Ehdotus neuvoston päätös, annettu […] päivänä […]kuuta […], Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ja Norjan vuosin 2009–2014 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan unionin ja Norjan vuosia 2009–2014 koskevaa Norjan rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Islannin sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan sekä Euroopan talousyhteisön ja Norjan sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä /* KOM/2010/0234 lopull. - NLE 2010/0129 */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 17.5.2010 KOM(2010)234 lopullinen 2010/0129 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS, annettu […] päivänä […]kuuta […], Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ja Norjan vuosin 2009–2014 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan unionin ja Norjan vuosia 2009–2014 koskevaa Norjan rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Islannin sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan sekä Euroopan talousyhteisön ja Norjan sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä PERUSTELUT Siitä lähtien, kun Euroopan talousalueesta (ETA) tehty sopimus tuli voimaan vuonna 1994, ETA:n EFTA-valtiot (tällä hetkellä Islanti, Liechtenstein ja Norja) ovat rahoittaneet taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamista ETA:lla. Tästä rahoituksesta on aina sovittu viideksi vuodeksi kerrallaan. Viimeisin rahoitusta koskeva viisivuotiskausi, joka kattoi vuodet 2004–2009, päättyi 30. huhtikuuta 2009. Kyseisenä ajanjaksona ETA:n EFTA-valtioiden myöntämän rahoituksen kokonaismäärä oli yhteensä 1 467 miljardia euroa, josta osa jaettiin ETA-sopimukseen sisältyvää, ETA:n kaikkien kolmen EFTA-valtion rahoittamaa monenvälistä ETA:n rahoitusjärjestelmää hyödyntäen ja osa Norjan yksinään rahoittamaa kahdenvälistä Norjan rahoitusjärjestelmää hyödyntäen. Vuosia 2004–2009 koskeva rahoitus neuvoteltiin vuosina 2004 ja 2007 tehtyjen ETA:n laajentumissopimusten yhteydessä. Tässä yhteydessä neuvoteltiin myös samoiksi vuosiksi 2004–2009 Islannin ja Norjan kanssa kaksi kahdenvälistä sopimusta/pöytäkirjaa, jotka koskevat tiettyjä kalojen ja kalastustuotteiden markkinoillepääsyyn sovellettavia myönnytyksiä. Kyseisiin sopimuksiin/pöytäkirjoihin sisältyy tarkistuslauseke, jonka määräaika on sama kuin vuosia 2004–2009 koskevien rahoitusjärjestelmien päättymisajankohta. Islannin, Liechtensteinin ja Norjan kanssa käynnistettiin 26. syyskuuta 2008 viralliset neuvottelut rahoituksesta, joka niiden on määrä myöntää vuosiksi 2009–2014. Samaan aikaan kyseisten neuvottelujen kanssa, mutta kuitenkin niistä täysin erillään, käynnistettiin Islannin ja Norjan kanssa tehtyjen kahden kahdenvälisen kalastuspöytäkirjan tarkistuslausekkeen perusteella myös kuulemiset ja myöhemmin neuvottelut. Neuvottelut saatettiin päätökseen neuvottelijoiden tasolla 18. joulukuuta 2009, jolloin yhteisesti hyväksytyt pöytäkirjamerkinnät parafoitiin. Neuvottelujen tuloksena laadittiin seuraavat asiakirjat: - EU:n sekä Islannin, Liechtensteinin ja Norjan sopimus vuosia 2009–2014 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä - EU:n ja Norjan sopimus vuosia 2009–2014 koskevasta Norjan rahoitusjärjestelmästä - lisäpöytäkirja tietyistä vuosiksi 2009–2014 Islannille tehtävistä kalastusta koskevista myönnytyksistä - lisäpöytäkirja tietyistä vuosiksi 2009–2014 Norjalle tehtävistä kalastusta koskevista myönnytyksistä. Vuosia 2009–2014 koskevien ETA:n ja Norjan rahoitusjärjestelmien yhteismäärä on 1,8 miljardia euroa. ETA:n rahoitusjärjestelmän määrää on korotettu 31 prosenttia ja Norjan rahoitusjärjestelmän määrää 22 prosenttia vuosiin 2004–2009 verrattuna. Tämä tulos on neuvoston vahvistamien neuvotteluohjeiden mukainen, sillä niissä kehotettiin lisäämään rahoitusta huomattavasti. Islantia kohdanneen rahoituskriisin vuoksi sovittiin, ettei Islannin myöntämän rahoituksen absoluuttista määrää ETA:n rahoitusjärjestelmässä koroteta. Kun sopimusta uudesta ETA:n rahoitusjärjestelmästä allekirjoitettiin, komissio suostui antamaan lopulliseen rahoituspakettiin liittyen seuraavan julistuksen: ” Uudessa pöytäkirjassa 38 b vahvistetaan ETA:n EFTA-valtioiden myöntämä rahoitus Euroopan talousalueen taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita neuvotteluja, EU:n koheesiopolitiikan alalla tulevaisuudessa käytävät neuvottelut mukaan luettuina. ” Tämän julistuksen perustana on se, että vaikka ETA:n rahoitusjärjestelmän varojen jakamisen lähtökohtana olivat koheesiopoliittiset perusteet, tiettyjä ETA:n varojen lopullisen jakamiseen vaikuttavia siirtymäkauden mukautuksia oli tehtävä toimivan kompromissin löytämiseksi. Lisäksi on sovittu täytäntöönpanoa koskevista määräyksistä. Keskeistä tässä on se, että määrärahat käytetään hyödyntäen samaa ”ohjelmamenetelmää” kuin mitä käytetään EU:n rakennerahastoissa. Rahoituksen ensisijaisia alueita ovat ilmastonmuutoksen torjuminen ja ympäristönsuojelu, ympäristöä säästävien tekniikoiden edistäminen sekä sosiaalisen kehityksen ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen. Kahdessa EU:n sekä Islannin ja Norjan välillä vuosiksi 2009–2014 neuvotellussa kahdenvälisessä kalastuspöytäkirjassa kyseessä oli ennen kaikkea aikaisempien vuosia 2004–2009 koskeneiden pöytäkirjojen uusiminen. Islantia koskeviin myönnytyksiin ei tehty muutoksia, ja Norjaa koskevia myönnytyksiä lisättiin vain hieman siten, että Norja ottaa uudestaan käyttöön kalojen ja kalastustuotteiden kauttakulkua koskevan järjestelyn, jonka soveltaminen päättyi myös 30. huhtikuuta 2009. Koska neuvottelut valitettavasti pitkittyivät niin, että ne saatiin päätökseen vasta 18. joulukuuta 2009, ETA:n asianmukaisen toimivuuden varmistamiseksi oli välttämätöntä huolehtia siitä, että edellä mainitut sopimukset tulisivat voimaan väliaikaisesti, kunnes ne lopullisesti tehdään. Voimassa olevien kansainvälisten sopimusten yksittäisten määräysten muuttamisen osalta vakiintuneen yleisen käytännön mukaisesti päätösluonnosten oikeusperustana käytetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen asiaa koskevia artikloja eli 175 artiklan kolmatta kohtaa, kun kyse on taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseksi myönnettävästä rahoituksesta, ja 207 artiklaa, kun kyse on muutetuista kalastuspöytäkirjoista. Ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan vuosia 2009–2014 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan vuosia 2009–2014 koskevan Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Islannin sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan sekä Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä. 2010/0129 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS, annettu […] päivänä […]kuuta […], Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ja Norjan vuosin 2009–2014 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan unionin ja Norjan vuosia 2009–2014 koskevaa Norjan rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Islannin sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan sekä Euroopan talousyhteisön ja Norjan sopimukseen liitettävän tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuontia Euroopan unioniin vuosina 2009–2014 koskevan lisäpöytäkirjan tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan ja 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon[2], sekä katsoo seuraavaa: 1. Seuraavat sopimukset allekirjoitettiin Euroopan unionin puolesta [… päivänä …kuuta 2010] niiden mahdollista myöhempää tekemistä varten [… päivänä …kuuta 2010] annetun neuvoston päätöksen …/…./EU[3] mukaisesti: 2. Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan sopimus vuosia 2009–2014 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä, 3. Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimus vuosia 2009–2014 koskevasta Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmästä, 4. lisäpöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan väliseen sopimukseen, 5. lisäpöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen. 6. Nämä sopimukset olisi hyväksyttävä, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Seuraavat sopimukset hyväksytään Euroopan unionin puolesta: - Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan sopimus vuosia 2009–2014 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä, - Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimus vuosia 2009–2014 koskevasta Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmästä, - lisäpöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan väliseen sopimukseen, - lisäpöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen. 2. Sopimusten tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on oikeus tallettaa Euroopan unionin puolesta kussakin sopimuksessa tarkoitettu hyväksymisasiakirja osoituksena siitä, että unioni katsoo sopimusten sitovan sitä. Tehty Brysselissä […2010]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITTEET EUROOPAN UNIONIN SEKÄ ISLANNIN, LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNNAN JA NORJAN KUNINGASKUNNAN SOPIMUS VUOSIA 2009–2014 KOSKEVASTA ETA:N RAHOITUSJÄRJESTELMÄSTÄ EUROOPAN UNIONI, Islanti, LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNTA, Norjan kuningaskunta, jotka katsovat, että Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja on kavennettava, jotta sopimuspuolten välisiä kauppa- ja taloussuhteita voidaan edistää jatkuvasti ja tasapainoisesti, katsovat, että tavoitteeseen pääsemiseksi EFTA-valtiot ovat ottaneet käyttöön Euroopan talousalueeseen liittyvän rahoitusjärjestelmän, katsovat, että vuosia 2004–2009 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää sääntelevät määräykset on annettu ETA-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 38 a ja lisäyksessä pöytäkirjaan N:o 38 a, katsovat, että koska on edelleen tarpeen kaventaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja Euroopan talousalueella, olisi vahvistettava uusi vuosia 2009–2014 koskeva ETA:n EFTA-valtioiden myöntämää rahoitusta koskeva järjestelmä, ovat päättäneet tehdä seuraavan sopimuksen: 1 artikla Korvataan ETA-sopimuksen 117 artiklan teksti seuraavasti: ”Rahoitusjärjestelmiä koskevat määräykset annetaan pöytäkirjassa N:o 38, pöytäkirjassa N:o 38 a ja lisäyksessä pöytäkirjaan N:o 38 a sekä pöytäkirjassa N:o 38 b.”. 2 artikla Lisätään ETA-sopimukseen uusi pöytäkirja N:o 38 b pöytäkirjan N:o 38 a jälkeen. Pöytäkirjan N:o 38 b teksti on tämän sopimuksen liitteenä. 3 artikla Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty. 4 artikla Tämä sopimus laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron, islannin ja norjan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille. Tehty Brysselissä [...]. Euroopan unionin puolesta Islannin puolesta Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta Norjan kuningaskunnan puolesta LIITE PÖYTÄKIRJA N:O 38 B vuosia 2009–2014 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä 1 artikla Islanti, Liechtenstein ja Norja, jäljempänä ’EFTA-valtiot’, osallistuvat taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamiseen Euroopan talousalueella ja niiden ja edunsaajavaltioiden välisten suhteiden lujittamiseen 3 artiklassa luetelluilla ensisijaisilla aloilla myöntämänsä rahoituksen avulla. 2 artikla Edellä 1 artiklassa vahvistetun rahoituksen kokonaismäärä on 988,5 miljoonaa euroa, ja se annetaan käyttöön 197,7 miljoonan euron vuotuisina maksusitoumuksina 1 päivän toukokuuta 2009 ja 30 päivän huhtikuuta 2014 välisenä ajanjaksona. 3 artikla 1. Rahoitusta myönnetään seuraaville ensisijaisille aloille: a) ympäristönsuojelu ja ympäristöasioiden hallinta; b) ilmastonmuutos ja uusiutuvat energialähteet; c) kansalaisyhteiskunta; d) inhimillinen ja sosiaalinen kehitys; e) kulttuuriperinnön suojelu. 2. Rahoitusta voidaan myöntää akateemiselle tutkimukselle, jos sen kohteena on yksi tai useampi ensisijainen ala. 3. Kullekin edunsaajavaltiolle asetettu viitteellinen tavoiteosuus on vähintään 30 prosenttia ensisijaisilla aloilla a ja b yhteen laskettuna ja 10 prosenttia ensisijaisella alalla c. Ensisijaiset alat valitaan ja niitä mukautetaan joustavasti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kunkin edunsaajavaltion tarpeiden mukaisesti ottaen huomioon edunsaajavaltion koko ja rahoituksen määrä. 4 artikla 1. EFTA:n myöntämän rahoituksen osuus ei saa olla suurempi kuin 85 prosenttia ohjelman kustannuksista. Se voi olla erityistapauksissa suurempi, enintään 100 prosenttia ohjelman kustannuksista. 2. Voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan. 3. Euroopan komissio tarkastelee kaikkien ohjelmien ja mahdollisten huomattavien muutosten yhteensopivuutta Euroopan unionin tavoitteiden kanssa. 4. EFTA-valtioiden vastuu hankkeista rajoittuu rahoituksen myöntämiseen sovitun suunnitelman mukaisesti. Vastuuta kolmansia osapuolia kohtaan ei ole. 5 artikla Rahoitusta myönnetään seuraaville edunsaajavaltioille: Bulgaria, Tšekki, Viro, Kreikka, Espanja, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia ja Slovakia. Espanjalle myönnetään siirtymäkauden tukena 45,85 miljoonaa euroa 1 päivän toukokuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana. Ottaen huomioon siirtymäkauden mukautukset myönnetyn rahoituksen loppuosa jakautuu seuraavasti: Myönnetty rahoitus (miljoonaa euroa) | Bulgaria | 78,60 | Tšekki | 61,40 | Viro | 23,00 | Kreikka | 63,40 | Kypros | 3,85 | Latvia | 34,55 | Liettua | 38,40 | Unkari | 70,10 | Malta | 2,90 | Puola | 266,90 | Portugali | 57,95 | Romania | 190,75 | Slovenia | 12,50 | Slovakia | 38,35 | 6 artikla Jotta sitomattomat varat voidaan jakaa uudelleen edunsaajavaltioiden ensisijaisille hankkeille, toteutetaan uudelleentarkastelu marraskuussa 2011 ja toistamiseen marraskuussa 2013. 7 artikla 1. Tässä pöytäkirjassa vahvistettu rahoitus sovitetaan tiiviisti yhteen sen kahdenvälisen rahoituksen kanssa, jonka Norja myöntää Norjan rahoitusjärjestelmän perusteella. 2. EFTA-valtiot varmistavat erityisesti, että hakumenettelyt ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat olennaisesti samanlaiset edellisessä kohdassa tarkoitetuissa molemmissa rahoitusjärjestelmissä. 3. Euroopan unionin koheesiopolitiikan muutokset otetaan tarvittaessa huomioon. 8 artikla ETA:n rahoitusjärjestelmään sovelletaan seuraavia sääntöjä: 1. Kaikissa täytäntöönpanovaiheissa edellytetään suurinta mahdollista avoimuutta, vastuuta ja kustannustehokkuutta sekä hyvän hallinnon, kestävän kehityksen ja sukupuolten tasa-arvon periaatteiden noudattamista. ETA:n rahoitusjärjestelmän tavoitteisiin pääsemiseksi harjoitetaan tiivistä yhteistyötä edunsaajavaltioiden ja EFTA-valtioiden välillä. 2. Jotta täytäntöönpano olisi tehokasta ja kohdennettua ja ottaen huomioon kansalliset ensisijaiset alueet, EFTA-valtiot tekevät kunkin edunsaajavaltion kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan monivuotinen ohjelmakehys sekä hallinnointi- ja valvontarakenteet. 3. Kun yhteisymmärryspöytäkirja on tehty, edunsaajavaltiot antavat ohjelmaehdotuksensa. EFTA-valtiot arvioivat ja hyväksyvät ehdotukset ja tekevät edunsaajavaltioiden kanssa avustussopimukset kustakin ohjelmasta. Se, kuinka yksityiskohtaisesti ohjelma määritellään, määräytyy rahoituksen määrän perusteella. Poikkeustapauksissa voidaan yksilöidä ohjelmiin sisältyviä hankkeita, niiden valitsemiseen, hyväksymiseen ja valvontaan sovellettavat perusteet mukaan luettuina, 8 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanoa koskevien määräysten mukaisesti. Vastuu sovittujen ohjelmien täytäntöönpanosta on edunsaajavaltioilla. Edunsaajavaltiot ottavat käyttöön tarkoituksenmukaisen hallinnointi- ja valvontajärjestelmän, jolla varmistetaan ohjelmien asianmukainen täytäntöönpano ja hallinnointi. 4. Jotta osallistuminen olisi laajaa rahoituksen valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioimisessa, sovelletaan tarvittaessa kumppanuusjärjestelyjä. Kumppanuuksia voidaan solmia edunsaajavaltioissa ja EFTA-valtioissa muun muassa alueellisella, paikallisella ja kansallisella tasolla sekä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa. 5. ETA:n rahoitusjärjestelmän hallinnoimiseksi käyttöön otettavalla valvontajärjestelmällä varmistetaan, että moitteettoman varainhoidon periaatetta noudatetaan. EFTA-valtiot voivat toteuttaa tarkastuksia sisäisten vaatimustensa mukaisesti. Edunsaajavaltiot antavat kaiken tarvittavan avun sekä kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat. EFTA-valtiot voivat keskeyttää rahoituksen myöntämisen ja vaatia palauttamaan myönnetyt varat, jos säännönvastaisuuksia ilmenee. 6. Edunsaajavaltioiden monivuotisen ohjelmakehyksen mukaiset hankkeet voidaan panna täytäntöön voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti siten, että hanke toteutetaan edunsaajavaltioihin ja EFTA-valtioihin sijoittautuneiden tahojen yhteistyönä. 7. EFTA-valtioiden hallinnointikustannukset katetaan 2 artiklassa tarkoitetusta kokonaismäärästä, ja ne yksilöidään 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanoa koskevissa määräyksissä. 8. EFTA-valtiot perustavat komitean, joka hallinnoi ETA:n rahoitusjärjestelmää. EFTA-valtiot voivat antaa muita ETA:n rahoitusjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä kuultuaan ensiksi edunsaajavaltioita. EFTA-valtiot pyrkivät vahvistamaan tällaiset määräykset ennen yhteisymmärryspöytäkirjojen allekirjoittamista. 9 artikla Sopimuspuolet arvioivat uudelleen viisivuotiskauden lopussa sopimuksen 115 artiklan perusteella tarvetta toteuttaa Euroopan talousalueella taloudellisiin ja sosiaalisiin eroihin kohdistettavia toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuksessa tarkoitettujen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista. SOPIMUS Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välillä vuosia 2009–2014 koskevasta Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmästä 1 artikla Norjan kuningaskunta sitoutuu viiden vuoden ajan rahoittamaan taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamista Euroopan talousalueella ja lujittamaan sen ja edunsaajavaltioiden välisiä suhteita 3 artiklassa luetelluilla ensisijaisilla aloilla erillisen Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmän avulla. 2 artikla Edellä 1 artiklassa vahvistetun rahoituksen kokonaismäärä on 800 miljoonaa euroa, ja se annetaan käyttöön 160 miljoonan euron vuotuisina maksusitoumuksina 1 päivän toukokuuta 2009 ja 30 päivän huhtikuuta 2014 välisenä ajanjaksona. 3 artikla Rahoitusta myönnetään seuraaville ensisijaisille aloille: a) hiilidioksidin talteenotto ja varastointi; b) ympäristöä säästävät teolliset innovaatiot; c) tutkimus ja apurahat; d) inhimillinen ja sosiaalinen kehitys; e) oikeus- ja sisäasiat; f) ihmisarvoisen työn ja kolmikantavuoropuhelun edistäminen. Tavoiteosuus on ensisijaisella alalla a vähintään 20 prosenttia. Kunkin edunsaajavaltion erilaiset tarpeet ja koko otetaan asianmukaisesti huomioon. Yksi prosentti kullekin edunsaajavaltiolle 5 artiklassa tarkoitetun jaon mukaisesti myönnetystä rahoituksesta siirretään ihmisarvoisen työn ja kolmikantavuoropuhelun rahastoon, jota hallinnoi Norjan kuningaskunnan nimeämä taho. 4 artikla Norjan kuningaskunnan myöntämä rahoitus ei saa olla suurempi kuin 85 prosenttia ohjelman kustannuksista. Se voi olla erityistapauksissa suurempi, enintään 100 prosenttia ohjelman kustannuksista. Voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan. Euroopan komissio tarkastelee kaikkien ohjelmien ja mahdollisten huomattavien muutosten yhteensopivuutta Euroopan unionin tavoitteiden kanssa. Norjan kuningaskunnan vastuu hankkeista rajoittuu rahoituksen myöntämiseen sovitun suunnitelman mukaisesti. Vastuuta kolmansia osapuolia kohtaan ei ole. 5 artikla Rahoitusta myönnetään edunsaajavaltioille eli Bulgarialle, Tšekille, Virolle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle, Unkarille, Maltalle, Puolalle, Slovenialle ja Slovakialle seuraavan jaon mukaisesti: Edunsaajavaltio | Myönnettävä rahoitus (miljoonaa euroa) | Bulgaria | 48,00 | Tšekki | 70,40 | Viro | 25,60 | Kypros | 4,00 | Latvia | 38,40 | Liettua | 45,60 | Unkari | 83,20 | Malta | 1,60 | Puola | 311,20 | Romania | 115,20 | Slovenia | 14,40 | Slovakia | 42,40 | 6 artikla Jotta sitomattomat varat voidaan jakaa uudelleen edunsaajamaiden ensisijaisille hankkeille, toteutetaan uudelleentarkastelu marraskuussa 2011 ja toistamiseen marraskuussa 2013. 7 artikla Edellä 1 artiklassa vahvistettu rahoitus sovitetaan tiiviisti yhteen EFTA-valtioiden ETA:n rahoitusjärjestelmän mukaisesti myöntämän rahoituksen kanssa. Norjan kuningaskunta varmistaa erityisesti, että hakumenettelyt ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat olennaisesti samanlaiset edellisessä kohdassa tarkoitetuissa molemmissa rahoitusjärjestelmissä. Euroopan unionin koheesiopolitiikan muutokset otetaan tarvittaessa huomioon. 8 artikla Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmään sovelletaan seuraavia sääntöjä: 1. Kaikissa täytäntöönpanovaiheissa edellytetään suurinta mahdollista avoimuutta, vastuuta ja kustannustehokkuutta sekä hyvän hallinnon, kestävän kehityksen ja sukupuolten tasa-arvon tavoitteiden ja periaatteiden noudattamista. Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmän tavoitteisiin pääsemiseksi harjoitetaan tiivistä yhteistyötä edunsaajavaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välillä. 2. Jotta täytäntöönpano olisi tehokasta ja kohdennettua ja ottaen huomioon kansalliset ensisijaiset alueet, Norjan kuningaskunta tekee kunkin edunsaajavaltion kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan monivuotinen ohjelmakehys sekä hallinnointi- ja valvontarakenteet. 3. Kun yhteisymmärryspöytäkirjat on tehty, edunsaajavaltiot antavat ohjelmaehdotuksensa. Norjan kuningaskunta arvioi ja hyväksyy ehdotukset ja tekee edunsaajavaltioiden kanssa avustussopimukset kustakin ohjelmasta. Se, kuinka yksityiskohtaisesti ohjelma määritellään, määräytyy rahoituksen määrän perusteella. Poikkeustapauksissa voidaan yksilöidä ohjelmiin sisältyviä hankkeita, niiden valitsemiseen, hyväksymiseen ja valvontaan sovellettavat perusteet mukaan luettuina, 8 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanoa koskevien määräysten mukaisesti. Vastuu sovittujen ohjelmien täytäntöönpanosta on edunsaajavaltioilla. Edunsaajavaltiot ottavat käyttöön tarkoituksenmukaisen hallinnointi- ja valvontajärjestelmän, jolla varmistetaan ohjelmien asianmukainen täytäntöönpano ja hallinnointi. Edunsaajavaltio ja Norjan kuningaskunta voivat sopia erityistilanteissa siitä, että ohjelmia hallinnoi mikä tahansa niiden nimeämä taho. 4. Jotta osallistuminen olisi laajaa rahoituksen valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioimisessa, sovelletaan tarvittaessa kumppanuusjärjestelyjä. Kumppanuuksia voidaan solmia edunsaajavaltioissa ja Norjan kuningaskunnassa muun muassa alueellisella, paikallisella ja kansallisella tasolla sekä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa. 5. Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmän hallinnoimiseksi käyttöön otettavalla valvontajärjestelmällä varmistetaan, että moitteettoman varainhoidon periaatetta noudatetaan. Norjan kuningaskunta voi toteuttaa tarkastuksia sisäisten vaatimustensa mukaisesti. Edunsaajavaltiot antavat kaiken tarvittavan avun sekä kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat. Norjan kuningaskunta voi keskeyttää rahoituksen myöntämisen ja vaatia palauttamaan myönnetyt varat, jos säännönvastaisuuksia ilmenee. 6. Edunsaajavaltioiden monivuotisen ohjelmakehyksen mukaiset hankkeet voidaan panna täytäntöön voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti siten, että hanke toteutetaan edunsaajavaltioihin ja Norjan kuningaskuntaan sijoittautuneiden tahojen yhteistyönä. 7. Norjan kuningaskunnan hallinnointikustannukset katetaan 2 artiklassa tarkoitetusta kokonaismäärästä, ja ne yksilöidään 8 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanoa koskevissa määräyksissä. 8. Norjan kuningaskunta tai sen nimeämä taho vastaa Norjan kuningaskunnan rahoitusjärjestelmän hallinnoinnista. Norjan kuningaskunta voi antaa muita rahoitusjärjestelmänsä täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä kuultuaan ensiksi edunsaajavaltioita. Norjan kuningaskunta pyrkii vahvistamaan tällaiset määräykset ennen yhteisymmärryspöytäkirjojen allekirjoittamista. 9 artikla Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty. 10 artikla Tämä sopimus laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille. Tehty Brysselissä [...]. Euroopan unionin puolesta Norjan kuningaskunnan puolesta LISÄPÖYTÄKIRJA EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA ISLANNIN TASAVALLAN VÄLISEEN SOPIMUKSEEN EUROOPAN UNIONI ja ISLANTI, jotka OTTAVAT HUOMIOON 22 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisen sopimuksen ja voimassa olevat Islannin ja Euroopan unionin välistä kalojen ja kalastustuotteiden kauppaa koskevat järjestelyt, OTTAVAT HUOMIOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan väliseen sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 artiklan, OTTAVAT HUOMOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan väliseen sopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 artiklan, OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN: 1 artikla Tiettyjen Islannista peräisin olevien kalojen ja kalastustuotteiden Euroopan unioniin tapahtuvaan tuontiin sovellettavat erityismääräykset annetaan tässä pöytäkirjassa ja sen liitteessä. Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt. Nämä tariffikiintiöt kattavat 1 päivän toukokuuta 2009 ja 30 päivän huhtikuuta 2014 välisen ajanjakson. Kiintiömääriä tarkastellaan uudelleen mainitun ajanjakson loppuun mennessä ottaen huomioon kaikki merkitykselliset näkökohdat. 2 artikla Ensimmäistä 12 kuukauden kiintiökautta, joka kattaa 1 päivän toukokuuta 2009 ja 30 päivän huhtikuuta 2010 välisen ajanjakson, koskevat tullittomien tariffikiintiöiden määrät jaetaan 1 päivän toukokuuta 2010 ja 30 päivän huhtikuuta 2011 väliselle kiintiökaudelle. Jos 1 päivän toukokuuta 2010 ja 30 päivän huhtikuuta 2011 välisen kiintiökauden tariffikiintiöiden määriä ei käytetä loppuun kokonaisuudessaan, jäljellä olevat määrät siirretään 1 päivän toukokuuta 2011 ja 30 päivän huhtikuuta 2012 väliselle kiintiökaudelle. Tämän vuoksi lukeminen 1 päivän toukokuuta 2010 ja 30 päivän huhtikuuta 2011 välisen kiintiökauden tariffikiintiöihin päättyy komissiossa 1 päivää syyskuuta 2011 seuraavana toisena työpäivänä. Mainittujen tariffikiintiöiden käyttämättömät jäljellä olevat määrät annetaan seuraavana työpäivänä käyttöön vastaavassa 1 päivän toukokuuta 2011 ja 30 päivän huhtikuuta 2012 välisenä aikana sovellettavassa tariffikiintiössä. Kyseisestä päivästä alkaen ei ole mahdollista kirjata määriä takautuvasti yksittäisiin 1 päivän toukokuuta 2010 ja 30 päivän huhtikuuta 2011 välisenä aikana sovellettuihin tariffikiintiöihin. 3 artikla Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan omia menettelyjään noudattaen. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön. Tämä pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty. Kunnes tämä pöytäkirja tulee voimaan, sitä sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona asiaa koskeva sopimuspuolten välinen kirjeenvaihto on saatettu päätökseen. 4 artikla Tämä pöytäkirja laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja islanninkielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille. Tehty Brysselissä [...] Euroopan unionin puolesta Islannin puolesta LIITE ERITYISMÄÄRÄYKSET, JOITA TARKOITETAAN PÖYTÄKIRJAN 1 ARTIKLASSA Euroopan unioni avaa jo käytössä olevien tariffikiintiöiden lisäksi seuraavat vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt Islannista peräisin oleville tuotteille: CN-koodi | Tuotteen kuvaus | Vuotuisen (1.5.–30.4.) tariffikiintiön määrä nettopainona ilmaistuna, jollei toisin ilmoiteta | ex 0303 51 00 | Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silli ja silakka, jäädytetty, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti[4] | 950 tonnia | 0306 19 30 | Keisarihummerit (Nephrops norvegicus), jäädytetyt | 520 tonnia | 0304 19 35 | Kalafileet, tuoreet tai jäähdytetyt, punasimppua (puna-ahventa) (Sebastes spp.) | 750 tonnia | LISÄPÖYTÄKIRJA EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA NORJAN KUNINGASKUNNAN VÄLISEEN SOPIMUKSEEN EUROOPAN UNIONI ja NORJAN KUNINGASKUNTA, jotka OTTAVAT HUOMIOON 14 päivänä toukokuuta 1973 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen ja voimassa olevat Norjan ja Euroopan unionin välistä kalojen ja kalastustuotteiden kauppaa koskevat järjestelyt, OTTAVAT HUOMIOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 artiklan, OTTAVAT HUOMOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 artiklan, OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN: 1 artikla Tiettyjen Norjasta peräisin olevien kalojen ja kalastustuotteiden Euroopan unioniin tapahtuvaan tuontiin sovellettavat erityismääräykset annetaan tässä pöytäkirjassa ja sen liitteessä. Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt. Nämä tariffikiintiöt kattavat 1 päivän toukokuuta 2009 ja 30 päivän huhtikuuta 2014 välisen ajanjakson. Kiintiömääriä tarkastellaan uudelleen mainitun ajanjakson loppuun mennessä ottaen huomioon kaikki merkitykselliset näkökohdat. 2 artikla Tariffikiintiöiden määrät, jotka olisi pitänyt avata Norjan käytettäviksi 1 päivästä toukokuuta 2009 siihen saakka, kun tämä pöytäkirja pannaan täytäntöön, jaetaan samansuuruisina osina vuosiperusteisesti tämän pöytäkirjan soveltamisajan jäljellä olevalle osalle. 3 artikla Norja toteuttaa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että jatkossakin sovelletaan järjestelyä, josta säädetään 21 päivänä huhtikuuta 2006 annetulla kuninkaallisella asetuksella ja jolla sallitaan Euroopan unionin jäsenvaltion lippua käyttävien alusten Norjassa maihin laskemien kalojen ja kalastustuotteiden vapaa kauttakulku. Tätä järjestelyä sovelletaan 1 artiklassa tarkoitetun ajanjakson ajan sen jälkeen, kun vuotuiset tariffikiintiöt on pantu täytäntöön. 4 artikla Tämän pöytäkirjan liitteessä lueteltuihin tariffikiintiöihin sovelletaan alkuperäsääntöjä, jotka annetaan 14 päivänä toukokuuta 1973 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen pöytäkirjassa N:o 3. 5 artikla Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön. Tämä pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty. Kunnes tämä pöytäkirja tulee voimaan, sitä sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona asiaa koskeva sopimuspuolten välinen kirjeenvaihto on saatettu päätökseen. 6 artikla Tämä pöytäkirja laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille. Tehty Brysselissä [...]. Euroopan unionin puolesta Norjan kuningaskunnan puolesta Liite ERITYISMÄÄRÄYKSET, JOITA TARKOITETAAN PÖYTÄKIRJAN 1 ARTIKLASSA Euroopan unioni avaa jo käytössä olevien tullittomien tariffikiintiöiden lisäksi seuraavat vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt Norjasta peräisin oleville tuotteille: CN-koodi | Tuotteen kuvaus | Vuotuisen (1.5.–30.4.) tariffikiintiön määrä nettopainona ilmaistuna, jollei toisin ilmoiteta | 0303 29 00 | Lohikalat (Salmonidae), jäädytetyt | 2 000 tonnia | 0303 51 00 | Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silli ja silakka, jäädytetty, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti[5] | 45 800 tonnia | 0303 74 30 | Scomber scombrus- ja Scomber japonicus -lajin makrilli, jäädytetty, kokonaisena, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti[6] | 39 800 tonnia | 0303 79 98 | Muu kala, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti | 2 200 tonnia | ex | 0304 29 75 0304 99 23 | Kalafileet, jäädytetyt, Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silliä ja silakkaa Perhosfileet, jäädytetyt, Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silliä ja silakkaa[7] | 67 600 tonnia | ex ex ex | 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 | Katkaravut, kuoritut ja jäädytetyt, valmistetut tai säilötyt | 7 000 tonnia | ex ex | 1604 12 91 1604 12 99 | Silli ja silakka, mausteissa ja/tai etikassa käsitelty, suolavedessä[8] | 3 000 tonnia (valutettu nettopaino) | [1] EUVL C […], […], s. […]. [2] EUVL C […], […], s. […]. [3] EUVL L [...], [...], s. [...]. [4] Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6. [5] Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6. [6] Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6. [7] Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä CN-koodin 0304 99 23 tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2–15.6. [8] Tämä tariffikiintiö korotetaan 4 000 tonniin (valutettu nettopaino) kaudella 1.5.2010–30.4.2011, 5 000 tonniin (valutettu nettopaino) kaudella 1.5.2011–30.4.2012 ja 6 000 tonniin (valutettu nettopaino) kullakin seuraavalla 1.5.–30.4. sovellettavalla 12 kuukauden kiintiökaudella.