Aiheettomien puhelujen suhde hätäpuhelujen kokonaismäärään vaihtelee edelleen huomattavasti jäsenvaltioiden välillä; Maltassa se on jopa 76 prosenttia. Jotkin jäsenvaltiot eivät salli puhelujen soittamista SIM-kortittomista puhelimista vähentääkseen aiheettomia puheluja, jotka saattavat rasittaa hätäkeskusjärjestelmää. Useimmissa jäsenvaltioissa (20) on kuitenkin säädetty, että hätäpalveluja pitää voida käyttää myös SIM-kortittomilla puhelimilla.

Matkapuhelinten, erityisesti älypuhelinten, lisääntyvä levinneisyys osoittaa, että on tärkeää varmistaa hätäpalvelujen saatavuus ihmisten ollessa liikkeellä, erityisesti siirryttäessä Voice over Long Term Evolution (VoLTE) -palveluun ja Voice over WiFi (VoWiFi) -palveluun. Se tarkoittaa myös sitä, että sekä verkosta että loppukäyttäjän mobiililaitteesta saatavien tietojen ja ominaisuuksien kasvavan määrän avulla voitaisiin tehostaa hätäviestintää (esim. soittajan sijainti, teksti- ja videotoiminnot vammaisille loppukäyttäjille, pystysuora sijainti (z-akseli) ja muut taustatiedot).

Alankomaissa, Maltassa, Portugalissa, Romaniassa, Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa ja Virossa 112 on ainoa hätänumero. Silti vain 23 prosenttia puheluista, jotka EU:ssa soitetaan numeroon 112, soitetaan näissä maissa. Suurin osa numeroon 112 soitetuista puheluista soitetaan jäsenvaltioissa, joissa kansalliset numerot ovat edelleen käytössä. Näissä jäsenvaltioissa yhteisen eurooppalaisen hätänumeron käyttö vaihtelee suuresti: Irlannissa osuus on viisi prosenttia, kun taas Bulgariassa se on 97 prosenttia.

Verkkovierailuja käyttävät loppukäyttäjät, jotka vierailevat muissa jäsenvaltioissa, saattavat olla hätätilanteessa muita haavoittuvammassa asemassa, koska he eivät välttämättä pysty kuvailemaan sijaintiaan tarkasti. Kehittynyt mobiilipaikannus on käytössä 22 jäsenvaltiossa sekä Islannissa ja Norjassa, mutta vain kuusi jäsenvaltiota vahvisti, että saatavilla on verkkovierailuja käyttävien loppukäyttäjien mobiililaitteesta saatavat sijaintitiedot.

Nämä sovellukset – toisin kuin kehittynyt mobiilipaikannus – edellyttävät kuitenkin kansalaisilta ennakkotoimia, koska ne täytyy ladata. Sijaintitietojen lähettäminen on mahdollista vain, kun tietoliikenneyhteys on päällä.

Kehittyneellä mobiilipaikannuksella voidaan parantaa tarkkuutta jopa 4000-kertaisesti, jolloin tarkkuus on alle sata metriä . Ratkaisussa ei jätetä huomiotta verkon antamia solun tunnisteen sijaintitietoja vaan pikemminkin täydennetään niitä joko GNSS- tai WiFi-paikannustiedoilla, jotka on saatu mobiililaitteesta. 22 jäsenvaltiota, Islanti ja Norja ilmoittivat AML:n käyttöönotosta alueellaan.

Älypuhelimien yleistymisen ansiosta hätäviestintä on entistä tehokkaampaa, sillä saatavilla on tarkat soittajan sijaintitiedot. Verkkovierailuasetuksessa edellytetään, että hätäpalvelujen saatavuus mahdollistetaan huolehtimalla läpinäkyvyydestä tukkutasolla verkkovierailukumppaneiden välillä eli vaihtamalla teknisiä ja sääntelyyn liittyviä tietoja, jotta voidaan varmistaa hätäviestinnän tarjonta ja soittajan sijaintitiedot verkkovierailuasiakkaiden tapauksessa.

11 jäsenvaltiota toimitti tietoja verkkovierailukäyttäjien 112-palveluun soittamien puhelujen määrästä. Näiden jäsenvaltioiden osuus hätänumeroon 112 soitetuista hätäpuheluista on kolmannes. Näiden tietojen perusteella voidaan päätellä, että verkkovierailukäyttäjät soittavat 1,06 prosenttia kaikista numeroon 112 tulevista puheluista eli noin 1,5 miljoonaa puhelua numeroon 112 EU:ssa. On arvioitu, että verkkovierailuja käyttävät loppukäyttäjät soittivat 800 000 puhelua kansallisiin hätänumeroihin siellä, missä ne ovat käytössä. Näin ollen yhdistetyn arvion mukaan verkkovierailuja käyttävät loppukäyttäjät soittivat raportointikaudella yhteensä 2,3 miljoonaa hätäpuhelua.

Saatavilla olevat tiedot vahvistavat, että verkkovierailuja käyttävät loppukäyttäjät eivät hyödy maksuttomista mobiililaitteesta saatavista sijaintitiedoista, kuten kohdassa 4 selitetään. Vain 6 jäsenvaltiota vahvisti, että mobiililaitteesta saatavat sijaintitiedot ovat verkkovierailuja käyttävien loppukäyttäjien saatavilla. Verkkovierailuasetuksella varmistetaan, että operaattorit ja kansalliset sääntelyviranomaiset sekä tarvittaessa muut toimivaltaiset viranomaiset saavat hätäpalvelujen käyttömahdollisuuksia koskevasta BEREC-tietokannasta tiedot niistä hätäpalvelujen käyttömahdollisuuksista, jotka on määrätty kussakin jäsenvaltiossa ja jotka ovat verkkovierailuasiakkaiden kannalta teknisesti toteutettavissa.

9.Vammaisten loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää hätäpalveluja

Eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 109 artiklan 5 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa, että vammaisilla loppukäyttäjillä on vastaavat hätäpalvelujen käyttömahdollisuudet kuin muilla loppukäyttäjillä. Toteutettavien esteettömyysratkaisujen olisi vastattava kaksisuuntaista puheviestintää, joka on varmistettu hätäpuhelussa numeroon 112, myös verkkovierailuissa. Vastaavuuden vuoksi jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että soittajan sijaintitiedot ovat sopivimman hätäkeskuksen saatavilla, jotta hätäpalvelut voivat toimia tehokkaasti.

Tämän velvoitteen täyttämiseksi jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön laajan valikoiman esteettömyysratkaisuja, jotka on tarkoitettu vammaisille loppukäyttäjille, mukaan lukien reaaliaikainen teksti, eri viestintämuotojen täydelliseen interaktiivisuuteen perustuvat palvelut , tekstiviestit, hätäsovellukset, verkkopalvelut, välityspalvelut sekä saavutettavuus erityislaitteilla, sähköpostilla tai faksilla.

Käytetyin teknologia on tekstiviesti, jolla varmistetaan kaksisuuntainen, tekstipohjainen vuorovaikutus hätäpalveluihin yhteyttä ottavan henkilön ja hätäkeskuksen välillä. Tekstiviestien käyttö on tarjolla vammaisille loppukäyttäjille 22 jäsenvaltiossa ja Norjassa.

Hätäsovelluksia on käytössä 19 jäsenvaltiossa . Ominaisuuksistaan riippuen ne voivat edellyttää hätäpuhelujen soittamista tai tekstiviestien lähettämistä, mutta ne voivat myös toimia alustana, joka tarjoaa reaaliaikaisen tekstityksen ja eri viestintämuotojen täydelliseen interaktiivisuuteen perustuvan viestinnän. Sovellukset voivat lisäksi määrittää mobiililaitteen tarkat sijaintitiedot (5–100 metriä), jotka perustuvat GNSS/WiFi-paikannustietoihin.

Vammaisille loppukäyttäjille tarkoitetut välityspalvelut voivat myös välittää viestin hätäpalveluihin. Tällä hetkellä käyttäjien sijaintitiedot eivät kuitenkaan useimmissa tapauksissa ole käytettävissä tälle käyttötavalle jäsenvaltioissa.

Vaikka faksi ja sähköposti ovat edelleen käytettävissä hätäpalvelujen käyttömahdollisuutena joissakin jäsenvaltioissa, niitä tuskin voidaan pitää vastaavuusvaatimukset täyttävinä. Ne eivät mahdollista hätätilanteessa tarvittavaa nopeaa kaksisuuntaista viestintää, toisin kuin puhelu numeroon 112. Sähköposti ei myöskään salli automaattista käyttäjän sijainnin ilmoittamista hätäkeskukselle.

Eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 109 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että vammaisia loppukäyttäjiä koskevien toimenpiteiden on oltava tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimukset yhdenmukaistavan unionin lainsäädännön mukaisia . Näillä toimenpiteillä on pyrittävä varmistamaan yhteentoimivuus kaikissa jäsenvaltioissa ja mahdollisuuksien mukaan välttämään ennakkorekisteröinti käytettäessä vaihtoehtoisia hätäviestintävälineitä. Lisäksi esteettömyyttä koskevassa eurooppalaisessa säädöksessä edellytetään, että äänen lisäksi hätäviestinnässä on saatavilla reaaliaikainen tekstitys tai synkronointi täydellisesti interaktiiviseksi, jos käytettävissä on videokuvaa . Asiaa koskevien säännösten on määrä olla jo voimassa, ja kansallisten hätäkeskusjärjestelmien on oltava näiden vaatimusten mukaisia viimeistään 28. kesäkuuta 2025 tai poikkeuksellisesti viimeistään 28. kesäkuuta 2027.

Lisäksi jäsenvaltioiden on eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 109 artiklan 7 kohdan mukaisesti varmistettava, että loppukäyttäjille tiedotetaan riittävästi yhteisen eurooppalaisen hätänumeron 112 olemassaolosta ja käytöstä sekä sen saavutettavuuteen liittyvistä ominaisuuksista. Loppukäyttäjille on tiedotettava myös aloitteilla, jotka on suunnattu erityisesti jäsenvaltioiden välillä matkustaville sekä vammaisille henkilöille.

Eurooppalaisen sähköisen viestinnän säännöstön 109 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että hätäpalveluiden on mahdollisuuksien mukaan oltava saatavilla ilman ennakkorekisteröintiä. Vammaisille loppukäyttäjille tarkoitettujen kansallisten hätäsovellusten tapauksessa tämä tarkoittaisi, että hätäpalveluja voisi käyttää vierailun kohteena olevassa EU:n jäsenvaltiossa kotimaan sovelluksen kautta. Verkkovierailuasetuksella varmistetaan, että verkkovierailuoperaattorit tiedottavat verkkovierailuasiakkaille vaihtoehtoisista tavoista käyttää hätäpalveluja vierailujäsenvaltiossa edellytetyn hätäviestinnän avulla. Käytännössä loppukäyttäjät saavat automaattisen viestin, jossa on linkki vammaisten henkilöiden käyttöön tarkoitetulle verkkosivulle, jolla nämä tiedot ovat tarjolla maksutta. Perinteiset hätäkeskusjärjestelmät eivät vielä pysty käsittelemään hätäviestintää, joka olisi tosiasiallisesti vammaisten loppukäyttäjien käytettävissä. Reaaliaikaista tekstiä ja eri viestintämuotojen täydelliseen interaktiivisuuteen perustuvia palveluja tarjoavan uusimman teknologian käyttöönotto edellyttää hätäkeskusjärjestelmän päivittämistä yhteenliitettyjen hätäkeskusten all-IP-verkoksi, joka voi reitittää ja käsitellä IP-pohjaista hätäviestintää asianmukaisesti. Komissio ehdottaa viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2022 hyväksyttävän delegoidun asetuksen nojalla, että vahvistetaan toiminnalliset vastaavuusvaatimukset hätäviestinnälle, jota vammaiset loppukäyttäjät voivat käyttää hätäpalveluihin pääsemiseksi.

Liitteessä esitetään yleiskatsaus EU:ssa tällä hetkellä käytössä olevista vaihtoehtoisista tavoista, joilla vammaiset loppukäyttäjät voivat käyttää hätäpalveluja.

10.Päätelmät

Unionin kansalaiset ovat yli 30 vuoden ajan luottaneet hätäpalvelujen saatavuuteen käyttäessään yhteistä eurooppalaista hätänumeroa 112. Heidän on voitava luottaa siihen myös digitaalisessa maailmassa. Kansalaisten olisi voitava hyötyä siitä, että käyttöön toimitetaan kattavat ja oikea-aikaiset tilannetiedot, jotka tarvitaan kriisitilanteessa toimimiseen. Euroopan digitaalisen muutoksen tavoitteena oleva yhteyksien hyvä toimivuus, joka on otettu huomioon vuoteen 2030 ulottuvasta ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmasta [... päivitetään] annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä, on johtamassa kansalaisten, myös vammaisten, käyttämien sähköisten viestintäpalvelujen teknologiseen siirtymään kohti all-IP-teknologiaa. Siirtyminen piirikytkentäisestä pakettikytkentäiseen teknologiaan sähköisissä viestintäverkoissa käynnistää puhepalvelujen käyttöönoton IP Multimedia -osajärjestelmiin perustuvan kiinteän ja mobiilin VoIP-teknologian avulla. Näitä ovat Voice over Long Term Evolution (VoLTE), Voice over New Radio (VoNR 5G:ssä) ja Voice over Wi-Fi (VoWiFi). Pakettikytkentäiset teknologiat mahdollistavat myös teksti- ja videopohjaiset palvelut, kuten reaaliaikaisen tekstityksen ja eri viestintämuotojen täydellisen interaktiivisuuden. Näitä IP-pohjaisia viestintäpalveluja ei voida tukea perinteisillä piirikytkentäverkoilla, kuten 2G- ja 3G-verkoilla, joita ollaan parhaillaan poistamassa käytöstä. Sen vuoksi on tarpeen siirtää myös hätäviestintä pakettikytkentäisiin teknologioihin. Tämä kertomus osoittaa, että hätäviestinnän käsittelyllä, soittajan täsmällisten sijaintitietojen saatavuudella, vammaisten loppukäyttäjien saatavilla olevilla vastaavilla käyttötavoilla ja verkkovierailuja käyttävien loppukäyttäjien saatavilla olevilla käyttömahdollisuuksilla on suuri merkitys hätäpalvelujen toteuttamien hätäaputoimien tehokkuuden ja nopeuden kannalta. Digitaaliteknologian potentiaali voi toteutua täysimääräisesti vain, jos sekä hätäviestintäpalvelut että kansalliset hätäkeskusjärjestelmät pystyvät hyödyntämään teknologian kehitystä.

Siirtyminen all-IP-viestintään mahdollistaa myös sovellusten käyttömahdollisuuksien hyödyntämisen, jolloin loppukäyttäjät voivat käyttää erilaisia puhe-, teksti- ja videoviestintävälineitä ja antaa hätäkeskuksille merkitykselliset tilannetiedot. Vaikka joitakin tämäntyyppisiä kansallisia ja alueellisia sovelluksia on jo käytössä, ne eivät ole verkkovierailuolosuhteissa yhteentoimivia vierailumaiden ja -alueiden hätäkeskusten kanssa. Tulevaisuudessa jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö 21. joulukuuta 2022 annetussa delegoidussa asetuksessa ehdotetulla tavalla mahdollistaisi hätäsovellusten yhteentoimivuuden, jolla saavutettaisiin niiden EU:n laajuinen saatavuus, samaan tapaan kuin EU:n digitaalinen koronapassi otettiin käyttöön perustamalla EU:n portaali kansallisten järjestelmien yhteenliittämiseksi .

Tärkeimmät havainnot: