Ehdotus : neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta /* KOM/2009/0450 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 4.9.2009 KOM(2009) 450 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA - Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, soveltamista tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuontia koskevassa menettelyssä. - Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. - Voimassa olevat aiemmat säännökset Tällä hetkellä voimassa olevista väliaikaisista toimenpiteistä on säädetty väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa annetulla komission asetuksella (EY) N:o 287/2009. - Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI - Intressitahojen kuuleminen Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. - Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. - Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT - Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio aloitti 12. heinäkuuta 2008 tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. Komission asetuksella (EY) N:o 287/2009 otettiin käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit kyseisessä tuonnissa. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin. Alustavat päätelmät yleisesti ottaen vahvistettiin, mutta samalla tehtiin joitakin muutoksia polkumyyntimarginaaleja ja vahinkomarginaaleja sekä siten myös tulleja koskeviin laskelmiin. Näin ollen ehdotetaan, että neuvosto antaa liitteenä olevan ehdotuksen mukaisen asetuksen, joka olisi julkaistava viimeistään 7. lokakuuta 2009. - Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, annettu 22 päivänä joulukuuta 1995, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. - Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. - Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. - Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen seuraavista syistä: Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: 1. MENETTELY 1.1. Väliaikaiset toimenpiteet (1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 287/2009[2], jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, väliaikaisen polkumyyntitullin tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa. (2) Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Eurométaux, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia alumiinifolion kokonaistuotannosta yhteisössä. (3) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 1.2. Myöhempi menettely (4) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, monet asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. (5) Sen jälkeen, kun väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet oli otettu käyttöön, komissio jatkoi tutkimustaan polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskevien näkökantojen osalta ja analysoi eräiltä vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteisön tuottajilta saatujen kyselylomakevastausten sisältämät tiedot sekä teki tarkastuskäyntejä tietojen tarkistamiseksi. (6) Seuraavien yhteisön tuottajien toimitiloihin tehtiin viisi ylimääräistä tarkastuskäyntiä: - Novelis UK Limited, Bridgnorth, Yhdistynyt kuningaskunta - Novelis Luxembourg, Dudelange, Luxemburgin suurherttuakunta - Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Ranska - Grupa Kety S.A., Kety, Puola - Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Espanja (7) Seuraavan vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevan yrityksen toimitiloihin tehtiin yksi ylimääräinen tarkastuskäynti: - Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Espanja (8) Seuraavien vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin tehtiin kolme ylimääräistä tarkastuskäyntiä: - Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei, jäljempänä ’Alcoa’ - Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong, jäljempänä ’Shandong’ - Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu, jäljempänä ’Zhenjiang’ (9) Komissio teki myös käynnin Shanghai Futures Exchange -pörssiin Shanghaissa. (10) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa tietynlaisen Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. (11) Asianomaisten osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. 1.3. Tutkimuksen ala (12) Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjän olisi pitänyt kuulua tutkimuksen alaan, sillä koko tarkastelujakson aikana (eli vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen saakka) Venäjän tuontimäärät ja markkinaosuus olivat huomattavan suuria ja jopa suurempia kuin Armenian. Lisäksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Venäjän tuontihinnat olivat samalla tasolla asianomaisten maiden tuontihintojen kanssa ja että polkumyynnistä oli olemassa alustavaa näyttöä menettelyn aloittamisen ajalta. (13) Valitusta tarkasteltuaan komissio tuli siihen tulokseen, että polkumyynnistä ei ollut Venäjän osalta riittävää alustavaa näyttöä. Sen vuoksi valituksessa kritisoitua päätöstä jättää Venäjä tutkimuksen ulkopuolelle pidettiin perusteltuna. Kun polkumyynnistä ei ole näyttöä, on merkityksetöntä, ovatko Venäjältä peräisin olevat tuontimäärät ja/tai Venäjän tuonnin markkinaosuus todella olleet suurempia kuin yhdellä tai useammalla tutkimuksen alaan kuuluvalla maalla. Näin ollen brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan väite hylättiin. 2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (14) Yhteisön jatkojalostusteollisuus eli ’uudelleenkelaajat’ toistivat kantansa, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen olisi sisällettävä myös kuluttajarullat eli alle 10 kilogrammaa painavat alumiinifoliokelat. Jos lopulliset toimenpiteet otettaisiin käyttöön vain yli 10 kilogrammaa painavien alumiinifoliokelojen (jäljempänä ’jumbokelat’) tuonnissa, kuluttajarullien vienti asianomaisista maista kasvaisi alhaisilla hinnoilla. Kummankin tuotteen ominaisuuksien väitettiin myös olevan pohjimmiltaan samat ainoastaan niiden pakkausten ollessa erilaiset. (15) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15–19 kappaleessa pääteltiin, että fyysisten ominaisuuksiensa ja peruskäyttötarkoitustensa perusteella kuluttajarullat ja jumbokelat ovat eri tuotteita. Tutkimus vahvisti nämä päätelmät. Kuluttajarullien ja jumbokelojen väliset fyysiset erot eivät itse asiassa rajoitu yksinomaan niiden pakkauksiin, sillä tarkasteltavana oleva tuote on kelattava uudelleen, ennen kuin se voidaan pakata uudelleen ja jälleenmyydä loppuasiakkaalle. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että tuotteilla on eri asiakkaat, myyntikanavat ja perussovellukset. Näin ollen kuluttajarullien sisällyttämistä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään ei pidetty asianmukaisena. (16) Väitettä, jonka mukaan jumbokelojen tuonti voitaisiin korvata kuluttajarullien tuonnilla, käsitellään jäljempänä johdanto-osan 97–99 kappaleessa. (17) Koska muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14–21 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 3. MARKKINATALOUSKOHTELU JA VERTAILUMAA 3.1. Armenia (18) Ainoa armenialainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24–31 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. (19) Ensiksi yritys totesi, että komissio oli tehnyt virheen katsoessaan, että armenialaisen yrityksen olisi tarpeen hakea markkinatalouskohtelua, sillä yrityksen kannan mukaan Armenia on markkinatalousmaa Maailman kauppajärjestön (WTO) polkumyynnin vastaisen sopimuksen mukaisesti. Yrityksen mukaan Armenian sisällyttäminen polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan alaviitteeseen pitäisi kumota. (20) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa on esitetty, Armenian on kuitenkin nimenomaisesti mainittu kuuluvan muihin kuin markkinatalousmaihin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan alaviitteessä. Maailman kauppajärjestöön kuuluvien muiden kuin markkinatalousmaiden vientiä harjoittavien tuottajien kohtelua käsitellään 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa. Näitä säännöksiä on tutkimuksessa noudatettu kaikilta osin. Näin ollen väite hylättiin toistamiseen. (21) Yritys esitti edelleen, että se täyttää markkinatalouskohtelun vaatimuksen 2, vaikka väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27–29 kappaleessa oli alustavasti todettu, että tämä vaatimus ei täyty. Yritys perusteli väitettään sillä, että se oli jättänyt komissiolle vuoden 2007 tilinpäätöksen, jota ei ollut esitetty yritykseen tehdyn tarkastuskäynnin aikana ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Yritys totesi uudelleen, ettei se katsonut vaatimuksen 2 edellyttävän yrityksen tilinpäätöksen laatimista kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti ja että Armenian kansalliset tilinpäätösstandardit ovat riittäviä, sillä Armenia on WTO:n jäsen. (22) Tämä väite hylättiin. Yrityksellä on oltava yksi kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukainen selkeä kirjanpito. Tilintarkastajien havaitsemat puutteet niin vuoden 2006 kuin vuoden 2007 kirjanpidossa osoittavat selvästi, että yrityksen tilinpäätöksiä ei ole laadittu IAS:n mukaisesti, ja näin ollen yritys ei ole kyennyt osoittamaan, että vaatimus 2 täyttyisi. Markkinatalouskohtelun vaatimuksissa itse asiassa viitataan kansainvälisiin standardeihin, eikä WTO:n jäsenyys muuta tätä seikkaa. Lisäksi WTO:n jäsenyys ei itsessään anna takeita siitä, että yhden yksittäisen yrityksen taloudellisessa toiminnassa vallitsisivat markkinaolosuhteet. (23) Yritys esitti edelleen, että se täyttää markkinatalouskohtelun vaatimuksen 3, vaikka väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 kappaleessa oli alustavasti todettu, että tämä vaatimus ei täyty. Alustava kanta perustui kysymyksiin, jotka liittyvät Armenian valtion harjoittamaan osakkeiden myyntiin sekä siihen, että valtio oli antanut yritykselle ilmaiseksi maa-alueen. Yritys väitti, että kysymys sen saamasta ilmaisesta maa-alueesta ei ollut merkittävä ja että sitä ei tulisi tarkastella yhdessä osakkeita koskevan kysymyksen kanssa, jota yritys ei myöskään pidä merkittävänä. (24) Tämäkin väite hylättiin. Koska yritys oli saanut maa-alueen haltuunsa veloituksetta ja koska maa-alue voidaan myydä maksamalla siitä katasteriarvo valtiolle (joka on merkittävästi sen markkina-arvoa alhaisempi), maa-alue on yritykselle tärkeä ja arvokas voimavara, joka ei näy yrityksen kirjanpidossa ja jolla sen vuoksi on merkittävä vaikutus yrityksen kustannuksiin. Yritys ei myöskään pystynyt osoittamaan, että osakkeiden myynnistä niiden nimellisarvoa alemmalla hinnalla aiheutunut vääristymä ei olisi ollut merkittävä. (25) Näin ollen voidaan todeta, että vaatimuksen 3 täyttymistä koskevat mainitut kaksi kysymystä viittaavat keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvan vääristymän olemassaoloon. (26) Yrityksen markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämisestä tehty päätelmä vahvistetaan. 3.2. Kiinan kansantasavalta (27) Yksi Kiinan kansantasavallan, jäljempänä ’Kiina’, vientiä harjoittavista tuottajista kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. Yritys toisti kantansa, jonka mukaan komission ei olisi pitänyt verrata Shanghai Futures Exchange -pörssin, jäljempänä ’SHFE’, ja Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, hintanoteerauksia niin, että kummatkin olivat vertailussa arvonlisäverottomassa muodossa. Ilman tätä oikaisua hinnat olisivat yrityksen mukaan olleet samaa tasoa tutkimusajanjakson aikana. (28) Tämä väite hylättiin siitä syystä, että hintoja on verrattava samoin perustein, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 kappaleessa on esitetty. Tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaiset tuottajat maksavat arvonlisäveroa hankkimastaan primaarialumiinista. Suurin osa arvonlisäverosta palautuu lopputuotteen myynnin yhteydessä, oli kyse sitten tuotteiden myynnistä kotimarkkinoille (jolloin koko arvonlisävero on palautuskelpoinen) tai myynnistä vientiä varten (jolloin Kiinan valtio rajoittaa palautuskelpoisen arvonlisäveron määrää tietyin osuuksin tietyistä tavaroista tiettyinä ajankohtina). Palautuskelvottoman arvonlisäveron vähäisen määrän sisällyttämisellä tarkasteluun ei ole merkittäviä vaikutuksia edellä mainittuihin päätelmiin. (29) On myös huomattava, että LME:n ja SHFE:n hinnoissa tutkimusajanjakson aikana havaittu merkittävä ero osoittaa, että valtio puuttuu primaarialumiinin hinnoitteluun. Tämä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa tehty päätelmä vahvistettiin, kun komission yksiköt kävivät Shanghai Futures Exchange -pörssissä (SHFE). (30) Käynti vahvisti, että valtiolla on keskeinen rooli SHFE:n hintojen määräytymisessä ja että valtio puuttuu hintamekanismeihin erityisesti siksi, että se sekä myy että ostaa primaarialumiinia Kiinan State Reserve Bureau -viraston sekä muiden valtion viranomaisten kautta. Tämän lisäksi valtio asettaa päivittäisiä hintarajoituksia valtion sääntelyviranomaisen, China Securities Regulatory Commission -komission, jäljempänä ’CSRC’, hyväksymien SHFE:n sääntöjen turvin. On myös selvää, että SHFE on suljettu pörssi, johon vain Kiinaan rekisteröidyt yritykset ja Kiinan kansalaiset saavat osallistua, ja että SHFE:n ja Kiinan ulkopuolisten kansainvälisten pörssien välillä ei harjoiteta todellista arbitraasia. Tämä käy ilmi SHFE:n ja kansainvälisten pörssien, kuten LME:n, hintojen välisistä merkittävistä eroista. Lisäksi siinä tapauksessa, että SHFE:n futuurisopimus päättyy fyysiseen toimitukseen, voidaan tämä toimitus suorittaa ainoastaan Kiinan alueella olevaan hyväksyttyyn varastoon toisin kuin kansainvälisissä kaupoissa, joissa toimitukset ovat maailmanlaajuisia. Näillä toimitussäännöillä varmistetaan, että Kiinan kotimarkkinat pysyvät eristettyinä maailmanlaajuisilta markkinoilta ja että hintavääristymästä hyötyvät ainoastaan kiinalaiset yritykset. (31) Näin ollen johdanto-osan 22–40 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. 3.3. Kiina ja Armenia: yksilöllinen kohtelu (32) Koska huomautuksia ei tehty, vahvistetaan Armenian vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevat alustavat päätelmät, sellaisina kuin ne on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 kappaleessa. (33) Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42 kappaleessa tehdyn alustavan päätelmän siitä, että yritykselle ei tulisi myöntää yksilöllistä kohtelua. Kohtelun epääminen johtui siitä, että valtio on yrityksen suurin omistaja. Yritys katsoi, että tämä päätelmä tulisi kumota, sillä valtio omistaa yritystä Hongkongin arvopaperipörssissä noteeratun yrityksen kautta ja yrityksen johtokuntaan ei kuulunut ainuttakaan valtion viranhaltijaa. (34) Nämä väitteet hylättiin. Valtio on yrityksen suurin omistaja, ja näin ollen yritystä johtava johtokunta on vastuussa suurimmalle osakkeenomistajalle – valtiolle. Yritys ei myöskään kyennyt osoittamaan eikä esittänyt minkäänlaista näyttöä siitä, että valtio ei voisi puuttua yrityksen liiketoimintapäätöksiin johtokunnan päätösten välityksellä. (35) Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 ja 42 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. 3.4. Vertailumaa (36) Koska huomautuksia ei tehty, vahvistetaan alustavat päätelmät siitä, että Turkki on sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa, sellaisina kuin ne on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43–52 kappaleessa. 4. POLKUMYYNTI 4.1. Brasilia (37) Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53–68 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. 4.2. Armenia (38) Ainoa armenialainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69–77 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. Yritys totesi, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuvasta myynnistä aiheutuvista myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullisesta osuudesta voittoa tehdyt vähennykset eivät ole perusteltuja. (39) Asiaa tarkasteltaessa todettiin, että tietty myynti ei tapahdu etuyhteydessä olevien yhteisön tuojien kautta. Tämän vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaiset oikaisut eivät olleet perusteltuja, ja laskelmia tarkistettiin tältä osin. 4.3. Kiina (40) Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78–82 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. (41) Kiinan jäännöspolkumyyntimarginaalin laskemiseksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83 kappaleessa esitettyä väliaikaista menetelmää muutettiin siten, että kyseinen marginaali laskettiin i) sellaiselle yritykselle, jolle ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, lasketun kokonaispolkumyyntimarginaalin ja ii) suurimmalla polkumyynnillä Comext-tilastojen vientihintojen valossa (jotka edustavat yhteistyöhön osallistumattomien kiinalaisten viejien hintoja) tapahtuneiksi havaittujen kyseisen yrityksen myyntien painotetun keskiarvon perusteella. Tämän perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 47,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. 4.4. Lopulliset polkumyyntimarginaalit Maa | Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali | Brasilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | Kaikki muut yritykset | 27,6 % | Kiina | Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 25,6 % | Shandong Loften | 33,7 % | Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | Kaikki muut yritykset | 47,0 % | Armenia | RUSAL Armenal | 33,4 % | Kaikki muut yritykset | 33,4 % | 5. VAHINKO 5.1. Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonalan määritelmä (42) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 kappaleessa mainitaan, valituksen teki Eurométaux neljän tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan puolesta. Lisäksi yksi tuottaja tuki valitusta, ja yksi vastusti. Viiden valituksen tekijöinä olleen tai valitusta tukeneen tuottajan katsotaan näin ollen muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (43) Koska yhteisön tuotantoa ja yhteisön tuotannonalaa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86–87 kappaleet vahvistetaan. 5.2. Yhteisön kulutus (44) Armenialainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti yhteisön kulutuksen määrittelyn väittämällä, että yhteisön tuotannonalan myynti kytkösmarkkinoilla olisi pitänyt ottaa huomioon. Sama yritys väitti myös, että valitukseen sisältyneet arvioidut tiedot eivät muodosta luotettavaa perustaa yhteisön kulutuksen määrittämiseen, ja viittasi riippumattomaan markkinatutkimukseen. (45) Väitetyn kytköskäytön osalta havaittiin, että kytkösmarkkinoille suunnattuja tuotteita oli tutkimusajanjakson aikana hyvin vähäinen määrä. Tämä koski ainoastaan yhden yhteisön tuottajan myyntiä tarkastelujakson ensimmäisen vuoden aikana. Näin ollen katsottiin, että tällä oli enimmilläänkin vain hyvin vähäisiä vaikutuksia kokonaistilanteeseen. (46) Yhteisön kokonaiskulutuksen määrittämisen osalta katsottiin, että alustavassa vaiheessa käytetty menetelmä oli tarkoituksenmukainen ja antoi varsin kattavan kuvan todellisesta tilanteesta. Armenialainen vientiä harjoittava tuottaja ei selittänyt, millä tavoin yhteisöjen toimielinten käyttämä menetelmä ei ollut tarkoituksenmukainen ja johtaisi täten epäluotettaviin tuloksiin. Armenialaisen vientiä harjoittavan tuottajan mainitsemalla tutkimuksella ei havaittu olevan tämän asian kannalta välitöntä merkitystä, sillä se koski eri alumiinifoliolajeja ja sisälsi sellaisia tietoja EU:n ulkopuolisista yrityksistä, joita ei voitu tarkistaa. Lisäksi muut asianomaiset osapuolet, mukaan lukien yhteisön tuotannonalaan etuyhteydettömät tuojat, vahvistivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 kappaleen taulukosta 1 ilmenevät alustavat päätelmät yhteisön kokonaiskulutuksesta. (47) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa määritelty yhteisön kokonaiskulutus kuvaa luotettavasti todellista tilannetta. (48) Koska muita huomautuksia yhteisön kulutuksesta ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88–90 kappaleet vahvistetaan. 5.3. Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (49) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja toisti kantansa, jonka mukaan Brasiliasta peräisin oleva tuote täyttää muita korkeammat laatuvaatimukset, kuten vähimmäisvetolujuutta ja venymää koskevat vaatimukset, mikä mahdollistaa sen käytön useampiin tarkoituksiin ja myynnin laajemmalle asiakaskunnalle verrattuna kahden muun asianomaisen maan viemiin tuotteisiin. Näin ollen yritys väitti, että alumiinifolion markkinat jakautuivat tuotteen laadun perusteella eri segmentteihin ja että ainoastaan brasilialainen tuote täyttää sellaiset vaatimukset, että sitä voidaan myydä kalliimman hintaluokan merkkituotteiden markkinoilla. (50) Brasilialainen tuottaja toisti myös, että sen tuotteiden myyntikanavat ja jakelutavat ovat erilaiset. Yritys väitti erityisesti, että Brasilian vienti tapahtuu pääosin kauppiaiden välityksellä, kun taas Armenian ja Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat myyvät tuotteitaan suoraan yhteisön uudelleenkelaajille. Yritys väitti lisäksi, että brasilialaisen viejän liiketoimintasuhteet tiettyihin yhteisön alueen asiakkaisiin ovat pitkäaikaiset ja vakaat, kun taas Armenia ja Kiina ovat vasta hiljattain tulleet yhteisön markkinoille. (51) Lopuksi sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen tuontimääriä ja markkinaosuuksia koskevat suuntaukset erosivat muista viejämaista, mikä merkitsisi sitä, että kilpailuolosuhteet olisivat todellakin erilaiset. (52) Mitä tulee ensimmäiseen väitteeseen eli laatuvaatimusten eroihin, tutkimus osoitti, että laatueroista huolimatta alumiinifolion markkinat olivat valtaosin hintaperusteiset ja että laatueroilla oli vain vähäinen merkitys toimittajan valinnassa. Yhteistyössä toimineet asianomaiset tuojat ja käyttäjät vahvistivat nämä päätelmät. Näin ollen brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toteen näyttämätöntä väitettä alumiinifolion markkinoiden jakautumisesta useaan segmenttiin tuotteen laatuerojen perusteella ei voitu tutkimuksessa vahvistaa, ja tätä koskeva väite oli hylättävä. (53) Mitä tulee myyntikanavien ja jakelutapojen väitettyyn erilaisuuteen, on huomattava, että brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja ei kiistä myyneensä tuotteitaan sekä etuyhteydettömän kauppiaan kautta että suoraan yhteisön uudelleenkelaajille. Tämän perusteella katsottiin, että myyntikanavat olivat samat. Vaikka brasilialaisella tuojalla olisikin menneinä vuosina muodostuneita pitkäaikaisia liiketoimintasuhteita, ei tämä itsessään sulje pois sitä mahdollisuutta, että näiden tuotteiden kilpailuolosuhteet olisivat samat kuin markkinoille hiljattain tulleiden kilpailijoiden tuotteilla. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään väittänyt tai osoittanut, että sen asiakkaat eivät vaihtaisi toimittajaansa, mikäli ne katsoisivat sen asianmukaiseksi. Näin ollen brasilialaisen viejän pitkäaikaisesta liiketoiminnasta yhteisön markkinoilla ei voida päätellä, että sen tuotteet olisivat eri kilpailuolosuhteissa kuin Armeniasta ja Kiinasta tuodut tuotteet. Näin ollen tätä koskeva väite hylättiin. (54) Lopuksi mitä tulee tuontisuuntausten erilaisuuteen, brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt tästä mitään lisätietoja tai -näyttöä, ja näin ollen johdanto-osan 93 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. (55) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen armenialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että armenialaisia tuotteita ei pitäisi kumuloida vahinkoanalyysiä varten niiden alhaisten tuontimäärien, vähäisten markkinaosuuksien ja tasaisten tuontisuuntausten sekä Armeniasta viedyn tuotteen ja Brasiliasta ja Kiinasta vietyjen tuotteiden välisten, merkittäviksi väitettyjen laatuerojen takia. (56) Väitettä ei voitu hyväksyä, sillä kaikkien kumulatiiviselle arvioinnille perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa asetettujen edellytysten havaittiin täyttyvän: - Kuten on alustavasti määritelty ja kuten edellä olevassa johdanto-osan 38–39 kappaleessa vahvistetaan, Armenialle määritetty polkumyyntimarginaali ylittää perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritellyn vähimmäistason. - Armenian tuontimäärät eivät olleet vähäiset perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti, sillä sen markkinaosuus kasvoi 5,26 prosenttiin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96 kappaleen taulukosta 4 käy ilmi. Tutkimuksessa havaittiin myös, että tuonti Armeniasta kasvoi merkittävästi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana siitä huolimatta, että Kiinasta tuleva tuonti alkoi uudelleen ja Brasiliasta tuleva tuonti oli huomattavan suurta tarkastelujakson aikana. - Mitä tulee asianomaisten maiden tuomien tuotteiden välillä vallitseviin kilpailuolosuhteisiin ja erityisesti mitä tulee edellä johdanto-osan 52 kappaleessa esitettyihin väitteisiin tuotujen tuotteiden välisistä merkittävistä laatueroista, todettiin, että Armeniasta tulevilla tuotteilla on samanlaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään samoihin peruskäyttötarkoituksiin niiden laatutasosta riippumatta. Lisäksi on huomattava, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja kertoi aikomuksestaan siirtää omaa tuotantoaan entistä korkealaatuisempien jatkojalostusfolioiden tuotantoon, mikä viittaa siihen, että yrityksen tuottamien tuotteiden huonoa laatua koskeva väite voi olla liioiteltu. (57) Näin ollen armenialaisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet hylättiin tältä osin. (58) Koska muita huomautuksia perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesta tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivisesta arvioinnista ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 91–94 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan. 5.4. Asianomaisista maista tuleva tuonti 5.4.1. Asianomaisten maiden tuonnin määrä ja markkinaosuus (59) Koska asianomaisista maista tulevaa tuontia koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 ja 96 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 5.4.2. Hinnat (60) Koska tarkasteltavana olevan tuonnin hintoja koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 5.4.3. Hintojen alittavuus (61) Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti menetelmän, jota käytettiin siihen sovellettavan alittavuusmarginaalin laskentaan. Tähän liittyen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei alittavuusmarginaaleja ole laskettu samassa kaupan portaassa. Täten yritys väitti, että Brasiliasta vientiin suunnatut tuotteet myytiin valtaosin etuyhteydettömälle tuojalle, joka jälleenmyy tuotteen uudelleenkelaajille, kun taas yhteisön tuotannonala myy tuotteensa suoraan uudelleenkelaajille. Näin ollen yritys väitti, että kauppiaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto tulisi lisätä vientihintaan. Tutkimus paljasti, että toisin kuin brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja oli väittänyt, se ei myynyt vientiin suunnattuja tuotteitaan pääosin etuyhteydettömälle tuojalle, vaan yli 70 prosenttia sen vientiin suuntaamista tuotteista myytiin suoraan uudelleenkelaajille. Vastaavasti tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala myi tarkasteltavana olevaa tuotetta pääosin uudelleenkelaajille, vaikkakin osa myynnistä suuntautui kauppiaille. Näin ollen ja erityisesti sen varmistamiseksi, että vertailu kohdistui samaan kaupan portaaseen, päätettiin jättää kauppiaille harjoitettu myynti tarkastelun ulkopuolelle ja suorittaa hinnan alittavuuden laskelma ainoastaan suoraan uudelleenkelaajille myytyjen tuotteiden perusteella. Koska tämä myynti edusti yli 70 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan kokonaismyynnistä yhteisöön, voitiin sitä pitää edustavana. (62) Toisekseen brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että tarkastelussa olisi pitänyt tehdä oikaisu, jossa otettaisiin huomioon tuodun tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuotteen väliset laatuerot. Tutkimus osoitti kuitenkin selvästi, että laatukysymys ei ollut asiassa ratkaiseva tekijä, sillä loppukäyttäjän valinta perustuu ensisijassa hintaan eikä mahdollisiin laatueroihin (esim. folion paksuuteen). (63) Tämän perusteella Brasilian hinnan alittavuuden painotettu keskiarvo, ilmaistuna prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista riippumattomille asiakkaille noudettuna lähettäjältä -tasolla, oli 9,6 prosenttia. (64) Koska muita hintojen alittavuutta koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98–100 kappaleessa tehdyt päätelmät vahvistetaan. 5.5. Yhteisön tuotannonalan tilanne (65) Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa mainitaan, vahinkoindikaattorit määritettiin viiden yhteisön tuottajan tarkistettujen tietojen perusteella. Kuudes yhteisön tuottaja esitti kyselylomakevastauksen alustavan määrittelyn jälkeen, jolloin sen tietoja ei kuitenkaan voitu enää tarkistaa, ja näin ollen vastausta ei otettu huomioon lopullisessa määrityksessä. Kun kaikki yritysten toimitiloihin tehdyt tarkastuskäynnit oli suoritettu, joitain vahinkoindikaattoreita täytyi muuttaa yrityksistä saadun näytön perusteella. Näin ollen polkumyyntituonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vaikutuksen tutkimusta ja kaikkien yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla vaikuttaneiden taloudellisten tekijöiden arviointia tuli tältä osin muuttaa perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 5.5.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste Taulukko 1: Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Tuotanto tonneina | 50 952 | 48 467 | 40 071 | 32 754 | Tuotanto (indeksi) | 100 | 95 | 79 | 64 | Tuotantokapasiteetti tonneina | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 59 400 | Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 100 | Kapasiteetin käyttöaste | 86 % | 81 % | 67 % | 55 % | Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) | 100 | 94 | 79 | 64 | (66) Kuten yllä olevasta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuotantomäärissä näkyy edelleen selvä negatiivinen suuntaus vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Mitä tulee koko tuotantokapasiteettiin, lopulliset päätelmät vahvistivat kapasiteetin käyttöasteen supistumisen tarkastelujakson aikana. 5.5.2. Myyntimäärät, markkinaosuudet, kasvu ja keskimääräinen yksikköhinta yhteisössä (67) Seuraavassa taulukossa esitetään tiedot yhteisön tuotannonalan myynnistä riippumattomille asiakkaille yhteisössä. Taulukko 2: Myyntimäärät, markkinaosuudet, hinnat ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Myyntimäärä (tonnia) | 43 661 | 45 191 | 37 207 | 30 310 | Myyntimäärä (indeksi) | 100 | 104 | 85 | 70 | Markkinaosuus | 48 % | 53 % | 34 % | 33 % | Yksikköhinnat, EUR/tonni | 2 566 | 3 045 | 3 219 | 3 068 | Yksikköhinnat (indeksi) | 100 | 119 | 125 | 120 | (68) Kuten alustavasti oli määritetty, yhteisön tuotannonalan myyntimäärät supistuivat 30 prosenttia, vaikka yhteisön kulutus kasvoi 4 prosenttia tarkastelujakson aikana, eli yhteisön tuotannonala ei voinut hyötyä kasvaneesta kulutuksesta. Niinpä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui vuonna 2005 määritellystä 48 prosentista 33 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. (69) Näin ollen mitä tulee tietoihin, jotka liittyvät yhteisön tuotannonalan myyntiin riippumattomille asiakkaille yhteisössä, lopulliset päätelmät eivät merkittävästi muuta alustavasti havaittua tilannetta. 5.5.3. Varastot (70) Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen koko kunkin kauden lopussa. Taulukko 3: Varastot 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Varastot tonneina | 1 789 | 1 711 | 2 148 | 2 355 | Varastot (indeksi) | 100 | 96 | 120 | 132 | (71) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että varastoja ei voida pitää merkityksellisenä vahinkoindikaattorina, koska valtaosa tuotteen valmistuksesta tapahtuu tilauksesta. Siksi varastoja koskeva kehitys esitetään vain tiedoksi. Vaikka lopullisissa päätelmissä nyt havaittiinkin varastotasojen kohonneen merkittävästi eli 32 prosenttia, tämän syyksi paljastui yhden yrityksen tilapäisesti korkea, toimittamista odottavien myytyjen tuotteiden varasto, eikä kyse näin ollen ole millään tavoin edustavasta suuntauksesta. 5.5.4. Investoinnit ja pääoman saanti Taulukko 4: Investoinnit 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Investoinnit (EUR) | 7 090 015 | 807 899 | 1 355 430 | 3 998 397 | Investoinnit (indeksi) | 100 | 11 | 19 | 56 | (72) Yhteisön tuotannonalan investoinnit supistuivat merkittävästi, eli väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 108 kappaleessa määritetty suuntaus vahvistetaan. Koska yhteisön tuotannonalan vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisiä investointeja koskevia merkittäviä muutoksia ei havaittu ja koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 108 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 5.5.5. Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta Taulukko 5: Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Yhteisön myynnin kannattavuus | -2,8 % | -2,6 % | 0,2 % | -0,1 % | Koko sijoitetun pääoman tuotto | -43,7 % | -439,1 % | 19,3 % | -1,3 % | Kassavirta | 2 % | 1 % | 4 % | 5 % | (73) Yllä oleva taulukko osoittaa, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus on lievästi parantunut tarkastelujakson aikana, vaikkakin kannattavuuskehitys oli negatiivinen tutkimusajanjaksolla ja erityisesti se oli selvästi 5 prosentin tavoitevoittoa alhaisemmalla tasolla. Kuten edellä olevista taulukoista 1 ja 2 näkyy, tutkimus paljasti, että yhteisön tuotannonalan heikentyminen näkyy pääasiassa yhteisön tuotannonalan tuotantomäärien ja myyntimäärien merkittävänä supistumisena. Tämä osoittaa, että polkumyyntituonnin takia yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuudet ovat pienentyneet tuotannonalan pyrkiessä tappioiden poistamiseen. Vaikka yhteisön tuotannonala saavuttikin vähäisiä voittoja vuonna 2007, se kärsi jälleen pieniä tappioita tutkimusajanjakson aikana, ja näin ollen yhteisön tuotannonalan voidaan katsoa kärsineen merkittävää vahinkoa. Kannattavuutta koskevat tarkistetut päätelmät eivät tässä suhteessa muuta alustavia päätelmiä, ja lopulliset päätelmät eivät kumoa sitä johtopäätöstä, että kokonaiskannattavuus pysyi hyvin alhaisena, ellei jopa negatiivisena, siitä huolimatta, että kulutus kasvoi huomattavasti vuonna 2007 ja tutkimusajanjakson aikana. (74) Investointien tuotto laskettiin uudelleen yhteisön tuotannonalalta saatujen tarkistettujen tietojen pohjalta käyttämällä samaa, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 kappaleessa kuvattua menetelmää. Tämän seurauksena indikaattori näytti osoittavan myönteistä suuntausta vuoden 2007 osalta, mikä heijastelee yhteisön tuotannonalan samalla kaudella saamaa pientä voittoa. (75) Kassavirran osalta lopullisia päätelmiä muutettiin vastaavasti yhteisön tuotannonalalta saatujen tarkistettujen tietojen pohjalta. Tämä indikaattori vahvistaa, että yhteisön tuotannonala on pyrkinyt vastaamaan asianomaisten maiden polkumyyntituonnin kasvuun pitämällä myyntihinnat mahdollisimman korkeina, mikä puolestaan on johtanut myyntimäärien ja markkinaosuuksien pienentymiseen. 5.5.6. Työllisyys, tuottavuus ja palkat Taulukko 6: Työllisyys, tuottavuus ja palkat 2005 | 2006 | 2007 | Tutkimus-ajanjakso | Työntekijöiden lukumäärä | 482 | 460 | 386 | 343 | Työntekijöiden lukumäärä (indeksi) | 100 | 95 | 80 | 71 | Työvoima-kustannukset | 13 618 746 | 13 031 854 | 10 882 109 | 9 642 041 | Työvoimakustannukset (indeksi) | 100 | 96 | 80 | 71 | Keskimääräiset työvoimakustannukset | 28 226 | 28 359 | 28 195 | 28 122 | Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 100 | Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 106 | 105 | 104 | 96 | Tuottavuus (indeksi) | 100 | 100 | 98 | 90 | (76) Tietojen tarkistamisen jälkeen voitiin päätellä, että yhteisön tuotannonalan työllisyyttä, tuottavuutta ja palkkoja koskevat suuntaukset vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä pysyivät valtaosin samoina kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa oli jo aiemmin esitetty. Koska merkittäviä muutoksia ei havaittu ja koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112 kappaleessa tehdyt päätelmät vahvistetaan. 5.5.7. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys (77) Koska tähän liittyviä huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 5.5.8. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä (78) Koska tähän liittyviä huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 5.5.9. Kasvu (79) Koska tähän liittyviä huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 5.6. Vahinkoa koskevat päätelmät (80) Koska yhteisön tuotannonalan tilanteesta ei tehty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116–118 kappaleessa tehty päätelmä, jonka mukaan yhteisön tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa. 6. SYY-YHTEYS 6.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (81) Armenialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Armeniasta tulevan tuonnin markkinaosuus tarkastelujakson aikana ei keskimäärin ollut riittävä aiheuttamaan yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa. Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut lainkaan vahinkoa, sillä yhteisön tuotannonalan kannattavuuden suuntaus oli kasvava samaan aikaan, kun Kiinasta tullut tuonti kasvoi. (82) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 91–94 kappaleessa mainitaan ja kuten edellä 49–58 kappaleessa on vahvistettu, kaikkien tutkimuksen kohteena olevien maiden tuonnin kumulatiivisen arvioimisen edellytykset, joista säädetään perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa, polkumyyntituonnista yhteisön tuotannonalan tilanteeseen aiheutuvan vaikutuksen arvioimiseksi täyttyvät. Näin ollen asianomaisten maiden tuonnin maakohtaista analyysia pidettiin epäasianmukaisena ja edellä mainitut väitteet oli hylättävä. (83) Mitä tulee yhteisön tuotannonalan kannattavuuskehitykseen, tarkistetut luvut eivät merkittävästi muuttaneet saatua kokonaiskuvaa kärsitystä vahingosta. Yhteisön tuotannonalan tappiot pienenivät vuosien 2005 ja 2006 välillä, kun taas vuonna 2007 tuotannonala tuotti marginaalista voittoa (0,2 prosenttia). Voitto supistui tutkimusajanjaksolla ja kääntyi vähäiseksi -0,1 prosentin tappioksi. (84) On myös syytä muistaa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121 kappaleessa ja edellä johdanto-osan 73 kappaleessa on päätelty, että yhteisön tuotannonalan heikentyminen näkyi pääosin yhteisön tuotannonalan tuotantomäärien ja myyntimäärien merkittävänä supistumisena. Tämä osoittaa, että polkumyyntituonnin takia yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuudet ovat pienentyneet tuotannonalan pyrkiessä tappioiden poistamiseen. Näin ollen, vaikka yhteisön tuotannonala saavuttikin pieniä voittoja vuonna 2007, voidaan vahvistaa sen kärsineen merkittävää vahinkoa, sillä tarkistetuista kannattavuutta koskevista päätelmistä ilmenee, että yhteisön tuotannonala teki tappiota tutkimusajanjakson aikana. Koska yhteisön tuotannonalan tilanteen heikentyminen tapahtui samaan aikaan, kun asianomaisten maiden tuonti kasvoi, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. (85) Näin ollen päätellään, että vuodesta 2006 lähtien määrällisesti ja markkinaosuudella mitattuna merkittävästi kasvaneesta polkumyyntituonnista johtuva paine vaikutti ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Näin ollen edellä esitetyt väitteet hylätään. 6.2. Muiden tekijöiden vaikutus 6.2.1. Muista yhteisön ulkopuolisista maista kuin Kiinasta, Armeniasta ja Brasiliasta peräisin oleva tuonti (86) Koska muista kuin asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124–126 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 6.2.2. Yhteisön tuotannonalan vienti (87) Koska yhteisön tuotannonalan vientituloksesta ei tehty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127–128 kappaleessa tehdyt päätelmät voidaan vahvistaa. 6.2.3. Yhteisön tuotannonalan tuonti (88) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti eräisiin markkinatietoihin viitaten, että yhden yhteisön tuottajan tuontimäärä siihen etuyhteydessä olevalta kiinalaiselta yritykseltä oli merkittävä. (89) Näitä väitteitä ei kuitenkaan voitu vahvistaa, sillä kyseessä olevaa kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja siihen etuyhteydessä olevaa yhteisön tuojaa koskevat tarkistetut luvut ovat vahvistaneet väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 129 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. 6.2.4. Itse aiheutettu vahinko (90) Jotkin asianomaiset osapuolet toistivat väitteensä, että yhteisön tuottajat olisivat olleet kiinnostuneempia tuottoisammista jatkojalostusfoliomarkkinoista. Yritykset väittivät, että jatkojalostusfoliota ja tarkasteltavana olevaa tuotetta (joka tunnetaan myös nimellä kotitalousfolio) valmistetaan samoilla tuotantolinjoilla ja siksi tuotannon siirtäminen tuotteesta toiseen on suhteellisen helppoa. Näin ollen yhteisön tuotannonalan tuotantomäärien supistuminen tarkasteltavana olevan tuotteen osalta johtuisi yhteisön tuotannonalalla tapahtuneesta jatkojalostusfolion tuotannon kasvusta eikä niinkään asianomaisten maiden tuonnin lisäyksestä. Yritykset väittivät, että kyse oli päinvastoin siitä, että asianomaisten maiden tuonnin kasvu johtui yhteisön tuotannonalan riittämättömästä tarjonnasta yhteisön markkinoilla, mihin oli syynä jatkojalostusfolion tuotannon kasvu. Asianomaiset osapuolet kritisoivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132 kappaleen päätelmiä siitä, että ne perustuivat ainoastaan yhteen yhteisön jatkojalostusfolion tuottajaan liittyviin lukuihin. (91) Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteisön tuotannonalan tuotantomäärät eivät jatkojalostusfolion osalta olleet kasvaneet merkittävästi. Lisätutkimus on itse asiassa osoittanut, että yksikään valituksen tehneistä ja sitä tukevista yhteisön tuottajista ei ole siirtänyt merkittävää osaa tuotantonsa kokonaismäärästä jatkojalostusfolion tuotantoon, ja näin ollen tätä koskevat väitteet oli hylättävä. Tämän perusteella ei voitu päätellä, että merkittävää tuotantokapasiteettia olisi siirtynyt tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksesta jatkojalostusfolion tuotantoon. Eri foliolajeja voidaan itse asiassa valmistaa samoilla valssauskoneilla, ja näin ollen voidaan myös päätellä, että mikäli tarkasteltavana olevan tuotteen kannattavuus palautuisi hyvän kauppatavan mukaisen kaupan vallitessa, yhteisön tuotannonala voisi tarjota enemmän kapasiteettia tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen. Näin ollen tämä vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132 kappaleessa tehdyt alustavat päätelmät. 6.2.5. Kulutuksen kehittyminen yhteisön markkinoilla (92) Koska yhteisön markkinoiden kulutuksen kehittymistä koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 133 ja 134 kappaleessa tehdyt päätelmät vahvistetaan. 6.2.6. Yhteisön tuotannonalan kustannusten kehitys (93) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhteisön tuotannonala oli kyennyt kasvattamaan voittomarginaalejaan raaka-ainekustannusten kasvusta huolimatta, mikä on ristiriidassa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa esitetyn alustavan päätelmän kanssa, sillä päätelmän mukaan yhteisön tuotannonala ei ole voinut nostaa myyntihintojaan samassa tahdissa raaka-ainekustannusten kasvun kanssa. Väite oli hylättävä. Ensinnäkin, vaikka tutkimuksessa lopulta havaittiin kannattavuuden parantuneen hieman vuonna 2007, voittojen kasvu ei noudattanut samaa suuntausta kuin lisääntynyt yhteisön kulutus. Toiseksi kustannusten kasvun siirtäminen asiakkaiden maksettavaksi pienensi merkittävästi myyntimääriä ja markkinaosuutta, koska markkinoilla esiintyi yhteisön tuotannonalan hinnat alittavaa polkumyyntituontia. Tutkimus paljasti myös, että tuotantomäärien supistuminen oli yhteydessä polkumyyntituonnin voimakkaaseen kasvuun tuotantokapasiteetin pysyessä samana. Tämän seurauksena tuotantokustannukset jakautuivat pienemmälle tuotantomäärälle, jolloin yksikkökohtaiset kustannukset nousivat. 6.3. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (94) Koska muita huomautuksia ei tältä osin esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 137 ja 138 kappaleen päätelmät vahvistetaan. 7. YHTEISÖN ETU 7.1. Yhteisön tuotannonalan etu (95) Koska yhteisön tuotannonalan etua koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 142–145 kappaleen päätelmät vahvistetaan. 7.2. Tuojien etu (96) Koska tuojien etua koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 146–149 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 7.3. Käyttäjien etu (97) Uudelleenkelaajat, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen pääasiallisia käyttäjiä Euroopan yhteisössä, edustajanaan Aluminium Foil Association -liitto, jäljempänä ’EAFA’, väittivät seuraavaa: - Toisin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleen alustavissa päätelmissä todetaan, Kiinasta tulevien kuluttajarullien kuljetuskustannukset edustavat ainoastaan pientä prosenttiosuutta tavaroiden arvosta (noin yhtä prosenttia tuotteiden myyntihinnasta), ja nämä kustannukset eivät eroa lähes lainkaan tarkasteltavana olevan tuotteen kuljetuskustannuksista (jotka muodostavat noin 0,2 prosenttia tuotteiden myyntihinnasta). - Yhteisön uudelleenkelaajien tarjoamasta laajasta tuotevalikoimasta ei koidu etua, sillä vähittäiskauppiaat voivat myös hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta suurina määrinä erillisillä sopimuksilla kuluttajarullien tuojilta/kauppiailta. - Toisin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 154 kappaleen alustavissa päätelmissä todetaan, jatkojalostusfolion tuotanto pysyy sellaisten yhteisön tuottajien prioriteettina, jotka eivät ole kiinnostuneita tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksesta. Mikäli lopulliset toimenpiteet otettaisiin käyttöön, tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta yhteisössä ei riittäisi täyttämään uudelleenkelaajien tarpeita. - Toisin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 163 kappaleessa todetaan, lopullisia toimenpiteitä, mikäli sellaisia otetaan käyttöön, tulisi soveltaa myös niihin tuotteisiin, jotka painavat alle 10 kilogrammaa. Muussa tapauksessa kyseiset toimenpiteet johtaisivat kuluttajarullien polkumyyntituonnin kasvuun, erityisesti Kiinasta, ja tällä olisi vakavia seurauksia yhteisön uudelleenkelaajille, mikä saattaisi merkitä jopa 4 000 työpaikan häviämistä yhteisöstä. Kahden asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat tukivat tätä näkökantaa. (98) Kuljetuskustannusten osalta esitettyä näyttöä pidettiin luotettavana, ja näin ollen väite voitiin hyväksyä. Kuitenkaan sitä riskiä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti korvautuisi jatkojalostustuotteen tuonnilla, ei sellaisenaan voida katsoa syyksi olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Mitään näyttöä ei ole esitetty tai saatu siitä, että kyseinen tuonti kasvaisi merkittävästi ja hinnoilla, jotka alittaisivat yhteisön uudelleenkelaajien tuotteiden hinnat. Jatkojalostustuotteen vientiä harjoittavien tuottajien epäterveitä kaupan käytäntöjä tulisi tarkastella erikseen riittävän alustavan näytön pohjalta. Lisäksi katsotaan, että Kiinan siirtyminen jatkojalostustuotteiden laajamittaisempaan tuotantoon veisi hyvin todennäköisesti aikaa, sillä se edellyttäisi uusia laiteinvestointeja sekä uusien myyntikanavien muodostamista. Näin ollen mahdollisia vaikutuksia havaittaisiin vasta keskipitkällä aikavälillä. Yhteisön jatkojalostusteollisuuden työpaikkojen lukumäärää koskevan väitteen tueksi ei esitetty riittävää näyttöä. Esitettyjä lukuja ei näin ollen voida pitää luotettavina. Tämän perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153–162 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voidaan vahvistaa. (99) Koska muita yhteisön etua koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150–163 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. 8. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 8.1. Vahingon korjaava taso (100) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vahingon korjaavan tason laskennan tulisi perustua tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksiin eikä sen myyntihintaan. Sama viejä väitti, että vahingon korjaavan tason laskentaan käytetty tavoitevoitto oli liian korkea ja että sen olisi pitänyt olla yksi prosentti, mikä vastaisi paremmin vallitsevia markkinaolosuhteita, erityisesti talouden nykyistä laskusuhdannetta. Lisäksi tämä vientiä harjoittava tuottaja toisti kantansa, jonka mukaan viedyn tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän tuotteen välisten laatuerojen osalta olisi pitänyt tehdä oikaisuja. (101) Mitä tulee ensimmäiseen väitteeseen eli siihen, että vahingon korjaava taso olisi pitänyt määrittää tuotantokustannusten perusteella, on huomattava, että kyseisen menetelmän käyttämisellä ei olisi minkäänlaista vaikutusta saatuihin tuloksiin, ja näin ollen väitettä pidettiin merkityksettömänä. Mitä taas tulee tavoitevoiton tasoon, tuottajiin sovellettiin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 165 kappaleessa mainitaan, hyvin maltillista 5 prosentin voittomarginaalia (ennen veroja). Sitä oli ehdotettu myös valituksessa ja käytetty aiemmassakin tutkimuksessa. Ehdotettu tavoitevoitto ei kuitenkaan ollut sellaisella tasolla, että se mahdollistaisi yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin säilyttämisen ja uusien investointien tekemisen, ja näin ollen ehdotus täytyi hylätä. Tuotteen laatua koskevaa väitettä on jo käsitelty edellä johdanto-osan 52 kappaleessa, ja sen osalta on todettu, että kaikilla tuotelajeilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään samoihin peruskäyttötarkoituksiin niiden laatutasosta riippumatta. Koska näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164–166 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. (102) Toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vahingon korjaavan tason tulisi tähdätä sellaisten myyntihintojen asettamiseen, jotka korvaisivat tosiasiallisen tappion. Tämä väite täytyi hylätä, sillä vahingon korjaava taso edustaa sitä hintatasoa, jonka yhteisön tuotannonala voisi kohtuullisesti saavuttaa silloin, kun polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiinny. (103) Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että tavoitevoitto tulisi asettaa tarkastelujakson alussa saavutetun tosiasiallisen voiton tasolle, tässä tapauksessa tappion. Tämän perusteella alihinnoittelumarginaali olisi pienin mahdollinen. (104) Tämä väite oli hylättävä sillä perusteella, että Venäjän ja Kiinan aiemmin harjoittaman polkumyynnin ja Brasiliasta peräisin olevien polkumyynnillä tuotavien tuotteiden vaikutukset näkyivät yhä yhteisön tuotannonalalla. Näin ollen katsottiin, että 5 prosentin voittomarginaali olisi sellainen voittomarginaali, johon tämäntyyppinen tuotannonala tällä sektorilla voi kohtuudella päästä normaaleissa kilpailuolosuhteissa. (105) Kuten edellä johdanto-osan 61 kappaleessa todettiin, brasilialaisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti etuyhteydettömälle kauppiaalle jätettiin ottamatta huomioon hintojen alittavuutta ja vastaavasti vahinkoa korjaavaa tasoa laskettaessa sen varmistamiseksi, että vertailu tapahtui samassa kaupan portaassa. (106) Koska muita vahingon korjaavaa tasoa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164–166 kappale vahvistettiin. (107) Kiinan osalta lopullisen koko maata koskevan vahinkomarginaalin laskenta perustui i) sellaisen kiinalaisen yrityksen, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua, vahinkomarginaalin ja ii) Eurostatin tiedoista saatuihin vientihintoihin (jotka edustavat yhteistyössä toimimattomien kiinalaisten viejien hintoja) nähden suurimman kyseisen yrityksen vahinkomarginaalin painotettuun keskiarvoon. Tämän perusteella koko maata koskevaksi vahinkomarginaaliksi määritettiin 30 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. 8.2. Lopulliset toimenpiteet (108) Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön tasolla, joka on riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. (109) Lopullisten polkumyyntitullien määriksi ehdotetaan seuraavaa: Maa | Yritys | Lopullinen polkumyynti-marginaali | Lopullinen vahinko-marginaali | Lopullinen polkumyynti-tulli | Brasilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % | Kaikki muut yritykset | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % | Kiina | Alcoa Bohai ja Alcoa Shanghai | 25,6 % | 6,4 % | 6,4 % | Shandong Loften | 33,7 % | 20,3 % | 20,3 % | Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % | 24,2 % | 24,2 % | Kaikki muut yritykset | 47,0 % | 30,0 % | 30,0 % | Armenia | RUSAL Armenal | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % | Kaikki muut yritykset | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % | (110) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. (111) Yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle[3], ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. 8.3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen (112) Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. 8.4. Toimenpiteiden muoto (113) Tutkimuksen kuluessa ainoa yhteistyössä toiminut armenialainen vientiä harjoittava tuottaja ja ainoa yhteistyössä toiminut brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja tarjosivat hintasitoumuksia perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (114) Molemmat tarjoukset tutkittiin. Brasilialaisen viejän tarjous poistaa polkumyynnin vahingolliset vaikutukset ja pienentää riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä. Armenialaisen viejän tarjoukseen puolestaan sisältyy kyseisen yritysryhmän monimutkaisen rakenteen ja sen useiden eri myyntikanavien vuoksi suuri vaara ristiinkompensoinnista siten, että samaa tuotetta myydään samoille asiakkaille eri paikasta peräisin olevana ja eri tuotteita myydään samoille asiakkaille samaan ryhmään kuuluvista eri myyntiyrityksistä. Armenialainen viejä toimitti merkittävästi tarkistetun sitoumustarjouksen perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisen määräajan jälkeen. Sen lisäksi, että tarkistettu tarjous toimitettiin määräajan umpeuduttua, on todettava, että sitä ei voida hyväksyä seuraavasta syystä: Vaikka yritys tarjoutui myymään ainoastaan suoraan ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle EU:ssa eli jättäen kaksi siihen etuyhteydessä olevaa yritystä myyntikanavan ulkopuolelle, tutkimus osoitti yrityksen myyvän muita tuotteita samoille asiakkaille EU:ssa. Lisäksi yritys ilmoitti, että se aikoi tuottaa ja myydä uutta tuotelajia eli alumiinista valmistettua jatkojalostusfoliota EU:hun. Koska on mahdollista, että tätä uutta tuotelajia myytäisiin samoille asiakkaille EU:ssa, edes tarkistettu tarjous ei vähennä ristiinkompensointivaaraa hyväksyttävälle tasolle. (115) Komissio hyväksyi päätöksellä 2009/XXX/EY Companhia Brasileira de Aluminion, jäljempänä ’CBA’, tarjoaman sitoumuksen. Neuvosto toteaa, että sitoumustarjous poistaa polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen ja pienentää riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä. Rusal Armenalin tarjous hylätään johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyistä syistä sekä johdanto-osan 21 ja 22 kappaleessa selostettujen yrityksen kirjanpidossa havaittujen ongelmien vuoksi. (116) Jotta komissio ja tulliviranomaiset voivat valvoa tehokkaasti CBA:n antamien sitoumusten noudattamista, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä II mainitut tiedot ja ilmoitus, ii) CBA on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttanut tätä niistä suoraan ja iii) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. (117) Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. (118) Tuojien pitäisi olla tietoisia tavanomaisena kaupallisena riskinä siitä, että tullivelka voi syntyä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 116 ja 117 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti. (119) Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta. (120) Edellä esitetyistä syistä komissio pitää CBA:n tarjoamaa sitoumusta hyväksyttävänä, kun taas Armenalin tarjoamaa sitoumusta se ei voi hyväksyä. Asianomaisille yrityksille on ilmoitettu niistä olennaisista tosiasioista, huomioista ja velvoitteista, joihin hyväksyntä ja hylkääminen perustuvat. (121) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumuksille antamansa hyväksynnän, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvoston käyttöön ottamaa polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla ilman eri toimenpiteitä. 9. SEURANTATOIMET (122) Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityistoimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityistoimenpiteitä ovat: (123) Sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, kannetaan kaikkiin muihin viejiin sovellettava jäännöspolkumyyntitulli. (124) Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksun, vahvistamattoman, valssatun mutta ei enempää valmistetun, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogrammaa painavilla keloilla olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 19 (Taric-koodi 7607 11 19 10) kuuluvan alumiinifolion tunnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli 1 kohdassa kuvattujen ja jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta on seuraava: Maa | Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi | Armenia | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 13,4 % | A943 | Kaikki muut yritykset | 13,4 % | A999 | Kiinan kansantasavalta | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ja Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4 % | A944 | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3 % | A945 | Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2 % | A946 | Kaikki muut yritykset | 30,0 % | A999 | Brasilia | Companhia Brasileira de Aluminio | 17,6 % | A947 | Kaikki muut yritykset | 17,6 % | A999 | 3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 5. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä I esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia. 2 artikla 1. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, komission päätöksessä [2009/…./EY] ja sen muutossäädöksissä luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetuista polkumyyntitulleista seuraavin ehdoin: - kyseiset yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan, ja - tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä II tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen, ja - tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta. 2. Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, - kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai - kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseiset sitoumuslaskut eivät ole päteviä. 3 artikla Kannetaan lopullisesti Armeniasta, Brasiliasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, vähintään 0,008 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksun, vahvistamattoman, valssatun mutta ei enempää valmistetun, enintään 650 millimetrin levyisillä ja yli 10 kilogrammaa painavilla keloilla olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 19 (Taric-koodi 7607 11 19 10) kuuluvan alumiinifolion tuonnissa komission asetuksella (EY) N:o 287/2009 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät edellä olevalla 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin tasoisina. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä, […] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] Liite I Tämän asetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavasti: 1. Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike. 2. Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyn ’määrän’ alumiinifoliota on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], [asianomainen maa], ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” 3. Päivämäärä ja allekirjoitus. 4. Liite II Yrityksen myydessä hintasitoumuksen mukaisesti tavaraa yhteisöön kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot: 1. Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU” 2. Kauppalaskun antaneen yrityksen nimi. 3. Kauppalaskun numero. 4. Kauppalaskun päivämäärä. 5. Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan yhteisön rajalla. 6. Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan: - sitoumusta varten käytetty tuotekoodi (PCN) - selkokielinen kuvaus asianomaista PCN-tuotekoodia vastaavista tuotteista - yrityksen käyttämä tuotekoodi - Taric-koodi - määrä (tonneina). 7. Myyntiehdot, joista ilmenee: - hinta tonnilta - sovellettavat maksuehdot - sovellettavat toimitusehdot - kaikki alennukset ja hyvitykset. 8. Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun. 9. Yrityksen työntekijä, joka on antanut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan komission päätöksellä 2008/XXXX/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. [2] EUVL L 94, 8.4.2009, s. 17. [3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.