Strategia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa

Johdanto

EU:n perusoikeuskirja vahvemmaksi uusien haasteiden edessä

Euroopan unioni julisti kaksikymmentä vuotta sitten antavansa oman perusoikeuskirjansa (jäljempänä ’perusoikeuskirja’). Siitä tuli oikeudellisesti sitova vuonna 2009, ja se on merkinnyt Euroopan yhdentymiselle suurta harppausta eteenpäin. Perusoikeuskirjassa vahvistettiin merkityksellisellä tavalla, että EU:n perustana ovat perusoikeudet, demokratia ja oikeusvaltioperiaate. Nämä arvot liittyvät läheisesti toisiinsa. Perusoikeudet voivat vaikuttaa ihmisten elämään vain, jos riippumattomat tuomioistuimet takaavat niiden suojelun ja jos yhteiskunnassa voidaan käydä avointa ja tietoon perustuvaa demokraattista keskustelua. Ne edellyttävät myös riippumattomia tiedotusvälineitä ja aktiivista kansalaisyhteiskuntaa.

Perusoikeuskirjaa sovelletaan unionin toimielimiin niiden kaikessa toiminnassa. Euroopan komission vuonna 2010 laatimassa Euroopan unionin strategiassa perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön painotettiin, että unionin on tärkeää näyttää esimerkkiä. Siinä myös esitettiin, miten komissio aikoi varmistaa, että unioni noudattaa perusoikeuskirjaa kaikilta osin. Perusoikeuskirjaa myös sovelletaan jäsenvaltioihin silloin, kun ne panevat unionin oikeutta täytäntöön. Mainitun strategian mukaan komissio on päättänyt käyttää kaikkia käytössään olevia keinoja varmistaakseen, että jäsenvaltiot noudattavat perusoikeuskirjaa.

Viimeisen vuosikymmenen aikana perusoikeuskirja on parantanut ihmisten perusoikeuksien edistämistä ja suojelua EU:ssa. Sen ansiosta unionissa on annettu uutta lainsäädäntöä, jolla suojataan ja edistetään suoraan tiettyjä keskeisiä oikeuksia. Hyviä esimerkkejä tästä ovat uudet säännöt, jotka koskevat tietosuojaa, sukupuolten tasa-arvoa, väärinkäytösten paljastajien suojelua, oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja puolustautumisoikeuksia sekä rikosten uhreja. Euroopan unionin tuomioistuimen (jäljempänä ’unionin tuomioistuin’) oikeuskäytäntö, jossa vedotaan perusoikeuskirjaan, on kehittynyt merkittävästi monilla eri politiikanaloilla . Euroopan unionin perusoikeusvirastosta on tullut luotettu unionin elin, joka tarjoaa vertailukelpoisia tietoja ja analyyseja perusoikeuksista. Niiden tarkoituksena on tukea unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden työtä. Riippumattomien kansallisten ihmisoikeuselinten määrä unionissa on myös kasvanut merkittävästi, mikä luo vankan perustan yksilöiden oikeuksien noudattamisen valvomiselle käytännössä.

Perusoikeuksien suojelua ei kuitenkaan voida pitää itsestäänselvyytenä. Viimeisten kymmenen vuoden aikana on syntynyt esimerkiksi muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyviä uusia haasteita. Viimeisin tällainen haaste on covid-19-kriisi, joka on tuonut mukanaan moniin perusoikeuksiin ja -vapauksiin kohdistuvia rajoituksia ja lisännyt eriarvoisuutta. Vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos tarjoavat uusia mahdollisuuksia tehostaa perusoikeuksia, mutta tuovat mukanaan myös haasteita. Vaikka esimerkiksi digitalisaatio on olennainen edistyksen osatekijä, joka mahdollistaa toiminnan tehostamisen ja uudet tavat käsitellä tietoja, se voi myös edistää laittoman vihapuheen leviämistä, rajoittaa ihmisten sananvapautta, lisätä valvontaa, johtaa vakavaan syrjintään, vahingoittaa lapsia ja lisätä tiettyjen ryhmien haavoittuvuutta. Perusoikeuksien toteutuminen on ennakkoedellytys sille, jotta EU voi täyttää sitoumuksensa, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen.

Nämä uudet haasteet ja kehitysaskeleet edellyttävät uudenlaista sitoutumista sen varmistamiseen, että unionin toimielimet ja jäsenvaltiot soveltavat perusoikeuskirjaa kaikilta osin.

Perusoikeuskirjasta todellisuutta kaikille

Tässä strategiassa ehdotetaan erityisiä toimia perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi etenkin jäsenvaltioissa. Siinä keskitytään neljään painopisteeseen:

1.Varmistetaan perusoikeuskirjan tehokas soveltaminen jäsenvaltioissa.

2.Parannetaan kansalaisjärjestöjen, oikeuksien puolustajien ja oikeusalan ammattilaisten vaikutusmahdollisuuksia.

3.Edistetään perusoikeuskirjan käyttämistä suunnannäyttäjänä unionin toimielimille.

4.Lisätään ihmisten tietoisuutta heidän perusoikeuskirjaan perustuvista oikeuksistaan.

Strategialla vastataan Euroopan parlamentin kehotuksiin tehostaa valvontaa, joka kohdistuu perusoikeuskirjan soveltamiseen jäsenvaltioissa , neuvoston päätelmiin, joissa esitetään tapoja parantaa perusoikeuskirjan soveltamista , ja jäsenvaltioiden kannanottoihin.

Tässä strategiassa esitettävissä toimissa keskitytään ennaltaehkäisyyn, edistämiseen, täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan.

Unionin perusoikeuksien ja -arvojen vaaliminen on yhteisellä vastuulla ja edellyttää yhteisiä ponnisteluja kaikilta asianosaisilta: unionin toimielimiltä, elimiltä ja virastoilta, kansallisilta ja paikallisilta viranomaisilta, lainvalvontaviranomaiset mukaan lukien, oikeuksien puolustajilta, lainsäätäjiltä, tuomareilta ja muilta oikeusalan ammattilaisilta sekä kansalaisjärjestöiltä, jotka toimivat perusoikeuksien parissa. Kaikilla näillä perusoikeuskirjan tehokkaan soveltamisen kannalta keskeisillä toimijoilla on oma tehtävänsä, kun perusoikeuskirjan toteutuminen ihmisten elämässä.

Tätä uutta strategiaa valmistellessaan komissio on kuunnellut tarkasti sidosryhmiä ja suurta yleisöä. Komissio teetti Eurobarometri-tutkimuksen , jossa selvitettiin ihmisten tietoisuutta perusoikeuskirjasta. Tutkimus osoitti, että ihmiset eivät tiedä tarpeeksi perusoikeuskirjan mukaisista oikeuksistaan mutta haluaisivat lisää tietoa niistä, esimerkiksi siitä, mistä he voivat hakea muutosta. Kuulemisissa on noussut esiin tarve tunnistaa tapoja, joilla perusoikeuskirjan noudattamisen valvontaan osallistuvia toimijoita voidaan tukea, jotta perusoikeuskirjaa voidaan soveltaa hyvin ja kaikkia hyödyttävällä tavalla.