Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001-2005) /* KOM/2000/0658 lopull. - CNS 99/0276 */



Virallinen lehti nro C 150 E , 30/05/2000 s. 0065 - 0072



Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001-2005) (komission esittämät) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001-2005) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [30], [30] EYVL C ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [31], [31] EYVL C ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [32], [32] EYVL C sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio yhteistyössä puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa järjesti audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet" Birminghamissa 6-8 päivänä huhtikuuta 1998. Tässä kuulemismenettelyssä ilmeni, että on tarpeen kehittää Euroopan audiovisuaali- teollisuuden tehostettu tukiohjelma erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen alalla. Digitaalisella aikakaudella audiovisuaalialan toiminta vaikuttaa myönteisesti uusien työpaikkojen syntymiseen erityisesti audiovisuaalisen sisällön tuotannossa ja jakelussa. (2) Kulttuuria ja audiovisuaalisia asioita käsittelevä neuvosto ilmaisi kokouksessaan 28 päivänä toukokuuta tyytyväisyytensä 1998 Birminghamissa järjestetyn audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin tuloksiin ja korosti mahdollisuutta edistää vahvaa ja kilpailukykyistä Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuutta erityisesti ottamalla huomioon Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden ja pienten kielialueiden erityiset olosuhteet. (3) Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa "The Digital Age: European Audiovisual Policy" (Luxemburg, 26.10.1998) todetaan, että on välttämätöntä lujittaa elokuva- ja audiovisuaaliteollisuuden tukitoimia erityisesti myöntämällä Media-ohjelmalle resurssit, jotka vastaavat alan laajuutta ja strategista merkitystä. (4) Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle antamassaan tiedonannossa "Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta" komissio tunnustaa, että on välttämätöntä lisätä julkista tukea erityisesti yhteisön tasolla Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn vahvistamiseksi. [33] [33] KOM(98) 446 lopullinen, 14.7.1998. (5) Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn korostetaan, että digitaalisen ja analogisen television markkinoille suunnitellusta laadukkaasta sisällöstä voi tulla puutetta. [34] [34] KOM(97) 623 lopullinen, 3.12.1997. (6) Komission julkisessa kuulemisessa vihreästä kirjasta [35] ilmeni, että on tarpeen luoda suotuisa kehys perinteisille ja uusille viestimille tarkoitetun eurooppalaisen audiovisuaalisen sisällön levitykselle ja edistämiselle digitaalisessa toiminta- ympäristössä. [35] SEC(1998) 1284 lopullinen, 29.7.1998. (7) Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritettua julkista kuulemista koskevissa päätelmissään 27 päivältä syyskuuta 1999 neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon kuulemisen tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimediateollisuus mukaan lukien. [36] [36] EYVL C 283, 6.10.1999, s. 1. (8) Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämiseksi (Media) (1991-1995) [37], ja siihen kuuluvat eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä ja levittämistä tukevat toimenpiteet. [37] EYVL L 380, 31.12.1990, s. 37. (9) Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehitystä ja vahvistamista koskeva yhteisön strategia vahvistettiin Media II -ohjelman puitteissa neuvoston päätöksellä 95/563/EY [38] sekä neuvoston päätöksellä 95/564/EY [39]. Strategian jatkaminen olisi varmistettava tukeutumalla ohjelmasta saatuihin kokemuksiin niin, että saadut tulokset otetaan huomioon. [38] EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25. [39] EYVL L 321, 30.12.1995, s. 33. (10) Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 todetaan, että ohjelmassa noudatetaan yhteisön tuen toissijaisuusperiaatetta suhteessa kansallisiin tukiin, sillä Media-ohjelman soveltamisalueeseen kuuluvilla tehtävillä täydennetään niitä tehtäviä, jotka kuuluvat perinteisesti kansallisten järjestelmien vastuualueeseen. [40] [40] KOM(1999) 91 lopullinen, 16.3.1999. (11) On tarpeen ottaa huomioon audiovisuaalialan kulttuuriset näkökohdat perustamissopimuksen 151 artiklan mukaisesti. (12) Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden syntyminen edellyttää sellaisten eurooppalaisten teosten kehittämistä ja tuottamista, jotka ovat peräisin jäsenvaltioista tai Media Plus -ohjelmaan osallistuvista kolmansista Euroopan maista. Tämä koskee myös maita, joilla on Media Plus -ohjelman kanssa yhteistyön puitteet, joissa noudatetaan neuvoston direktiivin 89/552/ETY [41], sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY [42], 6 artiklan säännöksiä. [41] EYVL L 298, 17.10.1989, s. 23. [42] EYVL L 202, 30.7.1997, s. 60. (13) Audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden kilpailukyky edellyttää uuden teknologian käyttöä ohjelmien kehittämis-, tuotanto- ja levitysvaiheessa. Näin ollen uuden teknologian alalla olisi varmistettava tarkoituksenmukainen ja tehokas yhteensovittaminen erityisesti niiden toimien välillä, jotka toteutetaan osana Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevaa viidettä puiteohjelmaa (1998-2002), sellaisena kuin se on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 182/1999/EY [43]. [43] EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1. (14) Eurooppa-neuvostolle antamassaan kertomuksessa "Työllisyysmahdollisuudet tieto- yhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen" [44] komissio toteaa, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen. [44] KOM(1998) 590 lopullinen. (15) Komissio totesi tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka" [45] Media II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen. [45] KOM (1999) 167 lopullinen. (16) Olisi parannettava eurooppalaisten elokuvien levityksen edellytyksiä Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla. On tarpeen edistää kansainvälisten ja kansallisten jakelijoiden, elokuvateatterien omistajien ja tuottajien yhteistyötä sekä tukea yhteisiä aloitteita eurooppalaista ohjelmatuotantoa koskevien yhteisten toimien toteuttamiseksi. (17) Olisi parannettava eurooppalaisten teosten televisiolevityksen edellytyksiä Euroopan ja kansainvälisillä markkinoilla. On tarpeen kannustaa lähetystoiminnan harjoittajien, kuten niistä säädetään direktiivin 89/552/ETY 2 artiklassa, kansainvälisten jakelijoiden ja tuottajien yhteistyötä. (18) Olisi helpotettava riippumattomien eurooppalaisten tuottajien ja jakelijoiden pääsyä markkinoille ja edistettävä audiovisuaalialan eurooppalaisia teoksia ja yrityksiä. (19) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön olisi oltava kaikkien saatavilla erityisesti Euroopan tasolla toteutettavan digitalisoinnin ja verkostoitumisen kautta. (20) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, Kypros, Malta, Turkki ja EFTA-valtiot, jotka ovat liittyneet ETA-sopimukseen, voivat osallistua yhteisön ohjelmiin lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. (21) Muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet Euroopan maat kuuluvat olennaisesti Euroopan audiovisuaalialueeseen ja voivat osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien ehtojen mukaisesti. Näiden maiden on halutessaan, talousarviomäärärahat tai audiovisuaalialan teollisuuden painopistealueet huomioon ottaen, voitava osallistua ohjelmaan tai päästävä hyötymään rajoitetusta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. (22) Euroopan ulkopuolisten kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, joka perustuu yhteiseen ja tasapainoiseen etuun, voi olla lisäarvoa Euroopan audiovisuaaliselle teollisuudelle eurooppalaisten teosten edistämisen, markkinoille pääsyn, jakelun ja hyödyntämisen osalta näissä maissa. Yhteistyötä on kehitettävä lisämäärärahojen perusteella asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen. (23) Tähän päätökseen sisältyy ohjelman koko keston ajaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen [46] 2 kohdan mukainen rahoitusohje tämän kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määrättyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. [46] EYVL L 102, 4.4.1996, s. 4. (24) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [47] 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, [47] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Perustetaan ohjelma eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levittämisen ja edistämisen tukemiseksi yhteisössä ja sen ulkopuolella, jäljempänä 'ohjelma', 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005, jonka tarkoituksena on vahvistaa Euroopan audiovisuaalialan teollisuutta. Liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ohjelman tavoitteiden on edistettävä a) Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kilpailukyvyn parantamista Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla tukemalla eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja edistämistä ottaen huomioon uudet teknologiat; b) Euroopan kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden kunnioitusta; c) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön hyödyntämistä erityisesti digitalisoitumisella ja verkostoitumisella; d) audiovisuaalialan kehittämistä maissa tai alueilla, joissa on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaaliseen tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala tai kielialue on pieni; e) tuotannon ja levityksen vahvistamista erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kautta. 2 artikla Kehittämisen alalla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: a) edistää rahoitustukea antamalla yritysten esittämien, Euroopan ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen tuotantohankkeiden kehittämistä (fiktiiviset elokuvat tai televisioteokset, dokumenttiteokset, televisio- tai elokuvalevitykseen tarkoitetut animaatioteokset, elokuva- ja audiovisuaalista kulttuuriperintöä hyödyntävät teokset), b) edistää rahoitustukea antamalla sellaisten tuotantohankkeiden kehittämistä, joissa hyödynnetään suunnittelun, tuotannon ja jakelun uutta teknologiaa. 3 artikla Levityksen ja jakelun alalla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: a) vahvistaa eurooppalaista elokuva-alan levitystä kannustamalla eurooppalaisia levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan elokuvateatterilevitykseen tarkoitettujen muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien hankintaan ja myynnin edistämiseen, b) edistää muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien laajempaa maidenvälistä levitystä Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla niiden levitystä ja niiden esittämistä elokuvateattereissa edistävillä toimenpiteillä, c) vahvistaa eurooppalaisten teosten jakelua yksityiskäyttöön tarkoitettujen välineiden avulla kannustamalla levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan digitaalitekniikkaan ja muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten myynninedistämiseen tuotantomaan ulkopuolella, d) edistää eurooppalaiselle ja maailmanlaajuiselle yleisölle tarkoitettujen eurooppalaisten televisio-ohjelmien liikkumista yhteisössä ja sen ulkopuolella tukemalla yhteistyötä eurooppalaisten riippumattomien levityksestä ja tuotannosta vastaavien yhtiöiden välillä tuotantovaiheesta alkaen, e) edistää sellaisten eurooppalaisten teosten digitaalisten luettelojen tekemistä, joita voidaan käyttää uusien viestimien avulla, f) tukea audiovisuaalisten teosten ja elokuvien monikielisyyttä. 4 artikla Edistämisen ja markkinoille pääsyn alalla ohjelmalla pyritään a) helpottamaan ja kannustamaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ja elokuvien liikkumista ja edistämistä alan markkinoilla Euroopassa ja koko maailmassa sekä eurooppalaisilla audiovisuaalialan festivaaleilla, b) edistämään toiminnan harjoittajien verkostoitumista Euroopassa erityisesti tukemalla kansallisten tukielinten yhteisiä toimintoja. 5 artikla 1. Yhteisön tuen edunsaajien on rahoitettava itse huomattava osa kustannuksista. Yhteisön rahoitusosuus ei saa olla yli 50 prosenttia toimintakustannuksista. Liitteessä tarkoitetuissa tapauksissa rahoitusosuus voi olla 60 prosenttia toimintakustannuksista. 2. Rahoitusohje tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 kohdassa säädetylle ajanjaksolle on 350 miljoonaa euroa. Vuotuiset määrärahat myöntää budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 3. Rajoittamatta niiden sopimusten ja yleissopimusten soveltamista, joissa yhteisö on sopimuspuolena, ohjelmasta hyötyvien yritysten on oltava jatkuvasti jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten hallinnassa joko välittömästi tai enemmistö- osakkuudella. 6 artikla Ohjelman puitteissa myönnetty rahoitustuki voidaan antaa takaisin maksettavina ehdollisina ennakoina tai tukina, kuten liitteessä määritellään. Ohjelmasta myönnettyjen määrien takaisinmaksut sekä osana Media-ohjelmaa (1991-1995) ja Media II -ohjelmaa (1996-2000) toteutetuista toimista tulevat takaisinmaksut varataan Media Plus -ohjelman tarpeisiin. 7 artikla Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti ja liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 8 artikla 1. Tässä tehtävässä komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen xx/xxx/EY [48] 5 artiklalla perustettu Media-ohjelman komitea. [48] Katso tämän virallisen lehden sivu. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta. 9 artikla Sen varmistamiseksi, että ohjelmaa voidaan mukauttaa joustavasti tekniikan kehitykseen, liitteessä määritellyillä aloilla toteutetaan kokeiluhankkeita. Tässä tehtävässä komissio voi kuulla neuvoa-antavia teknisiä ryhmiä. Neuvoa-antaviin teknisiin ryhmiin kuuluu ohjelmaan osallistuvien maiden nimittämiä audiovisuaalialojen eri ammattilaisia ja joiden puheenjohtajana toimii komission edustaja. Neuvoa-antavat tekniset ryhmät toimittavat kertomuksensa komissiolle, joka ottaa ne huomioon niin suurelta osin kuin mahdollista. 10 artikla 1. Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 2. Kypros, Malta, Turkki ja ETA-sopimuksen allekirjoittaneet EFTA-maat voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. 3. Ohjelmaan voivat osallistua ne muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet maat, joita ei tarkoiteta 1 ja 2 kohdassa, lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä ehtoja noudattaen. 4. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen Eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden kansallinen lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan 5 alakohta. 5. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan yhteistyöhön tässä kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. 11 artikla 1. Komissio varmistaa, että tässä päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi. 2. Hankkeiden toteuttamisen päätyttyä komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa ja niiden vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. 3. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksista ja tehokkuudesta kahden täytäntöönpanovuoden aikana saavutettujen tulosten perusteella. Kertomukseen liitetään tarvittaessa kaikki ehdotukset ohjelman tarkistamisesta mukaan lukien talousarvion tarkistukset. 4. Ohjelman täytäntöönpanon päätteeksi komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista. 12 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE 1. TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET 1.1 Audiovisuaalisten teosten kehittäminen Ohjelman toimenpiteillä pyritään antamaan rahoitustukea audiovisuaalialan yrityksille, jotka toimittavat - hankekohtaisia tukiehdotuksia audiovisuaalisten teosten kehittämiseksi, - tukiehdotuksia hankeluetteloiden (hankepaketit) kehittämiseksi osana keskipitkän aikavälin yritysstrategiaa. Tärkeimpiä valintaperusteita ovat hankkeiden eurooppalainen ja kansainvälinen ulottuvuus ja erityisesti - hankkeen herättämä kiinnostus tuotantokumppanien keskuudessa, - mahdollisuus hankkeen kansainväliseen hyödyntämiseen (josta osoituksena ovat levityksestä vastaavien yhtiöiden ilmaisema kiinnostus, hankkeen tuotantomahdollisuudet, tarjouksen tehneen yrityksen tai yrityksen henkilöstön aiemmat tuotannot), - suunnitelman, käsikirjoituksen ja kerronnan laatu ja omaperäisyys, - uuden teknologian hyödyntämismahdollisuus (kuten erityistehosteet, tietokoneohjelmalla tuotetut synteettiset kuvat, interaktiivisuus). Kehittämiseen tarkoitettua rahoitustukea myönnetään yleensä yksittäisille hankkeille takaisin maksettavina ehdollisina lainoina ja hankeluetteloille tukina, joita ei makseta takaisin. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista, mutta sellaisten hankkeiden kohdalla, joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta, se voi olla 60 prosenttia kustannuksista. 1.2 Levitys ja jakelu 1.2.1 Elokuvien jakelu Edellä 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ryhdytään soveltamaan seuraavia toimintalinjoja: a) Otetaan käyttöön takaisin maksettavan ehdollisen tuen järjestelmä eurooppalaisten elokuvien levityksestä vastaaville yhtiöille, jotka toimivat tuotantomaan ulkopuolella. Tämän järjestelmän tarkoituksena on - kannustaa eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden verkostoitumista yhteistyössä kansainvälisten tuotannosta ja levityksestä vastaavien yhtiöiden kanssa Euroopan markkinoita koskevien yhteisten strategioiden edistämiseksi, - kannustaa erityisesti levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan eurooppalaisille elokuville sopivaan myynninedistämiseen ja levitykseen riippumatta elokuvien tuotantobudjetista, - tukea eurooppalaisten teosten monikielisyyttä (jälkiäänitys, tekstitys, monikielinen tuotanto). Tuen edunsaajien valintaperusteisiin voi kuulua määräyksiä, joilla toimenpiteet eritellään budjettiluokkien mukaan. Erityistukea myönnetään elokuville, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. b) Eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden "automaattinen" tukijärjestelmä, jossa tukea myönnetään suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin ohjelmaan osallistuvissa maissa elokuvakohtaisen ja maan mukaan vaihtelevan enimmäismäärän a) asettamissa rajoissa. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen - muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien hankintaan, - muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien toimituksellisiin kuluihin (kopioiden valmistaminen, jälkiäänitys ja tekstitys) sekä myynninedistämis- ja mainoskuluihin. Uudelleeninvestointia koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä yhteisön rahoitusosuudeksi voidaan määritellä yli 50 prosenttia (ei kuitenkaan yli 60 prosenttia) hankekustannuksista. Tämä koskee erityisesti tuotantovaiheessa tehtäviä investointeja ja investointeja sellaisiin elokuviin, joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. c) Elokuvien kansainvälistä levitystä harjoittavien eurooppalaisten yhtiöiden (valtuutetut myyjät) tuki, joka määräytyy sen mukaan, miten ne menestyvät markkinoilla tiettynä ajanjaksona. Kansainväliset levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla olevien uusien eurooppalaisten teosten myynninedistämiseen. d) Tuki, jolla kannustetaan elokuvateatterien omistajia ottamaan kaupallisten ensi-iltaelokuvateatterien ohjelmistoihin useita muissa Euroopan maissa tuotettuja elokuvia vähimmäisajaksi. Kullekin elokuvateatterille myönnetty tuki voidaan määritellä suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin tiettynä ajanjaksona. Myönnetyllä tuella on erityisesti kehitettävä koulutus- ja valistustoimia, jotka kohdennetaan elokuvissa käyville nuorille. Tukea voidaan myöntää myös sellaisen eurooppalaisten elokuvateatterien omistajien verkoston luomiseksi ja lujittamiseksi, jossa kehitetään yhteisiä toimia ohjelmistojen suunnittelun edistämiseksi. e) Tukijärjestelmä, jolla edistetään eurooppalaisten elokuvien kansainvälisten ääniraitojen (musiikki ja tehosteet) tuotantoa. Tuki myönnetään tuotantobudjetin perusteella. 1.2.2 Eurooppalaisten teosten off-line-levitys Tällä tarkoitetaan eurooppalaisten teosten levitystä yksityiskäyttöön tarkoitettujen levityksen apuvälineiden avulla. Automaattinen tuki: toimituksesta ja levityksestä vastaavien yhtiöiden automaattinen tukijärjestelmä, jolla edistetään eurooppalaisten elokuvien ja audiovisuaalisten teosten levitystä yksityiskäyttöön tarkoitettujen levityksen apuvälineiden kautta (kuten videokasetit, DVD-videolevyt, DVD-rom). Tuki määräytyy sen mukaan, kuinka toimituksesta ja levityksestä vastaavat yhtiöt ovat menestyneet markkinoilla tietyllä ajanjaksolla. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen - digitaalisten apuvälineiden avulla levitettävien muissa Euroopan maissa tuotettujen uusien teosten toimitus- ja levityskuluihin, - muuten kuin digitaalisten apuvälineiden kautta levitettävien muissa Euroopan maissa tuotettujen uusien teosten myynninedistämiskuluihin. Järjestelmällä pyritään - edistämään uuden teknologian käyttöä yksityiskäyttöön tarkoitettujen eurooppalaisten teosten toimittamisessa (luodaan digitaalinen masternauha, jota kaikki eurooppalaiset levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää), - kannustetaan erityisesti levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan muissa Euroopan maissa tuotetuille elokuville ja audiovisuaalisille teoksille sopiviin myynninedistämis- ja levityskuluihin, - tukemaan eurooppalaisten teosten monikielisyyttä (jälkiäänitys, tekstitys ja monikielinen tuotanto). 1.2.3 Televisiolevitys Kannustetaan riippumattomia tuottajia luomaan teoksia (fiktiot, dokumentit ja animaatiot) niin, että toimintaan osallistuu vähintään kolme eri kielialueeseen kuuluvaa levityksestä vastaavaa yritystä eri jäsenvaltioista. Tuensaajien valintaperusteisiin voi kuulua määräyksiä, joilla hankkeet eritellään budjettiluokkien mukaan. Erityistukea myönnetään audiovisuaalisille teoksille, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan kulttuuriperintöä ja kulttuurien monimuotoisuutta. 1.2.4 Eurooppalaisten teosten on-line-levitys Tällä tarkoitetaan eurooppalaisten on-line-teosten levitystä pitkälle kehitettyjen levityspalvelujen ja uusien viestimien avulla (Internet, tilausvideopalvelu, kertamaksutelevisio). Tarkoituksena on edistää Euroopan audiovisuaalialan ohjelmatuotannon mukautumista digitaalitekniikan kehitykseen erityisesti on-line-levityksen pitkälle kehitettyjen palvelujen osalta. Teosten digitalisoimista ja digitaalisessa muodossa olevan mainos- ja myynninedistämismateriaalin luomista edistävillä toimenpiteillä kannustetaan eurooppalaisia yhtiöitä (on-line-yhteyksien tarjoajat, aihekohtaiset kanavat) luomaan luetteloja eurooppalaisista digitaalisista teoksista, joita voidaan käyttää uusissa viestimissä. 1.3 Edistäminen 1.3.1 Edistäminen ja markkinoille pääsy Ohjelman toimenpiteillä pyritään a) parantamaan alan ammattilaisten edellytyksiä päästä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille tekniseen apuun ja rahoitustukeen liittyvillä erityistoimilla seuraavanlaisten tapahtumien yhteydessä: - tärkeimmät eurooppalaiset ja kansainväliset elokuvamessut, - tärkeimmät eurooppalaiset ja kansainväliset televisiomessut, - aihekohtaiset myyntitilaisuudet ja erityisesti animaatio- ja dokumenttielokuvien, multimedian ja uuden teknologian myyntitilaisuudet. b) edistämään eurooppalaisten ohjelmien luetteloja koskevan tietokannan toteuttamista. Tätä varten komissio kannustaa alan toiminnan harjoittajien verkostoitumista Euroopassa erityisesti tukemalla kansallisten myynninedistämisjärjestöjen yhteisiä toimia. Tärkeimpiä hankkeiden valintaperusteita ovat - eurooppalainen ulottuvuus, - alan ammattilaisille (tuottajille, levittäjille, valtuutetuille myyjille) tarkoitettujen palvelujen laatu, - palvelujen tarjoajien ja alan toiminnan harjoittajien asiantuntemus myynninedistämisen alalla. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista. 1.3.2 Festivaalit Ohjelman toimenpiteillä pyritään: - tukemaan audiovisuaalialan festivaaleja, jotka järjestetään yhteistyökumppanien kanssa ja joilla esitettävistä teoksista suuri osa on eurooppalaisia, - tukemaan vähintään kahdeksassa jäsenvaltiossa järjestettävien audiovisuaalialan tilaisuuksien kesken toteutettavia eurooppalaisia yhteistyöhankkeita, joilla on yhteinen eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten myynninedistämistä ja liikkumista edistävä toimintasuunnitelma. Erityistä huomiota kiinnitetään festivaaleihin, joilla tuetaan sellaisista jäsenvaltioista tai sellaisilta alueilta peräisin olevien teosten myynninedistämistä, joilla on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaalialan tuotantoon, sekä nuorten eurooppalaisten taiteilijoiden teosten myynninedistämistä ja joilla toteutetaan ohjelmistoihin sisällytettyjen eurooppalaisten teosten levityksen seurantaa. Etusija annetaan verkostohankkeille, joilla saadaan aikaan kestävää yhteistyötä tilaisuuksien kesken. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista. 1.3.3 Eurooppalaisen tuotannon myynninedistämistoimenpiteet Edistetään alan ammattilaisten ja jäsenvaltioiden tiiviissä yhteistyössä toteuttamia myynninedistämistoimenpiteitä, joilla edistetään suurelle yleisölle tarkoitettujen eurooppalaisten elokuvien ja audiovisuaalisten teosten luomista. 1.4 Kokeiluhankkeet Komissio toteuttaa kokeiluhankkeita seuraavilla aloilla: - elokuvaperinnön säilyttäminen ja hyödyntäminen kannustamalla yhteistyökumppanuuksia elokuva-alan toiminnan harjoittajien ja julkisten tai yksityisten elinten kesken, - eurooppalaisten audiovisuaalisten ohjelmien arkistojen digitalisointi, - eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten luettelon oikeuksien haltijoiden verkostoituminen, - eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ohjelmointi aihekohtaisille kanaville ja niiden levittäminen digitaalisessa muodossa, - uusien pitkälle kehitettyjen on-line-levityspalvelujen kehittämiselle ja levitykselle sopivan toimintaympäristön luominen. Komissio voi tarvittaessa turvautua neuvoa-antavien teknisten ryhmien apuun. 2. TÄYTÄNTÖÖNPANOMENETTELY 2.1 Toimintatapa Ohjelman toteuttamiseksi komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Se kuulee myös muita osapuolia, joita asia koskee. Komissio valvoo, että alan ammattilaisten osallistuminen ohjelmaan kuvastaa Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. 2.2 Rahoitus 2.2.1 Yhteisön rahoitusosuus Yhteisön rahoitusosuus ei ylitä 50 prosenttia suunniteltujen toimenpiteiden kustannuksista (paitsi liitteessä mainituissa tapauksissa, joissa rahoitusosuudelle on asetettu enimmäismäärä), ja se myönnetään takaisin maksettavina ehdollisina ennakoina tai lainoina taikka tukina. Kun kyse on teosten monikielisyydestä, yhteisö osallistuu myöntämällä tukea toiminnalle. 2.2.2 Ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi Ennen kuin komissio hyväksyy yhteisön tukea koskevan hakemuksen, se arvioi hakemuksen huolellisesti selvittääkseen sen yhdenmukaisuuden tämän päätöksen ja tämän liitteen 2 ja 3 kohdassa esitettyjen edellytysten kanssa. Yhteisön tukea koskeviin hakemuksiin on kuuluttava - rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, - työn alustava aikataulu, - kaikki muut komission vaatimat tarpeelliset tiedot. 2.2.3 Rahoitusta koskevat määräykset ja rahoituksen valvonta Komissio määrittelee tämän päätöksen mukaisiin toimenpiteisiin liittyviä maksusitoumuksia ja maksuja koskevat säännöt varainhoitosäännösten asianmukaisten säännösten mukaisesti. 2.3 Soveltaminen 2.3.1 Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta. Tätä tarkoitusta varten se voi turvautua yhteistyöhön sellaisten konsulttien ja teknisen avun toimistojen kanssa, jotka valitaan tarjouspyyntömenettelyllä niiden alakohtaisen asiantuntemuksen perusteella. Tekninen apu rahoitetaan ohjelman talousarviosta. Komissio voi myös 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti solmia tilapäisiä kumppanuuksia erityiselinten, kuten Eureka Audiovisuelin, kanssa toteuttaakseen yhteisiä toimia, jotka vastaavat ohjelman myynninedistämistavoitteita. Komissio vastaa ohjelmasta tukea saavien lopullisesta valinnasta ja päättää myönnettävästä rahoitustuesta 7 artiklan säännösten mukaisesti. Ohjelman toteutuksen ja erityisesti ohjelmasta rahoitusta saavien hankkeiden arvioinnin varmistamiseksi sekä verkostoitumisen varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että se hyödyntää audiovisuaalialan tunnustettujen asiantuntijoiden pätevyyttä kehittämisen, tuotannon, levityksen ja myynninedistämisen alalla. 2.3.2 Komissio tiedottaa asianmukaisilla toimilla ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää sen toimintaa. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet erityisesti Media-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostojen toimintaa jatkamalla ja valvoen niiden ammattitaidon vahvistamista - ohjelman myynninedistämisen ja siitä tiedottamisen varmistamiseksi, - kannustaakseen alan ammattilaisia osallistumaan mahdollisimman laajasti ohjelman toimenpiteisiin, - avustaakseen alan ammattilaisia hankkeiden esittelyssä ehdotuspyyntöjen yhteydessä, - edistääkseen alan ammattilaisten rajatylittävää yhteistyötä, - huolehtiakseen pysyvästä yhteydestä jäsenvaltioiden eri tukea antaviin elimiin, jotta tämän ohjelman mukaiset toimenpiteet täydentäisivät kansallisia tukitoimenpiteitä. RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levittämisen ja myynninedistämisen tukemista koskeva ohjelma 2. BUDJETTIKOHTA B 3 2010 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Ohjelman tarkoituksena on korjata Euroopan audiovisuaali- ja multimediasisältöteollisuuden puutteita, joista esimerkkinä ovat eurooppalaisten teosten vähäinen liikkuvuus tuotantomaan ulkopuolella sekä alkuvaiheen investointien (hankkeiden kehittäminen, ammatillinen täydennyskoulutus) ja loppuvaiheen investointien (levitys ja myynninedistäminen) jatkuva riittämättömyys suhteessa tuotantovolyymiin ja kilpaileviin amerikkalaisiin teoksiin. Yleistavoitteet ovat: - lisätä Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä erityisesti Euroopan markkinoilla tukemalla sellaisten hankkeiden kehittämistä, joiden levityksen ja/tai jakelun mahdollisuudet ovat hyvät, - vahvistaa riippumattomia eurooppalaisia tuotannosta ja levityksestä vastaavia yrityksiä (jotka ovat pääasiassa pk-yrityksiä) tukemalla niiden verkostoitumista, - parantaa Euroopan sisältöteollisuuden asemaa uusien audiovisuaalisten viestimien markkinoilla, - edistää audiovisuaalisten teosten liikkumista Euroopan markkinoilla ja niiden myynnin edistämistä yhteisön ulkopuolella, - lisätä niiden maiden ja alueiden mahdollisuuksia, joilla on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaalialan tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala ja kielialue on pieni, - varmistaa Euroopan kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden huomioon ottaminen, - hyödyntää Euroopan audiovisuaalista perintöä. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Media Plus (Koulutus) -ohjelma kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Sen mahdollista uusimista käsitellään uudessa päätösmenettelyssä, joka perustuu perustamissopimuksen määräyksiin. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 5.3 Ei sovelleta 6. MENO- / TULOLAJI Kehittämiseen myönnetty rahoitustuki annetaan yksittäisille hankkeille yleensä takaisin maksettavina ehdollisina lainoina ja hankeluetteloille tukina, joita ei makseta takaisin. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista, mutta se voi olla 60 prosenttia kustannuksista sellaisissa hankkeissa, joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. Levitykseen myönnetty rahoitustuki annetaan valikoiduissa tukijärjestelmissä yleensä takaisin maksettavina ehdollisina lainoina (elokuva ja televisio) ja automaattisissa tukijärjestelmissä (elokuva ja video) tukina, joita ei makseta takaisin. Valtuutetuille myyjille, elokuvateattereille, kansainvälisten ääniraitojen tuottamiseen sekä digitaalisten teosten luettelojen laatimiseen myönnetty tuki on myös tukea, jota ei makseta takaisin. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista, mutta se voi olla 60 prosenttia kustannuksista sellaisissa hankkeissa, joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta, . Myynninedistämiseen ja kokeiluhankkeille myönnetty tuki annetaan yleensä tukina, joita ei makseta takaisin. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Määrärahat on laskettu kahdesta tietolähteestä saatujen tietojen perusteella: - Media II -ohjelman täytäntöönpanosta saatavilla olevat tiedot (kutakin toimialaa ja toimintalinjaa koskevat tietokannat). Luvut perustuvat tarjouksien tekijöiden (jotka edustavat vähintään 50:tä prosenttia alan ammattilaisista) toimittamiin asiakirjoihin. - Muun muassa seuraavien asiakirjojen tiedot: audiovisuaalialan konferenssien pöytäkirjat (Birminghamissa pidetty audiovisuaalialan eurooppalainen konferenssi, Helsingissä järjestetty audiovisuaalipolitiikan foorumi), korkean tason asiantuntijaryhmän digitaaliaikaa koskeva raportti (Oreja-ryhmä), Media II -ohjelman väliarviointi (BIPE), komission asiakirjat (lähentymistä koskeva vihreä kirja, tiedonanto audiovisuaalipolitiikan tulevasta toiminnasta). Näihin asiakirjoihin sisältyy makrotaloutta koskevien analyysien lisäksi tiedot Euroopan audiovisuaaliteollisuuden alakohtaisista tarpeista. Tämän ohjelman puitteissa myönnettyjen lainojen sekä Media-ohjelman (1991-1995) ja Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa harjoitetusta toiminnasta tulevat takaisinmaksut varataan Media Plus -ohjelman tarpeisiin. Kehittäminen Kustannusten arvioitu jakautuminen kehittämisen alalla (miljoonaa euroa). >TAULUKON PAIKKA> Levitys Kustannusten arvioitu jakautuminen levityksen alalla (miljoonaa euroa). >TAULUKON PAIKKA> Myynninedistäminen Kustannusten arvioitu jakautuminen myynnin edistämisen alalla (miljoonaa euroa). >TAULUKON PAIKKA> Kokeiluhankkeet Kustannusten arvioitu jakautuminen kokeiluhankkeiden alalla (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden kesken Kustannusten arvioitu jakautuminen kokeiluhankkeiden alalla (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> Alaa koskevat toimet EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> 7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat teknisestä avusta aiheutuvat toimintamenot Monialaiset kustannukset EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) >TAULUKON PAIKKA> Ehdotusten valinnassa ja seurannassa komissio voi saada teknistä ja/tai hallinnollista apua ulkopuolisilta tahoilta. Media I ja Media II -ohjelmien yhteydessä komissiota avustivat teknisen avun toimistot, joilla oli asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä käytettävästä ulkopuolisesta teknisestä ja/tai hallinnollisesta avusta päätetään komission määrittelemien suuntaviivojen perusteella. Jos tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä päätetään käyttää teknisen avun toimistoja, komissiolle ilmoitetaan siitä asianmukaisesti teknisen avun toimistoja koskevan käsikirjan mukaisesti. 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu EY, miljoonaa euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ohjelman tuensaajat valitaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä useita kertoja vuodessa julkaistavien ehdotuspyyntöjen perusteella. Ennen kuin komissio hyväksyy yhteisön tukea koskevan hakemuksen, se arvioi hakemuksen huolellisesti selvittääkseen sen yhdenmukaisuuden neuvoston päätösten ja ehdotuspyynnössä esitettyjen edellytysten kanssa. Yhteisön tukea koskevaan hakemukseen on kuuluttava - rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, - työn alustava aikataulu, - kaikki muut komission ehdotuspyyntöön liittyvissä yksityiskohtaisissa ohjeissa vaaditut tarpeelliset tiedot. Ehdotusten valinnassa komissiota avustavat teknisen avun toimistot, joilla on asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tukikelpoisiksi todetut hankkeet esitetään ensin riippumattomille asiantuntijoille ja toimitetaan sitten Media-ohjelman komitealle, joka koostuu ohjelmaan osallistuvien valtioiden edustajista. Euroopan komissio tekee lopullisen päätöksen. Ennen rahoitusosuuksien maksamista on toimitettava yksityiskohtaiset selvitysasiakirjat ja toimintakertomukset. Maksamiseen liittyvät myös paikalla toteutettava valvonta (tilintarkastus) ja keskitetty seuranta. Lisäksi eri elimet (tilintarkastustuomioistuin, varainhoidon valvoja sekä tulojen ja menojen hyväksyjä) valvovat toteutettavien toimenpiteiden hallinnoinnista vastaavia elimiä ja tuensaajia. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Kehittämisessä tavoitteena on korjata Euroopan teollisuudessa vallitseva tilanne, jossa kehittämisvaiheen investoinnit ovat riittämättömiä, erityisesti sellaisten hankkeiden osalta, joilla on hyvät mahdollisuudet kaupalliseen menestykseen Euroopan markkinoilla. Tavoitteena on myös avustaa riippumattomia yrityksiä lujittamaan asemaansa ja muodostamaan verkostoja. Kehittämistuen tarkoituksena on - lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä antaa lisärahoitusta yrityksille, jotka kehittävät fiktio-, animaatio- ja dokumenttiteoksia koskevia hankkeita sekä hyödyntävät uutta teknologiaa, - pitkällä aikavälillä toteuttaa toimenpiteitä yhteisvaikutuksessa koulutustuen kanssa ja muuttaa ammattikäytäntöjä niin, että nykyistä enemmän huomiota kiinnitetään hankkeiden kehittämiseen. Kehittämistuella pyritään siis - kannustamaan vireimpiä riippumattomia tuottajia toteuttamaan kaupallisia kehitysstrategioita, - kasvattamaan näiden yritysten koko sellaiseksi, että lisääntyvän liiketoiminnan sekä luetteloista saatujen tulojen ja liikevoiton kasvun ansiosta ne voivat lisätä investointeja eurooppalaisten hankkeiden kehittämiseen. Levitystuella pyritään lyhyellä aikavälillä - lisäämään eurooppalaisten teosten hyödyntämistä Euroopassa levityksen eri apuvälineitä apuna käyttäen ja edistämään eurooppalaisten teosten liikkumista markkinoilla, - saamaan muissa Euroopan maissa tuotetut teokset yleisön saataville (kulttuuritarjonnan moninaisuus) tukemalla erityisesti monikielistä tuotantoa, - parantamaan näiden teosten asemaa, näkyvyyttä ja kannattavuutta levityksen eri apuvälineiden avulla (elokuva, video ja DVD-videolevyt, televisio), - kannustamaan kansallisia ja kansainvälisiä levittäjiä (valtuutettuja myyjiä) lisäämään investointejaan kaikkiin eurooppalaisiin teoksiin (mainonta, myynninedistäminen), - kannustamaan kansallista ja kansainvälistä levitysalaa investoimaan yhä enemmän erityisesti muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten tuotantovaiheeseen. keskipitkällä aikavälillä - parantamaan eurooppalaisten teosten liikkuvuutta ja kannattavuutta Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla kuluttajien käytettävissä olevien levityksen apuvälineiden kautta, - lisäämään levityksestä vastaavien yhtiöiden (elokuva, video, televisio) kilpailukykyä sekä eurooppalaisten teosten oikeuksien luettelojen laatimista ja hyödyntämistä, - kehittämään verkostoitumista ja yhteisiä strategioita Euroopassa kehittämällä levityksen ja tuotannon välisiä yhteyksiä, - lisäämään Euroopan markkinoille tarkoitettujen teosten tuotantoa (levitysjohtoinen tuotanto) kunnioittamalla kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta, - kehittämään eurooppalaisen yleisön tietämystä muissa Euroopan maissa tuotetuista teoksista ja heidän mieltymystään niihin ja vahvistamaan näin Euroopan kulttuuri-identiteettiä eri ilmaisukeinojen avulla. Myynninedistämistuella pyritään - edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien asemaa perinteisillä markkinoilla sekä kehittyvillä eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla, - edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien osallistumista kaikkeen toimintaan, jonka tarkoituksena on eurooppalaisten ohjelmien liikkumisen, vaihdon ja myynnin edistäminen Euroopassa ja sen ulkopuolella, - edistämään eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa ja/tai festivaaleilla, - edistämään alan ammattilaisten ja kansallisten järjestöjen verkostoitumista Euroopassa resurssien optimoimiseksi. Ala // Kohderyhmä Kehittäminen // - Riippumattomat eurooppalaiset tuotantoyhtiöt (pk-yritykset) - Fiktiot - Dokumentit - Animaatiot - Multimedia Levitys // - Eurooppalaiset elokuvalevityksestä vastaavat yhtiöt (muun muassa elokuvat, videot, DVD-videolevyt) - Riippumattomat eurooppalaiset elokuva- ja televisiotuottajat - Eurooppalaiset valtuutetut myyjät - Teosten oikeuksien haltijat (luettelot): muun muassa levityksestä vastaavat yhtiöt - Aihekohtaiset kanavat - Riippumattomat eurooppalaiset elokuvateatterien omistajat Myynnin- edistäminen // - Eurooppalaiset ja kansainväliset audiovisuaalialan messut - Kansainväliset audiovisuaalialan festivaalit, joilla esitettävistä teoksista suuri osa on eurooppalaisia - Kansainvälisistä audiovisuaalialan festivaaleista, joilla esitettävistä teoksista suuri osa on eurooppalaisia, huolehtivat eurooppalaiset järjestöt - Eurooppalaiset audiovisuaalialan toiminnan harjoittajat - Kansainväliset audiovisuaalialan tapahtumat, joissa edistetään eurooppalaisten teosten myyntiä ja lahjakkaiden alan ammattilaisten asemaa 9.2 Toimenpiteen perustelut Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen: Ehdotettu tukiohjelma on osa Euroopan unionin audiovisuaalipolitiikkaa. Ohjelma toimii toissijaisuusperiaatteen mukaisesti suhteessa nykyisiin kansallisiin toimenpiteisiin, sillä se perustuu näihin toimenpiteisiin ja täydentää niitä. Ohjelman tavoitteet vastaavat perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 157 artiklassa mainittuja tavoitteita, koska sillä pyritään - nopeuttamaan teollisuuden mukauttamista rakenteellisiin muutoksiin, - edistämään kaikkialla yhteisössä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, aloittamisen ja kehittämisen kannalta suotuisaa toimintaympäristöä, - edistämään yritysten välisen yhteistyön kannalta suotuisaa toimintaympäristöä, - edistämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan antamien teollisten mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä. Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: Kyseessä on taloudellinen kannustin, jolla pyritään hankkimaan investointeja teollisuudesta ja lisäämään liiketoimintaa huomattavasti. Toimintatapa on yhdenmukainen markkinoiden toiminnan kanssa samalla kun sillä vauhditetaan markkinoiden toimintaa. Valtioiden julkiset tuet on kohdennettu selkeästi tuotannon tukemiseen, kun taas Media-ohjelman tuet on kohdennettu hankkeiden kehittämiseen ja teosten levitykseen. Kansallisten tuotantotukien osuus on 59 prosenttia kaikista kansallisista tuista, kun taas levitystuen osuus on 5 prosenttia ja hyödyntämistuen osuus 6 prosenttia kaikista tuista. Yhteisön pääomien liikkuvuutta lisäävien Media II -ohjelman taloudellisten toimenpiteiden kerrannaisvaikutus kehittämisessä on keskimäärin 4,19 ja levityksessä 7,2. - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin: kyseessä on riskialtis kokeiluluontoinen teollisuus. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten osoittimet: >TAULUKON PAIKKA> Komissio seuraa keskeisimpiä indikaattoreita ohjelman täytäntöönpanon aikana. Rahoitustuen saajien on komission kanssa tekemiensä sopimusten mukaisesti annettava tarvittavat tiedot jatkuvaa arviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia varten. Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu: Komissio laatii ohjelmasta kaksi arviointikertomusta. Välikertomus: Ensimmäinen kertomus laaditaan kahden vuoden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on tarkoitus tehdä ensimmäinen arviointi ohjelman puolivälissä saavutetuista tuloksista, jotta ohjelman toista toteutusvaihetta varten voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja tarkistukset. Tätä tarkoitusta varten komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Konsultit valitaan asiantuntemuksen perusteella tarjouspyynnön kautta. Komissio esittää kertomuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Loppukertomus: Toinen kertomus laaditaan ohjelman täytäntöönpanoon kuluneiden viiden vuoden kuluttua. Kertomuksen tarkoituksena on verrata tukijärjestelmistä saatuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin. Samoin kuin välikertomusta laadittaessa komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Komissio esittää loppukertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Media II -ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella komissio harkitsee, jatkaako se tuensaajien tilien tarkastuksia (vuosittain noin 30) varmistaakseen yhteisön varojen moitteettoman käytön. Tilintarkastusten tulokset esitetään kirjallisessa kertomuksessa. Tulosten arviointi: Tiedot, joiden perusteella ohjelman suorituskykyä, tuloksia ja vaikutuksia mitataan, saadaan seuraavista lähteistä: - hakuasiakirjoihin sisältyvien ja tuensaajien kanssa tehtyjen sopimusten seurannasta saatujen tietojen perusteella laaditut tilastotiedot, - tilintarkastukseen valittujen ohjelman tuensaajien tilintarkastuskertomukset (vuosittain 30), - Media-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostoissa ja kansallisilla markkinoilla käydyt keskustelut, - asiantuntijoiden ja instituutioiden edustajien kanssa käydyt keskustelut (kansalliset ja kansainväliset toimialajärjestöt), - audiovisuaalialan ammattilaisten ja erityiskoulutuselinten edustajien kanssa käydyt keskustelut. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKKA III, A-OSA) Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti budjettipääosastoon sekä henkilöstön ja hallinnon pääosastoon. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimittaa tiedot ja niitä koskevan lausuntonsa budjettipääosastoon. Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään >TAULUKON PAIKKA> Tarvittava hallinnollinen henkilöstö voidaan saada käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen puitteissa ottaen erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän myöntämä lisärahoitus. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on siis otettava huomioon se mahdollisuus, että budjettivallan käyttäjä ei tämän lainsäädäntöehdotuksen tultua hyväksytyksi myönnäkään komissiolle tarvittavaa lisärahoitusta. Jos henkilöstöä ei voida siirtää komission muista yksiköistä, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on vastattava henkilöstön lisätarpeeseen yksinomaan sisäisin siirroin. 10.2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Määristä ilmenevät lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset koko toimenpiteen ajalta, kun kyseessä on määräaikainen toimi, ja 12 kuukauden ajalta, kun toimenpiteen kestoa ei ole määritelty. 10.3 Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu, etenkin komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouskulut (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Talousarvion osastoihin A-7 liittyvät kulut kohdassa 10 katetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kokonaismäärärahoista.