Ohjelma sisältää 13 komission ehdotusta säädöksiksi, joilla on tarkoitus ottaa käyttöön pääomamarkkinaunionin keskeiset osatekijät. Lisäksi komissio on esittänyt kolme säädösehdotusta, joilla on tarkoitus varmistaa, että unionin rahoitusala voi toimia edelläkävijänä pyrittäessä kohti vihreämpää ja puhtaampaa taloutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kuitenkin tähän mennessä sopineet vain kolmesta ehdotuksesta:

Puheenjohtaja Juncker muistutti vuonna 2018 unionin tilasta pitämässään puheessa, että ”toimikautemme alussa me kaikki lupasimme yhdessä toteuttaa [...] pääomamarkkinaunionin”. Toukokuussa 2019 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien lähestyessä komissio korostaa, että lainsäätäjien on tarpeen nopeuttaa vireillä olevien ehdotusten käsittelyä ja osoittaa, että niillä on riittävästi poliittista tahtoa varmistaa, että kaikki ehdotukset saadaan käsiteltyä ennen toimikauden päättymistä. Tarve edistyä on nyt entistäkin pakottavampi Yhdistyneen kuningaskunnan tulevan unionista eroamisen vuoksi. Komissio on valmis lisäämään tukeaan lainsäädäntövallan käyttäjille, jotta pääomamarkkinaunionin keskeiset osatekijät saadaan toteutettua.

Huomautukset: Vaikka EU:n ja Yhdysvaltojen markkinat eivät ole täysin vertailukelpoisia, luvut osoittavat, että 28 jäsenvaltion EU:n pääomamarkkinoiden koko ilmaistuna prosentteina suhteessa unionin BKT:hen on noin 160 prosenttia, kun taas Yhdysvalloissa vastaava luku on 260 prosenttia. Luvut kattavat osakemarkkinoiden arvon ja rahoitusalan yritysten ja rahoitusalan ulkopuolisten yritysten liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat. EU:n viiden parhaan markkinan keskiarvo saatiin Alankomaiden, Ruotsin, Tanskan, Irlannin ja Luxemburgin lukujen BKT-painotettuna keskiarvona. Maiden painoarvot olivat seuraavat: Alankomaat 40 %, Ruotsi 26 %, Tanska 16 %, Irlanti 16 % ja Luxemburg 5 %.

Lisäksi pääomamarkkinaunioni antaa rahoituspalvelujen tarjoajille mahdollisuuden laajentaa toimintaansa ja tarjota palvelujaan eri jäsenvaltioissa olevista asiakkaista muodostuvalle laajapohjaisemmalle asiakasjoukolle. Tällaisia rahoituslaitoksia on jo 13 484, ja niillä on yhteensä 359 953 toimilupaa tarjota rahoituspalveluja unionissa. Rahoituslaitokset voivat pääomamarkkinaunionin ansiosta tarjota tuotteitaan ja palvelujaan entistä helpommin toisissa jäsenvaltioissa heikentämättä kuitenkaan sijoittajansuojaa. Pääomamarkkinaunionia ei voida toteuttaa yhdellä ainoalla toimenpiteellä, koska sen luominen edellyttää rahoitusjärjestelmän rakenteen perusteellista muutosta. Komission ehdottamien toimenpiteiden yhteisvaikutus on merkittävä, mutta vie aikaa, ennen kuin kaikki hyödyt ovat nähtävissä. Kasvupotentiaali on olemassa (ks. jäljempänä oleva kuvio), ja nyt onkin aika toimia määrätietoisesti.

Pääomamarkkinaunionissa on tarjolla enemmän investointimahdollisuuksia. Vähittäissijoittajat voivat sen ansiosta hankkia taloudellisesti kannattavia sijoitustuotteita, joiden avulla he voivat täyttää keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitustarpeitaan, eläkesäästöt mukaan luettuina. Esimerkiksi nykyään vain 27 prosentilla unionin kansalaisista on yksilöllinen eläketuote. Pääomamarkkinaunioni tarjoaa yhä useammalle kansalaiselle paremmat mahdollisuudet valmistautua eläkkeelle jäämiseen. Vain hieman yli kolmannes vähittäismarkkinoilla toimivista sijoitusrahastoista on sellaisia, että niiden osuuksia myydään useammassa kuin kolmessa jäsenvaltiossa. Tämä johtuu sääntelyn aiheuttamista esteistä. Sen vuoksi pääomamarkkinaunioni tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden hankkia edullisempia ja parempia sijoitustuotteita.

Lisäksi markkinapohjainen rahoitus voi täyttää vajeen, joka on seurausta pankkien luotonannon tilapäisestä vähenemisestä. Esimerkiksi yritysluottojen määrä väheni kriisin aikana jyrkästi, kun taas osake- ja velkakirjapohjaisen rahoituksen määrä säilyi ennallaan. Hyvin toimiva pääomamarkkinaunioni, jota valvotaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti, täydentää pankkiunionia ja edistää rahoitusjärjestelmän vakauttamista. Tämä tiedonanto täydentää kolmatta seurantaraporttia järjestämättömien lainojen vähentämisestä ja pankkiunionin riskien vähentämisen jatkamisesta. Seurantaraportti on julkaistu samana päivänä kuin tämä tiedonanto.

Komissio antoi marraskuussa 2016 ehdotuksen ennaltaehkäisevien uudelleenjärjestelyjen puitteista, uudesta mahdollisuudesta ja toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi. Uuden mahdollisuuden tarjoaminen rehellisille yrittäjille konkurssin jälkeen on ratkaisevan tärkeää dynaamisen liiketoimintaympäristön varmistamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Ehdotetuilla säännöksillä tarjotaan rehellisille yrittäjille uusi mahdollisuus vapauttamalla heidät velkavastuusta, jotta he voivat aloittaa puhtaalta pöydältä. Näin ehdotuksella kannustetaan samalla yrittäjyyteen. Lisäksi ehdotuksen tavoitteena on helpottaa tehokkaita uudelleenjärjestelyjä taloudellisissa vaikeuksissa olevissa elinkelpoisissa yrityksissä, jotta voidaan välttää maksukyvyttömyys ja toimivan yrityksen arvon mureneminen.

Komissio esitti joulukuussa 2017 ehdotuksen oikeasuhteisemmista ja toimivammista säännöistä sijoituspalveluyrityksille. Ehdotuksella pyritään luomaan sijoituspalveluyrityksiä varten oikeasuhteinen vakavaraisuus- ja valvontakehys, joka on mukautettu niiden kokoon ja luonteeseen. Uusilla säännöillä on tarkoitus varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset suuria ja järjestelmän kannalta merkittäviä rahoituslaitoksia varten ja ottaa samalla käyttöön yksinkertaisemmat vakavaraisuussäännöt kaikkia sellaisia sijoituspalveluyrityksiä varten, jotka eivät ole järjestelmän kannalta merkittäviä.

Lisäksi komissio antoi maaliskuussa 2018 ehdotuksen, jolla helpotetaan kollektiivisten sijoitusrahastojen rajatylittävää markkinointia. Unionissa on esteitä, jotka haittaavat rahastojen rajatylittävää markkinointia. Tällaisiin kuuluvat muun muassa kansalliset markkinointivaatimukset ja viranomaispalkkiot. Ehdotuksella on tarkoitus tehdä rahastojen rajatylittävästä markkinoinnista nykyistä yksinkertaisempaa, nopeampaa ja edullisempaa. Lisäksi voidaan olettaa, että rajatylittävän markkinoinnin lisääntymisen myötä tarjoutuu myös enemmän mahdollisuuksia investoida sijoitusrahastoihin, joilla on sosiaalisia tavoitteita tai ympäristötavoitteita. Ehdotetuilla säännöillä on tarkoitus lisätä kansallisten vaatimusten avoimuutta, poistaa kuormittavia vaatimuksia ja yhdenmukaistaa toisistaan poikkeavia kansallisia sääntöjä.

Komissio esitti maaliskuussa 2018 osana FinTech-toimintasuunnitelmaa ehdotuksen joukkorahoitusta koskevaksi kehykseksi. Joukkorahoitusmarkkinat eivät ole unionissa yhtä kehittyneitä kuin muissa maailman suurissa kansantalouksissa. Yksi suurimmista esteistä, jotka vaikeuttavat joukkorahoitusalustojen toimintaa unionissa niiden pyrkiessä tarjoamaan palvelujaan yli rajojen, on yhteisten sääntöjen puuttuminen. Ehdotetuilla uusilla säännöillä on tarkoitus tarjota rahoitusta tarvitseville yrityksille ja etenkin aloitteleville yrityksille nykyistä paremmat mahdollisuudet käyttää tätä innovatiivista rahoitusmuotoa. Samalla varmistetaan, että sijoittajille tarjotaan tehokkaisiin suojatoimiin perustuva vahva sijoittajansuoja.

Pääomamarkkinaunionin tehokkaan toiminnan varmistaminen vaatii vahvaa poliittista sysäystä. Jotta sisämarkkinoista saataisiin täysi hyöty, yrityksille ja sijoittajille on tarjottava uusia mahdollisuuksia laajentaa toimintaansa kaikkialla unionissa ja kilpailla maailmanlaajuisesti. Lisäksi on varmistettava, että säännöt ovat selkeitä ja oikeasuhteisia ja valvonta tehokasta. Vahvat ja likvidit pääomamarkkinat ovat keskeisessä asemassa myös silloin, kun pyritään vahvistamaan unionin johtavaa asemaa rahoittajana, joka tukee välttämätöntä siirtymistä kohti vähähiilistä ja resurssitehokkaampaa kiertotaloutta.

2.Eurooppalaisia riskipääomarahastoja ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevilla asetuksilla, jotka hyväksyttiin lokakuussa 2017, pyritään lisäämään investointeja riskipääomahankkeisiin ja yhteiskunnallisiin hankkeisiin. Näiden asetusten ansiosta sijoittajien on helpompi investoida innovatiivisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, koska niillä avataan kyseisten rahastojen markkinat kaikenkokoisille rahastonhoitajille ja laajennetaan niiden yritysten valikoimaa, joihin rahastot voivat sijoittaa. Näiden uusien sääntöjen lisäksi komissio on antanut säännökset yleiseurooppalaisesta rahasto-osuusrahastosta, jolla on tarkoitus tukea innovatiivisia investointeja, ja se jatkaa muihin riskipääomaa tukeviin toimenpiteisiin liittyvää työtään.

Komissio esitti syyskuussa 2017 ehdotuksen Euroopan valvontaviranomaisten uudelleentarkastelusta. Ehdotusta muutettiin syyskuussa 2018 rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan valvontakehyksen lujittamiseksi. Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen edellyttää entistä yhtenäisempää ja tehokkaampaa valvontaa. Ehdotuksilla pyritään lähentämään valvontakäytäntöjä ja tehostamaan täytäntöönpanon valvontaa. Näin edistetään samalla johdonmukaista ja tehokkaampaa valvontaa. Sen vuoksi on tärkeää, että ehdotukset, jotka koskevat Euroopan valvontaviranomaisten tarkoituksenmukaista uudistamista ja Euroopan pankkiviranomaiselle annettavia lisävaltuuksia, joiden nojalla se voi osallistua rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan, hyväksytään vielä kuluvalla vaalikaudella yhtenä pakettina. Euroopan valvontaviranomaisia koskevassa uudelleentarkastelussa ehdotetut entistä riippumattomammat hallintomenettelyt, laajat yhtenäistämisvaltuudet ja kestävä rahoituskehys ovat niin ikään tärkeitä nykyisten puutteiden korjaamiseksi ja rahanpesun torjunnan valvonnan tehostamiseksi.

Komissio esitti kesäkuussa 2017 ehdotuksen keskusvastapuolten valvonnan vahvistamisesta. Keskusvastapuolet ovat ratkaisevassa asemassa yhdentyneillä pääomamarkkinoilla, sillä ne vähentävät liiketoimen vastapuolen maksukyvyttömyyteen liittyviä riskejä. Näin toimiessaan keskusvastapuolet keskittävät riskejä, ja niistä voi tulla rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäviä yhteisöjä. Keskusvastapuolten merkitys järjestelmän kannalta kasvaa edelleen, kun vaatimukset, joiden mukaan markkinaosapuolten on vietävä liiketoimensa keskusvastapuolimääritykseen, otetaan vähitellen käyttöön ja vapaaehtoinen määritys lisääntyy. Ehdotetuilla säännöillä on tarkoitus varmistaa, että unionin valvontakehys on niin vahva, että sen avulla voidaan ennakoida ja vähentää unionin keskusvastapuolista johtuvia riskejä sekä riskejä, joita aiheutuu unionissa olevia asiakkaita palvelevista kolmansien maiden keskusvastapuolista, jotka ovat järjestelmän kannalta merkittäviä.

Komissio esitti marraskuussa 2016 ehdotuksen keskusvastapuolten valvontajärjestelmän täydentämiseksi yhdenmukaistetulla elvytys- ja kriisinratkaisukehyksellä. Jos tämä ehdotus hyväksytään, sillä varmistetaan, että unionissa sekä keskusvastapuolilla että kansallisilla viranomaisilla on tarvittavat keinot toimia päättäväisesti äärimmäisissä tilanteissa, joissa keskusvastapuolet kärsivät vakavista häiriöistä. Ehdotettujen sääntöjen tarkoituksena on varmistaa keskusvastapuolten kriittisten toimintojen jatkuvuus vaarantamatta kuitenkaan rahoitusvakautta. Siten ehdotuksella varmistetaan pääomamarkkinoiden asianmukainen toiminta, tarjotaan varmuutta markkinaosapuolille ja vähennetään kustannuksia, joita keskusvastapuolten uudelleenjärjestelyt ja kriisinratkaisu voivat aiheuttaa veronmaksajille.

3.4.Kestävä rahoitus

Pääomamarkkinoiden on uudistuttava ja innovoitava kehittääkseen vakuuttavia ratkaisuja edessä oleviin haasteisiin, joihin kuuluvat muun muassa ilmastonmuutoksen torjunta ja luonnonvarojen ehtymisen estäminen. Tämän vuoksi komissio hyväksyi maaliskuussa 2018 kestävää rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman, jonka pohjalta se on jo antanut kolme konkreettista lainsäädäntöehdotusta. Nämä ehdotukset koskevat kestävyysluokitusta, kestäviin sijoituksiin ja kestävyysriskeihin liittyvien tietojen antamista ja vähähiilisyyden vertailuarvoja. Niillä on tarkoitus varmistaa, että unionin rahoitusala voi toimia edelläkävijänä pyrittäessä kohti vihreämpää ja puhtaampaa taloutta. Odotuksena on, että ehdotukset auttavat ohjaamaan yksityisiä pääomavirtoja kestävämpiin investointeihin, kuten puhtaaseen liikenteeseen ja energiaan, ja auttavat näin rahoittamaan siirtymistä vähähiiliseen ja resurssitehokkaampaan kiertotalouteen. Nämä aloitteet vahvistavat sen, että unioni on maailman tasolla johtavassa asemassa, kun on kyse ilmastonmuutoksen torjunnasta ja kestävän kehityksen edistämisestä Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien 17 kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti.

4.Paikallisten pääomamarkkinoiden kehittäminen

Komissio on myös tukenut pääomamarkkinaunionia toteuttamalla muita kuin lainsäädäntötoimenpiteitä paikallisten pääomamarkkinoiden kehittämiseksi. Paikallisten pääomamarkkinoiden on oltava hyvin kehittyneitä ja niillä on oltava hyvät yhteydet rahoituskeskuksiin, jotta pääomamarkkinaunionin hyödyt saadaan kaikkien jäsenvaltioiden ulottuville. Tämä edellyttää asianmukaista tasapainoa mittakaavaetujen ja paikallisilla markkinoilla toimimisen välillä, jotta kotimaisia säästöjä voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja jotta voidaan houkutella kansainvälisiä sijoittajia, jotka tarjoavat paikallisille yrittäjille niiden tarvitsemaa rahoitusta. Komissio toteuttaa jatkotoimia Wienin aloitteeseen kuuluvan pääomamarkkinaunionia käsittelevän työryhmän työn pohjalta. Useat jäsenvaltiot ovat laatineet pääomamarkkinastrategioita ja luoneet erityisiä järjestelmiä, joilla tuetaan pienten ja keskisuurten yritysten listautumista. Tällaisia järjestelmiä on rahoitettu myös julkisin varoin. Lisäksi eräät jäsenvaltiot, erityisesti Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopassa, ovat päättäneet parantaa valmiuksiaan valvoa pääomamarkkinoita. Komission rakenneuudistusten tukipalvelu on tähän mennessä antanut räätälöityä teknistä ja taloudellista tukea lukuisissa pääomamarkkinaunioniin liittyvissä aloitteissa jäsenvaltioiden pyynnöstä. Tämä tuki on tärkeää pääomamarkkinauudistusten toteuttamiselle.

5.Päätelmät

Pääomamarkkinaunionilla on olennainen merkitys, kun pyritään parantamaan jäsenvaltioiden talouksien ja talous- ja rahaliiton häiriönsietokykyä, tukemaan lähentymistä, turvaamaan rahoitusvakaus ja vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa. Komissio kehottaa lainsäätäjiä toimimaan ennen vuonna 2019 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja ja ottamaan käyttöön kaikki keskeiset rakenneosat, jotka tarvitaan pääomamarkkinaunionin valmiiksi saattamiseen.

Eurooppa-neuvostoa kehotetaan uudistamaan sitoutumisensa pääomamarkkinaunionin toteuttamiseen ja tukemaan näitä toimia, jotka ovat välttämättömiä paitsi talous- ja rahaliiton ja pankkiunionin myös sisämarkkinoiden kannalta.

Lainsäädäntöön perustuvien uudistusten lisäksi komissio on sitoutunut toteuttamaan pääomamarkkinaunionin väliarvioinnin yhteydessä ilmoitetut jäljellä olevat muut kuin lainsäädännölliset toimet. Näillä toimilla tuetaan syvien ja likvidien pääomamarkkinoiden toteutumista merkittävästi, koska niillä puututaan tärkeisiin osa-alueisiin, kuten vähittäissijoitustuotteiden jakeluun, yhteisösijoituksiin, yrittäjille ja aloitteleville yrityksille suunnattuun yritysrahoitukseen sekä rahoitusteknologian parempaan hyödyntämiseen.

Lisäksi komissio aikoo jatkaa unionin kansalaisten, työmarkkinaosapuolten ja yritysten kanssa käymäänsä keskustelua pääomamarkkinaunionin tärkeydestä toteuttamalla tarkoituksenmukaisia viestintätoimia.

Komissio ei voi uudistaa pääomamarkkinoita yksinään. Myös kaikkien kansallisen ja unionin tason sidosryhmien on sitouduttava uudistukseen entistä määrätietoisemmin ja tehtävä oma osansa. Komissio jatkaa näiden toimien tukemista.