Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan kilpailukyvyn vahvistamisesta: rakennemuutosten seuraukset pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja niiden asemaan (2004/2154(INI))



Virallinen lehti nro 124 E , 15/05/2006 s. 0510 - 0516



P6_TA(2005)0230 Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan kilpailukyvyn vahvistamisesta: rakennemuutosten seuraukset pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan ja niiden asemaan (2004/2154(INI)) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon "Rakennemuutosten myötäily: laajentuneen Euroopan teollisuuspolitiikka" (KOM(2004)0274), - ottaa huomioon komission tiedonannon "Ennakoiva kilpailupolitiikka kilpailukykyiselle Euroopalle" (KOM(2004)0293), - ottaa huomioon Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen II-76 artiklan (elinkeinovapaus), - ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät sekä 15. maaliskuuta 2000 kyseisestä Eurooppa-neuvostosta etukäteen antamansa päätöslauselman [1], - ottaa huomioon Wim Kokin neuvostolle ja komissiolle 3. marraskuuta 2004 esittelemän kasvua ja työllisyyttä käsittelevän raportin, - ottaa huomioon komission tiedonannon "Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi. Uusi alku Lissabonin strategialle" (KOM(2005)0024), - ottaa huomioon Brysselissä 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, - ottaa huomioon komission tiedonannon "Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen – Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013" (KOM(2004)0101) ja komission tiedonannon "Rahoitusnäkymät 2007–2013" (KOM(2004)0487), - ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (KOM2004)0492), - ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta (KOM(2004)0495), - ottaa huomioon monivuotisesta ohjelmasta yritysten ja yrittäjyyden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), hyväksi (2001-2005) 20. joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen [2], - ottaa huomioon pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi Santa Maria da Feirassa kesäkuussa 2000, - ottaa huomioon komission tiedonannon "Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja – täytäntöönpanokertomus" (KOM(2005)0030), - ottaa huomioon komission tiedonannon riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman (RCAP) täytäntöönpanosta (KOM(2003)0654), - ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppalainen hallintotapa: Lainsäädännön parantaminen" (KOM(2002)0275), - ottaa huomioon komission tiedonannon vaikutustenarvioinnista (KOM(2002)0276), - ottaa huomioon 11. heinäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman yhteisön teollisuuspolitiikasta avoimessa kilpailuympäristössä [3], 29. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskevasta politiikasta [4] ja 23. lokakuuta 2003 antamansa päätöslauselman teollisuuspolitiikasta laajentuneessa unionissa [5], - ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan, - ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0148/2005), A. korostaa Euroopan unionin teollisuuden merkitystä työpaikkojen, vaurauden ja palvelualan toimintojen luojana, B. jakaa komission näkemyksen, joka perustuu eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn välttämättömyyteen ja joka pyrkii myötäilemään rakennemuutoksia, C. panee merkille, että teollisuuden tulevaisuus kytkeytyy tiiviisti palvelualan kasvuun; katsoo, että palvelut vaikuttavat osaltaan tehdasteollisuuden tuottavuuden lisääntymiseen ja että tehdasteollisuuden kasvu edistää palvelujen kysyntää, D. pitää EU:n uuden kasvu- ja työllisyysstrategian käynnistämistä myönteisenä; muistuttaa, että EU on teollisuuspolitiikassa jälkijunassa ja että on tarpeen toimia nopeasti ja tehokkaasti, E. toteaa, että EU:n laajentuminen muutti huomattavasti sen teollisuuden rakennetta ja että kansainvälisen kilpailun aiheuttama paine on korostunut, F. panee merkille teollisuuspolitiikan alueellisen ulottuvuuden ja teollisuustoiminnan muihin maihin siirtämisen tuhoisat vaikutukset; korostaa tuotannon suunnan muuttamisen merkitystä taloudellisista uudelleenjärjestelyistä kärsivillä seuduilla, G. ottaa huomioon, että EU joutuu kohtaamaan ikääntyvän väestön muodostaman suuren demografisen haasteen, joka vaikuttaa selvästi teollisuuteen muun muassa työmarkkinoille osallistumisen vähenemisen kautta, H. katsoo, että kilpailukyvyn tavoite on riippuvainen inhimillisistä voimavaroista ja että työllisyyden määrällinen ja laadullinen parantaminen koskee myös teollisuutta, I. toteaa, että teollisuus ei ole homogeeninen kokonaisuus ja että alakohtainen lähestymistapa mahdollistaa kilpailukykyyn vaikuttavien tekijöiden paremman arvioinnin; katsoo, että on otettava huomioon yritysten, etenkin pienten yritysten, erityisluonne, koko ja toiminta-alat; muistuttaa, että pienillä yrityksillä, jotka edustavat yli 95:tä prosenttia Euroopan unionin yrityksistä, on suuri taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys sekä olennainen asema Lissabonin strategian täytäntöönpanossa, J. korostaa, että teollisuuspolitiikan nykyiset vaatimattomat välineet eivät mahdollista teollisuuden suuntaamista korkeaan teknologiaan; katsoo, että sekä julkiselta että yksityiseltä taholta edellytetään mittavaa rahoitusta tutkimukseen ja kehitykseen (T&K), K. katsoo, että on välttämätöntä parantaa oikeudellisia ja lainsäädännöllisiä puitteita, joissa yritykset kehittyvät, sekä niiden osallistumismahdollisuuksia yhteisön ohjelmiin huolehtimalla siitä, että otetaan huomioon kaikkien, myös pienten, yritysten tarpeet ja samalla otetaan asianmukaisesti huomioon myös tarve keventää lainsäädännöllistä ja hallinnollista rasitetta, L. ottaa huomioon tarpeen saada ajantasaista tietoa teollisuuden tilanteesta EU:ssa vuoden 2004 jälkeen, Tavoitteiden asettaminen Euroopan unionin teollisuuspolitiikalle 1. pitää ilahduttavana, että komissio on päättänyt tehdä teollisuuspolitiikasta Euroopan unionin työohjelman ensisijaisen tavoitteen; 2. tukee proaktiivisen teollisuuspolitiikan edistämistä rakennemuutosten ja niiden ennakoinnin yhteydessä ja vahvan ja kilpailukykyisen eurooppalaisen teollisuuspohjan kehittämiseksi; 3. pitää myönteisenä, että teollisuustoiminnan vähenemisen ja rakennemuutosten välille on tehty ero ja yhtyy komission arvioon (KOM(2004)0274), että "Euroopan teollisuus on sellaisen rakennemuutosprosessin edessä, joka on yleisesti hyödyllinen ja johon on kannustettava"; toteaa kuitenkin, että näitä muutoksia koskeva analyysi on epätäydellinen eikä toiminnan siirtämisestä ole olemassa kiistattomia tietoja; katsoo näin ollen, että komission olisi kutsuttava koolle asiantuntijaryhmä laatimaan Eurooppa-neuvostolle aihetta koskeva raportti ja että tämän ryhmän olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan muutoksenseurantakeskuksen kanssa ja hyödynnettävä voimakkaasti sen piirissä jo hankittua tietämystä ja asiantuntemusta; 4. katsoo, että työllisyyden lisäämisen ja työpaikkojen laadun parantamisen on oltava yksi teollisuuspolitiikan tärkeimmistä tavoitteista; pitää välttämättömänä teollisuuden houkuttelevuuden lisäämistä nuorten parissa; pyytää tiedottamaan teollisuuden ammateista ja osaamisesta sekä liittämään tähän ammattipätevyyksien tunnustamista ja elinikäistä oppimista koskevan unionin politiikan; kehottaa työmarkkinaosapuolia osallistumaan tämän tavoitteen saavuttamiseen ja kantamaan oman vastuunsa yhteisen toiminnan edistämisestä; 5. katsoo, että kaikkein kilpailukykyisimpien ja uhatuimpien alojen tunnustamisessa olisi käytettävä apuna työmarkkinaosapuolten kanssa käytävää vuoropuhelua; katsoo, että tämän mahdollistamiseksi olisi järjestettävä teollisuuden kehittämistä käsittelevä eurooppalainen konferenssi, jossa sosiaaliseen vuoropuheluun osallistuvat kumppanit, etenkin Dublinin säätiö, joka on erikoistunut sosiaaliseen vuoropuheluun ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja joka tuottaa alakohtaisia selvityksiä, kohtaisivat toisensa ja joka tarjoaisi foorumin kyseisten toimijoiden ja komission välisille säännöllisille tapaamisille; 6. panee merkille, että teollisuuden työpaikat ovat yleensä miesvaltaisia; haluaisi, että naisia kannustetaan opiskelemaan teollisuuden ammatteja osana komission sitoutumista elinikäiseen oppimiseen; 7. kehottaa panostamaan voimakkaammin henkilöresurssien kehittämiseen, koska niiden innovaatiopotentiaali edistää pitkällä aikavälillä teollisuuden kilpailukykyä; pitää tärkeänä, että teollisuudesta tehdään nuorten silmissä houkuttelevampi; kehottaa pyrkimään siihen, että teollisuuden ammateista ja taidoista tarjotaan tietoa tutkintojen tunnustamista ja elinikäistä oppimista koskevan eurooppalaisen politiikan yhteydessä; 8. toivoo, että teollisuuspolitiikka saa aikaan eurooppalaisia teollisuuden huippuja; 9. katsoo, että teknologiayhteisöjen ja teknologia-aloitteiden kaltaisia yhteisön tutkimuspolitiikan välineitä olisi käytettävä hyväksi teollisuuden kilpailukyvyn edistämisessä; 10. katsoo, että unionin teollisuuspolitiikalla on vahvistettava teollisuuden valmiuksia muun muassa tekniseen, teknologiseen ja kaupalliseen innovointiin; 11. katsoo, että kehittyvien maiden aiheuttaman lisääntyvän kilpailun olisi kannustettava julkisia viranomaisia luomaan suotuisat olosuhteet sellaisten uusien tuotantotapojen ja tuotantoyhdistelmien kehittämiselle, joiden avulla voitaisiin luoda lisäarvoa ja korkealaatuisia työpaikkoja ja varmistaa eurooppalaisen teollisuuden suhteellinen etu; 12. katsoo, että EU:n teollisuuspolitiikan avulla olisi päästävä tasapainoiseen kehitykseen säilyttämällä sosiaalinen yhteenkuuluvuus; 13. korostaa, että taloudelliset ja sosiaaliset toimijat on otettava mukaan rakennemuutosten ja niiden ennakoinnin yhteydessä toteutettavaan prosessiin siten, että työn organisoinnin innovatiivisia muotoja voidaan edistää sopimusteitse sekä tarjota työntekijöille tarvittava koulutus, jotta he voivat mukautua muutoksiin; Euroopan unionin teollisuuspolitiikan eri ulottuvuuksien huomioon ottaminen 14. yhtyy komission alakohtaiseen lähestymistapaan ja toivoo, että komissio tekee riippumattomia ja objektiivisia alakohtaisia kilpailukykyarvioita, joissa käsitellään muun muassa eri alojen kilpailukykyä maailmanlaajuisesti; pyytää, että näissä alakohtaisissa diagnooseissa otetaan huomioon työllisyys ja teollisuuden vaikutus työllistäviin alueisiin ja käsitellään ympäristöllisiä ja sosiaalisia seikkoja; katsoo, että näiden diagnoosien avulla olisi yksilöitävä ja ennustettava teollisuuden tulevia tarpeita; 15. katsoo, että alakohtaisten kilpailukykyarvioiden hyödyllisyys ja työllisyyskysymysten asianmukainen huomioon ottaminen edellyttävät, että työmarkkinaosapuolia kuullaan ja että ne mahdollisuuksien mukaan kutsutaan osallistumaan arvioiden valmisteluun; 16. pyytää, että alakohtaisessa lähestymistavassa otetaan huomioon yhteistoiminnallisia ketjuja perustavien pk-yritysten ja pienen ja keskisuuren teollisuuden merkitys tuotannon ja ulkoistamisen kannalta; pyytää myös, että lähestymistavassa otetaan huomioon mikroyritykset, jotka edustavat yli 92:ta prosenttia EU:n yrityksistä; toteaa jälleen, että pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja on tärkeä, ja toistaa vaatimuksensa siitä, että peruskirjalle on annettava oikeudellinen asema; toivoo neuvostolta tämänsuuntaista päätöstä; 17. pahoittelee, että komissio on laiminlyönyt toimia, jotka kohdistuvat teollisuuden muutosten kaikkein pahimmin koskettamiin aloihin ja alueisiin, sillä julkisten viranomaisten velvollisuutena on toteuttaa lyhyellä aikavälillä täsmällisiä toimenpiteitä, jotka koskevat nimenomaan kyseisiä työntekijöitä, alueita ja aloja; katsoo, että rakennerahastoja ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa voitaisiin hyödyntää tähän tarkoitukseen; 18. painottaa teollisuuden roolia rakenteiden luojana Euroopan unionin alueella; pyytää komissiota ottamaan sen huomioon rakennerahastoista ja puiteohjelmasta käytävissä neuvotteluissa; toivoo, että kilpailukykykeskusten ja potentiaalisesti kilpailukykyisten yritysryppäiden luomiselle ja kehittämiselle varataan asianmukaiset välineet; korostaa samalla, että tulosten laatu on yhtä tärkeä kuin näihin rahastojen sijoitetun rahan määrä; 19. esittää, että hyväksytään erityistoimia aloilla, joilla tapahtuu erityisen paljon toiminnan siirtämistä muihin maihin, erottaen kuitenkin toisistaan EU:n sisällä ja EU:n ulkopuolelle tapahtuvat siirrot, sekä vertailuetuja tarjoavilla ja/tai korkean teknologian aloilla käyttäen perustana komission kertomusta, jossa otetaan muun muassa huomioon noiden tekijöiden sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset; 20. on huolissaan uusien jäsenvaltioiden teollisuutta koskevien tietojen puutteesta; pyytää komissiota laatimaan teollisuutta käsittelevän tilannearvion, johon liittyy toimintaohjelma teollisuutta ja teollisia työpaikkoja uhkaavien riskien torjumiseksi; pyytää komissiota suorittamaan näissä maissa yhteisön sisämarkkinasäännöstöä koskevaa erityistä seurantaa; painottaa kaikkien, myös vanhojen, jäsenvaltioiden pieniä, varsinkin käsiteollisia yrityksiä koskevien tietojen puutetta ja vaatii uudestaan, että näistä yrityksistä on tehtävä tutkimuksia ja tilasto- ja talousanalyysejä; 21. korostaa komission tärkeää johtopäätöstä, että sääntelyä on yksinkertaistettava, jotta voidaan pitää yllä uusien jäsenvaltioiden vielä haavoittuvaa kilpailukykyä, ja katsoo, että tällaista sääntelyn keventämisvaatimusta olisi sovellettava kaikkiin unionin jäsenvaltioihin, jos halutaan parantaa yleistä kilpailukykyä ja varmistaa työllisyyden todellinen kasvu; 22. muistuttaa suuresta haasteesta, jonka eteen unioni joutuu työntekijöiden jäädessä eläkkeelle, ja korostaa, että miljoonat työpaikat ovat vaarassa; kehottaa komissiota ja neuvostoa laatimaan yhteisön yhteisen strategian yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa olemassa olevien ja elinvoimaisten yritysten omistuksen siirtämiseksi ja jatkamiseksi; Teollisuuteen liittyviä pyrkimyksiä hyödyttävä menetelmä ja sääntelykehys 23. katsoo, että teollisuuspolitiikasta on tultava osa tarkistettua Lissabonin strategiaa; pyytää ottamaan teollisen ulottuvuuden huomioon kaikissa sen kolmessa pilarissa; 24. suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Lissabonin tavoitteiden toteuttamista koskevasta toimintaohjelmasta ja vaatii, että siihen sisällytetään täsmällisiä, jäsenvaltioiden vastuulla olevia tavoitteita; katsoo kuitenkin, että valituissa kymmenessä aihekohtaisessa prioriteetissa ei oteta tässä vaiheessa riittävästi huomioon teollisuudelle koituvia haasteita; 25. katsoo, että teollisuuden kilpailukykyyn vaikuttavien yhteisön eri politiikkojen välistä synergiaa voidaan hyödyntää paremmin ainoastaan, jos tämä tavoite ilmaistaan selvästi Lissabonin strategian täytäntöönpanoa koskevassa toimintaohjelmassa; 26. pitää ensisijaisen tärkeänä komission sitoutumista parempaan lainsäädäntöön; toivoo, että Euroopan parlamentti ja neuvosto osallistuvat siihen omalta osaltaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään täsmälliset tavoitteet nykyisen sääntelykehyksen alakohtaisen yksinkertaistamisen ja täysimittaisen täytäntöönpanon mahdollistamiseksi; 27. pyytää, että uusien säädösten vaikutustenarviointijärjestelmiä parannettaisiin; pahoittelee, että järjestelmät rajoitetaan yrityksiin yleensä eikä niissä analysoida vaikutuksia pieniin ja mikroyrityksiin niiden tärkeydestä huolimatta; pahoittelee myös järjestelmien avoimuuden puutetta ja sitä, etteivät yrityksiä edustavat järjestöt voi vastata vaikutusten analysointiin; edellyttää komission ottavan käyttöön niiden tekemiseksi selkeän ja avoimen menetelmän, joka sisältää kyseisten teollisuuden toimijoiden tehokkaan osallistumisen; 28. vaatii, että komissio kuulee kaikkia työmarkkinaosapuolia ja erityisesti ammattiyhdistyksiä; 29. korostaa tarvetta säätää vakaasta makrotalouskehyksestä, jota yritykset voivat käyttää perustana laatiessaan omia talousennusteitaan; katsookin tarpeelliseksi tukeutua enemmän talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin ja työllisyyssuuntaviivoihin; Euroopan unionin teollisuutta tukevat välineet 30. korostaa, että useat olemassa olevat välineet eivät ole tarpeeksi yksinkertaisia, jotta kaikki yritykset voisivat käyttää niitä; painottaa myös pk-yritysten hallintorasitteiden keventämiseen tähtäävien toimenpiteiden merkitystä; toteaa, että pienet yritykset saavat vain rajallista hyötyä olemassa olevista yhteisön ohjelmista niiden monimutkaisuuden, vaadittujen takeiden tai hallinnollisten vaikeuksien takia; pyytää komissiota parantamaan niitä ja ryhtymään yhteistoimintaan yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa niiden tehokkuuden lisäämiseksi erityisesti siten, että voidaan parantaa mahdollisuuksia välittää T&K-tuloksia pk-yrityksille, sekä suunnittelemaan jäsenvaltioiden tukemana kohdennettuja tiedotuskampanjoita; 31. pyytää, että seitsemännessä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmassa säädettäisiin selkeästä pitkän aikavälin strategiasta teollisuuden, myös pk-yritysten, innovaatiovalmiuksien vahvistamiseksi; tukee teollisuuden pitkän aikavälin teknologiaohjelmien kehittämistä, jossa julkiset ja yksityiset osapuolet toimivat yhdessä; 32. pyytää edistämään enemmän teknologiayhteisöjä, jotka ovat innovoinnin ja Euroopan teollisuuden keskeinen tukiväline; katsoo, että teknologiayhteisöjä ideoitaessa on pidettävä mielessä Euroopan teollisuuden rakenne, joka koostuu pääasiassa pk-yrityksistä; 33. painottaa Euroopan talouden kilpailukykyongelmaa, joka johtuu muun muassa siitä paradoksista, että yhtäältä tieteellistä tietoa kyllä luodaan (sitä on EU:ssa riittävästi) mutta toisaalta sitä ei kyetä riittävän hyvin muuttamaan innovaatioiksi ja etenkin tuotannoksi; katsoo, että teollisuuden osallistuminen rahoitustuen ensisijaisten kohteiden valintaan voi parantaa tilannetta ja että siksi olisi pyrittävä siihen, että teollisuus osallistuu seitsemänteen puiteohjelmaan ja että pk-yritysten asemaa puiteohjelmassa parannetaan; 34. kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuuksia vahvistaa seitsemännen puiteohjelman avulla olemassa olevia yritysverkostoja ja Eureka-ohjelmaa, jossa yritykset ovat laajalti edustettuina; 35. edellyttää, että kilpailukykyä ja innovaatioita koskevalla monivuotisella ohjelmalla tuetaan unionin pienyritysten kehitystä ja että se olisi väline pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanoon; katsoo, että se voisi mahdollistaa näiden yritysten tosiasiallisen sisällyttämisen EU:n teollisuusstrategiaan; 36. tukee yrityksille annettavien tukien kokonaismäärän vähentämistavoitetta mutta muistuttaa, että joistakin tuista, kuten tuista tutkimukselle ja kehitykselle ja koulutukselle, erityisesti ammatilliselle koulutukselle ja oppisopimuskoulutukselle, sekä tuista neuvontapalveluille ja yritysten taloudellisen kehityksen edistämiselle, on hyötyä markkinoilla esiintyvien tiettyjen puutteiden poistamisessa; pitää olennaisen tärkeänä, että nuoret saavat teollisuudesta myönteisemmän kuvan, esimerkiksi tutkimukselle ja kehitykselle annettavien tukien ja teollisuusammatteja ja -ammattitaitoja koskevan tiedotuksen kautta ja noudattamalla tutkintojen tunnustamista ja elinikäistä oppimista edistävää yhteisön tason politiikkaa; on huolissaan hankkeesta poistaa muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kokonaan alueellinen tuki suurilta yrityksiltä niiden alueiden ulkopuolella, jotka ovat tällä hetkellä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukikelpoisia; 37. katsoo, että kattavan ja tehokkaan kansainvälisen kilpailukyvyn saavuttamiseksi tarvitaan yhä pätevämpää ja kilpailukykyisempää työvoimaa; 38. katsoo, että kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiseksi olisi annettava ensisijainen asema koulutukselle etenkin uuden teknologian alalla; katsoo, että tämän toteuttamiseksi jäsenvaltiot voisivat arvioida objektiivisesti opetus- ja koulutusjärjestelmiään; 39. katsoo, että on pyrittävä tukemaan tehokkaampaa tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa kiinnittämällä huomiota täydentäviin toimiin, jollaisia ovat toimet sisämarkkinoiden loppuun saattamiseksi sekä toimet sellaisen halvemman ja joustavamman patenttipolitiikan käyttöön ottamiseksi, joka soveltuu paremmin pk-yritysten tarpeisiin; 40. panee merkille pk-yrityksille myönnettävän valtiontuen tärkeyden jäsenvaltioissa; pyytää komissiota säilyttämään rakennerahastojen yhteydessä teollisen toiminnan siirtymisestä muihin maihin kärsivien alueiden taloudelliseen ja sosiaalistaloudelliseen uudistamiseen tarkoitetut tukivälineet kokonaisuudessaan; vaatii, että pienet ja mikroyritykset otetaan paremmin huomioon mainituilla alueilla ja yleisemmin koheesiopolitiikassa; kehottaa tästä syystä komissiota ja neuvostoa sisällyttämään pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan vaatimukset lähentymistä, kilpailukykyä ja yhteistyötä koskevien tavoitteiden prioriteetteihin; 41. edellyttää selvennettyä ja suorituskykyistä kehystä teollis- ja tekijänoikeuksille ja toivoo, että teollis- ja tekijänoikeuksia sekä yhteisöpatenttia koskevat direktiivit saadaan aikaan; 42. katsoo välttämättömäksi kehittää liitännäisvälineitä auttamaan eri teollisuudenalojamme valloittamaan markkinoita EU:n ulkopuolella ja osallistumaan näin aktiivisesti kehittyvien talouksien kasvuun; 43. kehottaa komissiota yksilöimään myös Euroopan unionin tasolla välineet (esimerkiksi riskipääomarahastot), joilla voidaan edistää uusien yritysten syntymistä ennen kaikkea uusien teknologioiden alalla ja kannustaa toimia "spin off"-yritysten perustamiseksi; 44. tukee suosituksia, joilla pyritään antamaan yrityksille mahdollisuus kehittyä kansainvälisiksi; toivoo, että suositukset koskevat myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä; kehottaa komissiota turvautumaan WTO:n määräämiin puolustusvälineisiin, kun eurooppalainen teollisuus on laittomien kaupallisten käytäntöjen uhrina; 45. korostaa, että eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden pirstoutuneisuus haittaa riskipääomamarkkinoiden toimivuutta, ja pitää ensisijaisen tärkeänä puuttua tähän ongelmaan, jotta voitaisiin helpottaa yritysten pääomansaantia; muistuttaa tarpeesta edistää yritysten mahdollisuuksia käyttää rahoitusvälineitä sekä kehittää rahoituksen saatavuutta vakuusjärjestelmien ja keskinäisten takausjärjestelmien suuntaan; pyytää kehittämään innovoivia rahoitusjärjestelmiä, joilla voidaan vastata yritysten, mukaan luettuina pienet ja mikroyritykset, aineellisiin ja aineettomiin investointeihin liittyviin uusiin tarpeisiin, jotka koskevat varsinkin standardeja, teknologiaa, ympäristöä ja markkinoiden hyödyntämistä; pyytää toteuttamaan toimenpiteitä osakepääoman ja omien varojen välisen yhteyden edistämiseksi sekä toimia varojen, yritysten, teollisuuden ja yliopistojen yhteyksien kehittämiseksi; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota tässä yhteydessä pk-yrityksille suunnattuihin välineisiin; 46. katsoo, että markkinoiden ollessa epätäydelliset viranomaisten olisi kannustettava toiminnan kehittämistä aloilla, joita taloudelliset toimijat pitävät liian riskialttiina; pitää lisäksi tässä yhteydessä kiireellisenä tunnistaa etenkin uuden teknologian saralla merkittävää lisäarvoa tuovat alat, joita viranomaiset voisivat edistää korkealaatuisten työpaikkojen varmistamiseksi; katsoo myös, että niiden velvollisuutena on kehittää tutkimus- ja innovaatiotoimintaa, joilla on myönteisiä ulkoisvaikutuksia; 47. korostaa, että tehokkaassa teollisuuspolitiikassa on oltava yleismaailmallinen ulottuvuus, ja toivoo, että Euroopan unionin ulkomaanavun ohjelmien uutta, vuosille 2007–2013 tarkoitettua sukupolvea käytetään strategisesti edistämään ja tukemaan eurooppalaisten yritysten, varsinkin pk-yritysten, kansainvälistymistä kolmansien maiden markkinoilla; 48. edellyttää, että yhteisön teollisuuden ja erityisesti pk-yritysten merkitys ja tarpeet otetaan huomioon suunniteltaessa uusia rahoitusnäkymiä kaudelle 2007–2013; 49. katsoo, että viestinnän infrastruktuureilla ja logistiikkajärjestelmällä on erittäin tärkeä merkitys teollisuuden kehittämisen ja taloudellisen yhdentymisen edistämiselle laajentuneessa Euroopan unionissa; katsoo Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ja varsinkin rajat ylittävien osuuksien nopean valmistumisen välttämättömäksi ja toivoo asianmukaista tukea yhteisön talousarviosta ajanjaksolle 2007–2013; 50. ehdottaa, että valtiontukijärjestelmien uudistamista suunniteltaessa määritellään innovaatioita suosiva selkeä toimintalinja, jolla puututaan horisontaalisesti kaikkiin aloihin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti; katsoo, että innovoinnin, kun se ymmärretään sanan laajemmassa merkityksessä eikä rajoituta vain teknologisiin näkökohtiin, on oltava yhteisön teollisuuspolitiikan strategian perustavoitteena; 51. huomauttaa, että on tarpeen edistää kaikkia aloitteita, joissa suositaan yritysten kasvamista sen kokoisiksi, että niillä on edellytykset kilpailla tehokkaammin yleismaailmallisilla markkinoilla; 52. kehottaa komissiota arvioimaan säännöllisesti tutkimus- ja kehitystoiminnan kannustinpolitiikan tuloksia ja etenkin sitä, kuinka paljon uusia työpaikkoja on syntynyt, sillä taloudellinen tulos ei ole ainoa mittari, jota pitäisi tarkastella; * * * 53. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. [1] EYVL C 377, 29.12.2000, s. 164. [2] EYVL L 333, 29.12.2000, s. 84. [3] EYVL C 240, 16.9.1991, s. 213. [4] EYVL C 183, 17.7.1995, s. 26. [5] EUVL C 82 E, 1.4.2004, s. 627. --------------------------------------------------