Hallituksen tukitoimenpiteillä on autettu suojaamaan taloutta laajamittaisilta konkursseilta ja työpaikkojen menetyksiltä. Hallituksen tukitoimenpiteiden yhdistelmä, jossa alennetaan verorasitetta 3,1 miljardilla eurolla (1,9 prosenttia bkt:stä), suojellaan työpaikkoja ja tuloja 4,1 miljardilla eurolla (2,4 prosenttia bkt:stä) ja helpotetaan maksuvalmiusongelmia 5,9 miljardilla eurolla (3,5 prosenttia bkt:stä), on lähestymistapana tasapainoinen, ja sen odotetaan olevan ratkaisevassa asemassa ylläpidettäessä talouden rakennetta ja autettaessa siten taloutta elpymään.

Koronaviruspandemian ja sen rajoittamistoimenpiteiden odotetaan vaikuttavan merkittävästi Kreikan talouteen. Tarvittavien tiukkojen rajoittamistoimenpiteiden, jotka pantiin täytäntöön maaliskuun viimeisellä viikolla ja jotka olivat voimassa toukokuun loppuun asti, odotetaan vaikuttaneen voimakkaimmin talouden toimintaan vuoden toisella neljänneksellä. Pandemiasta eniten kärsineiden alojen, kuten matkailun ja liikenteen, osuus Kreikan viennistä ja koko arvonlisästä on merkittävä. Työttömyysaste nousi toukokuussa 17 prosenttiin, kun se oli helmikuussa 15,9 prosenttia, mikä keskeytti vuoden 2013 lopusta alkaen havaitun laskusuuntauksen. Tukitoimenpiteet ovat tähän mennessä auttaneet pitämään työttömyyden kurissa, mutta työmarkkinoiden ”jäätymisestä” on jo merkkejä. On odotettavissa, että kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen ja yritysten voittojen supistuminen, kuluttajien käyttäytymisen muuttuminen ja yleinen epävarmuus vaikuttavat kotimaiseen kysyntään. Kuluttajahintojen odotetaan laskevan vuonna 2020 ja nousevan hieman vuonna 2021 elpymisen myötä. Talouden toimeliaisuuden odotetaan jäävän vuonna 2020 selvästi vuoden 2019 tasojen alle ja elpyvän täysin vasta vuonna 2022 vuonna 2021 tapahtuvan osittaisen palautumisen jälkeen; bkt:n kasvun odotetaan olevan –9 prosenttia vuonna 2020 ja 6 prosenttia vuonna 2021.

Kertomuksessa todetaan, että ottaen huomioon pandemian aiheuttamat poikkeukselliset olosuhteet, jotka ovat väistämättä viivästyttäneet monien toimien toteuttamista, Kreikka on saavuttanut hyvää edistystä uudistussitoumustensa täytäntöönpanossa. On myönteistä, että kaikkien sitoumusten täytäntöönpanon edistäminen on aloitettu uudelleen, vaikka pandemian aiheuttamat viivästykset ovat väistämättä johtaneet joidenkin sitoumusten toteuttamisen lykkäämiseen myöhempään aikaan. Viranomaisia kannustetaan jatkamaan resurssien käyttöönottoa, jotta voidaan toteuttaa kaikkia tarvittavia toimia erääntyneiden erityissitoumusten täyttämiseksi hyvissä ajoin ennen tehostettua valvontaa koskevaa kahdeksatta kertomusta, joka on tarkoitus esittää marraskuussa ja jonka osalta ennakoidaan politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan osion toteuttamista. Tämä edellyttää Kreikan viranomaisten jatkuvaa sitoutumista erityisesti maksurästien, terveydenhuollon ja yksityistämisen aloilla sekä rahoitusalalla, joilla on toteutettava lisätoimia.

Hyvästä edistyksestä huolimatta koronaviruspandemia on vaikuttanut merkittävästi joihinkin politiikanaloihin lisäten joissakin tapauksissa aiempia viivästyksiä. Pandemia ja siihen liittyvät rajoittamistoimenpiteet ovat johtaneet ennennäkemättömiin talouden häiriöihin ja edellyttäneet painopisteiden välitöntä sopeuttamista. Koronaviruspandemia on vaikuttanut merkittävästi uudistusten täytäntöönpanovalmiuksiin erityisesti aloilla, jotka ovat riippuvaisia työvoimavaltaisista prosesseista, komiteoiden työstä ja lainsäädäntöön tai oikeuslaitokseen liittyvistä toimista. Tämän seurauksena aiemmin alullepantujen uudistusten edistyminen on väliaikaisesti pysähtynyt monilla aloilla, kuten erityisesti maksurästien selvittämisen, julkisten tulojen hallinnoinnin, terveydenhuollon, kiinteistörekisterihankkeen ja yksityistämisen aloilla, lisäten joissakin tapauksissa aiempia täytäntöönpanovaikeuksia. Joidenkin lainsäädäntöehdotusten kohdalla saavutetusta hyvästä edistyksestä huolimatta viranomaisten on vielä myös saatettava päätökseen rahoitusalaan liittyviä uudistuksia.

Hallitus on myös edistynyt hyvin muiden uudistusten kohdalla, jotka eivät erityisesti liity euroryhmälle annettuihin sitoumuksiin mutta joiden odotetaan vaikuttavan merkittävästi liiketoimintaympäristöön ja sijoittajien mielialaan. Tähän sisältyvät ammatillisen koulutuksen kunnianhimoinen uudistus ja digitaalisen hallinnon edistäminen. Uudessa kasvustrategiassa, joka olisi tarkoitus saattaa pian päätökseen, on tarkoitus esittää kunnianhimoisia toimenpiteitä talouden elpymisen ja kestävän kasvun edistymisen tukemiseksi. Viranomaiset ovat lisäksi aloittaneet hyväksyttyjen toimenpiteiden käyttöönoton nopeuttaakseen julkisten investointien toteuttamista, jotka ovat myös ratkaisevassa asemassa, kun tuetaan uuden monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU ‑välineen puitteissa saataville asetettavien EU:n varojen nopeaa käyttöönottoa. Kreikan odotetaan saavan huomattavan osuuden elpymis- ja palautumistukivälineen varoista. Erityisesti tämän vuoksi on tärkeää edistää nopeasti keskeisiä suotuisia uudistuksia, kuten strateginen hankesuunnitelma ja hankkeiden valmisteluväline, julkisia hankintoja koskeva uudistus ja korruptiontorjunnan puitteiden vahvistaminen entisestään.

·julkishallinto, johon liittyvä tärkeä aloite virkamiesten valinnasta vastaavan riippumattoman viranomaisen valmiuksien vahvistamiseksi on edennyt lopulliseen hyväksymisvaiheeseen, minkä lisäksi on tarkoitus laajentaa julkisoikeudellisten yhteisöjen ylemmän johdon virkoja koskevaa avointa valintamenettelyä.

Pandemian aiheuttamista kielteisistä olosuhteista huolimatta Kreikassa on viime kuukausien aikana edistetty merkittävästi tärkeitä uudistuksia, kuten erityisesti kauan odotetun lainsäädäntöehdotuksen viimeistely, jolla toteutetaan maksukyvyttömyyslainsäädännön kokonaisvaltainen uudistus. Viranomaiset ovat myös ottaneet käyttöön uuden, laajemman tilapäisen lyhennetyn työajan järjestelmän, jotta yritykset voivat joustavammin mukauttaa työaikaansa ja työntekijät saavat korvauksen tekemättömistä työtunneista. Komissio tukee EU:n puolesta tätä ja muita kiireellisiä toimenpiteitä eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) puitteissa yhteensä 2,7 miljardilla eurolla. Kaikki nämä toimenpiteet ovat ajankohtaisia, koska koronaviruspandemia asettaa uusia haasteita sekä rahoitusalalle että työmarkkinoille, minkä vuoksi tehokkaat sopeuttamismekanismit ovat keskeisessä asemassa.

Kreikan hallitus on tähän asti onnistunut hillitsemään koronavirusepidemian leviämistä ja ottanut käyttöön lukuisia toimia sen sosioekonomisten kustannusten rajoittamiseksi, mutta pandemian odotetaan yhä vaikuttavan voimakkaasti talouteen. Toukokuuhun asti kestäneen ensimmäisen rajoittamistoimenpiteiden aallon jälkeen viranomaiset ovat mukauttaneet eri aloilla sovellettavien toimien tiukkuutta pandemian leviämiseen nähden. Viranomaiset ovat ottaneet käyttöön lukuisia tukitoimia ja reagoineet nopeasti kulloisinkiin tapahtumiin laajentamalla tai muuttamalla jo käytössä olevia toimenpiteitä tai perustamalla uusia tukimekanismeja tiettyjä aloja varten pandemian levitessä. Tästä huolimatta Kreikan työttömyysaste on yhä EU:n korkein, ja on todennäköistä, että vaikutukset kohdistuvat sen talouteen voimakkaammin kuin joihinkin muihin jäsenvaltioihin, kun otetaan huomioon matkailualan laajuus ja yleisemmin palvelualan ja pienten ja keskisuurten yritysten suuri osuus.

Tämä on seitsemäs Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Kertomus perustuu 13. ja 14. heinäkuuta 2020 etäyhteydellä järjestetyssä tapaamisessa tehtyihin havaintoihin sekä viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Etäyhteydellä järjestetyn tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa. Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui tähän prosessiin ohjelman jälkiseurantapuitteidensa (Post Program Monitoring Cycle) yhteydessä, kun taas Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistuksen päätökseen saattamista vuoden 2020 puoliväliin mennessä. Kertomus ei ole kytköksissä politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan osion toteuttamiseen, joka voitaisiin panna täytäntöön hyväksytyn kaksivuotisen aikataulun mukaisesti ja kahdeksatta kertomusta hyödyntäen. Kahdeksas kertomus on tarkoitus julkaista marraskuussa.

Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen puitteissa arvioidaan säännöllisesti viimeaikaista talous- ja finanssialan kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa myös arvioidaan Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen sekä vi) julkishallinnon nykyaikaistaminen.

Kreikan talouskehitystä ja ‑politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä otetaan huomioon se, että Kreikan on toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan on myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

Viranomaiset ovat aloittaneet sellaisten hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanon, joilla puututaan viime vuosina havaittuun investointibudjetin toistuvaan alikäyttöön. Strategisen hankesuunnitelman ominaispiirteet ja rooli sekä sen täytäntöönpanon aikataulu hyväksyttiin heinäkuussa 2020. Se luodaan riippumattomaksi yksiköksi, jota koordinoi hallituksen pääministeri, ja sen tehtävänä on käsitellä yli 10 miljoonan euron arvoisia ensisijaisia infrastruktuurihankkeita. Hankkeiden valmisteluvälineellä autetaan hankkeiden valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Sen sijoittamista ja yksityiskohtia tarkastellaan parhaillaan. On tärkeää varmistaa, että sen sijoittamisen yhteydessä turvataan vakiintuneiden riippumattomien toimielinten oikeudet ja toimivaltuudet. Näillä toimenpiteillä, mukaan lukien toimet, joilla parannetaan julkisten investointien talousarvion seurantaa ja ennustamista, pyritään hyödyntämään käytettävissä olevia varoja parhaalla tavalla ja nopeuttamaan EU:n varojen käyttöä, minkä lisäksi ne ovat keskeisessä asemassa, jotta varmistetaan elpymis- ja palautumistukivälineen tehokas käyttöönotto. Vaikka toimenpiteiden täytäntöönpanosta on apua ainoastaan keskipitkällä aikavälillä, julkisten investointien talousarvion toteuttamisessa tänä vuonna ja tulevina vuosina hyödytään myös EU:n varojen lisääntyvästä käytöstä, koska nykyinen ohjelmakausi on päättymässä ja koska jotkin pandemian torjumiseksi toteutetut toimet rahoitetaan julkisten investointien talousarviosta.

Viranomaiset valmistelevat lainsäädäntöön muutosta, jossa puututaan julkisiin hankintoihin liittyviin kiireellisimpiin ongelmiin, ja ovat toteuttaneet alustavia toimia, jotta hyväksytään julkisten varojen kestävämpää ja tehokkaampaa käyttöä edistävä uusi hankintamenettelystrategia vuosiksi 2021–2025. Koronavirus vaikutti merkittävästi lain hyväksymisen alkuperäiseen aikatauluun. Laki hyväksytään suunnitelmien mukaisesti lokakuun loppuun mennessä. Siinä puututaan moniin tärkeisiin kysymyksiin julkisia hankintoja koskevassa oikeudellisessa kehyksessä. Lain täysimääräinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, koska julkiset hankinnat ovat myös keskeisessä asemassa tehokkaassa varainhoidossa elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa. Tässä tarkoituksessa viranomaisia kannustetaan hyväksymään toimintasuunnitelma uusien puitteiden täytäntöönpanoa varten. Kreikan keskitetyn julkisen hankintaviranomaisen alaisuuteen perustettiin komitea, joka tarkastelee uutta strategiaa koordinoinnista vastaavan pääsihteeristön tuella. Strategisten suunnitelmien ja toimintasuunnitelmien päätökseen saattamisen määräajaksi on vahvistettu helmikuu 2021.

Tililuettelouudistus, mukaan lukien vuoden 2021 puolivälin ja vuoden 2022 puolivälin sitoumukset, edistyy yleisesti ottaen suunnitelmien mukaisesti, mutta sen täytäntöönpano julkisten investointien talousarviossa on edelleen haaste. Tililuettelouudistusta tukevaan uuteen tietotekniseen järjestelmään liittyviä hankintoja toteutetaan parhaillaan, ja viranomaiset ovat toteuttaneet lisätoimia tukeakseen uudistuksen edistymistä. Tililuettelon toiminnalliseen luokitteluun liittyviä toimia toteutetaan parhaillaan tulosbudjetointikehyksen mukaisesti. Julkisten investointien talousarvion toteuttamisvaiheessa on edistytty myös tililuettelon luokittelujen täytäntöönpanossa. Talousarvion valmisteluvaiheessa sen sijaan käytetään toistaiseksi vähemmän yksityiskohtaista luokittelua. Viranomaiset sitoutuivat tutkimaan mahdollisia parannuskeinoja hyödyntäen teknistä tukea, jota Euroopan komission aikoo antaa.

Viranomaiset ovat jatkaneet tarvittavien toimien toteuttamista yhteen tiliin perustuvan valtionkassajärjestelmän täysimittaiseksi käyttöön ottamiseksi, jotta parannetaan kassatilanteen seurantaa tilanteessa, jossa kassavirtaennusteen edistyminen on viivästynyt koronaviruspandemian vuoksi (vuoden 2020 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus). Yhteen tiliin perustuva valtionkassajärjestelmä on toiminnassa, ja sen ulkopuolelle jäävät yksiköt eivät ole merkittäviä kokonaisvaltaisen maksuvalmiuden kannalta. Valtiovarainministeriö arvioi likviditeettipuskuria koskevien sääntöjen noudattamista yksiköissä lokakuun 2020 loppuun mennessä, minkä myötä saatettaisiin tämä erityissitoumuksen osa tosiasiallisesti päätökseen. Viranomaisia kannustetaan luomaan erityisiä välineitä riskiyksikköjen tiivistä seurantaa varten. Paperiasiakirjojen korvaaminen sähköisillä on edelleen edistynyt. Sitä vastoin kassavirtaennustetta koskevan parhaillaan toteutettavan pilottihankkeen edistyminen on viivästynyt koronaviruspandemian vuoksi, ja sitä arvioidaan uudelleen seuraavassa kertomuksessa.

Koronaviruspandemian puhkeaminen on hidastanut maksurästien poistamista, mikä lisää aiempia täytäntöönpanovaikeuksia. Kesäkuussa 2020 maksurästejä oli 1,5 miljardia euroa, mikä on 667 miljoonaa euroa enemmän kuin lokakuussa 2019 hyväksytty rästien poistamistavoite. Tämä kuvastaa vain osittain häiriöitä, joita pandemia on aiheuttanut työvoimavaltaisissa prosesseissa. Tässä yhteydessä merkittävä tekijä on käsittelemättömien eläkehakemusten määrän odottamaton kasvu, mikä on lisännyt vuoden 2021 puoliväliin mennessä selvitettäviä määriä. Viranomaiset sitoutuivat päivittämään suunnitelmansa lokakuun 2020 loppuun mennessä ja antamaan yksityiskohtaisia tietoja uuden eläkesuman selvittämisestä. Joidenkin keskeisten rakenteellisten toimenpiteiden – mukaan lukien uusien eläkehakemusten käsittelyn ja hyväksymisen automatisointi ja yhdistetyn sosiaaliturvarahaston (e-EFKA) digitalisointi – raportoidaan kuitenkin etenevän yleisesti ottaen suunnitelmien mukaisesti. Lisäksi viranomaiset hyväksyvät ja panevat täytäntöön korjaavia lisätoimenpiteitä monilla alasektoreilla, jotta korvataan viivästykset ja saatetaan selvityssuunnitelman täytäntöönpano jälleen suunnitelmien mukaiseksi. Näissä toimissa keskitytään erityisesti eläkkeisiin, terveydenhuoltoon ja talousarvion ulkopuolisiin varoihin sekä tietoteknisten seurantavälineiden parantamiseen. Viranomaiset odottavat, että näiden toimenpiteiden vaikutukset ilmenevät elokuuta koskevissa tiedoissa, joita arvioidaan seuraavassa tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa.

Valtiovarainministeriön toimivallan alaisuuteen on perustettu väliaikainen verovelkariitojen sovittelukomitea. Hyväksyttyjen säännösten mukaisesti komitean toimeksianto päättyy heinäkuussa 2021. Vaikka hyväksyttävien sovitteluratkaisujen odotetaan lievittävän oikeusjärjestelmän taakkaa, on tärkeää, että uuden komitean toimeksiantoa ei laajenneta, koska riskinä on, että luodaan rinnakkaisjärjestelmä riippumattoman viranomaisen alaisuuteen kuuluvan riitojen sovittelusta vastaavan elimen oheen.

Kreikan viranomaiset ovat valmistelleet salakuljetuksen torjuntatoimien vahvistamista koskevan lakiehdotuksen, johon sisältyy säännöksiä salakuljetuksen torjuntatoimia koordinoivan operatiivisen koordinointikeskuksen toiminnallisten valmiuksien vahvistamiseksi, ja se on tarkoitus hyväksyä lokakuuhun 2020 mennessä. Salakuljetuksen torjuntatoimia koordinoivan operatiivisen koordinointikeskuksen valmiuksia vahvistetaan ottamalla käyttöön uusi virkamiesten valintaprosessi, jossa siirtojen kestoa pidennetään enintään kuuteen vuoteen, samalla kun rakenne sisältyy edelleen tiiviisti riippumattoman viranomaisen puitteisiin. On tärkeää hyväksyä nopeasti primaari- ja sekundaarilainsäädäntöä sekä varmistaa riippumattoman viranomaisen riittävät resurssit, jotta se voi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti.

Riippumattoman viranomaisen tietoteknisiin puitteisiin ja sen pääkonttoriin liittyvissä asioissa on edistytty vaihtelevasti, ja tulevien kuukausien aikana on tarkoitus hyväksyä lisää keskeisiä toimenpiteitä. Kreikassa on valmisteltu tietoteknisiä puitteita koskeva etenemissuunnitelma, ja sähköisen kirjanpidon ja muiden riippumattoman viranomaisen tarjoamien verkkopalvelujen myDATA-alustan käyttöönotto on tarkoitus saattaa päätökseen lokakuuhun 2020 mennessä. Riippumattoman viranomaisen pääkonttorin toimintojen keskittämistä yhteen paikkaan koskeva suunnittelu edistyy. Uuden rakennuksen rakentamista koskeva tarjouskilpailu on tarkoitus käynnistää vuoden 2021 ensimmäiseen neljännekseen mennessä.

Riippumattoman julkisista tuloista vastaavan viranomaisen henkilöstömäärä jatkoi hidasta kasvuaan jääden kuitenkin selvästi tavoitteista (erityissitoumus), ja henkilöresursseja koskevan kokonaisuudistuksen alalla on saavutettu vähäistä edistystä. Henkilöstömäärä oli 11 916 vuoden toisella neljänneksellä verrattuna vuoden 2019 loppuun asetettuun tavoitteeseen, jonka mukaan henkilöstömäärän olisi pitänyt olla 12 500. Lisäksi viranomaiset ovat hyväksyneet säädöksiä, joiden seurauksena riippumattoman viranomaisen henkilöstöä on siirretty muihin elimiin, minkä vuoksi asetettujen henkilöstötavoitteiden saavuttaminen on entistä vaikeampaa. Henkilöstöresursseja koskevan uudistuksen, jonka odotetaan helpottavan merkittävästi riippumattoman viranomaisen valmiuksia houkutella tarvitsemaansa korkean ammattitaidon henkilöstöä ja varmistaa sen pysyvyys, saattaminen päätökseen riippuu palkkataulukkosääntelyn hyväksymisestä. EU:n toimielimet kannustivat viranomaisia hyväksymään sen seuraavalla tarkastelujaksolla.

Viranomaiset ovat aloittaneet uudelleen työn saattaakseen päätökseen kiinteistöjen arvoa koskevan valtion laajuisen arvioinnin, jonka perusteella kiinteistövero (ENFIA) määritetään. Tämä on vuoden 2020 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus, jota on nyt lykätty vuoden 2021 puoliväliin. Koronaviruksen johdosta toteutetut sulkutoimet aiheuttivat väistämättömiä viivästyksiä aiemmin tänä vuonna. Tiedonkeruuseen ja laadunarviointiin liittyvä työ, johon nykyisten arvoalueiden hintojen lopullinen määrittely perustuu, on tarkoitus saattaa päätökseen vuoden loppuun mennessä. Tämän vuoden ENFIA-kiinteistöverot arvioidaan siis pääasiassa aiempien kiinteistöveron arvojen perusteella. Nykyisen valtion laajuisen arvoaluejärjestelmän laajentamista on tarkasteltava ensi vuonna vuoden 2021 puoliväliin siirretyn määräajan mukaisesti.

Viranomaiset ovat myös pidentäneet sellaisten aiemmin toteutettujen toimenpiteiden soveltamisaikaa, joilla tuetaan kotitalouksien ja yritysten maksuvalmiutta. Kreikan kehityspankin pienille ja keskisuurille yrityksille myöntämiä yhteisrahoituslainoja on korotettu 588 miljoonalla eurolla yhteensä 838 miljoonaan euroon. Lisäksi henkilökohtaisen tuloveron, yhtiöveron ja kiinteistöveron maksuaikaa on pidennetty (mikä ei kuitenkaan vaikuta suoriteperusteiseen julkisen talouden tasapainoon).

Viranomaiset ovat jatkaneet joidenkin aiempien toimenpiteiden soveltamista muutaman lisäkuukauden ajaksi ja hyväksyneet väliaikaisia lisätoimenpiteitä koronaviruskriisiin puuttumiseksi. Kun otetaan huomioon, että takaisinmaksettavien ennakoiden maksamiseen yrityksille varatut 2 miljardin euronmäärärahat oli käytetty kokonaisuudessaan heinäkuuhun 2020 mennessä, hallitus päätti laajentaa toimenpidettä ja järjestää syyskuussa kolmannen hakemuskierroksen, jonka määrärahojen odotetaan olevan suuruudeltaan 1 miljardi euroa, minkä lisäksi on odotettavissa, että vuoden loppuun mennessä järjestetään vielä yksi kierros. Tämän lisäksi verolykkäyksiä ja verovelkojen lyhennyksiä on mahdollista maksaa takaisin 24 erässä tammikuusta 2021 alkaen. Viranomaiset ovat myös ottaneet toukokuusta 2020 alkaen käyttöön uusia toimenpiteitä, kuten 1) oikeus vähentää yhteisöverojen ja henkilökohtaisten tuloverojen ennakkomaksuja yritysten ja itsenäisten ammatinharjoittajien liikevaihdon supistuessa merkittävästi (odotettu vaikutus julkiseen talouteen 0,9 prosenttia suhteessa bkt:hen vuonna 2020), 2) lyhennetyn työajan järjestelmä ja muita toimenpiteitä, joilla ylläpidetään työllisyyttä (julkiselle taloudelle aiheutuva odotettu kustannus 0,6 prosenttia suhteessa bkt:hen vuonna 2020), 3) toimenpiteet, joilla pyritään hillitsemään matkailuun kohdistuvaa vaikutusta erityisten sosiaalisen matkailun ohjelmien ja laajennetun mainoskampanjan välityksellä, 4) liikenteen, juomien, matkailupakettien ja elokuvalippujen arvonlisäverokannan väliaikainen alentaminen 24 prosentista 13 prosenttiin ja 5) tilapäisen maksuerätuen käyttöönotto asuntolainoille sekä kuluttaja- ja yrityslainoille, joiden vakuutena on pääasiallinen asunto; sillä autetaan koronaviruspandemiasta taloudellisesti kärsineitä velallisia, joilla on asuntolainaa pääasiallisesta asunnosta. Näistä lisätoimenpiteistä julkiselle taloudelle aiheutuvat kustannukset ovat arviolta yhteensä 1,8 prosenttia suhteessa bkt:hen vuonna 2020. Elpymisen tueksi ensi vuonna toteutettavista väliaikaisista lisätoimenpiteistä ilmoitettiin 12. syyskuuta, ja niitä arvioidaan vuoden 2021 alustavan talousarviosuunnitelman yhteydessä.

Kreikan valtion joukkovelkakirjojen tuotot ja tuottoerot laskivat lähelle kriisin jälkeistä alhaista tasoa. Pitkäaikaisten joukkolainojen tuottoerot suhteessa Saksan valtion joukkolainoihin ovat pienentyneet noin 250 peruspisteellä toukokuun 2020 alusta ja vakautuivat elokuussa alle 1 prosenttiyksikköön viisivuotiskaudella. Suotuisia rahoitusoloja hyödyntäen ja eurojärjestelmän tekemien Kreikan valtion joukkovelkakirjaostojen tukemana julkisen velan hoidosta vastaava virasto laski kesäkuussa 2020 liikkeeseen 10 vuoden joukkovelkakirjan. Joukkovelkakirjahuutokauppa avattiin onnistuneesti uudelleen syyskuussa 2020.

Suotuisat rahoitusolot ja huomattavat kassavarannot tarjoavat puskurin edelleen merkittävien rahoitusriskien vaimentamiseksi. Talousarvion rahoitustarpeet ovat kasvaneet merkittävästi edellisen kertomuksen jälkeen heikentyneen makrotalouden ympäristön, pandemian taloudellisten kustannusten hillitsemisen ja eläkeläisille maksettavien korvausten (ks. jäljempänä) lisäksi. Julkisen talouden kassavarat ovat yhä huomattavat, yli 31 miljardia euroa kesäkuun lopussa. Sijoittajien mielialan tukemiseksi on olennaisen tärkeää ylläpitää riittävää käteispuskuria ja kehittää kasvustrategiaa.

SOSIAALIHUOLTO

Viranomaiset ovat edistyneet yhdistetyn sosiaaliturvarahaston (EFKA) perustamisen viimeistelyssä (vuoden 2020 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus). Muun muassa rahaston digitaalinen muuttaminen sähköiseksi e-EFKA-rahastoksi on tarkoitus panna täytäntöön vuoden 2020 loppuun mennessä. Julkisen sektorin ja lisäeläkerahastojen sulauttamisen ensimmäinen vaihe on jo pantu täytäntöön, ja työntekijöiden fyysiset siirrot, joita pandemia alkuaan viivästytti, on tarkoitus saattaa päätökseen vuoden loppuun mennessä. Tästä syystä sitoumusta lykätään vuoden 2020 loppuun. Seurantatoimet, mukaan lukien tiettyjen alueellisten toimistojen perustaminen, on tarkoitus saattaa päätökseen vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Eläkehakemusten digitaalinen käsittely on edennyt pilottivaiheeseen, mutta viranomaiset uskovat, että tavoite, jonka mukaan 30 prosenttia pääeläkehakemuksista oli tarkoitus käsitellä digitaalisesti kesäkuun 2020 loppuun mennessä, on saavutettu.

Korkeimman hallinto-oikeuden viimeaikaisen päätöksen nojalla eläkeläiset, jotka ovat esittäneet maksuvaatimuksen, ovat oikeutettuja korvaukseen vuonna 2012 toteutetuista eläkkeiden vähennyksistä kesäkuusta 2015 toukokuuhun 2016 ulottuvan jakson osalta. Vaikka tuomioistuimen yksityiskohtaisen päätöksen julkaiseminen saattaa kestää viikkoja, on ilmoitettu, että korvaus kattaa 11 kuukauden pituisen ajanjakson, joka alkaa korkeimman hallinto-oikeuden edellisen päätöksen julkaisemisesta kesäkuussa 2015 ja päättyy vuoden 2016 uudistuksen täytäntöönpanoon toukokuussa 2016. Hallitus on päättänyt torjua mahdollisia tulevia oikeudellisia haasteita ja maksaa korvauksia kaikille yksityisen sektorin eläkeläisille heidän pääeläkkeidensä vähentämisen johdosta, riippumatta siitä, ovatko he esittäneet maksuvaatimuksen. Toimenpiteen kustannukset ovat 0,5 prosenttia suhteessa bkt:hen. Hallitus on myös sitoutunut maksamaan korvauksia julkisen sektorin eläkeläisille, kunhan tilintarkastustuomioistuimessa rinnakkain käsiteltävänä oleva asia saatetaan päätökseen, jolloin korvausten kokonaiskustannukset nousisivat 0,8 prosenttiin suhteessa bkt:hen. Tarvetta kattaa tämän lisäksi myös lisäeläkkeiden ja kausibonuksien aiemmat vähennykset selvennetään, kun tuomioistuimen yksityiskohtainen päätös on julkaistu. Korvaukset ovat kertaluontoisia eivätkä vaikuta eläkejärjestelmän nykyiseen toimintaan tai tuleviin eläkemenoihin. Viranomaisten mukaan tilintarkastustuomioistuimen toisen viimeaikaisen päätöksen, jonka mukaan miespuolisille virkamiehille, joilla on pieniä lapsia, taataan oikeus varhaiseläkkeeseen, vaikutukset jäävät vähäisiksi.

Keväällä 2020 puhjenneen koronaviruspandemian seurauksena viranomaiset ovat vahvistaneet merkittävästi terveydenhuoltojärjestelmää pandemian torjumiseksi, myös laajentamalla digitaalisten välineiden käyttöä. Samassa yhteydessä lisättiin tehohoitopaikkojen saatavuutta ja rekrytoitiin lähes 5 000 henkilöstön jäsentä, sekä lääkäreitä että hoitajia, ja edistettiin terveydenhuollon etäpalveluja. Näiden toimenpiteiden varhaisen toteuttamisen ansiosta Kreikka onnistui hillitsemään viruksen leviämistä ensimmäisen aallon aikana. Kreikassa otettiin myös käyttöön digitaalisia välineitä, joita voidaan käyttää vielä pandemian päätyttyäkin.

Perusterveydenhuoltojärjestelmän uudelleensuunnittelun täytäntöönpano, joka oli vuoden 2020 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus, kestää kauemmin, koska on otettava huomioon joidenkin järjestelmän keskeisten osien toimittamiseen liittyvät muutokset ja väistämättömät viivästykset, jotka johtuvat tarpeesta hallinnoida pandemian torjuntaa. Lainsäädäntömuutokset ovat yhä luonnosteluvaiheessa, mutta ne on tarkoitus hyväksyä kevääseen 2021 mennessä. Vuonna 2018 aloitetun uudistuksen tavoitteena on luoda kattava perusterveydenhuoltojärjestelmä, jossa koko väestölle rekisteröidään pakollisesti potilaan ensimmäisenä yhteyspisteenä toimiva perhelääkäri, ja panna täytäntöön pakollinen portinvartijajärjestelmä. Saatavilla olevien tietojen mukaan suurin osa uudistuksen osista on tarkoitus suunnitella uudelleen, ja järjestelmän käyttöönotto on keskeytetty uuden toimitusmallin määrittämiseen asti. Viranomaisia kannustetaan nopeuttamaan pakollisten rekisteröinti- ja portinvartijajärjestelmien täytäntöönpanoa, jotka olisi sovitun mukaisesti säilytettävä kaikkien uusien järjestelmien keskeisinä osina, koska ne ovat perustavassa asemassa vakaan ja moitteettomasti toimivan perusterveydenhuoltojärjestelmän onnistuneen käyttöönoton kannalta. Niiden avulla autetaan varmistamaan yhtäläinen pääsy ja suojataan väestöä tarjontaan perustuvalta kysynnältä ja sen aiheuttamalta väistämättömältä taloudelliselta taakalta, joka on kasvava huolenaihe nykyisessä järjestelmässä. Viranomaiset aikovat jatkaa perusterveydenhuollon verkoston käyttöönottoa aikaisintaan keväällä 2021, kun otetaan huomioon lyhyen aikavälin tarve keskittää toimet nykyiseen haasteeseen vastaamiseen, jotta lisätään niiden käytettävissä olevien lääkäreiden määrää, joiden kanssa kansanterveysrahasto tekee sopimuksen. Uudistuksen merkitys on kasvanut koronaviruskriisin vuoksi, kun otetaan huomioon perusterveydenhuollon yksikköjen keskeinen rooli tuettaessa pandemian torjumiseksi tähän asti toteutettuja toimenpiteitä, mukaan lukien hiljattain ja nopeasti käyttöön otetut liikkuvat yksiköt (KOMY).

Keskitetyt hankinnat (vuoden 2020 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus) ovat jo osittain käynnissä ja terveydenhuoltoalan hankinnoista vastaavan kansallisen terveydenhuoltoviranomaisen yleiset järjestelyt edistyvät, mutta niitä ei ole vielä saatettu päätökseen, mikä johtuu myös pandemian aiheuttamista viivästyksistä. Keskitettyjä tarjouskilpailuja pannaan tällä hetkellä täytäntöön pääasiassa alueellisesti; joitakin tarjouskilpailuja saatetaan päätökseen myös keskitetysti, joskin tämä koskee suurelta osin niitä, jotka on käynnistetty edellisen järjestelmän puitteissa. Kyseisen viranomaisen uutta oikeudellista kehystä koskeva säädösluonnos on viimeistelty, ja se on tarkoitus hyväksyä vuoden loppuun mennessä. Viranomaiset jakoivat myös vuonna 2020 käynnistettäviä hankintoja koskevan toimintasuunnitelman, jonka mukaan on edelleen mahdollista saavuttaa tavoite eli se, että sairaaloiden kokonaismenoista 40 prosenttia katetaan keskitetyillä hankinnoilla (vuoden 2022 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus). Viranomaisten tavoitteena on saavuttaa 30 prosenttia vuoden 2021 ensimmäiseen neljännekseen mennessä. EU:n toimielimet kannustivat viranomaisia lisäämään tukeaan uudistukselle käynnistämällä tammikuusta 2021 alkaen uudelleen hintojen seurantakeskuksen eli avoimuutta ja tehokkuutta lisäävän seurantavälineen toiminnan. Tällä hetkellä terveydenhuoltoviranomaisen tarvitsemien osaajien rekrytointi on edelleen haasteellista, mutta on mahdollista, että tässä saadaan apua uudesta oikeudellisesta kehyksestä, josta säädetään tulevien kuukausien aikana.

Terveydenhuoltoalan menoihin liittyvien takaisinperittävien määrien kasvu ja takaisinperinnän viivästymiset aiheuttavat huolta. Aiemmin hyväksyttyjen rakenteellisten toimenpiteiden vahvistaminen ja yhdenmukainen täytäntöönpano tukisivat tehokkuutta ja pääsyä laadukkaaseen terveydenhuoltoon. Tilannetta kuvastaa, että vuonna 2019 lääkeyhtiöiltä perittiin varoja 36 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018 ja lähes 65 prosenttia enemmän kuin vuonna 2017. Yksityisten terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien osalta takaisinperintä vuosien 2018 ja 2019 osalta on tarkoitus aloittaa marraskuuhun 2020 mennessä. EU:n toimielimet kannustavat viranomaisia hyväksymään tarvittavaa sääntelyä, jotta saatetaan päätökseen lainsäädäntö- ja hallintomenettelyt, joita takaisinperinnän aloittaminen lokakuuhun 2020 mennessä edellyttää ja jotta suojataan takaisinperinnän finanssipoliittinen uskottavuus. Lisäksi olisi tarkistettava takaisinperinnän nykyistä määritelmää, jotta otetaan käyttöön riskinjakoa koskeva osatekijä ja lisätään kannustimia uusien takaisinperintöjen estämiseksi ja tarjontaan perustuvan kysynnän hillitsemiseksi, millä alennetaan palvelujen käyttäjiltä perittäviä kalliita maksuja.

Työmarkkinoille palaamista koskevan vähimmäistulojärjestelmän pilarin (kolmas pilari) suunnittelua mukautetaan koronaviruskriisin vuoksi, ja uudet puitteet on tarkoitus panna valtion laajuisesti täytäntöön (vuoden 2019 loppuun mennessä täytettävä erityissitoumus) syksyllä 2020 terveyden alaan liittyvästä kehityksestä riippuen. Vuoden 2019 aikana pantiin 32 kunnassa kaikkialla maassa täytäntöön pilottihanke, jonka tavoitteena oli varmistaa sosiaaliturvapalvelujen ja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä koskevien palvelujen tarjoaminen. Pilottihankkeen havaintoja on arvioitu ottaen huomioon sen kansallinen täytäntöönpano vuonna 2020. Koronaviruspandemian vuoksi on kuitenkin ollut tarpeen sopeuttaa julkisen työvoimapalvelun (OAED) liiketoimintamenettelyjä uuteen tilanteeseen ja mukauttaa puolestaan uusien puitteiden kansallisen käyttöönoton edellytyksiä. Käyttöönotto olisi tarkoitus aloittaa syksyllä 2020.

Julkisen paikallisliikenteen tukijärjestelmän tarkistuksen arviointitutkimuksen osalta (vuoden 2020 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus) uutta järjestelmää koskeva tarkistettu primaarilainsäädäntö hyväksyttiin heinäkuussa 2020. Syyskuussa 2020 hyväksyttävää sekundaarista lainsäädäntöä valmistellaan, ja sen tarkoituksena on mahdollistaa säännöllinen ja objektiivisiin kriteereihin perustuva tuetun julkisen liikenteen lippujen korvaaminen liikenteenharjoittajille Ateenassa ja Thessalonikissa.

Vammaisetuuksia koskevan järjestelmän uudistus, joka on vuoden 2019 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus, edistyy sitä koskevan aiemmin sovitun uudelleensuunnittelun mukaisesti, joskin sen päätökseen saattamisessa kestää kauemmin. Hyväksytty toimintapoliittinen asiakirja on tarkoitus julkaista syyskuussa 2020, ja pilottihanke olisi käynnistettävä vuoden 2021 alussa. Hakemusten käsittelyssä käytettävä sähköinen järjestelmä on nyt saatavilla kolmella alueella, mutta pandemia on vaikuttanut vammaisuuden arviointikeskusten toimintaan.

RAHOITUSSEKTORIN KEHITYS

Rahoitussektori on selvinnyt suhteellisen hyvin koronaviruspandemian ensimmäisistä vaikutuksista. Tästä on kiittäminen viranomaisten toteuttamia ja EU:n laajuisia toimia, joilla on varmistettu rahoituksen saatavuus kriisistä kärsineille yrityksille. Rahoitusmarkkinoiden likviditeetti ja talouden rahoitus on pysynyt ennallaan. Pankit kykenivät pitämään rahoituskustannukset kohtuullisina, vaikka pitkän aikavälin vakuudettoman rahoituksen kustannukset ovat nousseet. Tätä on edesauttanut eurojärjestelmän kohdennettujen pidempiaikaisten rahoitusoperaatioiden ehtojen helpottaminen ja eurojärjestelmän luotto-operaatioiden vakuusvaatimusten tilapäinen helpottaminen – erityisesti Kreikan valtionvelkainstrumenttien hyväksyminen poikkeuksellisesti vakuuksina. Heinäkuun 2020 tietojen mukaan muille kuin finanssialan yrityksille myönnettävien pankkilainojen elpyminen on jopa nopeutunut. Lisäksi pankkilainojen myöntäminen muille kuin yhtiömuotoisille pienille yrityksille on alkanut lisääntyä nopeasti, mikä hillitsee kotitalouksille myönnettävien pankkilainojen jatkunutta supistumista. Tämä heijastelee sekä yritysten pyrkimystä luoda likviditeettipuskureita että hätätukitoimenpiteiden maksujen aloittamista. Kreikkalaiset yritykset ovat hyötyneet Kreikan kehityspankin kahdesta järjestelystä eli uusien yrityslainojen takuujärjestelystä ja korkotukijärjestelystä. Ne ovat olleet erittäin kysyttyjä. Lisäksi elinkelpoiset yritykset – enimmäkseen pienet ja keskisuuret yritykset – ovat hyötyneet nykyisten hoidettujen lainojen suorista korkotuista. Näiden järjestelyjen odotetaan tukevan yrityksille myönnettävien lainojen kasvua tulevina kuukausina.

Käyttöön otetut velkamoratoriotoimet ja valvontaviranomaisen ilmoittama joustavuus rajoittavat pandemian vaikutuksia pankkien lainakirjojen laatuun tänä vuonna. Velkamoratoriotoimia on sovellettu yli 10 prosenttiin pankkien kokonaislainasalkusta. Toimet ovat tällä hetkellä voimassa 31. marraskuuta asti. Kirjattujen arvonalentumisten määrä kasvoi vuoden 2020 ensimmäisen neljänneksen tuloksissa merkittävästi neljällä järjestelmän kannalta merkittävällä pankilla, mutta luottotappiovarauksia koskevien tarpeiden koko laajuus tulee esille vasta moratoriotoimien päätyttyä. Tämä voi tarkoittaa tappioriskejä vuonna 2021. Varausten määrän lisääntyminen voi aiheuttaa lisää paineita Kreikan pankkien jo valmiiksi heikoille kannattavuusnäkymille.

Heikko kannattavuus ja tulevat arvopaperistamiskustannukset voivat aiheuttaa haasteita pankkien pääoma-asemalle lähitulevaisuudessa. Pankkien keskimääräinen ydinvakavaraisuussuhde laski 15,9 prosentista vuoden 2019 lopussa yhteensä 14,6 prosenttiin vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä. Suhde säilyi kuitenkin pääomavaatimusten mukaisena. Lasku johtui pääasiassa kunkin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä sovellettavien toiminnan vakautta koskevien siirtymäsääntöjen täytäntöönpanosta. Tulevaisuudessa pankkien pääoma-aseman on mukauduttava uusiin suunniteltuihin sääntelymuutoksiin ja järjestämättömien lainojen tuleviin arvopaperistamisiin keskipitkällä aikavälillä. Pankkien pääoman laatu on yhä heikko jaksotettujen verohyvitysten suuren määrän vuoksi, kun taas pankkien ja valtion välinen yhteys voi voimistua edelleen tulevina kuukausina.

Vaikka järjestämättömien lainojen määrä jatkoi vähenemistään vuoden 2020 alussa, koronaviruskriisin mahdolliset kielteiset vaikutukset omaisuuserien laatuun alkavat näkyä vasta moratoriotoimien päätyttyä. Kreikan järjestämättömien lainojen määrä jatkoi laskuaan vuoden 2020 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Niiden osuus koko lainakannasta laski 39,6 prosenttiin maaliskuussa 2020. Sen odotetaan laskevan edelleen toisella vuosineljänneksellä, kun Hercules-järjestelmän ensimmäisen arvopaperistamisen myönteiset vaikutukset näkyvät virallisesti. Pandemia vaikuttaa kuitenkin pankkien järjestämättömien lainojen vähentämisstrategioihin. Pankeilla on myös heikot sisäiset valmiudet järjestellä lainoja uudelleen siten, että se olisi kannattavaa.

Jäljempänä kuvattuja toimia seurataan ja arvioidaan osana finanssipolitiikan alaan kuuluvaa jatkuvaa sitoumusta:

·Viranomaiset aikovat toimittaa pian parlamentille lainsäädäntöehdotuksen, jolla uudistetaan merkittävästi maksukyvyttömyyskehystä. Uudessa maksukyvyttömyyssäännöstössä yhdistetään yrityksiä ja yksityisiä henkilöitä koskevat maksukyvyttömyysjärjestelmät ja saatetaan ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista annettu EU:n lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä. Sen kokonaistavoitteena on vauhdittaa veloista vapauttamista, mahdollistaa velkojille nopeampi velkojen takaisinmaksu ja suojella elinkelpoisia yrityksiä ennaltaehkäisevien uudelleenjärjestelyjä koskevien puitteiden avulla. Kansainvälisiin parhaisiin käytäntöihin perustuvien puitteiden odotetaan tehostavan uudelleenjärjestelyjä yksinkertaistamalla menettelyvaatimuksia ja sähköisen alustan käyttöä. Säännöstö tulee voimaan 1. tammikuuta 2021. Sitä varten on hyväksyttävä merkittävä määrä sekundaarilainsäädäntöä, jossa määritellään osa tähän uudistukseen liittyvistä näkökohdista. Lisäksi on toteutettava tietotekninen alusta. Molemmat ovat työn alla.

·Viranomaiset eivät kuitenkaan jatkaneet pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmää ja tuomioistuimen ulkopuolista lainojenhoitojärjestelyä. Sen sijaan ne perustivat haavoittuvaisille velallisille tarkoitettuja vaihtoehtoisia sosiaalisen suojelun järjestelmiä. Pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmä päättyi 31. heinäkuuta 2020 ja tuomioistuimen ulkopuolinen hoitojärjestely 30. huhtikuuta 2020. Hallitus ottaa käyttöön samanaikaisesti maksukyvyttömyyskehyksen uudistamisen kanssa myös uusia sosiaalipoliittisia työkaluja, joilla tuetaan haavoittuvaisia velallisia. Akordimenettelyssä haavoittuvaiset velalliset, joilla on pääasialliseen asuntoon liittyvä laina ja jotka ovat kärsineet äkillisestä tulojen menetyksestä, ovat oikeutettuja tilapäiseen tukeen, jolla tuetaan edelleen järjestämättömien lainojen vähentämistä ja vältetään uusien järjestämättömien lainojen kertyminen. Moraalikatoon liittyvien huolenaiheiden vuoksi tukea on tarjolla sekä hoidettujen että järjestämättömien lainojen haavoittuville velallisille laissa määritellyin ehdoin. Tämä ei kuitenkaan koske sellaisia velallisia, joiden lainat on irtisanottu yli vuosi sitten. Lisäksi säännöstössä otetaan käyttöön erityinen myynti- ja takaisinvuokrausjärjestelmä. Sen puitteissa ongelmiin joutuneet ehdot täyttävät velalliset voivat jatkaa asumistaan pääasiallisessa asunnossaan vuokralaisina, jotka voivat saada tukea vuokran maksamiseen. Tällä järjestelyllä laajennetaan nykyistä vuokratukea. Se pannaan täytäntöön yksityisen sektorin toimijan välityksellä. Yksityinen sektori voi saada tarvittaessa valtiontakauksen rahoituksen saantinsa tueksi.