Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Kirgisian tasavallalle /* KOM/2011/0925 lopullinen - 2011/0458 (COD) */





PERUSTELUT Ehdotuksen tausta | 110 | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Vuonna 2009 maailmanlaajuinen kriisi ulottui myös Kirgisian tasavaltaan. Pian seurannut kansannousu, jonka yhteydessä huhtikuussa 2010 presidentti Bakijevin hallitusta syytettiin korruptiosta ja demokratian puutteesta, pahensi maan taloudellisia ongelmia. Valtatyhjiössä maan eteläosassa puhkesi etnisten ryhmien välisiä väkivaltaisuuksia kesäkuussa 2010. Lähes 470 ihmistä menetti väkivaltaisuuksissa henkensä, ja noin 300 000 joutui lähtemään kotoaan. Näistä traagisista tapahtumista huolimatta uusi väliaikaishallitus sai äänestäjiltä hyväksynnän demokraattisille uudistuksille perustuslakia koskevassa kansanäänestyksessä, joka järjestettiin 27 päivänä kesäkuuta 2010. Uusi perustuslaki lujittaa erityisesti parlamentin valtaa. Lokakuussa 2010 järjestettiin vapaat parlamenttivaalit. Niiden seurauksena alueella perustettiin ensimmäinen parlamentaarinen demokratia. Vaalien johdosta syntyi laaja koalitiohallitus. Vaikka poliittinen tilanne on edelleen herkkä, 30. lokakuuta 2011 järjestettiin presidentinvaalit, ja vastavalittu presidentti astui virkaan 1. joulukuuta 2011. Samanaikaisesti hallitus ohjaa vakaata demokratisoitumisprosessia ja uudistusta, joka muodostaa vastakohdan Keski-Aasian muiden maiden poliittiselle tilanteelle. Tukeakseen Kirgisian viranomaisten demokraattisia pyrkimyksiä, jotka tähtäävät traagisten tapahtumien seurausten lieventämiseen, kansainvälinen yhteisö sitoutui heinäkuussa 2010 pidetyssä avunantajien konferenssissa tukemaan maata. EU lukeutui suurimpiin avunantajiin. IMF otti Kirgisian tasavallan apunsa piiriin vuonna 2010 myöntämällä sille kolmen kuukauden pikaluottojärjestelyn. Kesäkuussa 2011 IMF sopi Kirgisian viranomaisten kanssa 106 miljoonan Yhdysvaltain dollarin jatkojärjestelystä (laajennettu luottojärjestely) tukeakseen laajaa talouden sopeutus- ja uudistusohjelmaa vuoden 2011 puolivälistä vuoden 2014 puoliväliin ulottuvalla ajanjaksolla. Vuonna 2010 Kirgisian tasavallan presidentti ja valtiovarainministeri pyysivät virallisesti EU:n makrotaloudellista rahoitusapua IMF:n myöntämän tuen täydennykseksi. Komissio on tässä yhteydessä arvioinut Kirgisian tasavallan makrotaloudellista tilannetta ja rahoitustarpeita. Arvioinnin keskeisiin päätelmiin sisältyy se, että viime vuoden traagiset poliittiset tapahtumat ja niihin liittyvät sosiaalimenot ja jälleenrakennuskustannukset ovat jättäneet jälkeensä suuria ulkoisia ja julkisen talouden rahoitustarpeita vuosiksi 2011–2012. Vaikka kansainvälinen yhteisö kattaa nämä tarpeet osittain, jäljellä on merkittäviä tarpeita. Komissio ehdottaa, että IMF:n käyttöön tarjoamien varojen täydennykseksi Kirgisian tasavallan saataville asetetaan enintään 30 miljoonan euron makrotaloudellinen rahoitusapu, josta puolet myönnetään lainoina ja puolet avustuksina. Vaihtotaseen alijäämän ennustetaan olevan edelleen noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011 ja 2012, minkä jälkeen se laskee BKT:hen suhteutettuna asteittain noin 5 prosenttiin vuoteen 2014 mennessä. Vaihtotasetta, yksityisiä pääomavirtoja ja virallista rahoitusta (pois lukien budjettitukitoimet) koskeviin ennusteisiin perustuvan IMF:n ohjelman mukaan maksutaseen rahoitusvajeeksi arvioidaan 271 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2011 ja 149 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2012. IMF:n nettorahoituksen ja Maailmanpankin budjettitukimaksujen vähentämisen jälkeen kyseisten kahden vuoden jäljellä oleva ulkoinen rahoitusvaje, joka muiden avunantajien on katettava, on noin 330 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusoperaatio (30 miljoonaa euroa) kattaisi noin 12,4 prosenttia vuosien 2011–2012 jäljellä olevasta ulkoisesta rahoitusvajeesta. Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Kirgisian tasavallalle samanaikaisesti IMF:n laajennetun luottojärjestelyn ja muiden monenkeskisten (Maailmanpankki) ja alueellisten (Aasian kehityspankki ja Euraasian talousyhteisön kriisintorjuntarahasto) avunantajien tarjoaman rahoitusavun kanssa on perusteltua seuraavista syistä: annettaisiin apua maan arvioidun maksutaseen rahoitusvajeen kattamiseen; koska makrotaloudellinen rahoitusapu tukee asianmukaisen makrotaloudellisen ja rakenteellisen uudistusohjelman käyttöönottoa, sen avulla voitaisiin sekä tukea taloudellista ja poliittista vakautta että parantaa muista EU:n tukivälineistä rahoitettavien toimien tehokkuutta; maan taloudellisen vakauden säilyttämiseen tähtäävä apu tämän kriittisen vaiheen aikana auttaisi demokratiaa puolustavia viranomaisia ehkäisemään etnisten ryhmien välisten väkivaltaisuuksien uudelleenpuhkeamista, jolla olisi kielteisiä poliittisia ja taloudellisia heijastusvaikutuksia alueen muihin maihin; EU:n poliittinen ja taloudellinen tuki Kirgisian tasavallan syntymässä olevalle parlamentaariselle demokratialle antaisi poliittisen viestin EU:n voimakkaasta tuesta demokraattisille uudistuksille Keski-Aasiassa, mikä on linjassa kaudeksi 2007–2013 vahvistetussa Keski-Aasiaa koskevassa strategiassa esitetyn EU:n politiikan ja EU:n johtajien lausuntojen kanssa; tällainen tuki olisi myös EU:n ulkoisen avun sekä demokratian ja ihmisoikeuksien edistymisen välisen yhteyden lujittamista koskevan tavoitteen mukaista. Tavoitetta on äskettäin täsmennetty Euroopan naapuruuspolitiikan viime tarkistuksen yhteydessä sekä maaliskuussa 2011 annetussa EU:n eteläisiä naapurimaita koskevassa yhteisessä tiedonannossa; samalla se osoittaisi alueen muille maille, että EU on valmis tukemaan Kirgisian tasavallan kaltaisia maita, jotka ovat ryhtyneet selkeästi edistämään demokratisoitumista ja poliittisia uudistuksia taloudellisesti vaikeissa olosuhteissa. Kun otetaan huomioon EU:n vahva poliittinen tuki Kirgisian syntymässä olevalle parlamentaariselle demokratialle, komissio katsoo tässä yhteydessä, että poliittiset ja taloudelliset edellytykset määrältään kohtalaiselle makrotaloudelliselle rahoitusavulle täyttyvät. Vaikka Kirgisian tasavalta ei kuulu makrotaloudellisen rahoitusavun tavanomaiseen maantieteelliseen soveltamisalaan, ns. Genvalin kriteerit mahdollistavat alueen ulkopuolisten toimien hyväksymisen poikkeustapauksissa. EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteena olisi auttaa kattamaan maan ulkoiset rahoitustarpeet, jotka on määritetty yhdessä IMF:n kanssa IMF:n laajennetun luottojärjestelyn puitteissa. Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapu käytettäisiin hallituksen taloudellisen uudistusohjelman tukemiseen kansainvälisen rahoittajayhteisön kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Se helpottaisi edelleen jatkuvaa lyhyen aikavälin taloudellista ahdinkoa ja tukisi uudistustoimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan maksutaseen kestävyyttä ja talousarviotilannetta lyhyellä aikavälillä. Rahoitusavulla tuettaisiin myös julkisen talouden hoitoa lujittavia toimenpiteitä (tukemalla käynnissä olevia toimia EU:n alakohtaisella budjettituella), julkisen talouden kestävyyden lujittamiseksi tehtäviä verouudistuksia ja toimenpiteitä pankkijärjestelmän vahvistamiseksi. Ehdotettu uusi makrotaloudellinen rahoitusapu olisi poikkeuksellista ja määräaikaista, ja se pantaisiin täytäntöön samanaikaisesti IMF:n laajennetun luottojärjestelyn kanssa. Se täydentäisi kansainvälisiltä ja kahdenvälisiltä rahoittajilta saatavaa tukea. | 120 | Yleinen tausta Kirgisian talouskasvun selvä hidastuminen vuonna 2009 (BKT:n kasvu hidastui keskimäärin 8,5 prosentista 2,3 prosenttiin vuosien 2007–2008 ja 2009 välisenä aikana) oli seurausta useista ulkoisista häiriöistä, kuten siirtotyöläisten rahalähetysten vähentymisestä, viennin kysynnän kutistumisesta sekä suorien ja muunlaisten ulkomaisten sijoitusten pienentymisestä. Ennen vuoden 2010 dramaattisia tapahtumia talouskasvun odotettiin elpyvän 4,5–5,5 prosenttiin vuonna 2010. Huhtikuun 2010 kansannousu ja erityisesti etnisen konfliktin laajentuminen kesäkuussa johtivat kuitenkin talousnäkymien vakavaan heikentymiseen. Rajojen sulkeminen erityisesti Kazakstanin kanssa vaikeutti kaupankäyntiä samalla kun turvallisuustilanne vaikutti voimakkaasti matkailuun ja keskeytti osittain maataloustuotannon. Taloudellinen toiminta kutistui 10 prosenttia vuoden 2010 toisella neljänneksellä. Koko vuoden kokonaistuotanto supistui 1,4 prosenttia. BKT kasvoi jälleen 5,5 prosenttia vuoden 2011 ensimmäisellä puoliskolla, kun maatalous- ja kaivosteollisuusala sekä rahalähetykset elpyivät. Kriisiin liittyvistä toimenpiteistä julkiselle taloudelle aiheutuneiden kustannusten ja taloudellisen toiminnan heikentymisen kielteisten vaikutusten johdosta BKT:hen suhteutettu julkisen talouden vaje kasvoi 3,5 prosentista 6,5 prosenttiin vuosien 2009 ja 2010 välillä. Koska jälleenrakennushankkeiden täytäntöönpanon edellyttämiä valmiuksia ei ollut, tosiasiallinen vaje oli kuitenkin huomattavasti IMF:n vaje-ennustetta – 12 prosenttia suhteessa BKT:hen – matalampi. Osa vuoden 2010 realisoitumattomista menoista siirrettiin vuodelle 2011, mikä edistää arvioidun budjettialijäämän kasvua 7,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Naapurimailta saatavilla edullisilla lainoilla rahoitettavat energiahankkeet saattavat lisätä ylimääräiset 0,7 prosenttiyksikköä BKT:hen suhteutettuun vuoden 2011 budjettialijäämään. Alijäämän kasvu selittyy myös hallituksen päätöksillä säilyttää edellisen hallituksen myöntämät eläkkeiden korotukset ja nostaa opettajien ja terveydenhuoltosektorin työntekijöiden palkkoja heidän vähimmäistoimeentulonsa turvaamiseksi. IMF katsoo, että julkistalouden tilan tilapäinen heikkeneminen vuonna 2011 edistää osaltaan talouden elpymisen tukemista ja on ymmärrettävissä poliittisesta näkökulmasta. Samaan aikaan IMF:n ohjelma sisältää merkittäviä julkisen talouden vakauttamistoimia jäljellä olevan ohjelmakauden aikana. Syyskuussa 2011 IMF:n henkilöstö sopi hallituksen kanssa alustavasti keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteiden kiristämisestä edelleen laajennetun luottojärjestelyn mukaisesti siten, että BKT:hen suhteutettu julkisen talouden vaje (pois lukien energiainfrastruktuurihankkeet) supistuu asteittain noin 8 prosentista 3,8 prosenttiin vuosien 2011 ja 2014 välillä. Kansainvälisten elintarvike- ja energiamarkkinoiden hintapiikki johti inflaation nousuun 0 prosentista 22,7 prosenttiin vuoden 2009 lopun ja kesäkuun 2011 välisenä aikana. Vaikka suurin osa inflaation kiihtymisestä selittyy elintarvikkeiden ja energian hinnoilla, on myös näyttöä siitä, että hintapaineet ovat alkaneet kohdistua muihinkin tuotteisiin. Keskuspankki on tiukentanut rahapolitiikkaansa huomattavasti vuoden 2010 puolivälin jälkeen. Kiristystoimien osalta voidaan todeta, että keskuspankki on lisännyt lyhytaikaisten velkakirjojen myyntiä, nostanut varantovelvoitetta 8 prosentista 9 prosenttiin sekä nostanut diskonttokorkoa 2,7 prosentista yli 13 prosenttiin vuoden 2010 puolivälin ja syyskuun 2011 välisenä aikana. Nämä toimenpiteet alkavat vähitellen tehota – IMF:n talousennusteen mukaan inflaation odotetaan laskevan vuoden 2011 elokuun 17,5 prosentista 13 prosenttiin vuoden loppuun mennessä. Kirgisian hyvin avoimen talouden ulkoinen rahoitusasema on edelleen haavoittuva kaupan epävakaisuuden vuoksi, minkä vuoksi vaihtotaseen merkittävän alijäämän rahoitus on edelleen epävarmaa. Maksutasevaikeuksia ilmeni jo vuonna 2008 tuontihyödykkeiden hinnannousun ja sähkönviennin vähenemisen vuoksi. Tuontihyödykkeiden hinnat nousivat jälleen vuonna 2010. Lisäksi vuonna 2010 maataloustuotteiden vienti ja matkailun sekä kauttakuljetuksen kaltaiset palvelut vaikeutuivat, koska naapurimaiden rajoja suljettiin turvallisuusongelmien vuoksi. Vaihtotaseen alijäämän ennustetaan nousevan noin 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2011 ja 2012. Tämän perustana on oletus, että ulkopuolisella rahoituksella voidaan kattaa (IMF:n rahoituksen ja Maailmanpankin budjettitukitoimien jälkeen) jäljellä oleva (edellä mainittu) 330 miljoonan Yhdysvaltain dollarin ulkoinen rahoitusvaje. Valuuttavarannon nimellisarvo nousi 1,9 miljardiin Yhdysvaltain dollariin syyskuuhun 2011 mennessä, mutta valuuttavarannon kattavuus tuontiin nähden laski 4,9 kuukaudesta vuonna 2009 arviolta 4 kuukauteen vuoden 2011 puoliväliin mennessä, koska tuonnin nimellisarvo kasvoi valuuttavarantoa nopeammin. Vaikka kattavuus tuontiin nähden on lähellä tavanomaiseen oletukseen perustuvaa asianmukaista tasoa, IMF arvioi, että ilman virallista maksutasetukea varanto laskee alle suositeltavan tason. Lisäksi ulkoinen rahoitusasema on edelleen hyvin altis kansainvälisten hyödykkeiden hintavaihtelusta johtuville ulkoisille häiriöille. Keskuspankki soveltaa säännösteltyä kelluvaa valuuttakurssijärjestelmää, joka mahdollistaa valuuttakurssin mukauttamisen tilanteessa, jossa paine on ankara tai kielteiset vaikutukset suuria, samalla kun se pyrkii säilyttämään valuuttakurssin kilpailukykyisenä. Maailmanlaajuisen finanssikriisin yhteydessä valuuttakurssi joutui ankaran laskupaineen alaiseksi elokuun 2008 ja elokuun 2009 välisenä aikana. Tämän jälkeen valuuttakurssi pysytteli suhteellisen vakaana syyskuun 2009 ja kesäkuun 2010 välisen ajan. Siitä lähtien kansallisen valuutan arvo on pääasiassa laskenut hitaasti. Valuuttakurssin tämänhetkinen taso on IMF:n arvion mukaan pääpiirteissään talouden perustekijöiden mukainen. Vastaukseksi viime vuoden poliittisiin tapahtumiin ja niiden taloudellisiin seurauksiin kansainvälinen yhteisö järjesti Kirgisian tasavaltaa käsittelevän korkean tason avunantajien konferenssin Biškekissä 27. heinäkuuta 2010. Avunantajat sitoutuivat tässä konferenssissa tarjoamaan hätäapuna 1,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 2011 loppuun mennessä. EU oli yksi suurimmista avunantajista. Se sitoutui tukemaan tiettyjä kriittisiä alueita yhteensä 117,9 miljoonalla eurolla. Maailmanpankki lupasi 200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joista osa käytetään kahteen pelastusoperaatioon. Hätäelvytyshankkeeseen käytetään 70 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja talouden elvytyksen tukioperaatioon (ERSO) 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Aasian kehityspankki (ADB) lupasi 100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joka myönnetään kiireellistä elvytystä ja jälleenrakentamista koskevan finanssipoliittisen tuen muodossa. Lisäksi Kirgisian tasavalta on pyytänyt Euraasian talousyhteisön (EurAsEC) kriisintorjuntarahastolta 106,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (edullisen lainan muodossa). Lainan maksaminen on kuitenkin toistuvasti viivästynyt. IMF:n 22,2 miljoonan erityisnosto-oikeuden pikaluottojärjestely pantiin täytäntöön syys–joulukuussa 2010. Viranomaiset saavuttivat kaikki pikaluottojärjestelyä koskevan ohjelman tavoitteet, mikä loi hyvän perustan jatko-ohjelmalle. Koska pikaluottojärjestely ei ollut täysimittainen ylemmän luotto-osuuden rahoitusjärjestely ja koska se oli hyvin lyhytaikainen, se ei ollut kuitenkaan riittävä, jotta komissio olisi voinut tuolloin harkita makrotaloudellista rahoitusapua koskevan ehdotuksen esittämistä. IMF sopi kesäkuussa 2011 Kirgisian viranomaisten kanssa laajennetusta luottojärjestelystä, josta 66,6 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (106 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) on tarkoitettu makrotaloudellista sopeuttamista ja rakenneuudistuksia koskevan kolmivuotisen ohjelman tukemiseen. Laajennetulla luottojärjestelyllä luotiin kehys keskipitkän aikavälin talouspolitiikalle ja -uudistuksille. IMF pääsi Kirgisian viranomaisten kanssa henkilöstön tason sopimukseen siitä, että ensimmäinen laajennetun luottojärjestelyn tarkistus on syyskuussa 2011, ja se suunnitteli jopa kunnianhimoisempia julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä odotettua paremman talous- ja finanssipoliittisen kehityksen perusteella. Kirgisian tasavalta laati useiden avunantajien (EY, Aasian kehityspankki, Maailmanpankki ja YK) tukemana vuosia 2012–2014 koskevan maakohtaisen kehitysstrategian, jonka hallitus on jo hyväksynyt. Maakohtainen kehitysstrategia kattaa monia toimintalohkoja oikeudellisesta makrotalouspolitiikasta yleiseen järjestykseen ja tuomioistuinjärjestelmän uudistamiseen sekä kauppa- ja ympäristöpolitiikkaan. | n | Ehdotuksen alalla voimassa olevat aiemmat säännökset – | 140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin EU:n yhteistyö Kirgisian tasavallan kanssa perustuu kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan vuonna 1999. EU myöntää Kirgisian tasavallalle yleiseen tullietuusjärjestelmään perustuvan kohtelun. Kirgisian tasavaltaa koskevissa 26. heinäkuuta 2010 antamissaan päätelmissä EU:n ulkoasiainneuvosto ilmaisee tyytyväisyytensä Kirgisian uuden hallituksen pyrkimyksiin luoda demokraattinen institutionaalinen kehys. Se kehottaa komissiota jatkamaan Kirgisian uudistusohjelman täytäntöönpanoon sekä maan kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseen tarkoitetun avun myöntämistä Kirgisian viranomaisille muun muassa uusien avustusohjelmien muodossa. Lokakuussa 2010 korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja Ashton piti myönteisenä parlamenttivaalien sujumista rauhallisesti ja toisti, että EU on valmis avustamaan Kirgisian tasavaltaa muun muassa toimilla, joilla edistetään talouden elpymistä. Euroopan komissio lupasi heinäkuussa 2010 pidetyssä korkean tason avunantajien konferenssissa Kirgisian tasavallalle enintään 117,9 miljoonaa euroa rahoitusapua. Rahoitus saadaan kriisin hoitamiseen tarkoitetuista välineistä, kuten vakautusvälineestä, humanitaarisen avun välineestä ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä sekä tietyistä temaattisista budjettikohdista maksettavan tuen muodossa. Tuessa keskitytään pääasiallisesti maaseudun kehittämis- ja maataloussektorin, koulutussektorin, sosiaaliturvan ja oikeusalan uudistuksiin. EU aikoo tarjota Kirgisian tasavallalle kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä yhteensä 33 miljoonaa euroa alakohtaista budjettitukea vuosina 2011–2013. Varat on tarkoitettu sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja julkisen varainhoidon uudistusten tukemiseen. Maksut näistä ohjelmista ja hankkeista suoritetaan keskipitkällä aikavälillä ja niiden ehtona on, että Kirgisian viranomaiset toteuttavat sovitut toimet. Koska makrotaloudellinen rahoitusapu tukee asianmukaisen makrotaloudellisen ja rakenteellisen uudistusohjelman käyttöönottoa, sen avulla voidaan tukea edellä mainittujen toimien tehokkuutta. | Sidosryhmien kuuleminen ja vaikutusten arviointi | Sidosryhmien kuuleminen | 219 | Makrotaloudellinen rahoitusapu on olennainen osa Kirgisian tasavallan talouden vakautus- ja elvytysohjelmalle myönnettävää kansainvälistä tukea. Komission yksiköt tekivät tiivistä yhteistyötä IMF:n ja Maailmanpankin kanssa valmistellessaan korkean tason avunantajien konferenssia. Tukipaketin täytäntöönpanosta on kuultu monen- ja kahdenvälisiä rahoittajia. Valmistellessaan tätä makrotaloudellista rahoitusapua koskevaa ehdotusta komission yksiköt ovat kuulleet Kansainvälistä valuuttarahastoa. Ennen makrotaloudellista rahoitusapua koskevan ehdotuksensa esittämistä komissio kuuli EU:n jäsenvaltioita talous- ja rahoituskomiteassa sekä finanssineuvosten työryhmässä. Komissio on myös ollut säännöllisesti yhteydessä Kirgisian viranomaisiin. | Asiantuntijoiden käyttö | 229 | Komissio suorittaa ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella operatiivisen arvioinnin, jossa tarkastellaan Kirgisian tasavallan julkisten rahoitusketjujen ja hallinnollisten menettelyjen laatua ja luotettavuutta. | 230 | Vaikutusten arviointi Makrotaloudellisella rahoitusavulla sekä siihen liitetyllä talouden sopeutus- ja uudistusohjelmalla helpotetaan Kirgisian tasavallan lyhyen aikavälin rahoitustarpeita ja tuetaan toimenpiteitä, joilla pyritään lujittamaan maksutasetta ja julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä sekä vauhdittamaan kestävää kasvua IMF:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sillä voidaan erityisesti parantaa julkisen talouden hoidon tehokkuutta ja avoimuutta. Jo suoritettu ennakkoarviointi on tämän ehdotuksen liitteenä. Siinä eritellään makrotaloudellista tilannetta, uudistushaasteita, riskejä ja tästä toimesta EU:n tasolla saatavaa lisäarvoa. | Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökulmat | 305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Euroopan unioni asettaa Kirgisian tasavallan saataville makrotaloudellisen rahoitusavun, josta puolet myönnetään lainoina ja puolet avustuksina. Rahoitusavun kokonaismäärä on enintään 30 miljoonaa euroa. Rahoitusavulla katetaan osa Kirgisian tasavallan jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista vuonna 2012. Komissio on määritellyt nämä tarpeet IMF:n arvioiden perusteella. Rahoitusapu suunnitellaan maksettavaksi vuonna 2012 kahdessa samansuuruisessa erässä, joista kumpikin sisältää avustus- ja lainaosuuden. Tukea hallinnoi komissio. EU:n varainhoitoasetuksen mukaiset petosten torjuntaa ja muita väärinkäytöksiä koskevat erityissäännökset otetaan huomioon. Ensimmäinen erä on tarkoitus maksaa vuoden 2012 ensimmäisellä puoliskolla. Toinen erä, jonka ehdoksi on asetettu tiettyjen poliittisten toimenpiteiden toteuttaminen, voitaisiin maksaa vuoden 2012 toisella puoliskolla. Kuten makrotaloudellisen rahoitusavun tapauksessa yleensä, maksujen suorittamisen ehtona on, että IMF:n rahoitusjärjestelyn puitteissa suoritettavien tarkastelujen tulokset ovat myönteiset. Lisäksi komissio ja Kirgisian viranomaiset laativat yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa sovitaan tietyistä rakenteellisista uudistustoimenpiteistä. Komission tavoitteena ovat rakenneuudistukset, joilla pyritään parantamaan makrotalouden hallinnoinnin yleistä laatua ja kestävän kasvun edellytyksiä (tavoitteena esim. julkisen talouden hoidon avoimuus ja tehokkuus, julkisen talouden uudistukset ja rahoitusvakaus). Päätös maksaa puolet ehdotetusta avusta avustuksina ja puolet lainoina perustuu Kirgisian kehitystasoon (mitattuna henkeä kohti lasketuilla tuloilla) ja velkaindikaattoreihin. Se on linjassa myös sen kanssa, että Maailmanpankki, Aasian kehityspankki ja IMF kohtelevat Kirgisian tasavaltaa ”IDA only” -maana, jolla on pääsy näiden laitosten rahoitusjärjestelmiin erittäin edullisin ehdoin. | 310 | Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 209 artikla, koska Kirgisian tasavaltaa on pidettävä SEUT-sopimuksen 208 artiklassa tarkoitettuna kehitysmaana. Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan Kirgisian tasavalta kuuluu ”nousevan talouden maiden ja kehitysmaiden” luokkaan. Maailmanpankin mukaan Kirgisian tasavalta lukeutuu ”matalan palkkatason talouksiin” ja ”IDA-maihin”. UN-OHRLLS:n[1] mukaan Kirgisian tasavalta on ”sisämaassa sijaitseva kehitysmaa”. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean mukaan Kirgisian tasavalta kuuluu ”muihin heikon tulotason maihin”. | 329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu EU:n jaettuun toimivaltaan. Koska jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita, jotka liittyvät Kirgisian tasavallan lyhyen aikavälin makrotalouden vakauden palauttamiseen, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla, ehdotukseen sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Pääasiallisia syitä ovat kansallisen tason budjettirajoitteet ja tarve avunantajien laajaan koordinointiin tuen ja sen tehokkuuden maksimoimiseksi. | Suhteellisuusperiaate | 331 | Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen lyhyen aikavälin makrotalouden vakautta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. | 332 | Kuten komissio on todennut laajennetun luottojärjestelyn yhteydessä laadittujen IMF:n arvioiden perusteella, avun määrä kattaa 12,4 prosenttia vuosien 2011–2012 jäljellä olevasta rahoitusvajeesta. Tämä on makrotaloudellisia rahoitusoperaatioita koskevien kustannustenjakoon liittyvien vakiosääntöjen mukaista. EU:n osuus katsotaan asianmukaiseksi, kun otetaan huomioon apu, jonka muut kahden- ja monenväliset avun- ja luotonantajat ovat luvanneet Kirgisian tasavallalle. | Sääntelyvälineiden valinta | 342 | Muut välineet eivät soveltuisi, koska makrotaloudellisesta rahoitusavusta ei ole annettu puiteasetusta. Tästä syystä SEUT-sopimuksen 209 tai 212 artiklan mukaiset Euroopan parlamentin ja neuvoston ad hoc -päätökset ovat tämän avun osalta asianmukaiset sääntelyvälineet. Hankerahoitus tai tekninen apu ei soveltuisi tai riittäisi näiden makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen. Tärkein lisäarvo, joka makrotaloudellisesta rahoitusavusta saadaan verrattuna muihin EU:n välineisiin, olisi se, että sillä helpotetaan ulkoista rahoitusrajoitetta ja edistetään vakaan makrotalouden kehyksen luomista – muun muassa parantamalla maksutaseen kestävyyttä ja talousarviotilannetta – ja asianmukaisen kehyksen tarjoamista rakenneuudistuksille. Makrotaloudellisella rahoitusavulla helpotetaan asianmukaisen makrotalouden ja rakennepolitiikan kokonaiskehyksen käyttöönottoa ja tehostetaan mahdollisesti sitä kautta toimia, joita Kirgisian tasavallassa rahoitetaan EU:n muista, kapea-alaisemmista rahoitusvälineistä. | Talousarviovaikutukset | 401 | Rahoitusavun avustusosuus (15 miljoonaa euroa) rahoitettaisiin vuoden 2012 maksusitoumusmäärärahoista budjettikohdasta 01 03 02 (makrotaloudellinen apu). Maksut suoritettaisiin vuonna 2012. Takuurahastoasetuksen[2] mukaisesti takuurahastoa on määrä rahoittaa vuonna 2014 määrällä, joka on enintään 1,35 miljoonaa euroa. Tämä on 9 prosenttia 15 miljoonan euron lainasta, joka on tarkoitus maksaa vuonna 2012. | Lisätiedot | Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke | 533 | Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. Ehdotettu rahoitusapu asetettaisiin saataville kahdeksi vuodeksi alkaen ensimmäisestä yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä. | 2. 2011/0458 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Kirgisian tasavallalle EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[3], sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[4], sekä katsovat seuraavaa: 3. Yhteistyö EU:n kanssa perustuu kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan vuonna 1999. EU myöntää Kirgisian tasavallalle yleiseen tullietuusjärjestelmään perustuvan kohtelun. 4. Kansainvälinen finanssikriisi vuonna 2009 ja kesäkuun 2010 etniset väkivaltaisuudet ovat ravistelleet pahoin Kirgisian taloutta. Maan taloudellinen toiminta keskeytyi samalla kun syntyi suuria julkisten menojen tarpeita jälleenrakennusta ja sosiaaliapua varten sekä merkittäviä ulkoisia ja talousarvioon liittyviä rahoitusvajeita. 5. Kansainvälinen yhteisö lupasi korkean tason avunantajien konferenssissa heinäkuussa 2010 1,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria hätäapuun, joka on tarkoitettu Kirgisian tasavallan talouden elvyttämiseen. EU ilmoitti tässä korkean tason avunantajien konferenssissa tarjoavansa enintään 117,9 miljoonaa euroa rahoitusapua. 6. Kirgisian tasavaltaa koskevissa 26 päivänä heinäkuuta 2010 antamissaan päätelmissä EU:n ulkoasiainneuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä Kirgisian uuden hallituksen pyrkimyksiin luoda demokraattinen institutionaalinen kehys. Se pyysi komissiota jatkamaan avun antamista, myös uusia avustusohjelmia toteuttaen, Kirgisian viranomaisille niiden uudistusohjelman toteuttamisessa ja osallistumaan maan kestävään taloudelliseen ja sosiaaliseen kehittämiseen. 7. EU:n poliittinen ja taloudellinen tuki Kirgisian tasavallan syntymässä olevalle parlamentaariselle demokratialle antaa poliittisen viestin EU:n voimakkaasta tuesta demokraattisille uudistuksille Keski-Aasiassa, mikä on linjassa kaudeksi 2007–2013 vahvistetussa Keski-Aasiaa koskevassa strategiassa esitetyn EU:n politiikan ja EU:n johtajien lausuntojen kanssa. 8. Kirgisian tasavallan talouden sopeuttamista ja uudistusta tuetaan kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitusavulla. Kesäkuussa 2011 Kirgisian viranomaiset sopivat IMF:n kolmivuotisesta 66,6 miljoonan erityisnosto-oikeuden laajennetusta luottojärjestelystä maan tukemiseksi. 9. EU aikoo tarjota Kirgisian tasavallalle kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä yhteensä 33 miljoonaa euroa alakohtaista budjettitukea vuosina 2011–2013. Varat on tarkoitettu sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja julkisen varainhoidon uudistusten tukemiseen. 10. Kirgisian tasavalta pyysi vuonna 2010 EU:lta makrotaloudellista rahoitusapua heikkenevän taloustilanteen ja synkeiden talousnäkymien vuoksi. 11. Vaikka otettaisiin huomioon makrotaloudellinen rahoitusapu IMF:ltä ja Maailmanpankilta, maksutaseessa on edelleen rahoitusvaje. Lisäksi ulkoinen rahoitusasema on altis ulkoisille häiriöille, minkä vuoksi valuuttavaranto on pidettävä riittävällä tasolla. Näistä syistä makrotaloudellista rahoitusapua pidetään tämänhetkisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa tarkoituksenmukaisena vastauksena Kirgisian tasavallan pyyntöön. Makrotaloudellisen rahoitusavun antamista Kirgisian tasavallalle koskevalla EU:n ohjelmalla (jäljempänä ”unionin makrotaloudellinen rahoitusapu”) on tarkoitus tukea maan talouden vakautusta ja rakenneuudistusohjelmaa täydentämällä IMF:n rahoitusjärjestelyllä käyttöön asetettavia resursseja. 12. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun pitäisi paitsi täydentää IMF:n ja Maailmanpankin ohjelmia ja rahoitusta, myös varmistaa unionin osallistumisesta saatava lisäarvo. 13. Komission olisi varmistettava, että unionin makrotaloudellinen apu on oikeudellisesti ja sisällöltään yhdenmukainen ulkoisen toiminnan eri aloilla toteutettujen toimenpiteiden ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden kanssa. 14. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun erityistavoitteiden olisi lisättävä julkisen talouden hoidon tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta Kirgisian tasavallassa. Komission olisi seurattava näitä tavoitteita säännöllisesti. 15. Unionin makrotaloudellista rahoitusapua koskevien ehtojen olisi perustuttava unionin Kirgisian tasavaltaan soveltaman politiikan keskeisiin periaatteisiin ja tavoitteisiin. 16. Jotta tähän makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät Euroopan unionin taloudelliset edut voidaan suojata tehokkaasti, on tarpeen, että Kirgisian tasavalta toteuttaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä petosten, korruption ja muiden tähän rahoitusapuun liittyvien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi. Lisäksi on tarpeen, että komissio huolehtii asianmukaisesta valvonnasta ja tilintarkastustuomioistuin tarpeellisista tarkastuksista. 17. Euroopan unionin rahoitusavun maksaminen ei rajoita budjettivallan käyttäjän valtuuksia. 18. Rahoitusavun hallinnointi olisi annettava komission tehtäväksi. Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti sekä talous- ja rahoituskomitea voivat seurata tämän päätöksen täytäntöönpanoa, komission olisi annettava niille säännöllisesti tietoja rahoitusavun täytäntöönpanosta ja toimitettava niille asiaan liittyvät asiakirjat. 19. Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti[5]. 20. Unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun aiotaan liittää talouspoliittisia ehtoja, jotka vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. Yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä tehokkuussyistä komissio olisi valtuutettava neuvottelemaan tällaisista ehdoista Kirgisian viranomaisten kanssa asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitetun jäsenvaltioiden edustajista muodostuvan komitean valvonnassa. Se, että tuen enimmäismäärä on rajattu, on asetuksen (EU) N:o 182/2011 2 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä vaadittu asianmukainen peruste sille, että yhteisymmärryspöytäkirjan hyväksymisen edellytykseksi asetetaan neuvoa-antava menettely. 21. Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan Kirgisian tasavalta kuuluu ”nousevan talouden maiden ja kehitysmaiden” luokkaan. Maailmanpankin mukaan Kirgisian tasavalta lukeutuu ”matalan palkkatason talouksiin” ja ”IDA-maihin”. UN-OHRLLS:n[6] mukaan Kirgisian tasavalta on ”sisämaassa sijaitseva kehitysmaa”. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean mukaan Kirgisian tasavalta kuuluu ”muihin heikon tulotason maihin”. Tämän vuoksi Kirgisian tasavaltaa on pidettävä SEUT-sopimuksen 208 artiklassa tarkoitettuna kehitysmaana, minkä perusteella SEUT-sopimuksen 209 artiklaa voidaan pitää tämän päätöksen oikeusperustana, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 22. Euroopan unioni myöntää Kirgisian tasavallalle makrotaloudellisena rahoitusapuna enintään 30 miljoonaa euroa tukeakseen maan talouden vakauttamista ja lievittääkseen nykyisessä IMF:n ohjelmassa määriteltyjä maksutasetarpeita. Tästä määrästä enintään 15 miljoonaa euroa myönnetään lainoina ja enintään 15 miljoonaa euroa avustuksina. Ehdotetun makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen edellyttää, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy unionin talousarvion vuodeksi 2012. Unionin makrotaloudellisen rahoitusavun lainaosuuden rahoittamista varten komissiolle annetaan valtuudet lainata tarvittavat varat Euroopan unionin puolesta. Laina-aika on enintään 15 vuotta. 23. Komissio hallinnoi unionin makrotaloudellisen rahoitusavun maksamista IMF:n ja Kirgisian tasavallan välisten sopimusten sekä EU:n ja Kirgisian tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa ja Keski-Aasiaa koskevassa kauden 2007–2013 strategiassa vahvistettujen talousuudistuksia koskevien keskeisten periaatteiden ja tavoitteiden kanssa yhteensopivalla tavalla. Komissio antaa Euroopan parlamentille sekä talous- ja rahoituskomitealle säännöllisesti tietoja rahoitusavun hallinnoinnin kehityksestä ja toimittaa niille asiaan liittyvät asiakirjat. 24. Euroopan unionin rahoitusapu on saatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen. 2 artikla 1. Komissiolla on valtuudet sopia 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen Kirgisian viranomaisten kanssa Euroopan unionin makrotaloudelliseen rahoitusapuun liitettävistä talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevista ehdoista. Nämä ehdot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, johon sisältyy mainittujen ehtojen täyttämisen aikataulu (jäljempänä ”yhteisymmärryspöytäkirja”). Yhteisymmärryspöytäkirjassa esitettyjen talouspolitiikkaa ja rahoitusta koskevien ehtojen on oltava johdonmukaisia 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen sopimusten kanssa. Näillä ehdoilla pyritään erityisesti parantamaan rahoitusavun tehokkuutta, avoimuutta ja vastuullisuutta muun muassa Kirgisian tasavallan julkisten varainhoitojärjestelmien osalta. Komissio seuraa säännöllisesti, miten näiden tavoitteiden saavuttamisessa edistytään. Avun yksityiskohtaiset ehdot vahvistetaan komission ja Kirgisian viranomaisten välisessä avustussopimuksessa ja niiden välisessä lainasopimuksessa. 2. Euroopan unionin rahoitusavun täytäntöönpanon aikana komissio seuraa, että rahoitusavun kannalta merkitykselliset rahoitusjärjestelyt, hallintomenettelyt sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit Kirgisian tasavallassa ovat luotettavia ja että sovittua aikataulua noudatetaan. 3. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin, että Kirgisian tasavallan talouspolitiikka on unionin makrotaloudellisen rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sovitut talouspoliittiset ehdot täytetään hyväksyttävästi. Näin tehdessään komissio koordinoi toimintaansa tiiviisti IMF:n ja Maailmanpankin ja tarvittaessa talous- ja rahoituskomitean kanssa. 3 artikla 1. Komissio asettaa Euroopan unionin rahoitusavun Kirgisian tasavallan saataville kahdessa erässä edellyttäen, että 2 kohdan edellytykset täyttyvät. Kumpaankin erään sisältyy lainaosuus ja avustusosuus. Erien koot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa. 2. Komissio tekee päätöksen erien maksamisesta sen perusteella, onko yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittuja talouspoliittisia ehtoja noudatettu tyydyttävästi. Toinen erä voidaan maksaa aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisen erän maksamisesta. 3. Euroopan unionin varat maksetaan Kirgisian tasavallan keskuspankille. Ellei yhteisymmärryspöytäkirjassa toisin sovita ja edellyttäen, että siinä vahvistetaan jäljellä oleva julkisen talouden rahoitustarve, unionin varat voidaan siirtää Kirgisian tasavallan valtionkassaan, joka on lopullinen avunsaaja. 4 artikla 1. Euroopan unionin rahoitusavun lainaosuuteen liittyvät lainanotto- ja lainanantotoimet tehdään euromääräisinä ja niissä käytetään samaa arvopäivää, eikä niistä saa aiheutua Euroopan unionille eräpäivän muutoksia, valuuttakurssi- tai korkoriskejä tai muita kaupallisia riskejä. 2. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin Kirgisian tasavallan niin pyytäessä sen varmistamiseksi, että lainaehtoihin sisältyy aikaistettua takaisinmaksua koskeva lauseke ja että vastaava lauseke sisältyy myös lainanottotoimien ehtoihin. 3. Jos olosuhteet mahdollistavat lainan korkoehtojen tarkistamisen, komissio voi Kirgisian tasavallan pyynnöstä jälleenrahoittaa kaikki alkuperäiset lainansa tai osan niistä tai järjestellä rahoitusehdot uudelleen. Jälleenrahoitus- tai uudelleenjärjestelytoimet on toteutettava 1 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti, eivätkä ne saa pidentää kyseisen lainan keskimääräistä erääntymisaikaa tai kasvattaa jälleenrahoituksen tai uudelleenjärjestelyn ajankohtana jäljellä olevan pääoman määrää. 4. Kirgisian tasavallan on maksettava kaikki kulut, joita Euroopan unionille aiheutuu tämän päätöksen mukaisista lainanotto- ja lainanantotoimista. 5. Euroopan parlamentille sekä talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien etenemisestä. 5 artikla Euroopan unionin rahoitusavun täytäntöönpanossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002[7] ja sen täytäntöönpanosääntöjä. Kirgisian viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa, lainasopimuksessa ja avustussopimuksessa määrätään asianmukaisista toimenpiteistä petosten, korruption ja muiden rahoitusapuun vaikuttavien väärinkäytösten estämiseksi ja torjumiseksi. Varojen hallinnan ja maksamisen avoimuuden tehostamiseksi yhteisymmärryspöytäkirjassa, lainasopimuksessa ja avustussopimuksessa sovitaan myös komission ja petostentorjuntaviraston valvonnasta, johon sisältyvät paikalla suoritettavat tarkastukset. Lisäksi kyseisissä asiakirjoissa sovitaan tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa suorittaa paikalla. 6 artikla 25. Komissiota avustaa komitea. Se on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 26. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. 7 artikla 27. Komissio antaa joka vuosi 30 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja arvion tämän päätöksen edellisen vuoden täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on osoitettava yhteys yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen poliittisten ehtojen, Kirgisian tasavallassa meneillään olevan talous- ja finanssipoliittisen kehityksen sekä rahoitusapuerien maksamista koskevien komission päätösten välillä. 28. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle jälkiarviointikertomuksen viimeistään kahden vuoden kuluttua 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun saatavuusajan päättymisestä. 8 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1 Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2 Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3 Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4 Tavoitteet 1.5 Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6 Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7 Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1 Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2 Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3 Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1 Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2 Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1 Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2 Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3 Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4 Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5 Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3 Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Kirgisian tasavallalle Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[8] Toimintalohko: Osasto 01 – Talous- ja rahoitusasiat Toiminto: 03 – Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat Ehdotuksen/aloitteen luonne X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen . ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[9] ( Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen . ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen . Tavoitteet Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee ”Hyvinvoinnin edistäminen EU:n rajojen ulkopuolella” Talouden ja rahoituksen pääosaston keskeinen toiminta-alue: kumppaneina toimiville kolmansille maille suunnatun makrotaloudellisen rahoitusavun kehittäminen, seuranta ja toteutus yhteistyössä asianomaisten kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 3: ”Makrotaloudellisen rahoitusavun antaminen kolmansille maille maksutaseongelmien ratkaisemiseksi ja ulkoisen velan kestävyyden palauttamiseksi” Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: Talous- ja rahoitusalan kansainväliset suhteet, globaali hallinta. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Ehdotettu rahoitusapu Kirgisian tasavallalle muodostuu EU:n lainasta, jonka määrä on 15 miljoonaa euroa, ja avustuksesta, jonka määrä on enintään 15 miljoonaa euroa (ja joka rahoitetaan yleisestä talousarviosta). Tarkoituksena on parantaa maksutaseen kestävyyttä. Rahoitusavun laina- ja avustusosuus maksetaan kumpikin kahdessa erässä. Rahoitusavulla autetaan Kirgisian tasavaltaa selviytymään taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista, joihin se ajautui etnisten ja poliittisten väkivaltaisuuksien sekä maailmanlaajuisen finanssikriisin seurausten vuoksi. Rahoitusavulla tuetaan myös rakenneuudistuksia, joilla pyritään vauhdittamaan kestävää talouskasvua ja parantamaan julkisen talouden hoitoa. Komission yksiköt laativat vuoden 2011 syys- ja lokakuun aikana ennakkoarvioinnin (ks. komission ehdotuksen liitteenä oleva komission yksiköiden valmisteluasiakirja). Ennakkoarvioinnin tulos oli, että EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen oli perusteltua. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Viranomaisten ja etenkin Kirgisian tasavallan valtiovarainministeriön edellytetään ilmoittavan säännöllisin väliajoin komission yksiköille tiedot määrätyistä indikaattoreista. Ne esittävät myös kattavan raportin sovittujen poliittisten ehtojen noudattamisesta ennen toisen rahoitusapuerän maksamista. Komission yksiköt jatkavat julkisen talouden hoidon seurantaa sen jälkeen kun rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toiminta on arvioitu. Arviointi on tarkoitus tehdä Kirgisian tasavallassa osana tämän rahoitusaputoimen valmistelua. Euroopan unionin lähetystö Kirgisian tasavallassa raportoi myös säännöllisesti asioista, jotka liittyvät rahoitusavun seurantaan. Komission yksiköt ovat tiiviissä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin hyötyäkseen näkemyksistä, joita nämä saavat Kirgisian tasavallassa parhaillaan toteuttamistaan toimista. Tästä rahoitusaputoimesta tehdään jälkiarviointi kahden vuoden kuluessa sen toteutuksen päättymisestä. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösehdotuksen mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimitetaan vuosikertomus, joka sisältää arvioinnin tämän rahoitusaputoimen toteutuksesta. Ehdotuksen/aloitteen perustelut Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Rahoitusavun maksamisen ehtona on, että Kirgisian tasavalta edistyy tyydyttävästi IMF:n kanssa sopimaansa laajennettuun luottojärjestelyyn kuuluvan kolmevuotisen ohjelman toteutuksessa. Lisäksi komissio sopii Kirgisian viranomaisten kanssa erityisehdoista, jotka on täytettävä ennen kuin komissio maksaa toisen rahoitusapuerän. Näiden toimenpiteiden on oltava Kirgisian ja IMF:n välisten sopimusten mukaisia. Ennen rahoitusapuerän maksamista komission yksiköt tarkistavat yhteistyössä Kirgisian viranomaisten kanssa, että ehdot on täytetty. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Kirgisian tasavalta on demokraattisiin uudistuksiin sitoutunut maa. Ehdotetulla makrotaloudellisella rahoitusavulla autetaan Kirgisian tasavaltaa selviytymään maailmanlaajuisen taantuman ja etnisten ryhmien välisen selkkauksen taloudellisista seurauksista ja edistetään siten sen makrotaloudellista vakautta, talousuudistuksia ja poliittista kehitystä. Rahoitusapu parantaa kansainvälisen avunantajayhteisön kriisin jälkeen sopiman rahoitustukipaketin kokonaistehokkuutta täydentämällä kansainvälisten rahoituslaitosten, EU:n ja muiden avunantajien käyttöön asettamia resursseja. Makrotaloudellisen rahoitusavun rahoitusvaikutusten lisäksi ehdotettu ohjelma lujittaa maan hallituksen sitoutuneisuutta uudistusten toteutukseen ja suhteiden tiivistämiseen EU:n kanssa. Tämä tulos saavutetaan muun muassa asettamalla rahoitusavun myöntämiselle asianmukaiset ehdot. Laajemmin tarkastellen ohjelma osoittaisi alueen muille maille, että EU on valmis tukemaan Kirgisian tasavallan kaltaisia maita, jotka ovat ryhtyneet selkeästi edistämään demokratisoitumista ja poliittisia uudistuksia taloudellisesti vaikeissa olosuhteissa. Vastaavista toimista saadut kokemukset Äskettäin laaditut makrotaloudellisen rahoitusavun antamista koskevien ohjelmien ulkoiset arvioinnit osoittavat, että keskittyminen rajalliseen määrään keskeisiä rakenteellisia uudistuksia on tuottanut tulosta. Arvioinnissa ehdotetaankin kyseisen käytännön jatkamista yhdistettynä asianmukaiseen seurantaan ja tiiviiseen poliittiseen vuoropuheluun koko rahoitusavun toteutuksen ajan. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut EU oli yksi suurimmista avunantajista heinäkuussa 2010 pidetyssä avunantajien konferenssissa. Se sitoutui tukemaan tiettyjä kriittisiä alueita yhteensä 117,9 miljoonalla eurolla. Osa maksusitoumuksista rahoitetaan hätäapuvälineillä (kuten vakautusvälineellä [IfS] ja humanitaarisen avun toimiston [ECHO] myöntämällä rahoituksella). Toinen osa – enimmäkseen kehitysyhteistyön välineestä ja tietyistä temaattisista budjettikohdista maksettava tuki – muodostui jo hyväksytyistä hankkeista/ohjelmista maksettavien maksujen lisäämisestä ja nopeuttamisesta. Tuessa keskitytään pääasiallisesti maaseudun kehittämiseen sekä maataloussektorin, koulutussektorin, sosiaaliturvan ja oikeusalan uudistuksiin. Kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä myönnettyyn tukeen sisältyy alakohtainen tukiohjelma, josta myönnetään 33 miljoonaa euroa vuosina 2011–2013. Varat myönnetään sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja julkisen varainhoidon uudistusten tukemiseen. Tärkein lisäarvo, joka makrotaloudellisesta rahoitusavusta saadaan verrattuna muihin EU:n välineisiin, olisi se, että sillä edistetään vakaan makrotalouden kehyksen luomista – muun muassa parantamalla maksutaseen kestävyyttä ja talousarviotilannetta – ja asianmukaisen kehyksen tarjoamista rakenneuudistuksille. Makrotaloudellisesta rahoitusaputoimesta ei myönnetä säännöllistä rahoitustukea eikä sen tarkoituksena ole tukea avunsaajamaiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Makrotaloudellisen rahoitusavun maksaminen lopetetaan heti, kun maan ulkoisen rahoitusaseman kestävyys on saatu palautettua. Rahoitusapu on sen jälkeen tarkoitus korvata EU:n säännönmukaisessa yhteistyössä käytettävillä apuvälineillä, erityisesti kehitysyhteistyön välineestä annettavalla suoralla budjettituella. Makrotaloudellisen rahoitusavun on määrä myös täydentää kansainvälisten rahoituslaitosten toteuttamia toimia, muun muassa IMF:n tukemia sopeuttamis- ja uudistusohjelmia. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan vain, jos talous- ja rahapoliittiset ehdot täyttyvät. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu . - X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta jatkuu: kaksi vuotta yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulosta päätösehdotuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. - X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2012 ja päättyvät vuonna 2014 (takuurahaston rahoittaminen ja jälkiarviointi) ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . - Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, - minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[10] X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ( välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty - ( toimeenpanovirastoille - ( yhteisöjen perustamille elimille[11] - ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille - ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: Rahoitusavun seuranta pyritään toteuttamaan aktiivisessa yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon päätoimipaikan ja EU:n lähetystöjen kanssa. HALLINNOINTI Seuranta- ja raportointisäännöt Rahoitusapu on luonteeltaan makrotaloudellista ja yhdenmukaista IMF:n tukeman talousohjelman kanssa. Komission yksiköt seuraavat toimintaa laajennetun luottojärjestelyn edistymisen ja Kirgisian viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittavien uudistustoimenpiteiden toteuttamisen edistymisen perusteella. Viranomaisten ja etenkin valtiovarainministeriön edellytetään ilmoittavan komission yksiköille tiedot määrätyistä indikaattoreista neljännesvuosittain ja esittävän kattavan raportin sovittujen ehtojen noudattamisesta ennen toisen rahoitusapuerän maksamista. Komission yksiköt jatkavat julkisen talouden hoidon seurantaa sen jälkeen kun rahoitusketjujen ja hallintomenettelyjen toiminta on arvioitu. Arviointi on tarkoitus tehdä Kirgisian tasavallassa osana tämän rahoitusaputoimen valmistelua. Euroopan unionin lähetystö Kirgisian tasavallassa raportoi myös säännöllisesti asioista, jotka liittyvät rahoitusavun seurantaan. Komission yksiköt ovat tiiviissä yhteydessä IMF:ään ja Maailmanpankkiin hyötyäkseen toimista, joita nämä toteuttavat parhaillaan Kirgisian tasavallassa. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösehdotuksen mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille toimitetaan vuosikertomus, joka sisältää arvioinnin tämän rahoitusaputoimen toteutuksesta. Suunnitelmien mukaan komissio tai sen asianmukaisesti valtuuttama edustaja laatii rahoitusavusta lisäksi riippumattoman jälkiarvioinnin kahden vuoden kuluessa toteutuksen päättymisestä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Todetut riskit Tähän makrotaloudelliseen rahoitusapuoperaatioon liittyy ilman vakuuksia annettaviin lainoihin liittyviä riskejä ja poliittisia riskejä. On olemassa riski, että makrotaloudellista rahoitusapua, jota ei ole osoitettu tiettyihin menoihin (toisin kuin esimerkiksi hankerahoitus on), voitaisiin käyttää petostarkoituksiin. Kyseinen riski liittyy yleisesti ottaen sellaisiin seikkoihin kuin keskuspankin riippumattomuus, hallintojärjestelmien ja hallinnollisten menettelyjen laatu, valvonta- ja seurantatoiminnot rahoitusketjuissa, tietotekniikkajärjestelmien turvallisuus sekä riittävät sisäisen ja ulkoisen tilintarkastuksen valmiudet. Poliittisista riskeistä suurin liittyy siihen, sitoutuuko Kirgisian tasavallan hallitus edelleen julkisen talouden sopeuttamiseen ja IMF:n kanssa tekemänsä sopimuksen noudattamiseen. Tämä varmistetaan IMF:n toteuttaman säännöllisen suoritusindikaattoreiden ja rakenteellisten vertailuarvojen seurannan perusteella. On olemassa riski, että Kirgisian tasavallan hallitus ei noudata IMF:n ohjelmaan liittyviä ehtoja, sillä ohjelmatavoitteiden saavuttaminen voi osoittautua oletettua vaikeammaksi ja maassa vallitsevat poliittiset olosuhteet saattavat muuttua. Kirgisian tasavalta on siten edelleen herkkä mahdollisista ulkoisista häiriöistä johtuville kaupan kielteisille muutoksille. Viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että ne aikovat tehdä edelleen tiivistä yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa uudistusohjelman toteutuksen alalla. Hyvä menestys edellisessä lyhytaikaisessa IMF-operaatiossa Kirgisiassa on tässä yhteydessä hyvä merkki. Muut riskit liittyvät etnisten ryhmien välisten jännitteiden mahdolliseen uudelleen puhkeamiseen ja poliittiseen epävakauteen. Maassa järjestettiin 30. lokakuuta 2011 presidentinvaalit, jotka sujuivat rauhallisesti. Vaaleja tarkkaili kansainvälinen tarkkailijavaltuuskunta. Laillisten demokraattisten toimielinten luomiseen tähtäävien, Kirgisian viranomaisten viime aikoina toteuttamien vaikuttavien toimien ansiosta poliittiset riskit ovat edelleen hallittavissa. Valvontamenetelmä(t) Makrotaloudellisen rahoitusavun käyttöön sovelletaan todentamis-, valvonta- ja tarkastusmenettelyjä, jotka ovat komission, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuimen vastuulla. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Komission yksiköt ovat perustaneet operatiivisia arviointeja koskevan ohjelman, jolla seurataan rahoitusketjuja ja hallintomenettelyjä kaikissa kolmansissa maissa, joille on myönnetty makrotaloudellista apua. Näin täytetään Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen vaatimukset. Myös IMF:n Safeguard Assessments -raporttien ja muiden merkityksellisten IMF:n ja Maailmanpankin raporttien päätelmät otetaan huomioon. Komission yksiköt ja asianmukaisesti valtuutetut ulkoiset asiantuntijat suorittavat Kirgisian tasavallassa operatiivisen arvioinnin Kirgisian valtiovarainministeriön ja keskuspankin rahoitusketjuista ja hallintomenettelyistä. Tarkistuksen kohteita ovat esimerkiksi johtamisjärjestelmä ja organisaatio, varojen hallinnointi ja valvonta, tietotekniikkajärjestelmien turvallisuus, sisäisen ja ulkoisen tilintarkastuksen kapasiteetti sekä keskuspankin riippumattomuus. Kirgisian tasavallalle myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun ehdotetussa oikeusperustassa säädetään myös petostentorjuntatoimista. Näitä toimia käsitellään yksityiskohtaisemmin yhteisymmärryspöytäkirjassa. Rahoitusapuun aiotaan liittää toimintalinjoja koskevia ehtoja, jotka liittyvät etenkin julkisen talouden hoitoon ja joilla on tarkoitus lisätä tehokkuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuullisuutta. Lisäksi komissio aikoo korostaa julkisia varainhoitouudistuksia tähän rahoitusapuoperaatioon liittyvissä poliittisissa ehdoissa. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Moniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrä-rahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………………………...……….] | JM/EI-JM ([12]) | EFTA-[13] mailta | ehdokas-mailta[14] | kolman-silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 4 | 01 03 02 Makrotaloudellinen apu | JM | EI | EI | EI | EI | 4 | 01 04 01 14 Takuurahaston rahoittaminen | JM | EI | EI | EI | EI | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoa on rahoitettava rahastoasetuksen (sellaisena kuin se on muutettuna) mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan lainoja rahoitetaan vuoden lopussa maksamatta olevan määrän mukaan. Rahoitettava määrä lasketaan vuoden ”n” alussa tavoitesumman ja rahaston vuoden ”n–1” lopun nettovarojen erotuksena. Rahoitettava määrä otetaan vuonna ”n” vuoden ”n+1” alustavaan talousarvioon ja maksetaan tosiasiallisesti yhtenä suorituksena vuoden ”n+1” alussa budjettikohdasta ”takuurahaston rahoittaminen” (01 04 01 14). Tämän seurauksena 9 prosenttia (enintään 1,35 miljoonaa euroa) tosiasiallisesti maksetusta määrästä otetaan huomioon tavoitesummassa vuoden ”n–1” lopussa laskettaessa takuurahastoon maksettavaa maksua. Lainan (15 miljoonaa euroa) talousarviotakuuta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takuun maksua todella vaaditaan. On epätodennäköistä, että talousarviotakuun maksua vaadittaisiin. - Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat ei Arvioidut vaikutukset menoihin Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 4 | EU kansainvälisenä toimijana | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) - Henkilöresurssien arvioitu tarve - ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. - X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) | 0,3 | 0,1 | 0,1 | XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) | XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | ( Ulkopuolinen henkilöstö[22] (kokoaikaiseksi muutettuna) | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | Muu budjettikohta (mikä?) | YHTEENSÄ | 0,3 | 0,1 | 0,1 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Tarvittavan henkilöstön kustannukset arvioidaan ottamalla lähtökohdaksi 50 prosenttia yhdestä AD5–AD12 palkkaluokan virkamiehestä aiheutuvista vuotuisista menoista. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Yhteisymmärryspöytäkirjan sekä laina- ja avustussopimusten laatiminen, yhteydet viranomaisiin ja kansainvälisiin rahoituslaitoksiin, yhteydet operatiivisista arvioinneista ja jälkiarvioinneista vastaaviin ulkopuolisiin asiantuntijoihin, tarkastusmatkoille osallistuminen, komission yksiköiden raporttien laatiminen, rahoitusavun hallinnointiin liittyvät komission menettelyt. | Ulkopuolinen henkilöstö | Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa - X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. - ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. - ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[25]. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. Arvioidut vaikutukset tuloihin - X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. - ( Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: - ( vaikutukset omiin varoihin - ( vaikutukset sekalaisiin tuloihin [1] YK:n vähiten kehittyneiden maiden, sisämaassa sijaitsevien kehitysmaiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden korkean edustajan toimisto. [2] Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 (kodifioitu toisinto) 5 artikla. Rahoitettava määrä otetaan kohdan ”takuurahaston rahoittaminen” (budjettikohta 01 04 01 14) määrärahoista. [3] EUVL C […], […], s. […]. [4] Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu… 2012, ja neuvoston päätös, annettu… 2012. [5] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13. [6] YK:n vähiten kehittyneiden maiden, sisämaassa sijaitsevien kehitysmaiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden korkean edustajan toimisto. [7] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1). [8] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [9] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [10] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [12] JM = jaksotetut määrärahat / EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [13] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [14] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [15] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi (2012). [16] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [17] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [18] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [19] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [20] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [21] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [22] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [23] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [24] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [25] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.