5.

pitää myönteisenä, että uuden sopimuksen myötä unionin toimielimet voivat toteuttaa tehtäviään tehokkaammin, erityisesti koska a) niiden alojen määrä kasvaa merkittävästi, joista hallitukset päättävät neuvostossa yksimielisen päätöksen sijasta määräenemmistöllä, minkä ansiosta 27 jäsenvaltion unioni voi toimia entistä useammilla aloilla ilman, että sen toimintaa estetään veto-oikeudella; b) uusi kaksoisenemmistöön perustuva äänestysjärjestelmä helpottaa päätöksentekoa neuvostossa; c) Eurooppa-neuvostosta tulee Euroopan unionin täysivaltainen toimielin ja sen kuuden kuukauden kiertävän puheenjohtajakauden sijaan jäsenet valitsevat puheenjohtajan kahden ja puolen vuoden kaudeksi, mikä lisää neuvoston työn valmistelun johdonmukaisuutta ja työn jatkuvuutta; d) komission jäsenmäärä lasketaan vuodesta 2014 lähtien kahteen kolmannekseen jäsenvaltioiden lukumäärästä, mikä parantaa komission toimintakykyä ja selventää entisestään, että komission jäsenet edustavat unionin etua eivätkä kotimaansa etua, ja samalla vuorottelujärjestelmä takaa edelleen kaikkien jäsenvaltioiden tasavertaisen osallistumisen; e) unionin näkyvyys ja sen kapasiteetti globaalina toimijana paranevat merkittävästi: — unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen virat, jotka aiheuttavat päällekkäistä työtä ja sekaannusta, yhdistetään komission varapuheenjohtajan/ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan viraksi, ja tämä henkilö toimii ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana ja hänellä on oikeus puhua unionin nimissä asioista, joista unionilla on yhteinen kanta, mikä takaa unionin ulkoisten toimien aiempaa suuremman johdonmukaisuuden; — tulee olemaan ainoastaan yksi yhtenäinen ulkoisen toiminnan yksikkö, jossa on virkamiehiä sekä komissiosta, neuvostosta että kansallisista ulkoasiainhallinnoista ja jonka neuvosto voi perustaa vain komission suostumuksella ja parlamentin kuulemisen jälkeen; yksikköä johtaa komission varapuheenjohtaja/korkea edustaja, sen olisi oltava yhteydessä komissioon ja sen on määrä mahdollistaa entistä suurempi yhdenmukaisuus unionin ulkopolitiikan määrittämisessä ja toteuttamisessa; — unionin valmiuksia kehittää yhteisiä rakenteita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla vahvistetaan muun muassa sisällyttämällä lauseke, jonka myötä tarjotaan apua ja tukea aseellisen hyökkäyksen sattuessa, millä vaikutetaan myönteisesti kansalaisten turvallisuuden tunteeseen, samalla kun varmistetaan tarvittava joustavuus, jonka ansiosta voidaan huomioida jäsenvaltioiden erilainen suhtautuminen näihin kysymyksiin; f) lainsäädäntö- ja täytäntöönpanovälineiden välistä eroa selkeytetään, ja säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten uusi määritelmä mahdollistaa unionin lainsäädännön yksinkertaistamisen ja virtaviivaistamisen; g) pilarirakenteesta luopuminen mahdollistaa toimien yhdenmukaistamisen unionin eri toimialoilla yksinkertaistettujen mekanismien ja välineiden avulla, vaikkakin ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityisluonne edellyttää näillä aloilla erityisiä menettelyjä; h) vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan toiminnan tavoitteet ovat aiempaa kunnianhimoisempia ja menettelyt tehokkaampia, koska tällä alalla ei enää käytetä erillisiä hallitusten välisiä välineitä tai menettelyjä, ja toimia ryhdytään valvomaan oikeudellisesti, mikä antaa toivoa konkreettisesta edistymisestä oikeus-, turvallisuus- ja maahanmuuttokysymyksissä; i) unionin tavoitteet ja toimivalta ilmastonmuutoksen, lasten oikeuksien, naapuruuspolitiikan, humanitaarisen avun, energian (mukaan lukien sopimukseen kuuluva viittaus jäsenvaltioiden väliseen yhteisvastuullisuuteen tällä alalla), avaruusalan, tutkimuksen, matkailun, urheilun, kansanterveyden ja pelastuspalvelujen suhteen määritellään selkeämmin; yhteinen kauppapolitiikka tunnustetaan unionin yksinomaiseksi toimivallaksi; j) monien muiden kysymysten osalta tehokkaampien päätöksentekomenettelyjen soveltaminen on mahdollista heti, kun siihen on poliittista tahtoa; k) joustaviin järjestelyihin turvautumista helpotetaan siinä tapauksessa, että kaikki jäsenvaltiot eivät halua tai voi edetä tiettyjen toimintalinjojen mukaisesti yhtaikaa;