FI Euroopan unionin virallinen lehti C 228/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Liikkuvuutta EU:n sisäisillä työmarkkinoilla haittaavien jäljellä olevien esteiden tunnistaminen (valmisteleva lausunto)

2009/C 228/03

Puheenjohtajavaltio Tšekki pyysi 27. kesäkuuta 2008 Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon aiheesta

”Liikkuvuutta EU:n sisäisillä työmarkkinoilla haittaavien jäljellä olevien esteiden tunnistaminen” (valmisteleva lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta 2009. Esittelijä oli Vladimíra DRBALOVÁ.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. – 25. maaliskuuta 2009 pitämässään 452. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 152 puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan sisäisen liikkuvuuden on pysyttävä EU:n poliittisena painopistealana varsinkin nyt, kun Eurooppa joutuu kohtaamaan globalisaation ja tekniikan muutosten tuomat haasteet ja kun se kärsii samalla negatiivisesta väestönkehityksestä ja rahoitus- ja talouskriisin seurauksista. Liikkuvuuden vahvistamista varten valitussa lähestymistavassa on kunnioitettava eri jäsenvaltioille ominaisia olosuhteita, mutta sitä on koordinoitava tehokkaasti Euroopan tasolla, sen on nautittava kansallista tukea ja sen on oltava avointa. Valituilla toimilla on edistettävä uudenlaista käsitettä oikeudenmukaisesta ja tasapainoisesta liikkuvuudesta sekä liikkuvuuden uusien muotojen kehittämistä.

1.2 ETSK kannattaa Euroopan komission ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmaa (2007–2010) ja katsoo, että se on väline, jolla voidaan poistaa jäljellä olevat esteet ja saavuttaa EU:n kasvua ja työllisyyttä koskevassa strategiassa määritetyt tavoitteet.

1.3 Komitea on myös tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen julkaista vuonna 2009 vihreä kirja nuorten liikkuvuudesta ja odottaa kiinnostuneena julkisen keskustelun tuloksia ja päätelmiä.

1.4 ETSK kehottaa käyttämään täysimittaisesti työvoiman liikkuvuuden eurooppalaisen EURES-järjestelmän mahdollisuuksia ja ryhtymään myös muihin toimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan erityisesti tarjottujen palveluiden ja tietojen laatua, laajuutta ja saatavuutta ja joilla saadaan Euroopan kansalaiset ja ennen kaikkea eurooppalaiset yritykset entistä paremmin tietoisiksi järjestelmästä. Komitea suosittaa, että Euroopan komissio tutkisi syitä, jotka selittävät tiettyjen työntekijäryhmien, erityisesti vähän koulutettujen tai ammattitaidottomien työntekijöiden vähäisen osuuden portaalin käyttäjien kokonaismäärästä.

1.5 ETSK pyytää jäsenvaltioita huomioimaan liikkuvuuden kaikissa asiaan liittyvissä poliittisissa päätöksissään ja sisällyttämään asetetut tavoitteet kansallisiin strategioihinsa ja uudistusohjelmiinsa kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen mukaisesti (1). Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä panemaan täytäntöön liikkuvuutta edistäviä aktiivisen työmarkkinapolitiikan ohjelmia.

1.6 ETSK kannattaa yleisesti toimia, joilla pyritään sosiaaliturvan mahdollisimman tehokkaaseen yhteensovittamiseen, ja onnittelee puheenjohtajavaltiota Ranskaa tyydyttävistä tuloksista, jotka saatiin neuvoteltaessa asetuksen (EY) N:o 883/2004 (2) muuttamisesta täytäntöönpanoasetusta koskevan keskustelun päätelmien mukaisesti. ETSK kehottaa jälleen kerran panemaan kyseisen täytäntöönpanoasetuksen täytäntöön pikaisesti, jotta parannukset ja selkiytykset, joita se tuo mukanaan liikkuvuuteen, saataisiin käyttöön mahdollisimman pian.

1.7 Asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanon osalta komitea suosittelee, että jossakin sen tulevista lausunnoista keskitytään erityisesti siihen, miten kyseinen teksti on yhteydessä asetuksen (ETY) N:o 1612/68 (3), direktiivin 2004/38/EY ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevien tuomioiden kanssa. Tavoitteena on avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisääminen sekä yhdenvertaisuuden periaatteen noudattaminen jäsenvaltioissa.

1.8 Vaikka ETSK on tyytyväinen työeläkejärjestelmiin liittyvien oikeuksien siirrettävyyttä koskevaan direktiiviehdotukseen (4), jolla Euroopan komissio pyrkii osaltaan lisäämään rajatylittävää liikkuvuutta EU:ssa, se kuitenkin suhtautuu varauksella ehdotuksen sisältöön. Komitea katsoo, että todellisuudessa direktiivillä ei edistetä rajatylittävän liikkuvuuden merkittävimpien esteiden poistamista eläkeoikeuden siirrettävyyden ja eläkkeiden kaksinkertaisen verotuksen osalta. Lisäksi ehdotuksessa on säännöksiä, jotka nostavat eläkejärjestelmien hallintokustannuksia ja vaarantavat niiden tulevan kehityksen.

1.9 Komission heinäkuussa 2008 antaman Europass-aloitteen ensiarviointia koskevan kertomuksen tulosten perusteella komitea suosittaa komissiolle, että se tutkisi, miksi vähän koulutettujen ihmisten osuus käyttäjien joukossa on niin pieni. Komitea kehottaa myös hyödyntämään täysimääräisesti Europassin kaikkien välineiden ja erityisesti Europass-liikkuvuustodistuksen tarjoamia mahdollisuuksia tehostamalla eurooppalaista koordinointia, lisäämällä jäsenvaltioiden tukea ja kaikkien sidosryhmien osallistumista sekä parantamalla avoimuutta. Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) osalta komitea pitää tärkeänä yhteyksien luomista eurooppalaiseen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmään korkeakoulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja muun koulutuksen aloilla. Jotta eurooppalainen tutkintojen viitekehys toisi lisäarvoa, se olisi pidettävä yksinkertaisena, sen tulisi herättää luottamusta ja sen tulisi auttaa yrityksiä löytämään tehokkaasti tarvitsemansa ulkomaiset työntekijät.

1.10 ETSK on ottanut kiinnostuneena vastaan Euroopan komission 18. marraskuuta 2008 antaman toisen kertomuksen uusien jäsenvaltioiden siirtymäjärjestelystä. Komitea kehottaa niitä, jotka soveltavat edelleen siirtymäjärjestelyjä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen, huomioimaan kyseisen kertomuksen päätelmät ja perussopimusten mukaiset menettelyt. Tämä on ennakkoehto ”oikeudenmukaisen liikkuvuuden” (fair mobility) käsitteen soveltamiselle sekä sosiaalisen polkumyynnin ja pimeän työn torjumiselle.

1.11 Komitea on tyytyväinen komission päätökseen perustaa lähetettyjä työntekijöitä varten asiantuntijakomitea, joka käsittelee direktiivin soveltamiseen liittyviä teknisiä kysymyksiä. Se on myös tyytyväinen siihen, että työmarkkinaosapuolet on kutsuttu analysoimaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätösten vaikutuksia.

1.12 Komitea haluaa kiinnittää huomiota siihen, että ammattipätevyyden tunnustamisesta jäsenvaltioissa annetun direktiivin 2005/36/EY täytäntöönpano on viivästynyt (voimaantulopäivä 27. lokakuuta 2007).

1.13 ETSK katsoo, että Euroopan komission nyt esittelemä lainsäädäntöehdotus, jolla pyritään helpottamaan kolmansien maiden kansalaisten taloudellisista syistä tapahtuvaa muuttoa, on komission lisätoimi liikkuvuuden ja taloudellisista syistä tapahtuvan muuton edistämiseksi Euroopassa. Ehdotettuun direktiiviin sisältyvien kolmansien maiden kansalaisille annettavien oikeuksien ja heille säädettävien velvollisuuksien lähtökohtana on yhdenvertainen kohtelu. Se on hyvä lähtökohta maahanmuuttolainsäädännölle, ja se on ulotettava kaikkiin siirtotyöläisryhmiin. ETSK:n mielestä siirtymäajan toimenpiteet, joilla rajoitetaan tilapäisesti uusista jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, ovat poikkeus, josta olisi luovuttava mahdollisimman nopeasti. (5)

1.14 ETSK kunnioittaa täysin eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä ja arvioi, että ne osallistuvat aktiivisesti liikkuvuuden lisäämiseen, jotta tilanne työmarkkinoilla parantuisi ja EU:n kilpailukyky vahvistuisi.

1.15 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään yhteistyötä laadittaessa, toteutettaessa, seurattaessa ja arvioitaessa sosiaalista uudelleensijoittautumista edistäviä ohjelmia, jotka on suunnattu ketään syrjimättä kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen, jotka palaavat toisessa jäsenvaltiossa jonkin aikaa työskenneltyään alkuperäiseen koti- tai asuinmaahansa.

2. Johdanto

2.1 Euroopan komissio nimesi vuoden 2006 työntekijöiden liikkuvuuden eurooppalaiseksi teemavuodeksi. Aloitteen tavoitteena oli saada Euroopan kansalaiset paremmin tietoisiksi EU:ssa olevista työmahdollisuuksista sekä heille kuuluvista oikeuksista ja eduista.

2.2 Kansalaisten liikkuvuus, joka ilmenee oikeutena vapaaseen liikkumisen, on sidottu Euroopan yhteisön primaarioikeuteen. Lisäksi se on yksi Lissabonin strategian keskeisistä tavoitteista ja yksi kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen suosituksista (6).

2.3 Aloite oli jatkoa EU:n useille aiemmille toimille, erityisesti komission vuonna 2002 antamalle ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevalle toimintasuunnitelmalle (7), ja se johti uuteen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmaan (2007–2010) (8), joka heijastelee uutta todellisuutta ja Euroopan tämänhetkisiä haasteita.

2.4 Vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla EU:n puheenjohtajuudesta huolehtii Tšekki, jonka tunnuslauseena on ”Eurooppa ilman rajoja”. Puheenjohtajavaltio Tšekki on pyytänyt ETSK:lta neljä valmistelevaa lausuntoa EU:n sisämarkkinoilla eri aloilla edelleen olemassa olevien esteiden määrittämiseksi. Yksi tarkasteltavista aloista on työvoiman liikkuvuus Euroopassa.

2.5 Puheenjohtajavaltio Tšekki jatkaa ponnisteluja työntekijöiden liikkuvuuden lisäämiseksi Euroopassa. Ensisijaisten tavoitteidensa puitteissa puheenjohtajavaltio pyrkii erityisesti edistämään mahdollisimman pitkälle työntekijöiden vapaan liikkuvuuden toteutumista EU:ssa, lisäämään ja edistämään työntekijöiden ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta yhtenäismarkkinoilla sekä jatkamaan sääntelyn nykyaikaistamista maahan muuttaviin työntekijöihin sovellettavien sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen osalta.

2.6 Puheenjohtajavaltio Tšekki korostaa, että nykyisin käytössä olevat, työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevat siirtymäjärjestelyt tuovat mukanaan kielteisiä vaikutuksia. Puheenjohtajavaltio katsoo, että työntekijöiden voimavarojen täysi hyödyntäminen ja eurooppalaisten työmarkkinoiden joustavoittaminen ovat olennaisia osia Lissabonin strategiassa.

3. Yleistä

3.1 Työllisyyttä Euroopassa koskevasta vuoden 2008 komission kertomuksesta käy ilmi, että vuodesta 2006 vakaana pysytellyt EU:n talouden suorituskyky, toi vuonna 2007 mukanaan lupaavia tuloksia: bruttokansantuote kasvoi 3,1 prosenttia, ja uusia työpaikkoja luotiin 3,5 miljoonaa. Työllisyys kasvoi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, paitsi Unkarissa, ja keskimääräinen työllisyysaste EU:ssa oli 65,4 prosenttia vuonna 2007. Työttömyysaste jäi alle 10 prosenttiin, poikkeuksena Slovakia. EU:n kaksi laajenemisaaltoa, vuosina 2004 ja 2007, vaikuttivat myönteisesti Euroopan talouteen, eivätkä ne aiheuttaneet häiriöitä 15 jäsenvaltion EU:n työmarkkinoille. Tilastoista käy ilmi myös työmarkkinoiden suorituskyvyn, tuottavuuden ja työpaikkojen laadun välinen yhteisvaikutus.

3.2 Vuonna 2008 vakava maailmanlaajuinen finanssikriisi iski myös EU:hun. Kotitalouksiin ja yrityksiin kohdistuu kovia paineita. Sama koskee työmarkkinoita. Talousennusteiden mukaan on odotettavissa, että vuonna 2009 talous ei kasva lainkaan, ja EU:ta uhkaa lama. Euroalueella ja tietyissä jäsenvaltioissa vallitsee jo taantuma. Joulukuussa Euroopan unionin neuvosto hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman (9), joka sisältää kymmenen toimenpidettä neljällä painopistealalla, mukaan lukien laaja EU:n työllisyystukialoite.

3.3 Euroopan ja EU:n jatkuvana haasteena on nykyinen suuntaus, jolle on ominaista väestön väheneminen ja työvoiman ikääntyminen. Tällä kehityksellä on tulevaisuudessa perustavanlaatuinen vaikutus Euroopan kilpailukykyyn. Tilanteen korjaaminen edellyttää lähestymistapaa, joka on samanaikaisesti sekä monitahoinen että – talouden nykyisessä tilanteessa – erittäin herkkä. Valtiot luovat kukin oman toimintalinjapaketin vahvistaakseen markkinoiden, myös työmarkkinoiden, toimintaa. Erityistä huomiota kiinnitetään työmarkkinoiden haavoittuviin ryhmiin, toisin sanoen ikääntyneisiin työntekijöihin, nuoriin, maahanmuuttajiin ja vammaisiin. Tässä suhteessa komission tiedonannot osoittavat, että EU:lla on vielä tehtävää syrjimättömyyden periaatteen soveltamista annetun lainsäädännön (10) täytäntöönpanossa.

3.4 Tästä syystä eurooppalaisten työmarkkinoiden elvyttäminen ja työntekijöiden liikkuvuuden edistäminen Euroopassa ovat tulevaisuudessakin yksi Euroopan työllisyysstrategian keskeisistä tekijöistä. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden aloitteista ja toimista huolimatta liikkuvuudessa ollaan jatkuvasti jäljessä tavoitteista, jotka EU:lle asetettiin Lissabonissa (vuonna 2000). Euroopasta oli nimittäin tarkoitus tulla maailman kilpailukykyisin osaamiseen perustuva talous.

3.5 Euroopan komission uudessa, vuosia 2007–2010 koskevassa ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmassa tavoitteena on tutkia tilannetta ottaen huomioon globalisaation, väestörakenteen muutosten ja uuden teknologian kehityksen tuomat haasteet, tarttua liikkuvuuden esteisiin Euroopassa, korostaa uusia liikkuvuuden suuntauksia ja määrittää tarvittavat toimet.

3.6 Euroopan komissio keskittyy suunnitelmassaan erityisesti seuraaviin seikkoihin. — Parannetaan voimassa olevaa lainsäädäntöä ja hallinnollisia käytänteitä. Toimien avulla pyritään muun muassa mukauttamaan yhteisön lainsäädäntöä nykyisiin tarpeisiin ja nykytilanteeseen, vahvistamaan TRESS-verkoston (11) asemaa ja analyysivalmiuksia sekä lujittamaan hallinnollista yhteistyötä ja kansallisten elinten ja viranomaisten välisiä menettelyjä. — Varmistetaan viranomaisten tuki liikkuvuudelle kaikilla tasoilla. Erityisesti tulee investoida kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason olemassa oleviin ohjelmiin ja kehittää asianmukaisia mekanismeja työntekijöiden kannustamiseksi liikkuvuuteen. — Vahvistetaan ja tuetaan EURES-verkostoa (12) ja parannetaan sen tarjoamien palvelujen laatua. Tehostetaan verkoston strategista ulottuvuutta vahvistamalla sen analyyttistä toimintakykyä liikkuvuusvirtojen ja työmarkkinoiden muutosten suhteen. — Lisätään tietoisuutta liikkuvuuden eduista toteuttamalla innovatiivisia toimia, muuttamalla tiedotuksen menettelyjä ja esittelemällä esimerkkejä hyvistä käytänteistä.

3.7 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Eurofound on yksi kolmikantapohjalta toimivista Euroopan unionin erillisvirastoista. Siitä on tullut ainutlaatuinen foorumi analyyseille ja tutkimuksille, jotka koskevat liikkuvuuden tukemista Euroopassa sekä olemassa olevien esteiden ja työmarkkinoilla tapahtuviin muutoksiin liittyvien uusien haasteiden erittelyä.

3.8 Toistaiseksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ei ole antanut monitahoista lausuntoa liikkuvuudesta ja sen esteistä Euroopassa. Euroopan komission neuvoa-antavana elimenä ETSK on kuitenkin ottanut johdonmukaisesti kantaa kaikkiin Euroopan komission tiedonantoihin ja aloitteisiin, jotka liittyvät työntekijöiden liikkuvuuteen Euroopassa, ja se on laatinut useita merkittäviä lausuntoja (13).

3.9 Myös työmarkkinaosapuolilla on merkittävä asema. Ne katsovat, että liikkuvuus Euroopassa ja sen esteiden poistaminen on erittäin tärkeä aihe, ja ne ovatkin kirjanneet sen yhteiseen työohjelmaansa kaudelle 2003–2005. Muut työmarkkinaosapuolien kehittämät asiaan liittyvät aloitteet ja tekstit, joita ne ovat laatineet yhdessä, ovat myös edistäneet liikkuvuuden tiettyjen esteiden tunnistamista EU:ssa.

4. Tiedot ja tilastot: Eurofoundin tutkimus

4.1 Eurofoundin tutkimuksesta, joka perustuu Eurobarometristä (14) saatuihin tuloksiin, käy ilmi useita seikkoja, jotka ovat keskeisiä pyrittäessä ymmärtämään Euroopan kansalaisten toiminta- ja ajattelutapoja Euroopan sisäisen liikkuvuuden ja maahanmuuton osalta:

— Euroopan kansalaiset arvioivat edelleen, että liikkumisen ja työnteon vapaus EU:ssa on Euroopan yhdentymishankkeen tärkein etu ja saavutus (53 prosenttia haastatelluista).

— Vaikka EU:n toimielimet ja kansalaiset tukevat vahvasti liikkuvuuden ajatusta Euroopassa, jäsenvaltioissa ollaan kuitenkin huolissaan uusista jäsenvaltioista lähtöisin olevan, taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton mahdollisista seurauksista.

— Vain noin kaksi prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä (25 jäsenvaltion EU) on syntynyt muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he tällä hetkellä työskentelevät.

— Lähes neljä prosenttia eurooppalaisista on asunut jossakin vaiheessa toisessa jäsenvaltiossa, kun taas kolme prosenttia on asunut jossakin vaiheessa EU:n ulkopuolella.

4.1.1 Maantieteellisen liikkuvuuden osalta tutkimus osoitti, että rajatylittävä liikkuvuus ei ole Euroopassa kovin suurta. Tulokset osoittavat, että eurooppalaiset pysyvät keskimäärin kymmenen vuotta samassa asuinpaikassa, joskin nuorilla aikuisilla aika on suhteellisesti lyhyempi ja iäkkäämmillä ihmisillä taas pidempi. Tutkimuksen mukaan lähitulevaisuudessa ei voida odottaa tapahtuvan merkittäviä muutoksia.

4.1.2 Liikkuvuuden keskeinen syy on edelleenkin halu tavata uusia ihmisiä ja nähdä uusia paikkoja. Kuitenkin yli kolmannekselle (38 prosenttia) ulkomaille muuttoa harkitsevista ihmisistä tärkeimmät syyt ovat taloudellisia (raha, työn laatu). Uusissa jäsenvaltioissa taloudelliset syyt ovat keskeisessä asemassa, mutta työhön liittyvät seikat ovat tärkeämpiä kuin paremmanlaatuisista sosiaalieduista tai julkisista palveluista hyötyminen (tai niiden väärinkäyttäminen). Merkittävin tekijä, joka saa ihmiset luopumaan liikkuvuudesta, on pelko sosiaalisten suhteiden menettämisestä (perheyhteyksien rajoittuminen ja perheen tuen menettäminen). Muita rajoittavia tekijöitä ovat myös asuinolot sekä palveluiden ja terveydenhuollon laatu.

4.1.3 Tulevat haasteet. Maantieteellinen liikkuvuus pysyy yhtenä Euroopan unionin tärkeimmistä tavoitteista. Liian vähäinen liikkuvuus voi tarkoittaa rajallista sopeutumis- ja kilpailukykyä. Sen sijaan liian suuri liikkuvuus köyhien ja rikkaampien alueiden välillä voi vaikuttaa työmarkkinoihin (puute pätevistä työntekijöistä, työttömyyden kasvu, aivovuoto).

4.1.4 Tärkeänä tietolähteenä tässä yhteydessä on Euroopan komission työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston julkaisema tutkimus maantieteellisestä liikkuvuudesta Euroopan unionissa ja sen taloudellisten ja sosiaalisten etujen optimoinnista (15). Tutkimuksen mukaan maantieteellisen liikkuvuuden laajentamiseen tähtäävillä politiikoilla on kaksi tavoitetta: 1) liikkuvuudesta saatavien etujen laajentaminen ja 2) siihen liittyvien yksilökohtaisten kustannusten keventäminen. Tutkimuksessa keskitytään erityisesti maantieteellisen liikkuvuuden taloudelliseen puoleen ja liikkuvuuden merkitykseen keinona tasoittaa alueellisten työmarkkinoiden eroja (työllisyys, reaalipalkat, työvoimapula).

4.1.5 Ammatilliseen liikkuvuuteen liittyen työuran aikana työskennellään keskimäärin 3,9 työpaikassa, ja kussakin työpaikassa ollaan keskimäärin 8,3 vuotta. Haastatelluista kahdeksan prosenttia oli vaihtanut työpaikkaa kuluneen vuoden aikana, 32 prosenttia oli vaihtanut työpaikkaa edellisten viiden vuoden aikana ja 50 prosenttia edellisten kymmenen vuoden aikana.

4.1.6 Tulevaisuudennäkymien osalta kyseisestä tutkimuksesta käy ilmi, että 41 prosenttia vastaajista suunnitteli vaihtavansa työnantajaa seuraavien viiden vuoden aikana, kun taas 54 prosenttia vastaajista ei aikonut vaihtaa työpaikkaa. Loput viisi prosenttia olivat asiasta epävarmoja. On mahdollista määrittää kolme perussyytä, joiden takia ihmiset suunnittelevat työnantajan vaihtamista seuraavien viiden vuoden aikana: muutoksenhalu ja vapaaehtoinen ratkaisu, vastentahtoinen ratkaisu tai neutraali päätös olosuhteiden pakosta.

4.1.7 Tutkimuksesta käy ilmi, että kaikista viiden seuraavan vuoden aikana odotettavissa olevista työpaikan vaihdoksista 65 prosenttia tapahtui vapaaehtoisesti. Työpaikan vapaaehtoinen vaihtaminen edistää työntekijöiden pätevyyden kehittymistä ja vahvistaa heidän työllistettävyyttään samalla kun se parantaa heidän ura- ja palkkanäkymiään.

4.1.8 Ammatillista liikkuvuutta Euroopan unionissa ja sen taloudellisten ja sosiaalisten etujen optimointia koskevasta tutkimuksesta (16) saatiin mielenkiintoisia tuloksia. Tutkimus tarjoaa perustan jäsenvaltioiden väliselle keskustelulle siitä, miten ammatillista liikkuvuutta voidaan optimoida taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta. Tutkimuksessa analysoidaan EU:n 27 jäsenvaltion tilannetta ja eroja ja tutkitaan tuottavuuteen, palkkoihin, innovointiin ja työllisyyteen suoraan yhteydessä olevia taloudellisia seikkoja sekä työn laatua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia tekijöitä.

5. Erityistä

5.1 Kaikki aloitteet ja toimet, joilla pyritään edistämään ja vahvistamaan ammatillista liikkuvuutta ja parantaman työmarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan välistä suhdetta, ovat tärkeitä kahdesta syystä. Näillä toimenpiteillä ei ainoastaan voida optimoida työmarkkinoiden toimintaa ja korjata työmarkkinoilla ilmeneviä puutteita, vaan niillä voidaan myös edistää merkittävästi kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian tavoitteiden toteutumista.

5.2 Vaikka eurooppalaiset uskovat vapaaseen liikkuvuuteen ja enemmistö heistä tunnustaa, että enää ei ole realistista odottaa voivansa työskennellä samassa työpaikassa koko elämäänsä, tutkimuksen tulokset osoittavat, että edelleenkin on useita esteitä, jotka tekevät mahdottomaksi työntekijöiden vapaan liikkumisen valtiosta toiseen tai estävät heitä voittamasta uuden, paremman työpaikan etsimiseen liittyvät vaikeudet.

5.3 Lukuisista liikkuvuuden esteistä voidaan mainita seuraavat:

— rajallinen kielitaito

— vähäiset tai riittämättömät taidot ja tiedot

— muissa jäsenvaltioissa hankitun koulutuksen ja ammattipätevyyden tunnustamisen puutteet

— oikeudelliset ja hallinnolliset esteet

— puolisoiden kohtaamat vaikeudet löytää pysyvää työpaikkaa

— työtarjouksiin liittyvien tietojen hajanaisuus tai koulutus- ja työllisyysmahdollisuuksia koskeva avoimuuden puute

— huono liikenneinfrastruktuuri

— tarjonnan puute ja hinnat asuntomarkkinoilla

— viime aikoina ilmennyt luottamuksen heikkeneminen ja muukalaisviha.

5.4 Jotta liikkuvuutta voidaan edistää Euroopassa, on poistettava useita edelleen olemassa olevia esteitä. ETSK katsoo, että työntekijöiden liikkuvuutta vahvistaviin toimintalinjoihin tulisi sisältyä seuraavat keskeiset tekijät, jotta ne olisivat tehokkaita.

5.4.1 Ensinnäkin on varmistettava, että maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden esteet samoin kuin tukitoimet, joilla esteitä pyritään poistamaan, tiedostetaan entistä paremmin. Viime vuosina Euroopassa on kyllä toimittu työntekijöiden liikkuvuuden esteiden tunnistamiseksi ja niiden poistamiseksi. Olisi kuitenkin tärkeää, että sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla tehdyistä tutkimuksista saataisiin entistä enemmän tietoa taloudellisista syistä tapahtuvan liikkuvuuden tiellä olevien esteiden laajuudesta, ominaispiirteistä ja keskeisistä tekijöistä ja että voitaisiin arvioida niiden taloudellisia vaikutuksia.

5.4.2 Toiseksi on ehdottoman tärkeää, että Euroopan työmarkkinoilla sovelletaan joustoturvan ajatusta. Kokemus on osoittanut, että valtiot, joiden työmarkkinoilla sovelletaan joustoturvaa, pystyvät sopeutumaan paremmin maailmanlaajuisiin muutoksiin. Tässä yhteydessä liikkuvuus tulee nähdä yhtenä tekijänä, jonka avulla voidaan parantaa työllisyyttä, työntekijöiden sopeutumiskykyä ja yritysten kilpailukykyä globalisaation edetessä. Työn organisointi on sovitettava entistä paremmin yritysten ja työntekijöiden tarpeisiin, mikä voi myös edistää merkittävästi liikkuvuuden uusien muotojen syntymistä.

5.4.3 Kolmanneksi on ehdottoman tärkeää sopeuttaa koulutusjärjestelmät työmarkkinoiden tarpeisiin. Elinikäisen oppimisen tehokasta järjestelmää on vahvistettava. Nykyään työmarkkinoilla tapahtuu entistä enemmän nopeita muutoksia, ja niillä vaaditaan uutta osaamista. Yhä useampien ihmisten on sopeuduttava työnsä ja uransa kehitykseen erityisesti hankkimalla uutta ja monipuolista ammattitaitoa. Tästä seuraa, että yksilöiden on voitava kehittää ja parantaa taitojaan pysyäkseen työmarkkinakelpoisina ja sopeutuakseen työmarkkinoiden kehitykseen. Tässä yhteydessä olisi asetettava etusijalle tietyt aloitteet, joista voidaan mainita erityisesti seuraavat: — Varmistetaan, että yksilöillä on tarvittavat tiedot ja taidot jo ennen kuin he ovat päättäneet koulutuksensa. — Motivoidaan työntekijöitä ottamaan myös henkilökohtaisesti vastuuta taitojensa parantamisesta koko elämän ajan ja luodaan heille edellytykset tämän toteuttamiseksi. — Tehdään koulutuksesta houkuttelevampaa, joustavampaa ja paremmin työmarkkinoiden tarpeita vastaavaa. — Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota tiettyihin työntekijäryhmiin: nuoriin ja iäkkäisiin työntekijöihin. — Sovelletaan asianomaisten osapuolten, joita ovat valtio, työmarkkinaosapuolet, koulutuslaitokset ja yritykset, kesken kumppanuuden periaatetta.

5.4.4 Neljänneksi sosiaaliturvajärjestelmiä on kehitettävä edelleen, jotta työntekijöille olisi kiinnostavampaa ja helpompaa siirtyä erilaisesta työmarkkinajärjestelmästä toiseen EU:n alueella ja jotta ihmisten ei olisi hankalaa lähteä toisiin jäsenvaltioihin etsimään parempia työpaikkoja. Tässä yhteydessä ETSK viittaa joustoturvaperiaatteista antamaansa lausuntoon ja korostaa erityisesti ihmisten työllistettävyyden parantamista, jotta he voisivat sopeutua entistä paremmin työmarkkinoiden kehitykseen ja tarttua parempiin työtarjouksiin. Kaiken kaikkiaan tämä merkitsee sitä, että luodaan uusia työpaikkoja, tuetaan uraa vaihtavia työntekijöitä ja vahvistetaan heidän mahdollisuuksiaan menestyä työmarkkinoilla. Kokemus on osoittanut, että passiivisen avustusten lisäämisen sijasta tällä hetkellä tärkeimpänä tavoitteena on helpottaa ihmisten työllistymistä poistamalla hallinnollisia esteitä ja panostamalla sekä osaamiseen että aktiiviseen työllisyyspolitiikkaan.

5.4.5 Viidenneksi on poistettava lainsäädännölliset, hallinnolliset ja verotukselliset esteet, jotka rajoittavat maantieteellistä ja ammatillista liikkuvuutta: — Toteutetaan huolellisesti työntekijöiden vapaaseen liikkumiseen liittyviä toimia, jotta voidaan taata syrjimätön pääsy töihin. — Kannustetaan jäsenvaltioita panemaan nopeasti ja johdonmukaisesti täytäntöön ammattipätevyyden tunnustamista koskeva direktiivi 2005/36/EY (17) ja luomaan eurooppalainen tutkintokehys. — Toteutetaan toimia lisäeläkejärjestelmien kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi. — Ratkaistaan ongelmat, jotka liittyvät kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kieltoon verotuksessa (ja sosiaalietuuksissa). — Liikkuvuuden esteitä poistettaessa kiinnitetään erityistä huomiota vammaisiin. — Otetaan huomioon niiden naisten erityistarpeet, joilla on lapsia tai muita henkilöitä huollettavinaan.

5.4.6 Kuudenneksi Euroopan kansalaisten olisi saatava helposti laadukasta tietoa työ- ja koulutusmahdollisuuksista. Vaikka elin- ja työoloja koskevia tietoja onkin saatavilla runsaasti, etusijalle ei ole kuitenkaan nostettu koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia koskevia tietoja, joita ei useinkaan ole edes olemassa tai joita on vaikea saada. Eurooppalainen tietojärjestelmä, jossa esitellään työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksia, on erittäin tärkeä, jotta kansalaiset ja yritykset voivat tehdä oikeita valintoja kehittäessään taitojaan ja tarttuessaan tilaisuuksiin. Näin voidaan myös vahvistaa ammatillista liikkuvuutta. EURESin internet-sivusto voi olla tässä merkittävä ja hyödyllinen. Sivuston nykyisenä ongelmana on kuitenkin se, että se ei ole kovin näkyvä eivätkä kansalaiset ja etenkään yritykset tunne sitä. Tässä yhteydessä olisikin asetettava etusijalle tiedotuksen parantaminen tietyillä aihealueilla, kuten sosiaalietuuksien muutokset tai mukauttamiset (sen mukaan ovatko ne säännönmukaisia tai täydentäviä) ammatillisen ja maantieteellisen liikkuvuuden tapauksessa. Esimerkiksi ammatillisten eläkejärjestelmien kohdalla olisi hyödyllistä saada tietoa saavutettujen oikeuksien tasosta, sovellettavasta verojärjestelmästä, siirtomenettelyistä sekä kuhunkin vaihtoehtoon liittyvistä kuluista jne. (18)

5.4.7 Lopuksi liikkuvuuden edistämiseksi on kehitettävä aloitteita, joilla voidaan parantaa asunnon saantia sekä liikenneinfrastruktuuria. On tärkeää, että ihmiset voivat löytää kohtuuhintaisia ja asianmukaisia asuntoja paikkakunnilta, joilla on työmahdollisuuksia. Samoin työntekijöiden liikkuvuuden lisäämiseksi on ehdottoman tärkeää toteuttaa toimia, joilla edistetään tehokasta ja joustavaa liikenneinfrastruktuuria. Jäsenvaltioiden olisi yhdessä yritysten kanssa kiinnitettävä huomiota maahanmuuttoon liittyviin kustannuksiin sekä luotava ja toteutettava järjestelmiä, joilla tuetaan liikkuvia työnhakijoita (mobile job seekers).

5.5 Vuosina 2004 ja 2007 EU laajeni, minkä ansiosta unioniin liittyi ensin kymmenen ja sitten kaksi uutta jäsenvaltioita, ja rajojen avautumista ja työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva keskustelu käynnistyi. Eurofoundin tekemien tutkimusten tulokset vahvistavat, että vaikka muuttoliike jatkuu edelleen Itä-Euroopasta Länsi-Eurooppaan, maantieteellinen liikkuvuus on kuitenkin vähäistä ja väliaikaista.

5.5.1 Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat edelleen siirtymäjärjestelyjä suhteissaan EU:hun vuonna 2004 liittyneisiin valtioihin, on ilmoitettava ennen 1. toukokuuta 2009, aikovat ne siirtyä kolmanteen vaiheeseen ja jatkaa näiden siirtymäjärjestelyjen soveltamista edelleen kahden vuoden ajan. Bulgarian ja Romanian osalta jäsenvaltioiden oli ilmoitettava aikomuksistaan 31. joulukuuta 2008 mennessä. (19) ETSK onkin ottanut kiinnostuneena vastaan Euroopan komission 18. marraskuuta 2008 antaman liittymissopimuksessa vahvistettuja siirtymäjärjestelyjä koskevaa kertomusta käsittelevän toisen tiedonannon (20), jossa pääosin vain vahvistettiin ensimmäisen, vuonna 2006 annetun arviointikertomuksen (21) päätelmät. Toisen tiedonannon päätelmistä käy selvästi ilmi, että työmarkkinoiden avautuminen uusista jäsenvaltioista lähtöisin oleville työntekijöille on vaikuttanut myönteisesti sekä vastaanottavien valtioiden talouteen että koko EU:hun.

5.5.2 Kaikki päätökset siirtymäjärjestelyjen soveltamisen muutoksista olisi tehtävä kansallisella tasolla, ja niiden olisi perustuttava tutkittuihin tosiasioihin. ETSK kuitenkin katsoo, että lopettamalla siirtymäjärjestelyjen soveltaminen vuonna 2009 edistetään joustavien ja osallistavien työmarkkinoiden luomista, pimeän työn vähentämistä ja köyhyyden torjumista Euroopassa.

5.5.3 Lisäksi siirtymäjärjestelyjen säilyttäminen voi rajoittaa sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 69 artiklan käytännön soveltamista (kyseisen artiklan mukaan työntekijä, joka lähtee muuhun jäsenvaltioon työnhakuun, säilyttää oikeutensa etuuksien myöntämisestä vastuussa olevan valtion maksamiin työttömyysetuuksiin).

5.6 Työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon ja palveluiden vapauttaminen Euroopassa. Sisämarkkinoiden toimivuuteen liittyvät edut ovat keskeisiä yrityksille, työntekijöille, kansalaisille ja koko taloudelle. Tämä edistää yritysten kasvua ja parantaa pääsyä markkinoille, joilla on tällä hetkellä noin viisisataa miljoonaa ihmistä ja kolmisenkymmentä valtiota (Euroopan talousalueen ansiosta). Eurooppalaiset yritykset ovat tilanteessa, jossa kilpailu kovenee, ja ne ovat vahvistaneet asemiaan maailmanmarkkinoilla. Sisämarkkinoilla tarjottavista palveluista annettu uusi direktiivi on tärkeä väline vapauttamisprosessin etenemisen kannalta.

5.6.1 Euroopan komissio onkin julkaissut kaksi tiedonantoa (22), joissa käsitellään palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon. Tarkoituksena oli analysoida tilannetta ja antaa jäsenvaltioille suuntaviivoja, jotta ne voisivat soveltaa ja tulkita oikein Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioita. Lisäksi tutkittiin sitä, miten nämä kaksi välinettä täydentävät toisiaan, sekä niiden etujen optimointia, joita lähetetyille työntekijöille tällä hetkellä tarjottu suoja antaa.

5.6.2 Aiemmin, 29. toukokuuta 2008 antamansa lausunnon (23) mukaisesti komitea on tyytyväinen Euroopan komission päätökseen 2009/17/EY (24) työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon käsittelevän asiantuntijakomitean perustamisesta. Asiantuntijakomitean tarkoituksena on helpottaa hyväksi havaittujen menettelyjen yksilöintiä ja vaihtoa sekä tarkkojen tutkimusten toteuttamista ja direktiivin soveltamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemista. Prosessissa ovat mukana myös työmarkkinaosapuolien edustajat.

5.6.3 Tietyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaiset päätökset (asioissa Laval (25), Viking (26), Rüffert (27), jotka koskevat työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettua direktiiviä 96/71/EY, ovat herättäneet erimielisyyttä direktiivistä. Komitea kannattaakin Euroopan komission ja puheenjohtajavaltio Ranskan lokakuussa 2008 tekemää ehdotusta, että eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet laatisivat yhdessä analyysin, jonka pohjalta voitaisiin tehdä kattava arvio kyseisten päätösten oikeudellisista, taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista.

5.7 Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja nykyaikaistaminen. Lainsäädännölliset puitteet, jotka takaavat sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen, ovat tärkeä väline liikkuvuuden edistämisessä EU:ssa. Nykyinen asetus (ETY) N:o 1408/71 (28) korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 883/2004, joka annettiin huhtikuussa 2004. Sen 89 artiklan mukaisesti asetuksen täytäntöönpanomenettelyä koskevat säännökset annetaan toisessa asetuksessa. Kyseinen asiakirja (KOM(2006) 16) (29) esitettiin vasta tammikuussa 2006. Uudella täytäntöönpanoasetuksella pyritään ensisijaisesti yksinkertaistamaan ja järkiperäistämään oikeudellisia ja hallinnollisia säännöksiä, selventämään kaikkien niiden oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka osallistuvat sosiaaliturvan koordinointijärjestelmiin, ottamaan käyttöön tehokkaampia ja nopeampia menettelyjä tietojen vaihdossa ja pienentämään kustannuksia.

5.7.1 Vuonna 2006 antamassaan lausunnossa (30) ETSK arvioi, että uusi ehdotus merkitsee edistystä kohti vapaan liikkuvuuden parantumista EU:ssa. Ehdotetussa asetuksessa esitetään useita yksinkertaistuksia, selvennyksiä ja parannuksia. ETSK kannatta erityisesti asetuksen henkilökohtaisen ja aineellisen soveltamisalan laajentamista ja kaikkia säännöksiä, joilla pyritään vahvistamaan sosiaaliturvasta vastaavien elinten yhteistyötä.

5.7.2 ETSK korostaa lausunnossaan lisäksi asetuksen (EY) N:o 883/2004 liitettä IX koskeneiden neuvottelujen arkaluonteisuutta. Liitteessä määritellään menettelyt, joiden mukaan tietyt säännökset on pantava täytäntöön. Sosiaaliturvajärjestelmien kitkattoman koordinoinnin mahdollistamiseksi jäsenvaltioita pyydetään mainitsemaan ne kansalliset järjestelmänsä, jotka ne haluavat jättää asetuksen ulkopuolelle. Jäsenvaltiot ovat jo neuvotelleet asiasta pitkään tiiviisti. ETSK on kehottanut saattamaan neuvottelut pikaisesti päätökseen ja huomauttanut, ettei lisäkysymysten seurannan kuitenkaan pitäisi viivyttää uuden asetuksen voimaantuloa, varsinkaan siksi, että kyseessä ovat Euroopan komission aloitteet, joilla pyritään parantamaan liikkuvuutta Euroopassa.

5.7.3 Yleisesti ottaen sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen takaavalla lainsäädäntökehyksellä pitäisi voida tulevaisuudessa vastata joustavasti työelämän vaihtelevaan todellisuuteen, työn uudenlaisiin muotoihin, monenlaisiin työjärjestelyihin ja aivan erityisesti uusiin liikkuvuuden muotoihin. Jäsenvaltioiden välisen, sähköisiin järjestelmiin perustuvan hallinnollisen yhteistyön muotoja olisi vahvistettava.

5.8 Maahanmuuttajat saavat yleisesti sosiaalietuuksia sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan asetuksen, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 sekä direktiivissä 2003/38/EY (31) esitetyn tasavertaisuusperiaatteen nojalla. Periaatteena on siis, että kaikilla henkilöillä, jotka oleskelevat laillisesti vastaanottavassa valtiossa, olisi oltava sama oikeus kaikkiin etuuksiin. Ketään ei saisi jättää järjestelmän ulkopuolelle.

5.9 Ongelmana on, että yleinen oikeudellinen kehys koostuu säännöistä, joiden sitovuus vaihtelee (asetukset, direktiivit, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot). Asetuksia sovelletaan suoraan ja yhdenmukaisesti. Direktiivejä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa eri tavoin. Tulevaisuudessa onkin huolehdittava näiden sääntöjen avoimuudesta ja erityisesti niiden johdonmukaisuudesta. Yhdenvertaisuuden periaatteesta olisi pidettävä kiinni (esimerkiksi yhdenvertaisuus veroetuuksien saamisessa) ja oikeusvarmuus olisi säilytettävä. Oikeudellista kehystä ei todennäköisesti yksinkertaisteta, mutta useita puutteita on mahdollista korjata jäsenvaltioiden yhteistyöllä. Tässä asiassa hyödynnettäviä mahdollisuuksia on edelleen.

5.10 Liikkuvuus yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla on erottamaton osa henkilöiden vapaata liikkuvuutta, ja se on keskeinen väline eurooppalaisen koulutusalueen luomisessa.

5.10.1 ETSK suhtautuu myönteisesti liikkuvuutta koskevaan eurooppalaiseen laatuperuskirjaan (32), joka perustuu siihen, että liikkuvuus yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla on kiinteä osa henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja että tämän alan eurooppalaisen liikkuvuuden vahvistaminen johtaa Lissabonin strategian tavoitteiden toteutumiseen. Peruskirjassa esitetään joukko periaatteita ja toimenpiteitä, joilla edistetään nuorten ja aikuisten liikkuvuutta virallisessa ja epävirallisessa koulutuksessa sekä henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksen kannalta.

5.10.2 Euroopan komissio on luonut useita tehokkaita välineitä, joilla edistetään liikkuvuutta Euroopassa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen aloilla. Europass (33) on koordinoitu asiakirjakokonaisuus, jonka avulla Euroopan kansalaiset voivat osoittaa entistä hallitummin tutkintonsa ja pätevyytensä. Viimeisimmässä arviointikertomuksessa vuodelta 2008 vahvistettiin kansallisten keskusten ja internet-portaalin tehokkuus sekä yleisesti Europassin tuoma lisäarvo. Lisäksi siinä tuotiin esille joitakin puutteita, varsinkin niissä Europassin välineissä, joita ei voida perustella koulutustuloksin.

5.10.3 Tätä ulottuvuutta olisi vahvistettava panemalla täytäntöön koulutuksen ja elinikäisen oppimisen eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) (34), joka olisi liitettävä opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaiseen siirtojärjestelmään (35).

5.11 Lisäksi on tarpeen pohtia eurooppalaisiin koulutusjärjestelmiin kohdistuvia uusia haasteita, sillä Euroopan komission hyväksymien laillista maahanmuuttoa edistävien säännösten takia kolmansista maista tulee erittäin paljon työntekijöitä.

5.11.1 Komitea odottaa myös kiinnostuneena tuloksia heinäkuussa 2008 alkaneesta, Euroopan komission vihreän kirjan ”Maahanmuutto ja liikkuvuus – EU:n koulutusjärjestelmien haasteet ja mahdollisuudet” (36) julkaisemista seuranneesta keskustelusta. Vihreässä kirjassa kehotetaan analysoimaan direktiivin 77/486/ETY tulevaisuutta ja asemaa. Tällä hetkellä direktiivissä käsitellään pelkästään Euroopan unionista lähtöisin olevien siirtotyöläisten lasten koulutusta.

5.12 Kolmansista maista peräisin olevien henkilöiden laillisen maahanmuuton edistäminen ja laittoman maahanmuuton torjuminen on siirtolaisuutta koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta annetun, marraskuussa 2006 julkaistun Euroopan komission tiedonannon (37) mukaisesti lisätoimi, jolla komissio auttaa vahvistamaan liikkuvuutta ja laillista maahanmuuttoa Euroopassa väestönkehityksen haasteisiin vastaamiseksi. Vuoden 2007 lainsäädäntöohjelmansa mukaisesti Euroopan komissio julkaisi kaksi lainsäädäntöehdotusta (38), joilla pyritään helpottamaan kolmansista maista lähtöisin olevien taloudellisesta syystä maahan muuttavien pääsyä EU:hun ja oleskelua EU:ssa. Komissio esitti ehdotuksensa ”sinisestä kortista”, jonka tarkoituksena olisi houkutella Eurooppaan korkeasti koulutettuja työntekijöitä kolmansista maista. Ehdotettuun direktiiviin sisältyvien kolmansien maiden kansalaisille annettavien oikeuksien ja heille säädettävien velvollisuuksien lähtökohtana on yhdenvertainen kohtelu palkkauksessa, työehdoissa, yhdistymisvapaudessa sekä perus- ja ammattikoulutuksessa. Se on hyvä lähtökohta maahanmuuttolainsäädännölle, ja se on ulotettava kaikkiin siirtotyöläisryhmiin. ETSK:n mielestä siirtymäajan toimenpiteet, joilla rajoitetaan tilapäisesti uusista jäsenvaltioista peräisin olevien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, ovat poikkeus, josta olisi etenkin erittäin pätevien työntekijöiden työllistämiseksi luovuttava mahdollisimman nopeasti. (39)

Bryssel 25 päivänä maaliskuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2008–2010), KOM(2007) 803 lopullinen, V osa, 2007/0300 CNS.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti), EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1–123, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:166:0001:0123:FI:PDF.

(3) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1612/68, annettu 15 päivänä lokakuuta 1968, työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella, EYVL L 257, 19.10.1968, s. 2–12 .

(4) Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamisesta, KOM(2005) 507 lopullinen – 2005/0214 COD.

(5) ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 27, 3.2.3009).

(6) Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2005–2008), KOM(2005) 141 lopullinen – 141/0300 CNS, suuntaviiva 20.

(7) Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Loppuraportti ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevan komission toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta KOM(2002) 72 lopullinen, KOM(2007) 24 lopullinen.

(8) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Liikkuvuuden avulla uusia ja parempia työpaikkoja: eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010), KOM(2007) 773 lopullinen.

(9) Euroopan talouden elvytyssuunnitelma, KOM(2008) 800 lopullinen, 26. marraskuuta 2008.

(10) Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista, EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16–22.

(11) TRESS – Training and Reporting in European Social Security.

(12) EURES – Euroopan työnvälitysverkosto.

(13) Ks. esim. ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja oleskelu”, esittelijä Gianni Vinay, EYVL C 169, 16.6.1999; ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta”, esittelijä José Isaías Rodríguez García-Caro, EYVL C 75, 15.3.2000; ETSK antama lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella”, esittelijä José Isaías Rodríguez García-Caro, EYVL C 149, 21.6.2002; ETSK:n antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä”, esittelijä Wolfgang Greif, EUVL C 324, 30.12.2006.

(14) Mobility in Europe – Analysis of the 2005 Eurobarometer survey on geographical and labour market mobility, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2006.

(15) La mobilité géographique au sein de l'Union européenne: Optimiser ses avantages économiques et sociaux, huhtikuu 2008, Euroopan komissio, työllisyyden pääosasto, sopimus VT/2006/042.

(16) Job Mobility in the European Union: Optimising its Social and Economic Benefits, huhtikuu 2008, Tanskan tekninen tutkimuslaitos, sopimus VT/2006/043.

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta.

(18) Euroopan komissio on jo toteuttanut konkreettisia toimenpiteitä Euroopan kansalaisten valistamiseksi ja ymmärrettävän tiedon tarjoamiseksi kansalaisten oikeuksista ja velvollisuuksista sosiaalisen suojelun alalla EU:n jäsenvaltioissa (esitteitä, käsikirjoja, videoita).

(19) Kreikka, Espanja, Unkari ja Portugali ovat jo vähentäneet vapaan liikkumisen rajoituksia kyseisistä maista.

(20) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vaikutukset ja EU:n laajentuminen – Kertomus vuoden 2005 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen ensimmäisestä vaiheesta (1.1.2007–31.12.2008) – kertomusta pyydetty myös vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen mukaisesti, KOM(2008) 765 lopullinen.

(21) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kertomus vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta (1. toukokuuta 2004 – 30. huhtikuuta 2006 välinen aika), KOM(2006) 48 lopullinen.

(22) Komission tiedonanto suuntaviivoista, jotka koskevat palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon, KOM(2006) 159 lopullinen ja Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja, KOM(2007) 304 lopullinen.

(23) ETSK:n lausunto aiheesta ”Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja”, KOM(2007) 304 lopullinen, esittelijä An Le Nouail Marlière, EUVL C 224, 30.8.2008, s. 95–99.

(24) EUVL L 8, 13.1.2009, s. 26–28.

(25) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia C-341/05, Laval un Partneri Ltd vastaan Svenska Byggnadsarbetareförbundet (Ruotsin rakennustyöntekijöiden liitto).

(26) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia C-438/05, International Transport Workers' Federation ja Suomen Merimies-Unioni vastaan Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti.

(27) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia C-346/06, Dirk Rüffert, Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG:n selvitysmiehenä, vastaan Land Niedersachsen.

(28) EYVL L 149, 5.7.1971.

(29) Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä, KOM(2006) 16 lopullinen – 2006/0006 COD.

(30) ETSK:n 26. lokakuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä”, esittelijä Wolfgang Greif, EUVL C 324, 30.12.2006.

(31) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti).

(32) Liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja, EUVL L 394, 30.12.2006, http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11085.htm.

(33) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2241/2004/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 2004, yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass).

(34) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi, EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1–7.

(35) Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta, KOM(2008) 180.

(36) Vihreä kirja ”Maahanmuutto ja liikkuvuus – EU:n koulutusjärjestelmien haasteet ja mahdollisuudet”, KOM(2008) 423 lopullinen.

(37) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Siirtolaisuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan ensimmäinen soveltamisvuosi: tavoitteena kattava eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, KOM(2006) 735 lopullinen.

(38) Neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (ehdotus EU:n sinisestä kortista), KOM(2007) 637 lopullinen sekä Ehdotus: neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista, KOM(2007) 638 lopullinen.

(39) Ks. alaviite 5.