30.3.2004 FI C 80/51 Euroopan unionin virallinen lehti
Talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan
parlamentille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle: Euroopan ympäristöterveysstrategia”
(KOM(2003) 338 lopullinen)
(2004/C 80/15)
Neuvosto päätti 12. kesäkuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla
pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.
Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi
lausuntonsa 13. marraskuuta 2003. Esittelijä oli Ernst Ehnmark.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 2003 pitämässään 404. täysistunnossa
(joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta ja
2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.
1. Yhteenveto lausunnosta
1.1. Ympäristöterveyttä koskeville kysymyksille osoitetaan
yhä enemmän huomiota sekä paikallistasolla että valtakunnal-
lisella ja EU:n tasolla. Tämä on ymmärrettävää, sillä kun
tietämys ympäristön terveydelle aiheuttamista vaaroista lisään-tyy, konkreettisille toimille osoitetaan aiempaa suurempaa
poliittista tukea. Tähän asti ympäristöterveyteen liittyviä kysy-
myksiä on käsitelty lähinnä kansallisella ja paikallisella tasolla,mutta nyt EU:n on aika kohdistaa asiaan huomiota.
1.2. Euroopan komissio on ympäristöterveyttä koskevalla
tiedonannollaan käynnistänyt laajan ja innoittavan aloitteen.Päämäärä on kaksijakoinen: tarjota perusta kuulemisprosessille
sekä hahmotella keväällä 2004 esitettävä toimintasuunnitelma.
Ensimmäisessä kuusivuotisessa toimintasuunnitelmassa lapsetasetetaan etusijalle.
1.3. ETSK on tyytyväinen esitettyyn uuteen aloitteeseen,
jonka ajoitus on sopiva, kun otetaan huomioon unioninlaajentuminen, Maailman terveysjärjestön tulevat aloitteet sekä
Johannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksen tulos-
ten käytännön täytäntöönpano. Lisäksi komissio esittää hyvinkonkreettisen esimerkin kestävään kehitykseen liittyvästä käy-
tännön politiikasta.
1.4. Tiedonanto herättää kuitenkin joukon kysymyksiä,
jotka tulee ratkaista ennen toimintasuunnitelman esittämistä.
On epäselvää, miten ympäristöterveyttä koskeva uusi aloite
liittyy eräisiin muihin komission aloitteisiin, jotka käsittelevätkansanterveyttä tai joitakin ympäristökysymyksiä. Lisäksi epä-
selvää on se, miten komissiossa aiotaan toteuttaa politiikkojen
välttämätön yhteensovittaminen.
1.5. ETSK pahoittelee sitä, että tiedonannossa ei pyritä
tekemään yksityiskohtaisempaa esitystä uutta aloitetta koske-vista tavoitteista. Komitea esittää, että komissio pyrkisi sovelta-
maan kausittaisia tavoitteita kehitysmaille laadittujen vuositu-
hannen kehitystavoitteiden mukaisesti, jotka ovat laajasti tun-nettuja. Kyseiset tavoitteet ovat tosin yleisiä, mutta ne antavatlujan perustan arviointia ja seurantaa varten.1.6. ETSK tukee ehdotettua luetteloa lasten terveyttä koske-
vista ensisijaisista kysymyksistä. Komitea toteaa kuitenkin, ettäpian saattaa olla välttämätöntä ottaa esille myös kysymys
lasten lihavuudesta.
1.7. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on
järjestänyt laajan kuulemisen uuden aloitteen käynnistämisenyhteydessä. Komitea pahoittelee sitä, että kuulemista varten
varattu aika oli suhteellisen lyhyt. Lisäksi komitea toteaa, että
lapsille annetun etusijan kuuden ensimmäisen vuoden aikanatulee merkitä sitä, että komissio pyrkii yhdessä jäsenmaiden
viranomaisten kanssa luomaan tiedotus- ja viestintäyhteyksiä
sellaisiin laitoksiin ja työntekijöihin, joiden toiminta liittyylapsiin, sekä mahdollisuuksien mukaan myös vanhempiin.
Tällainen aloite on tai voisi olla selkeä esimerkki siitä, että
toiminta EU:n tasolla saa aikaan konkreettista hyötyä ruohon-juuritasolla.
2. Pitkän aikavälin aloite
2.1. Ympäristön ja terveyden välisestä vuorovaikutuksesta
on tullut ilmeinen tosiasia. Joukkotiedotusvälineiden hälyttävätraportit ovat yksi tärkeä syy kasvaneeseen tietoisuuteen ja
huolestuneisuuteen saastuneen tai pilaantuneen ympäristön
aiheuttamista haitallisista terveysvaikutuksista. Yhä useam-missa maissa ympäristön ja terveyden yhteyksiin liittyvät
kysymykset ovat saaneet aikaisempaa huomattavasti suurem-
man merkityksen, myös poliittisesti. Euroopan komissio onnyt luonut perustan laaja-alaiselle ympäristöterveyttä koskevia
kysymyksiä käsittelevälle työlle. Komissio ottaa huolestunei-
suuden lisääntymisen huomioon uudessa tiedonannossaan,samalla kun pyritään osoittamaan, että EU:n tasolla voidaan
tukea merkittävällä tavalla toimia ympäristötekijöistä aiheutu-
vien sairaustapauksien vähentämiseksi pitkällä aikavälillä. Eri-tyistä huomiota halutaan osoittaa yhteiskunnan haavoittuvim-piin ryhmiin, etenkin lapsiin.
C 80/52 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
2.2. ETSK on tyytyväinen komission aloitteeseen käsitellä
laaja-alaisesti ympäristöä ja terveyttä koskevia kysymyksiä. On
huomattava määrä ohjelmia ja toimenpiteitä, jotka kokonaan
tai osittain liittyvät ympäristöterveyttä koskeviin kysymyksiin,mutta toimintakenttä on hajanainen ja ilman kokonaisvaltaistakoordinointia ja toiminnan keskittämistä. Tässä mielessä uusi
aloite on erityisen merkittävä ja asianmukainen. On myös
tärkeää, että kyseisiä seikkoja käsitellään laaja-alaisesti valtioi-den välillä eikä ainoastaan valtakunnallisella tai alueellisella
tasolla. Aloitteen ajankohta on sovelias: nyt on edellytyksiä
osallistua laajalti konkreettisiin toimenpiteisiin ympäristöpe-räisten sairauksien vähentämiseksi. EU:hun liittyvät kymmenen
uutta jäsenvaltiota voivat alusta lähtien täysipainoisesti sekä
vaikuttaa strategian laatimiseen että osallistua sen toteuttamis-een. Tilanteessa, jossa EU-yhteistyön antama lisäarvo on usein
kyseenalaistettu, on ympäristöterveysalaan liittyvä kattava aloi-
te omiaan selkeyttämään yhteistyöhön sisältyvää arvoa.
2.3. Nyt esitetyn tiedonannon tarkoituksena on pohjustaa
laajaa kuulemista painopisteistä ja konkreettisista toimistaennen kuin lopullinen strategiaehdotus esitetään keväällä2004. Strategia aiotaan toteuttaa kuuden vuoden jaksoissa
niin, että sitä laajennetaan vähitellen. Strategia rakentuu viiden
perustekijän varaan, ja se on nimetty SCALE-aloitteeksi, sillä seperustuu tieteeseen ( Science ), siinä keskitytään lapsiin ( Children ),
siinä lisätään tietoisuutta ( Awareness ), siinä hyödynnetään oi-
keudellisia välineitä ( Legal instruments ) ja siihen kuuluu jatkuva
arviointi ( Evaluation ). Ensimmäisellä jaksolla vuosina 2004-
2010 tarkastellaan seuraavia neljää eri terveysvaikutusta:
1) lapsuusajan hengityselimistön sairaudet sekä astma jaallergiat, 2) neurologiset kehityshäiriöt, 3) lapsuusajan syöpä
sekä 4) hormonaaliset haittavaikutukset.
2.4. Ehdotus keskittyä ensimmäisen kuusivuotisjakson ai-
kana lasten ympäristöperäisiin sairauksiin on järkevä ja oikea.Tietämys ympäristön muuttumisen ja pilaantumisen pitkäai-kaisista vaikutuksista ihmiseen on edelleen melko vähäistä.
Viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana on otettu käyttöön
parisataa uutta kemiallista ainetta. Nykyään aikuiset ovattekemisissä noin sadan kemiallisen aineen kanssa, joille aikai-
semmat sukupolvet eivät altistuneet. Se, mitä tämä merkitsee
koko elinikää tai vielä suuremmassa määrin useita sukupolviaajatellen, on vaikeasti arvioitavissa ja herättää levottomuutta.
Myös tässä mielessä huomion kohdistaminen lapsiin on joh-
donmukaista.
2.5. Komissio tähdentää tiedonannossaan sitä, että vielä
nykyäänkin on merkittäviä puutteita tiedoissa ympäristön ja
terveyden välisestä vuorovaikutuksesta etenkin lapsiin liitty-
vien tekijöiden osalta. Tietyn alan tietämystä koskevat puutteeteivät luonnollisestikaan saa johtaa siihen, että toimintaa muillaaloilla lykätään myöhempään ajankohtaan. Komissio on pyrki-
nyt välttämään tämän esittämällä neljä lasten terveyteen keskei-
sesti liittyvää tekijää. Tämä on järkevää suunnittelua, jonkaavulla uudet toimenpiteet voidaan samalla täsmentää nopeasti.3. Osa kestävän kehityksen kokonaisvaltaista strategiaa
3.1. Komission aloite käsitellä laaja-alaisesti ympäristöter-
veyteen liittyviä kysymyksiä voidaan nähdä myös yhtenä
vaiheena työssä, jolla pyritään kehittämään uusia alueitakestävän kehityksen kokonaisvaltaista strategiaa varten. Göte-
borgissa vuonna 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston
tekemät päätökset merkitsivät sitä, että kestävä kehitys asetet-tiin kokonaisvaltaiseksi tavoitteeksi EU:n kehitykselle. Vaikka
strategia onkin toteutettu vain osittain käytännön EU-politii-
kassa, sillä on ollut huomattavaa merkitystä suunnannäyttäjänäsekä vahvana muistutuksena siitä, että on välttämätöntä suun-
nitella konkreettisia toimenpiteitä, joissa taloudelliset, sosiaali-
set ja ympäristöön liittyvät näkökohdat ovat tasapainossa.Lisäksi kestävän kehityksen käsitteeseen liittyy selkeä pitkänaikavälin ulottuvuus: käsite tarkoittaa vastuun ottamista siitä,
että tulevilla sukupolvilla ei ole heikompia mahdollisuuksia
järjestää elämäänsä kuin nykyisillä sukupolvilla on ollut ja on.
3.2. Etenkin vuoden 2003 kuluessa komissio on työsken-
nellyt kestävän kehityksen strategian konkretisoimiseksi. Sa-
manaikaisesti on valmisteltu strategian tarkistamista. Tiedo-
nantoa ympäristöterveyteen liittyvistä kysymyksistä tulee tar-kastella tästä näkökulmasta: se on yksi kestävää kehitystä
koskevan näkemyksen monista konkreettisista ilmentymistä
EU:ssa. Muita ajankohtaisia esimerkkejä ovat tiedonannotympäristöystävällisestä tekniikasta sekä yhdennetystä tuotepo-litiikasta. On kuitenkin osoittautunut vaikeaksi ulottaa sanoma
kestävästä kehityksestä suuren yleisön tietoon jäsenvaltioissa.
Useimmiten sitä pidetään verrattain epämääräisenä käsitteenä,jonka sisältö on epäselvä. Ympäristöterveyttä koskevan tiedo-
nannon avulla komissio on pyrkinyt osittain selkeyttämään
kestävän kehityksen käsitteen merkitystä.
3.3. Tiedonantoa ympäristöterveydestä voidaan pitää myös
YK:n elo-syyskuussa 2003 Johannesburgissa järjestämään, kes-tävää kehitystä käsitelleeseen konferenssiin liittyvänä EU:n
suorittamana seurantana. Konferenssin työohjelmassa ympä-
ristöterveyttä koskevat kysymykset saivat paljon huomiota jasuuren painoarvon.
4. EU:n toimien edellyttämä koordinointi
4.1. Komitea on tyytyväinen komission uuteen aloitteeseen,
jonka lähestymistapa ja ajankohta ovat oikeita. On kuitenkinkysyttävä, miten aloite niveltyy muihin terveysalan toimenpi-
teisiin. On syytä muistaa, että ympäristöterveyttä koskevia
kysymyksiä käsitellään muissa ohjelmissa ja toimissa, joidenlukumäärä on huomattava. Kuudes ympäristöä koskeva toi-mintaohjelma sisältää erityisiä mainintoja toimenpiteistä, joi-
den tavoitteena on vähentää ympäristön aiheuttamia tervey-
suhkia. EU:n suuressa kansanterveysohjelmassa (joka toteute-taan vuosina 2003–2008) esitetään erityisesti toimenpiteitä
30.3.2004 FI C 80/53 Euroopan unionin virallinen lehti
ympäristön ja ympäristöperäisten tekijöiden aiheuttamien ter-
veysuhkien vähentämiseksi. Kuudenteen tutkimuksen ja tekno-
logisen kehittämisen puiteohjelmaan sisältyy ympäristöter-
veyttä koskevia tutkimustoimia. Uuden kemikaalipolitiikanansiosta voidaan seurata aikaisempaa paremmin ihmistenaltistumista kemikaaleille myös pitkien ajanjaksojen kuluessa,
minkä pohjalle toiminta voidaan perustaa.
4.2. Euroopassa Maailman terveysjärjestö (WHO) on käyn-
nistänyt erityisen ympäristöterveyttä koskevia kysymyksiä kä-sittelevän ohjelman, joka perustuu Euroopan ympäristö- ja
terveysministereiden vuonna 1989 hyväksymään peruskirjaan.
WHO:n työskentely on jatkunut vastaavanlaisten ministeriko-kousten muodossa Helsingissä vuonna 1994 ja Lontoossa
vuonna 1999, ja Budapestissä järjestetään seurantatapahtuma
keväällä 2004. Komission tiedonantoa ympäristöterveydestäon tarkasteltava myös tästä näkökulmasta EU:n panoksenaBudapestin konferenssiin.
4.3. Edellä mainituista syistä on olemassa ilmeinen tarve
koordinoida ja vahvistaa ympäristöterveyteen liittyvää EU:n
politiikkaa. Käsiteltävänä olevassa komission tiedonannossa eituoda esille sitä, miten komissio aikoo ratkaista erilaisten
aloitteiden ja ohjelmien koordinointiin liittyvät kysymykset.
ETSK pahoittelee, että selvitystä tästä ei ole annettu, jaedellyttää, että komissio tulevassa ehdotuksessaan konkreetti-
sesta ympäristöterveysstrategiasta selvittää, miten kyseinen
yhteensovittaminen toteutetaan. ETSK pitäisi tarkoituksenmu-kaisena sitä, että kansanterveysalan toimintaohjelma nähtäisiinEU:n kansalaisten terveyttä edistävänä kokonaisvaltaisena toi-
menpiteenä ja uusi ympäristöterveysaloite erityisenä syvennet-
tynä lähestymistapana laaja-alaisessa terveyden edistämisentehtäväkentässä. Se, mikä ratkaisu lopulta valitaan, ei ehkä ole
kovin merkityksellistä, kunhan yhteensovittamista koskevat
seikat todella selvitetään.
5. Tarpeiden kasauma
5.1. Ympäristö- ja terveyspolitiikan alalla voidaan puhua
tarpeiden ja suotavien toimenpiteiden kasaumasta, jonka joh-
dosta painopistealueiden määrittäminen on luonnollisesti vai-
keaa. Komissio esittää uuden strategian ja toimintaohjelmanerityisenä lisäarvona tavoitteiden vähäiseen lukumäärään pe-
rustuvan lähtökohdan sekä nykyisen ja tulevan tutkimustyön
aktiivisen hyödyntämisen. Ei ole itsestään selvää, että tavoittei-den määrän rajaaminen katsotaan uuden aloitteen tuomaksilisäarvoksi. Sen sijaan tulisi selkeänä tavoitteena olla toimenpi-
teiden ja ohjelmien välttämätön yhteensovittaminen. ETSK
katsoo, että tulevan strategian tuomasta lisäarvosta on annetta-va selkeä selvitys.5.2. Yksi komission tiedonannon heikkouksista on se, että
siinä selvitetään kovin niukasti taustatietoja, joihin painopistea-
lueet ja tavoiteryhmät perustuvat. Lapsia on EU:ssa tällä
hetkellä noin 160 miljoonaa. On myös tarjolla tilastojaterveydentilasta ja sairauksista sekä merkittäviä perustietojamonista jäsenmaista. Komission ehdotuksessa olisi ollut tarkoi-
tuksenmukaista esittää laaja tilastokatsaus, joka olisi painottu-
nut vertailevaan aineistoon. ETSK edellyttää, että tuleva strate-giaehdotus sisältää selvityksen keskeisistä tilastoista sekä muita
perustietoja konkreettisten ehdotusten tueksi. Tämänkaltainen
selvitys on luonnollisesti arvokas myös sitä keskustelua ajatel-len, jota tullaan käymään jäsenvaltioissa ja paikallistasolla.
5.3. Toinen komission tiedonannon heikkous on se, että
yleisluonteisia huomioita lukuun ottamatta siinä ei juurikaan
esitetä tavoitteita tulevaa toimintaohjelmaa varten. ETSK ontietoinen siitä, että konkreettisten tavoitteiden asettaminen on
vaikeaa ympäristöterveyden kaltaisella monimutkaisella alalla,
mutta se haluaa kuitenkin tässä yhteydessä mainita niinkutsutut vuosituhannen kehitystavoitteet, joita on usein käytet-ty viitekehyksenä kehityksen ja kehitysavun suunnittelussa ja
arvioinnissa. ETSK katsoo, että komission tulisi tarkastella,
voidaanko ympäristöterveyden alalle asettaa tavoitteet vuositu-hannen kehitystavoitteiden mallin mukaisesti. Tämä tarkoittai-
si sitä, että pyritään esittämään ne suhteelliset parannukset,
jotka tulee saavuttaa ensimmäisen kuusivuotisjakson kuluessa.Tällaisia parannuksia olisivat esimerkiksi tiettyjen sairauksien
väheneminen lasten ja tiettyjen ikäryhmien keskuudessa.
5.4. ETSK tähdentää, että on oltava mahdollista asettaa
muun muassa uusia astma- ja allergiatapauksia koskevia
tavoitteita, jotka ovat vuosituhannen kehitystavoitteiden kaltai-
sia. Muiden lastentautien – kuten lapsuusajan syövän – esiinty-mistä koskevien muutostavoitteiden asettaminen on epäile-mättä vaikeampaa. Ympäristöterveyttä koskevassa toiminnassa
ei kuitenkaan ole kyse ainoastaan uusien sairaustapausten
ehkäisemisestä, vaan myös merkittävien riskien – kuten vedenja ilman sisältämien raskasmetallien – minimoimisesta pitkällä
aikavälillä. Myös näitä koskevia muutostavoitteita on voitava
asettaa. Vuosituhannen kehitystavoitteiden kaltaisten tavoittei-den on luonnollisesti oltava pitkäjännitteisiä ja ulotuttava
vähintään kuuden tai seitsemän vuoden ja mielellään
10–15 vuoden päähän. Ohjelmasta on vaikeaa tehdä uskottava,mikäli tavoitteita ja vaikutusten arvioinnissa käytettäviä kritee-
rejä ei täsmennetä jollakin tavalla.
5.5. Suunnitelmassa uudeksi strategiaksi ja toimintaohjel-
maksi on esitetty ajatus siitä, että lapset voitaisiin ottaakohderyhmäksi ilman, että muihin kohderyhmiin kiinnitettäi-
siin juurikaan huomioon. Tämä ei tietenkään ole mahdollista,
sillä monet lasten terveyteen liittyvät toimenpiteet koskevatkiistattomasti myös aikuisia.
C 80/54 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
5.6. Kuten myös komission tiedonantoa koskevissa neuvos-
ton päätelmissä painotetaan, kattavaa ympäristöterveysstrate-
giaa ei tulisi laatia ottamatta huomioon sosioekonomisia
ympäristöterveystekijöitä.
6. Sidosryhmien laaja kuuleminen
6.1. ETSK suhtautuu myönteisesti suunnitelmiin ottaa eri
sidosryhmät laaja-alaisesti ja pitkällä aikavälillä mukaan strate-
gian ja toimintaohjelman suunnitteluun ja toteutukseen. Työ-markkinaosapuolilla ja järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnal-
la on selkeä ja merkittävä tehtävä vaikuttaa aktiivisesti strategi-
aan. ETSK on tyytyväinen komission selkeään priorisointiintässä suhteessa, mutta se huomauttaa kuitenkin, että on
tarpeen antaa riittävästi aikaa kuulemisia varten, sillä muussa
tapauksessa vaarana on, että hyvä aloite johtaa pettymyksiin.
6.2. On erittäin tärkeää, että uudet jäsenvaltiot ja ehdokas-
maat otetaan mukaan suunnittelu- ja toteutustyöhön. Komissio
on myös alusta lähtien pyrkinyt edistämään uusissa jäsenvalti-
oissa toimivien sidosryhmien aktiivista osallistumista. Tässäyhteydessä ETSK painottaa, että kyseisissä uusissa jäsenvalti-oissa on tapahtunut hyvin merkittäviä parannuksia hiukkas-,
rikki- ja rikkidioksidipäästöjen osalta. Vaikka parannukset
ovatkin johtuneet osittain dramaattisista teollisuuden rakenne-muutoksista, kuten vanhojen tuotantolaitosten sulkemisesta,
on tultu tilanteeseen, jossa ympäristönsuojeluun ja ympäristö-
politiikkaan liittyvät erot eivät ole enää niin merkittäviä kuin5–8 vuotta sitten. Tämä merkinnee sitä, että uudet jäsenvaltiot
voivat alusta alkaen osallistua hyödyllisellä tavalla uuden
ympäristöterveysstrategian suunnitteluun ja täytäntöönpa-noon.
6.3. Uutta strategiaa koskeva tavoitteenasettelu nostaa esiin
tiettyjä, määrärahoja ja tukea koskevia kysymyksiä, jotka eivät
liity ainoastaan uusiin jäsenvaltioihin. Strategia, jossa ei tuodaesille taloudellisia seurauksia, menettää nopeasti kiinnostavuu-
tensa. ETSK edellyttää, että uudessa strategiassa selvitetään,
mitä varoja sen toteuttamista varten voidaan osoittaa ja ettäsiinä käsitellään erityisesti kysymystä uusille jäsenvaltioille
myönnettävästä tuesta.
6.4. Lainsäädäntö on ilmeisesti yksi väline strategian toteut-
tamiseksi. Ympäristöterveyttä koskevia kysymyksiä on käsitel-
tävä EU:n tasolla sekä jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien
tasolla. Tiedonannossa ei kuitenkaan käsitellä mainittavastitoimivallan jakautumista. Kunkin tason vastuualue on määri-teltävä mahdollisimman täsmällisesti. Tässä yhteydessä ETSK
esittää toivomuksensa siitä, että komissio perustaa pysyvän
neuvoa-antavan komitean strategian kehittämistä ja arviointiavarten.6.5. Uusi ympäristöterveysstrategia asettaa korkeita vaati-
muksia järjestelyille, jotka koskevat eri sidosryhmien osallistu-
mista suunnitteluun ja toteutukseen. Tämänkaltaista ohjelmaa,
jossa lapset ovat kohderyhmänä kuuden ensimmäisen vuodenaikana, ei ole käynnistetty aikaisemmin EU:n tasolla. Koskakohderyhmänä ovat lapset, on mahdollista luoda uusia yhteyk-
siä sekä lisätä tiedottamis- ja kuulemistoimia.
6.6. Erittäin tärkeä kysymys on se, miten asianomaiset
ryhmät kykenevät käytännössä osallistumaan suunnitteluun
ja täytäntöönpanoon, sillä suunnitteluun ja konkreettiseen
täytäntöönpanoon osallistuminen ovat kaksi eri asiaa. Vaikkayksittäisillä organisaatioilla voi olla vaikeuksia toimia aktiivi-sesti täytäntöönpanovaiheessa, on niiden osallistuminen suun-
nitteluun, toiminnan käynnistämiseen ja seurantaan erittäin
tärkeää. Mielipiteisiin vaikuttaminen, tuen hankkiminen jaosallistumaan kannustaminen ruohonjuuritasolla on aivan
välttämätöntä. Tässä työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen
kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen asema,mutta edellytyksenä on kuitenkin se, että strategia sisältää
konkreettisia ja operatiivisia tavoitteita.
7. Tutkimustoiminta ja arviointi
7.1. Komissio tähdentää tiedonannossaan yhteisten tutki-
mustoimien merkitystä tietämyksen lisäämiseksi ympäristön
ja terveyden välisistä yhteyksistä. Kuudes tutkimuksen ja
teknologisen kehittämisen puiteohjelma sisältää erityisiä huo-mioita tämänkaltaisesta tutkimustoiminnasta. ETSK kannattaa
sitä, että komissio yhdistää konkreettisen strategiatyön ja
jatkuvan tutkimuksen, mutta tuo kuitenkin tässä yhteydessäesille myös sen, että merkittäviä tutkimustuloksia ympäristön
ja terveyden vuorovaikutuksesta on jo saatu aikaan. Uudessa
tutkimustoiminnassa on näin ollen käytettävä hyväksi josaavutettuja tuloksia. Tämä saattaa vaikuttaa selviöltä, mutta
uuteen tutkimustoimintaan liittyvien mahdollisuuksien herät-
tämässä innostuksessa on vaarana se, että unohdetaan hyödyn-tää perinpohjaisesti aikaisemmassa tutkimustyössä saavutetut
tulokset.
7.2. ETSK korostaa erityisesti, että tarvitaan tutkimusta,
joka liittyy ympäristötekijöiden yhteisvaikutuksen synnyttä-miin terveysriskeihin. Viime vuosikymmenillä ympäristöter-
veyttä käsitelleissä keskusteluissa keskityttiin useimmiten yh-
teen ympäristötekijään kerrallaan ja harvemmin ympäristöteki-jöiden yhdistelmiin, joiden keskinäiset muunnelmat voivatlisätä terveysriskejä.
7.3. Uuden toimintaohjelman edellyttämä tutkimus- ja ke-
hitystyö merkitsee lisäksi, että tarvitaan huomattava määräuusia tutkijoita. Tämä puolestaan edellyttää tutkijakoulutuksen
lisäämistä. Uuden ohjelman heikkoutena voi olla pätevän
henkilöstön saatavuus. ETSK edellyttää, että kyseinen seikkahuomioidaan tulevassa toimintaohjelmassa.
30.3.2004 FI C 80/55 Euroopan unionin virallinen lehti
7.4. Tiedonannossa pannaan painoa strategian toteuttamis-
en yhteydessä suoritettavalle arvioinnille. ETSK suhtautuu
myönteisesti siihen, että arviointi on sisällytetty alusta lukien
strategiaan, mutta muistuttaa siitä, että tämä edellyttää strate-gialta konkreettisia ja mitattavissa olevia tavoitteita, joitasamanaikaisesti voidaan hyödyntää strategian lisäarvon määrit-
telyssä.
7.5. Uudesta strategiasta ja toimintaohjelmasta annetaan
selvitys WHO:n Euroopassa järjestettävässä konferenssissa
Budapestissa kesäkuussa 2005. Konferenssin aiheena on tule-vaisuus lasten kannalta ( The future for our children ). ETSK pitää
tervetulleina yhteistyömahdollisuuksia Maailman terveysjärjes-
tön kanssa ympäristöterveyttä koskevissa kysymyksissä Euroo-passa.
7.6. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa siitä, että
WHO:n määritelmä ympäristön käsitteestä on jonkin verran
komission tiedonannossa esitettyä laajempi. WHO sisällyttää
käsitteeseen muun muassa sosioekonomisia tekijöitä, köyhyy-den ja perusrakenteita koskevat puutteet, kun taas komissio
painottaa kemiallisia ja biologisia epäpuhtauksia.
7.7. Terveysalan sopimuksia koskeva komission ja EU:n
toimivalta on tähän asti ollut rajoittunut, ja se perustuu
nykyään 152 ja 174 artiklaan. Ehdotuksessa sopimukseksiunionin perustuslaista toimivaltaa on laajennettu käsittämäänrajatylittävät terveyttä koskevat kysymykset laajassa mielessä.
Näin komissiolla lienee välttämätön perusta uutta ympäristö-
terveysohjelmaa varten.
8. Työterveyteen liittyvät seikat uudessa strategiassa
8.1. Komissio katsoo, että strategiasta syntyy yhteisvaiku-
tuksia yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian toimien
kanssa. Tiedonannossa ei kuitenkaan analysoida lainkaan sitä,
millä perusteilla yhteisvaikutuksia voidaan odottaa tai milläalueilla ne ovat mahdollisia. Komitea pitää työterveyskysymyk-
siä itsestään selvänä osana ympäristöterveyttä ja suosittelee,
että kyseiset seikat nostetaan etualalle uudessa strategiassa.Komission tiedonannossa viittaukset työterveyteen ja siihen
liittyviin ongelmiin tehdään ennemminkin ohimennen, mikä
on valitettavaa, sillä tämä voi antaa vaikutelman siitä, ettäkomissio ei yleisesti aseta työterveyteen liittyviä kysymyksiä
etusijalle. Kuten tiedetään, asia ei ole näin, sillä meneillään on
laaja työterveyttä käsittelevä toimintaohjelma.
8.2. ETSK tähdentää sitä, että eräät merkittävimmistä aloit-
teista ympäristönsuojelun alalla on toteutettu työterveyssuoje-lun puitteissa sekä teollisuuslaitosten ja niitä ympäröivien
alueiden välisen vuorovaikutuksen pohjalta. Kyseiset aloitteet
muodostavat perustan kaikille saavutuksille terveyttä ja ympä-ristöä suojelevassa lainsäädännössä.8.3. Tästä syystä ETSK kehottaa komissiota korjaamaan
kyseisen epäkohdan ja täydentämään kohtaa, jossa viitataan
lyhyesti työterveyteen liittyviin seikkoihin. Kyseinen kohta
tulisi ulottaa kattamaan ympäristön ja työterveyden välisetyhteydet kokonaisuudessaan uuden strategian ja sen jaksoit-taisten painopistealueiden yleisissä puitteissa. Työmarkkina-
osapuolet tulisi ottaa alusta lähtien mukaan toimintaan.
9. Erityisiä näkökohtia
9.1. Komitea antaa vankan tukensa käsitykselle siitä, että
on laadittava teemakohtainen strategia ilmanlaadun paranta-miseksi. Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma, joka koskee
erityisesti typpidioksidia ja otsonia, luo perustan ennen vuoden
2003 päättymistä suoritettavalle direktiivin 1999/30/EY tarkis-tamiselle. Direktiivissä vahvistetaan raja-arvot seuraaville pitoi-
suuksille: SO
2,N O 2,N O X, lyijy ja hiukkaset. Komissio on
tehnyt ehdotuksen uudeksi direktiiviksi raskasmetalleista japolysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä. ETSK suosittelee,
että toimenpiteet ilmanlaadun parantamiseksi sidotaan entistä
kiinteämmin muihin asiaankuuluviin komission aloitteisiin.Strategian tuomaa lisäarvoa tässä yhteydessä ei ole selvitetty.
9.2. Konkreettisia toimenpiteitä koskevat tarpeet entistä
parempien terveysolosuhteiden luomiseksi tulevat vaihtele-maan merkittävästi laajentuneen EU:n eri alueiden välillä. ETSKesittää, että strategian puitteissa selvitetään, millä alueilla on
erityisen suuria ongelmia ympäristön terveydelle aiheuttamista
vaaroista ja näin ollen tarve saada erityiskohtelu strategiantoimenpideohjelmassa tai muissa vastaavissa EU:n ohjelmissa.
Tässä yhteydessä on kyse myös niiden alueiden ja hankkeiden
priorisoinnista, joiden odotetaan tuottavan konkreettisia jakustannustehokkaita tuloksia.
9.3. Uusi kemikaalipolitiikka tarjoaa uusia välineitä tervey-
suhkien kartoittamiseen etenkin, kun kyse on lapsista. ETSK
pitää tärkeänä sitä, että komissio tutkii, millä tavoin kemikaali-
politiikka voi – toivottavasti – muodostaa tukimekanisminympäristöterveysstrategiaa varten.
9.4. Lapset oleskelevat sisällä hyvin suuren osan vuorokau-
desta, minkä johdosta on tärkeää, että sisätilojen taso on
tyydyttävä (ilman epäpuhtaudet, melu jne.). Samalla on syytä
todeta, että moniin lasten terveyttä koskeviin mahdollisiintoimenpiteisiin sisältyy myös työterveyteen liittyviä seikkoja(esim. lasten päiväkodeissa).
C 80/56 FI 30.3.2004 Euroopan unionin virallinen lehti
9.5. Tupakansavu on yksi tärkeä lasten terveyteen liittyvä
ympäristötekijä. Komission tiedonannossa ei käsitellä kysy-
mystä tupakan myös lapsille aiheuttamista terveysriskeistä,
vaikka näyttöjä asiasta voidaan pitää riittävinä. ETSK suositte-lee, että toimintaohjelmassa käsiteltäisiin myös tupakan vaiku-tuksia lasten terveyteen.
9.6. ETSK on edellä viitannut tarpeeseen luoda yhtenäiset
ympäristö- ja terveysindikaattorit uuden ohjelman pitkäaikais-ten vaikutusten mittaamiseksi. ETSK huomauttaa, että käyn-
nissä on merkittävä kehitystyö kestävää kehitystä laajassa
mielessä koskevista indikaattoreista. EU:n keväisin pitämissähuippukokouksissa esitetään vuosikertomus edistymisestä kes-
tävään kehitykseen liittyvissä kysymyksissä sekä niin kutsutun
Lissabonin strategian toteuttamisessa. ETSK suosittelee, ettäympäristöterveyttä koskevista kysymyksistä annettaisiin vas-
taavalla tavalla vuosittainen kertomus mieluiten Eurooppa-
neuvoston kevätkokouksen yhteydessä.
9.7. ETSK on edellä sivunnut myös ehdotettua toiminnan
järjestämistä kuusivuotisjaksoittain. Esille eivät ole tulleet eri-
tyisen selvästi juuri kuusivuotisjaksoja puoltavat perustelut.
Toisaalta ei liene kovinkaan suurta merkitystä sillä, montakovuotta kukin jakso käsittää, mikäli tulevien monivuotisten
jaksojen suunnittelu tehdään hyvissä ajoin etukäteen ja mikäli
uusien painopistealueiden mukaan ottaminen ei aiheuta äkilli-siä muutoksia toimintaan. On luonnollisesti pyrittävä tavoitte-lemaan jatkuvuutta pitkällä aikavälillä niin, että suunnittelulle
varataan riittävästi aikaa.
9.8. ETSK on lasten terveyttä koskevien painopistealueiden
osalta pannut merkille, että ylipainoisuutta ei ole erityisemmin
Bryssel 10. joulukuuta 2003.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Roger BRIESCHkäsitelty. Useimmissa EU-maissa lasten ylipainoisuuteen liitty-
vä ongelma ei ole vielä kovin laajalle levinnyt, mutta kehitys
näyttää viittaavan siihen, että EU:ssa joudutaan saman ongel-
man eteen, joka koskee etenkin Yhdysvaltoja ja joka onalkanut näkyä muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.Voidaan kysyä, onko ylipainoisuus ympäristöperäinen ongel-
ma vai ei – kysymys on pikemminkin elämäntapaan liittyvästä
valinnasta kuin ympäristöstä. Riippuen siitä, miten laajastisosiaalisen ympäristön käsite – joka on suoraan yhteydessä
ylipainoisuuteen – halutaan tulkita, saattaa olla syytä sisällyttää
kysymys lasten ylipainoisuudesta uuteen strategiaan.
10. ETSK:n rooli
10.1. ETSK:ssa on laaja-alaista asiantuntemusta ympäristö-
terveyteen liittyvissä kysymyksissä. Laajentumisen myötä ko-
miteassa tulee todennäköisesti olemaan myös uusia jäsenmaita
koskevaa vastaavanlaista asiantuntemusta.
10.2. ETSK osallistuu aktiivisesti kuulemisprosessiin, joka
on osa komitean panoksesta tällä alalla.
10.3. Komitea tulee hyödyntämään erityisiä viestintäkana-
viaan tietojen jakamiseksi siitä, miten uutta aloitetta kehitetäänsen käynnistämisen jälkeen.
10.4. ETSK on valmis antamaan aktiivisen tukensa kyseisel-
lä alalla jatkossa tehtäville toimille joko järjestämällä kuulemis-
prosesseja asianomaisten osapuolten kanssa tai muilla tavoin.