Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 56/14)

Tämä ilmoitus julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti. (1)

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Quarts de Chaume”

Viitenumero: PDO-FR-A0829-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Muutetaan maantieteellistä aluetta seuraavasti: ”Kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava maantieteellisellä alueella, joka kattaa seuraavan Maine-et-Loiren departementissa sijaitsevan kunnan alan vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaisesti: Rochefort-sur-Loire.

Maantieteellistä aluetta koskevaan kartta-aineistoon voi tutustua laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaavan viraston (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) internetsivustolla. ”

Sanamuodon muutos: Uudessa hallinnollisten yksiköiden luettelossa otetaan huomioon tuote-eritelmän hyväksymisen jälkeen tapahtuneet hallinnollisten alueiden yhdistymiset tai muut muutokset. Oikeusvarmuuden takaamiseksi luettelo varustetaan viitteillä Ranskan tilasto- ja taloustutkimuskeskuksen (INSEE) vuosittain julkaisemaan voimassa olevaan viralliseen geokoodiin. Maantieteellisen alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Lisätään maininta mahdollisuudesta tutustua maantieteellistä aluetta koskevaan kartta-aineistoon INAO:n internetsivustolla yleisön tiedonsaannin parantamiseksi.

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Maantieteellinen alue) muutetaan vastaavasti.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan I luvun IV kohdan 3 alakohdassa oleva luettelo seuraavasti:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Brissac Loire Aubance (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Brissac-Quincé ja Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (seuraavan liitoskunnan entiset alueet: Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Brigné ja Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Montjean-sur-Loire ja La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Chavagnes ja Notre-Dame-d’Allençon) ja Val-du-Layon (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay).

Näin otetaan huomioon tuote-eritelmän edellisen version julkaisemisen jälkeen tapahtuneet kuntaliitokset. Välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset) vastaavasti.

3. Viljely-ympäristöä koskeva määräys

Lisätään I luvun VI kohdan 2 alakohtaan seuraava: ”Rivien välissä on käytettävä hallittua kylvettyä tai luontaista kasvipeitettä. Mikäli tätä kasvipeitettä ei ole, toimijan on joko suoritettava maanmuokkausta luonnollisen kasvuston torjumiseksi tai osoitettava käyttäneensä viininviljelyn alalla toimivien viranomaisten hyväksymiä biologisia torjunta-aineita. Jos lohkolla käytetään biologisia torjunta-aineita, muiden rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö on kielletty. ”

Tällä muutoksella tuetaan nykyistä toimijoiden käytännöissä tapahtuvaa kehitystä agroekologian edistämiseksi koko Anjoun viininviljelyalueella. Se heijastaa ympäristönäkökohtien yhä parempaa huomioon ottamista eri menettelyissä. Kasvipeitteen lisäämistä tai mekaanista rikkakasvien torjuntaa tai biologisten torjunta-aineiden käyttöä tukemalla vähennetään kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä. Tällä rikkakasvien torjunta-aineiden käytön vähentämisellä pyritään parantamaan viininviljelyalueiden maaperän suojelua ja säilyttämään maaperän luonnonmukaiset toiminnot (hedelmällisyys, luonnon monimuotoisuus, biologinen puhdistus). Näin varmistetaan viinien laatu ja aitous ja vahvistetaan valmistusalueen kuvaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Sadonkorjuukielto

Poistetaan tuote-eritelmän I luvun VII kohdan 1 alakohdasta virke ”Sadonkorjuun aloituspäivä vahvistetaan Ranskan maatalous- ja merikalastuslain D. 645-6 §:n säännösten mukaisesti. ”

Sadonkorjuun aloituspäivän vahvistaminen ei enää ole tarpeen, koska toimijoilla on käytössään monenlaisia välineitä, joiden avulla he voivat arvioida tarkasti rypäleiden kypsyyttä. Kullakin toimijalla on käytössään erilaisia, niin henkilökohtaisia kuin yhteisomistuksessa olevia laitteita ja välineitä, joiden avulla he voivat määrittää tarkasti kunkin lohkon sadonkorjuun optimaalisen aloituspäivän tuotantotavoitteiden perusteella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Käymishuoneen kapasiteetti

Korvataan I luvun IX kohdan 1 d alakohdassa lause: ”Toimijan käymishuoneen viiniyttämiskapasiteetin on oltava vähintään 1,4-kertainen tilan viiden viimeisen vuoden keskituotokseen nähden.” seuraavasti: ”Toimijan käymishuoneen viiniyttämiskapasiteetin on oltava vähintään 1,4-kertainen tilalla viiden viimeisen vuoden aikana keskimäärin viiniytettyyn määrään nähden. ”

Tuote-eritelmässä viitattiin (hehtolitroina, hl, tai kuutiometreinä, m3, ilmaistavan) tilavuuden sijaan tuotokseen, toisin sanoen sadon määrään, joka jaetaan tuotantopinta-alalla (ja ilmaistaan esim. hl/ha). Ehdotettu muutos korjaa tämän suureisiin liittyvän epäjohdonmukaisuuden virkkeen tarkoitusta muuttamatta (vähimmäiskapasiteetiksi vahvistetaan edelleen 1,4 kertaa tilan edellisten vuosien aikana viiniytetty määrä).

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Viinien liikkeeseen laskeminen

Poistetaan I luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastoijien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Siirtymätoimenpide

Lisätään I luvun XI kohtaan virke ”Säännöksiä, jotka koskevat velvoitetta käyttää rivien välissä hallittua kylvettyä tai luontaista kasvipeitettä tai mikäli kasvipeitettä ei ole, toimijan velvollisuutta joko suorittaa maanmuokkausta luonnollisen kasvuston torjumiseksi tai osoittaa käyttäneensä viininviljelyn alalla toimivien viranomaisten hyväksymiä biologisia torjunta-aineita, ei sovelleta sellaisiin viininviljelylohkoihin, jotka on istutettu ennen tämän tuotanto-eritelmän hyväksymistä ja joissa köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä. ”

Siirtymätoimenpiteen ansiosta vältetään sellaisten olemassa olevien viiniköynnösten joutuminen epäedulliseen asemaan, joiden nykyinen viljelytapa ei ole maatalouden ympäristösäännösten mukainen Tiheään istutetuilla viljelmillä, joissa rivien väli on enintään 1,70 metriä, pysyvän ruohopeitteen ylläpitäminen tai maanmuokkauksen suorittaminen voi aiheuttaa teknisiä (koneisiin, välineisiin, työkaluihin liittyviä) ongelmia. Kasvipeite lisää myös mataliin köynnöksiin kohdistuvaa keväthallan riskiä. Lisäksi kasvipeite saa aikaan kilpailua vedensaannista. Kilpailua esiintyy sitä enemmän, mitä tiheämpi istutustiheys lohkolla on. Sen sijaan eritelmän hyväksynnän jälkeen istutettavien viiniköynnösten on oltava käyttöön otettujen maatalouden ympäristösäännösten mukaisia köynnösten tiheydestä ja rivien välisestä etäisyydestä riippumatta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Rekisterien ylläpito

Korvataan II luvun II kohdan 3 alakohdassa oleva ilmaisu ”potentiaalinen” ilmaisulla ”luonnollinen”.

Korvataan ilmaisut ”potentiaalinen alkoholipitoisuus” tai ”aste” ilmaisulla ”luonnollinen alkoholipitoisuus”, jotta sanamuoto olisi johdonmukainen kaikissa Anjou Saumur -alueen tuote-eritelmissä käytetyn sanamuodon kanssa. Nämä muutokset parantavat tuote-eritelmien luettavuutta. Rekisterien ylläpitoa koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisella pyritään helpottamaan tarkastussuunnitelmien laatimista ja rekisterien valvontaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tuote-eritelmän III luku on tarkistettu Anjou Saumur -alueen tuote-eritelmien tärkeimpien tarkastettavien kohtien sanamuodon yhtenäistämiseksi.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Quarts de Chaume

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat hiilihapottomia valkoviinejä, jotka valmistetaan ylikypsinä korjatuista rypäleistä. Viinien tärkeimmät analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 18 tilavuusprosenttia;

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus viineissä käymisen jälkeen on vähintään 85 grammaa litrassa.

Viinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus ja kokonaishappopitoisuus on vahvistettu yhteisön lainsäädännössä.

Nämä makeat valkoviinit on valmistettu yhdestä ainoasta rypälelajikkeesta, Chenin B -lajikkeesta. Ne ovat samanaikaisesti voimakkaita ja hienostuneita sekä aromaattisesti erittäin monivivahteisia, ja niiden maussa on tasapainoisesti makeutta ja tuoreutta, jota pieni karvas vivahde usein korostaa. Ne soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 11 Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) 25 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Ruuvilla varustetun vastaanottosäiliön, murskauspumpun tai jatkuvatoimisen puristimen käyttö on kielletty.

Kaikenlaisten väkevöintitekniikoiden käyttö on kielletty. – Korjattujen rypäleiden kaikenlainen lämpökäsittely alle -5 °C:ssa on kiellettyä. – Puupalasten käyttö on kielletty.

Viinejä kypsytetään vähintään korjuuta seuraavan vuoden 1. päivään heinäkuuta saakka.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Tiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäistiheys on 5 000 istutettua köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metri.

Viiniköynnösten leikkaus ja tukeminen

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan ennen 30. päivää huhtikuuta yhdistettynä juoksija-ja kannusleikkauksena siten, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 12 silmua. Kasvuvaiheessa, jolloin köynnöksessä on 11 tai 12 lehteä, kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä on enintään 10.

Tukirakenteeseen sidotun lehvistön on oltava vähintään 0,6 kertaa korkeampi kuin rivien välinen etäisyys. Lehvistön korkeus mitataan lehvistön alareunasta, jonka on sijaittava vähintään 0,40 metrin korkeudella maanpinnasta, sen yläreunaan, jonka on sijaittava vähintään 0,20 metriä korkeammalla kuin ylin tukilanka.

Viljelykäytäntö

Kastelu on kielletty.

Korjuu

Viljelykäytäntö

Viinit valmistetaan ylikypsinä korjatuista rypäleistä.

Rypäleet korjataan käsin useassa eri vaiheessa.

Korjatun sadon kuljetus

Viljelykäytäntö

Ruuvilla varustettujen itsepurkavien rypälevaunujen ja pyörivällä siipipumpulla varustettujen itsepurkavien rypälevaunujen käyttö on kielletty.

Rypälekuorma sadon kuljetukseen käytettävässä vaunussa saa olla enintään yhden metrin korkuinen.

b. Enimmäistuotokset

25 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava maantieteellisellä alueella, joka kattaa seuraavan Maine-et-Loiren departementissa sijaitsevan kunnan alueen vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaisesti: Rochefort-sur-Loire.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Chenin

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

1. Maantieteellisen alueen tiedot

a) Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Anjoun sydämessä. Aluetta halkoo itä-länsi -suunnassa Layonjoen rantaa seuraileva jyrkkä rinne. Alue kattaa koko Rochefort-sur-Loiren kunnan alueen. Tarkkaan rajatut lohkot, joista rypäleet korjataan, kattavat noin 40 hehtaarin alan. Ne sijaitsevat jyrkän rinteen eteläisen sivun juurella. Alueen korkeus vaihtelee 25 ja 75 metrin välillä. Rajattu alue sijaitsee sen alapuolelle jäävän Layonjoen muodostamassa mutkassa, kukkulan reunimmaisilla rinteillä.

Rajatun viljelyalueen maaperä koostuu pääasiassa alueelle kryogeenikaudella ja ediacarakaudella syntyneestä erityisestä liuskekivikerroksesta. Tätä Layonjoen vasemmalle rannalle tyypillistä kerrostumaa esiintyy vain tietyillä joen oikealla rannalla sijaitsevilla alueilla. Rajatun viljelyalueen yläosassa esiintyy paikallisesti tulvien muodostamia, eroosion voimakkaasti kuluttamia kivettynyttä soraa sisältäviä konglomeraatteja. Eroosion voimakkaasti kuluttaman maaperän alta paljastuu monin paikoin emäkallio. Yleensä viiniköynnökset on kuitenkin istutettu ohuen savikerroksen peittämään maahan. Nämä maanpinnan läheisyydessä sijaitsevat maannokset muodostavat pienen, mutta hyödyllisen vesivarannon, ja rinteen ansiosta liika vesi virtaa pois.

Maantieteellisellä alueella, samoin kuin suojatun alkuperänimityksen ”Coteaux du Layon” maantieteellisellä alueella, vallitsee vaihteleva meri-ilmasto. Maantieteellisen alueen länsipuolella sijaitsevan Maugesin ylängön korkeammat rinteet hyötyvät föhn-ilmiöstä ja suojaavat viljelyaluetta meren kosteudelta. Vuotuinen sademäärä alueella on näin ollen noin 600 mm, kun se on Maugesin ylängöllä 800 mm. Layonjoen mutkan muodostamassa pienessä ”Bézigon” -laaksossa esiintyy syksyllä aamusumua, joka verhoaa viiniköynnökset usvaverhoon aina myöhäiseen aamupäivään saakka. Näiden luonnonolosuhteiden ansiosta alue on suojassa pohjois-, itä- ja länsituulilta, ja nauttii runsaasta auringonvalosta, joka auttaa kivisen maan lämpenemistä keväällä. Koko rinteen alalla kasvavat rautatammet, hopea-akaasiat (mimosat) ja muun muassa mantelipuut osoittavat ranskankielisen, Anjoun lauhaa ilmastoa kuvaavan ilmaisun ”douceur angevine” pitävän paikkansa.

b) Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viinialueesta on käytetty samaa nimeä jo pitkään. Anjoun kreivi Foulques Nerra jätti vuonna 1028 Ronceray d’Angers’n luostarille perinnöksi Rochefort-sur-Loiren kunnan alueella sijaitsevan maa-alan. Luostarin nunnat ymmärsivät alueeseen liittyvät mahdollisuudet ja osasivat hyödyntää niitä. Näin 1400-luvulla la Guerchen maanomistajat, ”Chaumen tilusten” vuokralaiset, maksoivat nunnille vuokransa antamalla näille osan etelärinteen parhaimpien palstojen sadosta. Roncerayn luostari harjoitti viininviljelyä vuosisatojen ajan. Luostarissa on säilynyt useita asiakirjoja, joissa viitataan ”Chaumen tiluksilla” tuotettuihin viineihin. Esimerkkinä voidaan mainita 23. syyskuuta 1674 päivätty käskykirje, jossa määrätään sadonkorjuukiellosta. Viinit olivat 1600- ja 1700-luvuilla erittäin kysyttyjä hollantilaisten viinikauppiaiden keskuudessa, jotka hankkivat viininsä pääasiassa Layonjoen rannalla sijaitsevilta viljelmiltä.

Ranskan vallankumouksen myötä myös yksityishenkilöt saivat mahdollisuuden hankkia omistukseensa maantieteellisellä alueella sijaitsevia tiloja. Viininviljelyalue jäsenneltiin uudestaan ja jaettiin muutamaksi viinitilaksi. Näillä tiloilla pyrittiin parantamaan viinien laatua. 1900-luvun alussa ”Château de Bellerive” -tilaa viljelevä herra Mignot toi julki useita kertoja mielipiteensä siitä, ettei pitkä juoksijaleikkaus sovi Chenin B -lajikkeelle.

Tuottajat havaitsivat myös nopeasti, että kyseinen lajike kannattaa korjata hyvin kypsänä ja erityisiä korjaustekniikoita käyttäen. Kreivi Odart kirjoittaa vuonna 1845 teoksessaan ”Traité des cépages” seuraavasti: ”… on lisättävä ehto, jossa edellytetään rypäleiden korjaamista ylikypsinä, jollaisiksi ne tulevat pyhäinpäivän tienoilla, jolloin sateiden pehmentämä kalvo alkaa halkeilla.” Korjuun on siis tarkoitus tapahtuva vasta sitten, kun rypäleet ovat ylikypsiä. Jullien täsmensi vuoden 1816 teoksessaan ”Topographie de tous les vignobles connus” seuraavaa: ”Hyvinä satovuosina rypäleitä korjataan useassa vaiheessa. Kahdella ensimmäisellä korjuukerralla leikataan vain kypsempiä rypäleitä, joista valmistetaan ulkomaille lähettäviä viinejä; kolmannella korjuukerralla leikatuista rypäleistä tuotetut viinit on tarkoitettu paikalliseen kulutukseen...”

Suojatun alkuperänimityksen ”Quarts de Chaume” hyväksymisestä 10. päivänä elokuuta 1954 annettu asetus on osoitus alueen historiasta ja eri tuottajasukupolvien työstä, jolla he ovat taanneet viinin laadun ja aitouden säilymisen.

2. Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Suojatun alkuperänimityksen ”Quarts de Chaume” saaneet viinit ovat makeita valkoviinejä, jotka valmistetaan yhdestä ainoasta rypälelajikkeesta, Chenin B -lajikkeesta. Ne ovat samanaikaisesti voimakkaita ja hienostuneita, aromaattisesti erittäin monivivahteisia, ja niiden maussa on tasapainoisesti makeutta ja tuoreutta, jota pieni karvas vivahde usein korostaa. Ne soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen.

3. Syy- ja seuraussuhteet

Alue sopii erityisen hyvin maineikkaiden ”grand vin” -viineiksi luokiteltujen viinien valmistukseen vaihtelevan eteläisen meri-ilmastonsa, erityisen suotuisan topografisen sijaintinsa, rinteen juurella olevan erikoisen sijaintinsa sekä kryogeenikaudella ja ediacarakaudella syntyneen, eroosion kuluttaman, maanpinnan läheisyydessä sijaitsevan liuskekivikerroksista muodostuneen maannoksensa ansiosta. Kotoperäinen Chenin B -lajike sopii ihanteellisesti ”Quarts de Chaume” -viinin tuotantoon tarkoitetuille alueille. Se pystyy kehittymään täyteen potentiaaliinsa, jolloin myös viineistä tulee voimakkaita ja erityisen elegantteja. Tuottajat hoitavat huolellisesti viiniköynnöksiä, koska tarkoituksena on pitää tuotokset pieninä.

Alueen erityisyys perustuu sen sijaintiin Layonjoen mutkassa. Usva muodostaa varhaisina syysaamuina pieniä vesipisaroita kypsien rypäleiden kuorelle. Tämä edistää Botrytis cinerea -sienen kasvua rypäleiden pinnalle. Kullankeltaisten rypäleiden pinnalla alkaa auringonpaisteen vaikutuksesta kasvaa sienen aiheuttamaa jalohometta. Tämä nostaa rypäleiden sokeripitoisuutta ja kehittää niihin monivivahteisia aromeja. Vuosina, jolloin myöhäissyksy on kuivempi, rypäleiden haluttu sokeripitoisuus saavutetaan rypäleiden kuivatuksen avulla. Tämä tarkoittaa sitä, että köynnöksiin jätetyt rypäleet kuivuvat tuulen mekaanisen vaikutuksen ja lämmön ansiosta. Rypäleet, joiden sokeripitoisuus on vähintään 298 g/l, kerätään käsin samalta lohkolta useammassa vaiheessa.

Anjoun viininviljelyalueelle on aikojen kuluessa syntynyt useita viinitiloja, jotka tuottavat säännöllisesti poikkeuksellisen laadukkaita viinejä, kuten ”Quarts de Chaume” -viiniä. Viininviljelyalue sijaitsee keskellä aluetta, jonka topografiset, maaperä- ja ilmasto-olosuhteet ovat näiden viinien kannalta ihanteelliset. Tuottajat huolehtivat antaumuksella näistä jo vuosisatoja sitten tunnistetuista ja nimetyistä viljelmistään sekä niiden viinikellareihin päätyvästä tuotoksesta. Viljelyalueet tuottavat vuosi vuoden jälkeen omaperäisiä viinejä, jotka ovat jo vuosisatojen ajan sijoittuneet Anjoun alueen viiniluokituksessa kärkipaikoille ”cru”-nimityksellä kuvattuina. ”Chaumen tiluksilla” korjatuista rypäleistä valmistetut viinit ovat jo 1400-luvulta alkaen olleet erittäin tavoiteltuja. Viinien maine tunnettiin aluksi vain paikallisesti. Tästä maineesta kertovat Roncerayn abbedissan ja nunnien toimet ja Rochefortin seurakunnan papin vuoden 1690 seutuvilla kirjoittama kirje, jossa hän ei epäröi vaatia hänelle kuuluvaa osuutta tuotoksesta: ”herra de la Guerche luovuttaa minulle yhden täyden viinisammion 19:stä Chaulmen tilalta saamastaan sammiosta”.

Viinin maine levisi Layonjoessa harjoitetun vesiliikenteen ja siihen liittyneen kaupankäynnin välityksellä. Joen liikennöitävyyden ansiosta hollantilaiset alkoivat 1700-luvun lopulta lähtien matkustaa hankkimaan kyseisiä viinejä, jotka kestivät hyvin merikuljetusta. Useissa 1800-luvulta peräisin olevissa kirjoituksissa ylistetään ”Quarts de Chaume” -viinejä. Englantilainen maantieteilijä William Guthries (1708–1770) mainitsi ”Nouvelle Géographie Universelle” -teokseensa ja sen vuonna 1802 ilmestyneeseen käännökseen sisältyvässä luokituksessa ”cru des Quarts de chaume” -viinit. Maisonneuve kutsui vuonna 1925 ilmestyneessä teoksessaan ”L’Anjou, ses vignes et ses vins””Quarts de Chaume”- viinejä ”Layonin helmiksi” (les perles du Layon).

Viinejä on tapana kypsyttää useita kuukausia. Kypsytys parantaa niiden säilytettävyyttä ja vahvistaa niiden monivivahteista makua. Niihin nykyään liitettävä maininta ”grand cru” on osoitus näihin viineihin liittyvistä perinteistä, tietotaidosta ja historiallisesta maineesta, jota on rakennettu sukupolvien ajan ja joka nykyään on kiistaton.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavien Maine-et-Loiren departementin kuntien alueesta vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon et Thouarcé), Brissac Loire Aubance (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Brissac-Quincé et Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (seuraavan liitoskunnan entinen alue: Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Brigné et Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Montjean-sur-Loire et La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Chavagnes et Notre-Dame-d’Allençon) ja Val-du-Layon (seuraavien liitoskuntien entiset alueet: Saint-Aubin-de-Luigné et Saint-Lambert-du-Lattay).

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Kaikki vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön perusteella säännellä, kirjoitetaan etiketeissä kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Suojattua alkuperänimitystä voidaan täydentää perinteisellä merkinnällä ”grand cru” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Suojattua alkuperänimitystä voidaan täydentää maantieteellisellä nimityksellä ”Val de Loire” tämän maantieteellisen merkinnän käyttöä koskevassa tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Maantieteellinen merkintä ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Suojatun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan mainita pienempi maantieteellinen alue sillä edellytyksellä,

— että kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka, ja

— paikka on mainittu satoilmoituksessa.

Tämä nimi kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet niistä kirjaimista, joilla suojattu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-abcfe31e-d643-4d13-8a1e-40bac856b9f5

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.