[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 18.10.2006

SEC(2006) 1292

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Oheisasiakirja ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI direktiivin 97/67/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista Vaikutustenarvioinnin tiivistelmä

{KOM(2006) 594 lopullinen}{SEC(2006) 1291}

Johdanto

Tämä asiakirja liittyy komission työohjelman osaan 2006/MARKT/006, joka koskee postipalveluita. Asiakirjan tavoitteena on esittää tiivistelmä kokonaisvaltaisesta vaikutustenarvioinnista, joka perustuu ehdotuksessa huomioon otettuihin vaihtoehtoihin ja niiden vaikutuksiin sekä suosituksiin. | Asiakirjan sisältö: 1 – Johdanto 2 – Intressitahojen kuuleminen 3 – Nykytilanne ja haasteet 4 – Tavoitteet 5 – Toimintavaihtoehdot ja niiden arviointi 6 – Päätelmä |

Vuonna 1997 annetulla postidirektiivillä (direktiivi 97/67/EY) käynnistettiin EU:n postipalveluiden yhdenmukaistamisen ensimmäinen vaihe. Postidirektiiviin vuonna 2002 tehdyillä muutoksilla (direktiivi 2002/39/EY) oli tarkoitus rajoittaa varattuja palveluja vuosina 2003 ja 2006 ja siten avata postipalvelut kilpailulle asteittain ja säännellysti. Postidirektiivissä vahvistetaan epäsuorasti markkinoiden täysimääräisen avaamisen tavoite ja säädetään vuoden 2009 asettamisesta postipalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamisajankohdaksi tai muun vaiheen määrittelemisestä tämän tavoitteen saavuttamiseksi (7 artiklan 3 kohta ja johdanto-osan 24 kappale). Vuonna 2006 Euroopan parlamentti vahvisti tämän yleisen linjauksen[1].

Tämän ehdotuksen asiayhteys ja lähtökohta ovat seuraavat:

- Voimassaolevan postidirektiivin (7 artiklan) mukaisesti komissio esittää ehdotuksen, jossa vahvistetaan postipalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen täysimääräisesti tai määritellään muu vaihe (tulevaisuutta luotaavan) selvityksen päätelmien perusteella.

- Postidirektiivin 27 artiklassa säädetyn raukeamislausekkeen mukaan postidirektiivin voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2008. Jollei komissio ole kyseiseen päivämäärään mennessä antanut uutta ehdotusta, postialaan sovelletaan ensisijaisesti EY:n perustamissopimuksen sääntöjä (erityisesti 86 artiklaa).

- Komission antamassa (voimassaolevaa postidirektiiviä koskevassa) soveltamiskertomuksessa[2] ja tulevaisuutta luotaavassa selvityksessä (markkinoiden täysimääräisen avaamisen vaikutuksista yleispalveluun)[3] todetaan, että markkinat voidaan avata täysimääräisesti kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2009 mennessä, jos toteutetaan joitakin suojatoimia.

- Monet jäsenvaltiot etenevät nopeasti pyrkimyksissään avata markkinat täysimääräisesti. Tämän prosessin myötä on voitu parantaa palvelujen laatua heikentämättä yleispalvelua.

Intressitahojen kuuleminen

Komissio on toteuttanut useita toimia intressitahojen kuulemiseksi:

- Julkinen kysely, johon saatiin 2295 kyselylomakevastausta ja 103 muuta kirjallista vastausta.

- Kuusi laajaa tutkimusta, jotka tilattiin vuosina 2004–2006 postialan tuleviin poliittisiin linjauksiin liittyvistä kysymyksistä, ja 10 julkista seminaaria sekä 14 muuta vuonna 1997 tai sen jälkeen tehtyä tutkimusta.

- Kuluttajatyytyväisyyttä koskeva Eurobarometri-tutkimus ja 25 kohderyhmää kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; tavoitteena oli saada tietoa yksittäisten postiasiakkaiden tarpeista ja toiveista.

- Keskusteluja jäsenvaltioiden, toimijoiden ja kaikkien muiden osapuolten, myös työmarkkinaosapuolten ja kuluttajajärjestöjen, kanssa.

EU:n postialan nykytilanne ja haasteet

Nykytilanne:

EU:n postipalvelut tuottivat vuonna 2004 noin 90 miljardin euron tulot, ja niillä on edelleen suurta merkitystä EU:n taloudelle. Postipalvelujen suorat vaikutukset EU:n BKT:hen arvioidaan 37 miljardiksi euroksi (0,4 prosenttia), ja ne työllistävät 1,7 miljoonaa henkeä. Lisäksi postipalveluihin liittyviltä tai niistä riippuvilta aloilta saadaan noin 150 miljardin euron lisätulot, ja nämä alat työllistävät 3,5 miljoonaa henkeä. Postipalvelujen asiakkaat eli käyttäjät voidaan jakaa seuraavasti: 12,5 prosenttia kaikkien postilähetysten lähettäjistä ja 70 prosenttia vastaanottajista on yksityishenkilöitä, kun taas yritysten osalta vastaavat luvut ovat 87,5 prosenttia ja 30 prosenttia. Tämän ehdotuksen kohteena on ensi sijassa postin yleispalvelu . Ehdotus kattaa kaikki kirjelähetykset (kirjeet ja postikortit, pienet paketit jne.), jotkin pakettilähetykset ja muutamat postin ulkopuoliset lähetykset (esimerkiksi sanomalehdet).

EU:n postialalla on meneillään suuria muutoksia, esimerkiksi markkinoiden asteittainen avaaminen kilpailulle, korvaavien sähköisten viestimien nopea kasvu ja alenevat kustannukset, uuden automaatioteknologian käyttöönotto ja uusien omistusrakenteiden muodostuminen. Nämä muutokset lisäävät postialan paineita nostaa kilpailukykyään ja tehokkuuttaan, jotta sen työllisyydelle ja palvelujen kannattavuudelle ei koituisi haittavaikutuksia. EU:n postialan toimijoiden erilaiset sääntely- ja markkinaympäristöt vääristävät kilpailua ja estävät lisäuudistuksia. Muita postimarkkinoiden tehokkaan kilpailun esteitä ovat esimerkiksi monopolien ylläpitäminen sekä valtuutus- ja toimilupajärjestelmien kirjo. Velvoite tarjota postialan yleispalvelu saattaa johtaa kannattamattomuuteen joillakin alueilla joissakin maissa, mutta EU:n kansalaisten ja yritysten kannalta on ratkaisevan tärkeää säilyttää yleispalvelun tarjonta kaikilla maantieteellisillä alueilla.

Siksi EU:n postiuudistuksen seuraavien vaiheiden suunnittelun yhteydessä on ensi sijassa varmistettava tehokas ja kilpailukykyinen EU:n postiala, joka myös jatkossa kykenee tarjoamaan kohtuuhintaisia ja korkealaatuisia palveluja EU:n kansalaisille ja yrityksille. Tärkeimmät aiheet:

1) Yleispalvelun laajuus : tämä tarkoittaa sitä postituotteiden valikoimaa, jonka on kuuluttava pysyvästi yleispalvelun piiriin. Mitä suurempi laajuus, sitä suurempi riski, ettei kyseisten tuotteiden tarjontaa voida varmistaa pelkästään markkinavoimien avulla, kun monopolit poistetaan. Yhteisön tasolla on tarkasteltava, olisiko yleispalvelun laajuutta yhdenmukaistettava tiukemmin kaikkien jäsenvaltioiden osalta.

2) Yleispalvelustandardit : postidirektiivissä asetetaan jäsenvaltioiden noudatettavaksi erityisiä standardeja, jotka koskevat postilähetysten keräilyn ja jakelun toteuttamista maanlaajuisesti vähintään viitenä työpäivänä viikossa. Lisäksi siinä edellytetään palvelujen kohtuuhintaisuutta ja saatavuutta sekä sallitaan yhtenäisen hinnoittelun käyttö. Yhteisön tasolla on tarkasteltava, olisi jotakin näistä vaatimuksista syytä muuttaa, varsinkin yhtenäisen hinnoittelun käyttöä.

3) Varatut palvelut : nämä ovat sisämarkkinoiden täysimääräisen toteuttamisen suurin este, koska enintään 50 gramman painoisten kirjeiden (eli postilähetysten enemmistön) tarjonta voidaan edelleen monopolisoida. Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jo poistaneet varatut palvelut. Saksa ja Alankomaat aikovat tehdä samoin vuoteen 2008 mennessä. Monet muut jäsenvaltiot ovat jo avanneet suoramainontamarkkinat ja muut postiketjun osat – hyvissä ajoin ennen tavoitevuotta 2009. Yhteisön tasolla on tarkasteltava, olisiko EU:n lainsäätäjän asettama tavoitevuosi 2009 varattujen palvelujen poistamiseksi vahvistettava.

4) Muut rahoitusmekanismit kuin monopoli : koska varatut palvelut poistetaan, yhteisön tasolla on tarkasteltava, tarvitaanko muita toimia yleispalvelun rahoittamiseksi ja jos tarvitaan, millaisia, ja olisiko direktiivissä säädettävä vastaavista vaihtoehdoista .

5) Pääsy tiettyihin postialan infrastruktuurin toimintoihin/resursseihin : kansallisella tasolla on voimassa useita säännöksiä, joilla rajoitetaan tiettyjen postialan infrastruktuurin osien, kuten postilokerojen, kirjelaatikoiden sekä postinumero- ja osoitteenmuutostietokantojen, käyttöä (tai niihin pääsyä). Nämä rajoitukset saattavat vaikeuttaa kilpailun kehittymistä ja lisäksi heikentää käyttäjien luottamusta, jos postilähetysten laatustandardit alenevat. Yhteisön tasolla on tarkasteltava, olisiko usean toimijan postipalveluympäristössä vahvistettava jäsenvaltioiden tai kansallisten sääntelyviranomaisten asemaa tällaisten toimintojen valvonnassa ja/tai niihin pääsyn myöntämisessä sekä sellaisten menettelyjen käyttöönotossa, joilla varmistetaan postipalvelujen toimivuus ja käyttäjien luottamus niihin.

6) Pääsy postiverkon loppupäähän : tällä tarkoitetaan kolmansien osapuolten pääsyä vakiintuneen toimijan infrastruktuuriin, erityisesti sen lajittelu- ja jakelutoimintoihin. Voimassaolevassa postidirektiivissä ei nimenomaisesti säädetä tästä asiasta. On tarkasteltava, toimivatko kaksi eri mallia eli erilaisten kilpailumuotojen luonnollinen kehitys ja – jos jäsenvaltio katsoo tarpeelliseksi – yhden ainoan kilpailumuodon edistäminen tai soveltaminen rinnakkain myös jatkossa vai tarvitaanko yhteisön tason ennakkotoimia. Jos yhteisön tason ennakkotoimia tarvitaan, on lisäksi tarkasteltava, olisiko yhteisön pyrittävä yhdenmukaistamaan ja/tai vahvistamaan jäsenvaltioiden ennakkosääntelyasemaa postiverkon loppupäähän pääsyn valvonnassa tai myöntämisessä .

POLIITTISET TAVOITTEET

Komissio on määritellyt tätä ehdotusta varten seuraavat poliittiset tavoitteet:

Toteutetaan postipalvelujen sisämarkkinat, joilla uudistuksen tuomat edut koituvat kaikkien kansalaisten ja yritysten hyödyksi:

- säilytetään kohtuuhintainen ja korkealaatuinen yleispalvelu

- avataan markkinat täysimääräisesti kilpailulle

- vähennetään markkinoiden vääristymiä ja sisämarkkinoiden esteitä.

Tarkemmin sanottuna:

- jatketaan varattujen palvelujen vähentämistä ja mahdollisesti poistetaan ne

- varmistetaan vaihtoehtoisten suojatoimien tai rahoitusmekanismien oikeasuhtainen käyttö yleispalvelun turvaamiseksi

- varmistetaan tasapuolinen pääsy postialan infrastruktuuriin.

Toimintavaihtoehdot

Vaikutustenarvioinnissa yksilöidään toimintavaihtoehtoja kahdella tasolla:

- neljä yleistä toimintavaihtoehtoa , joissa kuvataan ne laajat poliittiset vaihtoehdot, joista yhteisö valitsee toimintatapansa

- 16 erityistä toimintavaihtoehtoa , joissa kuvataan yksityiskohtaisesti kunkin yksilöidyn alan toimintatavat. Kokonaisvaltaisen vaikutustenarvioinnin kohdassa 5.3 olevassa taulukossa 2 esitetään erityiset toimintavaihtoehdot suhteutettuina yleisiin toimintavaihtoehtoihin.

Yleiset toimintavaihtoehdot

Yleisiä toimintavaihtoehtoja on neljä:

Vaihtoehto A: ei toimenpiteitä (ei lainsäädäntöehdotusta) : koska nykyisen postidirektiivin voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2008, tämä vaihtoehto merkitsisi sitä, että postialaan sovellettaisiin ensi sijassa EY:n perustamissopimuksen sääntöjä (erityisesti 86 artiklaa). Perustamissopimuksessa määrätään, että jäsenvaltioiden on perusteltava kaikki varatut palvelut, että monopolien on oltava yhteisön edun mukaisia kaupan kehittymisen alalla ja että tarvittaessa komissio osoittaa jäsenvaltioille päätöksiä ja direktiivejä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat päättää itse yleispalvelustandardeista ja niihin liittyvistä laatustandardeista koko alueellaan kansainvälisten sopimusten ja yleissopimusten mukaisesti, esimerkiksi Maailman postiliiton puitteissa sovittujen velvoitteiden (jotka ovat yleisluontoisempia ja vähemmän rajoittavia) mukaisesti.

Arvio: Suuremmilla eroilla oikeudellisissa puitteissa ja yleispalvelustandardeissa voisi olla haittavaikutuksia sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Lisäksi ne voisivat johtaa epätasapuolisempiin kilpailuehtoihin ja suurempiin sisämarkkinoiden esteisiin.

Vaihtoehto B : olennaisesti uusi ja kattava postidirektiivi : toteutetaan täysin kilpaillut postimarkkinat vuonna 2009 ja sovelletaan täysin yhdenmukaistettua lähestymistapaa kaikkiin alan kysymyksiin.

Arvio: Vaikka edelleenkin voidaan epäillä, ettei voimassaolevan postidirektiivin kaikkia säännöksiä sovelleta yhtä tiukasti kaikkialla yhteisössä, ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että nykyinen yhteisön kehys olisi perustavanlaatuisesti riittämätön. Lisäksi on epätodennäköistä, että voitaisiin löytää yleispätevä, oikeasuhtainen ja hyväksyttävä ratkaisu kaikkia jäsenvaltioita varten, kun otetaan huomioon kansalliset erityispiirteet ja erot käyttäjien tarpeissa.

Vaihtoehto C : voimassaolevan postidirektiivin voimassaolon pidentäminen vuodesta 2009 eteenpäin: tämän vaihtoehdon mukaan poistettaisiin 27 artiklan raukeamislauseke, mutta kaikki muut osat säilyisivät muuttumattomina.

Arvio: tällaisen yhteisön markkinoiden avaamisen liikkeellepanevan voiman poistaminen todennäköisesti viivästyttäisi alan tärkeitä rakenneuudistustoimia, heikentäisi dynaamista tehokkuutta sekä hidastaisi valinnanvaran kehittymistä ja innovointia. Pitkällä aikavälillä tämä voisi heikentää postialan suhteellista kilpailukykyä. Kilpailukyvyn suhteellinen heikkeneminen vaikuttaisi kokonaiskysyntään (vähemmän postilähetyksiä) ja siten myös työllisyyden kestävyyteen sekä mahdollisuuksiin tarjota kansalaisille kohtuuhintaiset postipalvelut.

Vaihtoehto D : voimassaolevan postidirektiivin mukauttaminen avointen postimarkkinoiden edellyttämässä laajuudessa : tämän vaihtoehdon mukaan korkealaatuisen yleispalvelun säilyttäminen ja markkinoiden täysimääräinen avaaminen ovat yhdistettävissä ja mahdollistavat yhteisön tavoitteiden saavuttamisen postialalla.

Arvio: tämä vaihtoehto säilyttäisi voimassaolevassa postidirektiivissä luodun kehyksen, ja sen perusteella tehtäisiin muutoksia ainoastaan, kun se olisi tarpeen viimeisimmän tai odotetun markkinakehityksen mukaisesti. Tämä vaihtoehto ei merkitse sitä, että yhteisön tavoitteita olisi tarkasteltava läpikohtaisin uudelleen.

Vaikutukset kuluttajiin : Vaihtoehdot A, B ja (kun otetaan huomioon postialan kilpailukyvyn heikentymisen vaara) keskipitkällä aikavälillä myös C saattavat johtaa EU:n tasolla vahvistettujen yleispalvelustandardien alenemiseen. Tällä puolestaan voisi olla kielteisiä vaikutuksia kuluttajiin sekä alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Vaihtoehto D säilyttäisi nykyiset yleispalvelustandardit, jotka koskevat kohtuuhintaisuutta ja mahdollisuutta käyttää yhtenäistä hinnoittelua. Se saattaisi kuitenkin nostaa joidenkin yksittäisten postilähetysten hintaa, koska markkinoiden avaamisen myötä hinnat lähenisivät kustannuksia.

Yleisiä toimintavaihtoehtoja A, B, C ja D arvioitiin sen perusteella, kuinka hyvin niillä voidaan saavuttaa postialan tavoitteet. Toimintavaihtoehdot A ja B hylättiin jo alkuvaiheessa. Toimintavaihtoehtoja C ja D koskevat päätelmät muotoiltiin erityisten toimintavaihtoehtojen vaikutuksista tehdyn yksityiskohtaisemman analyysin perusteella.

Erityiset toimintavaihtoehdot

Erityisiä toimintavaihtoehtoja on kymmenen, ja ne kattavat seuraavat alat: yleispalvelun laajuus, yleispalvelustandardit, varatut palvelut ja yleispalvelun rahoitusmekanismit, olennaisten toimintojen/resurssien saatavuus ja pääsy postiverkon loppupäähän. Jäljempänä olevassa taulukossa suhteutetaan erityiset toimintavaihtoehdot yleisiin toimintavaihtoehtoihin ja esitetään lyhyesti vaikutukset. Kaikkien toimintavaihtoehtojen kuvaus ja yksityiskohtainen analyysi, ks. kokonaisvaltaisen vaikutustenarvioinnin kohdat 5 ja 6.

Aihe | Vaihtoehdot | Vaikutukset käyttäjiin | Vaikutukset työllisyyteen | Vaikutukset talouteen |

Yleispalvelun laajuus | Vaihtoehto 1 (vaihtoehdot B, C ja D) – ei muutoksia: sovelletaan edelleen joustavuutta | (( | ( | ( |

Vaihtoehto 2 (vaihtoehto D) – kohdistetaan laajuus kuluttajille / pk-yrityksille tarkoitettuihin tuotteisiin | ( | ( | ( |

Yleispalvelu-standardit | Vaihtoehto 4 (vaihtoehdot C ja D) – ei muutoksia: säilytetään nykyiset standardit yhteisön vähimmäissääntöinä | ( – ( | ( | ( – ( |

Vaihtoehto 5 (vaihtoehto D) – ei muutoksia: säilytetään nykyiset standardit yhteisön vähimmäissääntöinä; sallitaan yhtenäinen hinnoittelu ainoastaan yksittäisten lähetysten osalta | (( | (( | ((( |

Varatut palvelut ja yleispalvelun rahoitus-mekanismit | Vaihtoehto 8 (vaihtoehto C) – sovelletaan voimassaolevaa direktiiviä, mutta poistetaan 27 artikla – varatut palvelut, markkinoille tulijoiden velvoitteet ja korvausrahastot säilytetään | ( – ( | ( – ( | (– (( |

Vaihtoehto 9 (vaihtoehto D) – laaditaan varattujen palvelujen poistamisen vuoksi tyhjentävä rahoitusmekanismien luettelo, joka sisältää valtiontuet, julkiset hankintamenettelyt, sisäiset ristikkäistuet, kustannustenjaon tai korvausrahastot sekä yleispalvelualan markkinatoimijoilta perittävät maksut | (( | ( – ( | ( – (( |

Olennaisten resurssien saatavuus | Vaihtoehto 11 (vaihtoehto C) – ei muutoksia: jätetään pääsyä koskevat kysymykset markkinoiden varaan ja säännellään niitä kilpailusäännöillä | ( – ( | ( | ( |

Vaihtoehto 12 (vaihtoehto D) – velvoitetaan kansalliset sääntelyviranomaiset määrittelemään olennaiset resurssit, arvioimaan postinumerotietokantaan, postilokeroihin, osoitteenmuutostietoihin ja jälkilähetyspalveluihin pääsyn tarpeellisuutta sekä varmistamaan pääsyn avoimuus ja syrjimättömyys. | (( | ( | ( |

Aihe | Vaihtoehdot | Vaikutukset käyttäjiin | Vaikutukset työllisyyteen | Vaikutukset talouteen |

Pääsy postiverkon loppupäähän | Vaihtoehto 15 (vaihtoehto D) – velvoitetaan määräävässä asemassa oleva toimija / sellainen toimija, joka käyttää aiemmin julkisena verkkona käytettyä verkkoa, olemaan rajoittamatta postiverkon loppupäähän pääsyä asianmukaisin ehdoin | ( | ( | ( |

Vaihtoehto 16 (vaihtoehdot C ja D) – ei muutoksia: mahdollistetaan syrjimätön pääsy ottaen huomioon vältetyt kustannukset | (( | ( – ( | ( |

Näitä erityisiä toimintavaihtoehtoja varten suositetaan seuraavaa:

Yleispalvelun laajuus – tällä hetkellä ei ole mahdollista yhdenmukaistaa säännöksiä, joilla rajoitetaan yleispalvelun laajuus koskemaan postituotteita, joita ei tarjota markkinavoimien avulla, koska kilpailu kehittyy EU:ssa eri nopeudella ja koska kansalliset markkinat ja käyttäjien tarpeet ovat erilaiset. Suositetaan vaihtoehtoa 1 – yhteisön tärkeimpiä velvoitteita, jotka koskevat niiden postipalvelujen yleistä laajuutta, jotka on tarjottava, ei pitäisi muuttaa.

Yleispalvelustandardit – ei juurikaan ole ehdotettu standardien yhdenmukaista alentamista eikä jäsenvaltioiden harkintavallan rajoittamista sellaisten laatu- ja palvelustandardien käytön suhteen, jotka menevät yhteisön asettamaa vähimmäistasoa pidemmälle. Kilpailevien postituotteiden yhtenäinen hinnoittelu saattaisi kuitenkin markkinoiden avaamisen myötä luoda kannustimen tehottomalle markkinoilletulolle, mikä puolestaan saattaisi heikentää vakiintuneen toimijan valmiuksia rahoittaa yleispalvelua. Yksittäiselle käyttäjälle hintojen yhtenäisyydellä ja sen vaikutuksilla sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen on kuitenkin suurta merkitystä. Suositetaan vaihtoehtoa 5 – tehdään mahdollisimman vähän muutoksia, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden mahdollisuus käyttää yhtenäistä hinnoittelua rajoitetaan koskemaan yksittäisiä lähetyksiä ja joitakin muita lähetyksiä. Näin voidaan myös ottaa huomioon yksi niille tahoille tärkeimmistä periaatteista, jotka katsovat, että yleispalvelun laajuutta olisi kavennettava, jotta se toimisi ennemminkin kuluttajien "turvaverkkona".

Varatut palvelut ja rahoitusmekanismit – varattujen palvelujen säilyttäminen merkitsisi kilpailun vääristymisen jatkumista. Jotta yleispalvelu voidaan rahoittaa ilman monopolia, saatavilla on oltava eri vaihtoehtoja, joita voidaan käyttää poikkeustilanteissa. Suositetaan vaihtoehtoa 9 – poistetaan varatut palvelut, ja jäsenvaltiot voivat valita rahoitusmekanisminsa vaihtoehtona varatuille palveluille seuraavista: julkiset palveluhankinnat (julkisen rahoituksen välillisenä lähteenä), valtiontuet, alakohtainen maksu ja yleispalvelun kustannustenjakorahasto.

Postialan infrastruktuurin olennaisten resurssien saatavuus – sekä käyttäjille että nykyisille ja mahdollisille markkinatoimijoille on eduksi , että kilpailun hyödyt eivät häviä siksi, että markkinatoimijat eivät onnistu sopimaan tällaisiin resursseihin pääsyn ehdoista. Suositetaan vaihtoehtoa 12 – tämä vaihtoehto nimenomaisesti antaisi kansallisille sääntelyviranomaisille valtuudet ryhtyä tarvittaessa toimiin tällaisen tilanteen välttämiseksi.

Pääsy lajittelu- ja jakeluverkon loppupäähän – koska vain muutamat (jos yksikään) postiverkon perusosista ovat olennaisia toimintoja, ei vaikuta perustellulta tiukentaa säännöksiä, jotka koskevat pääsyä postiverkon loppupäähän, tai säätää pakollisesta pääsystä yhteisön tasolla. Myöskään se ei vaikuta perustellulta, että EU:n lainsäätäjä rajoittaisi kilpailun kehitystä pääsyn alalla. Suositetaan vaihtoehtoa 16 – pakollista pääsyä postiverkon loppupäähän koskevat päätökset voitaisiin edelleen tehdä jäsenvaltioiden tasolla ottaen huomioon asianmukaiset taloudelliset ja kilpailulliset tekijät. Pääsyä voidaan pitää tarkoituksenmukaisena joidenkin kansallisten markkinoiden osalta, mutta voimassaolevaa postidirektiiviä ei kuitenkaan ehdoteta muutettavaksi tältä osin.

Päätelmä

Eri toimintavaihtoehtoja koskevien vaikutusten ja suositusten perusteella ehdotetaan yleistä toimintavaihtoehtoa D: mukautetaan voimassaolevaa postidirektiiviä postimarkkinoiden avaamisen edellyttämässä laajuudessa varmistaen korkeatasoinen postin yleispalvelu [4].

[1] Euroopan parlamentin päätöslauselma postidirektiivin soveltamisesta (2006 (0040)).

[2] KOM(2006) 595.

[3] KOM(2006) 596.

[4] Vaihtoehtoa D kannatetaan epäsuorasti myös komission antamassa tulevaisuutta luotaavassa selvityksessä, jossa todetaan, ettei ole perusteltua lykätä markkinoiden täysimääräistä avautumista alkavaksi vuoden 2009 jälkeen, jos saatavilla on lisätakuita.