Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta" CdR 155/98 fin -



Virallinen lehti nro C 051 , 22/02/1999 s. 0048



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta" (1999/C 51/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon "Agenda 2000: lainsäädäntöehdotukset Kokonaiskatsaus" neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahastosta KOM(98) 131 lopull. 98/0115 (SYN) (), ottaa huomioon komission 18. maaliskuuta 1998 perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. toukokuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunnan 5 "Sosiaalipolitiikka Kansanterveys Kuluttajansuoja Tutkimus Matkailu" tehtäväksi, ottaa huomioon 17. syyskuuta 1998 antamansa lausunnon aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä" (CdR 167/98 fin (), esittelijät: Behrendt ja Fraga Iribarne), ottaa huomioon valiokunta 7:n 26. kesäkuuta 1998 hyväksymän työasiakirjan (DI CdR 53/98, esittelijä: Tope), ottaa huomioon valiokunta 5:n syyskuun 29. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 155/98 rev. 2, jonka esittelijät olivat Linda Matthews ja José Correia, hyväksyi 18. 19. marraskuuta 1998 pitämässään 26. täysistunnossa (marraskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Asetusehdotus on osa rakennerahastoasetusta koskevaa kokonaispakettia, jonka Euroopan komissio hyväksyi 18. maaliskuuta yhdessä muiden Agenda 2000 -asiakirjan pohjalta tehtyjen säädösehdotusten kanssa. Asetuksessa määritellään yleiset järjestelyt, jotka säätelevät Euroopan sosiaalirahastoa (jäljempänä: rahasto) kokonaisuutena, ESR:n tavoitteiden 1, 2 ja 3 sekä työmarkkinoille pääsyn syrjintää ja eriarvoisuutta koskevan yhteisöaloitteen kautta rahoitetun toiminnan laatu. 1.2. Asetuksessa määritellään uudelleen rahaston toiminta-ala tavoitteiden uudelleenjärjestelyn ja yksinkertaistamisen sekä eurooppalaisen työllisyysstrategian ja työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon yhteydessä. Tämän takia komissio haluaa määritellä uudelleen rahaston tukeen oikeutetut toimet ja hyväksyä yhteisen tukikehyksen rahaston kaikkien kolmen tavoitteen toimeenpanemiselle, jotta varmistetaan kaikkien näihin tavoitteisiin kuuluvien toimien yhdenmukaisuus ja täydentävyys. 1.3. Asetuksissa todetaan myös, että jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että tietoyhteiskunnan työmarkkinaulottuvuus, miesten ja naisten yhdenvertaiset mahdollisuudet sekä ikään, rotuun, uskontoon, vammaisuuteen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän ehkäiseminen otetaan huomioon, kun toimien suunnittelu ja toteuttaminen rahoitetaan rahaston kautta. 1.4. Rahasto voi tukea myös teollisen muutoksen vaikutuspiirissä olevia pk-yrityksiä vastatakseen työntekijöiden muuttuviin tarpeisiin ja tuotantojärjestelmien muuttumiseen ja ennakoidakseen mahdollisia tulevia muutoksia. 1.5. Rahasto vahvistaa edelleenkin työllisyyttä ja ammattipätevyyttä tukemalla ennakointia, neuvontaa, koulutusta ja verkostojen rakentamista koko unionissa ja varmistamalla, että toimet ovat maantieteellisesti laaja-alaisia ja kattavat koko talouselämän ilman minkään tietyn sektorin ensisijaisuutta. 2. Asetus 2.1. Tehtävä (1 artikla) 2.1.1. Rahaston tehtävä on tukea henkilöresurssien kehitystä tukevia toimia hyvän työllisyystilanteen, sukupuolten välisen tasa-arvon ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Erityisesti rahasto edistää eurooppalaisen työllisyysstrategian ja vuotuisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä. 2.1.2. AK tukee ehdotettua tehtävää, mutta katsoo, että ehdotukseen tulisi lisätä sanojen "miesten ja naisten välistä tasa-arvoa" jälkeen teksti "ikään, rotuun, etnis-kielellisen ryhmään, uskontoon, vammaisuuteen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista". 2.1.3. AK kannattaa ESR:n tavoitteen 3 sisällyttämistä eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan. 2.1.4. AK katsoo kuitenkin, että vaaleilla valittujen paikallis- ja aluetason edustajien tulisi osallistua nykyistä enemmän vuotuisten työllisyyden suuntaviivojen laatimiseen ja täytäntöönpanoon. Koska näillä suuntaviivoilla luodaan kehys ESR:n käytölle, paikallis- ja alueviranomaisia (pääasiallisina täytäntöönpanoviranomaisina) täytyy kuulla ja niiden täytyy olla täysipainoisesti mukana painopistealueiden määrittelyssä. Alueiden komitean mielestä uudesta tavoitteesta 3 ei tule rahoittaa yksinomaan jäsenvaltioiden hallitusten painopistealueita ja että alueyhteisöjen toteuttamien toimintalinjojen tulee kuulua painopistealueisiin, jotka jäsenvaltiot vahvistavat. 2.1.5. Alueiden komitean mielestä niin paikallis- ja alue-elinten kuin työmarkkinaosapuoltenkin aktiivisen osallistumisen dynaamisen kasvu- ja työllisyyspolitiikan suunnitteluun tulee olla tärkeä osa unionin ja jäsenvaltioiden tulevaisuudenstrategiaa. Komissio on todennut, että kumppanuuteen perustuva työskentely mahdollistaa kaikkien osapuolten osallistumisen rahastojen täytäntöönpanoon ja lisää näin niiden uskottavuutta ja tehokkuutta. 2.2. Soveltamisala (2 artikla) Rahasto tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimenpiteitä seuraavilla toiminta-aloilla: 1) aktiivisen työmarkkinapolitiikan kehittäminen työttömyyden torjumiseksi, naisten ja miesten pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi, sekä pitkäaikaistyöttömien ja nuorten työttömien työmarkkinoille palaamisen helpottamiseksi; 2) sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen ja kaikkien työmarkkinoille pääsyn yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen; 3) koulutusjärjestelmien kehittäminen; 4) sellaisten järjestelmien parantaminen, joilla edistetään työvoiman ammattitaitoa, koulutusta ja mukautumiskykyä, kehitetään innovaatiota ja sopeutuvuutta työorganisaatioissa; 5) naisten työmarkkinoihin osallistumisen edistäminen. 2.2.1. Rahasto edistää osaltaan myös paikallista kehitystä paikalliset työllisyysaloitteet ja alueelliset työllisyyssopimukset mukaan luettuina ja ottaa huomioon tietoyhteiskunnan yhteiskunnallisen ulottuvuuden ja sen työmarkkinaulottuvuuden. 2.2.2. AK on tyytyväinen näihin painopistealueisiin ja kiinnittää huomiota erityisesti yhteyksiin eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan. Alueiden komitea on tyytyväinen edistämistoimien laveaan määrittelyyn, sillä näin jäsenvaltioilla ja alueilla on enemmän toimintamahdollisuuksia. Sosiaalirahaston olisi kuitenkin samalla keskityttävä työmarkkina- ja työllisyyspoliittisiin tehtäviinsä, etenkin kun rakennerahastoista saatavien määrärahojen käyttöä pyritään tehostamaan. Kunkin jäsenvaltion, alueen ja paikallisyhteisön olisi tässä yhteydessä saatava itse valita tavoitteen 3 piiriin kuuluvista, ESR:sta tuettavista painopistealueista ja toimenpiteistä sellaiset, jotka täyttävät parhaiten sen omat henkilöresurssien kehittämiseen liittyvät erityisedellytykset. AK on tyytyväinen näihin painopisteisiin ja kiinnittää huomiota erityisesti yhteyksiin eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan. Alueiden komitea muistuttaa, ettei suuri yleisö usein tunne hyvin alueyhteisöjen roolia pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemisessä. Useilla aloilla, kuten sosiaalitoimessa, asuntoasioissa tai terveydenhoidossa, tehdään monia aloitteita, joiden avulla heikossa asemassa oleville ihmisille pyritään tarjoamaan sellaiset olosuhteet, että he voivat päästä takaisin työmarkkinoille. Toisaalta olisi syytä tarkentaa ESR:sta tuettavat koulutukseen liittyvät toiminta-alat. 2.3. Tukikelpoiset toiminnat (3 artikla) Taloudellista tukea annetaan seuraaviin toimintoihin: 2.3.1. Tuet henkilöille a) koulutus ja ammatillinen koulutus, taitojen parantaminen sekä opastus ja neuvonta; b) tuki työllistymiseen ja yrittäjyyteen; c) luonnontiede ja teknologian kehittäminen, jatkokoulutus korkeakoulututkinnon jälkeen ja johtajien kouluttaminen; d) uusien työllistymismahdollisuuksien edistäminen. 2.3.2. Rakenteiden ja järjestelmien kehittämiseen tarkoitetut tukitoimenpiteet a) koulutus- ja pätevöitymisjärjestelmien laadun ja sisällön kehittäminen; b) työnvälityspalveluiden uudistaminen ja tehostaminen; c) työelämän ja koulutus- ja tutkimuslaitosten välisten yhteyksien kehittäminen; d) suunnittelujärjestelmien kehittäminen sekä työllisyyden ja elinkeinoelämän muutosten ennustaminen. 2.3.3. Lisätoimenpiteet a) tuki edunsaajille tarkoitettuja palveluita varten, joihin kuuluvat huollettaville lapsille järjestettävät hoitopalvelut; b) valmiuksien kehittäminen, jotta voidaan edistää työllistämispolkua käyttävää lähestymistapaa työelämään siirtymiseen liittyvissä toimenpiteissä; c) valistus. AK on tyytyväinen pk-yritysten roolin epäsuoraan tunnustamiseen pitkäaikaisten ja kilpailukykyisten työpaikkojen luomisessa. 2.4. Tukitoimenpiteiden keskittäminen (4 artikla) ESR osallistuu kaikkien kolmen tavoitteen toteuttamiseen: a) tavoite 1: kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen; b) tavoite 2: rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden ja taloudellisen ja sosiaalisen uudistamisen tukeminen; c) tavoite 3: koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen. Tavoite 3 on käytössä muilla kuin tavoite 1 ja tavoite 2 -alueilla, ja se toimii myös viitekehyksenä ESR:n kaikille henkilöresursseihin kohdistuville toimille, jotka toteutetaan tietyn valtion alueella. 2.4.1. Ennen kuin ESR:n ohjelmia pannaan täytäntöön, jäsenvaltioiden pitää arvioida ESR:n tukemien toimenpiteiden tarve. Tämä arvio pitää toteuttaa mainittujen kolmen tavoitteen mukaisesti sen varmistamiseksi, että rahaston tuki keskitetään tarkoituksenmukaisille aloille ja painotetaan erityisesti sopeutumiskykyisen työvoiman luomista ja parannetaan naisten osallistumista työelämään. 2.4.2. Näitä ohjelmia toteutettaessa vähintään 1 prosentti rahastosta myönnetyistä määrärahoista varataan jaettavaksi pieninä apurahoina paikallisille ryhmille, ja rahaston määrärahojen saamisen nopeuttamiseksi tehdään erityisjärjestelyjä. 2.4.3. AK on tyytyväinen tuen keskittämiseen suurimmassa tarpeessa oleville alueille ja pienille ryhmille tarjottaviin mahdollisuuksiin päästä rahaston toimien piiriin. Tämän vuoksi AK:n mielestä ei ole tarpeen, että tavoite 3:n suunnitelmia esitettäisiin jäsenvaltiotasolla. AK pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot voivat myös vastedes esittää tavoitteen 3 piiriin suunnitelmia ja ohjelmia, jotka laaditaan ja toteutetaan aluetasolla. Alueellisesti asetetut tärkeysjärjestykset voidaan koota yhteen jäsenvaltiotasolla ja varmistaa niiden yhteensopivuus ylemmän tason tärkeysjärjestyksen kanssa. AK:n mielestä tavoitteelle 3 annetut tehtävät edellyttävät, että toimeenpanosta ja seurannasta huolehditaan mahdollisimman lähellä paikallistasoa. 2.4.4. Ottaen huomioon syyskuun täysistunnossa hyväksytyn, yleisiä säännöksiä käsittelevän Behrendtin ja Fraga Iribarnen lausunnon, tulisi tavoitteen 3 piiriin kuuluva ohjelma säilyttää horisontaalisena, jolloin se kattaisi myös tavoitteen 2 piiriin kuuluvat alueet. 2.5. Yhteisöaloite (5 artikla) 2.5.1. Rahasto antaa tukea yhteisöaloitteesta, jonka tavoite on torjua työmarkkinoille pääsyssä esiintyvää syrjintää ja eriarvoisuutta. 2.5.2. Rahastoa voitaisiin käyttää tulevaisuudessa sellaisten yhteisöaloitteen piiriin kuuluvien toimien rahoittamiseen, joita on aiemmin ollut mahdollista rahoittaa ainoastaan muista rakennerahastoista. 2.5.3. AK on tyytyväinen tähän joustavuuteen, koska se mahdollistaa yhteisöaloitteen yksinkertaisemman toteuttamisen. 2.6. Innovatiiviset toiminnat ja tekninen apu (6 artikla) 2.6.1. Komissio voi rahoittaa sellaisia valmistavia toimenpiteitä sekä valvonta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen asetuksessa tarkoitettujen ohjelmien toteuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla: a) pilottihankkeet ja innovatiiviset hankkeet, jotka koskevat koulutusta, työllisyyttä ja työmarkkinoita; b) tutkimukset ja kokemusten vaihto; c) tekninen apu rahaston täytäntöönpanon valvontaan ja arviointiin; d) rahastosta tiedottaminen. 2.6.2. Tässäkin tapauksessa rahaston toiminta-alaa voidaan laajentaa sellaisten toimien rahoittamiseen, joita voidaan rahoittaa muista rakennerahastoista. 2.6.3. Alueiden komitea toteaa, että puiteasetuksen 21 ja 22 artiklan mukaan komission rahoittamaan innovatiiviseen toimintaan ja tekniseen apuun on varattava yhteensä yksi prosentti rakennerahaston varoista. Komitea toivoo, että komissio selvittää tarkasti, millaiset toimet ovat Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetuksen 6 artiklan mukaan tukikelpoisia ja millainen toiminta on tarkoitus jättää artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. 2.7. Tukihakemukset (7 artikla) Rahaston tukea haettaessa hakemukseen liitetään jäsenvaltion ja komission laatima tietokonelomake. AK toivoo, että tavoitteen 3 soveltamista koskevat jäsenvaltioiden säännöt ovat riittävän joustavia ja käytännöllisiä, jotta ESR:n toiminta on tehokasta ja näkyvää asianomaiselle yleisölle. Alueiden komitea toivoo lisäksi, etteivät soveltamista koskevat jäsenvaltioiden säännöt ole komission ehdottamien yksinkertaisuus- ja joustotavoitteiden vastaisia. 2.8. Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt (8 artikla) Viisi komiteaa avustaa komissiota tämän asetuksen soveltamisessa. Komissio lähettää kolmen vuoden välein kertomuksen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistymisestä, rahaston roolista ja yhteisön toimia ja politiikkaa koskevista ehdotuksista. Komiteat: 2.8.1. Alueellisen kehittämisen ja uudistamisen neuvoa-antava komitean muodostaa komissio, joka myös hoitaa puheenjohtajuutta. Komissio esittää komitealle päätösluonnokset, joista komitea antaa lausuntonsa määräajassa. Perustamissopimuksen 124 artiklassa tarkoitettu komitea muodostetaan, ja se antaa lausunnon komission päätösluonnoksista, jotka koskevat tavoitteen 3 piiriin kuuluvia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja sekä, kun kyseessä on ESR:n tuki, tavoitteiden 1 ja 2 piiriin kuuluvia yhteisön tukikehyksiä ja ohjelma-asiakirjoja. Maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea muodostetaan, ja se laatii itse työjärjestyksensä. Komitea antaa lausunnon komission päätösluonnoksista, jotka koskevat tavoitteen 2 piiriin kuuluvien alueiden luettelon laatimista sekä niitä koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitea antaa lausunnon komission päätösluonnoksista, jotka koskevat tavoitteen 2 piiriin kuuluvien alueiden luettelon laatimista sekä niitä koskevia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Yhteisöaloitteiden hallintokomitea. Komissio esittää komitealle luonnoksen tehtävistä päätöksistä, josta komitea antaa lausuntonsa määräajassa. 2.8.2. AK on tyytyväinen näiden komiteoiden perustamiseen, mutta vaatii painokkaasti vaaleilla valittujen paikallis- ja aluetason edustajien ja hallituksista riippumattomien järjestöjen edustusta näihin elimiin. 2.9. Siirtymäsäännökset (9 artikla) Artiklassa tehdään ristiinviittauksia rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annettavaan asetukseen. Komissio ehdottaa, että tukikelpoisia kuluja ei hyväksyttäisi ohjelma-asiakirjaluonnoksen komissioon saapumista edeltävältä ajalta. AK kannattaa tätä ehdotusta. 3. Päätelmät 3.1. AK tukee ehdotettua tehtävää, mutta katsoo, että ehdotukseen tulisi lisätä sanojen "miesten ja naisten välistä tasa-arvoa" jälkeen teksti "ikään, rotuun, uskontoon, vammaisuuteen tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumista". 3.2. AK:n mielestä jäsenvaltioiden hallitusten tulisi kuulla paikallis- ja alueviranomaisia vuotuisten työllisyyden suuntaviivojen laatimisen ja täytäntöönpanon kaikista kysymyksistä, koska näillä suuntaviivoilla luodaan kehys ESR:n käytölle ja asetetaan sen painopisteet (1 artikla). 3.3. AK on tyytyväinen tietoyhteiskuntaa ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan ulottuvuuden sisällyttämiseen asetusehdotukseen (1 artikla). 3.4. AK on tyytyväinen näihin painopistealueisiin ja panee merkille erityisesti yhteydet unionin työllisyysstrategiaan (2 artikla). 3.5. AK on tyytyväinen pk-yritysten tarpeiden tunnustamiseen. Uuden ESR-asetuksen nojalla edistetään pk-yrityksille myönnettävän tuen avulla pitkäaikaisten ja kilpailukykyisten työpaikkojen luomista. Tällaisia toimia täytyy seurata tulevaisuudessa mitä tarkimmin, koska juuri pk-yritykset luovat suurimman osan työpaikoista (2 ja 3 artikla). 3.6. Alueiden komitea on tyytyväinen edistämistoimien laveaan määrittelyyn, sillä näin jäsenvaltioilla ja alueilla on enemmän toimintamahdollisuuksia. Sosiaalirahaston olisi kuitenkin samalla keskityttävä työmarkkina- ja työllisyyspoliittisiin tehtäviinsä, etenkin kun rakennerahastoista saatavien määrärahojen käyttöä pyritään tehostamaan. Kunkin jäsenvaltion, alueen ja paikallisyhteisön olisi tässä yhteydessä saatava itse valita tavoitteen 3 piiriin kuuluvista, ESR:sta tuettavista painopistealueista ja toimenpiteistä sellaiset, jotka täyttävät parhaiten sen omat henkilöresurssien kehittämiseen liittyvät erityisedellytykset (4 artikla). 3.7. AK on tyytyväinen ESR:n soveltamisalan yhteisöaloitteiseen liittyvään joustavuuteen, koska se mahdollistaa ohjelman toimeenpanon yksinkertaistamisen (5 artikla). 3.8. AK kehottaa komissiota nostamaan innovatiivisille toiminnoille varatut määrärahat 1,5 prosentista 1,7 prosenttiin, koska sosiaalirahaston toiminta-alalla on tarvetta kokeilla uusia toimintatapoja ja edistää innovatiivisia toimintoja (6 artikla). 3.9. AK pahoittelee, ettei asetusehdotuksessa ole mainintaa paikallisten ja alueellisten organisaatioiden edustuksesta ESR:n määräysten soveltamista varten perustettavissa komiteoissa. Paikalliset ja alueelliset organisaatiot ovat edustettuina jäsenvaltioiden komiteoissa, ja siksi niillä tulisi olla äänivaltaa myös yhteisön tasolla (8 artikla). 3.10. AK suosittaa, että ohjelmien tukikelpoiset kustannukset hyväksyttäisiin 1. tammikuuta 2000 lähtien riippumatta siitä, milloin hakemus saapuu komissioon (9 artikla). Bryssel 19. marraskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER () EYVL C 176, 9.6.1998, s. 39. () EYVL C 373, 2.12.1998, s. 1.