FI Euroopan unionin virallinen lehti C 191/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta”

COM(2011) 615 final – 2011/0276 COD

2012/C 191/06

Esittelijä: Ioannis VARDAKASTANIS

Euroopan parlamentti päätti 25. lokakuuta ja neuvosto 27. lokakuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta

COM(2011) 615 final – 2011/0276 COD.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 3. huhtikuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25.–26. huhtikuuta 2012 pitämässään 480. täysistunnossa (huhtikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 162 ääntä puolesta ja 9 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK katsoo, että tällä hetkellä EU:ssa harjoitettu politiikka (säästötoimet, budjettikuri jäsenvaltiotasolla, EU:n talousarvion rajoittaminen, finanssipoliittinen sopimus, EKP:tä rajoittavat toimet jne.) johtaa lopulta taantumaan, jolla on arvaamattomia seurauksia ajankohtana, jolloin tarvittaisiin päinvastaista, eli samanaikaisesti tai jo etukäteen toteutettavia toimenpiteitä kasvun ja työpaikkojen tukemiseksi rohkeamman ja toimivamman ehdotuksen perusteella. Tätä tavoitetta voitaisiin tukea merkittävästi rakennerahastoista (ja väliaikaisesti osittain YMP:n varoista), kuten 30. tammikuuta 2012 pidetyssä Eurooppa-neuvoston jäsenten epävirallisessa kokouksessa ehdotettiin, vaikkakin rajallisemmin.

1.2 Olisi otettava käyttöön uusi eurooppalainen kasvusuunnitelma - New Deal - johon sisältyy laajamittaisia ja kohdennettuja hankkeita, joihin osallistuu joukko keskeisiä aloja, jotka voivat saada EU:n talouden jälleen vauhtiin. Tällaista suunnitelmaa voitaisiin rahoittaa käyttämällä välittömästi vuosilta 2007-2013 jäljellä olevia varoja, joihin voitaisiin mahdollisimman nopeasti liittää tietyksi ajanjaksoksi osa vuosiksi 2014-2020 suunnitellusta rahoituksesta. Euroopan investointipankin pitäisi tukea ja edistää tätä rahoitusta laskemalla liikkeelle joukkovelkakirjalainoja (1) (uuden asetuksen 87 artikla). Näillä toimilla saataisiin kerrannaisvaikutuksia investoinneille, koska siten houkutellaan pääomaa EU:n ulkopuolelta ja saadaan aikaan myönteinen vaikutus euromääräisen valtionvelan suhteen, mikä puolestaan vahvistaa euroa.

1.3 ETSK on vakuuttunut, että kumppanuus, jossa EU:n koheesiopolitiikan puitteissa toteutettujen hankkeiden valmisteluun, toteutukseen ja jälkiarviointiin osallistuvat kaikki kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, myötävaikuttaa suoraan politiikan menestymiseen. Komitea pitää myönteisenä Euroopan komission säädösehdotuksen 5 artiklan – jonka perusteella horisontaalisesta kumppanuudesta tulee pakollista – osalta saavutettua edistystä, ja se muistuttaa, että osallistumisen olisi oltava tosiasiallista rahoitusvälineiden täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa myös, kun on kyse yhteistyökumppaneista, joilla on äänioikeus seurantakomiteoissa. ETSK katsoo tätä taustaa vasten, että yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen 5 artiklaa tulisi tarkastella uudelleen ja se tulisi muotoilla sellaiseen muotoon, että sen sisältämiä, kumppanuuksia koskevia säännöksiä ja etenkin artiklan 2 kohtaa sovelletaan tehokkaasti hallinnon kaikilla tasoilla, niin jäsenvaltio-, alue- kuin paikallistasollakin.

1.3.1 ETSK on valmis edistämään 5 artiklassa mainittuja käytännesääntöjä, ja se on erittäin huolestunut neuvostosta tulleista viesteistä, että jäsenvaltiot haluavat rajoittaa kumppanuusperiaatteen täytäntöönpanoa. Se kehottaa komissiota ja Euroopan parlamenttia vastustamaan tällaisia kehitysnäkymiä. Käytännesääntöihin tulisi sisältyä selkeä ja kattava määritelmä kansalaisjärjestöistä, mukaan luettuina Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 ja 19 artiklan mukaisten muita heikommassa asemassa olevien ryhmien etujärjestöt, jotka toimivat esimerkiksi naisia, vanhuksia, nuoria ja vammaisia sekä seksuaalisia, uskonnollisia ja etnisiä vähemmistöjä edustavina tahoina. Käytännesäännöissä olisi lisäksi oltava selkeät määräykset hankkeiden ja ohjelmien toteuttamisesta, vaatimukset käsittelyn joutuisuudesta ja säännökset valitusmenettelystä. Siten ne mahdollistaisivat koheesiopolitiikkaan kuuluvien ohjelmien tuloksekkaan ja hallinnollisesti mutkattoman toteutuksen ja hyödyntämisen. ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden hyväksymismenettelyssä käyttämät lisäkriteerit tulisi ensi kädessä alistaa demokraattiseen valvontaan, jotta ehkäistään ylimääräinen byrokratia (ja jäsenvaltioiden harrastama liiallinen sääntely).

1.4 ETSK hyväksyy, että EU:n rakennerahastoissa sovelletaan enemmän ehdollisuutta, ennakolta ja jälkikäteen, jotta saadaan aikaan paremmin kohdennettuja ja todellisempia pysyviä tuloksia. ETSK kuitenkin vastustaa makrotaloudellisia ehtoja, koska niillä rasitetaan sellaisia alueita ja kansalaisia, joita ei voida pitää vastuullisina valtiollisella ja EU:n tasolla tehdyistä makrotaloudellisista päätöksistä.

1.5 ETSK antaa tunnustusta komission ponnisteluille menettelyjen yksinkertaistamiseksi, mutta pitää niitä riittämättöminä. Edelleen esiintyy liian paljon monimutkaisuutta. Tilintarkastuksen ja menettelyjen liiallisen korostamisen vuoksi sekä kansalliset että EU:n viranomaiset tukahduttavat yhä pk-yritysten ja kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia saada EU:n rahoitusta suuremmitta vaikeuksitta. Byrokratiaa on tarpeen karsia varsinkin maissa, joissa liittovaltiopohjainen aluejako aiheuttaa omat erityiset byrokratian kerrostumansa.

1.6 ETSK esittää pohdittavaksi ajatuksen yhden asiointipisteen mallin tarjoamisesta tuensaajille, jotta koheesiopolitiikasta tehdään ”edunsaajalähtöisempää” (asiakaspohjainen toimintatapa). ETSK pitää lisäksi sääntöjen yksinkertaistamisen jatkamiseksi välttämättömänä kynnysarvon kohottamista nykyisestä 100 000 eurosta 250 000 euroon niiden hankkeiden osalta, joista 140 artiklan nojalla tehdään ainoastaan yksi tilintarkastus. Summa koskisi tällaisten hankkeiden unionin rahoitusosuutta.

1.7 ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin temaattisesta keskittämisestä keinona vähentää toiminnan hajanaisuutta; tässä yhteydessä ETSK kannustaa toimien tehokasta koordinointia eri rakennerahastojen välillä, jotta luodaan yksi yhtenäinen koheesiopolitiikka, jolla voidaan myötävaikuttaa täysipainoisesti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. Komitea katsoo, että erityisinä temaattisina aloina pitäisi olla (i) saatavuuden parantaminen ja (ii) sidosryhmien (kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa) valmiuksien luominen koheesiopolitiikassa.

1.8 ETSK toistaa, että on tärkeää tarkistaa yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen 7 artiklaa siten, että siihen sisällytetään varojen saatavuus ja vammaisten pääsyedellytykset Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa tehdyn vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaisesti.

1.9 ETSK korostaa yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien valmiuksien luomisen merkitystä ja kehottaa sisällyttämään 2 artiklaan määritelmän valmiuksien luomisesta. Valmiuksien luomista koskeva määritelmä olisi ymmärrettävä siten, että yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien osallistumista rakennerahastotoimien valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan pyritään tehostamaan kaikissa vaiheissa.

1.10 ETSK kehottaa Euroopan komissiota tekemään ehdotuksen yhteisestä strategiakehyksestä (Common Strategic Framework, CSF), jolloin EU:n toimielimet ja poliittiset elimet voivat osallistua sitä koskeviin neuvotteluihin ja sen hyväksymiseen.

1.11 ETSK suosittaa, että yhteisötalouden toimijoiden osallistumista selvennetään eri rahastojen tavoitteiden osalta.

1.12 ETSK katsoo, että ehdollisuus ei saisi heikentää mahdollisuutta joustavuuteen rakenteellisissa toimissa, koska yksi ratkaisu ei sovi kaikille alueille. Samalla olisi pidettävä kiinni yhteisistä tavoitteista kasvattaa yhteenkuuluvuutta yhteisten sääntöjen avulla.

1.13 Komitea tukee vahvasti ehdotusta, että vähintään 20 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston kansallisten määrärahojen kokonaismäärästä varataan sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden torjuntaa varten.

1.14 ETSK pitää myönteisenä ponnisteluja tulossuuntautuneemman yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen aikaansaamiseksi ja katsoo, että pelkästään makroekonomisiin indikaattoreihin, kuten bruttokansantuotteeseen, perustuvat indikaattorit eivät ole selvästikään riittävän tehokkaita yhteenkuuluvuuden tason määrittämiseen.

1.15 ETSK edellyttää, että yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen 51 artiklassa vahvistetaan yhteisiä sääntöjä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien valmiuksia. Kyseisten kumppanien sisällyttäminen tähän tukiprosessiin, tutkimuksiin, arvioihin, asiantuntija-apuun sekä muihin toimiin, joita edistetään teknisellä tuella, varmistaa rakennerahastojen kaikkien kumppanitahojen mielekkäämmän osallistumisen ja osallistumisvalmiuden, mikä viime kädessä hyödyttää koheesiopolitiikan täytäntöönpanon onnistumista. ETSK pahoittelee ehdotuksessa sitä seikkaa, että teknistä tukea ei myönnetä toimenpideohjelmissa ympäristötoimiin eikä yhtäläisiä mahdollisuuksia ja miesten ja naisten välistä tasa-arvoa edistäviä toimia varten. Tällainen poissulkemislauseke pitäisi poistaa 87 artiklasta.

1.16 ETSK uskoo vahvasti, että saatavilla olevaa rajallista rahoitusta on hyödynnettävä järkevien uusien rahoitusjärjestelyjen avulla mahdollisimman hyvin ja että jokaisesta eurosta, joka on myönnetty koheesiorahoitukseen, pitää pyrkiä saamaan mahdollisimman suuri teho. ETSK tähdentää, että eri rakennerahastojen toimet tulee sovittaa huolellisesti yhteen ja että osarahoitusosuuksia on syytä tarkastella uudelleen, jotta ne heijastaisivat paremmin tuensaajien tarpeita nykyisinä kriisiaikoina.

1.17 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti koheesiopolitiikka on EU:ssa keskeisellä sijalla. Sen avulla lujitetaan unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bkt:n kasvu vuosina 2007–2009 on keskimäärin ollut negatiivinen ja joilla tukien käyttöaste kuluvalla kaudella on osoittautunut hyväksi, rajauskerroin asetetaan vähintään samalle tasolle kuin nykyisellä ohjelmakaudella. Koheesiopolitiikan enimmäismäärän tasoa ei sovelleta kalatalousrahastoon eikä maaseudun kehittämisrahastoon.

2. Kriisin EU:lle asettama haaste: uudet rakennerahastot vaativalle aikakaudelle

2.1 EU:n työttömyysaste on noussut aina 10,3 prosenttiin asti talouskriisin vuoksi (ja yli viisi miljoonaa työttömistä on nuoria, ”kadotettu sukupolvi”), ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien henkilöiden osuus on kasvanut yli 4 prosenttia eräissä EU-maissa. Merkittävään aineelliseen puutteeseen joutuneiden henkilöiden osuus on kohonnut 3 prosenttia.

2.2 Alueiden välinen eriarvoisuus lisääntyy jälleen huolimatta tähänastisista ponnisteluista EU:n koheesiopolitiikan, maaseudun kehittämisen ja kalastuspolitiikan aloilla. Viidennen koheesioraportin mukaan erot ovat yleisesti lisääntyneet, erityisesti valtioiden sisäiset eroavuudet (pääkaupungit rikastuvat ja vähemmän kehittyneet alueet köyhtyvät), eräissä tapauksissa jopa jyrkästi. Raportista käy lisäksi ilmi, että kaupunkien ja maaseudun välillä on merkittäviä kehitystason eroavuuksia. (2)

2.3 Tammikuun 30. päivänä 2012 pidetyssä Eurooppa-neuvoston jäsenten epävirallisessa kokouksessa tehtyihin päätöksiin viitaten ETSK pyytää komissiota ja neuvostoa ottamaan käyttöön ”erityismenettelyn”, jolla nykyisten määräysten soveltaminen keskeytetään viideksi vuodeksi, jotta varoja voidaan ryhtyä käyttämään välittömästi ja nopeutetussa aikataulussa ja eliminoidaan turhat esteet ja mahdollisuudet hallinnolliseen harkintaan. Se hyödyttäisi erityisesti pk-yrityksiä, jotka toimivat innovoinnin, tuotannon kehittämisen ja nuorille suunnattujen hankkeiden parissa.

2.4 Koheesiopolitiikka on keskeisessä asemassa EU:ssa. SEUT:n 174 artiklan mukaan EU kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Unioni pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehitystason eroja ja heikoimmassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä.

2.5 Tätä kunnioittaen ETSK korostaa, että niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bkt:n kasvu vuosina 2007–2009 on keskimäärin ollut negatiivinen ja joilla tukien käyttöaste kuluvalla kaudella on osoittautunut hyväksi, rajauskerroin asetetaan vähintään samalle tasolle kuin nykyisellä ohjelmakaudella. Koheesiopolitiikan enimmäismäärän tasoa ei sovelleta kalatalousrahastoon eikä maaseudun kehittämisrahastoon.

2.6 ETSK on painottanut varsinkin sitä, että rakennerahastojen sisällyttäminen Eurooppa 2020 -strategiaan on tärkeää; sen vuoksi sen päämäärien ja tavoitteiden olisi oltava koheesiopolitiikan (3) mukaisia ja niihin olisi sisällyttävä selkeämpi ja erottuvampi viittaus siihen, miten tulevaisuuden rakennerahastoilla edistetään tavoitteita, jotka on asetettu Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeissa. Niitä on tarkasteltava uudelleen lähitulevaisuudessa, jos EU haluaa saada niistä tuloksia syvän kriisin koetellessa sitä.

2.7 Monessa ETSK:n lausunnossa (4) on korostettu sitä, että rakennerahastojen tavoitteet ovat laajemmat kuin Eurooppa 2020 -strategia. Sen vuoksi rakennerahastojen pitäisi olla mekanismi, jolla varmistetaan, että EU:n talouden avulla vahvistetaan työllisyys- ja koulutuspolitiikkaa. Näin suojellaan ja lujitetaan sen inhimillistä pääomaa ja investointeja, joita tarvitaan kasvun, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden varmistamiseksi. Tällä tavoin olisi pyrittävä myötävaikuttamaan EU:n muiden strategioiden ja toimintalinjojen toteuttamiseen. Niihin kuuluvat naisten ja miesten tasa-arvostrategia 2010–2015, eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite, Euroopan energiastrategia, Euroopan vammaisstrategia 2010-2020, EU:n kehys romanien integraatiota edistäville kansallisille strategioille ja kestävän kehityksen strategia.

2.8 ETSK on erittäin huolestunut kriisin vaikutuksista ja katsoo, että rakennerahastoilla voidaan edistää kriisistä irtaantumista sillä edellytyksellä, että EU:n talouden ohjausta tarkastellaan uudelleen, koska sen avulla ei tällä hetkellä edistetä kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta. ETSK korostaa, että makrotalouden tasapainoa varten toteutettujen säästötoimien ei pidä vaarantaa pyrkimyksiä saada aikaan enemmän yhteenkuuluvuutta EU:ssa. Rakenteellisilla toimilla olisikin saatava aikaan kasvua ja sosiaalista osallisuutta sekä parannettava työllisyysastetta.

2.9 Talouskriisi korostaa vakavuudellaan sitä, että komission rakennerahastoja varten tällä hetkellä ehdottama määrä (376 miljardia euroa) ajanjaksoksi 2014-2020 ei riitä lisäämään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:ssa. ETSK kehottaa tästä syystä Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia harkitsemaan uudelleen rakennerahastoja koskevaa tämänhetkistä ehdotusta monivuotisessa rahoituskehyksessä. Samalla komitea kehottaa toimielimiä keskittämään EU:n varat vähemmän kehittyneille alueille ja välttämään lisäbyrokratiaa ja hajanaisuutta.

2.10 Kriisi ei saa estää EU:ta noudattamasta kansainvälisiä sitoumuksiaan ja yleissopimuksia, kuten Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimusta ilmastonmuutoksesta ja YK:n yleissopimusta vammaisten henkilöiden oikeuksista.

3. Tehokkaat rakennerahastot edellyttävät vahvoja periaatteita

3.1 Strateginen ohjelmasuunnittelu

3.1.1 ETSK katsoo, että yhteinen strategiakehys on keskeinen kehitystulos, jolla varmistetaan paremmin koordinoitu toiminta koheesiopolitiikan toteuttamiseksi eri rakennerahastoista.

3.1.2 ETSK pitää yhteistä strategiakehystä myönteisenä, mutta vaatii edunsaajaan keskittyvää lähestymistapaa. Tällä hetkellä mahdollisilla edunsaajilla on erilaisia tukiin liittyviä menettelyjä (esimerkiksi EAKR:in ja maaseudun kehittämisen maatalousrahaston väliset erot), mikä aiheuttaa mahdollisille edunsaajille hallinnollista taakkaa. Yhteinen strategiakehys on tämänhetkisessä muodossaan ainoastaan joukko hallinnollisia kriteereitä, mutta ajatus yhdestä asiointipisteestä tuensaajia varten puuttuu. Yhteisen strategiakehyksen tulisi myös tarjota selvää dokumentaatiota ja yhtenäistä tulkintaa kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavista säännöistä. Viimeksi mainitulla seikalla varmistettaisiin, että yhteisestä strategiakehyksestä tulee väline, jolla parannetaan varainkäytön tehokkuutta eikä lisätä hallinnollista taakkaa.

3.1.3 ETSK katsoo, että yhteisessä strategiakehyksessä olisi esitettävä yksityiskohdat ensisijaisista investoinneista, jotka perustuvat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin. Siinä olisi yksilöitävä keinoja, joiden avulla voitaisiin saada varmistettua työmarkkinoista etäämmällä olevien henkilöiden, kuten naisten, nuorten, maahanmuuttajien, vanhusten ja vammaisten, sosiaalinen osallisuus.

3.1.4 ETSK katsoo lisäksi, että yleisestä strategiakehyksestä olisi sovittava yhteistyössä EU:n kaikkien toimielinten ja neuvoa-antavien elinten kanssa, jotta varmistetaan, että kaikki osapuolet sitoutuvat siihen mahdollisimman täydellisesti.

3.1.5 Kumppanuussopimusten sisällyttämistä komitea pitää myönteisenä, koska sillä tavoin varmistetaan yhteisten unionitason, valtiollisten ja alueellisten tavoitteiden toteutus.

3.1.6 ETSK kehottaa, että jokainen kumppanuussopimus ja sitä koskeva ohjelma yhdistetään kansallisiin uudistusohjelmiin. Viimeksi mainituista pitäisi välittyä kaikki Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet sekä muut velvoitteet, jotka johtuvat kansainvälistä sitoumuksista ja yleissopimuksista, kuten Yhdistyneiden kansakuntien piirissä tehdystä ilmastonmuutosta koskevasta puitesopimuksesta ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta yleissopimuksesta.

3.1.7 Rakennerahastojen menestymisen avaintekijä on se, että kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, otetaan mukaan kumppanuussopimusten valmisteluun ja hyväksymiseen. Tähän kuuluvat myös kumppanuussopimuksiin ehdotettavat tarkistukset (15 artikla); ehdotettua yhteisistä säännöksistä annettavaa asetusta olisi sen vuoksi tarkistettava vastaavasti.

3.1.8 ETSK pyytää, että ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14 artiklaa tarkistetaan SEUT:n 10 ja 19 artiklan perusteella, jotta sen c kohtaan sisällytetään asianmukaiset viittaukset heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin, vanhuksiin, nuoriin, seksuaalivähemmistöihin, vammaisiin sekä uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin.

3.2 Temaattinen keskittäminen ja yksinkertaistaminen

3.2.1 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuun yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen, jossa hahmotellaan rakennerahastoihin sovellettavia yhteisiä sääntöjä; EU:n koheesiopolitiikkaan tuodaan tällä tavoin EU:n yhteinen näkemys sekä enemmän johdonmukaisuutta ja tehokkuutta.

3.2.2 ETSK suhtautuu myönteisesti 11 temaattiseen alaan. ETSK kuitenkin katsoo, että mukaan olisi lisättävä myös muita temaattisia aloja, kuten 1) saavutettavuuden parantaminen ja 2) kumppanien, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, valmiuksien luominen. ETSK ehdottaa, että ne sisällytetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 9 artiklaan.

3.2.3 ETSK korostaa, että kaikkien valtioiden olisi keskityttävä yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa määriteltyihin aloihin, jotta varmistetaan synergiaedut sekä yhtenäisempi ja osallistavampi kasvu.

3.2.4 ETSK muistuttaa, että se on puoltanut hallinnon, kirjanpidon ja tilintarkastuksen menettelyiden yksinkertaistamista, ”yksinkertaistamisesta tulee tehdä koheesiopolitiikan päätavoite” (5), ja sen vuoksi komitea pitää myönteisenä, että tarkasteltavana olevaan ehdotukseen pyritään sisällyttämään tämä periaate. On vältettävä liiallista byrokratiaa, ja olisi ponnisteltava enemmän sen hyväksi, että lopulliset edunsaajat hyötyvät toimista. Yksinkertaistamisella pitää saada aikaan enemmän selkeyttä tukikelpoisuuden, tilintarkastuksen, maksujen ja TVT:n soveltamisen osalta. Tähän pyrkimykseen sisältyy asetuksen sanamuodon yksinkertaistaminen ja artiklojen määrän vähentäminen.

3.2.5 Yksinkertaistettujen sääntöjen soveltamista koskevaa määrää, 100 000 euroa, olisi nostettava 250 000 euroon unionin rahoitusosuudesta niiden hankkeiden osalta, joista yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen 140 artiklan nojalla tehdään ainoastaan yksi tilintarkastus. Useimmat hankkeet maksavat liiallisen hallinnollisen taakan vuoksi tätä asetuksessa ehdotettua rahasummaa enemmän. Tällä yksinkertaistamistoimella, uuden kynnysarvon asettamisella, voi olla myönteinen vaikutus, kun tätä sääntöä sovelletaan yleisiin tukimekanismeihin.

3.2.6 ETSK esittää pohdittavaksi ajatuksen yhden asiointipisteen mallin tarjoamisesta tuensaajille, jotta koheesiopolitiikasta tehdään ”edunsaajalähtöisempää” (asiakaspohjainen toimintatapa).

3.2.7 Monenlaisten korvausten ja sähköisen hallinnoinnin käyttö on myös myönteistä. ETSK pitää tärkeänä sen varmistamista, että sähköisen hallinnoinnin käyttöön sisältyy pääsyn turvaaminen kaikille, myös ikääntyneille, etnisille vähemmistöille ja vammaisille.

3.3 Tuloskehys ja ehdollisuus

3.3.1 ETSK katsoo, että ehdollisuuden sisällyttäminen yhteisistä säännöksistä annettavaan asetukseen on asianmukainen mekanismi sen varmistamiseksi, että EU:n yhteiset tavoitteet todella saavutetaan.

3.3.2 ETSK pitää myönteisenä ennakkoehtoja, kuten se on todennut aikaisemmissa lausunnoissaan (6), koska tällaista lähestymistapaa pidetään tapana parantaa EU:n koheesiopolitiikan määrärahojen käytön laatua. Tällainen ehdollisuus ei kuitenkaan saa luoda ylimääräisiä hallinnollisia rasitteita, vaan sillä tulee varmistaa rakennerahastojen johdonmukaisempi ja tehokkaampi käyttö.

3.3.3 ETSK ei kuitenkaan pidä hyväksyttävänä sitä, että menettelynä käytetään makrotaloudellisia ehtoja (7), koska siten ”rangaistaan” vääriä osapuolia. ETSK ei kannata minkäänlaisia koheesiopolitiikan välityksellä toteutettavia pakkokeinoja (mukaan lukien määrärahojen maksun keskeyttämistä) seuraavassa kuudennessa taloushallinnon paketissa. Millään makrotaloudellisten ehtojen alalla toteutetulla toimella ei saa olla vaikutuksia rakennerahastojen edunsaajiin.

3.3.4 On olennaisen tärkeää, että tulosten tarkasteluun sisältyy se, että kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, osallistuvat koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon täysivaltaisina toimijoina ja että tämä tunnustetaan.

3.4 Joustavuus

3.4.1 ETSK katsoo, että ehdollisuutta koskevilla periaatteilla ei saisi heikentää mahdollisuuksia joustavuuteen rakenteellisissa toimissa, koska yksi ja sama ratkaisu ei sovellu kaikille alueille.

3.4.2 Joustavuus ei saisi heikentää kaikkiin edunsaajiin sovellettavin yhteisin säännöin tavoiteltavia yhteisiä koheesiotavoitteita.

3.5 Monitasoinen hallinto

3.5.1 ETSK pitää monitasoista hallintoa painottavaa toimintamallia myönteisenä ja katsoo, että se on keino varmistaa, että rahoituksesta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevista tavoitteista kannetaan vastuu. Kumppanien, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, tulee osallistua 5 artiklan perusteella täysipainoisesti rahastotoimien täytäntöönpanon kaikkiin vaiheisiin myös paikallis- ja aluetasolla. ETSK toistaa, että alueellisissa sopimuksissa oli aikaisemmin merkittävää se, että niihin sisällytettiin kansalaisyhteiskunnan osallistuminen.

3.5.2 ETSK painottaa, että on tärkeää varmistaa kaikkien rakennerahastojen välineiden välinen synergia.

4. EU:n koheesiopolitiikan periaatteita tulee toteuttaa riittävin välinein yhteenkuuluvuuden kasvattamiseksi

4.1 Kansalaisyhteiskunta kumppanitahona: kumppanuussopimus

4.1.1 ETSK on tukenut kumppanuusperiaatteen soveltamista koheesiopolitiikkaan. (8) Kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien pitää olla edustettuina kumppanuussopimuksia ja teknistä apua koskevassa valmistelutyössä.

4.1.2 ETSK on sen vuoksi erittäin tyytyväinen ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklaan sekä ehdotukseen luoda EU:n tason kumppanuutta koskevat käytännesäännöt mukaan lukien yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen eri kumppanien välinen vastuu ja osallistumisoikeudet. Käytännesääntöjen laatimisella olisi varmistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan täysipainoinen osallistuminen.

4.1.3 ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan osallistumista olisi vahvistettava myös rahoituksen saantia koskevien yhtäläisten mahdollisuuksien sekä selkeän ja kattavan määritelmän avulla. Kansalaisyhteiskunta suljetaan useissa tapauksissa rahoituksen ulkopuolelle, mihin syynä ovat osarahoitusta koskevien sääntöjen aiheuttamat esteet, hallinnolliset rasitteet, kansallisten toimintaohjelmien epäasianmukaiset tavoitteet sekä jääminen syrjään rahastotoimien seurannasta.

4.1.4 Käytännesäännöissä olisi oltava selkeät soveltamismääräykset, vaatimukset käsittelyn joutuisuudesta ja säännökset valitusmenettelystä. Siten ne mahdollistavat koheesiopolitiikkaan kuuluvien ohjelmien tuloksekkaan ja hallinnollisesti mutkattoman toteutuksen ja hyödyntämisen. ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden hyväksymismenettelyssä käyttämät lisäkriteerit tulisi ensi kädessä alistaa demokraattiseen valvontaan, jotta ehkäistään ylimääräinen byrokratia (ja jäsenvaltioiden harrastama liiallinen sääntely).

4.1.5 Käytännesäännöissä olisi vahvistettava selkeästi yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen eri kumppanien erilaiset vastuualueet ja osallistumisoikeudet.

4.1.6 Tästä syystä ETSK on myös puhunut kunkin jäsenvaltion ja sen alueiden ja kansalaisyhteiskunnan välisen kumppanuussopimuksen puolesta. (9)

4.1.7 ETSK korostaa tarvetta luoda laaja kumppanuus, jonka pitää edustaa hyvin monenlaisia intressejä. Olisi otettava käyttöön selkeitä keinoja järjestää eri kumppanitahojen vastuualat ja toimet.

4.1.8 ETSK pahoittelee, ettei yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisälly eurooppalaista kumppanuusmekanismia asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen eurooppalaisten kumppanien kanssa; ETSK kehottaa tästä syystä sisällyttämään tällaisen mekanismin ehdotettuun asetukseen.

4.1.9 ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta Leader-lähestymistapaan perustuvien yhteisölähtöisten hankkeiden tehostamisesta. ETSK suosittaa painokkaasti, että asianomaiset kansalaisyhteiskunnan osapuolet saavat edustuksen paikallisiin Leader-toimintaryhmiin.

4.2 Seurantakomiteat

4.2.1 ETSK kannattaa voimakkaasti sitä, että kaikille kumppaneille, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, myönnetään äänioikeus seurantakomiteoissa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 42 artiklan mukaisesti, ja toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä varmistaa, että kaikilla kumppanitahoilla on niissä yhtäläiset oikeudet. ETSK vaatii varmistamaan vitkastelematta, että kaikki seurantamekanismien osapuolet voivat osallistua tasavertaisina, ja se kehottaa sisällyttämään yhteiseen strategiakehykseen konkreettisia ohjeita asiasta.

4.2.2 ETSK toistaa, että rahastojen käyttöä on tärkeää arvioida ja analysoida asianmukaisesti, ja korostaa, että tämä on avaintekijä, jonka ansiosta voidaan ymmärtää rahastojen erilaisia vaikutuksia eri yhteyksissä EU:n alueilla.

4.3 Tekninen tuki

4.3.1 ETSK ehdottaa, että yleisasetuksen 51 artiklassa vahvistetaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien valmiuksia. Näiden kumppanien ottaminen mukaan tähän tukiprosessiin, tutkimuksiin, arviointeihin, asiantuntija-apuun sekä muihin toimiin, joita tuetaan teknisellä avulla, varmistaa kaikkien rakennerahastojen kumppanitahojen mielekkäämmän osallistumisen ja osallistumiskyvyn. Komitea katsoo, että tämän pitäisi olla edellytyksenä osallistumiselle.

4.3.2 ETSK pahoittelee ehdotuksessa sitä seikkaa, että teknistä tukea ei myönnetä toimenpideohjelmissa ympäristötoimiin eikä yhtäläisiä mahdollisuuksia ja miesten ja naisten välistä tasa-arvoa edistäviä toimia varten. Tällainen poissulkemislauseke pitäisi poistaa 87 artiklasta.

4.3.3 ETSK palauttaa mieliin, että Euroopan sosiaalirahasto on edistyneemmällä tasolla, kun kyseessä on teknisen avun käyttö 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien osallistumista varten. ETSK korostaa tarvetta soveltaa kumppanuusperiaatetta tasapuolisesti kaikkien rakennerahastojen yhteydessä.

4.4 Valmiuksien luominen

4.4.1 ETSK kehottaa sisällyttämään 2 artiklaan määritelmän valmiuksien luomisesta. Tämä määritelmä olisi ymmärrettävä siten, että sillä tehostetaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien osallistumista rakennerahastotoimien valmistelun, toteuttamisen ja seurannan kaikkiin vaiheisiin mukaan luettuina koulutus, tekniseen tukeen osallistuminen, heikoimmassa asemassa olevien ryhmien etujärjestöjen mukaan ottaminen sekä rahastotoimien täytäntöönpanoon liittyvä tuki. Myös tämä olisi sisällytettävä yhteiseen strategiakehykseen.

4.4.2 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien valmiuksien luomiseen pitäisi sisältyä myös varojen saanti, kuten säädetään yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 87 artiklassa. ETSK pahoittelee, ettei sen 7 artiklaan ole sisällytetty rahoituksen syrjimätöntä saantia.

4.5 Syrjimättömyys ja rahoituksen saanti

4.5.1 ETSK pitää myönteisenä, että syrjimättömyys sisällytetään tämänhetkiseen ehdotukseen yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi. Se pahoittelee kuitenkin, että vammaisten henkilöiden liikkuvuutta koskeva periaate, joka sisältyy voimassa olevan yleisasetuksen 16 artiklaan, ei ole mukana ehdotetussa tulevassa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa.

4.5.2 Hakijoilla, tuensaajilla ja kumppanitahoilla pitää olla jäsenvaltioiden viranomaisiin nähden oikeuksia, joiden soveltaminen on pakollista, sekä mahdollisuus käyttää valitusmenettelyä vastustavien näkökantojensa ilmaisemiseen.

4.5.3 ETSK muistuttaa, että rahoituksen saanti vaatii yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen kumppanien valmiuksien luomista koskevia toimia sekä yleiskattavaa tukea koskevien mekanismien laajamittaista käyttöä. ETSK toteaa taas, että rahoituksen hankkimista voidaan merkittävästi helpottaa Euroopan komission koordinoimalla koulutuksella.

4.6 Yhteisötalouden tukeminen

4.6.1 ETSK on tyytyväinen yhteisötalouden toimijoista ehdotettuihin säännöksiin ja suosittelee, että näiden osallistumista rakennerahastojen tavoitteisiin selvennetään. Säännöksissä yhteisötalouden toimijoita ei pidä rajoittaa sosiaalisen osallisuuden ohjelmiin, vaan niiden osallistuminen tulisi ulottaa myös kaikkien rahastojen muihin tärkeisiin painopisteisiin, joita ovat esimerkiksi työllisyyden edistäminen, köyhyyden torjuminen, koulutustason parantaminen, yritysten perustaminen, yrittäjyys, yritysten kilpailukyky ja tukeminen, paikalliskehitys, tutkimus, kehittäminen ja innovointi, sekä ammatillinen ja yleissivistävä koulutus.

4.7 Usean rahaston käyttö – uudet rahoitusjärjestelyt

4.7.1 ETSK pitää myönteisenä mahdollisuutta yhdistää rahastolähteitä, jotta rahastotoimien toteuttamisessa päästään parempiin tuloksiin.

4.7.2 ETSK katsoo, että rakennerahastoilla tulisi olla vipuvaikutusta, jotta niitä kyetään edistämään paikallisella tasolla. Niinpä ETSK suosittelee, että asianmukainen osa varoista kohdennetaan rahastoyhdistelmäratkaisuihin, jotka voivat mobilisoida paikallisia omia resursseja sellaisten pysyvien ja monipuolisten paikallisten rahoitusjärjestelyjen luomiseksi, joilla varmistetaan myös EU:n toimien kantavuus.

4.7.3 ETSK uskoo vahvasti, että saatavilla olevaa rajallista rahoitusta olisi hyödynnettävä uusien rahoitusjärjestelyiden avulla mahdollisimman hyvin ja että jokaisesta eurosta, joka on myönnetty koheesiorahoitukseen, olisi saatava mahdollisimman suuri teho. Eurooppa 2020 -strategian mukaisia hankejoukkolainoja olisi hyödynnettävä mittavammin; ETSK ehdottaa, että pitää tarkastella huolellisesti mahdollisuutta käyttää rakennerahastojen tulevia sidottuja määrärahoja sekä ohjelmakaudelta 2007-2013 peräisin olevia käyttämättömiä määrärahoja eräänlaisena takuupuskurina, jonka avulla pk-yrityksille ja muille yrityksille tarjotaan mahdollisuus ottaa takaisinmaksettavia EIP-lainoja, millä keinoin Euroopan taloutta elvytetään. Myös uudistuvien rahastojen ja mikroluottojen hyödyntämistä on syytä punnita tässä yhteydessä.

4.8 Määrärahojen kohdentaminen

4.8.1 ETSK tukee ehdotusta, että vähintään 20 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston kansallisten määrärahojen kokonaismäärästä kohdennetaan sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden torjuntaa varten. ETSK vastustaa tämän tavoitteen alentamista. Meneillään olevan talouskriisin vuoksi on välttämätöntä, että sosiaalinen Eurooppa pysyy kansalaisten silmissä. Erityisesti yhteisötalouden yritykset ovat avainasemassa näihin tavoitteisiin vastattaessa, ja ne edistävät merkittävästi erityisen vaikeassa asemassa olevien ryhmien osallisuutta yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla.

4.8.2 Komitea ehdottaa, että säilytetään nykyinen käytäntö, jossa liikennehankkeet rahoitetaan erillisestä budjettikohdasta. Komission ehdottama koheesiorahaston korvamerkintä tarkoittaisi koheesion hyväksi käytettävissä olevien määrärahojen vähenemistä.

4.9 Osarahoitusosuudet

4.9.1 Osarahoitussääntöjä olisi mukautettava olosuhteiden perusteella. (10) Olisi punnittava eri edunsaajien kykyä hyödyntää tukea.

4.9.2 ETSK kannattaa sitä, että osarahoitusosuus nostetaan 95 prosentin enimmäismäärään, kun kyseessä ovat taloudellisissa vaikeuksissa olevat jäsenvaltiot, mitä komissio ehdotti jo vuonna 2011 ja mikä otetaan huomioon yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa. (11) ETSK katsoo, että osarahoitusta pitää tarjota mahdollisuutena paikallisille tahoille, jotka eivät pysty hankkimaan lainarahoitusta, koska niillä ei ole itsenäistä talousarviota eikä niiden näin ollen ole mahdollista tarjota omaa rahoitusosuuttaan.

4.9.3 ETSK tukee ajatusta, että osarahoitusosuuden olisi oltava suurempi hankkeissa, jotka keskittyvät heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeisiin ja syrjäytymisvaarassa oleviin ryhmiin. Kun otetaan huomioon, että uhka kansallisen sosiaalipolitiikan määrärahojen leikkauksista lisääntyy säästötoimenpiteiden vuoksi, eniten talouskriisistä kärsivien jäsenvaltioiden kohdalla osarahoitusosuuden olisi oltava 100 prosenttia.

4.10 Tietoisuuden lisääminen

4.10.1 ETSK korostaa tarvetta sisällyttää ehdotukseen yleisen tietoisuuden lisäämistä koskevia strategioita, jotka koskevat yhteisistä säännöksistä annettavan asetuksen vaatimuksia sekä käyttöönotettujen pääperiaatteiden ja mekanismien merkitystä.

4.10.2 Teknistä tukea ja muita välineitä olisi käytettävä sen varmistamiseksi, että kaikilla prosessiin osallistuvilla toimijoilla (erityisesti kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, mukaan luettuina), hallintoviranomaisista hankkeiden toteuttajiin, on riittävästi tietoa tämän asetuksen tavoittelemista pääseikoista.

4.11 Sosiaalinen asuntotarjonta

4.11.1 ETSK muistuttaa, että on tärkeää sisällyttää sosiaalinen asuntotarjonta yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen ja tarkastella, miten tämä ala voisi hyötyä selkeämmästä määrittelystä asetukseen liitetyssä yhteisessä strategiakehyksessä.

4.12 Makroaluepolitiikat - kaupunkipolitiikka

4.12.1 ETSK tukee lähestymistapaa, jonka perusteella koheesiopolitiikassa edistetään makroalueita koskevien yhteistyöstrategioiden asemaa. Makroalueiden välisellä yhteistyöllä on hyvät mahdollisuudet varmistaa parempi vastine näille alueille sijoitetulle rahalle.

4.12.2 ETSK kannattaa tinkimättä sitä, että kaupunkialueiden tarpeisiin vastataan auliimmin: viisi prosenttia EAKR:n rahoituksesta kohdennetaan kaupunkialueiden kehittämiseen ja kaupunkialueiden kehitysfoorumin perustamiseen. (12)

4.12.3 Kaupunkialueita koskevien toimintalinjojen olisi keskityttävä ympäristön kestokyvyn parantamiseen, millä taataan parempi liikkuvuus kaikille kansalaisille, kansalaisten kannalta toimiva ympäristö sekä ympäristöystävällinen kaupunkipolitiikka erityisesti, kun on kyse vanhuksista, liikuntarajoitteisista ja vammaisista henkilöistä.

4.12.4 ETSK korostaa, että ESPON-ohjelmassa toteutettu tutkimus- ja kehitystyö Euroopan alueellisen kehittämisen alalla on tärkeää.

4.13 Indikaattorit

4.13.1 ETSK suhtautuu myönteisesti toimiin, joilla asetuksesta pyritään saamaan tulossuuntautuneempi. Tulossuuntautunut asetus edellyttää kunnollisia indikaattoreita.

4.13.2 ETSK on vakuuttunut, että pelkästään makroekonomisiin indikaattoreihin, kuten bruttokansantuotteeseen, perustuvat indikaattorit eivät selvästikään ole soveliaita koheesion tason määrittämiseen. Koheesiopolitiikassa olisi käytettävä muita indikaattoreita. (13) Tällaisten indikaattoreiden käyttämisen pitäisi olla riippuvainen ohjelmakauden puolivälissä tehtävästä väliarviosta.

4.13.3 ETSK suosittelee, että komissio ottaa asianmukaisesti huomioon paikallisella ja yhteisön tasolla määritellyt tulosindikaattorit ja edistää laadullisten indikaattoreiden käyttöä määrällisten indikaattoreiden lisäksi ja että se erityisesti parantaa ohjelmilla ja toimilla aikaansaadun paikallisen yhteiskunnallisen lisäarvon mittaamista.

4.13.4 Indikaattoreilla olisi mitattava pitkän aikavälin vaikutusta. Ne eivät saisi perustua pelkästään kustannus–hyöty-lähestymistapaan, vaan myös muut yhteiskunnalliset näkökohdat olisi otettava huomioon. On tärkeää, että koheesiopolitiikan kaikki toimijat harjaannutetaan soveltamaan uusia indikaattoreita.

4.14 Maantieteellinen soveltamisala (89 artikla)

4.14.1 ETSK korostaa, että rakennerahastoihin perustuviin sosiaalista osallisuutta, koulutusta ja työllisyyttä koskeviin toimiin olisi sisällytettävä kaikki heikommassa asemassa olevat ryhmät, kuten naiset, maahanmuuttajat ja vammaiset, ja että näitä toimia olisi järjestettävä ja toteutettava maantieteellisestä soveltamisalasta riippumatta.

4.15 Strateginen edistyminen

4.15.1 ETSK muistuttaa, että edistymiskertomuksiin olisi sisällyttävä arvio heikommassa asemassa olevien ryhmien osallisuutta koskevien toimien edistymisestä kohdealueilla.

4.15.2 ETSK katsoo, että ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 49 ja 101 artiklaan olisi myös sisällyttävä arvio horisontaalisista painopisteistä yhdessä aihekohtaisten painopisteiden kanssa.

4.15.3 Ehdotetun asetuksen 114 artiklassa tarkoitetun hallintoviranomaisen tehtäviin olisi sisällyttävä tiedot, jotka on eritelty syrjäytymisvaarassa olevien ryhmien perusteella.

4.16 Yhteiset toimintasuunnitelmat

4.16.1 ETSK katsoo, että yhteisissä toimintasuunnitelmissa olisi selkeästi vahvistettava kaikkien 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kumppanitahojen osallistuminen.

4.16.2 Yhteisiin toimintasuunnitelmiin olisi sisällytettävä myös kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, tämäntyyppisistä toimista mahdollisesti hyötyvinä tahoina.

5. Valtiolliset rajat ylittävä yhteistyö

5.1 ETSK korostaa tarvetta tukea toimenpideohjelmia myös edistämällä valtiolliset rajat ylittävää yhteistyötä kaikissa rahastotoimissa. Tämä on keino vahvistaa Euroopan komission roolia kokemustenvaihdon helpottamisessa ja asiaankuuluvien aloitteiden täytäntöönpanon koordinoinnissa.

Bryssel 25. huhtikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Yksityiskohtaisempaa tietoa on saatavissa ETSK:n aiheista ”Talouskasvu ja valtionvelka EU:ssa: kaksi innovatiivista ehdotusta”, EUVL C 143, 22.05.2012, s. 10) ja ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta”, Ks. tämän virallisen lehden sivu 38.

(2) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Suurkaupunki- ja kaupunkialueet Eurooppa 2020 -strategiassa”, EUVL C 376/02, 22.12.2011, s. 7 ja ”Maatalous ja käsiteollisuus – Maaseutualueita hyödyttävä yhdistelmä”, EUVL C 143, 22.05.2012 s. 35.

(3) Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68, ”Koheesiopolitiikan rooli ja painopisteet EU 2020 -strategiassa”, EUVL C 248/01, 25.8.2011, s. 1, ja ”Suurkaupunki- ja kaupunkialueet Eurooppa 2020 -strategiassa”, EUVL 376/02, 22.12.2011, s. 7.

(4) Katso ETSK:n lausunnot aiheista ”Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa”, EUVL C 318/13, 29.10.2011, s. 82, ja ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68.

(5) Katso Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68, ”Koheesiopolitiikan rooli ja painopisteet EU 2020 -strategiassa”, EUVL C 44/01, 25.8.2011, s. 1, ja ”Ohjelmakauden 2007–2013 hyviin käytäntöihin perustuvan tehokkaan hallinnointikumppanuuden edistäminen koheesiopolitiikan ohjelmissa”, EUVL C 44/01, 11.2.2011, s. 1.

(6) Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68.

(7) ETSK:n lausunto aiheesta ”Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa”, EUVL C 318/13, 29.10.2011, s. 82.

(8) Katso ETSK:n lausunnot aiheista ”Ohjelmakauden 2007–2013 hyviin käytäntöihin perustuvan tehokkaan hallinnointikumppanuuden edistäminen koheesiopolitiikan ohjelmissa”, EUVL C 44/01, 11.2.2011, s. 1 ja ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68.

(9) Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68; kohdat 2.1.6, 6.1 ja 6.2.

(10) ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68; kohdat 2.1.6, 2.2.1 ja 6.10.

(11) Seuraavat ETSK:n lausunnot: EUVL C 24, 28.1.2012, 2012/C/24/17–2012/C/24/19.

(12) Aikaisempien lausuntojen mukaisesti; ks. esim. ”Suurkaupunki- ja kaupunkialueet Eurooppa 2020 -strategiassa”, EUVL 376/02, 22.12.2011, s. 7, ja ”Koheesiopolitiikan rooli ja painopisteet EU 2020 -strategiassa”, EUVL C 248/01, 25.8.2011, s. 1.

(13) Vrt. GINI-kerroin, joka mainitaan lausunnossa aiheesta ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta”, EUVL C 120/17, 16.5.2008, s. 73, ja lausunnossa aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen päätelmät: koheesiopolitiikan tulevaisuus”, EUVL C 248/12, 25.8.2011, s. 68.

Asiakokonaisuuteen ECO/301 kuuluva lausunto ”BKT ja muut indikaattorit – kansalaisyhteiskunnan osallistuminen täydentävien indikaattorien valintaan”, (ei vielä julkaistu EUVL:ssä, Vrt. kohta 1.5.1: ”Tältä osin on selkeä tarve korvata talouskasvun käsite yhteiskunnan edistymisellä, mikä edistää keskustelua edistyksen merkityksestä. Keskustelussa on kehityksen käsitteen uudelleenmäärittelyn lisäksi tarkasteltava myös poliittisen vastuun osatekijöitä Tällainen täysin uusi lähestymistapa edellyttää, että määritellään eri ulottuvuuksia, joihin edistys sisältyy: 1) laajentamalla kansantalouden tilinpitoa sosiaalisiin ja ympäristöä koskeviin ilmiöihin, 2) käyttämällä yhdistelmäindikaattoreita ja 3) luomalla avainindikaattoreita.”