Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n toimintasuunnitelma ’Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta’”

(2022/C 270/06)

Esittelijä: Esittelijä: Marieke SCHOUTEN (NL, Vihreät), Nieuwegeinin kunnanhallituksen jäsen Viiteasiakirja: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Terve maapallo kaikille – EU:n toimintasuunnitelma ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta” COM(2021) 400 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. pitää tervetulleena Euroopan komission tiedonantoa EU:n toimintasuunnitelmasta ”Kohti ilman, veden ja maaperän saasteettomuutta”, sen keskittymistä terveyteen ja sen monialaista lähestymistapaa. AK odottaa ilmoitettuja toimia ja ehdotuksia mielenkiinnolla ja kehottaa varmistamaan niiden johdonmukaisuuden toistensa ja muiden vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien aloitteiden kanssa.

2. korostaa, että EU:n lainsäädäntö on pantava kaikilta osin täytäntöön SEUT-sopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti (ennalta varautumisen periaate ja periaatteet, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava).

3. korostaa, että saastuminen on merkittävä ongelma, johon on puututtava soveltamalla tehokasta monitasoista hallintoa ja rajat ylittävällä toimintatapaa: kullakin osapuolella on oma roolinsa, ja kaikilla tasoilla tarvitaan toimia, jotta voidaan estää paikallis- ja alueviranomaisten joutuminen kohtaamaan kielteisiä vaikutuksia ketjun loppupäässä.

4. uskoo vakaasti, että saastuminen on oire kestämättömän tuotannon ja kulutuksen järjestelmästä, joka perustuu rajoittamattomaan kasvuun ja raaka-aineiden ja luonnonvarojen käyttöönsaantiin (ekstraktivismi), ja että siihen voidaan puuttua vain kiertotalouteen siirtymällä.

5. pitää vuoteen 2030 asetettuja kuutta keskeistä tavoitetta hyvänä lähtökohtana, mutta pahoittelee, että useimmat tavoitteista eivät ole uusia. AK katsoo, että tarvitaan kunnianhimoisempia toimia ja lisätoimia, ja kannustaa komissiota käynnistämään jatkuvan prosessin tavoitteiden tarkistamiseksi ja mukauttamiseksi vuoteen 2050 kohdistetun vision mukaisesti ja kutsumaan AK:n mukaan tähän prosessiin.

6. korostaa, että nämä Euroopan tason tavoitteet edellyttävät kunnianhimoista ja yhdennettyä toimintatapaa, jossa ympäristönäkökohdat otetaan järjestelmällisesti huomioon kaikilla politiikan aloilla ja joka yhdistää eri ympäristöpolitiikkojen tavoitteet, aikataulut, menettelyt ja välineet.

7. on tyytyväinen siihen, että terveys on yksi saasteettomuustoimintasuunnitelman keskeisistä näkökohdista. Ympäristöterveysnäkökohtien huomioon ottaminen on ratkaisevan tärkeää tarvittavien muutosten aikaansaamiseksi, jotta voidaan vähentää altistumista ympäristön stressitekijöille, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten tapauksessa ( 1 ) , koska saastuminen on yleisin ympäristötekijöihin liittyvän sairauden ja ennenaikaisen kuoleman aiheuttaja maailmassa.

8. toistaa, että parlamentin, neuvoston ja komission tulee ottaa kansalaisilta Euroopan tulevaisuuskonferenssin puitteissa saadut saasteettomuuskysymyksiin liittyvät ehdotukset huomioon ja varmistaa, että tästä aiheesta annetaan tavoitteiltaan kunnianhimoisia uusia sääntöjä.

9. huomauttaa, että pandemian jälkeisessä elpymisessä olisi keskityttävä ”yhteinen terveys” -malliin, jossa otetaan huomioon ihmisten, ympäristön ja eläinten terveyden väliset kytkökset. ”Yhteinen terveys” -mallilla on oltava johtava rooli tavoitteissa ja lainsäädännössä, jos halutaan toteuttaa kestävä kehitys ja aikaansaada terveet alueet.

Ennaltaehkäisyn lisääminen lähteellä

10. suhtautuu myönteisesti uuteen saasteettomuushierarkiaan, jossa toimintapyramidi käännetään päälaelleen, mutta pitää valitettavana, että ”saastumiseen liittyvien vaurioiden korjaaminen ja kompensoiminen” jää hyvin vähäiselle huomiolle.

11. korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli toimintasuunnitelman muuttamisessa käytännön toimiksi, mutta nämä tahot voivat täyttää tehtävänsä vain, jos EU:n tasolla otetaan käyttöön ennaltaehkäisevä lähestymistapa, johon sisältyy tehokkaita lähteelle pureutuvia toimintapolitiikkoja.

12. suhtautuu myönteisesti teollisuuspäästödirektiivin tarkistamiseen ja kunnianhimoisempaan lähestymistapaan päästöjen vähentämiseksi niiden lähteellä. Teollisuuspäästödirektiivin tulisi edistää kiertotalouden tavoitteiden saavuttamista.

13. muistuttaa, että päästöjä koskevat säännöt ovat erityisen tehokas lähestymistapa, ja suositteleekin, että niiden tiukentamiseen kiinnitetään enemmän huomiota, sillä se on parempi tapa vähentää päästöjä niiden lähteellä.

14. tukee parhaan käytettävissä olevan tekniikan – myös kehittymässä olevien teknologioiden – työstämistä kansainvälisellä tasolla teollisuuden päästöjen vähentämiseksi siten, että päästötasojen vaihtelua rajoitetaan niin, että luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisesti.

15. kehottaa nopeuttamaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien viiteasiakirjojen (BREF-asiakirjat) vaatimusten tarkistamista ja täytäntöönpanoa erilaisten teollisten saastuttajien osalta ja soveltamaan tiukempia päästövaatimuksia osana yhtenäistetyn ympäristönpilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen prosessin (IPPC-prosessi) tarkistamista.

16. korostaa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa ilmoitetun kestäviä tuotteita koskevan aloitteen merkitystä sen kannalta, millaisia ympäristöä pilaavia vaikutuksia tuotteilla on koko elinkaarensa aikana raaka-aineiden käyttöönotosta ja tuotteiden valmistuksesta aina käyttöön ja kierrätykseen saakka. Komitea katsoo, että aloitteen mahdollista myötävaikutusta toimintasuunnitelmaan voitaisiin käsitellä tarkemmin ja konkreettisemmin.

Saastuttaja maksaa -periaatteen vahvistaminen

17. korostaa, että julkisen vallan tahoja ei pitäisi jättää toimimaan yksin. Kaikilla sektoreilla on tärkeä rooli saastumisen hallinnassa ja ympäristövahinkojen korjaamisessa niiden lähteellä.

18. katsoo, että myös EU:hun tuotavien tuotteiden ja tavaroiden tulee olla unionissa voimassa olevien ympäristövaatimusten mukaisia. Muussa tapauksessa olisi sovellettava saastuttaja maksaa -periaatetta.

19. korostaa, että saastuttaja maksaa -periaate on EU:n ympäristöpolitiikan perusta ja että se edellyttää, että saastuttajat vastaavat pilaantumisen ehkäisemiseksi, valvomiseksi ja korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden kustannuksista.

20. kiinnittää huomiota Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen ( 2 ) , jossa todetaan, että saastuttaja maksaa -periaatteen kattavuus ja soveltaminen on puutteellista ja että tällä hetkellä julkinen valta vastaa usein saastumisen korjauskustannuksista.

21. kehottaa sisällyttämään saastuttaja maksaa -periaatteen paremmin ympäristölainsäädäntöön, erityisesti alentamalla päästörajoja, jotta voidaan vähentää edelleen jäännössaastetta ja käsitellä kaikista lähteistä, myös maataloudesta, peräisin olevaa hajakuormitusta.

22. korostaa, että tuottajien on oltava oikeudellisesti ja taloudellisesti vastuussa pilaantumista lieventävistä toimenpiteistä, joita tarvitaan saastumisen torjumiseksi koko arvoketjussa laajennetun tuottajan vastuun avulla kaikkien kulutustavaroiden ja pakkausmateriaalien ympäristö- ja loppukäsittelykustannusten osalta.

Täytäntöönpanon ja seurannan parantaminen

23. huomauttaa, että EU:n ympäristölainsäädännössä määriteltyjen ympäristötavoitteiden saavuttamatta jättämisestä aiheutuvat kustannukset ja menetetyt hyödyt ovat noin 55 miljardia euroa vuodessa ( 3 )

24. korostaa, että kaikki saasteet eivät ole yhtä haitallisia ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja että riskiperusteinen analyysi saattaisi näin ollen mahdollistaa ekologisten ja taloudellisten näkökohtien paremman yhteensovittamisen.

25. korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli ympäristö- ja teollisuuspolitiikan täytäntöönpanossa ja että niillä on laajat toimivaltuudet pilaantumisen valvonnan varmistamisessa. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä lippulaivahanketta 5: ”Varmistetaan saasteettomuus yhdessä”.

26. kiinnittää huomiota Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) analyysiin ( 4 ) , joka osoittaa, että ympäristölainsäädännön puutteellinen täytäntöönpano johtuu useimmiten viranomaisten välisen koordinoinnin tehottomuudesta, hallinnollisten valmiuksien puutteesta, riittämättömästä rahoituksesta, osaamisen ja datan puutteesta, riittämättömistä sääntöjen noudattamiseksi sovellettavista mekanismeista ja politiikan integroinnin puutteesta. Saasteettomuusasioita käsittelevän sidosryhmäfoorumin tulisi edistää parempaa koordinointia julkishallinnon kaikkien tasojen ja eri politiikanalojen välillä. AK tukee voimakkaasti uutta foorumia ja pitää omaa rooliaan siinä tunnustuksena paikallis- ja alueviranomaisten suuresta merkityksestä saasteettomuustavoitteen saavuttamisen kannalta.

27. pahoittelee, ettei komission toimintasuunnitelman kohdassa 3.1 mainita paikallis- ja alueulottuvuutta. Komitea kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolin näkyvämmin huomioon ja toistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat taloudellista ja teknistä tukea tavoitteiden toteuttamiseksi kentällä.

28. korostaa, ettei täytäntöönpano-ongelmia voida ratkaista vain antamalla yhä enemmän lainsäädäntöä. Tukimekanismit, paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittäminen, tietämyksen jakaminen ja innovointi ovat olennaisen tärkeitä tavoitearvojen ja normien saavuttamiseksi.

29. korostaa, että EU:n aloitteita, kuten kaupunkiagendan kumppanuuksia, voidaan hyödyntää ja että olisi harkittava aktiivista uusien ympäristökumppanuuksien perustamista täytäntöönpanon tukemiseksi.

30. suhtautuu myönteisesti seuranta- ja ennustekehyksen kehittämiseen ja kehottaa keräämään ja yhdenmukaistamaan kaikki asiaankuuluvat tiedot ja asettamaan ne kaikkien saataville. AK korostaa, että seuranta- ja ennustekehyksen johdonmukaisuus ympäristöalan toimintaohjelmassa suunnitellun uuden seurantakehyksen kanssa on tärkeää.

Paikallisten ja alueellisten saasteettomuustoimien tukeminen

31. suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin tehdä yhteistyötä kuntien ja alueiden kanssa Green City Accord -aloitteen, Euroopan vihreä pääkaupunki ja Green Leaf -palkintojen sekä vihreämpien kaupunkien eurooppalaisen teemavuoden puitteissa, sillä ne toimivat kannustimina parannuksiin.

32. huomauttaa, että tarvitaan aluelähtöistä lähestymistapaa. Erityisiä politiikkoja ei pitäisi suunnitella ainoastaan kaupunkiyhteisöjä varten vaan myös muuntyyppisille yhteisöille niiden erityisten maantieteellisten olosuhteiden mukaan.

33. korostaa, että ympäristön tilan parantaminen aluesuunnittelun avulla, kuten korkealaatuisten viher- ja vesialueiden laajentaminen taajamissa, tarjoaa kolminkertaisen hyödyn vähentämällä ympäristön pilaantumista ja tukemalla biologista monimuotoisuutta, parantamalla kaupunkiväestön terveyttä ja hyvinvointia sekä edistämällä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja integraatiota ( 5 )

34. korostaa luontopohjaisten ratkaisujen merkitystä, sillä ne voivat tarjota kestäviä ja kustannustehokkaita vaihtoehtoja, jotka luovat taloudellisia mahdollisuuksia, työpaikkoja sekä kansanterveyteen ja hyvinvointiin liittyviä hyötyjä. Paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava teknistä tukea, tietämyksen vaihtoa ja valmiuksien kehittämistä, jotta ne pystyisivät ottamaan huomioon julkisiin hankintoihin liittyvät sivuhyödyt.

35. kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa kunnalliset melua koskevat toimintasuunnitelmat ja ilmanlaatusuunnitelmat yhdistetään paremmin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin (SUMP), jotta meluntorjuntaa ja ilmanlaatua voidaan parantaa houkuttelevan julkisen liikenteen sekä pyöräilyn ja kävelyn tehokkaan edistämisen avulla.

36. kannattaa vihreitä digitaalisia ratkaisuja ja älykästä saasteettomuutta kehittävien elävien laboratorioiden perustamista ja jatkuvaa tukemista. Digitaalisilla kaksosilla eli virtuaalisilla kaupunkimalleilla voidaan auttaa kehittämään paikallisia ja alueellisia toimia vihreää siirtymää ja digitalisaatiota varten. Julkisen vallan harjoittama digitalisaation valvonta on välttämätöntä, koska kestävä kehitys liittyy nyt erottamattomasti digitaaliseen maailmaan.

37. kehottaa sisällyttämään eurooppalaiseen data-avaruuteen kestävyysperiaatteita koskevan tiedonvaihdon, jotta teollisuuden viherryttämistä voidaan edistää arvoketjujen avulla. Lisäksi laatimalla EU:n tasolla normit tietojen tallentamiselle ja vaihdolle varmistetaan sellaisten tietojen saatavuus, joita voidaan käyttää saasteettomuussiirtymissä.

38. suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan komission ja AK:n yhteistyöstä laadittaessa EU:n alueiden ympäristötehokkuutta koskevaa tulostaulua, jonka tulosten perusteella myönnetään palkinto vuoden vihreälle alueelle.

Erityiskysymykset

Ilma

39. toteaa, että ilman pilaantuminen on suurin ympäristöterveysriski EU:ssa. Sen voidaan katsoa aiheuttavan vuosittain 400 000 ennenaikaista kuolemaa ( 6 )

40. toistaa ( 7 ) , että toimiva ilmanlaatupolitiikka edellyttää toimintaa ja yhteistyötä eri tasoilla – globaalilla, Euroopan, valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti täytäntöönpano perustuu suurelta osin valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin toimenpiteisiin, jotka on räätälöity erityisten olosuhteiden mukaan.

41. suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen yhdenmukaistaa EU:n ilmanlaatunormit WHO:n viimeisimpien suositusten kanssa ja tehostaa seurantaa, mallintamista ja ilmanlaatusuunnitelmia koskevia säännöksiä paikallis- ja alueviranomaisten auttamiseksi. Erityisesti seurantaa, mallintamista ja ilmanlaatusuunnitelmia koskevat säännökset on sovitettava paremmin yhteen.

42. ehdottaa, että vuodelta 2021 peräisin olevia WHO:n tavoitearvoja käytetään vuoteen 2050 mennessä saavutettavana tavoitteena, mutta esittää, että suositeltuja arvoja ei käytettäisi raja-arvoina, koska monet jäsenvaltiot eivät vielä noudata nykyisiäkään.

43. suosittaa, että otetaan huomioon päätelmät AK:n alueellisten keskusten kuulemisesta, jossa tarkasteltiin EU:n ilmanlaatua koskevien direktiivien ja kansallisia päästörajoja koskevan direktiivin täytäntöönpanoa, sekä Euroopan parlamentin täytäntöönpanokertomus ( 8 ) , jossa ilmanlaatudirektiivejä luonnehditaan tietyiltä osin tehokkaaksi välineeksi, jota on parannettava.

44. toteaa, että pandemia vauhditti liikennemuotosiirtymää ja tiealalle varatun tilan osoittamista kävelyyn ja pyöräilyyn sekä viheralueiden lisäämistä niin, että voitaisiin välttää paluu autovaltaisiin kaupunkeihin, joissa ilmansaasteiden määrä on suuri.

45. huomauttaa, että hajusaasteiden vähentämiseksi tarvitaan lisätoimia, ja pitää teollisuuspäästödirektiiviä tärkeimpänä keinona torjua tällaista ympäristön pilaantumista, koska se kattaa kaikki päästölajit. AK korostaa kansalaistieteen ja kansalaisten osallistumisen merkitystä pyrittäessä ratkaisemaan hajusaasteongelmia. Monitasoinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon eri sidosryhmiltä saatuja erilaisia palautteita, voi kannustaa kansalaisia osallistumaan entistä aktiivisemmin omaa elinympäristöään koskevaan päätöksentekoon ja auttaa poliittisia päättäjiä sekä toimialoja, jotka aiheuttavat hajupäästöjä, tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja hoitamaan hajusaasteongelmia entistä paremmin.

Vesi

46. pitää myönteisenä tavoitetta vähentää ympäristöön päästettyjä mikromuoveja 30 prosenttia ja kannustaa Euroopan komissiota laatimaan selkeät mikromuovien määritelmät mutta myös estämään mikromuovien ja kuitumateriaalien vapautumisen niiden lähteellä ehdottamalla tiukempia toimenpiteitä tarkoituksellisesti lisätyille, ympäristöön päätyville mikromuoveille.

47. suhtautuu myönteisesti yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin tarkistamiseen ja kannattaa aloitetta hyödyntää tätä direktiiviä arvokkaiden ravinteiden talteenotossa sekä aloitetta kiinnittää huomiota uusiin mikroepäpuhtauksiin, kuten lääkeainejäämiin ja mikromuoveihin.

48. suosittelee, että arvioidaan näiden toimenpiteiden tehokkuutta ja harkitaan, mitä investointeja tarvitaan lääkeaineiden ja mikromuovien osalta, ja kohdennetaan ne keskittymiin, missä ekologiaan tai juomavesilähteisiin kohdistuu riskejä.

49. kannattaa pinta- ja pohjavesien sisältämien aineiden seurantaa innovatiivisilla seuranta- ja arviointitekniikoilla ja tämän seikan sisällyttämistä prioriteettiaineita koskevan direktiivin ja pohjavesidirektiivin tarkistamiseen. Komitea huomauttaa, että on tarpeen vaihtaa tietoja valuma-alueiden päästöistä, koska epäpuhtauspäästöt vaikuttavat alajuoksulla.

50. on huolissaan siitä, että veden uudelleenkäyttö on EU:ssa edelleen vähäistä, ja katsoo, että sitä voitaisiin edistää laajentamalla veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annetun EU:n asetuksen soveltamisalaa niin, että se kattaa myös veden käytön kaupunkien viheralueiden, puistojen, puutarhojen ja yleisessä (esimerkiksi virkistys- tai urheilu)käytössä olevien nurmialueiden kastelussa.

Melu

51. huomauttaa, että joka vuosi miljoona tervettä elinvuotta menetetään melun terveysvaikutusten vuoksi ( 9 ) . Maanteiden aiheuttaman melusaasteen vähentäminen on ratkaisevan tärkeää tämän kasvavan kansanterveysongelman ratkaisemiseksi.

52. katsoo, että Euroopan tasolla tarvitaan toimia, joilla tuetaan paikallisia ja alueellisia pyrkimyksiä vähentää maanteiden, rautateiden ja lentoasemien aiheuttamaa melusaastetta varmistamalla ympäristömeludirektiivin mukaisten kartoitus- ja raportointivaatimusten parempi täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta.

53. kannustaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta tarkistaa ympäristömeludirektiiviä ja asettamaan kunnianhimoiset pakottavat tavoitteet melun vähentämiselle, jotta päästäisiin lähemmäksi WHO:n suosittelemia raja-arvoja, ja kehottaa laatimaan kaikkia sidosryhmiä koskevan toimintasuunnitelman.

54. kannattaa painopisteen siirtämistä liiallisten meluhaittojen lieventämisestä melua kokonaan ehkäiseviin toimenpiteisiin, kuten kävelyn ja pyöräilyn kaltaisten, kestävyysperiaatteiden mukaisten liikennemuotojen tukemiseen, jotta melua voitaisiin vähentää merkittävästi pitkällä aikavälillä.

Maaperä

55. korostaa sen merkitystä, että maaperän laatua ja maa-aineksen alkuperää koskevien sääntöjen noudattamista voidaan valvoa tehokkaasti. Maa-aineksen alkuperän ja maaperän laadun osoittamiseen liittyvien menettelyjen yhdenmukaisuus kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on näin ollen ratkaisevan tärkeää, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat estää saastuneiden maa-ainesten kuljettamisen alueelta toiselle ja käytön eri alueilla, ettei saastuttaja välttyisi vastuultaan.

56. korostaa terveen maaperän keskeistä merkitystä hyvinvoinnille ja vauraudelle ja kannattaa ennaltaehkäisevää ja riskiperusteista lähestymistapaa maaperän saastumiseen nähden. Komitean mielestä olisi keskityttävä kemiallisen laadun lisäksi myös maaperän fysikaaliseen ja biologiseen tilaan.

57. toteaa, että kaatopaikoille hävitetyistä muoveista liukenee myrkyllisiä kemikaaleja maaperään ja pohjaveteen. Kun muovijätettä hallitaan huonosti, se saastuttaa maata, vesistöjä ja valtameriä. Myrkyllisiä lisäaineita ja mikromuoveja, jotka ovat sadevedessä, maaperässä, vesistöissä, valtamerissä ja vuorenhuipuilla, ei voida poistaa kierrättämällä, kaatopaikalle sijoittamalla tai polttamalla. Vain oikeudellisesti sitovilla rajoituksilla, jotka koskevat maailmanlaajuista muovintuotantoa välttämättömiin tarkoituksiin, voi olla merkitystä.

58. suhtautuu myönteisesti EU:n maaperästrategiaan ja ilmoitukseen maaperän terveyttä koskevan EU:n lain laatimisesta, sillä maaperän suojelun tukeminen eurooppalaisen kehyksen avulla on ratkaisevan tärkeä askel kohti ilmastoneutraaliutta, biologisen monimuotoisuuden palauttamista, saasteettomuutta sekä terveyttä edistävää ja kestävää elintarvikejärjestelmää. Komitea kehottaa samanaikaisesti joustavuuteen toimintasuunnitelman ja uuden maaperästrategian mukaisten toimien kansallisessa täytäntöönpanossa, koska aluesuunnittelussa, maisemissa, maaperässä (koostumus) ja maaperän käytössä on suuria alueellisia eroja.

59. suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin neuvoa maataloustuottajia omaksumaan vähemmän saastuttavia käytäntöjä ja vähentämään ammoniakki- ja nitraattipäästöjä. Myös muut maatalousalan päästöt, kuten fosfaatit, metallit, torjunta-aineet ja lääkeaineet, ovat merkittäviä.

60. kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota historiallisiin hajapäästöihin. Tietyissä tapauksissa on mahdotonta saavuttaa uusia normeja, mikä rajoittaa saastuneiden alueiden käyttöä. Siksi lähdepohjaiseen lähestymistapaan on yhdistettävä strategia näiden olemassa olevien pilaantumista aiheuttavien lähteiden poistamiseksi.

Vaaralliset aineet

61. kannattaa ennakoivien toimenpiteiden käyttöönottoa kemikaalien rajoittamiseksi ennen niiden pääsyä mukaan ketjuun. Tähän liittyvät myös markkinoille saatettujen aineiden turvallista käyttöä koskevat säännöt. EU:n olisi säänneltävä kemiallisia aineita niiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien luontaisten haitallisten ominaisuuksien perusteella siinäkin tapauksessa, että asiaan liittyy tieteellistä epävarmuutta. Samalla olisi otettava huomioon altistumisriski ja aineiden hyödyt yhteiskunnalle sekä tunnistettava ja suljettava pois erityiset riskit, joita ei voida hyväksyä.

62. katsoo, että REACH-asetus on keskeinen väline ympäristöön joutuvien vaarallisten aineiden valvonnassa. On olennaisen tärkeää, että REACH-asetuksen lupa- ja rajoitusprosesseja käytetään enemmän ja että enemmän erityistä huolta aiheuttavia aineita sisällytetään asetuksen tarkkailtavien luetteloon.

63. vaatii EU:n tasolla asetettavia rajoituksia vaarallisten per- ja polyfluorattujen alkyyliyhdisteiden (PFAS-yhdisteet) ongelmalliselle käytölle ja niiden päästöille. Monet PFAS-yhdisteet aiheuttavat erityistä huolta, sillä ne ovat erittäin sitkeästi säilyviä ja vaikuttavat haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön.

64. toteaa, että tämänhetkinen tietämys (eko)toksikologisista vaikutuksista, joita monilla vaarallisilla aineilla on ympäristöön tai ympäristön välityksellä, on puutteellista. Kemiallisten aineiden ekologisia ja terveysvaikutuksia koskevaa tieteellistä näyttöä olisi päivitettävä ja tutkittava jatkuvasti, ja tällainen tieto olisi asetettava saataville, erityisesti kun kyse on ihmisille ja ympäristölle aiheutuvista riskeistä.

Bryssel 27. tammikuuta 2022. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Euroopan ympäristökeskuksen EEA:n raportti nro 22/2018: Unequal exposure and unequal impacts

(2) Erityiskertomus 12/2021: Saastuttaja maksaa -periaate: soveltaminen epäjohdonmukaista EU:n ympäristöpolitiikoissa ja -toimissa.

(3) Tutkimus vuodelta 2019: The costs of not implementing EU environmental law.

(4) Euroopan ympäristökeskus, Environmental indicator report 2017.

(5) Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe.

(6) EEA: Air quality in Europe – 2020 report.

(7) Ilman puhtautta koskevan EU-politiikan tulevaisuus nollapäästötavoitteen yhteydessä.

(8) Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. maaliskuuta 2021 ilmanlaatudirektiivien 2004/107/EY ja 2008/50/EY täytäntöönpanosta (2020/2091(INI)) (EUVL C 494, 8.12.2021, s. 64).

(9) https://www.eea.europa.eu/publications/health-risks-caused-by-environmental