FI Euroopan unionin virallinen lehti C 157/1

Suuntaviivat kansainvälisiä jätesiirtoja koskevia tullitarkastuksia varten

Julkinen tiivistelmä

(Tämä asiakirja ei ole oikeudellisesti sitova)

(2015/C 157/01)

SISÄLTÖ

1. JOHDANTO 3

2. SUUNTAVIIVOJEN TARKOITUS JA SOVELTAMISALA 3

3. OIKEUSPERUSTA 4

3.1 Yhteisön tullikoodeksissa vahvistetut tullitarkastuksia koskevat säännökset 4

3.2 Jätesiirtoasetuksessa (asetus (EY) N:o 1013/2006) vahvistetut jätteiden siirtoja koskevat säännöt 4

3.3 Kansallinen lainsäädäntö 6

4. VIRASTOJEN VÄLINEN YHTEISTYÖ 6

4.1 Tekijät, jotka suositellaan sisällytettäviksi kansallisiin sopimuksiin 7

5. EU:N JÄSENVALTIOIDEN VÄLINEN YHTEISTYÖ 7

6. KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 8

6.1 Johdanto 8

6.2 Tavoitteet: 8

6.3 Oikeusperusta 8

6.4 Tullin asema 8

6.5 Suositeltavia käytäntöjä 9

7. SUOSITELTAVA AINEISTO 9

7.1 Tullien ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteystietoluettelot 9

7.2 Liitteessä VII oleva asiakirja 9

7.3 Liitteessä IA oleva ilmoitusasiakirja 9

7.4 Liitteessä IB oleva siirtoasiakirja 9

7.5 Europolin jätekäsikirja 9

7.6 Jätesiirtoasetuksen liitteiden III, III A, III B, IV ja IV A epäviralliset konsolidoidut versiot 9

7.7 Käytännön opas vihreän jäteluettelon jätteiden luokittelua varten 10

7.8 Vihreän jäteluettelon jätteiden viennistä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä, annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1418/2007 perustuva maaluettelo 10

7.9 Yhteyshenkilöiden suuntaviivat 10

7.10 Sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU liite VI 10

7.11 Otsonikerrosta heikentävät aineet: luettelo asiaan liittyvistä Taric-koodeista 10

7.12 Käytettyjen tavaroiden siirtoja koskevat käsikirjat ja ohjekirjat 10

7.13 Vaatimustenmukaisuusilmoitus säädösten noudattamisen osalta direktiivin 2008/98/EY 6 artiklan mukaisesti 11

7.14 IMPEL-TFS-verkoston välineet 11

8. LIITE I – SANASTO 11

8.1 Tullialan määritelmät 11

8.2 Asetuksessa (EY) N:o 1013/2006 ja asiaankuuluvissa säädöksissä annetut määritelmät 12

9. LIITE II – LYHENTEET 14

1. JOHDANTO

Ihmisten terveyden edistämisen ja ympäristönsuojelun merkitys kasvaa jatkuvasti. Lissabonin sopimuksessa vahvistettuihin Euroopan unionin tavoitteisiin kuuluu mm. ympäristönsuojelun korkea taso ja ympäristön laadun parantaminen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla (1)). EU:n ympäristölainsäädännössä (asetukset, direktiivit ja päätökset) säädetään yli 130 erillisestä tavoitteesta, jotka kuvastavat EU:n ympäristöpolitiikkaa ja jotka olisi saavutettava vuoteen 2010–2050 mennessä. Laittomasta jätteiden siirrosta eroon pääseminen vuoteen 2020 mennessä on yksi näistä keskeisistä tavoitteista (2).

Kansalaiset, kansalaisyhteiskunta ja kansalliset viranomaiset haluaisivat, että tuonti- ja vientitavaroiden tullivalvonta olisi tiukempaa. Koska tulli on ainoa taho, jolla on kattava kuva EU:n ulkorajat ylittävistä kauppavirroista, sillä on mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi tähän asiaan.

Tullin asema perustuu kuitenkin erinäisiin säädöksiin, joita ei varsinaisesti ole laadittu tullia varten ja joiden täytäntöönpano edellyttää sen vuoksi erittäin läheistä yhteistyötä tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä.

Näissä säädöksissä edellytetään myös, että tullilla on suhteellisen laajaa tietämystä ja asiantuntemusta niiltä aloilta, joilla sen odotetaan toimivan.

Tämän tilanteen ratkaisemiseksi päätettiin laatia nämä suuntaviivat (3). Ne koottiin tilapäisessä työryhmässä, jossa jäsenvaltioiden tullien ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten edustajat jakoivat kokemuksiaan muun muassa kansainvälisiä jätesiirtoja koskevista tullitarkastusmenettelyistä, hallinnollisen yhteistyön järjestämisestä ja muista jätesiirtoihin liittyvistä erityiskysymyksistä.

Suuntaviivojen tarkoituksena on tukea tullia jätesiirtoja koskevien tarkastusten tekemisessä. Niiden tarkoituksena on myös tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tukeminen yhteistyömenetelmien parantamisessa ja hyvien hallinnollisten käytäntöjen kehittämisessä. Komissio kehottaa kansallisia toimivaltaisia viranomaisia käyttämään suuntaviivoja aina silloin, kun ne kokevat tarvitsevansa tukea rajavalvonnassa.

Näitä suuntaviivoja ei pidä ajatella sitovina.

2. SUUNTAVIIVOJEN TARKOITUS JA SOVELTAMISALA

Suuntaviivojen keskeisenä tavoitteena on tukea jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (jäljempänä ’jätesiirtoasetus’) asiaankuuluvien määräysten noudattamista, minkä tarkoituksena on parantaa ympäristönsuojelua, edistää ihmisten terveyttä ja luoda tasavertaiset mahdollisuudet EU:n teollisuudelle, eli

— tarjota tullille operatiivinen väline, jolla tuetaan tullia sille jätesiirtoasetuksessa vahvistettujen tarkastustehtävien suorittamisessa,

— tarjota tullille työkalu, jonka avulla se pystyy tunnistamaan määräystenvastaiset jätesiirrot niiden saapuessa EU:n alueelle tai ennen kuin ne lähtevät EU:n alueelta,

— luoda suositeltava yhdenmukainen lähestymistapa jätesiirtoasetuksen soveltamisalaan kuuluvia tullitarkastuksia varten unioniin tulevien, unionista lähtevien ja unionin alueen kautta kulkevien jätesiirtojen osalta,

— laatia suosituksia tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön ja sujuvan tietojenvaihdon parantamiseksi,

— laatia suosituksia jäteasioihin liittyvästä menestyksekkäästä yhteistyöstä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa,

— kannustaa alan toimijoita määräysten noudattamisessa.

Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat jätesiirrot Euroopan unionin alueelle, Euroopan unionin alueen kautta kulkevat jätesiirrot ja Euroopan unionin alueelta tehtävät jätesiirrot. Niissä ei käsitellä Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisiä jätesiirtoja.

Suuntaviivat eivät kata yksityiskohtaisia lisätoimenpiteitä, jotka kuuluvat ainoastaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten vastuualueeseen ja jotka liittyvät kansainvälisten jätesiirtojen saapumisen, lähtemisen tai kauttakulun kieltämisestä tai rajoittamisesta päättämiseen.

3. OIKEUSPERUSTA

Tämä suuntaviivojen osa on tarkoitettu kaikille tullivirkailijoille, jotka ovat tekemisissä kansainvälisten jätesiirtojen kanssa, riippumatta siitä, kuuluvatko he operatiiviseen vai johtohenkilöstöön. On tärkeää ymmärtää, mitä EU:n säädöksiä, mukaan luettuina kansainvälisten jätesiirtojen tullitarkastuksia jäsenvaltioissa koskevat oikeudelliset velvoitteet, sovelletaan jätteisiin. Voidakseen panna täytäntöön tehokkaasti ja asianmukaisella tavalla nämä suuntaviivat virkailijoiden pitäisi tuntea sovellettava lainsäädäntö hyvin.

3.1 Yhteisön tullikoodeksissa vahvistetut tullitarkastuksia koskevat säännökset

Tullin toteuttamia muiden kuin unionitavaroiden (aikaisemmin yhteisötavarat) tarkastuksia koskeva yleinen oikeusperusta on vahvistettu asetuksessa (ETY) N:o 2913/92 (4) (5) (yhteisön tullikoodeksi) ja asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (yhteisön tullikoodeksin soveltamissäännökset) (6). Yhteisön tullikoodeksissa vahvistetaan yleiset säännöt ja menettelyt, joita sovelletaan EU:n tullialueelle tuotaviin tai EU:n tullialueelta vietäviin tavaroihin, ja siinä säädetään, että tulliviranomaiset ovat päävastuussa EU:n kansainvälisen kaupan valvonnasta ja että tulliviranomaisten pitäisi ottaa käyttöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on EU:n suojaaminen epäterveeltä ja laittomalta kaupalta (7).

Tulliviranomaiset osallistuvat EU:n ja EU:n alueen asukkaiden turvallisuuden varmistamiseen EU:hun tuotavien ja EU:sta vietävien tavaroiden osalta, tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa ja kansallisella tasolla määrättyjen maan rajoilla suoritettavien tehtävien vastuunjakoa kunnioittaen. Ne voivat toteuttaa kaikki tarpeellisina pitämänsä tullitarkastukset ja toimia pääasiassa riskianalyysin perusteella.

Yhteisön tullikoodeksissa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan kaikkiin tavaroihin, tämän kuitenkaan rajoittamatta muilla aloilla vahvistettuja erityissääntöjä.

3.2 Jätesiirtoasetuksessa (asetus (EY) N:o 1013/2006) vahvistetut jätteiden siirtoja koskevat säännöt

Jätteiden siirrosta annetulla asetuksella (EY) N:o 1013/2006 (8), joka tunnetaan myös nimellä jätesiirtoasetus, saatetaan 22. maaliskuuta 1989 tehdyssä vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan yleissopimuksen (9) (Baselin yleissopimus) ja hyödynnettävien jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen valvonnasta tehdyssä OECD:n päätöksessä C(2001)107/lopullinen (10) vahvistetut kansainvälisen oikeuden säännökset osaksi EU:n oikeudellista järjestelmää.

Jätesiirtoasetuksessa vahvistetaan vaatimukset jätteiden siirroille sekä EU:ssa että EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välillä, ja niiden kohteena on jätteiden EU:hun tuonti, EU:sta vienti ja kuljettaminen EU:n alueen kautta.

Jätesiirtoasetuksen 35, 38, 42, 44, 45, 47, 48 ja 55 artiklan nojalla tulliviranomaisille annetaan nimenomaisesti tehtäväksi valvoa unionin alueelle saapuvia, unionin alueelta lähteviä ja unionin alueen kautta kulkevia jätteiden siirtoja jäljempänä kuvatun mukaisesti.

IV OSASTO – JÄTTEIDEN VIENTI YHTEISÖSTÄ KOLMANSIIN MAIHIN 1 LUKU – Huolehdittavaksi tarkoitetun jätteen vienti 35 artikla – Jätteiden vientiä EFTA-maihin koskevat menettelyt 2 LUKU – Hyödynnettäväksi tarkoitetun jätteen vienti 2 jakso – Jätteiden vienti maihin, joihin sovelletaan OECD:n päätöstä 38 artikla – Liitteissä III, III A, III B, IV ja IV A lueteltujen jätteiden vienti V OSASTO – JÄTTEIDEN TUONTI YHTEISÖÖN KOLMANSISTA MAISTA 1 LUKU – Huolehdittavaksi tarkoitetun jätteen tuonti 42 artikla – Menettelyvaatimukset, jotka koskevat tuontia Baselin yleissopimuksen osapuolina olevista maista tai muilta alueilta kriisi- tai sotatilanteen aikana 2 LUKU – Hyödynnettäväksi tarkoitetun jätteen tuonti 44 artikla – Menettelyvaatimukset, jotka koskevat tuontia maista, joihin sovelletaan OECD:n päätöstä, tai muilta alueilta kriisi- tai sotatilanteen aikana 45 artikla – Menettelyvaatimukset, jotka koskevat tuontia maista, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä mutta jotka ovat Baselin yleissopimuksen osapuolia, tai muilta alueilta kriisi- tai sotatilanteen aikana VI OSASTO – JÄTTEIDEN SIIRTÄMINEN KOLMANSISTA MAISTA KOLMANSIIN MAIHIN YHTEISÖN KAUTTA 1 LUKU – Huolehdittavaksi tarkoitetun jätteen kuljettaminen 47 artikla – Huolehdittavaksi tarkoitetun jätteen kuljettaminen yhteisön kautta 2 LUKU – Hyödynnettäväksi tarkoitetun jätteen kuljettaminen 48 artikla – Hyödynnettäväksi tarkoitetun jätteen kuljettaminen yhteisön kautta VII OSASTO – MUUT SÄÄNNÖKSET 1 LUKU – Muut velvollisuudet 55 artikla – Yhteisön saapumis- ja poistumistullitoimipaikkojen nimeäminen

Tullin on näiden artiklojen nojalla toteutettava tullitarkastuksia sellaisen jätteen EU:sta viennin, EU:hun tuonnin tai EU:n alueen kautta kuljettamisen tapauksessa, jota koskee kirjallinen ennakkoilmoitus- ja hyväksyntämenettely, jäljempänä esitetyn mukaisesti.

Milloin Kuka Toimi Mitä Kenelle ennen kuin tavara fyysisesti saapuu EU:n alueelle tai lähtee EU:n alueelta lähtö-/kauttakulku-/määrämaan toimivaltaiset viranomaiset lähettäminen leimattu jäljennös jätteiden siirron hyväksyntää koskevasta päätöksestä vienti-/poistumis-/saapumistullitoimipaikka kun tavara fyysisesti saapuu EU:n alueelle tai lähtee EU:n alueelta kuljetuksen suorittaja toimittaminen jäljennös siirto-asiakirjasta vienti-/poistumis-/saapumistullitoimipaikka heti, kun jäte on lähtenyt EU:n alueelta poistumistullitoimipaikka lähettäminen leimattu jäljennös siirto-asiakirjasta, jossa ilmoitetaan jätteen lähteneen EU:sta lähtömaan toimivaltainen viranomainen sen jälkeen, kun tullimuodollisuudet on suoritettu saavuttaessa EU:n alueelle saapumistullitoimipaikka lähettäminen leimattu jäljennös siirto-asiakirjasta, jossa ilmoitetaan jätteen saapuneen EU:hun määrä- ja kauttakulkumaan toimivaltaiset viranomaiset jos havaitaan laiton jätteiden siirto vienti-/poistumis-/saapumistullitoimipaikka välitön tiedot-taminen laittomuus tullitoimipaikan maan toimivaltainen viranomainen

Lisäksi tulli voi osallistua jätesiirtoasetuksen 50 artiklan (Täytäntöönpano jäsenvaltioissa) täytäntöönpanoon sekä sellaisten säännösten täytäntöönpanoon, jotka koskevat tietynlaisten jätteiden EU:sta tapahtuvan viennin kieltämistä.

Komission asetuksessa (EY) N:o 1418/2007 (11) vahvistetaan erityissäännöt ns. vihreän jäteluettelon jätteille, jotka viedään hyödynnettäviksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä (12).

3.3 Kansallinen lainsäädäntö

Jätesiirtoasetusta voidaan täydentää kansallisella lainsäädännöllä, jossa vahvistetaan täytäntöönpanosäännöt. Nämä suuntaviivat eivät kata kansallista lainsäädäntöä.

4. VIRASTOJEN VÄLINEN YHTEISTYÖ

Tämä suuntaviivojen osa on tarkoitettu johtotason tullivirkailijoille.

Tiivis yhteistyö tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että kansainvälisten jätesiirtojen tarkastuksia koskevaa oikeudellista kehystä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikkialla EU:ssa.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että tullilla ja kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla olisi tarkastusprosessin aikana käytössään yhtenäinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon eri ministeriöiden ja viranomaisten vastuualueet jätesiirtoasetuksen täytäntöönpanossa.

On suositeltavaa, että tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja mahdollisesti myös muiden asiaankuuluvilla aloilla toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteistyö perustuu virallisiin kansallisiin sopimuksiin.

Yhteisön tullikoodeksin 13 artiklassa (13) säädetään, että tullilla on oikeus toteuttaa tarkastuksia varmistaakseen tullisäännösten ja muun sellaisen lainsäädännön moitteettoman soveltamisen, joka koskee EU:n rajojen yli liikkuvia tavaroita. Jos kyseisen tarkastuksen suorittavat tulli ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset, ne on suoritettava tiiviissä yhteistyössä.

Jätesiirtoasetuksen 50 artiklan 5 kohdassa (14) säädetään EU:n jäsenvaltioiden velvoitteesta tehdä yhteistyötä keskenään.

Yleisesti ottaen tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön olisi perustuttava sopimukseen, joka kattaa kaikki yhteisten toimien tarvittavat näkökohdat, jotta voidaan varmistaa, että mahdollisen laittoman siirron tunnistaminen tapahtuu asianmukaisella tavalla.

Jotta tulli tai vastaava kansallinen toimivaltainen viranomainen voisi täyttää suuntaviivoissa kuvatut vaatimukset, seuraavat asiat on määriteltävä selkeästi:

— vastuualueiden jakaminen (kuka),

— asianomaisten viranomaisten toteuttamien toimenpiteiden oikea paikka ja oikea aika (missä ja milloin),

— kuvaus valitun lähestymistavan logiikasta (miksi), ja

— käytettävät menetelmät (miten).

Suuntaviivoissa vahvistettujen vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano on tärkeää kansainvälisten jätesiirtojen alalla jatkossa toteutettavien yhteisten toimien kannalta. Näiden toimien pitäisi lisäksi pohjautua suuntaviivojen periaatteita ja tekijöitä koskevassa osassa sovittuun yhteistyöhön perustuvaan lähestymistapaan.

Seuraavien vaiheiden läpikäynti on suositeltavaa ennen käytännön yhteistyön käynnistämistä vastaavien viranomaisten välillä:

— ajantasaisten yhteyspisteiden perustaminen tullin ja toimivaltaisen viranomaisen välille, niin johtotasolla kuin operatiivisella asiantuntijatasolla, sekä niiden ylläpito,

— sellaisten yhteistyötä koskevien kansallisten ohjeiden määrittäminen, jotka perustuvat suuntaviivojen suosituksiin ja joissa otetaan huomioon kansallinen lainsäädäntö ja/tai hallinnollinen rakenne sekä eri viranomaisten vastuualueet/tehtävät,

— asianomaisten viranomaisten välisten sopimusten, kuten yhteisymmärryspöytäkirjan (MOU-sopimuksen), tekeminen,

— sopimusten muokkaaminen käytännön menettelyiksi tarkastusten tekemistä varten.

On suositeltavaa pyytää toimivaltaisilta ministeriöiltä ja poliittisen elämän tahoilta tarpeen mukaan tukea yhteisymmärryspöytäkirjan tekemiseen.

4.1 Tekijät, jotka suositellaan sisällytettäviksi kansallisiin sopimuksiin

On suositeltavaa sisällyttää yhteistyösopimuksiin seuraavat tekijät:

— kunkin viranomaistahon vastaavan yksikön/osaston yhteystietoluettelo,

— tullin ja/tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten sovitut roolit ja vastuualueet tarkastuksissa, ottaen huomioon kansalliset rakenteet ja paikalliset olosuhteet,

— tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon liittyvät menetelmät tulevaisuudessa toteutettavia riskianalyysiin perustuvia kohdennus- ja tarkastustoimia varten, ottaen huomioon käytössä olevat tietotekniikan välineet,

— tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten virkailijoiden väliset säännölliset kokoukset niin strategisella, operatiivisella kuin johtotasolla, sovittujen ohjeiden mukaisesti,

— tehokkaan ja tuloksellisen pitkäaikaisen yhteistyön käytänteet,

— vastaavien virkailijoiden kouluttaminen, yhteiset koulutustilanteet mukaan luettuina,

— erityishankkeiden aikana tehtävän yhteistyön menetelmät, prosessit, menettelyt ja osa-alueet,

— sellaisia tulevia lainsäädäntöaloitteita koskeva aikaisen vaiheen viestintä tullin ja kansallisen toimivaltaisen viranomaisen välillä niissä tapauksissa, joissa lainsäädäntöaloite voi vaikuttaa kummankin viranomaisen toimintaan,

— luvan myöntämistä yksinkertaistetuille tullimenettelyille koskevien tietojen vaihtaminen tullin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä kansallisella tasolla sekä jäsenvaltioiden välillä; esimerkkinä AEO (15)-todistus,

— se, että jätesiirtojen tarkastuksia koskevan sopimuksen osapuolena olevalla viranomaisella on käytössään riittävästi resursseja.

5. EU:N JÄSENVALTIOIDEN VÄLINEN YHTEISTYÖ

EU:n jäsenvaltioiden tullien välinen yhteistyö koostuu pääasiassa tietojenvaihdosta, toimenpiteiden kohdistamisesta riskeihin ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta.

Joidenkin jäsenvaltioiden tullit ovat perustaneet keskinäisiä yhteistyömekanismeja, joihin kuuluu säännöllisiä kokouksia ja yhteisiä tullioperaatioita.

Yhteisön tullikoodeksin soveltamissäännösten 4 g artiklassa säädetään jäsenvaltioiden tullien lakisääteisestä velvoitteesta vaihtaa riskejä koskevia tietoja keskenään.

Jätesiirtoasetuksen 50 artiklan 5 kohdassa (16) säädetään EU:n jäsenvaltioiden velvoitteesta tehdä yhteistyötä keskenään.

IMPEL-TFS-verkosto (17) on osoittautunut tehokkaaksi monenvälisen tason yhteistyöfoorumiksi. Kyseessä on epämuodollinen verkosto, johon kuuluu ympäristöviranomaisten, tullilaitosten, poliisilaitosten ja muiden sellaisten viranomaisten edustajia, joilla on kansainvälisten jätesiirtojen valvontaan liittyviä tehtäviä. IMPEL-TFS-verkosto toteuttaa toimia, jotka liittyvät mm. tiedottamiseen, valmiuksien kehittämiseen, virastojen sisäisen ja rajat ylittävän yhteistyön edistämiseen sekä operatiiviseen valvontaan. Sen lisäksi verkosto on kehittänyt useita välineitä, joilla tuetaan kansallisia toimivaltaisia viranomaisia jätesiirtoja koskevien tarkastusten tekemisessä ja valvonnassa (18).

Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on nimetty yksi IMPEL-TFS-verkoston yhteyspiste. Jäsenvaltioiden tulleja kehotetaan olemaan yhteydessä jäsenvaltionsa yhteyspisteeseen samalla, kun ne ilmoittavat tietoja kansallisille toimivaltaisille viranomaisille (19).

6. KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ

6.1 Johdanto

Laittomista jätesiirroista voi aiheutua vakavaa haittaa sekä ympäristölle että ihmisten terveydelle määrämaissa. Lisäksi ne heikentävät laillisen jätteenkäsittelyn ja -kierrätyksen teollisuuden aloja EU:ssa tai määrämaassa (20).

EU:ta pyydetään jatkuvasti ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin tämän ilmiön taltuttamiseksi.

Ongelmia voi aiheutua myös silloin, kun EU:sta sen ulkopuolisiin maihin suuntautuvien jätesiirtokuljetusten sallitaan lähteä EU:sta. Tällaisia tapauksia ovat muun muassa puutteet EU:n jäsenvaltioiden välisessä viestinnässä, minkä vuoksi jätesiirto lähtee vientiin, jätteen määrittäminen sallituksi tuotteeksi määrämaassa, oikeiden menettelyjen ja tarvittavien asiakirjojen käyttö, muutokset määrämaiden jätelainsäädännössä, luokitteluja koskevat erimielisyydet ja vaikeudet jätteen takaisin ottamista koskevan velvoitteen noudattamisessa.

Laittoman jätteiden kaupan myötä Euroopan teollisuus ei myöskään saa käsiinsä kierrätyskelpoista jätettä, joka olisi vaihtoehto primaariraaka-aineille.

Sen vuoksi olisi suositeltavaa vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä ja kehittää EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä (21).

6.2 Tavoitteet

— Suositusten laatiminen jäteasioihin liittyvästä menestyksekkäästä yhteistyöstä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa,

— tullin aseman selkeyttäminen EU:n ulkopuolisiin maihin nähden jätteen vientiä koskevassa valvontaprosessissa.

6.3 Oikeusperusta

— Jätesiirtoasetuksen 52 artikla (22) : oikeusperusta kansainvälisen yhteistyön käynnistämiseksi EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

— Sopimukset yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa : EU on allekirjoittanut useiden maiden (23) (24) kanssa sopimuksia, joissa määrätään tulliyhteistyöstä ja joiden kohdealaan kuuluvat kaikki tullilainsäädännön soveltamiseen liittyvät asiat. Yhteistyön tarkoituksena on tukea tulliviranomaisia kauppavirtojen valvontaa sekä petosten ja laittoman toiminnan torjuntaa koskevien käytössä olevien työvälineiden tehokkuuden parantamisessa. Huomionarvoista on, että näiden sopimusten pohjalta voidaan mahdollisesti rakentaa yhteistyötä sellaisten kansainvälisten jätesiirtojen osalta, joihin liittyy tullipetoksia.

6.4 Tullin asema

Jätesiirtoasetuksessa vahvistetaan kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, tulli mukaan luettuna, koskevat jätteiden vientiin, tuontiin ja kauttakulkuun liittyvät tarkastusperiaatteet ja -menetelmät. Vaikka päävastuu jätesiirtoasetuksen täytäntöönpanosta, jäsenvaltioiden välistä tai EU:n ulkopuolisten maiden viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat ohjeet mukaan luettuina, onkin kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla, tullilla on keskeinen asema EU:n ulkorajoilla tehtävässä valvonnassa.

Tullin tehtävänä on kohdentaa toimenpiteitä riskeihin ja tehdä riskianalyysejä, jakaa tietoa sekä toteuttaa (virastojen välistä yhteistyötä taikka kahden- tai monenvälistä tulliyhteistyötä edellyttäviä) yhteisiä lainvalvontaoperaatioita ja osallistua niihin.

EU:n ulkopuolisten maiden tullilaitokset voivat myös lähestyä EU:n jäsenvaltioiden tullilaitoksia saadakseen apua laittomien jätesiirtojen lopettamisessa ja tietojen jakamista varten, joko kahdenvälisellä tai monenvälisellä tasolla.

6.5 Suositeltavia käytäntöjä

Jos on perustettu kansainvälisen yhteistyön verkostoja (25) (kahden- tai monenvälisiä), joiden tarkoituksena on laittoman jätteiden kaupan torjunta tai laillisen jätteiden kaupan edistäminen, on suositeltavaa, että asianomaiset EU:ssa toimivat viranomaiset

— ottavat kaikki toimivaltaiset viranomaiset, tulli mukaan luettuna, mukaan yhteistyöstä neuvottelemiseen ja sopimiseen sekä yhteistyön toteuttamiseen,

— varmistavat, että yhteistyössä noudatetaan EU:n yleisiä toimintalinjoja (teollisuus, kauppa, diplomatia, ympäristö, tulli), kuten jätesiirtoasetuksen 52 artiklassa epäsuorasti edellytetään,

— varmistavat, että kahdenvälisellä tasolla ja monenvälisillä foorumeilla esitetyt näkökannat ovat yhdenmukaisia EU:n toimintalinjojen kanssa,

— tiedottavat muille EU:n jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle yhteistyön etenemisestä asianmukaisesti ja säännöllisesti.

7. SUOSITELTAVA AINEISTO

7.1 Tullien ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteystietoluettelot

Tietokanta jäsenvaltioiden tullitoimipaikoista (26).

Luettelo jäsenvaltioiden kansallisista toimivaltaisista viranomaisista (27).

7.2. Liitteessä VII oleva asiakirja

Jätesiirtoasetuksen liitteessä VII oleva asiakirja (tiedot sisältävä asiakirja) on aina liitettävä jätteiden siirtoihin, joita koskee jätesiirtoasetuksessa vahvistettu tietojen antamista koskeviin vaatimuksiin liittyvä menettely (28).

7.3 Liitteessä I A oleva ilmoitusasiakirja

Jätesiirtoasetuksen liitteessä I A oleva asiakirja (ilmoitusasiakirja) on aina liitettävä jätteiden siirtoihin, joita koskee jätesiirtoasetuksessa vahvistettu ilmoitusmenettely (29).

7.4 Liitteessä I B oleva siirtoasiakirja

Jätesiirtoasetuksen liitteessä I B oleva asiakirja (siirtoasiakirja) on aina liitettävä jätteiden siirtoihin, joita koskee jätesiirtoasetuksessa vahvistettu ilmoitusmenettely (30).

7.5 Europolin jätekäsikirja

Belgian liittovaltion poliisin julkaisema jätekuljetusten tarkastuksia koskeva käsikirja (”Waste Transport Checks Manual”) on laadittu kenttätyötä tekevien poliisien tueksi kansainvälisten jätteen siirtojen tarkastuksia varten. Siinä annetaan yleistä käytännön tietoa jätesiirtoasetuksen mukaisista menettelyistä ja luetteloista sekä siitä, mitä asioita jätesiirtoja koskevissa tarkastuksissa on otettava huomioon.

Käsikirja on saatavilla pyynnöstä. Olkaa hyvä ja ottakaa yhteyttä kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin tai IMPEL-TFS-verkoston kansalliseen yhteyspisteeseenne (31).

7.6 Jätesiirtoasetuksen liitteiden III, III A, III B, IV ja IV A epäviralliset konsolidoidut versiot

Tässä asiakirjassa on päivitetty versio konsolidoidusta jätteiden siirtoja koskevien säännösten luettelosta (32).

7.7 Käytännön opas vihreän jäteluettelon jätteiden luokittelua varten

Jätesiirtoasetukseen perustuvat vihreän jäteluettelon jätteiden luokittelua koskevista (kuvitetuista) käytännön suuntaviivoista voi olla tullilaitoksille apua vihreän jäteluettelon jätteiden oikeaoppisessa tunnistamisessa ja arvioinnissa, mikä on erityisen tärkeää sovellettavien menettelyjen kannalta (33).

7.8 Vihreän jäteluettelon jätteiden viennistä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä, annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1418/2007 perustuva maaluettelo

Ns. maaluettelo on konsolidoitu ja säännöllisesti päivitettävä tietolähde valvontamenettelyistä, jotka koskevat vihreän jäteluettelon jätteiden (liite III ja III A) vientiä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä. Se perustuu vihreän jäteluettelon jätteiden viennistä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä, annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1418/2007 (34).

Jos menettely, joka koskee muun kuin vaarallisen jätteen vientiä maahan, johon ei sovelleta OECD:n päätöstä, ei nimenomaisesti sisälly asetuksen (EY) N:o 1418/2007 liitteeseen, on huomattava, että siinä tapauksessa sovelletaan automaattisesti ennakkoilmoitusta ja hyväksyntää koskevaa vaihtoehtoa b kyseisen asetuksen yleisten säännösten mukaisesti.

7.9 Yhteyshenkilöiden suuntaviivat

Yhteyshenkilöiden suuntaviivat perustuvat kaikkien jäsenvaltioiden yhteiseen ymmärrykseen siitä, miten jätesiirtoasetusta olisi tulkittava. Tietyistä jätevirroista (esim. jätekuljetuksia tekevät ajoneuvot) on laadittu yhteisymmärryksessä suuntaviivoja, ja ne tarkistetaan säännöllisin väliajoin. Suuntaviivat ovat yhteyshenkilöiden keskenään sopimia mutta eivät oikeudellisesti sitovia.

Suuntaviivat sisältävät jätesiirtoasetuksen täytäntöönpanoon liittyvää tulliviranomaisille hyödyllistä tietoa siitä, millä perusteella jokin tavara poistetaan käytöstä sen vuoksi, että se katsotaan jätteeksi (35).

7.10 Sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU liite VI (36)

Sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin liitteessä VI vahvistetaan käytettyjen sähkö- ja elektroniikkalaitteiden, joiden epäillään olevan sähkö- ja elektroniikkalaiteromua, siirtoja koskevat vähimmäisvaatimukset oikeudellisesti sitovalla tavalla. Liitteen VI mukaisesti on viejän vastuulla todistaa, että käytetty sähkö- tai elektroniikkalaite, jonka epäillään olevan sähkö- ja elektroniikkalaiteromua, siirretään ulkomaille. Näin ollen viejän on suoritettava testejä ja toimitettava siirtoa koskevia asiakirjoja, joista käy ilmi, että siirron kohteena on sähkö- tai elektroniikkalaite eikä sähkö- ja elektroniikkalaiteromu.

7.11 Otsonikerrosta heikentävät aineet: luettelo asiaan liittyvistä Taric-koodeista

Asetuksessa (EY) N:o 1005/2009 (37) säädetään otsonikerrosta heikentävien aineiden tuonnin rajoituksista ja viennin kieltämisestä. Nämä toimenpiteet sisältyvät TARIC-tietokantaan.

7.12 Käytettyjen tavaroiden siirtoja koskevat käsikirjat ja ohjekirjat

Useat jäsenvaltiot ovat julkaisseet käsikirjoja ja ohjekirjoja, joissa annetaan tietoa voimassa olevasta lainsäädännöstä ja jotka on suunnattu erityisesti jätesiirtoasetuksen täytäntöönpanosta vastuussa oleville viranomaisille. Niissä annetaan ohjeita jätteen ja muun kuin jätteen erottamiseksi tiettyjen jätevirtojen osalta ja asiaankuuluvan ympäristölainsäädännön noudattamiseksi (38).

7.13 Vaatimustenmukaisuusilmoitus säädösten noudattamisen osalta direktiivin 2008/98/EY (39) 6 artiklan mukaisesti

Vaatimustenmukaisuusilmoitus kuparin ja lasimurskan jätteeksi luokittelun päättymistä koskevien arviointiperusteiden noudattamisesta (mallipohja) on saatavilla neuvoston asetuksen (EU) N:o 333/2011 (40) liitteessä III.

7.14 IMPEL-TFS-verkoston välineet

Waste Watch -työväline jätevirtojen tunnistamista ja luokittelua varten (41).

8. LIITE I – SANASTO

8.1 Tullialan määritelmät

Näissä suuntaviivoissa on käytetty yhteisön tullikoodeksissa määritettyä, jäljempänä esitettyä terminologiaa.

Tullitarkastukset

Erityistoimet, joita tulliviranomaiset toteuttavat tullisäännösten ja muun sellaisen lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi, joka koskee Euroopan unionin tullialueen saapuvia ja lähteviä tavaroita.

Tavaran luovutus

Toimi, jolla tulliviranomaiset luovuttavat tavaran sen tullimenettelyn mukaisiin tarkoituksiin, johon tavara on asetettu.

Tavaran luovutus vapaaseen liikkeeseen

Tullimenettely, jolla muille kuin unionitavaroille annetaan unionitavaroiden tullioikeudellinen asema ja mahdollistetaan niiden saattaminen yhteismarkkinoille. Se sisältää kauppapoliittisten toimenpiteiden soveltamisen, muiden tavaran tuontia koskevien muodollisuuksien suorittamisen sekä lain mukaan kannettavien tullien kantamisen.

Muut kuin unionitavarat, joihin sovelletaan jotakin muuta tullimenettelyä kuin tavaran luovutusta vapaaseen liikkeeseen

Näitä menettelyitä ovat passitus, tullivarastointi, sisäinen jalostus, tullivalvonnassa tapahtuva valmistus tai väliaikainen maahantuonti.

Vienti

Yhteisön tullikoodeksin 161 artiklassa tarkoitettu menettely.

Passitus

Tullimenettely, jonka mukaan seuraavien tavaroiden on voitava liikkua unionin tullialueella sijaitsevasta paikasta toiseen:

— muut kuin unionitavarat tuontitullitta tai ilman muita maksuja ja niihin sovellettavia kauppapoliittisia toimenpiteitä,

— unionitavarat siinä tapauksessa, että vientiin tarkoitetut tai vientitoimenpiteistä hyötyvät tavarat eivät voisi tapauksesta riippuen välttyä näiltä toimenpiteiltä tai hyötyä perusteettomasti niistä.

Vientitullitoimipaikka

Tulliviranomaisten tullisäännösten mukaisesti määräämä tullitoimipaikka, jossa saatetaan päätökseen unionin tullialueelta poistuvien tavaroiden tulliselvitysmuodon osoittamiseen liittyvät muodollisuudet sekä asianmukaiset riskiin perustuvat tarkastukset.

Poistumistullitoimipaikka

Tulliviranomaisten tullisäännösten mukaisesti määräämä tullitoimipaikka, jossa tavarat on esitettävä, ennen kuin ne poistuvat unionin tullialueelta, ja jossa niille tehdään poistumismuodollisuuksien suorittamiseen liittyvä tullitarkastus sekä asianmukainen riskiin perustuva tarkastus.

Tuontitullitoimipaikka

Tulliviranomaisten tullisäännösten mukaisesti määräämä tullitoimipaikka, jossa suoritetaan unionin tullialueelle tuotujen tavaroiden tulliselvitysmuodon osoittamiseen liittyvät muodollisuudet sekä asianmukainen riskiin perustuva tarkastus.

Saapumistullitoimipaikka

Tulliviranomaisten tullisäännösten mukaisesti määräämä tullitoimipaikka, johon unionin tullialueelle tuodut tavarat on viipymättä kuljetettava ja jossa niille suoritetaan asianmukainen riskiin perustuva tarkastus.

Riski

Sellaisen tapahtuman toteutumisen todennäköisyyttä, joka liittyy unionin tullialueen ja EU:n ulkopuolisten maiden välillä liikkuvien tavaroiden saapumiseen, poistumiseen, passitukseen, siirtoon ja käyttötarkoitukseen sekä unioniasemaa vailla olevien tavaroiden olemiseen alueella ja joka

— estää unionin tason tai kansallisten toimenpiteiden moitteettoman soveltamisen, tai

— vaarantaa unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudelliset edut, tai

— on uhka unionin turvallisuudelle, kansanterveydelle, ympäristölle tai kuluttajille.

Riskinhallinta

Riskin järjestelmällinen tunnistaminen ja kaikkien riskialttiuden rajoittamiseksi tarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpano. Tämä sisältää tietojen keräämisen, riskin analysoinnin ja arvioinnin, toimien määrittelemisen ja toteuttamisen sekä prosessin ja sen tulosten säännöllisen seurannan ja tarkastelun kansainvälisten, unionin ja kansallisten lähteiden ja strategioiden perusteella.

8.2 Asetuksessa (EY) N:o 1013/2006 ja asiaankuuluvissa säädöksissä annetut määritelmät

Jäte

Mikä tahansa aine tai esine, jonka haltija poistaa käytöstä, aikoo poistaa käytöstä tai on velvollinen poistamaan käytöstä.

Jätteen hyödyntäminen

Mikä tahansa jätteitä koskeva toimi, jonka pääasiallisena tuloksena jätettä voidaan käyttää hyödylliseen tarkoitukseen joko tuotantolaitoksessa tai yleensä taloudessa korvaamalla muita materiaaleja, joita olisi muutoin käytetty erityiseen tarkoitukseen, tai jätteen valmisteleminen tällaista tarkoitusta varten. Jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY liitteessä II on esimerkkiluettelo hyödyntämistoimista (42).

Jätteestä huolehtiminen/jätteiden loppukäsittely

Mikä tahansa jätettä koskeva toimi, joka ei ole hyödyntämistä, vaikka toimen toissijaisena seurauksena olisi aineiden tai energian talteenotto. Direktiivin 2008/98/EY liitteessä I on esimerkkiluettelo näistä loppukäsittelytoimista (43).

Tuonti

Kaikki jätteen tulo unioniin, lukuun ottamatta kauttakulkua unionin kautta.

Vienti

Toiminta, jolla jäte viedään pois unionista, lukuun ottamatta kauttakulkua unionin kautta.

Kauttakulku

Yksi tai useampi, muun kuin lähtö- tai määrämaan kautta tapahtuva jätteen siirto tai suunniteltu siirto.

Toimivaltainen viranomainen

a) kun on kyseessä EU:n jäsenvaltio, asianomaisen jäsenvaltion (jätesiirtoasetuksen) 53 artiklan mukaisesti nimeämä elin; tai

b) kun on kyseessä EU:n ulkopuolinen maa, joka on Baselin yleissopimuksen osapuoli, elin, jonka kyseinen maa on kyseisen yleissopimuksen 5 artiklan mukaisesti nimennyt toimivaltaiseksi viranomaiseksi yleissopimuksen soveltamista varten; tai

c) kun on kyseessä maa, jota ei tarkoiteta a ja b alakohdassa, elin, jonka kyseinen maa tai alue on nimennyt toimivaltaiseksi viranomaiseksi tai, jos viranomaista ei ole nimetty, sen maan tai alueen sääntelyviranomainen, jolla on lainkäyttövalta hyödynnettäviksi tai huolehdittaviksi tarkoitettujen jätteiden siirtojen tai kauttakulun suhteen.

Laiton jätteiden siirto

Jätteiden siirrot, jotka toteutetaan

a) tekemättä tämän asetuksen mukaista ilmoitusta kaikille asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille; tai

b) ilman asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten jätesiirtoasetuksen nojalla antamaa hyväksyntää; tai

c) asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten hyväksynnällä, joka on saatu väärennöksen, harhaanjohtamisen tai erehdyttämisen avulla; tai

d) tavalla, jota ei ole olennaisilta osiltaan eritelty ilmoitus- tai siirtoasiakirjoissa; tai

e) tavalla, joka johtaa jätteen hyödyntämiseen tai siitä huolehtimiseen unionin tai kansainvälisten sääntöjen vastaisesti; tai

f) (jätesiirtoasetuksen) 34, 36, 39, 40, 41 ja 43 artiklan vastaisesti; tai

g) (jätesiirtoasetuksen) 3 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetun jätteiden siirron osalta, kun i) todetaan, että jätteitä ei ole lueteltu liitteessä III, III A tai III B; tai ii) (jätesiirtoasetuksen) 3 artiklan 4 kohtaa ei ole noudatettu; tai iii) siirto toteutetaan tavalla, jota ei ole olennaisilta osiltaan eritelty liitteen VII mukaisessa asiakirjassa.

Ilmoitusasiakirja

Jätesiirtoasetuksen liitteessä I A oleva asiakirja (44).

Siirtoasiakirja

Jätesiirtoasetuksen liitteessä I B oleva asiakirja (45).

Tiedot sisältävä asiakirja

Jätesiirtoasetuksen liitteessä VII oleva asiakirja (46).

Vihreän jäteluettelon jätteet

Vaarattomat jätteet ja/tai jätteet, joista aiheutuvat ympäristöhaitat ovat vähäisiä tai niitä ei ole ollenkaan ja jotka on luokiteltu jätesiirtoasetuksen liitteessä III, III A ja V (Luettelo B) (47).

Keltaisen jäteluettelon jätteet

Vaaralliset jätteet ja/tai jätteet, jotka on luokiteltu jätesiirtoasetuksen liitteessä IV ja V (Luettelo A) (48).

9. LIITE II – LYHENTEET

AEO Valtuutettu talouden toimija ASEAN Kaakkois-Aasian valtioiden liitto (Brunei Darussalamin valtio, Myanmar/Burma, Kambodža, Indonesia, Laos, Malesia, Filippiinit, Singapore, Thaimaa ja Vietnam) EFTA Euroopan vapaakauppaliitto (Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi) IMPEL-TFS Euroopan unionin verkosto ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa ja valvontaa varten jätteiden kansainvälisten siirtojen yhteydessä MOU MOU-sopimus (yhteisymmärryspöytäkirja) OECD Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö Taric Yhtenäistetty tullitariffi

(1) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:12012M/TXT

(2) http://www.eea.europa.eu/publications/towards-a-green-economy-in-europe

(3) Jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1013/2006 (EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1) säädetään yksityiskohtaisista tarkastusmenettelyistä, joiden tarkoituksena on varmistaa ympäristön ja EU:n kansalaisten suojelu. Tämä suuntaviivojen versio on tarkoitettu julkiseksi tiivistelmäksi. Tullin tekemiä tarkastuksia koskevista suositelluista menettelyistä ei anneta tietoja sääntöjen kiertämisen minimoimiseksi EU:n rajoilla tehtävien tarkastusten yhteydessä.

(4) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1), pysyy voimassa, kunnes unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1) tulee voimaan 1. toukokuuta 2016.

(5) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:1992R2913:20070101:FI:PDF

(6) http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/procedural_aspects/general/regulation_2454_93_en.pdf

(7) Asetuksen (EU) N:o 952/2013 3 artikla (Tulliviranomaisten tehtävät)

(8) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2006R1013:20130410:FI:PDF

(9) Vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus (http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf)

(10) Ks. OECD:n verkkosivusto (http://www.oecd.org/env/waste/theoecdcontrolsystemforwasterecovery.htm) ja päätöksen teksti (http://www.oecd.org/env/waste/30654501.pdf).

(11) Komission asetus (EY) N:o 1418/2007, annettu 29 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III tai IIIA lueteltujen tietyntyyppisten jätteiden viennistä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen valvonnasta (EUVL L 316, 4.12.2007, s. 6).

(12) Maat, jotka eivät ole panneet täytäntöön OECD:n neuvoston päätöstä C(2001)107/lopullinen (http://acts.oecd.org/Instruments/ShowInstrumentView.aspx?InstrumentID=221&InstrumentPID=217&Lang=en&Book=False). Ks. 8.3.6.5 kohta (Vihreän jäteluettelon jätteen vienti maahan, johon ei sovelleta OECD:n päätöstä)

(13) ”Tulliviranomaiset voivat toteuttaa voimassa olevissa säännöksissä annettujen edellytysten mukaisesti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset varmistaakseen tullisäännösten ja muun – – lainsäädännön – – moitteettoman soveltamisen.– –”

(14) ”5. Jäsenvaltioiden on tehtävä keskenään kahden- tai monenvälistä yhteistyötä helpottaakseen laittomien siirtojen estämistä ja selville saamista.”

(15) Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1875/2006 (EUVL L 360, 19.12.2006, s. 64) tarkoitettu valtuutettu talouden toimija.

(16) 50 artiklan 5 kohta: ”Jäsenvaltioiden on tehtävä keskenään kahden- tai monenvälistä yhteistyötä helpottaakseen laittomien siirtojen estämistä ja selville saamista.”

(17) http://impel.eu/cluster-2/

(18) Ks. kohta 7. Suositeltava aineisto

(19) http://impel.eu/cluster-2/cluster-participants/

(20) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaaminen (KOM(2011) 25 lopullinen)

(21) Ks. kohta 5. EU:n jäsenvaltioiden välinen yhteistyö

(22) Jäsenvaltioiden on tarvittaessa yhdessä komission kanssa tehtävä yhteistyötä muiden Baselin yleissopimuksen osapuolten ja valtioiden välisten järjestöjen kanssa muun muassa vaihtamalla ja/tai jakamalla tietoa, edistämällä ympäristön kannalta hyväksyttäviä teknologioita ja kehittämällä hyviä toimintatapoja koskevia sääntöjä.

(23) ASEAN-maat, Amerikan yhdysvallat, Etelä-Korea, Hongkongin erityishallintoalue, Intia, Japani, Kanada ja Kiina.

(24) http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/international_affairs/third_countries/index_en.htm

(25) Esimerkiksi sellaisen teknisen tuen hankkeen perustamisen yhteydessä, joka koskee kansainvälisiä jätesiirtoja, tai valvontaoperaatioon osallistumisen yhteydessä.

(26) http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/index_en.htm

(27) http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/links.htm

(28) Katso alaviite 8.

(29) Katso alaviite 8.

(30) Katso alaviite 8.

(31) http://impel.eu/cluster-2/cluster-participants/

(32) https://www.gov.uk/government/publications/waste-shipments-regulation-wsr-consolidated-waste-list

(33) http://www.bundesabfallwirtschaftsplan.at/dms/bawp/Manual-Abfallverbringung-2012neu/Manual%20Abfallverbringung%202012neu.pdf

(34) http://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/378/dokumente/staatenliste_juli_2014.pdf

(35) http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/guidance.htm

(36) EUVL L 197, 24.7.2012, s. 38.

(37) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, otsonikerrosta heikentävistä aineista (EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1).

(38) http://www.bundesabfallwirtschaftsplan.at/dms/bawp/Handbuch-Leitfaden-Abfall-versus-Gebrauchtware---de-eng_end_2014-06-24_eBook/Handbuch%20Leitfaden%20Abfall%20versus%20Gebrauchtware%20-%20de-eng_end_2014-06-24_eBook.pdf

http://www.naturvardsverket.se/Documents/publikationer/978-91-620-8494-3.pdf

http://www.ilent.nl/Images/2011_11%20Regels%20export%202ehands%20elektronica_v04ENG_tcm334-327366.PDF

(39) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(40) Neuvoston asetus (EU) N:o 333/2011, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2011, arviointiperusteista sen määrittämiseksi, milloin tietyntyyppiset romumetallit lakkaavat olemasta jätettä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY nojalla (EUVL L 94, 8.4.2011, s. 2).

(41) http://impel.eu/cluster-2/

(42) Katso alaviite 39.

(43) Katso alaviite 39.

(44) Katso alaviite 8.

(45) Katso alaviite 8.

(46) Katso alaviite 8.

(47) Katso alaviite 8.

(48) Katso alaviite 8.