ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

Komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että asuin- ja muiden rakennusten kunnostamisella on ilmaston näkökulmasta kiire ja että covid-19-kriisi tarjoaa tilaisuuden pohtia uudelleen, suunnitella uudelleen ja nykyaikaistaa rakennuksia soveltaen lähestymistapaa, joka tuo ekologisia, sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä. Tämä on ainutlaatuinen mahdollisuus toimia yhtä aikaa ilmastoneutraaliuden, talouden elpymisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hyväksi. Komitea haluaa kiinnittää huomiota rakennusten ja erityisesti kunnostettavien asuntojen monimuotoisuuteen: niihin kuuluvat rakennukset omakotitaloista aina neuvostoajan suuriin kerrostaloalueisiin ja työväenluokan asuinlähiöihin. Tästä asuinrakennusten suuresta kirjosta voidaan poimia ensisijaisiksi kohteiksi Itä-Euroopan kerrostalot, arvonalennuksen kärsineiden kaupunkikeskustojen erittäin vanhat asuintalot, asuinlähiöt ja maaseudun asuintalot. Rakennuskanta on vanhentunutta ja vaatii perusparannuksia sekä asukkaiden elämänlaadun että rakennusten teknisen tason parantamiseksi, ja tässä yhteydessä on huolehdittava rahoitusmahdollisuuksien tarjoamisesta asukkaille, sillä tämä on tällä hetkellä merkittävä perusparannusten este. Lisäksi on otettava huomioon esteettömyys vammaisille henkilöille. Euroopan unionin tulee tarttua tähän tilaisuuteen toteuttaa laajamittaisia toimia myös siksi, että näin voidaan tarkoituksenmukaisen viestinnän avulla päästä lähemmäs kansalaisia ja heidän kotialueitaan.
4.5

toimialoihin , joilla on tärkeää tukea täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja työntekijöiden motivaatiota osallistua käytännön ohjauksen ja neuvonnan kautta koulutukseen, joka edistää heidän ammatillista ja urakehitystään sekä yrityksen etua. Alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevan suunnitelman ammatillista koulutusta koskevan eurooppalaisen ydinprofiilin kehittämisajatuksen osalta on syytä huomauttaa, että tiettyjen ammattien alakohtaisista taitoprofiileista ja niiden potentiaalisista synergioista on keskusteltava edelleen asiaankuuluvien kyseisillä aloilla aktiivisten työmarkkinaosapuolten kanssa. Kokonaisvaltaiset lähestymistavat, kuten kilpailukyky, yritysten tutkimus- ja innovointistrategiat ja liikesalaisuudet, on otettava huomioon. Osaamissopimus voisi painottua, joilla on tärkeää tukea täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja työntekijöiden motivaatiota osallistua käytännön ohjauksen ja neuvonnan kautta koulutukseen, joka edistää heidän ammatillista ja urakehitystään sekä yrityksen etua. ( 21 ) jakehittämisajatuksen osalta on syytä huomauttaa, että tiettyjen ammattien alakohtaisista taitoprofiileista ja niiden potentiaalisista synergioista on keskusteltava edelleen asiaankuuluvien kyseisillä aloilla aktiivisten työmarkkinaosapuolten kanssa. Kokonaisvaltaiset lähestymistavat, kuten kilpailukyky, yritysten tutkimus- ja innovointistrategiat ja liikesalaisuudet, on otettava huomioon.
2.6

Kaikissa luonnon monimuotoisuutta koskevissa unionin ohjelmissa on aina asetettu erittäin kunnianhimoisia tavoitteita, joita ETSK on poikkeuksetta kannattanut. Tulokset ovat kuitenkin olleet aivan liian vaatimattomia. Tämän vuoksi lähes neljännes Euroopan luonnonvaraisista eläin- ja kasvilajeista on nyt vaarassa kuolla sukupuuttoon, hyönteisten ja pölyttäjien määrä vähenee nopeasti ja ekosysteemien tila on suurelta osin heikentynyt siinä määrin, että ne eivät enää kykene täysin tuottamaan arvokkaita palvelujaan. Tällainen ympäristön tilan heikentyminen aiheuttaa valtavia sosioekonomisia menetyksiä EU-maille.
3.10

Vaikka yksityisyys on hyvin tärkeää, siinä on kyse paljon muustakin kuin henkilötiedoista ja anonymiteetistä. Yksityisyys tarkoittaa myös oikeutta siihen, ettei seurata, jäljitetä ja aseteta valvonnan alaiseksi. On todistettu tieteellisesti, että kun ihmiset tietävät, että heitä seurataan, he alkavat käyttäytyä eri tavalla. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan tässä ”tukahduttavassa vaikutuksessa” on kyse yksityisyyden loukkaamisesta. Sama laaja yksityisyyden käsite olisi sisällytettävä tekoälystä käytävään keskusteluun.
2.2.10

On käynyt ilmeiseksi, että Euroopan unioni on eräillä aloilla riippuvainen kolmansista maista, mikä edellyttää tiettyjen unionin perusteiden uudelleentarkastelua. Unionin on osoitettava kykynsä reagoida ja järjestäytyä uudelleen. Kuntien, alueiden ja valtioiden hankintoihin ja paikallisten toimittajien tukemiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota: julkisista hankinnoista on tultava taloudellisen turvallisuuden tae.
2.2

Ehdotettu toimenpide on kertakorvaus, jonka enimmäismäärä on 5 000 euroa viljelijää kohti ja 50 000 euroa pk-yritystä kohti. Sen myöntämiseen sovelletaan puolueettomia ja syrjimättömiä valintaperusteita, ja se on maksettava viimeistään 31. joulukuuta 2020.
1.4

ETSK on tyytyväinen vuotuisessa strategiassa ilmoitettuun muutokseen, jonka tarkoituksena on päästä yli lyhyen ja keskipitkän aikavälin ohjelmasuunnitteluun ja tavoitteisiin keskittyvästä nykyisestä ajattelutavasta ja kehittää viimein pitkän aikavälin strategioita. Tämä on välttämätöntä, kun otetaan huomioon investoinnit, joita tarvitaan kestävän ympäristökehityksen strategian toteuttamiseksi jäsenvaltioiden laatimien ja komission hyväksymien monisyisten yhdennettyjen energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla.
1.1

Taidot ja osaaminen ovat avainasemassa pyrittäessä varmistamaan EU:n menestyminen maailmanlaajuisessa kilpailussa, kun on kyse digitalisaatiosta ja tekoälystä. Huippuosaamisen lisäksi on huolehdittava siitä, että kaikilla yhteiskunnassa on tekoälyn aikakauden edellyttämää ymmärrystä, tietämystä ja osaamista, jotta koko potentiaali voidaan hyödyntää täysin ja kaikki saadaan pidettyä mukana.
2.2

Lopuksi on pidettävä mielessä, että vaikka EU:n energiapolitiikka on 20 viime vuoden aikana ollut tiiviisti yhteydessä unionin ympäristöpolitiikkaan, se tulee vuoteen 2020 mennessä siirtymään toiseen vaiheeseen, jolla on laajemmat päämäärät, koska samalla on otettava huomioon kestävän kehityksen tavoitteet. Energia on myös teollisuuspolitiikan ydin, ja EU:n viime vuosina puhtaan energian talouteen tekemät investoinnit voivat nyt tuottaa tuloksia tukemalla useilla innovatiivisilla aloilla toimivia eurooppalaisia yrityksiä eri puolilla maailmaa.
1.4.5

Tarkkailusuunnitelmien vähimmäissisältöä olisi virtaviivaistettava, jotta voidaan ottaa huomioon IMOn suuntaviivat ”Guidelines for the development of a Ship Energy Efficiency Management Plan (SEEMP)”. Tämä ei kuitenkaan koske niitä säännöksiä, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että EU:n tarkkailu-, raportointi- ja todentamisasetuksen nojalla tarkkaillaan ja raportoidaan ainoastaan EU:hun liittyviä tietoja.
C 159/71

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse suoria tukia ja maaseudun kehittämisen tukea koskevista tietyistä säännöistä vuosien 2019 ja 2020 osalta”

(COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

(2019/C 159/12)

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 13.12.2018 Euroopan unionin neuvosto, 14.12.2018 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla Vastaava elin ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto Hyväksyminen täysistunnossa 23.1.2019 Täysistunnon nro 540 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 175/1/5

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 23.–24. tammikuuta 2019 pitämässään 540. täysistunnossa (tammikuun 23. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 175 ääntä puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.
4.1

Unionin ulkopuolisten maiden kanssa on erityisen tärkeää toimia niin, että molemmat osapuolet kunnioittavat ja ymmärtävät toisiaan. Lukuisat hallitukset ovat hyvin haluttomia neuvottelemaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja ja perustamaan kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismia. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyvien näkökohtien täytäntöönpanon seurantaan on monissa maissa järjestetty usein eri tavalla kuin EU:ssa. Esimerkiksi Kanada on perustamassa kahta sisäistä neuvoa-antavaa ryhmää: toisen ympäristöasioita varten ja toisen työelämäkysymyksiä varten. Sisäisen neuvoa-antavan ryhmän perustaminen on vähittäinen prosessi, joka edellyttää EU:lta toimia vastapuolen auttamiseksi osallistamaan kansalaisyhteiskuntaa. ETSK pitää kumppanimaiden kanssa yhteisiä sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä äärimmäisen tärkeinä. Komitea kehottaa perustamaan kaikkien tulevien sopimusten yhteyteen sisäisten neuvoa-antavien ryhmien yhteisen elimen (kumppanimaan kanssa yhteinen kansalaisyhteiskuntaa edustava elin) sen sijaan, että perustettaisiin ainoastaan kummankin osapuolen omat sisäiset neuvoa-antavat ryhmät kanssa on erityisen tärkeää toimia niin, että molemmat osapuolet kunnioittavat ja ymmärtävät toisiaan. Lukuisat hallitukset ovat hyvin haluttomia neuvottelemaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja ja perustamaan kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismia. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyvien näkökohtien täytäntöönpanon seurantaan on monissa maissa järjestetty usein eri tavalla kuin EU:ssa. Esimerkiksi Kanada on perustamassa kahta sisäistä neuvoa-antavaa ryhmää: toisen ympäristöasioita varten ja toisen työelämäkysymyksiä varten. Sisäisen neuvoa-antavan ryhmän perustaminen on vähittäinen prosessi, joka edellyttää EU:lta toimia vastapuolen auttamiseksi osallistamaan kansalaisyhteiskuntaa. ETSK pitää kumppanimaiden kanssa yhteisiä sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä äärimmäisen tärkeinä. Komitea kehottaa perustamaan kaikkien tulevien sopimusten yhteyteen sisäisten neuvoa-antavien ryhmien yhteisen elimen (kumppanimaan kanssa yhteinen kansalaisyhteiskuntaa edustava elin) sen sijaan, että perustettaisiin ainoastaan kummankin osapuolen omat sisäiset neuvoa-antavat ryhmät ( 12 ) . Jos käytössä on – kuten EU:n ja Chilen assosiaatiosopimuksen tapauksessa – jo muita mekanismeja, joiden kautta kansalaisyhteiskunta voi ilmaista mielipiteensä, ne on kuitenkin olennaisen tärkeää säilyttää, koska luottamuksen ja asianmukaisten toimintaedellytysten luominen vie vuosia.
2.2

Monia ehdotuksia on jo hyväksytty, mutta Euroopan parlamentin ja neuvoston on vielä päästävä yhteisymmärrykseen 20:stä näihin strategioihin sisältyvästä ehdotuksesta, kun niitä on yhteensä 67.
4.1.1

Etnisesti eroteltu opetus on aina lainvastaista ja johtaa vääjäämättä huonoon lopputulokseen. Kouluissa harjoitetun etnisen erottelun kielteiset seuraukset haittaavat erityisen vakavasti nuoria romanityttöjä ja sulkevat heiltä sosiaalisen liikkuvuuden mahdollisuuksia. Olisikin käytettävä kaikkia oikeudellisia keinoja ja julkisen politiikan tarjoamia kohdennettuja tukikeinoja ja varattava tarvittavat lisämäärärahat syrjinnästä johtuvan heikon koulutustason korjaamiseksi EU:n odotusten mukaisesti. Samalla olisi varmistettava, että myös romanitytöt saavat laadukasta julkista opetusta kaikilla osa-alueilla. Hallitusten on varmistettava, että käytettävissä on riittävästi henkilöstöresursseja sekä asianmukaista koulutusta ja pedagogisia ohjelmia.
2.1

Euroopan komission esittämään monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän Tulli-ohjelman tavoitteena on tukea tulliviranomaisten välistä yhteistyötä ja suojata unionin taloudellisia etuja . Tulliliitolla on 50 vuoden jälkeen yhdenmukaistettu oikeudellinen kehys Euroopan tasolla. Edistystä kuitenkin tarvitaan vielä, jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden tullit hoitavat tehtäviään yhdenmukaisesti ja tasapuolisesti. Yhteinen tullialue ja yhteinen ulkoinen tullitariffi ovat voimassa ja kieltävät tullimaksujen ja vaikutukseltaan vastaavien maksujen kantamisen jäsenvaltioiden välillä. Eroja kuitenkin on. Sääntöjen soveltamisessa, josta vastaavat kansalliset oikeusjärjestelmät tulliseuraamusten ohella, on katvealueita, joilla ilmenee edullisimman tullikohtelun etsimistä eli toisin sanoen hyvän kauppatavan vastaista kilpailua.
1.3

ETSK katsoo, että JET-hanke ( Joint European Torus ) on keskeinen tekijä ITER-hankkeen kehittämisessä, sillä ITER on tieteellisestä näkökulmasta sen seuraaja. Tästä syystä komitean mielestä on tärkeää, että JET-hanke jatkaa toimintaansa (joko EU:n hankkeena tai EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteishankkeena), kunnes ITER-hanke on toimintakelpoinen.
1.7

ETSK toivoo, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta osallistuvat pääsääntöisesti digitaali-innovointikeskittymien toteuttamiseen. Digitaali-innovointikeskittymien tulisi olla niiden ulottuvilla. Valtiovallasta riippumattomina organisaatioina ne voivat parantaa innovointikeskittymien toiminnan saamaa huomiota ja hyväksyntää. ETSK haluaa alun pitäen välttää mahdollista sosiaalista epätasapainoa ohjelmaa toteutettaessa. Koska digitalisaatio vaikuttaa kaikkiin elämänalueisiin ja ihmisiin, on erittäin tärkeää, että kaikki EU-kansalaiset voivat hyötyä siitä. Siitä syystä ETSK painottaa, että ohjelma tulee rakentaa niin, että koko eurooppalainen yhteiskunta pääsee osalliseksi digitaalisen Euroopan hyödyistä ja mahdollisuuksista. Digitalisaatiosta on tehtävä osallistavaa Euroopassa. Ihmisiä ei saa sulkea digitaalisen kehityksen ulkopuolelle sukupuolen, sosiaalisen aseman, alhaisemman koulutustason, pätevyyden, digitaalisen osaamisen, alkuperän, iän tai vamman kaltaisten tekijöiden vuoksi. Syntyvä ”digitaalinen osinko” on jaettava oikeudenmukaisesti asianmukaisin poliittisin toimin, eikä se saa hyödyttää vain pientä sidosryhmien joukkoa. Ohjelmaa toteutettaessa on otettava huomioon se EU:n periaate, että yksittäinen ihminen on ja pysyy tietojensa omistajana.
3.11

ETSK pitää merkittävänä UNECE:n meneillään olevaa työtä edellä kohdassa 3.10 mainittujen seikkojen tiimoilta ja erityisesti sen valkoista kirjaa pipeline-konseptin soveltamisesta datan laadun parantamiseksi toimitusketjussa (White Paper on Data Pipeline Concept for Improving Data Quality in the Supply Chain). ETSK:n mielestä tämäkin puhuu sen puolesta, että sähköisestä dokumentaatiosta on tehtävä pakollista mahdollisimman laajasti.
4.1

Asetusehdotuksen 1 artikla sisältää lajiluettelon, joka vaikeuttaa sekakalastusten hallinnointia. Lajien joukossa on syvänmeren lajeja, joita varten on olemassa oma erillinen suurimpia sallittuja saaliita ja kiintiöitä koskeva järjestelmänsä, joka on lisäksi kaksivuotinen, minkä vuoksi komitea katsoo, että näiden lajien sisällyttäminen aiheuttaa sekaannusta. Näiden lajien saaliit ovat eräissä jäsenvaltioissa niukkoja tai niitä ei ole lainkaan, ja niitä pidetään sivusaaliina. Yksi tällaisista lajeista on limapää ( Beryx spp.). Lisäksi alueen IXa pilkkupagelliin ( Pagellus bogaraveo ) liittyy joukko erityisnäkökohtia, jotka liittyvät kalastusalueisiin (Atlanttiin ja Välimereen rajoittuvat rannikkoalueet, joilla ei sovelleta TAC-järjestelmää tai kiintiöitä) ja kolmansien maiden kalastuslaivastojen osallistumiseen kalastustoimintaan. ETSK katsoo sen vuoksi, että sen sisällyttäminen luetteloon ei ole järkevää, koska ei tiedetä, missä määrin kyseiset maat ovat valmiita sovittamaan lajin hallinnoinnin yhteen EU:n periaatteiden ja etujen kanssa.
2.9

Lisäksi on kehitetty yhteistyörakenteita, kuten aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus, aktiivista ja riippumatonta asumista tukeva yhteisohjelma (aktiivista ja avustettua asumista koskeva ohjelma) sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia, kuten innovatiivisia lääkkeitä koskeva aloite sekä elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten -aloite. Myös alueellisilla ja kansallisilla älykkään erikoistumisen strategioilla on keskeinen rooli kehitettäessä vahvempia alueellisia ekosysteemeitä terveydenhuollon alalla. Vuoden 2004 jälkeen on laadittu kaksi sähköisen terveydenhuollon toimintasuunnitelmaa, jotka ovat tarjonneet politiikkakehyksen jäsenvaltioille ja komissiolle. Sähköisten terveyspalveluiden alan sidosryhmällä on ollut tärkeä merkitys.
EU:n muoviteollisuusyrityksistä noin 80 prosenttia on pk-yrityksiä, joilla on vähemmän kuin 20 työntekijää. Suurehkoja tai suuria yrityksiä on noin 20 prosenttia ( 14 )
1.10

Lisäksi ETSK pyytää komissiota täsmentämään kansallisissa keskitetyissä pankkitilirekistereissä oleviin tietoihin pääsyn tarkoitusta: Kun tarkoituksena on ennalta ehkäisy, pääsy olisi rajattava tapauksiin, joissa on kyse eurooppalaisten yhteistä ja henkilökohtaista turvallisuutta uhkaavista rikoksista eli terrorismista, ihmiskaupasta ja laittomasta huumausainekaupasta. Kun sen sijaan tarkoituksena on tiettyjen rikosten paljastaminen, tutkiminen ja niihin liittyvät syytetoimet tai rikoshyödyn takaisin saaminen, pääsy olisi sallittava kaikkien vakavien rikosten yhteydessä.
3.2

Rakenneuudistusten tukiohjelma käynnistyi vuonna 2017, ja tähän mennessä 16 jäsenvaltiota on ilmaissut aikomuksensa hyödyntää sen käsittämää rahoitusta. Ohjelmaan osoitetut määrärahat olivat 22,5 miljoonaa euroa, mutta esitettyjen 271 pyynnön kokonaissumma on jo yli 80 miljoonaa euroa. Vuodeksi 2018 komissio ehdotti 30,5 miljoonan euron määrärahoja, mutta 24 jäsenvaltiota on esittänyt yhteensä 444 pyyntöä, joiden kokonaissumma on yli 150 miljoonaa euroa.
2.1

Euroopan unionissa on monenlaisia sijoituspalveluyrityksiä, jotka tarjoavat erilaisia palveluja ja joilla on useantyyppisiä asiakkaita. Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) tiedot osoittavat, että Euroopan talousalueella (ETA) oli vuoden 2015 lopussa 6 051 sijoituspalveluyritystä. Useimmat sijoituspalveluyrityksistä ovat pk-yrityksiä. EPV:n arvion mukaan noin kahdeksalla sijoituspalveluyrityksellä on hallinnassaan suunnilleen 80 prosenttia kaikkien sijoituspalveluyritysten varoista ETA-alueella. Kyseiset yritykset ovat sijoittautuneet Isoon-Britanniaan. EPV:n tietojen mukaan noin 40 %:lla ETA:n sijoituspalveluyrityksistä on oikeus ainoastaan sijoitusneuvonnan tarjoamiseen. 80 % sijoituspalveluyrityksistä on rajoittanut toimintansa ETA-alueella vain sijoitusneuvontaan, toimeksiantojen vastaanottamiseen ja välittämiseen, salkunhoitoon ja toimeksiantojen täyttämiseen. Noin 20 %:lla on oikeus käydä kauppaa omaan lukuunsa ja antaa merkintäsitoumuksia rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskuun, jotka ovat palveluja, joihin nykyään sovelletaan tiukimpia vakavaraisuusvaatimuksia.
5.5.4

Oikeudenmukaisen siirtymän käsite yhdistää työntekijöitä, yhteisöjä, työnantajia ja hallintoa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä. Tarkoituksena on laatia konkreettisia suunnitelmia ja toimintapolitiikkoja sekä kerätä tarvittavia investointeja, jotta voidaan varmistaa ripeä ja oikeudenmukainen siirtymä. Siinä keskitytään työpaikkoihin ja elinkeinoihin, ja tavoitteena on varmistaa, että ketään ei jätetä jälkeen pyrittäessä vähentämään päästöjä, suojelemaan ilmastoa ja edistämään sosiaalista ja taloudellista oikeudenmukaisuutta. Varmistaakseen ja käynnistääkseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun oikeudenmukaisesta siirtymästä Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö (ITUC) ja sen kumppanit ovat perustaneet oikeudenmukaisen siirtymän keskuksen (Just Transition Centre). Keskus kokoaa yhteen ja tukee liittoja, yrityksiä, yhteisöjä ja sijoittajia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa hiilivapaaseen talouteen ja köyhyyden poistamiseen tähtäävää nopeaa ja oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien, sopimusten, investointien ja politiikkojen kehittämiseksi.
3.6

(two-pack) ja talouspolitiikan ohjauspaketin (six-pack) sekä finanssipoliittisen sopimuksen kanssa. ETSK katsoo edelleen, että huolimatta edistyksestä, jota on saavutettu pilarin osalta sekä työllisyyden suuntaviivojen sisällyttämisessä laajoihin talouspolitiikan suuntaviivoihin, näitä kahta tekijää voitaisiin kuitenkin edelleen yhdenmukaistaa. ETSK toistaa huolensa siitä, että työllisyyden suuntaviivojen ja laajojen talouden suuntaviivojen lähentyminen on puutteellista Komitea kiinnittää uusimmassa pilaria käsittelevässä lausunnossaan ( 13 ) huomiota myös tulostaulun uudistamistarpeeseen sekä tarpeeseen tehdä eurooppalaisesta ohjausjaksosta sekä taloudellinen että sosiaalinen.Makrotaloudellisten seikkojen valvonnan sekä työllisyyden ja sosiaalipolitiikan välinen suhde on kriittinen. Työllisyyttä koskeva lähestymistapa on ristiriidassa euroa koskevan äärimmäisen kovan oikeudellisen toimivallan, kuten budjettikuripaketinja talouspolitiikan ohjauspaketinsekä finanssipoliittisen sopimuksen kanssa. ETSK katsoo edelleen, että huolimatta edistyksestä, jota on saavutettu pilarin osalta sekä työllisyyden suuntaviivojen sisällyttämisessä laajoihin talouspolitiikan suuntaviivoihin, näitä kahta tekijää voitaisiin kuitenkin edelleen yhdenmukaistaa. ETSK toistaa huolensa siitä, että työllisyyden suuntaviivojen ja laajojen talouden suuntaviivojen lähentyminen on puutteellista ( 14 ) . Viiden puheenjohtajan kertomuksen pääajatus kolmen A:n sosiaalisen luokituksen saamisesta Euroopalle tarkoittaa myös taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien lähentymistä. Suuntaviivojen muuttaminen ja tulostaulun soveltaminen mahdollistavat politiikan mukauttamisen pilarin pohjalta, mikä on myönteistä, vaikka tämä ei olekaan suurta edistystä, kun otetaan huomioon yleinen tarve sosiaalisten ja makrotaloudellisten näkökohtien lähentämiseen. Voidaan jopa kysyä, ovatko eräät talouden suuntaviivoista ristiriidassa työllisyyden suuntaviivojen kanssa.