Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta:

- "Ehdotus neuvoston direktiiviksi (Euratom), jossa määritellään perusvelvollisuudet ja yleiset periaatteet ydinlaitosten turvallisuuden suhteen", ja

- "Ehdotus käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyä koskevaksi neuvoston direktiiviksi (Euratom)"

(COM(2003) 32 final - 2003/0021 CNS - 2003/0022 CNS)(1)

(2003/C 133/15)

Euroopan komissio päätti 30. tammikuuta 2003 Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista.

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 13. maaliskuuta 2003. Esittelijä oli Gerd Wolf.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. maaliskuuta 2003 pitämässään 398. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 88 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Ydinvoima kattaa tällä hetkellä noin 15 prosenttia primaarienergian kulutuksesta (ja 35 % sähkönkulutuksesta) EU:ssa eikä tuota ilmastoa vahingoittavia kaasupäästöjä. Koska mahdollisten onnettomuuksien aiheuttamat radioaktiiviset päästöt ja saasteiden leviäminen loppusijoituksen yhteydessä huolestuttavat, ydinvoiman käytöstä kiistellään ja asennoituminen siihen vaihtelee jäsenvaltioittain. Ydinlaitosten turvallisuus ja radioaktiivisen jätteen käsittely ovat näin ollen avainasioita myös väestön terveydensuojelua ajatellen. Tämän kysymyksen merkitykseen on jo viitattu komission vihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle"(2) sekä siitä annetussa komitean lausunnossa(3).

1.2. Vuonna 1957 allekirjoitetun Euratom-sopimuksen (jolla perustettiin Euroopan atomienergiayhteisö) tavoitteena oli luoda Euroopan yhteisölle vaihtoehtoinen, kotimainen energialähde ja vähentää lisääntyvää riippuvuutta Lähi-idän öljytoimituksista(4). Sopimuksen mukaan yhteisön on päämääränsä toteuttamiseksi mm. laadittava yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ja huolehdittava niiden noudattamisesta (2 artiklan b alakohta ja 30 artikla). Nykyiset sopimukset, jotka koskevat työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemista ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta, sisältyvät neuvoston direktiiviin N:o 96/29/Euratom(5).

1.3. Edellä mainittujen velvoitteiden edelleen kehittämiseksi ja Euroopan unionin tulevaa laajentumista silmällä pitäen komissio on esittänyt tässä tarkasteltavat kaksi ehdotusta neuvoston direktiiveiksi (Euratom). Ne koskevat ydinlaitosten turvallisuutta sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyä.

1.4. Komitealle on esitetty asiasta lausuntopyyntö Euratom-sopimuksen 31 artiklan nojalla.

2. Komission esittämien direktiiviehdotusten tavoite ja sisältö

2.1. Perusvelvollisuuksien ja yleisten periaatteiden määrittely ydinvoimalaitosten turvallisuuden suhteen

Direktiivillä on tarkoitus määritellä toimenpidekokonaisuus, jonka avulla yhteisö voi olemassa olevia sopimuksia ja säännöstöjä kehittämällä ja täydentämällä varmistaa, että jäsenvaltiot velvoitetaan noudattamaan yhteisiä periaatteita ja niihin perustuvia säännöstöjä, sekä valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat niitä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapaasti soveltaa tiukempiakin säännöstöjä. Komissio ehdottaa myös, että jäsenvaltiot varmistavat riittävän rahoituksen saatavuuden, jotta ydinlaitosten käyttövaiheessa voidaan taata niiden turvallisuus sekä tämän jälkeen käytöstäpoiston edellyttämät toimet. Käytöstäpoiston edellyttämä rahoitus on määrä asettaa käyttöön käytöstäpoistorahastojen avulla.

2.2. Käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittely

Direktiivin tavoitteena on velvoittaa jäsenvaltiot huolehtimaan siitä, että käytetyn polttoaineen ja muista lähteistä peräisin olevan radioaktiivisen jätteen kestävässä käsittelyssä sovelletaan parhaita menetelmiä väestön terveydensuojelua ajatellen. Direktiivi sisältää myös ehdotuksia sitovan aikataulun laatimiseksi jäsenvaltioita varten ns. loppusijoituspaikkojen käyttöön asettamiseksi. Tässä yhteydessä ei tule sulkea pois useiden jäsenvaltioiden yhteistoimintaa. Nykytiedon mukaan varastoinnissa tulevat kysymykseen soveltuvat geologiset muodostumat, joihin korkea-aktiivinen jäte voidaan varastoida riittävän pitkäksi ajaksi ja joissa se ei joudu kosketuksiin ihmisten ja biosfäärin kanssa, jotta taataan väestön terveydensuojelu. Tässä yhteydessä korostetaan, että yhteisön ja jäsenvaltioiden alalla tekemää tutkimus- ja kehittämistyötä on jatkettava ja vahvistettava ja että ratkaisuja on etsittävä mahdollisimman avoimesti luottamuksen herättämiseksi väestön keskuudessa.

3. Yleistä

3.1. Sekä energiahuolto ja sen sisällyttäminen yhtenäismarkkinoihin (jäsenvaltioiden poliittinen kannatus) että ydinlaitosten mahdollisten onnettomuuksien ja radioaktiivisen saastumisen seuraukset (asian luonne) ovat rajatylittäviä kysymyksiä, jotka koskevat kaikkien jäsenvaltioiden intressejä ja joilla on jopa tätä kauaskantoisimpia vaikutuksia. On siis järkevää ja johdonmukaista käsitellä kyseisiä aiheita myös yhteisön toimivaltaan kuuluvina seikkoina. Näin ollen komitea kannattaa periaatteessa tässä käsiteltäviä komission aloitteita ydinlaitosten turvallisuudesta ja radioaktiivisten jätteiden käsittelystä sekä kyseisistä aiheista esitettyjen direktiiviehdotusten tavoitteita. Komitea pitää erityisen tärkeänä liittyvien maiden ydinlaitosten turvallisuutta sekä niiden sisällyttämistä unionin säännöstöön. Komitea suhtautuu kuitenkin kriittisesti muutamiin sisältöä koskeviin direktiivin kohtiin ja katsoo, että eräitä kysymyksiä on vielä selvennettävä.

3.2. Komitea on jo useaan otteeseen(6) viitannut siihen, ettei energiaongelmaan ole löydetty pitkän aikavälin ratkaisua, ja korostanut tässä yhteydessä ydinenergian merkittävää roolia. Jo vuosikymmeniä tyydyttävästi toimineen energiahuollon vuoksi suuren yleisön tietoisuus pitkäaikaisen ja kestävän energiahuollon merkityksestä saattaa heiketä. Myös uhkaavan energiapulan vaaroja ja vaikutuksia saatetaan aliarvioida.

3.3. Vaikka nykyisten jäsenvaltioiden ydinlaitosten turvallisuustaso on korkea, ovat ydinlaitosten turvallisuutta sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyä koskevat yhteisön säädökset erittäin tärkeitä jäsenvaltioittain vaihtelevan asennoitumisen vuoksi.

3.4. Komitea esittääkin, että käsiteltävän aiheen tärkeyden vuoksi ja mahdollisista ristiriitaisuuksista huolimatta komissio etenisi asiassa määrätietoisesti ja peräänantamattomasti, mutta riittävän joustavasti. Myös eri yhteiskuntaryhmien, yhteisön toimielinten sekä jäsenvaltioiden välisille keskusteluille tulisi jättää riittävästi aikaa(7). Samalla on tehtävä selväksi, ettei komission ehdottamilla toimilla vaikuteta jäsenvaltioiden erilaisiin periaatekantoihin ydinenergian suhteen eikä jäsenvaltioiden keskinäiseen kunnioitukseen toistensa mielipiteitä kohtaan.

3.5. Erimielisyyttä saattaa syntyä yhteisön tehtäviksi ehdotettujen toimien oikeusperustasta, joka nojautuu olemassa oleviin perustamissopimuksiin ja etenkin Euratom-sopimuksen 2 artiklan b alakohtaan(8) ja 30 artiklaan. Vaikka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tukee 10. joulukuuta 2002 antamassaan tuomiossa(9) kyseisiin artikloihin perustuvaa komission käsitystä eikä komiteakaan suhtaudu siihen epäillen, komitea suosittelee, että yhteisön toimivalta ydinlaitosten turvallisuuden sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen käsittelyn suhteen määriteltäisiin selkeästi sopivan tilaisuuden tullen.

3.5.1. Komitea epäilee kuitenkin, että yhteisöllä olisi tämän perusteella toimivaltaa myös ydinlaitosten käytöstäpoiston rahoituksen järjestelyn suhteen. Komission esittämässä säännöksessä on kyse vain hallinnollis-organisatorisesta järjestelystä, jolla säännellään pelkästään käytöstäpoiston rahoituksen tapaa eikä puututa terveydensuojelua koskeviin seikkoihin.

4. Erityistä

Vaikka komitea, kuten edellä ilmenee, kannattaa periaatteessa komission ehdotusta, se katsoo aiheelliseksi esittää joitakin selvennyksiä ja rajoittavia huomioita.

4.1. Komitea suosittaa ydinlaitosten turvallisuuden suhteen, ettei laadittaisi uusia ja itsenäisiä määritelmiä ja säännöstöjä vaan että yhteisenä viitejärjestelmänä käytettäisiin Wienissä toimivan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) määritelmiä ja säännöstöjä. Yhteisön tulisi (komission ehdottamien toimien mukaisesti) valvoa, että jäsenvaltiot noudattavat niitä täysimittaisesti ja tinkimättä. Samalla komitea suosittaa, että yhteisö sitoutuu osallistumaan asiantuntevasti kyseisten IAEA:n suuntaviivojen kehittämiseen. Näin annettaisiin myös tervetullut panos maailmanlaajuiseen pyrkimykseen käyttää ydinvoimaa turvallisesti ja vastuuntuntoisesti. Komitea on myös tyytyväinen komission aikomukseen ottaa tässä yhteydessä huomioon WENRAn(10) ja NRWG:n(11) tulokset.

4.2. Komitean mielestä ydinlaitosten turvallisuutta ja niiden valvontamenettelyä koskevissa direktiiveissä tulisi tehdä selväksi, että jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisten tähänastiset tehtävät ja vastuualueet säilyvät täysin ennallaan ja että ydinlaitosten käyttäjät ovat edelleen täysin vastuussa ydinlaitosten turvallisuudesta. Tämä vaatimus perustuu myös saastuttaja maksaa -periaatteeseen, jota komitea pitää hyvin tärkeänä.

4.3. Komission kaavaileman valvonnan ei tule aiheuttaa lisätyötä ydinlaitoksia tarkastettaessa, vaan sen yhteydessä on keskityttävä tutkimaan ja toteamaan, että jäsenvaltiot ja niiden viranomaiset noudattavat asianmukaisesti tarkastusvelvollisuuksiaan, jotka perustuvat yhteisiin turvallisuussäännöksiin niiden voimaanastumisen jälkeen. Komitea voisi - kun se katsoo sen tarpeelliseksi - panna toimeen aikaisempia tarkistuksia(12). Näin ollen komitea suosittaa, että ehdotetun direktiivin 12 artiklan 1 kohtaa täydennetään seuraavasti: "Korkean ydinturvallisuustason säilyttämisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa komissio suorittaa tämän direktiivin tultua voimaan turvallisuusviranomaisten tarkistuksia direktiivin 7 artiklan 1 kohdassa lueteltujen yhteisten turvallisuusnormien mukaisesti."

4.4. Direktiivin soveltamista varten suunniteltujen tai komitean suosittelemien menettelyjen sekä niiden aikataulun suhteen on kuitenkin vielä selvitettävä ja varmistettava, ettei jäsenvaltioissa tällä hetkellä jo toiminnassa tai suunnitteilla olevia ydinlaitoksia syrjitä eikä niiden toimintaa rajoiteta tai estetä perusteettomasti, mikäli ne täyttävät nykyisissä jäsenvaltiossa jo vaadittavat erittäin korkeat turvallisuusstandardit. Tämä koskee sekä saavutettujen oikeuksien säilyttämisen ja suunnittelu- ja oikeusvarmuuden periaatteiden tasapainoa että korkeimman mahdollisen turvallisuustason takaamista. Komitea kaipaa komission ehdotukseen selkeitä ja varmoja kannanottoja tähän tärkeään kysymykseen. Tästä syystä komitea suosittaakin, että ehdotetun direktiivin 7 artiklan 1 kohtaa täydennetään esimerkiksi seuraavasti: "Jäsenvaltiot velvoittavat ydinvoimalaitoksista vastaavat yritykset siihen, että ne noudattavat toiminnassaan niihin sovellettavia yhteisiä turvallisuusnormeja sekä turvallisuusviranomaisen asettamia säännöksiä ja ottavat huomioon turvallisuusviranomaisen mahdolliset toimenpiteet. Yhteisten turvallisuusnormien ja täydentävien säännösten käyttöönottoa koskevat määräajat määritellään tulevissa tätä direktiiviä koskevissa täydennyksissä."

4.5. Direktiiveihin perustuvat tekniset normit on laadittava ja normien valvonta järjestettävä siten, että kannustetaan ja edistetään (i) ydinlaitosten ja niiden turvajärjestelmien innovatiivista kehittämistä sekä (ii) yhtenäismarkkinoiden periaatteita noudattavaa kilpailua parhaista teknisistä ratkaisuista ja suunnitelmista. Tavoitteena on oltava kohdassa 4.3 esitettyjen turvallisuusstandardien säilyttäminen sekä ydinlaitosten, niiden turvallisuussuunnitelmien ja ydinjätteen käsittelyn jatkuva teknis-tieteellinen kehittäminen, jotta taattaisiin väestön paras mahdollinen terveydensuojelu ja minimoitaisiin mahdolliset vaaratekijät.

4.5.1. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että komission ehdotuksessa (1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa) käytetty ilmaisu "suojeltava asianmukaisesti" tulisi esittää konkreettisemmin muodossa "neuvoston direktiivin N:o 96/29/Euratom(13) suojelutavoitteiden mukaisesti".

4.6. Komitea kannattaa periaatteessa komission aikomusta varmistaa ydinlaitosten käytöstäpoistoon tarvittavan rahoituksen saatavuus. Komitean mielestä useimmissa jäsenvaltioissa on kuitenkin jo hyviä järjestelyjä tätä varten. Komission ehdottamat käytöstäpoistorahastot sitä vastoin saattavat rajoittaa liikaa laitosten käyttäjien tai jäsenvaltioiden toimintavaraa valita kulloinkin taloudellisin tapa kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

4.6.1. Sen lisäksi, että yhteisön toimivallalla on kyseisessä rahoituskysymyksessä epäselvä oikeusperusta (ks. kohta 3.5.1), komitea suosittelee myös sisällöllisistä syistä, että kyseinen toimivalta kuuluisi yksinomaan jäsenvaltioille. Lisäksi komitea suosittelee, että laitosten käyttäjät voisivat jäsenvaltioissa valita vapaasti kulloinkin taloudellisimman tavan huolehtia riittävästä, varmasta ja yhteisön kilpailuoikeuden mukaisesta rahoituksesta. Näin ollen komission ehdottamia käytöstäpoistorahastoja tulisi tarkastella vain mahdollisena vaihtoehtona. Komitea muistuttaa myös siitä, että tässä yhteydessä on kohdassa 4.4 sanotun mukaisesti otettava huomioon sekä saavutettujen oikeuksien säilyttämisen ja suunnittelu- ja oikeusvarmuuden periaatteiden tasapaino että korkeimman mahdollisen turvallisuustason takaaminen.

4.6.2. Komitea kannattaa komission ehdotusta (2 artiklan 10 kohta) siitä, että "tavanomaisia jätteitä" eli käytöstäpoiston yhteydessä syntyviä muita kuin radioaktiivisia jätteitä on käsiteltävä jo voimassa olevien normien mukaan. Kyseisten jätteiden käsittely ei komitean mielestä sisälly kohdissa 4.6 ja 4.6.1 käsiteltyihin aiheisiin.

4.7. Komission ehdottamassa direktiivissä ydinjätteiden käsittelystä esitetään tietyt aikataulut eri loppusijoituspaikkojen hyväksymiselle ja etenkin, että kaikissa käytettyä polttoainetta käsittelevissä jäsenvaltioissa loppusijoituspaikoille on annettava toimilupa viimeistään vuonna 2018. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei sopivana tai kestävänä vaihtoehtona maanalaisiin loppusijoituspaikkoihin sijoittamiselle voida pitää sitä, että maan pinnalla tai lähellä maanpintaa varastoitaisiin määräajatta sellaisia (korkea-aktiivisia) jätteitä, joita ei enää käsitellä.

4.8. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että komission ehdottama aikataulu - huolimatta näennäisen pitkästä aikavälistä vuoteen 2018 asti - saattaa olla liian tiukka, jotta jäsenvaltiot, liittyvät maat mukaan luettuina, ehtisivät löytämään ratkaisun ja myös hyväksyttämään sen poliittisesti. Mitä nopeammin hyvä ratkaisu löytyy, sitä korkeampi turvallisuustaso on mahdollista saavuttaa. Periaatteessa tulisi kuitenkin jokaisen ydinlaitoksia ylläpitävän jäsenvaltion asettaa omalla alueellaan käyttöön ainakin yksi asianmukainen loppusijoituspaikka, vaikkei yksittäisten tai useiden naapurivaltioiden yhteistä vapaaehtoista menettelyä tai yhteistä vapaaehtoisesti käyttöön asetettua loppusijoituspaikkaa tulisikaan sulkea pois vaihtoehdoista. Molempien tai kaikkien asianomaisten valtioiden tulisi sisällyttää tällaiset yhteiset hankkeet ydinjätehuolto-ohjelmiinsa. Komitea viittaa tässä yhteydessä neuvoston direktiiviin 92/3 (Euratom)(14), jonka mukaan radioaktiivisen jätteen tuonti jäsenvaltioon on mahdollista vain kyseisen jäsenvaltion suostumuksella. Vaikka säännös liittyykin ydinjätekuljetusten seurantaan ja valvontaan, komitea suosittelee, että täyden selkeyden saavuttamiseksi 4 artiklan 1 kohdassa ilmaistaan suoraan, ettei mikään jäsenvaltio ole velvoitettu tuomaan tai viemään ydinjätettä kansallisen lainsäädäntönsä vastaisesti.

4.9. Kohdan 4.1 mukaisesti komitea on ydinjätteiden käsittelyn suhteen sitä mieltä, että yksittäisten jäsenvaltioiden tulisi yhtäältä yhdenmukaistaa määritelmiään mutta toisaalta tulisi mahdollisuuksien mukaan hyödyntää myös IAEA:n teknisten säännöstöjen määritelmiä. Ennen IAEA:n järjestelmästä poikkeavien teknisten määritelmien tai säännöstöjen käyttöönottoa on ensisijaisesti pyrittävä korjaamaan tai poistamaan IAEA:n järjestelmän puutteet.

4.10. Komitean mielestä hyväksymismenettelyissä on niitä koskevia vähimmäisvaatimuksia soveltamalla taattava avoimuus ja asianomaisten tahojen riittävä osallistuminen. Komitea toteaa tyytyväisenä, että asiasta on jo säädetty 27. maaliskuuta 1997 annetussa neuvoston direktiivissä 97/11/EY(15), ja se suosittelee, että myös ne jäsenvaltiot, jotka eivät vielä noudata tätä säädöstä, ryhtyvät asianmukaisiin toimiin(16).

4.11. Komitea kannattaa painokkaasti sitä, että komissio aikoo myös tulevaisuudessa tukea ydinlaitosten turvallisuutta ja radioaktiivisten jätteiden käsittelyä koskevaa tutkimusta ja koordinoida sitä yhteisön laajuisesti. Komitea korostaa toistamiseen(17), että kyseisiä ohjelmia on edistettävä riittävästi ja laaja-alaisesti. Näin voidaan komitean mielestä antaa merkittävä panos väestön parhaimman mahdollisen terveydensuojelun takaamiseksi. Komitea vetoaakin jäsenvaltioihin, että ne osallistuisivat tähän tehtävään asianmukaisesti ja entistä vahvemmin myös kansallisissa tutkimusohjelmissaan.

5. Tiivistelmä

Komitea

- vahvistaa, että jäsenvaltioiden ja yhteisön perusluonteinen velvollisuus on taata ydinlaitosten ja radioaktiivisen jätteen käsittelyn turvallisuus

- kannattaa periaatteessa komission tämänsuuntaisia aloitteita etenkin säännöstöjen yhdenmukaistamisen ja uusien jäsenvaltioiden suhteen

- ei kyseenalaista yhteisön toimivaltaa, jota perustellaan tällä hetkellä epäsuorasti väestön ja työntekijöiden terveydensuojelua koskevalla yhteisön toimivallalla; tämä ei kuitenkaan koske ehdotettuja käytöstäpoistorahastoja

- suosittelee, että jäsenvaltioiden ja niiden turvallisuusviranomaisten tähänastiset tehtävät ja vastuualueet säilyvät täysin ennallaan ja että ydinlaitosten käyttäjät ovat edelleen täysin vastuussa ydinlaitosten turvallisuudesta (saastuttaja maksaa -periaate)

- suosittelee, ettei uusia teknisiä säännöstöjä ja määritelmiä oteta käyttöön, vaan varmistetaan, että IAEA:n suuntaviivoja noudatetaan ja että yhteisö osallistuu myös niiden kehittämiseen

- suosittelee, että säännöstöjä tulkitaan ja niiden noudattamista valvotaan siten, että kannustetaan ja edistetään erilaisten turvallisuus- ja käsittelysuunnitelmien innovatiivista kehittämistä ja keskinäistä kilpailua

- kannattaa komission esitystä siitä, että jokaisen jäsenvaltion on pyrittävä varastoimaan maassa syntyvät korkea-aktiiviset jätteet soveltuviin geologisiin muodostelmiin sulkematta pois naapurivaltioiden vapaaehtoista tehtäväjakoa; komitea suosittaa kuitenkin, että jäsenvaltiot laativat kunkin loppusijoituspaikan hyväksymisaikataulun joustavaksi ja mukauttavat aikataulut jäsenvaltioiden erityisoloihin

- kannattaa komission tavoitetta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava riittävän rahoituksen saatavuus ydinlaitosten käytöstäpoistoon, mutta suosittelee, että rahoituskysymys kuuluisi yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan

- suosittelee, että direktiivissä ehdotettuja tai komitean suosittelemia menettelyjä toteutettaessa ja toteutusaikatauluja sovellettaessa selvitetään ja varmistetaan 7 artiklan 1 kohtaa ja 12 artiklan 1 kohtaa muuttamalla, ettei jäsenvaltioissa jo toiminnassa tai suunnitteilla olevia ydinlaitoksia syrjitä eikä niiden toimintaa rajoiteta tai estetä perusteettomasti, mikäli ne täyttävät nykyisissä jäsenvaltiossa jo vaadittavat erittäin korkeat turvallisuusstandardit, ja että myös saavutettujen oikeuksien säilyttämisen sekä suunnittelu- ja oikeusvarmuuden periaatteita noudatetaan tasapainoisesti

- kannattaa komission aikomusta edistää voimakkaasti ydinlaitosten turvallisuutta ja radioaktiivisten jätteiden käsittelyä koskevaa tutkimusta myös tulevaisuudessa sekä koordinoida sitä yhteisön laajuisesti; komitea katsoo, että tämä on merkittävä panos väestön parasta mahdollista tulevaa terveydensuojelua ajatellen, ja se vetoaa jäsenvaltioihin, että ne osallistuisivat tähän tehtävään asianmukaisesti ja entistä voimakkaammin.

Bryssel 26. maaliskuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) Komission asiakirjoihin sisältyy myös komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Ydinturvallisuus Euroopan unionissa", jonka komitea on ottanut lausunnossaan huomioon, koska tiedonanto on merkityksellinen.

(2) Vihreä kirja KOM(2000) 769 lopullinen.

(3) EYVL C 221, 7.8.2001, s. 6.

(4) Vihreä kirja, KOM(2000) 769 lopullinen, s. 40.

(5) EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.

(6) Lausunto vihreästä kirjasta EYVL C 221, 7.8.2001, s. 6 ja lausunto energiahuollon tutkimustarpeista EYVL C 241, 7.10.2002, s. 3.

(7) Komitea pahoittelee sitä, että komission sille asettama määräaika tätä tärkeää kysymystä koskevan lausunnon laatimiselle on aivan liian lyhyt.

(8) Lainaus: "Yhteisö päämääränsä toteuttamiseksi tässä sopimuksessa määrätyin edellytyksin: - - laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ja huolehtii niiden noudattamisesta".

(9) Asia C-29/99.

(10) Läntisen Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten järjestö (Western European Nuclear Regulators Association).

(11) Ydinturvallisuusviranomaisten työryhmä (Nuclear Regulators Working Group).

(12) Etenkin liittyvissä maissa unionissa käytössä olevien vallitsevien turvallisuuskäytänteiden mukaisesti.

(13) EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.

(14) EYVL L 35, 12.2.1992, s. 24.

(15) EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5.

(16) Komitea viittaa myös kansainvälisoikeudellisesti sitovaan YK:n yleissopimukseen eli Espoon yleissopimukseen, joka allekirjoitettiin 25. helmikuuta 1991 ja joka tuli voimaan 10. syyskuuta 1997.

(17) EYVL C 260, 17.9.2001, s. 2 - EYVL C 241, 7.10.2002, s. 3.