Alueiden komitean lausunto aiheesta "Puolueettomien asiantuntijoiden raportti: Kansalais- ja sosiaalioikeuksien Eurooppaan"

(97/C 244/11)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon puolueettomien asiantuntijoiden lokakuussa 1995 hyväksymän raportin "Kansalais- ja sosiaalioikeuksien Eurooppaan",

ottaa huomioon 18. syyskuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisesti tekemänsä päätöksen antaa aiheesta lausunto ja määrätä sen valmistelu valiokunta 8:n "Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Sosiaalipolitiikka Kansanterveys" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 8:n huhtikuun 7. päivän 1997 kokouksessaan hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 79/97 rev.), jonka esittelijänä oli Kenneth Bodfish,

hyväksyi 11. ja 12. kesäkuuta 1997 pitämässään 18. täysistunnossa (kesäkuun 11. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

Puolueettomien asiantuntijoiden komitean työskentely liittyi komission keskipitkän aikavälin sosiaaliseen toimintaohjelmaan (SAP-ohjelma) vuosille 1995 1997. SAP-ohjelmassa ehdotettiin kyseisen komitean perustamista suunnittelemaan yhteisön alueella toimivien työntekijöiden sosiaalisten perusoikeuksien peruskirjaa EU:n perustamissopimusten tarkistamista ajatellen. Puolueettomien asiantuntijoiden komitea päätti kuitenkin laajentaa toimeksiantoaan ja raporttiaan koskemaan kansalais- ja sosiaalioikeuksia yleensä. Puolueettomien asiantuntijoiden raportti esiteltiin ensimmäisen kerran komission järjestämässä sosiaalipolitiikkafoorumissa maaliskuussa 1996.

Sosiaalisen toimintaohjelman avulla pyritään rakentamaan Euroopan unionin sosiaalipolitiikkaa lähtökohtana käsitys, että mikäli Euroopan halutaan selviytyvän tulevista, etenkin taloudellisista haasteista, tarvitaan laajapohjaista, tulevaisuuteen luotaavaa ja innovatiivista sosiaalipolitiikkaa. "Yhteiskunta, jossa on korkea työttömyys, köyhyyttä, rikollisuutta, riittämätön terveydenhuolto ja koulujärjestelmä, ei edistä kilpailukykyisen talousilmapiirin luomista", Pádraig Flynn toteaa.

2. Sosiaalinen Eurooppa

Puolueettomien asiantuntijoiden komitean laatiman raportin pääasiallinen sanoma on, että Euroopan seuraava vaihe talousunionin jälkeen on sosiaaliunioni. Raportissa korostetaan, että kaikki Euroopan valtiot ovat kansalaistensa oikeuksia kunnioittavia sosiaalisia yhteisöjä ja tämän vuoksi Euroopalla jo on sosiaaliulottuvuus.

Puolueettomien asiantuntijoiden komitean raportissa vaaditaan tiiviimpää, jäsenvaltioiden nykyisten sosiaalioikeuksien pohjalle rakennettua sosiaalista Eurooppaa siten, että seuraava hvk sisällyttäisi perustamissopimukseen ensi vaiheessa nykyiset sosiaalioikeudet, joista vallitsee ilmeinen yksimielisyys. Tämän jälkeen käynnistettäisiin toisessa vaiheessa kuulemis- ja keskusteluprosessi unionin kansalaisten oikeuksista ja velvollisuuksista. "Oikeudet tulisi sisällyttää aktiivisen kansalaisuuden periaatteelle perustuvaan demokraattiseen prosessiin." Tavoitteena olisi luetteloida kaikki kansalais- ja sosiaalioikeudet, jotka esiteltäisiin hvk:lle neljän, viiden vuoden kuluttua.

Alueiden komitea myöntää, että kansalais- ja sosiaalioikeudet ovat nykyisin riippuvaisia toisistaan ja että "perustamissopimukseen tulisi ottaa alusta alkaen, esimerkiksi parhaillaan meneillään olevan hvk:n yhteydessä, tiettyjä perustavaa laatua olevia sosiaali- ja kansalaisoikeuksia, ja sopimuksessa tulisi ilmetä unionin halu laatia ohjekirjanen oikeuksista 21. vuosisadan kynnyksellä".

Alueiden komitea toivoo, että huomiota kiinnitetään alue- ja kunnallisviranomaisten merkittävään työhön sosiaalipolitiikan ja -etujen hyväksi sekä nyt tehtyjen ehdotusten merkitykseen alue- ja kunnallisviranomaisten toiminnan ja paikallisen palvelutarjonnan kannalta. Alueiden komitea haluaa osallistua työhön ja toivoo, että siltä pyydetään lausunto sosiaalisen Euroopan lujittamisen vaatimista muutoksista.

Alue- ja kunnallisviranomaisten panoksen vahvistaminen sosiaaliasioissa perustuu siihen, että:

niiden sosiaalipoliittinen panos on itse asiassa jo merkittävä kaikissa unionimaissa;

ne ovat suuria työllistäjiä, jotka ovat vastuussa työntekijöidensä yhdenvertaisista mahdollisuuksista, koulutuksesta, terveydenhuollosta ja turvallisuudesta sekä laajemmin katsoen omalta osaltaan luomassa taloudellisen kehityksen ja kasvun edellytyksiä;

ne huolehtivat ensisijaisesti opetuksesta, koulutuksesta, yhteiskunnan tukemasta asuntotuotannosta, sosiaali- ja terveyspalveluista, liikenteestä, terveyskasvatuksesta ja ympäristöstä.

3. Ehdotukset

Puolueettomien asiantuntijoiden komitean oli määrä tarkastella yhteisön työntekijöiden sosiaalisten perusoikeuksien peruskirjan laatimista uudesta näkökulmasta Euroopan unionin perustamissopimusten tarkistuksen yhteydessä. Alunperin ehdotusten tarkoituksena oli siis perustamissopimusten muuttaminen ja oikeuksien peruskirjan laatiminen, jotka vaikuttaisivat ennen kaikkea itse Euroopan unionin rakenteisiin ja toimintaan. Muutosten lisäksi todetaan, että kansalais- ja sosiaalioikeuksien parantaminen edellyttää oikeuksien peruskirjaa sekä kansalaisten oikeuksien ja velvollisuuksien kartoitusta.

Ehdotusten vaikutukset näkyvät hitaasti, eivätkä alue- ja kunnallisviranomaiset odota kysymyksessä merkittäviä tuloksia ennen vuosisadan vaihdetta. Alueiden komitea haluaa kuitenkin toimia alue- ja kunnallisviranomaisten äänitorvena ja varmistaa, että ehdotetut muutokset vastaavat alue- ja kunnallisviranomaisten itsensä määrittämiä painopistealoja ja tärkeinä pitämiä arvoja, joita mahdollisuuksien yhdenvertaisuus ja kansalaisten osallistuminen sosiaalipolitiikkaan ovat. Alueiden komitea haluaa niin ikään varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot tunnustavat alue- ja kunnallisviranomaisten avainaseman demokratian ja kansalaisoikeuksien puolustajina ja että alue- ja kunnallisviranomaiset muodostavat näiden ehdotusten kannattajien etujoukon ja niittävät tästä myös kunnian, kun ehdotukset alkavat kantaa hedelmää.

4. Ehdotusten vaikutukset alue- ja kunnallisviranomaisiin

Ehdotukset koskevat välittömästi alue- ja kunnallisviranomaisia sikäli kun tarkoituksena on perustamissopimusten muuttaminen ja oikeuksien peruskirjan laatiminen. Alue- ja kunnallisviranomaiset saavat tuntea niiden vaikutukset:

työnantajina;

yhteisön lain vartijoina;

sosiaalisten palveluiden tuottajina;

kansalaisoikeuksien edistäjinä;

demokraattisen osallistumisen mahdollistajina: osallistuminen kunnallishallinto;

lainsäädännön vaalijoina esimerkiksi terveydenhuollossa ja turvallisuuskysymyksissä;

sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisijöinä.

Alue- ja kunnallisviranomaisilla on oma asemansa puolueettomien asiantuntijoiden komitean ehdotuksissa.

5. Erityishuomioita puolueettomien asiantuntijoiden raportin osioihin

5.1. On tarkasteltava yksityiskohtaisesti Euroopassa vallitsevia käsityksiä palkkatyöstä, ansiotoiminnasta ja työllisyydestä ja varmistettava, että pyrimme politiikassamme antamaan kansalaisille mahdollisuuden löytää oikea paikkansa yhteiskunnassa

Koska käsitys palkkatyöstä, ansiotoiminnasta ja työllisyydestä vaihtelee, alue- ja kunnallisviranomaistenkin on tarkistettava toimintansa työnantajina, taloudellisen kasvun edistäjinä ja yhteisön elvyttäjinä. Olisi otettava käyttöön joustava työaika ja annettava mahdollisuus erilaiseen kokopäivä- ja osa-aikatyöhön. Kansalaisille on niin ikään tarjottava virkistystoimintaa ja mahdollisuus tehdä vapaaehtoistyötä, on järjestettävä päivähoito sekä koulunkäynti kansalaisten tarpeiden mukauttamiseksi uuteen työympäristöön.

5.2. On päätettävä, miten hyvinvointiyhteiskunnan rakennetta tulisi muuttaa, jotta kilpailukyky ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus tehostuisivat ja yksilöt voisivat suunnata entistä paremmin omien voimavarojensa käyttöä

AK kannattaa muutoksia, jotka parantavat hyvinvointiyhteiskunnan rakennetta, sekä varojen suuntaamista sosiaalisiin oikeuksiin ja sosiaaliturvajärjestelmään. Näin toimitaan pikemmin estämis- kuin hoitoperiaatteen mukaisesti ja säästetään hyvinvointivaltion maksettaviksi lankeavissa terveyden- ja vanhustenhoitokuluissa. AK huomauttaa, että alue- ja kunnallisviranomaisten on syytä tarkistaa voimavarojensa ja palvelutarjontansa kohdistamista.

5.3. Käytännön politiikassa on järjestettävä naisille ja miehille mahdollisuus huolehtia työnteon ohella velvollisuuksistaan perhettään kohtaan

AK myöntää, että perhevelvollisuudet ja työ tulisi sovittaa paremmin yhteen, ja kummankin puolison tulisi voida huolehtia molemmista. Alue- ja kunnallisviranomaisten on annettava tähän mahdollisuus paitsi työnantajina myös sosiaalisten palvelujen tuottajina; alue- ja kunnallisviranomaisten on tarjottava yhteensovittamisen mahdollistavia perusrakenteita, jotta poistettaisiin syrjintä, josta naiset vielä tänäkin päivänä kärsivät.

5.4. On luotava uuden sukupolven kansalais- ja sosiaalioikeudet, jotka heijastavat teknologian ja väestön muutoksia ja ovat aikaisempaa ympäristötietoisempia

AK kannattaa kansalais- ja sosiaalioikeuksien lujittamista. Alue- ja kunnallisviranomaiset ovat avainasemassa huolehdittaessa kansalaisten aktiivisesta osallistumisesta yhteiskuntaan. Viranomaisten velvollisuus on edistää toiminnallaan kansalais- ja sosiaalioikeuksia. Yhteisön hallintoa on näiltä osin kiinteytettävä, kuten alue- ja kunnallisviranomaiset ovat aiemmin todenneet.

5.5. Seuraavassa hvk:ssa tulee käynnistää vaihe I ja sisällyttää perustamissopimuksiin tietyt perustavaa laatua olevat kansalais- ja sosiaalioikeudet erityisen peruskirjan muodossa

AK kannattaa näiden laajalti tunnustettujen oikeuksien sisällyttämistä perustamissopimuksiin seuraavassa (vuoden 1997) hvk:ssa. Alue- ja kunnallisviranomaiset ovat nykyisinkin sellaisten lakeihin sisältyvien oikeuksien vartijoita ja puolustajia, joilla pyritään suojelemaan joko yhteisöä tai yksilöä. AK:n mielestä oikeus kunnalliseen itsehallintoon kuuluu myös kansalaisten oikeuksiin. Vuoden 1997 hvk:n tulisi sisällyttää alueellisen itsehallinnon ja kunnallisen itsehallinnon periaatteet perustamissopimukseen kahtena jäsenvaltioiden perustuslakiperinteestä johtuvana yhteisöperiaatteena siinä muodossa kuin ne on määritelty Euroopan neuvoston alueellisen itsehallinnon ja kunnallisen itsehallinnon peruskirjoissa.

5.6. Edellä ehdotuksessa V mainittuihin oikeuksiin on sisällytettävä kaikkinaisen syrjinnän torjunta

AK:n mielestä syrjinnän sekä vähäosaisten ja vähemmistöryhmien syrjäytymisen estämisen tulisi olla yhteiskuntaan syvälle juurtunut periaate ja AK on iloinen siitä, että puolueettomien asiantuntijoiden komitea toivoo periaatteen pätevän kaikkialla unionin alueella ja saavan lainvoiman heti kun se on sisällytetty perussopimuksiin. Samoin on ehdotettu, että unioni koordinoisi sosiaalisen syrjäytymisen vastaista taistelua ja kokeilisi eri vaihtoehtoja. Alueiden komitean jäsenet ovat ensimmäisinä puolustamassa sosiaalisen syrjäytymisen vastaisia toimia ja aloitteita, ja alue- ja kunnallisviranomaisilla on tilaisuus olla osaltaan mukana parhaiden käytäntöjen levittämisessä.

5.7. Jotta taattaisiin ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ei tule tuijottaa pelkästään 4. marraskuuta 1950 solmittuun Euroopan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelusopimukseen, vaan turvauduttava lakiperusteisiin erityisjärjestelyihin ja perustettava jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuinten tai ylemmän oikeusasteen tuomioistuinten tuomareista vuorollaan koostuva erityinen unionin vetoomustuomioistuin

AK:n mielestä oikeudet on turvattava suorin ja kustannuksiltaan edullisin menetelmin. Tarvittaessa tulisi turvautua oikeusasiamiesten apuun.

5.8. Tarkistettuun perustamissopimukseen on sisällytettävä artikla, jolla käynnistetään kansalais- ja sosiaalioikeuksien ja velvollisuuksien laajamittainen, demokraattinen kartoitus unionitasolla. Tämä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamentin aloitteesta käynnistettävä prosessi tulisi saattaa päätökseen uudessa hvk:ssa viiden vuoden kuluttua; jäsenvaltioiden parlamentit tulee saada mukaan prosessiin, joka vaatii myös perinteisten työmarkkina- ja kansalaisjärjestöjen panosta

AK kannattaa ehdottomasti edellä mainittua periaatetta ja korostaa, että komiteaa on kansalaisia lähinnä olevana EU:n toimielimenä kuultava kartoitettaessa kansalaisten oikeuksia ja velvollisuuksia. Harkittaessa seuraavan hvk:n aikataulua on ensin selvitettävä kansalaisten suhtautuminen EU:hun.

5.9. Rakennerahastojen tukiperusteita on laajennettava ja niihin on sisällytettävä sosiaalioikeuksien edistämistoimet

Euroopan parlamentin ja AK:n lokakuussa 1996 pitämän konferenssin "Demokratiaan ja solidaarisuuteen perustuva Eurooppa" loppujulkilausuman mukaisesti AK uskoo, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaate ilmentää Euroopan kansojen keskinäistä solidaarisuutta käytännön tasolla. Mikäli rakennerahastojen tukiperusteisiin sisällytetään sosiaalioikeuksia edistävät toimet, alue- ja kunnallisviranomaiset voivat käynnistää laaja-alaisia hankkeita, jotta sekä taloudellista että sosiaalista vähäosaisuutta vastaan voitaisiin taistella tehokkaasti.

5.10. Yhteisön toimivalta on ulotettava koskemaan maahanmuuttoa ja turvapaikanhakijoita sekä muiden kuin jäsenvaltioiden kansalaisten maahantuloa, muuttoa ja oleskelua

AK toteaa, että maahanmuuttoa ja turvapaikanhakijoita sekä muuttoa ja oleskelua koskevilla ehdotuksilla on merkitystä alue- ja kunnallisviranomaisille niin työnantajina kuin palvelutoiminnan harjoittajina. Kunnallisviranomaisten on harkittava tarkoin, mitä palveluita ne toimittavat ja millä tavoin tämä tapahtuu.

5.11. Yhteisön toimivalta on ulotettava koskemaan huumeiden väärinkäyttöä ja laitonta huumekauppaa

AK toivottaa tervetulleeksi kaiken Euroopan unionin antaman lisätuen, jolla täydennetään jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten ponnistuksia huumeiden käytön estämiseksi sekä huumeiden väärinkäytön vähentämiseksi ja huumekaupan kitkemiseksi. Näin pyritään edistämään politiikkoja, joiden tarkoituksena on huumeiden käyttäjien syrjinnän ja syrjäytymisen estäminen.

5.12. On määriteltävä yleishyödyllisen palvelun käsite, sillä peruspalvelut määräävät usein, miten tietyistä sosiaalisista oikeuksista nautitaan

Unionin pyrkiessä määrittelemään, mitä "yleishyödyllisillä palveluilla", peruspalveluilla ja palveluiden saatavuudella tarkoitetaan, AK muistuttaa, että alue- ja kunnallisviranomaisten velvollisuudeksi on annettu taata sellaisten peruspalveluiden kuin liikenteen ja asuntojen saatavuus.

6. Toimien vaikutus alue- ja kunnallisviranomaisiin

Kansalaisia lähellä olevana alueiden komitea kannattaa kansalaisuuskäsitteen vahvistamista ja puolueettomien asiantuntijoiden komitean ehdotuksia perustamissopimuksen tarkistamisesta ja oikeuksien peruskirjan laatimisesta sekä pyrkimyksiä työllisyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja epäasianmukaisen kansalaisuuskäsitteen aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi. AK toteaa päätavoitteiden olevan seuraavat:

6.1. Työnteon, toiminnan ja työllisyyden käsitettä on muutettava, mikäli ihmisille halutaan antaa mahdollisuus löytää oikeudenmukainen paikkansa yhteiskunnassa. Joustava työaika antaa naisille ja miehille mahdollisuuden yhdistää velvollisuutensa työtä ja perhettä kohtaan. Erilaiset ansiotyön muodot, joiden puitteissa voidaan vuorotella kokopäiväistä työskentelyä, koulutusta ja muuhun toimintaan käytettävää vapaa-aikaa, vähentävät syrjäytymisen vaaraa.

6.2. Hyvinvointijärjestelmä on tarkistettava, sillä se on eurooppalaisen kansantalouden tehokkuuden keskeinen osa. Vähäosaisten ryhmien sosiaalinen syrjäytyminen on minimoitava, ja vanhustenhuollon koordinoinnista on päästävä sopimukseen.

6.3. Unionin kansalaisuuden olisi tarkoitettava, että jokainen voi hyödyntää voimavarojaan täysipainoisesti ja tuntea itsensä elimelliseksi osaksi unionia. AK:n vakaa näkemys on, että alue- ja kunnallisviranomaiset ovat avainasemassa tuotaessa unionin toiminta lähemmäksi kansalaisia.

6.4. Sosiaalistandardeille on asetettava vähimmäisvaatimukset, jotta unionin laajentuminen ja Euroopan maailmanlaajuistuminen onnistuisivat; unionin jäsenyyttä hakevien valtioiden on tunnettava EU:n talouspolitiikan lisäksi myös sen sosiaalipolitiikan vaatimukset.

Alueiden komitea on esittänyt aiemmin vaatimuksensa, jotka koskevat alue- ja kunnallisviranomaisten osallistumista Euroopan unionin päätöksentekoprosessiin. AK korostaa lisäksi, että alue- ja kunnallisviranomaiset ovat olennainen tekijä Euroopan unionin toimielinten ja kansalaisten välille viritettävässä vuoropuhelussa. Alueiden komitean mielestä perustamissopimuksia tulee tarkistaa siten, että alue- ja kunnallisviranomaiset saavat niille kuuluvan kumppanuusaseman päätettäessä niiden toimintaan vaikuttavista poliittisista linjoista.

7. Hallitustenvälinen konferenssi

Alla olevat periaatteet noudattavat puolueettomien asiantuntijoiden komitean raportin linjaa, joskaan raportissa ei viitata riittävän selkeästi alue- ja paikallisviranomaisten osuuteen. Niinpä AK palauttaa mieliin maaliskuussa 1996 antamansa hvk:ta koskevan julkilausuman tavoitteet:

läheisyysperiaate: läheisyysperiaatetta tulisi selventää ja sen yhteydessä tunnustaa alue- ja kunnallisviranomaisten osuus ja asema;

alueellinen ja kunnallinen itsehallinto: alueellisen ja kunnallisen itsehallinnon periaate tulisi sisällyttää perustamissopimukseen sellaisena kuin se on määritelty Euroopan neuvoston antamassa Euroopan alueellisen itsehallinnon peruskirjassa ja Euroopan kunnallisen itsehallinnon peruskirjassa;

yhteistyö: milloin yhteisön perustamissopimuksissa säädetään yhteistyöstä tai kansallisten viranomaisten osallisuudesta unionin politiikkaan, säädöstö tulisi ulottaa koskemaan alue- ja kunnallisviranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä ja niiden osallisuutta unionin politiikkaan, silloin kun on kyse alue- ja kunnallisviranomaisten vastuualoista.

8. Johtopäätökset

Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti puolueettomien asiantuntijoiden komitean raporttiin ja siihen, että kansalais- ja sosiaalioikeuksien välinen riippuvuussuhde otetaan siinä huomioon. Alueiden komitea katsoo, että parhaillaan käynnissä olevan hvk:n ja tulevien hallitustenvälisten konferenssien on edistettävä toimillaan kansalaisoikeuksia EU:ssa. Alue- ja kunnallisviranomaiset ovat kansalaisia lähinnä olevana hallinnon tasona avainasemassa edistettäessä kansalaisten aktiivista osallistumista yhteiskuntaan sekä kansalais- ja sosiaalioikeuksia. Alueiden komitea uskoo näiden ehdotusten vahvistavan alue- ja kunnallisviranomaisten kumppanuusasemaa Euroopan unionin toiminnassa. Alueiden komitea kiirehtii unionin toimielimiä sisällyttämään ehdotuksiinsa alue- ja kunnallisviranomaisten osuuden komitean suositusten mukaisesti. Alueiden komitean tulisi niin ikään saada osallistua puolueettomien asiantuntijoiden komitean antaman raportin IV kohdan mukaiseen kuulemismenettelyyn kartoitettaessa kansalais- ja sosiaalioikeuksia ja kansalaisvelvollisuuksia.

Bryssel, 11. kesäkuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA