FI Euroopan unionin virallinen lehti C 204/20

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 204/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

AIDON PERINTEISEN TUOTTEEN TUOTE-ERITELMÄ

”JĀŅU SIERS”

EU-nro: LV-TSG-0007-01264 – 9.10.2014

LATVIA

1. Rekisteröitävä nimi

”Jāņu siers”

2. Tuotelaji

Luokka 1.3 Juustot

3. Rekisteröinnin perusteet

3.1 Onko tuote seuraavien vaatimusten mukainen

—

☒

—

☐

”Jāņu siersin” valmistustapaan ja -ohjeeseen, ulkonäköön, väriin ja makuun perustuu sen perinteinen luonne, joka on säilynyt muuttumattomana kymmeniä tai jopa satoja vuosia.

”Jāņu siers” on hapanmaitotuorejuusto, jonka valmistuksessa maito juoksetetaan käyttäen ainoastaan maitohappohiivaa tai maitorahkaa. ”Jāņu siers” valmistetaan maidosta ja maitorahkasta, jotka kuumennetaan heran erottamiseksi ja lopputulokseen lisätään voita tai kermaa, munia, suolaa ja kuminansiemeniä. Tuloksena olevaa massaa kuumennetaan ja sekoitetaan, kunnes koostumus

3.2 Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen

—

☒

—

☐

Juhannus (”Jāņi”) on latvialainen perinteikäs juhla, jota vietetään kesäpäivän seisauksen kunniaksi. Siihen liittyy monenlaisia perinteitä, kuten seppeleiden punontaa, talojen koristelua kesäkasveilla, laulua, kokkojen polttoa ja juhlaruokia. Kun saksalaiset ristiretkeläiset saapuivat Baltian rannikolle 1100-luvulla, he yllättyivät siitä, miten laajasti juhannusyötä juhlittiin yön pimeydessä liekehtivien kokkojen ympärillä. Olut ja ”Jāņu siers” ovat erottamaton osa juhannusyön juhlintaa. Latvian kansa on antanut kesäpäivän seisauksen aikaan juhannuksena tärkeässä asemassa olevalle juustolle nimeksi ”Jāņu siers”. Nimi esiintyy Latvian laajan suullisen kansanperinteen muodostavissa kansanlauluissa, joita keräsi, luokitteli ja editoi Krišjānis Barons vuosina 1894–1915 teokseensa Latvju dainas.

4. Kuvaus

4.1 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta, mukaan lukien tärkeimmät fyysiset, kemialliset, mikrobiologiset tai aistinvaraiset ominaispiirteet, jotka osoittavat tuotteen erityisluonteen (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

”Jāņu siers” on hapanmaitojuusto, jonka maku ja tuoksu on raikkaan maitohappoinen ja jossa maistuu myös mausteena käytetty kumina.

”Jāņu siers” on muodoltaan pyöreä, litteä sylinteri, jonka halkaisija on 8–30 cm ja korkeus 4–6 cm. Juuston väri vaihtelee vaaleankeltaisesta keltaiseen.

Juusto on keskisuolainen ja koostumukseltaan pehmeä, tiivis, hieman rakeinen ja kauttaaltaan tasakoosteinen. Leikkauspinta: ei varsinaisia reikiä, mutta juustomassassa voi olla eri muotoisia koloja ja tiiviimpiä alueita, ja näkyvissä on tasaisesti kuminansiemeniä.

Kemialliset ominaisuudet:

— rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta enintään 30 prosenttia

— vesipitoisuus enintään 58 prosenttia

— suolapitoisuus 1,2 –1,8 prosenttia.

4.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetyn tuotteen tuotantomenetelmästä, jota tuottajien on noudatettava, mukaan lukien tapauksen mukaan käytettyjen raaka-aineiden tai ainesosien laji ja ominaisuudet sekä menetelmä, jolla tuote valmistetaan (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Seuraavista aineksista saadaan 10 kilogrammaa ”Jāņu siers” -juustoa:

— 28–50 l rasvatonta maitoa,

— 10–13 kg rasvatonta maitorahkaa,

— 1,0–1,2 kg 82-prosenttista voita tai 2,5 litraa 35-prosenttista kermaa,

— 0,6–1,0 kg munia (ilman kuoria),

— 40–50 g kuminansiemeniä,

— 100–120 g ruokasuolaa ja

— haluttaessa voidaan lisätä myös elintarvikeväriä (beetakaroteenia).

Valmistus:

— Maito kuumennetaan kattilassa (85–90 asteeseen), mutta sen ei anneta kiehua.

— Kuumaan maitoon sekoitetaan maitorahka vähän kerrallaan ja seos kuumennetaan 65–85 asteeseen. Sekoittamista jatketaan, kunnes maito on kokonaan juoksettunut, ja kirkas neste alkaa erottua.

— Kuumennuksen aikana juustomassan rakenne muuttuu jähmeämmäksi.

— Hera erottuu.

— Juustomassa laitetaan takaisin kattilaan. Lisätään vatkatut munat, voi tai kerma, kuminansiemenet ja suola, lämmitetään 65–70 asteeseen ja sekoitetaan, kunnes juustomassa irtoaa astian reunoista (noin 15–30 minuuttia) ja muuttuu rakenteeltaan tasaiseksi ja sitkeähköksi.

— Juustomassa kaadetaan muotteihin ja sitä jäähdytetään viileässä vähintään 1–2 tuntia, minkä jälkeen juusto irrotetaan muoteista ja sen annetaan kuivua ennen pakkaamista.

Vaikka juuston kysyntä on suurimmillaan juhannuksen aikaan, sitä valmistetaan ympäri vuoden.

4.3 Tuotteen perinteisen luonteen todistavat tärkeimmät tekijät (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

”Jāņu siersin” ainutlaatuisuus perustuu perinteiseen tuotantotekniikkaan ja ainesosiin sekä juuston muotoon ja väriin, jotka ovat säilyneet samanlaisina jo vuosisatojen ajan.

Perinteiset ainesosat

”Jāņu siers” valmistetaan maidosta ja maitorahkasta, joihin lisätään voita tai kermaa, munia, ruokasuolaa ja kuminansiemeniä. Tästä on mainintoja useissa kirjallisissa lähteissä, joissa käsitellään ”Jāņu siersin” ohjetta ja valmistusta (”Latviešu svētki” (Latviešu Folkloras Krātuves materiāli, 1940); Latviešu pavāru grāmata. Muižas pavāriem par mācību visādus ēdienus gardi sataisīt un savārīt, Jelgava, 1796; Amols, M., Piens, sviests un siers un viņu apstrāde, Jelgava, 1899; Kļaviņa, A., Viesību galds. Rīga, Liesma, 1971; Gustava, V., Jansone, I., Pavārgrāmata. Rīga, Liesma, 1977; Masiļūne, N., Pasopa, A., Latviešu ēdieni, Rīga, Avots, 1986; Ozola, L., Siera ražošanas tehnoloģija, Rīga, Neo, 1997; Dumpe, L., Latviešu tradicionālā piensaimniecība. Piena produkti un piena ēdieni, Rīga, 1998; Ozola, L., Ciproviča. I. Piena pārstrādes tehnoloģijas, Jelgava, LLU, 2002; Praktiskā Jāņu grāmata, SIA, Tautas mākslas centrs, 2004; ”Siera klubs”-yhdistyksen kirja Jāņu siers (2004), joka sisältää historiallista tietoa ”Jāņu siersin” ohjeesta ja valmistuksesta.

Karl Lepevičs korosti 1800-luvun puolivälissä julkaistussa maatalouden ohjekirjassaan, että juustolle ominainen maku ja koostumus riippuvat ainesosien oikeista mittasuhteista. Samoihin aikoihin painetussa Henriette Dauderten keittokirjassa, samoin kuin 1900-luvun opaskirjoissa, neuvotaan käyttämään rahkan happamuudesta riippuen maitoa enemmän kuin rahkaa, sillä maidon määrää lisäämällä juustosta saadaan miedomman makuista.

Muoto ja väri

”Jāņu siersin” pyöreä muoto on tunnusomainen ja symbolinen. Muodoltaan pyöreitä ruokia syödään tavallisesti kesäpäivän seisauksen aikaan, sillä niitä pidetään auringon symboleina. Myös ”Jāņu siersin” muoto ja väri yhdistetään symbolisesti aurinkoon. Juhannuspöydän antimissa ”Jāņu siers” edustaa sekä auringon luovaa energiaa että maitotalouden runsasta tuottoa ja menestystä. Pyöreä ”Jāņu siers” symboloi aurinkoa ja koko maailmaa: ottamalla palan juustoa jokainen saa oman osansa auringon voimasta.

Monissa Krišjāņis Baronsin teokseen Latvju dainas (1894–1915) sisältyvissä kansanlauluissa ”Jāņu siersin” sitominen kuvaillaan erityisenä rituaalina: kangas sidotaan siten, että solmu on juuston keskellä ja taitteet asetellaan niin, että niistä muodostuu tasaisia painaumia juuston pintaan. Solmun kohta muodostaa ”Jāņu siersin” keskuksen ja painaumat sen ympärillä muistuttavat auringon säteitä. Sitomisesta juusto saa pyörää muistuttavan muotonsa. Tätä käsitellään kaikissa ”Jāņu siersin” valmistusta koskevissa kirjoituksissa.

Valmistusmenetelmä

”Jāņu siersin” pehmeä, tiivis, hieman kimmoisa ja kauttaaltaan tasainen koostumus ja mieto maku ovat tulosta vuosien aikana kehittyneistä taidoista.

Maitorahkan valmistus mainitaan Riian jesuiittaveljeskunnan kartanosta löytyneissä 1500-luvun lopun ja 1600-luvun alun tuoteluetteloissa.

”Jāņu siersin” valmistusohje löytyy useista kirjoista: Kļaviņa, A., Viesību galds, Rīga, Liesma, 1971; Gustava, V., Jansone, I., Pavārgrāmata. Rīga, Liesma, 1977; Masiļūne, N., Pasopa, A., Latviešu ēdieni. Rīga, Avots, 1986; jne.

”Jāņu siers” -juustosta on tullut kansallisaarre, näkyvä ja suosittu latvialaisen kulttuurin edustaja muille kansoille. ”Jāņu siers” -juustolla on tärkeä asema myös muissa latvialaisten merkittävissä tapahtumissa ja vuotuisissa juhlissa.

Latviassa on jo kymmenien vuosien ajan järjestetty vuotuisia kilpailuja parhaista maitotuotteista. Joka toinen vuosi Latvian juustontuottajat myös kilpailevat perinteikkäimmän ja maukkaimman ”Jāņu siersin” valmistajan arvonimestä. Vuotuisessa tapahtumassa ”Latvijas novadu Siera diena” (Latvian alueellinen juustopäivä) ”Jāņu siers” sai vuonna 2003 tunnustuksen ja korkeimman arvonimen ”Latvijas Sieru karalis” (Latvian juustojen kuningas).

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.