FI Euroopan unionin virallinen lehti C 248/55

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti EU:n ja Mercosur-maiden assosiaatiosopimusta: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos” (oma-aloitteinen lausunto)

2011/C 248/09

Esittelijä: José María ZUFIAUR NARVAIZA

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. syyskuuta 2010 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Kohti EU:n ja Mercosur-maiden assosiaatiosopimusta: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 25. toukokuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. kesäkuuta 2011 pitämässään 472. täysistunnossa (kesäkuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 89 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä ja suositukset

1.1 ETSK katsoo, että mikäli nykyiset vaikeudet mm. maatalouden, teollis- ja tekijänoikeuksien ja kestävän kehityksen alalla onnistutaan voittamaan, assosiaatiosopimus Mercosurin ja EU:n välillä tarjoaisi molemmille osapuolille valtavasti mahdollisuuksia ja etuja tilanteessa, jolle on ominaista globaalien toimijoiden rooleissa tapahtuvat syvälliset muutokset ja geostrategiset, ympäristöön liittyvät, sosiaaliset sekä energiaan ja hallintoon liittyvät maailmanlaajuiset haasteet sekä kiireellinen tarve muuttaa kehitysmallia perusteellisesti, jotta voidaan voittaa järjestelmäkriisi, jonkalaista ei ole koettu sitten 1930-luvun.

1.2 ETSK katsoo, että assosiaatiosopimus on mahdollinen ainoastaan, jos se on tasapainoinen, hyödyttää molempia osapuolia ja jos siinä ei uhrata mitään alaa (kuten maataloutta tai teollisuutta), aluetta tai maata. Assosiaatiosopimus ei voi missään tapauksessa perustua huonoon sopimukseen. Komitea kehottaakin neuvotteluosapuolia osoittamaan tarvittavaa poliittista tahtoa assosiaatiosopimuksen mahdollistamiseksi sekä tekemään kaikkensa erityisesti assosiaatiosopimuksen peruspilaria eli kaupallisia kysymyksiä koskevien erimielisyyksien ratkaisemiseksi. Tässä tarkoituksessa se pyytää käyttämään kaikkia malleja ja mekanismeja, jotka voivat auttaa tavoitteen saavuttamisessa: epäsymmetrioiden tunnustaminen, tuki- ja tasoitustoimenpiteet, poikkeuksista sopiminen, kehityssuunnitelmat eniten kärsivien alojen tukemiseksi, investointien edistäminen, innovointipolitiikat ja korvaus-, siirtymä- ja kehittämislausekkeet. Tukitoimenpiteiden tulisi lisäksi käsittää kaikki EU:n politiikat.

1.3 ETSK kehottaa joka tapauksessa neuvotteluosapuolia ja erityisesti Euroopan unionia arvioimaan niitä merkittäviä poliittisia, taloudellisia sekä menetettyihin mahdollisuuksiin liittyviä kustannuksia, joita aiheutuisi sopimuksen syntymättä jäämisestä.

1.4 ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että assosiaatiosopimus on kunnianhimoinen ja että siinä tarkastellaan kaikkia EU:n ja Mercosur-maiden suhteisiin liittyviä näkökohtia. Siksi onkin tärkeää ratkaista yritysten kohtaamat todelliset ongelmat yhdenmukaistamalla sääntelyä sekä tarkastella sopimuksen vaikutuksia tullien ulkopuolisiin kaupan esteisiin. Assosiaatiosopimukseen tulisi erityisesti sisältyä sosiaali-, työelämä- ja ympäristöulottuvuus, joka kattaa koko sopimuksen. Tämän ulottuvuuden tulisi varmistaa sopimuksen sosiaali- ja ympäristötavoitteiden mukaiset taloudelliset suhteet vahingoittamatta kestävää kehitystä säänteleviä sääntöjä ja takeita. Samalla sopimuksessa tulisi ottaa huomioon osapuolten sitoutuminen sosiaalisia ja työelämän oikeuksia koskeviin keskeisiin sääntöihin sekä kansainvälisiin – esimerkiksi ILO:n – julistuksiin, joissa määrätään, ettei työelämän perusperiaatteiden ja oikeuksien loukkaamista voida käyttää laillisesti kilpailuetuna kansainvälisessä kaupassa.

1.5 ETSK kehottaa sekä Mercosurin neuvoa-antavaa talous- ja sosiaalifoorumia (Foro Consultivo Económico-Social del Mercosur, FCES) että itse ETSK:ta kummankin alueen kansalaisyhteiskuntaa edustavina eliminä ottamaan osaa neuvotteluprosessiin, assosiaatiosopimuksen vaikutusten arviointiin ja niiden yhteydessä esitettäviin ehdotuksiin (ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että mahdollisesta sopimuksesta etukäteen tehtävän vaikutusarvioinnin lisäksi luodaan mekanismit, joiden avulla voidaan jälkikäteen tarkistaa, onko sopimuksen sisältöä noudatettu ja millaista kehitystä on tapahtunut) sekä sopimukseen sisällytettävän sosiaali-, työelämä- ja ympäristöulottuvuutta koskevan erillisen luvun laatimiseen ja osallistumaan sopimukseen sen hyväksymisen jälkeen perustamalla neuvoa-antavan sekakomitean, joka koostuu kummankin osapuolen järjestäytyneitä kansalaisyhteiskuntia edustavasta elimestä. (1)

2. Johdanto

2.1 EU:n ja Mercosurin välillä käydyt neuvottelut assosiaatiosopimuksen solmimiseksi jumiutuivat vuonna 2004 osapuolten välisten markkinoillepääsyä koskevien merkittävien erimielisyyksien sekä Dohan kehitysohjelman tuloksia koskevien erilaisten odotusten johdosta. Vuonna 2009 aloitetut epäviralliset yhteydenotot osoittivat osapuolten kantojen muuttuneen, minkä johdosta osapuolet päättelivät, että oli olemassa uusia mahdollisuuksia päästä sopimukseen, ja päättivät näin toukokuussa 2010 pidetyssä EU:n ja Latinalaisten Amerikan maiden huippukokouksessa käynnistää neuvottelut uudelleen. Tavoitteena oli kunnianhimoinen assosiaatiosopimus, jonka kaupallinen ulottuvuus ei kattaisi yksinomaan tavarakauppaa vaan myös palvelut, investoinnit, julkiset hankinnat, teollis- ja tekijänoikeudet (maantieteelliset nimitykset mukaan luettuina), kaupan edistämisen, terveys- ja kasvinsuojelutoimet, kestävän kaupan ja kehityksen, kilpailun sekä kaupan suojatoimet.

3. Assosiaatiosopimuksen tarjoamat mahdollisuudet

3.1 EU:n ja Mercosur-maiden yhteenlaskettu väkiluku on yli 700 miljoonaa, ja niiden kauppavaihdon arvo on yli 84 miljardia euroa vuodessa. Alueiden välisen assosiaatiosopimuksen ansiosta voitaisiin siis luoda mittava taloudelliseen yhdentymiseen perustuva alue, joka voisi tuottaa hyötyä molemmille osapuolille ja jolla olisi myönteisiä ulkoisvaikutuksia erityisesti Latinalaisen Amerikan muihin maihin.

3.2 EU kokonaisuutena on maailman suurin talousmahti, ja Mercosur-ryhmittymä sijoittuu maailman kuuden suurimman talouden joukkoon. Mercosur on myös erittäin dynaaminen alue, jonka talous on kasvanut viime vuosina voimakkaasti: Brasiliassa talouden kasvuaste on ollut 7 prosenttia ja Argentiinassa, Uruguayssa ja Paraguayssa 9 prosenttia. Mercosur-alueen talouden perusta alkaa olla myös entistä monipuolisempi. Elintarvikealan merkitys on suuri, mutta myös alueen teollisuuspohja laajenee jatkuvasti, ja sillä on käytössään huomattavat energiavarat ja teknologiset resurssit.

3.3 Euroopan unioni on Mercosurin tärkein kauppakumppani ennen Yhdysvaltoja. Vuonna 2010 EU:n tuonnin arvo Mercosurista oli lähes 44 miljardia euroa ja viennin arvo oli yli 40 miljardia euroa. On syytä korostaa, että EU:n vienti Mercosur-maihin on arvoltaan jo yhtä suurta kuin vienti Intiaan ja suurempaa kuin vienti Kanadaan tai Etelä-Koreaan. EU:n investoinnit Mercosuriin puolestaan ylittävät EU:n investoinnit Kiinaan, Intiaan ja Venäjälle yhteensä.

3.4 Näiden kahden osapuolen taloudet ovat suurelta osin toisiaan täydentäviä, mikä näkyy selvästi niiden välisessä kaupassa. EU vie Mercosuriin pääasiassa teollisuustuotteita, kulutushyödykkeitä, kuljetusvälineitä ja kemiallisia tuotteita ja tuo sieltä elintarvikkeita ja energiatuotteita. Vaihtosuhteet kehittyvät kuitenkin nopeasti molemmin puolin. Esimerkiksi EU on lisännyt huomattavasti jalostettujen maataloustuotteiden vientiä, ja toisaalta brasilialaisten yritysten investoinnit Euroopassa olivat vuosina 2007–2008 suuremmat kuin eurooppalaisten yritysten investoinnit Brasiliassa. Assosiaatiosopimuksen syntyminen merkitsisi sen vuoksi valtavia vauraudenluontimahdollisuuksia.

3.5 Mercosurin kanssa solmittavan assosiaatiosopimuksen ansiosta EU voisi tiivistää taloudellisia ja geopoliittisia suhteitaan strategiseen kumppaniin. Alueiden välisen sopimuksen avulla EU pääsisi muiden kansainvälisten kilpailijoiden, kuten Yhdysvaltojen ja Kiinan, edelle. Lisäksi assosiaatiosopimus vahvistaisi EU:n ja Brasilian strategista kumppanuutta, johon kaupalliset kysymykset eivät sisälly. Brasilialla on erityinen merkitys kansainvälisten suhteiden geopoliittiselle muotoutumiselle, sillä se kuuluu kahteen merkittävimpään voimakkaasti kasvavien talouksien etuja koordinoivaan yhteenliittymään BRICiin ja IBSAan (2). Kaikki tämä johtaisi entistä tiiviimpään yhdentymiseen ensinnäkin Etelä-Amerikassa ja toiseksi koko Latinalaisessa Amerikassa, jonka energia-, elintarvike- ja vesivarat ovat ratkaisevan tärkeät. Kyse on kolmesta resurssista, joilla tulee olemaan elintärkeä merkitys 2000-luvulla. Kaiken kaikkiaan assosiaatiosopimus voisi auttaa lieventämään Atlantin alueen talouden ja geopoliittisen aseman heikkenemistä Tyynenmeren alueeseen nähden.

4. Assosiaatiosopimukseen liittyvät ongelmat ja heikkoudet

4.1 EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimus voisi tuoda mukanaan kiistattomia etuja, mutta niistä huolimatta tämäntyyppiseen sopimukseen liittyy myös vaikeuksia, jotka voidaan tiivistää seuraavasti: 1) neuvotteluohjelman monimutkaisuus eli sopimuksen kaupalliset näkökohdat, 2) Mercosur-alueen yhdentymiseen vaikuttavat ja vapaata kaupankäyntiä haittaavat rakenteelliset heikkoudet, 3) sopimuksen sosiaali- ja ympäristöulottuvuus ja 4) se, miten paljon osapuolilla on poliittista tahtoa päästä sopimukseen ja näin ollen halukkuutta keskustella kaikista mahdollisuuksista hyödyntää tasoitustoimenpiteitä, niin sopimuksen puitteissa kuin sen ulkopuolella, sopimuksen aikaansaamiseksi. Kahta viimeksi mainittua ongelmaa käsitellään tarkemmin tämän lausunnon kohdissa 5 ja 7.

4.1.1 Kaupallisiin näkökohtiin liittyvät vaikeudet tunnetaan melko hyvin. EU:n näkökulmasta ne koskevat pääasiassa Mercosur-maiden elintarvikealaa, kuten komission äskettäisissä vaikutustenarvioinneissa todetaan. (3) Sopimuksella pelätään olevan kielteisiä vaikutuksia erityisesti sokerialaan, naudan-, kanan- ja sianliha-alaan sekä hedelmä- ja vihannesalaan. Lisäksi ongelmiksi koetaan liiallinen protektionismi teollisuustuotteiden (autot, kemialliset tuotteet) ja jopa tiettyjen jalostettujen maataloustuotteiden (viini mukaan luettuna) osalta, vaara siitä, että alkuperänimitysten suojaa koskevia sääntöjä ei noudateta, elintarvikkeiden turvallisuus- ja ympäristönsuojelusäännösten verrattain alhainen taso sekä julkiset hankintasopimukset, joissa ei noudateta täyttä avoimuutta. Kolmen viimeisen neuvottelukierroksen jälkeen osapuolten asenteet ovat muuttuneet sopimukselle suosiollisemmiksi mm. kauppaan ja kestävään kehitykseen sekä alkuperäsääntöihin liittyvien kysymysten osalta.

4.1.2 Myös Mercosurin näkökulmasta tärkein neuvottelukysymys on maatalous. Vuonna 2004 EU myöntyi tarjouksessaan siihen, että se vapauttaisi – siirtymäkausien päätyttyä – 86,25 prosenttia maataloustuotteiden kokonaistuonnista. Neuvottelukynnys on todennäköisesti tällä kertaa korkeammalla. Mahdollisuus kiintiöiden vahvistamiseen helpottaa neuvotteluja. Euroopan maatalous- ja karjankasvatusalan esille tuomia riskejä voitaisiin lieventää, jos sopimusneuvotteluihin sisällytetään vaatimus samojen ympäristönsuojelua, elintarvikkeiden turvallisuutta, eläinten hyvinvointia jne. koskevien normien kohtuullisesta noudattamisesta sekä EU:n tuotannossa että Mercosurista tuotavien tuotteiden tuotannossa. Assosiaatiosopimuksella ei tulisi myöskään lisätä EU:n elintarvikeriippuvuutta, ja siinä tulisi ottaa käyttöön välineet, joiden avulla voidaan välttää kestävyysnäkökohdista piittaamaton tehomaatalous. Teollisuustuotteiden esteet ovat vähäisempiä, ja niiden osalta yhteisymmärryksen löytäminen näyttääkin todennäköisemmältä. Näin kävi esimerkiksi autoteollisuutta koskevassa EU:n ja Etelä-Korean sopimuksessa. Muihin aloihin, kuten teollis- ja tekijänoikeuksiin, jotka ovat erityisen merkittäviä eräille Mercosurin maille, esimerkiksi Brasilialle, voitaisiin soveltaa evoluutio- tai siirtymälausekkeita WTO:n sopimusten pohjalta. ETSK katsoo, että voitaisiin muun muassa laatia teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva ohjelma, joka edistäisi teknologian siirtoa ja jonka puitteissa voitaisiin kehittää EU:ssa ja Mercosurissa voimassa oleva patenttijärjestelmä. Patenttijärjestelmä voitaisiin myöhemmin laajentaa kattamaan koko Latinalainen Amerikka.

4.1.3 ETSK katsoo, että vaikeuksista huolimatta edellytykset kaiken kaikkiaan molempia osapuolia hyödyttävälle tasapainoiselle sopimukselle, joka ei synny minkään alan, alueen tai maan kustannuksella, ovat nyt aiempaa paremmat. (4)

4.2 Mercosurin rakenteelliset heikkoudet ovat muodostaneet kautta aikojen huomattavan esteen assosiaatiosopimuksen syntymiselle. Niistä on syytä mainita erityisesti yhteisten verkostojen ja rakenteiden riittämättömyys alueella, joka on pinta-alaltaan kolme kertaa suurempi kuin EU, alueen sisäisen kaupan vähyys (Mercosurissa 15 %, NAFTAn piiriin kuuluvalla alueella 45 %, EU:ssa 66 %) ja alueen ulkopuolisen kaupan valta-asema, epätäydellinen tulliliitto, makrotalouspolitiikkojen koordinaation vähyys sekä alueellisten instituutioiden heikkous.

4.2.1 Viime vuosina ja etenkin vuodesta 2003 lähtien – sen seurauksena, että tuolloin näytti mahdolliselta, että EU:n ja Mercosurin välillä saataisiin pian aikaan sopimus – Mercosurin alueellinen yhdentymisprosessi on lähtenyt taas voimakkaasti liikkeelle. Alueella on toteutettu erilaisia aloitteita, kuten mm. energia-alaa, kaasu- ja öljyvarojen hyödyntämistä ja viestintäinfrastruktuureja koskevan yhteisen politiikan kehittäminen, autoteollisuutta koskevaa yhteistä politiikkaa koskeva sopimus Argentiinan ja Brasilian välillä ja Mercosurin rakenteellisen lähentymisen rahaston (FOCEM) perustaminen. Alueella on myös hyväksytty strateginen suunnitelma sisämarkkinoiden epäsymmetrioiden poistamiseksi ja otettu käyttöön suosituimmuus- ja erityiskohtelutoimia Paraguayn ja Uruguayn hyväksi.

4.2.2 Lisäksi Mercosur-maiden hallitukset perustivat vuonna 2000 makrotalouden seurantaryhmän, jonka tehtävänä on seurata tiettyjä makrotaloudellista lähentymistä kuvaavia muuttujia ja laatia yhteisiä menetelmiä niiden hyödyntämiseksi.

4.2.3 Kaikki tämä on osaltaan edistänyt alueen sisäisen kaupan kasvua, parantanut tuotannon laatua ja houkutellut uusia suoria ulkomaisia investointeja alueelle.

4.2.4 Mercosur on viime vuosina niin ikään vahvistanut poliittista ulottuvuuttaan: se on luonut välimies- ja muutoksenhakutuomioistuimia, se on muuttunut hallinnollisesta sihteeristöstä tekniseksi sihteeristöksi, se on allekirjoittanut ihmisoikeuspöytäkirjan, perustanut Mercosurin parlamentin (Parlasur) ja nimennyt ensimmäisen korkean tason pääedustajansa. Taloudellinen yhdentymiskehitys on kuitenkin ollut vielä heikkoa, kaupallisia kiistoja on hyvin paljon ja toiminnan vakiintuminen on vasta alkuasteella.

4.2.5 Erityisen maininnan arvoinen on se seikka, että elokuussa 2010 Mercosur hyväksyi lopultakin uuden yhteisen tullikoodeksin (joka kattaa lähes 200 artikkelia), mikä merkitsee maasta toiseen siirtyvistä tuotteista kaksinkertaisena perittävien yhteisten tullimaksujen poistumista. Tämä edellyttää yhteistä kauppapolitiikkaa sekä muiden tekijöiden, kuten erityisten tuontijärjestelmien ja kaupan suojavälineiden, yhdenmukaistamista. Se edellyttää niin ikään rajavalvonnan tietojärjestelmien yhteenliittämistä ja yhteisistä tullimaksuista kertyvien tulojen keruu- ja jakomekanismin kehittämistä. Nämä tulliliiton kehityksessä tapahtuneet edistysaskeleet ovat erittäin tärkeä EU:n ja Mercosurin neuvotteluja helpottava seikka.

4.2.6 Assosiaatiosopimuksen aikaansaaminen voi vauhdittaa koko edellä kuvattua prosessia, joka johtaa kohti Mercosurin taloudellisen yhdentymisen tiivistymistä, sen sisämarkkinoiden sääntelyä ja ryhmittymän vakiintumista.

5. Assosiaatiosopimuksen vaikutus ja tasoitustoimenpiteet

5.1 Euroopan komissio on teettänyt tutkimuksen EU:n ja Mercosurin välisen kaupan vapauttamisen vaikutuksista sekä koko assosiaatiosopimuksen alaan että sen kolmeen erityisalaan: maatalouteen, autoteollisuuteen ja metsätalouteen. Tutkimuksessa analysoidaan sekä assosiaatiosopimuksen mahdollisia myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia ja ehdotetaan toimia ja annetaan suosituksia ensiksi mainittujen tehostamiseksi ja jälkimmäisten välttämiseksi tai lieventämiseksi niin paljon kuin mahdollista sekä yleisesti sopimukseen liittyen että erikseen analysoiduilla aloilla.

5.2 ETSK suosittelee, että neuvotteluosapuolet ottavat tällaiset tukitoimenpiteet huomioon niin sopimuksen kaupallisissa näkökohdissa kuin EU:n ja Mercosurin yhteistyötoimissa ja yhteisissä ohjelmissa. Komitea katsoo niin ikään, että mm. kyseiset tukitoimet voisivat kuulua niihin sopimusta koskeviin vaatimuksiin, joita FCES ja ETSK esittävät neuvotteluprosessin aikana.

5.3 ETSK katsoo, että sopimuksen aikaansaamisen helpottamiseksi siihen voitaisiin lisätä evoluutiolausekkeita, jotka mahdollistavat alueiden välisen sopimuksen tiettyjen osa-alueiden syventämisen ja laajentamisen myöhemmissä vaiheissa.

5.4 ETSK:n mielestä vaikutustenarvioinneissa tulisi korostaa yhtäältä kumppanimaiden asiantuntijoiden ja organisaatioiden osallistumista ja toisaalta sosiaalisten ja ekologisten riskien havaitsemista. Kyseisten riskien arviointi – mukaan luettuna kysymys vaurauden keskittymisestä ja sen epätasaisesta jakautumisesta, jota sopimus voi aiheuttaa – nähdään nykyään pelkästään taloudellista arviota täydentävänä seikkana (5).

6. Kestävä kehitys assosiaatiosopimuksessa

6.1 ETSK katsoo, että sosiaali-, työelämä- ja ympäristöulottuvuus on sisällytettävä erottamattomana osana laaja-alaisesti koko tulevaan EU:n ja Mercosurin väliseen assosiaatiosopimukseen kummankin osapuolen kestävän kehityksen tukemiseksi. Tämä ulottuvuus täydentää assosiaatiosopimuksen taloudellista ja kaupallista ulottuvuutta.

6.1.1 Tämä on sopusoinnussa niiden EU:n ja Mercosurin päätöksentekotahojen virallisten kantojen kanssa (6), jotka kannattavat sitä, että kaupan vapauttamista täydennetään sosiaali- ja ympäristökysymyksiä koskevin sitoumuksin ja toimin.

6.1.2 ETSK katsookin, että assosiaatiosopimuksessa tulisi vahvistaa sosiaaliset ja ympäristöä koskevat edellytykset, joita on noudatettava, jotta aikaansaadaan sellaiset kauppa- ja taloussuhteet, jotka edistävät taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ovat sopusoinnussa kestävän kehityksen strategian kanssa ja parantavat paikallisen tuotantorakenteen kilpailukykyä vastaamalla sen kykyyn luoda työpaikkoja (pk-yritykset, osuus- ja yhteisötalous sekä mikroyrityksen perustajat).

6.1.3 ETSK katsoo, että sosiaali- ja ympäristöulottuvuus koskee assosiaatiosopimusta kokonaisuudessaan. Sopimuksen kaupallisessa osiossa puolestaan tulisi komitean mielestä ottaa huomioon ihmisoikeuksien, työntekijöiden oikeuksien sekä sosiaalisten ja ympäristöoikeuksien puolustaminen ja omistaa erillinen luku kauppaan ja kestävään kehitykseen liittyville kysymyksille, joista mainittakoon muun muassa seuraavat seikat:

— Suljetaan laittomasti saadut tuotteet (kalat, puu) kaupankäynnin ulkopuolelle.

— Sisällytetään reilun kaupan tai yritysten sosiaalisen vastuun aloitteet kauppa- ja investointiohjelmiin.

— Sitoudutaan seuraamaan säännöllisesti kauppasuhteiden vaikutuksia sosiaali- ja ympäristökysymyksiin.

— Ei sallita poikkeuksia sosiaalista suojelua ja ympäristöä koskevaan lainsäädäntöön perusteettomien etujen välttämiseksi kansainvälisessä kaupassa.

— Estetään metsien tuhoutuminen.

7. EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimuksen strategiset osatekijät

7.1 Tarvitaan voimakasta poliittista tahtoa ensinnäkin sellaisen assosiaatiosopimuksen laatimiseksi ja edistämiseksi, joka ei ole pelkkä vapaakauppasopimus vaan kokonaisvaltaisempi strateginen sopimus, joka tarjoaa molemmille osapuolille pitkän aikavälin etuja kehityksen, turvallisuuden, muuttoliikkeiden ja ympäristöhaasteiden osalta, ja toiseksi kaikkien olemassa olevien mekanismien hyödyntämiseksi, jotta otetaan huomioon alueiden välillä vallitsevat epäsymmetriat, vähennetään vapauttamisesta joihinkin aloihin aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia, kurotaan umpeen Mercosurin yhdentymisprosessiin edelleen liittyvä jälkeenjääneisyys sekä vahvistetaan sosiaalinen osallisuus ja avoimuus alueiden välisten neuvotteluiden avainkysymyksiksi.

7.2 Assosiaatiosopimus tarjoaa merkittävän mahdollisuuden edetä kohti kokonaisvaltaisia strategisia tavoitteita, jotka kiinnostavat molempia alueita.

7.3 Ensinnäkin sopimus tarjoaisi keinon säilyttää kansainvälinen poliittinen ja taloudellinen läsnäolo tilanteessa, jossa taloudellinen ja poliittinen valta on siirtymässä Atlantilta Tyynellemerelle. Mercosurilla ei ole sopimuksia Yhdysvaltojen eikä aasialaisten suurvaltojen kanssa, mutta se on sitä vastoin solminut vapaakauppasopimukset Chilen sekä Andien yhteisön jäsenmaiden kanssa. Venezuela on lisäksi liittymässä ryhmittymään. Etelä-Amerikan alueen ulkopuolella Mercosurilla on sopimukset, joista osa on vapaakauppasopimuksia, Etelä-Afrikan, Intian, Pakistanin, Turkin, Egyptin, Marokon ja Israelin kanssa. EU:lla on puolestaan kahdenväliset sopimukset Meksikon, Chilen, Keski-Amerikan, Perun, Kolumbian, Etelä-Afrikan, Karibian alueen ja Etelä-Korean kanssa. Kaiken kaikkiaan EU:n ja Mercosurin välinen assosiaatiosopimus loisi näiden kahden alueen välisen ryhmittymän, jolla olisi painoarvoa uudenlaisessa maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä.

7.3.1 Assosiaatiosopimuksella olisi lisäksi suuri merkitys koko Latinalaisen Amerikan alueen entistä tiiviimmän yhdentymisen kannalta. Sopimuksella olisi huomattava vetovoima Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen muiden alueellisten ryhmittymien sekä Meksikon ja Chilen kaltaisten maiden kannalta. Kummankin alueen – EU:n 27 jäsenvaltion sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian 33 maan – välisellä ”strategisella liitolla” olisi merkittävä painoarvo monenvälisissä elimissä. Niin ikään se lisäisi vaikutusvaltaa G20-ryhmässä, johon kuuluu kolme Latinalaisen Amerikan maata (Brasilia, Meksiko ja Argentiina) ja viisi Euroopan maata (Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia ja Espanja) EU:n lisäksi.

7.3.2 Mercosurin kanssa solmittavan assosiaatiosopimuksen avulla EU voisi lisäksi löytää strategisen liittolaisen tavoitteenaan olevassa ympäristönsuojelun maailmanlaajuisessa edistämisessä. Ympäristö on nykyisin yksi valtioita, kansalaisia ja monenkeskistä järjestelmää eniten huolestuttavista kysymyksistä. EU on ympäristöystävällisten politiikkojen ja teknologioiden eturintamassa. Luonnonvarat ovat yksi Latinalaisen Amerikan ja erityisesti Mercosurin tärkeimmistä vahvuuksista, mutta kyseessä on myös yksi alueista, joita ilmastonmuutos uhkaa eniten muun muassa voimaperäisen maatalouden käytäntöjen johdosta.

7.3.3 Jotta tälle viimeksi mainitulle tavoitteelle osoitettaisiin riittävästi tukea, sopimukseen olisi sisällytettävä mukaan energiaa, ympäristöä, tiedettä, teknologiaa ja innovointia käsittelevä osio. Nämä aiheet tulisi asettaa etusijalle, kun kyse on kehitysyhteistyötä koskevista näkökohdista. EU:n kuudennen tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan puiteohjelman yhteydessä on jo toteutettu lukuisia hankkeita Mercosurin jäsenmaiden kanssa. Kyseisen yhteistyön tulisi nyt olla keskeinen osa assosiaatiosopimusta. Seitsemännelle puiteohjelmalle osoitetut huomattavat määrärahat – 50 miljardia euroa – voisivat osaltaan edistää asiaa merkittävästi.

8. Kansalaisyhteiskunta ja assosiaatiosopimus

8.1 ETSK katsoo, että neuvotteluiden ja assosiaatiosopimuksen sisällön alueidenvälinen luonne on näiden neuvotteluiden olennainen ja tunnusomainen osatekijä ja viitekehys taloussuhteille maailmassa, joka avautuu yhä enemmän kauppavaihdolle.

8.2 ETSK vahvistaa uudelleen avoimuuden ja osallistumisen periaatteet sekä neuvotteluprosessissa että assosiaatiosopimuksen kehittämisessä. Komitea toivookin, että se pidetään ajan tasalla neuvotteluprosessin aikana ja että sillä on reaaliaikainen yhteys neuvottelijoihin voidakseen toimittaa heille FCES:n ja ETSK:n ehdotukset.

8.3 ETSK pyytää lisäksi, että se kutsutaan mukaan vaikutustenarviointien laadintaan, jotta se voi esittää suosituksia toimenpiteiksi, joilla pyritään poistamaan kaupan vapauttamisprosessin kielteiset vaikutukset tai vähentämään niitä. Komitea kehottaa myös perustamaan sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen teknisluonteisen seurantaryhmän, joka analysoi jatkuvasti assosiaatiosopimuksen taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia ja tekee ehdotuksia käytännön toimenpiteiksi.

8.4 ETSK:n ja FCES:n yhteisten kantojen sekä ennen vuotta 2004 käydyissä neuvotteluissa aikaansaatujen esisopimusten mukaisesti komitea esittää, että assosiaatiosopimuksen puitteissa perustetaan kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antava sekakomitea, jossa ETSK:lla ja FCES:llä on yhtäläinen edustus ja jolle kuuluvat kaikki assosiaatiosopimuksen aihealueet – kaupalliset näkökohdat ja kestävään kehitykseen liittyvien kysymysten seuranta mukaan luettuina – kattavat pakolliset neuvoa-antavat tehtävät.

8.5 ETSK pitää välttämättömänä, että assosiaatiosopimukseen sisällytetään sosiaaliulottuvuus, jotta se menisi kaupallisia näkökohtia pidemmälle ja jotta sen kokonaisvaltaiseksi tavoitteeksi voitaisiin asettaa sosiaaliseen yhteenkuuluvuuden lisääminen. Tämä koskee erityisesti sen vaikutusta työllisyyteen, paikallisen väestön ja heikoimmassa asemassa olevien ihmisten etujen suojeluun, ihmisoikeuksien edistämiseen ja kunnioittamiseen, ympäristönsuojeluun sekä maahanmuuttajien ja yleisesti työntekijöiden oikeuksiin. Sopimukseen tulisikin sisällyttää kansainväliset – esimerkiksi ILO:n – julistukset, joissa määrätään, ettei työelämän perusperiaatteiden ja perusoikeuksien loukkaamiseen voida vedota eikä sitä voida käyttää laillisesti kilpailuetuna kansainvälisessä kaupassa. Näin tuleva sopimus tuottaisi laadukkaita työpaikkoja ja johtaisi työntekijöiden sosiaalisten olojen kohentumiseen sekä edistäisi merkittävästi vaurauden tasapuolisempaa jakautumista.

Bryssel 16. kesäkuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Katso FCES:n ja ETSK:n 22. maaliskuuta 2011 allekirjoittama EU:n ja Mercosurin assosiaatiosopimusneuvotteluja koskeva Asunciónin julistus, http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/2011_decl_en.pdf.

(2) BRIC: Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina. IBSA: Intia, Brasilia ja Etelä-Afrikka.

(3) Maatalouden pääosasto ja Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus, huhtikuu 2011.

(4) Kuten EU:n ja Mercosurin huippukokoukseen kokoontuneet valtion- ja hallitusten päämiehet arvioivat toukokuussa 2010.

(5) Asiakokonaisuuteen kuuluva lausunto ”Kestävän kehityksen arvioinnit ja Euroopan unionin kauppapolitiikka”, esittelijä Evelyne Pichenot (EUVL C 218, 23.7.2011, s. 14-18).

(6) Sosiaalisesta kehityksestä vastuussa olevien Mercosurin ministereiden ja viranomaisten julistus, heinäkuu 2006, Buenos Aires. Eurooppa-neuvoston kokoukset helmikuussa 2005 ja 2006.