FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 08.12.2005 
KOM(2005) 637 lopullinen 
  
VIHREÄ KIRJA 
Terveellisen ruokavalion ja liikunnan edis täminen: eurooppalainen ulottuvuus 
ylipainoisuuden, lihavuuden ja kroon isten sairauksien ehkäisemisessä 
 
FI 2   FI SISÄLTÖ 
I Tilanne Euroopan tasolla ............................................................................................. 3 
II Terveys ja vauraus........................................................................................................ 4 III Kuulemismenettely ...................................................................................................... 5 IV Rakenteet ja välineet yhteisön tasolla .......................................................................... 5 IV.1 Ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä kä sittelevä Euroopan toimintafoorumi................ 5 
IV.2 Euroopan ravitsemus- ja liikuntaverkko ...................................................................... 6 IV.3 Terveys osana EU:n muuta politiikkaa ........................................................................ 6 IV.4 Kansanterveysalan toimintaohjelma ............................................................................ 7 IV.5 Euroopan elintarviketur vallisuusviranomainen ........................................................... 7 
V Toiminta-alat................................................................................................................ 8 
V.1 Kuluttajavalistus, mainonta ja markkinointi ................................................................ 8 V.2 Kuluttajavalistus.......................................................................................................... .9  
V.3 Lapset ja nuoret painopisteessä.................................................................................... 9 V.4 Ruoan saatavuus, liikunta ja te rveyskasvatus työpaikalla.......................................... 10 
V.5 Ylipainoisuuden ja li havuuden ehkäisy ja hoito os aksi terveydenhoitoa................... 10 
V.6 Lihavuutta aiheuttavan ympäristön korjaaminen....................................................... 11 V.7 Sosioekonominen eriarvoisuus................................................................................... 11 V.8 Integroidun ja kattavan lähestymista van tukeminen terveellisen ruokavalion ja 
liikunnan edistämiseksi .............................................................................................. 11 
V.9 Ravintoaineiden saantisuositukset ja suositukset elintarvi kkeisiin pohjautuviksi 
ruokavalion suuntaviivoiksi ....................................................................................... 12 
V.10 Euroopan unionin ulkopuolel le ulottuva yhteistyö .................................................... 12 
V.11 Muuta ..................................................................................................................... .... 13 
VI Seuraavat vaiheet ....................................................................................................... 13 Annex 1: Figures and Tables.................................................................................................... 14 
Annex 2: Relationship between diet , physical activity and health........................................... 18 
Annex 3: References ............................................................................................................ .... 21 
 
FI 3   FI VIHREÄ KIRJA 
Terveellisen ruokavalion ja liikunnan edis täminen: eurooppalainen ulottuvuus 
ylipainoisuuden, lihavuuden ja kroon isten sairauksien ehkäisemisessä 
I T ILANNE EUROOPAN TASOLLA  
I.1 Epäterveellinen ruokavalio ja liikunnan puut e ovat tärkeimpiä vältettävissä olevien 
sairauksien ja ennenaikaisten kuolem antapausten syitä Euroopassa. Lihavuuden 
yleistyminen Euroopassa on merkittävä  kansanterveydellinen huolenaihe (ks. liite 2, 
jossa annetaan taustatietoja) . 
I.2 Neuvosto on kehottanut komissiota edistämään terveitä elämäntapoja(i)1 ja tutkimaan 
keinoja ravitsemuksen kohentamiseksi Eur oopan unionissa sekä tarvittaessa antamaan 
tähän liittyviä ehdotuksia.2 Neuvosto on lisäksi kehottanut jäsenvaltioita ja komissiota 
laatimaan ja toteuttamaan aloitteita, jo illa tähdätään terveellisen ruokavalion ja 
liikunnan edistämiseen.3  
I.3 Yhteisöllä on selkeä toimivalta tällä alalla: perustamissopi muksen 152 artiklassa 
edellytetään, että kaikkien yhteisön politi ikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja 
toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Useilla 
yhteisön politiikan osa-alueilla on merkitys tä ravitsemuksen ja liikunnan kannalta, ja 
neuvosto on vahvistanut, että ravitsemus ja liikunta on otettava osaksi kaikkea tähän aiheeseen liittyvää EU:n politiikkaa.
4 
I.4 Kansallisia toimia voidaan täydentää yht eisön tason toimilla. Yhteisön toimilla ei 
rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisesti aikomien toimien laajuutta, mutta niissä voidaan hyödyntää synergiaa ja mittakaavaetuja, helpottaa Euroopan laajuisen toiminnan toteuttamista, koota resursseja yhteen, levittää parhaita toimintatapo ja ja vahvistaa näin 
ollen jäsenvaltioiden aloitt eiden yleistä vaikutusta. 
I.5 Neuvosto on korostanut, että lihavuusep idemialla on monia syitä, minkä vuoksi 
tarvitaan useat eri sidosryhmät kokoavaa toimintamallia
5 – josta ruokaval iota, liikuntaa 
ja terveyttä käsi ttelevä Euroopan toimintafoorumi (vrt. kohta IV.1)  on näkyvä 
esimerkki. Lisäksi tarvitaan paikallis-, al ue-, valtakunnan ja yhteisön tason toimia.6 
Neuvosto suhtautui lisäksi myönteisesti kom ission aikomukseen valmistella tämä 
vihreä kirja ja esittää vu onna 2006 vihreällä kirjalla kä ynnistetyn julkisen kuulemisen 
tulokset.7 
I.6 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on koros tanut, että yhteisön tason toimilla voidaan 
vahvistaa jäsenvaltioiden vira nomaisten, yksityissektorin ja kansalaisjärjestöjen 
toteuttamien aloitteiden vaikutusta.8 
I.7 Monissa jäsenvaltioissa toteutetaan jo nyt ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä koskevia 
kansallisia strategioita tai toimintasuunnitelmia.9 Yhteisön toimilla voidaan tukea ja 
täydentää tällaista toimintaa, edistää toiminnan koordinointia ja tukea hyvien 
                                                 
(i) Viitteet esitetään asiakirjan liitteessä 3. 
 
FI 4   FI toimintatapojen tunnistamista ja levittämis tä, jolloin myös muut maat voivat hyötyä 
saaduista kokemuksista. 
II T ERVEYS JA VAURAUS  
II.1 Lihavuuden yleistymisellä on inhimillisen kärsimyksen lisäksi myös merkittäviä 
taloudellisia vaikutuksia. Lihavuuden arvioidaan Euroopassa aiheuttavan jopa 
7 prosenttia terveydenhoitokustannuksista,10 ja määrä tulee kasvamaan, koska myös 
lihavuus on kasvussa. Kaikista EU-maista ei  ole saatavilla tarkkoja tietoja, mutta 
tutkimuksissa nousevat esiin lihavuuden suur et taloudelliset kust annukset: Yhdistyneen 
kuningaskunnan kansallisen ti lintarkastusviraston vuonna 2001 laatimassa raportissa 
arvioitiin, että lihavuuden syyksi voitiin pelkästään Englannissa laskea 18 miljoonaa 
sairauspoissaolopäivää ja  30 000 ennenaikaista kuolemantapausta, mikä vastaa 
vuosittain vähintään 500 miljoona n punnan suuruisia välittömiä 
terveydenhoitokustannuksia. Laajempien ta louteen kohdistuvien kustannusten, joihin 
sisältyvät alentunut tuottavuus ja tuotannon me netykset, arvioitiin olevan tämän lisäksi 
vielä 2 miljardia E nglannin puntaa vuodessa.11 Yhdistyneen kuningaskunnan johtavan 
terveysviranomaisen vuonna 2004 laatimassa raportissa, jossa käsiteltiin liikunnan 
vaikutusta ja sen suhdetta terveyteen, ar vioitiin, että liikunnan puutteesta aiheutuu 
vuosittain 8,2 miljardin punnan suuruiset kustannukset (mukaan luettuna sekä 
terveydenhoitokustannukset että laajemma t talouteen kohdistuvat kustannukset, kuten 
menetetyt työpäivät).12 Irlannissa lihavuuden hoidon välittömät kustannukset arvioitiin 
noin 70 miljoonaksi euroksi vuonna 2002.13 Yhdysvalloissa CDC (Centers for Disease 
Control and Prevention) arvioi liha vuudesta johtuvat terveydenhoitokustannukset 
75 miljardin dollarin suuruisiksi.14 Henkilötasolla tutkimuksissa arvioidaan, että 
keskiverto ylipainoinen aikuinen aiheutt aa Yhdysvalloissa vuosit tain 37 prosenttia 
suuremmat terveydenhoitomenot kuin nor maalipainoinen keskivertohenkilö.15 Näissä 
välittömissä kustannuksissa ei oteta huomi oon työkyvyttömyydestä ja ennenaikaisista 
kuolemantapauksista johtuvaa tuottavuuden vähentymistä. 
II.2 Ruotsin kansanterveyslait oksen tekemässä analyysissa tu ltiin siihen tulokseen, että 
4,5 prosenttia sairastavuusvakioiduista elinvuosista menete tään EU:ssa huonon 
ravinnon vuoksi. Lisäksi 3,7 prosenttia menetetään lihavuuden ja 1,4 prosenttia 
liikunnan puutteen vuoksi eli yhteensä 9,6 prosenttia ve rrattuna tupakoinnin vuoksi 
menetettäviin 9 prosenttiin.16 
II.3 Alankomaiden kansanterveys- ja ympäristöi nstituutti (RIVM) on hi ljattain julkaissut 
raportin, jossa tarkastellaan ruokavalion ep äsuotuisaa koostumusta ja sen aiheuttamaa 
terveyden heikentymistä. Yksi raportin päätelmistä on, että ”vääräntyyppisten” 
rasvojen, kuten tyydyttyneiden ja transrasva happojen, liiallinen saanti lisää sydän- ja 
verisuonitautien todennäköis yyttä 25 prosentilla mutta ka lan syöminen kerran tai 
kahdesti viikossa pienentää tätä riskiä 25 pr osentilla. Alankomaissa  todetaan vuosittain 
38 000 yli 20-vuotiaiden aikuisten sydän- ja verisuontitautitapau sta, jotka voidaan 
katsoa ruokavalion epäsuotuisan koostumuksen aiheuttamiksi.17 
II.4 Ylipainon ja lihavuuden torjunta ei  tämän vuoksi ole tärkeää pelkästään 
kansanterveyden kannalta, vaan sillä pien ennetään myös terve ydenhuoltopalveluihin 
kohdistuvia pitkän aikavälin kustannuksia  ja vakautetaan taloutta antamalla 
kansalaisille mahdollisuus pysyä tuottavassa toiminnassa pitkälle vanhuusikään saakka. Tällä vihreällä kirjalla selvitetään, voidaa nko jäsenvaltioiden toimia täydentävillä 
 
FI 5   FI yhteisön toimilla osaltaan vähentää terveysriskejä, hillitä terveydenhuoltomenoja ja 
parantaa jäsenvaltioiden talouksien kilpailukykyä. 
III K UULEMISMENETTELY  
III.1 Kuten tiedonannossa ”Kansalaisten terv eyden, turvallisuuden ja luottamuksen 
edistäminen: terveys- ja  kuluttajansuojastrategia”18 ilmoitettiin, komissio valmistelee 
erinäisiä yhteisön strategioita, joil la paneudutaan tärkeimpiin terveyden 
taustatekijöihin, kuten ravitsemukseen ja lihavuuteen. Tällä vihreällä kirjalla pyritään tässä yhteydessä käynnistämään laaja-alai nen kuulemisprosessi ja syvällistä 
keskustelua EU:n toimielinten, jäsenvaltio iden ja kansalaisyhteiskunnan kesken. 
Tavoitteena on täsmentää yhteisön mahdollinen osalllistuminen tervellisen ruokavalion 
ja liikunnan edistämistoimintaan. 
III.2 Komissio pyytää kaikkia asiaan liittyviä or ganisaatioita esittämään vastauksensa tässä 
vihreässä kirjassa esiin tuotuihi n näkökohtiin 15. maaliskuuta 2006 mennessä 
seuraavaan osoitteeseen (mieluiten sähköpostitse):  
European Commission 
Directorate-General Health  and Consumer Protection 
Unit C4 – Health Determinants sähköposti: SANCO-C4-NUTRITI ONGREENPAPER@cec.eu.int
 
postiosoite: L-2920 Luxembourg faksi: (+ 352) 4301 34975 
Vastausten ei pidä ol la tieteellisiä ju lkaisuja vaan konkreettisia  ja näyttöön perustuvia 
ehdotuksia politiikan luomiseksi  lähinnä EU:n tasolla. Vast auksia odotetaan erityisesti 
talouselämän toimijoilta niiden alaan kuuluvista aiheista (esim. mainonta ja 
markkinointi, pakkausmerkinnät jne.), potilasyhdistyksiltä se kä terveyden ja 
kuluttajansuojan alalla toimivilta kansalaisjärjestöiltä.  
III.3 Elleivät vastaajat ilmoita kieltäytymisestään, komission yksiköt katsovat, että vastaajat 
hyväksyvät sen, että niiden vastaukset tai osia niistä julkai staan komission www-
sivuilla ja/tai niitä lainataan  raporteissa, joissa eritell ään kuulemisprosessin tulosta.
19 
III.4 Koska epäterveellisiin ruokailutottumuks iin ja vähäiseen liikuntaan liittyvillä 
sairauksilla on useita syitä ja koska niiden  torjuminen edellyttää useiden sidosryhmien 
panosta, vihreä kirja sisältää joitakin nä kökohtia, jotka kuuluvat ensisijaisesti EU:n 
jäsenvaltioiden toimivaltaan (kuten koul utus ja kaupunkisuunnittelu). Sillä voidaan 
kuitenkin auttaa selvittämään, missä tapauksi ssa EU voi tuottaa lisäarvoa esimerkiksi 
tukemalla sidosryhmien verkostoitumista ja levittämällä hyviä toimintatapoja. 
IV R AKENTEET JA VÄLINEET YHTEISÖN TASOLLA  
IV.1 Ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevä Euroopan toimintafoorumi 
IV.1.1 Yhteisen toimintafoorumin luomiseksi  käynnistettiin maaliskuussa 2005 ruokavaliota, 
liikuntaa ja terveyttä käsitt elevä Euroopan toimintafoor umi. Foorumi kokoaa yhteen 
kaikki Euroopan tason toimijat, jotka haluavat sitovasti ja todistettavasti pyrkiä torjumaan ylipainoisuuden ja lihavuuden lisääntymissuuntausta. Foorumin tavoitteena 
 
FI 6   FI on panna alulle kaikkialla EU:ssa liike-el ämän, kansalaisyhteiskunnan ja julkisen 
sektorin vapaaehtoistoimia. Foorumin jäseninä on keskeisiä EU-tason edustajia elintarvike-, vähittäiskauppa-, catering- ja  mainosalalta, kuluttajajärjestöistä sekä 
terveysalalla toimivista kansalaisjärjestöistä. 
IV.1.2 Foorumin tavoitteena on tarjota es imerkki yhteiskunnan eri toimijoiden 
koordinoiduista mutta itsenäisistä toimista . Sen on määrä innostaa muihin aloitteisiin 
valtakunnallisella, alue- tai pa ikallistasolla, ja lisäksi se  pyrkii yhteist yöhön vastaavien 
kansallisen tason foorumien kanssa. F oorumi voi samalla tarjota kimmokkeen 
lihavuuden tiimoilta tehtävien vastatoimien liittämiseksi osaksi useita EU:n eri 
toimintalinjoja. Lainsäädän tötoiminnan ulkopuo lle jäävistä toimintamuodoista 
komissio pitää foorumia lupaavimpana, kos ka sillä on ainutlaatuiset mahdollisuudet 
rakentaa luottamusta keskeisten sidosryhmie n välille. Foorumista saadut alustavat 
tulokset ovat rohkaisevia: muut yhteisön toim intalinjat ovat vahvasti esillä, foorumin 
jäsenet suunnittelevat kaua skantoisia sitoumuksia vuodeks i 2006, ja yhdysvaltalaisten 
sidosryhmien kanssa järjestettävällä kokouks ella edistetään hyvien toimintatapojen 
vaihtoa. Lisäksi urheiluasioista vastaavat  ministerit ovat lupautuneet tukemaan 
foorumia. Foorumilla saatuja tuloksia ar vioidaan ensimmäisen kerran vuoden 2006 
puolivälissä.
20 
IV.2 Euroopan ravitsemus- ja liikuntaverkko 
IV.2.1 Komission yksiköt perustivat vuonna 2003 ravitsemus- ja liikuntaverkon, joka 
muodostuu jäsenvaltioiden, Maailman tervey sjärjestön ja tervey salalla toimivien 
kansalaisjärjestöjen nimeämistä asiantuntij oista. Verkon tehtävänä on auttaa komissiota 
kehittämään yhteisön toimia ravitsemuksen parantamiseksi, ruokavalioon liittyvien sairauksien vähentämiseksi ja ehkäis emiseksi, liikunnan edistämiseksi sekä 
ylipainoisuuden ja lihavuuden torjumiseksi. Verkko on tiiviisti mukana analysoimassa 
tämän vihreän kirjan pohjalta saatua palautetta. 
IV.3 Terveys osana EU:n muuta politiikkaa 
IV.3.1 Ylipainon ja lihavuud en torjunnassa tarvita an yhdennettyä lähestymistapaa terveyden 
edistämiseen. Tässä toimintamallissa on yhdistettävä terveiden elämäntapojen edistäminen ja toimet, joilla pyritään va ikuttamaan sosiaaliseen ja taloudelliseen 
eriarvoisuuteen ja fyysiseen  ympäristöön. Lisäksi siinä on sitouduttava pyrkimään 
terveystavoitteisiin muiden yhteisön toimintalinjojen kautta. Tällaisen toimintamallin on ulotuttava useille eri yhteisön politiikan osa-alue ille (esimerkkeinä maatalous, 
kalastus, koulutus, urheilu, kuluttajat, yrityks et, tutkimus, sosiaaliasiat, sisämarkkinat, 
ympäristö ja audiovi suaaliala) ja saatava näiltä aloilta aktiivista tukea.  
IV.3.2 Komissiolla on nykyisin käytössään mekani smeja, joilla varmistetaan, että terveys 
voidaan ottaa huomioon muilla yhtei sön politiikan osa-alueilla: 
• terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoa  kuullaan järjestelmällisesti aina, kun muut 
komission yksiköt tekevät merkittäviä poliittisia ehdotuksia 
• yksiköiden välinen terveystyör yhmä keskustelee terveyteen liittyvistä kysymyksistä 
kaikkien alaan liittyvien komission yksiköiden kesken 
• komission vaikutustenarvioin timenettely, joka on luotu politiikan suunnittelun 
laatua ja yhtenäisyyttä para ntavaksi ja johon sisältyy te rveysvaikutusten arviointi. 
 
FI 7   FI Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Millä konkreettisilla tavoilla muut yhteisön mahdolliset toimintalinjat 
voisivat edistää ruokavalion parantamista ja liikunnan lisäämistä ja 
sellaisen ympäristön syntymistä, jossa terveelliset valinnat ovat helppoja? 
– Minkä tyyppisillä yhteisön tai jäsenvaltioiden toimenpiteillä voitaisiin 
parantaa hedelmien ja vihannesten houkuttelevuutta ja saatavuutta ja 
pitää niiden hinnat kohtuullisina? 
– Millä seuraaviin liittyvistä aihealoist a kaivataan enemmän tutkimustyötä: 
ravinto, liikunta, näihin liittyviä häiriöitä koskevien analyysivälineiden 
kehittäminen ja kuluttajien käyttäytyminen?  
IV.4 Kansanterveysalan toimintaohjelma 
IV.4.1 Ravitsemuksen, liikunnan ja lihavuuden merkitys kuvastuvat kansanterveysalan 
toimintaohjelmasta21 ja sen vuosittaisista työsuunn itelmista. Terveystiedotusta 
koskevan ohjelmalohkon puitteissa ohjelmalla tuetaan toimia, joilla kerätään 
luotettavampaa tietoa lihavuusepidem iasta ja käyttäytymiskysymyksistä.22 Ohjelmalla 
otetaan käyttöön vertailukelpoiset tervey sindikaattorit myös ruokavalion, liikunnan ja 
lihavuuden osalta.  
IV.4.2 Terveyden taustatekijöitä koskevan ohj elmalohkon puitteissa ohjelmalla tuetaan 
yleiseurooppalaisia hankkeita, joilla pyritään edistämään terveitä ruokailutottumuksia ja liikuntaa. Lisäks i tuetaan eri aloja yhdistäviä to imintamalleja, jo illa edistetään 
elämäntapoja koskevien toimintamallien kokoamista yhteen, tuodaan mukaan ympäristöön liittyvät ja sosioekonomiset näkökohdat, keskitytään keskeisiin kohderyhmiin ja toimintaympäri stöihin ja kytketään eri taustatekijöiden parissa 
tapahtuva työskentely yhteen.
23 
IV.4.3 Komission ehdotuksessa uudeksi toimintaohj elmaksi terveyden ja kuluttajansuojan 
alalla24 painotetaan voimakkaasti edistämis- ja  ehkäisytyötä myös  ravitsemuksen ja 
liikunnan alalla. Ohjelmaan si sältyy uusi tiettyjen sairauksien ehkäisemistä koskeva 
toimikokonaisuus. 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Miten lihavuutta koskevien tietojen saatavuutta ja vertailtavuutta voidaan 
parantaa, erityisesti kun pyritään selvittämään ongelman tarkka 
maantieteellinen ja sosioekonominen jakautuminen?  
– Miten ohjelmalla voidaan saada päättäjät, terveysalan työntekijät, 
tiedotusvälineet ja koko väestö tiedostamaan paremmin terveiden 
ruokailutottumusten ja liikunnan merkitys kroonisten sairauksien riskin 
vähentämisessä? 
– Mitä kanavia olisi käytettävä tiedon levittämiseen?  
IV.5 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen 
IV.5.1 Euroopan elintarviketurvallisuusviranom ainen voi tieteellisten lausuntojen ja 
avustustoiminnan kautta antaa merkittäv än tukipanoksen ravitsemuskysymyksissä 
 
FI 8   FI ehdotettaville toimille (esim.  ravintoaineiden saantisuositukset tai ravitsemuksen 
vaikutusta terveyteen käsittelevät terv eysalan ammattilaisille, elintarvikeketjun 
toimijoille ja väestölle su unnatut viestintästrategiat) 
(elintarviketurvallisuusviranomaisen roolis ta elintarvikepohjaisten ruokavalio-
ohjeiden laadinnassa ks. kohta V.9) .  
V T OIMINTA -ALAT  
V.1 Kuluttajavalistus, main onta ja markkinointi 
V.1.1 Kuluttajapolitiikalla pyr itään antamaan ihmisille kyky tehdä tietoon pohjautuvia 
valintoja ruokavaliostaan. Tuotteiden ravintosisältötiedoilla on tässä suuri merkitys. Selkeät ja johdonmukaiset e lintarvikkeiden ravintosis ältötiedot voivat yhdessä 
asianmukaisen kuluttajavalistuksen ka nssa tarjota tietoon perustuvien 
ruokavaliovalintojen perustan. Komissio on tä tä varten tehnyt ehdotuksen asetukseksi 
ravitsemus- ja terveysväittämiä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisesta.
25 
Sääntöihin sisältyy periaate ravintosisältötyypin määrittelystä, jotta runsaasti tiettyjä ravintoaineita (kuten suolaa, rasvaa, tyydy ttyneitä rasvoja ja s okereita) sisältävistä 
elintarvikkeista ei voitaisi esittää väittämiä, jotka koskevat niiden oletettuja ravitsemus- tai terveyshyötyjä. Komissio harkitsee myös  ravintoaineiden merkitsemistä koskevien 
nykyisten sääntöjen tarkistamista. 
V.1.2 Mainonnassa ja markkinoinnissa on varmistett ava, että kuluttajia  ei johdeta harhaan. 
Erityisesti on varmistettava, ettei herkimpien kuluttajaryhmien – erityisesti lasten – herkkäuskoisuutta ja puutteellista medi alukutaitoa käytetä hyväksi. Tämä koskee 
erityisesti runsaasti rasvaa, suolaa ja s okereita sisältävien elintarvikkeiden, kuten 
energiapitoisten välipalojen ja sokerilla ma keutettujen virvoitusj uomien, mainontaa ja 
tällaisten tuotteiden myyntiä kouluissa.
26 Toimialan itsesääntely voisi olla sopiva 
toimintaväline tällä alalla, koska sillä on nope utensa ja joustavuutensa ansiosta useita 
etuja muuhun sääntelyyn verrattuna. Muita va ihtoehtoja on kuitenk in pohdittava, jos 
itsesääntelyllä ei saada tyydyttäviä tuloksia. 
 
FI 9   FI Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Kun kuluttajille tarjotaan tietoa ravintosisällöstä, mitkä ovat tärkeimmät 
tarkasteltavat ravintoaineet ja tuoteryhmät ja miksi?  
– Millaista valistusta tarvitaan, jotta kuluttajat ymmärtäisivät 
elintarvikemerkintöjen tiedot, ja kenen olisi tällaista valistusta tarjottava? 
– Ovatko vapaaehtoiset toimintasäännöt (”itsesääntely”) riittävä keino 
runsaasti energiaa ja niukasti mikroravintoaineita sisältävien 
elintarvikkeiden mainonnan ja markkinoinnin rajoittamiseen? Mitä 
vaihtoehtoja olisi pohdittava, jos itsesääntely ei toimi?  
– Miten itsesääntelyn tehokkuus olisi määriteltävä ja toteutettava ja miten 
sitä olisi valvottava? Mihin toimiin o lisi ryhdyttävä, jotta varmistettaisiin, 
ettei mainonnassa, markkinoinnissa ja myynninedistämistoiminnassa 
käytetä hyväksi herkimpien kuluttajaryhmien hyväuskoisuutta ja 
puutteellista medialukutaitoa?  
V.2 Kuluttajavalistus 
V.2.1 Ravitsemuspolitiikan onnistuminen ede llyttää sekä yhteisössä että jäsenvaltioissa 
yleisen tiedon lisäämistä ruokavalion ja tervey den sekä energian saannin ja kulutuksen 
välisestä suhteesta, kroonisten  sairauksien riskiä pienen tävistä ruokavalioista ja 
terveellisistä elintarvikevalinnoista. On  tarjottava johdonmukaista, yhtenäistä ja 
selkeää tietoa ja levitettävä sitä useita eri kanavia käyttäen ja paikalliseen kulttuuriin, kohderyhmän ikään ja sukupuoleen sovitetui ssa muodoissa. Kuluttajavalistuksella 
tuetaan myös medialukutaitoa ja aute taan kuluttajia ymmärtämään paremmin 
ravintosisältömerkintöjä. 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja parhaiden toimintatapojen 
tunnistamista varten: 
– Miten kuluttajille parhaiten turvataan mahdolllisuus tehdä perusteltuja 
valintoja ja toimia tehokkaasti? 
– Miten kuluttajavalistusta voitaisiin edistää julkisen ja yksityisen sektorin 
kumppanuussuhteilla? 
– Mitkä ovat ne keskeiset sanomat, jotka kuluttajille olisi suunnattava 
ravitsemus- ja liikuntakysymyksissä? Miten ja kenen olisi ne toimitettava?  
V.3 Lapset ja nuoret painopisteessä 
V.3.1 Lapsuuden ja nuoruuden aikana tehdään tä rkeitä elämäntapavalintoja, jotka voivat 
ennalta määrittää aikuisiän terveysriskejä. Onkin erittäin tärkeää ohjata lapsia terveellisiin käyttäytymismalleihin. Koulut ovat keskeinen paikka terveyttä edistävässä toiminnassa, ja ne voivat myös tukea lasten terveyden suojelua edistämällä terveellistä 
ruokavaliota ja liikuntaa. Terveellisen ruokavalion keskittymis- ja oppimiskykyä parantavasta vaikutuksesta on yhä enemmä n näyttöä. Kouluissa voidaan lisäksi 
rohkaista lapsia harrastamaan liikuntaa päivittäin .
27 Tarvittavia toimenpiteitä olisi 
tarkasteltava soveltuvalla tasolla. 
V.3.2 Jotta vältettäisiin lasten altistuminen ristiriitaisille sanomille, joukkoviestinten, 
terveydenhoitoalan, kansalaisyhteiskunnan ja  soveltuvin osin myös elinkeinoelämän 
 
FI 10   FI olisi tuettava vanhempien ja koulujen  terveyskasvatustoimintaa (myönteiset 
esikuvat…) (lapsiin kohdistuva markkinointi, ks. kohta V.1) . 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja parhaiden toimintatapojen 
tunnistamista varten: 
– Mitkä ovat hyviä esimerkkejä keinoista parantaa kouluruoan 
ravitsemuksellista arvoa ja miten vanhemille voidaan kertoa tavoista 
parantaa kotiruoan ravitsemuksellista arvoa? 
– Millainen on hyvä toimintatapa, kun kouluissa pyritään tarjoamaan 
liikuntaa säännöllisesti? 
– Millainen on hyvä toimintatapa, kun pyritään edistämään terveellistä 
ravitsemusta kouluissa, ja erityisesti kun pyritään torjumaan runsaasti 
energiaa sisältävien välipalojen ja sokerilla makeutettujen 
virvoitusjuomien liiallista kulutusta?  
– Miten joukkoviestimet, terveydenhoi toala, kansalaisyhteiskunta ja 
soveltuvin osin myös elinkeinoelämä voivat tukea koulujen 
terveyskasvatustyötä? Mikä on julkisen ja yksityisen sektorin 
kumppanuussuhteiden rooli tässä yhteydessä?  
V.4 Ruoan saatavuus, liikunta ja  terveyskasvatu s työpaikalla 
V.4.1 Työpaikoilla on paljon mahdollisuuksia edistä ä terveellistä ruokavalioita ja liikuntaa. 
Työpaikkaruokalat, joissa tarj otaan terveellisiä vaihtoehtoja, ja t yönantajat, jotka 
tarjoavat liikuntaa tukevan työympäristön (esim. tarjoa malla suihkuja ja pukuhuoneita 
työntekijöiden käyttöön),voiva t merkittävästi edistää terveystyötä työpaikoilla. 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja parhaiden toimintatapojen 
tunnistamista varten: 
– Miten työnantajat voivat tarjota henkilöstöruokaloissa terveellisiä 
ateriavaihtoehtoja ja parantaa aterioiden ravitsemuksellista arvoa? 
– Millä toimenpiteillä voitaisiin rohkaista ihmisiä harrastamaan liikuntaa 
tauoilla ja työmatkoilla ja tehdä tällainen liikunta helpommaksi?  
V.5 Ylipainoisuuden ja lihavuuden ehkäisy ja hoito osaksi terveydenhoitoa 
V.5.1 Terveydenhoitopalveluilla ja terveysala n työntekijöillä on paljon mahdollisuuksia 
parantaa potilaiden tietoja r uokavalion, liikunnan ja terveyden välisistä yhteyksistä ja 
saada aikaan tarvittavia elintapojen m uutoksia. Potilaat voivat saada tärkeitä 
kimmokkeita tällaisiin muutoksiin, jos terv eysalan työntekijät osana tavanomaista 
kanssakäymistä tarjoavat potilaille ja perheille ne uvoja hyvän ruokavalion ja 
lisäliikunnan tuomista eduista. On my ös käsiteltävä erilaisia lihavuuden 
hoitovaihtoehtoja.28 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Millaisilla ja minkä tasoisilla toimenpiteillä voitaisiin varmistaa, että 
terveellisen ruokavalion ja liikunnan edistämiseen tähtäävät toimet 
liitetään yhä selvemmin terveydenhoitopalveluiden toimintaan?  
 
FI 11   FI V.6 Lihavuutta aiheuttavan ympäristön korjaaminen 
V.6.1 Liikunta voi nivoutua osaksi päivärutiinej a (esim. työ- tai koulumatkojen tekeminen 
kävellen tai pyöräillen). Liikennepolitiikassa ja ka upunkisuunnittelussa voidaan 
varmistaa, että kävely, pyöräi ly ja muut liikuntamuodot ovat helppoja ja turvallisia, ja 
ottaa huomioon myös muut kuin moottoroidut  liikennemuodot. Turvalliset pyörä- ja 
kävelytiet koulumatkoilla voivat olla yks i vastaus huolestuttava an kehityssuuntaan, 
jossa lasten ylipaino ja  lihavuus lisääntyvät. 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Millä tavoin julkisen sektorin toimintalinjoilla voidaaan tukea sitä, että 
liikunta tulee osaksi päivittäisiä rutiineja? 
– Mitä toimenpiteitä tarvitaan, jotta voitaisiin kehittää liikuntamyönteistä 
ympäristöä?  
V.7 Sosioekonominen eriarvoisuus 
V.7.1 Elintarvikkeiden  valintaa määrittävät sekä yks ilölliset mielty mykset että 
sosioekonomiset tekijät.29 Sosiaalinen asema, tulot ja  koulutus ovat ruokavalion ja 
liikunnan taustatekijöitä. Joskus välitön asui nympäristö ei kannusta liikkumaan eikä 
virkistysmahdollisuuksia ole tarjolla, jollo in tilanteesta voi olla enemmän haittaa 
vähävaraisille kuin niille, joilla on mahdollis uuksia ja varaa käyttä ä liikennepalveluja. 
Alhainen koulutustaso ja tarvittavan tiedon puutteelli nen saatavuus heikentävät 
mahdollisuuksia tehdä perusteltuja valintoja.  
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Millä ja minkä tasoisilla toimenpiteilla voitaisiin edistää terveellistä 
ruokavaliota ja liikuntaa alempiin so sioekonomisiin luokkiin kuuluvissa 
väestöryhmissä ja kotitalouksissa ja mahdollistaa terveellisempien 
elämäntapojen omaksuminen näissä ryhmissä? 
– Miten voidaan puuttua ”epäterveellisten tottumusten kasautumiseen”, 
joka on usein todettu tietyissä sosioekonomisissa ryhmissä?  
V.8 Integroidun ja kattavan lähestymist avan tukeminen terveellisen ruokavalion ja 
liikunnan edistämiseksi 
V.8.1 Johdonmukainen ja kattava toimintatapa, joll a terveelliset valinnat tuodaan saataville ja 
tehdään edullisiksi ja houkutteleviksi, tarkoi ttaa ravitsemuksen ja liikunnan ottamista 
huomioon kaikissa toimintalinjo issa paikallis-, al ue-, jäsenvaltioiden ja Euroopan 
tasolla. Siihen kuuluu myös tarvittavien t ukiympäristöjen luominen sekä soveltuvien 
työkalujen kehittäminen ja käyttäminen, jo tta muiden toimintalinjojen vaikutusta 
ravitsemusterveyteen ja l iikuntaan voidaan arvioida.30 
V.8.2 Ruokavalioon ja liikuntaan liittyvien krooni sten sairauksien esiintyminen voi vaihdella 
suuresti sukupuolen, ikäryhmän ja sosi oekonomisen aseman mukaan. Lisäksi 
ruokavalio liikuntatottumusten tavoin ankkuroituu usein paikallisiin ja alueellisiin perinteisiin. Toimintatapoja, jo illa edistetään te rveellistä ruokavaliota  ja liikuntaa, on 
 
FI 12   FI sovitettava sukupuolen sekä sosioekonomisten ja kulttuurierojen mukaan, ja niihin on 
liitettävä elinikäisyyden näkökulma  
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Mitkä ovat yhtenäisen ja kattavan toimintatavan tärkeimmät osatekijät, 
kun sillä pyritään edistämään terveellistä ruokavaliota ja liikuntaa?  
– Mikä on jäsenvaltioiden ja mikä yhteisön tehtävä?  
V.9 Ravintoaineiden saantisuositukset ja su ositukset elintarvikkeisiin pohjautuviksi 
ruokavalion suuntaviivoiksi 
V.9.1 WHO/FAO:n raportissa31 annetaan yleisiä väestön ravint oaineiden saantisuosituksia ja 
liikuntatavoitteita, jotka liittyvät tärkeimp ien ei-tarttuvien tautien torjuntaan.  
V.9.2 Eurodiet-hankkeessa32 on ehdotettu väestölle ravintoain eiden määrällisiä tavoitteita, ja 
siinä korostetaan, että tavoitteet olisi muunnettava elintarvikkeisiin perustuviksi ruokavalio-ohjeiksi (food-based dietary guidelines eli FBDG).  Ohjeiden on 
pohjauduttava perinteisiin ruokailutottumuksiin, ja n iissä on otettava huomioon 
sosioekonomiset ja kulttuuritekijät.  
V.9.3 Komissio on pyytänyt Euroopan elintarvik eturvallisuusviranomaista päivittämään 
energiamäärää, makroravintoaineita ja ravi ntokuitua koskevat suositukset. Sen pohjalta 
Euroopan elintarviketurvallis uusviranomainen antaa ohjee t, jotka koskevat väestön 
ruokavaliosta saamien mikroravinteiden ja  tarvittaessa myös muiden olennaisen 
tärkeiden ja ravitsemuksellisesti tai fysiol ogisesti vaikuttavien aineiden viitemääriä 
tasapainoisen ruokavalion yht eydessä. Lisäksi Euroopan 
elintarviketurvallisuusviranomainen antaa ohjeet ravintoaine pohjaisten ruokavalio-
ohjeiden muuntamisesta suuntaviivoiksi, jotka koskevat eri elintarv ikkeiden merkitystä 
sellaisessa kokonaisruokavaliossa, joka  tukee terveyden säilymistä hyvän 
ravitsemuksen kautta.  
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Millä tavoin sosiaaliset ja kulttuurierot sekä alueelliset ja kansalliset 
ruokatottumukset voidaan ottaa huomioon Euroopan tasoisissa 
elintarvikkeisiin perustuvissa ruokavalio-ohjeissa? 
– Miten voidaan tasoittaa ero ehdotettujen ravitsemustavoitteiden ja 
todellisten kulutustottumusten välillä? 
– Miten ruokavalion suuntaviivoi sta voidaan tiedottaa kuluttajille? 
– Miten ravintoaineprofiilin pisteytysjärjestelmät, joita on viime aikoina 
laadittu esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, voivat edistää 
tällaista kehitystä?33 
V.10 Euroopan unionin ulko puolelle ulottuva yhteistyö 
V.10.1 Parhaillaan pohditaan kans ainvälisellä taso lla Codex Alimentarius -komission34 
maailmanlaajuista toimintaa ravitsemuksen al alla. Ruokavaliota, lii kuntaa ja terveyttä 
käsittelevässä WHO:n maailmanlaajuisess a strategiassa esit etyn pyynnön mukaisesti 
 
FI 13   FI EU tukee näkemystä, jonka mukaan olisi yleisesti po hdittava, miten 
ravitsemuskysymykset voitaisiin liittää C odex-työhön ja samalla säilyttää Codex-
komission nykyinen toimeksianto. 
V.10.2 Ravitsemuksen, ruokavalion ja liikunnan olis i oltava sääntelijöid en ja sidosryhmien 
tiiviin yhteistyön kohteena EU:ssa ja muissa ma issa, joissa lisääntyvä ylipainoisuus ja 
lihavuus aiheuttavat huolta.35 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Millä edellytyksin yhteisön pitäisi ryhtyä kokemusten vaihtoon ja 
parhaiden toimintatapojen tunnistamiseen EU-maiden ja muiden maiden 
välillä? Mitkä olisivat tässä tapauksessa käytettävät välineet?  
V.11 Muuta 
Kysymykset, joista komissio toivoo kannanottoja: 
– Onko kysymyksiä, joita ei ole käsitelty tässä vihreässä kirjassa mutta 
jotka olisi otettava huomioon, kun tarkastellaan ruokavalion, liikunnan ja 
terveyden edistämisen Euroopan tasoista ulottuvuutta? 
– Mitkä tässä vihreässä kirjassa käsitellyistä kysymyksistä olisi asetettava 
etusijalle ja mitä voidaan pitää vähemmän kiireellisinä?  
VI S EURAAVAT VAIHEET  
VI.1 Komission yksiköt tarkastelevat huolellis esti kaikkia kannanottoja, jotka saadaan 
vastauksena tällä vihreällä ki rjalla aloitettuun kuulemispr osessiin. Tarkoituksena on 
julkaista tiivistelmä kaikista kanna notoista komission www-sivustolla kesäkuuhun 
2006 mennessä. 
VI.2 Kuulemisesta saatavien tulosten pohjalta  komissio pohtii sopivimpia jatkotoimia ja 
pohtii mahdollisesti ehdotettavia toimenpiteitä sekä niiden täytäntöönpanovälineitä. Tarvittaessa tehdään vaikutustenarvioin ti sen mukaan, millainen täytäntöönpanoväline 
valitaan.  
 
FI 14   FI ANNEX 1  
 
Figures and Tables 
Table 1 
Prevalence estimates of diabetes mellitus  
 estimate 2003  estimate 2025  
Country prevalence (%)  prevalence (%)  
Austria 9.6 11.9 
Belgium 4.2 5.2 
Cyprus 5.1 6.3 
Czech Re public 9.5 11.7 
Denmar k 6.9 8.3 
Estonia   9.7 11.0 
Finland 7.2 10.0 
France   6.2 7.3 
German y 10.2 11.9 
Greece 6.1 7.3 
Hungary 9.7 11.2 
Ireland 3.4 4.1 
Italy  6.6 7.9 
Latvia 9.9 11.1 
Lithuania 9.4 10.8 
Luxembour g 3.8 4.4 
Malta 9.2 11.6 
Netherlands 3.7 5.1 
Poland   9.0 11.0 
Portu gal  7.8 9.5 
Slovakia 8.7 10.7 
Slovenia   9.6 12.0 
Spain 9.9 10.1 
Sweden  7.3 8.6 
United Kin gdom 3.9 4.7 
source: Diabetes Atlas, 2nd edition, International Diabetes 
Foundation 2003  
 
FI 15   FI Fig. 2: Deaths in 2000 attributable to selected risk factors (European region) 
(source: World Health Report 2002) 
0 500.000 1.000.000 1.500.000 2.000.000 2.500.000
blood pressure
cholesterol
tobacco
high BMI
too low fruit + veg intake
physical inactivity
alcohol
urban air pollution
lead exposure
occupational carcinogens
illicit drugs
unsafe sex
occupational particulates
occupational injuries
 
 
FI 16   FI  
Table 2 - Overweight and obesity among adults in the European Union  
 Males Females 
Country Year of 
Data Collection %BMI
1 
25-29.9 %BMI≥30 %Com-
bined BMI ≥25 %BMI 
25-29.9 %BMI 
≥30 %Combined 
BMI≥25 
Austria 1999 40 10 50 27 14 41 
Belgium 1994-7 49 14 63 28 13 41 
Cyprus 1999-2000 46 26.6 72.6 34.3 23.7 58 
Czech 
Republic 1997/8 48.5 24.7 73.2 31.4 26.2 57.6 
Denmark 1992 39.7 12.5 52.2 26 11.3 37.3 
England2 2003 43.2 22.2 65.4 32.6 23. 55.6 
Estonia  (self 
reported) 1994-8 35.5 9.9 45.4 26.9 15.3 42.2 
Finland 1997 48 19.8 67.8 33 19.4 52.4 
France  (self 
reported) 2003 37.4 11.4 48.8 23.7 11.3 35 
Germany 2002 52.9 22.5 75.4 35.6 23.3 58.9 
Greece 1994-8 51.1 27.5 78.6 36.6 38.1 74.7 
Hungary 1992-4 41.9 21 62.9 27.9 21.2 49.1 
Ireland 1997-99 46.3 20.1 66.4 32.5 15.9 48.4 
Italy (self 
reported) 1999 41 9.5 50.5 25.7 9.9 35.6 
Latvia 1997 41 9.5 50.5 33 17.4 50.4 
Lithuania 1997 41.9 11.4 53.3 32.7 18.3 51 
Luxembourg  45.6 15.3 60.9 30.7 13.9 44.6 
Malta 1984 46 22 68 32 35 67 
Netherlands 1998-2002 43.5 10.4 53.9 28.5 10.1 38.6 
                                                 
1 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI 
between 25 and 30 are consider ed overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
2 Data from Health Survey for England, which does  not include data for Scotland, Wales and Northern 
Ireland 
 
FI 17   FI Poland  (self 
report) 1996 n/a 10.3 n/a n/a 12.4 n/a 
Portugal 
(urban) Published 
2003 n/a 13.9 n/a n/a 26.1 n/a 
Slovakia 1992-9 49.7 19.3 69 32.1 18.9 51 
Slovenia  (self 
reported) 2001 50 16.5 66.5 30.9 13.8 44.7 
Spain 1990-4 47.4 11.5 58.9 31.6 15.3 46.9 
Sweden 
(adjusted)  1996-7 41.2 10 51.2 29.8 11.9 41.7 
Age range and year of data  in surveys may differ. With the limited data availa ble, prevalen ces are not 
standardised. Self reported surveys may underestimate true prevalence. Sources and references are from 
the IOTF database ( © International Obesity Task Force, London – March 2005) 
 
Fig. 2: Rising prevalence of overweight  in children aged 5-11 (source: IOTF) 
051015202530
1960 1970 1980 1990 2000England
Poland
German yNetherlandsSpain
France
Czech R.USA
 
FI 18   FI  
ANNEX 2 - Relationship between di et, physical activity and health 
1. The relationship between diet, physical ac tivity and health has been scientifically 
established, in particular rega rding the role of li festyles as determinants of chronic non-
communicable diseases and conditions such as  obesity, heart disease, type 2 diabetes, 
hypertension, cancer and osteoporosis36. 
2. Particularly alarming is the increase in the prevalence of diabetes  (cf table 1, Annex 1) . 
Type-2-diabetes, which accounts for over 90% of  diabetes cases worldwide, is related 
to obesity, a sedentary lifestyle and diets high in fat and saturated fatty acids. Both 
prevention and treatment of type-2 diabetes need to focus on lifestyle changes (weight 
loss, physical activity, diets low in  fat and saturated fatty acids)37. 
3. Cardiovascular diseases  (CVD) are together with cance r the most important causes of 
death and disease in Europe. Stopping smoki ng, increasing physical activity levels and 
adopting healthier diets are the most importa nt factors in the primary prevention of 
CVD. The key recommendations for CVD pr evention are maintenance of normal body 
weight, moderate physical activ ity of 30 minutes or more every day and avoidance of 
excess consumption of satura ted fatty acids and salt.  
4. Dietary factors are estimated to account for approximately 30% of all cancers  in 
industrialized countries38, making diet second only to tobacco as a theoretically 
preventable cause of cancer. Consumpti on of adequate amounts of fruits and 
vegetables, and physical activity, appear to be protective against certain cancers. Body 
weight and physical inactivity together are estimated to account for approximately one-
fifth to one-third of several of the most common cancers39. 
5. Osteoporosis  is a disease in which the density of  bones is reduced, increasing the risk 
of fracture. Around the world, it affects one in  three women and one in five men over 
the age of fifty. Although genetic factors wi ll determine whether an  individual is at 
heightened risk of osteoporosis, lifestyle factors can influence the acquisition of bone mass in youth and the rate of bone loss la ter in life. The jo int WHO/FAO expert 
consultation
40 concludes that dietary and lifestyle  recommendations developed for the 
prevention of other chronic diseases may pr ove helpful to reduce osteoporosis risk.  
6. The World Health Report 200241 describes in detail how a few major risk factors  
account for a significant proportion of all d eaths and diseases in most countries (cf 
figure 1, Annex 1) . Six out of the seven most importan t risk factors for premature death 
(blood pressure, cholesterol, Body Mass Index,  inadequate fruit a nd vegetable intake, 
physical inactivity, excessive alcohol consumpti on) relate to diet and physical activity 
(the odd one out being tobacco). Unhealthy diets and lack of physical activity are 
therefore the leading causes of avoidable illness and premature death in Europe. 
7. The underlying determinants  of the risk factors for the major chronic diseases 
portrayed above are largely the same. Dietary risk factors include shifts in the diet 
structure towards diets with a higher energy density (calories per gramme) and with a 
greater role for fat and added sugars in f oods; increased saturated fat intake (mostly 
from animal sources) and excess intake of hydrogenated fats; reduced intakes of complex carbohydrates and dietary fibre; re duced fruit and vegetable intakes; and 
 
FI 19   FI increasing portion sizes of food items. Other important lifestyle-related risk factors, 
apart from smoking and excessive alcohol consumption, include reduced levels of 
physical activity. Of particular concern is the increasingly unhealthy diet and physical 
inactivity of adolescents and children. 
8. As relatively few risk factors cause the majority of the chronic disease burden, the 
related morbidity and mortality is to a great extent preventable. It is estimated that up 
to 80% of cases of coronary heart disease, 90% of type 2 diabetes  cases, and one-third 
of cancers can theoretically be avoided if the whole population followed current 
guidelines on diet, alcohol, physical activity  and smoking. Addressing  lifestyle factors 
such as nutrition and physic al activity therefore has an  enormous potential for the 
prevention of severe morbidity and mortality.  
9. Obesity  (BMI42 >30) is a risk factor for many serious illnesses including heart disease, 
hypertension, stroke, type-2-diabetes, respirat ory disease, arthritis and certain types of 
cancer. The rising prevalence of obesity across Europe (cf. Annex 1, table 2) , 
particularly among young people (cf. Annex 1, fig. 2) , has alarmed health experts, the 
media and the population at large, a nd is a major public health concern. 
10. Evidence from population surveys suggests that obesity levels in the EU have risen by 
between 10-40% over the past decade, and cu rrent data suggest that the range of 
obesity prevalence in EU countries is fr om 10% to 27% in men and up to 38% in 
women43. In some EU countries more than half the adult population is overweight44 
(BMI >25), and in parts of Europe45 the combination of reported overweight and 
obesity in men exceeds the 67% prevalence found in the USA’s most recent survey46. 
Despite efforts by individuals the loss of he alth to the populati on as a whole due to 
unhealthy diets and inactivity is extraordin arily high: a small increase in Body Mass 
Index (BMI), e. g. from 28 to 29, will in crease the risk of morbidity by around 10 % 47. 
11. The number of EU children affected by overweight and obesity is estimated to be 
rising by more than 400,000 a year, adding to  the 14 million-plus of the EU population 
who are already overweight (including at least 3 million obese children); across the 
entire EU25, overweight aff ects almost 1 in 4 children48. Spain, Portugal and Italy 
report overweight and obesity levels exceeding 30% among children aged 7-11. The rates of the increase in childhood overweight and obesity  vary, with England and 
Poland showing the steepest increases
49. 
12. The factors underlying the onset of obesity are widely known (high intake of energy 
dense micronutrient poor foods or sedentary li festyles are the most  convincing factors 
determining obesity risk; high intake of suga rs sweetened soft drinks and fruit juices, 
heavy marketing of energy dense foods or adverse socioeconomic conditions are also 
probable determining factors. High intake of non starch polysaccharides and regular 
physical activity are convincing factors lowe ring obesity risk; br eastfeeding and home 
or school environments supporting healthy f ood choices for children are also probable 
lowering factors). It should how ever be borne in mind that for some people it is going 
to be harder to maintain a healthy weight than for others because they are genetically 
disposed to storing fat, or  because they have genetic dysfunctions which make it 
difficult for them to control the feeling of hunger. In fact, even if some scientists50 
estimate that 40-70% of the variation in fa t mass between individuals is determined by 
genetic factors, environmental factors rema in important and determine the expression 
 
FI 20   FI of these genes in individuals; addressing the “obesogenic environment” ( cf section V.6 ) 
therefore has a strong po tential to curb obesity51. 
13. While the effects of diet and physical activity  on health often inte ract, particularly in 
relation to obesity, there are ad ditional health benefits fr om physical activity that are 
independent of nutrition and diet. Likewise, th ere are significant nutritional risks that 
are unrelated to obesity. 
14. Weight gain in an individual is the result of an excess of energy consumed as food over 
energy expenditure. There is a strong tende ncy for excess weight to continue to 
accumulate from childhood through to middle ag e. It is therefore important to achieve 
an optimum body weight throughout life through proper diet and daily physical 
activity. In addition to promoting overall f eelings of wellbeing a nd apart from weight 
management aspects, physical exercise ha s also independent positive effects on the 
prevention of diseases such as cardiovascul ar disease, type II diabetes, osteoporosis 
and depression, and contributes to maintain ing muscular strength in older age. 
15. To maintain cardiovascular health, the r ecommended daily amount of exercise is at 
least 30 minutes for most of the days of th e week. There is no general agreement on the 
level of physical activity needed  to prevent weight gain, but  a total of one hour on most 
days of the week is probably needed. Howe ver, all physical activity increases energy 
consumption and contributes to weight management52. 
16. A 2003 Eurobarometer survey53 showed that around 60 % of Europeans (EU 15) had 
no vigorous physical activity at all in a typi cal week, and more than 40 % did not even 
have moderate physical activit y in a typical week. Europe -wide, only about one third 
of schoolchildren appear to be meetin g recognised physical activity guidelines54. 
Exercising seems to be more common among people who claim they eat healthily and 
do not smoke, which is in line with the ge nerally observed “cluste ring of good habits”.  
17. The WHO Global Strategy on diet, physical activity and health  was adopted by the 
World Health Assembly in May 200455 as an outcome of a global consultation process 
and consensus-building exercise. The Globa l Strategy underlines  the importance of 
achieving a balanced diet reducing the cons umption of fats, free sugars and salt, of 
increasing the intake of fruits, vegetables, legumes, grains and nuts, and of performing 
moderate physical activity during at least 30 minutes a day. 
18. The Community has actively supported th e WHO Global Strategy process since its 
beginning. The Global Strategy can serve as an extremel y valuable input in the 
development of a comprehensive Community  action on nutrition and physical activity, 
and active use should be made of th e scientific evidence underpinning it56 when 
building the rationale for a broad Community strategy in this area. 
 
FI 21   FI ANNEX 3 – References 
                                                 
1 Council Conclusions of 2 December 2003 on healthy lifestyles: educa tion, information and communication 
(2004/C 22/01) - Official Journal of the European Union C 22/1 of 27.1.2004 
 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants /life_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
2 Council Resolution of 14 December 2000 on health and nutrition (2001/C 20/01) - Official Journal of the European 
Communities C 20/1 of 23.1.2001   
3 Council conclusions on obesity, nutrition and physical activity (adopted on 03.06.2005) 
 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants /life_style/nutrition/documents/ev_20050602_en.pdf 
4 Council conclusions on obesity, op. cit. 
5 actions which include e. g. the food industry, the ad vertising industry, the retailers, the caterers, NGOs and 
consumer organisations, local, regional and national Governments, schools and the media 
6 Council conclusions on obesity, op. cit. 
7 Council conclusions on obesity, op. cit. 
8 Opinion of the European Economic and Social Committee on Obesity in Europe – role and responsibilities of civil 
society partners, SOC/201 , September 2005  
 http://eescopinions.esc.eu.int/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\soc\soc201\ces1070-
2005_ac.doc&language=EN 
9 Member States launched in recent years a number of initia tives to promote healthy nutrition and physical activity. 
Some Member States like Ireland  (http://www.healthpromotion.ie/topics/obesity/ ) and Spain 
(http://www.msc.es/home.jsp) established National Strategies  to counter obesity, involving Public Administrations, 
independent experts, the food industry, the physical activ ity sector, NGOs etc. in multi-sectorial actions aimed at 
promoting healthier diets and physical activity. France launched in 2001 a four year national healthy nutrition plan 
(http://www.sante.gouv.fr/ ), covering a wide range of measures at the inter-sectorial level, with the objective to 
reduce the prevalence of obesity and overweight. More recently, in March 2005 the Slovenian Parliament approved 
a National Nutrition Policy Programme for 2005–2010 (http://www2.gov.si/mz/mz-splet.nsf ). The Netherlands 
integrated obesity as one of the priorities of its national health care prevention policy (http://www.minvws.nl/).  
Nutrition and physical activity are also mentioned as an important area for public heath action in the United 
Kingdom’s White Paper Choosing health: making health ier choices easier, released in November 2004 
(http://www.dh.gov.uk/PublicationsAndStatistics/Publica tions/PublicationsPolicyAndGuidance/PublicationsPolicy
AndGuidanceArticle/fs/en?CONTENT_ID=4094550&chk=aN5Cor ). Germany established a national platform for 
nutrition and physical activity  (http://www.ernaehrung-und-bewegung.de/).  
10 Obesity – preventing and managing the global epidemic. Report of a WHO Consultation. Geneva, World Health 
Organization, 1998 (Technical Report Series, No. 894) 
11 National Audit Office (2001), Tackling obesity in England. http://www.nao.org.uk/publications/nao_reports/00-
01/0001220.pdf. 
12 Chief Medical Officer (2004) At least five a week: Evidence on the impact of physical activity and its relationship 
to health. London: Department of Health  http ://www.dh.gov.uk/assetRoot/ 04/08/09/81/04080981.pdf 
13 Obesity -  the Policy Challenges: the Report of the National Taskforce on Obesity.  Dublin 2005 
14 Finkelstein, E. A. et al., (2004). State-level estimate s of annual medical expenditures attributable to obesity. 
Obesity Research, 12, 18-24 
15 Finkelstein EA, et al., (2003), National Medical Spendi ng Attributable To Overweight And Obesity: How Much, 
And Who’s Paying?, Health Affairs , Vol. 10, No.1377; quoted from: Ad Hoc Group on the OECD Health Project, 
Workshop on the Economics of Prevention, 15 October 2 004, Cost-effectiveness of Interventions to prevent or 
treat Obesity and type-2 diabetes, A preliminary review of the literature in OECD countries, 
SG/ADHOC/HEA(2004)12, 2004 
16 Determinants of the burden of disease in the European Union. Stockholm, National Institute of Public Health, 
1997; quoted from: Food and health in Europe: a new basis for action. WHO Regional Publications European 
Series, No. 96  http://www.eur o.who.int/document/E82161.pdf 
17 The RIVM report 'Measuring Dutch meals: Healthy diet an d safe food in the Netherlands' recommends increasing 
fish consumption from the average consumption (1998) of 2 to 3 times per month to 1 or 2 times per week.  It 
should be noted that in the Netherlands, consumption of fi sh (per capita consumption: 20 .5 kg/head/year) is at the 
mid point for EU25; Austria, Germany, Ireland, the United Kingdom, Belgium and Luxemburg and all of the new 
Member States apart from Malta, Cyprus and Estonia are below the Dutch level of consumption.  Three Member 
States (Hungary, Slovakia and Slovenia) are at only one third of the Dutch consumption level. http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/270555008.html  
18 COM (2005) 115 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf    
 
FI 22   FI                                                                                                                                                             
19 A report on the contribu tions received will be published on the Commi ssion’s website at the following address: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_ style/nutrition/green_paper/consultation_en.htm 
20 Further information on the work of the Platform is available at the following internet 
address: http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm  
21 More information on the scope of the Public Health Ac tion Programme, the conditions for participation in the calls 
launched under the Programme, and on projects financed so far can be found at the following internet address: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/programme_en.htm .   
22 i. a. the Working Party 'Lifestyle and other Health Dete rminants' aims at improving the availability of comparable 
information on nutritional habits and physical activity levels in Europe. Its Scientific Secr etariat can be contacted at 
[public.health@mailbox.tu-dresden.de] 
23 Numerous Commission financed projects in particular under the former Cancer, Health Promotion and Health 
Monitoring Programmes have developed activities in the field of nutrition, physical activity and health. An overview of these initiatives is set out in the Status report on the European Commission’s work in the field of 
nutrition in Europe , 2002  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/nutrition/documents/nutrition_report_en.pdf) 
24 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0115en01.pdf  
25 Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on nutrition and health claims on foods 
COM (2003) 424 final; 16/07/2003 
26 cf  Gerard Hastings et al: Review of research into the effects of food promotion to children - Final Report Prepared 
for the Food Standards Agency;  22 September 2003 
 http://www.foodstandards.gov.uk/multimed ia/pdfs/foodpromotiontochildren1.pdf 
27 cf also Universität Paderborn, et al. (2004): "Study on young people’s lifestyles and sedentariness and the role of 
sport in the context of education and as a means of restoring the balance" 
http://europa.eu.int/comm/sport/documents/lotpaderborn.pdf 
28 these include dietary th erapy (instruction on how to adjust a diet to re duce the number of cal ories eaten), physical 
activity, behaviour therapy (acquiring new habits that promote weight loss), drug therapy (to be used in high BMI 
patients or patients with obesity-related conditions togeth er with appropriate lifestyle modifications and under 
regular medical control), and surgery (in extremely high BMI patients or patients with severe obesity-related 
conditions, used to modify the stomach  and/or intestines to reduce the amount of food that can be eaten) 
29 Food and health in Europe: a new basis for action, WHO regional publications. European series  No. 96, 2004 
30 Information and communication technologies can play an important role in health promotion by providing sound 
and high-quality information on lifestyle and diet. This can be done, for example, through personal devices highlighting individualised health information that can give feedback, guidelines, forewarning, and can help to 
avoid acute events resulting from unhealthy lifestyles. A number of Community supported projects have developed 
information systems relating to health and diet, su ch as VEPSY UPDATED (http://www.vepsy.com/index.htm) 
and MYHEART (http://www.hitech-projects.com/euprojects/myheart/) 
31 Diet, Nutrition and the Prev ention of Chronic Diseases, op. cit . The recommendations include: Achieve energy 
balance for weight control; Substantia lly increase levels of physical activ ity across the life span; Reduce energy 
intake from fat and shift consumption from saturated fats  and trans-fatty acids towards unsaturated fats; Increase 
consumption of fruit and vegetables as well as legumes, w hole grains and nuts; Reduce the intake of “free” sugars; 
Reduce salt (sodium) consumption from all sources and ensure that salt is iodized. 
32 EURODIET core report, op. cit.  
(http://europa.eu.int/comm/health/ph_determ inants/life_style/nutrition/report01_en.pdf) 
33 cf Mike Rayner et al: Nutrient profiles: Options for de finitions for use in relation to food promotion and children’s 
diets; Final report; British Heart Foun dation Health Promotion Research Grou p, Department of Public Health, 
University of Oxford; October 2004  
 http://www.food.gov.uk/multimedia/pdf s/nutrientprofilingfullreport.pdf  
34 The Codex Alimentarius Commission was created in 1963 by the Food and Agriculture Organisation (FAO) and 
the World Health orgnisation (WHO) to develop food sta ndards, guidelines and related texts such as codes of 
practice under the Joint FAO/WHO Fo od Standards Programme. The main purposes of this Programme are 
protecting health of the consumers and ensuring fair trade practices in the food trade, and promoting coordination 
of all food standards work undertaken by international governmental and non-governmental organizations. http://www.codexalimentarius.net/web/index_en.jsp 
35 In this context, the scope for more proactive EU-US cooperation will be examined, and a major review of best 
practices in EU and US will be organi sed early 2006 with relevant US administration counterparts. Also, the broad 
regulatory EU-US dialogue which has started in this field will be intensified. Moreover, a plenary meeting of the 
European Platform for Action on Diet, Physical Activity and Health will be convened toge ther with representatives 
of the US Administration, the American food industry and consumer organisations. 
 
FI 23   FI                                                                                                                                                             
36 cf Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases , Report of a Joint WHO/FAO Expert Consultation, 2003 
(http://www.who.int/dietphysicalactivity/publications/trs916/download/en/index.html) 
37 cf Diabetes action now: an initiative of the World Health  Organisation and the International Diabetes Federation, 
2004 
38 Doll R, Peto R. Epidemiology of cancer. In: Weatherall DJ, Ledingham JGG, Warrell DA, eds. Oxford textbook of 
medicine. Oxford, Oxford University Press, 1996:197—221; quoted from: Diet, Nutrition and the Prevention of 
Chronic Diseases, op. cit.  
39 Weight control and physical activity. Lyon, International Agency for Research on Cancer, 2002 (IARC Handbooks 
of Cancer Prevention, Vol. 6); quoted from: Diet , Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
40 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.  
41 World Health Organization. The World Health Report: 2002: Reducing risks, promoting healthy life , Geneva: 
World Health Organisation, 2002 
42 BMI = Body Mass Index: a person’s weight in kg divided by (height in metres)2 ; persons with a BMI between 25 
and 30 are considered overweight, persons with a BMI >30 are considered obese 
43 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, March 2005 
44 The European Health Report, World Health Organisation, 2002 
45 Finland, Germany, Greece, Cyprus, th e Czech Republic, Slovakia and Malta  
46 International Obesity Task Force EU  Platform Briefing Paper, op. cit. 
47 Fogel, R. W. (1994), ‘Economic growth, population theory, and physiology: the bearing of long-term process on 
the making of economic policy’, The American Economic Review, 84(3): 369–395; quoted from: Suhrcke M. et al, 
The contribution of health to the economy in the European Union,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_over view/Documents/health_economy_en.pdf 
48 Childhood Obesity Report, International Obesity Task Force (IOTF), May 2004 
49 International Obesity Task Force EU Platform Briefing Paper, op. cit.  
50 G Barsh, IS Farooqi and S O’Rahilly: Genetics of body weight regulation; Nature 2000;404:644-651 
51 DIABESITY project funded under the EU’s 6th RTD Framework Programme:  
http://www.eurodiabesity.org/ 
52 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit. 
53 European Commission (2003) Physical Activity. Special Eurobarometer 183-6/ Wave 58.2- European Opinion 
Research Group (EEIG.  
http://europa.eu.int/comm/public_opini on/archives/ebs/ebs_183_6_en.pdf) 
54 Health Behaviour in School-Aged Children survey, 2001/2002 
55 http://www.who.int/gb/ebwha/pd f_files/WHA57/A57_R17-en.pdf 
56 Diet, Nutrition and the Prevention of Chronic Diseases, op. cit.