Tämä on komission neljäs kertomus asetuksen täytäntöönpanosta vuosina 2012, 2015 ja 2018 hyväksyttyjen kertomusten jälkeen. Siinä annetaan tietoja siitä, miten jäsenvaltiot ovat yhdessä komission (Eurostat) kanssa edistyneet asetuksen täytäntöönpanossa vuodesta 2018 alkaen, ja esitellään seuraavat toimet näiden tilastojen laadun parantamiseksi edelleen. Luvussa 2 esitellään lyhyesti tärkeimmät kehityskulut. Luvussa 3 käsitellään viitejaksolta 2018–2020 tuotettujen tilastojen yleisiä edistymis- ja laatunäkökohtia. Luvussa 4 keskitytään meneillään olevaan työhön, jonka tavoitteena on panna täytäntöön tarkistetut tilastovaatimukset viitejaksoille vuodesta 2021 eteenpäin, sekä uusiin aloitteisiin, joilla vastataan politiikan muuttuviin tarpeisiin tulevina vuosina. Luku 5 päättää kertomuksen, ja siinä hahmotellaan seuraavat vaiheet.

·EU:n ulkopuolisten maiden (kolmannen maan) kansalaisia, joilta maahantulo jäsenvaltion alueelle on evätty ulkorajalla tai joiden on todettu olevan jäsenvaltion alueella kansallisen maahanmuuttolainsäädännön mukaan laittomasti

3.1.Merkityksellisyys

Vuoden 2018 kertomuksesta alkaen tietojen toimittaminen on yleisesti ottaen ollut erittäin kattavaa. Joitakin kysymyksiä on kuitenkin edelleen ratkaisematta, lähinnä Dublin-menettelyjä koskevien tilastojen osalta.

Muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevia tilastoja käytetään muuttoliikettä, sisäasioita, työllisyyttä, sosiaaliasioita, oikeusasioita, ulkosuhteita ja ihmisoikeuksia koskevissa EU:n politiikoissa. Komissio tukeutuu tietoihin laatiessaan säännöllisesti raportteja, toimintapoliittisia ehdotuksia ja täytäntöönpanokertomuksia, joita edellytetään EU:n lainsäädännössä, ja tehdessään toimintapolitiikan analyyseja.

Vuosina 2014–2020 asetuksen mukaisia tilastoja käytettiin määritettäessä jäsenvaltioille turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt, suojeluaseman myöntäminen, oleskelulupien myöntäminen erityisistä syistä, palautukset) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä (ulkorajat ylittävien henkilöiden lukumäärä, kolmannen maan kansalaiset, joilta on evätty pääsy ulkorajoilla) maksettavia talousarviomäärärahoja. Samankaltaisia jakosääntöjä on tarkoitus soveltaa myös joihinkin uusiin EU:n rahastoihin kaudella 2021–2027. Uuden turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kansalliset määrärahat (ks. alaviite 10) perustuvat Eurostatin tuoreimpiin vuositilastoihin (jotka kattavat kolme edeltävää kalenterivuotta) henkilöistä, jotka ovat hakeneet tai joille on myönnetty kansainvälistä suojelua, uudelleensijoitetuista henkilöistä, laillisesti oleskelevien kolmannen maan kansalaisten lukumäärästä, ensimmäisistä oleskeluluvista, henkilöistä, joiden on poistuttava maasta, ja palautetuista henkilöistä. Uusi rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan väline (osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa) perustuu tuoreimpiin Euroopan tilastoihin kolmannen maan kansalaisista, joilta on evätty maahanpääsy maa- tai meriulkorajoilla tai lentokentillä.

Näitä tilastoja käyttävät myös muuttoliikkeeseen liittyvät EU:n virastot, kuten Frontex ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, joiden kanssa Eurostat tekee tiivistä yhteistyötä tiedonkeruun ja tilastomenetelmien parissa. Muita esimerkkejä ovat komission yhteisen tutkimuskeskuksen alaisuudessa toimivan muuttoliikettä ja väestörakennetta koskevan tietokeskuksen ja Euroopan muuttoliikeverkoston julkaisut. Eurostat on merkittävin tilastojen laatija tällaisissa julkaisuissa.

Tilastojen säännöllisiä käyttäjiä ovat kansalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt, akateemiset tutkijat ja kansalaisyhteiskunnan ryhmät, jotka käsittelevät monenlaisia kysymyksiä, kuten maahanmuuttajien kotouttamista, kansallisten turvapaikka- ja maahanmuuttomenettelyjen kehittämistä ja seurantaa sekä väestöä ja työvoimaa koskevia ennusteita.

3.2.Tarkkuus

Yleisesti ottaen jäsenvaltiot pitävät jatkuvasti yllä tilastojen tarkkuuden korkeaa tasoa tai jopa parantavat sitä. Kansainvälistä muuttoliikettä koskevien tietojen osalta on kuitenkin edelleen tiettyjä tarkkuutta koskevia ongelmia. Nämä liittyvät sekä alipeittoon (eli henkilöihin, jotka eivät ole rekisteröityneet asuinpaikassaan) että ylipeittoon (eli henkilöihin, jotka eivät poista itseään rekisteristä, koska siihen ei usein ole velvollisuutta tai kannustinta). Tarkkuuden parantamiseksi tällä alalla jäsenvaltiot vaihtavat tietoja muiden jäsenvaltioiden kanssa ja käyttävät arviointitekniikoita ja muita hallinnollisia tietolähteitä. Liikkumisvapaus EU:ssa ja henkilötietojen suojaan liittyvät kysymykset rajoittavat muuttoliiketilastojen laadun parantamista entisestään, erityisesti kun on kyse EU:n kansalaisista, jotka muuttavat toiseen jäsenvaltioon ja asuvat siellä.

3.3.Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus

Tiedot on tietotyypin mukaan toimitettava 2–12 kuukauden kuluttua viitepäivästä tai viitejakson päättymisestä. Automatisoidut tiedonhakumenettelyt kansallisella tasolla ja Eurostatin suorittama säännöllinen seuranta varmistavat yleensä sen, että tiedot toimitetaan oikea-aikaisesti. Erityisesti tietojen toimittamisen määräaikoja noudatetaan yleisesti, ja tilanne on pysynyt enimmäkseen vakaana tai hieman parantunut vuodesta 2018; ainoastaan Dublin-menettelyjä koskevien tilastojen osalta on vielä jäljellä joitakin ongelmia. Muut kertaluonteiset ongelmat ovat edelleen harvinaisia, esimerkiksi yksittäiset häiriöt, jotka johtuvat henkilöstön saatavuusongelmista tai tietotekniikkajärjestelmän toimintahäiriöistä. Covid-19-pandemia ei vaikuttanut julkaisuaikataulun toteuttamiseen.

3.4.Saavutettavuus

Tilastotiedot ja metatiedot ovat vapaasti saatavilla Eurostatin verkkosivuston osiosta Population. Lisäksi nämä tilastot sisältyvät säännöllisesti päivitettyihin Statistics Explained -artikkeleihin ja koostejulkaisuihin, kuten Key figures on Europe (vuoden 2020 laitos) tai vuoden 2020 Kertomukseen väestönmuutoksen vaikutuksista (jossa esitetään tietoja muuttovirroista ja väestökannasta kansalaisuuden mukaan).

Asetuksen mukaisesti tuotetut tilastot kuuluvat edelleen eniten käytettyihin Euroopan tilastoihin. Vuodesta 2016 lähtien ”kansainvälistä muuttoliikettä koskevat tilastot” ovat olleet ensimmäisinä verkkosivuston temaattisten osioiden joukossa, ja käyttäjien kiinnostus on edelleen suurta. Vastaavasti Statistics Explained -sivustolla muuttoliikettä ja maahanmuuttajaväestöä koskevia tilastoja käsittelevä päivitettävä artikkeli on vuodesta 2016 lähtien vakiintunut yhdeksi eniten vierailluista sivuista. Vuodesta 2018 lähtien Eurostat on tuottanut 42 julkaisua turvapaikka-asioista ja hallitusta muuttoliikkeestä. Vuotuisia turvapaikkatilastoja käsittelevä päivitettävä Statistics Explained -artikkeli on ollut erittäin suosittu. Sitä on katsottu noin 200 000 kertaa vuodesta 2018 lähtien. Nämä tilastot ovat hyvin näkyvästi esillä myös Eurostatin sosiaalisen median kanavissa.

3.5.Vertailukelpoisuus

Menetelmä- ja koontiohjeet ovat olleet jo kauan käytössä, ja niitä on parannettu säännöllisesti kansainvälistä muuttoliikettä, kansalaisuuden saamista, turvapaikka-asioita, maahanmuuttolainsäädännön soveltamisen valvontaa ja oleskelulupia koskevien tilastojen osalta. Ne auttavat jäsenvaltioita varmistamaan vertailukelpoisuuden, joka on yleisesti ottaen EU:n lainsäädännön ja kansainvälisten suositusten mukaista.

Kansainvälisten muuttoliiketilastojen johdonmukaisuus suhteessa asetuksen (EU) N:o 1260/2013 piirissä toteutettaviin demografisiin tiedonkeruisiin on säilynyt erittäin hyvänä jäsenvaltioiden sovittua samoista ikämääritelmistä ja -jaotteluista sekä EU:n tason aggregaattien määritelmästä. Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi Eurostat tarkistaa, ovatko vastaanotetut tiedot sisäisesti ja ajallisesti johdonmukaisia ja ovatko ne vertailukelpoisia alueiden ja maiden välillä. Maiden välisen vertailukelpoisuuden osalta asetuksessa vahvistetaan yhdenmukaiset määritelmät muuttovirtoja koskeville tiedoille. Vaikeimmin ratkaistavat ongelmat ovat liittyneet muun muassa muuttovirtoja ja kansalaisuuden saamista koskevien tilastojen erityismääritelmien soveltamiseen. Vuoden 2018 kertomuksen jälkeen lähetetyt tiedot ovat yleisesti ottaen olleet erittäin yhdenmukaisia muuttoliikettä ja kansalaisuuden saamista koskevien tilastojen osalta. Asetuksen mukaiset maahanmuuttajaväestöä koskevat tiedot voivat kuitenkin perustua joko vakinaisen asuinpaikan tai laillisen tai rekisteröidyn asuinpaikan määritelmiin. Tämä joustavuus mahdollistaa täysin johdonmukaisten väestötietojen hankkimisen kansallisella tasolla mutta heikentää samalla maiden välistä vertailukelpoisuutta (ks. kohta 3.6). Tämä on yksi lähtökohdista väestötilastojen ja kansainvälistä muuttoliikettä koskevien tilastojen laajemmalle määritelmien ja käsitteiden yhdenmukaistamiselle (ks. kohta 4.2).

Turvapaikka-asioita ja hallittua muuttoliikettä koskevien tilastojen osalta jäsenvaltiot noudattavat määritelmiä yleisesti ottaen hyvin. Muutamissa jäsenvaltioissa on edelleen joitakin erityisongelmia, mutta enimmäkseen jaottelun alaluokkien tasolla. Eurostat valmistelee yhteistyössä kansallisten asiantuntijoiden kanssa erityistä sanastoa näiden alojen yhdenmukaistamiseksi edelleen. Tämä työ on jo edennyt pitkälle, ja sanasto on tarkoitus julkaista vuonna 2021.

3.6.Johdonmukaisuus

Asetuksessa jätetään jäsenvaltioille mahdollisuus määritellä maahanmuuttajaväestö siten, että he ovat joko vakinaisia asukkaita tai oletusarvoisesti laillisia tai rekisteröityjä asukkaita. Asetuksessa (EU) N:o 1260/2013 edellytetään jäsenvaltioilta sen varmistamista, että asetuksen 3 artiklan mukaiset väestötiedot ovat johdonmukaisia asetuksen (EY) N:o 862/2007 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa edellytettyjen maahanmuuttajaväestöä koskevien tietojen kanssa, koska tilasto- ja väestötieteilijät käyttävät näitä väestötietoja järjestelmällisesti yhdessä. Yleisiä kysymyksiä on kuitenkin edelleen ratkaisematta. Esimerkiksi kansainvälisten muuttovirtojen ja muiden demografisten tilastojen väliset väestöpohjan määritelmät ja sovellukset eivät ole riittävän johdonmukaisia, koska oikeusperustojen yhdenmukaistamisessa on tällä hetkellä puutteita. Tämä on ratkaisevan tärkeää, kun EU:n tasolla käsitellään kattavammin koko väestötilastojen määritelmien ja käsitteiden laajempaa yhdenmukaistamista, joka kattaa väestönlaskennan, väestökehityksen ja kansainvälisen muuttoliikkeen (ks. kohta 4.2).

Vuodesta 2018 Eurostat on myös pyrkinyt arvioimaan sekä aihealueiden sisäistä johdonmukaisuutta (esim. turvapaikka-asioiden ja oleskelulupien aihealueilla) että eri aihealueiden välistä yhdenmukaisuutta (turvapaikka-asioita, oleskelulupia ja kansainvälistä muuttoliikettä koskevien tilastojen välillä). Tässä työssä havaittiin sekä synergiaa että eroja kolmannen maan kansalaisille ensimmäistä kertaa myönnettäviä oleskelulupia koskevien tilastojen ja kolmannen maan kansalaisten pitkäaikaista kansainvälistä muuttoliikettä koskevien tilastojen välillä. Yksityiskohtaisemmat havainnot on julkaistu Eurostatin metatiedoissa, ja ne on esitetty Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) muuttoliiketilastoja käsittelevälle työistunnolle vuonna 2018.