EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 26.11.1997 
KOM(97) 626 lopull. 
SÄÄDÖSKÄYTANNÖN PARANTAMINEN 1997 
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTOLLE 

SISÄLLYS 
JOHDANTO 1 
I SÄÄDÖSEHDOTUSTEN VALMISTELU 2 
1) Komission aloiteoikeus lainsäädännön laatimisessa: yleiskatsaus 2 
2) Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate 3 
3) Kuulemismenettely 5 
4) Yhteisön säädöstekstien laatu 6 
H VOIMASSA OLEVAN LAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMINEN 6 
1) Yksinkertaistaminen 6 
2) Kodifikaatiot, koonnelmat ja uudelleen annetut säädökset 7 
HI YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN SAATAVUUS 8 
PÄÄTELMÄT 10 
A6L 
LIITE I : Uusien virallisten säädösehdotusten osuus kaikista komission ehdotuksista: 
vertailu vuodesta 1990 
LIITE II : Komission lainsäädäntöaloitteet vuonna 1997 
LIITE m: Jäsenvaltioiden ilmoittamat teknisiä määräyksiä koskevat ehdotukset 
LIITE IV: Komission kanta vuonna 1996 ilmoitettuihin teknisiä määräyksiä koskeviin 
ehdotuksiin 
LIITE V: Yksinkertaistamisen edistyminen 
LIITE VI: Kodifioinnin edistyminen vuoden 1992 Edinburghin Eurooppa-neuvoston 
jälkeen 
Ai 
JOHDANTO 
Tämän Euroopan unionin neuvostolle osoitetun vuosikertomuksen1 aiheena on yhteisön 
säädöskäytännön parantamiseen tähtäävä komission toiminta. Edinburghin Eurooppa-
neuvoston jälkeen komissio on tehnyt tällä alalla valtavasti työtä: se on kertomuksen 
perusteella kantanut hedelmää. Kertomus osoittaa, että komissio pyrkii toimimaan 
aiempaan verrattuna vähemmän voidakseen toimia tehokkaammin. Sen tavoitteena on 
myös kuulla perusteellisemmin eri osapuolia, parantaa säädöstekstiensä laatua, 
yksinkertaistaa ja kodifioida voimassa olevaa lainsäädäntöä sekä edistää yhteisön oikeuden 
saatavuutta. Kertomuksessa todetaan myös, että komissio tehostaa toimintaansa näiden 
tavoitteiden saavuttamiseksi käynnistämällä laajoja sisäisiä uudistuksia, kuten MAP 20002 
ja SEM 20003. 
Säädöskäytännön parantaminen koskee komission lisäksi myös Euroopan parlamenttia ja 
neuvostoa, joiden tehtävänä on hyväksyä yhteisön lainsäädäntö; kyseessä on yhteinen, 
jaettu vastuu. Tämä edellyttää, että myös tavoitteet määritellään yhdenmukaisesti. 
Valitettavasti on todettava, että näin ei aina ole tapahtunut. Kokemus osoittaa, että 
esimerkiksi silloin kun neuvostolta edellytetään yksimielistä päätöstä, kaikille kelpaavan 
kompromissin muotoilu johtaa usein siihen, että lopputulos on alkuperäistä ehdotusta 
mutkikkaampi. Euroopan parlamentin tarkistusten perusteella tehtävät muutokset eivät 
nekään välttämättä tee teksteistä yksinkertaisempia tai ymmärrettävämpiä. On myös 
huomattavissa, että yksinkertaistamista ja kodifiointia koskevilla ehdotuksilla on taipumus 
jäädä pitkiksi ajoiksi ehdotuksen asteelle. 
Jäsenvaltioiden on omasta puolestaan pantava yhteisön lainsäädäntö tehokkaasti 
täytäntöön. Lähes 25 % sisämarkkinoihin liittyvistä toimenpiteistä on kuitenkin yhä 
toteuttamatta, vaikka niitä koskeva määräaika umpeutui jo vuonna 1992 - viisi vuotta 
sitten. Vastaava tilanne vallitsee mm. ympäristölainsäädännön alalla. Ei riitä, että 
jäsenvaltiot toteuttavat täytäntöönpanotoimet; näiden toimien on myös oltava yhteisön 
oikeuden mukaiset, ja niitä on sovellettava asianmukaisesti. 
Komissio onkin selvillä siitä, että lainsäädäntöä voidaan parantaa myös siten, että yhteisön 
tasolla hyväksytään säädöksiä, jotka on helppo panna täytäntöön ja siirtää osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. 
l Kertomus on vastaus Edinburghin Eurooppa-neuvoston joulukuussa 1992 esittämään pyyntöön, joka 
on sittemmin toistettu sekä muissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa että toissijaisuusperiaatteen 
täytäntöönpanosta 29.10.1993 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (EU:n tiedote 10-1993, s. 
128). Laadittuaan vuosina 1993 ja 1994 ensimmäiset kertomukset (KOM (93) 545 ja KOM (94) 533) 
komissio katsoi tarpeelliseksi laajentaa kertomuksen näkökulmaa käsittämään kaikki lainsäädännön 
laadun parantamiseen tähtäävät toimet ("säädöskäytännön parantaminen"). Eurooppa-neuvosto 
hyväksyi tämän näkemyksen, ja sen perusteella komissio esitti neuvostolle lainsäädännön 
parantamista koskevat kertomukset vuosina 1995 (CSE (95) 580) ja 1996 (CSE (96) 7). 
"Säädöskäytännön parantaminen vuonna 1997" käsittelee samaa aihetta. 
SEC (97) 771, parhaillaan hyväksyttävänä. 
SEM 2000 -aloitteen II vaihe (sisäisen varainhoidon parantaminen, SEC (95) 1301) ja III vaihe 
(komission ja jäsenvaltioiden vastaavien yksiköiden varainhoidon parempi yhteensovittaminen, SEC 
(97) 1060, toimitettu eteenpäin 28.5.1997). 
1 c 
Jäsenvaltioilla on suuri vastuu myös oman lainsäädäntönsä määrän ja laadun suhteen. Ne 
antavat edelleen runsaasti varsin monimutkaisia säädöksiä, jolloin vaarana on 
markkinoiden pirstoutuminen. Jäsenvaltioiden tulisikin osallistua aktiivisesti 
säädöskäytännön parantamiseen. 
I SÄÄDÖSEHDOTUSTEN VALMISTELU 
1) Komission aloiteoikeus lainsäädännön laatimisessa: yleiskatsaus 
Viralliset ehdotukset 
Uusien säädösehdotusten määrä on vähentynyt 1990-luvun alusta lähtien selvästi 
voimakkaammin kuin ehdotusten kokonaismäärä (ks. liite I). Nykyinen komissio vahvisti 
tämän suuntauksen ilmoittaessaan toimikautensa alkaessa vuonna 1995, että sen 
tavoitteena olisi "toimia vähemmän, mutta tehokkaammin" eli keskittyä poliittisiin 
painopistealueisiin. Unionin toiminnan tehostaminen ei siis välttämättä merkitse 
lainsäädännön paisumista. Komission työn tulokset osoittavatkin, että tämä on 
mahdollista. 
Säädösehdotusten väheneminen johtuu paitsi siitä, että toissijaisuusperiaatetta on pyritty 
noudattamaan entistä tunnollisemmin, myös siitä, että vuonna 1985 annetun 
sisämarkkinoita koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpano on saatu päätökseen ja että 
yhdentymisen välineet yleensä ovat monipuolistuneet (esim. työllisyyttä, yhteistä rahaa tai 
sisämarkkinoiden uutta toimintaohjelmaa koskevat uudet toimet toteutetaan muutoin kuin 
lainsäädännön keinoin). Aloitevallan haltijana komissio on kuitenkin velvollinen 
toteuttamaan toimenpiteitä aina kun se on aiheellista (etenkin kun yhteisön tasolla 
toteutetulla toiminnalla voidaan tällaisissa tapauksissa korvata lukuisat hajanaiset 
kansallisen tason toimet). Vuoden 1998 työohjelmaan onkin Agenda 2000 -ohjelman4 
täytäntöönpanon vuoksi kirjattu aiempaa hiukan suurempi määrä uusia säädösehdotuksia, 
jotka koskevat erityisesti rakennerahastoja ja yhteistä maatalouspolitiikkaa. 
Liitteessä II olevasta taulukosta käy ilmi, että viralliset ehdotukset koskevat uusien 
säädösehdotusten ohella myös sellaisia säädöksiä, jotka liittyvät ulkosuhteisiin tai aiemman 
lainsäädännön tarkistamiseen tai aiempien sitoumusten perusteella toteutettavan toiminnan 
seurantaan, sekä täytäntöönpanotoimia. Komission velvollisuus on toteuttaa tällaisia 
aloitteita, jotka perustuvat kiinteästi kansainvälisiin sitoumuksiin, olemassa olevaan 
yhteisön lainsäädäntöön tai muiden toimielinten tai jäsenvaltioiden oikeutettuihin 
vaatimuksiin. Monet täytäntöönpanotoimet taas perustuvat siihen, että yhteisön 
lainsäädäntövallan käyttäjä varaa itselleen myös toimeenpanovallan; tämä johtuu 
useimmiten siitä, ettei ole päästy sopimukseen toimeenpanovallan luovuttamista 
komissiolle koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Tällaiset ehdotukset, joiden suuri 
määrä aiheuttaa nyt paineita neuvostossa ja parlamentissa, voitaisiin tulevaisuudessa 
korvata komission ja komiteoiden yhdessä toteuttamilla toimenpiteillä. 
Teknisiä määräyksiä taas antavat ensisijaisesti jäsenvaltiot, ja niiden määrä on selvästi 
nousussa (ks. liitteet HI ja IV). 
4 KOM (97) 2000, toimitettu eteenpäin 16.7.1997 
Komissio pyrkii poistamaan käsittelystä tarpeettomiksi käyneet tai vanhentuneet 
ehdotukset. Se peruuttaa vuosittain ehdotukset, jotka eivät ole enää ajankohtaisia: tällaisia 
ehdotuksia oli 61 vuonna 1995, 48 vuonna 1996 ja noin 30 vuonna 1997. 
Mietinnöt, neuvotteluasiakirjat ja kertomukset 
Kuten liitteestä II käy ilmi, komissio laatii vuosittain runsaasti mietintöjä ja 
neuvotteluasiakirjoja sekä kertomuksia. Mietintöjen ja neuvotteluasiakirjojen (vihreät ja 
valkoiset kirjat sekä eräät tiedonannot) tarkoituksena on edistää asianomaisten osapuolten 
välistä keskustelua, jotta voidaan saada käsitys toiminnan tarpeellisuudesta (ks. kohta 3). 
Valtaosa (50 %) näistä asiakirjoista on kuitenkin kertomuksia, jotka laaditaan parlamentin 
ja neuvoston yleensä lainsäädännön välityksellä esittämien vaatimusten perusteella. Näitä 
velvollisuuksia tuntuisi olevan tarpeen yksinkertaistaa ja järkeistää. 
2)Toissiiaisuus- ia suhteellisuusperiaate 
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate ovat komission aloitetoiminnan punainen lanka, ja 
komissio on aina noudattanut niiden toteuttamista koskevia suuntaviivoja (jotka 
Edinburghin Eurooppa-neuvosto määritteli suurelta osin komission aloitteesta). Nämä 
suuntaviivat on kirjattu pöytäkirjaan, joka liitetään Euroopan yhteisön 
perustamissopimukseen Amsterdamin sopimuksella. 
Toissijaisuusperiaate 
Komissio keskittyy edelleen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklan 
mukaisesti toteuttamaan ainoastaan tarpeelliset toimet ja ainoastaan siinä tapauksessa, että 
tavoitteiden toteutumista ei voida varmistaa riittävän tehokkaasti kansallisella tasolla. 
Jokaista suunniteltua toimenpidettä tarkastellaan tältä osin erikseen. 
Komission työ on kantanut hedelmää. Uusia säädösehdotuksia5 on tehty vuonna 1997 vain 
7. Näistä 46 liittyy yhteisön yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluviin aloihin, joilla 
toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. Yhteisön ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin 
kuuluvilla aloilla uusia ehdotuksia on siis tehty vain 37. Näissä tapauksissa komissio on 
esittänyt perustelunsa säädösten perusteluosassa. 
Komissio on myös suositellut lainsäädännölle rinnakkaisia vaihtoehtoja, mistä esimerkkinä 
mainittakoon teollisuuden kanssa tehtävät ympäristösopimukset. Neuvosto ja Euroopan 
7 Uudet lainsäädäntöehdotukset määritellään komission vuosittaisessa työohjelmassa. 
Jäsenvaltioiden budjettitilanteen valvonta (KOM(97) 305 ja 306, toimitettu eteenpäin 10.6.1997); 
moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus (KOM(97) 510, toimitettu 
eteenpäin 3.10.1997); ehdolliseen pääsyyn perustuvien tai ehdollisen pääsyn sisältävien 
(televiestintä)palvelujen oikeussuoja (KOM(97) 356, toimitettu eteenpäin 2.10.1997); tutkimus ja 
teknologinen kehitys (KOM(97) 142, toimitettu eteenpäin 1.4.1997). 
Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelma (KOM(96) 610, toimitettu eteenpäin 
18.11.1997); siviili-ilmailu: miehistön koulutus (KOM(97) 382, toimitettu eteenpäin 22.7.1997); 
maantiekuljetukset: vaatimukset ammattiin pääsemiseksi (KOM(97) 25, toimitettu eteenpäin 
27.1.1997). 
parlamentti ovat antaneet hyväksyntänsä tälle menettelylle hiljattain antamissaan 
päätöslauselmissa8. 
Kansainvälisiin sopimuksiin liittyminen mahdollistaa eräissä tapauksissa näiden sopimusten 
tai niiden täytäntöönpanoa koskevien päätösten sisällyttämisen yhteisön 
oikeusjärjestelmään, jolloin niitä voidaan tarvittaessa soveltaa välittömästi; suunnitellun 
toiminnan tavoitteet voidaan toisin sanoen saavuttaa joskus parhaiten kansainvälisellä 
tasolla, ei yhteisön eikä kansallisella tasolla (esimerkki toissijaisuusperiaatteen 
soveltamisesta "alhaalta ylöspäin"). Esimerkki tästä on mm. moottoriajoneuvojen 
hyväksymisvaatimuksia koskeva asiakirja, joka on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä9. 
Suhteellisuusperiaate 
Seuraavat esimerkit valaisevat komission tapaa noudattaa suhteellisuusperiaatetta 
Komissio pohtii tarkoin, millainen väline jonkin asian toteuttamiseen valitaan: se käyttää 
entistä enemmän direktiivejä, joissa määritellään vain yleiset periaatteet10 tai säädetään 
ainoastaan yhteiset väliimmäistoimenpiteet11. Tällöin on tietysti pyrittävä siihen, etteivät 
puitedirektiivit aiheuta eroavuuksia kansallisten lainsäädäntöjen kesken, mikä voidaan 
varmistaa erityisesti käymällä vuoropuhelua kansallisten toimielinten kanssa. Komissio on 
kuitenkin vakuuttunut siitä, että tällaiset direktiivit ovat suhteellisuusperiaatteen kannalta 
hyödyllinen väline. Suuntaus on vahvistettu myös pöytäkirjassa, joka Intetään EY:n 
perustamissopimukseen Amsterdamin sopimuksella. 
Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen voidaan tarkistaa myös arvioimalla perusteellisesti 
säädösehdotusten vaikutuksia. Tehtävän hankaluus käy ilmi sekä jäsenvaltioiden 
saavuttamista ristiriitaisista tuloksista että tutkimusmenetelmissä havaituista 
eroavuuksista. Asiassa on kuitenkin tapahtunut edistystä. 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston hyväksymässä sisämarkkinoiden toimintaohjelmassa12 
säädetään, että uusien säädösehdotusten yrityksille aiheuttamia kustannuksia ja 
hallinnollisia vaikutuksia on selvitettävä kuulemalla "eurooppalaista yrityspaneelia", jonka 
toiminnassa ovat mukana myös pk-yritykset. Komissio käynnistää tähän liittyvän 
pilottihankkeen vuonna 1998. 
8 Neuvoston päätöslauselma, annettu 7.10.1997 (EYVL N:o C 321, 22.10.1997, s. 6) ja Euroopan 
parlamentin päätöslauselma A4-0224/97, annettu 17.7.1997. 
9 Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymiseksi moottoriajoneuvojen varusteiden ja 
osien yhdenmukaisten hyväksymisvaatimusten ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista 
koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) Euroopan talouskomission sopimukseen, KOM(95) 
723, toimitettu eteenpäin 12.1.1996. 
10 Tällaisia direktiiviehdotuksia on hyväksytty mm. seuraavista aiheista: vesipotitiikka (KOM (97) 49 
lopullinen), telepalveluihin sovellettava arvonlisäverojärjestelmä (KOM (97) 4 lopullinen) ja 
vaarallisten aineiden sisävesikuljetukset (KOM (97) 367 lopullinen). 
11 Tämä koskee esim. energiatuotteiden verotusta (KOM (97) 30 lopullinen) ja lentoasemamaksuja 
(KOM (97) 154 lopullinen). 
12 CSE (97) 1 lopullinen, toimitettu eteenpäin 9.6.1997 
4 
3) Kuulemismenettely 
Komissio käyttää ehdotusten valmisteluvaiheessa laajalti kuulemismenettelyä, jonka 
tarkoituksena on lisätä avoimuutta ja asianomaisten tahojen osallistumista valmisteluun. 
Kun kuuleminen toteutetaan mahdollisimman laajasti, komissio voi tehdä päätöksensä 
noudattaen yhteisön etua ja perehtyen asianomaisten toimijoiden näkemyksiin tinkimättä 
kuitenkaan velvollisuuksistaan. 
Viime vuonna komissio lupasi tehdä vihreistä ja valkoisista kirjoista yhtenäisempiä ja 
tarkemmin kohdennettuja. Tämän vuoden luettelo13 osoittaa, että tavoite on saavutettu. 
Lisäksi kirjojen julkaiseminen Internetissä on lisännyt niiden saatavuutta. 
Tämäntyyppiset asiakirjat ovat osoittautuneet hyödyllisiksi. Tältä osin voidaan mainita 
esimerkiksi tekijänoikeuksia käsittelevä vihreä kirja14. Komissio hyväksyy vuoden loppuun 
mennessä ehdotuksen, jossa otetaan huomioon vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen saadut 
lukuisat huomautukset. Komissio toivoo, että muilla vastaavilla asiakirjoilla, kuten 
vihreällä kirjalla Euroopan unionin elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista15, on 
yhtä suotuisa vaikutus. 
Paitsi vihreiden ja valkoisten kirjojen avulla komissio suorittaa kuulemista myös 
tiedonantojen avulla. Esimerkiksi kilpailun alalla komissio on laatinut tiedonannon 
aikeestaan hajauttaa EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltaminen, mikä 
parantaisi jäsenvaltioiden ja yhteisön välistä työnjakoa16. 
Kuulemismenettelyn tehokkuuden takeena on osaltaan myös se laaja verkosto, joka 
muodostuu eri alojen ammattilaisten neuvoa-antavista komiteoista ja asiantuntijaryhmistä. 
Komiteoista runsas kymmenen on tieteellisiä komiteoita, joiden kokoonpanoa on juuri 
uudistettu. Ne muodostuvat nyt itsenäisistä asiantuntijoista, ja niiden lausunnot julkaistaan 
Internetissä. 
Komissio pitää niin ikään yllä jatkuvaa vuoropuhelua eri eturyhmien kanssa, jotka 
osallistuvat rakentavasti sen työskentelyyn, erityisesti teknisten määräysten valmisteluun. 
Komission tammikuussa 1997 julkaisema luettelo kattaa noin 600 organisaatiota. 
Komissio noudattaa edelleen periaatetta, jonka mukaan eri eturyhmiä kohdellaan 
tasapuolisesti. 
13 Vihreitä kirjoja on laadittu Euroopan yhteisen kilpailupolitiikan vertikaalisista rajoituksista, työn 
uudelleenorganisoinnista, täydentävistä eläkkeistä sisämarkkinoilla, yhteisön patentista ja 
elintarvikelainsäädännöstä. 
Valkoinen kirja on laadittu työaikadirektiivin ulkopuolisista aloista. 
14 KOM (95) 382 lopullinen, toimitettu eteenpäin 27.7.1995. 
15 KOM (97) 176 lopullinen, toimitettu eteenpäin 13.5.1997. 
16 Asiaa koskeva tiedonanto on tarkoitus hyväksyä vuoden loppuun mennessä. 
5 
Tänä vuonna on tapahtunut edistystä myös sosiaalipolitiikasta tehdyssä sopimuksessa 
säädetyn menettelyn soveltamisessa; menettelyn mukaan työmarkkinaosapuolten 
kuulemisen tulokset on pantava täytäntöön lainsäädännössä17. 
4) Yhteisön säädöstekstien laatu 
Yhteisön lainsäädäntö on muotoiltava selkeästi, johdonmukaisesti ja yksitulkintaisesti, ja 
sen ulkoasun ja lainvalmistelun suhteen on noudatettava yhdenmukaisia periaatteita. 
Kaikki toimielimet ovatkin viime vuosina toteuttaneet näiden tavoitteiden mukaisia 
toimenpiteitä. 
Esimerkkinä komission toiminnasta tällä alalla mainittakoon, että suuri osa sen vuonna 
1996 hyväksymistä wXainsäädäntöpohtiikkaa koskevista komission yleisistä 
suuntaviivoista"18 on omistettu säädöstekstien laadulle. Tänä vuonna taas on päivitetty 
"Lainsäädännön valmistelua koskevat säännöt", joita komission yksiköt käyttävät ohjeena 
laatiessaan säädösehdotuksia ja muita oikeudellisia asiakirjoja. Lisäksi komissio on 
ryhtynyt parantamaan oikeudellisten asiakirjojen ulkoasua ja käsittelyä helpottaakseen 
niiden levitystä elektronisina versioina (SEI-LEG -hanke). 
Ei kuitenkaan riitä, että kaikki toimielimet pohtivat näitä asioita tahollaan; tarvitaan 
johdonmukaista työtä ja yhteisiä periaatteita. Siksi Amsterdamin sopimuksen 
päätösasiakirjaan onkin liitetty julistus, jossa Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja 
komissiota kehotetaan laatimaan yhteisellä sopimuksella suuntaviivat yhteisön 
lainsäädännön valmistelun parantamiseksi. Näiden kolmen toimielimen oikeudelliset 
yksiköt alkavat tehdä tällä alueella yhteistyötä. Komission toivomus on, että näin voitaisiin 
laatia lainsäädännön laatua koskevat yhteiset säännöt. 
H VOIMASSA OLEVAN LAINSÄÄDÄNNÖN TARKISTAMINEN 
1) Yksinkertaistaminen 
Komissio on jatkanut johdonmukaisesti ja kaikki alat huomioon ottaen niitä 
yksinkertaistamistoimia, jotka käynnistettiin Edinburghin (1992) ja Brysselin (1993) 
Eurooppa-neuvostojen jälkeen. Tänä vuonna se on tehnyt 10 ehdotusta, jotka koskevat 
maataloutta, kilpailupolitiikkaa, energiaa, ympäristöä, verotusta, teollisuustuotteita, 
tutkintojen tunnustamista, tilastoja ja televiestintää. Lisäksi se on tehnyt tilastojen alalla 
yhden yksinkertaistamista koskevan päätöksen. 
Seuraavat esimerkit osoittavat, miten komissio on yksinkertaistamista toteuttanut. 
Monimutkaisella vesihuollon alalla se on tehnyt ehdotuksen puitedirektiiviksi19, jonka 
avulla voidaan varmistaa entistä johdonmukaisempi toiminta tällä alalla ja kumota 
6 säädöstä. Tieteellisen tutkimuksen alalla komissio on esittänyt päätösluonnoksen, jonka 
17 Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus vahvistettiin komission ehdotuksella (KOM (97) 392 lopullinen, 
toimitettu eteenpäin 14.7.1997). Työmarkkinaosapuolia on kuultu myös sukupuolisen häirinnän 
torjunnasta sekä työntekijöiden kuulemisesta ja heille suunnattavasta tiedotuksesta kansallisella 
tasolla. 
18 EU:n tiedote 1/2 1996, kohta 1.10.11 
19 KOM (94) 49 lopullinen, toimitettu eteenpäin 15.4.1997 
6 
tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa kaikkien viidenteen puiteohjelmaan20 
kuuluvien tutkimusohjelmien saatavuutta ja täytäntöönpanoa. 
Liitteen V taulukkoon on koottu kaikki yksinkertaistamiseen liittyvät toimet, jotka 
komissio on toteuttanut Brysselin Eurooppa-neuvoston jälkeen, sekä niiden eteneminen 
neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. 
Kesäkuussa 1997 kokoontunut Amsterdamin Eurooppa-neuvosto vahvisti tätä suuntausta 
antamalla komissiolle sysäyksen käynnistää kaksi suurisuuntaista hanketta: 
Sisämarkkinoiden tmmintaokjelmasm ehdotetaan liukuvaa 
yksinkertaistamisohjelmaa, joka käsittäisi mm. vuonna 1996 käynnistetyn 
innovatiivisen SLIM-aloitteen (sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön 
yksinkertaistaminen) sekä muita jo käytössä olevia yksinkertaistamismenetelmiä. 
Näin yksinkertaistamisesta tulee sisämarkkinoiden kantava periaate, jonka avulla 
voidaan helpottaa yhteisön lainsäädännön soveltamista ja siirtämistä osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. Tänä vuonna on alkanut SLIM-aloitteen toinen vaihe, joka koskee 
arvonlisäverotusta, ulkomaankaupan yhdistettyä nimikkeistöä, pankkipalveluita ja 
lannoitteita. Sisämarkkinoiden toimintaohjelman mukaan aloitteen kolmas vaihe on 
tarkoitus käynnistää tammikuussa 1998 ja neljäs vaihe toukokuussa 1998. Euroopan 
parlamentin ja neuvoston olisikin varmistettava sisämarkkinoiden häiriötön toiminta 
hyväksymällä tähän liittyvät komission ehdotukset pikaisesti. Toimintaohjelmassa 
kannustetaan jäsenvaltioita täydentämään näitä aloitteita kansallisilla 
yksinkertaistamistoimenpiteillä. Jäsenvaltiot ovatkin antaneet aiheesta kertomuksen 
27. marraskuuta kokoontuneelle sisämarkkinoiden neuvostolle. 
- Komissio on perustanut yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista 
käsittelevän BEST Task Force -ryhmän21, jolle on annettu tehtäväksi selvittää pk-
yrityksille asetettuja lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia pakotteita. Tämän 
jäsenvaltioiden itsenäisistä asiantuntijoista muodostuvan ryhmän avulla voidaan 
määritellä paremmin olosuhteet, joita yritykset tarvitsevat menestyäkseen ja 
kehittyäkseen. Tiedoista on hyötyä sekä komissiolle että jäsenvaltioille. BEST Task 
Force -ryhmä aloitti työnsä lokakuussa, ja se on jo esittänyt välikertomuksen, jonka 
komissio toimitti 21.-22. marraskuuta pidetylle työllisyysasioita käsittelevälle 
Eurooppa-neuvostolle. Toukokuussa 1998 komissio saa loppukertomuksen, jonka 
perusteella se muotoilee huomautuksensa Cardiffin Eurooppa-neuvostolle. 
2) Kodifikaatiot koOTnelnaat ia uudelleen annetut säädökset 
Kodifiointi on teknisesti erittäin vaativa työ, kun otetaan huomioon moniin 
säädösteksteihin tehtyjen muutosten ja säädösten erikielisten toisintojen määrä. Lisäksi on 
otettava huomioon se, että kodifioitavat säädökset muuttuvat edelleen kaiken aikaa, mikä 
hankaloittaa työtä entisestään. 
20 Ehdotus koskee yhteisön TTK-toimintaan osallistumisen sääntöjä ja tutkimustulosten levittämistä 
(EY:n perustamissopimuksen 130 J artikla). 
21 SEC (97) 1697 
Komissio jatkaa kodtfiointityötään (ks. liite VI). Se toimittaa vuoden 1997 loppuun 
mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle uusia kodifikaatioehdotuksia22, joilla 
kumotaan noin 61 säädöstä. Komissio on jo määritellyt alat, joihin keskitytään vuosina 
1998-2000: elintarvikkeiden pakkausmerkinnät, lääketeollisuus, työturvallisuus, tulli, 
välillinen verotus sekä maatalous. 
Monimutkaisen kodifiointityön ohella komissio pyrkii vastaamaan eri toimijoiden tarpeisiin 
laatimalla koonnelmia. Koonnelmilla ei ole oikeusvaikutusta, mutta ne ovat erittäin 
hyödyllisiä kaikille, jotka tavalla tai toisella "käyttävät" yhteisön oikeutta. Vuodesta 1995 
vuoden 1997 lokakuuhun mennessä koonnelmia on laadittu yli 310 säädöksestä, mikä 
merkitsee noin 2 500 tekstin käsittelemistä 9 tai 11 kielellä. Vuoden 1997 heinäkuun 
alusta lähtien koonnelmat tallennetaan toimielinten yhteiselle EUROPA-palvelimelle, missä 
ne ovat saatavilla ilmaiseksi Internetin kautta (ks. kohta III). 
Säädösten uudelleen laatiminen tarkoittaa, että säädöstä muutettaessa laaditaan 
kokonaan uusi säädös ja kumotaan vanha. Tämä on paras vaihtoehto pyrittäessä 
selkeyttämään lainsäädäntöä, ja se voisi olla vaihtoehto kodifioinnille. Komissio haluaa 
kuitenkin muistuttaa, että siirtyminen järjestelmälliseen säädösten uudelleen laatimiseen 
edellyttää, että komissio, Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät asiasta toimielinten 
välisen sopimuksen. Toimielinten oikeudelliset yksiköt ovat jo käyneet asiasta alustavia 
teknisiä neuvotteluja. Komissio toivoo, että Eurooppa-neuvosto kehottaisi toimielimiä 
kiirehtimään tätä työtä. 
ffl YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN SAATAVUUS 
Yritysten ja yksityishenkilöiden on välttämätöntä saada tietoa yhteisön lainsäädännöstä, 
jotta ne pystyisivät hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön poUtiikkojen suomia 
mahdollisuuksia täysipainoisesti. Komissio pyrkii luomaan tarvittavat edellytykset 
käyttämällä kaikkia nykyaikaisen tietotekniikan tarjoamia mahdollisuuksia, erityisesti 
Internetiä. Tämä merkitsee todellista vallankumousta yhteisön oikeutta koskevan 
tiedotuksen alalla. 
Internetissä toimivan toimielinten yhteisen EUROPA-palvelimen välityksellä on tarkoitus 
antaa yleisölle tietoa lukuisista eri hankkeista, joista mainittakoon erityisesti: 
- Ensisijainen tiedotushanke "Kansalaisena Euroopassa"23, jonka tarkoituksena on 
kertoa kansalaisille heidän oikeuksistaan. Hankkeen toinen vaihe käynnistetään 
joulukuussa 1997. 
- Hanke, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisön lainsäädännön saatavuus. Jo nyt 
on mahdollista tutustua yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisiin tuomioihin ja niihin 
lainsäädännön osiin, joista on laadittu koonnelma. Tammikuusta 1998 tätä 
mahdollisuutta laajennetaan vähitellen, kunnes se kattaa yhteisön voimassa olevan 
22 Ne koskevat mm. Itämeren kalastusta, yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta, haitallisia 
organismeja, yhteisön omia varoja ja joukkoirtisanomisia (muutettu kodifikaatioehdotus). 
23 Työskentely toisessa Euroopan unionin maassa, Oleskelu ja asuminen toisessa Euroopan unionin 
maassa, Opiskelu, koulutus ja tutkimus toisessa Euroopan unionin maassa, Tavaroiden ja palveluiden 
ostaminen Euroopan sisämarkkinoilla, Matkustaminen Euroopan unionissa, Miesten ja naisten 
tasavertaiset mahdollisuudet Euroopan unionissa. 
lainsäädännön sekä Euroopan yhteisöjen virallisen lehden L- ja C-sarjan sitä mukaa 
kuin se ilmestyy. 
- Hanke, jonka tarkoituksena on tiedottaa Internet-sivuilla kaikista yritysten 
toimintaan vaikuttavista yhteisön säädöksistä; hanke kuuluu sisämarkkinoiden 
toimintasuunnitelmaan, ja se on tarkoitus toteuttaa heinäkuussa 1998. 
Parantaakseen tiedotusta komissio on julkaissut myös käytännön oppaita24, joissa 
täsmennetään yhteisön lainsäädännön soveltamisedellytykset. 
24 Ks. esimerkiksi jo julkaistut tai piakkoin julkaistavat oppaat seuraavista aiheista: tekniset määräykset, 
matalajännite, sähkömagneettinen yhteensopivuus, raskaana olevien naisten työturvallisuus ja -
terveys, stressi työpaikalla sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotanto, 
pitäminen kaupan ja maahantuonti. 
PÄÄTELMÄT 
Tämän kertomuksen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: 
Komissio on muutamassa vuodessa tehnyt useita merkittäviä aloitteita, joiden 
tarkoituksena on parantaa yhteisön lainsäädännön laatua yksinkertaistamalla ja 
kodifioimalla jo olemassaolevaa lainsäädäntöä sekä helpottamalla sitä koskevan 
tiedon saantia. Työ on saatu käyntiin ja lainsäädäntökulttuuri luotu. 
Toiminta tehostuu, ja jatkossa on odotettavissa merkittäviä edistysaskelia. Tästä 
ovat osoituksena mm. sisämarkkinoiden toimintaohjelma ja BEST Task Force -
ryhmä. Hyväksi havaitut työskentelymenetelmät ovat nyt valmiit. Komissio toivoo, 
että työn seurantaa voidaan käsitellä myös konferenssissa, jonka Iso-Britannia 
aikoo järjestää puheenjohtajakaudellaan maaliskuussa 1998. 
Puheena olevat aloitteet voivat kuitenkin tuottaa toivotun tuloksen vain jos 
Euroopan parlamentti ja neuvosto tukevat niitä aiempaa näkyvämmin, lukuisat 
yksinkertaistamis- ja kodifiointiehdorukset odottavat edelleen niiden hyväksymistä. 
Jäsenvaltioiden tehtävä tällä alalla on merkittävä. Ensisijaisina lainsäätäjinä niiden 
on toteutettava yhteisön tasolla tehdyt aloitteet myös kansallisella tasolla. 
Kun jäsenvaltiot pyytävät komissiota laatimaan ehdotuksia, niiden tulisi suorittaa 
asiasta ennakkoarviointi "säädöskäytännön parantamisen" hengessä. 
Kuten Amsterdamin Eurooppa-neuvosto korosti, lainsäädännön laadun parantaminen on 
säilytettävä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisena poliittisena tavoitteena. 
Säädöskäytännön parantaminen edistää kansalaisten myönteistä suhtautumista Euroopan 
unioniin, lisää eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja helpottaa laajentumisen 
toteuttamista. 
10 
UUSIEN VIRALLISTEN SÄÄDÖSEHDOTUSTEN OSUUS 
KAIKISTA KOMISSION EHDOTUKSISTA: VERTAILU VUODESTA 1990 UITEI 
800 
700 
600 
500 
400 
300 
200 
100 
1991 
• Uudet viralliset säädösehdotukset a Muut ehdotukset * Titonne 10/11/1997 
' 'Ennuste 
^ 
-x 
LUTE II 
KOMISSION LAINSÄÄDÄNTÖALOITTEET VUONNA 1997** 
VIRALLISET EHDOTUKSET 
I Aiempien toimien 
seuranta : 34 
(10%) l Uudet 
säädösehdotukset 
7* 
(2%) I Lainsäädännön 
tarkistaminen : 23 
(7%) 
I Kansainväliset 
suhteet: 183 
(55%) D Täytäntöönpano­
toimet : 88 
(26%) 
* Uudet säädösehdotukset määritellään komission vuosittaisessa työohjelmassa 
MIETINNÖT, KUULEMISASIAKIRJAT JA TIEDONANNOT 
D Alustavat 
:7 
(3%) O Vihreät ja valkoiset 
kirjat: 6 
(3%) 
iKertomukset: 116 
(50%) I Tiedonannot: 103 
(44%) 
"Tilanne IM 1/1997 
Urnds: : APC-tietokanta, Jona ovat kaikki kotmmon ehdesuksat sekä midm 
n 
UITEIII 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat teknisiä määräyksiä koskevat ehdotukset 
(Tuotteiden teknisiä erittelyjä koskevat ehdotukset, jotka on ilmoitettu komissiolle direktiivin 83/189/ETY mukaisesti) 
700 
600 
500 
400 
300-4 
200 
100 
1993 1994 1995 1996 1997 (arvio) O Ilmoitukset (luvut eivät sisällä 
ilmoituksia kansallisista 
täytäntöönpanotoimista) 
• Lausunnot ehdotuksista, jotka 
saattavat aiheuttaa yhteisön oikeuden 
rikkomista 
* Luvut eivët sisêlIS niitä vuonna 1997 tehtyjä 230 
ilmoitusta, jotka koskevat Alankomaissa viime 
vuosina hyväksyttyjä sääntöjä, jotka ovat 
yhteensopimattomia yhteisön oikeuden kanssa 
yhteisöjen tuomioistuimen asiassa "CIA Security 
International S.A." (C-194/94)antaman tuomion 
mukaisesti. 
UITEIV 
Komission kanta vuonna 1996 ilmoitettuihin teknisiä määräyksiä koskeviin ehdotuksiin 
(Tuotteiden teknisiä erittelyjä koskevat ehdotukset, jotka on ilmoitettu komissiolle direktiivin 83/189/ETY mukaisesti) 
600 
Komissiolle ilmoitetut ehdotukset Huomautukset Lausunnot Käsittelemättä jätettävät ehdotukset 
Huomautusten avulla pyritään välttämään sisämarkkinoiden häiriintyminen. 
Lausunnoissa ilmoitetaan virallisesti, että ehdotus on yhteensopimaton yhteisön oikeuden kanssa. 
Ehdotus jätetään käsittelemättä, kun komissio valmistelee aiheesta omaa ehdotusta 
tai kun neuvosto on vahvistanut ehdotusta koskevan yhteisen kannan. 
LIITE V 
YKSINKERTAISTAMISTOIMIEN 
EDISTYMINEN 
1Ï 

KOMISSION TEKEMÄT YKSINKERTAISTAMISEHDOTUKSET 
JA NIIDEN ETENEMINEN 
ALA I KOMISSION ALOITE I SEURANTA 
ELINTARVIKKEET 
Erityisravinnoksi Ehdotus Euroopan Neuvosto vahvisti yhteisen 
tarkoitetut elintarvikkeet parlamentin ja neuvoston kannan 22.7.1997. Toinen 
(jäsenvaltioiden direktiiviksi, toimitettu käsittely parlamentissa 
lainsäädännön eteenpäin 28.3.1994, 15.12.1997. Alkuperäinen 
lähentäminen) KOM (94) 97. yksinkertaistamistavoite ei 
kuitenkaan täysin toteudu 
yhteisessä kannassa. 
Tapaus voi toimia 
esimerkkinä siitä, että 
neuvosto ei hyväksy 
komission ehdotusta 
yksinkertaistamisesta. 
Kivennäisvedet Ehdotus Euroopan Euroopan parlamentin ja 
(jäsenvaltioiden parlamentin ja neuvoston neuvoston direktiivi 
lainsäädännön direktiiviksi, toimitettu N:o 96/70/EY (EYVL 
lähentäminen) eteenpäin 17.10.1994, N:oL 299,23.11.1996). 
KOM (94) 423. 
Vertikaaliset direktiivit Seitsemän ehdotusta Parlamentti antoi 
"suklaat, hedelmämehut, Euroopan parlamentin ja lokakuussa lausunnon 
hillot, hunaja, kahvi, neuvoston direktiiviksi on "kahvia" ja "suklaata" 
maito" toimitettu eteenpäin koskevista ehdotuksista. 
30.5.1996, KOM (95) 722. "Kahvia" koskevasta 
ehdotuksesta päästäneen 
poliittiseen 
yhteisymmärrykseen 
sisämarkkinoiden 
neuvostossa 27.11.1997. 
Elintarvikkeet (yleensä) Elintarvikelainsäädännön 
yleisiä periaatteita koskeva 
vihreä kirja hyväksytty 
30.4.1997t KOM (97) 176. 
Siinä esitetään eri 
vaihtoehtoja 
yksinkertaistamista varten. 
Asianomaisten osapuolten 
vastauksia arvioidaan. 
H-
Lannoitteet I Direktiivin 76/116/ETYI 
(EYVL N:o L 24, 
30.1.1976) arviointi SLIM-
aloitteen toiseen 
vaiheeseen liittyvän 
yksinkertaistamisen 
kannalta 
TEOLLISUUSTUOTTEET 
Rakennusalan tuotteet I Direktiivin 89/106/ETYI 
(EYVL N:o L 40, 
11.2.1989) arviointi SLIM-
aloitteen II vaiheeseen 
liittyvän 
yksinkertaistamisen 
kannalta 
Mittausvälineet Direktiiviehdotusta 
yksinkertaistetaan 
valmistelun aikana. Se 
korvaa 15 yksityiskohtaista 
mutta teknisesti 
vanhentunutta direktiiviä. 
KILPAILUPOLITIIKKA 
Yrityskeskittymien Asetusehdotus toimitettu Neuvoston asetus (EY) 
valvonta eteenpäin 16.9.1996, N.o 1310/97, annettu 
KOM (96) 313. 30.6.1997 (EYVL N:o L 
Menettelyjen 180, 9 7.1997). 
yksinkertaistaminen, 
valvonnan tehostaminen. 
Horisontaaliset valtiontuet Ehdotus neuvoston Poliittinen suuntaus 
asetukseksi toimitettu teollisuusministerien 
eteenpäin 22.7.1997, neuvostossa 13.11.1997, 
KOM (97) 396, alaa ellei Euroopan 
koskevien menettelyjen parlamentin lausunnosta 
yksinkertaistaminen. muuta johdu. 
Vertikaaliset rajoitukset Vihreä kirja 
kilpailupolitiikan 
vertikaalisista rajoituksista 
(KOM (96) 721) toimitettu 
eteenpäin 24.1.1997; 
menettelyjen 
yksinkertaistaminen. 
SOSIAALIPOUTIIKKA 
R 
Altistuminen kemiallisille Muutettu ehdotus Neuvosto vahvisti yhteisen 
aineille neuvoston direktiiviksi kannan 7.10.1997. 
toimitettu eteenpäin 
9.6.1994, KOM (94) 230. 
Altistuminen syöpää Direktiivin 90/394 Neuvoston direktiivi 
aiheuttaville aineille työssä muutosehdotus toimitettu 97/42/EY (EYVL N:o L 
(direktiivi 90/394) eteenpäin 14.9.1995, 179,8.7.1997). 
KOM (95) 425. 
MAATALOUSPOLITIIKKA 
Riisi Asetusehdotus toimitettu Neuvoston asetus (EY) 
eteenpäin 24.8.1995, N:o 3072/95 (EYVL N:o 
KOM (95) 331. L329, 30.12.1995). 
Maatalouden Asetuksia koskeva ehdotus Neuvoston asetukset (EY) 
rakennepolitiikka toimitettu eteenpäin N:o 950/97, 951/97 ja 
27.2.1996, KOM (96) 58. 952/97 (EYVL N:o L 142, 
2.6.1997) 
Kulutukseen tarkoitettu Ehdotus neuvoston Euroopan parlamentin 
maito asetukseksi toimitettu lausunto 22.10.1997. 
eteenpäin 16.7 1997, 
KOM (97) 133. 
Voi Yksinkertaistamisehdotusta 
valmistellaan. 
Koristekasvit Yksinkertaistamisehdotusta 
valmistellaan SLIM-
aloitteen yhteydessä. 
LIIKENNE 
Tieliikenteen ajoneuvojen Direktiiviehdotus Neuvoston direktiivi 
suurimmat sallitut mitat ja toimitettu eteenpäin 96/53/EY (EYVL N:o L 
painot 15.12.1993, KOM (93) 235, 17.9.1996). 
679, muutettu ehdotuksella 
KOM (95) 193. 
Moottoriajoneuvojen ja Direktiiviehdotus Neuvoston direktiivi 
niiden perävaunujen toimitettu eteenpäin 96/96/EY (EYVL N:o L 
tekninen valvonta 8.9.1995, KOM (95) 415. 46, 17.2.1997) 
YMPÄRISTÖ 
Ilmanlaatu Direktiiviehdotus Neuvoston direktiivi 
toimitettu eteenpäin 96/62/EY (EYVL No L 
4.7.1994, KOM (94) 109. 296, 21.11.1996). 
n 
Juomavesi Ehdotus neuvoston Neuvosto vahvisti yhteisen 
direktiiviksi toimitettu kannan 16.10.1997. 
eteenpäin 28.4.1995, 
KOM (94) 612. 
Uimavesi Ehdotus neuvoston Euroopan parlamentin 
direktiiviksi toimitettu lausunto 12.12.1996. 
eteenpäin 29.3.1994, 
KOM (94) 36. 
Vesipolitiikka (yleensä) Ehdotus neuvoston 
puitedirektiiviksi 
toimitettu eteenpäin 
15.4.1997, KOM (97) 49. 
Melu Ehdotusta 
yksinkertaistamista 
koskevaksi direktiiviksi 
tutkitaan. 
TELEVIESTINTÄ 
Telelaitteet Ehdotus Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiiviksi toimitettu 
eteenpäin 4 6.1997, KOM 
(97) 257. 
KALASTUS 
Kalastuspolitiikan Ehdotus asetuksiksi Neuvoston asetus (ETY) 
rakenteelliset näkökohdat toimitettu eteenpäin N:o 2080/93 KORn 
8.10.1993, KOM (93) 481. (kalatalouden ohjauksen 
rahoitusväline) 
perustamisesta. Neuvoston 
asetus (EY) N:o 3699/93 
KORn tukitoimenpiteiden 
perusteista ja edellytyksistä 
SISÄMARKKINAT 
Lääkärien vapaa liikkuvuus Ehdotus Euroopan Euroopan parlamentin ja 
ja tutkintojen parlamentin ja neuvoston neuvoston direktiivi 97/50 
vastavuoroinen direktiiviksi toimitettu (EYVL N:o L 291, 
tunnustaminen eteenpäin 19.12.1994, 24.10.1997). 
KOM (94) 626. 
Tutkintojen vastavuoroinen Direktiiviehdotus on 
tunnustaminen hyväksyttävänä SLIM-
aloitteen yhteydessä. 
11 
Tutkintotodistusten 
tunnustamisjärjestelmän 
perustamisesta 
ammatillisen toiminnan 
osalta (käsiteollisuus, 
kauppa ja tietyt palvelut) Ehdotus Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiiviksi toimitettu 
eteenpäin 9.2.1996, KOM 
(96) 22. Muutettu ehdotus 
toimitettu eteenpäin 
16.7.1997, KOM (97) 363. Euroopan parlamentin 
lausunto 20.2.1997 
(ensimmäinen käsittely). 
Yhteisön etua koskevien 
raakaöljy-, maakaasu- ja 
sähköalan 
investointihankkeiden 
ilmoittamisesta komissiolle Asetusehdotus toimitettu 
eteenpäin 1.8.1995, KOM 
(95)118. Neuvoston asetus N: o 
736/96 (EYVL N:o L 102, 
25.4.1996). 
TULLI 
Ulkomaankaupan 
yhdistetty nimikkeistö 
(SLIM) Direktiiviehdotusta 
tutkitaan SLIM-aloitteen 
yhteydessä. 
VEROPOLITIIKKA 
ALV 
tiettyjen toimintojen 
verotuskohtelun 
yksinkertaistaminen 
meneillään olevan 
siirtymäkauden järjestelyjen 
parantaminen 
- ALV-alan 
(SLIM) velvoitteet Ehdotus toimitettu 
eteenpäin 9.3.1994, KOM 
(94) 58. 
Ehdotus neuvoston 
direktiiviksi toimitettu 
eteenpäin 26.6.1997, 
KOM (97) 325. 
Ehdotusta 
yksinkertaistamista 
koskevaksi direktiiviksi 
tutkitaan. 
Ehdotusta 
yksinkertaistamista 
koskevaksi direktiiviksi 
tutkitaan SLIM-aloitteen 
yhteydessä. Neuvoston direktiivi 
95/7/EY (EYVL N:o L 
102,5.5.1995). 
KULUTTAJAPOLITIIKKA 
lo 
Kuluttajansuoja hintojen 
ilmoittamisessa 
(direktiivien 79/58 l/ETY 
ja 88/314/ETY 
muuttaminen) Ehdotus 
parlamentin ja 
direktiiviksi 
eteenpäin 
KOM (94) 431. 
Ehdotus 
parlamentin ja 
direktiiviksi 
eteenpäin 
KOM (95) 276. Euroopan 
neuvoston 
toimitettu 
5.12.1994, 
Euroopan 
neuvoston 
toimitettu 
17.7.1996, Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 
95/58/EY (EYVL N:o L 
299, 12.12.1995). 
Neuvosto hyväksyi yhteisen 
kannan 27.9.1996. 
Neuvottelut parlamentin 
kanssakäynnissä. 
TILASTOT 
Jäsenvaltioisen 
tavarakaupan 
(SLIM) välisen 
tilastot Ehdotukset Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksiksi (EY) 
toimitettu eteenpäin 
4.6.1997 ja 6.2. 1997, 
KOM (97) 275 ja KOM 
(97) 252, SLIM-aloitteen 
yhteydessä. 
Suhdannetilastot Ehdotus neuvoston 
asetukseksi toimitettu 
eteenpäin 24.6.1997, 
KOM (97) 313. 
SÄÄDÖKSET, JOTKA KOMISSIO ON HYVÄKSYNYT 
YKSINKERTAISTAMISHANKKEEN LISÄKSI 
ALA KOMISSION ALOITE 
KILPAILUPOLITIIKKA 
Teknologiansiirtosopimukset 
(poikkeusten soveltaminen 
teollisoikeuksia ja taitotietoa koskeviin 
lisenssisopimuksiin) Komission asetus N:o 240/96 (EYVL No 
L 31, 9.2.1996). 
Menettelyjä yksinkertaistetaan yhdistämällä 
kaksi aiempaa asetusta. 
Tuki vaikeuksissa olevien yritysten 
rakenneuudistusta ja pelastamista varten Tiedonannon luonnos julkaistu EYVLssä 
N:o C 368, 23.12.1994. Sääntöjä 
tarkistetaan vuonna 1998. 
Tuki synteettisiä kuituja valmistavalle 
teollisuudelle Uusi järjestely 
30.3.1996). (EYVL N:o C 94, 
Vähimmäistuki Komission tiedonanto (EYVL N:o C 68, 
6.3.1996). Sääntöjen luokittelu ja 
yksinkertaistmainen. 
<L\ 
Valtiontuki pk-yrityksille I Uusi järjestely (EYVL N:o C 213, 
23.7.1996). 
MAATALOUSPOLITIIKKA 
Peltokasvit I Komission asetus (EY) N:o 658/96 (EYVL 
N:oL 91, 12.4.1996) 
PK-YRITYKSET 
Aloittavat yritykset Komission tiedonanto, annettu 22.4.1997 
(EYVL N:o L 145, 5.6.1997). 
Eurooppalaisten taloudellisten Komission tiedonanto, toimitettu 
etuyhtymien (ETEY) eteenpäin 9.9.1997, KOM (97) 434. 
osallistuminen julkisiin hankintoihin 
Pienten ja keskisuurten yritysten siirto Suositus, annettu 7.12.1994 (EYVL N:o L 
385,31.12.1994) 
TILASTOT 
Arvon ilmoittaminen tilastoissa Komission asetus (EY) N:o 860/97 (EYVL 
N:o L 123, 15.5.1997), SLIM-aloitteeseen 
liittyen. 
"7*Nettöpa]no;;^stot) Komission asetus (EY) N.o 2383/96 
(EYVL N.o L 326, 17.12.1996), SLIM-
aloitteeseen liittyen. 
^^ 

UITEVI 
KODIFIOINNIN EDISTYMINEN VUODEN 1992 EDINBURGHIN 
EUROOPPA-NEUVOSTON JÄLKEEN 
Tilanne 20/11/97 
Valmisteilla olevat 
kodifiointiehdotukset (vuoden 1997 loppu 
-2000) Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
toimitetut ehdotukset Neuvoston hyväksymät 
kodifioidut säädökset 


ISSN 1024-4492 
KOM(97) 626 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 06 02 
Luettelonumero : CB-CO-97-675-FI-C 
ISBN 92-78-28527-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg