I. JOHDANTO

Viimeaikaisten terrori-iskujen kohteena ovat toistuvasti olleet julkiset tilat, ja iskuissa on hyödynnetty tällaisille niin kutsutuille pehmeille kohteille tyypillistä, niiden avoimuudesta johtuvaa haavoittuvuutta. Muun muassa jalankulkuvyöhykkeiden, matkailukohteiden, liikenteen solmukohtien, ostoskeskusten, hartaudenharjoituspaikkojen, konserttisalien, torien ja aukioiden kaltaiset julkiset tilat ovat joutuneet terrori-iskujen kohteeksi esimerkiksi Barcelonassa, Berliinissä, Brysselissä, Lontoossa, Manchesterissa, Nizzassa ja Tukholmassa. Euroopassa on toteutettu niin kutsuttuja korkean intensiteetin iskuja, joissa on käytetty räjähdysaineita ja ampuma-aseita, mutta myös useita matalan kynnyksen iskuja, joissa on käytetty tavallisia ajoneuvoja ihmisten päälle ajamiseen tai veitsiä ihmisten puukottamiseen. Kohteet valitaan yleensä siten, että tarkoitus on aiheuttaa runsaasti kuolonuhreja. Tämän vahvistavat Europolin ja EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen uhka-arviot, ja tällaiseen kohdevalintaan yllytetään myös avoimesti terroristien internetjulkaisuissa.

Julkisten tilojen suojelu aiheuttaa jäsenvaltioille erityisiä haasteita. Se johtuu useista tekijöistä: kohteeksi valittuja tai valittavia julkisia tiloja on hyvin monenlaisia täysin avoimista tiloista jonkinlaista suojaa tarjoaviin tiloihin, tällaisten tilojen suojeluun osallistuu monenlaisia toimijoita ja kuolonuhrien määrä voi olla suuri. On ensiarvoisen tärkeää löytää tasapaino turvallisuuden lisäämisen ja julkisten tilojen avoimuuden säilyttämisen välillä ja näin varmistaa, että kansalaiset voivat jatkaa tavanomaista elämäänsä.

Jäsenvaltiot ovat ensisijaisessa vastuussa julkisten tilojen suojelusta, mutta EU voi ja sen pitäisi tehdä enemmän tukeakseen niiden toimia. Tässä toimintasuunnitelmassa esitetään toimenpiteitä, joilla opastetaan ja tuetaan jäsenvaltioita julkisten tilojen suojelemisessa kansallisella, alue- ja paikallistasolla, kuten Euroopan parlamentille ja neuvoston puheenjohtajavaltiolle osoitetussa aiekirjeessä ja siihen liitetyssä Etenemissuunnitelmassa kohti yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia ilmoitettiin. Tämä toimintasuunnitelma on osa laajempaa terrorismin torjuntaa koskevaa pakettia, johon kuuluvat toimenpiteet on tarkoitus toteuttaa seuraavien 16 kuukauden kuluessa. Vaikka terrorismin riskiä ei voida koskaan poistaa kokonaan, näillä operatiivisilla toimenpiteillä tuetaan jäsenvaltioita uhkien havaitsemisessa, julkisten tilojen haavoittuvuuden vähentämisessä, terrori-iskujen seurausten vähentämisessä ja yhteistyön parantamisessa.

EU voi tukea julkisten tilojen suojelua kahdella tavalla. Ensinnäkin se voi edistää parhaiden käytäntöjen rajat ylittävää vaihtoa kohdennetun rahoituksen (II luku) sekä lainvalvontaviranomaisten verkostojen ja opastusmateriaalin (III luku) avulla. Toiseksi EU voi ottaa työhön mukaan monenlaisia sidosryhmiä sekä paikallistasolta että yksityissektorilta (IV luku). Tällä toimintasuunnitelmalla perustetaan – verkostojen yhteenliittämisen lähestymistapaa hyödyntämällä – lukuisia foorumeja, joilla voidaan vaihtaa tietoja entistä järjestelmällisemmin ja jäsennellymmin ja jakaa parhaita käytäntöjä julkisten tilojen suojelemiseksi. Julkisten tilojen suojelemisessa hyödynnetään tarvittaessa muilla aloilla toteutetuista toimista saatuja kokemuksia, mistä seuraa synergiaa alojen välillä. Tällaisia aloja voivat olla muun muassa elintärkeiden infrastruktuurien suojelu tai toimintavalmius kemialliseen, biologiseen sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan.

II. EU:N RAHOITUS JULKISTEN TILOJEN SUOJELUUN

EU:n rahoituksella voidaan auttaa jäsenvaltioita suojelemaan julkisia tiloja ja hyödyntämään siinä muiden jäsenvaltioiden asiantuntemusta ja parhaita käytäntöjä ja tehostamaan rajat ylittävää yhteistyötä. Rahoitusta voidaan myöntää esimerkiksi toimenpiteille, joilla edistetään ja tuetaan innovatiivisten rakenteiden kehittämistä julkisten tilojen suojaamiseksi niiden avoimuudesta tinkimättä. Tätä varten komissio tehostaa EU:n rahoituksen saatavuutta sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä.

Vastatakseen välittömiin lyhyen aikavälin tarpeisiin komissio käynnistää tänään tämän toimintasuunnitelman ohella sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevaan osioon perustuvan ehdotuspyynnön, jonka toteuttamiseen on varattu yhteensä 18,5 miljoonaa euroa. Näillä varoilla tuetaan kansainvälisiä hankkeita, joilla parannetaan julkisten tilojen suojelua.

EU:n rahoituksella voidaan tukea myös operatiivista yhteistyötä kentällä. Parantaakseen pelastustyöntekijöiden keskinäistä yhteistyötä terrori-iskujen jälkeen EU myöntää rahoitusta tämän ehdotuspyynnön puitteissa myös yhteistyöhankkeille, joilla parannetaan lainvalvontaviranomaisten, pelastuspalveluorganisaatioiden ja terveydenhuoltopalvelujen toiminnan koordinointia terrori-iskun jälkeisessä akuuttivaiheessa.

Lyhytaikaista rahoitusta täydennetään myöntämällä vuonna 2018 rahoitusta Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa kaupunkialueiden innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoista. Tukikelpoisia toimia voivat olla rakennusten fyysisen kestävyyden varmistaminen, suuria väkijoukkoja keräävien kohteiden fyysinen suojelu ja sisäänrakennetun turvallisuuden edistäminen. Siihen voivat sisältyä toimenpiteet, joilla lisätään turvatoimia ja parannetaan yleistä turvallisuutta julkisten tilojen suunnittelulla, valaistuksella ja tiedotuskampanjoilla osana kaupunkialueiden elvyttämistoimia. Komissio aikoo selvittää kaupunkien kiinnostusta testata innovatiivisia ratkaisuja julkisten tilojen turvallisuushaasteisiin vastaamiseksi ja sitä, millaisia omia ideoita niillä on. Tätä varten komissio julkaisi 15. syyskuuta 2017 kaupunkialueiden innovatiivisia toimenpiteitä koskevan kiinnostuksenilmaisupyynnön. Näin saatavien tietojen avulla komission on helpompi muotoilla alan tulevia ehdotuspyyntöjä. Komissio käynnistää näiden tietojen pohjalta lokakuussa 2018 kaupunkialueiden innovatiivisia toimenpiteitä koskevan ehdotuspyynnön, jonka kokonaisbudjetti on 100 miljoonaa euroa ja jonka keskeinen aihe on turvallisuus.

On tärkeää lisätä tietoisuutta asiasta julkisten tilojen haavoittuvuuden vähentämiseen tarkoitettujen varojen hallinnoimisesta vastaavien hallintoviranomaisten, paikallisviranomaisten ja tuensaajien keskuudessa ja yleensä lisätä tiedotusta ja levittää hyviä käytäntöjä sisäänrakennetun turvallisuuden edistämiseksi. Komissio kehottaa jäsenvaltioita, kaupunkeja ja alueita sisällyttämään julkisten tilojen suojelun aiempaa paremmin Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston infrastruktuuri-investointeihin.

Julkisten tilojen suojelua voidaan tukea myös kaupunkisuunnittelun ja arkkitehtuurin avulla. EU:n jäsenvaltioiden kaupunkiasioista vastaavien ministerien vuonna 2016 antamalla Amsterdamin julkilausumalla perustettiin EU:n kaupunkiagenda, joka on yhdennetty ja koordinoitu lähestymistapa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkatoimien ja lainsäädännön kaupunkiulottuvuuden käsittelemiseksi. Kaupunkiagendassa on 12 painopistettä. Komissio ehdottaa jäsenvaltioille lokakuussa 2017 uuden, julkisten tilojen turvallisuutta käsittelevän kumppanuuden luomista. Sen keskeisenä tavoitteena on parantaa tiedonsaantia, sääntelyä ja rahoitusta. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia tukemaan tätä aloitetta.

Julkisiin tiloihin kohdistuvan uhan muuttuessa meidän on ymmärrettävä entistä paremmin siihen liittyviä suuntauksia, riskejä ja niitä mahdollisesti vähentäviä toimenpiteitä. Tämä edellyttää aiheeseen liittyvien tutkimusmahdollisuuksien entistä parempaa hyödyntämistä. EU on tähän mennessä rahoittanut 48:aa julkisten tilojen suojeluun liittyvää turvallisuusalan tutkimushanketta seitsemännestä puiteohjelmasta ja Horisontti 2020 ohjelmasta yhteensä 195 miljoonalla eurolla. Monet näistä hankkeista tuottavat nyt tuloksia, joita on levitettävä ja joihin on tarvittaessa investoitava, jotta ne voidaan muuttaa käytännön toimiksi. Tukeakseen julkisten tilojen suojeluun liittyvien tutkimustulosten hyödyntämistä komissio perustaa vaihtotoiminnon lainvalvojien foorumin (Practitioners’ Forum) ja eurooppalaisen lainvalvontaviranomaisten teknologiaverkoston (ENLETS) välille sekä Horisontti 2020 ohjelman lainvalvojien foorumin kanssa.

On tutkittava tarkemmin sitä, miten voidaan parantaa valmiuksia havaita räjähdysaineiden, ampuma-aseiden ja muiden aseiden tai kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinmateriaalien (CBRN-materiaalit) tuominen julkisiin tiloihin. Tutkimuksissa olisi myös tarkasteltava lukuisten riskejä vähentävien toimenpiteiden tehokkuutta ja määriteltävä strategioita haavoittuvuuden vähentämiseksi ja monenlaisten mahdollisten kohteiden kestävyyden parantamiseksi. Tässä tarvitaan testausta. Tarkoituksena on räätälöidä Horisontti 2020 ohjelmaan kuuluvia tutkimushankkeita vastaamaan näihin tarpeisiin.

Tavoite Toimi/Tulos Määräaika Tuki jäsenvaltioiden toimille, joilla suojellaan julkisia tiloja lyhyen aikavälin rahoituksella. Sisäisen turvallisuuden rahastosta on käytettävissä 18,5 miljoonaa euroa. Tähän sisältyy rahoitus yhteistyöhankkeille, joilla parannetaan lainvalvontaviranomaisten, pelastuspalveluorganisaatioiden ja terveydenhuoltopalvelujen toiminnan koordinointia terrori-iskun jälkeisessä akuuttivaiheessa. Lokakuussa 2017 käynnistetyt ehdotuspyynnöt. Enemmän rakennerahoitusta julkisten tilojen suojeluun. Myönnetään rahoitusta Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa kaupunkialueiden innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoista. Lokakuussa 2018 käynnistettävät ehdotuspyynnöt.

III. LAINVALVONTAVIRANOMAISTEN VERKOSTOT JA EU:N OHJEET JULKISTEN TILOJEN SUOJELEMISEKSI

Jäsenvaltioilla on erilaisia tapoja suojella julkisia tiloja ja erilaisia kokemuksia siitä. EU voi tukea jäsenvaltioita niiden vastatessa julkisten tilojen suojelun kasvaviin haasteisiin antamalla käyttöön foorumeja asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi. Vaihtoa olisi harjoitettava kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla: poliittisella tasolla, lainvalvontaviranomaisten tasolla ja operatiivisella, julkisten tilojen suojelusta vastaavien erikoistuneiden lainvalvontayksiköiden tasolla. Vaihto perustuu verkostoihin, joiden kautta voidaan jäsennellymmin jakaa parhaita käytäntöjä siitä, miten ottaa oppia aiemmista iskuista, laatia ohjeita ja jakaa innovatiivisia ratkaisuja julkisten tilojen suojelun parantamiseksi, kuten yhdeksännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia ja EU:n turvallisuuspolitiikan kattavassa arvioinnissa todettiin.

Komissio on hiljattain perustanut EU:n pehmeiden kohteiden suojeluryhmän tehostamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia. Ryhmä kokoaa yhteen jäsenvaltioiden poliittiset päättäjät ja kerää, vaihtaa ja jakaa parhaita käytäntöjä ja antaa neuvoja komissiolle julkisten tilojen suojelua koskevista lisätoimista. Ryhmä ohjaa työtä kahdessa toimintalinjassa, jotka ovat lainvalvontaviranomaisten foorumi ja toiminnanharjoittajien foorumi (ks. IV luku).