[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 14.11.2006

SEK(2006) 1443 lopullinen

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Puolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Taustaa: Puolan liiallista alijäämää koskeva menettely

Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97[1], joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.

Komission kevään 2004 talousennuste[2] osoittaa, että Puolan alijäämä vuonna 2003 oli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen[3], ja sen perusteella komissio aloitti perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan nojalla 12. toukokuuta 2004 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn[4]. Puola toimitti toukokuussa 2004 lähentymisohjelmansa, ja komission suosituksesta neuvosto antoi lähestymisohjelmaa koskevan lausunnon 5. heinäkuuta 2004[5]. Samaan aikaan neuvosto päätti komission suosituksesta perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Puolassa oli liiallinen alijäämä, ja sen vuoksi neuvosto antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla Puolan viranomaisille suosituksen[6] alijäämän korjaamiseksi. Suosituksessaan neuvosto kehottaa Puolan viranomaisia ”lopettamaan nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen mahdollisimman pian” ja ”toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten vuoden 2004 toukokuussa toimittamassa ja 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa noudattaen” seuraavien vuositavoitteiden mukaisesti: ”5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007” . Neuvosto asetti 5. marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä Puolan viranomaisten ”olisi toteutettava tehokkaita toimia […] vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta” . Puolalle annettiin myös suositus ”kohdistaa mahdollisia lisätuloja julkisen talouden alijäämän vähentämiseen” . Lisäksi neuvosto kehotti Puolan viranomaisia ”varmistamaan velan kasvun pysäyttäminen ”.

2. Hallituksen toimittamat tiedot liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä ja eläkejärjestelmien uudistuksista

Eläkejärjestelmien alakohtaisesta luokittelusta 2. maaliskuuta 2004 tehdyssä Eurostatin päätöksessä vahvistetaan, että rahastoivia maksuperusteisia järjestelmiä ei voida luokitella sosiaaliturvajärjestelmäksi eikä niiden voida sen vuoksi katsoa kuuluvan julkiseen talouteen. Kyse oli puitepäätöksestä, jossa edellytettiin kahdenvälisiä keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa ennen päätöksen täytäntöönpanoa.

Päätöksen jälkeen käydyissä keskusteluissa Eurostat totesi, että ” eräissä jäsenvaltioissa saatetaan tarvita siirtymäkautta päätöksen täytäntöönpanemiseksi ja häiriöiden välttämiseksi niiden finanssipolitiikan toteuttamisessa ”[7]. Eurostatin vahvistama 3 vuoden siirtymäkausi päättyy vuoden 2007 julkista taloutta koskevaan ensimmäiseen ilmoitukseen, jonka määräaika on 1. huhtikuuta 2007.

Puola soveltaa tällä hetkellä kyseistä siirtymäkautta 1999 täytäntöönpantuun eläkeuudistukseen. Sen vuoksi rahastoivien maksuperusteisten järjestelmien kautta kerätyt sosiaaliturvamaksut ja muut tulot (ja aiheutuneet menot) on kirjattu valtion tuloiksi (ja menoiksi), minkä vuoksi alijäämää ja velkaa koskevat luvut ovat hieman pienempiä kuin muuten. Siirtymäkauden lopussa pätee ainoastaan eläkeuudistuksen kustannukset sisältävä määritelmä.

Eläkemaksujen tuloista noin 20 prosenttia on uudelleenohjattu jakojärjestelmästä täysin rahastoiviin maksuperusteisiin järjestelmiin. Vaikka uudistuksella parannetaan julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä, se vaikuttaa negatiivisesti valtion talousarvioon lyhyellä aikavälillä: viimeaikaisten tietojen perusteella uudistuksen vuosikustannukset ovat noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006 ja 2007.

Neuvoston 5. heinäkuuta 2004 hyväksymä alijäämän supistamisura ei sisältänyt Puolan vuonna 1999 täytäntöönpaneman eläkeuudistuksen kustannuksia. Neuvoston arvioidessa Puolan ensimmäistä lähentymisohjelmaa (5. heinäkuuta 2004) Puolan eläkeuudistuksen vuosikustannuksiksi arvioitiin 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvosto totesi samoin ohjelmaa koskevassa lausunnossaan, että ”alijäämää saatetaan joutua tarkistamaan ylöspäin 1,6 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen” . Koska alijäämätavoite vuodeksi 2007 on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja kun otetaan huomioon julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyvät vallitsevat negatiiviset riskit, neuvosto teki lausunnossaan päätelmän, jonka mukaan ”ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä riitä supistamaan alijäämää alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella” [toisin sanoen vuoteen 2007 mennessä].

3. Kehitys vuoteen 2005 saakka

Kun 5. heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa asetettu määräaika 5. marraskuuta 2004 oli päättynyt, komissio päätteli 14. joulukuuta 2004 päivätyssä tiedonannossaan neuvostolle, että vuoden 2005 alijäämätavoitteen kannalta Puolan liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa muita toimenpiteitä[8].

Komission suosituksen perusteella neuvosto antoi 17. helmikuuta 2005 lausuntonsa[9] Puolan marraskuussa 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Tarkistuksessa vuoden 2007 alijäämätavoitetta nostettiin, koska siinä ennakoitiin julkisen talouden alijäämän laskevan asteittain 5,4 prosentista (2004) 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (verrattuna aiempaan vuotta 2007 koskevaan tavoitteeseen, joka oli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tarkistus ylöspäin tehtiin edelleen jatkuvasta vahvasta kasvusta huolimatta (se oli ennakoitu lähentymisohjelmassa keskimäärin yli 5 prosentiksi vuosittain), kun taas vuosia 2004–2006 koskevia kaikkia alijäämätoteutumia ja ennusteita tarkistettiin alaspäin. Neuvosto korosti lausunnossaan vakauttamisstrategiaan liittyviä negatiivisia riskejä ja varoitti, että ”alijäämää on tarkistettava noin 1,5 prosenttiyksikköä ylöspäin . Kyseinen sopeutus merkitsee sitä, että tarkistuksen perusteella ja jos ei muita säästötoimenpiteitä toteuteta, Puola ei kykene supistamaan alijäämää alle 3 prosentin ohjelmakauden viimeisenä vuonna ”, koska eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina vuoden 2007 alijäämätavoite nousisi noin 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sitä paitsi neuvosto havaitsi, että julkisen talouden vakauttamissuunnitelmassa suunnitellut toimenpiteet saattavat viivästyä tai ne eivät toteudu kokonaisuudessaan. Sen mukaisesti neuvosto kehotti Puolaa mm. tehostamaan vuoden 2005 jälkeen tapahtuvaa julkisen talouden sopeutusta ja alentamaan vuotta 2007 koskevaa alijäämätavoitetta. Toimenpiteistä toteutettiin itse asiassa vain pieni osa. Julkisen talouden toteutuma vuonna 2005 oli kuitenkin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli odotettua parempi.

4. Kehitys vuonna 2006 ja ennusteet vuodeksi 2007

Neuvoston 17. helmikuuta 2005 päivätyn lausunnon kehotuksesta huolimatta tammikuun 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa tähdättiin vain siihen, että julkisen talouden alijäämää vähennetään hitaasti (keskimäärin n. 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen jaksolla 2006–2008), jotta julkisen talouden lähentymiskriteerit saavutettaisiin vaalikauden loppuun mennessä (vuoden 2009 loppuun mennessä). Vaikka alijäämätoteutumaa ja ennusteita vuosiksi 2004–2006 tarkistettiinkin uudelleen alaspäin, ohjelmassa vahvistettiin vuoden 2007 alijäämätavoitteeksi 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia). Lisäksi ohjelmassa tarkistettiin eläkeuudistuksen kustannuksia ylöspäin 0,4 prosentilla suhteessa BKT:hen. Eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina vuoden 2007 alijäämätavoite oli korkeampi kuin edellisessä tarkistuksessa (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen), koska eläkeuudistuksen kustannusten uudelleenarvioinnissa niiden ennustettiin nousevan 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007.

Neuvosto antoi komission suosituksen perusteella tammikuussa 2006 tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevan lausuntonsa 14. maaliskuuta 2006. Neuvosto viittasi useisiin julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyviin riskeihin, kuten suhteellisen suotuisiin kasvuoletuksiin ohjelmakauden viimeisenä vuonna (2008), melko optimistiin oletuksiin verojoustoista sekä mahdollisiin vaikeuksiin menojen valvonnassa sosiaalimenojen paineessa. Neuvosto päätteli, että ” lähentymisohjelma ennakoi edistystä, muttei liiallisen alijäämän tehokasta korjaamista vuonna 2007 (…), ja että komissio aikoo antaa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä suosituksen lisätoimenpiteistä vakaus- ja kasvusopimuksen edellytyksen mukaisesti” . Neuvosto mainitsi lisäksi, että laskelmat, jotka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella, osoittavat, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) paranee ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen.

Vuoden 2007 alustavassa talousarviossa (joka hyväksyttiin 27. syyskuuta 2006) vuoden 2006 julkisen talouden alijäämän arvioitiin saavuttavan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (ei sisällä eläkeuudistuksen kustannuksia), verrattuna 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, johon tähdättiin tammikuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa (ja 3,3 prosenttiin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 artiklan mukaisesti heinäkuussa 2004 annetussa neuvoston suosituksessa). Ennakoitua positiivisempi toteutuma kuvastaa suurempia tuloja (erityisesti henkilökohtaisista tuloveroista), jotka johtuvat ennustettua vahvemmasta kasvusta sekä hallitummasta menojen kasvusta, erityisesti suunniteltua pienemmistä julkisista investoinneista. Vuoden 2007 alustavassa talousarviossa Puolan hallitus esittelee tuleviksi vuosiksi seuraavat alijäämätavoitteet: 1,7 prosenttia vuonna 2007, 1,2 prosenttia vuonna 2008 ja 0,5 prosenttia vuonna 2009.

Vuoden 2007 tarkistettu alijäämätavoite on saatu 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia), mutta se on yhä perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa neuvoston suosituksessa asetetun alkuperäisen tavoitteen (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) yläpuolella. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä saavuttaa kuitenkin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia). Tämä kuvastaa komission yksiköiden varovaisempaa näkemystä tuloennusteista, erityisesti välittömien verojen osalta (nimellinen tulojen kasvu 9,7 prosenttia suunnitellusta veroluokkien indeksisidonnaisuudesta ja lasten lukumäärään perustuvien perheiden verohelpotusten käyttöönotosta huolimatta, verrattuna oletettuun BKT:n 6,2 prosentin nimelliskasvuun). Lisäksi paikallisviranomaisten tasolla on epävarmuutta vuoden 2007 julkisen talouden toteutumasta. Sosiaalimenot ovat myös todennäköisesti suuremmat hyväksytyn lainsäädännön vuoksi, mikä ei ole täysin johdonmukaista vuoden 2007 alustavan talousarvion kanssa.

Julkisen talouden kehitys vuosina 2005–2008

% suhteessa BKT:hen, jollei muuta ole ilmoitettu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Eläkeuudistuksen kustannukset(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |

Julkisen talouden rahoitusasema, sis. Eurostatin päätös | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |

Perusjäämä | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |

Rakenteellinen rahoitusasema(1) | −2,3 | −2,3 | ei ole | −2,1 | ei ole | −1,8 | ei ole |

Rakenteellinen perusjäämä(1) | 0,2 | 0,1 | ei ole | 0,3 | ei ole | 0,6 | ei ole |

Julkinen bruttovelka | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |

Pm BKT:n määrän kasvu (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |

Pm Tuotantokuilu | −0,3 | 0,4 | ei ole | 0,3 | ei ole | 0,1 | ei ole |

(1) Suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta (Puolan tapauksessa nolla). (2) Eläkeuudistuksen kustannukset on mitattu seuraavien tekijöiden erotuksena: i) julkisen talouden alijäämä ESA 95 –sääntöjen ja 2. maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen mukaisesti laskettuna ja ii) vaihtoehtoinen julkisen talouden alijäämä laskettuna siten, että eläkejärjestelmän oletetaan säilyvän osana julkista sektoria. (3) Perustuu oletukseen politiikan ennallaanpysymisestä. Lähteet: Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja valtiovarainministeriön (VM) talousarvio vuodeksi 2007. |

5. Päätelmät

Edellä olevasta arvioinnista voidaan vetää seuraavat johtopäätökset:

- Vuoden 2007 alijäämätavoite (1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) on korkeampi kuin se, jonka neuvosto hyväksyi vuoden 2004 heinäkuussa (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) tilanteessa, jossa vuosien 2004–2006 julkisen talouden toteutumat olivat paljon ennakoitua paremmat.

- Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä on 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, toisin sanoen 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen korkeampi kuin Puolan viranomaisten tavoite.

- Eläkejärjestelmien luokittelusta 2. maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa koskeva siirtymäkausi päättyy vuonna 2007, ja rahastoivat maksuperusteiset järjestelmät luokitellaan kuuluviksi julkisen talouden ulkopuolelle. Tämä aiheuttaa sen, että Puolan alijäämiä tarkistetaan ylöspäin. Vuoden 2007 osalta alijäämätavoite 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) merkitsee noin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina). Komission yksiköiden vuoden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä nousisi 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksen kustannukset mukaan luettuina).

- Kun otetaan huomioon se riski, että vuoden 2007 alijäämätoteutuma on tavoiteltua korkeampi, kuten käy ilmi komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteesta, se on reilusti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä sen voida katsoa vastaavan neuvoston suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2007 määräaikaan mennessä.

Komissio katsoo näiden havaintojen perusteella, että vaikka Puolan julkisen talouden tilanne on parantunut, neuvoston vuoden 2004 heinäkuussa perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten mukaiset Puolan viranomaisten toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Komissio suosittelee, että neuvosto tekee vastaavan päätöksen perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan[10] mukaisesti.

Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevat tavoitteet ja toteutuma sekä eläkeuudistuksen kustannukset (prosenttia suhteessa BKT:hen)

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

LO toukokuu 2004 | ei sis. EUK | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | ei ole |

arvioitu EUK | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | ei ole |

sis. EUK* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | ei ole |

LO marraskuu 2004 | ei sis. EUK | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | ei ole |

arvioitu EUK | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | ei ole |

sis. EUK* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | ei ole |

LO tammikuu 2006 | ei sis. EUK | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |

arvioitu EUK | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |

sis. EUK* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |

JTKI lokakuu 2006 | ei sis. EUK | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |

ja alustava talousarvio 2007 | arvioitu EUK | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |

sis. EUK* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |

EUK = eläkeuudistuksen kustannukset; LO = lähentymisohjelma; JTKI = julkista taloutta koskeva ilmoitus * Vuoden 2007 keväästä sovellettava julkisen talouden rahoitusaseman määritelmä. |

Suositus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Puolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 8 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[11], jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista.

(3) Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa 17 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa päätöslauselmassa[12] kehotetaan juhlallisesti kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja ajallaan.

(4) Eläkejärjestelmien alakohtaisesta luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä Eurostatin päätöksessä[13] vahvistetaan, että rahastoitavaa maksuperusteista järjestelmää ei voida luokitella sosiaaliturvajärjestelmäksi. Sen vuoksi tätä järjestelmää ei voida pitää julkiseen talouteen kuuluvana. Kyse oli puitepäätöksestä, jossa edellytettiin kahdenvälisiä keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa ennen päätöksen täytäntöönpanoa. Päätöksen yhteydessä käydyissä keskusteluissa Eurostat totesi, että ”eräissä jäsenvaltioissa saatetaan tarvita siirtymäkautta päätöksen täytäntöönpanemiseksi ja häiriöiden välttämiseksi niiden finanssipolitiikan toteuttamisessa”[14]. Eurostatin sallima kolmen vuoden siirtymäkausi päättyy vuoden 2007 julkista taloutta koskevaan ensimmäiseen ilmoitukseen, jonka määräaika on 1 päivänä huhtikuuta 2007. Puola päätti soveltaa siirtymäkautta. Sen vuoksi rahastoivien maksuperusteisten järjestelmien kautta kerätyt sosiaaliturvamaksut ja muut tulot (ja aiheutuneet menot) on kirjattu valtion tuloiksi (ja menoiksi), minkä vuoksi alijäämää ja velkaa koskevat luvut ovat alhaisempia kuin muuten.

(5) Neuvosto on todennut 5 päivänä heinäkuuta 2004 tekemässään päätöksessä 2005/183/EY[15] perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Puolalla on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

(6) Neuvosto on antanut 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen EY (N:o) 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti myös suosituksen, jonka mukaan Puolan viranomaisia kehotetaan lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja toteuttamaan keskipitkän aikavälin toimia saavuttaakseen tavoitteensa supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla viranomaisten vuoden 2004 toukokuussa toimittamassa ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston lausunnossa hyväksytyssä lähentymisohjelmassa määriteltyä alijäämän supistamisuraa ja seuraavia vuositavoitteita noudattaen: 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Neuvosto asetti 5 päivän marraskuuta 2004 määräajaksi, johon mennessä Puolan viranomaisten ”olisi toteutettava tehokkaita toimia […] vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta”.

(7) Neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 vahvistama alijäämän supistamisura ei sisältänyt vuonna 1999 täytäntöönpannun eläkeuudistuksen kustannuksia. Eläkemaksujen tuloista noin 20 prosenttia on uudelleenohjattu jakojärjestelmästä täysin rahastoiviin maksuperusteisiin järjestelmiin. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun suosituksen aikaan neuvosto otti huomioon erityisesti sen, että alijäämätavoitteita olisi tarkistettava ylöspäin Puolan eläkeuudistuksen arvioidut, n. 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen olevat vuosikustannukset mukaan luettuina. Tämän ja myös julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyvien vallitsevien negatiivisten riskien perusteella neuvosto totesi toukokuun 2004 lähentymisohjelmaa koskevassa lausunnossaan, että ”ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei välttämättä ole riittävä vähentämään alijäämää alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana” [toisin sanoen vuoteen 2007 mennessä].

(8) Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetussa neuvoston suosituksessa asetetun määräajan (5 päivä marraskuuta 2004) päätyttyä komissio teki 14 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä neuvostolle toimittamassaan tiedonannossa päätelmän, että Puolan liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ei ollut tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä, koska Puolan hallitus oli toteuttanut vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi suunnitellut toimet[16].

(9) Neuvosto antoi 17 päivänä helmikuuta 2005 lausuntonsa Puolan marraskuussa 2004 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Tarkistuksessa vuoden 2007 alijäämätavoitetta nostettiin 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (1,5 prosentista toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa), toisin sanoen noin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuskustannukset mukaan luettuina. Tarkistus ylöspäin tehtiin edelleen jatkuvasta vahvasta kasvusta huolimatta (se oli ennakoitu lähentymisohjelmassa keskimäärin yli 5 prosentiksi vuosittain), kun taas vuosia 2004–2006 koskevia kaikkia alijäämää ja ennusteita tarkistettiin alaspäin. Neuvosto havaitsi, että julkisen talouden sopeuttamistoimenpiteet saattavat viivästyä tai ne eivät toteudu kokonaisuudessaan. Julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyviin negatiivisiin riskeihin viitaten neuvosto kehotti Puolaa muun muassa tehostamaan vuoden 2005 jälkeen tapahtuvaa julkisen talouden sopeuttamista ja alentamaan vuoden 2007 alijäämätavoitetta. Toimenpiteistä toteutettiin itse asiassa vain pieni osa. Julkisen talouden toteutuma 2005 oli kuitenkin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli ennakoitua parempi.

(10) Neuvosto antoi 14 päivänä maaliskuuta 2006 lausuntonsa Puolan tammikuussa 2006 tarkistetusta lähentymisohjelmasta. Tarkistuksessa tähdättiin siihen, että julkisen talouden alijäämää vähennettäisiin hitaasti (keskimäärin noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosittain jaksolla 2006–2008), jotta julkisen talouden lähentymiskriteerit saavutettaisiin vaalikauden loppuun mennessä (vuoden 2009 loppuun mennessä). Vaikka alijäämätoteutumaa ja ennusteita vuosiksi 2004–2006 tarkistettiin uudelleen alaspäin, ohjelmassa vahvistettiin vuoden 2007 alijäämätavoitteeksi 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (ei sisällä eläkeuudistuksen kustannuksia). Koska eläkeuudistuksen kustannuksia tarkistettiin ylöspäin, vuoden 2007 alijäämätavoite kyseiset kustannukset mukaan luettuina oli 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen korkeampi kuin edellinen tarkistus (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen). Neuvosto viittasi useisiin julkisen talouden vakauttamisstrategiaan liittyviin riskeihin, kuten suhteellisen suotuisiin kasvuoletuksiin ohjelmajakson viimeisenä vuonna (2008), melko optimistiin oletuksiin verojoustoista ja mahdollisiin vaikeuksiin menojen valvonnassa sosiaalimenojen paineessa. Neuvosto totesi, että lähentymisohjelma ennakoi edistystä, muttei liiallisen alijäämän tehokasta korjaamista vuonna 2007 (….)”. Neuvosto mainitsi lisäksi, että laskelmat, jotka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti ohjelmassa annettujen tietojen perusteella, osoittavat, että julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) paranee ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen.

(11) Vuoden 2007 alustavassa talousarviossa, joka hyväksyttiin 27 päivänä syyskuuta 2006, alijäämäksi arvioidaan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuskustannuksia), verrattuna 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, johon tähdättiin vuoden 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa (ja 3,3 prosenttiin perustamissopimuksen 104 artiklan 7 artiklan mukaisesti heinäkuussa 2004 annetussa neuvoston suosituksessa). Positiivisempi lopputulos kuvastaa suurempia tuloja (erityisesti henkilökohtaisista tuloveroista), jotka johtuvat ennustettua vahvemmasta kasvusta sekä hallitummasta menojen kasvusta, erityisesti suunniteltua pienemmistä julkisista investoinneista. Vuoden 2007 alustava talousarvio sisältää seuraavat alijäämätavoitteet tuleviksi vuosiksi: 1,7 prosenttia vuonna 2007, 1,2 prosenttia vuonna 2008 ja 0,5 prosenttia vuonna 2009.

(12) Puolan perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä toteuttamien toimien arvioinnin perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

- Vuoden 2007 alustavan talousarvion tarkistettu alijäämätavoite 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkeuudistuksen kustannuksia) ylittää liiallisen alijäämän korjaamisesta 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetussa neuvoston suosituksessa vahvistetun tavoitteen, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2007 alijäämän tarkistus tehtiin jaksoa 2004–2006 koskevien paljon alhaisempien alijäämätoteutumien perusteella kuin suosituksessa oli ennustettu.

- Rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen täytäntöönpanoa koskeva siirtymäkausi päättyy ensimmäiseen ilmoitukseen vuoden 2007 1 päivänä huhtikuuta. Eläkeuudistuksen kustannusten sisällyttäminen julkiseen talouteen aiheuttaa sen, että vuoden 2007 alijäämätavoite on noin 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

- Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan vuoden 2007 alijäämä on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen korkeampi kuin Puolan viranomaisten tavoite. Erityisesti välittömistä veroista saatavien tulojen ennakoidaan olevan viranomaisten arvioita pienemmät, kun taas sosiaalimenot ja julkiset investoinnit ovat todennäköisesti suurempia.

- Tämän perusteella voidaan päätellä, että vuoden 2007 alijäämä olisi reilusti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, mikä ei vastaa neuvoston suosituksia liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoden 2007 määräaikaan mennessä.

Puola on suostunut julkistamaan 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöslauselman mukaisesti[17],

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Puolan toteuttamat EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston suosituksen mukaiset toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi liiallisen alijäämän korjaamiseksi suosituksessa asetettuun määräaikaan mennessä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[2] Komission vuoden kevään 2004 talousennusteessa otettiin huomioon tiedot, jotka Puola oli toimittanut maaliskuussa 2004.

[3] Tällä välin vuoden 2003 alijäämälukemaa on tarkistettu tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Se on nyt 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[4] Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.

[5] EUVL C 320, 24.12.2004, s. 15.

[6] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.

[7] Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004 ja nro 117/2004, 23.9.2004, I.1.3 luku – Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt, saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.

[8] Komission tiedonanto neuvostolle: toimenpiteistä, joita Tšekki, Kypros, Malta, Puola ja Slovakia ovat toteuttaneet vastauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä esitettyihin neuvoston suosituksiin, SEC(2004) 1630.

[9] EUVL C 136, 3.6.2005, s. 23.

[10] Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään myös, että jos neuvosto toteaa, että toimet sen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antaman suosituksen perusteella ovat olleet tehottomia, se voi päättää julkistaa suosituksensa. Puola suostui kuitenkin jo heinäkuussa 2004 julkistamaan suosituksen vakaus- ja kasvusopimuksesta annetun Eurooppa-neuvoston päätöslauselman (EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1) mukaisesti (ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).

[11] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

[12] EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1.

[13] Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004 ja nro 117/2004, 23.9.2004, I.1.3 luku – Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt, saatavilla seuraavasta Internet-osoitteesta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.

[14] Ks. ed.

[15] EUVL L 62, 9.3.2005, s. 18.

[16] Komission tiedonanto neuvostolle: [17],PQRpqrs| ’ “ ? ž ¡ © ª × Ø ÜÝ |*+?_{|

¬

­

®

¯

Y

y

´

µ

Î

Ï

`

d

×[pic]4ôîêßØêØßØßØßêØîôîÑÄÑÄÑô²ôîÑô²ô§ô²ô²ôîôtoimenpiteistä, joita Tšekki, Kypros, Malta, Puola ja Slovakia ovat toteuttaneet vastauksena liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä esitettyihin neuvoston suosituksiin, SEC(2004) 1630.

[18] Ks. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.