30.3.2004 FI C 80/1 Euroopan unionin virallinen lehti
II
(Valmistavat säädökset)
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA
404. TÄYSISTUNTO, 10. JA 11. JOULUKUUTA 2003
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheesta ”Luonnos komission asetukseksi komission
asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukea
tutkimus- ja kehitystyöhön” (1)
(2004/C 80/01)
Komissio päätti 3. kesäkuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Luonnos komission asetukseksi komission
asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta sen soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan tukeatutkimus- ja kehitystyöhön”.
Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa
12. marraskuuta 2003. Esittelijä oli Gerd Wolf.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 103 ääntä puolesta ja1 vastaan.
1. Johdanto
1.1. Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa määrätään
yleisestä tukikiellosta sekä valtiontukien yleistä soveltumatto-
muutta yhteismarkkinoille koskevien poikkeusten sisällöstä jamenettelytavoista. Perustamissopimuksen 88 artiklan
3 kohdan mukaan komissiolle on annettava tieto kyseisenlaista
tuista (ilmoitusvelvollisuus), jotta se voi esittää huomautuk-sensa ja antaa asianmukaisen päätöksen.
1.2. Asetuksella (EY) N:o 70/2001 tietyt pk-yrityksille suun-
natut valtiontuet vapautettiin jo ilmoitusvelvollisuudesta, jasiinä säädettiin myös kynnysarvot, joiden alittuessa komissioluopuu muuten sovellettavasta ilmoitusvelvollisuudesta (”poik-
keusasetus”). Käsillä oleva komission luonnos asetukseksi
koskee tähän asti voimassa olleen asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamista ja sen soveltamisalan selkeää laajentamista.
Luonnoksen ensisijaisena tarkoituksena on sisällyttää asetuk-
seen komission laatima uusi pk-yritysten määritelmä sekälaajentaa asetuksen soveltamisala koskemaan tutkimus- ja
kehitystyöhön myönnettävää tukea.
(1) EUVL C 190, 12.8.2003.1.3. Tähän asti yritysten – myös pk-yritysten – tutkimus- jakehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevista menette-
lyistä on säädetty tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettäväävaltiontukea koskevilla yhteisön puitteilla (
2) (”T&K-puitteet”),
ja kaikki tämänkaltaiset tuet ovat olleet ilmoitusvelvollisuuden
alaisia. Nämä T&K-puitteet ovat edelleenkin voimassa ja niitäsovelletaan nykyisinkin kaikkiin tutkimus- ja kehitystyöhönmyönnettäviin valtiontukiin, jotka eivät kuulu käsillä olevan
luonnoksen poikkeusehtojen piiriin.
2. Komission asiakirjan pääsisältö
2.1. Asetukseen (EY) N:o 70/2001 ehdotetuilla muutoksilla
on tarkoitus vapauttaa erityisesti pk-yritysten tutkimus- ja
kehitystyöhön myönnettävät ja tietyt kynnysarvot tai enim-mäismäärät alittavat valtiontuet ilmoitusvelvollisuudesta ja
samalla säätää seuraavista pk-yrityksiä koskevista asioista:
– julkisten tutkimuslaitosten ja yritysten välisenä yhteistyö-
nä toteutettavat tutkimus- ja kehityshankkeet
(2) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.
C 80/2 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
– ”perustutkimuksen”, ”teollisen tutkimuksen” ja ”kilpailua
edeltävän kehittämistoiminnan” määritelmät
– tukikelpoiset kustannukset– tuki-intensiteetti (tuen prosentuaaliset enimmäisosuudet
tukikelpoisten kustannusten summasta)
– patentointikustannuksiin ja toteutettavuustutkimuksiin
myönnettävä tuki
– suurten yksittäisten tukien myöntäminen (poikkeusjärjes-
telyiden ylärajat)
– edelleen ilmoitusvelvollisuuden alaiset tuet.
2.2. Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää muute-
taan asetuksen liitteessä I komission 6. toukokuuta 2003antaman suosituksen 2003/361/EY (
1) mukaisesti. Uutta mää-
ritelmää sovelletaan 1. tammikuuta 2005 lähtien.
2.3. Lisäksi ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman
komission hyväksyntää myönnettyjä tukia koskeva käsittely
on tarkoitus saattaa päätökseen.
2.4. Liitteessä III vahvistetut vuosikertomuksia koskevat
erityismääräykset on tarkoitus korvata tulevaisuudessa asetuk-
sen (EY) N:o 659/1999 27 artiklan mukaisella yhtenäisellä ja
yksinkertaistetulla raportointijärjestelmällä vuosikertomustenantamiseksi.
3. Yleistä
3.1. Lukuisissa aikaisemmissakin komitean lausunnoissa
käsiteltyihin hyvinvoinnin sekä taloudellisen ja sosiaalisen
edistyksen keskeisiin edellytyksiin lukeutuvat myös kilpailu,yhtäläiset mahdollisuudet ja tiedon lisääminen.
3.1.1. Yleensä tukia on siis vastustettava, koska ne haittaa-
vat yhtäläisiä mahdollisuuksia, vääristävät kilpailua, lisäävät
kokonaistaloudellista verotaakkaa, johtavat huomattavaan sää-
telytarpeeseen ja koska niiden toimeenpano aiheuttaa kaikilleasianomaisille tahoille runsaasti hallinnollista työtä.
3.1.2. Tukea voidaan myöntää vain erityistapauksissa,
kuten tutkimuspolitiikassa, pk-yrityksiä koskevassa politiikassa
ja aluepolitiikassa. Tuen avulla EU:ssa toimivien yritysten
kilpailukykyä voidaan lisätä riittävästi niiden (EU:n ulkopuolis-tenkin) kilpailijoihin nähden, mihin ne omin avuin eivät
välittömästi pysty.
(1) EUVL L 124, 20.5.2003.3.2. Tukikelpoisissa tapauksissa asianmukaiset määritelmät
ja säännökset tulisi kuitenkin yleensä pyrkiä yhtenäistämään
mahdollisimman pitkälle kaikkien toimijoiden hallinnollisen
taakan vähentämiseksi sekä säännösten selkeyttämiseksi. Tämäon tärkeä näkökohta erityisesti pk-yrityksille, joilla on pienethallinnolliset resurssit.
3.3. Valitettavasti yritykset ja erityisesti pk-yritykset ovat
– kilpailun aiheuttaman säästöpaineen vuoksi – taipuvaisiainvestoimaan niukasti tutkimus- ja kehitystyöhön. Syynä ovatliian korkeat kustannukset, erikoisasiantuntijoiden ja erikois-
laitteistojen tarve sekä tutkimustulosten epävarmuus. Tämä
koskee erityisesti perustutkimusta, jossa ei yleensä ole ennus-tettavissa, pystytäänkö sillä saavuttamaan määrätyssä ajassa
taloudellisesti hyödynnettäviä tuloksia.
3.4. Komission luonnoksella jäsenvaltioiden toimivaltaisille
viranomaisille annetaan tietyissä rajoissa mahdollisuus tukeakohdennetusti pk-yritysten tutkimus- ja kehitystoimia ilmoitta-
matta siitä etukäteen komissiolle. Erityisen tärkeää tämä on
siksi, että pk-yritykset häviävät monesti kilpailussa suuryrityk-sille tai EU:n ulkopuolisille kilpailijoille ja tarvitsevat näin ollen
usein pikaista ja mahdollisimman epäbyrokraattista tukea.
3.4.1. Komission luonnoksella on siis tarkoitus ottaa huo-
mioon erityisesti pk-yritysten tilanne. Komitea pitää tätä
aikomusta periaatteessa tervetulleena.
3.4.2. Komitea on usein viitannut pk-yritysten tärkeään
rooliin innovaatioiden luomisessa tutkimuksen ja kehityksen
avulla, esimerkiksi eurooppalaista tutkimusaluetta käsitelleessä
lausunnossaan (
2) (kohdasta 7.5 eteenpäin).
3.5. Komitean mielestä komission esittämä luonnos asetuk-
seksi on tärkeä askel Lissabonin huippukokouksessa vuonna
2000 asetettuja tavoitteita ajatellen. Tällä säädöksellä voidaankannustaa tutkimusta yleensä, lisätä tutkimuksen osuutta
bkt:stä sekä vahvistaa pk-yritysten tärkeää roolia.
3.6. Komitea epäilee kuitenkin tiettyjen säännösten käytän-
nönläheisyyttä ja teknistä toteutettavuutta. Lisäksi asiaan liitty-
viä lakitekstejä olisi yhtenäistettävä.
3.7. Komitea ei kiellä, että voi olla vaikeaa samalla sekä
harmonisoida eri poikkeusasetusten määritelmiä ja kriteereitä
että mukauttaa käsillä oleva komission luonnos yhteensopivak-
si T&K-puitteiden kanssa.
(2) EYVL C 204, 18.7.2000.
30.3.2004 FI C 80/3 Euroopan unionin virallinen lehti
3.7.1. Komitea suosittaakin, että tulevaisuudessa yhdenmu-
kaistettaisiin ja yksinkertaistettaisiin eri poikkeusasetusten yk-
sittäisiä ilmoitusvelvollisuuksia koskevia kriteereitä. Mahdollis-
ten porrastusten tulisi olla ymmärrettäviä ja asiallisesti perustel-tuja.
3.7.2. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi siten, että yksit-
täiset ilmoitusvelvollisuudet perustuisivat yleisesti (
1) (ja pelkäs-
tään) (brutto)tuen kokonaisvolyymiin ja että tarpeen sanelemat
poikkeukset perusteltaisiin asianmukaisesti.
3.7.3. Myös komitean mielestä pikaisesti tarpeellisen T&K-
puitteiden uudistamisen yhteydessä tulisi yksittäisten ilmoitus-
velvollisuuksien kriteeriksi asettaa ainoastaan tukivolyymi
(brutto). Mikäli se kuitenkin laskisi liikaa ilmoitusvelvollisuu-den kynnysarvoja, näitä tulisi vastaavasti nostaa.
3.8. T&K-puitteet ovat säilyneet käytännössä muuttumatto-
mina vuoden 1996 muodossa ja niitä on tämän jälkeenmuokattu hyvin vähän (
2) tai pelkästään jatkettu (3), kun taas
tutkimus- ja kehitystoimien olosuhteet ovat hyvinkin muuttu-
neet vuodesta 1996 (esimerkiksi WTO-tukisäännöt eivät enääole voimassa). Näin ollen T&K-puitteet on välttämättä uudistet-
tava ja mukautettava uusiin olosuhteisiin. Samassa yhteydessä
myös poikkeusasetusta on mukautettava.
3.8.1. Tämä on tärkeää jo senkin vuoksi, että monia
tutkimusaloitteita toteutetaan pk-yritysten ja suurempien yri-
tysten yhteistyönä. Tällaisessa tapauksessa T&K-puitteidensäännöt koskevat edelleen myös pk-yrityksiä. (Ks. asetuksen
johdanto-osan 11 kohta.) Pk-yritysten on siis oltava tietoisia
sekä suurempia yrityksiä yleensä koskevista T&K-puitteistaettä nyt ehdotetusta – ainoastaan pk-yrityksiä koskevasta –
poikkeusasetuksesta ja osattava soveltaa molempia. On ilmeis-
tä, että tämä aiheuttaa pk-yrityksille ylimääräistä hallinnollistarasitusta, elleivät poikkeusasetus ja T&K-puitteet ole riittävän
yhteensopivia.
3.9. Pk-yrityksen määritelmä
Komitea pitää erityisen tervetulleena, että komissio on sisällyt-
tänyt hyväksymänsä, 1. tammikuuta 2005 voimaan astuvan
pk-yritysten määritelmän käsillä olevaan luonnokseen pk-
yritysten poikkeusasetuksen soveltamisalan laajentamiseksikoskemaan tutkimus- ja kehitystoimiin suunnattavia tukia.
3.9.1. Tässä uudessa määritelmässä käsitellään ensimmäistä
kertaa omana luokkanaan mikroyrityksiä (alle 10 työntekijää,vuosiliikevaihto tai taseen loppusumma korkeintaan 2 miljoo-naa euroa). Mikroyritysten suuren kansantaloudellisen merki-
tyksen vuoksi komitea suosittelee, että yhteisön ja jäsenvaltioi-
(1) Siis myös aluetuissa.
(2) EYVL C 48, 13.2.1998, s. 2.
(3) EYVL C 111, 8.5.2002, s. 3.den tulevissa politiikoissa helpotetaan mikroyritysten perusta-
mista (mm. hallinnollisia vaatimuksia yksinkertaistamalla ja
vähentämällä) ja yleensäkin otetaan paremmin huomioon
näiden yritysten erityiset toimintaedellytykset.
3.9.1.1. Koska mikroyritysten tutkimus- ja kehitystoimin-
taan suunnatut tuet tuskin vääristävät kilpailua ja erityisesti
mikroyritysten T&K-toiminnan aloittamista tulisi helpottaa,voitaisiin harkita de minimis -säännöksen kehittämistä, jonka
mukaan mikroyritysten tutkimus- ja kehitystoimintaan suun-
nattujen tukien kohdalla sovellettaisiin yksinkertaistettuja kri-teereitä. Tällainen aloite voisi pohjautua pienyrityksiä koske-
vaan eurooppalaiseen peruskirjaan, johon on kirjattu toimen-
piteitä tällaisten yritysten edistämiseksi ja tukemiseksi.
3.9.2. Toisaalta tulisi edistää myös paremmin sellaisten
huipputeknologian alalla toimivien keskisuurten yritysten in-
novaatiopotentiaalia, jotka eivät enää sovi komission hyväksy-män pk-yritysmääritelmään, mutta joilla ei myöskään ole
käytettävissään suuryritysten resursseja. Komitea suosittaa näin
ollen, että pk-yritysten tutkimus- ja kehitystoimien tukemistakoskeva poikkeusjärjestely laajennetaan koskemaan myös251–500 työntekijän yrityksiä.
4. Erityistä
4.1. Oikeusvarmuus uuden asetuksen soveltamisessa
Komission luonnoksella asetuksen (EY) N:o 70/2001 10 artik-
laan lisätään kriteerit, joita sovelletaan i) ilmoituksiin, joiden
käsittely on kesken asetuksen tullessa voimaan sekä ii) ennenasetuksen voimaantuloa ja ilmoitusvelvollisuuden vastaisesti
myönnettyihin tukiin (ks. myös kohta 2.3). Komitea pitää
tervetulleena aikomusta soveltaa käsillä olevan asetusluonnok-sen lievempiä kriteereitä. On myös tehtävä selväksi, että mikälivaadittavat edellytykset eivät täyty, sovelletaan asianomaisen
toimenpiteen aikana tiedossa ja voimassa olleita kriteereitä.
4.1.1. Oikeusvarmuuden vuoksi komitea suosittelee näin
ollen, että ehdotetun tekstin viimeistä kappaletta tarkennetaan
seuraavasti (
4): ”Komissio tutkii tuet, jotka eivät täytä näitä
edellytyksiä, ilmoituksen ajankohtana tai, jollei ilmoitustaole saatu, toimenpiteen toteutuksen tai myöntämisen aikana
päteneiden asetusten, yhteisön kehysten, suuntaviivojen, tiedo-
nantojen ja ilmoitusten mukaan.”
(4) Katso myös ”Komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuu-
den arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä”,
7.5.2002, KOM(2002) 458 lopullinen.
C 80/4 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
4.2. Valinnanmahdollisuus ja yhteensopivuus T&K-puitteiden
kanssa
Kuten kaikki poikkeusasetukset, myös asetus (EY) N:o 70/
2001 antaa jäsenvaltioille selkeän mahdollisuuden ilmoittaa
tukijärjestelyistä ja yksittäisistä tuista, eli jättää poikkeuslupa
käyttämättä. Nämä säännökset ovat periaatteessa tervetulleita,mutta tässä yhteydessä on kuitenkin selvitettävä perusteelli-sesti, miltä pohjalta ilmoitukset tutkitaan.
4.2.1. Vaikka asetuksen johdanto-osan 11 kohdassa sääde-
täänkin, että ”tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää val-
tiontukea koskevia yhteisön puitteita sovelletaan jatkossakin
arvioitaessa muuta tukea tutkimus- ja kehitystyöhön, mukaanluettuina tukitoimenpiteet, jotka koskevat sekä suuria yrityksiä
että pieniä ja keskisuuria yrityksiä”, jää epäselväksi, koskeeko
säännös myös ilmoitettuja tukia.
4.2.2. Näin ollen komitea suosittelee, että ehdotetun asetuk-
sen johdanto-osan 11 kohtaa muutetaan seuraavasti ja että semyös sisällytetään soveltuvassa kohdassa ehdotettuun asetuk-
seen: ”Asetusta (EY) N:o 70/2001, sellaisena kuin se on
muutettuna tällä asetuksella, sovelletaan ainoastaan pienille jakeskisuurille yrityksille myönnettyyn tutkimus- ja kehitystyö-hön osoitettuun valtiontukeen. Jos tuesta ilmoittamisen mah-
dollisuutta kuitenkin käytetään, tukeen sovelletaan tutkimus-
ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisönpuitteita, kuten myös arvioitaessa muuta tukea tutkimus-
ja kehitystyöhön, mukaan luettuina tukitoimenpiteet, jotka
koskevat sekä suuria yrityksiä että pieniä ja keskisuuria yri-tyksiä.”
4.2.3. Komitea pitää erittäin tervetulleena asetuksen joh-
danto-osan 11 kohdan sisältämää selvennystä ”sekatukien”
kohtelusta, sillä jäsenvaltioiden tutkimusohjelmat (ja myös
Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen jaesittelyn kuudes puiteohjelma) koskevat vain erityistapauksissapelkästään pk-yrityksiä. Yleensä tukien saajina ovat – julkisten
tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja pk-yritysten lisäksi –
myös suuryritykset. Komitean mielestä kahden eri oikeuske-hyksen soveltaminen yhtenäisiin tutkimusohjelmiin olisi erit-
täin haitallista ja toimintaa vaikeuttavaa. Kuten kohdissa 3.8 ja
3.8.1 jo todettiin, komitea kannattaa painokkaasti käsilläolevan poikkeusasetusluonnoksen sääntöjen mukauttamista
T&K-puitteisiin. Vaihtoehtona on T&K-puitteiden tarkistami-
nen ja niiden mukauttaminen poikkeusasetukseen. Poikkea-vuuksia tulisi jättää ainoastaan pakollisissa kohdissa, ja ne on
perusteltava selkeästi.
4.2.4. T&K-puitteiden ja nyt ehdotetun poikkeusasetuksen
mahdollisimman suuren yhdenmukaisuuden varmistamiseksi
molempien säädösten voimassaoloajat (ja tarkistusajankohdat)
tulisi yhtenäistää (ja niiden tarkistukset toteuttaa mahdolli-suuksien mukaan samanaikaisesti).4.3. Toteutettavuustutkimukset
4.3.1. Koska toteutettavuustutkimuksen alussa ei ole ennus-
tettavissa, johtaako sen tulos T&K-hankkeeseen, joka ehdote-
tun asetuksen mukaan olisi oikeutettu poikkeusjärjestelyyn,komitea suosittaa 5 b artiklan 2 kohdan sivulauseen poista-
mista.
4.3.2. Vaikka uuden 5 a artiklan lopussa viitataan (toisessa
yhteydessä) alihankintaan, jää epäselväksi, kuuluvatko muutet-
tavan 2 artiklan k kohdan mukaisiin tukikelpoisiin kustannuk-
siin myös alihankintana kolmannelta taholta tilattavat T&K-työt. 2 artiklan k kohdan iv alakohdassa mainitaan kylläkin
”ulkopuolisista lähteistä markkinahintaan ostettu tutkimustie-
to”. Samalla nämä kustannukset ovat kuitenkin tukikelpoisiaenintään 50 prosenttiin asti hankkeen tukikelpoisista koko-naiskustannuksista. Koska kuitenkin juuri pk-yrityksillä vähäis-
ten resurssien tai puuttuvan erityisosaamisen vuoksi ei ole aina
mahdollisuutta suorittaa itse huomattavaa osaa tarvittavistaT&K-toimista, ulkopuolisilta tahoilta tilatut alihankintatyöt
tulisi nimenomaan sallia ja hyväksyä tukikelpoisiksi mahdolli-
simman kattavasti käsillä olevan luonnoksen tavoitteidenmukaisesti. Komission ehdottama tukikelpoisuuden rajoittami-
nen enintään 50 prosenttiin hankkeen tukikelpoisista koko-
naiskustannuksista on erityisen haitallista perustutkimukselle,joka yleensä – tutkimuspoliittiselta kannalta jopa toivotusti –
on tunnusomaista juuri korkeakouluille ja (julkisille) tutkimus-
laitoksille tehdyille T&K-alihankintatilauksille.
4.4. Patentointikustannukset
Komitea pitää tervetulleena 5 c artiklaa, jolla myös patenttiha-
kemuksiin myönnetty tuki vapautetaan ilmoitusvelvollisuu-
desta.
4.5. Tutkimuskategorioiden määritelmät
4.5.1. Komitea kannattaa 5 a artiklan 3 kohdan mukaista
tuen bruttointensiteetin porrastamista 1 artiklan 2 kohdan
b alakohdassa määriteltyjä tutkimus- ja kehitystavoitteita nou-
dattaen. Komitea on myös tietoinen siitä, että tuen bruttointen-siteetin muuttuminen tutkimuskategorian mukaan aiheuttaavaikeasti ratkaistavan rajausongelman. Toimeenpanon helpot-
tamiseksi voitaisiin harkita riittävän toimintavaran antamista
jäsenvaltioille ”hyväksyttävän tuen” (5 a artiklan 3 kohta)määrittelyssä.
30.3.2004 FI C 80/5 Euroopan unionin virallinen lehti
4.5.2. Komitea viittaa tässä yhteydessä eurooppalaisesta
tutkimusalueesta antamassaan lausunnossa esittämiin ehdo-
tuksiin (1), vaikka onkin tietoinen siitä, että ne saattavat
vaikeuttaa entisestään tutkimuskategorioiden rajausongelmaa.Perustutkimus voi kuitenkin todellakin – ja pyrkimystenmukaisesti – olla verkottunut ja vastavuoroisessa vaikutuksessa
soveltamistavoitteiden kanssa. Näin ollen komitea ehdottaa
uusia määritelmiä.
4.5.3. Komitean mielestä ”perustutkimuksella” tulisi tar-
koittaa sellaista perustavanlaatuisen tieteellisen ja teknisen
(1) EYVL C 204, 18.7.2000. Eurooppalaista tutkimusaluetta käsittele-
vän lausunnon kohta 7.1: ”Tutkimus- ja kehittämistoiminta
muodostavat periaatteessa kokonaisuuden, johon kuuluu erilaisia
tutkimusaloja (ja siten myös tiedon erilaisia kypsyysasteita mah-dollisia uusia teknologioita ajatellen), kuten perustutkimus, sovel-tava tutkimus, ’ensyklopedinen’ tutkimus (esim. tietojen kartutta-minen aineiden ominaisuuksista, uusista materiaaleista, tehoai-neista jne.), teknologinen kehitystyö sekä tuote- ja prosessikehitte-ly. Innovaatio syntyy näiden osittain vain keinotekoisestieroteltujen tutkimusalojen yhteisvaikutuksesta ja vastavuoroisistahedelmällisistä suhteista.”
Bryssel 10. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCHtietämyksen lisäämiseen ja syventämiseen pyrkivää toimintaa,
jossa mahdolliset teolliset tai kaupalliset sovellukset ovat
toissijaisia ja kaukana tulevaisuudessa.
4.5.4. Lisäksi komitea viittaa siihen, että useimmissa jäsen-
valtioissa ei käytetä yleisesti käsitettä ”teollinen tutkimus” vaanennemminkin käsitettä ”sovellettu tutkimus”. Myös OECD:nasiakirjassa Frascati Manual – Proposed standard practice for surveys
on research and experimental development puhutaan sovelletusta
tutkimuksesta.
4.5.5. Näin ollen komitea suosittaa, että tutkimuskategoriat
määritellään ja myös nimetään uudestaan T&K-puitteidentarkistamisen yhteydessä ja että asiasta kuullaan ensin tutki-
musohjelmista vastaavia asiantuntijoita sekä tiedeyhteisöä.
5. Suositukset
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suosittelee edellä esitetty-
jen huomautusten mukaisesti muutetun komission luonnok-
sen hyväksymistä.