EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.12.1998 
KOM(1998) 758 lopull. 
KOMISSION NELJÄS VUOSIKERTOMUS 
NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA 
SOSIAALIKOMITEALLE JA ALVEJpgN KOMITEALLE 
EUROOPAN TALOUSALUE 
RAHOITUSJÄRJESTELMÄ 

1. Rahoitusjärjestelmä 
Rahoitusjärjestelmä perustettiin 1. tammikuuta 1994 tukemaan kehityshankkeita 
Kreikassa, Irlannissa, Pohjois-Irlannissa, Portugalissa ja osassa Espanjaa 
(tavoitteen 1 alueet vuoden 1988 määritelmän mukaisesti), ja järjestelmän 
tavoitteena oli taloudellisen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistäminen 
Euroopan talousalueen (ETA) alueiden välillä (ETA-sopimuksen 115 ja 116 
artikla ja pöytäkirja 38). 
Joulukuun 31. päivänä 1998 päättyvän viiden vuoden pituisen jakson aikana 
rahoitusjärjestelmästä on myönnetty edunsaajina oleville alueille 
500 miljoonaa ecua tukina ja 2 prosentin suuruisina vuotuisina korkotukina 1,5 
miljardin ecun suuruisille Euroopan investointipankin (EIP) myöntämille 
lainoille. 
Etusija olisi annettava hankkeille, joissa painotetaan erityisesti ympäristöä 
(mukaan luettuna kaupunkien kehittäminen), liikennettä (mukaan luettuna 
liikenteen perusrakenteet) tai yleissivistävää taikka ammatillista koulutusta. 
Yksityisten yritysten esittämien hankkeiden osalta tuet kohdistetaan erityisesti 
pienille ja keskisuurille yrityksille. 
Järjestelmää hallinnoi Euroopan investointipankki. Se arvioi kaikki hankkeet 
ottaen huomioon rahoitukselliset, taloudelliset ja tekniset periaatteet sekä 
hankkeiden yhteensopivuuden EU:n tavoitteiden, alakohtaisten politiikkojen ja 
ympäristöä koskevien asetusten ja vaatimusten kanssa. 
Tämän jälkeen pankki toimittaa ehdotukset järjestelmään osallistuvien EFTA-
maiden ja komission nimeämälle rahoitusjärjestelmäkomitealle, joka päättää 
järjestelmässä käytettävissä olevien määrärahojen myöntämisestä. 
Järjestelmän rahoittivat alun perin siihen osallistuvat EFTA-maat. Komission 
tehtävänä oli antaa ehdotuksista lausunto ennen EFT An 
rahoitusjärjestelmäkomitean hyväksyntää. 
Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liityttyä 
Euroopan unioniin 1. päivänä tammikuuta 1995 liittymisehdoista ja niiden 
sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, annetun asiakirjan 
83, 111 ja 136 artiklassa säädetään, että kolmen liittyvän maan järjestelmän 
rahoittamista koskevat, ETA-sopimuksen 116 artiklan mukaiset velvoitteet 
katetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 
Tämän perusteella komissio on järjestelmän yhteisvastuullinen osapuoli 
perustamissopimuksen 205 artiklan mukaisesti, jonka nojalla komissio toteuttaa 
talousarviota. Komission 30. maaliskuuta 1995 antamassa tiedonannossa (K(95) 
753) vahvistettiin komissiota koskevat käytännön näkökohdat 
rahoitusjärjestelmään liittyvissä asioissa. 
ETA-sopimus tuli voimaan Liechtensteinin ruhtinaskunnan osalta 1. toukokuuta 
1995, ja ruhtinaskunta on nykyisin täysipainoisesti mukana järjestelmässä. 
II. Neljäs vuosikertomus 
Komissio esitti ensimmäisen vuosikertomuksen rahoitusjärjestelmästä neuvostolle 
kesäkuussa 1995. Kertomuksessa esiteltiin järjestelmän toimintaa 1. tammikuuta 
1994-31. toukokuuta 1995. 
Toisessa vuosikertomuksessa esiteltiin järjestelmän toimintaa 1. tammikuuta 1995 
-30. kesäkuuta 1996 ja kolmannessa 1. heinäkuuta 1996-30. kesäkuuta 1997. 
Käsillä olevassa neljännessä vuosikertomuksessa esitellään toimintaa 1. heinäkuuta 
1997-30. kesäkuuta 1998. 
1. Järjestelmän toiminta 30. kesäkuuta 1998 asti 
Järjestelmästä on sen perustamisesta alkaen 30. kesäkuuta 1998 asti hyväksytty: 
tukihakemuksia yhteensä 386,928 miljoonan ecun arvosta; määrä 
vastaa 77:ää prosenttia käytettävissä olevasta tuesta 
lainojen korkotukia, joiden määrä on 1330,60 miljoonaa ecua; määrä 
vastaa 89:ää prosenttia niistä EIP:n lainoista, joihin korkotukivälinettä 
voidaan soveltaa. 
Jotta kaikki varat tulisivat käytetyksi maksusitoumus velvoitteita koskevaan 
määräaikaan 31. joulukuuta 1998 mennessä, kaikkien edunsaajina olevien 
valtioiden hallituksille lähetettiin 23. helmikuuta 1998 kirje, jossa niitä 
muistutettiin määräajasta ja jossa niille tiedotettiin (i) mahdollisuudesta siirtää 
31. heinäkuuta 1998 käyttämättä olevat määrärahat uudelleen käytettäviksi 
uusiin hankkeisiin sekä (ii) uusien hakemusten tai hakemusten muutosten 
jättämistä koskevasta määräajasta 30. syyskuuta 1998. 
1.1. Tukitoimenpiteiden kehitys 30. kesäkuuta 1998 asti 
Rahoituskomitean 30. kesäkuuta 1998 asti myöntämien tukien jakautuminen 
edunsaajamaittain ja aloittain esitetään jäljempänä. 
Tukien jakautuminen maittain 
milioonaa ecua 
MYONNETYT TUET 
Kreikka 6LJ, 
Irlanti 3525 
Pohjois-Irlanti 1L0 
Portugali 523 
Espanja 227,0 
YHTEENSA 1 386,9 
Tukien jakautuminen aloittain 
Liikenne 
Ympiiristo 
Koulutus 
Muu Ecua 
59 600 000 
244 162 200 
82 045 000 
1 071 000 Yhteensa 
15,4 % 
63,1 % 
21,2 % 
0,3% 
Irlannille, Pohjois-Irlannille ja Espanjalle myönnetyt tuet on käytetty kokonaan. 
Portugali on jättänyt hanke-ehdotuksia, jotka on hyväksytty alustavasti. 
Sitoumukset jäljellä olevan osuuden käyttämiseksi tehdään todennäköisesti 
ennen vuoden loppua. 
Myös Kreikka on esittänyt ehdotuksia käytettävissä olevien varojen 
käyttämiseksi. Komitean on vielä hyväksyttävä nämä ehdotukset tukikelpoisiksi. 
Useisiin hankkeisiin liittyy kuitenkin epävarmuustekijöitä, joten komitea on 
kehottanut Kreikan valtiovarainministeriötä laatimaan riittävän määrän 
ehdotuksia, jotta kaikki välineestä käytettävissä olevat varat saadaan käytettyä 
vuoden 1998 aikana. 
Tukien kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1998 oli 141,54 miljoonaa ecua (lukuun 
ottamatta EIP:n 0,5 prosentin suuruista maksua). Summa vastaa 28:aa prosenttia 
välineen kokonais varoista. 
4 
1.2. Korkotukitoiminnan kehitys 30. kesäkuuta 1998 asti 
Rahoituskomitean 30. kesäkuuta 1998 asti hyväksymien korkotuettujen EIP:n 
lainojen jakautuminen edunsaajamaittani esitetään jäljempänä: 
Lainojen jakautuminen maittain 
miljoonaa ecua 
Lainojen jakautuminen aloittain 
Liikenne 
Ymparisto 
Koulutus Ecua 
844 460 000 
447 140 000 
39 000 000 Yhteensa 
63,5 % 
33,6 % 
2,9% 
Irlanti on jo käyttänyt sille myönnetyt korkotuet kokonaan. On odotettavissa, 
että muissa maissa jäljellä olevat osuudet käytetään EIP:n tukikelpoisiin 
hankkeisiin. Pohjois-Irlannissa tapahtunut kehitys antaa olettaa, että EIP:n 
myöntämien globaalilainojen tueksi pyydetään korkotukea. 
EIP:n lainoille myönnetyn korkotuen kokonaismäärä 30. kesäkuuta 1998 oli 
986,058 miljoonaa ecua. Summa vastasi 66:ta prosenttia välineestä käytettävissä 
olevista varoista. Kreikka 
Irlanti 
Pohjois-Irlanti 
Portugali 
Espanja 
Yhteensa MYONNETYT LAINAT 
299,8 
106,5 
0,0 
260,6 
663,7 
1330,6 
5 
2. Tukien ia korkotukien hyväksyminen 1. heinäkuuta 1997-30. kesäkuuta 
1998 
Seuraavat yhteensä 77,102 miljoonan ecun arvoiset tukihakemukset 
hyväksyttiin: 
Kreikka 
Korfun vanhan kaupungin kunnostushanke 
4,13 miljoonaa ecua vanhan kaupungin teknisten perusrakenteiden 
kunnostamiseen ja kehittämiseen, mukaan luettuna vedenjakelu ja viemäröinti, 
televiestintä ja sähköjakelu sekä katukiveysten kunnostus. Kyseisellä alueella on 
noin 80 prosenttia Korfun kaupungin historiallisesta perinnöstä. Hankkeen 
ansiosta kaupunki voi käyttää arkkitehtonista ja historiallista perintöään 
parhaiten hyödyksi. 
Athosvuoren luostarien kunnostus 
1,1502 miljoonaa ecua Simonos Petrasin luostarin kunnostus- ja 
rakennustöihin rahoitusjärjestelmästä jo myönnetyn tuen täydentämiseksi 
4,3 miljoonaa ecua Aghiou Pavloun, Profitou liian ja Ksenofondosin 
luostarien päärakennusten jälleenrakentamiseen sekä Ormylian 
nunnaluostarin taidekonservointikeskuksen kehittämiseen, tutkimuksen 
kohteena olevien tai kunnostettavien ikonien turva- ja varotoimiin sekä 
ikonitutkijoiden ja -konsevaattoreiden koulutusohjelmaa koskevaan 
koehankkeeseen. 
Kunnostushankkeissa edistetään ainutlaatuisen kulttuuriperinnön säilymistä ja 
mahdollistetaan alueen matkailuun liittyvien kehittämismahdollisuuksien 
hyödyntäminen ja monipuolistaminen korkeatasoisen kulttuurimatkailun 
käynnistämiseksi. 
Irlanti 
Tekniikan alan koulutushanke (toinen vaihe) 
13 miljoonaa ecua yhteisrahoituksena Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) 
kanssa kolmentoista korkeakoulutason oppilaitoksen investointeihin. Hanke 
käsittää uusien opetus-, koulutus- ja yleistilojen rakentamisen ja laajentamisen 
kolmessa valtion yliopistossa ja kymmenessä teknisessä korkeakoulussa. 
Hankkeessa edistetään korkeakoulujen ja elinkeinoelämän välisten yhteyksien 
lujittumista soveltavan tutkimuksen kautta sekä vastataan teollisuus- ja 
palvelualalla toimivan henkilöstön pätevyyttä ja ammattitaitoa koskeviin 
vaatimuksiin. 
Pohiois-Irlanti 
Calgach Hotel Derry 
3 miljoonaa ecua kolmen tähden ja 108 huoneen hotellin rakentamiseen 
Londonderryn kaupungin keskustaan. Hankkeen johtajana toimii 
yleishyödyllinen järjestö. Hankkeessa täydennetään Londonderryssa 
toteutettavaa kattavaa jälleenrakennus- ja kunnostusohjelmaa, joka vuorostaan 
kuuluu osana Pohjois-Irlannin sovittelu-ja rauhanprosessiin. 
Espanja 
Toledon kaupungin kunnostaminen 
22,94 miljoonaa ecua historiallisen keskustan uudistamiseen ja kunnostamiseen, 
katujen kävelykaduiksi muuttamiseen sekä pysäköintitalojen rakentamiseen. 
Hankkeen tavoitteena on edistää historiallisen keskustan talous- ja 
yhteiskuntaelämän elpymistä sekä houkutella osa alueelta pois muuttaneesta 
väestöstä takaisin. 
Via de la Plata (Extremadura) -hanke 
15,7 miljoonaa ecua eri puolilla historiallista Via de la Platan reittiä sijaitsevien 
historiallisten rakennusten ja kaupunkiympäristöjen kunnostukseen sekä 
matkailijoille tarkoitettujen rakennusten ja palvelujen rakentamiseen. 
Hankkeessa edistetään alueen arvokkaan historiallisen perinnön suojelua ja 
säilymistä. 
Kaupunkialueen kunnostus Granadassa 
6,69 miljoonaa ecua kattorakenteiden ja julkisivujen entistämiseen ja 
kunnostukseen maurien vanhalla asuinalueella Albaicinissa sekä katujen 
kävelykaduiksi muuttamiseen ja maanalaisen pysäköintitalon rakentamiseen. 
Hankkeen tarkoituksena on saada aikaan entistä viihtyisämpi kaupunkiympäristö 
ja näin edistää pienten käsityöläispajojen ja niiden kaupallisen toiminnan 
perustamista sekä kehittää matkailua Albaicinin ja Alhambran alueilla 
Granadassa. 
Espacios Induslriales (Las Palmas) -hanke 
6,8 miljoonaa ecua viiden pienen teollisuusalueen kunnostukseen Las Palmasin 
kaupungissa. Hanke kuuluu osana suurempaan kaupunkiympäristön 
kunnostusta, sijoitusten edistämistä ja työpaikkojen luomista koskevaan 
hankkeeseen. 
Lisäksi hyväksyttiin seuraavat korkotukihakemukset, joihin liittyvien lainojen 
kokonaissumma oli 488,5 miljoonaa ecua. 
Kreikka 
Pathe-moottoritiehankkeen eteläosa 
Korkotuki 100,4 miljoonan ecun lainalle Ylikin Aghios Konstantinokseen sekä 
Rachesin Aghii Theodoriin yhdistävien tieosuuksien päätien muuttamiseen 
moottoritieksi. 
Irlanti 
Irlannin perusrakenteita koskeva kehyshanke 
Korkotuki 66,5 miljoonan ecun lainalle perusrakenteiden, tietyöt, viemärityöt ja 
jäteveden puhdistuslaitos mukaan luettuina, parantamiseen. Hanke liittyy osana 
Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) perusrakenteita koskevaan hankkeeseen ja 
saa yhteisrahoitusta Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja 
koheesiorahastosta. 
Espanja 
BCL.nympäristöalan toinenglobaalilaina 
Korkotuki Banco de Credito Local (BCL) -pankille myönnetylle 18 miljoonan 
ecun lainalle pienten ja keskisuurten ympäristöinvestointien rahoittamiseen 
yksityisellä ja julkisella sektorilla. Uudella BCL-pankille myönnetyllä 
globaalilainalla edistetään ympäristönsuojelua tavoitteen 1 alueilla Espanjassa. 
Teknisen koulutuksen hanke Valenciassa 
Korkotuki 15 miljoonan ecun lainalle Valencian yliopiston tilojen 
laajentamiseen ja uusien laitteiden hankkimiseen. Hankkeen tarkoituksena on 
täyttää yliopiston peruskoulutuksen tarpeet sekä nostaa yliopiston monilla 
teknisillä ja liikkeenjohdon aloilla antaman ammattitaidon tasoa. 
Leon-Burgosin moottoritiehanke 
Korkotuki 24,3 miljoonan ecun lainalle Onzonillan ja Santas Martasin sekä 
Sahagunin ja San Marnes de Camposin välisten moottoritieosuuksien 
rakentamiseen Leon-Burgosin moottoritiellä. 
Asturiasin aluetieverkostoa koskeva hanke 
Korkotuki 15 miljoonan ecun lainalle useiden tiejärjestelyiden korjaukseen ja 
teiden tason nostamiseen Asturiasissa. 
Andalusian perusrakenteiden kunnostus 
Korkotuki 18 miljoonan ecun suuruiselle lainalle kiireellisille kunnostustöille 
koko alueella viime talvena tapahtuneiden tulvien aiheuttamien vakavien 
vahinkojen vuoksi. Hankkeessa pyritään saamaan hätätila päätökseen sekä 
kunnostamaan nykyiset tiet sekä kaupungin ja ympäristön perusrakenteet. 
Koulutusalan perusrakenteiden parantaminen Galiciassa 
Korkotuki 24 miljoonan ecun lainalle pääosassa keskiasteen ja ammatillisten 
oppilaitosten rakentamiseen ja kunnostukseen Galician eri osissa. Näillä 
investoinneilla Galician koulutusalan perusrakenteet saadaan nostettua Espanjan 
lainsäädännössä edellytettyjä vähimmäisvaatimuksia vastaavalle tasolle. 
Valencian sataman laajennus 
Korkotuki 12 miljoonan ecun lainalle aallonmurtajan rakentamiseen sataman 
uuteen osaan, konttikuljetukseen tarkoitettujen laitureiden ja kaatopaikan 
rakentamiseen sekä sataman tie- ja rautatieverkoston uudelleenjärjestelyyn. 
Hankkeella lisätään kapasiteettia tässä satamassa, joka on paitsi yksi Espanjan ja 
Välimeren tärkeimmistä satamista, myös Euroopan laajuisten verkkojen tärkeä 
yhtymäkohta. 
3. Rahoitusjärjestelmän rahoitus 
Liittymisasiakirjassa (83, 111 ja 136 artikla) määritellään, että uusien 
jäsenvaltioiden rahoitusosuus rahoitusjärjestelmässä katetaan Euroopan 
yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Komission ehdotuksessa (KOM(94) 398) 
rahoitusnäkymiä on jo mukautettu vastaavasti lisäämällä uusi budjettikohta 
rakenteellisiin toimiin. Vuodelle 1998 hyväksytyssä talousarviossa on vastaavan 
selitysosan sisältävä budjettikohta (B2-401). Vuosimääräinen arvio on 108 
miljoonaa ecua. 
Varsinaisten maksujen osalta uusien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista 
vastaaminen merkitsee 30 päivänä kesäkuuta 1992 tehdyn EFTA-maiden ja 
EIP:n välisen yhteistyösopimuksen, sellaisena kuin sen on muutettuna 18 
päivänä kesäkuuta 1993 tehdyllä pöytäkirjan muutoksella, 4 a artiklan 
yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamista. 
Näiden menettelyjen mukaisesti rahoitusjärjestelmäkomitea päätti EP?:tä 
kuullen vastaavasti vuoden 1998 rahoitusosuudesta sekä järjestelmään 
osallistuvien EFTA-maiden ja komission välisistä rahoitusosuuksista 
16. joulukuuta 1997. Kyseiset rahoitusosuudet laskettiin bruttokansantulon 
mukaisesti markkinahintoina käyttäen kolmen edellisen kalenterivuoden tietoja 
ja olettaen vuosittaisen kokonaisrahoitusosuuden olevan 135 miljoonaa ecua. 
3.1. Arvoltaan 135 miljoonan ecun kokonaisrahoitusosuus vuonna 1998 
Rahoitusjärjestelmää perustettaessa ensimmäinen arvio perustui 130 miljoonan 
ecun vuotuiseen erään, mutta vuosina 1994-1996 rahoitusjärjestelmän 
alkuperäinen ja täydentävä 110 miljoonan ecun rahoitus toteutui 
yhteisosuuksineen samana aikana jäljempänä olevassa taulukossa esitetyn 
mukaisesti. 
Yhteistyösopimuksen 4 artiklassa määrätään, että EFTA-maiden ja yhteisön 
talousarviosta on talletettava riittävästi varoja tehtyjen maksusitoumusten, niistä 
seuraavien maksujen sekä korkotuista ja tukimaksuista aiheutuneiden 
hallintokulujen kattamiseksi. EIP ja rahoitusjärjestelmäkomitea tarkastavat 
myönnettyjen tukien ja korkotukien määrän ja määrittävät niiden erien 
suuruuden, jotka EFTA-maiden ja komission on talletettava. Toimien lopussa 
jäljellejäävät määrät palautetaan EFTA-maille ja yhteisön talousarvioon. 
Rahoitusjärjestelmäkomitea päätti 17. joulukuuta 1996 ja 16. joulukuuta 1997, 
että osallistujien rahoitusosuuksia olisi lisättävä vastaavasti, jotta lopullisiin 
velvoitteisiin voidaan vastata. Vaikka kaikkia rahoitusosuuksia ei ole käytetty, 
on tärkeää pitää vuosittain järjestelmän tilillä kohtuullista rahoitusosuutta, jotta 
summa vastaisi suhteellisen hyvin vuoden 1998 lopun lopullisia 
maksusitoumusvelvoitteita. Määrärahoja on päätetty lisätä 110 miljoonasta 
ecusta 130 miljoonaan ecuun vuonna 1997 sekä 135 miljoonaan ecuun vuonna 
1998. 
3.2. Komission ja järjestelmään osallistuvien EFTA-maiden rahoitusosuus 
Rahoitusjärjestelmän alkuperäisen ja täydentävän rahoituksen kustannukset 
bruttokansantulon mukaisesti markkinahintoina ja kolmen edellisen 
kalenterivuoden perusteella laskettuna jakautuvat seuraavasti: 
Islanti Norja miljoonaa ecua 
tenstein Suomi 
Yhteisön talousarvio vue • Yhteensä 
1994 1,078 
(0,98 %) 18,436 
(16,76 %) 0,187 
(0,17 %) 29,348 20,526 
(26,68%) (18,66%) 
Yht. (82,09 %) 40,425 
(36,75 %) 110 
1995 1,111 
(1,01 %) 19,063 
(17,33 %) 0,198 
(0,18 %) 89,628' 
(81,48%) 110 
1996 1,122 
1,02%) 21,604 
(19,64%) 0,198 
(0,18%) 87,076 
(79,16%) 110 
1997 1,300 
(1,00%) 25,935 
(19,95 %) 0,247 
(0,19 %) 102,518 
(78,86 %) 130 
1998 1,296 
(0,96 %) 27,916 
(20,16%) 0,2565 
(0,19 %) 106,2315 
(78,69 %) 135 
Yhteensä 4,907 112,254 1,0865 475,7525 595 
Tämän vuoksi komissio hyväksyi 19. helmikuuta 1998 yhteisön talousarviosta 
106 231 500 ecun rahoitusosuuden vuodeksi 1998. 
Komissio ei pyytänyt Liechtensteinin korvauksen siirtoa elokuussa 1995. Sen vuoksi määrä 
vähennettiin kolmannesta erästä vuonna 1996. 
10 
4. Järjestelmän tili EIP:ssä 
Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 281 003 164,01 ecua 31. joulukuuta 1997. 
Yhteenvetona esitettynä tilin tapahtumat vuoden 1997 toisella puoliskolla olivat 
seuraavat: 
ecua 
Soldo 30.6.1997 
Saatavaa 
Kasvanut korko 
Vastattavaa 
Korkotuet 
Tukimaksut 
Yhteyselimesta 
kustannukset 
Saldo 31.12.1997 aiheutuneet 6 491813,77 
- 23 888 846,55 
- 38 750 500,55 
- 226 688,00 337 377 385,34 
281003 164,01 
Rahoitusjärjestelmän tilin saldo oli 399 184 268,33 ecua 30.6.1998. Tilin 
tapahtumat olivat 30.6.1998 asti yhteenvetona esitettynä seuraavat: 
ecua 
Saldo 31.12.1997 281 003 164,01 
Saatavaa 
Viides era vuonna 1998 135 000 000,00 
Kasvanut korko 30.6.1998 7 223 206,51 
Vastattavaa 
Korkotuet -7 433 788,14 
Tukimaksut -16 608 314,05 
Saldo 30. kesakuuta 1998 399 184 268,33 
5. Yhteensovittaminen ia täydentävyys Euroopan unionin muiden 
rahoitusvälineiden kanssa 
Komissio varmistaa yhteistyön mukaisesti rahoitusjärjestelmässä toteutettavien 
hankkeiden sekä rakennerahastoiden, Euroopan investointipankin ja muiden 
Euroopan unionin rahoitusvälineiden toimenpiteiden yhteensovittamisen ja 
johdonmukaisuuden. 
Tämän vuoksi rahoitusjärjestelmän yhdistämistä ja sen päällekkäisyyttä muiden 
yhteisön tukien kanssa koskevat toimintasäännöt määritellään selvästi komission 
ja Euroopan investointipankin välillä 9. maaliskuuta 1994 laadituissa 
toimintajärjestelyissä. 
11 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 758 lopullinen 
-TTLÖ lix J\JL JVj XTL JL 
FI 09 10 01 17 
Luettelonumero : CB-CO-98-758-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg