaista liikemaailmassa työskentelevää nuorta, jotka halusivat hankkia tarvittavat tiedot ja taidot tullakseen sellaisiksi yritysjohtajiksi, jotka pystyvät rakentamaan sillan Euroopan unionin kielten ja japanin kielen, kulttuurin ja liike-elämän eroavaisuuksien välille.

Jatkuvaa ja vahvaa tarvetta ETP-ohjelmalle Euroopan teollisuuden keskuudessa kuvastaa nykyisen Japanissa vuoden 2000 tammikuussa alkaneen 19. ohjelman 42 osallistujan ennätysmäärä. 42 onnekasta osallistujaa valittiin huolellisesti ohjelmaan alunperin mukaan hakeneesta suuresta yli 100 nuoren yritysjohtajan ryhmästä.

Ulkopuoliset konsultit ryhtyvät parhaillaan ETP-ohjelman arviointitutkimukseen.

Keidanren (Japanin työnantajien liitto) on aina tukenut ETP-ohjelmaa voimakkaasti ja sitä arvostetaan myös suuresti Japanin eurooppalaisessa yritysyhteisössä. Ohjelman jatkaminen on elintärkeää.

4.2.2 Yritysjohtajien koulutusohjelma (ETP) Korean tasavallassa

ETP-ohjelma Korean tasavallassa pyrkii tarjoamaan ryhmälle Euroopan unionin yritysjohtajia tietoa maan kulttuurista, kielitaitoa ja liike-elämän tuntemusta, jotta he voivat toimia menestyksekkäästi korealaisessa liike-elämässä.

Rekrytointikampanja ensimmäistä ohjelmaa varten alkoi vuonna 1999 ja se päättyi vuoden 2000 helmikuussa. Kaksitoista huolellisesti valikoitua yritysjohtajaa EU:sta lähetetään vuoden 2000 kesäkuussa Korean tasavaltaan kuusi kuukautta kestävän ohjelman ajaksi. Ohjelma sisältää intensiivisen kielikurssin, liike-elämään ja kulttuuriin liittyviä seminaareja ja harjoittelua yrityksissä.

Komissiolla on tarkoitus tehdä nykyään pilottihankkeena toimivasta ETP-Korea -ohjelmasta säännöllinen, jos vuonna 2000 tai vuoden 2001 alussa suoritettava jälkiarviointitutkimus tukee sen jatkamista.

4.3. Kaupalliset suhteet - markkinoille pääsyn parantaminen

4.3.1 Gateway to Japan -kampanja (GTJ)

GTJ-kampanja on integroitu kaupankäynnin edistämiskampanja, jonka kautta järjestetään Euroopan unionissa toimivien valikoiduilta liike-elämän aloilta peräisin olevien yritysten ryhmän osallistuminen kaupallisten valtuuskuntien vierailuihin ja kaupallisille messuille Japaniin. Sen jälkeen kun ensimmäinen GTJ-kampanja aloitettiin vuonna 1994, yli 700 Euroopan unionissa toimivaa yritystä on osallistunut kampanjaan. Toinen GTJ-kampanja kestää vuoden 2000 loppuun, jolloin noin 1000 EU:ssa toimivaa pk-yritystä kaikista jäsenvaltioista on autettu pääsemään Japanin markkinoille.

Ulkopuoliset konsultit arvioivat nykyisen GTJ-kampanjan tehokkuutta. He tutkivat Japanin markkinoilla tapahtunutta myynnin ja liiketoimintayhteyksien lisääntymistä ja laativat yleisarvion kampanjan tuomasta lisäarvosta. Vaikka lopullinen raportti valmistuukin vasta vuoden 2000 huhtikuun lopussa, väliraportin alustavat tulokset ovat hyvin myönteisiä. Lopulliset tulokset annetaan jäsenvaltioiden käyttöön.

Kampanjaan osallistuvat eurooppalaisyritykset, jotka pitävät heitä GTJ-kampanjan avulla Japanin markkinoille tuovaa eurooppalaista 'katto-organisaatiota' ehkä kaikkein tärkeimpänä menestykseensä vaikuttavana yksittäisenä tekijänä, tukevat kampanjaa voimakkaasti ja jatkuvasti, ja sen lisäksi kampanja sopii hyvin Japanin hallituksen käynnistämään luovien ja innovatiivisten pk-yritysten toimintaa edistävien uusien aloitteiden sarjaan. Tämä uusi pk-yrityksiä koskeva politiikka vastaa Japanin muuttuvaan talousilmastoon ja se on osa hallituksen tukitoimia teollisuuden elvyttämiseksi. Uuden politiikan pitäisi tuoda lisämahdollisuuksia Euroopan unionin pk-yrityksille, jotta ne saavat japanilaiset liikekumppanit etsimään uutta teknologiaa ja sitä seuraavaa tuotteiden (tai palvelujen) laadun parantumista.

Lopuksi on mainittava, että Gateway-kampanja on osoittautunut hyvin tehokkaaksi ja suhteellisen halvaksi keinoksi lisätä Euroopan unionin näkyvyyttä Japanissa. Näin liiketoimintaorganisaatioiden ja jäsenvaltioiden kaupallisten kampanjaa toteuttavien palveluntarjoajien tehokas verkosto on pyörähtänyt käyntiin myönteisellä tavalla.

Johtopäätöksenä GTJ-kampanjan osoitetut huipputulokset sekä Euroopan unionin pk-yritysten lisääntyvät mahdollisuudet Japanin markkinoilla huomioon ottaen on kaikki syyt olettaa GJT-kampanjan jatkuvan vuoden 2000 jälkeen. Kolmannen GTJ-kampanjan lopullinen muoto, mukaan lukien ne sektorit, jotka se kattaa ja minkä tyyppistä edistämiskeinoa käytetään, laaditaan tietenkin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden neuvoa-antavassa komiteassa.

4.3.2. Gateway to Korea -toteutettavuustutkimus

Korean tasavalta, jonka talouselämä on eräs maailman edistyneimmistä, tarjoaa huomattavia markkinamahdollisuuksia Euroopan unionin yrityksille. Meneillään oleva talousuudistus muuttaa Korean tasavallan talouselämän rakenteen nykyaikaiseksi markkinataloudeksi ja tekee maasta yhä kiinnostavamman liikekumppanin ulkomaisille yrityksille. Vahvistuva kotimainen pk-sektori ja parantunut suorien ulkomaisten investointien kehys ovat tärkeitä kannustimia EU:ssa toimivien yritysten vahvempaan mukaantuloon, pk-yritykset mukaan lukien. Näistä myönteisistä kehityskuluista huolimatta Korean tasavalta on edelleen yksi maailman vaikeimmista markkina-alueista vielä jäljellä olevista markkinoille pääsyn esteistä johtuen. Markkinoille pääsy on ollut se asia, johon komissio on pääasiassa keskittynyt Korean tasavaltaa koskevissa yhteistyötoimissaan. Hankkeet ovat vaihdelleet sektoritason hankkeista (ympäristöteknologia, tietotekniikka ja autoteollisuus) kuluttajayhdistyssymposiumiin, jonka tavoitteena oli parantaa Korean tasavallan käsitystä ulkomaisista tuotteista.

Soulin Eurooppalainen Kauppakamari on pyytänyt mahdollista Gateway-ohjelman laajentamista Korean tasavaltaan. Se voisi tarjota lisämahdollisuuksia markkinoillepääsyyn erityisesti pk-yrityksille. Siksi komissio esittää toteutettavuustutkimuksen järjestämistä, jotta tällaisen ohjelman tarve Korean tasavallassa voidaan arvioida. Jos tutkimuksen tulos on myönteinen, komissio antaa jäsenvaltioille neuvoa-antavan komitean välityksellä esityksen 'Gateway to Korea' -ohjelmasta vuodelle 2001. Päättäessään siirrytäänkö 'Gateway to Korea' -kampanjassa eteenpäin komissio ottaa tietenkin täysin huomioon komiteassa esitetyt jäsenvaltioiden näkemykset ja se pyrkii välttämään päätöksentekoa, jos jäsenvaltioiden välillä on huomattavia näkemyseroja.

4.3.3. Ad hoc -toimenpiteet markkinoillepääsyn parantamista varten Japanissa

Gateway-kampanjan lisäksi komissio tukee sekä yhteisrahoittaa eri toimia ja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa markkinoillepääsyä Japanissa. Hankkeet vaihtelevat EU:n ja Japanin välisten kauppa- ja investointisuhteiden pääpiirteitä koskevista konferensseista ja seminaareista (aiheina esimerkiksi säätelyn purkaminen ja suora ulkomainen investointi) yleisiin markkinatutkimuksiin ja sektorikohtaisiin tutkimushankkeisiin. Lisäksi tukea voidaan antaa erityistoimenpiteille, joiden tarkoituksena on luoda suoria yhteyksiä eurooppalaisen ja japanilaisen teollisuuden välille ja vilkastuttaa kauppa- ja investointisuhteiden kehittämistä.

Jälkimmäiseen kategoriaan kuuluvat toimenpiteet valitaan huolellisesti. Virallisessa lehdessä julkaistaan pian uusi kiinnostuksenilmaisupyyntö.

5. Asetuksen sisältö

Asetusehdotuksen pääelementit voidaan esittää yhteenvetona seuraavasti:

(i) 1 artikla kuvaa asetuksen tarkoitusta ja määrittelee ne valtiot, joita se koskee.

(ii) 3, 4 ja 5 artikla käsittelevät yhteistyötä edistäviä toimia.

4 artikla luettelee ne toimet, joita voidaan rahoittaa.

5 artikla varmistaa, että yhteistyöhankkeet ovat yhdenmukaisia muiden relevanttien yhteisön toimien kanssa.

(iii) 6, 7 ja 8 artikla koskevat kaupallisten suhteiden edistämistoimia.

7 artiklassa säädetään, että Euroopan yhteisön ohjelman on täydennettävä ja tuotava lisäarvoa jäsenvaltioiden toimille kyseisellä alueella.

8.1 artiklassa (a) kappaleessa kuvataan olemassa olevat ohjelmat 'Yritysjohtajien koulutusohjelma Japanissa, ETP' ja 'Yritysjohtajien koulutusohjelma Korean tasavallassa, ETP' (jälkimmäinen on tällä hetkellä pilottivaiheessa).

(iv) 9 ja 10 artikloissa säädetään täytäntöönpanomenettelyt.

9 artiklassa säädetään neuvoa-antavan komitean perustamisesta, joka auttaa komissiota tämän asetuksen 8 artiklassa sille säädettyjen tehtävien suorittamisessa.

10 artiklassa pyydetään komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittainen kertomus asetuksen täytäntöönpanosta ja sitä vaaditaan säännöllisesti arvioimaan rahoitetut toimet ja ohjelmat.

6. Lainsäädännöllinen perusta

Tämän asetuksen lainsäädännöllisenä perustana ovat perustamissopimuksen artiklat 133 ja 308. Vaikka onkin selvää, että 133 artikla kattaa täytäntöön pantavat kaupallisten suhteiden edistämiseen liittyvät toimet, suunnitellut yhteistyöhankkeet eivät kuulu 133 artiklan soveltamisalaan. Siksi on välttämätöntä laajentaa lainsäädännöllistä perustaa siten, että siihen sisällytetään 308 artikla, koska näiden toimien osalta perustamissopimuksessa ei määrätä muusta kuin 308 artiklan mukaisesta toimivallasta.

7. Johtopäätökset

Euroopan unionin ja teollisuusmaiden välisen yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämiseen liitetty lisääntyvä merkitys huomioon ottaen on välttämätöntä luoda sekä lainsäädäntö- että talousarviokehys, mikä antaa Euroopan yhteisölle mahdollisuuden panna säännöllisesti täytäntöön kaikki alueeseen liittyvät toimet.

Samanaikaisesti tulisi käyttää kaikki keinot, jotta varmistetaan ja tarvittaessa parannetaan olemassa olevien ja tulevien yhteisöohjelmien hallinnoinnin tehokkuutta. Tässä mielessä liitettyä ehdotusta tulee pitää myös tärkeänä askeleena kohti yhä yhdenmukaisempaa ja rationaalisempaa budjettikohtien muotoilua yhteisön talousarvion alakohdassa 'Ulkoiset toimet'.

Neuvostoa pyydetään siksi hyväksymään komission ehdotus.

2000/0165 (CNS)

Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI koskien 'Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa'

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 ja 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2]

[2] ...

sekä katsoo, että:

(1) Yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämistä teollisuusmaiden kanssa on jatkettava siten kuin se vastaa Euroopan yhteisön ja kyseisen kumppanuusvaltion molemminpuolisia etuja.

(2) Euroopan parlamentin on hyväksynyt useita päätöslauselmia Euroopan unionin ja Yhdysvaltain välisistä suhteista vuosina 1994, 1998 ja 1999. Euroopan unioni ja Yhdysvallat sopivat vahvistavansa suhteitaan vuonna 1990 annetussa Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltain suhteita käsittelevässä julistuksessa, vuonna 1995 annetussa uudessa transatlanttisessa toimintaohjelmassa, vuonna 1998 solmitussa transatlanttisessa taloudellisessa kumppanuudessa ja vuonna 1999 annetussa Bonnin julistuksessa. Yhteistä kaupallista politiikkaa täydennetään levittämällä yleistietoa edelleen Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen suhteita käsittelevien toimijoiden välistä intensiivisempää vuoropuhelua käyden.

(3) Euroopan parlamentin on hyväksynyt päätöslauselman ja talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausunnon Euroopan unionin ja Kanadan suhteista vuonna 1996, niissä on kaivattu tiiviimpiä suhteita Kanadan kanssa. Euroopan unioni ja Kanada allekirjoittivat puitesopimuksen kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä vuonna 1976 ja Euroopan yhteisön ja Kanadan välisiä suhteita koskevan julistuksen vuonna 1990 sekä sopivat suhteidensa vahvistamisesta vuoden 1996 yhteisessä toimintasuunnitelmassa ja yhteisessä poliittisessa julistuksessa. Euroopan unionin ja Kanadan suhteet muuttuivat aikaisempaa monimuotoisemmiksi ja Kanada on avainkumppani kahdenvälikisen kaupan alueilla ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan maailmanlaajuisiin haasteisiin liittyvissä asioissa. Siksi on välttämätöntä yhä vahvistaa näitä suhteita tiivistetyllä kuulemis- ja yhteistyömenettelyllä yhä useammissa asioissa.

(4) Erityisten asiakirjojen kuten yhteisön ja Amerikan yhdysvaltain sekä yhteisön ja Kanadan välisten, korkeakouluopetusta ja koulutusta koskevista yhteistyöohjelmista tehtyjen sopimusten alaan kuuluvaa toimintaa täydennetään tällä asetuksella, eikä asetus vaikuta tähän toimintaan;

(5) Euroopan unioni ja Japani päättivät tehostaa vuoropuheluaan ja vahvistaa yhteistyötään ja kumppanuuttaan vuoden 1991 yhteisessä julistuksessa. Euroopan parlamentin hyväksyttyä päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle 'Eurooppa ja Japani: seuraavat siirrot'. Neuvoston päätöksissä komission tiedonannosta Japanin tilanteesta tunnustettiin erityiset markkinoille pääsyn ongelmat Japanissa. Neuvosto päätti, että ensisijaiseen asemaan tulisi asettaa Japanin markkinoille pääsyn parantaminen. Tämän valossa neuvosto hyväksyi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta. Tämän asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2001. Komission ylläkuvatun ohjelman arvioinnin alustavat tulokset ovat osoittaneet ohjelman käyttökelpoisuuden ja tehokkuuden. Siksi pidetään välttämättömänä jatkaa mainitussa asetuksessa kuvattujen komission ohjelmien täytäntöönpanoa. Tämä asetus ei vaikuta neuvoston päätökseen 18 päivänä toukokuuta 1992 koskien Euroopan yhteisön ja Japanin teollisen yhteistyön keskuksen vahvistamista, joka jää voimaan.

(6) Kahdenvälisen taloudellisen ja muiden alojen yhteistyön vahvistaminen Korean tasavallan kanssa tulisi tapahtua kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, Euroopan parlamentin lausunnon ja neuvoston Korean niemimaasta antamien päätöslauselmien mukaisesti. Euroopan unionin tulee tukea Korean tasavallan markkinaperiaatteita ja edistää olemassa olevien kaupankäynnin ja sijoitustoiminnan esteiden poistamista.

(7) Euroopan unioni ja Australia sopivat vuoden 1997 yhteisessä julistuksessa suhteidensa vahvistamisesta ja yhteistyöstä useilla eri alueilla, joilla niillä on yhteisiä etuja. Näiden suhteiden edelleen vahvistamiseksi on tarpeen tehostettu kuulemis- ja yhteistyömenettely koskien yhä suurempaa määrää kahdenvälisiä ja kansainvälisiä asioita.

(8) Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti sopivat vuoden 1999 yhteisessä julistuksessa suhteidensa ja yhteistyön vahvistamisesta perustuen niiden laajalti yhteiseen haluun saada yhteistä etua kansoilleen ja myötävaikuttaa keskinäisten suhteiden kehittymiseen pitkällä aikavälillä.

(9) Nykyään on lukuisia pieniä budjettikohtia, joista useat yhteisön yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämiseen liittyvät toimet tässä asetuksessa mainittujen teollisuusmaiden kanssa rahoitetaan. Jotkin budjetin määrärahat annettiin käyttöön näistä eri talousarvion kohdista pilottihankkeiden ja valmistelevien toimien rahoittamiseen. Kahden vuoden kokemuksen jälkeen näistä pilottihankkeista ja valmistelevista toimista tähän mennessä täytäntöön pannut toimenpiteet ovat osoittautuneet hyödyllisiksi ja niiden jatkaminen säännöllisinä toimina on todistettu tarpeelliseksi. Yhteisöllä on oltava tarpeelliset keinot käytettävissään voidakseen panna tulevaisuudessa säännöllisesti tällaisia toimenpiteitä täytäntöön. Siksi on tarpeellista tehokkuuden, rationalisoinnin ja jatkuvuuden kannalta luoda yksi budjettikohta, josta tässä asetuksessa mainitut toimet rahoitetaan.

(10) Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimintaan niiden laatiessa ja toteuttaessa ohjelmia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää niiden tavaroiden ja rajat ylittävien palvelujen vientiä kolmansien maiden markkinoille.

(11) Neuvoston 28 kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen N:o 1999/468/EY 2 artiklan mukaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä, tämän asetuksen täytäntöönpanotoimet hyväksytään mainitun päätöksen 3 artiklassa määrätyn neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.

(12) Perustamissopimuksen 133 artikla koskee tiettyjä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimia. Muiden toimien osalta perustamissopimuksessa ei määrätä muusta kuin 308 artiklan mukaisesta toimivallasta, ja

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Yhteisö jatkaa yhteisön ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien toimien täytäntöönpanoa.

Tässä asetuksessa Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmailla tarkoitetaan Yhdysvaltoja, Kanadaa, Japania, Korean tasavaltaa (josta jäljempänä käytetään nimeä 'Korea'), Australiaa ja Uutta-Seelantia, joita tästä eteenpäin kutsutaan 'kumppanuusmaiksi'.

2 artikla

Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittain tässä asetuksessa mainittuja täytäntöönpanotoimia varten tarvittavaksi katsotun yhteisörahoituksen määrän.

Yhteistyö

3 artikla

Yhteistyötä edistäviä toimia käytetään tukemaan useissa aluetta koskevissa kahdenvälisissä asiakirjoissa määriteltyjä tavoitteita Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä, tavoitteena luoda suotuisampi ympäristö Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten suhteiden hoitoon ja edelleen kehittämiseen.

4 artikla

Euroopan unionin rahoitus yhteistyön alueella koskee erityisesti seuraavanlaisia toimia:

(a) julkinen tiedottaminen ja koulutus Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisistä kahdenvälisistä suhteista, kiinnittäen huomiota erityisesti päätöksentekijöihin, mielipidevaikuttajiin ja muihin tiedonvälittäjiin,

(b) kulttuurien, yliopistojen ja kansalaisten välisten yhteyksien vahvistaminen,

(c) poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen välisen vuoropuhelun edistäminen eri asianosaisilla sektoreilla,

(d) tutkimustyö ja opinnot, joiden tarkoituksena on tuottaa käytettävää tietoa komission työlle, jotta kahdenväliset suhteet kehittyisivät entisestään,

(e) yhteistyöhankkeet tieteen ja teknologian, energian, liikenteen ja ympäristöasioiden alalla,

(f) tulliyhteistyön lisääminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä,

(g) Euroopan unionin näkyvyyden lisääminen kumppanuusmaissa,

(h) pilottihankkeet, jotka voivat edelleen johtaa uusiin rahoitettaviin säännöllisiin toimiin.

5 artikla

Yhteistyöhankkeet rahoitetaan yhteisön talousarviosta joko kokonaisuudessaan tai yhteisrahoituksena osan rahoituksesta tullessa muista Euroopan unionin tai kumppanuusmaiden rahoituslähteistä. Pannessaan 4 artiklan täytäntöön komissio varmistaa, että yhteistyöhankkeet ovat lainsäädännöllisesti ja sisällöltään yhteneviä niiden toimien kanssa, jotka rahoitetaan muiden relevanttien yhteisön politiikan aloilta.

Kaupalliset suhteet

6 artikla

Kaupallisten suhteiden edistämiseksi tarkoitettujen toimien on syvennettävä Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisiä suhteita. Niiden tarkoituksena on oltava erityisesti kiinteämpien kauppa- ja investointisuhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden väillä, lisäten kauppaa koskevien säädösten ja liike-elämän tapojen molemminpuolista ymmärtämistä ja luoden kumppanuusmaiden markkinoille toimintaympäristön, joka on suotuisampi yhteisön yrityksille, erityisesti pk-yrityksille.

7 artikla

Yhteisö panee täytäntöön yksityiskohtaisen, yhtenäisen ja kohdennetun toimenpide- ja toimiohjelman edistääkseen sellaisten yhteisön tuotteiden ja rajat ylittävien palvelujen vientiä Japaniin ja Koreaan, jotka täydentävät ja tuovat lisäarvoa niille ponnisteluille, joihin jäsenvaltiot ja muut Euroopan unionin julkiset toimielimet ovat ryhtyneet Japanin ja Korean markkinoilla.

8 artikla

1. Euroopan unionin rahoitus alueella kattaa seuraavat perustoimenpiteet ja -toimet:

(a) Koulutusohjelmat ('Executive Training Programmes') sellaisen eurooppalaisten yritysjohtajien ryhmän kouluttamiseksi, joka kykenee kommunikoimaan ja toimimaan japanilaisessa ja korealaisessa yritysympäristössä.

(b) Eurooppalaisten yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, johtajista koostuvien ryhmien kokoaminen, kouluttaminen ja valmentaminen heidän osallistumisekseen Japanissa suoritettaviin toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä kyseisten yritysten liiketoimintaa Japanin markkinoilla ("Gateway to Japan" -kampanja).

(c) Tilataan tutkimus Gateway to Korea -kampanjan toteutettavuuden arvioimiseksi. Tutkimustulosten perusteella komissio voi, otettuaan ensin huomioon 9 artiklan mukaisen neuvoa-antavan komitean lausunnon, päättää Gateway to Korea -kampanjan käynnistämisestä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja toiminnan lisäksi voidaan tarvittaessa antaa tukea seuraaviin toimiin ja toimenpiteisiin:

(a) tietojen ja ohjeiden kokoaminen kaupankäyntiin liittyvissä asioissa,

(b) konferenssit ja seminaarit Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten kauppa- ja investointisuhteiden edistämiseksi;

(c) korkean tason liike-elämän valtuuskuntien vierailut erityisten Japanin ja Korean markkinoille pääsyä koskevien kysymysten käsittelemiseksi,

(d) yhteisön yritysten, erityisesti pk-yritysten, Japanin ja Korean markkinoille pääsyä helpottavat erityistoimet.

3. Pannessaan 2 kohtaa täytäntöön komissio varmistaa, että erityiset toimet ovat täysin yhteisön ja jäsenvaltioiden harjoittaman politiikan mukaisia.

Täytäntöönpanomenettelyt

9 artikla

1. Komissiota avustaa 8 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamisessa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

2. Tähän kohtaan viitattaessa, päätöksen N:o 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudatetaan saman päätöksen 7 artiklan 3 kohtaa noudattaen.

10 artikla

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen. Kertomuksen on sisällytettävä talousarvion täytäntöönpanon tulokset ja siinä on esitettävä vuoden aikana rahoitetut toimet ja ohjelmat.

Komission on lisäksi säännöllisesti arvioitava tämän asetuksen perusteella rahoitetut toimet ja ohjelmat, jotta voidaan nähdä, onko niiden tavoitteet saavutettu. Arviointi on tehtävä vähintään kerran kuudessa vuodessa ja ensimmäinen vastaava arviointi on saatettava loppuun kolmen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. Tarpeen vaatiessa arviointiraportissa on otettava myös huomioon sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Sen on sisällettävä kustannustehokkuusanalyysin tulokset.

Rajoitettu osuus vuosittaisesta talousarviosta käytetään tämän asetuksen puitteissa aloitettujen toimien ja ohjelmien arviointitutkimusten rahoitukseen.

11 artikla

1. Kumotaan asetus (EY) N:o 1035/1999.

2. Kaikki viittaukset kumottuun asetukseen tulevat tämän asetuksen alaisiksi.

12 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20. päivänä sen julkaisemisesta Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä,

Neuvoston puolesta

puheenjohtaja

RAHOITUSTA KOSKEVA SELVITYS

1. Toiminnan otsikko

Ehdotus neuvoston asetukseksi koskien Euroopan unionin, Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusvaltioiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa.

2. Kyseessä olevat talousarvion otsakkeet

B7-665, B7-665A.

3. Lainsäädännöllinen perusta

Perustamissopimuksen artikelat 133 ja 308.

4. Toiminnan kuvaus

4.1 Yleiset tavoitteet

Toiminnan yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan unionin politiikan täytäntöönpanoa yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämisessä Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden kanssa.

Päätavoitteet ovat seuraavat:

* Suotuisamman ympäristön luominen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten suhteiden hoitamiseksi ja kehittämiseksi edelleen.

* Kiinteämpien taloudellisten suhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välille lisäten molemminpuolista kauppaa koskevien säädösten ja liike-elämän tapojen ymmärtämistä ja luoden kumppanuusmaiden markkinoille ilmaston, joka on suotuisampi yhteisön yrityksiä kohtaan, erityisesti pk-yrityksiä.

4.2 Toiminta-aika ja uusimisjärjestelyt

Toiminta-aika alkaa vuodesta 2001.

5. Menojen tai tulojen luokittelu

5.1 Ei-pakolliset menot

5.2 Jaksotetut määrärahat

5.3 Sidottujen tulojen laatu

6. Menojen tai tulojen laatu

* 100 % tuki

Ei.

* Tuki yhteisrahoitukseen julkiselta tai yksityissektorilta saatujen muiden rahoituslähteiden kanssa

Komission Vademecum on grant management -julkaisussa esitettyjen ehtojen mukaisesti yhteisrahoitusta muiden rahoituslähteiden kanssa suositaan sellaisissa tapauksissa, jolloin hankkeet tai ohjelmat rahoitetaan avustuksien avulla. Tiettyjä toimia varten komissio voi jopa harkita rahoituksen tasaamista Pohjois-Amerikan, Kaukoidän tai Australaasian teollisuusvaltioista.

* Korkotuki

Ei.

* Muut

Komissio käyttää julkisia hankintamenettelyjä noudattaen direktiivejä yhteisön julkisista hankinnoista ja WTO:n Government Procurement Agreement -asiakirjaa myöntääkseen sopimuksia toiminnoille, jotka kytkeytyvät suoraan ehdotetun neuvoston asetuksen 4 ja 6 artikloihin.

* Tulisiko toimien osoittautua taloudellisesti menestyviksi, onko säädetty kaikkien tai osan yhteisön suorittamien maksujen korvaamisesta-

Ei sovelleta.

* Aiheuttaako ehdotettu toiminta muutoksia tulojen määrässä-

Ei.

7. Rahoitusvaikutus

7.1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen suhde)

Vuosittaisten talousarviomenettelyjen osalta komissio on ehdottanut tälle budjettikohdalle alustavan 15,6 miljoonan euron määrän vuodelle 2001 (B7-665 + B7-665A). Budjettivallan käyttäjä päättää budjettimenettelyn kuluessa seuraaville varainhoitovuosille myönnettävistä vuosittaisista määrärahoista.

7.2 Kustannusten eritelty jakautuminen

Maksusitoumusmäärärahat tämänhetkisten hintojen vallitessa miljoonana eurona

Jakautuminen // Vuosi 2001

Japani

Yritysjohtajien koulutusohjelma Japanissa

Gateway to Japan -kampanja

Ad-hoc -hankkeet

Yhdysvallat

Koulutus

Kansalaisilta kansalaisille

Transatlanttisen toimintaohjelman tuki ja edistäminen

Kanada

Yhteistyö ja suhteet Kanadan kanssa

Korean tasavalta

Yritysjohtajien koulutusohjelma Korean tasavallassa

Gateway to Korea -toteutettavuustutkimus

Australia ja Uusi-Seelanti*

Yhteistyö ja suhteet Australian ja Uuden-Seelannin kanssa //

6,870

2,500

0,430

2,000

0,500

1,500

0,850

0,800

0,050

0,100

Yhteensä // 15,6 milj. EUR

* Australian osalta 2,7 miljoonan euron lisätalousarviota voidaan anoa rahoittamaan kansallisen Eurooppa-keskuksen perustamista Canberraan Australian liittovaltion 100-vuotisjuhlan yhteydessä. Se voitaisiin toteuttaa kolmena peräkkäisenä vuotuisena maksueränä.

7.3 Toimintakustannukset tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, jne., jotka sisältyvät talousarvion B-osaan

Kohtaan 7.1 ehdotettuun kokonaissummaan sovelletaan erityisiä enimmäismääriä toimintakustannuksia koskeviksi maksusitoumusmäärärahoiksi (miljoonaa euroa):

// Vuosi 2001

- Tutkimukset

- Tiedotus, julkaisut // 0,2

0,2

Yhteensä // 0,4

7.4 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikataulu

Miljoonaa euroa

// 2001

Maksusitoumusmäärärahat

// 15,6

Maksumäärärahat

// 17,5

8. Petoksia ehkäisevät toimenpiteet

Valvontasäädökset (raporttien esittäminen, jne.) kuuluvat osana kaikkiin sopimuksiin komission, sopimuksen tekijöiden, tuensaajien ja muiden vastaavien osapuolten välillä. Tiivistä yhteydenpitoa ja jatkuvaa täytäntöönpanon seurantaa yhdessä vastuullisten tuensaajien kanssa pidetään yllä hankkeiden täytäntöönpanon aikana.

Komissio tutkii tarkoin toimet, joihin on ryhdytty, ennen kuin maksuja suoritetaan. Valvonnassa otetaan täysin huomioon sopimusvelvoitteet sekä talouden ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Tarpeen vaatiessa sopimukseen pääsy edellyttää tuen saaneen ammattimaisen tuensaajan hallituselimen nimittämien tilintarkastajien vahvistamien tilinpäätöstietojen esittämistä.

9. Kustannus-hyöty-analyysin osat

9.1 Yksityiskohtaiset ja määrälliset tavoitteet; kohdeväestö

Yksityiskohtaiset tavoitteet perustuvat Euroopan unionin kyseisiä maita koskeviin poliittisiin lausuntoihin ja niissä määriteltyihin tavoitteisiin. Ne koskevat erityisesti:

* julkista tiedottamista ja koulutusta Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisistä kahdenvälisistä suhteista, kulttuuriyhteyksien, yliopistojen ja kansalaisten välisten yhteyksien vahvistamista, kiinnittäen huomiota erityisesti päätöksentekijöihin, mielipidevaikuttajiin ja muihin tiedonvälittäjiin.

* poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen välisen vuoropuhelun edistämistä eri sektoreilla. Kansalaisyhteiskunnan edustajat osallistuvat rakenteelliseen vuoropuheluun Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä.

* yhteistyöhankkeita tieteen ja teknologian, energian, liikenteen ja ympäristöasioiden alalla. Välittäjätahoina ovat Euroopan unionin ulkosuhteisiin erikoistuneet instituutiot, akateemiset instituutiot, kansalaisjärjestöt ja samankaltaiset elimet.

* kaupalliset suhteet Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä vahvistuvat liike-elämän korkean tason valtuuskuntien vierailuilla, joiden aikana käsitellään erityisiä markkinoillepääsyyn liittyviä asioita. Kohderyhmänä ovat yritysjohtajat.

* Yritysjohtajien koulutusohjelmien (Japani ja Korean tasavalta) tarkoituksena on parantaa japanin ja korean kielen taidon, kulttuurintuntemuksen ja yritysilmaston tuntemusta sekä tarjota Euroopan unionissa toimiville yritysjohtajille tehokkaat välineet näille markkinoille mukaan pääsyyn. Kohderyhmänä ovat eurooppalaisten yritysten johtajat.

* Gateway to Japan -kampanjan tarkoituksena on lisätä Euroopan unionin läsnäoloa Japanissa tukemalla eurooppalaisia pk-yrityksiä niiden ensipyrkimyksissä viedä tuotteensa Japanin markkinoille. Kohderyhmänä ovat eurooppalaiset pk-yritykset.

9.2 Toiminnan perustelut

* Tietyt toimet tarvitsevat yhteisön rahoitusta, jotta toiminnan yleiset tavoitteet saavutetaan.

* Koska tavoitteet edellyttävät Euroopan unionin ulkosuhteiden edelleen kehittämistä, suunnitellut toimet voidaan parhaiten panna täytäntöön yhteisötasolla. Niinpä on asianmukaista, että osa rahoitustuesta tulee yhteisön talousarviosta. Koska tietyt toiminnoista rahoitetaan yhteisrahoituksena kolmansien maiden kanssa, tarve keskeisen Euroopan unionista tulevan vastapuolen mukana oloon on voimistunut.

* Koska toimet ovat hyvin erityislaatuisia, mahdollisia vaihtoehtoja ei ole. Kansallisen tahon toimet eivät voi korvata yhteisöllistä lähestymistapaa, joka esittää Euroopan unionin kumppaneilleen kokonaisuutena ja kumppanina kyseisillä alueilla.

* Suunniteltujen hankkeiden jotkin osat on suunnattu lisäämään julkista tietoisuutta sekä Euroopan unionista että kolmansista maista kahdenvälisten suhteiden tärkeydestä. Täsmällinen vaikutus ja kerrannaisvaikutukset voidaan arvioida laadullisesti sekä haastattelemalla kohderyhmiä. Pääkriteeri välittäjien valinnassa on niiden kykyä luoda kerrannaisvaikutuksia, luoden suotuisampaa ympäristöä Euroopan unionin ulkosuhteiden hoitamiselle.

* Kaupallisten suhteiden edistämistä ja erityisesti Japanin ja Korean tasavallan markkinoille pääsyn parantamisohjelmia (Gateway-kampanjat) koskien, merkittäviä suurtuotannon etuja voidaan saavuttaa järjestämällä toimia Euroopan unionin tasolla ja tarjoamalla 'kriittinen massa' jotta Japanissa ja Korean tasavallassa herää tietoisuus siitä mitä eurooppalaisella teollisuudella voi olla tarjottavaan. Euroopan unionin toimet tällä saralla sekä täydentävät että tuovat lisäarvoa jäsenvaltioiden toimille ja ne muodostavat peruskriteerit, joita komissio käyttää sekä valitessaan sektoreita että niillä suoritettavia sopivia toimia.

* Yritysjohtajien koulutusohjelmilla (Japani ja Korean tasavalta), joiden tavoitteena on tuottaa sellaiselle johtajaryhmälle tarpeelliset taidot, joka voi tehokkaasti auttaa organisaatiotaan tunkeutumaan näille markkinoille, on yhteisön tasolla tarpeellinen kriittinen massa ja ohjelmat voidaan tehokkaasti järjestää komission toimesta. Jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja eurooppalainen yritysyhteisö ovat todellakin yksimielisesti sitä mieltä.

9.3 Toimien seuranta ja arviointi

* Hankkeesta vastaavat virkamiehet suunnittelevat hankkeet, tarpeen vaatiessa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja he valvovat tiiviisti niiden täytäntöönpanoa.

* Kaikista hankkeista vaaditaan edunsaajilta pääsääntöisesti yksityiskohtainen raportti, johon sisältyy tavoitteiden saavuttamisen arviointi. Useista valikoiduista hankkeista suoritetaan yksityiskohtaisempi arviointi.

* Japanissa ja Korean tasavallassa toteutettavan yritysjohtajien koulutusohjelman osallistujat raportoivat ohjelman eri puolista, aikaisempien ETP:hen osallistujien ammatillisia toimia valvotaan, ohjelmaan osallistuneiden yritysten tuloksia analysoidaan, jne.

* Gateway to Japan -kampanjan seuranta suoritetaan kampanjan aikana lähettäen kyselykaavakkeita osallistuviin yrityksiin ja seuraten yrityksiä kunkin jäsenvaltion kansallisten koordinaattorien avulla säännöllisin väliajoin osallistumisen jälkeen. Kuukausittaiset hallinnointitietoraportit laaditaan, jotta komissio voi arvioida kampanjaa, sen edistymistä, tulostasoja, rekrytointisuuntauksia ja ehdotettuja toimia. Japanin kampanjan päivittäisiä toimia tarkkaillaan säännöllisesti myös Tokion valtuuskunnan toimesta. Lisäksi ainakin yksi ulkosuhteiden pääosaston virkailija osallistuu kaikkiin GTJ-kampanjan tilaisuuksiin.

* Jatkuviin toimiin kuuluu joko ohjelmaan sisällytetty arviointi tai ulkoisten asiantuntijoiden tai sisäisten lähteiden arviointi ja siihen sisältyy ohjeita seurantaa varten.

* Komission edustajien valikoiva osallistuminen yksittäisiin hankkeisiin, kuten seminaareihin, konferensseihin, jne., on suunniteltu toimien tulosten arvioimiseksi ja yksityiskohtaisen arviointiraportin laatimiseksi.

* Paikan päällä tapahtuvia tarkastuksia suoritetaan, jos ne katsotaan tarpeellisiksi.

* Lopuksi, toimien ja rahoitettujen ohjelmien yleinen arviointi tehdään ainakin joka kuudes vuosi. Ensimmäisen arvioinnin on oltava valmis kolmen vuoden kuluessa.

10. Hallinnolliset kulut (Luokka III, Talousarvion A-osa)

Tarpeelliset henkilöstöresurssit ja hallinnolliset resurssit tule kattaa asiaa hoitavan pääosaston resursseilla.

10.1 Vaikutus virkojen määriin

Toiminta vaatii lisäresursseja seuraavassa esitetyllä tavalla

>TAULUKON PAIKKA>

10.2 Yleinen rahoitusvaikutus henkilöstöresursseihin

>TAULUKON PAIKKA>

10.3 Muut toiminnasta johtuvat hallinnolliset kustannukset

euroa

>TAULUKON PAIKKA>

Kaikki lisätarpeet on rahoitettava yleisestä ulkosuhteiden (Relex) pääosastolle vuosittain myönnetystä rahoituskehyksestä.