Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston asetus sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä"

(2001/C 116/24)

Neuvosto päätti 20. lokakuuta perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 17. lokakuuta asian valmistelun "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisestä luonteesta johtuen talous- ja sosiaalikomitea nimitti 29. ja 30. marraskuuta 2000 pitämässään 377. täysistunnossa yleisesittelijäksi Jean-Paul Bastianin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 107 ääntä puolesta, 13 vastaan, ja 8 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Asetuksessa (ETY) N:o 1785/81 annettua sokeri-, isoglukoosi- ja inuliinisiirappialan kiintiöjärjestelmää on jatkettu useaan otteeseen. Viimeisin muutos tehtiin vuonna 1995. Se koskee kuutta markkinointivuotta 1995/1996-2000/2001 ja sisältää tiettyjä tärkeitä uudistuksia, joita Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen päätteeksi vuonna 1994 solmittu Marrakechin maataloussopimus edellyttää. Tarkistettu asetus kodifioitiin numerolla 2038/99.

1.2. Asetuksen 26 artiklan 6 kohdassa säädetään, että "neuvosto antaa ennen 1 päivää tammikuuta 2001 perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantoon 1 päivästä heinäkuuta 2001 alkaen sovellettavan järjestelmän".

1.3. Komissio ehdottaa, että asetuksen voimassaoloa jatketaan markkinointivuosina 2001/2002 ja 2002/2003 muuttumattomin hinnoin ja että siihen tehdään muutamia muutoksia:

- Kiintiöitä pienennetään 115000 tonnia.

- Varastointikustannusten tasausjärjestelmä poistetaan.

- Siirretyn C-sokerin varastoinnin rahoitus lakkautetaan GATT-sitoumusten mukaisesti.

- Vähimmäisvarastovelvoite poistetaan.

- AKT-maista ja Intiasta peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun raakasokerin puhdistusteollisuudelle myönnettävän mukautustuen sekä Ranskan merentakaisista departementeista peräisin olevan raakasokerin puhdistusteollisuudelle myönnettävän lisätuen automaattista mukautusta harkitaan uudelleen.

- Jäsenvaltiot velvoitetaan huolehtimaan siitä, että sokerijuurikkaan viljelyssä käytetään ympäristöystävällisiä menetelmiä, niiden tulee tarvittaessa määrätä ympäristövaatimukset, joita on noudatettava, sekä toimittamaan komissiolle kertomus viimeistään 30. kesäkuuta 2002.

1.4. Komissio ehdottaa lisäksi tutkimusten laatimista kiintiöjärjestelmän säilyttämisestä tai lakkauttamisesta, kilpailuasteesta eri elintarvikealoilla ja hintamuutosten siirtämisestä. Komissio katsoo, että kyseisten tutkimusten päätelmien, WTO-neuvottelujen kehityksen sekä vilja- ja öljynsiemenalan järjestelmän tulevan käsittelyn tulisi sallia nykyisen järjestelmän tarkistamisen heinäkuussa 2002.

2. Yleistä

2.1. Kiintiöjärjestelmä ja tuotantomaksurahoitus ovat vaikuttaneet siten, että sisäinen kysyntä on tyydytetty kokonaisuudessaan, vientivirrat ovat pysyneet vakaina, unioni on pystynyt noudattamaan WTO-sitoumuksiaan ja unionin jäsenyyttä hakeneiden keski- ja itäeurooppalaisten maiden kanssa on voitu käynnistää unionin laajentumisneuvottelut.

2.2. Hintajärjestelmä ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävä kauppa ovat puolestaan varmistaneet kohtalaiset tulot EY:n ja AKT-maiden maataloustuottajille sekä taanneet asianmukaisen toimintatason sokeri- ja puhdistusteollisuudelle.

2.3. Viime vuosina vakaana pysynyt hintapolitiikka on auttanut pitämään sokerin hinnan samalla tasolla kuin muissa kehittyneissä maissa. Hinta on laskenut 36 prosenttia vuodesta 1985, kun ei oteta huomioon inflaatiota. Kulutuksesta kolme neljännestä muodostuu jalostetuista tuotteista, joiden hintaan sokerin hintavaihtelut eivät vaikuta.

2.4. Yhteisön markkinat ovat olleet turvassa suurilta kurssivaihteluilta. Maataloustuottajat ja teollisuus eivät ole kärsineet vakavista taloudellista ja sosiaalisista ongelmista, joita olisi voinut aiheutua tietyistä maista peräisin olevasta halpatuonnista.

2.5. Eurooppalainen sokerijärjestelmä tarjoaa tuonnille Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen kehitysmaista sekä Intiasta pysyvän markkina-alueen pääosin yhteisön takuuhinnoin 1600000 tonniin asti, mikä liitetään yhteisön tuotantoon.

3. Erityistä

3.1. Komission ehdotus koskee kahta markkinointivuotta.

3.1.1. Komitea viittaa aiemmin antamiinsa lausuntoihin, erityisesti lausuntoihin marraskuulta 1992 ja huhtikuulta 1993(1), joissa se vastusti lyhytkestoisia sokeriasetuksia, jotka luovat epävarmuutta tuottajille ja jalostusteollisuudelle ja jarruttavat päätöksentekoa erityisesti investointien alalla.

3.1.2. Komitea toteaa, että komission aikomuksena on sovittaa ajallisesti yhteen sokerialan YMJ:n uudistus, vilja- ja öljynsiemenalan välitarkistus ja mahdollisesti vielä maitojärjestelmän uudistus.

3.1.3. Komitea katsoo, että Berliinissä sovittuja maatalousalan sitoumuksia ja erityisesti rahoitusta koskevia puitteita tulee noudattaa.

3.1.4. Komitea kehottaa neuvostoa tarkistamaan komission ehdottamaa kahden vuoden soveltamisaikaa siten, että se vastaisi Berliinissä maaliskuussa 1999 valtioiden ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa hyväksyttyjen rahoituspuitteiden kestoaikaa.

3.2. Komitea pahoittelee, ettei komission ehdottamista varastointia koskevista muutoksista ole tehty vaikutustutkimusta. Komitea ihmettelee myös sitä, että aiemmissa asetuksissa tärkeinä pidettyjä säännöksiä pidetään yhtäkkiä hyödyttöminä ilman, että komissio perustelisi, miksi se on muuttanut mieltään.

3.2.1. Komitea suhtautuu epäillen tasausjärjestelmän varastointikustannusten lakkauttamisesta odotettavissa oleviin budjettisäästöihin, sillä kulujen supistuminen aiheuttaa vastaavasti tulojen menetyksiä, jotka johtuvat järjestelmään kuuluvien korvausten poistamisesta.

3.2.2. Varastointijärjestelmän lakkauttaminen vaarantaa lisäksi jäsenvaltioiden ja yhteisön talousarviosta rahoitettavan interventiomyynnin. Se vaikeuttaa ja horjuttaa myös vienti- ja tuotantotukien tason määrittämistä sekä saattaa johtaa hankinnan katkeamiseen markkinointivuoden lopussa.

3.2.3. Komitea toteaa, että C-sokerin siirtäminen mahdollistaa sokerin tarjonnan sääntelyn sekä unionin sisäisessä kaupassa että viennissä. Se onkin näin ollen kannatettavaa.

3.2.4. Vähimmäisvarastoa koskevat säännökset ovat hankinnan takuuna, mikä on tärkeää erityisesti alijäämäalueilla.

3.2.5. Komitea kehottaakin neuvostoa palauttamaan varastointia koskevat säännökset.

3.3. Komitea toteaa, että komission ehdotus kiintiöiden supistamisesta 115000 tonnilla ei ole tarpeellinen, sillä 10 artiklassa säädetään kiintiöiden vuosittaisesta mukauttamisesta GATT-sitoumusten noudattamiseksi. Komitea katsoo, että kiintiöiden rakenteellinen pienentäminen saattaa vaikuttaa kielteisesti kulutuksen kasvaessa ja että se ymmärretään väärin niillä alueilla, jotka anovat kiintiöiden mukauttamista tai vaativat toimenpiteitä luonnonolosuhteista johtuvien haittojen korjaamiseksi.

3.4. Komitea muistuttaa, että sokeri ja tärkkelys kilpailevat keskenään kemianteollisuuden markkinoilla. Kemianteollisuuden käyttöön tarkoitetun tärkkelyksen tuki rahoitetaan kuitenkin kokonaisuudessaan EMOTR:sta ilman tuottajamaksuja, kun taas kemianteollisuuden käyttöön tarkoitetun sokerin tuesta suurin osa rahoitetaan sokerijuurikas-, sokeriruoko- ja sokerituottajien maksuilla. TSK katsoo näin olleen aiheelliseksi, että yhteisö vastaa edelleenkin niiden tuotantotukien rahoituksesta, jotka myönnetään kemianteollisuuden käyttöön tarkoitetulle 60000 tonnille sokeria.

3.5. Komitea korostaa, että kaiken muun maataloustoiminnan tapaan myös sokerijuurikkaan viljelyssä tulee noudattaa alueiden, valtioiden ja yhteisön tasolla voimassa olevia ympäristönsuojelusääntöjä.

3.5.1. Komitea katsoo, että maatalouden kestävyyttä tulee edistää.

3.5.2. Sokerijuurikas on vain yksi vuoroviljelyn piiriin kuuluvista viljelykasveista. Vuoroviljelyyn ei liity mitään erityisvaaroja. Komitea suosittaakin horisontaalista ja kokonaisvaltaista ympäristönhallintaa alakohtaisen lähestymistavan sijaan.

3.6. Komitea panee merkille komission näkemyksen, jonka mukaan YMJ:ssä tulee ottaa tulevaisuudessa huomioon laajentumisneuvottelut.

3.6.1. Komitea toteaa, että nykyinen YMJ kiintiöitä ja itserahoitusta koskevine säännöksineen helpottaa ilman muuta laajentumista, sillä se estää tuotantoylijäämien syntymisen ja budjettimenojen paisumisen.

3.6.2. Lisäksi ehdokasvaltiot ovat parhaillaan uudistamassa sokerijuurikastuotannon ja sokeriteollisuuden rakennetta laajentumista varten. Tätä varten ne investoivat sokerijuurikas- ja sokerialan uudenaikaistamiseen. Samalla ehdokasvaltiot sopeutuvat unionin kehotuksesta yhteisön säännöstöön eli ne omaksuvat sokeriasetuksen nykyiset säännökset ja mekanismit. Liian lyhytkestoinen asetus, kiintiöjärjestelmän vaarantaminen ja sellaisten hintavakautusmekanismien lakkauttaminen kuin varastoinnin ja siirtojen rahoittaminen häiritsevät ilman muuta liittymisneuvotteluja ja jarruttavat ehdokasmaiden sopeutumispyrkimyksiä.

3.7. Kun otetaan huomioon vuonna 1995 tehdyt uudistukset, sokerialan YMJ takaa WTO-sitoumusten noudattamisen.

3.7.1. Komitea toteaa sen sijaan, että Euroopan unionin tärkeimmät kumppanit ovat tinkineet tietyistä sitoumuksistaan. Yhdysvallat on lisännyt suuresti maataloustukeaan ja aikoo luopua piakkoin maatalouden kehitys- ja uudistuslaistaan (Fair Act). Australia on myöntänyt runsaasti tukea sokerialalle, ja Brasilia ja Thaimaa ovat antaneet anteeksi sokeriyhtiöidensä velkoja.

3.7.2. Komitea katsoo, että Berliinin sopimuksia ja niihin perustuvaa WTO-neuvottelumandaattia tulee noudattaa. Näin ollen ei ole aiheellista ennakoida sokerialan meneillään olevien WTO-neuvottelujen tuloksia. YMJ:tä voidaan mukauttaa, jos se osoittautuu välttämättömäksi neuvottelujen päätyttyä.

4. Päätelmä

4.1. Komitea kannattaa sokerialan asetusta, joka on voimassa vuoteen 2006.

4.2. Komitea tähdentää lisäksi, että varastointikustannusten tasausjärjestelmää koskevat säännökset tulee säilyttää siirrot mukaan lukien.

4.3. Komitea katsoo, ettei kiintiöitä kannata pienentää. Sen mielestä ei ole myöskään aiheellista muuttaa kemianteollisuuden käyttöön tarkoitettua sokeria koskevaa ensimmäisten 60000 tonnin rahoitussäännöstä.

4.4. Komitea toivoo, että se voi osallistua tutkimuksiin, joita komissio aikoo toteuttaa muun muassa sokerialan YMJ:ta kohtaan esitetystä kritiikistä, elintarviketeollisuuden keskittymisestä sekä hintamuutosten siirtämisestä tuottajien ja kuluttajien välillä.

Bryssel 30. marraskuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) EYVL C 19, 25.1.1993; EYVL C 161, 14.6.1993.

LIITE

talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Hylätyt muutosehdotukset

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat yli neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyn aikana.

Kohta 3.1.4

Korvataan seuraavalla virkkeellä:

"Komitea kannattaa komission ehdottamaa kahden vuoden soveltamisaikaa, jotta sokeri voidaan Berliinissä vuoden 1999 maaliskuussa tehdyn päätöksen mukaisesti ottaa huomioon Agenda 2000:n suunnitellussa väliarvioinnissa."

Perustelu

Liittymisvalmistelut.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 29, ei-ääniä: 86, tyhjiä: 3.

Kohta 4.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

"Komitea kannattaa sokerialan asetusta, joka on voimassa vuoteen 2002-2003."

Perustelu

Liittymisvalmistelut ja sokerin sisällyttäminen peltokasveja koskevaan yleistarkasteluun.

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 32, ei-ääniä: 89, tyhjiä: 2.