HYVÄKSYTYT TEKSTIT
1. Lyhyen matkan merenkulun kehittäminen
A5-0139/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle, Euroopan parlamen-
tille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Mdash Lyhyen matkan merenkulun kehittämi-
nen Euroopassa Mdash Dynaaminen vaihtoehto kestävän kehityksen kuljetusketjussa Mdash Järjestyksessä
toinen kahden vuoden välein laadittavista seurantakertomuksista (KOM(1999) 317 Mdash C5-0206/
1999 Mdash 1999/2164(COS))
Euroopan parlamentti, joka
Idash ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(1999) 317 Idash C5-0206/1999),Idash ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,Idash ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, ulko-
maankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A5-0139/2000),
A. katsoo, että vanhanaikainen käsitys lyhyen matkan merenkulusta eroaa huomattavasti tämän liikenne-
muodon nykyään tarjoamasta realistisesta kuljetusvaihtoehdosta,
B. katsoo, että lyhyen matkan merikuljetuksilla voidaan helpottaa eri kuljetusmuotojen keskinäistä uudel-
leentasapainottamista ja vastata ”juuri oikeaan aikaan” -logistiikan (JTI) jatkuvaan kehitykseen,
C. ottaa huomioon, että sähköinen kaupankäynti tulee lisäämään huomattavasti pakettien lähettämistä ja
keskisuuria pakettiyksiköitä, ja että tästä syystä tällaisten pakettien joukkolähetyksissä on alettava käyt-
tää intermodaalisia kuljetusmuotoja yleensä ja erityisesti lyhyen matkan merikuljetuksia uusien kuor-
mausyksiköiden avulla (esim. ’kontti kontissa’),
D. katsoo, että koko Euroopan unionin ja sen lähialueet kattavan multimodaalisen liikennejärjestelmän
kehittäminen on ratkaisevan tärkeää tavaroiden tehokkaan, taloudellisen ja kestävän kuljettamisen kan-
nalta ja näin ollen Euroopan teollisuustuotannon ja jakelun kilpailukyvyn kannalta maailmanmarkki-noilla, joilla kilpailu jatkuvasti kiristyy,
E. katsoo, että koska lyhyen matkan merenkulku (meri/sisävesialueen merenkulku mukaan lukien) mer-
kitsee lastin siirtämistä meriteitse maantieteellisen Euroopan alueella sijaitsevien satamien välillä tai
näiden satamien ja sellaisissa Euroopan ulkopuolisissa maissa sijaitsevien satamien välillä, joilla on
Eurooppaa rajaavien sisämerien rantaviivaa, lyhyen matkan merenkulku on erottamaton osa Euroopan
liikennejärjestelmää,
F. katsoo, että lyhyen matkan merenkulku saattaa edistää logistiikkajärjestelmien yhdentämistä ja ratkai-
sujen löytämistä Euroopan yleisiin kuljetusongelmiin,
G. katsoo, että tonnikilometrimääriä koskevien tilastotietojen, joihin sisältyisivät myös lähtöpaikka/lopul-
linen määränpää sekä tavararyhmät, puuttuminen hankaloittaa lastien liikkumisen arviointia ja erityi-
sesti lyhyen matkan merenkulun potentiaalisten markkinoiden arviointia,
H. katsoo, että lyhyen matkan merenkulkureittien kautta kuljetettavien tavaroiden määrän ja osuuden
lisääminen saattaa edistää huomattavasti Euroopan kuljetusjärjestelmän tehostamista,
I. katsoo, että sellaisten uusien nopeampien ja vähemmän saastuttavien kuljetusalusten käyttöönotolla,
jotka on tarkoitettu vain tavaroiden meri- ja jokikuljetuksiin, voidaan lisätä merikuljetusten etuja suh-
teessa maantiekuljetuksiin,24.4.2001 FI C 121/489 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Perjantai 7. heinäkuuta 2000
J. katsoo, etteivät julkinen ja yksityinen sektori ole vielä kehittäneet lyhyen matkan meriliikennepalvelui-
den tarjontaa asianmukaiselle tasolle, kun otetaan huomioon tämän liikennemuodon puolesta puhuvat
yleiset talous- ja ympäristönäkökohdat,
K. katsoo, että lyhyen matkan meriliikennepalveluiden tarjoajien on tarpeen kehittää parhaita käytäntöjä
yhdessä kaikkien muiden alan osapuolten kanssa samalla tavoin kuin muilla aloilla on tehty, koska
tällöin ketjun yksittäiset osapuolet voivat tutkia ja mitata suoritustaan, mikä johtaa suorituskyvyn
avainindikaattorien kehittämiseen ja tarjoaa mahdollisuuden parantaa yleistä toimintakykyä ja suori-
tusta koko tarjontaketjussa,
L. katsoo, että on tarpeen parantaa erilaisia dokumentointimenettelyjä ja standardisoituja hallintomenet-
telyjä, mieluiten sähköisten välineiden avulla,
M. katsoo, että kaikkien logistiikkaketjuun kuuluvien osapuolten, myös satamien, on tarpeen ryhtyä kii-
reesti toimiin helpottaakseen lyhyen matkan merenkulun parempaa hyödyntämistä,
N. katsoo, että jos lyhyen matkan merenkulkua halutaan laajentaa ja sen halutaan täyttävän taloudelliset
ja kaupalliset tehtävänsä, kansallisten hallitusten sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten on tar-
jottava tarpeellinen poliittinen ja taloudellinen tuki sekä rahoitustuki tämän aikaansaamiseksi yhteis-
työssä kyseisten elinkeinoelämän alojen kanssa,
O. ottaa huomioon, että Yhdysvalloissa on ehdotettu toimia merenkulun liikennejärjestelmän (MTS:n), ja
erityisesti multimodaalista liikennejärjestelmää käyttäen harjoitettavan lyhyen matkan merenkulun,
yhteensovittamisen, tehokkuuden ja sen itsestään antaman kuvan parantamiseksi,
P. katsoo, että menestyksen saavuttaminen lyhyen matkan merenkulun alalla edellyttää satamiin tehtävien
ja satamien tekemien sekä muiden investointien kohdalla täyttä avoimuutta valtiontuen suhteen,
Q. katsoo, että kansallinen, alueellinen ja paikallinen sekä Euroopan tason tuki ovat tarpeen toiminnan
edistämiseksi lyhyen matkan merenkulun alalla,
R. korostaa, että lyhyen matkan meriliikenteestä voi sen ympäristöä säästävän ja kustannustehokkaan
potentiaalin vuoksi tulla merkittävä ja tulevaisuudessa tärkeä intermodaalikuljetusten järjestelmäketjun
elementti sillä edellytyksellä, että yhteisöllisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteute-
taan sarja julkis- ja yksityissektorin toimia sen kokonaisvaltaiseksi kehittämiseksi,
S. ottaa huomioon lyhyen matkan merenkulun merkityksen syrjäisten merialueiden taloudelliselle ja sosi-
aaliselle kehitykselle ja näin ollen yhteisön yhteenkuuluvuudelle,
T. pitää myönteisenä komission toista lyhyen matkan merenkulun kehittämistä koskevaa seurantakerto-
musta ja sitä, että se esittää lyhyen matkan merenkulun aseman logistiikkajärjestelmiin yhdistettynä
liikennemuotona, ja panee merkille komission toisessa seurantakertomuksessaan esittämät suositukset,
U. panee merkille 8. joulukuuta 1999 pidetyn liikenneneuvoston kokouksen päätelmät lyhyen matkan
merenkulun kehittämisen edellyttämistä toimintalinjoista ja siitä, että jäsenvaltioiden hallitusten tulee
asettaa lyhyen matkan merenkulun kehittäminen tärkeysjärjestyksessä korkealle,
V. katsoo, että sekä neuvoston että komission tulisi ryhtyä asianmukaisiin toimiin lisätäkseen lyhyen mat-
kan merikuljetusten osuutta Euroopan liikennejärjestelmässä, etenkin kun otetaan huomioon muihin
liikennemuotoihin liittyvät ruuhkat, kalliit perusrakenteet ja korkeat ympäristökustannukset,
1. pitää myönteisenä komission tiedonannon analyysia ja on ilahtunut siitä, että lyhyen matkan meren-
kulku on tarkasteltujen kahden vuoden aikana kehittynyt suotuisasti ja että tätä kehitystä olisi tuettava
edelleen kuten tehtiin vuonna 1997 käynnistetyssä pyöreän pöydän keskusteluryhmien verkostossa, jossa
annettiin merenkulkualan foorumin tehtäväksi vahvistaa arvioinnin ja toimintamahdollisuuksien kehittämi-
sen eurooppalaista ulottuvuutta kaikissa kabotaasia harjoittavissa EU-maissa;C 121/490 FI24.4.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Perjantai 7. heinäkuuta 2000
2. ehdottaa, että kehitettäisiin edelleen parhaita käytäntöjä, jotka johtavat tarvittaessa lyhyen matkan
merenkulun suorituskyvyn avainindikaattoreihin; katsoo, että parhaan käytännön ja suorituskyvyn avain-
indikaattorien kehittäminen voi edistää merkittävästi suoritusten tehostamista lyhyen matkan merenku-
lussa; katsoo, että kun suorituskyvyn avainindikaattorit on luotu, niitä voidaan käyttää eri liikenteenharjoit-
tajien väliseen vertailuun ja muihin liikennemuotoihin vertaamiseen ja ne auttavat tunnistamaanperusrakenteiden pullonkaulat ja osoittavat, missä kohdin parannuksia voidaan tehdä;
3. pyytää komissiota käsittelemään perusteellisemmin lyhyen matkan merenkulun ja sisävesiliikenteen
tai muun liikenteen, kuten rautateiden tai maaliikenneyhteyksien keskinäistä yhteyttä, jotta sekä teollisella
että kaupallisella alalla taattaisiin perusrakenteet, jotka tukevat riittävissä määrin niiden taloudellista toimin-
taa;
4. painottaa, että meri- ja sisävesikuljetusten keskinäinen yhteys on otettava myöhemmin huomioon
myös siinä tarkoituksessa, että taataan unionin pohjois- ja eteläosien kuljetusjärjestelmien yhdenmukaisuus
ja siten parempi taloudellinen tasapaino Euroopan eri toimijoiden välillä, koska pohjoisissa jäsenvaltioissa
sisävesi- ja merikuljetusten keskinäinen yhteys on kehittyneempi kuin Välimeren alueen maissa;
5. pitää tästä syystä myönteisenä komission aloitetta, joka koskee pullonkaulojen paikantamista ja par-
haiden käytäntöjen tunnistamista lyhyen matkan meriliikennepalvelujen luomisessa, ja kehottaa tiedotta-
maan tutkimustuloksista laajalti;
6. vaatii, että vaikka merenkulun turvallisuus on ollut yleensä erinomainen verrattuna muihin liikenne-
muotoihin, tämän liikennemuodon multimodaalisiin liikennejärjestelmiin yhdistämiseen liittyvien turvalli-
suus- ja ympäristönsuojelunäkökohtien on oltava tärkeimmällä sijalla niin merellä kuin satamissa;
7. kehottaa komissiota ryhtymään lyhyellä aikavälillä asianmukaisiin toimiin mainittujen (ks. kyseisen,
kahden vuoden välein laadittavan seurantakertomuksen kohta 7.1) lyhyen matkan merenkulun ympäris-
töongelmien, eli NO
XIdashj aS O 2-päästöjen lopettamiseksi; katsoo, että olisi harkittava
a) direktiiviä uusien laivanmoottoreiden sallituista päästöistä jab) direktiiviä vanhemmissa laivanmoottoreissa käytettävien bunkkeripolttoöljyjen vähimmäislaatuvaati-
muksista;
8. kannustaa komissiota jatkamaan intermodaalista strategiaa, jossa eri liikennemuodot täydentävät toi-
siaan niin, että ympäristön, turvallisuuden ja maantieliikenteen ruuhkaisuuden vuoksi valitaan merikuljetus
aina kun se on kilpailukykyinen vaihtoehto;
9. tunnustaa, että yksityisellä sektorilla on tärkeä tehtävä lyhyen matkan meriliikennetoiminnassa; toteaa
kuitenkin, että markkinaolosuhteisiin liittyy tiettyjä näkökohtia, jotka vaativat julkisten viranomaistenväliintuloa alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; pitää erityisen tärkeänä, että toimivaltainen viran-
omainen
i) valvoo, ettei kilpailu vääristy;ii) tarkastelee uudestaan tiettyjen satamapalvelujen pakollista käyttöä ja lopettaa tarvittaessa tämän pakol-
lisen käytön;
iii) ryhtyy toimiin jokaisen satamapalveluissa todetun määräävän aseman väärinkäyttötapauksen johdosta;iv) yksinkertaistaa ja tehostaa hallinnollisia muodollisuuksia ja asiakirjoja;v) optimoi infrastruktuuriyhteydet syrjäseuduille;
10. huomauttaa, että tilastotietojen puuttuminen tavaroiden kuljettamisesta liikennemuodoittain Idash
mukaan lukien multimodaalinen kuljetus Idash lähtö- ja määränpääalueiden (tai osamääränpääalueiden) välillä
sekä tavararyhmittäin hankaloittaa huomattavasti kaupallisten aloitteiden ja virallisten poliittisten aloittei-
den tekemistä, mikä vaikeuttaa lyhyen matkan merikuljetusten ja muiden liikennemuotojen vertailemista;
ottaa huomioon, ettei tässä vaiheessa ole käytettävissä edes yleisluonteisempia tonnikilometrimääriä koske-
via luotettavia tilastotietoja; pyytää merkityksellisten, tarkkojen ja vertailukelpoisten tutkimusten laatimista24.4.2001 FI C 121/491 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Perjantai 7. heinäkuuta 2000
tästä asiasta; toteaa kuitenkin, että tilastotietojen parantamisen ohella olisi kiireellisempänä tehtävänä kehi-
tettävä kyseisten elinkeinoalojen ja alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason politiikan laatijoiden välisiä
strategioita;
11. kehottaa komissiota laatimaan luettelon lyhyen matkan merenkulun kannalta erityisen sopivista
satamista niin, että se käyttää satamien intermodaalisia kuljetusyhteyksiä tärkeänä kriteerinä;
12. katsoo, että lyhyen matkan merikuljetukset ovat ympäristön kannalta kestävä ja turvallinen vaihto-
ehto maantiekuljetuksille, ja pitää tämän vuoksi tärkeänä, että lyhyen matkan meriliikenteessä kuljetettavien
tavaroiden osuus lisääntyy; kehottaa kansallisia hallituksia ryhtymään tästä syystä toimiin lyhyen matkan
merenkulun edistämiseksi, muun muassa antamalla investointitukea lyhyen matkan meriliikennehankkeille,
jotka osoittavat, mikä tämän liikennemuodon panos voi olla multimodaalisten liikennejärjestelmien yleisen
tehokkuuden kannalta, ja poistamalla kaikentyyppiset esteet; pyytää komissiota myös edistämään lyhyenmatkan meriliikennetoimintaa tarjoamalla käynnistystukea Euroopan yhteisön rahastoista ja kehittämään
ohjelmia yhdistettyjen kuljetusten auttamiseksi niin, että niitä voidaan soveltaa ongelmitta lyhyen matkan
meriliikenteeseen;
13. pyytää laatimaan ohjelmia, jotka koskevat yhteisiä investointeja Välimeren alueelle ja Adrianmeren
ja Balkanin sekä Kanarian saarten, Azoreiden ja Madeiran satamiin ja joissa otetaan huomioon erityisesti
Idash kannustimet lyhyiden merikuljetusreittien perustamiseksi;
Idash tulli- ja lastausmenettelyjen yksinkertaistaminen;
14. korostaa, että satamien uusien lyhyen matkan meriliikennepalvelujen kehittämisen tukemiseksi
toteutettavien välttämättömien verotoimien ja kannustimien tulisi perustua täydellisen avoimuuden periaat-
teeseen; pitää erityisen tärkeänä, että olemassa olevia lyhyen matkan meriliikennepalveluita ei syrjitä suh-
teessa kehitettyihin uusiin palveluihin;
15. pyytää Euroopan investointipankkia ja Euroopan komissiota varmistamaan, että satamainfrastruk-
tuuriin suunnatut investointihankkeet ovat riittävässä määrin edustettuina Euroopan laajuisten verkkojen
perustamisessa;
16. korostaa tarvetta parantaa tehokkuutta satamatoiminnoissa ja vähentää alusten satamassa käyttämää
aikaa investoimalla asianmukaisten kabotaasipalvelujen rakentamiseen (terminaalit, joita käytetään ennen
laivausta, ja sopivan kokoiset satamalaiturit) ja kannustamalla uusien teknologioiden käyttöönottoon sata-
mien suunnittelussa ja laitteistoissa;
17. kiinnittää huomiota vähäisen yleisen tiedostamisen ja huonon imagon lyhyen matkan merenkululle
aiheuttamaan ongelmaan, joka ei ole poistunut, vaikka ala on käyttänyt aktiivisesti uusia tieto- ja viestintä-
tekniikoita, ja suosittelee kiireellisten toimien toteuttamista yksityisellä ja julkisella sektorilla tämän ongel-
man hoitamiseksi; imago-ongelman lievittämiseksi on ratkaisevan tärkeää herättää kaikkien asianosaistentoimijoiden sekä yleisön mielikuvitus ja mielenkiinto tämän alan puoleen sellaisen ilmapiirin luomiseksi,
jossa lyhyen matkan merenkulku tunnustetaan ympäristöystävälliseksi ja kustannustehokkaaksi tavaksi kul-
jettaa tavaroita täydellisen logistiikkaketjun osana;
18. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sellaisen uudenaikaisen ja nopean uudelleenlaivaus-
kapasiteetin ja -tekniikan kehitystä, joka on kustannustehokkaampi ja jolla varmistetaan, että maantie-,
rautatie- ja merikuljetukset, ja erityisesti lyhyen matkan merikuljetukset, on yhdistetty toisiinsa tehokkaasti;
19. korostaa tarvetta kannustaa meriteollisuusalan teknologista tutkimusta lyhyen matkan merikuljetus-
ten joustavuuden ja kiinnostavuuden lisäämiseksi;
20. korostaa tarvetta kannustaa sähköistä tietojenvaihtoa kaikkien lyhyen matkan merikuljetuksiin osal-
listuvien toimijoiden välillä tietokonesovelluksiin ja sähköisen kaupankäyntiin sovitettujen järjestelmien
avulla;
21. pyytää teollisuustuotantoa ja jakelua harjoittavia yrityksiä tutkimaan, miten lyhyen matkan merilii-
kenne voi edistää niiden logistiikkaketjujen kustannustehokkuutta tavaroiden viemiseen ja tuomiseen liitty-
vissä kuljetuksissa Euroopan sisällä ja Euroopan ja sen ulkopuolisten naapurivaltioiden välillä;C 121/492 FI24.4.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Perjantai 7. heinäkuuta 2000
22. kiinnittää huomiota tarpeeseen soveltaa yhden yhteisen palvelupisteen lähestymistapaa kuljetusten
logistiikkapalvelujen tarjoamisessa loppukäyttäjille siten, että se kattaisi multimodaaliset palvelut, ja näin
korjata nykyisen palvelujen tarjonnan pirstoutuneisuutta; pyytää tämän vuoksi käynnistämään tuen esitte-
lyhankkeille ja toteaa, että on tärkeää kannustaa kaikkia asianosaisia toimijoita työskentelemään yhdessä;
23. pitää myönteisenä useiden elinten pyrkimyksiä soveltaa nykyaikaista tieto- ja viestintätekniikkaa
yleisten liikennejärjestelmien, lyhyen matkan merenkulku mukaan lukien, parantamiseen liittyviin logistiik-
kakysymyksiin ja pyytää komissiota tukemaan tätä tarvittaessa;
24. kehottaa julkista sektoria edistämään lyhyen matkan merenkulun käyttämistä käytännön toimin,
esimerkiksi käynnistämällä lyhyen matkan merenkulkua käsitteleviä pyöreän pöydän keskusteluryhmiä ja/
tai perustamalla myynninedistämistoimistoja ja tarvittaessa alueellisia keskuksia; katsoo, että tässä tarkoi-
tuksessa esteet ja niiden vaikutus on selkeästi määriteltävä ja niihin on puututtava mahdollisimman pian
paikallisella/kansallisella tasolla;
25. pitää myönteisinä markkinoilla ilmeisiksi käyviä suuntauksia yksityisen sektorin yhdentymiseen ja
siihen, että sama yritys tarjoaa tie-, rautatie- ja merikuljetuspalveluja sekä omistaa satamaterminaaleja tai
muita maissa olevia terminaaleja sekä suosittelee, että komissio tutkii markkinoiden kehittymistä;
26. kehottaa jäsenvaltioita ja toimivaltaisia viranomaisia sisällyttämään lyhyen matkan merenkulun lii-
kenne-, kuljetus- tai huolintateollisuuden ammatti- tai jatkokoulutukseen kuuluviin oppisopimusohjelmiin;
27. pitää myönteisenä komission aikomusta suorittaa koordinoidusti kansallisten lyhyen matkan meren-
kulun yhteyshenkilöiden kanssa erityinen tutkimus lyhyen matkan meriliikennepalvelujen hinnoittelusta
täsmällisen kuvan tarjoamiseksi lyhyen matkan merenkulun suhteellisesta hinnasta eri tilanteissa ja sen
vaikutuksesta kokonaiskustannuksiin multimodaalisessa ketjussa ja toivoo pääsevänsä mukaan tähän työ-
hön;
28. pyytää, että hallinnolliset vaatimukset yhdenmukaistetaan, että kansalliset satamaviranomaiset sovel-
tavat näitä vaatimuksia tehokkaasti, että yhteisön satamalainsäädäntöä sovelletaan tarkemmin ja että kaikki
asianosaiset (tulli- ja kuljetusyksiköt) tehostavat yhteistyötään;
29. kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään tulevaisuudessa meri- ja sisävesikuljetuk-
sissa käytettävien konttien yhdenmukaistamiseen toimivaltaisten kansainvälisten standardointikomiteoidensuorittaman lastausyksiköiden yhdenmukaistamisen yhteydessä;
30. pyytää paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason julkisia viranomaisia kannustamaan
satamia erillisten ja erityisten lyhyen matkan merikuljetuksiin liittyvien käsittelytoimintojen tarjoamiseen;
31. kehottaa jäsenvaltioiden ja satamien toimivaltaisia viranomaisia vapauttamaan lyhyen matkan
merenkulun satamien huoltopalvelujen jätemaksuista, jos voidaan osoittaa, että nämä jätteet voidaan jättää
toiseen satamaan, ja laatimaan asianmukaiset säännöt niin, että parhaillaan perustettavat reitit, joita ei vielä
käytetä täysin säännönmukaisesti, voivat silti hyötyä niistä;
32. kehottaa komissiota laatimaan yhtenäiset eurooppalaiset puitteet lyhyen matkan merenkulun
vapauttamiseksi luotsipalveluista ja jäsenvaltioiden ja satamien toimivaltaisia viranomaisia panemaan ne
pikaisesti täytäntöön sovellettavien ehtojen mukaisesti;
33. pitää myönteisenä sitä, että jäsenvaltiot ovat nimenneet lyhyen matkan merenkulun kansallisia
yhteyshenkilöitä; kannustaa asianosaisten osapuolten, toisin sanoen komission yksiköiden, kansallisten
yhteyshenkilöiden ja alan yritysten (merenkulkualan foorumi) välillä luodun yhteistyön jatkamiseen; pyytää
kansallisia yhteyshenkilöitä ja Euroopan komissiota tehostamaan koordinointia ja toivoo, että sille tiedote-
taan kehitettävistä aloitteista;24.4.2001 FI C 121/493 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Perjantai 7. heinäkuuta 2000
34. huomauttaa, että on välttämätöntä tukea merenkulun liikennekäytävien keskinäisen yhdistämisen
strategiaa, joka edistää syrjäisten merenkulkualueiden ja saarialueiden taloudellista kokonaiskehitystä; pyy-
tää komissiota tässä yhteydessä sisällyttämään lyhyen matkan merenkulkua koskeviin ehdotuksiinsa unio-
nin syrjäisimmillä alueilla ja niiden naapurimaiden vastaavilla alueilla sijaitsevien satamien väliset merikul-
jetukset;
35. korostaa, että lyhyen matkan merenkulku on keino tuoda EU:hun tiiviimpää yhteenkuuluvuutta ja
haluaa huomauttaa, että tämä voi mahdollisesti lisätä työllisyyttä;
36. korostaa vastavuoroisuuden tarvetta EU:n ja Venäjän välistä lyhyen matkan merenkulkua ja meri- ja
sisävesikuljetuksia koskevissa suhteissa, sillä näin voidaan luoda uusia markkinamahdollisuuksia lyhyen
matkan merenkulun kehittämistä varten; pahoittelee tässä suhteessa, että Venäjän vesireittiverkosto ei vie-
läkään ole avoin EU-lipun alla kulkeville laivoille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita neuvottelemaan
Venäjän vesireittiverkoston avaamisesta pikaisesti Venäjän kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopi-
muksen mukaisesti;
37. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan inves-
tointipankille ja jäsenvaltioiden hallituksille.
2. Vakavan ympäristörikollisuuden torjunta *
A5-0178/2000
Tanskan kuningaskunnan aloite neuvoston puitepäätöksen tekemiseksi vakavan ympäristörikolli-
suuden torjunnasta (5343/2000 Mdash C5-0078/2000 Mdash 2000/0801(CNS))
Aloitetta muutettiin seuraavasti:
TANSKAN KUNINGASKUNNAN TEKSTI(1) PARLAMENTIN TARKISTUKSET
(Tarkistus 1)
Johdanto-osan 1 ja 2 kappale
(1) Neuvosto on huolestunut ympäristörikollisuuden lisäänty-
misestä ja sen useinrajojen yliulottuv istavaikutuksista.(1) Neuvosto on huolestunut ympäristörikollisuuden kasvusta
ja vaikutuksista , jotka yhä useammin ulottuv at niiden jäsen-
valtioiden rajojen ulkopuolelle, joissa näitä rikoksia teh-
dään.
(2) Vakava ympäristörikollisuus on uhka ympäristölle, ja vakaviin
ympäristörikoksiin olisi sen vuoksi suhtauduttava ankarasti.(2) Nämä rikokset ovat uhka ympäristölle, ja niihinolisi sen
vuoksi suhtauduttava ankarasti.
(Tarkistus 2)
Johdanto-osan 3 kappale
(3) Vakava ympäristörikollisuus on kaikki ajäsenvaltio ita
yhteisesti koskeva ongelma, ja jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi
ryhdyttävä yhteisiin toimenpiteisiin ympäristön suojelemiseksirikosoikeudellisin keinoin.(3) Vakava ympäristörikollisuus on ongelma , jonkakaikki
jäsenvaltio t joutuvat kohtaamaan , ja jäsenvaltioiden olisi sen
vuoksi ryhdyttävä yhteisiin toimenpiteisiin ympäristön suojele-miseksi rikosoikeudellisin säännöksin ja ankarin rangaistuk-
sin, jotka vaikuttavat tehokkaalla tavalla ehkäisevästi ja joi-hin sisältyy vapaus- ja sakkorangaistuksia, jotka tekevätympäristörikollisuudesta taloudellisesti kannattamattoman.
(1) EYVL C 39, 11.2.2000, s. 4.C 121/494 FI24.4.2001 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Perjantai 7. heinäkuuta 2000