(6)Koska unioni on Bonnin sopimuksen sopimuspuoli ja on kiinnostunut tehostamaan yhteistyötä pilaantumisen torjunnassa laajennetun Pohjanmeren alueella ja sen lähiympäristössä, on asianmukaista allekirjoittaa vuoden 2019 ministerien julistus, jossa hyväksytään siihen liitetty strateginen toimintasuunnitelma vuosille 2019–2025, ja tukea julistusta,

(2)Sopimuksen tekemisestä tulee vuonna 2019 kuluneeksi 50 vuotta. Sopimuspuolilla on tarkoitus juhlavuoden yhteydessä antaa ministerien julistus Bonnissa 11 päivänä lokakuuta 2019 pidettävässä Bonnin sopimuksen toisessa ministerikokouksessa, jossa on läsnä öljyn ja muiden vaarallisten aineiden esiintymisen ja niiden aiheuttaman pilaantumisen torjunnasta laajennetun Pohjanmeren alueella ja sen lähiympäristössä vastuussa olevia hallitustenvälisiä järjestöjä ja naapurialueilta tulevia tarkkailijoita.

Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja jotka eivät ole toisiinsa nähden liitännäisiä, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Strategisella toimintasuunnitelmalla vuosille 2019–2025 on oikeusvaikutuksia sopimuspuoliin. Sillä ohjataan ja painotetaan käynnissä olevia ja uusia tehtäviä ministerien julistuksessa annetun hyväksynnän mukaisesti. Sen tarkoituksena on helpottaa Bonnin sopimuksen täytäntöönpanoa esittämällä visio, strategiset tavoitteet ja toimintatavoitteet sekä mitattavat erityistoimet ja realistiset päämäärät vuosille 2019–2025 sopimuspuolten työn ohjaamista ja painottamista varten. Strategisessa toimintasuunnitelmassa tunnustetaan tarve pitää yllä vakiintuneita järjestelmiä ja säilyttää sopimuksen operatiivinen luonne. Samalla siinä esitetään mahdollisuuksia työn tehostamiseksi ja uusien suuntausten kehittämiseksi.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia,” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohta sisältää määräyksen, joka koskee päätöksiä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Unioni on Bonnin sopimuksen sopimuspuoli ja on kiinnostunut tehostamaan alueellista yhteistyötä laajennetun Pohjanmeren alueen ja sen lähiympäristön pilaantumisen torjunnassa. Unionin pitäisi siitä syystä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti sovellettavaa menettelyä noudattaen tukea vuoden 2019 ministerien julistuksen hyväksymistä, mikä vuorostaan merkitsee siihen liitetyn strategisen toimintasuunnitelman vuosille 2019–2025 vahvistamista.

Vaikka satunnaisten öljyvahinkojen kokonaismäärä on Euroopan vesillä vähentynyt, suuria (eli yli 20 000 tonnin) öljyvahinkoja sattuu edelleen epäsäännöllisin väliajoin. Siitä huolimatta, että maalta tulevat päästöt ovat valtamereen vuosittain pääsevän öljyn merkittävin lähde, satunnaiset öljyvahingot ovat edelleen merkittävä pilaantumisen lähde, ja niistä on peräisin 10–15 prosenttia vuosittain maailmanlaajuisesti valtameriin pääsevästä öljystä. Ministerien julistuksessa pyritään siksi esittämään yhteinen visio laajennetun Pohjanmeren alueesta ja sen lähiympäristöstä, joilla ei ole merenkulusta, avomeren öljyn- ja kaasunporaustoiminnasta ja muusta toiminnasta merellä peräisin olevien satunnaisten, vältettävissä olevien eikä tahallisten päästöjen aiheuttamaa pilaantumista.

Sopimuksen tekemisestä tulee vuonna 2019 kuluneeksi 50 vuotta. Sopimuspuolilla on tarkoitus juhlavuoden yhteydessä antaa ministerien julistus Bonnissa 11. lokakuuta 2019 pidettävässä Bonnin sopimuksen toisessa ministerikokouksessa, jossa on läsnä öljyn ja muiden vaarallisten aineiden esiintymisen ja niiden aiheuttaman pilaantumisen torjunnasta laajennetun Pohjanmeren alueella ja sen lähiympäristössä vastuussa olevia hallitustenvälisiä järjestöjä ja naapurialueilta tulevia tarkkailijoita.

Sopimuksella pyritään edistämään aktiivista yhteistyötä ja vastavuoroista avunantoa rannikkovaltioiden sekä Euroopan unionin kesken öljyn ja muiden vaarallisten aineiden aiheuttaman Pohjanmeren pilaantumisen torjunnassa meriympäristön ja rannikkovaltioiden etujen suojelemiseksi. Sopimuksessa määrätään sitä varten, että sopimuspuolet suorittavat valvontaa, jolla osaltaan pyritään havaitsemaan pilaantuminen ja torjumaan sitä sekä estämään pilaantumisen ehkäisemistä koskevien säännösten rikkomukset. Pohjanmeri on sopimuksen mukaan jaettu eri vyöhykkeisiin, ja vastuu niiden valvonnasta ja vaaratilanteiden arvioinnista on annettu sopimuspuolille. Sopimuspuolten on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle, jota asia koskee, jos ne saavat tietoonsa, että alueella on öljyä tai muuta haitallista ainetta, joka voi muodostaa vakavan uhan jonkin muun sopimuspuolen rannikolle tai rannikkoon liittyville eduille. Sopimuspuolet voivat pyytää apua pilaantumisen torjuntaan merellä tai omalla rannikollaan, jolloin niiden sopimuspuolten, joilta apua pyydetään, on tehtävä mahdollisuuksiensa rajoissa kaikkensa sellaisen avun antamiseksi.

Euroopan unioni (silloinen Euroopan talousyhteisö) on sopimuksen (sellaisena kuin se on muutettuna) sopimuspuoli. Sopimuspuolia ovat myös Euroopan unionin Pohjanmeren rannikkovaltiot sekä Norja.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.8.2019 COM(2019) 379 final LIITTEET asiakirjaan Ehdotus neuvoston päätökseksi Bonnin sopimuksen toisessa ministerikokouksessa esitettävästä Euroopan unionin kannasta, joka koskee ministerien julistukseen liitettävää Bonnin sopimuksen strategista toimintasuunnitelmaa vuosille 2019–2025 ja ministerien julistusta



LIITE 1 Ministerien julistus Bonnissa, Saksassa, 11 päivänä lokakuuta 2019 ME MINISTERIT JA EUROOPAN KOMISSION JÄSEN, jotka olemme vastuussa öljyn ja muiden vaarallisten aineiden pilaantumisen torjunnasta laajennetun Pohjanmeren alueella ja sen lähiympäristössä ja jotka olemme kokoontuneet Bonnin sopimuksen toiseen ministerikokoukseen Bonnissa 11 päivänä lokakuuta 2019 hallitustenvälisten järjestöjen ja naapurialueilta tulevien tarkkailijoiden läsnä ollessa, ANNAMME TUNNUSTUSTA 50 vuoden menestyksekkäälle yhteistyölle Bonnin sopimuksen puitteissa ja TUNNUSTAMME, että on yhteisen edun mukaista edelleen vahvistaa merellä toteutettavasta toiminnasta aiheutuvan satunnaisen ja laittoman pilaantumisen alueellista ehkäisy-, torjuntavalmius- ja torjuntayhteistyötä, OLEMME TYYTYVÄISIÄ siitä, että Espanja on liittynyt Bonnin sopimukseen ja että vastuuvyöhyke Ranskan ja Espanjan välillä on rajattu uudelleen, minkä seurauksena Bonnin sopimuksen merialueeseen kuuluu vastedes myös Biskajanlahti, ASETAMME TAVOITTEEKSI tehostaa rannikko- ja meriympäristön suojelua meren pilaantumiselta, joka aiheutuu toiminnasta laajennetun Pohjanmeren alueella ja sen lähiympäristössä, ja tapaa, jolla teemme pilaantumisen ehkäisy-, torjuntavalmius- ja torjuntayhteistyötä, OTAMME HUOMIOON Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) tehtävän maailmanlaajuisen merenkulun sääntelyssä meriympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi, Euroopan unionissa kehitetyn yhdennetyn meripolitiikan sekä merten pilaantumiseen ja vaaratilanteisiin liittyvän asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön, JATKAMME kansallisen työn koordinointia (ali)alueellisella tasolla kaikkien hyödyksi ottaen huomioon sopimuspuolten ilmoitusvelvollisuudet, HYÖDYNNÄMME laajalti hyväksyttyjä tietojärjestelmiä, joita toimivaltaisissa kansainvälisissä organisaatioissa pidetään standardina, PANEMME MERKILLE, että merenkulkuliikenne ja muu merellä tapahtuva toiminta, kuten öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen avomerellä, lisääntyvät jatkuvasti ja että vaikka havaittujen öljyvahinkojen kokonaismäärä on viime vuosina vähentynyt, riskejä on aina, ANNAMME seuraavan yhteisen julistuksen: 1. Meillä on yhteinen visio laajennetun Pohjanmeren alueesta ja sen lähiympäristöstä, joilla ei ole merenkulusta, avomeren öljyn- ja kaasunporaustoiminnasta tai muusta toiminnasta merellä peräisin olevien satunnaisten, vältettävissä olevien eikä tahallisten päästöjen aiheuttamaa pilaantumista. 2. Suhtaudumme myönteisesti IMOn sääntelyyn, joka on johtanut meren pilaantumisen vähenemiseen. Huolimatta laajasta valikoimasta eri toimenpiteitä, joita on viime vuosina toteutettu, muiden aineiden kuin öljyn aiheuttama satunnainen ja laiton pilaantuminen on edelleen merkittävä uhka laajennetun Pohjanmeren alueelle ja sen lähiympäristölle. 3. Olemme äärimmäisen tietoisia meri- ja rannikkoympäristömme taloudellisesta ja sosiaalisesta arvosta ja tunnustamme, että meren pilaantumisen ehkäisy-, torjuntavalmius- ja torjuntatyöhön tarvittavista riittävistä resursseista johtuvat kustannukset ovat alhaisia verrattuna kustannuksiin, joita aiheutuu kunnostustoimista suurten pilaantumisonnettomuuksien jälkeen. 4. Korostamme tehokkaan hätätilanteiden ehkäisyn sekä hätävalmiuden ja hätäpelastuksen merkitystä merellä. Vahvistamme sitoutumisemme aktiiviseen yhteistyöhön Bonnin sopimuksen mukaisesti hätävalmiusjärjestelmien suunnittelussa, niitä koskevassa koulutuksessa ja niiden operatiivisessa testaamisessa, yhteiset operatiiviset valmiusharjoitukset mukaan luettuina. Tunnustamme, että yleiseurooppalainen yhteistyö EU:n hätäavun koordinointikeskuksen (ERCC) kautta koordinoidusti Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) kanssa on tärkeää. 5. Suhtaudumme myönteisesti laajennetun Pohjanmeren alueen ja sen lähiympäristön merenkulun, avomeren öljyn- ja kaasunporaustoiminnan ja muun merellä toteutettavan toiminnan ilma- ja satelliittivalvonnan vakiintuneisiin järjestelmiin, sillä ne ovat tärkeä apuväline mahdollisen pilaantumisen havaitsemisessa, laittomien tyhjennysten ehkäisemisessä merellä ja MARPOL-yleissopimuksen mukaisten sitoumusten täyttämisessä. 6. Suhtaudumme myönteisesti kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien (RPAS) kansalliseen ja alueelliseen käyttöön uutena palveluna merivalvonnassa, merenkulkuliikenteestä johtuvien ilmapäästöjen seurannassa ja pilaantumisen torjunnassa ja kannustamme sopimuspuolia jakamaan tietoja ja kokemuksia kansallisista RPAS-järjestelmistä ja niiden asemasta lainvalvontatoiminnassa. 7. Vahvistamme sitoumuksemme jatkaa kansallisia lento-ohjelmia ja yhteisiä operaatioita, kuten CEPC-valvontaoperaatioita (Coordinated Extended Pollution Control Operations). Suhtaudumme myönteisesti EMSAn CleanSeaNetin kautta tarjoamaan satelliittikuvapalveluun, sillä se auttaa osaltaan parantamaan valmiutta ja pilaantumisen ehkäisyä.

8. Suhtaudumme myönteisesti Bonnin sopimuksen käsikirjojen ja säännöstöjen kehittämiseen ja jatkuvaan ajantasaistamiseen, ”Counter Pollution Manual” ja ”Bonn Agreement Oil Appearance Code” mukaan luettuina. Ne ovat ainutlaatuisia tietolähteitä pilaantumisen ehkäisyyn sekä valmius- ja torjuntatyöhön ja ne on tunnustettu maailmanlaajuisesti öljyvahinkojen torjuntavalmiudesta, torjumisesta ja torjuntayhteistyöstä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (OPRC-yleissopimus) ja siihen liitetyn vaarallisia ja haitallisia aineita koskevan pöytäkirjan yhteydessä. 9. Vahvistamme sitoumuksemme pitää merellä tapahtuvien vaaratilanteiden varalta yllä ja ajantasaisina Bonnin sopimuksen yhteiset valmiussuunnitelmat (eli DENGERNETH, MANCHE, NORBRIT ja Quadripartite Zone), sillä ne ovat tärkeä väline, jolla aloitetaan torjuntatoimet välittömästi vaaratilanteen synnyttyä riippumatta siitä, miltä kansalliselta vastuuvyöhykkeeltä öljyvahinko on peräisin. 10. Tunnustamme muuttuvat riskit, jotka johtuvat vaarallisten ja haitallisten aineiden kuljetusten lisääntymisestä, entistä suuremmista aluksista, itseohjautuvista aluksista, uusista polttoaineista, jatkuvasti suurista liikennetiheyksistä, avomeren öljyn- ja kaasunporaustoiminnasta ja muusta merellä toteutettavasta toiminnasta, ja toteamme olevan tärkeää ylläpitää riittävästi resursseja, jotta tehokas pilaantumisen ehkäisy- ja torjuntatyö voidaan taata laajennetun Pohjanmeren alueella ja sen lähiympäristössä. Olemme yhtä mieltä siitä, että torjuntavalmiuksien jatkokehittämisen Bonnin sopimuksen alueella olisi perustuttava kansallisiin ja yhteisiin riskinarviointeihin. 11. Vahvistamme yhteisen sitoumuksemme ilmanlaatuun vaikuttavan meren pilaantumisen ehkäisyyn tekemällä yhteistyötä ja osallistumalla yhteisesti meren pilaantumista koskevien kansainvälisten sääntöjen ja vaatimusten täytäntöönpanoon ja valvontaan sekä varmistamalla samalla talouden toimijoiden tasavertaiset edellytykset. Toteamme jälleen, että direktiivin (EU) 2016/802, jossa säädetään alhaista rikkipitoisuutta koskevista vaatimuksista rikin oksidipäästöjen valvonta-alueilla (enimmäisrikkipitoisuus vuodesta 2015 alkaen 0,10 prosenttia), täytäntöönpano on onnistunut, ja muistutamme samalla viimeisimmistä IMOn sitoumuksista varmistaa rikkipitoisuuden maailmanlaajuisen ylärajan (vuodesta 2020 alkaen 0,50 prosenttia) johdonmukainen täytäntöönpano MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI mukaisesti. Näitä vaatimuksia koskeva koordinoitu ja vahva valvontajärjestelmä – myös Pohjanmeren rikin oksidipäästöjen valvonta-alueella – sekä alusten korkea vaatimusten noudattamisaste koko EU:ssa on johtanut rikkidioksidin aiheuttaman pilaantumisen merkittävään vähenemiseen rannikkoalueilla ja ‑kaupungeissa. Olemme tyytyväisiä siitä, että yhteisessä sitoumuksessamme osallistua yhdessä MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI noudattamisen valvontaan on edistytty ja että Pohjanmerestä tulee typen oksidipäästöjen valvonta-alue vuodesta 2021 alkaen. Sopimuspuolilla on edelleen oikeus vapaasti valita, miten ne osallistuvat valvontatoimenpiteisiin. 12. Tunnustamme, että MARPOL-yleissopimuksen liitteiden I ja V määräyksillä, kuten Pohjanmeren nimeämisellä erityisalueeksi, ei ole vaikutusta, ellei niitä valvota asianmukaisesti. Olemme tässä yhteydessä tyytyväisiä siitä, että Pohjanmeren alueen tutkintaviranomaisten ja syyttäjien verkosto on onnistunut edistämään pilaantumista koskevien sääntöjen ja vaatimusten noudattamisen valvontaa, ja olemme yhtä mieltä siitä, että MARPOL-yleissopimuksen asiaankuuluvien liitteiden noudattamisen valvontaa koskevaa yhteistyötä verkoston kanssa jatketaan. 13. Vahvistamme sitoumuksemme panna asianmukaisesti täytäntöön alusten ympäristön pilaamisrikoksista annettu direktiivi 2005/35/EY (sellaisena kuin se on muutettuna) ja valvoa sen noudattamista, erityisesti siltä osin kuin on kyse seurantaa ja valvontaa koskevasta yhteistyöstä, ilmoitusvelvoitteiden täyttämisestä ja pilaamisrikoksista määrättävistä tehokkaista seuraamuksista, rikosseuraamukset mukaan luettuina. 14. Olemme tyytyväisiä siitä, että neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sataman vastaanottolaitteita koskevan tarkistetun direktiivin, ja sitoudumme vaihtamaan tietoja ja tekemään yhteistyötä, jotta jätteiden laittomat tyhjentämiset mereen voidaan estää. 15. Suhtaudumme myönteisesti IMOn antamaan uuteen lausuntoon ”Evaluation and harmonization of rules and guidance on the discharge of liquid effluents from EGCS into waters, including conditions and areas” (poistovesien tyhjentämistä pakokaasujen puhdistusjärjestelmistä vesiin koskevien sääntöjen ja ohjeiden arviointi ja yhdenmukaistaminen, edellytykset ja alueet mukaan luettuina). Se on tärkeä väline, jotta voidaan ymmärtää paremmin kaasunpesulaitteista / pakokaasujen puhdistusjärjestelmistä meriympäristöön tyhjennettyjen pesuvesien vaikutuksia. 16. Korostamme tarvetta koordinoida tutkimus- ja kehitysohjelmia, jotta voidaan varmistaa, että kun nykyisiin ja tuleviin haasteisiin vastataan, pilaantumisen torjuntatoimenpiteet toteutetaan käyttämällä parhaita saatavilla olevia tekniikoita ja varusteita; esimerkiksi yhä tiukempien päästösääntöjen noudattamiseksi suunniteltujen uusien polttoaineiden käyttöönotto ja lisääntyvä käyttö näyttävät edellyttävän innovatiivisia torjuntatekniikoita. Vahvistamme, että päätöksentekomenettelyjä tuetaan parhailla saatavilla olevilla tiedoilla, menetelmillä ja tukivälineillä. Toteamme, että Bonnin sopimuksen strategisessa toimintasuunnitelmassa vuosille 2019–2025 on nimetty painopisteet tutkimus- ja kehitystyötä varten. 17. Panemme merkille merten hallintoon kehitetyt yhdennetyt lähestymistavat sekä sen, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä asiaankuuluvien merenkulun alojen ja elinten kanssa, jotta meriämme voidaan hallita kokonaisvaltaisemmin ja jotta voidaan saavuttaa meriympäristön hyvä tila EU:n meristrategiapuitedirektiivin mukaisesti. 18. Suhtaudumme myönteisesti IMOn toimintasuunnitelmaan aluksilta mereen joutuvan muovijätteen torjumiseksi. Toimintasuunnitelman tavoitteena on tehostaa voimassa olevia sääntöjä ja ottaa käyttöön uusia tukitoimenpiteitä mereen joutuvien muovien meriympäristölle aiheuttaman merkittävän ongelman ratkaisemiseksi. 19. Vahvistamme sitoumuksemme tehdä yhteistyötä muiden toimivaltaisten kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden ja elinten kanssa tavoitteenamme jakaa kokemuksia ja hyviä toimintatapoja sekä saavuttaa yhteisiä päämääriä. Yhteistyötahoja ovat muun muassa Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO), OSPAR-komissio ja Helsingin komissio, Lissabonin sopimus, Kööpenhaminan sopimus, REMPEC-keskus (Regional Marine Pollution Emergency Response Centre for the Mediterranean Sea), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ja Arktinen neuvosto. Edellä sanottu huomioon ottaen ja osoituksena voimakkaasta sitoumuksestamme tavoitella visiomme toteutumista vakuutamme uudistaneemme ja vahvistaneemme työtä sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta laajennetun Pohjanmeren alueen ja sen lähiympäristön pilaantumisen ehkäisyä, torjuntavalmiuksia ja torjuntaa voidaan parantaa. Sitä varten HYVÄKSYMME, sellaisena kuin se on liitteessä I, Bonnin sopimuksen strategisen toimintasuunnitelman vuosille 2019–2025, jossa esitetään kunnianhimoiset strategiset tavoitteet ja toimintatavoitteet sekä toimet niiden toteuttamiseksi vuosina 2019–2025. LIITE 2 Bonnin sopimuksen strateginen toimintasuunnitelma vuosille 2019–2025 Johdanto Bonnin sopimuksen ydintoimintaa ovat alueellinen yhteistyö alusten ja merellä sijaitsevien laitosten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisessä ja torjunnassa laajennetun Pohjanmeren alueella, valvonta meriympäristön pilaantumisen havaitsemisen ja torjumisen apuvälineenä sekä puhdistustoimet merellä tapahtuneiden suuronnettomuuksien ja pilaamisrikosten jälkeen. Ne ovat Bonnin sopimuksen puitteissa 50 vuoden ajan tehdyn tieteellisen, teknisen ja operatiivisen työn saavutuksia. Bonnin sopimuksen sopimuspuolet ovat yhteistyötä tekemällä saavuttaneet suurta asiantuntemusta meriympäristön uhkien torjunnassa ja ovat valmiita kohtaamaan uusia haasteita sopimuspuolten yhteistyössä ja työskentelemään yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa.

Bonnin sopimus on vanhin hallitusten tekemä alueellinen sopimus pilaantumistapahtumien torjumiseksi. Sopimus on järjestely, jolla Pohjanmeren valtiot ja Euroopan unioni tekevät yhdessä työtä avustaakseen toisiaan torjumaan merellä tapahtuvista suuronnettomuuksista johtuvaa pilaantumista sekä alusten ja merellä sijaitsevien laitosten aiheuttamaa kroonista pilaantumista Pohjanmeren alueella. Sen allekirjoittivat vuonna 1969 kahdeksan Pohjanmereen rajoittuvaa valtiota – Alankomaat, Belgia, Norja, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta – pian sen jälkeen, kun öljytankkeri Torrey Canyon hajosi Cornwallin edustalla vuonna 1967 ja mereen vuoti 117 000 tonnia öljyä Länsi-Euroopan ensimmäisessä suuressa pilaantumisonnettomuudessa. Bonnin sopimuksesta tuli kuitenkin aktiivinen vasta 1970-luvun loppupuolella sen jälkeen, kun oli tapahtunut kaksi muuta suurta pilaantumisonnettomuutta: räjähdys Ekofiskin öljykentällä vuonna 1977 ja Amoco Cadizin haaksirikko vuonna 1978. Siitä lähtien sopimus on toiminut tehokkaasti, ja se ulotettiin vuonna 1983 koskemaan muita haitallisia aineita ja vuonna 1987 valvontayhteistyötä. Sopimus laajeni edelleen vuonna 2010, kun Irlanti liittyi siihen ja sen soveltamisala ulotettiin kattamaan Irlannin vesialueet ja niihin rajoittuvat Norjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesialueet. Vaikka satunnaisten öljyvahinkojen kokonaismäärä on Euroopan vesillä vähentynyt, suuria (eli yli 20 000 tonnin) öljyvahinkoja sattuu edelleen epäsäännöllisin väliajoin. Siitä huolimatta, että maalta tulevat päästöt ovat valtamereen vuosittain pääsevän öljyn merkittävin lähde, satunnaiset öljyvahingot ovat edelleen merkittävä pilaantumisen lähde, ja niistä on peräisin 10–15 prosenttia vuosittain maailmanlaajuisesti valtameriin pääsevästä öljystä. Strategisen toimintasuunnitelman vuosille 2019–2025 on tarkoitus helpottaa Bonnin sopimuksen täytäntöönpanoa, jotta voidaan yleisesti edistää meriympäristön pilaantumisen ehkäisyä ja vastata tuleviin haasteisiin, kuten toimintamallin väistämättömään muuttumiseen energian ja luonnonvarojen markkinoilla, ympäristöhaasteisiin, jotka mainittiin Pariisin sopimuksessa 2015, sekä merten aluesuunnitteluun kohdistuvaan paineeseen, joka voi tuoda merelle muita riskejä. Ottaen huomioon tämä kehitys ja satunnaisten öljyvahinkojen huomiota herättävä väheneminen Euroopan vesillä 30 viime vuoden aikana öljyvahinkoja hoitavien pelastustyöntekijöiden on laajennettava painotustaan öljyvahingoista kaikenlaiseen meriympäristön pilaantumiseen, jota voidaan mitata ja/tai joka voidaan puhdistaa. SWOT-menetelmällä tunnistettu Bonnin sopimuksen keskeinen uusi haaste on ilman pilaantuminen, joka vaikuttaa ekosysteemeihin ja suuren väestötiheyden rannikkoalueiden kansalaisten terveyteen (MARPOL-yleissopimus, liite VI). Sopimuspuolet toteuttavat vuosien 2019–2025 strategista toimintasuunnitelmaa seuraavasti: ·Ne valvovat vastuualueillaan uhkia, jotka liittyvät meriympäristön pilaantumiseen ja meren yläpuolisen ilmatilan pilaantumiseen, myös koordinoimalla ilmateitse ja satelliitin välityksellä toteutettavaa valvontaa. ·Ne varoittavat toisiaan tällaisista uhkista. ·Ne hyväksyvät yhteisiä operatiivisia lähestymistapoja, jotta ne voivat luottaa toinen toistensa kykyyn täyttää tarvittavat ehkäisyn ja puhdistamisen vaatimukset. ·Ne hyväksyvät yhteisiä ja koordinoituja operatiivisia lähestymistapoja MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI noudattamisen seurantaan ja valvontaan. ·Ne tukevat (pyydettäessä) toinen toisiaan torjuntaoperaatioissa. ·Ne jakavat tutkimus- ja kehitystyön tuloksia sekä hyviä toimintatapoja. ·Ne toteuttavat yhteisiä harjoituksia. Visio Bonnin sopimuksen visio on puhdas laajennetun Pohjanmeren alue, jolla ei ole alusten ja muun merellä toteuttavan toiminnan aiheuttamaa satunnaista eikä laitonta pilaantumista. Laajennetun Pohjanmeren alue tukee monimuotoisia ja tuottoisia ekosysteemejä ja on olennaisen tärkeä miljoonien ihmisten elämälle. Osa laajennetun Pohjanmeren alueesta käsittää joitakin maailman vilkkaimmista laivaväylistä. Siitä syystä Bonnin sopimuksen visio on minimoida alusten ja muun merellä toteuttavan toiminnan aiheuttama satunnaisen ja laittoman pilaantumisen uhka niin tarkoin kuin on käytännössä mahdollista. Bonnin sopimuksen vision toteuttamiseksi on sovittu seuraavista strategisista tavoitteista: (a)Tunnistetaan ja käsitellään merenkulkualalla yleisesti esiin tulevia uusia ongelmia, jotka vaikuttavat Bonnin sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan meriympäristöön. (b)Tunnistetaan ja arvioidaan esiin tulevia uusia mahdollisuuksia meriympäristöön kohdistuvien riskien vähentämiseksi parhaan käytettävissä olevan tekniikan ja ympäristön kannalta parhaiden toimintatapojen perusteella. (c)Tunnistetaan ja arvioidaan uusia seurantatapoja sen varmistamiseksi, että noudatetaan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa ja ympäristön kannalta parhaita toimintatapoja. (d)Reagoidaan tarvittaessa juuri havaittuihin meriympäristön riskeihin ottamalla huomioon OTSOPAn suositukset.

(e)Hyödynnetään täysimääräisesti BE-AWARE I ja II ‑hankkeita tehokkaimpien riskin vähentämis- ja torjuntatoimenpiteiden tunnistamiseksi. Strategiset tavoitteet A. Laittoman ja satunnaisen pilaantumisen ehkäisy yhteistoiminnalla ja valvomalla yhteisesti meren pilaantumista koskevien kansainvälisten sääntöjen ja vaatimusten noudattamista, MARPOL-yleissopimuksen liitteet mukaan luettuina Huolimatta laajasta valikoimasta eri toimenpiteitä, joita on viime vuosina toteutettu, laiton ja satunnainen pilaantuminen muodostavat edelleen laajennetun Pohjanmeren alueelle merkittävän uhan. Yhteistyö sääntöjen ja vaatimusten noudattamisen vaikuttavassa ja tehokkaassa valvonnassa on meriympäristön suojelun tärkeä väline. Meriympäristön pilaantumista koskevat kansainväliset säännöt on annettu aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa (MARPOL-yleissopimus), joka saatettiin ajan tasalle vuonna 1978. MARPOL-yleissopimus laadittiin Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO), ja sen tavoitteena on ehkäistä ja minimoida alusten päästöjä – sekä satunnaisia että rutiinitoimista peräisin olevia päästöjä. Yleissopimuksessa on seuraavat kuusi meriympäristön pilaantumista koskevaa liitettä (ks. liite I: MARPOL-yleissopimuksen voimassa olevat tekstit, liitteet I–VI): Liite I. Säännöt öljyn aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi Liite II. Säännöt irtolastina kuljetettavien haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen valvomiseksi Liite III. Säännöt vahingollisten aineiden, joita kuljetetaan meritse pakattuina, aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi Liite IV. Säännöt aluksista tulevan käymäläjäteveden aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi Liite V. Säännöt aluksista tulevien kiinteiden jätteiden aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi Liite VI. Säännöt alusten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi. MARPOL-yleissopimuksen liitteiden yhdenmukaista ja yhtenäistä täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa ja erityisesti Pohjanmeren päästöjen valvonta-alueen täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa varten on vahvistettava yhteiset ja koordinoidut operatiiviset lähestymistavat MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI mukaisesti rikin ja typen oksidien osalta sekä ottaen huomioon vuonna 2020 voimaan tulevat maailmanlaajuiset rikkirajoitukset päästöjen valvonta-alueiden ulkopuolella purjehtiville aluksille. B. Tehokkaan hätävalmiuden edistäminen ja vahvistaminen Käytössä on kansainvälisiä ja eurooppalaisia velvoitteita sen varmistamiseksi, että laajennetun Pohjanmeren alueen valtiot ovat valmistautuneita torjumaan pilaantumistapahtumia, myös maailmanlaajuisia menettelytapasääntöjä ja alueellisia yhteisvastuualueita hyödyntäen. Synergioiden tunnistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi tarvitaan yhteistyötä muiden alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Tehokkaan valmiusasteen varmistaminen edellyttää hätävalmiusjärjestelmiä koskevaa asianmukaista tietämystä, suunnittelua, koulutusta ja operatiivista testausta. Pilaantumisen torjuntatoimenpiteiden suunnittelussa olisi otettava huomioon paras käytettävissä oleva ympäristönsuojeluneuvonta. C. Optimaalisten torjuntavalmiuksien järjestäminen Vaaratilanteiden riski on aina olemassa riippumatta kaikesta työstä meriturvallisuuden parantamiseksi. Merikuljetusten sekä vaarallisten ja haitallisten lastien lisääntyvä määrä johtaa meriympäristöön kohdistuvien riskien kasvamiseen. Sopimuspuolet ovat jo panostaneet huomattavasti resursseja riittävien torjuntavalmiuksien aikaan saamiseksi. Jotta tehokkuutta voidaan parantaa erityisesti rahoituksen kannalta, torjuntavalmiuksien jatkokehittämisen olisi perustuttava riskinarviointiin, puuteanalyysiin sekä alueellisiin ja alialueellisiin lähestymistapoihin. Koordinoidut tutkimus- ja kehitysohjelmat ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että pilaantumisen torjuntatoimenpiteissä käytetään parhaita käytettävissä olevia tekniikoita ja varusteita. Bonnin sopimuksen strategisten tavoitteiden toteuttamiseksi on sovittu seuraavista toimintatavoitteista: Toimintatavoitteet Strategiseen tavoitteeseen A (ehkäisy) liittyvät toimintatavoitteet:

A.I Valvotaan merenkulkua ja merellä toteutettavaa toimintaa laajennetun Pohjanmeren alueella riittävällä tavalla ja varmistetaan, että havainnoista Bonnin sopimuksen vastuualueilla ilmoitetaan tehokkaasti. A.II Annetaan hallinnolle ja lentomiehistölle ajantasaisia tietoja pilaantumisen torjuntalentojen suunnittelusta ja toteutuksesta Bonnin sopimuksen alueella. A.III Varmistetaan, että MARPOL-yleissopimuksen liitteiden noudattamista seurataan yhteisen operatiivisen lähestymistavan mukaisesti. A.IV Varmistetaan, että pilaantumistapahtumista kerätään näyttöä tehokkaasti ja että tutkijoiden ja syyttäjien kanssa tehdään tiivistä yhteistyötä meriympäristön pilaantumista koskevien sääntöjen ja vaatimusten noudattamisen valvonnassa laajennetun Pohjanmeren alueella. A.V Välitetään ja levitetään yleisölle ja asiantuntijoille tietoa laittoman ja satunnaisen pilaantumisen ehkäisystä. Strategiseen tavoitteeseen B (valmius) liittyvät toimintatavoitteet: B.I Luodaan yhteisymmärrys tavasta, jolla hätätilanteisiin merellä on asianmukaista reagoida, ja varmistetaan, että kansalliset valmiusjärjestelmät ja ‑strategiat ovat tiedossa. B.II Pidetään yllä valmiushenkilöstön riittävää koulutustasoa ja yhteistyötä sopimuspuolten torjuntayksiköiden välillä sekä edistetään valmiutta tehokkaisiin monikansallisiin torjuntaoperaatioihin. B.III Varmistetaan, että sopimuspuolten torjuntatoimet on asianmukaisesti muotoiltu suojaamaan meriympäristöä ja että painopisteet on asetettu mahdollisimman asianmukaisella perusteella. B.IV Tehdään yhteistyötä muiden kansainvälisten ja eurooppalaisten organisaatioiden sekä lähimerialueiden kanssa synergioiden tunnistamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. Strategiseen tavoitteeseen C (torjunta) liittyvät toimintatavoitteet: C.I Varmistetaan parhaiden toimintatapojen edistämiseksi, että sopimuspuolet ymmärtävät selkeästi, miten muut reagoivat vaaratilanteisiin. C.II Pidetään yllä ja ajan tasalla yhteisiä operatiivisia lähestymistapoja pilaantumistapahtumiin ja edistetään asianmukaisten torjuntastrategioiden kehittämistä ja yhteisymmärrystä niistä. C.III Edistetään torjuntatekniikoita, varusteita ja muita operatiivisia keinoja koskevia koordinoituja tutkimus- ja kehitysohjelmia. C.IV Varmistetaan, että koko Koillis-Atlantin alueella pidetään yllä asianmukaisesti tasapainotettuja torjuntaresursseja, jotka perustuvat alialueellisiin riskinarviointeihin. Toimet Jotta visio, strategiset tavoitteet ja toimintatavoitteet voidaan toteuttaa, Bonnin sopimuksen seuraavassa strategisessa toimintasuunnitelmassa esitetään mitattavat erityistoimet ja realistiset päämäärät vuosille 2019–2025 sopimuspuolten työn ohjaamista ja painottamista varten. Strategisessa toimintasuunnitelmassa tunnustetaan tarve pitää yllä vakiintuneita järjestelmiä ja jatkaa meneillään olevaa työtä sopimuksen operatiivisen luonteen säilyttämiseksi. Samalla esitetään mahdollisuuksia työn tehostamiseksi ja uusien suuntausten kehittämiseksi. Bonnin sopimuksen puitteissa on sovittu seuraavista toimista: Strategiseen tavoitteeseen A (ehkäisy) liittyvät toimet: A.1 Toteutetaan ilmateitse ja satelliitin välityksellä valvontaoperaatioita, kuten kansallisia lentoja, alueellisia lentoja, Tour d’Horizon ‑lentoja ja CEPCO-/SuperCEPCO-lentoja, jotta voidaan havaita, tutkia ja seurata öljyn ja muiden haitallisten aineiden vuotoja sekä kerätä näyttöä niistä.

A.2 Pidetään yllä tehokasta vakioilmoitusjärjestelmää ja käytetään sitä havaitun pilaantumisen ilmoittamiseksi Bonnin sopimukselle, komissiolle alusten ympäristön pilaamisrikoksista annetun direktiivin 2005/35/EY puitteissa ja IMOlle. A.3 Käytetään yhteistyössä Euroopan meriturvallisuusviraston kanssa mahdollisimman hyvin hyödyksi satelliittikuvaa ja otetaan huomioon laajennetun Pohjanmeren alueen valtioiden käytettävissä olevien yläilmatilan pseudosatelliittien ja kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien (RPAS) alalla tapahtunut uusin kehitys sekä perustetaan koko laajennetun Pohjanmeren alueelle yhdenmukainen järjestelmä pilaantumistapahtumien havaitsemisen parantamiseksi. A.4 Vahvistetaan yhteistyötä MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen V liittyvien rikosten havaitsemisessa ja liitteen määräysten noudattamisen valvonnassa. A.5 Vahvistetaan yhteistyötä MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI liittyvien rikosten havaitsemisessa ja liitteen määräysten noudattamisen valvonnassa, myös satamavaltiovalvontaan liittyvän lainvalvontajärjestelmän kautta, sekä soveltamalla sääntöjen noudattamisen valvontaan pitkälle kehitettyjä kohdennustyökaluja ja jakamalla valvontatoimien tulokset yhteisissä tietojärjestelmissä (esim. Thetis-EU). A.6 Pidetään yllä ja ajan tasalla ilmaoperaatioita koskevaa käsikirjaa (”Aerial Operations Handbook”) ja BAOAC-atlasta (”Bonn Agreement Oil Appearance Code”). A.7 Pidetään yllä ja ajan tasalla ”Manual on Maritime Oil Pollution Offences” ‑käsikirjaa (öljypäästöistä johtuvia meren pilaamisrikoksia koskeva käsikirja) yhteistyössä Pohjanmeren alueen tutkintaviranomaisten ja syyttäjien verkoston kanssa. A.8 Tehdään öljyvahinkojen tunnistamisessa yhteistyötä OSINET-verkoston kanssa, muun muassa laboratorioiden vastavuoroisten kalibrointiharjoitusten kautta ja kehittämällä edelleen öljyvahinkojen yhteisiä tunnistamismenetelmiä. A.9 Vahvistetaan yhteistyötä tutkintaviranomaisten ja syyttäjien kanssa: a. vuoteen 2022 mennessä etsitään yhteistyössä Pohjanmeren alueen tutkintaviranomaisten ja syyttäjien verkoston kanssa mahdollisuuksia julkistaa meren pilaamisrikoksista annetut tuomiot b. vuoteen 2025 mennessä laaditaan yhteistyössä Pohjanmeren alueen tutkintaviranomaisten ja syyttäjien verkoston kanssa menettelyjä, joilla yleisö voisi tutustua asiaankuuluvista varustamoista ja liikennöitsijöistä kirjattuihin ympäristötietoihin. A.10 Pyritään yhdessä IMOn kanssa määrittämään, miten Bonnin sopimuksella voitaisiin edelleen edistää MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI noudattamista, kun otetaan huomioon maailmanlaajuisen rikkiylärajan asettamista vuonna 2020 koskeva viimeisin kehitys IMOssa (muun muassa satamavaltiovalvonnan järjestelmän lujittaminen sekä sellaisten polttoaineiden kuljetuskielto, joiden rikkipitoisuus on yli 0,50 prosenttia). A.11 Tuetaan IMOn meriympäristön suojelukomitean kautta prosessia, jossa tarkistetaan MARPOL-yleissopimuksen liitteen II mukaisia korkeaviskoosisten ja jähmettyvien aineiden tyhjentämisedellytyksiä. A.12 Pidetään yllä ja ajan tasalla Bonnin sopimuksen verkkosivustoa ja sähköisten julkaisujen (kuten oppaiden, käsikirjojen ja raporttien) levitystoimintaa. A.13 Tuetaan/edistetään BE-AWARE-hankkeissa esitettyjä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä koskevia suosituksia. Strategiseen tavoitteeseen B (valmius) liittyvät toimet: B.1 Pidetään yllä ja ajan tasalla Bonnin sopimuksen pilaantumisen torjuntakäsikirjan lukuja siten, että ne vastaavat kulloisiakin tarpeita. B.2 Edistetään mahdollisesti merta pilaavia hylkyjä koskevaa tietojenvaihtoa ja kansallisten tietokantojen kehittämistä. B.3 Suunnitellaan ja toteutetaan alueellisia ja alialueellisia operatiivisia harjoituksia ja koulutuksia. B.4 Edistetään kansallisten ympäristöneuvontajärjestelmien kehittämistä ja niihin liittyvää tietojenvaihtoa.

B.5 Pidetään yllä tietojenvaihtoa muiden alueellisten ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Sellaisia ovat muun muassa unionin pelastuspalvelumekanismi, EMSA, Arktisen neuvoston EPPR-työryhmä, Helsingin komissio, IMO, OSPAR-komissio, Lissabonin sopimus ja REMPEC-keskus. Tietoja vaihdetaan olemalla läsnä sihteeristöjen välisissä kokouksissa, ja tarvittaessa yhteistyötä näiden organisaatioiden kanssa lujitetaan, esimerkiksi vaarallisten ja haitallisten aineiden torjuntaa koskevan käsikirjan laatimiseksi yhdessä. B.6 Lujitetaan yhteistyötä OSPAR-komission ja sellaisten muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotka osallistuvat meriympäristön suojelemiseen alusten ja merellä sijaitsevien laitosten aiheuttamalta pilaantumiselta. B.7 Kehitetään vaarallisia ja haitallisia aineita koskevien OPRC-periaatteiden täytäntöön panemiseksi vaarallisia ja haitallisia aineita koskeva strategia yhteistyössä muiden kansainvälisten organisaatioiden, kuten Helsingin komission / EMSAn / tavarakauppaneuvoston, kanssa. B.8 Pyritään yhdessä IMOn kanssa määrittämään, miten Bonnin sopimuksella voitaisiin osaltaan vahvistaa OPRC-yleissopimuksen vaarallisia ja haitallisia aineita koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa. B.9 Jatketaan torjuntavalmiuksien kehittämistä ympäristöriskianalyysin perusteella, jotta valmiudet pysyvät meriympäristöön kohdistuvien muuttuvien riskien tasalla. Strategiseen tavoitteeseen C (torjunta) liittyvät toimet: C.1 Pidetään yllä järjestelmää pilaantumistapahtumista ilmoittamista ja saaduista kokemuksista oppimista varten. C.2 Pidetään yllä ja ajan tasalla meriympäristön pilaantumistapahtumien yhteisiä torjuntasuunnitelmia (DENGERNETH, MANCHE, Quadripartite Zone ja NorBrit [Biskajanlahden suunnitelma]). C.3 Vauhditetaan yhteisten lähestymistapojen kehittämistä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön pelastamiseen, myös nimeämällä parhaat toimintatavat ja tiedottamalla yleisölle luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön pelastustyöstä. C.4 Jaetaan oppeja, jotka on saatu pilaantumisen torjunnan kokemuksista avomerellä sijaitsevissa tuulipuistoissa. C.5 Edistetään yhteyksiä ja koordinointia rantaviivan pelastuspalveluiden kanssa. C.6 Edistetään torjuntatekniikoita, varusteita ja muita operatiivisia keinoja koskevaa tutkimusta, kehitystä ja tietojenvaihtoa, erityisesti siltä osin kuin on kyse integroiduista valvonta-antureista, torjuntatekniikasta, jolla voidaan reagoida onnettomuuksiin yöllä ja huonon näkyvyyden vallitessa tai huonoissa sääoloissa, merellä kadonneiden konttien havaitsemisesta ja talteen ottamisesta, onnettomuuksista, joihin liittyy raskasöljy- ja kemikaalivahinkoja, sekä onnettomuuksista, joihin liittyy uuden sukupolven polttoaineita. C.7 Edistetään tutkimuksen yhteisiä painopisteitä koskevaa tutkimusta: kehitetään vuosiin 2019–2022 mennessä uuden sukupolven polttoaineita koskeva yhteinen tutkimusehdotus. C.8 Edistetään tietojenvaihtoa kansallisista riskinarviointijärjestelmistä, hätähinaus mukaan luettuna. Lisäys 1 Strategiseen tavoitteeseen A (ehkäisy) liittyvät tehtävät 1–18:

Tehtävä Strateginen toimi Kuvaus Tavoiteajankohta Johtaminen Edistyminen Tila 1 A.1 Toteutetaan ilmateitse ja satelliitin välityksellä valvontaoperaatioita, kuten kansallisia lentoja, alueellisia lentoja, Tour d’Horizon ‑lentoja ja CEPCO-/SuperCEPCO-lentoja, jotta voidaan havaita, tutkia ja seurata öljyn ja muiden haitallisten aineiden vuotoja sekä kerätä näyttöä niistä, ja otetaan samalla huomioon strategiset valvontatarpeet. Toimintaa toteutetaan läpi vuoden. Sopimuspuolet Meneillään 2 A.1 Pidetään yllä kattavaa ja tehokasta ilmavalvontaa ja analysoidaan valvontatarpeita strategiselta kannalta arvioimalla muun muassa havaittua öljyn ja muiden aineiden aiheuttamaa pilaantumista koskevia tietoja. Sopimuspuolet CleanSeaNet – EMSA Kalastus – Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) NL tehtävän johtajana + sopimuspuolet NL luonnostelee ja jakaa edustustojen päälliköille BE – MARPOL-yleissopimus, liite VI 3 A.3 A.4 A.5 Harkitaan sellaisten vähimmäissuositusten kehittämistä, jotka koskevat valvontaoperaatioita ja odotettuja tuloksia Bonnin sopimuksen alueella (MARPOL VI, etäohjattavat ilma-alusjärjestelmät). EU (vaihtoehdot merivalvonnan tehostamiseksi esim. kalastuksen ja pilaantumisen torjunnan tarkoituksiin) BE – yhteisjohtaja (liite VI) EU – miehittämättömät ilma-alukset Alustavat keskustelut MARPOL-yleissopimuksen liitteestä VI aloitettiin OTSOPA 19 ‑kokouksessa. EMSA aloitti operatiivisen RPAS-palvelun. Meneillään 4 A.2 Pidetään yllä tehokasta seurannan ja raportoinnin tasoa käyttämällä asianmukaista järjestelmää havaitun pilaantumisen ilmoittamiseksi Bonnin sopimukselle. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet Meneillään 5 A.3 Käytetään satelliittikuvia optimaalisesti yhteistyössä Euroopan meriturvallisuusviraston kanssa esimerkiksi CleanSeaNetin kautta, jotta jatkotoimiin voidaan ryhtyä ensimmäisen ilmavalvonnasta saadun mahdollista pilaantumista koskevan havainnon perusteella. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet Meneillään 6 A.3 Raportoidaan yläilmatilan pseudosatelliittien ja kauko-ohjattujen ilma-alusjärjestelmien (RPAS) kehittymisestä ja reagoidaan siihen. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet EU/EMSA – yläilmatilan pseudosatelliitit ja RPAS Meneillään 8 A.13 Tuetaan/edistetään reittijakojärjestelyjen täytäntöönpanoa ja korostetaan riskien vähentämistoimenpiteistä vastaaville viranomaisille muita BE-AWARE-suosituksia, jotka liittyvät alusliikennepalveluun, ilmailutiedotuspalveluun tuulipuistoissa ja sähköiseen navigointiin. Meneillään Sopimuspuolet Irlanti, Norja ja Alankomaat ovat järjestäneet seminaareja. Täytäntöönpanosta vastaavat eri kansalliset ministeriöt. 9 A.6 B.I Pidetään yllä ja ajan tasalla ilmaoperaatioita koskevaa käsikirjaa (Aerial Operations Handbook). Vuosittain OTSOPA-työryhmässä NO ja sopimuspuolet Meneillään 10 A.6 B.I Pidetään Bonnin sopimuksen verkkosivuston kehittämisen yhteydessä lentomiehistöä ja asiantuntijoita varten yllä verkkoversiota öljyn esiintymistä koskevasta Bonnin sopimuksen säännöstöstä (Bonn Agreement Oil Appearance Code, BAOAC), valokuva-atlas mukaan luettuna. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. FR ja sopimuspuolet Meneillään 11 A.4 A.5 A.10 Lujitetaan ja laajennetaan MARPOL-yleissopimuksen liitteisiin liittyvien rikosten havaitsemista ja tarkkailua koskevaa yhteistyötä sekä lainvalvontaan osallistumista ja vaihdetaan asiaa koskevia tietoja IMOn kanssa. Meneillään Sopimuspuolet / Pohjanmeren alueen tutkintaviranomaisten ja syyttäjien verkosto / sihteeristö Meneillään 12 A.5 A.10 Harkitaan yhteisen teknisen strategian ja operatiivisen lähestymistavan kehittämistä typen ja rikin oksideja koskevien sääntöjen noudattamisen seurantaa varten. BE, DK (vahvistetaan myöhemmin), FR

NL?, EMSA (vahvistetaan myöhemmin) Uusi 13 A.7 A.9 Lujitetaan yhteistyötä Pohjanmeren alueen tutkintaviranomaisten ja syyttäjien verkoston kanssa ja toteutetaan yhdessä seuraavat toimet: a. pidetään yllä ja ajan tasalla ”Manual on Maritime Oil Pollution Offences” ‑käsikirjaa (öljypäästöistä johtuvia meren pilaamisrikoksia koskeva käsikirja) b. järjestetään seminaareja molempia kiinnostavista aiheista c. avustetaan tarvittaessa tuomioiden julkistamisessa ja luodaan varustamojen ympäristötietoja koskeva rekisteri. NL/sihteeristö Mahdollisia seminaarin aiheita 2019–2025: vaaralliset ja haitalliset aineet meren roskaantuminen Meneillään 14 A.8 Jatketaan OSINETin toimintaa, jotta voidaan a. parantaa asiaankuuluvien laboratorioiden tietämystä ja kokemusta öljyvahinkojen rikostutkinnasta, myös vastavuoroisin kalibrointiharjoituksin, sekä b. pitää yllä tai kehittää ajantasaisia analyyttisiä menettelyjä ja vertailumenetelmiä, myös öljynäytteiden keräämiseen merestä. DE/OSINET Meneillään 15 A.12 B.1 Pidetään yllä ja ajan tasalla Bonnin sopimuksen verkkosivustoa ja sähköisten julkaisujen (kuten oppaiden, käsikirjojen, ja raporttien) levitystoimintaa. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sihteeristö/sopimuspuolet Sihteeristö tutkii mahdollisuutta pitää yllä päätöksiä ja toimia koskevaa lähdettä. Meneillään 17 A.2 Tarkistetaan ilmoituksia koskevia nykyisiä suosituksia ja tehdään tarvittaessa välttämättömät muutokset. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet Uusi 18 A.12 Toteutetaan Bonnin sopimuksen viestintästrategiaa. Sihteeristö Meneillään Strategiseen tavoitteeseen B (valmius) liittyvät tehtävät 19–30: Tehtävä Strateginen toimi Kuvaus Tavoiteajankohta Johtaminen Edistyminen Tila 19 B.1 A.12 Pidetään yllä ja ajan tasalla Bonnin sopimuksen pilaantumisen torjuntakäsikirjan eri lukuja. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet ja sihteeristö Meneillään 20 B.2 Jatketaan tietojenvaihtoa mahdollisesti pilaantumista aiheuttavista hylyistä (tyhjennysmenetelmät, riskinarviointi jne.). Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet Meneillään 21 B.4 B.5 Tehostetaan valmiutta ottaa vastaan / tarjota / välittää kansainvälistä apua hyödyntämällä isäntävaltion tukea koskevia EU:n ohjeita. Meneillään Sopimuspuolet ja EU Meneillään 22 B.3 Suunnitellaan ja toteutetaan alueellisia ja alialueellisia operatiivisia harjoituksia ja koulutuksia ottaen huomioon strategiset tarpeet. Sopimuspuolet Meneillään 23 B.3 Järjestetään alueellisiin strategisiin koulutustarpeisiin liittyviä yhteisiä operatiivisia torjuntaharjoituksia (BONNEX DELTA). Sopimuspuolet yhteistoimintasuunnitelmakohtaisesti Meneillään 24 B.3 Luodaan eriasteisten yhteisten harjoitusten järjestelmä, jotta voidaan testata vahinkojen torjuntayhteistyötä ja kouluttaa siihen. Meneillään DK Tanskalla on sotilasasiantuntemusta, jota käytetään harjoitusten tukena. 25 B.4 Edistetään kansallisten ympäristöneuvontajärjestelmien kehittämistä ja siihen liittyvää tietojenvaihtoa. Harkitaan yhteistyövälineiden kehittämistä (alialueellisesti). OTSOPA 2020 UK Meneillään 26 B.5 B.7 B.8 Lujitetaan vaarallisten ja haitallisten aineiden torjuntaa koskevan käsikirjan laatimiseen liittyvää yhteistyötä REMPEC-keskuksen ja Helsingin komission kanssa. Sihteeristö, FR Uusi 27 B.6 Lujitetaan yhteistyötä OSPAR-komission, alueellisten sopimusten ja muiden sellaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotka osallistuvat meriympäristön suojeluun merenkulun, avomeren öljyn- ja kaasunporaustoiminnan tai muun merellä toteutettavan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta, ja otetaan tässä huomioon meristrategiapuitedirektiivi ja vesipuitedirektiivi. Sihteeristö, BE ja NL; sopimuspuolet (tietojenvaihto meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanosta) Sihteeristön on otettava merkittävän akuutin pilaantumisen seurannan ja arvioinnin osalta yhteyttä OSPAR-komissioon meristrategiapuitedirektiivin velvoitteesta, joka koskee kuvaajaa 8, ja raportoitava asiasta OTSOPA 2020 ‑kokoukselle. BONN 19 ‑kokouksessa harkitaan Bonnin sopimuksen ja Helsingin komission vastavuoroista osallistumista keskeisiin kokouksiin (vrt. Bonnin sopimuksen toimintasuunnitelma 2016–2019, tuote A.3.3). Uusi 29 B.9 Tehdään BE-AWARE 2030 ‑hankkeelle trendianalyysi.

Arvioidaan tuloksia ja toteutetaan jatkotoimet. Meneillään NL ja sopimuspuolet Uusi 30 B.9 Vaihdetaan tietoja/kokemuksia alusten entistä suuremmasta koosta, uusiutuvasta energiasta, avomerellä toimivasta öljyn- ja kaasunporausteollisuudesta, LNG-polttoaineista ja satamien laajennuksista, itseohjautuvista aluksista ja radioaktiivisista aineista. Sopimuspuolet Uusi

Strategiseen tavoitteeseen C (torjunta) liittyvät tehtävät 31–40: Tehtävä Strateginen toimi Kuvaus Tavoiteajankohta Johtaminen Edistyminen Tila 31 C.1 C.4 Vaihdetaan tietoja ja kokemuksia vaaratilanteista, myös tuulipuistoissa, suojapaikoista ja jätehuollosta pilaantumistapahtumien jälkeen. OTSOPA BONN Sopimuspuolet Meneillään 32 C.1 C.5 Pidetään yllä tehokasta POLREP-järjestelmää pilaantumistapahtumista ilmoittamiseen sekä avun pyyntöjen ja tarjousten hallinnointiin käyttämällä hyödyksi meren pilaantumista koskevaa Euroopan komission yhteistä hätäviestintä- ja tietojärjestelmää (CECIS MP). Meneillään EU, NO, DK Kuuden kuukauden hanke, johon kuuluu kaksi seminaaria ja yhdeksän maata Meneillään 33 C.2 Kehitetään sekä pidetään yllä ja ajan tasalla yhteisiä torjuntasuunnitelmia merellä tapahtuvia vaaratilanteita varten (DENGERNETH [DE], MANCHE [UK ja FR], Quadripartite Zone [BE] NORBRIT [UK ja NO], Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin yhteistyöpöytäkirja [Biskajanlahti]). Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Asianomaiset sopimuspuolet Meneillään 34 C.3 Pidetään yllä tietojenvaihtoa kansallisista luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön pelastusjärjestelmistä. Meneillään FR, SE ja sopimuspuolet Meneillään 35 C.7 C.6 Kannustetaan ja, jos mahdollista, toteutetaan uuden sukupolven polttoaineita koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä sekä tietojenvaihtoa. NO + hankekumppanit Ehdotus ECHO-pääosaston ehdotuspyynnöksi vuonna 2019 Meneillään 36 C.7 C.6 Valmistaudutaan uuden sukupolven polttoaineiden aiheuttamaan pilaantumiseen ja sen torjuntaan. NO + hankekumppanit Perustuu 35 kohdan tuloksiin 37 C.6 Vaihdetaan pilaantumistapahtumia koskevia tietoja ja kannustetaan tekemään niitä koskevaa lisätutkimusta muun muassa ·onnettomuuksista yöllä, huonon näkyvyyden vallitessa ja kehnoissa sääoloissa ·onnettomuuksista, joihin liittyy raskasöljy- ja kemikaalionnettomuuksia, mahdollisesti käyttämällä ulkoisesti rahoitettuja hankkeita ·torjuntatekniikoista, varusteista ja muista operatiivisista keinoista, erityisesti integroiduista valvonta-antureista, öljyvahinkojen ajelehtimismallintamisesta ja päätöksenteon tukivälineistä. Sopimuspuolet Meneillään 39 C.6 Harkitaan vaarallisten ja haitallisten aineiden alueellisia riskinarviointeja koskevaa hanke-ehdotusta ja aloitetaan sen laatiminen. Sopimuspuolet ja sihteeristö Meneillään 40 C.6 Edistetään vaarallisia ja haitallisia aineita koskevan tutkimuksen jatkamista, muun muassa seuraavien osalta: vaarallisten ja haitallisten aineiden torjuntatekniikat sekä vaarallisten ja haitallisten aineiden ominaisuudet ja käyttäytyminen muissa kuin vakio-oloissa. Edistetään pitkälle kehitettyjen päätöksenteon tukivälineiden jatkokehitystä ja validointia. Sopimuspuolet Meneillään 41 C.8 Vaihdetaan tietoja kansallisista riskinarviointijärjestelmistä, hätähinaus mukaan luettuna. Toimintaa toteutetaan tarvittaessa. Sopimuspuolet Uusi

Liite I MARPOL-yleissopimuksen voimassa olevat tekstit MARPOL-yleissopimuksen voimassa olevat tekstit, liitteet I–VI ja I pöytäkirja MARPOL-yleissopimus sisältää sääntöjä, joiden tavoitteena on ehkäistä satunnainen pilaantuminen ja rutiinioperaatioista johtuva pilaantuminen ja jotka on esitetty yksityiskohtaisesti kuudessa teknisessä liitteessä. (a)Liite I. Säännöt öljyn aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. maaliskuuta 2018 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.276(70) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset IOPP-todistuskirjan liitteeseen, kaava B) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2017 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.266(68) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset 12 sääntöön – Öljyjäte- (liete) ‑säiliöt) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2017 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.265(68) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteisiin I, II, IV ja V; muutoksilla tehtiin polaarisäännöstön ympäristöön liittyvistä määräyksistä pakollisia) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. maaliskuuta 2016 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.256(67) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset 43 sääntöön – Öljyn käyttöä tai kuljetusta Etelämantereen alueella koskevat erityisvaatimukset) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2016 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.248(66) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen I, pakollinen vaatimus kuljettaa aluksella vakavuuslaitetta) – MEPC 66/21/Corr.1 Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2016 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.246(66) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteisiin I, II, III, IV ja V; muutoksilla tehtiin III-säännöstön käytöstä pakollista) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2015 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.238(65) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteisiin I ja II; muutoksilla tehtiin luokituslaitossäännöstöstä pakollinen) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. lokakuuta 2014 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.235(65)

·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteen I mukaisen IOPP-todistuskirjan lisäysten kaavoihin A ja B) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. elokuuta 2013 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.216(63) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (MARPOL-yleissopimuksen liitteiden I, II, IV ja V mukaisia sataman vastaanottolaitteita koskevat alueelliset järjestelyt) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. elokuuta 2011 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.190(60) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen muuttamisesta vuonna 1997 tehdyn pöytäkirjan liitteeseen (Pohjois-Amerikan päästövalvonta-alue) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. elokuuta 2011 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.189(60) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (uuden 9 luvun lisäys MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen I) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2011 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.187(59) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteessä I olevaan 1, 12, 13, 17 ja 38 sääntöön, IOPP-todistuskirjan lisäykseen ja öljypäiväkirjan I ja II osaan) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. tammikuuta 2011 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.186(59) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (uuden 8 luvun lisäys MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen I ja siitä johtuvat muutokset IOPP-todistuskirjaan, kaava B) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. joulukuuta 2008 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.164(56) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (vastaanottolaitteet erityisalueiden ulkopuolella ja jäteveden tyhjentäminen) Muutokset liitteeseen I – voimaantulo 1. elokuuta 2007 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.141(54) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen tarkistetussa liitteessä I olevaan 1 sääntöön, lisäys 12a sääntöön ja siitä johtuvat muutokset IOPP-todistuskirjaan sekä muutokset 21 sääntöön) MARPOL-yleissopimuksen liitteen I teksti sellaisena kuin se oli voimassa 1. tammikuuta 2007 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.117(52) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (MARPOL-yleissopimuksen tarkistettu liite I) (b)Liite II. Säännöt irtolastina kuljetettavien haitallisten aineiden aiheuttaman pilaantumisen valvomiseksi Muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen II – voimaantulo 1. syyskuuta 2017 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.270(69) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen liitteeseen, sellaisena kuin yleissopimus oli muutettuna siihen liitetyllä vuoden 1978 pöytäkirjalla (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen II, tarkistettu GESAMP-vaara-arviointimenettely)

·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1978 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset liitteessä V olevaan 2 sääntöön ja uusi 9 sääntö) (f)Liite VI. Säännöt alusten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. tammikuuta 2019 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC 286(71) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, sellaisena kuin se oli muutettuna siihen liittyvällä vuoden 1978 pöytäkirjalla, muuttamisesta vuonna 1997 tehdyn pöytäkirjan liitteeseen (vaikutusvoiman antamiseksi Itämeren ja Pohjanmeren typen oksidien valvonta-alueille ja polttoaineen luovutustodistuksen muuttamiseksi) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. maaliskuuta 2018 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.278(70) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1997 pöytäkirjan liitteeseen (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI – alusten polttoaineen kulutusta koskeva tietojenkeruujärjestelmä) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. syyskuuta 2017 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.271(69) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen liitteeseen, sellaisena kuin yleissopimus oli muutettuna siihen liitetyllä vuoden 1978 pöytäkirjalla, (muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 13 sääntöön – typen oksidien III tason päästöjen valvonta-alueiden noudattamista toiminnassa koskevat kirjaamisvaatimukset) Muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI – voimaantulo 1. maaliskuuta 2016 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.258(67) ·Muutos alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, sellaisena kuin se oli muutettuna siihen liittyvällä vuoden 1978 pöytäkirjalla, muuttamisesta vuonna 1997 tehdyn pöytäkirjan liitteeseen (muutokset 2 ja 13 sääntöön sekä IAPP-todistuksen lisäykseen) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. tammikuuta 2016 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.247(66) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, sellaisena kuin se oli muutettuna siihen liittyvällä vuoden 1978 pöytäkirjalla, muuttamisesta vuonna 1997 tehdyn pöytäkirjan liitteeseen (muutoksilla tehtiin III-säännöstön käytöstä pakollista) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. maaliskuuta 2015 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.251(66) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, sellaisena kuin se oli muutettuna siihen liittyvällä vuoden 1978 pöytäkirjalla, muuttamisesta vuonna 1997 tehdyn pöytäkirjan liitteeseen (muutokset 2, 13, 19 ja 20 sääntöön sekä MARPOL-sopimuksen liitteen VI mukaisen IAPP-todistuskirjan lisäykseen ja vuoden 2008 typen oksidien teknisen säännöstön mukaiseen kahta polttoainetta käyttävien moottorien todistuskirjaan) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. elokuuta 2013 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.217(63) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, sellaisena kuin se oli muutettuna siihen liittyvällä vuoden 1978 pöytäkirjalla, muuttamisesta vuonna 1997 tehdyn pöytäkirjan liitteeseen (MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI mukaisia sataman vastaanottolaitteita koskevat alueelliset järjestelyt ja selektiivisellä katalyyttisellä pelkistysjärjestelmällä varustettuja meridieselmoottoreita koskevat todistukset vuoden 2008 typen oksidien teknisen säännöstön mukaisesti) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. tammikuuta 2013 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.203(62) ·Muutokset alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän vuoden 1997 pöytäkirjan liitteeseen (alusten energiatehokkuutta koskevien sääntöjen lisääminen) · MEPC 62/24/Corr.1 – useita oikaisuja päätöslauselmaan MEPC.203(62) Muutokset liitteeseen VI – voimaantulo 1. tammikuuta 2013 – meriympäristön suojelukomitean päätöslauselma MEPC.202(62)