Lentokelpoisuusasetuksen 4 artiklan mukaan neuvostolle on toimitettava jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin perustuva kertomus asetuksen soveltamisesta. Tämän kertomuksen tarkoituksena on esittää jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella tehdyt havainnot ja päätelmät lentokelpoisuusasetuksen täytäntöönpanosta kolmivuotisjaksolla 2014–2016 (jäljempänä ’tarkastelujakso’).

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1147/2002 (jäljempänä ’lentokelpoisuusasetus’) säädetään lentokelpoisuustodistuksella varustettuina tuotujen tiettyjen tavaroiden yhteisten tullitariffien autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta. Asetuksella yksinkertaistetaan ilma-alusten valmistamiseen, kunnostamiseen, huoltamiseen, uudelleenrakentamiseen, muuttamiseen tai muuntamiseen käytettävien EU:n ulkopuolisista maista tullitta tuotavien osien ja muiden tavaroiden tullimenettelyitä. Aikaisemmin näiden tavaroiden tuontiin sovellettiin erityisiä tullimenettelyitä, kuten tietyn käyttötarkoituksen menettelyä, sisäistä jalostusta tai tullivarastointia. Erityisissä tullimenettelyissä tavaroiden tuominen edellytti tullin etu- ja/tai jälkikäteen antamaa lupaa tai valvontaa – lentokelpoisuusasetuksen mukaan lupa voidaan sitä vastoin myöntää, mikäli tavaroista esitetään erityinen ”lentokelpoisuustodistus”. Tämä menettely on aiempia suspensiomenettelyitä kevyempi.

Lentokelpoisuusasetuksen vaikuttavuutta arvioitiin kolmella jäsenvaltioille esitetyllä kysymyksellä, joilla pyrittiin selvittämään, missä määrin se, että tullimenettelyistä on tehty talouden toimijoiden ja tulliviranomaisten näkökulmasta aiempaa yksinkertaisempia, on auttanut saavuttamaan asetuksen tavoitteen. Vastaukset esitetään seuraavissa kaavioissa:

Lisäksi jäsenvaltiot suhtautuivat myönteisesti siihen, että ilma-alusten käyttäjiin sovellettavia menettelyitä yksinkertaistettaisiin entisestään siten, että myös sotilasilma-aluksiin liittyviä tavaroita olisi mahdollista tuoda tullitta todistusten perusteella. Osia voidaan näet hyvin usein käyttää sekä siviili- että sotilasilma-aluksissa, eikä käyttötarkoitus ole aina tiedossa tuontihetkellä. Tämä olisi myös yhdenmukaista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 324 artiklan 1 kohdan c alakohdan kanssa, sillä siinä siviili-ilma-aluksia ja muita ilma-aluksia ei sisäisen jalostusmenettelyn yksinkertaistetun päättämisen yhteydessä eroteta toisistaan. Lisäksi se on linjassa tiettyjen aseiden ja puolustustarvikkeiden tuontitullien suspendoimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 150/2013 kanssa ja täydentää sitä.

Jäsenvaltioiden vastauksista ilmenee, että valtaosa hallinnoista (yli 85 prosenttia vastaajista) katsoo, että lentokelpoisuusasetuksella on saavutettu sille asetettu ilma-alusalalla toimivien talouden toimijoiden hallinnollisen taakan keventämistä koskeva tavoite. Suurin osa vastaajista katsoo niin ikään, että asetuksen avulla on vähennetty kansallisten tulliviranomaisten hallinnollista taakkaa.

Kysymys 3: Miten paljon lentokelpoisuusasetuksella on kevennetty tulliviranomaisten hallinnollista taakkaa siinä mielessä, että asetuksella on vähennetty talouden toimijoiden tarvetta käyttää tullien suspensiomenettelyitä (esimerkiksi tietyn käyttötarkoituksen menettelyä, sisäistä jalostusta tai tullivarastointia)?

Kysymys 2: Miten paljon lentokelpoisuusasetuksella on mielestänne kevennetty ilma-alusalalla toimivien talouden toimijoiden hallinnollista taakkaa siinä mielessä, että asetuksella on vähennetty talouden toimijoiden tarvetta käyttää tullien suspensiomenettelyitä (esimerkiksi tietyn käyttötarkoituksen menettelyä, sisäistä jalostusta tai tullivarastointia)?

Jäsenvaltiot ilmoittivat, että asetuksen mukaisella yksinkertaistetulla tullimenettelyllä on ollut merkittävä vaikutus sekä tullihallinnon että talouden toimijoiden näkökulmasta. Ne eivät kuitenkaan kykene ilmaisemaan määrällisesti hallinnollisen taakan vähentämisestä syntyneitä arvioituja hyötyjä kokoaikavastaavina joko siksi, että ne eivät ole arvioineet näitä tilastoja, tai siksi, että tietojen määrittäminen on mahdotonta.

Taulut, paneelit, konsolit, pöydät, kaapit ja muut alustat, joissa on vähintään kaksi nimikkeen 8535 tai 8536 laitetta, sähköistä ohjausta tai sähkönjakelua varten, myös sellaiset, joissa on 90 ryhmän kojeita tai laitteita, sekä numeeriset ohjauslaitteet, muut kuin nimikkeen 8517 kytkentälaitteet, enintään 1 000 voltin nimellisjännitettä varten

Kolmella jäsenvaltiolla [Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska] on tarkastelujakson suurimmat tuontiarvot, mikä selittyy sillä, että EU:n suurimmalla ilmailualan valmistajalla on tuotantolaitoksia näissä valtioissa. Näihin jäsenvaltioihin tuodut tavarat kattavat 37 264 734 176 euroa (83,3 prosenttia) kyseisen jakson 44 718 792 334 euron kokonaisarvosta. Myös muiden jäsenvaltioiden (erityisesti Alankomaiden, Italian ja Puolan) tuontiarvot kasvoivat tarkastelujaksolla.

Kysymykset 5 ja 6: Kuinka monessa tapauksessa tarkastelujakson aikana suspendoimisen alaiset tavarat luovutettiin vapaaseen liikkeeseen yksinkertaistettujen menettelyjen mukaisesti (yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan kohta 44 oli täytetty), ja mikä prosenttiosuus kaikista tapauksista, joissa suspensio on myönnetty, on sellaisia, että niihin on sovellettu yksinkertaistettuja menettelyitä?

Lentokelpoisuusasetuksen nojalla tuotujen tavaroiden merkittävä arvo on osoitus siitä, että tällä asetuksella on synnytetty toimijoille huomattavia tehokkuushyötyjä.

Kysymys 7: Kuinka monta tullitarkastusta hallintonne on tarkastelujaksolla suorittanut tavaroille, joiden tuonti kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan?

Jäsenvaltiot huomauttivat, että talouden toimijoiden odotetaan esittävän tulliviranomaisille kaikki asiaankuuluvat tiedot tullitarkastusta varten. Jos talouden toimijat haluavat soveltaa asetuksen mukaisia yksinkertaistettuja tullimenettelyitä, niiden on esitettävä lentokelpoisuustodistus. Tämä on edellytys edullisen tullikohtelun myöntämiselle tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamista varten. Tulliviranomaisten on näin ollen suoritettava vaaditut tarkastukset ja tarkistettava, että lentokelpoisuustodistus on todistuksen mallin mukainen.

Jäsenvaltioiden vastaukset suoritettujen tarkastusten lukumäärästä vaihtelivat. Tullitarkastusten kokonaismäärän lisäksi osa jäsenvaltioista ilmoitti myös tarkastustoimien, kuten asiakirjojen tarkastusten, fyysisten tarkastusten ja jälkitarkastusten, lukumäärät.

Taulukko 10: Tullitarkastukset, jotka on suoritettu jaksolla 2014–2016 tavaroille, joiden tuonti kuuluu lentokelpoisuusasetuksen soveltamisalaan

Kysymys 7: Tarkastusten lukumäärä Fyysiset tarkastukset 97 Asiakirjojen tarkastukset 13 981 Todistusten tarkastukset 142 Jälkitarkastukset 7 Tullitarkastukset (ei täsmennetty) 6 705 Yhteensä 20 932 Lähde: jäsenvaltioiden vastaukset kyselylomakkeeseen.

Kysymys 8: Mikä on toimijoiden sääntöjenvastaisen toiminnan perusteella perittyjen tullien kokonaismäärä tarkastelujaksolla?

Useimmilla jäsenvaltioilla ei ollut asiasta tilastotietoa, eivätkä ne olleet havainneet lentokelpoisuusasetuksen soveltamisessa vakavia sääntöjenvastaisuuksia. Valtaosa jäsenvaltioista ilmoitti suorittavansa jälkitarkastuksia menettelyn laillisuuden tarkastamiseksi. Suurin tullien määrä, jonka jäsenvaltio on perinyt sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisen seurauksena, oli 21 681 euroa. On syytä panna merkille, että tietyissä tapauksissa jäsenvaltioiden tulliviranomaiset hylkäsivät etuuskohtelun koodilla 119 varustettuja ilmoituksia siksi, että lentokelpoisuustodistukset olivat itse asiassa vaatimustenmukaisuustodistuksia, jotka eivät selvästikään kuulu lentokelpoisuusasetuksen alaan. Osa jäsenvaltioista vastasi myös, että tullitarkastusten (asiakirjojen tarkastusten tai fyysisten tarkastusten) ohella tulliviranomaiset pyytävät aina nähtäväkseen lähetystodistuksen. Tällä varmistetaan, että lentokelpoisuustodistuksella varustetut osat on todellakin asennettu ilma-alukseen tai niitä käytetään ilma-aluksessa. Jäsenvaltiot ilmoittivat, että mikäli lähetystodistusta ei esitetä, ne käynnistävät menettelyn asianomaisten tullien perimiseksi.

Kysymys 9: Kuinka monta kertaa hallintonne on tarkastelujaksolla pyytänyt asiantuntijalausuntoa jäsenvaltionne kansallisten ilmailuviranomaisten kansallisten palveluiden edustajalta (3 artikla)?

Jäsenvaltioiden antamista vastauksista ilmenee, että mikäli niillä on hyvä syy epäillä, että lentokelpoisuustodistuksia on väärennetty, ne pyytävät asiantuntijalausuntoa kansallisten ilmailuviranomaisten edustajalta. Useissa tapauksissa jäsenvaltiot myös järjestivät kansallisten siviili-ilmailuviranomaisten kanssa epävirallisia kuulemisia todistusten aitouden ja oikeellisuuden vahvistamiseksi.

Kysymys 10: Kuinka monta väärennettyä todistusta tarkastelujaksolla on kaiken kaikkiaan havaittu, kun 3 artiklaa on sovellettu?

Yksikään jäsenvaltio ei ollut havainnut väärennettyjä todistuksia tarkastelujakson aikana. Useimmat jäsenvaltiot olivat kuitenkin saaneet todistuksesta ”OIKEAKSI TODISTETTU JÄLJENNÖS” -leimalla varustetun jäljennöksen.

Kysymys 11: Kun on sovellettu asetuksen 3 artiklaa, mitkä ovat olleet jäsenvaltionne kansallisilta ilmailuviranomaisilta hankitusta asiantuntijalausunnosta aiheutuneet keskimääräiset kustannukset?