Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätös eEurope-toimintasuunnitelman seurantaa, hyvien toimintatapojen levittämistä sekä verkko- ja tietoturvan parantamista koskevan monivuotisen MODINIS-ohjelman (2003-2005) hyväksymisestä"

(KOM(2002) 425 lopullinen - 2002/0187 CNS)

(2003/C 61/29)

Neuvosto päätti 19. syyskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Komitean työvaliokunta antoi 17. syyskuuta 2002 asian valmistelun "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 24. lokakuuta 2002 pitämässään 394. täysistunnossa yleisesittelijäksi Daniel Retureaun ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Johdanto

1.1. Lissabonissa 23.-24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi, että EU:sta on tultava maailman kilpailukykyisin osaamiselle rakentuva talous ja että edistymisen seuranta tulee varmistaa avoimella koordinointimenetelmällä. Feirassa 19.-20. kesäkuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi tukensa eEurope 2002 -toimintasuunnitelmalle ja otti esille valmistautumisen osaamiselle rakentuvan talouden pidemmän aikavälin näkymiin pyrkimällä siihen, että unionin kaikilla kansalaisilla olisi mahdollisuus käyttää uutta teknologiaa. MODINIS-ohjelma on jatkoa näille toimille.

1.2. Neuvoston 30. toukokuuta 2001 antamassa päätöslauselmassa "eEurope-toimintasuunnitelma: tieto- ja verkkoturvallisuus"(1) sekä 6. joulukuuta 2001 antamassa päätöslauselmassa yhteisestä lähestymistavasta sekä verkko- ja tietoturvallisuuden alan erityisistä toimista(2) jäsenvaltioita kehotettiin käynnistämään asianmukaisia erityistoimia. Niissä kannatettiin myös komission ehdottamaa strategiaa verkkojen ja tietojärjestelmien turvallisuuden kehittämiseksi sekä ajatusta tietoverkkoturvallisuutta käsittelevän työryhmän perustamisesta muun muassa nopean varoitusjärjestelmän parantamiseksi.

1.3. Ehdotettu päätös koskee eEurope-toimintasuunnitelman seurantaa, hyvien toimintatapojen levittämistä sekä verkko- ja tietoturvan parantamista (ehdotetun päätöksen 1 artikla).

1.4. Päätöksellä luodaan monivuotinen ohjelma, jonka tavoitteet ovat

- arvioida jäsenvaltioiden toimia ja vertailla niitä keskenään sekä parhaisiin toimintatapoihin maailmanlaajuisella tasolla käyttämällä pääasiassa tilastoja ja saatavilla olevia tietoja,

- kehittää eurooppalainen mekanismi parhaita toimintatapoja koskevaa kokemusten vaihtoa varten,

- analysoida tietoyhteiskunnan vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden kannalta parhaiden ratkaisujen löytämiseksi

- tehostaa verkkoturvan parantamiseen pyrkiviä toimia sekä edistää laajakaistapalvelujen (nopeat yhteydet) leviämistä.

1.5. Ohjelman toimet ovat alojen rajat ylittäviä, ja ne täydentävät muilla aloilla ja muissa ohjelmissa toteutettavia yhteisön toimia, joiden kanssa niiden ei tule olla päällekkäisiä.

1.6. Ohjelmalla luodaan myös yhteinen kehys yhteisön, jäsenvaltioiden sekä alue- paikallistason kanssakäymiselle.

1.7. Tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan erityisesti seuraavia toimia (2 artikla):

- tietojen keruu ja analyysi uusien, eEurooppa 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteisiin liittyviin tietoihin keskittyvien vertailuindikaattoreiden perusteella,

- tutkimukset hyvistä toimintavoista eEurooppa 2005 -toimintasuunnitelman toteuttamiseksi,

- aloitteiden tekeminen (seminaarit, työryhmätapaamiset jne.) erityisesti yhteistyön ja hyvien toimintatapojen edistämiseksi,

- komissiolle tietoyhteiskunnan toteuttamisesta neuvoja antavan tietoyhteiskuntafoorumin (verkkoyhteydessä olevien asiantuntijoiden verkosto) tukeminen,

- erilaisten verkko- ja tietoturvallisuutta, erityisesti langatonta viestintää koskevien aloitteiden rahoittaminen ja tietoverkkoturvallisuutta käsittelevän työryhmän tukeminen,

- turvallisuuden parantamiseen tähtäävien eri tasolla toteutettavien toimien tukeminen kokemustenvaihtoa edistämällä (koulutus, seminaarit jne.).

1.8. Komissio tekee asianmukaisia sopimuksia näiden konkreettisten toimien toteuttamiseksi, osallistuu tietojen keräämiseen ja levittämiseen, verkkopalvelujen kehittämiseen sekä asiantuntijatapaamisten, seminaarien ja konferenssin järjestämiseen sekä toteuttaa verkko- ja tietoturvallisuusalaa koskevaan tieto- ja varoitusjärjestelmään liittyviä valmistelutöitä (3 artikla).

1.9. Ohjelman budjetti on 25 miljoonaa euroa ajalle 1.1.2003-31.12.2005, ja se jaetaan vuosittain jäsenvaltioiden kesken (4 artikla). Komissio laatii joka vuosi työohjelman jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean avustuksella (5 ja 6 artikla).

1.10. Yhteisön tuen käyttöä arvioidaan ennakolta, valvotaan ja arvioidaan vielä jälkikäteen. Komitea arvioi ohjelmaa jatkuvasti tarkistaakseen, pystytäänkö tavoitteet saavuttamaan ja tiedottaa asiasta komitealle. Ohjelman päättyessä komissio laatii arviointikertomuksen.

2. Yleistä

2.1. Komitea on ilmoittanut jo useissa lausunnoissaan tukevansa ja kannustavansa kaikkia tietoyhteiskuntaa edistäviä aloitteita, joista voidaan mainita eEurooppa-toimintasuunnitelma, verkko- ja tietoturvallisuuspolitiikka(3), verkkorikollisuuden torjunta(4), tarve kehittää syrjimätöntä osaamisyhteiskuntaa(5) sekä mahdollisuus käyttää Internetiä turvallisesti siten, että henkilötiedot suojataan ja että kaupalliset toimet ja tietotekniikkapalvelut turvataan(6).

2.2. Vertailuanalyysien avulla voidaan luoda yhteinen, luotettava analyysi- ja vertailumekanismi, jos indikaattorit valitaan hyvin ja jos kerätyt tiedot ovat asianmukaisia. Komitean mielestä yhteinen menettely tuo kiistatta lisäarvoa yhteisön tasolla.

2.3. Komitea on samaa mieltä kuin komissio siitä, nopeiden käyttöyhteyksien kehittäminen on eurooppalaisten kannalta välttämätöntä, jotta kilpailukykyisen osaamisyhteiskunnan tavoitteet voidaan toteuttaa. Nopeita yhteyksiä tulisi pitää yleishyödyllisenä palveluna, jota tulisi voida käyttää helposti ja kohtuullisin kustannuksin koko yhteisön alueella. Tämä edellyttää, että asia otetaan huomioon rakennerahastojen ja asianmukaisten EIP:n investointitukien yhteydessä. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että ohjelmassa annetaan etusija laajakaistatekniikalle.

2.4. Komitea epäilee, riittääkö ohjelman rahoitus kaikkiin suunniteltuihin toimiin; ne koskevat kaikkia valtioita, ulottuvat yhteisön tasolta paikalliselle tasolle ja ovat monialaisia. Kun otetaan huomioon ohjelman käynnistämisaikataulu, ensimmäisenä vuonna käyttämättä jääneet määrärahat tulisi siirtää seuraavalle kahdelle vuodelle. Ohjelmaa tulisi pitää kokeellisena, sillä tietoyhteiskunnan kehittäminen on pitkän aikavälin hanke, teknologian muutokset ovat nopeita ja saatavuuden ja käytön täysiä mahdollisuuksia ei ole vielä saavutettu erityisesti tietyillä eri tavoin heikommassa asemassa olevilla alueilla.

2.5. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että päällekkäisyyksiä on vältettävä, kun otetaan huomioon, että yhteisössä on jo käynnissä useita ohjelmia ja toimia, joita yhteisö myös rahoittaa.

2.6. Komission jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean avustuksella laatimasta työohjelmasta voitaisiin neuvotella ja antaa mahdollisimman monipuolisia asiantuntijalausuntoja ennen sen hyväksymistä esimerkiksi foorumissa, joka voisi ehdottaa hankkeita tai uusia suuntaviivoja tapahtuneen kehityksen perusteella. Myös valtioita voitaisiin kannustaa luomaan konsultatiivisia menettelyitä ohjelman aihealueista, jotta käyttäjien, asiantuntijoiden ja verkkotalouden ehdotukset ja tarpeet voitaisiin ottaa entistä paremmin huomioon.

2.7. Vaikka alustava ja lopullinen arviointi sekä valvonta ovat välttämättömiä, komitea toivoo, että menettelyt eivät olisi kuitenkaan niin raskaat, että ne viivästyttäisivät tai jopa jarruttaisivat aloitteita ja toimia, joita järjestöt tai pienet asiantuntijaryhmät tekevät vaatimattomin omin varoin. Ohjelman ei tulisi olla avoin vain institutionaalisille elimille, joilla on jo omaa tai ulkopuolista rahoitusta, tai vakituisille ryhmille. Ohjelmaan tulisi päinvastoin saada nopeasti ja laajalti mukaan kaikki luomiskykyiset tahot tältä unionin nykyhetken ja tulevaisuuden kannalta strategiselta alalta.

2.8. Komitea kannattaa ja tukee tätä ohjelmaa, jonka kehitystä, edistystä ja tuloksia se aikoo seurata mielenkiinnolla.

3. Erityistä

3.1. Komiteaa huolestuttaa erityisesti langattomien yhteyksien kehittämiseen liittyvät turvallisuuskysymykset. Tuoreen tutkimuksen mukaan kyseistä viestintätekniikkaa käyttävistä ranskalaisyrityksistä 80 prosenttia ei tiedosta riittävällä tavalla sen turvallisuuspuutteita, jotka johtuvat siitä, että alalla ei ole lainkaan yhteyksien tunnistusjärjestelmiä ja nykytekniikalla välitettyjen tietojen tehokkaita salausjärjestelmiä tai että nämä järjestelmät eivät ole riittäviä. Esimerkkinä voidaan todeta, että Pariisin luoteisosassa sijaitsevassa La Défensen kaupunginosassa, johon suurimpien yritysten pääkonttorit ovat keskittyneet, noin 40 prosenttia langattomista yhteyksistä on vielä ilman tehokasta suojausta(7).

3.1.1. Langattomat yhteydet ovat käyttöominaisuuksiltaan joustavia, mutta niiden käyttämät radioaallot voivat ulottua rakennusten ulkopuolelle, joten niitä pystytään vastaanottamaan ulkopuolelta hyvin yksinkertaisin välinein, jolloin ne ovat avoimia "vihollisille", jotka väijyvät ilman turvausta olevia yhteyksiä kadulla ajoneuvoista (ns. wardriving).

3.1.2. Lisäksi systeeminmurtajat muuttavat toisinaan yhteisön ja muita julkisia sivuja lisäämällä niille harhaanjohtavia viestejä. Tämä voi vaikuttaa luottamukseen sähköistä hallintoa kohtaan. Käyttäjien verkkotaloutta kohtaan tuntemat pelot on myös huomioitava, jotta sähköisen kaupankäynnin turvallisuusnäkökohtiin voidaan kiinnittää erityistä huomiota ja jotta tätä kaupankäyntitapaa voidaan edistää sisämarkkinoilla.

3.1.3. Ohjelmassa tulisi ottaa konkreettisesti huomioon kaikki keinot, joilla voidaan edistää turvallisuuskysymysten tiedostamista. Turvallisuuskysymykset koskevat kaikkien tekniikoiden erityisongelmia, verkkojen tai ohjelmien rakennetta, henkilötietojen suojausta ja tiedon tallennusmenettelyitä. Tavoitteena on, että verkkoja ja varastoituja tietoja voidaan suojata onnettomuuksilta, luonnonkatastrofeilta, erilaisilta tunkeilijoilta ja rikollisuuden eri muodoilta, kuten talousvakoilulta, laittomalta kopioinnilta ja terrorismilta. Jos turvallisuusnäkökohtia ei oteta huomioon, yritysten tai talouden ja hallinnon toiminnan kannalta tärkeiden tietojen pysyvyys saattaa vaarantua. Tarkoituksena on luoda erilaisin asianmukaisin keinoin todellinen turvallisuuskulttuuri. Sen perustana ovat ennen kaikkea koulutus ja tietoyhteiskunnan kaikkien toimijoiden vastuullistaminen.

3.2. Turvallisuuskulttuurissa tulee noudattaa tiedottamisen, viestinnän ja ilmaisun vapautta, talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämän vapauksia ja yleensä kaikkia yksilöiden oikeuksia. Komitea on huolissaan useiden valtioiden viimeaikaisista erilaisista lainsäädännöllisistä lähestymistavoista, jotka johtuvat erityisesti Yhdysvaltoja kohtaan 11. syyskuuta 2001 tehdystä terrori-iskusta. Niiden yhteydessä ehdotetuista toimista monet ovat hyödyllisiä, mutta tietyt Internetiä koskevat toimenpiteet vaikuttavat vahingollisesti menettelytapatakuisiin, saattavat aiheuttaa suhteettoman suuren taloudellisen ja materiaalisen taakan ja saattavat tuoda mukanaan liian suuren rikosoikeudellisen vastuun yhteys-, tietojen varastointi- tai sivujen ylläpitopalveluja tarjoaville. Toimien tehokkuus on kuitenkin kiistanalaista, sillä ne eivät ole kohdennettuja, vaan niillä pyritään valvomaan kaikkea viestintää pitkällä ajanjaksolla (puolesta vuodesta vuoteen). Tämä saattaa nostaa välillisesti käyttäjien yhteyskustannuksia huomattavalla tavalla, mikä on tietoyhteiskunnan laajentamistavoitteiden vastaista. Sen sijaan henkilöt, joilla on rikollisia aikeita, onnistuvat yleensä läpäisemään kaiken valvonnan (tarvittavat tekniikat ovat jo olemassa).

3.3. Komitean mielestä ohjelman ja tietoyhteiskunnan tavoitteiden kannalta on ehdottoman tärkeää tutkia erittäin tarkkaan tehokkaimpia keinoja sovittaa yhteen toisaalta tietojen ja verkkojen välttämätön suojelu ja yleisemmin henkilöiden ja omaisuuden turvaaminen ja toisaalta kansalaisten vapaudet ja käyttäjien oikeus saada käyttöönsä edulliset ja täysin turvalliset laajakaistayhteydet.

3.4. Komitea ehdottaa lopuksi, että olisi aiheellista tehdä säännöllisin väliajoin tiivis arvio yhteisön ja jäsenvaltioiden käynnistämistä toimista tietoyhteiskunnan edistämiseksi eri näkökohtien kannalta. Tämä olisi eräänlainen kooste eri tasoilla toteutetuista aloitteista, ohjelmista ja toimista, niiden kokonaiskustannuksista ja muun muassa yhteisön ja muiden rahoituslähteiden avustuksella tehdyissä laajakaistaverkkoinvestoinneissa saavutetusta edistyksestä.

Bryssel, 24. lokakuuta 2002.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) Neuvoston päätöslauselma "eEurope-toimintasuunnitelma: tieto- ja verkkoturvallisuus". Ks. http://register.consilium.eu.int/ pdf/fi/01/st09/09799fi.pdf

(2) Neuvoston päätöslauselma yhteisestä lähestymistavasta ja erityisistä toimista verkko- ja tietoturvallisuuden alalla, EYVL C 43, 16.2.2002.

(3) TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Verkko- ja tietoturva: Ehdotus eurooppalaiseksi lähestymistavaksi", EYVL C 48, 21.2.2002.

(4) TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Turvallisempaan tietoyhteiskuntaan tietojärjestelmien turvallisuutta parantamalla ja tietokonerikollisuutta ehkäisemällä", EYVL C 311, 7.11.2001.

(5) TSK:n lausunto aiheesta "Julkisen sektorin tieto: Euroopan avainresurssi - Vihreä kirja julkisen sektorin tiedon käytöstä tietoyhteiskunnassa", EYVL C 169, 16.6.1999.

(6) TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla", EYVL C 123, 25.4.2001.

(7) Lähde: SVM-lehti, lokakuu 2002.