Komission kertomus - Humanitaarisen avun pääosasto (ECHO) - Vuosikertomus 2008 {SEC(2009)825) /* KOM/2009/0290 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 1.7.2009 KOM(2009) 290 lopullinen KOMISSION KERTOMUS Humanitaarisen avun pääosasto (ECHO) Vuosikertomus 2008 {SEC(2009)825) SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Yleispoliittiset näkökohdat 4 3. Yleiskatsaus ECHOn humanitaarisiin toimiin vuonna 2008 5 3.1. Kokonaistilanne 5 3.2. Vuoden 2008 tärkeimmät toimet alueittain ja varojen kohdentaminen 7 3.3. Vertaileva analyysi 9 3.4. Katastrofiriskin vähentäminen ja katastrofivalmiuksia edistävät toimet 9 3.5. Hätäavun, jälleenrakennustoimien ja kehityksen niveltäminen toisiinsa 10 3.6. Tärkeimmät yhteistyökumppanit humanitaarisissa avustustoimissa 10 4. Suhteet sidosryhmiin 10 5. Muut toimet 11 6. Päätelmät 11 Liite: Liitteessä on seuraavat lisätiedot: - humanitaariset operaatiot maittain - suhteet sidosryhmiin - arviointien tulokset - rahoitusta koskevat taulukot. 1. JOHDANTO Euroopan unionin humanitaarisen avun politiikassa näkyvät unionin perusperiaatteet, joihin kuuluvat solidaarisuus, suvaitsevaisuus ja ihmisarvon kunnioittaminen. Vaikka humanitaarinen apu ei olekaan kriisinhallintaväline, se on keskeinen osa niitä yhteisön toimia, joilla pyritään auttamaan luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttamien katastrofien taikka monitahoisten kriisitilanteiden kohteeksi joutuneita maita[1]. Euroopan komission toiminta katastrofialueilla ja sen aktiivinen panos kansainvälisen humanitaarisen oikeuden[2] kunnioituksen ja noudattamisen edistämisessä on tehnyt siitä merkittävän toimijan kansainvälisen humanitaarisen avun alalla. Komissio on tällä hetkellä suurin yksittäinen avunantaja toimissa, joilla pyritään auttamaan ja suojelemaan humanitaaristen kriisien uhriksi joutuneita väestöryhmiä unionin ulkopuolisissa maissa. Humanitaarisen avun pääosasto ECHO[3] on se Euroopan komission osasto, joka vastaa humanitaarisen avun toimittamisesta konfliktien tai luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien vaikutuksista kärsiville ihmisille kolmansissa maissa. Tällä yleistavoitteella edistetään komission strategista tavoitetta ” Eurooppa maailmanlaajuisena kumppanina ”, joka sisältyy ulkosuhteiden pääosaston yleiseen tavoitteeseen[4]. Tavoite on määritelty Euroopan unionista (EU) tehdyssä sopimuksessa. ECHO puolustaa humanitaarista toimintatilaa ja humanitaarisia periaatteita, joihin kohdistuu yhä kasvavassa määrin uhkia. Se on sitoutunut hyvän humanitaarisen avunannon[5] periaatteisiin, varmistaa avun korkean laadun ja käy avointa vuoropuhelua muiden keskeisten toimijoiden kanssa. ECHO ei itse toteuta avustusohjelmia. Se on avunantaja, joka hoitaa tehtäväänsä rahoittamalla yhteisön humanitaarisia toimia sellaisten kumppanien kautta, jotka ovat allekirjoittaneet kumppanuutta koskevan puitesopimuksen (kuten eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset järjestöt, esim. Punainen Risti) tai rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen (YK:n erityisjärjestöt). ECHOn tehtävänä on varmistaa, että sen yhteistyökumppanit toimittavat tavarat ja palvelut nopeasti kriisialueille. Avun toimittamista nopeutetaan varainhoitoasetuksen erityissäädöksin ja niihin liittyvin täytäntöönpanotoimin. Näiden rakenteellisten järjestelyjen ansiosta ECHO voi myös käyttää kentällä teknisiä avustajia (ECHOn asiantuntijoita) ja näin varmistaa yhteiskunnan haavoittuvimpien osien tunnistamisen, tarkat tarvearvioinnit sekä tarpeisiin vastaamisen kannalta sopivien kumppanien ja hankkeiden nopean määrittelyn. Tämän jälkeen kumppanien ja hankkeiden edistymistä seurataan paikan päällä, jotta voidaan varmistaa moitteeton varainhoito ja antaa tilintarkastuslausuma varojen käytöstä aiottuun tarkoitukseen. Katastrofeista saamiensa kokemusten perusteella ECHO tukee myös katastrofivalmiuksien kehittämistä vähentääkseen ihmisten haavoittuvuutta ja altistumista riski- ja katastrofitilanteille sekä lieventääkseen katastrofien taloudellisia vaikutuksia. Hoitaakseen tehtävänsä tuloksellisesti ECHO voi tukea toimien toteutuksesta vastaavien kumppaniensa valmiuksien kehittämistä , jos se on tarkoituksenmukaista ja välttämätöntä. Tämä kertomus annetaan humanitaarisesta avusta annetun asetuksen 19 artiklassa säädetyn vaatimuksen mukaisesti: ”Kunkin varainhoitovuoden päätyttyä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen, johon sisältyy tiivistelmä varainhoitovuonna rahoitetuista toimista. Selvitys sisältää erityisesti tiedot, jotka koskevat niitä toimijoita, joiden kanssa humanitaariset toimet toteutettiin. Kertomukseen sisältyy myös yhteenveto ulkopuolisten tekemistä arvioista tarvittaessa erityisten toimien suhteen.”. Tässä kertomuksessa esitetään yhteenveto tärkeimmistä ECHOn vuonna 2008 toteuttamista toimista. Liitteessä esitetään kattava katsaus operaatioista, joita on rahoitettu eri maissa ja alueilla, joille ECHO tarjoaa apua kumppaniensa kautta. Tilastotiedot on otettu vuoden 2008 rahoituskertomuksesta[6]. 2. YLEISPOLIITTISET NÄKÖKOHDAT Vaikka humanitaarinen tilanne maailmassa ei muutukaan dramaattisesti vuodesta toiseen, humanitaariset tarpeet pysyvät suurina ja avustustoimia tarvitaan yhä useammin. Luonnonkatastrofien määrä on kasvanut merkittävästi viime vuosikymmenen aikana, mikä johtuu pääasiassa ilmastonmuutoksesta. Yhdeksän kymmenestä katastrofista on nykyisin ilmastoperäisiä[7] ja katastrofien määrä on kahden viime vuosikymmenen aikana kaksinkertaistunut. Luonnonilmiöt johtavat usein katastrofeihin, koska varsinkin kehitysmaissa on väestöryhmiä, jotka ovat erityisen haavoittuvia ja joiden selviytymismahdollisuudet ovat heikot. Näiden osittain ihmisen toiminnasta johtuvien katastrofien määrä on siis lisääntynyt. Konfliktien määrä ei sen sijaan ole muuttunut merkittävästi, mutta ne kestävät aiempaa pidempään ja ovat yhä tuhoisampia. Tämän seurauksena humanitaarisen avun tarve maailmassa kasvaa koko ajan. Humanitaarisen avun antajien kuten ECHOn haasteellisena tehtävänä on säilyttää tarvittava tasapaino humanitaaristen katastrofien estämiseen tähtäävien toimien rahoituksen ja luonnonilmiöistä tai ihmisen toimista johtuvien hätätilanteiden edellyttämän nopean toiminnan rahoituksen välillä. Neuvoston puheenjohtajien, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission joulukuussa 2007 allekirjoittama humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus[8] ja sitä seurannut toimintasuunnitelma[9] ovat poliittisella tasolla huomattava edistysaskel Euroopan unionille, joka on näin lopulta saanut käyttöönsä humanitaarisen toimintansa yhtenäisyyttä vahvistavat yhteiset arvot, periaatteet ja tavoitteet. Konsensuksessa painotetaan täytäntöönpanokumppaneiden moninaisuuden merkitystä ja todetaan sen myötä, että kullakin näistä kumppaneista on suhteelliset etunsa reagoitaessa tiettyyn tilanteeseen tai tietynlaisiin olosuhteisiin. Euroopan parlamentissa pidettiin 16. syyskuuta 2008 osana edellä mainitun toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa kansainvälistä humanitaarista oikeutta käsittelevä konferenssi. Konferenssin tavoitteena oli lisätä tietoisuutta kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisista rikkomuksista ja selvittää humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen puitteissa, miten kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamista voitaisiin paremmin edistää Euroopan unionin tasolla. Komissio antoi lisäksi maaliskuussa tiedonannon Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittamisesta . Tiedonannolla pyritään vastaamaan luonnonkatastrofeista ja ihmisen aiheuttamista kriiseistä johtuviin, yhä kasvaviin haasteisiin ja vahvistamaan unionin valmiuksia tarjota pelastuspalveluja ja humanitaarista apua sekä omalla alueellaan että kolmansissa maissa. 3. YLEISKATSAUS ECHON HUMANITAARISIIN TOIMIIN VUONNA 2008 3.1. Kokonaistilanne Komissio toimittaa humanitaarisen avun pääosastonsa ECHOn kautta humanitaarista apua luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttamien katastrofien uhreille kolmansissa maissa yksinomaan humanitaaristen tarpeiden perusteella. Tänä vuonna komission tarveperusteinen apu yli 60 maan humanitaaristen kriisien yhteydessä ohjattiin kohteisiinsa 90 rahoituspäätöksellä, joiden yhteissumma oli 937 miljoonaa euroa . Alkuperäistä 751 miljoonan euron budjettia kasvatettiin useaan otteeseen vuoden aikana tapahtuneiden uusien kriisien ja luonnonkatastrofien sekä erityisesti elintarvikkeiden hintojen jyrkän nousun vuoksi. ECHOn ongelmana vuonna 2008 olivat jyrkästi nousevat elintarvikkeiden hinnat . Elintarvikeavun perustuotteiden ja öljyn hintojen voimakas nousu johti siihen, että vuonna 2008 toteutettujen humanitaaristen avustustoimien kustannukset olivat huomattavasti ennakoitua suuremmat. Lisäksi köyhien väestöryhmien haavoittuvuus kriisitilanteissa lisääntyi, koska niiden oli käytettävä suurempi osa vähäisistä varoistaan ruokahankintoihin. Kohoavien elintarvikehintojen lyhyen aikavälin vaikutusten huomioon ottamiseksi ECHOn elintarvikehätäavun budjetti lähes kaksinkertaistettiin vuonna 2008 siirtämällä sinne lisävaroja hätäapuvarauksesta. Vuoden lopussa elintarvikeapuun varatut määrärahat olivat 363 miljoonaa euroa, mikä mahdollisti avun toimittamisen yli 25 miljoonalle ihmiselle. Tämän elintarvikekriisin lisäksi ongelmana olivat luonnonkatastrofit , joita ilmastonmuutos on vielä pahentanut: ne ovat yleistyneet ja voimistuneet, jolloin jo ennestään heikossa asemassa olevat väestöryhmät ovat joutuneet kärsimään niistä yhä useammin ja yhä tuhoisammin seurauksin. Luonnonkatastrofit aiheuttivat vuonna 2008 vakavia tuhoja seuraavilla maantieteellisillä alueilla: pyörremyrskyt/hirmumyrskyt Karibian alueella (Haiti, Bahama, Kuuba), Madagaskarissa ja Burmassa/Myanmarissa; kuivuus Afrikan sarvessa, Sahelissa, Moldovan tasavallassa, Paraguayssa, Hondurasissa ja palestiinalaisalueilla; maanjäristys Kiinassa; epidemiat Beninissä, Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla; tulvat Bangladeshissa, Boliviassa, Ecuadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa, Nepalissa, Namibiassa, Intiassa ja Jemenissä; äärimmäisen kylmä ajanjakso Perussa ja Boliviassa sekä pyörremyrskyt Laosissa ja Vietnamissa. Komission oli reagoitava nopeasti auttaakseen tuhansia hädänalaisia ihmisiä, jotka joissakin tapauksissa kärsivät jo muiden kriisien vaikutuksista. Ihmisen aiheuttamista kriiseistä voidaan todeta, että Georgian ja Venäjän federaation välillä elokuussa puhjennut konflikti Etelä-Ossetiassa johti kiireellisiin toimiin tämän uuden konfliktin uhriksi joutuneen väestön auttamiseksi. Keniassa esiintyi laajoja poliittisia levottomuuksia kiistanalaisten presidentinvaalien jälkeen. Vaalien jälkeiset väkivaltaisuudet pakottivat yli 500 000 ihmistä jättämään kotinsa. Jemenin pohjoisosia vaivaava sisäinen konflikti paheni vuonna 2008. Rauhansopimuksen jääminen allekirjoittamatta Moron islamilaisen vapautusrintaman ja Filippiinien hallituksen välillä johti elokuussa uusiin taisteluihin eteläisellä Mindanaon saarella. Tämän seurauksena yli 550 000 ihmistä joutui lähtemään kodeistaan. Kotiseudultaan siirtymään joutuneita ihmisiä oli vuoden lopussa yhä noin 320 000 eikä ratkaisua ollut näköpiirissä. Sri Lankassa hallitus puolestaan irtisanoi vuoden 2002 tulitaukosopimuksen ja tehosti sotatoimiaan maan pohjoisosissa. Näiden uusien kriisien lisäksi komission hoidettavana oli yhä huonompaan suuntaan kehittyviä humanitaarisia tilanteita , joista moniin liittyi edellisvuosilta peräisin olevia pitkittyneitä ja monitahoisia hätätilanteita. Näihin kuuluvat erityisesti Sudan ja Kongon demokraattinen tasavalta. EU antoi humanitaarisen avun määrärahoistaan humanitaarista apua arviolta 143 miljoonalle ihmiselle kolmansissa maissa (elintarvikeapu mukaan luettuna)[10]. Lisäksi 18,5 miljoonaa ihmistä kuului katastrofivalmiuksien parantamiseen tähtäävien toimien piiriin. Näillä toimilla vahvistettiin paikallisyhteisöjen selviytymisedellytyksiä ja toimintavalmiuksia. Komission apu AKT-maille, joille meni valtaosa ECHOn myöntämästä rahoituksesta, oli yhteensä 552 miljoonaa euroa (eli 58,9 prosenttia lopullisista kokonaismäärärahoista). Seuraavaksi merkittävimmät avunsaajat olivat Aasia ja Latinalainen Amerikka (192 miljoonaa euroa eli 20,5 prosenttia), Itä-Eurooppa, uudet itsenäiset valtiot, Lähi-itä ja Välimeren alueen maat (156 miljoonaa euroa eli 16,3 prosenttia). Kun sovellettiin tarveperusteisia periaatteita[11], humanitaariseen apuun sidottujen varojen maantieteellinen jakauma[12] oli vuonna 2008 seuraava (luvut ilmoitetaan tuhansina euroina): Humanitaarinen apu vuonna 2008 | Yksikkö/alue | Yhteensä | % | A/1: Afrikka, Karibia, Tyynimeri | 551 847 | 58,9 % | Sudan ja Tšad | 197 000 | Afrikan sarvi | 167 897 | Afrikan keski- ja eteläosat, Intian valtameri | 126 200 | Länsi-Afrikka | 39 100 | Karibia | 21 650 | A/2: Uudet itsenäiset valtiot, Lähi-itä, Välimeri | 152 635 | 16,3 % | Lähi-itä, Välimeri | 124 860 | Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasia | 27 775 | A/3: Aasia ja Latinalainen Amerikka | 192 327 | 20,5 % | Etelä-Aasia | 94 257 | Kaakkois- ja Itä-Aasia | 64 000 | Latinalainen Amerikka | 34 070 | Muut kuin maantieteelliset välineet | 39 833 | Valmiuksien kehittäminen, avustukset ja palvelut, dref[13]-päätökset ja muut | 7 021 | 0,7 % | Tekninen apu | 25 000 | 2,7 % | Tukimenot | 7 812 | 0,8 % | YHTEENSÄ | 936 642 | 100 % | . Niistä 41 maasta, joissa vuonna 2008 katsottiin olevan meneillään arviointiperusteiden mukainen kriisi, viisitoista luokiteltiin erityisen haavoittuviksi; näistä 11 on Afrikan maita ja muut ovat Afganistan, Tšetšenia (Venäjän federaatio), Itä-Timor ja Jemen. Soveltamansa menetelmän mukaisesti ECHO käytti vuonna 2008 humanitaarisen avun budjettipääkohdan (23 02 01) alustavista määrärahoista 85 prosenttia painopistealueisiin, joilla humanitaarisen avun tarve oli suuri . ECHOn avustusstrategiassa keskitytään edelleen unohdettuihin kriiseihin (tilanteisiin, joissa suuret humanitaariset tarpeet eivät juurikaan saa avunantajien huomiota, mikä näkyy saadun avun määrässä, eivätkä myöskään herätä tiedotusvälineiden kiinnostusta). ECHOn analyysit ja menetelmät unohdettujen kriisien tunnistamiseksi perustuvat sekä kvantitatiivisiin tietoihin (median vähäinen kiinnostus ja avunantajien vähäinen tuki, vaikka tarpeet ovat suuria) että kvalitatiivisiin tekijöihin (ECHOn asiantuntijoiden ja vastuuvirkamiesten paikalla tekemät arvioinnit). Lisätietoja unohdetuista kriiseistä annetaan liitteen osassa II. Kokonaisvaltaisen tarvearvioinnin ja unohdettuja kriisejä koskevan arvioinnin tulokset ovat nähtävissä Europa-sivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/echo/policies/strategy_en.htm. 3.2. Vuoden 2008 tärkeimmät toimet alueittain ja varojen kohdentaminen Komission avustustoimia vaativia luonnonkatastrofeja ja ihmisen aiheuttamia kriisejä oli runsaasti, minkä lisäksi hoidettavana oli yhä pahenevia humanitaarisia tilanteita, joista jotkut olivat useita vuosia jatkuneita pitkittyneitä ja monitahoisia hätätilanteita. Esimerkiksi Kongon demokraattisen tasavallan tilanne on ollut jo vuosia erittäin haastava humanitaaristen järjestöjen kannalta: maan itäosassa puhkeaa yhä uudestaan taisteluja, jotka ajavat satojatuhansia ihmisiä kodeistaan. Sudanissa sijaitsevan Darfurin alueen tilannetta pidetään maailman pahimpana humanitaarisena kriisinä, joten sinne on suunnattu erittäin runsaasti kansainvälistä humanitaarista apua. Miljoonien ihmisten elämä on ulkopuolisen avun varassa. Seuraavissa jaksoissa luetellut toimenpiteet on esitetty yksityiskohtaisemmin liitteen osassa III. 3.2.1. Afrikka, Karibia ja Tyynimeri (AKT-maat) Vuonna 2008 eniten ECHOn rahoitusta saivat Sudan (yhteensä 167 miljoonaa euroa) ja Kongon demokraattinen tasavalta (45,5 miljoonaa euroa + 8 miljoonaa euroa ECHO FLIGHT -palvelua varten). Yli 20 miljoonaa euroa vaatineita muita kohteita Afrikassa olivat Somalia (44 miljoonaa euroa), Tšad (30 miljoonaa euroa), kuivuuteen varautumista koskeva alueellinen ohjelma (30 miljoonaa euroa), Zimbabwe (25 miljoonaa euroa) ja Etiopia (40 miljoonaa euroa). 3.2.2. Lähi-itä ja uudet itsenäiset valtiot Komissio jatkoi työtään Länsirannan ja Gazan alueen vakavan humanitaarisen tilanteen helpottamiseksi. Tilanne ei parantunut lainkaan vuonna 2008, vaikka palestiinalaishallinnolle suunnattu rakenteellinen tuki aloitettiin uudelleen joulukuussa 2007. Poliittisen tilanteen lisäksi Länsirannan palestiinalaisväestön haavoittuvimpien osien vaivana olivat kahdenlaiset sääolot: pakkanen ja kuivuus. Länsirannan ja Gazan alueen heikoimmassa asemassa olevan väestönosan sekä Libanonissa olevien palestiinalaispakolaisten elintarvikeapuun osoitettiin 82,8 miljoonaa euroa. Lisäksi 30 miljoonaa euroa käytettiin Irakin kriisistä johtuvien humanitaarisen avun ja elintarvikeavun tarpeiden kattamiseen. Summa käytettiin sekä Irakissa että sen ulkopuolella olevien avuntarvitsijoiden hyväksi. Pohjois-Kaukasiassa komissio jatkoi Tšetšenian konfliktin uhrien avustamista yhteensä 11 miljoonalla eurolla. 3.2.3. Aasia Burmaa/Myanmaria koetelleen Nargis-pyörremyrskyn uhrien auttamiseen käytettiin 39 miljoonaa euroa. Afganistanin, Iranin ja Pakistanin konfliktien ja luonnonkatastrofien uhreiksi joutuneita hädänalaisia ihmisiä autettiin 36,3 miljoonalla eurolla. Bangladeshin luonnonkatastrofeista kärsineiden auttamiseen osoitettiin 20,15 miljoonaa euroa (Chittagongin vuoristoalueen jyrsijätuhot, maata vuoden 2007 lopussa koetelleesta Sidr-pyörremyrskystä vielä johtuvat tarpeet, rankat monsuunisateet syyskuun 2008 lopussa sekä niihin liittyvät rajut tulvat, jotka johtivat maan lounaisosien jäämiseen veden alle). Bangladeshissa oleskelevien (burmalaisten) rohingya-pakolaisten auttamiseen osoitettiin lisäksi 351 000 euroa. 3.2.4. Latinalainen Amerikka Latinalaiselle Amerikalle osoitettiin yhteensä 34 miljoonaa euroa, josta 12,5 miljoonaa euroa käytettiin Kolumbian konfliktin uhrien auttamiseen ja loput avustustoimiin erilaisten luonnonkatastrofien yhteydessä (muun muassa La Niña -sääilmiö Boliviassa ja Ecuadorissa, kuivuus Paraguayssa ja Hondurasissa, kylmyysaallot Boliviassa ja Perussa ja tulvat Guatemalassa ja Hondurasissa). 3.3. Vertaileva analyysi Seuraavassa kaaviossa kuvattu rahoituspäätösten maantieteellisen jakauman vertaileva analyysi vuosilta 2004–2008 osoittaa, että AKT-maiden suhteellinen osuus on kasvanut jatkuvasti lukuun ottamatta vuotta 2005, jolloin suurin osa rahoituksesta kohdennettiin Aasiaan kahden sitä koetelleen suuren katastrofin eli tsunamin ja Kashmirin maanjäristyksen johdosta. Viiden vuoden ajanjakson tarkastelu osoittaa, että rahoitusta on kohdennettu eri alueille ja maailman eri osiin erittäin vaihtelevasti, mikä kertoo siitä, että ECHOn avustustoimet ovat luonteeltaan lyhytaikaisia. Todettakoon lisäksi, että humanitaarisen avun määrärahoista yli 96 prosenttia on tarkoitettu humanitaaristen avustustoimien rahoitukseen ja alle 4 prosenttia tuki- ja hallintomenojen kattamiseen (tiedottaminen, tarkastukset, arvioinnit, tukihenkilöstö jne.). Katso liitteen jakso VIII. [pic] 3.4. Katastrofiriskin vähentäminen ja katastrofivalmiuksia edistävät toimet ECHOn tehtäviin kuuluu myös rahoittaa toimia, joiden tavoitteena on parantaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja luonnonkatastrofeille erityisen alttiiden paikallisyhteisöjen varautumista riskeihin ja vähentää niitä uhkaavia riskejä. Koska katastrofivalmius on selvästi yhä tärkeämpää ja katastrofien määrä ja voimakkuus on kasvanut merkittävästi viime vuosikymmeninä ja kun otetaan huomioon vuosia 2005–2015 koskeva Hyogon toimintakehys, jossa edellytetään kaikkien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen asettavan etusijalle katastrofiriskin vähentämisen ja panostavan siihen, ECHO on viime vuosina lisännyt rahoitustaan paikallisyhteisöjen katastrofivalmiuksien kehittämiseen ja on valmis hiomaan käytäntöjään vielä entisestään. ECHO voi humanitaarisen toimeksiantonsa puitteissa ja kiistattomia vahvuuksiaan hyödyntämällä tukea monenlaisia toimia. Katastrofiriskin vähentämiseen tähtäävät ECHOn toimet toteutetaan osana Dipecho-ohjelmaa ja kuivuuteen varautumista koskevia ohjelmia. Niillä myös edistetään katastrofivalmiustoimien sisällyttämistä avustusoperaatioihin ja humanitaaristen kysymysten edistämispyrkimyksiä. ECHOn katastrofivalmiuksien kehittämistoimien taustalla on kaksi keskeistä ajatusta: toisaalta pyritään lisäämään paikallisyhteisöjen tietoisuutta niitä uhkaavista riskeistä ja toisaalta parantamaan niiden selviytymisedellytyksiä. Samalla on käynnistetty toimet, joiden tarkoituksena on parantaa väestönsuojelusta vastaavien paikallisviranomaisten toimintavalmiuksia. Katastrofivalmiustoimien toteutuksesta huolehtii suuri määrä yhteistyökumppaneita, jotka tekevät tiivistä yhteistyötä paikallisten järjestöjen kanssa. Kaikkein heikoimmassa asemassa olevat ja syrjäytyneet väestöryhmät on tämän ansiosta helpompi saavuttaa. Uuden Kaakkois-Afrikkaa koskevan toimintasuunnitelmansa myötä ECHOlla on nyt toimintaa seitsemällä luonnonkatastrofeille erityisen alttiilla alueella maailmassa. 3.5. Hätäavun, jälleenrakennustoimien ja kehityksen niveltäminen toisiinsa ECHOn avustustoimilla pyritään myös yhdessä muiden tukivälineiden kanssa helpottamaan väestön paluuta omavaraisuuteen aina kun se vain on mahdollista. Tavoitteena on lopettaa ECHOn tuki vaiheittain, kun olosuhteet ovat taas hyvät. Tässä tarkoituksessa ECHO toteuttaa aktiivisesti strategiaa, jossa hätäapu kytketään jälleenrakennustoimiin ja kehitykseen , ja pyrkii tehostamaan yhteistyötään komission muiden yksiköiden ja muiden avunantajien kanssa. 3.6. Tärkeimmät yhteistyökumppanit humanitaarisissa avustustoimissa ECHOn antama humanitaarinen apu toteutetaan yhteistyökumppanien välityksellä. ECHO tekee yhteistyötä noin 200 kansalaisjärjestön, YK:n erityisjärjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen kuten Punaisen Ristin kansainvälisen komitean sekä Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton kanssa. ECHOlle on tärkeää, että sillä on runsaasti erilaisia yhteistyökumppaneita, koska näin se pystyy vastaamaan tehokkaasti jatkuvasti kasvaviin tarpeisiin eri puolilla maailmaa. ECHO on luonut tiiviit yhteistyösuhteet kumppaneihinsa sekä toimintapoliittisissa kysymyksissä että humanitaaristen avustustoimien hallinnoinnissa. Vuonna 2008 ECHO toteutti humanitaariset operaationsa kansalaisjärjestöjen (44 prosenttia), YK:n erityisjärjestöjen (46 prosenttia) ja kansainvälisten järjestöjen (10 prosenttia) kautta. Kuluneen vuoden aikana ECHO tarkasteli, arvioi uudelleen ja tarkisti kumppaneidensa kanssa tekemiään kumppanuussopimuksia yksinkertaistamalla niissä määrättyjä menettelyjä aputoimitusten seurantaa ja valvontaa kuitenkaan vaarantamatta. Näin pystytään säilyttämään humanitaarisen avun tehokkuus. Lisätietoja rahoituksen vuotuisesta jakautumisesta eri kumppaniryhmien kesken on liitteen jaksossa VIII.5. 4. SUHTEET SIDOSRYHMIIN Edellisvuosien tapaan ECHO on pitänyt yllä aktiivisia suhteita muihin EU:n toimielimiin, jäsenvaltioihin ja kansainvälisiin järjestöihin ja edistänyt kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja humanitaaristen periaatteiden (humaanisuus, puolueettomuus, syrjimättömyys ja tasapuolisuus) noudattamista. ECHO on myös huolehtinut siitä, että eurooppalaisessa ja kansainvälisessä keskustelussa on otettu huomioon velvoite kunnioittaa humanitaarista toimintatilaa hätätilanteissa. Lisäksi ECHO on vakiinnuttanut kiinteät yhteistyösuhteet Euroopan parlamentin humanitaaristen asioiden esittelijään. Neuvoston puheenjohtajana toimineeseen Ranskaan ja seuraavaan puheenjohtajavaltioon Tšekkiin on pidetty tiiviisti yhteyttä. Erityisen merkittävää on tältä osin uuden humanitaarista apua ja elintarvikeapua käsittelevän neuvoston työryhmän perustaminen. EU:n ulkopuolisista avunantajista ECHO piti yllä suhteita erityisesti Yhdysvaltoihin ja järjesti strategisia kumppanuusvuoropuheluja ja muita kokouksia. Lisäksi vaalittiin suhteita muihin keskeisiin avunantajiin. ECHO myös jatkoi työtään humanitaaristen kysymysten esiin tuomiseksi ja niiden näkyvyyden varmistamiseksi YK:n foorumeilla ja huolehti siitä, että EU:n yhteensovitetut kannat, päätöslauselmat ja lausumat YK:n toimielimissä olivat EY:n politiikan mukaisia. Enemmän tietoa sidosryhmistä on liitteen jaksossa V. 5. MUUT TOIMET ECHOn on myös hoidettava seuraavia tehtäviä, joilla tuetaan humanitaarisen avun toimituksia ja varmistetaan avun korkea laatu: 1. humanitaarisen avun toimituksiin osallistuvaan henkilöstöön sovellettavan ECHOn turvallisuus politiikan kehittäminen; 2. tuki yhteistyökumppaneiden institutionaalisten valmiuksien vahvistamiselle tietyillä erityisaloilla tavoitteena parantaa valmiuksien kehittämisohjelmien avulla kumppaneiden kykyä reagoida nopeasti ja tehokkaasti hätätilanteissa; 3. nopean reagointikyvyn vahvistaminen kentällä monialaisia ryhmiä koskevilla järjestelyillä; 4. viestintästrategia ja tiedottaminen ; 5. koulutusalalla ECHO tukee humanitaarisen avun verkostoa , jossa voi suorittaa monitieteisen jatkotutkinnon. Yksityiskohtaisempia tietoja edellä mainituista toimista on liitteen jaksossa VI. 6. PÄÄTELMÄT ECHO reagoi entiseen tapaan nopeasti ennalta arvaamattomiin tapahtumiin auttaakseen tuhansia hädänalaisia ihmisiä, jotka joissakin tapauksissa kärsivät jo pitkään jatkuneiden kriisien vaikutuksista. Näillä pitkillä ja yhä tuhoisammilla konflikteilla on dramaattisia vaikutuksia sekä nykyiseen väestöön, joka on pysyvästi riippuvaista humanitaarisesta avusta, että tuleviin sukupolviin. Vaikka ilmastonmuutos onkin tärkein humanitaarisia tarpeita lisäävä tekijä, maailmanlaajuinen elintarvikekriisi on tällä hetkellä kiireellisin ongelma. Kun vielä otetaan huomioon maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi, voidaan ennakoida, että monet kehitysmaat saavuttavat kriittisen köyhyystason. Kansainvälisten sijoitusten ja avun vähentyminen kriisin vuoksi vaikuttaisi erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin alueisiin. ECHO on perustamisestaan asti muokannut jatkuvasti strategiaansa varmistaakseen, että sen apu tavoittaa ne väestöryhmät, jotka sitä eniten tarvitsevat. On selvää, että nykyinen geopoliittinen tilanne tuo uusia haasteita. Yhtenä haasteena on suojella uhanalaista humanitaarista toimintatilaa ja saada aseellisten konfliktien kaikki osapuolet noudattamaan paremmin kansainvälistä humanitaarista oikeutta. Lisäksi on tarpeen varmistaa, että yhä lisääntyvä määrä toimijoita toimii johdonmukaisesti, jotta avun tarvitsijoille toimitettu apu olisi tehokasta ja tarkoituksenmukaista. Poliittisella tasolla ovat ne koordinointipyrkimykset, jotka alkoivat humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen allekirjoittamisen ja sen täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman hyväksymisen myötä, antaneet ECHOlle tilaisuuden osoittaa, että se haluaa osallistua aktiivisesti humanitaarisen politiikan määrittelyyn ja sellaisten strategisten kysymysten käsittelyyn, jotka koskevat kykyä toimittaa tarkoituksenmukaista ja tehokasta humanitaarista apua sinne, missä sitä eniten tarvitaan. [1] KOM(2008) 130: Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittaminen. [2] http://www.icrc.org/Web/Eng/siteeng0.nsf/htmlall/section_ihl_in_brief?OpenDocument. [3] Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96. [4] EU-sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan g alakohta. [5] http://www.goodhumanitariandonorship.org/. [6] Saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/echo/funding/key_figures/echo_en.htm. [7] J. Holmes The Economist -lehden numerossa ”The Year in 2009”: More help now, please (s. 110). [8] EUVL C 25, 30.1.2008. [9] SEC(2008)1991, toukokuu 2008. [10] Näistä ECHOn avun kohteena olleista ihmisistä 13,5 miljoonaa oli maansisäisiä pakolaisia, joiden kokonaismäärä oli saatujen tietojen mukaan 26 miljoonaa – www.internal-displacement.org (IDMC, Internal Displacement Monitoring Centre, Global overview of Trends and Developments in 2007). [11] ECHOn apu perustuu humanitaariseen tarvearviointiin, jossa käytetään kahta toisiaan täydentävää indeksiä: kriisi-indeksi ja haavoittuvuusindeksi., joita selostetaan tarkemmin liitteen osassa II. [12] Sidottujen kokonaisvarojen jakautuminen budjettikohdittain vuonna 2008 esitetään oassa VIII. [13] Disaster Relief Emergency Fund (katastrofiapurahasto).