ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tekstikehys 1. Maksutasetta ja ulkomaisia varallisuusasemia käsittelevän Kansainvälisen valuuttarahaston käsikirjan kuudes painos Käsikirjan kuudennessa painoksessa esitetään standardipuitteet tilastojen laatimiseksi talouden (yksittäisen maan, rahaliiton (kuten euroalueen) tai talousliiton (kuten Euroopan unionin)) ja muun maailman välisistä taloustoimista ja asemista. Siinä selitetään maksutaseita ja ulkomaista varallisuusasemaa koskevien tilastojen käsitteitä, määritelmiä, luokituksia ja käytäntöjä, parannetaan tietojen kansainvälistä vertailukelpoisuutta edistämällä kansainvälisesti hyväksyttyjen suuntaviivojen käyttöä ja osoitetaan niiden yhteydet muihin makrotalouden tilastoihin johdonmukaisuuden lisäämiseksi eri tilastoaloilla. Käsikirjan kuudes painos vastaa Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmää ja vuodelta 2008 olevaa kansantalouden tilinpitojärjestelmää, jossa esitetään kansantalouden tilinpidon tilastokehys. Se vastaa myös OECD:n suorien sijoitusten käsikirjan (Benchmark Definition of Foreign Direct Investment) neljättä painosta, jossa annetaan lisäohjeita suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista tilastoista, ja YK:n käsikirjaa (Manual on Statistics of International Trade in Services 2010). Käsikirjan kuudennessa painoksessa otetaan huomioon muutokset, joita maailmantaloudessa on tapahtunut vuodesta 1993 lähtien. Tälle ajanjaksolle on ollut ominaista rajat ylittävän toiminnan merkittävä kasvu, mikä johtuu kaupan esteiden ja pääomanliikkeiden rajoitusten vähentymisestä. Kansainvälisistä yritysrakenteista on tullut yhä monimutkaisempia, ja arvoketjut, taloudelliset yhteydet ja omistusrakenteet ovat globaaleja. Rajat ylittävät rahoitusvirrat ovat myös lisääntyneet huomattavasti kansainvälisten pääomamarkkinoiden dynaamisen kasvun seurauksena. Globalisaatio on synnyttänyt uusia poliittisia haasteita ja on syynä moniin käsikirjan kuudennessa painoksessa tehtyihin muutoksiin. Koska transaktioiden volyymi selittää usein vain osan varannoista, ulkomainen varallisuusasema on usein hyödyllisempi talouden ulkoisen rahoitusaseman indikaattori. Tämä on otettu huomioon uudessa otsikossa ”Balance of Payments and International Investment Position Manual”, mikä osoittaa kansainvälisen varallisuusaseman kasvavan merkityksen.
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Tutkimusalan henkilöstöä koskevan politiikan kehitys komission henkilöstöpolitiikan uudistuksen yhteydessä /* KOM/2001/0792 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Tutkimusalan henkilöstöä koskevan politiikan kehitys komission henkilöstöpolitiikan uudistuksen yhteydessä Komission hallinnonuudistusta koskevassa valkoisessa kirjassa esitetään, että tavoitteena on "liittää tutkimushenkilöstö komission yleiseen henkilöstöpolitiikkaan" (IV luvun 8 kohta). Komission 28. helmikuuta 2001 hyväksymässä muuta kuin pysyvää henkilöstöä käsittelevässä asiakirjassa vahvistettiin tämä kunnianhimoinen tavoite. Tällainen lähentymistavoite heijastaa yhtäältä tarvetta vahvistaa komission henkilöstöhallintoa yhdenmukaistamalla sille yksi, nykyistä selkeämpi säännöstö. Toisaalta siinä otetaan huomioon yhteisön tutkimuspolitiikan kehitys kohti vakautta ja pysyvyyttä. Tätä politiikkaa on todellakin huomattavasti vahvistettu 1970-luvulta alkaen erityisesti perättäisten puiteohjelmien avulla, ja sen kehitys on vahvistettu korkeimmalla tasolla yhtenäisasiakirjassa ja sittemmin Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksissa. Tällainen lähentyminen edellyttää, että tutkimusalaan liittyvien pääosastojen hallintosäännöt mukautetaan hallinnonuudistuksen tuomiin uusiin sääntöihin. Se tarkoittaa myös, että luovutaan tietyistä hallinnon erikoispiirteistä, jotka haittaavat yhä enemmän tutkimusalan henkilöstöhallinnon tehokkuutta erityisesti palvelukseenotossa. Tutkimusalaan liittyvien pääosastojen on voitava ottaa palvelukseen henkilöstöä samoin ehdoin kuin muutkin komission pääosastot. Uudistuksensa osana komissio esittää muutoksia henkilöstösääntöihin ja muuhun henkilöstöön sovellettaviin sääntöihin yhtenäistääkseen tutkimushenkilöstön ja vakituisen henkilöstön palvelukseenoton ja urakehityksen. Tämän lähentymisen toteuttamiseksi komissio päättää ottaa kilpailuissa menestyneitä hakijoita palvelukseen virkamiehiksi vakituisiin tutkimusvirkoihin ja lakata noudattamasta neuvoston 245. istunnossaan 4.6.1973 antamaa julistusta, jossa todetaan muun muassa, että täyttäessään vapaita virkoja tutkimus- ja investointimäärärahojen puitteissa erityisesti uusien jäsenvaltioiden kansalaisia palvelukseen otettaessa komissio sitoutuu ottamaan henkilöstöä palvelukseen väliaikaisina toimihenkilöinä. Toteuttaessaan nämä toimenpiteet komissio viestittää selkeästi, että se nykyaikaistaa avoimesti tutkimusalan henkilöstöhallintoa ja valmistelee tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn uuden puiteohjelman tuloa järkiperäisissä olosuhteissa.
Ehdotus OIKAISU vuosikertomukseen kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2000 lopussa (KOM(2001) 541 lopullinen)

(komission esittämä)

Tiivistelmän viimeisessä kohdassa

Korvataan :

Jäsenvaltiot ovat noudattaneet ohjausohjelmia hyvin eri tavoin. Belgia, Tanska, Espanja, Portugali ja Suomi ovat saavuttaneet tavoitteensa kaikkien laivastonosiensa kohdalla. Saksa, Kreikka, Irlanti ja Ruotsi ovat saavuttaneet kokonaistavoitteensa, mutta niiden on vielä tehtävä lisävähennyksiä yhden tai useamman segmentin osalta. Ranska, Italia ja Alankomaat eivät ole vielä saavuttaneet ohjausohjelmiensa kokonaistavoitteita. Alusrekisterin tietojen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on saavuttanut kokonaistavoitteensa konetehon osalta mutta ei vetoisuuden osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman kertomuksen mukaan kuitenkin bruttotonneina tehtyä uudelleenmittausta varten mukautetut vetoisuustavoitteet on saavutettu.

seuraavasti :

Jäsenvaltiot ovat noudattaneet ohjausohjelmia hyvin eri tavoin. Belgia, Tanska, Espanja, Portugali ja Suomi ovat saavuttaneet tavoitteensa kaikkien laivastonosiensa kohdalla. Saksa, Kreikka, Irlanti ja Ruotsi ovat saavuttaneet kokonaistavoitteensa, mutta niiden on vielä tehtävä lisävähennyksiä yhden tai useamman laivastonosan osalta. Italia ja Alankomaat eivät ole vielä saavuttaneet ohjausohjelmiensa kokonaistavoitteita. Alusrekisterin tietojen mukaan Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat saavuttaneet kokonaistavoitteensa konetehon osalta mutta eivät vetoisuuden osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan toimittamien kertomusten mukaan bruttotonneina tehtyä uudelleenmittausta varten muunnetut vetoisuustavoitteet on kuitenkin saavutettu.
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
t: 
CORRIGENDUM 
La cote interinstitutionnelle 
98/0265(COD) du document 
COM(1998)480 final du 22.07.1998 
doit se lire 98/0265 (SYN). 
Concerne toutes les versions linguistiques. Bryssel, 07.10.1998 
KOM(1998)4801opull. 
98/0265 (SYN) 
98/0266 (SYN) 
98/0267 (SYN) 12 
Ehdotus: 
NEUVOSTON DIREKTIIVI 
yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun 
direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta 
Ehdotus: 
NEUVOSTON DIREKTIIVI 
rautatieyritysten toimiluvista annetun direktiivin 95/18/EY muuttamisesta 
Ehdotus: 
NEUVOSTON DIREKTIIVI 
rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä 
ja rautatieinfrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä 
turvallisuustodistusten antamisesta 
KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA 
rautatieinfrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä ja rautatieinfrastruktuurin 
käyttömaksujen perimistä sekä turvallisuustodistusten antamista koskevan 
direktiiviehdotuksen yksittäisten artiklojen selitykset 
(komission esittämät) 

98/0265 (SYN) 
Ehdotus: 
I NEUVOSTON DIREKTIIVI 
yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun 
direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen,* . 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,* 
toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti Euroopan 
parlamentin kanssa yhdessä toimien,6 
sekä katsoo, että 
1 neuvoston direktiiviä 91/440/ETY7 olisi muutettava direktiivin täytäntöönpanosta sen 
antamisen jälkeen saatujen kokemusten ja rautatiealalla tapahtuneen kehityksen huomioon 
ottamiseksi, jotta varmistettaisiin direktiivin tavoitteiden saavuttaminen, 
2 kahden erillisen toiminnan, eli liikennepalvelujen tarjoamisen ja infrastruktuurin hallinnon, 
tehokkaan toiminnan ja kehittämisen edistämiseksi, rautatiealalle annetun julkisen 
rahoituksen käytön avoimuuden lisäämiseksi . sekä vakaan perustan luomiseksi 
infrastruktuurimaksuille on tarpeellista erottaa toisistaan näiden kahden toiminnan 
tuloslaskelmat ja taseet, 
3 kun rautatieyritykset ja niiden muodostamat kansainväliset ryhmittymät tarjoavat 
direktiivin 91/440/ETY 10 artiklassa tarkoitettuja palveluja, niiden on voitava hyödyntää 
täysin kyseisessä artiklassa säädettyjä oikeuksia käyttää rautateiden infrastruktuuria, 
4 tämän vuoksi kaikkia rautatieyrityksiä ja kansainvälisiä ryhmittymiä on kohdeltava 
yhtäläisesti ja syrjimättä rautateiden infrastruktuurin käytön ehtona olevien toimintojen 
osalta, ja tästä syystä turvallisuussääntöjen laatiminen olisi annettava sellaisten 
riippumattomien elinten tai yritysten tehtäväksi, jotka eivät itse tarjoa 
rautatieliikennepalveluja, 
EYVLC 
EYVLC 
EYVL C 
EYVLL 237, 24.8.1991, s. 25. 
12 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 480/2 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 07 06 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-570-FI-C 
ISBN 92-78-39678-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg
3)’ajoneuvolla’ yksinomaan tavaroiden kuljetukseen käytettävää moottoriajoneuvoa, joka on rekisteröity jommassakummassa osapuolessa, tai ajoneuvoyhdistelmää, josta ainakin moottoriajoneuvo on rekisteröity jommassakummassa osapuolessa;

2)’maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalla’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa rahtiliikennettä kaupallisessa tarkoituksessa ja joka on sijoittautunut osapuoleen kyseisen osapuolen lainsäädännön mukaisesti ja jolle sama osapuoli on antanut luvan harjoittaa toisen lukuun kansainvälistä tavaraliikennettä joko moottoriajoneuvoilla tai ajoneuvoyhdistelmillä;

1.Kumpikin osapuoli on täysin vastuussa kaikkien tämän sopimuksen määräysten noudattamisesta.

2.Kumpikin osapuoli varmistaa, että tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien määräysten noudattaminen kaikilla hallinnon tasoilla sekä valtuutettua julkista valtaa käyttävien henkilöiden toimesta. Kumpikin osapuoli toimii vilpittömässä mielessä varmistaakseen, että tässä sopimuksessa asetetut tavoitteet saavutetaan.

3.Tämä sopimus on assosiaatiosopimuksen 458 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityissopimus. Osapuoli voi toteuttaa tähän sopimukseen liittyviä aiheellisia toimenpiteitä, jos jotakin assosiaatiosopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa olennaiseksi osaksi kuvattua velvoitetta rikotaan erityisen vakavasti ja merkittävästi niin, että se uhkaa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ja edellyttää välittömiä toimia. Tällaiset aiheelliset toimenpiteet toteutetaan assosiaatiosopimuksen 455 artiklan mukaisesti.

9 artikla

Suojatoimenpiteet

1.Kumpikin osapuoli voi toteuttaa asianmukaisia suojatoimenpiteitä, jos se katsoo, että toisen osapuolen maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien harjoittama kuljetustoiminta uhkaa liikenneturvallisuutta. Suojatoimenpiteet on toteutettava noudattaen täysimääräisesti kansainvälistä oikeutta, niiden on oltava oikeasuhteisia sekä laajuudeltaan ja kestoltaan rajoitettuja siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä tilanteen korjaamiseksi tai tämän sopimuksen tasapainon säilyttämiseksi. Ensisijaisesti on käytettävä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä tämän sopimuksen toteutumiselle.

2.Asianomaisen osapuolen on ennen neuvottelujen aloittamista ilmoitettava toiselle osapuolelle toteutetuista toimenpiteistä ja toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot.

3.Osapuolet aloittavat välittömästi neuvottelut sekakomiteassa molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi.

4.Kaikki tämän artiklan nojalla toteutetut toimet keskeytetään heti, kun rikkomuksesta vastuussa oleva osapuoli täyttää taas tämän sopimuksen määräykset tai kun liikenneturvallisuuteen kohdistuva uhka lakkaa.

10 artikla

Alueellinen soveltamisala
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 28 päivänä tammikuuta 2021 annettua neuvoston asetusta (EU) 2021/90 on muutettava, jotta voidaan toteuttaa EU:n vuoden 2020 käyttämättömän piikkikampelakiintiön siirtäminen Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) puitteissa.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristöalalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.

•Toimintatavan valinta

Ehdotettu sääntelytapa: asetus.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
ESR+ -investoinneista lapsiköyhyyden torjumiseksi EU:ssa oli vuonna 2019 kaikkiaan 18 miljoonaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa lasta, ja joissakin jäsenvaltioissa tällaisten lasten määrä oli hyvin suuri. Covid-19-pandemia ja sen sosioekonomiset seuraukset ovat pahentaneet eriarvoisuutta ja köyhyyttä ja vaikuttaneet voimakkaimmin näihin lapsiin. Lapsiköyhyyttä esiintyy jatkuvasti kaikissa jäsenvaltioissa, ja sitä on edelleen enemmän kuin työikäisten aikuisten köyhyyttä. Tämän vuoksi komissio on tyytyväinen saavutettuun tasapainoiseen yhteisymmärrykseen, joka tekee ESR+:sta ratkaisevan välineen lasten köyhyyden torjunnassa. Yhteisymmärryksessä tunnustetaan, että lapsiin on investoitava kiireellisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio hyväksyi 24. maaliskuuta 2021 ehdotuksen neuvoston suositukseksi eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta. Sen tavoitteena on vastata tähän haasteeseen rakenteellisella tasolla. ESR+:n ohjelmatyössä komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että jäsenvaltiot osoittavat riittävästi ESR+ -rahoitusta eurooppalaisen lapsitakuun täytäntöönpanon tukemiseen. Lisäksi komissio kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään myös muita EU:n rahoitusvälineitä ja käytettävissä olevia kansallisia resursseja riittävien investointien tukemiseen tällä osa-alueella. ESR+ -investoinneista nuorten työllisyyteen Komissio korostaa, että covid-19-pandemian aiheuttama sosioekonominen kriisi on vaikuttanut suhteettoman paljon nuoriin. Nuorisotyöttömyys kasvoi EU:ssa kolme prosenttiyksikköä joulukuusta 2019 joulukuuhun 2020 ja työttömien nuorten määrä nousi yli 3,1 miljoonaan. Komissio muistuttaa myös, että nuorisotyöttömyys on ollut jatkuvasti huomattavasti korkeampaa kuin aikuisväestön työttömyys. Viimeisimpien lukujen mukaan ero on yli 10 prosenttiyksikköä (joulukuussa 2020 nuorisotyöttömyysaste oli 17,8 prosenttia kun taas aikuisväestön työttömyysaste oli 6,6 prosenttia). Komissio on tyytyväinen lainsäätäjien saavuttamaan yhteisymmärrykseen, jossa tunnustetaan tämä haasteen olemassaolo kaikissa jäsenvaltioissa. ESR+ on tärkein EU:n rahoitusväline äskettäin hyväksytyn vahvistetun nuorisotakuun ja muiden nuorisotyöllisyysaloitteen mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa. ESR+:n ohjelmatyössä komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että jäsenvaltiot osoittavat riittävästi ESR+ -rahoitusta vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpanoon. Lisäksi komissio kannustaa jäsenvaltioita käyttämään myös muita EU:n rahoitusvälineitä ja käytettävissä olevia kansallisia resursseja riittävien investointien tukemiseen tällä osa-alueella.
2018/0211 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO

EUROOPAN PARLAMENTILLE



Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 6 kohdan mukaisesti

neuvoston kannasta unionin petostentorjuntaohjelman perustamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1.Tausta

Päivä, jona ehdotus on toimitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle

(asiakirja COM(2018) 386 final – 2018/0211 COD): 30. toukokuuta 2018 Päivä, jona Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausuntonsa: Päivä, jona Euroopan tilintarkastustuomioistuin on antanut lausuntonsa: 17. lokakuuta 2018 15. marraskuuta 2018 Päivä, jona Euroopan parlamentti on vahvistanut ensimmäisen käsittelyn kantansa: Päivä, jona neuvoston kanta on vahvistettu: 12. helmikuuta 2019 16. maaliskuuta 2021

2.Komission ehdotuksen tavoite

Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) valmistelun yhteydessä komissio on ehdottanut petostentorjuntaohjelman perustamista. Ohjelman yleistavoitteet ovat seuraavat:

(1)Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen;

(2)jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisen avunannon sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyön tukeminen tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi.

Ohjelmassa on kolme yleistavoitteista suoraan johdettua erityistavoitetta:

(1)petosten ja muun unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavan laittoman toiminnan ehkäisy ja torjunta;

(2)sellaisia sääntöjenvastaisuuksia, mukaan lukien petoksia, koskevan raportoinnin tukeminen, jotka liittyvät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ja liittymistä valmistelevaa tukea koskeviin unionin talousarvion varoihin;

(3)tietojenvaihtovälineiden asettaminen käyttöön ja operatiivisen toiminnan tukeminen tulli- ja maatalousasioita koskevan keskinäisen hallinnollisen avunannon alalla.

Petostentorjuntaohjelmassa jatketaan suurelta osin nykyistä Herkules III -meno-ohjelmaa, jolla tuetaan unionin taloudellisia etuja vahingoittavien petosten ja muiden laittomien toimien torjuntaa, ja yhdistetään ohjelma kahden operatiivisen toimen rahoituspohjaan:

(1)petostentorjunnan tietojärjestelmä (AFIS-järjestelmä), joka on operatiivinen toiminto, joka koostuu komission hallinnoimista tullitoimintaan liittyvistä tietoteknisistä sovelluksista niiden tehtävien suorittamiseksi, jotka sille on annettu keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulli- ja maatalousalalla annetussa asetuksessa (EY) N:o 515/97; ja

(2)sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmä (IMS-järjestelmä), jonka avulla jäsenvaltiot raportoivat havaituista petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista ja jota komissio käyttää niiden hallinnointia ja analysointia varten.

3.Huomautukset neuvoston kannasta

Ensimmäisessä käsittelyssä vahvistettu neuvoston kanta kuvastaa täysin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantaneuvotteluissa 8. joulukuuta 2020 saavutettua yhteisymmärrystä. Kyseinen yhteisymmärrys sisältää seuraavat keskeiset kohdat:
LIITE

Liite 1, MALLI 1, kansisivu 2: TIR-carnet’n malli, ”règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”, kohta 5

Korvataan ilmaisu ”quatre” ilmaisulla ”huit”

Liite 1, MALLI 1, kansisivu 3: TIR-carnet’n malli 1, ”rules regarding the use of the TIR Carnet”, kohta 5

Korvataan ilmaisu ”four” ilmaisulla ”eight”

Liite 1, MALLI 1, sivu 5 (valkoinen), TIR-carnet’n malli, lehti nro 1

Korvataan lehti nro 1 seuraavasti:

Liite 1, MALLI 1, sivu 6 (vihreä), TIR-carnet’n malli 1, lehti nro 2

Korvataan lehti nro 2 seuraavasti:

Liite 1, MALLI 2, kansisivu 2: TIR-carnet’n malli, ”règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”, kohta 5

Korvataan ilmaisu ”quatre” ilmaisulla ”huit”

Liite 1, MALLI 2, kansisivu 3: TIR-carnet’n malli 1, ”rules regarding the use of the TIR Carnet”, kohta 5

Korvataan ilmaisu ”four” ilmaisulla ”eight”

Liite 1, MALLI 2, sivu 12 (valkoinen), TIR-carnet’n malli, lehti nro 1

Korvataan lehti nro 1 seuraavasti:
4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Sekakomitea on Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 22.2 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteisteen kauppapolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Koska sekakomitean säädös muuttaa sopimuksen liitteen 2-C lisäyksiä 2-C-1 ja 2-C-2, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

2020/0309 (NLE)