[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 6.11.2009

KOM(2009) 623 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:iden) uuden kumppanuuden perustekijät

1. Johdanto

Merentakaiset maat ja alueet[1] (MMA:t) ovat assosioituneet Euroopan yhteisöön EY:n perustamissopimuksen neljännen osan määräyksiin perustuvan järjestelmän sekä merentakaisten alueiden assosiaatiosta 27. marraskuuta 2001 tehdyssä päätöksessä[2] vahvistettujen sääntöjen ja yksityiskohtaisten menettelyjen kautta. Tämän vuonna 2001 tehdyn neuvoston päätöksen perustana on kuitenkin samankaltainen lähestymistapa kuin EU:n ja AKT-valtioiden välisessä yhteistyössä, vaikka AKT-valtioiden ja tämän päivän MMA:iden välillä vallitsee huomattavia eroja. Käynnistääkseen avoimen keskustelun tämän lähestymistavan korvaamisesta toisella, MMA:iden erityistarpeisiin, mahdollisuuksiin ja ainutlaatuiseen suhteeseen EU:n kanssa räätälöidyllä lähestymistavalla komissio antoi 25. kesäkuuta 2008 vihreän kirjan EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden välisten suhteiden tulevaisuudesta[3].

Tässä tiedonannossa esitetään yhteenveto kyseisellä vihreällä kirjalla käynnistetyn julkisen kuulemisen tuloksista ja esitetään komission kanta EU:n ja MMA:iden välisen uuden kumppanuuden olennaisiin perustekijöihin. Niiden pohjalta olisi vuosina 2011–2012 jatkettava työtä merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn nykyisen päätöksen korvaamiseksi sen voimassaolon päättyessä 31. joulukuuta 2013.

Komission näkemyksen mukaan EU:n ja MMA:iden erityissuhteessa olisi siirryttävä klassisesta kehitysyhteistyölähestymistavasta vastavuoroiseen kumppanuuteen, jolla tuetaan MMA:iden kestävää kehitystä sekä edistetään EU:n arvoja ja normeja laajemmaltikin maailmalla. Kun otetaan huomioon julkisen kuulemisen kautta saatu palaute, erityisesti MMA:ilta ja neljästä jäsenvaltiosta, johon ne ovat sidoksissa (Tanska, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta), komissio uskoo, että jatkossa olisi keskityttävä MMA:iden kilpailukyvyn ja selviytymiskyvyn vahvistamiseen sekä yhteistyöhön muiden kumppaneiden kanssa, mutta samalla olisi jatkuvasti otettava asianmukaisesti huomioon MMA:iden monimuotoisuus.

2. Julkinen kuuleminen EU:n ja MMA:iden tulevista suhteista

Vihreän kirjan myötä käynnistyi julkinen kuuleminen, joka alkoi 1. heinäkuuta ja päättyi 17. lokakuuta 2008[4]. Komissio järjesti 3. lokakuuta 2008 Brysselissä sidosryhmien konferenssin[5] vihreässä kirjassa esiin otettujen kysymysten esittelemiseksi. Lisäksi komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin MMA:t ovat sidoksissa, keskustelivat vihreästä kirjasta vuotuisessa EU:n ja MMA:iden välisessä keskustelufoorumissa 28. ja 29. marraskuuta 2008[6].

Vihreästä kirjasta saadut lausunnot ja sidosryhmien konferenssissa sekä EU:n ja MMA:iden vuoden 2008 keskustelufoorumissa käydyt keskustelut toivat esiin sen, että asianosaisten kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys monista yleisistä kysymyksistä[7]. Yleisenä mielipiteenä on, ettei EU:n ja MMA:iden suhteissa nykyisin vallitseva keskittyminen köyhyyden torjuntaan vastaa enää todellisuutta, vaan se olisi korvattava uudella lähestymistavalla. MMA:iden ja EU:n välillä vallitsevan ainutlaatuisen suhteen olisi oltava tällaisen uuden logiikan kulmakivi. Siinä olisi otettava asianmukaisesti huomioon MMA:iden erityispiirteet, erityisesti niiden taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, monimuotoisuus ja haavoittuvuus samoin kuin niiden merkitys ympäristön kannalta. Siinä olisi myös pyrittävä vahvistamaan niiden selviytymiskykyä ja parantamaan niiden kilpailukykyä, erityisesti alueilla, joilla ne sijaitsevat. Yksi tärkeimmistä viesteistä tässä yhteydessä on, että MMA:t ovat Euroopan etuvartioasemia eri puolilla maailmaa, ja ne olisi nähtävä EU:n kannalta etuna, ei taakkana.

Monissa lausunnoissa painotettiin, että EU:n ja MMA:iden välisen solidaarisuuden olisi perustuttava siihen, että kaikki MMA:iden asukkaat ovat niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden kansalaisina periaatteessa[8] EU:n kansalaisia, sekä yhteisestä historiasta ja valtiosääntöperinteistä kumpuaviin läheisiin yhteyksiin. Niiden mukaan uudessa assosiaatiossa olisi keskityttävä köyhyyden torjunnan sijasta MMA:iden mahdollisuuksiin ja käsiteltävä samalla niiden haavoittuvuuteen liittyviä kysymyksiä. Joidenkin lausuntojen mukaan tämä merkitsee myös sitä, ettei MMA:iden tilanne saisi tulevaisuudessa huonontua yhteisön rahoitustuen suhteen ja että rahoituksen saatavuutta yleensä olisi helpotettava MMA:iden kannalta.

Lisäksi julkisessa kuulemisessa vahvistui käsitys siitä, mitkä ovat MMA:iden haasteet ja mahdollisuudet ympäristön näkökulmasta, sekä EU:n ja MMA:iden molemminpuoliset edut tällä alalla. Monista lausunnoista kävi ilmi MMA:iden ja niiden rikkaan biodiversiteetin merkitys maailmanlaajuisena ympäristöperintönä. Niissä myös annettiin ymmärtää, että MMA:iden voitaisiin katsoa olevan kuin laboratorioita, joissa tutkitaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia, tai ympäristöalan pilottihankkeiden koekenttiä. Hyvin monet sidosryhmät ehdottivat erityisten lisäresurssien asettamista saataville MMA:illa toteutettavaa ympäristönsuojelua, ilmastonmuutoksen torjuntaa ja katastrofiriskin vähentämistä varten.

EU:n ja MMA:iden välille toivotaan yleisesti lisää ”kumppanuutta”, mutta vain harvoissa lausunnoissa otettiin kantaa siihen, mitä varsinaisia vastuualueita tämä toisi mukanaan MMA:ille itselleen. Toisaalta monissa vastauksista kehotettiin ottamaan MMA:t paremmin huomioon ja jopa antamaan niille mahdollisuus osallistua suoremmin EU:n toimintatapojen linjaamiseen aloilla, jotka todennäköisesti vaikuttavat niihin.

Useissa lausunnoissa kiinnitetään huomiota tarpeeseen tukea MMA:ita kehittymään kilpailukykyisemmiksi esimerkiksi luomalla osaamiskeskuksia, vahvistamalla alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä, lujittamalla roolia, joka MMA:illa voisi olla EU:n etuvartioasemana omilla alueillaan, yksinkertaistamalla alkuperäsääntöjä sekä terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia yhteisöön tuonnin osalta jne. Vaikka alueellista yhteistyötä pidetään tärkeänä, näyttää siltä, että MMA:iden osallistumisaste alueellisiin yhdentymisprosesseihin, silloin kun se on mahdollista, riippuu todellisesta hyödystä, jota se tuo kullekin kumppanille.

Lähes kaikissa lausunnoissa vaaditaan uutta kehystä, jonka yhteydessä MMA:iden monimuotoisuus voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Niissä korostetaan MMA:iden toisistaan poikkeavia tilanteita erityisesti kauppakysymysten kohdalla. Näin ollen MMA:iden erityishaasteiden käsittelyä on selvästi tarpeen muuttaa joustavammaksi. Toisaalta useissa lausunnoissa, joissa vaaditaan suurempaa monipuolistamista, korostetaan samanaikaisesti, kuinka tärkeää on säilyttää johdonmukainen yleinen kehys, joka koskee kaikkia MMA:ita.

3. EU:n ja MMA:iden uusi kumppanuus

EY:n perustamissopimuksen 182 artiklassa määrättyä MMA:iden yhteisöön assosioinnin tavoitetta on noudatettava edelleen, mutta merentakaisten alueiden assosiaatiosta vuonna 2001 tehdyn päätöksen logiikka on nyt korvattava nykyaikaisemmalla lähestymistavalla, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon erityisesti MMA:iden ja niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden yhteisymmärrys siitä, että EU:n ja MMA:iden välisen solidaarisuuden olisi perustuttava osapuolten väliseen ainutlaatuiseen suhteeseen ja kuulumiseen samaan ”eurooppalaiseen perheeseen”.

Tältä osin komissio katsoo, että assosioinnin peruslähtökohtana olisi oltava MMA:iden kestävästä kehityksestä huolehtiminen sekä EU:n arvojen ja normien edistäminen maailmalla. Ensinnäkin EU:n väistämätön solidaarisuus MMA:iden asukkaita kohtaan (jotka ovat MMA:ihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden kansalaisina periaatteessa EU:n kansalaisia) merkitsee sitä, että EU:n olisi edistettävä MMA:iden kestävää kehitystä sen taloudellisissa, sosiaalisissa ja ympäristöön liittyvissä ulottuvuuksissa. Toisaalta tämä erityissuhde sekä MMA:iden sijainti ympäri maapalloa voivat tehdä niiden assosiaatiosta EU:n kanssa erinomaisen kanavan edistää EU:n arvoja ja normeja mahdollisimman suurella maantieteellisellä alueella. Näin ollen komissio uskoo, että tulevan suhteen olisi oltava vastavuoroisempi ja perustuttava keskinäisiin etuihin.

Ottaen huomioon nämä uudet lähtökohdat tulevalla assosiaatiolla olisi sekä EU:ssa että sen ulkopuolella pyrittävä kehittämään MMA:iden kilpailukykyä, vahvistamaan niiden selviytymiskykyä ja edistämään yhteistyötä MMA:iden ja muiden kumppaneiden välillä alueilla, joilla ne sijaitsevat. Tämä ei enää edellytä avunantajan ja avustuskumppanin välistä suhdetta kuten nykyään, vaan nyt tarvitaan uutta yhteistyökehystä.

Yhteisön sisäiset politiikat ja erityisesti sen aluepolitiikka tarjoavat tästä mielenkiintoisia esimerkkejä. Tämä ei tarkoita sitä, että näitä politiikkoja tai niiden osa-alueita olisi sovellettava MMA:ihin sellaisenaan tai että MMA:t olisi saatettava näiden politiikkojen soveltamisalaan. MMA:iden assosiaatiota yhteisöön koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja menettelyjen olisi vuoden 2013 jälkeenkin perustuttava EY:n perustamissopimuksen 187 artiklaan, mutta niiden laatimisen yhteydessä olisi käytettävä hyväksi yhteisön sisäisten politiikkojen täytäntöönpanossa noudatettuja menestyksekkäitä malleja.

Tässä suhteessa on erityisen olennaista, että yhteisön aluepolitiikkaa sovelletaan jokaiseen EU:n 271 alueesta – se muodostaa yhtenäisen poliittisen kehyksen, mutta sen yhteydessä voidaan ottaa huomioon näiden alueiden valtava monimuotoisuus. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota syrjäisimpiä alueita koskevaan EU:n strategiaan, joka on tulosta kattavasta ja johdonmukaisesta lähestymistavasta kaikilla yhteisön politiikan aloilla.

Avunantajan ja avustuskumppanin välisen nykyisen suhteen kehitykseen kohti uutta kumppanuutta olisi sisällyttävä muutos tavassa, jolla MMA:t saavat rahoitusapua vuodesta 2014 eteenpäin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta keskustelua tästä tulevasta rahoituskehyksestä. Tässä suhteessa virikkeenä voisivat toimia rakennerahastot, erityisesti koheesiopolitiikan strateginen lähestymistapa ja siitä seuraava temaattinen ja rahoituksellinen keskittäminen meneillään olevana ohjelmakautena. Lisäksi, kuten tilanne nykyään jo laajalti onkin, yhteisön rahoitusapua MMA:ille olisi käytettävä ainoastaan yhteisrahoittamaan ohjelmia. MMA:iden itsensä tai niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden maksuosuuksilla varmistetaan MMA:iden omistajuus ohjelmista.

Huolimatta edellisestä komissio myöntää, että saattaisi olla oikeutettua jatkaa köyhyyden torjuntaan painottuvan lähestymistavan soveltamista joillakin MMA:illa, ottaen huomioon, että joillekin MMA:ille voidaan tällä hetkellä myöntää virallista kehitysapua[9]. Kyseisten MMA:iden tämänhetkisiä kehittämistarpeita olisi arvioitava suhteessa EU:n muiden avustuskumppanien tarpeisiin, ja luettelo olisi laadittava sen mukaisesti. Näin ollen yhteisön olisi osoitettava kehitysapua vain hyvin rajalliselle määrälle MMA:ita, jos yhdellekään. Tällä ei tietenkään saisi olla vaikutusta MMA:iden mahdollisuuksiin saada muita rahoitustuen muotoja MMA:iden ja EU:n assosiaation tavoitteiden tukemiseksi.

3.1. Kolme keskeistä MMA:iden erityispiirteisiin räätälöityä tavoitetta

3.1.1. Kilpailukyvyn kehittäminen

MMA:iden kilpailukyvyn kehittämisen olisi kuuluttava MMA:iden ja EU:n välisen tulevaisuuden assosiaation keskeisiin tavoitteisiin. MMA:t voisivat kasvattaa mahdollisuuksiaan tulla alueellisiksi osaamiskeskuksiksi keskittymällä erityisesti kilpailukyvyn liikkeellepanijoihin, kuten koulutukseen ja ammattikoulutukseen, teknologiseen kehitykseen ja innovointiin, tieto- ja viestintäteknologiaan, makroekonomiseen vakauteen, oikeusvaltioon, hyvään hallintotapaan (veroala mukaan luettuna), avoimiin ja toimiviin toimielimiin ja vakaaseen poliittiseen kehykseen pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi erityisesti teknologian hankinnassa ja investointihankkeiden kehittämisessä sekä ympäristöresurssien kestävään hoitoon ja hyödyntämiseen. Tässä yhteydessä yritysmaailman tehokkaalla yhteistyöllä on merkittävä rooli.

3.1.2. Selviytymiskyvyn vahvistaminen

Toisena päätavoitteena olisi oltava tällä hetkellä toteutettavan köyhyyden torjunnan sijasta MMA:iden haavoittuvuuden vähentäminen. Vihreästä kirjasta esitetyissä kannanotoissa kiinnitettiin huomiota nykyisen, perinteiseen kehitysyhteistyömalliin perustuvan lähestymistavan riittämättömään kykyyn vastata MMA:iden todellisiin haasteisiin. MMA:iden selviytymiskyvyn parantaminen on olennaista siksikin, että näiden alueiden haavoittuvuus vaikeuttaa niiden työtä potentiaalinsa kehittämiseksi.

Tulevan assosiaation yhteydessä voitaisiin näin ollen keskittyä parantamaan MMA:iden kapasiteettia vastata talouden häiriöihin, energiariippuvuuteen ja ympäristöhaasteisiin sekä niiden äärimmäiseen haavoittuvuuteen luonnonkatastrofien seurauksille, tämän kuitenkaan vaikuttamatta vähiten kehittyneiden MMA:iden erityistilanteen huomioimiseen.

3.1.3. Yhteistyön edistäminen

Tulevan assosiaation kolmantena keskeisenä tavoitteena olisi oltava MMA:iden ja muiden kumppanien välisen yhteistyön edistäminen. Tällainen yhteistyö lujittaa MMA:iden kestävää kehitystä, mutta on olennaista myös MMA:iden osallistumiselle EU:n arvojen ja normien edistämiseen maailmalla, erityisesti suhteessa naapurimaihinsa.

Kun otetaan huomioon erityisesti AKT-alueilla meneillään olevat alueelliset yhdentymisprosessit sekä EU:n ja AKT-alueiden väliset talouskumppanuussopimukset, MMA:iden integroiminen alueellisiin ja maailmanmarkkinoihin ja niiden aktiivinen yhteistyö muiden kumppanien kanssa aina kuin mahdollista on olennaisen tärkeää niiden kestävän kehityksen valjastamiseksi sekä globalisaation hyödyntämiseksi täysimääräisesti ja sen kielteisten vaikutusten minimoimiseksi. Yhteistyön lisääminen voisi kasvattaa myös MMA:iden kapasiteettia vähentää haavoittuvuuttaan, esimerkiksi mittakaavaeduilla, alueellisilla katastrofiriskin vähentämisaloitteilla tai rajatylittävällä ympäristönsuojelulla. Lisäksi se voisi parantaa kulttuurivaihtoa ja johtaa entistä parempaan keskinäiseen ymmärtämykseen, moninaisuuden kunnioittamiseen ja perusarvojen edistämiseen. Se saattaisi myös mahdollistaa MMA:iden asiantuntemuksen käyttämisen tehtäviin, jotka liittyvät EU:n tukeen kehitysmaille.

3.2. Uutta lähestymistapaa heijastavat yhteistyön periaatteet ja akselit

Kolmen edellä mainitun, pitkälti toisiinsa kietoutuneen tavoitteen saavuttamiseksi komissio on yksilöinyt yhteistyön periaatteita ja akseleita. Ne eivät kaikki ole välttämättä yhtä olennaisia jokaisen MMA:n kannalta, vaan ne olisi nähtävä kunkin MMA:n erityistilanteen valossa. Lisäksi olisi tutkittava kysymystä siitä, millä tavoin yhteisö voisi parhaiten tarjota teknistä ja rahoitusapua assosiaation tavoitteiden saavuttamiseksi, samalla kun otetaan asianmukaisesti huomioon koordinointi lähialueiden syrjäisimpiä alueita, AKT-valtioita tai merkityksellisiä kolmansia maita koskevien rahoitusvälineiden kanssa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta seuraavaan rahoituskehykseen. Lisäksi voitaisiin kysyä, voidaanko tuen kohdentamista MMA:ille parantaa yhteisön horisontaalisissa ohjelmissa, joiden piiriin nämä alueet periaatteessa kuuluvat. Tämä vastaisi suoraa tai epäsuoraa kohdentamista, jota sovelletaan syrjäisimpien alueiden kohdalla tietyissä tapauksissa (kuten seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ”Valmiudet”-erityisohjelman kohdalla).

MMA:t painottavat lisäksi usein vaikeuksia, joita niillä on pienestä koostaan johtuvien rajallisten institutionaalisten valmiuksiensa vuoksi, joten MMA:iden ja niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden olisi otettava ensisijaiseksi tavoitteeksi näiden ongelmien ratkaiseminen, tarvittaessa EU:n avulla. Samalla tavoin MMA:iden (ja/tai jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa) olisi luotava tarvittava kapasiteetti EU:n olennaisten toimintalinjojen kehityksen seuraamiseksi ja tilastotietojen keräämiseksi. Tämä on välttämätöntä MMA:iden sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää tilannetta koskevan yhteenvetodiagnoosin laatimiseksi asianmukaisten toimintalinjojen ja strategioiden kehittämistä varten.

3.2.1. Osaamis- ja asiantuntijakeskukset

Tulevan assosiaation olisi edistettävä ulospäin suuntautunutta kasvustrategiaa koskevan poliittisen kehyksen muodostamista käyttäen perustana selkeää diagnoosia, joka koskee MMA:iden haasteita ja mahdollisuuksia omalla alueellaan, ja noudattaen julkisten viranomaisten, yksityissektorin ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen mahdollistavaa lähestymistapaa.

Sen jälkeen, kun MMA:iden suhteelliset voimavarat on yksilöity, tulevan assosiaation avulla olisi tarjottava käyttöön tapoja, joilla MMA:t voivat kehittää näitä voimavaroja edelleen vähintäänkin EU:n normien mukaiselle tasolle. Tavoitteena on jakaa osaamista ja asiantuntemusta muiden MMA:iden, naapurimaiden ja erityisesti kehitysmaiden sekä muiden kiinnostuneiden kumppanien kanssa. Tällaista osaamista ja asiantuntemusta voitaisiin tämän jälkeen tarvittaessa vaihtaa myös EU:n kanssa.

3.2.2. EU-säännöt ja -normit

Sen lisäksi, että MMA:ita tuetaan osaamiskeskuksina, tulevan assosiaation olisi myös kannustettava ja avustettava kaikkia MMA:ita (taloudellisesti tai muutoin) kehittämään lainsäädäntöään olennaisilla politiikanaloilla yhteisön säännöstön tasolle, ellei tilanne vielä ole tällainen. Tällaisen lainsäädännön kehittämisen olisi aina perustuttava vapaaehtoisuuteen. Se voisi johtaa tiukempien ympäristönormien noudattamiseen, terveempään liiketoimintaympäristöön, vientikapasiteetin kasvuun (esim. terveys- ja kasvinsuojeluvaatimusten kehittämisen kautta) jne. Tavaroita ja palveluja koskevan taloudellisen yhteistyön osalta paikallisen lainsäädännön kehittämisellä ja toimijoiden avustamisella sen tuloksena syntyneeseen uuteen kehykseen sopeutumisessa vähennettäisiin sääntelyn epäyhtenäisyyttä ja muita kuin tulleihin perustuvia kaupan esteitä, yhdenmukaistettaisiin tullimenettelyjä ja helpotettaisiin alueellista ja kansainvälistä kauppaa, myös EU:n kanssa. Verojen osalta kaikki kyseessä olevat MMA:t ovat nyt sitoutuneet kansainvälisiin avoimuutta ja tiedonvaihtoa koskeviin normeihin, joiden nopea täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta saavutetaan tasapuoliset toimintaedellytykset veroalalla ja jotta verojärjestelmät toimivat sujuvasti[10].

Lainsäädännön kehittäminen voisi myös tehdä MMA:ista eräänlaisia esimerkkejä omalla alueellaan, ja näin ne edistäisivät vastavuoroisemman kumppanuuden perusteella EU:n arvoja ja normeja. On kuitenkin korostettava sitä, että jos jokin MMA ottaa vapaaehtoisesti käyttöön EU:n sääntöjä ja normeja tietyllä politiikan alalla, se ei merkitse käytännössä sitä, että kyseinen MMA integroidaan asiaa koskevaan yhteisön politiikkaan sellaisenaan. Se ei myöskään saisi muodostua esteeksi alueellisen yhdentymisen jatkamiselle, jos tämä on osa MMA:n politiikkaa.

Vaikka tulevan MMA:iden assosiaation ei pitäisi sisältää tietyn yhteisön toimintalinjan suoraa soveltamista MMA:ihin, voitaisiin tarkastella kysymystä siitä, millä tavoin MMA, joka on vapaaehtoisesti alkanut soveltaa yhteisön säännöstöä tietyllä alalla, voisi osallistua nykyistä paremmin vuoropuheluun, jota käydään asianomaisen yhteisön toimintalinjan kehityksestä jatkossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden roolia päätöksentekoprosessissa. Tuleva assosiaatio voisi näin ollen sisältää toimintalinjoja koskevan vuoropuhelun mekanismeja, jotka perustuisivat kolmenvälistä suhdetta yhteisön, MMA:iden ja niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden välillä ilmentäviin olemassa oleviin periaatteisiin ja käytänteisiin sekä MMA:iden ja niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden väliseen yhteyteen.

3.2.3. Ympäristö ja katastrofit

Yhteisön ympäristöpolitiikan tavoitteisiin kuuluu kansainvälisten toimien edistäminen alueellisten tai maailmanlaajuisten ympäristöongelmien käsittelemiseksi. Tämän politiikan yhteydessä tunnustetaan jo nyt MMA:iden strateginen merkitys tällä alalla: ne ovat mukana biodiversiteetin suojelua tai ilmastonmuutosta koskevissa toimintasuunnitelmissa. MMA:t tarjoavat lisäksi huomattavia mahdollisuuksia maailmanlaajuisen tieteellisen tietämyksen laajentamiseen biodiversiteetistä sekä meriympäristöstä ja meren luonnonvaroista.

Vihreästä kirjasta saatujen lausuntojen perusteella ja ottaen huomioon Réunionin saarella esitetyn viestin[11] komissio on halukas tutkimaan yhdessä MMA:iden ja niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden kanssa sekä kansalaisyhteiskunnan osallistumisen mahdollistaen ehdotuksia, jotka voisivat edistää MMA:iden pääsyä kestävän kehityksen polulle (talouden muuttaminen ympäristöä säästävämmäksi) ja auttaa niitä toteuttamaan ympäristöön liittyviä toimenpiteitä (kuten ilmastonmuutokseen sopeutuminen, suojeltujen alueiden verkosto, ympäristöarvioinnit, jätehuolto ja uusiutuvat energianlähteet).

Myös katastrofiriskin vähentäminen on painopistealue, jolla yksittäiset MMA:t eivät voi toimia yksinään. Toiminta on paljon tehokkaampaa, kun se toteutetaan alueellisella tai vielä laajemmalla tasolla. EU:n olisi avustettava siinä, että alan organisaatiot ottavat MMA:t huomioon tai että ne huomioidaan tämän alan alueellisissa tai koko maailmaa koskevissa strategioissa, rajoittamatta asianomaisten jäsenvaltioiden toimia MMA:iden sisällyttämiseksi alueellisiin tai kansainvälisiin suunnitelmiinsa. EU:n tuki katastrofiriskin vähentämiselle MMA:illa[12] ei perustu pelkästään MMA:ita kohtaan tunnettuun solidaarisuuteen – sen avulla MMA:iden katastrofiriskien vähentämisestä hankkimasta kokemuksesta voi olla hyötyä EU:lle omalla alueellaan tai kehitysmaissa.

3.2.4. Yhteydet muualle maailmaan

On täysin selvää, että suhteellisen eristynyt sijainti on huomattava haaste useimmille, jopa kaikille MMA:ille. Keskinäiset yhteydet ovat kuitenkin olennaisen tärkeitä taloudellisen kehityksen jatkumisen tukemiselle ja kilpailukyvyn vahvistamiselle muiden kumppanien kanssa MMA:iden alueella tai EU:ssa tehtävän yhteistyön kautta. Sen vuoksi tulevassa assosiaatiossa olisi kiinnitettävä erityishuomiota siihen, että MMA:ita ja erityisesti niistä kaikkein eristyneimmässä asemassa olevia alueita kannustetaan käsittelemään yhteyskysymyksiä sekä kehittämään tieto- ja viestintäteknologioita.

Sen jälkeen kun yhteyksiä MMA:ille on parannettu, voidaan ryhtyä tutkimaan parannettujen yhteenliittämisjärjestelmien laajemman käytön mahdollisuuksia. Keinotekoisten järjestelmien luomista olisi kuitenkin vältettävä. Komissio on tässä yhteydessä halukas tutkimaan myös sitä, millä tavoin MMA:t voivat kehittää ja/tai edistää satamien ja lentokenttien sekä uudelleenlastaus- ja varastointi-infrastruktuurien käyttöä muilla tavoin kuin merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn nykyisen päätöksen 36 artiklan mukaisen uudelleenlastausmenettelyn mukaisesti, koska toistaiseksi ei ole saatu todisteita siitä, että tällä menettelyllä olisi todellista arvoa.

Yhteyksien parantaminen MMA:ille on luonnollisestikin elintärkeää myös niiden, naapurimaiden, EU:n (mukaan lukien syrjäisimmät alueet) ja muiden merkityksellisten kumppanien välillä tehtävän yhteistyön kehittämiseksi. Sen avulla ne voivat löytää ratkaisuja yhteisiin haasteisiin, mutta se on olennaisen tärkeää myös MMA:iden asemalle EU:n strategisina etuvartioasemina. Tässä suhteessa yritysmaailman yhteistyö tarjoaa erityisiä mahdollisuuksia teknologian siirtoon, esimerkiksi matkailun, uusiutuvien energianlähteiden tai vesiviljelyn aloilla.

3.2.5. Kauppaan liittyvä yhteistyö ja taloudellinen yhteistyö

Kauppaan liittyvää yhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä MMA:iden kanssa koskevissa tulevissa säännöksissä olisi säilytettävä nykyiset MMA:ille myönnetyt yksipuoliset tullietuudet. Tämä ei saisi kuitenkaan rajoittaa mahdollisesti tarvittavia tarkistuksia esimerkiksi seuraavien seikkojen osalta: uudelleenlastausmenettely, alkuperäsäännöt ja kumulaatio sekä tullietuuksien täytäntöönpanoa petos- tai sääntöjenvastaisuustapauksissa koskevan säännöksen ottaminen mukaan[13]. Se ei saisi vaikuttaa myöskään seurauksiin, joita voi aiheutua jonkin MMA:n halutessa (siihen sidoksissa olevan jäsenvaltion tuella) päästä mukaan erityisiin etuusjärjestelyihin yhteisön ja kyseisen MMA:n alueella sijaitsevien muiden kumppanien kuten talouskumppanuussopimusmaiden kanssa[14]. Jälkimmäisessä tapauksessa seurauksena olisi kyseisen MMA:n ja yhteisön kauppasuhteen muuttuminen vastavuoroiseksi.

Koska kaupan toimintaympäristö MMA:illa ja niiden etuusasema EU:n kauppapolitiikan yhteydessä ovat muuttumassa monenvälisen vapauttamisen sekä AKT-alueiden kanssa tehtävien talouskumppanuussopimusten seurauksena, komissio haluaa painottaa, kuinka tärkeää on MMA:iden integraatio alueellisiin ja maailmanmarkkinoihin täydentävänä tekijänä MMA:iden kilpailukykyä parantaville ja niiden haavoittuvuutta vähentäville muille keinoille. Sen vuoksi AKT-alueilla sijaitsevia MMA:ita on pyydetty määrittelemään kantansa suhteessa talouskumppanuussopimuksiin. Täysimääräiseen alueelliseen yhdentymiseen AKT-valtioiden kanssa olisi pyrittävä vain siinä tapauksessa, että kukin kumppani on siihen halukas. Tulevan assosiaation olisi siis oltava sellainen, että sen yhteydessä pystytään ottamaan huomioon MMA:iden väliset erot, jotka voivat johtua niiden tekemistä valinnoista, tai kaikkein eristyneimpien MMA:iden kohdalla niiden erityistilanteesta.

MMA:iden on joka tapauksessa jatkossakin noudatettava asianomaisia kauppaa koskevia kolmansille maille määrättyjä velvoitteita, koska ne eivät kuulu yhtenäismarkkinoiden piiriin. Tulevan assosiaation yhteydessä näiden velvoitteiden noudattaminen olisi kuitenkin tehtävä MMA:ille helpommaksi kannustamalla ja auttamalla niitä saattamaan sisäiset norminsa ajan tasalle.

Lisäksi komissio kannattaa MMA:ita koskevien alkuperäsääntöjen uudenaikaistamista. Kun otetaan huomioon meneillään oleva uudistusprosessi ja yksinkertaistamisen, avoimuuden ja hallittavuuden merkitys, tällainen uudenaikaistaminen voisi johtaa MMA:ita erikseen koskeviin alkuperäsääntöihin, joita sovellettaisiin periaatteessa kaikkiin MMA:ihin. Jotkin MMA:t saattavat kuitenkin pitää parempana soveltaa sääntöjä, joita jo sovelletaan niiden AKT-naapurimaiden ja EU:n väliseen kauppaan, jotta ne voivat säilyttää mahdollisuuden MMA:iden ja AKT-maiden väliseen alkuperäkumulaatioon alueellaan.

4. Päätelmät

Komissio kannattaa merkittävää muutosta lähestymistapaan, jota sovelletaan MMA:iden assosiaatioon EU:n kanssa. Tällaisen muutoksen olisi heijastettava osapuolten välisen suhteen ainutlaatuisuutta, joka aiheutuu siitä, että MMA:t ja EU ovat kiinteästi kytköksissä, vaikka MMA:t eivät sinänsä olekaan osa EU:ta. Tämän olisi johdettava molemminpuolisiin etuihin, vastavuoroisuuteen, oikeuksiin ja velvoitteisiin perustuvaan kumppanuuteen. Tässä yhteydessä EU:n solidaarisuuden MMA:ita kohtaan olisi merkittävä niiden kestävästä kehityksestä huolehtimista vahvistamalla niiden kilpailukykyä ja vähentämällä niiden haavoittuvuutta samalla kun MMA:iden olisi osallistuttava eurooppalaisten arvojen edistämiseen.

Edistääkseen uuden MMA:ita koskevan EU:n strategian muotoilua komissio aikoo ennen merentakaisten alueiden assosiaatiota koskevan uuden päätösehdotuksen esittämistä tutkia yksityiskohtaisemmin erityisesti seuraavia kysymyksiä:

- kunkin MMA:n tärkeimmät haasteet ja mahdollisuudet sen alueellisessa ympäristössä, samoin kuin kunkin MMA:n suhteelliset voimavarat, strateginen potentiaali ja nykyinen kilpailukyky suhteessa yritysten yhteistyön ja valmiuksien parantamisen mahdollistavan ympäristön kehittämiseen;

- kunkin MMA:n lainsäädännön ja yhteisön säännöstön lähentymisen aste merkityksellisillä politiikanaloilla;

- mahdollisuudet parantaa yhteyksiä MMA:ihin, myös tieto- ja viestintäteknologian välityksellä;

- alueellisen yhdentymisen ja globalisaation vaikutukset ja näkymät MMA:iden kannalta;

- läheisemmän yhteistyön edistäminen ympäristön alalla, muun muassa ilmastonmuutoksen, biodiversiteetin ja katastrofiriskin vähentämisen alalla MMA:illa;

- kehitysavun tämänhetkinen tarve;

- mahdolliset MMA:ille erikseen kohdistetut alkuperäsäännöt;

- mahdolliset rahoitusmekanismit.

Tavoitteena on jatkaa ja tehostaa pohdintaa vuosina 2010 ja 2011 yhdessä MMA:iden ja niihin sidoksissa olevien jäsenvaltioiden kanssa. Näin olisi tarkoitus valmistella konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia nykyisen assosiaation muuttamiseksi ajoissa, ennen vuoden 2013 loppua.

[1] MMA:t on lueteltu EY:n perustamissopimuksen liitteessä II. Bermudan hallituksen toiveiden mukaisesti assosiaatiojärjestelmää ei kuitenkaan ole koskaan sovellettu Bermudaan.

[2] Neuvoston päätös 2001/822/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001 (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1). Päätöstä on viimeksi muutettu neuvoston päätöksellä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33).

[3] KOM(2008) 383 lopullinen.

[4] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841

[5] http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/regionscountriesocts_en.cfm

[6] http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/regionscountriesoctsforum_en.cfm

[7] Sanotun kuitenkaan rajoittamatta kunkin lausunnon yksityiskohtia, sillä lausuntoja ei tässä tiedonannossa analysoida yksitellen.

[8] EY:n perustamissopimuksen 17 artiklan mukaan unionin kansalainen on jokainen, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus. Itse asiassa kaikilla Grönlannin sekä Ranskan ja Alankomaiden MMA:iden kansalaisilla on automaattisesti myös sen jäsenvaltion kansalaisuus, johon nämä alueet ovat sidoksissa, ja nämä henkilöt ovat näin ollen EU:n kansalaisia. Kaikki Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:iden kansalaiset ovat olleet 21. toukokuuta 2002 alkaen myös Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisia, mutta he voivat luopua tästä kansalaisuudesta ja säilyttää ainoastaan Yhdistyneen kuningaskunnan kyseisen merentakaisen alueen kansalaisuuden.

[9] Anguilla, Mayotte, Montserrat, Saint Helena, Turks- ja Caicossaaret sekä Wallis ja Futuna.

[10] Ks. komission 28. huhtikuuta 2009 antama tiedonanto hyvän hallintotavan edistämisestä verotusalalla (KOM(2009) 201 lopullinen).

[11] Ranskan EU-puheenjohtajuuskauden yhteydessä Réunionissa 7.–11. heinäkuuta 2008 pidetty konferenssi, jonka aiheena oli Euroopan unioni ja sen merentakaiset alueet: strategiat ilmastonmuutoksen ja biodiversiteetin köyhtymisen torjumiseksi.

[12] Ks. EU:n tukistrategia kehitysmaiden katastrofiriskin vähentämiseksi (KOM(2009) 84 lopullinen), joka kattaa myös MMA:t.

[13] Esimerkiksi yleisen tullietuusjärjestelmän ja talouskumppanuussopimuksien yhteydessä.

[14] Cariforumin ja EU:n välisen talouskumppanuussopimuksen yhteydessä on jo nyt mahdollista ottaa MMA:ita sopimuksen soveltamisalaan. Jos jokin MMA ja siihen sidoksissa oleva jäsenvaltio sitä pyytävät, komissio puoltaa kyseisen MMA:n ottamista talouskumppanuussopimuksen piiriin.