EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.6.2019 COM(2019) 299 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE



EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2018



Sisällysluettelo Esipuhe Tiivistelmä Johdanto Osa 1 Tuloksellisuus ja tulokset 1.Tuloshakuinen EU:n talousarvio 2.Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1 a) 3.Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (otsake 1 b) 4.Kestävä kasvu: Luonnonvarat (otsake 2) 5.Turvallisuus ja kansalaisuus (otsake 3) 6.Globaali Eurooppa (otsake 4) 7.Erityisrahoitusvälineet Osa 2 Sisäinen valvonta ja varainhoito EU:n talousarvio on hyvin hallinnoitu Valvontajärjestelmät ovat kustannustehokkaita Rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät osoittavat, että monivuotinen valvontasykli suojaa EU:n talousarviota

Komission petostentorjuntastrategia on tarkistettu Johdolta saadaan kohtuullinen varmuus, ja varaumien taloudellinen vaikutus on vähäinen Sisäisen tarkastuksen (IAS) työstä saatava varmuus Yhteenveto sisäisen tarkastuksen seurantakomitean työn päätelmistä Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapaus: Kertyneistä kokemuksista oppia tulevaisuuden parantamiseen Organisaatiohallinto LIITTEET Esipuhe Minulla on ilo esitellä EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus vuodelta 2018. Kertomuksessa esitetään yhteenveto EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarviolla tuetaan EU:n poliittisia painopisteitä, ja kuvataan sekä EU:n talousarvion avulla saavutettuja tuloksia että komission roolia varainhoidon tiukimpien vaatimusten noudattamisen varmistamisessa. Tämä kertomus on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportoinnin pakettia. Kertomuksen avulla komissio täyttää varainhoitoasetuksen mukaiset velvoitteensa. Se on lisäksi olennainen osa pitkälle kehitettyä taloudellisen vastuuvelvollisuuden järjestelmää. EU:n talousarvio on kooltaan melko vaatimaton, mutta sillä on suuri vaikutus miljoonien eurooppalaisten elämään. Se täydentää kansallisia talousarvioita, ja sillä tuetaan poliittisia painopisteitä aloilla, joilla sillä saadaan aikaan todellista arvoa ja tuotetaan tuloksia kaikkein tehokkaimmin. Perusperiaatteeni on, että EU:n talousarviosta olisi annettava rahoitusta aloille, joilla sillä saadaan aikaan suurempi vaikutus kuin kansallisen tason julkisella rahoituksella. Mikään jäsenvaltio ei esimerkiksi pysty yksin rahoittamaan sellaisia suuren luokan infrastruktuuri- tai tutkimushankkeita, jotka ovat niin mittavia, että ne pystyvät kilpailemaan suurten maailmanlaajuisten toimijoiden, kuten Kiinan tai Yhdysvaltojen, hankkeiden kanssa. Jotkin EU:n kohtaamista haasteista ovat maailmanlaajuisia. Terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, ilmastonmuutos, luonnonkatastrofit tai epidemiat eivät tunne rajoja. Näihin haasteisiin vastataan parhaiten yleiseurooppalaisella tasolla EU:n talousarvion avustuksella. EU:n talousarvio on kuitenkin rajallinen, vaikka se on osoittautunut joustavaksi. Päätökset on tehtävä entistäkin enemmän tiedon ja näytön perusteella, jotta rahoitusta voidaan kohdentaa sinne, missä sitä tarvitaan eniten. Tässä kertomuksessa kuvataan useita eri tapoja, joilla EU:n talousarviolla on edistetty yhteisten tavoitteiden saavuttamista vuonna 2018. Vuonna 2018 painopiste oli talouden elpymisen lujittamisessa, ja sitä varten investoitiin työpaikkojen luomisen kannalta keskeisille aloille. Euroopan strategisten investointien rahastolla (ESIR), Verkkojen Eurooppa -välineellä ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoilla oli merkittävä rooli tässä prosessissa. Lukijan kannattaa tutustua EU:n investointihankkeisiin InvestEU-portaalissa (https://europa.eu/investeu). EU:n talousarviosta myönnettiin runsaasti tukea myös muille painopistealoille, joita ovat esimerkiksi EU:n kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeeseen, turvallisuusunioni, huippututkimus ja EU:n ulkoiset toimet. Talousarviosta edistettiin myös esimerkiksi ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien monialaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Tässä kertomuksessa esitellään myös toimet, joihin olemme ryhtyneet sen varmistamiseksi, että EU:n talousarviota hallinnoidaan moitteettoman varainhoidon tiukimpien vaatimusten mukaisesti. Tällä kertomuksella komissio ottaa poliittisen kokonaisvastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista vuonna 2018. Komissio seuraa huolellisesti EU:n talousarvion täytäntöönpanoa kentällä. Jos jäsenvaltioiden tai lopullisten tuensaajien todetaan käyttäneen EU:n varoja epäasianmukaisesti, komissio ryhtyy välittömästi toimiin näiden virheiden korjaamiseksi ja perii varat tarvittaessa takaisin. Komissio arvioi, että oikaisujen ja takaisinperintöjen jälkeen vuoden 2018 menoja koskeva virhetaso on alle 1 prosenttia, mikä on selvästi olennaisuusrajan alapuolella. Komissio on viime vuosina edistynyt varainhoidossa merkittävästi, ja tämä kehitys jatkui myös vuonna 2018. Virheiden havaitsemiseen ja korjaamiseen sekä petosten torjuntaan tarkoitetut EU:n järjestelmät ovat kehittyneitä ja luotettavia. Tämän on pannut merkille myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Pysymme valppaina ja huolehdimme edelleen siitä, että EU:n talousarviota suojataan asianmukaisesti myös tulevina vuosina. Tämä on erityisen tärkeää poliittisessa ympäristössä, joka muuttuu alati haastavammaksi. Johdonmukainen ja tehokas raportointi lisää EU:n varainkäytön vastuullisuutta laajemmin kuin pelkän lainsäädännön noudattamisen näkökulmasta. Se edistää yhteydenpitoa kansalaisten ja muiden sidosryhmien kanssa ja auttaa palauttamaan luottamuksen Euroopan unioniin. Komissio esitti tulevaa monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotuksensa toukokuussa ja kesäkuussa 2018. Tässä yhteydessä järjestettiin laajamittainen menojen uudelleenarviointi ( ), jossa analysoitiin kaikkien ohjelmien tuloksellisuus. Lähestymistapani oli käyttää EU:n tason lisäarvoa keskeisenä kriteerinä, johon kaikkien varojen käyttö tulevaisuudessa perustuu, lisätä uusille painopistealoille suunnattua rahoitusta, uudistaa nykyisiä ohjelmia, yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa prosesseja mahdollisuuksien mukaan ja antaa unionille aiempaa joustavampi talousarvio. Uskon, että komissio on tehnyt ehdotuksen nykyaikaisesta, tasapainoisesta ja realistisesta talousarviosta sellaiselle unionille, joka suojelee, tarjoaa mahdollisuuksia ja puolustaa. Se, että tulevasta rahoituskehyksestä saataisiin sovittua ajoissa, vahvistaisi EU:n toimielinten yhteisen sitoumuksen käyttää jokainen EU:n talousarviosta saatu euro mahdollisimman tehokkaasti. Günther H. Oettinger

Talousarviosta ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen





TIIVISTELMÄ Tiivistelmä EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa esitetään viimeisimmät tiedot EU:n talousarvion avulla saavutetuista tuloksista (osa 1) ja siitä, miten EU:n talousarviota hallinnoidaan ja suojataan (osa 2). Osa 1 on jäsennelty talousarvion otsakkeittain. Siinä selitetään, miten EU:n rahoitusohjelmilla on tuettu unionin poliittisia painopisteitä. Lisäksi siinä esitetään yhteenveto ohjelmia koskevan uusimman arvioinnin tuloksista. Vuosi 2018 oli käynnissä olevan, vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen viides täytäntöönpanovuosi Koska monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin myöhään, ohjelmakauden alussa ilmeni viivästyksiä. Nyt EU:n rahoitusohjelmat toimivat täysipainoisesti. Niillä tuetaan tuntuvasti ja konkreettisesti EU:n poliittisia painopisteitä monilla aloilla. Otsake 1 a – Työllisyyden, kasvun ja investointien vauhdittaminen Kun Junckerin komissio aloitti toimikautensa talous- ja rahoituskriisin jälkimainingeissa, se lupasi lisää työpaikkoja. Yhdessä jäsenvaltioiden kanssa se on pitänyt lupauksensa. Työssä käyvien eurooppalaisten määrä on suurempi kuin koskaan aikaisemmin, sillä tällä hetkellä 240,7 miljoonalla ihmisellä on työpaikka. Näistä työpaikoista yli 12 miljoonaa on luotu tämän komission toimikauden aikana. Nuorisotyöttömyys on pienimmillään vuoden 2008 jälkeen, joskin monissa EU:n osissa työttömiä nuoria on yhä liian paljon. EU:n talousarvio on ollut ratkaisevan tärkeä näissä saavutuksissa, ja se on edelleen elintärkeä investointien lähde kaikkialla Euroopassa. EU:ssa on Junckerin komission toimikaudella luotu yli 12 miljoonaa työpaikkaa. Nuorisotyöttömyys on vähentynyt: kun se vuonna 2014 oli 24 prosenttia, joulukuussa 2018 se oli enää 14 prosenttia. Vuonna 2018 EU:n talousarvion painopisteenä oli hyödyntää talouden elpymistä etenkin lisäämällä investointeja entisestään. Investoinnit ovat kasvaneet merkittävästi Euroopan strategisten investointien rahaston avulla liikkeelle saatujen yli 408 miljardin euron ( ) investointien ansiosta. Tämä rahasto, jonka komissio perusti yhdessä Euroopan investointipankkiryhmän ( ) kanssa vuonna 2015, houkuttelee yksityistä rahoitusta esimerkiksi liikenteen, energian, terveydenhuollon ja tieto- ja viestintäteknologian aloille sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Se vahvistaa näin EU:n talousarvion vaikutusta. Euroopan strategisten investointien rahaston voimassaoloa jatkettiin vuoden 2018 puolivälistä vuoden 2020 loppuun, ja uusi investointitavoite on 500 miljardia euroa ( ). Tämän suunnitelman avulla odotetaan luotavan arviolta 1,4 miljoonaa uutta työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä, ja EU:n bruttokansantuotteen odotetaan kasvavan arviolta 1,3 prosenttia. Näiden investointien ansiosta 11 miljoonaa kotitaloutta on saanut käyttöönsä erittäin nopean verkkoyhteyden, yli 4 miljoonaa kotitaloutta käyttää uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa ja 30 miljoonalla eurooppalaisella on aiempaa parempi terveydenhoito. Euroopan strategisten investointien rahastolla on vuoden 2015 ja vuoden 2018 joulukuun 31. päivän välisenä aikana saatu liikkeelle yli 370 miljardia euroa investointeihin kaikkialla Euroopassa. Tämä on huomattavasti enemmän kuin alkuperäinen tavoite, joka oli 315 miljardia euroa. Rahaston tavoitetta on kasvatettu 500 miljardiin euroon, ja tämä tavoite saavutettaneen vuoteen 2020 mennessä. Euroopan strategisten investointien rahastosta on autettu rahoittamaan yli puolen miljoonan kohtuuhintaisen kodin rakentamista, parantamaan 30 miljoonan eurooppalaisen terveydenhoitopalveluja, kunnostamaan 95:tä miljoonaa matkustajaa palvelevaa rautatie- ja kaupunkiliikenneinfrastruktuuria ja helpotettu yli 280 000 pienen ja keskisuuren yrityksen mahdollisuuksia saada rahoitusta. Strategiset investoinnit ovat lisänneet myös talouskasvua ja kilpailukykyä, kun rahoitusta on osoitettu keskeisiin liikenne-, energia- tai televiestintäinfrastruktuureihin. Nämä investoinnit kohdistuvat aloille, joilla EU:n rahoituksella saadaan aikaan suurempi vaikutus kuin pelkällä kansallisen tason julkisella rahoituksella. Verkkojen Eurooppa -välineellä on tärkeä merkitys näiden infrastruktuurien kehittämisessä, sillä niillä valmistellaan vähemmän hiili-intensiivistä EU:n energiaverkkoa. Vuonna 2018 tästä välineestä myönnettiin 1,4 miljardia euroa EU:n avustuksia, jotka voidaan yhdistää Euroopan strategisten investointien rahastosta tai muista lähteistä saatavaan rahoitukseen. Verkkojen Eurooppa -välineestä on myönnetty osarahoitusta uudelle tunnelille, jota rakennetaan 18 km leveän Fehmarnin salmen alle Tanskassa sijaitsevan Rødbyn ja Saksassa sijaitsevan Puttgardenin välille. Tunneli lyhentää Kööpenhaminan ja Hampurin välistä matkaa tieosuudella noin tunnin ja rautatieosuudella tavaraliikenteen osalta kaksi tuntia. EU:n talousarviosta on rahoitettu myös avaruusohjelmia, joita ovat esimerkiksi Galileo, Copernicus ja EGNOS. Mikään jäsenvaltio ei olisi voinut yksinään lähettää vuoden 2018 loppuun mennessä kiertoradalle 26:ta satelliittia, joista hyötyy 500 miljoonaa käyttäjää ( ) kautta maailman Vuonna 2018 lähetettiin vielä neljä uutta Galileo-satelliittia, jotta valtameriä, maata ja ilmakehää voidaan seurata entistä paremmin. EU:n satelliittien tuottamia avaruussignaaleja ja -dataa hyödyntävät palvelut muuttavat elämäämme, kun esimerkiksi tarkempi navigointi, täsmäviljely ja satojen seuranta, luonnonkatastrofeihin reagointi, hengenpelastus merellä, hätälähettimellä varustautuneiden ihmisten etsintä- ja pelastustoimet sekä vesillä liikkuvien alusten ja öljyvuotojen seuranta on aiempaa helpompaa. Vuoden 2018 lopussa 315 lentoasemaa miltei kaikissa EU-maissa käytti Euroopan geostationaarista navigointilisäjärjestelmää, jonka avulla laskeutuminen huonoissa sääoloissa on aiempaa turvallisempaa. Se auttaa näin myös välttämään viivästyksiä ja uudelleenreitityksiä. Huhtikuusta 2018 lähtien Galileo on integroitu kaikkiin Euroopassa myytäviin uusiin automalleihin, joten niissä on nyt eCall-hätäviestijärjestelmää tukeva tekniikka. Copernicus-ohjelmassa on laadittu hätätilannekartat, jotka kattavat 80 prosenttia Euroopan tulva-alueista. Niiden ansiosta kansalliset pelastuspalvelut ovat saaneet paremman yleiskuvan tilanteesta, joten ne voivat nyt olla pelastustoimissaan tehokkaampia. Vuonna 2018 alkoi myös uusi vaihe Euroopan puolustusyhteistyössä Euroopan puolustusrahaston myötä. Vuonna 2018 osoitettiin 40 miljoonaa euroa innovatiivisten puolustusteknologioiden ja -tuotteiden tutkimusyhteistyöhön. Komissio on hyväksynyt kaksivuotiset työohjelmat yhteisiä puolustusvoimavaroja koskevien kehityshankkeiden yhteisrahoitusta varten vuosiksi 2019–2020. EU:n osuus näiden hankkeiden rahoituksesta on 500 miljoonaa euroa. EU investoi ( ) 35 miljoonaa euroa Ocean2020-tutkimushankkeeseen. Tähän hankkeeseen osallistuu 42 kumppania EU:n 15 jäsenvaltiosta, ja sen tavoitteena on tukea merivalvontaoperaatioita integroimalla robottilennokkeja ja miehittämättömiä sukellusveneitä laivaston operaatioihin. Huippututkimuksen ja innovoinnin tukeminen

EU:n talousarviosta tuettiin edelleen EU:n sitoumusta edistää huippututkimusta ja innovointia. Tässä keskityttiin maidenväliseen yhteistyöhön, tutkimuksen relevanssiin teollisuuden kannalta ja mittakaavaetuihin. EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 on maailman laajin valtioiden välinen tutkimusrahoitusohjelma. Se on myös EU:n kaikkien aikojen suurin tutkimus- ja innovointiohjelma, joka tarjoaa lähes 80 miljardia euroa rahoitusta seitsemän vuoden jaksolla ( ). Vuonna 2018 Horisontti 2020 -ohjelmassa käynnistettiin 10 miljardin euron arvoinen ehdotuspyyntömenettely. Horisontti 2020 -rahoituksen avulla Yhteinen tutkimuskeskus on kehittänyt ainoan maailmanlaajuisen automaattisen tsunamihälytysjärjestelmän, jonka toiminnasta se myös vastaa. Järjestelmä pystyy nopeasti laskemaan arvioidun aallonkorkeuden ja kulkunopeuden, ja se lähettää automaattisen hälytysviestin maailmanlaajuisen hälytys- ja koordinointijärjestelmän (GDACS) kautta. Horisontti 2020 -ohjelmalla luodaan EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle yhteiset strategiset puitteet. Sillä on keskeinen merkitys sen varmistamisessa, että EU:ssa voidaan edelleen tuottaa maailmanluokan tiedettä ja teknologiaa. Se auttaa poistamaan esteitä innovoinnin tieltä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä niiden pyrkiessä löytämään ratkaisuja suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin. EU:n tutkimus- ja innovointituki edistää läpimurtojen kannalta välttämätöntä tutkimusryhmien välistä yhteistyötä eri maiden ja tieteenalojen välillä. Tämä on tarpeen, jotta EU voi saavuttaa Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden kaltaiset ensisijaiset tavoitteet ( ). Horisontti 2020 -ohjelmalla on suoraan edistetty Euroopan teollisuuden johtoaseman ja kilpailukyvyn vahvistamista koskevan yleistavoitteen saavuttamista. Se on ollut erityisen tuloksellinen innovoinnin edistämisessä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Kokonaistavoite eli 20 prosentin osallistumisaste on jopa ylitetty ( ). Eurooppalainen suurteholaskennan yhteisyritys aloitti toimintansa marraskuussa 2018. Se yhdistää EU:n ja osallistuvien maiden resurssit, joiden avulla Eurooppaan rakennetaan maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri sekä kilpailukykyinen innovaatioekosysteemi alan teknologioille ja sovelluksille. Horisontti 2020 -ohjelmassa vuonna 2018 tehdyn tutkimustyön ja ohjelmasta kyseisenä vuonna myönnetyn osarahoituksen ansiosta Ruotsissa tehtiin 45-vuotiaalle naiselle leikkaus, jossa hän sai pysyvän päivittäiseen käyttöön tarkoitetun robottikäden. Tukea eurooppalaisille nuorille EU:n talousarviovaroilla on luotu mahdollisuuksia opiskella ja matkustella ulkomailla. Lisäksi niillä on autettu työttömiä nuoria löytämään työtä tai hakeutumaan koulutukseen parantaakseen työllistymismahdollisuuksiaan. Joka vuosi yli 3,5 miljoonaa nuorisotakuun piiriin rekisteröitynyttä nuorta saa tarjouksen työpaikasta tai opiskelu-, harjoittelu- tai oppisopimuspaikasta. Nuorisotakuusta on vuodesta 2014 alkaen hyötynyt yhteensä yli 14 miljoonaa nuorta. Erasmus+ tarjoaa eurooppalaisille tilaisuuden kokea, mitä on olla eurooppalainen kaikessa moninaisuudessaan. Ohjelma tarjosi vuonna 2018 noin 800 000 opettajalle, yliopisto-opettajalle, kouluttajalle, opetushenkilöstön jäsenelle ja nuorisotyöntekijälle mahdollisuuden hankkia uutta osaamista ulkomailla ja parantaa työllistettävyyttään tulevaisuudessa. Tämä lippulaivaohjelma myös osoitti joustavuutensa tukemalla Eurooppa-yliopistot-aloitteen perustamista ja Erasmus+ -virtuaalivaihtoja. Lisäksi komissio käynnisti DiscoverEU ( ) -nimisen kokeiluhankkeen, jossa 18-vuotiaille nuorille annetaan mahdollisuus matkustella eri puolilla Eurooppaa, saada kokemusta muista kulttuureista ja tutkia eurooppalaista identiteettiään. Komissio aikoo jatkaa DiscoverEU-aloitteen kehittämistä ja on sen vuoksi ottanut sen mukaan seuraavaa Erasmus-ohjelmaa koskevaan ehdotukseensa. Euroopan solidaarisuusjoukot ( ) -ohjelma sai omat säännöt ja oman talousarvion. Ohjelma tarjosi lukuisille nuorille mahdollisuuden osallistua erilaisiin toimiin ja tätä kautta tilaisuuden auttaa, tutkia, oppia ja kehittyä. Nuoret olivat muun muassa mukana auttamassa sosiaalisesti syrjäytyneitä, hoitamassa ympäristöä, tekemässä kunnostustöitä ja viemässä toivoa luonnonkatastrofeista kärsineisiin yhteisöihin. Erasmus-ohjelma käynnistettiin vuonna 1987, ja siihen on sen jälkeen osallistunut yli 10 miljoonaa ihmistä. Heinä- ja lokakuun 2018 välisenä aikana noin 15 000 nuorella oli mahdollisuus nähdä Eurooppaa DiscoverEU-matkakortin avulla. Marraskuun 2018 hakemuskierroksella valittiin vielä 14 500 nuorta lisää. Joulukuun 2018 loppuun mennessä noin 100 000 yhteiskunnallisesti aktiivista nuorta oli ilmoittautunut halukkaaksi liittymään Euroopan solidaarisuusjoukkoihin. Heistä noin 11 000 oli tukenut hädänalaisia henkilöitä ja yhteisöjä ympäri Eurooppaa, enimmäkseen osallistumalla vapaaehtoistoimintaan. EU:n talousarviosta on osoitettu runsaasti rahoitusta nuorisotakuun täytäntöönpanemiseen. Nuorisotakuu on muun muassa tarjonnut nuorille mahdollisuuksia opiskella ja matkustella ulkomailla; heitä on myös autettu löytämään työtä tai hakeutumaan koulutukseen parantaakseen työllistymismahdollisuuksiaan. Nuorisotakuun käyttöönoton ( ) jälkeen joka vuosi yli 3,5 miljoonaa nuorisotakuun piiriin rekisteröitynyttä nuorta on saanut tarjouksen työpaikasta, jatko-opintopaikasta tai harjoittelu- tai oppisopimuspaikasta. Otsake 1 b – Työpaikkojen luonnin, kestävän kasvun ja innovoinnin edistäminen koheesiopolitiikan avulla Koheesiopolitiikan määrärahat ovat 352 miljardia euroa (vuosina 2014–2020) eli niiden osuus on lähes kolmannes EU:n kokonaistalousarviosta. Koheesiopolitiikan tavoitteena on vähentää alueiden välisiä eroja ja tukea EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Se, että vähemmän kehittyneet jäsenvaltiot ja alueet ovat saavuttaneet muita jäsenvaltioita nopeasti tuottavuuden ja asukasta kohti lasketun bruttokansantuotteen osalta, on osoitus tämän politiikan tehokkuudesta. Varoista tuetaan suoraan EU:n keskeisten tavoitteiden saavuttamista ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvien maakohtaisten suositusten toteuttamista. Lisäksi niillä varmistetaan tarvittavat investointiedellytykset, joita arvioidaan seuraamalla vuosien 2014–2020 ohjelmille asetettujen ennakkoehtojen täyttymistä. Kaudella 2007–2013 tehtyjen koheesiopolitiikan alan investointien tapauksessa odotuksena on, että jokainen investoitu euro kasvattaa bruttokansantuotetta 2,74 eurolla vuoteen 2023 mennessä. Samalla ajanjaksolla luotiin noin 1,3 miljoonaa työpaikkaa. EU:n talousarviosta jatkettiin jäsenvaltioiden ja alueiden tukemista uusiin ja jatkuviin haasteisiin vastaamisessa. Tällaisia haasteita ovat esimerkiksi globalisaation hallinta, työttömyyden torjunta, teollisuuden muutokseen reagointi, innovoinnin ja digitalisaation tukeminen, ihmisten uudelleenkouluttaminen, muuttoliikkeen hallinta pitkällä aikavälillä sekä ilmastonmuutoksen torjunta ja siirtyminen vähemmän hiili-intensiiviseen talouteen ja liikenteeseen. Liikenteeseen kohdistuneissa EU:n investoinneissa keskityttiin poistamaan pullonkauloja auttamalla korjaamaan ja parantamaan 7 500 km vanhoja teitä ja rakentamaan 3 100 km uusia teitä (vuoden 2018 loppuun mennessä valitut hankkeet).

Koheesiopolitiikan alan investointien ansiosta julkiset rakennukset käyttävät nyt 5,2 terawattituntia vähemmän energiaa vuodessa kuin aikaisemmin. Lisäksi näiden investointien avulla rakennettiin 748 km uusia tai parannettuja raitiotie- ja metrolinjoja ja lähes 7 500 km uusia tai parannettuja rautatieyhteyksiä. . Vuoden 2017 loppuun mennessä yli 15 miljoonaa ihmistä oli hyötynyt Euroopan sosiaalirahaston tuesta, joka oli tarkoitettu työllistymismahdollisuuksien parantamiseen ja oman osaamisen kehittämiseen. Yli 1,7 miljoonaa työtöntä löysi työpaikan ja yli 2 miljoonaa ihmistä suoritti uuden tutkinnon. Otsake 2 – EU:n talousarvio auttaa nykyaikaistamaan EU:n maataloutta, varmistamaan elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadukkuuden sekä edistämään maatalouden ja maaseudun kestävää kehitystä Yhteinen maatalouspolitiikka on edistänyt tasapainoisen aluekehityksen saavuttamista ja auttanut pienentämään tuloeroja maatalousalan ja muiden alojen sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välillä. Politiikka auttaa myös varmistamaan, että EU:lle elintärkeä elintarviketuotanto säilyy kestävänä. Suorat tuet kasvattavat tuloja ja takaavat melko vakaat ansiot maanviljelijöille, jotka ovat hintojen ja tuotannon huomattavan vaihtelun armoilla. EU:n talousarvio luo tarvittavat edellytykset muutoksiin hyvin sopeutuvalle, kestävälle ja kilpailukykyiselle maataloudelle. Noin 6,5 miljoonaa maanviljelijää sai suoria tukia, joiden osuus heidän maataloustulostaan oli 38 prosenttia. Vuodesta 2014 alkaen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto on auttanut 51 400 nuoren maanviljelijän maatilan nykyaikaistamisessa ja yli miljoonan osallistujan kouluttamisessa. Lisäksi rahastosta on tuettu luomuviljelyä lähes 16 miljoonan hehtaarin alalla ja investoitu yli 255 miljoonaa euroa uusiutuvan energian tuotantoon. Euroopan meri- ja kalatalousrahasto tukee ympäristön kannalta kestävää, resurssitehokasta, innovatiivista, kilpailukykyistä ja tietoon perustuvaa kalastusta ja vesiviljelyä. Tämän ansiosta EU pystyy säilyttämään kansainvälisen johtoasemansa kestävän merenhoidon alalla. EU on maailman edelläkävijä kestävyyden ja ilmastopolitiikan alalla EU on sitoutunut torjumaan ilmastonmuutosta ja on sen vuoksi sisällyttänyt 32 miljardia euroa ilmastotoimiin liittyviä menoja kaikkiin EU:n ohjelmiin etenkin koheesiopolitiikan, energian, liikenteen, tutkimuksen ja innovoinnin sekä yhteisen maatalouspolitiikan ja EU:n kehityspolitiikan aloilla. Tämän ansiosta EU:n talousarviosta on tullut keskeinen kestävyyttä edistävä tekijä. Näihin toimiin osoitetun rahoituksen osuus vuoden 2018 talousarviosta oli 20,7 prosenttia. Tuoreimman arvion mukaan koko ohjelmakaudella tähän osoitetun rahoituksen määrä tulee olemaan 210 miljardia euroa (19,7 prosenttia). Vuosina 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto investoivat ilmastotavoitteisiin yhteensä 54,8 miljardia euroa ( ). Näillä investoinneilla tuetaan siirtymistä vähähiiliseen talouteen edistämällä uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotantoa ja jakelua, parantamalla energiatehokkuutta, toteuttamalla älykkäitä jakelujärjestelmiä ja rahoittamalla vähähiilisiä teknologioita koskevaa tutkimusta ja innovointia. Lisäksi investoidaan ilmastonmuutokseen sopeutumista tukeviin toimiin, edistetään tiettyjen riskien käsittelemiseen liittyviä investointeja, varmistetaan selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa ja kehitetään katastrofinhallintajärjestelmiä. Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta tuettujen hankkeiden ansiosta 875 000 perheen asunto voitiin uudistaa siten, että energiankulutus vähenee, ja älykkäisiin energiaverkkoihin liitettiin 3,3 miljoonaa uutta energiankäyttäjää. Hankkeilla tuettiin myös uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin lisäämistä (7 670 megawatilla). Vuonna 2018 LIFE-ohjelmaan osoitettiin yhteensä 522 miljoonaa euroa. Tämän ohjelman välityksellä EU:n talousarviosta tuetaan ympäristön- ja luonnonsuojeluhankkeita ja ilmastotoimia. Merkittäviä investointeja kohdistetaan esimerkiksi hankkeisiin, joiden avulla lisätään muovien uudelleenkäyttöä. Tämän jätteen muuttaminen laadukkaiksi raaka-aineiksi, joita käytetään auto-, rakennus- ja pakkausteollisuudessa, on yksi niistä keinoista, joilla LIFE-ohjelmasta tuetaan konkreettisesti niiden tavoitteiden saavuttamista, jotka sisältyvät EU:n strategiaan muoveista kiertotaloudessa. LIFE-ohjelmasta tuetuilla hankkeilla edistettiin siirtymistä kohti resurssitehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutokseen sopeutuvaa kiertotaloutta, luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä, ekosysteemien heikkenemisen hillitsemistä parantamalla ympäristön sekä ilman, veden ja maaperän laatua ja ympäristö- ja ilmastohallinnon parantamista kaikilla tasoilla. Otsake 3 – EU:n talousarvio on ratkaisevan tärkeä osa muuttoliikepolitiikkaa koskevaa EU:n kokonaisvaltaista lähestymistapaa EU:n talousarviosta edistettiin edelleen kokonaisvaltaisia eurooppalaisia toimia, joilla vastataan muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin ja tehostetaan Euroopan ulkorajojen valvontaa. EU:n muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteuttamista jatkettiin vuonna 2018 kaikilla osa-alueilla: yhteistyö kumppanimaiden kanssa syventyi, ulkorajojen valvonta parani, ja kehitettiin tehokkaampia operatiivisia välineitä, jotka on tarkoitettu ulkorajojen valvontaan ja muuttoliikkeen hallintaan EU:n sisällä solidaarisuuden ja vastuullisuuden hengessä. Kohdennetuilla välineillä, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolla, oli tärkeä merkitys muuttoliikkeen hallintaan liittyvissä välittömissä toimissa. Lisäksi tukea myönnettiin osana koheesiopolitiikkaa kohdennetusti muuttajien pitemmän aikavälin kotouttamiseen ja EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä. Euroopan muuttoliikeagendan puitteissa tehty työ edesauttoi riskialttiin ja hallitsemattoman muuttoliikkeen korvaamista turvallisella, hallitulla ja laillisella muuttoliikkeellä. Käynnissä olevassa EU:n uudelleensijoitusjärjestelmässä 20 jäsenvaltiota on luvannut sijoittaa yli 50 000 henkilöä uudelleen lokakuuhun 2019 mennessä. Vuoden 2018 loppuun mennessä näistä lupauksista yli 24 000 on jo täytetty ja siirretyille henkilöille järjestetty sijoituspaikka EU:ssa. EU:hun saapuneiden määrä kipusi huippulukemiin vuonna 2015, mutta nyt muuttovirrat ovat palautuneet pienemmiksi kuin ennen kriisiä. Laittomat rajanylitykset EU:n alueelle vähenivät 150 100:aan vuonna 2018. Määrä on pienin viiteen vuoteen. Kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville tarkoitettujen laillisten maahanmuuttokanavien määrä on vuodesta 2015 alkaen lisääntynyt. EU:n uudelleensijoitusjärjestelmät ovat tarjonneet turvallisia ja laillisia reittejä lähes 50 000 ihmiselle (tilanne 31. joulukuuta 2018).

Vuonna 2016 annetulla EU:n ja Turkin julkilausumalla ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineellä oli edelleen ratkaiseva merkitys Turkin mantereelta Kreikan saarille suuntautuvien luvattomien ja vaarallisten meren ylitysten vähentämisessä, ihmishenkien pelastamisessa merellä sekä kansainvälistä suojelua tarvitsevien syyrialaisten uudelleensijoittamisen edistämisessä. EU on tukenut Turkin pyrkimyksiä tarjota suojaa ja tukea yli 4 miljoonalle rekisteröidylle Syyrian pakolaiselle. Vuoden 2018 loppuun mennessä humanitaarisen avun välityksellä oli autettu 1,5:tä miljoonaa kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevaa pakolaista hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon (sosiaaliavustuksiin perustuvan turvaverkkojärjestelmän) kautta ja tuettu yli 410 000 oppilaan koulunkäyntiä (koulutusta tukevasta ehdollisesta rahansiirto-ohjelmasta). Lisäksi 600 000:ta lasta on autettu Turkin koulujärjestelmään sopeutumisessa. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen avulla on rakennettu 136 uutta koulua. Sen ansiosta myös 410 000 pakolaislasta käy nyt koulua ja 60 000 oppilasta on osallistunut tukiopetukseen. Lisäksi tuen avulla on saatu toimintaan 178 terveydenhoitokeskusta, toteutettu neljä miljoonaa perusterveydenhuollon vastaanottokäyntiä ja rokotettu 650 000 pakolaislasta ( ). Turkin lisäksi EU on antanut huomattavaa humanitaarista apua Syyrian sisällä siirtymään joutuneille sekä pakolaisille ja heitä vastaanottaneille yhteisöille Jordaniassa ja Libanonissa ja auttanut myös Irakia ja Egyptiä. Syyrian kriisin johdosta perustetusta EU:n alueellisesta erityisrahastosta on vuoden 2018 aikana tuettu yhteensä noin kahta miljoonaa Syyrian pakolaista sekä useita vastaanottajayhteisöjä. EU:n talousarviosta rahoitettava Euroopan raja- ja merivartiovirasto toimii laajennetun toimivaltansa ansiosta nykyään huomattavasti aiempaa aktiivisemmin EU:n ulkorajoilla. Tavoitteena on tukea jäsenvaltioita rajavalvonnassa ja toteuttaa yhdessä yhdennettyä rajavalvontaa EU:n tasolla. Vuonna 2018 Euroopan raja- ja merivartiovirasto lähetti yhteensä noin 11 000 rajavartijaa avustamaan etulinjan jäsenvaltioita. Sen ansiosta pystyttiin pelastamaan 37 000 maahantulijaa, saatiin kiinni lähes 1 200 ihmissalakuljettajaa ja voitiin koordinoida/järjestää lähes 14 000 maahantulijan paluu. Lisäksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta tuettiin liki 39 500 henkilön vapaaehtoista paluuta (). EU:n talousarvio auttaa tekemään EU:sta entistäkin turvallisemman paikan asua ja työskennellä Turvallisuusuhat Euroopassa ovat lisääntyneet, ja niistä on tullut yhä monitahoisempia. Niihin kuuluvat muun muassa terrori-iskut, uudenlainen järjestäytynyt rikollisuus ja kyberrikollisuus. Suojellakseen kansalaisiaan näiltä uhilta EU on antanut rahoitusta esimerkiksi rahanpesun torjuntaan, tuoteväärennösten pysäyttämiseen ja takavarikoimiseen sekä disinformaatiokampanjoiden torjuntaan ja tukenut näihin liittyvää yhteistyötä. Verkkojen Eurooppa -välineen avulla on perustettu vapaaehtoinen yhteistyöjärjestelmä tehostamaan varautumista kyberhyökkäyksiin ja niiden torjumista. Tällä tavalla EU edistää EU:n laajuisen ratkaisun kehittämistä uhkaan, joka ulottuu yli valtioiden rajojen. EU on ollut solidaarinen rajojensa sisällä koordinoimalla ja rahoittamalla katastrofiaputoimia, tukemalla maanviljelijöitä, joiden tilat ovat kärsineet kuivuudesta, ja työntekijöitä, jotka ovat joutuneet yritysten laajojen rakenneuudistusten kohteeksi. Maanviljelijöillä oli kesän kuivuuden takia vaikeuksia, joiden vuoksi heille maksettiin tavallista suurempia ennakkomaksuja, jotta he pystyivät ruokkimaan eläimensä. Vuonna 2018 Euroopan globalisaatiorahastosta myönnetyllä 4,5 miljoonan euron avustuksella autettiin 730:tä Portugalin vaatetusteollisuudessa työttömäksi jäänyttä työntekijää. Vuodesta 2003 alkaen EU on osallistunut 163 viralliseen operaatioon ja lähettänyt 560 asiantuntijaa suojaamaan ihmisiä eri puolilla maailmaa. Vuonna 2018 järjestettiin ennätyksellisen laaja pelastusoperaatio, jolla autettiin Ruotsia metsäpalojen torjunnassa: operaatioon osallistui yli 360 palomiestä, seitsemän lentokonetta, kuusi helikopteria ja 67 ajoneuvoa. Otsake 4 – EU:n talousarvion avulla EU:sta on tullut entistäkin vahvempi maailmanlaajuinen toimija EU:n talousarvion avulla unioni on pystynyt jatkamaan kumppaneidensa kestävyyden ja selviytymiskyvyn tukemista, erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen välityksellä. EU auttaa naapurimaitaan jatkamaan vakaiden demokraattisten instituutioiden kehittämistä ja samalla myös vaurastumaan. Tämä on auttanut lisäämään vakautta EU:n rajoilla. Vuonna 2018 EU:lla oli johtava ja tukeva rooli useilla osa-alueilla, joihin kuuluivat Iranin ydinsopimus ( ), Pariisin ilmastosopimus, YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, vahvan kestävän kehityksen osa-alueen sisältävät uudet kauppasopimukset, yhteistyö Afrikan unionin ( ) kanssa ja suhteet YK:hon. EU on yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa maailman suurin humanitaarisen avun antaja. EU pystyy antamaan ihmishenkiä pelastavaa tukea luonnonkatastrofeissa ja ihmisen aiheuttamissa konflikteissa kaikkialla maailmassa. Vuonna 2018 humanitaarista apua annettiin yhteensä yli 1,4 miljardin euron arvosta yli 90 maahan. Huomattava osa avusta käytettiin konfliktista kärsivän väestön tukemiseen Syyriassa ja naapurimaissa oleskelevien pakolaisten tukemiseen. Vuonna 2018 osoitettiin myös 15 miljoonaa euroa Myanmarista/Burmasta Bangladeshiin paenneiden rohingya-pakolaisten vapaaehtoisen, turvallisen ja ihmisarvoisen paluun edellyttämien olosuhteiden luomiseen ( ). Kehitysyhteistyön eri välineillä tuetaan EU:n sitoumusta saavuttaa kestävän kehityksen toimintaohjelman eli Agenda 2030:n tavoitteet kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaisesti ( ). EU pyrkii osoittamaan rahoitusta niihin maihin, joissa tarve on suurin. Lisäksi EU on ehdottanut EU:n ja Afrikan välisiä suhteita koskevan ajattelutavan muutosta kohti todellista ja tasapuolista kumppanuutta, jossa painotettaisiin molemminpuolista taloudellista etua ja joka olisi täysin Afrikan unionin Agenda 2063 -toimintaohjelman mukainen ( ), sekä lippulaiva-aloitteita, joihin kuuluu muun muassa Afrikan mantereen vapaakauppa-alue. Osana Euroopan ulkoista investointiohjelmaa EU:n talousarviosta tuettiin vuonna 2018 rahoituksen osoittamista Afrikkaan ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin ( ). Tässä yhteydessä käytetään Euroopan kestävän kehityksen rahastoa, jotta saataisiin enemmän yksityisiä investointeja. Vuonna 2018 komissio allekirjoitti ensimmäisen takaussopimuksen (Nasira-riskinjakorahoitusväline). Tämän arvoltaan jopa 75 miljoonan euron suuruisen EU-sopimuksen odotetaan tuottavan investointeja yrittäjille Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa. Sen oletetaan auttavan luomaan jopa 800 000 työpaikkaa ja hyödyttävän esimerkiksi maan sisäisten pakolaisten, muiden pakolaisten, palaajien, naisten ja nuorten kaltaisia ryhmiä, joilla on vaikeuksia saada edullista lainaa. Komissio haluaa ennen kaikkea varmistaa, että EU:n talousarviota hallinnoidaan hyvin ja että sitä suojellaan virheiltä ja petoksilta Komissio pyrkii varainhoidossaan täyttämään tiukimmat vaatimukset tuloksellisuuden, vaikuttavuuden ja taloudellisuuden osalta. Se pyrkii myös varmistamaan, että tarkastukset (valvontatoimet) ovat kustannustehokkaita. Tähän paneudutaan tämän kertomuksen osassa 2.

Komissio vastaa sen varmistamisesta, että EU:n varoja käytetään asianmukaisesti riippumatta siitä, hoitavatko komission osastot rahoituksen itse vai annetaanko se kumppanien hoidettavaksi. Jäsenvaltioiden viranomaiset toteuttavat 71 prosenttia menoista osana yhteistyöhön perustuvaa hallinnointia, ja 8 prosenttia menoista on sellaisia, että niiden toteuttaminen on annettu valtuutetuille elimille osana välillistä hallinnointia. Täyttääkseen velvollisuutensa komissio on ottanut käyttöön tehokkaan varmistus- ja vastuuvelvollisuusmallin sekä vankan sisäisen valvontakehyksen. Tämän kehyksen avulla – tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja valtuutettujen elinten kanssa (koska niillä on velvollisuus suojata EU:n talousarviota) – komission osastot toteuttavat toimia, joilla ehkäistään virheitä, sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia, ja jos niitä tapahtuu, ne ryhtyvät toimiin tilanteen korjaamiseksi. Lisäksi Euroopan petostentorjuntavirastolla on toimivalta tehdä itsenäisesti tutkimuksia EU:n varoja koskevissa petos- ja korruptiotapauksissa sekä laatia EU:lle toimintapolitiikkaa petosten torjumiseksi. Vuonna 2018 hyväksyttiin myös uusi varainhoitoasetus, jonka myötä varainhoitosäännöksiä on yksinkertaistettu huomattavasti etenkin tuensaajien kannalta. Rahoitustoimien laillisuuteen ja säännönmukaisuuteen kohdistuvan riskin suuruus on alle 2 prosenttia Komission tavoitteena on, että EU:n tuloihin ja menoihin liittyvä ”riskinalainen määrä maksamishetkellä”, joka arvioidaan sen jälkeen kun ehkäisevät tarkastukset on tehty mutta ennen korjaaviin toimiin ryhtymistä, pysyy alle kahdessa prosentissa. Tämän tavoitteen komissio saavutti myös vuonna 2018. Kaikki menot kattavan riskinalaisen kokonaismäärän maksamishetkellä arvioidaan olevan 1,7 prosenttia vuoden 2018 menojen kokonaismäärästä. Osastot ovat ryhtyneet toimiin niiden osa-alueiden osalta, joilla riskinalainen määrä maksamishetkellä on yli 2 prosenttia. Koska EU:n rahoitusohjelmat ovat monivuotisia, virheitä on mahdollista korjata jopa vuosia maksujen suorittamisen jälkeen aina ohjelmien päättymiseen saakka. Osastot ovat arvioineet, että myöhempien oikaisujen määrä on yhteensä 0,9 prosenttia vuoden 2018 asiaankuuluvien menojen kokonaismäärästä. Vuonna 2018 komissio peri takaisin 3,2 miljardia euroa. Nämä rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät ovat tärkeitä ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä, joilla EU:n talousarviota suojataan. EU:n talousarvion hallinnoinnissa komission tavoitteena on varmistaa, että kun jokin ohjelma on päättynyt ja kun kaikki varmennukset on tehty, jäljelle jäävä ”päättämishetken riskinalainen määrä” on hyvin pieni. Komissio arvioi, että vuoden 2018 kokonaismenojen osalta tämä määrä on vain 0,8 prosenttia – eli alle 1 prosenttia. Vuonna 2018, toista vuotta peräkkäin, Euroopan tilintarkastustuomioistuin antoi negatiivisen lausunnon sijasta varauman sisältävän lausunnon EU:n vuoden 2017 talousarviosta suoritettujen maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Tämä vahvistaa sen, että huomattavaa edistystä on saavutettu, ja se merkitsee, että EU:n taloudenhoito sai suurimmaksi osaksi puhtaat paperit. Petosten torjunnan tehostaminen Komissiolla on petoksiin tinkimätön ja pysyvä nollatoleranssi. Komission tarkistettu ja tehostettu petostentorjuntastrategia tarjoaa vankat poliittiset puitteet petosten ehkäisyyn, havaitsemiseen ja tutkintaan sekä petosten johdosta toteutettaviin toimiin. Se myös tukee komission osastojen moitteetonta toimintaa niiden suojatessa EU:n taloudellisia etuja. Tarkistettu petostentorjuntastrategia auttaa varmistamaan, että komission osastot ovat täysin valmiita monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 täytäntöönpanoon. Uudessa strategiassa otetaan huomioon tärkeät edistysaskeleet EU:n petostentorjuntalainsäädännössä (esimerkiksi Euroopan syyttäjänviraston perustaminen) sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaiset havainnot petosriskien hallinnasta EU:n varojen yhteydessä. Tarkistetun strategian hyväksyminen tehostaa petostentorjuntaa entisestään. Euroopan petostentorjuntavirasto on arvioinut myös uusia rahoitusohjelmia koskevat ehdotukset selvittääkseen, onko lainsäädäntö petosten osalta aukoton. Vuoden 2018 uusi varainhoitoasetus on tehostanut eturistiriitojen käsittelyä, ja komissio on tehnyt tärkeitä ehdotuksia, jotka koskevat EU:n talousarvion suojaamista oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviltä yleisiltä puutteilta jäsenvaltioissa. Komissio muun muassa ehdottaa, että EU:n varojen maksatuksen jatkaminen edellyttää oikeusvaltioperiaatteiden noudattamista. Varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän kehittämistä on jatkettu. Näillä toimilla EU:n talousarviota suojataan entistäkin tehokkaammin tulevina vuosina. Johdon vahvistuslausumista saadaan kohtuullinen varmuus, ja komissio ottaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion toteuttamisesta Vahvistuslausumaansa tukevien varmuusprosessin osien perusteella jokainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoitti saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että 1) vuotuisen toimintakertomuksen sisältämät tiedot antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan, 2) toimiin osoitetut resurssit on käytetty aiottuun tarkoitukseen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja 3) käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta – tarvittaessa avoimuutta ja lisätoimia koskevin varaumin. Varaumia tehtiin 40 eli kaksi enemmän kuin edellisvuonna. Jokaisen varauman osalta on laadittu toimintasuunnitelma, jotta mainittuihin heikkouksiin voidaan puuttua ja niihin liittyviä riskejä lieventää. Puolet varaumista koskee edellisen kauden ohjelmia (2007–2013), ja niiden taloudellinen vaikutus on hyvin vähäinen. Komission valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vahvistuslausumien perusteella komission jäsenten kollegio ottaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion hoitamisesta. Uusi pitkän aikavälin talousarvio EU:lle, joka suojelee, tarjoaa mahdollisuuksia ja puolustaa Talousarvion täytäntöönpanotyön ohella vuonna 2018 aloitettiin myös Euroopan unionin uuden monivuotisen rahoituskehyksen laatimisprosessi. Toukokuussa 2018 komissio esitteli ehdotuksensa EU:n uudeksi nykyaikaiseksi pitkän aikavälin talousarvioksi vuosille 2021–2027. Ehdotusten tarkoituksena on saavuttaa poliittiset tavoitteet, joista päättäjät sopivat Bratislavassa ja Roomassa. Näiden ehdotusten mukaan rahoitusta on määrä lisätä monilla aloilla, jotka ovat elintärkeitä Euroopan tulevaisuudelle. Näitä ovat esimerkiksi koordinoitu eurooppalainen toimintatapa muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin vastaamisessa, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, digitalisaatio, ilmastotoimet, nuoria koskevat ohjelmat sekä tutkimus- ja innovointiohjelmat. Samalla on kuitenkin varmistettava, että perinteiset politiikanalat, joilla tuetaan unionin keskeistä solidaarisuuden tavoitetta, nykyaikaistetaan, että ne saavat edelleen riittävästi rahoitusta ja että koheesiopolitiikalla varmistetaan riittävä rahoitus kaikille jäsenvaltioille ja alueille.

Komission ehdotukset perustuvat menojen uudelleenarviointiin, millä tarkoitetaan nykyisistä ja aiemmista ohjelmista saatujen kokemusten kokonaisvaltaista arviointia. Tämän perusteella komissio saattoi ehdottaa olennaisia nykyaikaistamiseen tähtääviä muutoksia: ·voimakas painoarvo EU:n tason lisäarvolle ja tarve tukea riittävästi uusia ja kiireellisiä prioriteetteja, joita ovat esimerkiksi tutkimus ja innovointi, digitaalitalous, nuoret, muuttoliike ja rajaturvallisuus, turvallisuus, puolustus ja ulkoiset toimet sekä kestävän kehityksen vahvempi painottaminen, esimerkiksi aiempaa kunnianhimoisempi tavoite ilmastotoimien valtavirtaistamiselle ·tulevan talousarvion virtaviivaistettu ja aiempaa läpinäkyvämpi rakenne ·ohjelmien määrän olennainen vähentäminen ja uusien yhdennettyjen ohjelmien luominen aloille, joita ovat esimerkiksi investoinnit ihmisiin, sisämarkkinat, strategiset investoinnit, oikeudet ja arvot ja ulkoiset toimet, sekä lisähuomio välineiden väliseen synergiaan ·rahoitussääntöjen yksinkertaistaminen, jotta voidaan vähentää tuensaajiin ja hallintoviranomaisiin kohdistuvaa byrokratiaa, sekä suoriutumisen ja tulosten suurempi painottaminen ja ·talousarvion joustavuuden lisääminen ripeän reagoinnin mahdollistamiseksi nopeasti muuttuvassa maailmassa. Euroryhmä pääsi sopimukseen euroalueen lähentymistä ja kilpailukykyä edistävästä talousarviovälineestä, jolla vahvistetaan unionin sisäistä yhteenkuuluvuutta parantamalla talous- ja rahaliiton kykyä sietää häiriöitä. Laajalti ollaan myös sitä mieltä, että tulevaa monivuotista rahoituskehystä koskevaan sopimukseen kuuluu olennaisena osana uusi mekanismi sen varmistamiseksi, etteivät oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyvät yleiset puutteet vaaranna EU:n talousarviota. Myös niiden komission ehdotusten osalta on edistytty, jotka koskevat EU:n talousarvion tulopuolen nykyaikaistamista. Tulevaa kehystä koskevan sopimuksen varmistaminen on tärkeä prioriteetti tulevina kuukausina, ja samalla on jatkettava työtä sen varmistamiseksi, että nykyiset rahoitusohjelmat tukevat parhaalla mahdollisella tavalla vaurautta ja turvallisuutta EU:ssa. Komission hallintojärjestelmän tehostaminen Marraskuussa 2018 komissio hyväksyi joukon toimenpiteitä, joilla tehostetaan sen hallintojärjestelmää. Tämä uudistus vahvistaa komission vakiintunutta ja tehokasta taloudellisen vastuuvelvollisuuden mallia, joka perustuu selkeään vastuunjakoon poliittisen johdon, toimielinten ja osastojen välillä. Tämän uudistuksen pääperiaatteena on hallintoelinten järkeistäminen ylemmän tason hallintoelimen eli pääsihteerin johtaman hallintoneuvoston yleisen toimivallan alaisuudessa. Hallintoneuvosto valvoo toimintaa ja antaa strategista ohjausta osa-alueilla, joita ovat muun muassa henkilöstöresurssien kohdentaminen, riskienhallinta, strateginen suunnittelu- ja ohjelmatyö, tietosuoja, turvallisuus ja toiminnan jatkuvuus sekä viestintä ja petostentorjuntaperiaatteet. Lisäksi tällä uudistuksella yksinkertaistetaan tietohallintatapaa ja turvallisuusympäristöä, tehostetaan riskienhallintaa ja selvennetään sisäisen tarkastuksen seurantakomitean roolia. VUOTUINEN HALLINTO- JA TULOKSELLISUUSKERTOMUS 2018 Johdanto EU:n talousarvion vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2018 on komission pääasiallinen panos vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn ( ), jossa Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastavat EU:n talousarvion täytäntöönpanon. Komissio katsoo, että on hyvin tärkeää varmistaa, että EU:n talousarviota hoidetaan vastuullisesti ja asianmukaisesti. Lisäksi komissio pitää tärkeänä tehdä yhteistyötä kaikkien osapuolten kanssa, jotta voidaan taata, että talousarviolla saavutetaan konkreettisia tuloksia. Kertomuksessa esitetään yhteenveto talousarviolla aikaan saatuja tuloksia koskevista tuoreimmista tiedoista. Se sisältää myös yksityiskohtaisempaa tietoa EU:n talousarvion hallinnoinnin ja suojaamisen yhteydessä esiin nousseista kysymyksistä. Tässä kertomuksessa on kaksi pääosaa. Osassa 1 kuvataan sitä, miten EU:n talousarviolla tuetaan EU:n poliittisia painopisteitä, ja annetaan siitä esimerkkejä. Siinä esitetään tuoreimmat saatavilla olevat tiedot vuoden 2018 loppuun mennessä saavutetuista tuloksista. Tämän kertomuksen perustana olevat tiedot on saatu kaikkien komission osastojen laatimista vuoden 2018 vuotuisista toimintakertomuksista ja muista lähteistä, kuten ohjelmaselvityksistä, arviointikertomuksista, tutkimuksista ja EU-ohjelmien täytäntöönpanokertomuksista. Tämän osassa tarkastellaan etenkin sitä, hyödynnetäänkö EU:n talousarviota parhaalla mahdollisella tavalla konkreettisten tulosten tuottamiseksi kaikille eurooppalaisille. Komissio ei pysty varmistamaan tätä yksin, vaan vastuun yhdessä sen kanssa kantavat jäsenvaltiot, alueet, kansalaisjärjestöt, tuensaajat ja kaikki EU:n talousarvion täytäntöönpanoon osallistuvat tahot. Tämä osa sisältää EU:n varainkäyttöä koskevan arvioinnin ( ), joka perustuu saavutettuihin tuloksiin. Lisätietoja tuloksellisuudesta on saatavana ohjelmaselvityksissä ja ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa yhteenvedossa, jotka komissio julkaisee yhdessä vuotuisen talousarvioesityksen kanssa. Osassa 2 tarkastellaan sisäisen valvonnan, varainhoidon ja EU:n talousarvion suojaamisen tilannetta. Tämän osan perustana on myös käytetty komission osastojen laatimia vuotuisia toimintakertomuksia, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti sisäistä valvontaympäristöä ja sisäiseen valvontaan liittyviä kysymyksiä. Kertomuksessa esitetään myös, miten komission osastot ovat ratkaisseet vuoden aikana mahdollisesti ilmenneet ongelmat. Tässä osassa esitetään yhteenveto seuraavilta osa-alueilta: ·laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien hallinta ·valvonnan kustannustehokkuuden hallinta ja petostentorjuntastrategioiden tarkistaminen ·EU:n talousarvion suojaaminen ja ·komission jäsenten kollegiolle annetut johdon vahvistuslausumat.

Tämän kertomuksen yleinen päätelmä perustuu kaikilta osastoilta saatuihin johdon vahvistuslausumiin ja sisäisissä tarkastuksissa saatuun varmuuteen. Komissio voi tämän päätelmän ansiosta ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n vuoden 2018 talousarvion hallinnoinnista hyväksymällä tämän kertomuksen. EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2018 on osa laajempaa kokonaisuutta, nk. integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointia ( ). Tähän sisältyvät myös tilinpäätöstiedot ( ), seuraavia viittä vuotta koskeva pitkän aikavälin ennuste tulevista ja lähtevistä rahavirroista ( ), sisäisistä tarkastuksista laadittu kertomus ( ) ja kertomus vastuuvapauden ( ) myöntämisen seurannasta. Osa 1

Tuloksellisuus ja tulokset Komissiolle on hyvin tärkeää, että jokainen käytetty euro tuottaa lisäarvoa. Puheenjohtaja Juncker kuvaili ilmapiiriä toimikautensa alussa näin: ”Ei riitä, että kohdennamme rahat viisaasti. Meidän on saatava aikaan enemmän vähemmällä. Meidän on saatava talousarviosta paras mahdollinen hyöty ja käytettävä rahat viisaasti. [– –] Ihmiset haluavat meidän saavuttavan tuloksia. He haluavat myös tietää, miten käytämme veronmaksajien rahoja.” ( ) EU:n talousarvio keskittyy aloihin, joilla kaikille eurooppalaisille yhteisiin haasteisiin voidaan puuttua resursseja yhdistämällä ja saada aikaan tuloksia, joita jäsenvaltiot eivät yksin saavuttaisi yhtä tehokkaasti tai toimivasti. Tämä pätee hyvin erilaisiin osa-alueisiin, rajat ylittävästä infrastruktuurista ja ulkorajojen valvonnasta aina laajamittaisiin avaruushankkeisiin ja yleiseurooppalaiseen tutkimukseen. EU:n tuottaman lisäarvon painottaminen on keskeinen osa komission vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevia ehdotuksia. Tämän osan aluksi esitetään yhteenveto EU:n talousarviosta ja sen tuloskehyksestä. Seuraavaksi esitetään tiivistelmä siitä, miten nykyisellä ja tulevalla pitkän aikavälin talousarviolla tuetaan EU:n poliittista asialistaa, josta sovittiin Bratislavan, Rooman ja Sibiun huippukokouksissa, sekä kansainvälisiin painopistealoja, joita ovat esimerkiksi ilmastotavoitteet ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet. Sen jälkeen tässä osassa esitetään tuoreimmat tiedot EU:n talousarviolla vuoden 2018 loppuun mennessä saavutetuista tuloksista. Tiedot on ryhmitelty nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain. Kertomuksessa myös kuvataan, miten näillä ohjelmilla tuetaan Junckerin komission asettamien ensisijaisten politiikkatavoitteiden saavuttamista. Se, mitä tietoja ohjelmista on annettu, riippuu siitä, miten pitkälle ohjelmat ovat edenneet. Osasta ohjelmia on sen vuoksi annettu esimerkiksi vain alkuvaiheen lähtötiedot ja toisista tiedot tuloksista, jotka ohjelman varoilla on saatu aikaan ohjelmakauden alussa. Lopulliset arvioinnit ohjelmien vaikutuksista eivät ole vielä saatavilla, joten lopullisista tuloksista voidaan raportoida vasta myöhemmin. Tässä kertomuksessa käsitellään myös osa-alueita, joilla on jääty odotuksista tai joilla arviointien tai tarkastusten yhteydessä on havaittu puutteita ohjelmasuunnittelussa. Näitä tietoja käytetään nykyisten rahoitusohjelmien täytäntöönpanoa koskevien päätösten pohjana, ja ne auttavat myös lainsäätäjiä muokkaamaan tulevaa pitkän aikavälin talousarviota. Tuloshakuinen EU:n talousarvio EU:n talousarvio EU:n talousarvio on keskeinen väline toteutettaessa EU:n toimintapolitiikkoja ja pyrittäessä saavuttamaan sen ensisijaiset tavoitteet. Toisin kuin kansallisilla talousarvioilla, EU:n talousarviolla keskitytään pääasiassa tukemaan keskipitkän ja pitkän aikavälin strategisia investointeja ja hyödyntämään sen vipuvaikutusta, joka auttaa houkuttelemaan investointeja muista julkisista ja yksityisistä lähteistä. EU:n talousarvio täydentää kansallisia talousarvioita silloin kun tavoitteena on vastata jäsenvaltioiden yhteisiin haasteisiin ja luoda koko EU:ta hyödyttäviä mahdollisuuksia. EU:n rahoitusohjelmia hallinnoi tietyissä tapauksissa suoraan komissio esimerkiksi tutkimuksen alalla, tai niitä hallinnoidaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa (yhteistyöhön perustuva hallinnointi), kuten koheesiopolitiikan alalla. Noin kahta kolmasosaa EU:n talousarviosta hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. EU hyödyntää innovatiivisia rahoitusohjelmia järkevänä keinona käyttää EU:n talousarviovaroja. Innovatiiviset rahoitusohjelmat houkuttelevat rahoitusta muilta julkisilta tai yksityisiltä sijoittajilta taloudellisesti kannattaville hankkeille sellaisilla aloilla, joiden markkinoilla on toimintapuutteita tai investointivajeita. Tällaisia ovat muun muassa alat, joilla kasvu on nopeaa tai joilla on innovatiivista liiketoimintaa. Se, että EU investoi riskipääomaa tiettyyn rahastoon tai kattaa osan tietyntyyppisiin hankkeisiin liittyvästä riskistä, voi vakuuttaa muut sijoittajat ja kannustaa niitä investoimaan EU:n ohella. Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman lainatakausjärjestely ja kasvuun tähtäävä pääomajärjestely ovat hyviä esimerkkejä tällaisista rahoitusvälineistä. Rahoitusvälineitä käytetään myös muissa EU-ohjelmissa, joita ovat esimerkiksi Horisontti 2020, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva EU-ohjelma, Luova Eurooppa -ohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline ja EU:n ulkoisen politiikan alaan kuuluvat ohjelmat. EU:n talousarvion tuloskehys EU:n talousarvion selkeä tuloskehys on edellytys tulossuuntautuneille ja hyvin hallinnoiduille EU:n ohjelmille. Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä tuloskehykset ovat uusi pakollinen osa kaikkien rahoitusohjelmien oikeusperustaa. Tämän ansiosta talousarvion kaikissa osissa on painotettu tuloksia entistä enemmän. Tuloskehyksissä edellytetään selviä ja mitattavissa olevia tavoitteita ja indikaattoreita sekä tarvittavia seuranta-, raportointi- ja arviointijärjestelyjä. Näiden kehysten mukaiset indikaattorit sekä muut laadullisten ja määrällisten tulostietojen lähteet, kuten arvioinnit, muodostavat vankan pohjan ohjelman tuloksellisuuden arvioinnille, ja niiden avulla voidaan edistää myös sovittujen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi niiden avulla voidaan ennakoida ja ratkaista ohjelman täytäntöönpanossa esiintyviä ongelmia. Ohjelman täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina tuloksellisuutta koskevat tiedot perustuvat panoksiin (eli tietyn ohjelman määrärahoihin) ja vähitellen tuotoksiin (eli tietyn hankkeen suoriin tuotoksiin). Tällaiset tiedot antavat hyvän alustavan kuvan siitä, miten ja mihin EU:n talousarviovaroja käytetään. Ohjelman täytäntöönpanon edetessä saadaan tietoja rahoituksella aikaan saaduista tuloksista ja jossain määrin myös varojen käytön pitkäaikaisista vaikutuksista. Jotta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista saataisiin entistä enemmän tulossuuntautuneita, on otettu käyttöön suoritusvarausta koskeva mekanismi. Tässä varauksessa olevat määrärahat vapautetaan vuonna 2019 niihin ohjelmiin, jotka saavuttivat määritetyt välitavoitteensa vuoden 2018 loppuun mennessä. Niiden ohjelmien ja painopistealojen osalta, jotka eivät saavuttaneet välitavoitteitaan, määrärahat kohdennetaan uudelleen muille painopistealoille. Tuloskehyksen lisäksi myös sisäisten ja ulkoisten tarkastajien tekemät tarkastukset auttavat parantamaan ohjelmien tuloksellisuutta sekä EU:n varoja hallinnoivien elinten ja toimielinten toimien, hallintajärjestelmien ja menettelyjen tehokkuutta ja toimivuutta. Tarkastustyö on myös auttanut komissiota parantamaan tuloksellisuusraportointinsa laatua. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaiset suositukset ovat johtaneet tasapainoisempaan raportointiin vuotuisissa toimintakertomuksissa, joissa on kiinnitetty enemmän huomiota kohdattuihin haasteisiin ja painotettu enemmän tietojen luotettavuutta ja laatua. Lisäksi on selitetty entistä selvemmin, miten tuloksellisuustietoja on käytetty tuloksellisuuden parantamiseen. Uutta, nykyaikaista, hyvin kohdennettua ja poliittisiin painopistealoihin keskittyvää pitkän aikavälin talousarviota koskevat ehdotukset Komission yksiköt tekivät vuosina 2017 ja 2018 EU:n talousarvion menojen kokonaisvaltaisen uudelleenarvioinnin, josta saatiin näyttöä ja analyyttinen perusta tulevaa monivuotista rahoituskehystä ja siihen liittyviä alakohtaisia ohjelmia koskeville komission ehdotuksille. Arvioinnin tavoitteena oli määrittää nykyisistä ohjelmista toimiviksi osoittautuneet piirteet, jotka on syytä ottaa myös tuleviin rahoitusohjelmiin tai joita on syytä korostaa niissä entisestään. Siinä määritettiin myös ne osa-alueet, joita on uudistettava, jotta EU:n talousarvion potentiaali voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Nämä osa-alueet olivat seuraavat: i) keskittyminen EU:n tason lisäarvoon, ii) talousarvion virtaviivaistaminen ja ohjelmien välisen yhteisvaikutuksen hyödyntäminen, iii) yksinkertaistaminen ja moitteeton varainhoito, iv) joustavuus ja toimintavalmiudet kriiseissä, v) tuloksellisuuteen keskittyminen ja vi) yhdenmukaisuus poliittisten päätavoitteiden ja arvojen kanssa. Näissä ehdotuksissa komissio on keskittynyt aiempaa enemmän EU:n varainkäytöstä EU:n tasolla saatavaan lisäarvoon. Ehdotukset sisältävät myös toimia, joilla parannetaan yleistä tuloskehystä esimerkiksi vähentämällä ohjelmien määrää ja kohentamalla sitä, miten ne toimivat yhdessä, lisäämällä joustavuutta ja vähentämällä ohjelman tuloksellisuuden seurannassa ja tulosraportoinnissa käytettävien indikaattoreiden määrää ja parantamalla niiden laatua.

EU:n talousarvio kuvastaa unionin yhdessä sovittuja ensisijaisia tavoitteita ja osoittaa, miten ne voidaan saavuttaa käytännössä. Poliittinen asialista, josta valtionpäämiehet sopivat Bratislavassa ja Roomassa, on samalla etenemissuunnitelma tulevalle pitkän aikavälin talousarviolle, jota komissio ehdotti ( ) toukokuussa 2018 ja joka kattaa ohjelmakauden 2021–2027. Näillä ehdotuksilla on tarkoitus nykyaikaistaa talousarviota lisäämällä monien keskeisten strategisten osa-alueiden rahoitusta tuntuvasti. Talousarviosta investoidaan aloihin, joilla rahoituksella on todellista vaikutusta. Näitä ovat innovointi, digitaalitalous, koulutus, nuorisotyöllisyys, ilmastotoimet ja ympäristö, muuttoliike ja rajaturvallisuus sekä turvallisuus- ja puolustuskysymykset ja ulkoiset toimet. Seuraavan pitkän aikavälin talousarvion on tarkoitus olla aiempaa yksinkertaisempi ja läpinäkyvämpi, jotta sidosryhmät saavat siitä parhaan hyödyn. Tätä ovat pyytäneet Euroopan parlamentti ja neuvosto sekä suuret ja pienet edunsaajat. Komissio on ottanut huomioon nämä pyynnöt ja tehnyt ehdotuksen perusteellisesti yksinkertaistetusta talousarviosta. EU:n seuraavan talousarvion keskeisiä piirteitä ovat seuraavat: Lisää rahoitusta painopistealueille Uusi mekanismi suojaamaan EU:n talousarviota taloudellisilta riskeiltä, jotka liittyvät oikeusvaltioperiaatteeseen EU:n tason lisäarvon ja tulosten voimakkaampi painotus Tuensaajien kannalta vähemmän byrokratiaa Joustavampi, mukautuvampi, selkeämpi ja rakenteeltaan kevyempi talousarvio EU:n talousarvio ja Eurooppa 2020 -strategia Nykyinen pitkän aikavälin talousarvio on suunniteltu siten, että se tukee älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa. Tavoitteet ovat EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteisellä vastuulla, ja niiden saavuttaminen edellyttää useiden eri politiikan välineiden, kuten EU:n ja kansallisten talousarvioiden, yhdistämistä. Komissio käyttää yhdeksää indikaattoria Eurooppa 2020 -yleistavoitteiden seurannassa ( ). Tietoja edistymisestä päivitetään säännöllisesti, ja ne julkaistaan Eurostatin verkkosivustolla. Oheisessa taulukossa esitetään indikaattoreita koskevat uusimmat saatavilla olevat tiedot. Jäsenvaltiot etenevät kohti tavoitteita, jotka ne asettivat yhdeksän vuotta sitten Eurooppa 2020 -strategiassa. Yleisesti ottaen EU lähestyy tavoitteitaan, jotka liittyvät koulutukseen, energiaan, ilmastoon ja työllisyyteen. Jo 14 jäsenvaltiota on saavuttanut kansalliset tavoitteensa, jotka koskevat koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä ja korkea-asteen koulutuksen saaneiden osuuden kasvattamista. Yhdellätoista jäsenvaltiolla uusiutuvan energian osuus vastaa vuodeksi 2020 asetettua kansallista tavoitetta. EU:n tavoite, jonka mukaan työllisyysaste on 75 prosenttia vuonna 2020, saavutetaan, jos tämänhetkinen suuntaus jatkuu. Tähän liittyvät kansalliset tavoitteet on saavutettu jo seitsemässä jäsenvaltiossa. Tämä on merkittävä saavutus, kun otetaan huomioon, kuinka ankara vaikutus kriisillä oli työllisyyteen. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien määrä saavutti huippunsa vuonna 2012, mutta sen jälkeen se on palannut kriisiä edeltäneelle tasolle. Siksi tavoitteeseen ei todennäköisesti päästä vuoteen 2020 mennessä. Samoin kaukana ollaan tavoitteesta kasvattaa tutkimus- ja kehitysmenot 3 prosenttiin bruttokansantuotteesta, ja tavoitteen saavuttaminen edellyttää huomattavia ponnistuksia. Eurooppa 2020 -strategiaa edistävien toimien tarkastelua ei tulisi rajata yksittäiseen ohjelmaan, vaan siinä pitäisi painottaa EU:n talousarvion kokonaispanosta. On arvioitu, että 59 prosenttia EU:n talousarvion maksusitoumusmäärärahoista vuonna 2018 liittyi Eurooppa 2020 -strategiaan. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet EU:n tasolla Vuoden 2010 tiedot Uusimmat saatavilla olevat tiedot Vuonna 2020, viimeaikaisen kehityssuuntauksen perusteella 1. Nostetaan 20–64-vuotiaiden työllisyysaste vähintään 75 prosenttiin 68,6 % 73,5 % (vuoden 2018 kolmas neljännes) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 2. Nostetaan tutkimus- ja kehitystoimintaan tehtävien julkisten ja yksityisten investointien yhteenlaskettu BKT-osuus kolmeen prosenttiin (3 %) 1,93 % 2,07 % (2017) Tavoitetta ei todennäköisesti saavuteta 3 a. Vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä ainakin 20 prosenttia vuoden 1990 tasosta 14,2 %:n vähennys 22 %:n vähennys Tavoite todennäköisesti saavutetaan 3 b. Lisätään uusiutuvien energialähteiden osuus energian loppukulutuksesta 20 prosenttiin 12,5 % 17,5 % (2017) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 3 c. Edetään kohti energiatehokkuutta koskevaa 20 prosentin tavoitetta() 11,8 % (etäisyys primäärienergian kulutukselle vuodeksi 2020 asetettuun tavoitteeseen) 5,3 % (2017) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 4 a. Pienennetään koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus (18–24-vuotiaista) alle 10 prosenttiin 13,9 % 10,6 % (2017) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 4 b. Kasvatetaan korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus vähintään 40 prosenttiin 33,8 % 39,9 % (2017) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 5. Saadaan ainakin 20 miljoonaa ihmistä pois köyhyys- ja syrjäytymisriskin piiristä 1,4 miljoonan lisäys (vertailuvuoteen eli vuoteen 2008 verrattuna) 5,2 miljoonan vähennys (vertailuvuoteen eli vuoteen 2008 verrattuna) 2017 Tavoitetta ei todennäköisesti saavuteta Taulukko: Edistyminen kohti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita. Lähde: COM(2019) 150 final, 27. helmikuuta 2019. Ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät monialaiset menot EU:n talousarvio on myös tärkeä väline monialaisten toimintapoliittisten tavoitteiden, kuten ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden, saavuttamisessa. Ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin ja investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt, että vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 talousarviosta – jopa 200 miljardia euroa koko ohjelmakaudella – käytetään ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin. Tätä lähestymistapaa kutsutaan ”ilmastotoimien valtavirtaistamiseksi”. Tähän liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkiin tärkeimpiin EU:n meno-ohjelmiin ja etenkin aluekehityksen, koheesiorahaston, energia-alan, liikennealan, tutkimuksen ja innovoinnin, yhteisen maatalouspolitiikan sekä EU:n kehityspolitiikan ohjelmiin on sisällytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimia. Ilmastoon liittyvien toimien menoarvioita seurataan vuosittain OECD:n kehitysavun seurannassa käytettyjen Rion tunnusmerkkien pohjalta kehitetyn ”EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän” avulla. Vuonna 2018 näiden menojen määrä oli yli 32 miljardia euroa eli 20,7 prosenttia () vuoden 2018 kokonaismäärärahoista. Ilmastotoimien valtavirtaistamiseen osoitetun rahoituksen kumulatiivinen kokonaismäärä oli yli 141 miljardia euroa vuoden 2018 loppuun mennessä. Tuoreimman arvion () mukaan koko ohjelmakaudella tähän osoitetun rahoituksen määrä tulee olemaan 210 miljardia euroa (19,7 prosenttia). Kuvio: Ilmastotoimien valtavirtaistaminen vuonna 2018. Kaikki kuvion luvut miljoonina euroina. Lähde: Euroopan komissio. EU toteuttaa myös yhteisiä toimia luonnon monimuotoisuuden tukemiseksi. Näihin toimiin käytetyt menot olivat yli 13 miljardia euroa eli 8,5 prosenttia ( ) vuoden 2018 kokonaismäärärahoista. Varoilla pyritään rajoittamaan luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja kääntämään siihen johtava suuntaus EU:ssa. Näillä toimilla on suuri merkitys Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien kestävää kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamiselle.

EU:n talousarvio ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet Kestävän kehityksen tavoitteet ovat perusta toimille, joiden tavoitteena on parempi ja kestävämpi tulevaisuus kaikille. Tavoitteet liittyvät maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten köyhyyteen, eriarvoisuuteen, ilmastoon, ympäristön tilan heikkenemiseen sekä vaurauden, rauhan ja oikeudenmukaisuuden turvaamiseen. YK hyväksyi nämä tavoitteet syyskuussa 2015 osana kestävän kehityksen toimintaohjelmaansa (Agenda 2030). Tämä on antanut uuden sysäyksen maailmanlaajuisille toimille, joilla pyritään kestävän kehityksen toteutumiseen. EU:lla on ollut merkittävä rooli Agenda 2030 -toimintaohjelman laadinnassa. Se on esimerkiksi järjestänyt julkisia kuulemisia, käynyt vuoropuhelua kumppanien kanssa ja tehnyt perusteellista tutkimusta. EU on sitoutunut toimimaan aktiivisesti, jotta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa edistyttäisiin mahdollisimman paljon. Tämä käy ilmi komission tiedonannosta ( ) ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi”. Kestävän kehityksen tavoitteet on ankkuroitu vahvasti perussopimuksiin ja sisällytetty kaikkiin EU:n ohjelmiin, alakohtaisiin toimintapolitiikkoihin ja aloitteisiin. EU pyrkii edistämään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista vuosittain politiikkojensa ja sääntelyvälineidensä avulla. Sillä on keskeinen rooli jäsenvaltioiden politiikkojen tukijana, koordinoijana ja täydentäjänä, myös EU:n talousarviosta myönnettävän rahoituksen kautta. Vuoden 2018 ohjelmaselvityksissä nousivat esiin etenkin tuoreimmat ja olennaisimmat aloitteet, joilla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, vaikkakin usein epäsuorasti ja ei-mitattavalla tavalla. Tässä esitetyt kestävää kehitystä koskevat tiedot on annettu ainoastaan tiedoksi, eivätkä ne ole osa virallista raportointia, joka koskee EU:n talousarvion panosta kestävän kehityksen tavoitteiden edistämiseen. Koska kestävän kehityksen tavoitteet liittyvät toisiinsa, monilla EU:n toimista voidaan edistää useita näistä tavoitteista. EU:n talousarvio vuodeksi 2018 Vuosi 2018 oli monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 viides täytäntöönpanovuosi. Vuoden 2018 talousarviolle määritettiin kaksi erityistä painopistealaa. Toinen niistä oli kehittää eurooppalainen lähestymistapa monimutkaisesta geopoliittisesta toimintaympäristöstä johtuviin uusiin haasteisiin, jotka liittyvät niin muuttoliikkeen hallintaan kuin EU:n ulkorajojen ja sen kansalaisten turvallisuuden suojeluun. Toinen painopisteala liittyi strategisiin investointeihin ja kestävään kasvuun, jotta voidaan edistää taloudellista yhteenkuuluvuutta ja luoda työpaikkoja etenkin nuorille. ( ) Yksityiskohtaisempia tietoja ohjelmissa tiettyjen indikaattorien ja tavoitteiden osalta saavutetusta edistyksestä on ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa yhteenvedossa ( ), joka on ote talousarvioesitykseen liitetyistä ohjelmaselvityksistä. Kuvio: Vuoden 2018 EU:n talousarvio, maksusitoumusmäärärahat, otsakkeittain. Luvut miljoonina euroina. Lähde: Euroopan komissio. Vuonna 2018 EU:n talousarviosta ja lisätalousarvioista käytettyjen määrärahojen kokonaismäärä oli 160 miljardia euroa ( ). Tästä noin puolet (50 prosenttia eli 77,5 miljardia euroa) kohdennettiin otsakkeeseen 1 ”Älykäs ja osallistava kasvu” ja jaettiin otsakkeen 1 a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” (28 prosenttia) ja otsakkeen 1 b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” (72 prosenttia) kesken. Otsake 2 ”Kestävä kasvu”: luonnonvarat” oli talousarvion toiseksi suurin osa-alue, jonka määrärahat olivat 58,8 miljardia euroa (37 prosenttia). Otsakkeeseen 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” käytettiin 3,5 miljardia euroa. Tämä otsake kattaa muun muassa unionin ulkorajojen vahvistamisen sekä toimet, joilla puututaan pakolaiskriisiin ja sääntelemättömään muuttoliikkeeseen. EU:n ulkopuolisiin toimiin osoitettiin 10,4 miljardia euroa, kun taas EU:n toimielinten hallintoon käytettiin 9,5 miljardia euroa. Vuonna 2018 hyväksyttiin kuusi lisätalousarvioesitystä. Tulopuolella tehtyjen tavanomaisten mukautusten lisäksi hyväksyttiin kaksi lisätalousarvioesitystä Euroopan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottamista varten. Tässä kertomuksessa kuvataan monia tilanteita, joissa tämä rahasto on tukenut luonnonkatastrofien koettelemia EU-maita ja auttanut niitä elpymään nopeasti. Mukautuksia tarvittiin myös EU:n talousarviosta Turkin-pakolaisavun koordinointivälineeseen maksettavaan rahoitusosuuteen. Tähän sisältyi myös Turkille liittymistä valmistelevasta tukivälineestä myönnettyyn tukeen liittyvän varauksen peruuttaminen sekä Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineelle osoitettu lisärahoitus uusiin toimiin, joita on tarkoitus toteuttaa muun muassa keskisen Välimeren muuttoreitillä. EU:n talousarvio auttaa poliittisten painopisteiden muuttamisessa käytännön toimiksi. Siksi EU ohjaa rahaa sinne, missä sitä tarvitaan. EU:n vuoden 2018 talousarvio on tarkoitettu kaikille, ja sen avulla on luotu lisää työpaikkoja, edistetty kasvua ja saatu lisää investointeja.

Luettelo tässä kertomuksessa käsitellyistä ohjelmista Horisontti 2020 40 Euratom 44

ITER 45 Euroopan strategisten investointien rahasto 46 Verkkojen Eurooppa -väline 50 Yritysten kilpailukyky ja pienet ja keskisuuret yritykset 55 ERASMUS+ 58 Euroopan solidaarisuusjoukot 63 Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) 66 Avaruus (Copernicus, Galileo ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä) 69 Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma 72 Tulli 2020 74 Fiscalis 2020 -ohjelma 75 Herkules III 76 Perikles 2020 77 Petostentorjunnan tietojärjestelmä () 77 ISA2 – Eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskeva ohjelma 78 Euroopan tilasto-ohjelma 79 Ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston avustusohjelmat Bulgariassa, Slovakiassa ja Liettuassa 80 Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto 85 Euroopan sosiaalirahasto 92 Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto 95

Euroopan maatalouden tukirahasto 99 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto 104 Euroopan meri- ja kalatalousrahasto 109 Alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ja kalastussopimukset 111 LIFE – ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma 112 Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto 118 Sisäisen turvallisuuden rahasto 122 Terveysalan toimintaohjelma 127 Elintarvikkeet ja rehut 128 Kuluttajaohjelma 129 Luova Eurooppa 130 Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma 133 Oikeusalan ohjelma 134 Kansalaisten Eurooppa -ohjelma 136 EU:n pelastuspalvelumekanismi 138 Liittymistä valmisteleva tukiväline 141 Euroopan naapuruusväline 145 Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) 149 Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) 153 EU:n humanitaarisen avun ohjelma 154

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite 156 Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline 157 Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka 159 Vakautta ja rauhaa edistävä väline 161 Kumppanuusväline kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten 162 Yhteistyö Grönlannin kanssa 163 Rahoitusväline Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi 164 Väline ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten 164 Turkin-pakolaisavun koordinointiväline 165 Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto 166 EU:n pelastuspalvelumekanismi 167 Hätäapuvaraus 171 Joustoväline 171 Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 171 Euroopan globalisaatiorahasto 173



Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1 a) Kun puheenjohtaja Juncker määritti poliittisia suuntaviivojaan toimikautensa alussa, hän totesi näin: ”Ensisijainen tavoitteeni komission puheenjohtajana on vahvistaa Euroopan kilpailukykyä ja edistää investointeja, joilla luodaan työpaikkoja.” Komissio on pitänyt lupauksensa, ja yhä useammat EU:n kansalaiset ovat saaneet työtä. Eurooppalaisia oli työssä enemmän kuin koskaan aiemmin. Uusia työpaikkoja on luotu 12,4 miljoonaa vuodesta 2014. Työttömyysaste on laskenut 6,8 prosenttiin, ja nuorisotyöttömyys (14 prosenttia) on jälleen vuoden 2008 tasolla. Investoinnit ovat palautuneet lähes kriisiä edeltäneelle tasolleen, ja julkinen talous on kohentunut velka- ja alijäämätasojen osalta. EU:n talousarvio on ollut ratkaisevan tärkeä näissä saavutuksissa, ja se on edelleen elintärkeä investointien lähde kaikkialla Euroopassa. Kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn otsakkeen ohjelmiin (otsakkeen 1A maksusitoumusmäärärahat) osoitettiin vuonna 2018 yhteensä 22 miljardia euroa, mikä on liki 14 prosenttia talousarvion kaikista menoista.

Tässä kertomuksessa käsitellään ensin tutkimuksen ja innovoinnin ohjelmat (Horisontti 2020 -puiteohjelma, Euratom ja ITER). Sen jälkeen käsitellään strategisiin investointeihin liittyvät ohjelmat (Euroopan strategisten investointien rahasto, Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä liikenteeseen, energia-alalle ja digitaalisektorille koskeva Verkkojen Eurooppa -väline) sekä ohjelmat, joilla tuetaan sisämarkkinoita (kilpailukykyä, petosten torjuntaa ja finanssipolitiikan koordinointia). Lisäksi tarkastellaan koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskevaa Erasmus+ -ohjelmaa, jonka ansiosta noin 600 000 nuorta ja 190 000 oppilaitosten ja nuorisojärjestöjen työntekijää on voinut osallistua oppimistoimiin. Kuvio: Tärkeimmät vuonna 2018 rahoitetut ohjelmat otsakkeessa 1 a (kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky). Luvut miljoonina euroina. Luokka ”muut ohjelmat” sisältää muun muassa ydinturvallisuuteen ja käytöstäpoistoon liittyvät hankkeet, tulli-, Fiscalis- ja petostentorjuntahankkeet, talouden elpymisen tukemiseen tarkoitetut energiahankkeet (EERP), EU:n hajautetut virastot, muut toimet ja ohjelmat, pilottihankkeet ja valmistelevat toimet sekä komission toimivaltansa ja sille siirrettyjen toimivaltuuksien nojalla rahoittamat toimet. Lähde: Euroopan komissio. Euroopan tuleva vauraus määräytyy sen mukaan, minkälaisia investointipäätöksiä teemme tänään. Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen osalta komissio on ehdottanut, että investointeja lisätään tutkimuksen, strategisen infrastruktuurin ja digitalisaation kaltaisilla keskeisillä aloilla. Tämän otsakkeen ohjelmilla tuetaan lähinnä Junckerin komission vahvistamia työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin, digitaalisiin sisämarkkinoihin, energiaunioniin ja ilmastoon sekä syvempään ja oikeudenmukaisempaan talous- ja rahaliittoon liittyviä painopisteitä. Kilpailukyvyn parantaminen ja kestävän työllisyyden ja kasvun tukeminen ovat tulevasta strategisesta asialistasta käytävien neuvottelujen keskiössä. Horisontti 2020 Ohjelman tavoitteet EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020 on maailman laajin valtioiden välinen tutkimusrahoitusohjelma. Se on myös EU:n kaikkien aikojen suurin tutkimus- ja innovointiohjelma, joka tarjoaa lähes 80 miljardia euroa rahoitusta seitsemän vuoden jaksolla (2014–2020). Lisäksi Horisontti 2020 -ohjelman avulla on saatu liikkeelle noin 13 miljardia euroa yksityistä rahoitusta ja 29,6 miljardia euroa velkarahoitusta. Ohjelmalla on keskeinen merkitys luotaessa EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle yhteiset strategiset puitteet. Sen tavoitteena on varmistaa, että EU tuottaa maailmanluokan tiedettä ja teknologiaa, auttaa poistamaan esteitä innovoinnin tieltä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä niiden etsiessä ratkaisuja suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin. EU:n tutkimus- ja innovointituki luo lisäarvoa edistämällä läpimurtojen kannalta välttämätöntä tutkimusryhmien välistä yhteistyötä eri maiden ja tieteenalojen välillä. Sen avulla EU voi myös saavuttaa Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden kaltaiset ensisijaiset tavoitteet. Tämän ohjelman yleistavoitteena on rakentaa kaikkialle Eurooppaan ulottuvaa tietoon ja innovointiin perustuvaa yhteiskuntaa ja taloutta ja samalla edistää kestävää kehitystä. Erityistavoitteiksi on asetettu seuraavat: Huipputason tiede ja osallistumisen laajentaminen Euroopan teollisuuden johtoaseman vahvistaminen Yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaminen Yhteiskunnan kanssa ja sen hyväksi tehtävän tieteen edistäminen Ohjelman täytäntöönpano ja uusimmat saavutukset Horisontti 2020 -ohjelmassa oli vuoden 2018 loppuun mennessä toteutettu 679 ehdotuspyyntöä. Tuensaajat vastasivat ehdotuspyyntöihin erittäin aktiivisesti ja toimittivat lähes 192 000 tukikelpoista ehdotusta, joissa EU:lta haettu rahoitustuki oli yhteensä 290 miljardia euroa. Näistä 23 250 ehdotukselle myönnettiin rahoitusta, mikä tarkoittaa sitä, että viiden ensimmäisen vuoden aikana rahoitettavaksi on valittu yhteensä 12 prosenttia kaikista tukikelpoisista lopullisista ehdotuksista. Joulukuun 2018 loppuun mennessä oli allekirjoitettu yhteensä 21 599 avustussopimusta, joihin liittyvä EU:n rahoitus oli yhteensä 39 miljardia euroa. Tämän summan odotetaan vielä kasvavan, koska osa vuoden 2018 ehdotuspyyntöjä koskevista avustussopimuksista allekirjoitetaan vuonna 2019. Uusia planeettoja on löydetty Syövän hoidossa on edistytty merkittävästi Saatavana on nyt 1,6 miljoonaa Ebola-rokoteannosta On kehitetty 100 kertaa tavallista tehokkaampi akku Kaupungeissamme testataan uusia tekniikoita, joiden avulla energia varastoidaan vetypolttokennoihin Ohjelman vaikutus määräytyy viime kädessä sen mukaan, miten tutkimuksesta ja innovoinnista saatuja tietoja ja tuloksia levitetään ja hyödynnetään. Työohjelmaa onkin täsmennetty näiden tietojen ja tulosten saatavuuden parantamiseksi. Vuonna 2018 on tehty myös markkinakelpoisten innovaatioiden hyödyntämisen edistämistä koskevia aloitteita, joista merkittävin on Euroopan innovaationeuvosto -pilottihanke; sen talousarvio on 2,7 miljardia euroa. Tuhansilla Horisontti 2020 -hankkeilla on suora ja konkreettinen vaikutus Kvanttiteknologiat Kvanttiteknologioissa hyödynnetään kvantti-ilmiöiden ominaisuuksia – molekyylien, atomien ja vielä pienempien, kvanttiobjekteiksi kutsuttujen hiukkasten vuorovaikutusta – käytännöllisten sovellusten kehittämisessä monille eri aloille. Kvanttiteknologian lippulaivaohjelma käynnistettiin lokakuussa 2018. Se on yksi Euroopan komission kunnianhimoisimmista pitkäaikaisista ja laaja-alaisista tutkimus- ja innovaatiohankkeista, ja siihen osallistuu yli 5 000 tutkijaa. Sen tavoitteena on tuoda eurooppalainen tutkimus toisen kvanttivallankumouksen etulinjaan ja kehittää Eurooppaan kilpailukykyinen kvanttiteknologiateollisuus, joka tuottaa tieteeseen, teollisuuteen ja yhteiskuntaan muutosta aikaansaavia edistysaskeleita. Avaruusteknologia Avaruuteen liittyvästä teknologiasta, datasta ja palveluista on tullut olennainen osa eurooppalaisten jokapäiväistä elämää, ja niillä on olennainen merkitys myös Euroopan strategisten intressien turvaamisessa. Pienet ja kevyet satelliitit ovat hyvin tärkeitä satelliittipohjaisten yhteyksien, internetpalvelujen sekä Maan kuvantamisen ja paikannuspalvelujen parantamisessa. Tämän vuoksi EU perusti palkinnon, joka myönnetään kevyiden satelliittien edullisia laukaisupalveluja koskevalle innovatiiviselle ja kaupallisesti kannattavalle ratkaisulle. Palkinnon suuruus on 10 miljoonaa euroa. Palkinto tukee komission Euroopan avaruusstrategian tavoitteiden saavuttamista. Avaruusstrategian tavoitteena on lisätä Euroopan riippumattomuutta avaruuteen pääsyssä ja edistää edullisten laukaisupalvelujen kaupallisten markkinoiden kehittämistä. Euroopan julkisen liikenteen ratkaisut Vuoteen 2050 mennessä kaksi kolmasosaa maailman väestöstä asuu kaupungeissa. Tieliikenteen aiheuttama saastuminen on iso ongelma monissa kaupungeissa, mutta henkilöautoista ei voida kokonaan luopua. Itseohjautuvat ajoneuvot muuttavat elämäämme aivan kuten höyryveturit ja moottorikäyttöiset autot aikanaan. AVENUE on EU:n rahoittama Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluva hanke, joka aloitettiin 1. toukokuuta 2018. AVENUE-hankkeen tavoitteena on osoittaa itseohjautuvien ajoneuvojen taloudellinen, ympäristöllinen ja yhteiskunnallinen potentiaali – sekä yrityksille että joukkoliikennettä käyttäville työmatkalaisille – ja arvioida näiden ajoneuvojen liikenneturvallisuutta. Valokuva: © Euroopan unioni Vetypolttokennoilla toimiva linja-autokalusto on yksi hiilidioksiditon ratkaisu, jota testataan monissa kaupungeissa ympäri Eurooppaa. Ne ovat muuten tavallisia linja-autoja, mutta niiden tarvitsema sähköenergia tuotetaan polttokennoteknologialla, jota teollisuus on kehittänyt EU:n tuella. Näissä kennoissa tarvitaan vain vetyä ja happea, ja ne aiheuttavat vain haitattomia vesihöyrypäästöjä. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys on käyttänyt huomattavan määrän resursseja elektrolyysiprosessin kehittämiseen, eikä tämä työ ole ollut turhaa: Eurooppa on nyt maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa protoninvaihtokalvoon liittyvässä avainteknologiassa. Ympäri Eurooppaa perustetaan nyt vihreitä vedyntuotantolaitoksia. Göteborgissa Ruotsissa hankekumppanit esittelivät linja-autoliikenteeseen tarkoitetun ”sisäpysäkin” toteutettavuutta ja potentiaalia: siinä on viihtyisä sisätila ja se suojaa sääoloilta. Tämä tarkoittaa sitä, että sisäpysäkin myötä tulevaisuudessa linja-autopysäkkinä voi olla jokin tietty kohde, kuten kirjasto, sairaala tai ostoskeskus. Vallankumoukselliset muutokset linja-autojen rakenteessa, toiminnassa ja huollossa muuttavat radikaalisti tapaamme käyttää joukkoliikennettä. Ensimmäinen kuva mustasta aukosta EU tuki monta vuotta tutkimusta ja ennennäkemätöntä kansainvälistä tutkijoiden yhteistyötä osana Event Horizon Telescope -yhteenliittymää. Tutkijat pystyivät muodostamaan ensimmäisen kuvan mustasta aukosta Event Horizon Telescope -verkoston havaintoja käyttämällä. Kuvassa näkyy kirkas rengas, joka muodostuu, kun valo taipuu voimakkaan painovoiman vuoksi mustan aukon ympärillä. Mustan aukon massa on 6,5 miljardia kertaa suurempi kuin Auringon massa. Tämä kauan odotettu kuva on tähän mennessä vahvin todiste siitä, että supermassiivisia mustia aukkoja on olemassa, ja se avaa uusia mahdollisuuksia mustien aukkojen, niiden tapahtumahorisonttien ja painovoiman tutkimukseen. Valokuva: © CC/ Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration Creative Commons Attribution -lisenssi (CC-BY), 2018 Arviointi Vuoden 2017 väliarvioinnissa ( ) todettiin, että Horisontti 2020 on erittäin vetovoimainen ja merkityksellinen tutkimusrahoitusohjelma. Nämä ohjelman ominaisuudet ovat kuitenkin johtaneet siihen, että hanke-ehdotuksia tehdään runsaasti enemmän kuin niitä voidaan rahoittaa. Arvioinnissa todettiin, että rahoitettavaksi valittiin vain 11,6 prosenttia ehdotuksista, kun taas edeltäjäohjelmassa eli seitsemännessä puiteohjelmassa rahoitettavaksi valittiin 18,5 prosenttia ehdotuksista. Jos kaikki ne ehdotukset, jotka ylittivät tiukat laatuvaatimukset riippumattomassa arvioinnissa, olisi rahoitettu, rahoitusta olisi tarvittu vielä 62,4 miljardia euroa lisää. Joskus hakijan hanke epäonnistuu laadukkaasta hanke-ehdotuksesta huolimatta. Tällaisiin tilanteisiin liittyvistä resurssien menetyksestä muodostuvien vaihtoehtoiskustannusten arvioidaan olevan 636 miljoonaa euroa vuodessa ( ). Väliarvioinnissa myös ehdotettiin, että ohjelmaa voitaisiin vieläkin yksinkertaistaa. Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 28/2018 ( ), että Horisontti 2020 -ohjelman osalta yksinkertaistamisessa oli edistytty huomattavasti seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna. Tutkimusapurahan hakijoiden ja apurahoja hallinnoivien työmäärää on vähennetty, ja muita yksinkertaistamisehdotuksia on sisällytetty uuteen Horisontti Eurooppa -ohjelmaehdotukseen. Uuden sukupolven ohjelmissa keskeisenä piirteenä on rahoitussääntöjen yksinkertaistaminen uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Esimerkiksi kiinteämääräinen rahoitus mahdollistaa sen, että tuki maksetaan tukikelpoisten kustannusten sijasta sovittujen tavoitteiden saavuttamisen perusteella. Tämänkaltainen yksinkertaistaminen keventää hallintoa ja pienentää virheiden riskiä. Tätä menetelmää testattiin pilottihankkeissa vuonna 2018, ja testausta jatketaan vuonna 2019.

Vuonna 2018 komissio teki ehdotuksen toimenpidepaketista, joka koskee tutkimuksen ja innovoinnin tulevaa puiteohjelmaa Horisontti Eurooppa ( ). Uusi puiteohjelma auttaa Eurooppaa pysymään maailmanlaajuisen tutkimuksen ja innovoinnin etulinjassa. Kuten Pascal Lamyn johtaman korkean tason ryhmän raportissa ( ) todettiin, tutkimukseen tehtävien investointien avulla EU pystyy kilpailemaan muiden kehittyneiden sekä kehittyvien talouksien kanssa, varmistamaan vauraan tulevaisuuden kansalaisilleen ja säilyttämään ainutlaatuisen sosiaalisen mallinsa. Uusi ohjelma pohjautuu menestyksekkääseen Horisontti 2020 -ohjelmaan. Sillä jatketaan huippututkimuksen edistämistä ja innovoinnin merkityksen korostamista esimerkiksi prototyyppien, aineettoman omaisuuden, tietämyksen ja teknologian siirron kehittämisen avulla. Uusi Euroopan innovointineuvosto on keskitetty yhteyspiste hyvin lupaaville ja radikaaleille innovoijille. Tavoitteena on tehdä Euroopasta markkinoita luovan innovoinnin edelläkävijä. Euratom Ohjelman tavoitteet Ydinsäteilyyn ja ionisoivaan säteilyyn perustuvilla teknologioilla on edelleen merkittävä rooli, olipa sitten kyse energiasta ja sen toimitusvarmuudesta, säteilyn käytöstä lääketieteen ja teollisuuden sovelluksissa tai käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelystä. Näiden teknologioiden turvallinen ja varma käyttö on olennaisen tärkeää, ja tutkimusohjelmilla autetaan pitämään kiinni tiukimmista ydinturvallisuutta, ydinturvajärjestelyjä ja ydinmateriaalivalvontaa koskevista vaatimuksista. Euratom-ohjelmassa ( ) keskitytään myös fuusioenergian kehittämiseen, sillä se on potentiaalisesti ehtymätön ja ympäristöystävällinen energianlähde. Ohjelmasta myönnetään rahoitusta kolmansille osapuolille, jotka toteuttavat ”epäsuoria toimia”, ja ohjelmaan kuuluu myös ”suoria” toimia, joiden toteuttajana on komission Yhteinen tutkimuskeskus. Ohjelman täytäntöönpano ja uusimmat saavutukset Useimmat valituista fissiohankkeista koskevat ydinturvallisuutta (41 %), tutkimusinfrastruktuureja (22 %), ydinjätteen käsittelyä (15 %) ja säteilysuojelua (13 %). Korkean lämpötilan superjohteen kehittäminen voitti innovatiivisen fuusiotutkimuksen alalla jaettavan Euratom-palkinnon vuonna 2016. Sitä voidaan valmistaa nyt seitsemän metrin pituisena. Se on myös kylmätestattu nestemäisen typen lämpötilassa ja suurella virralla eli fuusio-olosuhteissa. Yhteinen tutkimuskeskus on osallistunut Collaborative International Evaluated Library Organisation -hankkeeseen, jonka tavoitteena on arvioitujen ydinmateriaalitietojen maailmanlaajuinen standardointi ydinenergian turvallisuusarviointien yhdenmukaistamista varten. Arviointi Vuoden 2017 väliarviointi ( ) osoittaa, että Euratomin epäsuorien toimien EU:n tason lisäarvo liittyy pääasiassa siihen, että EU:n avulla ydintutkimuksen huippuosaamista ja asiantuntemusta voidaan hyödyntää yli tieteenalojen laajemmin kuin yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla. Tutkimus- ja innovointiyhteistyön avulla Euratom-ohjelma mahdollistaa myös Euroopan-laajuisen lähestymistavan ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun parantamiseen kaikilla sovellusaloilla. Ohjelma täydentää ydinturvallisuutta, radioaktiivisen jätteen käsittelyä ja turvallisuuden perusnormeja koskevia Euratom-direktiivejä, ja sillä on osoitetusti saavutettu kaikilla aloilla sellaista tieteellistä ja teknologista edistystä, joka ei olisi ollut mahdollista ilman yhteistyöhön perustuvaa yleiseurooppalaista lähestymistapaa. Euratom-ohjelman ansiosta myös koulutusta Euroopassa, tutkimusinfrastruktuurien käyttöä ja kansainvälistä yhteistyötä voidaan koordinoida huomattavasti laajemmin. Tämä on erityisen tärkeää pienemmille jäsenvaltioille, jotka voivat hyödyntää Euroopan laajuisen pooling-vaikutuksen tuottamia mittakaavaetuja. Tulevan Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelman valmistelutyöhön sisältyi kaksi arviointitutkimusta, kaksi komissiota avustanutta korkean tason asiantuntijaryhmää, julkinen sidosryhmien kuuleminen ja Horisontti Eurooppa -ohjelman vaikutustenarviointia tukevia toimia ( ). Jotta arvioinnissa havaitut puutteet voitaisiin korjata, uutta Euratom-ohjelmaa koskevaa ehdotusta on yksinkertaistettu (esimerkiksi vähentämällä tavoitteiden määrää 14:stä neljään) ja yhteisvaikutuksia Horisontti Eurooppa -ohjelman kanssa hyödynnetään paremmin (esimerkiksi terveyden tutkimuksessa ja Marie Skłodowska-Curie -toimissa). ITER Ohjelman tavoitteet ITER on yksi maailman kunnianhimoisimmista energiahankkeista tällä hetkellä. Hanke kehitettiin seuraavien seitsemän osapuolen yhteistyönä: EU, Intia, Japani, Kiina, Korea, Venäjä ja Yhdysvallat. Tavoitteena on rakentaa kokeellinen fuusioreaktori, jota käyttämällä tutkitaan ja demonstroidaan fuusioenergian tuottamisen ja hyödyntämisen tieteellistä ja teknologista toteutettavuutta ( ). ITER ei tuota sähköä, koska se on kokeellinen hanke: sen tarkoituksena on ratkaista kriittisiä tieteellisiä ja teknisiä kysymyksiä, jotta fuusiota voidaan kehittää niin pitkälle, että teollisia sovelluksia voidaan suunnitella. ITERin on tarkoitus olla maailman ensimmäinen fuusiolaitos, joka tuottaa enemmän energiaa kuin siihen laitetaan. Se on siis osoitus periaatteen toimivuudesta ja mahdollistaa näin seuraavaan vaiheen eli demonstraatiofuusiovoimalan rakentamisen ( ). Ohjelman täytäntöönpano ja uusimmat saavutukset ( ) ITERin rakentaminen aloitettiin vuonna 2007. Rakennushankkeesta 45 prosenttia on EU:n vastuulla. ITERin kehittämiseen osallistuvat huipputeknologian yritykset ja rakennusyhtiöt, joilla on kokemusta vaativista rakennushankkeista. Tähän mennessä yritysten, myös pk-yritysten, kanssa on tehty yli 700 hankinta- ja avustussopimusta 24 maassa. Näiden sopimusten arvo on lähes 5 miljardia euroa. Rakentaminen etenee nyt selvästi ja vakaasti paikan päällä. Marraskuussa 2018 valmistumisaste oli 60 prosenttia. Tokamak-rakennuksen biosuoja on valmis, ja sen rakennustelineet purettiin helmikuussa 2018. Sen perustuksissa oleva kruunumainen tukirakenne, tärkeä Euratomin vastuulle kuuluva komponentti, valmistui aikataulun mukaisesti elokuussa. Kolme Yhdysvaltojen toimittamaa jäähdytysvesijärjestelmään kuuluvaa säiliötä ja neljä Kiinan toimittamaa höyrynpaineen hallintajärjestelmän säiliötä asennettiin samassa kuussa. Ensimmäinen tyhjiöastiasektori, jonka rakentamisesta vastaa Korea, on yli 80-prosenttisesti valmis. Venäjä on toimittanut poloidaalisen magneettikentän johtimen ITERin magneettijärjestelmään, ja Intia on saanut kryostaatin alemman lieriön ja perustuksen melkein valmiiksi paikan päällä Cadarachessa. Toroidaalikentän käämirenkaiden valmistaminen sekä kylmätestaus ja asettaminen tarkkuusvalmisteisiin koteloihin etenee hyvin Euroopassa ja Japanissa. Kaiken kaikkiaan ITERin jokaisen tärkeän komponentin, järjestelmän ja rakenteen osalta on edistytty merkittävästi ( ). ITER on teknologisesti monimutkainen ja laaja-alainen kansainvälinen hanke, joka on myös ensimmäinen laatuaan. Se onkin kohdannut merkittäviä haasteita, jotka ovat aiheuttaneet lisäkustannuksia ja viivästyksiä. Vuonna 2018 tapahtunut edistys kuitenkin vahvisti, että näiden ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimet ovat tuottaneet tulosta ( ).

Arviointi Hiljattain toteutetussa ITER-hankkeen arvioinnissa ( ) korostettiin, että projektinhallinta oli parantunut. Ensinnäkin eurooppalainen ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy, myös F4E), joka vastaa EU:n osuudesta ITERissä, paransi valvonta- ja seurantakäytäntöjään. Monia keskeisiä tulosindikaattoreita, joilla mitataan hankkeen etenemistä ja kustannustehokkuutta, seurataan nyt tiiviisti ( ). Lisäksi käyttöön on otettu ns. vaiheittainen lähestymistapa, joka on yksi tärkeimmistä hankkeen hallintaa parantaneista uudistuksista, koska sen avulla työ jaetaan neljään vaiheeseen, joista jokainen vie hanketta kohti päätavoitetta. Hankkeen kussakin vaiheessa toteutetaan vain ne toimet, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä kyseisen vaiheen tavoitteen saavuttamisen kannalta ( ). Seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä EU jatkaa ITER-hankkeen tukemista F4E:n välityksellä. Näin varmistetaan, että rahoituksen maksatus perustuu tuloksellisuuteen ja todellisiin käytännön tuloksiin. Euroopan strategisten investointien rahasto Ohjelman tavoitteet Euroopan investointiohjelma, joka tunnetaan myös ”Junckerin ohjelmana” ja jonka komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker käynnisti vuonna 2015, oli yksi tärkeimmistä toimista, joilla vastattiin talous- ja rahoituskriisiin ja niihin kielteisiin vaikutuksiin, joita kriisillä oli investointeihin EU:ssa. Ohjelma oli edelleen yksi komission tärkeimmistä painopisteistä vuonna 2018. Siinä on kolme pilaria: Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), josta myönnettävän EU:n takuun avulla pyritään saamaan liikkeelle yksityisiä investointeja, sekä Euroopan investointineuvontakeskus ja Euroopan investointihankeportaali, jotka antavat teknistä tukea ja tiedottavat investointimahdollisuuksista. Kolmannen pilarin tarkoituksena on parantaa liiketoimintaympäristöä poistamalla sääntelystä johtuvia esteitä EU:n laajuisten investointien tieltä. Euroopan strategisten investointien rahaston, joka tunnetaan myös ”Junckerin rahastona”, tavoitteena on saada vuoteen 2020 mennessä liikkeelle 500 miljardia euroa ( ) lisää julkisia ja yksityisiä investointeja strategisille aloille, kuten infrastruktuuriin, tutkimukseen ja innovointiin, koulutukseen, uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen, ympäristöön sekä pk-yritysten riskirahoitukseen. Tämä tavoite on tarkoitus saavuttaa Euroopan investointipankkiryhmälle annettavalla EU:n talousarviotakuulla, jonka ansiosta ryhmä voi lisätä profiililtaan tavallista suuririskisempien hankkeiden rahoitusta. Rahasto tukee kasvua edistäviä investointeja varsinkin seuraavilla aloilla: Kuvio: Investoinnit aloittain 15. toukokuuta 2019 mennessä. Lähde: Euroopan investointipankkiryhmä – http://www.eib.org/efsi/ Ohjelman täytäntöönpano ja uusimmat saavutukset Vuoden 2018 loppuun mennessä Euroopan strategisten investointien rahasto oli tukenut innovatiivisia ja strategisia hankkeita tuloksellisesti ja auttanut saamaan liikkeelle yksityisiä ja julkisia investointeja yli 370 miljardin euron () arvosta. Tämä on jo lähes 75 prosenttia vuodeksi 2020 asetetusta tavoitteesta. Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa Euroopan investointipankki on hyväksynyt 514 hanketta, joiden investointiarvo on 244,3 miljardia euroa. Euroopan investointipankin rahoituksen, jolla on Euroopan strategisten investointien rahaston takaus, odotetaan olevan 52,9 miljardia euroa. Pk-yritysikkunassa Euroopan investointirahasto on hyväksynyt 517 toimea, joiden investointiarvo on yhteensä 131,2 miljardia euroa. Noin 858 000 pienen ja mid-caps-yrityksen odotetaan hyötyvän näistä investoinneista kaikissa jäsenvaltioissa. Yhteensä 1 031 hyväksytystä toimesta 869 allekirjoitettiin (kaikki jäsenvaltiot). Euroopan strategisten investointien rahasto etenee hyvin kohti tavoitteidensa saavuttamista. Euroopan strategisten investointien rahaston yhteenlaskettu kerrannaisvaikutus vuonna 2018 oli 13,5 ( ), mikä tarkoittaa sitä, että jokainen EU:n talousarviosta myönnetty euro saa liikkeelle 14,96 euron lisäinvestoinnin (laskettu koko rahaston osalta). Euroopan strategisten investointien rahastolla on myös ollut tärkeä rooli investointien ohjaamisessa siten, että ne tukevat EU:n strategisten tavoitteiden saavuttamista. Kolmanneksella Euroopan strategisten investointien rahaston kokonaisinvestoinneista tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä; 25 prosentilla tutkimus- ja kehittämistoimintaa; 18 prosentilla energiahankkeita; 11 prosentilla digitaalihankkeita; 7 prosentilla liikennehankkeita; 4 prosentilla sosiaalista infrastruktuuria ja 4 prosentilla ympäristön ja resurssien tehokasta käyttöä (). Uusia tiloja potilaille Puolassa ( ) Sairaaloilla ei usein ole varaa investoida terveydenhoitopalvelujensa tason parantamiseen. Kujawsko-Pomorskie oli Puolan ensimmäinen alue, joka sai lainan julkisen sektorin hankkeeseen Euroopan strategisten investointien rahastosta. Alue yhdisti Euroopan investointipankilta saamansa 57 miljoonan euron lainan omasta talousarviostaan ja muista EU:n rahoituslähteistä peräisin oleviin varoihin ja laajentaa nyt tämän rahoituksen turvin Toruńin kaupungin Rydygier-sairaalaa. Hankkeen painopiste on tutkimuksessa ja nykyaikaisessa teknologiassa, ja tavoitteena on tarjota alueen asukkaille täysimittaiset hoitopalvelut ja mahdollisuus saada uusimpiin lääketieteellisiin menetelmiin perustuvaa hoitoa. Potilasvuodepaikkojen määrä kaksinkertaistuu 551:stä 1 059:ään. Lattiapinta-ala kasvaa 20 000 neliömetristä yli 50 000 neliömetriin. Lisäksi luodaan 57 000 neliömetrin suuruinen viheralue. Sairaalalle koituu säästöjä, koska hallintoa tehostetaan ja käyttöön otetaan ympäristöystävällisiä ja energiaa säästäviä toimenpiteitä. Sairaalan uudet osat avataan potilaille vuoden 2019 aikana.

Energiaverkkoja parannetaan Italiassa ( ) Euroopan investointipankki antaa Dolomiti Energialle 100 miljoonan euron lainan kaasun- ja sähkönjakeluverkkojen uudistamiseen ja kehittämiseen. Rahoituksen avulla parannetaan ja ylläpidetään vesivoimalaitoksia Trenton maakunnassa Pohjois-Italiassa, jossa Dolomiti Energia toimii ja työllistää 1 400 työntekijää. Verkkojen Eurooppa -välineen laajakaistainvestointirahasto ( ): laajakaista myös EU:n harvaan asutuille alueille ( ) Verkkojen Eurooppa -välineen laajakaistainvestointirahasto on ensimmäinen laajakaistainfrastruktuuriin investoimiseen tarkoitettu investointijärjestely Euroopan investointiohjelmassa. Rahasto on yhdistelmä Euroopan investointipankilta, Verkkojen Eurooppa -välineestä, kansallisilta kehityspankeilta ja yksityisiltä sijoittajilta saatua rahoitusta. Uusi laajakaistarahasto auttaa EU:ta saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan kaikilla Euroopan kotitalouksilla tulisi olla vuoteen 2020 mennessä käytettävissään internetyhteys, jonka nopeus on vähintään 30 Mbit/s, ja kaikissa kouluissa, liikenteen solmukohdissa, julkisten palvelujen suurimmilla tarjoajilla ja pitkälle digitalisoituneilla yrityksillä tulisi olla vuoteen 2025 mennessä käytettävissä internetyhteys, jonka nopeus on 1 gigabittiä sekunnissa (eurooppalaisen gigabittiyhteiskunnan tavoitteet). Rahastolla vastataan kasvavaan tarpeeseen rahoittaa sellaisia pienemmän mittakaavan mutta suuremman riskin laajakaistahankkeita Euroopassa, joille ei tällä hetkellä ole saatavilla EU-rahoitusta. Rahaston tavoitteena on kerätä 500 miljoonaa euroa rahoitusta laajakaistainvestointeihin vuoteen 2020 mennessä, ja sen odotetaan saavan liikkeelle yhteensä 1,0–1,7 miljardin arvosta investointeja. Rahaston ensimmäinen hankesopimus allekirjoitettiin tammikuussa 2019, ja siinä on kyse korkeatasoisen kuitu kotiin (FTTH) -yhteyteen perustuvan avoimen verkon tuomisesta asukkaiden, yritysten ja julkishallinnon käyttöön Primorje-Gorski Kotarin ja Istrian maaseutualueilla (Kroatiassa) yhteensä 135 000 kohteeseen. Arviointi Vuoden 2018 arvioinnista saatu näyttö viittaa selvään lisäarvoon siltä osin, että Euroopan strategisten investointien rahastosta on vastattu täyttämättä