FI Euroopan unionin virallinen lehti C 219/2

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2016,

a) ehdotuksesta asetukseksi yhteisistä arvopaperistamissäännöistä ja eurooppalaisesta kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle ja b) ehdotuksesta asetukseksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista annetun asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta

(CON/2016/11)

(2016/C 219/03)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 9 päivänä joulukuuta 2015 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto a) ehdotuksesta (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä arvopaperistamissäännöistä ja eurooppalaisesta kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (jäljempänä ehdotettu arvopaperistamisasetus) ja b) ehdotuksesta (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista annetun asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta (jäljempänä ehdotettu vakavaraisuusasetuksen muutos) (jäljempänä yhdessä ehdotetut asetukset) (3).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska ehdotetut asetukset sisältävät säännöksiä, jotka vaikuttavat a) Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) unionin rahapolitiikan määrittelemistä ja toteuttamista koskevaan perustehtävään perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan mukaisesti, b) EKPJ:n tehtävään myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja c) EKP:lle perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdan nojalla annettuihin tehtäviin, jotka koskevat luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

YLEISET HUOMAUTUKSET

1. Ehdotettujen asetusten tavoitteet

1.1 EKP suhtautuu myönteisesti ehdotettujen asetusten tavoitteisiin edistää entisestään unionin rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä, monipuolistaa rahoituslähteitä ja vapauttaa pääomaa reaalitalouden tervettä luotottamista varten. Kaikkia arvopaperistamisia koskevan yhteisen aineellisen säännöstön kehittäminen unionin sääntelyjärjestelmässä on merkittävä askel kohti sääntelyn yhdenmukaistamista ja johdonmukaisuutta. EKP kannattaa myös kriteerejä, joiden avulla määritellään yksinkertaisten, läpinäkyvien ja standardoitujen arvopaperistamisten ryhmä (YLS-arvopaperistamiset), ja suhtautuu myönteisesti ehdotettuun vakavaraisuusasetuksen muutokseen, joka koskee pääomavaatimusten mukauttamista YLS-arvopaperistamisten riskiherkemmän kohtelun mahdollistamiseksi.

1.2 EKP katsoo, että ehdotetuissa asetuksissa saavutetaan oikea tasapaino niiden näkökohtien välillä, jotka liittyvät tarpeeseen elvyttää Euroopan arvopaperistamismarkkinoita, sillä arvopaperistamiskehystä muutetaan sekä liikkeeseenlaskijoiden että sijoittajien kannalta houkuttelevammaksi, ja tarpeeseen säilyttää järjestelmän luonne vakavaraisuussääntelynä. EKP panee merkille, että eurooppalaisten arvopaperistamisten, joiden ominaisuudet olivat pitkälti samat kuin ehdotettujen YLS-arvopaperistamisten, kärsimien tappioiden taso oli matala finassikriisin aikana (4). Näin ollen on asianmukaista tehdä sääntelyjärjestemässä ero näiden arvopaperistamisten sekä monimutkaisempien, läpinäkymättömien ja ei-standardoitujen arvopaperistamisten välillä. Yleisesti ottaen ehdotetut YLS-kriteerit ovat EKP:n näkemyksen mukaan kaiken kaikkiaan asianmukaisia ja niihin sovellettavat matalammat pääomavaatimukset oikeassa suhteessa niiden verrannollisesti matalampaan riskiprofiiliin. EKP korostaa kuitenkin, että sen tuki YLS-arvopaperistamisten ehdotetulle pääomakohtelulle perustuu vahvojen YLS-kriteerien olemassaoloon, asianmukaiseen ilmoitusmenettelyyn ja tiukkaan valvontaan. Tästä syystä ehdotettuja asetuksia olisi EKP:n näkemyksen mukaan vielä parannettava ja selkiytettävä, kuten jäljempänä olevassa tekstissä ja teknisessä liitteessä esitetään.

2. EKP:n rooli arvopaperistamismarkkinoilla – rahapolitiikkaan ja makrovakauteen liittyvät näkökohdat

2.1 EKP:llä on voimakas intressi saada Euroopan arvopaperistamismarkkinoiden elpyminen kestävälle pohjalle. Arvopaperistamisella on erityinen merkitys rahapolitiikan välittymismekanismin kannalta, sillä se on yksi omaisuuseriin perustuvan rahoituksen muoto, jonka avulla voidaan sekä kanavoida luottovirtoja reaalitaloudelle että siirtää riskiä. Terveet eurooppalaiset arvopaperistamismarkkinat ovat merkki toimivista pääomamarkkinoista unionissa. Erityisesti kun luottolaitosten kyky luotottaa reaalitaloutta on rajoitettu ja talouskasvu pysyy vaimeana, arvopaperistaminen voi toimia uudenlaisena rahoituslähteenä ja vapauttaa pääomia lainanantoon. Ehdotettujen asetusten hyväksymisajankohtaan liittyviä epävarmuustekijöitä olisi tämän vuoksi vältettävä, jotta arvopaperistaville markkinaosapuolille voitaisiin tarjota tarpeellinen sääntelyn selkeys ja pysyvyys markkinoiden kestävän kasvun tukemiseksi.

2.2 EKP:llä on merkittävä kokemus arvopaperistamisen alalta eurojärjestelmän rahapoliittisten operaatioiden johdosta. Yhtäältä EKP hyväksyy sovellettavat kelpoisuusehdot täyttävät omaisuusvakuudelliset arvopaperit (ABS) vakuudeksi eurojärjestelmän likviditeettiä lisäävissä käänteisoperaatioissa, ja toisaalta se ostaa omaisuusvakuudellisia arvopapereita osana eurojärjestelmän laajennettua omaisuuserien osto-ohjelmaa (5). EKP:n näkemys ehdotetuista asetuksista perustuu näihin tietoihin, erityisesti mitä tulee avoimuuteen, asianmukaiseen huolellisuuteen, sijoittajien kysyntään ja markkinoiden toimintaan. EKP kuitenkin toteaa, että ehdotetuilla asetuksilla ei ole vaikutusta eurojärjestelmän vakuuskäytäntöön ja omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelmaan (ABSPP-ohjelma), sillä ne ovat rahapolitiikan välineitä ja kuuluvat eurojärjestelmän yksinomaiseen toimivaltaan.

2.3 Lopuksi on todettava EKP:n rahapoliittisten ja makrovakauteen liittyvien tehtävien osalta, että EKP on myös osallistunut aktiivisesti arvopaperistamista koskeviin lainsäädäntöaloitteisiin liittyvään julkiseen keskusteluun ja korostanut siinä yhteydessä terveistä arvopaperistamismarkkinoista koituvia etuja (6), suosittanut arvopaperistamisten eriytettyä pääomakohtelua ja tukenut YLS-arvopaperistamisten osalta vakavaraisuuteen perustuvaa unionin säännöstöä (7). Nämä näkökohdat käyvät ilmi ehdotettuja asetuksia koskevissa nimenomaisissa EKP:n suosituksissa, kuten on esitetty jäljempänä olevassa tekstissä sekä teknisessä liitteessä.

3. Arvopaperistamisiin liittyvää EKP:n valvontatoimivaltaa koskeva selvennys

3.1 Huolimatta EKP:n rahapoliittisista toimista arvopaperistamismarkkinoilla, sen roolia valvojana uudessa arvopaperistamisjärjestelmässä on arvioitava itsenäisenä kysymyksenä. Erityisesti perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdassa ainoastaan sallitaan tehtävien osoittaminen EKP:lle luottolaitosten vakavaisuusvalvontaan liittyvillä politiikan aloilla. Vastaavasti neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (8) 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa EKP:lle osoitetaan vakavaraisuusvalvontatarkoituksessa tehtävä varmistaa, että merkittävät luottolaitokset noudattavat sovellettavaa unionin lainsäädäntöä, jossa asetetaan arvopaperistamiseen liittyviä vakavaraisuusvaatimuksia. Ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 15 artiklassa EKP nimetään toimivaltaiseksi viranomaiseksi, jonka tehtävänä on valvoa, että merkittävät luottolaitokset noudattavat asianmukaista huolellisuutta, riskin säilyttämistä koskevia vaatimuksia, avoimuusvaatimuksia ja YLS-kriteerejä. Edellä oleva huomioon ottaen EKP on huolissaan siitä, että ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 15 artiklassa osoitetaan EKP:lle myös valvontatehtäviä, jotka eivät ensisijaisesti luonteeltaan liity vakavaraisuuteen, vaan pikemminkin tuotemarkkinoihin tai sijoittajansuojaan.

3.2 EKP on samaa mieltä siitä, että sillä on toimivalta varmistaa, että merkittävät luottolaitokset noudattavat asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksia; tämä sisältää arvopaperistamisissa sijoittajina toimivien merkittävien luottolaitosten tarkistuksen siitä, että alullepanija, järjestäjä tai alkuperäinen luotonantaja noudattaa riskin säilyttämistä koskevia vaatimuksia (ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 3 artikla), sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (9) (vakavaraisuusasetus) olevien, merkittävän riskin siirtoa ja riskipainojen soveltamista arvopaperistamistuotteiden eri luokkiin koskevien sääntöjen noudattamisen, sillä nämä tehtävät ovat selkeästi vakavaraisuuteen liittyviä. Tältä osin EKP on samaa mieltä myös siitä, että luoton myöntämistä koskevien kriteerien noudattamisen valvonta, sellaisena kuin se on lisätty neuvoston kompromissitekstiin (10), kuuluisi myös vakavaraisuusvalvonnan tehtäviin, jotka EKP:lle on osoitettu asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa.

3.3 Toisaalta ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 6–14 artikla, jotka sisältävät YLS-kriteerit ja joissa säädetään YLS:n noudattamisen varmistamista koskevasta menettelystä, liittyvät arvopaperistamismarkkinoiden valvontaan. EKP katsoo, että tämä tehtävä on selvästi luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvän tehtävän ulkopuolella. EKP pitää myönteisinä neuvoston kompromissitekstiin (11) tehtyjä muutoksia, joissa sallitaan jäsenvaltioiden nimetä toimivaltaiset viranomaiset, joiden vastuulla on valvoa, että alullepanija, järjestäjä tai arvopaperistamista varten perustettu erillisyhtiö (SSPE) noudattaa YLS-kriteerejä, sen sijaan että tämä tehtävä annettaisiin suoraan toimivaltaisille viranomaisille, jotka ovat vastuussa mainittujen tahojen valvonnasta sovellettavan sektorikohtaisen unionin lainsäädännön mukaan.

3.4 Vaikka voidaan esittää perusteita, joiden mukaan nämä säännöt olisivat vakavaraisuuteen liittyviä, sen seikan suoran varmistamisen, noudattavatko alullepanijoina, järjestäjinä tai alkuperäisinä luotonantajina toimivat merkittävät luottolaitokset riskin säilyttämistä koskevia vaatimuksia (4 artikla) ja avoimuusvaatimuksia (5 artikla), olisi ensisijaisesti katsottava liittyvän tuotemarkkinoiden valvontaan, sillä näillä säännöillä varmistetaan alullepanijoiden, järjestäjien tai alkuperäisten luotonantajien ja sijoittajien välisten intressien tasapaino sekä mahdollistetaan se, että sijoittajat voivat ymmärtää, arvioida ja vertailla arvopaperistamistransaktioita. Näin ollen EKP katsoo myös, ettei sille voida osoittaa tällaisia tehtäviä. EKP panee merkille, että neuvoston kompromissitekstissä (12) myös osoitetaan Euroopan unionin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU 4 artiklan mukaisesti nimetyille toimivaltaisille viranomaisille tehtävä varmistaa, että järjestäjinä, alullepanijoina, alkuperäisinä luotonantajina tai arvopaperistamista varten perustettuina erillisyhtiöinä toimivat luottolaitokset noudattavat riskin säilyttämistä koskevia sääntöjä ja avoimuusvaatimuksia. EKP pitää myönteisenä, että neuvoston kompromissitekstissä pidättäydytään suorasta viittauksesta EKP:hen ja todetaan, ettei näiden tehtävien siirtämistä EKP:lle harkita (EU) N:o 1024/2013 (13) 4 artiklan 1 kohdan d alakohdan perusteella.

3.5 Tämän vuoksi ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 15 artiklaa olisi muutettava siten, että varmistetaan EKP:lle ehdotetun asetuksen perusteella osoitettujen tehtävien vastaavuus niihin tehtäviin nähden, jotka sille on osoitettu asetuksessa (EU) N:o 1024/2013.

ERITYISET HUOMAUTUKSET

I OSA: EHDOTETTU ARVOPAPERISTAMISASETUS

4. Kaikkiin arvopaperistamisiin sovellettavat säännökset

4.1 EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetussa arvopaperistamisasetuksessa konsolidoidaan ja yhdenmukaistetaan olemassa olevat sääntelyvaatimukset kaikkiin arvopaperistamisiin sovellettavaksi yhteiseksi säännöstöksi, sillä se yksinkertaistaa merkittävästi sääntelyjärjestelmää ja vähentää epäjohdonmukaisuuksia ja päällekkäisyyksiä. Konsolidoinnin olisi kuitenkin oltava kattava, sikäli kuin se on ehdotuksen tavoitteena. Neuvoston kompromissitekstissä (14) esitetyllä tavalla EKP näin ollen suosittelee asetuksen (EY) N:o 1060/2009 (15) 8 b artiklan kumoamista, mutta ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 28 artiklan 6 kohdassa säädetyn siirtymäajan jälkeen myös liitännäisen komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/3 (16) kumoamista, jotta vältettäisiin ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 5 artiklassa vahvistettujen avoimuutta ja tietojen antamista koskevien vaatimusten tarpeettomat päällekkäisyydet.

4.2 EKP suhtautuu myönteisesti myös ehdotetun arvopaperistamisasetuksen avoimuusvaatimuksia koskevaan lähestymistapaan. Avoimuusvaatimukset on kuitenkin saatettava tasapainoon yksityisten ja kahdenvälisten transaktioiden luottamuksellisuuteen nähden. Tietojen ilmoittamista edellytetään 5 artiklassa ainoastaan olemassa oleville sijoittajille. Esitteitä tai vastaavia tarjousasiakirjoja, lainatason tietoja ja muita arvopaperistamiseen liittyviä asiakirjoja olisi annettava tiedoksi myös potentiaalisille sijoittajille. Tällaiset tiedot olisi kuitenkin ilmoitettava julkisesti vain, jos kyse on julkisista transaktioista, ja muissa tapauksissa ne olisi annettava tiedoksi vain potentiaalisille sijoittajille, joille transaktiota markkinoidaan. Samalla EKP suosittelee, että tietyt arvopaperistamiset, kuten ryhmittymän sisäiset transaktiot tai tapaukset, joissa sijoittajia on vain yksi, vapautettaisiin tarpeettomasta tiedottamistaakasta (17).

4.3 EKP suosittelee myös, että 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytettäisiin nimenomaisesti lainatason tietoja, mukaan lukien tietoja omaisuusvakuudellisiin rahamarkkinavelkakirjoihin (ABCP-instrumenttihin) liittyvistä ohjelmista, jotka eivät ole täysin tuettuja tai joissa vakuutena olevien omaisuuserien maturiteetti on pitempi kuin yksi vuosi, niin että tiedot poistettaisiin tarpeellisin osin järjestäjien asiakasyrityksiä koskevien tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi (18).

5. YLS-arvopaperistamisia koskevat kriteerit

5.1 YLS-säännöstön onnistuminen riippuu merkittävästi siitä, miten laajasti markkinaosapuolet käyttävät sitä. On sen vuoksi tärkeää, etteivät kriteerit ja niiden soveltaminen ole liian monimutkaisia, jotta voidaan varmistaa muun muassa se, ettei sijoittajille koidu vaikeuksia täyttää laajaa velvoitettaan asianmukaiseen huolellisuuteen. Velvollisuus varmistaa ja ilmoittaa YLS-kriteerien noudattamisesta on arvopaperistavien osapuolten vastuulla. Näin ollen YLS-kriteerien selkeys on keskeisessä asemassa, kun alullepanijat ja järjestäjät tekevät päätöksen YLS-säännöstön soveltamisesta ja altistavat itsensä kriteerien noudattamasta jättämisestä aiheutuville seuraamuksille. EKP katsoo, että kriteereistä suurin osa on riittävän selkeitä. Niistä useita on kuitenkin vielä täsmennettävä, jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja tehokkuus kriteerejä soveltaville ja tulkitseville tahoille (19). Sen vuoksi EKP suosittelee, että Euroopan pankkiviranomaiselle (EPV) annetaan tehtäväksi kehittää läheisessä yhteistyössä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EIOPA) kanssa YLS-kriteereitä koskevat tekniset sääntelystandardit tilanteissa, joissa lisäselvennykset ovat tarpeen (20). Vaikka tämä pidentäisi ehdotetun arvopaperistamisasetuksen täysimääräisen toteuttamisen aikataulua, vastapainona viivästyksestä aiheutuvalle haitalle olisi kaikkien osapuolten kannalta pienempi rasite ja parempi oikeusvarmuus.

5.2 Omaisuuserien hyvä laatu on YLS-säännöstön kannalta keskeinen seikka ja STS-arvopaperistamisten pääomavaatimusten perusta. Näin ollen hyväksyttäviä ovat ongelmattomat lainat, jotka on järjestetty uudelleen yli kolme vuotta ennen niiden sisällyttämistä YLS-arvopaperistamiseen. Tätä kevyemmät vaatimukset, kuten neuvoston kompromissitekstissä (21), vaatisivat kuitenkin nykyisessä ehdotuksessa olevien pääomavaatimusten tarkistuksia, jotta YLS-säännöstön vakavaraisuustavoitteet säilyisivät.

5.3 ABCP-ohjelmien avulla on mahdollista tukea reaalitalouden rahoitusta. Säädettyä vähimmäispääomaa koskevaa edullisempaa kohtelua tulisi kuitenkin soveltaa ainoastaan sellaisiin ABCP-ohjelmiin, joissa ei ole maturiteettiepätasapainoa arvopaperistettavien omaisuuserien ja yritystodisusten vastuiden välillä. Tämän vuoksi EKP suosittaa kolmen vuoden sijasta yhden vuoden pituista, tai kuten komission kompromissitekstissä ehdotetaan, enintään kuuden vuoden (22) pituista ABCP-ohjelmien YLS-arvopaperistettavien omaisuuserien jäljellä olevan maturiteetin ylärajaa, jota suurin osa olemassa olevista ABCP-ohjelmista vastaisi tai johon ne voisivat sopeutua, sillä olemassa olevien eurooppalaisten ABCP-ohjelmien arvopaperistettujen omaisuuserien osalta on arvioitu, että noin puolessa niistä jäljellä oleva maturiteetti on vähemmän kuin yksi vuosi ja omaisuuserät koostuvat enimmäkseen myyntisaamisista. Vakavaraisuuden näkökulmasta maturiteettiepätasapaino altistaa sijoittajat järjestäjän laiminlyöntitilanteessa riskin laajenemiselle ja mahdollisille tappioille ja aiheuttaa järjestäjille likviditeettipaineita tai jopa tappioita, jos sijoittajat eivät enää uusi lyhytaikaisia velkapapereita markkinoiden häiriötilanteessa. Lopuksi on todettava, että löysä maturiteetin yläraja voisi johtaa perinteisten YLS-arvopaperistamisten ja ABCP-ohjelmien YLS-arvopaperistamisten välisten sääntelyerojen ei-toivottuun hyväksikäyttöön sekä vaikuttaa politiikan näkökulmasta sellaisten omaisuusvakuudellisten arvopaperien markkinoihin, joissa on katteena auto- ja kulutusluottoja.

5.4 YLS-arvopaperistamisissa olisi noudatettava tiukempia avoimuusvaatimuksia kuin muissa arvopaperistamisissa, sillä ne hyötyvät pääomavaatimusten edullisemmasta kohtelusta, jota perusteellaan mm. korkealla avoimuuden tasolla. Transaktion toteutuksen jälkeen sijoittajaraportti on sijoittajatietojen pääasiallinen lähde. Ehdotetussa arvopaperistamisasetuksessa olisi näin ollen selvennettävä, että sijoittajaraportoinnille asetetut korkeammat vaatimukset ovat YLS-arvopaperistamisissa pakollisia (23).

5.5 Arvopaperistamisia, joiden takaisinmaksu riippuu vakuuden rahaksi muuttamisesta, ei tulisi hyväksyä YLS-säännöstössä (24). Tällaisten arvopaperistamisten suorituskyky riippuu merkittävässä määrin sitä seikkaa koskevista oletuksista, onko markkinariskejä rajoitettu asianmukaisesti. Riskit voivat toteutua oletetut stressiskenaatiot ylittävällä tavalla, mikä tekisi tyhjiksi tällaiset oletukset. YLS-säännöstössä olisi hyväksyttävä vain arvopaperistamiset, joiden takaisinmaksu riippuu yksinomaan velallisten halusta ja kyvystä suoriutua velvoitteistaan.

6. YLS:ää koskeva oma ilmoitus, muut ilmoitukset ja asianmukainen huolellisuus

6.1 EKP suhtautuu myönteisesti ehdotetun arvopaperistamisasetuksen lähestymistapaan vaatia, että arvopaperistavat osapuolet antavat yhdessä oman ilmoituksen siitä, että arvopaperistamisessa noudatetaan YLS-kriteerejä ja että YLS-sijoittajat tarkastavat asianmukaisella huolellisuudella, onko YLS-säännöstöä noudatettu. Tämä perustavanlaatuinen mekanismi asettaa ensisijaisen vastuun YLS-säännöstön noudattamisesta arvopaperistaville osapuolille, joille vastuu luontevimmin kuuluu. Siinä myös vältetään mekaaninen luottamus kolmansiin osapuoliin tai valvojan antamiin todistuksiin ja näin ollen säilytetään kaikkien osapuolien kannustin varmistaa, että arvopaperistaminen toteutuu vakavaraisuusnäkökohdat huomioon ottaen (25).

6.2 EKP tunnustaa mahdolliset edut, joita kokeneet kolmannet osapuolet voivat tarjota kertyneen asiantuntemuksensa avulla YLS-säännöstön noudattamista tarkastettaessa, erityisesti kun kyse on alullepanijoista, jotka eivät ole aikaisemmin arvopaperistaneet tai jotka arvopaperistavat harvoin. Kolmansille osapuolille ei kuitenkaan tulisi antaa nimenomaista lakisääteistä roolia ehdotetun arvopaperistamisasetuksen YLS-ilmoitusmenettelyssä, sillä se heikentäisi YLS-säännöstön keskeistä lähtökohtaa (26). Ensinnäkin tällainen kolmansien osapuolten säännelty rooli YLS-säännöstön noudattamisen todentamisessa voisi saada aikaan sijoittajien moraalivajeen. Sijoittajilla voisi olla vähemmän kannustimia tarkastaa YLS-arvopaperistamiset itse asianmukaista huolellisuutta noudattaen, sillä he voisivat virheellisesti liittää tällaisen kolmannen osapuolen antaman todistuksen valvojan antamaan hyväksyntään. Tämän ohella se lisäisi monimutkaisuutta ja julkisten resurssien kuormitusta, kun otetaan huomioon tarve erikseen valvoa tällaisia kolmansia osapuolia. Lisäksi se aiheuttaisi myös systeemiriskin, sillä kolmannen osapuolen antaman yhden tai useamman YLS-todistuksen mitätöinti herättäisi kysymyksiä kaikkien annettujen YLS-todistusten pätevyydestä. Lopuksi on todettava, että tällainen säännelty rooli on tarpeeton kolmansien osapuolien tarjoamien potentiaalisten etujen saavuttamiseksi, sillä ne voisivat muutenkin tehdä sopimuksia alullepanijoiden ja järjestäjien kanssa ja antaa neuvoja YLS-kriteerien noudattamisesta. Sen sijaan EKP katsoo, että oikeusvarmuus arvopaperistavien osapuolten kannalta olisi ensisijaisesti toteutettava siten, että YLS-kriteerit laaditaan riittävän selkeästi (27).

6.3 YLS-arvopaperistamismenettelyssä olisi varmistettava parempi selkeys sijoittajien kannalta siten, että tarjousesitteen yhteenvedossa tai vastaavassa tietomuistiossa todetaan nimenomaisesti, täyttyvätkö YLS-kriteerit, ja jos täyttyvät, millä tavoin. Tämä tukisi sijoittajien asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseen liittyviä itsenäisiä prosesseja (28).

7. Tehokas valvontaviranomaisten välinen yhteistyö

Säännöstön eheyden, markkinaosapuolten hyväksynnän ja näin ollen säännöstön yleisen tehokkuuden kannalta on keskeistä, että eri valvontaviranomaiset soveltavat ja tulkitsevat ehdotettua arvopaperistamisasetusta johdonmukaisesti erityisesti YLS-arvopaperistamisten yhteydessä. EKP suosittaa tämän vuoksi parannuksia 21 artiklassa säädettyihin toimivaltaisten viranomaisten ja EPV:n, ESMA:n ja EIOPA:n välisiin yhteistyömenettelyihin, jotta yhden tai useamman toimivaltaisen viranomaisen väliset erimielisyydet voidaan ratkaista tehokkaammin erityisesti tapauksissa, joissa yksi tai useampi viranomainen päättää, ettei arvopaperistamisen tulisi kuulua YLS:n piiriin. Avoimuuden ja johdonmukaisuuden vuoksi ESMA:n tulisi ylläpitää keskitettyä rekisteriä kaikista muutostoimenpiteistä, joihin on ryhdytty ehdotetun arvopaperistamisasetuksen piiriin kuuluvien arvopaperistamisien osalta.

8. Seuraamusjärjestelmä

Unionin arvopaperistamismarkkinoiden vankka sääntelyjärjestelmä edellyttää uskottavaa ja varoittavaa seuraamusjärjestelmää ehdotetun arvopaperistamisasetuksen rikkomistapausten varalta. Ehdotetussa arvopaperistamisasetuksessa on kuitenkin useita näkökohtia, jotka liittyvät uusien velvoitteiden asettamiseen markkinaosapuolille ja jotka edellyttävät toimivaltaisilta viranomaisilta, Euroopan valvontaviranomaisilta ja markkinaosapuolilta tarkempaa määrittelyä, ohjausta ja tulkintaa. Nämä epävarmuustekijät huomioon ottaen on vaikeaa sovittaa yhteen ankaraan vastuuseen perustuvien raskaiden hallinnollisten ja rikosoikeudellisten seuraamusten määrääminen ja rikosoikeudellisissa asioissa varsin vakiintunut oikeusvarmuuden periaate tai yleinen tavoite markkinaosapuolien kannustamiseksi ehdotetun arvopaperistamisasetuksen käyttämiseen ja soveltamiseen. Nämä epävarmuustekijät ja seuraamukset voivat itse asiassa saada markkinaosapuolet luopumaan ehdotetun arvopaperistamissääntelyn soveltamisesta. Sen vuoksi EKP suosittelee painokkaasti, että vähennetään käytettävissä olevien hallinnollisten seuraamusten tyyppejä sakkojen laajuutta rajoittamalla, poistetaan jäsenvaltioiden mahdollisuus määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 19 artiklassa tarkoitettujen rikkomisten johdosta ja määrätään seuraamuksia ainoastaan huolimattomuuden perusteella, laiminlyöntitapaukset mukaan luettuina, pikemmin kuin ankaran vastuun perusteella. Tämä lieventäisi rangaistusten luonteen epäsuhtaan liittyviä huolenaiheita. Ehdotettu 19 artiklan poisto ainoastaan estäisi uuden rikosoikeudellisen vastuujärjestelmän toteutumisen erityisesti ehdotetun arvopaperisasetuksen rikkomista koskevissa tilanteissa. Sillä ei kuitenkaan olisi vaikutusta kansallisen rikoslainsäädännön olemassa oleviin yleisempiin säännöksiin, jotka ovat jo sovellettavissa arvopaperistaviin osapuoliin. Ne voivat sisältää säännöksiä, jotka synnyttävät rahoituslaitosten, niiden työntekijöiden tai johtajien vilpillisistä, piittaamattomista tai muista epärehellisistä toimista johtuvan rikosoikeudellisen vastuun kansallisen lain mukaan, jota luonnolliseti edelleen sovellettaisiin.

9. Kolmansien maiden YLS-arvopaperistamisten luotettavan valvonnan varmistaminen

YLS-säännöstön tulisi olla synonyyminä huolelliselle omaisuuserien alullepanolle ja arvopaperistamisten suunnittelulle. Tämä puolestaan riippuu tehokkaasta valvonnasta, jolla varmistetaan, etteivät YLS-standardit heikenny ajan kuluessa. Finanssikriisi on osoittanut, että yksinomaan arvopaperistavien osapuolten omaan ilmoitukseen nojautuvat valvontamekanismit, joissa ei suoriteta jatkuvaa ja perusteellista valvontaa, ovat alttiita hyväksikäytölle. Ehdotettu arvopaperistamisasetus sallii tällä hetkellä sen, että YLS-arvopaperistamisten arvopaperistettavat omaisuuserät ovat peräisin unionin ulkopuolelta ja että alullepanija, järjestäjä ja/tai erillisyhtiö sijaitsee unionin ulkopuolella. Tällä hetkellä siihen ei sisälly vaatimusta YLS-arvopaperistamisten valvonnasta kolmansissa maissa (29). EKP kannattaa YLS-arvopaperistamisten yhteydessä sääntelyä, joka on avoin hyväksymään kolmansissa maissa liikkeeseen lasketut YLS-arvopaperistamiset edellyttäen, että tällaista hyväksyntää täydennetään vaatimuksella, jonka mukaan kolmannessa maassa olevaan, arvopaperistamiseen osallistuvaan alullepanijaan, järjestäjään tai erillisyhtiöön sovelletaan YLS-arvopaperistamisiin liittyvän toiminnan osalta luotettavaa valvontajärjestelmää, jonka Euroopan komissio on arvioinut unionin sääntelyä vastaavaksi (30).

II OSA: EHDOTETTU VAKAVARAISUUSASETUKSEN MUUTOS

10. YLS-arvopaperistamisten pääomakohtelu

10.1 EKP tukee voimakkaasti YLS-kriteerien sisällyttämistä pankkien vähimmäispääomaa koskevaan sääntelyyn ehdotetulla vakavaraisuusasetuksen muutoksella, joka merkitsee parannusta Baselin arvopaperistamissääntelyyn joulukuussa 2014 tehtyihin tarkistuksiin. YLS-kriteereillä rajoitetaan kahta YLS-arvopaperistamisiin liittyvää pääasiallista riskin lähdettä, nimittäin rakenteellista riskiä ja omaisuuserän luottoriskiä. YLS-arvopaperistamisten matalampi riskiprofiili on näin ollen perusteena suhteellisen alhaiselle pääomavaatimukselle.

10.2 Sekä pääomavaatimusten mitoittaminen että pääomavaatimusten laskennan menetelmähierarkia YLS-arvopaperistamisissa ovat merkityksellisiä uuden saantelyn tehokkuuden kannalta, kun pyritään löytämään oikea tasapaino unionin arvopaperistamismarkkinoiden elvyttämisen ja arvopaperistamissääntelyn vakavaraisuutta turvaavan luonteen kesken. EKP katsoo, että YLS-arvopaperistamisten pääomavaatimuksia alentava mitoitus 260, 262 ja 264 artiklassa on asianmukainen, kun otetaan huomioon niiden matala riskiprofiili.

10.3 Menetelmähierarkian osalta EKP katsoo, että 254 artiklan 3 kohtaan sisältyvät muutokset ovat positiivinen ensimmäinen askel kohti unionin eri lainkäyttöalueilla liikkeeseen laskettujen YLS-arvopaperistamisten tasapuolisempaa lainsäädännöllistä kohtelua. Nyt laaditussa muodossa siinä sallitaan tehokkaalla tavalla tietyin edellytyksin se, että luottolaitokset asettavat pääomavaatimusten ylärajan ulkoisten luottoluokitusten menetelmän (SEC-ERBA) mukaisesti tasolle, jota sovelletaan arvopaperistamisten standardimenetelmän (SEC-SA) mukaan (31). Ehdotus merkitsee sitä, että unionin eri lainkäyttöalueilla liikkeeseen lasketuilla arvopaperistamisilla on tasapuolisemmat toimintaedellytykset riippuen itsenäisistä luokitusten ylärajoista ja muista rajoittavista luokitusmenetelmistä, jotka johtavat SEC-ERBA-menetelmän mukaan huomattavasti korkeampiin pääomavaatimuksiin kuin SEC-SA-menetelmää sovellettaessa, huolimatta siitä seikasta, että SEC-SA-menetelmän soveltamisen tulisi tavallisesti johtaa korkeimpiin pääomavaatimuksiin. Ehdotuksessa kuitenkin luodaan mahdollisuus arbitraasille, jos pankit soveltavat arvopaperistamisten standardimenetelmä valikoivasti joihinkin, mutta eivät kaikkiin hyväksyttyihin arvopaperistamisiin. Samaan aikaan tasapuolinen kohtelu ei ole tehokasta, jos ylärajan asettaminen on sallittua joillakin mutta kiellettyä toisilla lainkäyttöalueilla, koska valvontaviranomaisilla on hyväksynnän osalta kansallista harkintavaltaa.

10.4 EKP suosittaa, että SEC-ERBA-menetelmän (32) käyttöä ei hyväksyttäisi ainoastaan YLS-arvopaperistamisiin. Tämä saisi aikaan tasapuolisen kohtelun unionin YLS-arvopaperistamisten kesken sekä unionin YLS-arvopaperistamisten ja sellaisten unionin ulkopuolisten arvopaperistamisten välillä, jotka on laskettu liikkeeseen lainkäyttöalueilla, joilla ulkoisten luottoluokitusten käyttö ja näin ollen SEC-ERBA-menetelmän soveltaminen ei ole sallittua. Samaan aikaan YLS-arvopaperistamisia koskevan sääntelyn luonne vakavaraisuussääntelynä säilyy, kun YLS-arvopaperistamisten rakenteellinen ja omaisuuserien laatuun liittyvä riski on matalampi, minkä vuoksi on perusteltavissa kaavaan perustuvan SEC-SA-menetelmän käyttö SEC-ERBA-menetelmän sijasta. Lisäksi YLS-hierarkian yksinkertaistaminen poistaisi arbitraasin mahdollisuuden (33). Toimivaltaisilla viranomaisilla tulisi kuitenkin säilyä harkintavalta korottaa pääomavaatimuksia niitä vaatimuksia korkeammiksi, jotka seuraavat SEC-SA-menetelmän soveltamisesta YLS-arvopaperistamisiin vaatimuksia (muita kuin YLS-arvopaperistamisia vastaavasti), kun se on yksittäistapauksessa perusteltua esimerkiksi sellaisten muiden rakenteellisten pulmien tai merkityksellisten riskitekijöiden vuoksi, joita ei riittävästi voida ottaa huomioon kaikissa tapauksissa standardimenetelmää sovellettaessa (34). On tärkeää todeta, että EKP suositus SEC-ERBA-menetelmän soveltamisen lopettamisesta edellyttää kuitenkin omaisuuserien laadulle ja omalle ilmoitukselle asetettujen korkeiden standardien säilymistä (35).

11. Vaatimukset täyttävien synteettisten arvopaperistamisten pääomakohtelu

11.1 Ehdotetussa vakavaraisuusasetuksen muutoksessa otettaisiin käyttöön erilainen pääomakohtelu tietyt kriteerit täyttäville synteettisten arvopaperistamisten parhaille etuoikeusluokille (36). Synteettiset arvopaperistamiset voivat tukea ehdotettujen asetusten yleisiä tavoitteita, kuten reaalitalouden rahoitusta. Vakavaraisuuden näkökulmasta pääomavaatimusten alentamista koskevat perustelut eivät kuitenkaan tiettyjen synteettisten arvopaperistamisten osalta ole yhtä vahvoja kuin perinteisten YLS-arvopaperistamisten osalta. On huomattava, että synteettisten arvopaperistamisten yksityisestä luonteesta johtuen niiden määrästä ja suorituskyvystä on tällä hetkellä on saatavissa rajoitettuja tietoja. Tämän vuoksi EKP tunnustaa komission omaksuman varovaisen lähestymistavan, jossa etuoikeutettu kohtelu rajoitetaan tiukasti synteettisten arvopaperistamisrakenteiden alaerään.

11.2 Lisäksi vaatimukset täyttäviä synteettisiä rakenteita koskevan säännöstön vakavaraisuusnäkökohtia olisi edelleen vahvistettava siten, että kehitetään erityisesti synteettisiä arvopaperistamisia varten muokatut kriteerit. Ehdotus siitä, että perinteistä YLS-arvopaperistamista koskevia kriteerejä sovellettaisiin synteettisiin arvopaperistamisiin vakavaraisuusasetuksen muutosehdotuksen 270 a artiklan nojalla ei ole asianmukainen tältä osin, kun otetaan huomioon perinteisten ja synteettisten arvopaperistamisten merkittävät rakenteelliset erot. Samaan aikaan synteettisiä arvopaperistamistransaktioita koskevien erityisten kriteerien käyttöönoton ei tulisi laajentaa 270 artiklassa ehdotettua suppeaa soveltamisalaa (37).

12. Merkittävän luottoriskin siirtoa koskevan arvioinnin vahvistaminen

EKP katsoo, että vakavaraisuusasetuksen ehdotettujen muutosten yhteydessä olisi selkiytettävä ja vahvistettava merkittävän luottoriskin siirtoa ja epäsuoraa tukea koskevia vakavaraisuusasetuksen nykyisiä säännöksiä. Ensinnäkin 244 ja 245 artiklassa olevat merkittävän luottoriskin siirron hyväksyntää koskevat ehdot (38) olisi linkitettävä 250 artiklassa epäsuoralle tuelle asetettuihin ehtoihin, sillä ne liittyvät samoihin seikkoihin. Lisäksi EPV:n olisi arvioitava uudelleen 244 artiklan 2 kohdan ja 245 artiklan 2 kohdan mukaisia merkittävän luottoriskin siirtoa koskevia kvantitatiivisia testejä (39), sillä ne ovat riittämättömiä ja mahdollistavat joissakin tapauksissa sääntelyerojen hyväksikäytön.

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon liittyy selittävä teksti. Tekninen työasiakirja on tämän lausunnon liitteenä ja saatavilla EKP:n verkkosivuilla englanninkielisenä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä maaliskuuta 2016. EKP:n puheenjohtaja Mario DRAGHI

(1) COM(2015) 472 final.

(2) COM(2015) 473 final.

(3) EKP on hyväksynyt tämän lausunnon EKP:n kuulemista varten lähetettyjen ehdotettujen asetusten (sellaisina kuin komissio on niitä ehdottanut) perusteella, mutta ottaen huomioon myös neuvoston kompromissitekstissä ehdotetut muutokset soveltuvin osin (2015/0226 (COD), 14537/15 ehdotetusta arvopaperistamisasetuksesta ja 2015/0225 (COD), 14536/15 ehdotetusta vakavaraisuusasetuksen muutoksesta).

(4) The impact of the CRR and CRD IV on bank financing, Eurosystem response to the DG FISMA consultation paper, 10. joulukuuta 2015.

(5) Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2015/5, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, omaisuusvakuudellisten arvopaperien osto-ohjelman toteutuksesta (EKP/2014/45) (EUVL L 1, 6.1.2015, s. 4). ABSPP-ohjelman mukaiset ostot alkoivat marraskuussa 2014.

(6) The impaired EU securitisation market: causes, roadblocks and how to deal with them, 11. huhtikuuta 2014, ja The case for a better functioning securitisation market in the European Union – A Discussion Paper, 29. toukokuuta 2014, EKP ja Bank of England.

(7) Joint response from the Bank of England and the European Central Bank to the consultation document of the European Commission: ”An EU framework for simple, transparent and standardised securitisation”, 27. maaliskuuta 2015.

(8) Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

(10) Neuvoston kompromissitekstin (2015/0226 (COD), 14537/15) 5 a artikla. Seuraavissa kohdissa neuvoston kompromissitekstiä käsitellään ainoastaan tapauksissa, joissa se merkittävästi eroaa ehdotetusta asetuksesta (sellaisena kuin komissio on sitä ehdottanut).

(11) Neuvoston kompromissitekstin (2015/0226 (COD), 14537/15) 15 artikla.

(12) Ibid.

(13) EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

(14) Neuvoston kompromissitekstin (2015/0226 (COD), 14537/5) 25 artiklan 5 kohta.

(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1060/2009, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, luottoluokituslaitoksista (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 1).

(16) Komission delegoitu asetus (EU) 2015/3, annettu 30 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1060/2009 täydentämisestä strukturoitujen rahoitusvälineiden julkistamisvaatimuksia koskevilla sääntelystandardeilla (EUVL L 2, 6.1.2015, s. 57).

(17) Ks. muutos 28, jolla lisätään uusi 5 artiklan 2b kohta.

(18) Ks. 5 artiklan 1 kohdan a alakohtaa koskeva muutos 18.

(19) Ks. esim. perinteisten arvopaperistamisten tapauksessa alullepanijoiden ja hallinnoijien asiantuntemukselle 8 artiklan 6 kohdassa ja 9 artiklan 6 kohdassa asetetut vaatimukset sekä ABCP-ohjelmien tapauksessa myyjien ja järjestäjien asiantuntemukselle 12 artiklan 5 kohdassa ja 13 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetetut vaatimukset.

(20) Ks. muutos 61, jolla lisätään uusi 14 a artikla.

(21) Neuvoston kompromissitekstin (2015/0226 (COD) 8 artiklan 7 kohdan a alakohdan i alakohdassa sallitaan, että YLS-arvopaperistamisiin sisällytetään ongelmattomat luotot, jotka on järjestetty uudelleen vuosi ennen niiden sisällyttämistä. Tämä on ristiriidassa arvopaperistamisasetuksen 8 artiklan 7 kohdan a alakohdassa vahvistetun kolmen vuoden pituisen ajanjakson kanssa.

(22) Ehdotetun arvopaperistamisasetuksen 12 artiklan 2 kohdassa hyväksytään omaisuuserät, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään kolme vuotta, ja asetetaan transaktiotason rajoitus kahteen vuoteen maturiteettien painotetuissa keskiarvoissa. Sitä vastoin neuvoston kompromissitekstin (2015/0226 (COD), 14537/15) 12 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja 13 artiklan 1a kohdassa sallittaisiin ohjelmatasolla enintään kahden vuoden pituinen painottettu keskimääräinen juoksuaika, transaktiotasolla enintään kolmen ja puolen vuoden pituinen painotettu keskimääräinen juoksuaika sekä arvopaperistettujen vastuiden enintään kuuden vuoden pituinen jäljellä oleva maturiteetti.

(23) Ks. muutos 42, jolla lisätään uusi 10 artiklan 5 kohta.

(24) Mahdollisesti voitaisiin hyväksyä arvopaperistamiset, joiden takaisinmaksun varmistus riippuu jossain määrin vakuuden myynnistä, kuten autoleasing-sopimusten jäännösarvoon liittyvien omaisuusvakuudellisten arvopaperien ja tiettyjen liikekiinteistölainavakuudellisten arvopaperien tapauksessa.

(25) Ks. Joint response from the Bank of England and the European Central Bank to the consultation document of the European Commission: ”An EU framework for simple, transparent and standardised securitisation”, 27. maaliskuuta 2015.

(26) Ks. neuvoston kompromissitekstin 14 artiklan 1a kohta ja 14 a artikla, joissa arvopaperistavien osapuolten oman ilmoituksen lisäksi sallitaan kolmannen osapuolen ilmoitus (2015/0226 (COD), 14537/15).

(27) Ks. EKP:n suositus 5.1 kohdassa.

(28) Ks. muutos 56, jolla lisätään uusi 13 artiklan 9 kohta.

(29) Ks. myös ehdotetun arvopaperistamisasetuksen perustelujen kohta ”Kolmansiin maihin liittyvä ulottuvuus”.

(30) Ks. muutokset 30 ja 75, joilla lisätään uudet 6 artiklan 2 kohta ja 22 a artikla.

(31) Ehdotetussa 254 artiklassa sallitaan pankkien käyttävän, valvontaviranomaisen jälkikäteen antamasta päätöksestä riippuen, SEC-SA-menetelmää SEC-ERBA-menetelmän sijasta, kun SEC-ERBA-menetelmän soveltaminen johtaa suhteettoman korkeisiin pääomavaatimuksiin, jotka eivät ole verrannollisia arvopaperistettujen omaisuuserien luottoriskiin nähden.

(32) Ks. muutos 103, jolla lisätään uusi 254 a artikla.

(33) Ehdotetun vakavaraisuusasetuksen muutoksen 254 artiklassa ja neuvoston kompromissitekstissä (2015/0225 (COD), 14536/15) sallitaan, elleivät valvojat aseta niille rajoituksia, että pankit käyttävät valikoivasti SEC-SA-menetelmää eli että pankit voivat päättää ylärajan asettamisesta SEC-ERBA-menetelmän soveltamisesta seuraaville riskipainoille vain niiden vastuiden osalta, joissa SEC-SA-menetelmän soveltaminen olisi SEC-ERBA-menetelmän soveltamista edullisempaa. Hierarkiaa koskeva arbitraasi ei olisi sallittua EKP:n ehdotuksen mukaan, sillä SEC-SA-menetelmää pitäisi käyttää aina, ja mahdollinen valvojan puuttuminen voi ainoastaan korottaa sovellettavia pääomavaatimuksia.

(34) Ks. muutos 105, jolla lisätään uusi 258 a artikla.

(35) Ks. 5.2 kohta omaisuuserien laadun osalta ja 6.2 kohta omaa ilmoitusta koskevan menettelyn osalta.

(36) Ks. 270 artikla.

(37) EPV:n 18. joulukuuta 2015 päivätyssä synteettistä arvopaperistamista koskevassa raportissa suositellaan mm. erityisten kriteerien käyttöönottoa synteettisille arvopaperistamisille ja 270 artiklan soveltamisalan laajennusta siten, että sallitaan yksityisten sijoittajien toiminta hyväksyttyinä luottosuojauksen tarjoajina.

(38) Ks. muutokset 93 ja 96, jotka koskevat 244 artiklan 4 kohdan f alakohtaa ja 245 artiklan 4 kohdan e alakohtaa.

(39) Ks. muuitokset 94 ja 97, jotka koskevat 244 artiklan 6 kohtaa ja 245 artiklan 6 kohtaa.