Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Oikaisukirjelmä nro 3 alustavaan talousarvioesitykseen vuodelle 2003 - Pääluokka III - Komissio /* SEK/2002/1144 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - OIKAISUKIRJELMÄ NRO 3 ALUSTAVAAN TALOUSARVIOESITYKSEEN VUODELLE 2003 - PÄÄLUOKKA III - KOMISSIO Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan, 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen [1] 14 artiklan, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 9 päivänä huhtikuuta 2001 annetulla asetuksella N:o 762/2001 [2], [1] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. [2] EYVL L 111, 20.4.2001, s. 1. ja esittää budjettivallan käyttäjälle oikaisukirjelmän nro 3 alustavaan talousarvioesitykseen varainhoitovuodelle 2003 jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** SISÄLLYS 1. Yleinen johdanto 1.1. Maatalousmenot 1.2. Ulkoiset toimet: kansainvälisten kalastussopimusten saattaminen ajan tasalle 1.3. Alustava arvio vuoden 2002 talousarvion toteuttamisesta syntyvästä ylijäämästä 2. OTSAKE 1: MAATALOUS 2.1. Alaotsake 1a: Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta 2.2. Alaotsake 1b: maaseudun kehittäminen 2.3. Muutokset nimikkeistöön ja selvitysosiin 3. OTSAKE 4: ULKOISET TOIMET 3.1. Kansainväliset kalastussopimukset 4. Alustava arvio vuoden 2002 talousarvion toteuttamisesta syntyvästä ylijäämästä 5. RAHOITUSNÄKYMIEN MUKAINEN YHTEENVETOTAULUKKO PERUSTELUT 1. YLEINEN JOHDANTO Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6 päivänä toukokuuta 1999 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyssä toimielinten sopimuksessa todetaan toimielinten välisestä yhteistyöstä, että "komissio voi, jos se katsoo tarpeelliseksi, osoittaa budjettivallan käyttäjälle ad hoc -oikaisukirjelmän saattaakseen alustavan talousarvioesityksen maatalousmenojen arvioinnin perustana olevat tiedot ajan tasalle ja/tai korjatakseen määrärahojen jakautumista kansainvälisiin kalastussopimuksiin liittyvien toiminnallisten budjettikohtien ja varauksen kesken kyseisen varainhoitovuoden 1 päivänä tammikuuta voimassa oleviin kalastussopimuksiin liittyvien tuoreimpien tietojen perusteella". Tämä oikaisukirjelmä on toimitettava budjettivallan käyttäjälle lokakuun loppuun mennessä. Komissio esittää ad hoc -oikaisukirjelmän vuoden 2003 talousarvioon. Kirjelmä koskee seuraavia asioita: 1. Maatalousmenot 2. Ulkoiset toimet: kansainvälisten kalastussopimusten saattaminen ajan tasalle 3. Alustava arvio vuoden 2002 talousarvion toteuttamisesta syntyvästä ylijäämästä 1.1. Maatalousmenot Komissio on saattanut maatalousbudjettinsa budjettikohdittain ajan tasalle. Markkinatilanteen lisäksi oikaisukirjelmässä (OK) otetaan huomioon alustavan talousarvioesityksen (ATE) jälkeen tehdyt maataloutta koskevat lainsäädännölliset päätökset ja ehdotukset, joilla kuitenkaan ei ole merkittävää vaikutusta vuoteen 2003. Talousarvion kurinalaisuutta koskevan neuvoston asetuksen mukaisesti laskelmissa on käytetty euron ja Yhdysvaltain dollarin välistä kurssia ajalta 1.7.-30.9.2002. Kurssi on 0,98 (1 EUR = 0,98 $) ja se aiheuttaa joitain lisäyksiä alustavaan talousarvioesitykseen. Uudessa arviossa alaotsakkeen 1a (Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta) määrärahatarpeet ovat pienemmät kuin alustavassa talousarvioesityksessä (- 337,4 milj. euroa). Tämä säästö on kuitenkin syntynyt huomattavista lisäyksistä joillain aloilla, ja vastaavasti toisilla aloilla tehdyistä vähennyksistä. Huomattavin määrärahatarpeen kasvu, 560 miljoonaa euroa, on tapahtunut maitovalmisteiden alalla. Sokerialalla maailmanmarkkinahintojen laskeminen ja euron vahvistuminen suhteessa dollariin ovat johtaneet tarpeiden kasvuun. Myös puuvillan määrärahatarpeet ovat kasvaneet maailmanmarkkinahintoihin vaikuttaneiden valuuttakurssimuutosten vuoksi. Toisaalta muilla aloilla on ollut säästöjä, erityisesti luvussa B1-10, Peltokasvit, jonka määrärahoja voidaan vähentää 974 miljoonalla eurolla pääasiassa siksi, että suorien tukien ennakoita on maksettu vuoden 2002 talousarviosta. Alaotsakkeen 1a kokonaistarve arvioidaan noin 40 082,45 miljoonaksi euroksi, mikä on 337,4 miljoonaa euroa vähemmän kuin alustavassa esityksessä, joten rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden jää noin 2 597,55 miljoonan euron liikkumavara. Maaseudun kehittämismenojen (alaotsake 1b) osalta komissio ehdottaa, että vuoden 2003 määrärahat pidetään rahoitusnäkymien enimmäismäärän suuruisina (4 698 milj. euroa). Määrärahojen jakautumista eri toimien kesken on kuitenkin muutettu jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella. 1.2. Ulkoiset toimet: kansainvälisten kalastussopimusten saattaminen ajan tasalle Toimielinten sopimuksen mukaisesti komissio on korjannut kansainvälisten kalastussopimusten määrärahojen jakautumista varaukseen otettujen määrien ja budjettikohdan määrien kesken. Budjettikohtaan B7-8000 otettuja toimintamäärärahoja on lisätty yhteensä noin 30,1 miljoonalla eurolla maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen osalta. Vuoden 2002 aikana on parafoitu kolme sopimusta (Angolan, Senegalin sekä São Tomén ja Principen sopimukset), joista kukin on esitetty tai tullaan piakkoin esittämään budjettivallan käyttäjälle. 1.3. Alustava arvio vuoden 2002 talousarvion toteuttamisesta syntyvästä ylijäämästä Näiden perinteiseen ad hoc -oikaisukirjelmään sisältyvien tavanomaisten osuuksien lisäksi komissio haluaa kahden viime vuoden tapaan käsitellä tässä kirjelmässä vielä vuoden 2002 talousarvion tulosta. Varainhoitoasetuksen 32 artiklan mukaan kunkin varainhoitovuoden yli- tai alijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona tai menona. Saman artiklan toisessa kohdassa säädetään, että tuloja tai menoja koskevat arviot otetaan talousarvioon budjettimenettelyn kuluessa ja tarvittaessa käyttämällä oikaisukirjelmää. Komissio katsoo, että tässä vaiheessa vuoden 2003 alustavaan talousarvioesitykseen voidaan varovasti arvioiden kirjata tuloksi 500 miljoonan euron ylijäämä. Kuten viime vuonna, tämä ei johdu tulojen ylijäämästä vaan säästöistä vuoden 2002 talousarvion otsakkeessa 1, Maatalous, jonka varainhoitovuosi on viety päätökseen muiden kuin komission suoraan hallinnoimien toimenpiteiden osalta. Komissio pyrkii suorittamaan mahdollisimman paljon rakennerahastomaksuja, vaikka jäsenvaltiot esittävätkin vaatimuksensa hyvin myöhään. Euroopan unionin solidaarisuusrahastoon käytettävä määrä on myös vähennettävä. Tämän vuoksi arviota otsakkeen 2 alikäytöstä ei vielä ole otettu mukaan alustavaan arvioon ylijäämästä. 2. OTSAKE 1: MAATALOUS Oikaisukirjelmän tarkoituksena on varmistaa, että maatalousbudjetti perustuu kaikkein uusimpaan taloudelliseen tietoon ja lainsäädäntökehykseen. Komissiolla on lokakuuhun mennessä käytettävissään vuoden 2002 ensimmäiset tuotannon (sadon) määrää koskevat tiedot, joita tarvitaan luotettavan arvion tekemiseen vuoden 2003 määrärahatarpeista. Komissio on aiempien vuosien tapaan tarkistanut budjettikohdittain kaikki maatalousmenoarvionsa. Markkinatilanteen lisäksi oikaisukirjelmässä otetaan huomioon alustavan talousarvioesityksen jälkeen tehdyt maataloutta koskevat lainsäädännölliset päätökset ja ehdotukset. Näillä päätöksillä on kuitenkin vain hyvin vähän tai ei lainkaan vaikutusta vuoden 2003 talousarvion määrärahoihin. Talousarvion kurinalaisuutta koskevan neuvoston asetuksen mukaisesti oikaisukirjelmä on laadittu euron ja Yhdysvaltain dollarin välillä 1.7.-30.9.2002 vallinnutta valuuttakurssia käyttäen. Kurssi on 0,98 (1 EUR = 0,98 $) ja se aiheuttaa joitain lisäyksiä verrattuna alustavaan talousarvioesitykseen (1 EUR = 0,88 $). Uudessa arviossa alaotsakkeen 1a (Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta) määrärahatarpeet ovat pienemmät kuin alustavassa talousarvioesityksessä (-337,4 milj. euroa). Tämä säästö on kuitenkin syntynyt huomattavista lisäyksistä joillain aloilla, ja vastaavasti toisilla aloilla tehdyistä vähennyksistä. Huomattavin määrärahatarpeen kasvu, 560 miljoonaa euroa, on tapahtunut maitovalmisteiden alalla. Sokerialalla maailmanmarkkinahintojen laskeminen ja euron vahvistuminen suhteessa dollariin ovat johtaneet tarpeiden kasvuun. Myös puuvillan määrärahatarpeet ovat kasvaneet maailmanmarkkinahintoihin vaikuttaneiden valuuttakurssimuutosten vuoksi. Muilla aloilla tapahtuneet säästöt tasoittavat kuitenkin näiden kasvaneiden tarpeiden vaikutusta. Luvussa B1-10, Peltokasvit, on syntynyt huomattava 974 miljoonan euron säästö, joka johtuu pääasiassa siitä, että suorien tukien ennakoita on maksettu vuoden 2002 talousarviosta. Suu- ja sorkkataudin seurauksena lammas- ja vuohipalkkioiden määrärahatarpeet pienenevät, koska eläimiä on vähemmän. Alaotsakkeen 1a kokonaistarve on arvioitu noin 40 082,45 miljoonaksi euroksi, joten rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden jää noin 2 597,55 miljoonan euron liikkumavara. Maaseudun kehittämismenojen (alaotsake 1b) osalta komissio ehdottaa, että vuoden 2003 määrärahat pidetään rahoitusnäkymien enimmäismäärän suuruisina (4 698 milj. euroa). Määrärahojen jakautumista eri toimien kesken on kuitenkin muutettu jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella. Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti EMOTR:n tukiosaston määrärahatilanne luvuittain sekä rahoitusnäkymien mukainen liikkumavara. Oikaisukirjelmä nro 3/2003 Otsake 1 milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> 2.1. Alaotsake 1a: Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta 2.1.1. Markkinajärjestelyt ja niihin liittyvät menot Oikaisukirjelmässä alaotsakkeen 1a (Maatalousmenot maatalouden kehittämistä lukuun ottamatta) kokonaismäärärahat ovat pienemmät kuin alustavassa talousarvioesityksessä (-337,4 milj. euroa). Tämä säästö on syntynyt eri aloilla tapahtuneiden lisäyksien ja vähennyksien yhdistelmänä. Maidon ja maitovalmisteiden määrärahoja on korotettu 560 miljoonalla eurolla eli lähes 27prosentilla alustavasta talousarvioesityksestä. Tärkein syy tähän merkittävään korotukseen on maailmanmarkkinahintojen jatkuva laskeminen, mikä puolestaan on aiheuttanut uusia korotuksia vientitukien ja sisäisten tukien määriin. Sokerialalla ovat alhaisemmat maailmanmarkkinahinnat ja euron kallistuminen suhteessa dollariin johtaneet 102 miljoonan euron lisätarpeeseen. Lisäksi puhdistusteollisuuden mukautustuki on vahvistettu, mistä syntyy 40 miljoonaa euroa lisäkuluja. Kuitukasvien määrärahoja lisätään 77 miljoonalla eurolla. Tämä lisäys on selitettävissä vahvistuneen euron vaikutuksella sekä sillä, että kansallisesti taattujen määrien ylitys on ollut pienempi, jolloin tuki-intensiteetti alenee vähemmän. Naudanlihan määrärahoja korotetaan (+35 milj. euroa), koska jäsenvaltiot ovat odotettua hitaammin maksaneet takaisin ennakoita, jotka komissio osoitti niille BSE-kriisin jälkeiseen hävittämisohjelmaan. Korotuksia tulee myös sianlihan, munien ja siipikarjan (+18 milj. euroa), kuivarehun ja palkokasvien (+6 milj. euroa) sekä POSEI-ohjelmien (+8 milj. euroa) määrärahoihin. Peltokasvien määrärahoissa syntyy huomattavia säästöjä (-974 milj. euroa). Epäsuotuisten sääolosuhteiden vuoksi osa suorista pinta-alatuista maksettiin Italialle ja Saksalle jo ennakkoon vuoden 2002 talousarviosta. Myös pienemmät viljavarastot vähentävät merkittävästi alan määrärahatarpeita. Huomattavia säästöjä syntyy lisäksi lampaan- ja vuohenlihan määrärahoissa (-109 milj. euroa), mikä kertoo palkkioon oikeutettujen uuhien määrän huomattavasta laskusta. Määrä laski erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2001 puhjenneen suu- ja sorkkataudin jälkeisten mittavien teurastusten vuoksi. Oliiviöljyn määrärahatarpeiden katsotaan myös vähenevän (-31 milj. euroa), mikä johtuu tukeen oikeutetun tuotannon määrän putoamisesta Kreikassa ja Portugalissa. Samoin vähenevät hedelmien ja vihannesten (-20 milj. euroa) sekä elintarvikeavun (-2 milj. euroa) tarpeet. Riisin interventiovarastojen pieneneminen vähentää luvun B1-18 tarpeita 11 miljoonaa euroa. Luvun B1-39 (Muut toimet) tarpeet vähenevät 37 miljoonaa euroa, mikä johtuu maatalouden alhaisemmista valuuttatuista ja ehdotuksesta rahoittaa perintöaineksiin liittyvät toimet luvun B2-517 määrärahoista. Kokonaistarve on arvioitu noin 40 082,45 miljoonaksi euroksi, mikä on noin 337,4 miljoonaa euroa vähemmän kuin alustavassa talousarvioesityksessä, joten alaotsakkeeseen 1a jää rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden noin 2 597,55 miljoonan euron liikkumavara. Alustavassa talousarvioesityksessä liikkumavara oli 2 260,15 miljoonaa euroa. 2.1.2. Lainsäädännön kehitys Talousarvioesityksen hyväksymisen jälkeen on tehty joitain otsaketta 1 koskevia lainsäädännöllisiä päätöksiä. Maatalousneuvosto hyväksyi perunatärkkelyskiintiöitä koskevan ehdotuksen neuvoston asetuksena (EY) N:o 962/2002, joka annettiin 27 päivänä toukokuuta 2002 ja joka koskee perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1868/94 muuttamista. Päätöksellä ei ole havaittavaa vaikutusta talousarvioon, koska sillä jatketaan vallinnutta tilannetta. Alustavassa talousarvioesityksessä perintöainesta koskevan budjettikohdan B1-392 määrärahat olivat 10 miljoonaa euroa, joista tehtiin varaus lukuun B0-40 odotettaessa neuvoston päätöstä komission 31. lokakuuta 2001 tekemästä ehdotuksesta (KOM(2001)617). Budjettivallan käyttäjä on antanut vain vähän tukea ehdotukselle, jossa tämä toimi rahoitettaisiin EMOTR:n tukiosaston budjetista. Näin ollen ehdotus peruutetaan ja korvataan uudella, jonka mukaan toimi rahoitetaan budjettikohdasta B2-517. Tätä tarkoitusta varten olisi tehtävä 1,5 miljoonan euron varaus. Tarkemmat tiedot eri alojen määrärahatilanteesta esitetään alakohtaista kehitystä käsittelevässä kohdassa. 2.1.3. Euron ja dollarin vaihtokurssi Talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikaisukirjelmässä käytetään euron ja dollarin keskimääräistä valuuttakurssia viimeksi päättyneen neljännesvuoden ajalta. Tässä oikaisukirjelmässä kyseinen ajanjakso on 1.7.-30.9.2002. Keskimääräinen valuuttakurssi on 1 EUR = 0,91 $, mikä on korkeampi kuin ATE:n laadinnassa käytetty kurssi (1 EUR = 0,88 $). Tämä aiheuttaa joitain lisäyksiä erityisesti sokeri- ja puuvilla-alalla. 2.1.4. Alakohtainen kehitys Seuraavissa selvityksissä kerrotaan ja perustellaan pääpiirteittäin alustavan talousarvioesityksen (ATE) ja oikaisukirjelmän väliset erot. Luku 10 - Peltokasvit (määrärahatarve -974 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 17 764 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 16 790 miljoonaa euroa Peltokasveille suunnatuissa määrärahoissa on tapahtunut suurin muutos. Alustavassa talousarvioesityksessä arvioitu määrärahatarve on pienentynyt noin 5,5 prosenttia. Huomattavin vähennys on tapahtunut suorien pinta-alatukien määrärahoissa (-899 milj. euroa). Tärkein syy tähän vähennykseen ovat ennakot, joita on annettu markkinointivuoden 2002/2003 suoriin tukimaksuihin. Italialle myönnettiin eräillä sen alueilla vallinneen kuivuuden vuoksi 50 prosentin ennakko, joka vuoden 2002 talousarviossa merkitsi arviolta 331 miljoonan euron kulua. Lisäksi ennakkoon maksettiin 560 miljoonaa euroa suoria tukia kesän 2002 tulvista kärsineille Saksan alueille. Julkisen varastoinnin kustannuksissa on saatu huomattavaa säästöä (-116 milj. euroa), koska varastoja on pienennetty. >TAULUKON PAIKKA> Vientitukimäärärahat nousevat 36 miljoonasta eurosta 104 miljoonaan euroon. Vientiin osoitetut määrät ovat lähes muuttumattomia ja maailmanmarkkinahintojen odotetaan pysyvän korkeina. Euron huomattava vahvistuminen suhteessa dollariin tekee yhteisön viennistä kalliimpaa, joten vastaavasti vientituet kasvavat, erityisesti kauran ja rukiin kohdalla. Luku 11 - Sokeri (määrärahatarve +142,6 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 339,4 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 482 miljoonaa euroa Sokerialan vientitukimenoarvio ylittää 102 miljoonalla eurolla vuoden 2003 alustavaan talousarvioesitykseen kirjatun määrärahatarpeen. Ensinnäkin komissio olettaa maailmanmarkkinahintojen yhä heikkenevän. Vientitukien laskemisessa on käytetty maailmanmarkkinahintaa 190 dollaria tonnilta, kun alustavassa talousarvioesityksessä käytetty hinta oli 215 dollaria tonnilta. Lisäksi euron päivitetty dollarikurssi tuo lisäkuluja. Kun nämä tekijät yhdistetään, vientituen määrä on 483 euroa tonnilta 433 euron sijaan. Sokerin puhdistusteollisuudelle myönnettävän mukautustuen määrärahatarpeet vahvistettiin ATE:ssa 1 euroksi tonnilta neuvoston asetuksessa 1260/2001 säädetyn perustason mukaisesti. Komission 28. kesäkuuta 2002 antaman asetuksen 1164/2002 mukaisesti mukautustuki on nostettu 29,2 euroon tonnilta. Tämä on aiheuttanut 40 miljoonan euron kokonaiskorotuksen oikaisukirjelmään. Luku 12 - Oliiviöljy (määrärahatarve -31 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 2 372 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 2 341 miljoonaa euroa Oliiviöljyn määrärahoja on vähennetty pääasiassa siksi, että sen tuotantomäärät ovat laskeneet. Alustavaan talousarvioesitykseen kirjattu määrärahatarve perustui ensimmäiseen arvioon tuotannon määrästä. Lopullisten tuotantotietojen mukaan markkinointivuonna 2002/2001 Kreikan tuotanto oli 339 000 tonnia 453 000 tonnin sijaan ja Portugalin tuotanto 34 000 tonnia 50 000 tonnin sijaan. Tuotantotuen määrärahatarve alenee 39 miljoonaan euroon. Uudet arviot todennäköisistä, aiempiin markkinointivuosiin kytkeytyvistä kuluista aiheuttivat määrärahakorotuksia "laadun parantamiseen" kuuluvissa toimissa. Komissio esittää määrän korottamista 8 miljoonalla eurolla. Luku 13 - Kuivarehut ja palkokasvit (määrärahatarve +6 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 383 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 389 miljoonaa euroa Määrärahatarpeiden lievä kasvu johtuu jäsenvaltioiden ilmoittamista kohonneista tuotantoluvuista. Markkinointivuosina 2002/2003 ja 2003/2004 keinotekoisesti kuivatetun rehun tuotannon odotetaan kasvavan 4,6 miljoonasta 4,8 miljoonaan tonniin ja aurinkokuivatun rehun tuotannon 0,2 miljoonasta 0,35 miljoonaan tonniin. Taattu enimmäismäärä ylittyy, joten tuki-intensiteetti alenee, mutta vaikka tuet ovat alhaisemmat, tuotannon määrän kasvu nostaa määrärahatarpeet 6 miljoonasta eurosta 317 miljoonaan euroon. Palkokasvien määrärahatarpeet pysyvät sitä vastoin 72 miljoonassa eurossa. Luku 14 - Tekstiilikasvit ja silkkiäistoukat (määrärahatarve +77 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 831 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 908 miljoonaa euroa Menojen lisääntyminen ATE:hen verrattuna johtuu yksinomaan puuvillasta (+77 milj. euroa). Tämä on puolestaan seurausta euron ja dollarin vaihtokurssin päivittämisestä ja siitä, että tuotantoarvio on oikaistu jäsenvaltioiden ilmoitusten mukaiseksi. Jäsenvaltioiden äskettäin nykyisen lainsäädännön mukaisesti antamien ilmoitusten mukaan tuotanto olisi Kreikassa 1 061 978 tonnia ja Espanjassa 313 828 tonnia. Alustava talousarvioesitys perustui suurempiin tuotantolukuihin, jotka olivat 1 150 00 tonnia Kreikan ja 325 000 tonnia Espanjan osalta. Sekä ATE:n että oikaisukirjelmän tuotantoluvut ylittävät kansalliset taatut määrät, mistä on odotettavissa vähennyksiä tuki-intensiteettiin. Oikaisukirjelmän tuotantoluvut ovat kuitenkin alhaisemmat, joten tuki-intensiteetin vähennykset ovat pienempiä kuin ATE:n arvio, mikä näkyy vastaavana lisäyksenä talousarviossa. Euron ja dollarin välinen vaihtokurssi on toinen tekijä, joka johtaa korotuksiin talousarviossa. Koska puuvillan maailmanmarkkinahinta on sidottu dollariin, euron vahvistuminen vaikuttaa oikaisukirjelmään ja alentaa euromääräisiä maailmanmarkkinahintoja. Nykyisen lainsäädännön mukaisesti puuvillalle maksetaan sitä enemmän tukea mitä alhaisemmiksi euromääräiset maailmanmarkkinahinnat laskevat, mikä puolestaan lisää talousarviomenoja. Luku 15 - Hedelmät ja vihannekset (määrärahatarve -20 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 629 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 609 miljoonaa euroa Hedelmä- ja vihannesalan menoarviot ovat alhaisemmat kuin ATE:ssä, sillä banaanien tasaustuki on ennakoitu alhaisemmaksi (-22 milj. euroa). Rusinoiden tuotantoon käytetyn pinta-alan vähenemisen vuoksi (35 700 ha 38 000 ha:n sijaan) myös tämän järjestelmän määrärahoja on oikaistu alhaisemmiksi. Osa vähennyksistä kumoutuu pienillä korotuksilla, joita on tullut markkinoilta poistamistoimenpiteistä ja ostokuluista maksettuihin hyvityksiin (+6 milj. euroa) ja hedelmäpohjaisten tuotteiden tuotantotukiin (+4 milj. euroa). Korotukset johtuvat kylvöalaa ja satoa koskevista tarkistuksista. Luku 18 - Muut alat tai kasvikunnan tuotteet (määrärahatarve -11 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 314 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 303 miljoonaa euroa Luvusta rahoitetaan useita eri toimia: siementen tuotantotukea, humalanviljelyn hehtaaritukea sekä riisin yhteisen markkinajärjestelyn mukaisia interventioita ja tulotukia. Siementen määrärahat pysyvät 110 miljoonassa eurossa. Humalan määrärahat nousevat 13 miljoonaan euroon (+1 milj. euroa), sillä viljelyala on kasvanut 26 000 hehtaariin. Riisin määrärahat laskevat yhteensä 12 miljoonaa euroa. Vientituki kuitenkin nousee 2 miljoonaa euroa valuuttakurssissa ja markkina-arvoissa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Julkisen varastoinnin määrärahoissa on lievää laskua (-3 milj. euroa) Alkuvaraston määrää on oikaistu pienemmäksi ja korkeamman myyntiarvion vuoksi loppuvaraston määrää olisi myös alennettava. >TAULUKON PAIKKA> Huomattavin vähennys on kuitenkin tapahtunut suorien tukien määrärahoissa (-11 milj. euroa). Jäsenvaltioiden toimittamissa tuoreimmissa luvuissa on muutamia muutoksia pinta-ala-ilmoituksiin. Espanja on ylittänyt taatun enimmäispinta-alan, joten tuen määrää on vastaavasti vähennetty. Luku 20 - Maito ja maitovalmisteet (määrärahatarve +560 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 2 112 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 2 672 miljoonaa euroa Maidon ja maitovalmisteiden menot lisääntyvät jyrkästi (+560 milj. euroa). Tämä kasvu aiheutuu euron vahvistumisesta ja sisä- ja ulkomarkkinoiden heikentymisestä kevään jälkeen. Tämän vuoksi julkinen varastointi on lisääntynyt samoin kuin vientitukien ja sisäisten tukien arvioidut määrät. Vientitukien korottaminen on johtanut seuraaviin lisäyksiin: 88 miljoonaa euroa rasvattoman maitojauheen, 67 miljoonaa euroa voin ja voiöljyn, 60 miljoonaa euroa juuston ja 146 euroa muiden tuotteiden (täysmaitojauhe, maitotiiviste, jugurtti, jne.) määrärahatarpeisiin. Rasvattoman maidon käyttöä edistävissä tukitoimissa kaseiinin valmistukseen käytetystä rasvattomasta maidosta maksettavan tuen korotus on aiheuttanut 110 miljoonan euron lisäyksen ja vasikoiden ruokintaan käytetyn rasvattoman maitojauheen tukikelpoisten määrien kasvu on aiheuttanut 110 miljoonan euron lisäyksen. Voin julkisen varastoinnin määrärahatarpeet kasvavat (76 milj. euroa) suurempien alkuvarastojen (172 800 tonnia 96 200 tonnin sijaan) ja ostojen (45 000 tonnia 35 000 tonnin sijaan) vuoksi. Vaikka nämä luvut kertovat huomattavista lisäyksistä, ne kertovat myös alan hienoisesta kohentumisesta tämän hetkiseen tilanteeseen verrattuna, sillä vientitukien ja sisäisten tukien arvioidut määrät ovat nykyisiä alhaisemmat. Luku 21 - Naudanliha (määrärahatarve +35 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 8 369 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 8 404 miljoonaa euroa Naudanlihan tuotannon ennustetaan pysyvän melko vakaana ja kun kuluttajien luottamus on palautunut, myös kulutuksen arvioidaan pysyvän muuttumattomana muutaman vuoden ajan. EU:n naudantuotannon arvioidaan pysyttelevän noin 7,5 - 7,6 miljoonassa tonnissa. Karjaa vaivanneiden kriisien vuoksi (BSE-tauti, suu- ja sorkkatauti) naudanlihan hinta pysytteli vuonna 2002 keskimääräisen hintatason alapuolella. Vuoden 2002 maaliskuusta lähtien markkinat ovat osoittaneet vakaita merkkejä toipumisesta. Komissio on ryhtynyt myymään naudanlihaa - vaikkakin vain pieniä määriä - interventiovarastoista ja aikoo jatkaa myyntiä vuonna 2003. Vientitukien tarpeen (534 milj. euroa) oletetaan pysyvän alustavan talousarvioesityksen määrärahojen suuruisena. Arvio vientituen alaisen myynnin määrästä poikkeaa alustavasta talousarvioesityksestä 145 000 tonnilla, mutta koska vientitukien tasoa on mukautettu, lopullinen määrä ei muutu alustavasta talousarvioesityksestä. Eläinten hyvinvointia koskevien tietojen avoimuuden vuoksi Euroopan parlamentti ehdotti, että eläinten vientitukea koskevat budjettikohdat jaettaisiin siten, että lihan ja elävien eläinten vientituet kuuluisivat eri budjettikohtiin. Näin ollen budjettikohta B1-210 ehdotetaan jaettavan seuraavasti: kohtaan B1-2100 naudanlihan vientituet ja B1-2101 elävien nautaeläinten vientituet. Näiden kahden budjettikohdan määrärahojen yhteenlasketun summan arvioidaan olevan yhtä suuri kuin nykyisen kohdan B1-210 määrärahat eli 534 miljoonaa euroa. Varastoinnin määrärahatarpeen arvioidaan olevan pienempi kuin alustavassa talousarvioesityksessä (-30 milj. euroa). Ennakoidut säästöt syntyvät naudanlihan - etenkin luullisen naudanlihan (-36 milj. euroa) - alhaisemmasta arvosta varastointikauden alussa. Varastoinnin teknisten kustannusten kasvu (+6 milj. euroa) supistaa kuitenkin osittain kyseisiä säästöjä. Arviot palkkiojärjestelmien määrärahatarpeista (7 879 milj. euroa) ovat varsin lähellä alustavassa talousarvioesityksessä esitettyjä arvioita. Suorien palkkiojärjestelmien määrärahatarpeet ovat samat kuin alustavassa talousarvioesityksessä, ainoastaan kohdan 'muut interventiot' tarpeet ovat muuttuneet. Tämän kohdan tarpeet ovat hävittämisohjelman vuoksi nousseet 65 miljoonalla eurolla, sillä jäsenvaltiot maksavat oletettua myöhemmin takaisin komissiolta saamansa ennakot. Luku 22 - Lampaan- ja vuohenliha (määrärahatarve -109 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 1 904 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 1 805 miljoonaa euroa Lampaan- ja vuohenlihan määrärahoja on vähennetty (-109 milj. euroa), koska niiden tuotantomäärät ovat vähentyneet. Jäsenvaltioiden ilmoitusten mukaan palkkioon oikeutettujen uuhien ja vuohien määrä tulee olemaan 68,9 miljoonaa ATE:ssä arvioidun 73,2 miljoonan sijaan. Epäsuotuisilla alueilla toimiville ja/tai siirtohoitoa harjoittaville tuottajille myönnettävä lisäpalkkio maksetaan 55,4 miljoonasta uuhesta ja vuohesta 57,6 miljoonan sijaan. Laumat ovat pienentyneet muissakin jäsenvaltioissa kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä suu- ja sorkkatautiepidemia oli pahin. Luku 23 - Sianliha, munat, siipikarja ja muut eläintuotteita koskevat toimet (määrärahatarve +18 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 185,5 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 203,5 miljoonaa euroa Eläinkulkutauteihin kohdistettavien poikkeuksellisten markkinatukitoimenpiteiden määräraha-arviot kasvavat sianlihan osalta (+6 milj. euroa), sillä Espanjan sikaruttomaksut ovat viivästyneet. Munien ja siipikarjanlihan tarpeissa tapahtuneet muutokset alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna johtuvat pelkästään munien (+ 1 milj. euroa) ja siipikarjanlihan (+ 11 milj. euroa) vientitukien kasvusta. Luku 30 - Liitteen I ulkopuolelle jäävät tuotteet (määrärahatarve: ei muutosta) Määrärahat ATE:ssä: 415 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 415 miljoonaa euroa Luku koskee tuotteita, jotka saadaan jalostamalla maatalouden perustuotteita, kuten viljaa, sokeria, maitoa ja munia. Tällaisia ovat mm. viljasta valmistetut alkoholijuomat, suklaavalmisteet, dieetti- ja gourmet-tuotteet, leipomotuotteet jne. Luvun kokonaismäärärahat määräytyvät WTO:n asettaman 415 miljoonan euron ylärajan perusteella. Vaikka määrärahoihin ei ehdoteta tässä oikaisukirjelmässä muutosta, tuotantomäärissä ja vientituissa on joitain muutoksia. >TAULUKON PAIKKA> Luku 31 - Elintarvikeapuohjelmat (määrärahatarve -2 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 308 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 306 miljoonaa euroa Elintarvikeapua varten myönnettävän vientituen määrärahoja alennetaan 2 miljoonaa euroa, koska maitojauheen käyttö tähän tarkoitukseen on vähentynyt. Luku 32 - POSEI (määrärahatarve +8 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 256 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 264 miljoonaa euroa Lisäykseen vaikuttavat vuoden 2002 talousarviossa eräille tukitoimenpiteille osoitetut huomattavat määrärahat: ananaksen jalostustuki POSEIDOM-ohjelmassa ja kotieläintuotannon tuki POSEIDOM- ja POSEMA-ohjelmissa. Luku 33 - Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet Koska jäsenvaltioille aiheutuneiden kustannusten (suu- ja sorkkataudin hävittäminen) korvauksista ei ole vielä varmaa tietoa, budjettikohtaan B1-322 (hätärahasto) otettua määrää saatetaan mukauttaa asianmukaisella budjettitoimenpiteellä. Luku 39 - Muut toimenpiteet (maatalouden valuuttatuki) (määrärahatarve -37 milj. euroa) Määrärahat ATE:ssä: 55 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 18 miljoonaa euroa Maatalouden valuuttatukimaksusta johtuvat menot ovat vähenemässä (-29 milj. euroa), etenkin kun Yhdistynyt kuningaskunta ei ole käyttänyt tätä tukimuotoa. Pienviljelijöiden suoran tuen järjestelmän määrärahatarpeeksi arvioidaan nyt 2 miljoonaa euroa, sillä eräät italialaiset maanviljelijät aikovat ryhtyä hyödyntämään tätä tukea. ATE:ssä perintöainekselle varattiin lukuun B0-40 määrärahoja 10 miljoonaa euroa, jotka on tarkoitettu EMOTR:n tukiosaston budjettikohtaan B1-392. Varaus tehtiin nojautuen komission uudesta neuvoston asetuksesta tekemään ehdotukseen, jossa sallitaan maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvausta, keräämistä ja käyttöä koskevien toimien jatkaminen (KOM(2001)617 lopullinen). Muut toimielimet, erityisesti neuvosto, ovat kuitenkin voimakkaasti vastustaneet rahoituksen ottamista EMOTR:n tukiosastosta, jonka ne eivät katso soveltuvan monikansallisten hankkeiden hallinnointiin. Toimenpide olisi sen sijaan rahoitettava luvusta B2-51 (budjettikohdasta B2-517). Komissio hyväksyy sen, että toimea ei rahoiteta EMOTR:n tukiosaston määrärahoista vaan että sen rahoituskohdaksi palautetaan budjettikohta B2-517. Koska komissio nyt hallinnoi toimea suoraan ja koska vuosi 2003 tulee olemaan ensimmäinen soveltamisvuosi, toimen määrärahatarpeet kohdassa B2-517 tulevat olemaan enintään 1,5 miljoonaa euroa. Tästä määrästä on tehtävä varaus oikeusperustan muutoksen hyväksymistä odotettaessa. Tarpeiden arvioidaan olevan tulevina vuosina noin 4 miljoona euroa vuodessa. 2.2. Alaotsake 1b: maaseudun kehittäminen Luku 40 - Maaseudun kehittäminen (määrärahat pysyvät ennallaan) Määrärahat ATE:ssä: 4 698 miljoonaa euroa Määrärahat oikaisukirjelmän jälkeen: 4 698 miljoonaa euroa Komissio ei ole muuttanut kantaansa määrärahojen kokonaismäärästä, joka vastaa rahoitusnäkymissä sallittua enimmäismäärä. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vuotta 2003 koskevat menoarvionsa komissiolle asetuksen 1750/2003 mukaisesti 30. syyskuuta 2002 mennessä ja ne ylittävät ATE:n arvion (4 698 milj. euroa). Komissio on sen vuoksi saattanut ajan tasalle määrärahojen jakautumisen eri toimien kesken jäsenvaltioiden ilmoitusten mukaiseksi. 2.3. Muutokset nimikkeistöön ja selvitysosiin Koska eläinten hyvinvointia koskevista tiedoista halutaan saada mahdollisimman avoimia, Euroopan parlamentti ehdotti, että eläinten vientitukea koskevat budjettikohdat jaettaisiin siten, että lihan ja elävien eläinten vientituet kuuluisivat eri budjettikohtiin. Komissio on valmis hyväksymään tämän muutoksen naudanliha-alalla, sillä muilla eläinaloilla on vain vähän tai ei lainkaan elävien eläinten vientiä. Näin ollen budjettikohta B1-210 ehdotetaan jaettavaksi kahtia: kohtaan B1-2100 naudanlihan vientituet ja kohtaan B1-2101 elävien nautaeläinten vientituet. Näiden kahden budjettikohdan määrärahojen yhteenlasketun summan arvioidaan olevan yhtä suuri kuin nykyisen kohdan B1-210 määrärahat eli 534 miljoonaa euroa. Budjettikohta B1-392 poistetaan, sillä perintöaineksiin liittyvät toimenpiteet ehdotetaan rahoitettaviksi kohdasta B2-517. Budjettikohdan B2-511 (maataloussäädösten soveltamisen valvonta) viittauksia oikeusperustoihin on täydennettävä. 3. OTSAKE 4: ULKOISET TOIMET 3.1. Kansainväliset kalastussopimukset Komissio esittää, että alustavaa talousarvioesitystä muutetaan seuraavasti: - Budjettikohta B7-8000 (Kansainväliset kalastussopimukset): 179 642 450 euroa maksusitoumusmäärärahoina (149 545 000 euroa ATE:ssä) ja 185 392 450 euroa maksumäärärahoina (155 295 000 euroa ATE:ssä) ennen vuoden 2002 joulukuun 31. päivää voimaan tulevia sopimuksia varten. - Alustavat määrärahat luvussa B0-40: 8 323 550 euroa maksusitoumusmäärärahoina (38 421 000 euroa ATE:ssä) ja 8 004 550 euroa maksumäärärahoina (38 102 000 euroa ATE:ssä). Budjettikohtaan B7-8000 otettuja määrärahoja on lisätty yhteensä 30 097 450 eurolla maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen osalta. Varaukseen otetuista määristä vähennetään saman verran, koska monet alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa vallinneet epävarmuustekijät ovat nyt poistuneet. Nettovaikutus on siten nolla, koska kohdan B7-8000 määrärahoja on voitu korottaa vähentämällä vastaava summa luvusta B0-40. Tärkeimmät syyt ATE:ssä ehdotettuihin muutoksiin ovat: * Kolme sopimusta on uusittu vuoden 2002 aikana (Angolan, Senegalin sekä São Tomén ja Principen sopimukset), joista kukin on esitetty tai tullaan piakkoin esittämään budjettivallan käyttäjälle (kokonaismäärä 32 137 500 euroa). * Varauksessa on otettava huomioon myös mahdollisten seitsemän uuden sopimuksen/rahoituspöytäkirjan tekeminen seuraavien maiden kanssa: Päiväntasaajan Guinea (sopimus parafoitu 2001, mutta sitä yhä lykätty), Norsunluurannikko, Mauritius, Guinean tasavalta ja Kiribati (sopimukset parafoitu 2002, mutta niitä ei vielä esitetty budjettivallan käyttäjälle) sekä Mosambik ja Venäjä. * Kohdan B7-8000 maksumäärärahat ovat kaiken kaikkiaan noin 5,75 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja suuremmat, jotta maksattamatta olevia maksuja voidaan suorittaa. 4. ALUSTAVA ARVIO VUODEN 2002 TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA SYNTYVÄSTÄ YLIJÄÄMÄSTÄ Näiden perinteiseen ad hoc -oikaisukirjelmään sisältyvien tavanomaisten osuuksien lisäksi komissio haluaa kahden viime vuoden tapaan käsitellä tässä kirjelmässä vielä vuoden 2002 talousarvion tulosta. Varainhoitoasetuksen 32 artiklan mukaan kunkin varainhoitovuoden yli- tai alijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon tulona tai menona. Saman artiklan toisessa kohdassa säädetään, että tuloja tai menoja koskevat arviot otetaan talousarvioon budjettimenettelyn kuluessa ja tarvittaessa käyttämällä oikaisukirjelmää. Komissio katsoo, että tässä vaiheessa vuoden 2003 alustavaan talousarvioesitykseen voidaan varovasti arvioiden kirjata tuloksi 500 miljoonan euron ylijäämä. Kuten viime vuonna, tämä ei johdu tulojen ylijäämästä vaan säästöistä vuoden 2002 talousarvion otsakkeessa 1, Maatalous, jonka varainhoitovuosi on viety päätökseen muiden kuin komission suoraan hallinnoimien toimenpiteiden osalta. Komissio pyrkii suorittamaan mahdollisimman paljon rakennerahastomaksuja, vaikka jäsenvaltiot esittävätkin vaatimuksensa hyvin myöhään. Euroopan unionin solidaarisuusrahastoon käytettävä määrä on myös vähennettävä. Tämän vuoksi arviota otsakkeen 2 alikäytöstä ei vielä ole otettu mukaan alustavaan arvioon ylijäämästä. 5. RAHOITUSNÄKYMIEN MUKAINEN YHTEENVETOTAULUKKO >TAULUKON PAIKKA> (*) Mukaan lukien maksut, joita henkilöstö suorittaa eläkejärjestelmään 6.5.1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteenä olevan rahoitusnäkymätaulukon alaviitteen 2 ja EU21-rahoituskehyksen mukaisesti. (**) Mukaan lukien joustovälineen käyttö.