Työolojen parantamisessa avainasemassa ovat työehtosopimukset ja niistä käytävät neuvottelut. Alustatyön kyseessä ollessa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua käydään kuitenkin erittäin vähän. Alustatyön tekemisen tavat rajoittavat jossain määrin mahdollisuuksia kollektiiviselle edustukselle ja järjestäytymiselle. Fyysistä työpaikkaa ei useinkaan ole, jolloin työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät henkilöt eivät ole juurikaan tekemisissä toistensa kanssa, etenkään järjestäytyneesti. Usein he eivät edes tunne toisia saman alustan kautta työskenteleviä eivätkä tiedä, miten heihin saisi yhteyden. Itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivisen neuvotteluoikeuden tiellä on lisäksi EU:n kilpailulainsäädännön nykyinen tulkinta, sillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa kielletään sellaiset yritysten väliset sopimukset, jotka rajoittavat kilpailua. Itsenäiset ammatinharjoittajat katsotaan EU:n kilpailulainsäädännössä yleensä yrityksiksi, mikä tarkoittaa, etteivät työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät henkilöt yleensä voi neuvotella kollektiivisesti työolojensa parantamisesta ilman riskiä EU:n kilpailuoikeuden rikkomisesta.

Sääntöjen noudattamisen valvontaan, jäljitettävyyteen ja avoimuuteen liittyvät kysymykset, myös rajat ylittävissä tilanteissa, voivat osaltaan heikentää työoloja ja pääsyä sosiaaliturvan piiriin. Kansallisilla viranomaisilla on vaikeuksia saada tietoja työtä välittävistä digitaalisista alustoista ja niiden kautta työskentelevistä henkilöistä, esimerkiksi säännöllisesti alustatyötä tekevien henkilöiden lukumäärästä ja sopimus- tai ammattiasemasta tai alustan käyttöehdoista. Jäljitettävyysongelmalla on merkitystä etenkin silloin, kun työtä välittävä digitaalinen alusta toimii useissa jäsenvaltioissa, jolloin ei ole selvää, kuka alustatyön tekee ja missä.

Algoritmijohtaminen on työtä välittävien digitaalisten alustojen liiketoimintamallin olennainen osa, millä voi olla merkittävä vaikutus työoloihin. Algoritmijohtamisessa inhimillisen valvonnan puutteeseen vetoamalla voidaan myös piilottaa selvän alisteisen aseman olemassaolo. Henkilöä voidaan pitää itsenäisenä ammatinharjoittajana, jolloin hänellä ei ole työntekijän asemaan liittyviä oikeuksia, vaikka todellisuudessa algoritmeja käyttämällä harjoitettu määräysvalta vie häneltä itsemääräämisoikeuden, joka aidosti itsenäisellä ammatinharjoittajalla on. Niissäkin tilanteissa, joissa ammattiasema on määritelty oikein, algoritmit voivat ratkaisevalla tavalla päättää, mitä tehtäviä eli paljonko ansioita aidosti itsenäinen ammatinharjoittaja saa. Algoritmijohtamisen ja alustatyön työolojen läheinen yhteys edellyttää välittömiä ja kohdennettuja poliittisia toimia.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevien henkilöiden ammattiasemaa on selkeytettävä. On arvioitu, että yhdeksän kymmenestä EU:ssa toimivasta työtä välittävästä digitaalisesta alustasta luokittelee alustan kautta työskentelevät henkilöt itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. Monilla onkin työssään todellista itsemääräämisoikeutta, ja he arvostavat työtä välittävien digitaalisten alustojen tarjoamaa joustavuutta ja asiakkaiden helppoa tavoittamista. Toiset kuitenkin kokevat, että he ovat alisteisessa asemassa alustaan nähden, joka käyttää heihin määräysvaltaa esimerkiksi palkkatason, työajan järjestämisen ja muiden työoloihin liittyvien seikkojen osalta. Näissä tapauksissa ei kaikin ajoin ole selvää, onko henkilöiden ammattiasema oikein määritelty. Ammattiaseman perusteena olisi oltava työsuhdetta kuvaavat tosiseikat riippumatta siitä, onko solmittu kirjallista sopimusta tai mitkä sen ehdot ovat. Ammattiasema vaikuttaa työtä välittävien digitaalisten alustojen velvollisuuksiin ja niiden kautta työskenteleville henkilöille myönnettäviin oikeuksiin. Ihmisillä saattaa olla erilaisia toiveita sen osalta, kuinka paljon he haluavat itsemääräämisoikeutta, joustomahdollisuuksia ja suojelua. Siksi onkin tärkeää, ettei heidän ammattiasemastaan vallitse oikeudellista epävarmuutta, jolloin valinnat voidaan tehdä tietoisesti ja vapaaehtoisesti.

Alustatyö vaihtelee luonteeltaan suuresti. Työtä välittäviä digitaalisia alustoja toimii lukuisilla talouden aloilla. Kirjo ulottuu kaikkein näkyvimmistä paikan päällä tarjottavista palveluista, kuten kyyti- ja toimituspalveluista ja kotitaloustyöstä, mikrotöiden, kuten tekoälyn kouluttamisen tai tietojen kirjaamisen, kautta korkeaa ammattitaitoa vaativiin luovan tai erikoisalan työtehtäviin, kuten käännöstöihin tai tietoteknisten järjestelmien kehitykseen tai rakennesuunnitteluun. Työtä välittävillä digitaalisilla alustoilla myös työn organisointitavat vaihtelevat, jolloin niiden kautta työskentelevillä henkilöillä on vaihtelevassa määrin itsenäisyyttä ja itsemääräämisoikeutta. Toisille alustatyö on päätoimi, toisille taas lisätulojen lähde. Jos halutaan, että kaikki saavat alustatyön uusista mahdollisuuksista mahdollisimman paljon hyötyä, työtä välittävien digitaalisten alustojen toiminnalle koko EU:ssa tarvitaan selkeä oikeudellinen kehys.

Toukokuussa 2021 järjestetyssä Porton sosiaalialan huippukokouksessa EU:n johtajat ilmaisivat olevansa edelleen sitoutuneita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseen. Alustatyötä koskeva paketti yhdessä tekoälyä ja digitaitoja koskevien komission aloitteiden kanssa on keskeinen osa visiotamme siitä, millainen digiajan sosiaalisen Euroopan tulee olla. Tämä visio on kirjattu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan. Vision mukaan tulevaisuudessa digitaalinen talous kehittyy kestävällä tavalla ja täyttää antamansa lupaukset, ja uusista liiketoimintamalleista syntyy uusia, entistä laadukkaampia työpaikkoja, jotka auttavat ylläpitämään korkeita sosiaalisia normeja.

Euroopan sosiaalisen markkinatalouden pohjana olevia periaatteita ei saisikaan pitää itsestäänselvyyksinä, vaan niitä olisi suojeltava. Yhä heikompaan asemaan joutuvien joukossa on paljon niitä, jotka työskentelevät työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta ja kärsivät epävarmoista työoloista. Alustatyön ja muiden työn uusien organisointitapojen vuoksi on entistä vaikeampaa luokitella henkilöitä työntekijöiksi tai itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. Seurauksena on tilanne, jossa joiltakin ihmisiltä evätään epäoikeudenmukaisesti työntekijän aseman mukanaan tuomat oikeudet ja suojelun taso, kun taas toiset eivät voi todellisuudessa nauttia itsenäisen ammatinharjoittajan asemaan liittyvästä itsemääräämisoikeudesta. Algoritmeihin perustuvien välineiden yleistyminen työelämässä nostaa esiin kysymyksiä, jotka liittyvät esimerkiksi valvontaan, datan käyttöön, tasa-arvoon ja syrjintään (esimerkkinä sukupuolittuneet käytännöt algoritmeihin perustuvien välineiden suunnittelussa) sekä algoritmijohtamiseen.

EU:n lainsäätäjät tunnistavat EU:n tason toimien välttämättömyyden. Euroopan parlamentti on kehottanut EU:ta suhtautumaan päättäväisesti alustatyön haasteiden ratkaisemiseen. Parlamentti on hyväksynyt valiokunta-aloitteisen mietinnön, jossa kehotetaan ehkäisemään tehokkailla toimenpiteillä työntekijäasemaa koskevan virheellisen luokittelun riskiä sekä tarttumaan haasteisiin, joita algoritmijohtaminen alustatyössä aiheuttaa. Jäsenvaltiot tunnustavat myös tarpeen vahvistaa työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevien henkilöiden oikeuksista ja velvollisuuksista vallitsevaa oikeusvarmuutta ja nostavat näiden henkilöiden ammattiaseman epäselvyyden keskeiseksi ongelmaksi. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea ovat myös vaatineet alustatyötä koskevia erityisiä toimia.

Komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä. Ammattiliitot ja työnantajajärjestöt ovat yleisesti ottaen yhtä mieltä komission määrittelemistä yleisistä tavoitteista ja tarpeesta ryhtyä edistämään niitä. Työntekijöiden edustajat ovat vaatineet, että ammattiaseman virheelliseen luokitteluun puututaan kunnianhimoisilla toimenpiteillä, ja ne haluavat aloittaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun algoritmijohtamiseen liittyvistä kysymyksistä. Elinkeinoelämän järjestöt ovat varoittaneet, ettei yksi ratkaisu välttämättä sovi kaikille, ja painottaneet tarvetta käyttää toimien pohjana nykyisiä ja tulevia EU:n aloitteita. Komissio on myös käynyt laajoja keskusteluja niiden kanssa, jotka ovat alustatalouden kanssa välittömimmin tekemisissä, eli työtä välittävät digitaaliset alustat ja niiden kautta työskentelevät henkilöt. Alustayritykset toivovat selkeämpiä sääntöjä ja mahdollistavaa kehystä, jolla varmistetaan oikeudenmukaisuus ilman, että innovaatioita tukahdutetaan tai työpaikkojen syntymistä estetään. Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät ovat korostaneet, että he arvostavat alustatyön tarjoamaa joustavuutta ja mahdollisuuksia, mutta samalla he toivovat sosiaalisten oikeuksiensa kunnioittamista ja vahvistamista.

Tässä paketissa ehdotettavat toimenpiteet perustuvat edellä esitettyihin analyyseihin ja keskusteluihin. Toimenpiteitä ovat esimerkiksi seuraavat:

·ehdotus direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä,

·ehdotus suuntaviivoiksi siitä, miten EU:n kilpailulainsäädäntöä olisi sovellettava myös työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevien yksinyrittäjien työehtoja koskeviin työehtosopimuksiin,

·kehotukset kansallisille viranomaisille, työmarkkinaosapuolille ja kaikille asiaankuuluville sidosryhmille ryhtyä parantamaan työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevien työoloja.

Komissio aikoo ehdottaa useita tehokkaita keinoja, joilla työoloja voidaan parantaa alustatyössä, myös EU:ssa toimivien työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävän kasvun edellytyksiä tukevalla tavalla. Ehdotetussa direktiivissä esitetään toimenpiteitä, joilla torjutaan ammattiaseman mahdollisen virheluokittelun riskiä alustatyössä. Direktiivillä puututaan myös haasteisiin, jotka liittyvät alustatyön algoritmijohtamiseen sekä läpinäkyvyyteen ja jäljitettävyyteen. Suuntaviivaehdotuksella pyritään varmistamaan, ettei kilpailulainsäädännöllä estetä heikossa asemassa olevien yksinyrittäjien palkasta ja muista työoloista käytäviä kollektiivisia neuvotteluja.

EU:n tason toimenpiteitä on täydennettävä muiden aiheeseen liittyvien toimijoiden työllä. Komissio tukee ja seuraa direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja varmistaa, että jäsenvaltiot panevat direktiivin täytäntöön ja soveltavat sitä asianmukaisesti. Alustatyön oikeudenmukaisuutta on kuitenkin edistettävä myös muilla toimenpiteillä. Sen vuoksi komissio kehottaa tässä tiedonannossa jäsenvaltioita, työtä välittäviä digitaalisia alustoja ja työmarkkinaosapuolia yhteistyöhön, jotta direktiiviehdotusta ja suuntaviivaluonnosta saataisiin vielä vahvistettua ja täydennettyä.

3. Alustatyötä koskevat EU:n toimet – Mikä merkitys on sillä, että työtä välittävän digitaalisen alustan kautta työskentelevä henkilö luokitellaan uudelleen työntekijäksi?

Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelee noin 28 miljoonaa henkilöä, joista useimmat ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia. Jopa 5,5 miljoonaa henkilöä voi kuitenkin olla vain näennäisesti itsenäisiä ammatinharjoittajia. Tämä tarkoittaa sitä, että kun henkilö työskentelee työtä välittävän digitaalisen alustan kautta, alustan kanssa tehdyssä sopimuksessa henkilön ilmoitetaan olevan itsenäinen ammatinharjoittaja, mutta todellisuudessa häntä valvotaan ja häneen käytetään määräysvaltaa tavalla, joka on työntekijän asemalle ominainen. Tällaisten henkilöiden tilanne saattaa olla erityisen epävarma. Ammattiaseman luokittelun riitauttaminen tarkoittaa, että henkilön on vietävä asia tuomioistuimeen ja todistettava, että sopimuksessa oleva ammattiaseman kuvaus ei pidä paikkaansa. Tehtävä ei ole helppo, sillä se kysyy aikaa ja rahaa, ja on erityisen haastava heikossa työmarkkina-asemassa oleville, kuten maahanmuuttajataustaisille, matalapalkkaisille tai nuorille työntekijöille. Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevien henkilöiden ammattiasemasta on tähän mennessä annettu yli 100 tuomioistuimen päätöstä ja 15 hallinnollista päätöstä. Useimmissa tuomioissa on vahvistettu, että henkilöt on luokiteltu virheellisesti itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ja että heitä olisi tosiasiassa pidettävä työntekijöinä..

Työntekijän asema avaa mahdollisuuden nauttia työntekijöiden oikeuksista ja sosiaalisista oikeuksista. Näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien virheellisen luokittelun vuoksi heiltä evätään oikeudet, joista he pääsisivät osallisiksi, jos heidät olisi luokiteltu työntekijöiksi. Näitä oikeuksia ovat esimerkiksi oikeus vähimmäispalkkaan (jos sellaisesta on säädetty), työehtosopimusneuvottelujen käymiseen, asiallisiin työaikoihin, työterveyshuoltoon ja työturvallisuuden suojeluun, sukupuolten väliseen palkkatasa-arvoon, palkallisiin lomiin sekä sosiaaliturvaan, kuten työtapaturmavakuutukseen, työttömyys- ja sairausetuuksiin sekä vanhuuseläkkeen kerryttämiseen. Virheellinen luokittelu on paitsi yksittäisten työntekijöiden kannalta epäoikeudenmukaista, myös mahdollisesti haitallista koko yhteiskunnalle.

Sen vuoksi yksi direktiiviehdotuksen keskeisistä kohdista koskee ammattiasemasta tehtävää kumottavissa olevaa olettamaa. Tätä olettamaa sovelletaan kaikkiin työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin, joilla on määräysvaltaa alustan kautta työskenteleviin henkilöihin. Ehdotukseen sisältyy joukko kriteerejä, joiden perusteella määräysvallan ja siihen liittyvän alisteisen aseman olemassaolo todetaan, mikä lisää oikeusvarmuutta EU:n tasolla. Ehdotukseen on kirjattu jäsenvaltioita koskevia velvoitteita varmistaa erilaisilla toimenpiteillä, että olettamaa sovelletaan käytännössä ja sen noudattamista valvotaan, mutta että se voidaan myös kumota. On arvioitu, että kaikkiaan 5,5 miljoonasta ammattiasemansa osalta mahdollisesti virheellisesti luokitellusta henkilöstä 1,7–4,1 miljoonaa saatetaan ehdotetun direktiivin johdosta luokitella uudelleen työntekijöiksi, jolloin he pääsevät työlainsäädännön mukaisten suojatoimien piiriin ja ovat paremmin turvassa erilaisilta sosiaalisilta riskeiltä (ks. jäljempänä oleva tekstilaatikko). Vaikka henkilön ammattiasema ei muuttuisi, hänen sopimusehtojaan saatetaan muokata, jotta ne sopisivat paremmin aidosti itsenäisille ammatinharjoittajille.

Ammattiaseman asianmukainen luokittelu edellyttää tietoa sovellettavista säännöistä ja velvollisuuksista. Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät henkilöt eivät aina tiedä, millaisia esimerkiksi työlainsäädäntöön, sosiaaliturvaan ja verotukseen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia heillä on. Alustayritykset ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä sääntelyn epävarmuuteen sekä läpinäkyvyyden puutteeseen alustayrityksiin sovellettavissa kansallisissa säännöissä. Jäsenvaltioilla on parhaat edellytykset varmistaa asettamiensa sääntöjen selkeys ja läpinäkyvyys.

Direktiivissä esitettyjen toimenpiteiden täydennykseksi komissio kehottaa jäsenvaltioita

·tarjoamaan opastusta ja neuvontaa työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskenteleville ihmisille alustatyöstä johtuvista verotukseen, sosiaaliturvaan ja/tai työlainsäädäntöön liittyvistä velvoitteista

·perustamaan tällaisen neuvonnan antamista varten erillisiä tiedotuskanavia, kuten verkkosivustoja ja puhelinpalveluja

·varmistamaan, että ammattiaseman luokittelua koskevien kansallisten sääntöjen läpinäkyvyyttä jäsenvaltioiden alueella toimivien työtä välittävien digitaalisten alustojen kannalta parannetaan

·helpottamaan pienten ja keskisuurten työtä välittävien digitaalisten alustojen kehitystä esimerkiksi tarjoamalla käyttöön tietokantaohjelmien käyttämiä mallipohjia, joissa on aiheeseen liittyvää ja riittävän kattavaa tietoa sovellettavasta oikeudellisesta kehyksestä.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät hyötyvät myös uusista suojatoimista algoritmijohtamisen sudenkuoppia vastaan. Itsemääräämisoikeuden puute ja siitä johtuva valvonta alustatyössä voi heikentää valvonnan kohteeksi joutuvien henkilöiden työoloja. Mahdollisia haittoja ovat esimerkiksi psykososiaalinen kuormitus (kun alustojen kautta työskentelevät tuntevat olevansa jatkuvan perusteiltaan epämääräisen seurannan ja arvioinnin kohteena), onnettomuusriski (kun algoritmit kannustavat mahdollisesti vaaralliseen toimintaan esimerkiksi tarjoamalla bonuksia nopeammista toimituksista) ja ongelmat työtehtävien saatavuudessa. Työtä välittävät digitaaliset alustat vaikuttavat näihin haasteisiin omilla sopimusehdoillaan, joissa saatetaan yksipuolisesti määrätä esimerkiksi palkoista, työajoista, riitojenratkaisusta ja asiakaspalveluetiketistä, ja samalla alustat käyttävät teknisiä keinoja ihmisten työn valvontaan ja arviointiin sekä kurinpitotoimien määräämiseen. Seurauksena vastuualueet hämärtyvät, eikä ihmisillä ole keinoja hakea muutosta toisinaan vaikeaselkoisiin, esimerkiksi seuraamuksia tai sopimuksen irtisanomista koskeviin päätöksiin, joista kukaan ei ota vastuuta.

Ehdotetulla direktiivillä otetaan käyttöön uusia algoritmijohtamiseen liittyviä oikeuksia. Näin varmistetaan, että työntekijät ja heidän edustajansa sekä työsuojeluviranomaiset saavat enemmän tietoa automatisoitujen seuranta- ja päätöksentekojärjestelmien käytöstä ja niiden vaikutuksesta työoloihin. Työntekijöiden turvana ovat konkreettiset menettelyt ja oikeussuojakeinot, jos näiden järjestelmien käytön perusteella tehdään jokin heitä koskeva merkittävä päätös (esimerkiksi käyttäjätilin sulkeminen tilapäisesti tai pysyvästi tai jokin muu seurauksiltaan vastaava päätös). Ehdotuksessa kehotetaan työtä välittäviä digitaalisia alustoja myös kuulemaan työntekijöiden edustajia, jos odotettavissa on algoritmien käyttöönotosta johtuvia merkittäviä muutoksia työn organisoinnissa. Näillä toimilla täsmennetään ja täydennetään sitä, mitä yleisellä tietosuoja-asetuksella jo taataan henkilötietojen suojan osalta. Niillä myös täydennetään ehdotetun tekoälysäädöksen määräyksiä ja pyritään antamaan ihmisille enemmän tietoa automatisoiduista järjestelmistä, joita saatetaan käyttää heihin, sekä suojaamaan heitä mahdolliselta syrjinnältä ja ennakkoasenteilta, kun tiedossa on, että algoritmijohtamisen käyttö on vähitellen laajenemassa muuallekin kuin alustatyöhön.