KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Romanian teräsalan rakenneuudistusta koskeva kolmas seurantakertomus /* COM/2010/0476 final */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 16.9.2010 KOM(2010) 476 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Romanian teräsalan rakenneuudistusta koskeva kolmas seurantakertomus KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Romanian teräsalan rakenneuudistusta koskeva kolmas seurantakertomus JOHDANTO Tässä kertomuksessa käsitellään Romanian terästeollisuuden rakenneuudistuksen viimeisen toteutusvuoden aikana saatuja tuloksia. Kertomus on laadittu niiden seurantavaatimusten mukaisesti, joista määrätään Romanian liittymissopimuksen[1] liitteessä VII. Euroopan unioni päätti ottaa käyttöön siirtymäkauden järjestelyjä rakenneuudistustuen myöntämiseksi, jotta Romania saisi saatettua terästeollisuuden rakenneuudistusprosessin päätökseen. Romanialle annettiin lupa myöntää valtiontukea rakenneuudistustarkoituksiin, edellyttäen että - tuki johtaa siihen, että tuensaajayritykset ovat elinkelpoisia tavanomaisin markkinaedellytyksin rakenneuudistuskauden päättymisajankohtana, - tuen määrä ja tuki-intensiteetti rajoitetaan tiukasti tasolle, joka on ehdottomasti välttämätön elinkelpoisuuden saavuttamiseksi, - nettokapasiteetin kokonaisvähennykset ovat vähintään 2,05 miljoonaa tonnia (valmiit tuotteet). Komissio on jo antanut kaksi seurantakertomusta vuosilta 2006[2] ja 2007[3]. Tässä kolmannessa ja viimeisessä seurantakertomuksessa arvioidaan vuonna 2008 saatuja tuloksia vasta vuoden 2008 jälkeen käyttöön saatujen merkityksellisten tietojen pohjalta. RAKENNEUUDISTUKSEN SEURANNAN TULOKSET Liitteen VIII määräykset koskivat seuraavia yhtiöitä: Ispat Sidex Galati (nykyisin Arcelor Mittal Galati), Siderurgica Hunedoara (nykyisin Mittal Steel Hunedoara), COS Targoviste (nykyisin Mechel Targoviste), CS Resita (nykyisin TMK Resita), IS Campia Turzii (nykyisin Mechel Campia Turzii) ja Donasid Siderca Calarasi (nykyisin Tenaris Donasid). Näiden yritysten osuus Romanian raakateräksen tuotannosta oli yli 90 prosenttia vuonna 2008. Rakenneuudistusta koskevien keskeisten vertailutasojen seuranta Valtiontuki Liittymissopimuksen liitteessä VII asetetaan katto valtiontuelle, joka voidaan myöntää Romanian teräsyrityksille, ja kielletään julkisen tuen myöntäminen muille teräsalan yrityksille, jotka eivät sisälly liitteessä VII olevaan lisäykseen A. Myönnettävän valtiontuen enimmäismäärä oli 49 985 miljardia leuta (ROL) (eli 1,2 miljardia euroa). Tukea myönnettiin lähinnä rahoituksen rakenneuudistukseen (velan muuntaminen osakkeiksi, velkojen kuoletus yleishyödyllisten palvelujen toimittajille) ja vähäisemmässä määrin verovapautuksiin (alv ja yhtiövero). Myönnetyn tuen määrä määritettiin hyväksyttyjen kansallisten rakenneuudistusohjelmien ja niiden yksittäisten liiketoimintasuunnitelmien pohjalta, joissa investoinneilla oli keskeinen asema kustannusten vähentämisessä ja valmiiden tuotteiden laadun parantamisessa. Suurin osa tuesta myönnettiin vuosina 2003 ja 2004. Vuoden 2004 jälkeen ei enää myönnetty eikä maksettu valtiontukia – tämä koski niin luettelossa mainittuja yhtiöitä kuin muitakin Romanian terästuottajia. Komissio totesi saatavilla olleiden tietojen pohjalta, että Romania on noudattanut valtiontukea koskevia velvoitteitaan. Kapasiteetin vähentäminen Rakenneuudistustukea saaneiden yhtiöiden saaman kilpailuedun korvaamiseksi liittymissopimuksen liitteessä VII olevassa lisäyksessä A edellytetään useiden tuotantolaitosten sulkemista. Romanian oli näin ollen tarkoitus vähentää valmiita tuotteita koskevaa nettokapasiteettia 2 050 000 tonnilla ajanjaksolla 1993–2008. Seuranta on osoittanut, että kaikki sulkemiset tehtiin asiaa koskevan komission päätöksen[4] mukaisesti. Lisäksi Romanian teräsyhtiöt päättivät vapaaehtoisesti lakkauttaa muutamia tehottomia laitoksia, joihin kuului harkkolaitoksia ja valssaamoja sekä kevytprofiilivalssaamoja ja lankavalssaamoja. Muut keskeiset rakenneuudistuksen vertailutasot Elinkelpoisuus ja taloudellinen suorituskyky Kaikkien tukea saaneiden yhtiöiden oli rakenneuudistuskauden lopulla vuonna 2008 läpäistävä liitteessä VII kuvattu komission elinkelpoisuustesti.[5] Niiden saavuttama EBITDA oli 8,5–21,6 prosenttia, kun tavoite oli 10,0 prosenttia, ja EBIT 4,6–19,5 prosenttia, kun tavoite oli 1,5 prosenttia. Ainoastaan yhden yhtiön eli Mechel Campia Turzin tulos oli riittämätön EBITDAn osalta. Tämä noudattaa yhtiöiden uutta investointien kehittämisohjelmaa, joka saa komission hyväksynnällä olla käynnissä vuoteen 2011 saakka. Poikkeama tavoitteesta ei ole merkittävä, ja yhtiö paransi tasaisesti ja vahvasti tulostaan molempien elinkelpoisuutta koskevien vertailuarvojen osalta koko rakenneuudistuskauden ajan. Mechel Campia Turzin tulos EBITDAn osalta oli vuonna 2008 kolme kertaa kehittämisohjelmassa kaavailtua suurempi huolimatta siitä, että kriisi vaikutti yhtiöön voimakkaasti vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. Tuottavuus ja työllisyys Romanian terässektorilla menetettiin vuonna 2008 odotettua enemmän työpaikkoja (työntekijöiden keskimääräinen vuotuinen määrä oli 33 200 verrattuna kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa tavoitteeksi asetettuun lukuun 43 308). Tämä tarkoitti sitä, että alalta lähti rakenneuudistuskaudella 2004–2008 yli 14 200 työntekijää. Tähän tulokseen päästiin lähinnä ulkoistamalla, varhaiseläkejärjestelyillä ja vapaaehtoisilla irtisanomisjärjestelyillä. Työvoiman tehokkuuden parantumisesta huolimatta joidenkin tukea saaneiden yhtiöiden tuottavuusluvut alittivat rakenneuudistuskauden lopulla yksittäisissä liiketoimintasuunnitelmissa asetetut tavoitteet ja jäivät huomattavasti liittymissopimuksen liitteessä VII mainitun EU:n terästeollisuuden tason alapuolelle. Vuoden 2008 alhaisemmat tuotantomäärät johtivat maan tosiasiallisen kokonaistuottavuuden laskuun vuosien 2004–2008 jatkuvan kasvun jälkeen. Yksittäisten yhtiöiden tulokset vaihtelevat huomattavasti. Arcelor Mittalin tytäryhtiöt Galati ja Hunedoara eivät päässeet yksittäisissä liiketoimintasuunnitelmissa asetettuihin vertailutasoihin eivätkä myöskään eurooppalaisiin vertailutasoihin. Tämä voidaan kuitenkin selittää suunniteltua alhaisemmalla tuotannolla. Syynä tähän oli kriisi, jolla oli huomattava vaikutus yhtiöiden tulokseen. Galatin ja Hunedoaran tuottavuus ylsi melkein yksittäisissä liiketoimintasuunnitelmissa asetettuun tavoitteeseen vuoden 2008 alkupuoliskolla, mutta heikkeni voimakkaasti vuoden 2008 jälkipuoliskolla maailmanlaajuisen kysynnän hiipumisen vuoksi. Henkilöstön vähennykset saatiin päätökseen vuonna 2009, minkä myötä nämä tytäryhtiöt onnistuivat melkein pääsemään yksittäisissä liiketoimintasuunnitelmissa asetettuihin tavoitteisiin markkinoiden laskusuhdanteen vaikutuksista huolimatta. Tenaris Donasidin ja Mechelin tytäryhtiöiden Targovisten ja Campia Turzin tuottavuus on lähes yksittäisissä liiketoimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden tasalla ja on ollut kasvussa koko rakenneuudistusprosessin ajan. TMK Resitassa tuottavuus on vain noin 50 prosenttia yksittäisessä liiketoimintasuunnitelmassa asetetusta tavoitteesta. Mutta jos huomioon otetaan ainoastaan välittömästi teräksentuotantoon liittyvä työvoima, yhtiö on ylittänyt suunnitelmassaan asetetun tavoitteen. Kustannusten vähentäminen Yksittäisten yhtiöiden tulokset vaihtelevat huomattavasti, mutta kaikissa yhtiöissä on toteutettu joitakin toimia käyttökustannusten vähentämiseksi. Joillakin osa-alueilla voitiin kaikkien yhtiöiden kannalta välttämättömiin kustannusten vähennyksiin päästä ainoastaan pitkällä aikavälillä uusien investointien turvin. Lisäksi kaikki yhtiöt pääsivät investointitavoitteisiinsa (siten kuin ne oli hyväksytty niiden yksittäisissä liiketoimintasuunnitelmissa). Yhtiöt investoivat 150–330 prosenttia suunnitelluista määristä. Investointien vaikutukset eivät kuitenkaan olleet välittömästi nähtävissä kaikissa yhtiöissä. Arcelor Mittalin tytäryhtiössä Galatissa koko rakenneuudistuskauden käytössä ollut yleinen kustannustenvähentämisstrategia keskittyi nestevaiheeseen ja kuumavalssaukseen. Tähän tulokseen päästiin merkittävillä investoinneilla. Näistä toimenpiteistä huolimatta kustannusten vähennykset eivät olleet riittäviä. Yhtiö on kuitenkin pyrkinyt merkittävällä tavalla vähentämään kustannuksiaan koko rakenneuudistuskauden. Yhtiö alkoi vuonna 2008 toteuttaa strategiaa, jolla pyritään parantamaan tuottavuutta ja vähentämään käyttökustannuksiin vaikuttavaa korkeaa raaka-aineiden ja energian ominaiskulutusta. Yhtiö on kuitenkin nykyisten markkinaolosuhteiden vuoksi joutunut väliaikaisesti keskeyttämään nämä suunnitelmat markkinatilanteen parantumiseen saakka. Jos strategia toteutetaan asianmukaisesti, voidaan jo saavutettua suorituskykyä parantaa entisestään. Mittal Steel Hunedoara keskeytti vuonna 2008 väliaikaisesti uuden kehittämisohjelman täytäntöönpanon, mutta ohjelma käynnistettiin uudelleen vuoden 2010 alussa. Sen tavoitteena on vähentää kustannuksia entisestään (lisäämällä tuottavuutta ja vähentämällä ominaiskulutusta) ja parantaa energiatehokkuutta. Ohjelmasta odotettavat tulokset merkitsisivät huomattavaa parannusta ja auttaisivat entisestään vähentämään kustannuksia. Muissa neljässä yhtiössä on jatkuvasti edistytty kustannusten vähentämisessä, ja yhtiöt täyttävät suurelta osin yksittäisen liiketoimintasuunnitelmansa tavoitteet ja ovat lähentymässä kansainvälisiä terästeollisuuden suorituskyvyn vertailuarvoja. Parantamisen varaa on kuitenkin vielä. Tämä koskee erityisesti raaka-aineiden ominaiskulutusta, huonompiarvoisiksi luokiteltujen tuotteiden osuutta ja energiatehokkuutta. Ympäristönsuojelu Liittymissopimuksessa määritellään siirtymäajan järjestelyt sekä vahvistetaan luettelo laitoksista, jotka on vapautettu IPPC-direktiivin[6] noudattamisesta joulukuuhun 2014 asti. Alan terästuotantoyksiköille myönnettyihin yhdennettyihin lupiin on sisältynyt myös ympäristöön investoimista koskevia ohjelmia, jotka yhtiöiden on toteutettava. Mittal Steel Hunedoara ja TMK Resita eivät päässeet ympäristöinvestointeja koskeviin yksittäisten liiketoimintasuunnitelmiensa tavoitteisiin, mutta tosiasialliset menot mukautettiin yhdennettyihin lupiin. Arcelor Mittal Galatissa ei pantu luvan myöntämisen yhteydessä sovittua investointiohjelmaa täysimääräisesti täytäntöön vuonna 2008, mutta ajanjakson 2004–2008 aikana ympäristöinvestointeihin käytetty kokonaismäärä ylitti yksittäisessä liiketoimintasuunnitelmassa asetetun tavoitteen. PÄÄTELMÄT Tämä on viimeinen Romanian terästeollisuuden rakenneuudistusta käsittelevä seurantakertomus. Komissio katsoo saatujen tulosten pohjalta, että liittymissopimuksen liitteen VII vaatimukset on täytetty: - tukea saaneille yrityksille myönnetty rakenneuudistustuki oli kokonaisuudessaan enimmäismäärän alapuolella, - nettokapasiteetin vähennys toteutui, - liitteessä VII olevassa lisäyksessä A esitetyt rakenneuudistuksen vertailutasot (elinkelpoisuus, tuottavuus ja kustannusten vähentäminen) saavutettiin suurimmalta osin. Komissio toteaa näin ollen, että siirtymäkaudella (2004–2008) toteutettu rakenneuudistus oli hyväksyttävä. Valitettavasti maailmanlaajuinen kriisi vaikutti rakenneuudistuksen viimeisenä vuonna asianomaisten yhtiöiden toimintaan merkittävästi. Terästuotteiden kysynnän huomattava vähentyminen johti suunniteltua alhaisempiin suoritusindikaattoreihin. On kuitenkin huomattava, että yhtiöiden tulos koko rakenneuudistuskaudella (erityisesti kannattavuuden parantuminen) auttoi niitä selviämään erityisen haastavista markkinaolosuhteista vuonna 2008. Lisätoimet ovat vielä tarpeen toiminnan saamiseksi todella pysyvästi elinkelpoiseksi, jotta nämä yritykset voisivat selviytyä mistä tahansa tulevista markkinoiden epävarmuustilanteista. Tämä onnistuu ainoastaan pitkällä tähtäyksellä toteuttamalla yhtäjaksoisesti kustannustenvähentämisstrategioita ja kehittämällä johdonmukaisia strategioita tulevaisuuden varalle. [pic] [1] EUVL L 157, 21.6.2005, s. 3. [2] KOM(2008) 511. [3] KOM(2009) 146. [4] Päätös 3010/91/EHTY, EYVL L 286, 16.10.1991, s. 20. [5] EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.Yritysten olisi saavutettava seuraavat:- tietty bruttotulos eli tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja (EBITDA) on vähintään 10 prosenttia liikevaihdosta muiden kuin integroitujen teräsyritysten ja 13,5 prosenttia integroitujen terästehtaiden osalta;- tietty vähimmäistuotto eli tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) on vähintään 1,5 prosenttia liikevaihdosta. [6] Neuvoston direktiivi 96/61/EY, EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26.