TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 1 ja 4 kohdan määräysten, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 143 artiklan ja 181 artiklan 2 kohdan sekä yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen 116 artiklan ja 135 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin on 7. ja 14. syyskuuta 2006 pitämissään kokouksissa hyväksynyt

VUOSIKERTOMUKSET

varainhoitovuodelta 2005

Kertomukset, joissa ovat mukana toimielinten vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, on toimitettu vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille.

Komissio antoi mainittuihin aiheisiin liittyvän käsittelyn ja konsultoinnin jälkeen tammikuussa 2006 tiedonannon (3) , johon sisältyi sen toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Komission tavoitteena on EU:n varojen vaikuttava ja tehokas sisäinen valvonta. Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu mainittuun kehitykseen myönteisesti, sillä unionin kansalaisilla on oltava kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n julkisten varojen hallinnointi on laillista ja asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman tuloksia, kun asianmukaiset toimet on pantu täytäntöön ja niiden vaikutukset ovat arvioitavissa.

Vuodesta 2000 käynnissä olleen komission uudistusohjelman olennainen osa-alue on järjestelmä, joka perustuu vuotuisiin toimintakertomuksiin ja niihin liittyviin pääjohtajien lausumiin. Mainittujen, vastuullisuuden ja tiedottamisen kannalta keskeisten välineiden laatua on parannettu. Tässä vuosikertomuksessa tuodaan kuitenkin esiin, että tilintarkastustuomioistuin on edelleen havainnut esiintyvyydeltään olennaisia virheitä useimmilla menoaloilla; aloilla sovellettavat säännöt ovat edelleen monimutkaisia ja menot perustuvat lähinnä varojen vastaanottajilta saatuihin tietoihin. Nykyisiä valvontajärjestelmiä on yhä lujitettava sekä komissiossa että jäsen- ja edunsaajavaltioissa, minkä lisäksi järjestelmiä on yhdennettävä riskinhallintaa silmällä pitäen.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission sisäisen valvonnan järjestelmä kehittyi edelleen varainhoitovuonna 2005. Vuonna 2005 esitettiin myös varainhoitoasetuksen muutosehdotus, jonka tavoitteena oli menettelyjen yksinkertaistaminen ja kehittäminen. Vuonna 2006 on esitetty tarkistettu muutosehdotus, jossa on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen ja muiden toimielinten lausunnot. Komissio esitti myös kaksi nykyisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöksiä koskevaa parannusehdotusta, joista tilintarkastustuomioistuin on niin ikään antanut lausuntonsa.

Vuosi 2005 oli ensimmäinen kokonainen vuosi, jolloin Euroopan unioniin kuului 25 jäsenvaltiota. Talouden näkökulmasta keskeinen tapahtuma oli suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotto ja konsolidoitujen tilinpäätösten laatiminen sen perusteella. Ensimmäinen luku sisältää tietoja tästä keskeisestä prosessista. Komissio on työskennellyt mainitun kattavan ja monimutkaisen muutoksen parissa viimeisten kolmen vuoden ajan, mutta kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kehittäminen on vielä tarpeen.

ENSIMMÄINEN LUKU

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

SISÄLLYS

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma

Tilien luotettavuus

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Johdanto

Tilien luotettavuus

Taustatietoja

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Komission tapa hallinnoida kirjanpitojärjestelmän vaihtoa

Konsolidoitu avaava tase 1. päivältä tammikuuta 2005

Konsolidoitu tilinpäätös 31. päivältä joulukuuta 2005

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tilintarkastustuomioistuimen soveltama lähestymistapa

Tarkastustulokset vuodelta 2005

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA

I. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen”, joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” ja ”konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset”31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta (1). II. ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2005 on ensimmäinen 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen perusteella laadittu konsolidoitu tilinpäätös. Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi (2). ”Konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtyminen edellytti muutoksia avaavaan taseeseen 1. päivältä tammikuuta 2005 sekä merkittäviä muutoksia ”konsolidoidun tilinpäätöksen” esitystapaan (3) ja sisältöön (4). III. Komission tilinpitäjä konsolidoi ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” ja komissio hyväksyy konsolidoidun tilinpäätöksen. Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. IV. Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Ne perustuvat kansainvälisiin tarkastusstandardeihin, jotka on mukautettu yhteisön toimintaympäristöön sopiviksi. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella kohtuullisen perustan jäljempänä esitettyä lausumaa varten. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista.

Tilien luotettavuus

V. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” on laadittu 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Jäljempänä kohdissa VI–VIII esitetyistä seikoista aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta se antaa olennaisilta osiltaan luotettavan kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta 31. päivältä joulukuuta 2005 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta. VI. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että monimutkaisen tilinpäätösprosessin yhteydessä (ks. kohta II) nykyistä taloudellisen raportoinnin järjestelmää ei ole sovellettu yhtenäisesti varsinkaan tilikauden rajaamismenettelyjen (cut-off) osalta ja että tiettyjen komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmien avulla ei ole pystytty varmistamaan, että taloudelliset tiedot täyttävät laatuvaatimukset, minkä vuoksi alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen oli tehtävä suuri määrä korjauksia (ks. kohdat VII ja VIII). VII. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin virheitä kirjanpitojärjestelmään laskuina/menoilmoituksina ja ennakkomaksuina kirjatuissa määrissä. Kyseisiin määriin on tehty korjauksia alustavassa tilinpäätöksessä, mutta niillä on siitä huolimatta seuraava nettomääräinen taloudellinen vaikutus alla lueteltuihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin sisältyviin osatekijöihin (ks. myös kohta VIII): a) Konsolidoidussa avaavassa taseessa 1. päivältä tammikuuta 2005, jolla oikaistiin konsolidoitua päätöstasetta 31. päivältä joulukuuta 2004 uusien suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti, ilmoitetaan velat noin 47 miljoonaa euroa ja pitkä- ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 179 miljoonaa euroa liian suurina. Tämän seurauksena nettovarat ilmoitetaan noin 132 miljoonaa euroa liian suurina. b) Edellisessä alakohdassa mainitut virheet vaikuttivat konsolidoituun päätöstaseeseen 31. päivältä joulukuuta 2005, jossa velat ilmoitetaan noin 508 miljoonaa euroa ja pitkä- ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 822 miljoonaa euroa liian suurina. Tämän seurauksena nettovarat ilmoitetaan noin 314 miljoonaa euroa liian suurina. VIII. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin myös vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, jonka mukaan ei ollut varmuutta siitä, oliko pääosaston osuus kokonaismäärästä merkitty oikein konsolidoituun avaavaan taseeseen 1. päivältä tammikuuta 2005 (varat 572,5 miljoonaa euroa ja velat 198,5 miljoonaa euroa) ja konsolidoituun päätöstaseeseen 31. päivältä joulukuuta 2005 (varat 382,7 miljoonaa euroa ja velat 187,3 miljoonaa euroa). Kyseisessä pääosastossa oli jätetty kirjauksia tekemättä tai niitä oli tehty kahteen kertaan tai virheellisesti, joten on mahdotonta ilmoittaa määrällisesti, miten paljon pääosaston osuus varoista ja veloista oli ilmoitettu liian suurena tai pienenä.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

IX. Aloilla, joilla on pantu täytäntöön asianmukaisen riskinhallinnan mahdollistavat valvontajärjestelmät, Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. Tämä pätee tuloihin, sitoumuksiin sekä maksuihin, jotka liittyvät hallintomenoihin ja liittymistä edeltävään strategiaan Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen. X. Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa IX esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että liittymistä edeltävän strategian täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyy yhä huomattavia riskejä unioniin liittyvissä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa kaikkien ohjelmien ja välineiden kohdalla. XI. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla aloilla maksuihin liittyi olennaisessa määrin virheitä ja että komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajavaltioiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien toteuttamiseen, jotta asianomaiset riskit saadaan paremmin hallintaan. Kyseiset alat ovat yhteinen maatalouspolitiikka, rakennetoimet, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet. a) YMP-menojen osalta tilintarkastustuomioistuin sai näyttöä siitä, että sellaisiin menoihin, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin, liittyy suurempi riski, koska valvontajärjestelmät eivät ole yhtä tehokkaita. Tilanne on sama myös siinä tapauksessa, että kyseistä järjestelmää ei sovelleta asianmukaisesti tai että sitä on vasta alettu soveltaa. Lisäksi todettiin, että riippumaton elin on varmentanut ja validoinut yhdennetyn hallinta- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset riittämättömällä tavalla ja että se ei yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikan päällä. Tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella ei saada kohtuullista varmuutta yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaiken kaikkiaan YMP-menoihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä. b) Rakennetoimien kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että komission valvonta ei ole niin vaikuttavaa, että sen avulla pienennettäisiin riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden vastuulle annettujen tarkastusten avulla ei pystytä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kummallakin ohjelmakaudella (1994–1999 ja 2000–2006) menoihin liittyi olennaisia säännönvastaisuuksia. Joitakin kauden 1994–1999 ohjelmia päätettiin ilman asianmukaista perustaa. c) Sisäisten politiikkojen alalla on tapahtunut edistystä, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi puutteita valvontajärjestelmissä, minkä seurauksena virheiden esiintyvyys edunsaajille suoritetuissa maksuissa oli olennainen. Virheet johtuivat pääasiassa siitä, että menojen korvaamisjärjestelmät ovat monimutkaisia ja eri ohjelmia koskevat menettelyt ja ohjeet epäselviä. d) Ulkoisten toimien osalta komission valvontajärjestelmiin kohdistuvien parannusten vaikutus ei vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jolla esiintyy yhä olennainen määrä virheitä, jotka johtuvat siitä, että kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen ei sovelleta kattavaa lähestymistapaa.

14. syyskuuta 2006 Hubert WEBER presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT Johdanto 1.1. Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla. 1.2. Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa (ks. kohdat 1.5–1.58). 1.3. Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa ja epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.59–1.65 monialaisten tekijöiden osalta ja luvut 2 ja 4–10 yksityiskohtien osalta). 1.4. Mikäli komissio ei ole esittänyt järjestelmällisesti sovellettavia indikaattoreita, tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt joitakin indikaattoreita (5), joiden avulla seurataan koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan sisäisen tarkastuksen kehittymisen edistymistä (ks. tämän luvun ja lukujen 2 ja 4–10 liitteet). Tilien luotettavuus Taustatietoja 1.5. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2005 lopullista tilinpäätöstä, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 128 ja 129 artiklan mukaisesti (6) ja joka toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 28. heinäkuuta 2006. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoiduista tilinpäätöksistä”, jotka kattavat erityisesti taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä ”konsolidoiduista talousarvion toteuttamista koskevista selvityksistä”, jotka kattavat varainhoitovuoden tulot ja menot. 1.6. Varainhoitovuosi 2005 muodostaa merkittävän virstanpylvään niiden uusien tekijöiden täytäntöönpanossa, jotka sisältyvät komission 17 päivänä joulukuuta 2002 hyväksymään, yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskevaan toimintasuunnitelmaan (7). Toimintasuunnitelmassa, joka laadittiin useiden tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten pohjalta, otetaan huomioon varainhoitoasetuksen säännökset (erityisesti 123–138 artikla): — Konsolidoidut tilinpäätökset on 1. päivästä tammikuuta 2005 alkaen laadittava suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti; konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset laaditaan varainhoitoasetuksen mukaisesti yhä kassatapahtumien perusteella. — Talousarvioraportoinnin sisältövaatimukset eivät ole muuttuneet, mutta tilinpäätöksiin on sisällytettävä uusia osatekijöitä: tuloslaskelma (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelma ja laskelma nettovarallisuuden muutoksista. — Konsolidointivaatimusta sovelletaan nyt ensimmäistä kertaa myös yhteisön eri virastoihin. — Uusi kirjanpitojärjestelmä pantiin täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikki kirjanpitotapahtumat – eivätkä ainoastaan kassatapahtumat – kirjataan täysimääräisesti niiden syntymishetkellä. Tarkoituksena oli, että järjestelmän sisäiset käyttäjät saisivat täten päätöksentekonsa avuksi aiempaa kattavampia ja tarkoituksenmukaisempia tietoja ja että tilinpäätöksestä tulisi myös muiden lukijoiden näkökulmasta avoimempia ja aiempaa informatiivisempia. Suoriteperusteinen kirjanpito: Suoriteperusteisen kirjanpidon merkitys perustuu siihen, että kirjanpidossa painotetaan kassatapahtumien kirjaamisen sijasta aiheutuneiden ”oikeuksien ja velvollisuuksien” välitöntä huomioon ottamista.Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtyminen vaikuttaa konsolidoituihin tileihin eritoten seuraavilla tavoilla:Ennakkomaksut: Kyseinen erä esitetään nykyään taseen vastaavaa-puolella. Ennakkomaksuilla tarkoitetaan edunsaajille etukäteen maksettuja varoja, joita ei ole vielä käytetty tai joiden osalta ei ole saatu menoilmoitusta (28 000 miljoonaa euroa).Velat: Määrät katsotaan menoiksi sen jälkeen, kun tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat todenneet niiden aiheutumisen ja tukikelpoisuuden (74 200 miljoonaa euroa).Tilikauden rajaaminen (cut-off): Kyseisen vuoden tapahtumat on otettava huomioon sillä tilikaudella, johon ne liittyvät.Edellä mainitut määrät ovat peräisin Euroopan yhteisöjen lopullisesta tilinpäätöksestä (avaava tase 1. päivältä tammikuuta 2005). Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa 1.7. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tilien luotettavuutta koskevassa tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin aiheisiin: — komission tapa hallinnoida siirtymistä kassaperusteisesta kirjanpidosta suoriteperusteiseen kirjanpitoon (ks. kohdat 1.10–1.27) — tilien eri osatekijöiden oikeellisuuden tarkistaminen (ks. kohdat 1.28–1.58). 1.8. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi kirjanpitojärjestelmän vaihdon hallinnoinnin tarkastuksessa erityisesti seuraaviin seikkoihin: — oliko komissio varmistanut, että relevantteja tilinpäätösstandardeja noudatetaan — edistävätkö komissiossa toteutetut toimenpiteet kohtuullisen varmuuden saamista siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tilanteesta. Tarkastuksen yhteydessä analysoitiin vuoden 2005 avaavan taseen ja päätöstaseen hyväksymisperustaa (varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti), sovellettua tilikauden rajaamismenetelmää (cut-off) ja komission tilinpäätökseen tietoja välittävien paikallisten varainhoitojärjestelmien tilannetta. 1.9. Tilintarkastustuomioistuin keskittyi vuoden 2005 tilien luotettavuutta tarkastaessaan erityisesti seuraaviin tekijöihin: — vuoden 2005 avaava tase (josta on uusien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti käytävä ilmi taseen 31. päivältä joulukuuta 2004 korjaamiseksi tehtyjen muutosten vaikutus) — päätöstase 31. päivältä joulukuuta 2005 — tiedot, jotka eivät olleet kahden edeltävän tekijän kohdalla saatavilla edellisen järjestelmän aikana, mutta jotka on käytävä ilmi suoriteperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/menoilmoitukset). Tarkastuksen yhteydessä tehtiin analyyttisia selvityksiä ja kattavien otosten yksityiskohtaisia tarkastuksia. Komission tapa hallinnoida kirjanpitojärjestelmän vaihtoa Yleisen tason saavutukset 1.10. Komission oli suunniteltava kirjanpitojärjestelmän uudistaminen ja pantava se täytäntöön varainhoitoasetuksessa säädetyn toimintakehyksen ja aikataulun mukaisesti. Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo havainnut aiemmin antamissaan vuosikertomuksissa (8), tarvittaville mukautuksille ja hyväksynnöille asetettu aikataulu oli varsin kunnianhimoinen. 1.10. Komissio kiittää yksiköitään niiden ponnisteluista siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon hyvin tiukassa aikataulussa. Jotta kirjanpitojärjestelmän nykyaikaistamisen tavoite saavutettaisiin, komissio laati hyvin yksityiskohtaisen suunnitelman, jossa määriteltiin onnistumisen kannalta keskeiset välivaiheet. 1.11. Samanlaisista aiemmin toteutetuista julkishallinnon uudistuksista (9) saadut kokemukset osoittavat, että hankkeisiin, jotka ovat samaa suuruusluokkaa ja yhtä monitahoisia kuin komission kirjanpitojärjestelmän uudistaminen, liittyy monenlaisia ongelmia, jotka hankaloittavat ja viivästyttävät hankkeen täysimääräistä täytäntöönpanoa. Edellä mainitun seikan huomioon ottaen edistystä on saavutettu erityisesti seuraavien tekijöiden osalta: — Komissio muutti 1. tammikuuta 2005 EU:n liikekirjanpidon kassaperusteisesta suoriteperusteiseksi. Uudet kirjanpitosäännöt (10) ja -menetelmät, uusi yhdenmukaistettu tililuettelo ja uudet konsolidointivälineet otettiin käyttöön kaikissa yhteisön toimielimissä ja virastoissa. — Asianosaisille toimitettiin yksittäiset ja konsolidoidut tilinpäätökset, jotka sisälsivät uudet pakolliset tekijät ja yksityiskohtaisempaa tietoa eri tahojen valvomista resursseista ja niiden toimintamenoista sekä kassavirtatapahtumista. 1.11. Huolimatta eräistä monimutkaisista kysymyksistä, lukuisista ongelmista ja suurista haasteista komissio onnistui viemään hankkeen läpi tärkeimpiä määräaikoja noudattaen. Keskeisiä saavutuksia olivat seuraavat: — Kehitettiin ATK-järjestelmiä, joilla tuetaan uusia kirjanpitovaatimuksia. — Uusi kirjanpitojärjestelmä otettiin siirtymävaiheen jälkeen onnistuneesti käyttöön tammikuussa 2005. — Kaikkien komission yksiköiden hallintomenettelyjä mukautettiin suoriteperusteisen kirjanpidon tarpeisiin. — Ensimmäiset suoriteperusteiset avaavat taseet määritettiin ja validoitiin. — Kehitettiin keskitetty kassayksikkö, joka on vastuussa talouden ja rahoituksen pääosaston hallinnoimista rahoitustoimista. — Kaikki yksiköt arvioivat kunkin vuoden lopun menojäämät. — Komission tilinpäätös laadittiin ja konsolidoitiin muiden toimielinten ja virastojen tilinpäätösten kanssa. Todettakoon lopuksi, että komissio on noudattanut määräaikoja, jotka varainhoitoasetuksessa on asetettu tilinpäätösten laatimiselle, ja laatinut tilinpäätöksen noudattaen kaikilta olennaisilta osin kansainvälisiä standardeja. Se on myös toiminut Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamansa sitoumuksen mukaisesti ja laatinut edistymisestään kertomuksen, jota pidettiin erityisen kunnianhimoisena. 1.12. Taulukossa 1.1 kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2004 annetun, tilien luotettavuutta koskevan varauman seurantaa sekä eräitä muita tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomia ongelmatekijöitä, jotka tulivat (osittain) käsitellyiksi yhteisön kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä. Kuten missä tahansa uudessa tämän suuruusluokan suoriteperusteisessa kirjanpitojärjestelmässä esiintyy tässäkin yhä joitakin puutteita (ks. alla olevat kohdat). 1.12. Komissio on todennut kaikissa uuden kirjanpitojärjestelmän (ABAC) edistymistä koskevissa kertomuksissa, että työtä on vielä jäljellä. Taulukko 1.1 — Varainhoitovuodelta 2004 annetussa tarkastuslausumassa tilien luotettavuuden osalta esitettyjen huomautusten seuranta ja kirjanpitojärjestelmän uudistamisen vaikutukset tiettyihin vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004 esitettyihin huomautuksiin Varainhoitovuodelta 2004 annetun tarkastuslausuman sisältämät huomautukset Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004 Tilanteen kehittyminen Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein. Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, mutta toteaa, että kyseiset ongelmat voidaan ratkaista, kun uusi kirjanpitojärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 2005. Tilintarkastustuomioistuin myöntää, että kaikki komission yksiköt sekä muut toimielimet ja elimet ovat tehneet tärkeää työtä laatiessaan luettelon aiemmin lopullisiksi menoiksi kirjatuista ennakkomaksumääristä. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin totesi järjestelmäanalyysin ja yksityiskohtaisen testaamisen perusteella, että taseessa esitettyjä ennakkomaksumääriä ei vielä voi pitää täydellisinä eikä riittävän luotettavina. Yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä (osittain) ratkaistut ongelmat Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004 Tilanteen kehittyminen Tarkoituksenmukaisen kirjanpitojärjestelmän puuttuessa varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustui paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin ja tähän tarkoitukseen käytetyt tiedot eivät aina liittyneet talousarviotoimiin. Lisäksi käytössä oli pääasiallisesti yhä kassaperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuva kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla pääomamenoja ei voitu erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista eikä edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikutti taloudellisen tuloksen laskentaan. Uusi (suoriteperusteinen) kirjanpitojärjestelmä otettiin käyttöön tammikuussa 2005. Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös perustuu varainhoitoasetuksen ja kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta annetun komission tiedonannon mukaisesti samoihin sääntöihin ja järjestelmiin kuin edeltävän vuoden tilinpäätös. Pääomamenojen erottaminen muista menoista on yksi uuden kirjanpitojärjestelmän mukanaan tuomista parannuksista. Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista ongelmista on ratkaistu uuden suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönoton myötä. Tilinpäätökset laaditaan nykyisin kirjanpidosta peräisin olevien tietojen perusteella. Tilinpidon perustana ovat yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet, ja pääomamenot erotetaan muista menoista toimen kirjaamishetkellä. Ennakkomaksuja ja vielä maksamatta olevia laskuja/menoilmoituksia koskevat määrät esitetään taseessa. Nämä merkittävät muutokset, jotka vaativat edelleen kulttuurimuutosta kaikilta asianosaisilta, ovat kuitenkin johtaneet siihen, että pyydetyt tiedot toimitetaan komissiossa viipeellä ja että ensimmäistä kertaa suoriteperusteisen kirjanpidon mukaisesti laadituissa tileissä on epätarkkuuksia. Tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta niiden määrien oikeellisuudesta ja täydellisyydestä, jotka on kirjattu rahoituksenvälittäjien hallussa oleviksi (1 313,6 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2004). Komissio pystyy uuden, vuonna 2005 käyttöön otetun suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän ansiosta valvomaan ennakkomaksumääriä entistä paremmin (näihin kuuluvat myös rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut). Rahoituksenvälittäjien hallussa olevat määrät on vuodesta 2005 alkaen sisällytettävä ennakkomaksuihin. Kuten jo aiemmin mainittiin (ks. varainhoitovuodelta 2004 annetun tarkastuslausuman sisältämät huomautukset), tilintarkastustuomioistuin ei voi vielä pitää taseessa esitettyjä ennakkomaksumääriä täydellisinä ja riittävän luotettavina. Muita tilien esittämiseen liittyviä puutteita ilmenee yhä tiettyjen maatalousmenojen ja maksettuina esitettyjen, suorittamatta olevien ennakkomaksujen (modulaatio) kohdalla ja siinä, että eläkeoikeuksista aiheutuvaa varausta on käsitelty kirjanpidossa tavalla, joka häivyttää menoerän vaikutuksen taloudelliseen tulokseen. Nykyistä tuen mukauttamismenetelmää ollaan asteittain lakkauttamassa, eikä talousarviokirjanpidossa noudatettavaa kirjauskäytäntöä ole enää näiden viimeisten soveltamisvuosien aikana tarkoitus muuttaa. Liikekirjanpidossa sovellettavaa kirjauskäytäntöä sen sijaan tarkastellaan parhaillaan osana vuonna 2005 toteutettavaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä. Eläkeoikeuksia tarkastellaan uudelleen, kun käytettävissä on julkiseen sektoriin sovellettava, eläkkeiden käsittelyä koskeva IPSAS-standardi. Mukautettavat varat esitetään nykyisin taseessa ennakkomaksuja koskevan otsakkeen alla siihen saakka, kunnes ne käytetään; maksujen talousarviokäsittely on pysynyt samana. Vaikka eläkkeiden käsittelyä koskevaa IPSAS-standardia ei vielä ole, eläkeoikeudet kirjataan nykyisin tuloslaskelmaan ilman vastaavia saamisia jäsenvaltioilta. Tilinpäätöksen liitetiedoissa ei edelleenkään esitetä riittäviä eikä tarkkoja tietoja siitä, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia tiettyihin tapahtumiin, eikä niistä käy myöskään ilmi korjausten mahdollinen suuruusluokka. Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät. Vuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen on lisätty huomautus, jossa todetaan, että suurin osa komission vuoden aikana suorittamista maksuista on alustavia ja että maksuihin vaikuttavat hyvin monenlaiset seikat. Komissio on ottanut käyttöön uudet kirjanpitosäännöt, joiden vaikutusten pitäisi näkyä vuoden 2005 tilinpäätöksessä. Komissio tutkii, voidaanko aiempia vuosia koskevien korjausten taloudellisesta vaikutuksesta antaa parempia tietoja. Muiden epävarmuustekijöiden osalta (kuten todistuksen myöntävien elinten antamat huomautuksia sisältävät tai kielteiset lausunnot tai maksajavirastojen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen lykkääminen) asianomaiset menot muodostavat yleensä vain osan kokonaismenoista. Liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoja siitä, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia joihinkin tapahtumiin. Niissä ei kuitenkaan erotella selvästi tarkistettuja ja sittemmin tarkastettuja ja hyväksyttyjä menoja menoista, jotka edellyttävät lisätarkastuksia. Komissiossa tehdyt havainnot Vuoden 2005 tilinpäätösten laatiminen viivästyi komissiossa 1.13. Komission vuoden 2005 tilinpäätösten valmisteluprosessissa keskeisessä asemassa olivat yleisen tilikauden rajaamismenetelmän (cut-off) soveltaminen/komission tilinpitäjän antamien ohjeiden noudattaminen eri pääosastoissa ja kaikkien tulojen ja menojen hyväksyjien tekemien avaavien taseiden ja päätöstaseiden hyväksyminen (11). Nämä hyväksynnät annettiin erityisesti operatiivisissa pääosastoissa useimmissa tapauksissa viipeellä. 1.13. Budjettipääosaston laatimissa kunnianhimoisissa aikatauluissa ei aivan pysytty. Hyvässä työohjelmassa on yleensä jonkin verran liikkumavaraa mahdollisia viiveitä varten. Näin oli myös komission laatimissa aikatauluissa. Huolimatta sisäisistä viiveistä komissio pystyi noudattamaan varainhoitoasetuksessa asetettua määräaikaa ja esittämään tilinpäätökset ajallaan. 1.14. Monissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa pääosastoissa havaittiin useita tietojen hyväksyntää koskevia puutteita: Valvonta oli puutteellista, tehtävän suorittamista varten ei ollut tarpeeksi henkilöstöä eikä hyväksyntää koskeva asiakirja-aineisto ollut asianmukainen. Joidenkin operatiivisten pääosastojen laatimien vuotuisten toimintakertomusten rahoitusselvityksiin sisältyvissä määrissä esiintyi virheitä (ks. kohta 1.16). 1.14. Komission yksiköt ponnistelivat lähdes kahden vuoden ajan tunnistaakseen ja kirjatakseen tiedot, jotka eivät sisältyneet entiseen järjestelmään. Kyseisiä tietoja tarkastettiin ja validoitiin kussakin pääosastossa avaavaa tasetta varten, ja loppujen lopuksi kaikki pääjohtajat yhtä lukuun ottamatta validoivat virallisesti pääosastojensa avaavat taseet ja päätöstaseet. Komissio on tietoinen siitä, että kirjanpidon valvontaympäristöä on parannettava joiltakin osin. Valvontaympäristön päivittäminen/tehostaminen on tarkoitus toteuttaa keskipitkällä aikavälillä. Eräät toimenpiteet saatiin päätökseen vuoden 2005 aikana, kun taas toiset pannaan täytäntöön vuosina 2006 ja 2007. Vuonna 2005 käytössä olivat ensi kertaa täydelliset luvut pääosastoittain. Tilien erittelyssä esiintyi joitakin ongelmia pääosastoissa, ja tästä syystä eräiden pääosastojen vuotuisten toimintakertomusten rahoitusselvityksessä oleviin lukuihin jäi pieniä virheitä. Nämä eivät kuitenkaan vaikuttaneet koko komission tilinpäätökseen. 1.15. Tulojen ja menojen hyväksyjät eivät olleet useinkaan saaneet valmiiksi/vakioineet yksittäisiä pääosastojen käyttöön tarkoitettuja menettelyjä ennen tilinpäätöksen esittämistä. Tämän vuoksi pääosastot tekivät tilikauden rajaamismenettelyn yhteydessä tehtävät kirjaukset avaavaan taseeseen ja päätöstaseeseen ilman vakioitua metodologista perustaa soveltamalla yleistä tilikauden rajaamismenettelyä/noudattamalla komission tilinpitäjän antamia ohjeita. 1.15. Koska julkisella sektorilla ei ollut käytettävissä vertailulukuja päättämismenettelyä varten, etusijalle asetettiin päättämismenettelyyn liittyvien lopullisten lukujen laskeminen, ei niinkään menetelmien hiominen. Kirjanpitoyksiköt kuitenkin laativat päättämismenettelyä varten selkeät ohjeet, joita kaikkien komission yksiköiden on noudatettava. Eräissä kysymyksissä pääosastot saivat itse tehdä valinnat tietyistä vaihtoehdoista omien toimialojensa operatiivisten erityispiirteiden pohjalta. Vaikka kaikkia noudatettuja menetelmiä ei validoitu, asianmukaisesta täytäntöönpanosta huolehdittiin esimerkiksi seuraavin keinoin: palautteen antaminen ja saadun palautteen tarkastelu, työryhmien järjestäminen ja ohjauksen tarjoaminen yksiköille. 1.16. Myös resurssijohtajia (12) pyydettiin hyväksymään virallisesti taloudelliset raportit, joihin myös erityisesti avaavat taseet ja päätöstaseet kuuluvat, vuotuisten toimintakertomusten valmistelun yhteydessä (eli maaliskuun 2006 lopussa). Budjettipääosastolle oli asetettu sama määräaika kuin muille, joten kaikkia raportteja ei saatu hyväksytyiksi ennen kuin alustava tilinpäätös oli saatu valmiiksi. Lopulliset tilinpäätökset saatiin hyväksytyiksi määräaikaan mennessä. 1.17. Kohdassa 1.13 mainitut viipeet vaikuttivat tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin yksityiskohtaisiin tarkastuksiin, koska tilintarkastustuomioistuin saamiin sekä ennen tilikauden päättämistä (18. tammikuuta 2006) laadittuihin että sen jälkeen laadittuihin (15. maaliskuuta 2006) avaaviin taseisiin tehtiin yhä muutoksia. Konsolidoitu alustava tilinpäätös ja täydellinen alustava avaava tase, josta käy ilmi uusien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti taseen (31. päivältä joulukuuta 2004) korjaamiseksi tehtyjen muutosten vaikutus, saatiin 31. maaliskuuta 2006. 1.17. Komissio ymmärtää, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyö oli tänä vuonna haastavaa, sillä myös komissio koki koko hankkeen erittäin vaativana. Siitä huolimatta — toiminnassa noudatettiin asianmukaisia menettelyjä ja järjestelmä dokumentoitiin, — päättämismenettelyä lukuun ottamatta kaikki taseet vietiin järjestelmään tammikuussa 2005, — vuoden 2005 puolivälissä noin 95 prosenttia taseista oli vahvistettu ja — sen jälkeen tehdyt muutokset dokumentoitiin, ja toteutettiin jäljitysketju. Keskuskirjanpitojärjestelmässä (ABAC) esiintyy edelleen joitakin vähäisiä ongelmia, mutta paikallisissa kirjanpidon osajärjestelmissä on yhä olennaisia ongelmia 1.18. Keskuskirjanpitojärjestelmän turvallisuutta lisäävän, kattavan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon jälkeen päätökseen on saatava vielä jäljellä olevat kaksi tehtävää: käyttöoikeuksien tarkistaminen budjettipääosastossa ja keskuskirjanpitojärjestelmän työnkulkujärjestelmän (Workflow) (13) turvallisuuden uudelleenarviointi. Budjettipääosaston pääjohtaja ei pidä merkittävänä sitä, että kyseiset tehtävät ovat yhä suorittamatta, erityisesti siitä syystä, että käytössä on vaikuttava seurantajärjestelmä. Täten vuotuisessa toimintakertomuksessa 2004 esitetty järjestelmän turvallisuutta ja käyttöoikeuksia koskeva varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että keskuskirjanpitojärjestelmän turvallisuus on parantunut. 1.19. Monet pääosastot käyttävät omia tietoteknisiä järjestelmiään, kun on kyse varainhallinnosta ja keskuskirjanpitojärjestelmään sovellusliittymän kautta lähetettävien tapahtumien luomisesta. Tällaisten järjestelmien hyväksymiseen ja uudenaikaistamiseen kuluu tavallista kauemmin aikaa. 1.19. Koska tilanne muuttuu jatkuvasti, kirjanpitoyksiköiden validointiryhmän on seurattava tilannetta. Kyseinen yksikkö otti 1. kesäkuuta 2006 käyttöön menettelyn paikallisiin järjestelmiin tehtävien muutosten hyväksymiseksi varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti. 1.20. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ohjelman, jonka yhteydessä komission tilinpitäjän yksiköt olivat vuonna 2005 toimittaneet perusteelliset paikallisten kirjanpitojärjestelmien tarkastukset 13 pääosastossa (joista kahdeksan kohdalla oli vuonna 2004 tehdyssä korkean tason arvioinnissa havaittu riskejä (14) ja joista viisi muuta oli valittu niiden taloudellisen merkityksen ja/tai niiden monimutkaisen organisaatiorakenteen takia (15)). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätös olla hyväksymättä olennaisten puutteiden takia EuropeAid-yhteistyötoimiston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja ulkosuhteiden pääosaston paikallisia järjestelmiä, oli perusteltu. Joissain tapauksissa jäi kuitenkin epäselväksi, miksi tilinpitäjä ei ollut antanut huomautuksia sisältävää hyväksyntää, vaikka useiden hyväksymisperusteiden kohdalla tulokset eivät olleet riittävän hyviä. 1.20. Hyväksymismenettely ei ole tarkastus. Sen johtopäätöksiä ei voi verrata tarkastuslausumiin. Paikallisten järjestelmien hyväksyminen on suhteellisen uutta, ja sen tarkoituksena on panna varainhoitoasetuksen 61 artikla täytäntöön. Hyväksymisestä raportoivia validointikertomuksia laaditaan, jotta tilinpitäjä saa riittävät tiedot hyväksymisestä. Menettelyn laajuutta ja rajoituksia kuvataan validointikertomusten johdannossa. 1.21. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatujen tulosten sekä ratkaisematta olevien ongelmakohtien perusteella suurinta osaa komission tilinpitäjän paikallisista järjestelmistä antamista myönteisistä hyväksyntälausumista on pidettävä ehdollisina tai huomautuksia sisältävinä hyväksyntöinä. Tästä ovat osoituksena myös monialaisten kysymysten määrä ja merkitys (16) sekä komission tilinpitäjän vuoden 2005 lopussa laatimassa lopullisessa selvityksessä painotetut lisäpohdintaa vaativat kysymykset (17). 1.21. Kirjanpitoyksiköt ovat sitoutuneet seuraamaan vuoden 2005 validointikertomuksissa mainittuja lisäpohdintaa vaativia kysymyksiä. Seuranta on tarkoitus toteuttaa kaikissa yksiköissä. Budjettipääosastossa ja tietotekniikan pääosastossa seuranta koskee ABAC-järjestelmää. Kirjanpitojärjestelmien ja -tietojen laadun parantamiseen tähtäävä toiminta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen Komission toteuttamat toimet lopullisen tilinpäätöksen virheettömyyden varmistamiseksi 1.22. Budjettipääosaston pääjohtaja esitti lausumassaan varauman (ks. kohdat 1.18–1.21 ja 1.28–1.58), jossa todettiin, että kolmea paikallista järjestelmää ei hyväksytty ja että kirjanpidon johdonmukaisuutta koskevat tarkastukset on yhä saattamatta päätökseen; kyseiselle varaumalle saatiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa vahvistus. Lausumassa havaittujen puutteiden yhteisvaikutusta koskevissa yleisissä päätelmissä budjettipääosaston pääjohtaja totesi, että budjettipääosasto ja muut komission yksiköt ryhtyvät lisätoimiin jäljellä olevien virheiden tai epävarmuustekijöiden osalta ja pyrkivät edelleen vuonna 2006 tehostamaan yhteisön keskuskirjanpitojärjestelmää. […] Tätä varten on varmistettava, että välineet, kuten koulutus, asiakirja-aineistot ja tietotekniikkajärjestelmät, ovat asianmukaisia, ja tehtävä kulttuurimuutosta edistävää työtä. Näin mahdollistetaan kohtuullisen varmuuden saaminen lausumassa esitetyt ajatukset huomioon ottaen. 1.22. Komissio arvostaa yksikköjensä ponnisteluja suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisessä. Kirjanpitoyksiköt eivät ole kuitenkaan hyväksyneet kolmea paikallista järjestelmää. Tästä syystä budjettipääosaston pääjohtaja esitti 31. maaliskuuta 2006 järjestelmää koskevan alustavan ja määräaikaisen varauman vuoden 2005 toimintakertomuksessaan. Varauman esittämiseen vaikutti myös se, että tilintarkastustuomioistuimen oli tarkoitus tarkastaa alustava tilinpäätös, minkä vuoksi oikaisuja joudutaan ehkä tekemään ennen kuin lopullinen tilinpäätös voidaan hyväksyä 31. heinäkuuta 2006. 1.23. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja esitti myös varauman, jonka mukaan komission taseeseen sisältyvien määrien oikeellisuudesta ei ole varmuutta. Vaikka komission yksiköt ja tilintarkastustuomioistuin havaitsivat huomattavia riskitekijöitä myös muissa pääosastoissa, yksikään toinen tulojen ja menojen hyväksyjä ei esittänyt varaumia (18). Kaikkiaan 40 resurssijohtajasta 26 totesi, että vuotuisissa toimintakertomuksissa havaituista puutteista johtuen ja/tai ottaen huomioon, että tämä on ensimmäinen vuosi, kun alustava tilinpäätös tehdään suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella, tarkistuksia ja tarvittaessa korjauksia on kenties tehtävä ennen lopullista tilinpäätöstä. 1.23. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston paikallinen APPFIN-kirjanpitojärjestelmä ei vastannut täysin suoriteperusteisen kirjanpidon vaatimuksia, ja kyseisen pääosaston avaavan taseen ja päätöstaseen välillä oli eroja. Paikallista järjestelmää ollaan parhaillaan muuttamassa, joten tulevaisuudessa toimet käsitellään asianmukaisesti. Aiemmat virheet saadaan todennäköisesti korjattua vuoden loppuun mennessä. Vaikka koulutuksen ja kulttuurin pääosasto pyrki korjaamaan tilinpäätösluvut, lopullisia lukuja koskevaa varaumaa ei poistettu. Muut varaumat johtuivat siitä, että tarkastuksia ei ollut saatu päätökseen 31. maaliskuuta 2006 mennessä. Pääosastojen tai tarkastajien havaitsemat ongelmat korjattiin mahdollisuuksien mukaan lopullisessa tilinpäätöksessä. Konsolidoinnin soveltamisala 1.24. Komission tilinpitäjän hyväksymässä kirjanpitosäännössä nro 1 määritelty konsolidoinnin soveltamisala on varainhoitoasetuksen (19) 121 artiklassa tarkoitettua soveltamisalaa laajempi (esimerkiksi siltä osin, että konsolidointivaatimus koskee myös yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää ja virastoja, joihin ei sovelleta varainhoitoasetuksen 185 artiklaa) (20). 1.24. Kirjanpitosäännössä nro 1 määritellyssä konsolidoinnin soveltamisalassa, joka perustuu kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin, on otettu huomioon valvonnan periaate. Toisaalta varainhoitoasetuksen 121 artiklassa mainitaan ainoastaan toimielinten ja avustusta saavien virastojen konsolidointi. Jotta kirjanpitosääntö ja varainhoitoasetus eivät olisi keskenään ristiriidassa, on ehdotettu varainhoitoasetuksen 121 artiklan muuttamista koko asetuksen tarkistamisen yhteydessä siten, että artiklassa mainittaisiin kaikkien valvonnan alaisten elinten konsolidointi kirjanpitosäännön nro 1 mukaisesti. 1.25. Tästä huolimatta yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä ja kyseiset kaksi virastoa (yhteisön kasvilajikevirasto ja sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto) eivät sisältyneet vuoden 2005 konsolidoituun tilinpäätökseen (ks. myös kohta 1.29). Tilintarkastustuomioistuin analysoi Euroopan yhteisöjen tapaa valvoa yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää, ja katsoi sen perusteella, että sitä ei olisi pitänyt sisällyttää kirjanpitosäännössä nro 1 määrättyyn konsolidoinnin soveltamisalaan; soveltamisala olisi näin ollen arvioitava uudelleen. 1.25. Kirjanpitosääntöä on tarkoitus päivittää siten, että yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä jätetään konsolidoinnin ulkopuolelle. Varainhoitoasetuksessa kyseiset kaksi virastoa on jätetty konsolidoinnin ulkopuolelle käytännön syistä. Sisämarkkinoilla toimivassa yhdenmukaistamisvirastossa ei edelleenkään haluta, että virasto sisällytetään konsolidointivaatimuksen piiriin. Yhteisön kasvilajikevirasto sen sijaan suostui konsolidointiin, mutta suostumus tuli liian myöhään vuoden 2005 konsolidointia ajatellen. Kuten tuomioistuin toteaa kohdassa 1.29, virastojen jättämisellä konsolidoinnin ulkopuolelle ei juuri ollut vaikutusta. Parhaillaan toteutettavien toimien vaikutus 1.26. Tilintarkastustuomioistuin käsitteli antamassaan lausunnossa nro 2/2001 (lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta) (21) riskejä, jotka johtuvat siitä, että tilintarkastustuomioistuimelle toimitetuissa alustavissa konsolidoiduissa tilinpäätöksissä esitetty tilanne ei ole vielä vakaa. Tilintarkastustuomioistuin painotti, että ”alustavat tilinpäätökset ovat kattavia ja johdonmukaisia tilinpäätöksiä, jotka on laadittu asianmukaisella tavalla ja säädetyssä määräajassa. Ne ovat alustavia vain siinä mielessä, että komissio ei ole hyväksynyt niitä vielä virallisesti ja niihin voidaan siten tehdä tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen yksiköiden ehdottamia muutoksia”. 1.27. Komissio ei noudattanut jälkimmäistä periaatetta, jonka mukaan ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen ehdottamat muutokset tehdään, koska vuosi 2005 oli siirtymävuosi. Täten komission oli varmistettava, että tilintarkastustuomioistuimelle ilmoitettiin asianmukaisessa muodossa ja määräajassa korjauksista, jotka komission mukaan oli tarpeen tehdä alustavaa tilinpäätöstä koskevan jatkuvan työn pohjalta. 1.27. Tätä periaatetta on vaikea noudattaa, sillä alustavat tilinpäätökset on nyt hyväksyttävä samaan päivään mennessä kuin vuotuiset toimintakertomukset. Pyrkimyksenä on kuitenkin tehdä mahdollisimman vähän muutoksia. Alustavat tilinpäätökset perustuivat kaikkiin tietoihin, jotka olivat saatavilla niitä laadittaessa. Tehdyt muutokset perustuivat päivitettyihin tietoihin, tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin virheisiin ja sellaisiin pääosastojen pyytämiin korjauksiin, joita ei voitu tehdä ennen 31. maaliskuuta 2006. Kaikki muutokset on dokumentoitu ja selvitetty tuomioistuimelle. Konsolidoitu avaava tase 1. päivältä tammikuuta 2005 1.28. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti niiden korjausten asianmukaisuuden ja oikeellisuuden, jotka oli tehty konsolidoidun tilinpäätöksen (1. päivältä tammikuuta 2005) valmistelua varten ja joiden tarkoituksena oli muuttaa 31. joulukuuta 2004 tehtyihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin sisältyviä määriä ja tietoja uuden suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaiseen muotoon. Seuraavissa kohdissa käsitellään kyseistä korjauksia koskevaa tarkastusta (ks. kohdat 1.29–1.49). 1.29. Muutosten vaikutus kohdistuu lähes kokonaan komission tilinpäätöksiin. Konsolidointia sovelletaan ensimmäistä kertaa virastoihin, mutta sillä on ollut vain vähän vaikutusta konsolidoituihin tileihin; soveltamisalan laajentamisen vaikutukset näkyvät lähinnä kassasaldon kasvuna. Kahden viraston jättäminen konsolidoinnin ulkopuolelle ei vaikuttanut oikean ja riittävän kuvan saamiseen. Erät, joihin tehtiin vähäisiä korjauksia 1.30. Tilintarkastustuomioistuin arvioi erät, joihin oli tehty vain vähäisiä korjauksia; tarkastuksessa ei tehty merkittäviä havaintoja (kyseiset erät olivat aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, lyhytaikaiset sijoitukset, lainat, pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset (22), vaihto-omaisuus, työsuhde-etuudet, riski- ja kuluvaraukset, rahoitus- tai muut velat sekä varaukset). 1.30. Alaviitteessä 18 mainittuja velallisluetteloon 31. joulukuuta sisältyviä määriä koskevat tiedot eivät olleet saatavilla. Ennakkomaksut 1.31. Ennakkomaksuilla tarkoitetaan edunsaajille myönnettäviä käteisennakkoja. Jos edunsaajille ei aiheudu tukikelpoisia menoja sopimuksessa määriteltynä aikana, heidän on palautettava etukäteen maksettu rahoitus yhteisöille. 1.32. Tilintarkastustuomioistuin on jo usean vuoden aikana todennut, että tiettyihin saamisiin liittyvät tase-erät aiheuttavat ongelmia, koska ennakkomaksut kirjataan lopullisina menoina eikä perittäviä määriä kirjata välittömästi (23). Tilintarkastustuomioistuin esitti kyseisinä vuosina edellä mainittujen kysymysten osalta tilinpäätöstä koskevia huomautuksia (24). 1.33. Näiden puutteiden korjaamiseksi kaikki toimielimet ja virastot laativat vuonna 2004 luettelon kaikista 31. joulukuuta 2004 mennessä selvittämättömistä ennakkomaksuista; luetteloon merkittiin noin 30 000 ennakkomaksua, joiden kokonaismäärä oli 28 013 miljoonaa euroa (25). 1.33. Uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti laadittiin luettelo ennakkomaksuista, ja tammikuusta 2005 alkaen kaikki selvittämättömät ennakkomaksut on kirjattu taseen vastaaviin. 1.34. Kaikkia teknisiä tai käsitteellisiä kysymyksiä ja täytäntöönpano-ongelmia, joista osa oli havaittu jo varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessa (26), ei kuitenkaan ollut ratkaistu avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) myötä. Seuraavissa kohdissa käsitellään jäljellä olevia puutteita. 1.34. Kuten komission vastauksissa varainhoitovuotta 2004 koskevaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen todettiin, ennakkomaksujen seurannassa on otettava huomioon kolmansien osapuolten kanssa tehtyjen sopimusten vaihtelevat ehdot. Taseen nettosaldosta näkyy kuitenkin jäljellä olevien ennakkomaksujen todellinen tilanne. 1.35. Kirjanpitojärjestelmään sisältyvistä, marraskuuhun 2005 mennessä tehdyistä ennakkomaksukirjauksista koostuvasta perusjoukosta poimittiin 147 ennakkomaksutapahtuman edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellisen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä: — ennakkomaksumäärät oli kirjattu virheellisesti — kirjaukset koskivat ennakkomaksuja, jotka oli jo tarkastettu ja hyväksytty ennen 1. tammikuuta 2005. 1.35. Komissio tarkastaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tapaukset. 1.36. Ennakkomaksujen kirjausten erittelyä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat avaavan taseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat: 1.36. — Jaettaessa ennakkomaksut pitkäaikaisiin (21 285 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaisiin (6 728 miljoonaa euroa) otettiin huomioon ainoastaan rakennerahastojen, koheesiorahaston, ISPA:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja solidaarisuusrahaston ohjelmakauden 2000–2006 määrät. Tämän seurauksena pitkäaikaisten ennakkomaksujen osuus aliarvioitiin ja vastaavasti lyhytaikaisten ennakkomaksujen osuus yliarvioitiin, koska muissa toiminta-alojen sopimuksissa ennakkomaksut, joiden voimassaoloaikaa oli jäljellä yli vuosi, luokiteltiin lyhytaikaisiksi. — Jako pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin koskee ainoastaan rakennerahastoja, sillä pitkäaikaiset ennakkomaksut muodostavat komission todellisen pitkäaikaisen ennakkorahoituksen. Muilla toiminta-alueilla pitkäaikaisia määriä ei voitu ilmaista määrällisesti, ja jako voidaan tehdä vain hankkeiden toteutusta koskevien arvioiden pohjalta. Kun vuoden 2006 tilinpäätöstä tehdään, komissiolla on jo kahden vuoden kokemukset uudesta kirjanpitojärjestelmästä sekä enemmän tietoa, jonka perusteella jaon soveltuvuutta voidaan arvioida. — Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia (27). — Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu. Velat 1.37. Velkoihin sisältyvät ennen kaikkea menojäämät, joita käsitellään tilikauden rajaamista (cut-off) koskevassa osiossa (ks. kohdat 1.42–1.46), ja lyhytaikaiset velat, jotka koostuvat laskuista ja menoilmoituksista. Tässä osiossa käsitellään lyhytaikaisia velkoja koskevia tilintarkastustuomioistuimen havaintoja. 1.38. Vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä alettiin laatia lyhytaikaisia velkoja koskevaa luetteloa, joka sisältää noin 7 000 laskua ja menoilmoitusta, jotka oli saatu, mutta joita ei ollut maksettu 1. tammikuuta 2005 mennessä; lyhytaikaisten velkojen kokonaisnettomääräksi saatiin 9 412 miljoonaa euroa (28). 1.39. Kaikkia teknisiä kysymyksiä ja täytäntöönpano-ongelmia ei ollut ratkaistu avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) (29) esittämiseen mennessä. Seuraavissa kohdissa käsitellään niistä johtuvia jäljellä olevia puutteita. 1.39. Komissio aikoo parantaa sisäistä valvontaansa ratkaistakseen eräissä pääosastoissa vielä jäljellä olevat tekniset kysymykset ja ongelmat. 1.40. Kirjanpitojärjestelmään kirjattujen velkojen (tilanne marraskuussa 2005) perusjoukosta poimittujen 141 laskun/menoilmoituksen edustavan otoksen tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä: — laskujen tai menoilmoitusten määrät oli kirjattu virheellisesti — laskut tai menoilmoitukset oli kirjattu, vaikka ne oli jo maksettu. 1.40. Komissio aikoo tutkia ne kuusi virhettä, jotka löytyivät 141 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen. 1.41. Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia. 1.41. Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu. Tilikauden rajaamismenettelyn osatekijät 1.42. Yksi suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen päätekijöistä on varmistaa, että kyseisen vuoden tapahtumat otetaan huomioon sinä kirjanpitokautena, johon ne liittyvät (tilikauden rajaaminen). Erityisesti on arvioitava yhteisön varojen saajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja, joita ei ole vielä ilmoitettu (menojäämä), tuloja, joita ei ole vielä saatu, vaikka palvelut on jo suoritettu, tavarat toimitettu tai jos on olemassa oikeudellinen sitoumus (tulojäämä), tai kuluvana vuonna kirjattuja menoja tai tuloja, jotka liittyvät seuraaviin kausiin (lykätyt menot tai tulot). 1.43. Menojäämien korjaukset olivat yhteensä 64 205 miljoonaa euroa (30). Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa muita tilikauden rajaamismenettelyn osatekijöitä koskevassa tarkastuksessa ei käynyt ilmi merkittäviä virheitä. Seuraavissa kohdissa käsitellään menojäämiä koskevia havaintoja. 1.44. Kuten edellä kuvattiin (ks. kohta 1.15), pääosastot eivät saaneet yleisen rajaamismenettelyn täytäntöönpanoa toteutettua ennen asianomaisten kirjausten tekemistä. Useimmat pääosastot eivät myöskään testanneet riittävissä määrin, varmistaako kehitetty menetelmä, että kyseisen vuoden tapahtumat otetaan huomioon sinä tilikautena, johon ne liittyvät. Kun pidetään mielessä, että vuonna 2005 tilikauden rajaamismenettelyä sovellettiin ensimmäistä kertaa, ja lisäksi otetaan huomioon yhteisöjen toiminnan erityisominaisuudet, tämä tarkoittaa sitä, että ei ole olemassa vertailumetodeja, joiden avulla voitaisiin tarkistaa menetelmien ja laskelmien tulosten asianmukaisuus. 1.44. Komissio panee merkille, että täytäntöönpanoa/valvontaa koskevia huomautuksia lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin ei kommentoi itse menetelmää. Vuoden 2006 päättämismenettelyssä on tarkoitus suorittaa aiempaa perusteellisempia tarkastuksia ensimmäisen vuoden kokemusten pohjalta. 1.45. Laskelmien virheettömyys vaarantui useissa pääosastoissa seuraavien tilikauden rajaamismenettelyissä havaittujen puutteiden takia: — pääosastot tarkistivat vain osan laskelmien tuloksista — käytetyt tiedot eivät joissain tapauksissa täyttäneet laatuvaatimuksia — kaikki tietämys ja työtehtävät olivat usein vain yhden ihmisen varassa ilman asianmukaista valvontaa. 1.45. Komissio aikoo vuonna 2006 valvoa tarkemmin päättämismenetelmien soveltamista. 1.46. Kaikki pääosastot (aluepolitiikan, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoja lukuun ottamatta) päättivät arvioida menojäämät kaikkien voimassa olevien sopimusten pohjalta. Kaikki tarkastetut pääosastot (koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa lukuun ottamatta) pystyivät täsmäyttämään laskelmissa käytetyt tiedot peruskirjanpitotietoihin. Täsmäyttämättä jäivät tietyt selittämättömät erot, jotka tosin eivät olleet olennaisia, mutta niiden perusteella saadaan kuitenkin vahvistus edellä esitetylle havainnolle, jonka mukaan tietyntasoinen riski on olemassa (ks. kohta 1.45). 1.46. Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat menojäämien väärästä käsittelystä, on korjattu. Rakenne ja esitystapa 1.47. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen vuoksi tehdyistä korjauksista johtuen avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) vastattavien kokonaismäärä on vastaavien kokonaismäärää 51 597 miljoonaa euroa suurempi; sitä vastoin ennen korjauksia vastaavien kokonaismäärä oli vastattavien kokonaismäärää 14 507 miljoonaa euroa suurempi. 1.48. Pääsääntöisesti tämä muutos johtuu siitä, että ennakkomaksujen (kokonaismäärä 28 013 miljoonaa euroa) kirjaaminen ei kompensoi menojäämien (kokonaismäärä 64 205 miljoonaa euroa) kirjaamista. Lisäksi pitkäaikaiset saamiset ovat vähentyneet huomattavasti, koska toimielinten jäseniä ja henkilöstöä koskevien yhteisöjen eläkesitoumusten (nykyarvo 26 012 miljoonaa euroa) vaikutusta ei enää häivytetä kirjaamalla vastaavaa-puolelle niitä vastaavia saamisia jäsenvaltioilta. Varojen ja velkojen erossa on lähinnä kyse jäsenvaltioilta tulevina vuosina vaadittavista määristä. 1.49. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tilinpitäjä ei noudattanut täysimääräisesti kirjanpitosääntöjä nro 2 ja 12, jotka koskevat taseen uutta rakennetta ja esitystapaa ja komission eläkesitoumusten käsittelyssä tapahtunutta muutosta (31). Näin ollen olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin tarvittavien muutosten tekemiseksi. Lisäksi olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisen velan maksuun jäsenvaltioilta perittävät varat on tarkoitus käyttää, ja erityisesti olisi mainittava, onko kyseessä lyhyt- tai pitkäaikainen velka. 1.49. Kirjanpitosääntöjä nro 2 ja 12 mukautetaan. Jäsenvaltioilta perittävillä varoilla maksettavia velkoja kuvataan tarkemmin taseen liitetiedoissa, kohta 3.20. Konsolidoitu tilinpäätös 31. päivältä joulukuuta 2005 1.50. Komissio pyrki vuonna 2005 varmistamaan, että uudet ennakkomaksut sekä uudet vielä suorittamatta olevat laskut/menoilmoitukset kirjataan sekä tarkastetaan ja hyväksytään täydellisesti ja oikein. Menettelyissä havaittiin kuitenkin paljon virheitä, joita käsitellään seuraavaksi. Lisäksi avaavaan taseeseen (1. päivältä tammikuuta 2005) tehdyissä korjauksissa havaittiin puutteita, jotka vaikuttavat vuoden 2005 taloudelliseen tulokseen ja vastaavasti konsolidoituun taseeseen sekä laskelmaan nettovarallisuuden muutoksista. 1.50. Vuonna 2005 pääosastot ja yksiköt suorittivat useita tarkastuksia ja hyväksymismenettelyjä varmistaakseen, että avaavan taseen loppusumma on oikea. Useimmat välttämättömät oikaisut tehtiin avaavaan taseeseen ilman että tällä oli vaikutusta vuoden 2005 taloudelliseen tulokseen. 1.51. Tilintarkastustuomioistuin analysoi aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, (lyhytaikaiset) sijoitukset, lainat, pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset, vaihto-omaisuuden, rahoitus- ja muut velat, työsuhde-etuudet, riski- ja kuluvarauksen ja varaukset; analyysissa ei tehty merkittäviä havaintoja. Konsolidoitu tase 31. päivältä joulukuuta 2005 Ennakkomaksut 1.52. Kirjanpitojärjestelmään maaliskuuhun 2006 mennessä kirjattujen ennakkomaksujen perusjoukosta (29 349 miljoonaa euroa) poimittiin 162 ennakkomaksun edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Konsolidoidussa päätöstaseessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin konsolidoidussa avaavassa taseessa (ks. kohta 1.35). 1.52. Komissio aikoo tutkia ne yhdeksän virhettä, jotka löytyivät 162 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen. 1.53. Ennakkomaksujen kirjausten erittelyä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat päätöstaseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat: 1.53. — Jaettaessa ennakkomaksut pitkäaikaisiin (22 732 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaisiin (6 633 miljoonaa euroa) otettiin huomioon ainoastaan rakennerahastojen, koheesiorahaston, ISPA:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja solidaarisuusrahaston ohjelmakauden 2000–2006 määrät. Tämän seurauksena pitkäaikaisten ennakkomaksujen osuus aliarvioitiin ja vastaavasti lyhytaikaisten ennakkomaksujen osuus yliarvioitiin, koska muissa toiminta-alojen sopimuksissa ennakkomaksut, joiden voimassaoloaikaa oli jäljellä yli vuosi, luokiteltiin lyhytaikaisiksi. — Jako pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin koskee periaatteessa ainoastaan rakennerahastoja, sillä pitkäaikaiset ennakkomaksut muodostavat komission todellisen pitkäaikaisen ennakkorahoituksen. Muilla toiminta-aloilla ei tuomioistuimen huomautuksen taloudellista vaikutusta voitu ilmaista määrällisesti. Kun vuoden 2006 tilinpäätöstä tehdään, komissiolla on jo kahden vuoden kokemukset uudesta kirjanpitojärjestelmästä sekä enemmän tietoa, jonka perusteella jaon soveltuvuutta voidaan arvioida. — Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia. — Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu. Velat 1.54. Kirjanpitojärjestelmässä maaliskuussa 2006 kirjattuina olleiden velkojen perusjoukosta (16 194 miljoonaa euroa) poimittiin 148 laskun/menoilmoituksen edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Konsolidoidussa päätöstaseessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin konsolidoidussa avaavassa taseessa (ks. kohta 1.40). 1.54. Komissio aikoo tutkia ne yhdeksän virhettä, jotka löytyivät 148 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen. 1.55. Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia. 1.55. Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat laskujen/menoilmoitusten väärästä käsittelystä, on korjattu. Tilikauden rajaamismenettelyn osatekijät 1.56. Konsolidoidun avaavan taseen osalta mainitut ongelmat (ks. kohdat 1.44–1.46) johtivat puutteisiin myös konsolidoidussa päätöstaseessa. Kaikki tarkastetut pääosastot (koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa lukuun ottamatta) pystyivät täsmäyttämään laskelmissa käytetyt tiedot peruskirjanpitotietoihin. Täsmäyttämättä jäivät tietyt selittämättömät erot, jotka tosin eivät olleet olennaisia, mutta niiden perusteella saadaan kuitenkin vahvistus edellä esitetylle havainnolle, jonka mukaan tietyntasoinen riski on olemassa (ks. kohta 1.45). 1.56. Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat päättämismenettelyn osatekijöiden väärästä käsittelystä, on korjattu. Taseen ulkopuoliset erät ja liitetiedot 1.57. Konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoja (32) siitä, että komission osastot tai jäsenvaltiot saattavat myöhemmin tehdä korjauksia tiettyihin tapahtumiin. Liitetiedoissa ei kuitenkaan mainita niiden menojen määrää, jotka mahdollisesti tarkistetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä (ks. myös kohdat 1.63–1.65). 1.57. Maksajavirastojen tileihin kohdistuvan vuotuisen tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn lisäksi komissio voi tehdä oikaisuja sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten nojalla. Komissio on noudattanut tuomioistuimen varainhoitovuotta 2004 koskevassa kertomuksessa annettua suositusta oikaisuista, joita mahdollisesti tehdään myöhemmin sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten nojalla. Esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on selvästi määritellyt vuoden 2005 toimintakertomuksessaan (33) ne varainhoitovuosia 2001–2005 koskevat oikaisut, joista on päätettävä tulevissa sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä. Kyseinen määrä esitetään komission kirjanpidossa ehdollisena omaisuuseränä. Takaisin perittävien varojen määräksi on arvioitu enintään 1 151 miljoonaa euroa, joka perustuu keskimääräiseen 0,95 prosentin rahoitusoikaisuun (ks. myös vastaukset kohtiin 5.56 ja 5.62). Konsolidoitu tuloslaskelma 1.58. Talousarvion toteutuma on täsmäytettävä yksityiskohtaisesti taloudelliseen tulokseen kohtuullisen varmuuden saamiseksi tilien luotettavuudesta. Nämä tiedot olivat saatavilla muille kuin komissiolle vasta lopullisen tilinpäätöksen esittämisen jälkeen. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin pystyi hyödyntämään kyseisiä tietoja taloudellisen toteutuman täsmäyttämiseen taloudelliseen tulokseen. Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus Tilintarkastustuomioistuimen soveltama lähestymistapa 1.59. Ottaen huomioon perustamissopimuksen 248 artiklan 1 kohdan vaatimukset, muuttumistilassa olevan tarkastusympäristön (joka on erittäin monimutkainen ja kokenut täydellisen muodonmuutoksen komission talousuudistuksen myötä) ja tarkastuslausuman ”käyttäjien” odotukset (erityisesti vastuuvapauden myöntävän viranomaisen odotukset) tilintarkastustuomioistuin päätti vuonna 2002 (34), että sen antama tarkastuslausuma perustuu omia varoja ja kuutta vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien toiminta-alaa (35) koskevien erityisarvioiden konsolidointiin. Kyseisten erityisarvioiden tarkoituksena on antaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle mahdollisuus suorittaa varojen hallinnoinnin laadun seurantaa kaikilla keskeisillä yhteisön toiminta-aloilla (36); erityisarviot on laadittu seuraavasta neljästä lähteestä saadun todentavan aineiston pohjalta: a) yhteisöjen toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden valvontajärjestelmien arviointi; b) tilitapahtumista poimittujen otosten tutkiminen jokaisella keskeisellä toiminta-alalla siten, että tarkastukset ulotetaan lopulliseen edunsaajaan saakka; c) pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien sekä niiden laatimisessa sovellettujen menettelyjen analysointi; d) mikäli mahdollista, yhteisön hallinnointimenettelyistä riippumattomien tarkastajien tarkastustyön tutkiminen. 1.60. Valvontajärjestelmiä koskevan tarkastuksen tavoitteena on arvioida, missä määrin niiden avulla on mahdollista hallita tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tapahtumien testaamisella pyritään saamaan suoraa todentavaa aineistoa laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja saamaan tietoja havaittujen virheiden alkuperästä, esiintymistiheydestä, luonteesta ja vaikutuksesta. Tapahtumia koskevien testien tulokset täydentävät tai vahvistavat järjestelmistä tehtyjä päätelmiä. Kummastakin edellä mainitusta lähteestä saatuja tietoja käytetään määritettäessä korjaavia toimia koskevia suosituksia. Kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin ottaa lisäksi huomioon ”johdon antamat tiedot”, jotka sisältyvät pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä niistä laadittuun, komission antamaan yhteenvetokertomukseen. Lopuksi arvioidaan muiden tarkastajien (37) tarkastustoimintaa, jotta saadaan selville, onko siitä mahdollisesti hyötyä erityisarvioiden kannalta. Tarkastustulokset vuodelta 2005 Valvontajärjestelmiä on yhä edelleen tehostettava 1.61. Kuten aiemminkin päätelmät, jotka erityisarvioiden perusteella voidaan tehdä tarkastuslausumaa varten käytettävissä olevista lähteistä, ovat suurelta osin yhteneväisiä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa asianmukaisen riskinhallinnan, yksityiskohtaisissa tarkastuksissa tehdyt, tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvät havainnot eivät olleet olennaisia (ks. kohdat 4.26–4.30, 5.53, 9.19 ja 10.20); lisäksi pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien antamista lausumista tehdyssä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin vahvistus sille, että varaumia ei joko ollut tarvetta esittää lainkaan tai että oli esitettävä merkitykseltään vähäisiä varaumia (ks. kohdat 2.14–2.19). 1.62. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät olivat käytössä mutta joiden riskinhallintaresursseja oli tehostettava, yksityiskohtaisissa tarkastuksissa tehtiin olennaisia tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä havaintoja (ks. kohdat 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten osalta 8.21–8.22). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että ne olisi tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut aiheellista esittää (ks. kohdat 2.14–2.19). 1.62. Kontrolloidakseen hajautettuun hallinnointiin liittyviä riskejä komissio on toteuttanut tarkastuksia, soveltanut jäsenvaltioissa toimintasuunnitelmia järjestelmissä esiintyvien puutteiden korjaamiseksi, tehnyt rahoitusoikaisuja, opastanut keskeisten valvontamenettelyjen käytössä ja parantanut kansallisten tilintarkastajien suorittamien tarkastusten tulosten raportointia. Pääosastot raportoivat rakennerahastojen vuotuisessa toimintakertomuksessa näistä toimista ja tiedottavat jäsenvaltioiden järjestelmissä toteutetuista parannuksista. Hajautetusta hallinnoinnista seuraa, että komissio voi havaita tietyt virheet tai puutteet vasta sen jälkeen, kun kyseessä oleva menoerä on suoritettu. Komissio viittaa vastauksiin, jotka se on antanut tuomioistuimen huomautuksiin kohdissa 2.8, 2.25 ja 2.26. Kuten komission vastauksessa kohtiin 2.18 ja 2.19 todetaan, kyseisten pääjohtajien mukaan käytössä olevien järjestelmien toiminta tarjosi riittävän varmuuden niiden menojen osalta, joista he olivat vastuussa. Lisäksi pääjohtajat esittivät varaumia ainoastaan silloin kun tarkastuksissa ilmeni merkittäviä puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski. Täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden osuutta ulkoisissa toimissa käsitellään komission vastauksissa kohtiin 8.20 ja 8.21. Yhteisön toiminnan monivuotisuus ja virheiden korjaaminen 1.63. Tarkastuslausuman yhteydessä tehtyjä havaintoja koskevissa keskusteluissa todetaan usein, että tilintarkastustuomioistuimen tilien perustana olevien toimien tasolla havaitsemilla puutteilla on vain väliaikainen vaikutus ja että tarkastuslausumassa ei oteta huomioon tiettyjen yhteisön toimien monivuotisuutta. Täten väitetään, että komissio ottaa virheet huomioon tarkastaessaan ja hyväksyessään EMOTR:n tukiosaston tilejä, päättäessään rakennerahastoihin liittyviä toimintaohjelmia ja toimittaessaan hajautettua hallinnointia koskevia tarkastuksia. 1.63. Komissio katsoo, että hajautetun hallinnoinnin järjestelmässä yhteisön varoista rahoitettuja menoja tarkastetaan vaiheittain usean vuoden aikana. Rakennerahastojen osalta ensimmäisistä tarkastuksista vastaavat jäsenvaltiot, kun taas viimeisenä ovat vuorossa komission suorittamat jälkitarkastukset. Vaikka tuomioistuin on havainnut virheitä joissakin toimissa, joiden osalta tarkastusmenettely on vielä kesken, ei koko valvontajärjestelmän toimivuutta voi asettaa tällä perusteella kyseenalaiseksi. Samalla on luonnollisesti ensisijaisen tärkeää, että vastuuhenkilöt tarkastavat tilien perustana olevat toimet tarpeeksi aikaisessa vaiheessa ennen kuin menot korvataan, ja että opastuksesta, tiedottamisesta ja muista ehkäisevistä toimista huolehditaan. 1.64. Kyseiset päätökset ja korjaavat toimet muodostavatkin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohdan ja varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 42 artiklan mukaisesti (38) merkittävän osan komission valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet kuitenkin osoittavat, että maataloustilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtäviä ”säännönmukaisuutta koskevia päätöksiä”, rakennerahastojen toimintaohjelmien päättämismenettelyjä ja hajautettuun hallinnointiin liittyviä lopputarkastuksia ei voida pitää mekanismeina, joiden avulla voidaan varmistaa, että virheet ehkäistään, eritellään ja korjataan ajoissa (ks. kohdat 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 ja 7.26–7.28). 1.64. Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevien päätösten tavoitteena on huolehtia, ettei yhteisön talousarviosta rahoiteta menoja, jotka eivät ole yhteisön sääntöjen mukaisia. Kyseiset päätökset osoitetaan jäsenvaltioille, ja niiden ansiosta EU:n veronmaksajien ei tarvitse rahoittaa asiattomia menoja. Hajautetun hallinnoinnin periaatteen mukaisesti lopullisen edunsaajan tasolla tapahtuvien virheiden ehkäiseminen, tunnistaminen ja korjaaminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevat päätökset kannustavat jäsenvaltioita huolehtimaan parhaansa mukaan siitä, että virheiden määrä pysyy kohtuullisella tasolla ja että sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut peritään takaisin. Valvontajärjestelmien ohella jäsenvaltiot soveltavat varoittavia seuraamuksia, kun ne havaitsevat virheitä. Komissio katsoo, että maatalousmenojen alalla jäsenvaltioiden ja komission suorittamat tarkastukset takaavat riittävän varmuuden siitä, että virheet havaitaan ja korjataan (ks. vastaukset kohtiin 5.56 ja 5.58). Myös rakennerahastojen kohdalla päättämismenettely on valvontaketjun viimeinen vaihe, jolloin virheet voidaan korjata loppumaksun yhteydessä. Valvontajärjestelmä ei kuitenkaan perustu ainoastaan päättämismenettelyihin, vaan jäsenvaltiot ja komissio korjaavat alustavissa tarkastuksissa mahdollisesti huomaamatta jääneitä virheitä, jotka muodostavat riskin yhteisön talousarvion kannalta, myös menojen todentamismenettelyjen, tarkastusten ja rahoitusoikaisujen avulla koko täytäntöönpanon ajan. 1.65. Yhteisen hallinnoinnin alalla tehtyjä rahoituskorjauksia koskevat päätökset, joiden mukaisesti varoja peritään takaisin jäsenvaltioilta, jotka eivät ole panneet täytäntöön ja/tai käyttäneet luotettavia järjestelmiä, eivät myöskään vähennä tilien perustana olevien toimien laittomuutta/säännönvastaisuutta, vaikka niillä voi olla ennalta ehkäisevä vaikutus. Rahoituskorjaukset tehdään järjestelmien puutteiden takia, ja täten niiden ja tilien perustana olevissa toimissa esiintyvien virheiden välillä ei ole suoraa yhteyttä. Rahoituskorjauksista seuraa, että (sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten ulkopuolelle jätetyistä) laittomista/säännönvastaisista toimista aiheutuvia menoja ei makseta EU:n talousarviosta vaan ne siirtyvät jäsenvaltioiden veronmaksajien maksettaviksi. 1.65. Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta ei varsinaisesti sovelleta sääntöjenvastaisten maksujen perimiseen edunsaajilta, sillä tarkastuksessa keskitytään jäsenvaltioiden omiin valvontajärjestelmiin. Jos jäsenvaltiot havaitsevat omissa tarkastuksissaan väärinkäytöksiä, niiden on perittävä takaisin väärinkäytösten vuoksi menetetyt varat asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Rahoitusoikaisun syystä riippuu, siirretäänkö oikaisusta aiheutuva taloudellinen rasite lopulliselle tuensaajalle, ohjelman talousarvioon vai jäsenvaltion talousarvioon. Jäsenvaltioiden on perittävä sääntöjenvastaisesti maksetut määrät takaisin mahdollisuuksien mukaan. Rahoitusoikaisuja koskevien suuntaviivojen mukaan komissio voi käynnistää rikkomisesta johtuvan menettelyn, jos jäsenvaltiot eivät peri sääntöjenvastaisesti maksettuja varojen takaisin, vaikka rahoitusoikaisu olisikin jo tehty. Jos yksittäisissä toimissa on havaittu virheitä, joista edunsaaja on vastuussa, on käynnistettävä menettely varojen perimiseksi takaisin. Jos rahoitusoikaisu johtuu siitä, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut tarkastuksia riittävän huolellisesti, kuten usein tapahtuu, virhe on viranomaisten eikä lopullisen edunsaajan vastuulla. Siinä tapauksessa oikaisusta aiheutuva taloudellinen rasite siirretään jäsenvaltion talousarvioon. Komissio katsoo, että tällaisilla rahoitusoikaisuilla hyvitetään se haitta, jonka oikaisujen kohteena olevien toimien laillisuudessa ja sääntöjenmukaisuudessa esiintyneet puutteet ovat unionin talousarviolle aiheuttaneet.

(1) ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” esitetään Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksen niteessä I.

(2) Komission tilinpitäjän antamat kirjanpitosäännöt perustuvat tilintarkastajien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

(3) ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää taseen, tuloslaskelman (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelman ja laskelman nettovarallisuuden muutoksista.

(4) Keskeiset uudet osatekijät ovat ennakkomaksut, velat ja varainhoitovuoden päättämismenettely.

(5) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus 2004, kohdat 1.51 ja 1.52 ja tämän vuosikertomuksen 2. luku.

(6) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

(7) Komission tiedonanto Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta (KOM(2002) 755 lopullinen, 17.12.2002).

(8) Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohta 1.8, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.25 ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohta 1.44.

(9) Esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien päätoimipaikassa ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) tai Australiassa, Tanskassa, Ranskassa, Espanjassa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa.

(10) Komission tilinpitäjän hyväksymät 15 uutta kirjanpitosääntöä perustuvat kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja niiden tapahtumien osalta, joita IPSAS-standardit eivät vielä koske, kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

(11) Varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti kukin toimielin määrittää sisäisissä hallintoa koskevissa säännöissään sen henkilöstötason, jonka se valtuuttaa tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla oleviin tulojen ja menojen toteuttamista koskeviin tehtäviin, valtuutusten laajuuden ja edelleenvaltuuttamismahdollisuudet. Komissiossa valtuutettuja ovat yleensä pääjohtajat ja osastopäälliköt.

(12) Kaikissa pääosastoissa on resurssijohtaja, joka vastaa käytettävissä olevien budjetti- ja henkilöstövarojen hallinnoinnista. Hänen erityisvastuualueinaan ovat tarkastusta, sisäistä valvontaa, varainhoitoa ja niihin liittyviä tietokonejärjestelmiä koskevat asiat.

(13) Keskuskirjanpitojärjestelmän työnkulkujärjestelmä on tietotekniikkamoduuli, jota kautta suurin osa budjetti- ja kirjanpitotiedoista syötetään järjestelmään.

(14) EuropeAid-yhteistyötoimisto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, tietotekniikan ja koulutuksen ja kulttuurin pääosastot, humanitaarisen avun toimisto ja ulkosuhteiden pääosasto (ks. myös vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.38–1.42.)

(15) Maatalouden ja maaseudun kehittämisen, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden, viestinnän, aluepolitiikan ja tutkimuksen pääosastot.

(16) Kirjanpitotietoihin liittyvien valvontatoimien tehostaminen, ennakkomaksut, tapahtumien oikea-aikainen kirjaaminen, päättämismenettelyt, laskentatoimen yhteyshenkilön aseman määrittäminen ja virallistaminen, oikeussubjektit, paikalliset tietotekniikkajärjestelmät, koulutus, kohdekoodien valinta, kulttuurimuutokset suoriteperusteisessa ympäristössä ja avaavien taseiden hyväksyntä.

(17) Keskuskirjanpitojärjestelmässä perintätoimia ei tarvitse yhdistää vastaaviin sitoumuksiin, laskut sekä tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien antamat tiedot, kirjanpitotiedot SAP:stä sekä vakuuden yhdistäminen sitä vastaavaan puitesopimukseen keskuskirjanpitojärjestelmän vakuuksiin kirjaamisen yhteydessä.

(18) Yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtajan esittämä varauma tiettyjen taseen ja taloudellisen tuloksen osien merkityksen epämääräisyydestä ja joidenkin niihin sisältyvien kirjausten laadusta oli luonteeltaan lähinnä tekninen.

(19) Kyseinen päätös perustuu IPSAS-standardien ”valvontamalliin”.

(20) Kirjanpitosäännössä nro 1 selvitetään eri konsolidointiperusteet, mutta siinä ei kuitenkaan selitetä, miksi Euroopan kehitysrahasto ei kuulu konsolidoinnin soveltamisalaan.

(21) EYVL C 162, 5.6.2001, s. 1.

(22) Komission olisi saatava pitkä- ja lyhytaikaisten saamisten osalta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) velallisluetteloon 31. joulukuuta sisältyvät määrät eikä esittää EMOTR:n varainhoitovuoden lopussa olleita määriä (eli määriä 15. päivältä lokakuuta).

(23) Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohta 1.23, vuosikertomus vuodelta 2003, kohdat 1.10 e, 1.14 ja 1.15 ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohta 1.17.

(24) Ks. tarkastuslausuma vuodelta 2002, kohta II d ja tarkastuslausumat vuosilta 2003 ja 2004, kohta III.

(25) Komission osalta alkuperäisten ennakkomaksujen kokonaismäärä oli ennen tukikelpoisten menojen vähentämistä 64 600 miljoonaa euroa.

(26) Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 1.30–1.32.

(27) Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston tarkastuksen toimitti komission sisäisen tarkastuksen yksikkö tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa.

(28) Uuteen kirjanpitojärjestelmään vuoden 2005 alussa siirrettyjen lyhytaikaisten velkojen bruttomäärä oli ennen maksettujen laskujen/menoilmoitusten (osittaista) vähentämistä noin 35 000 miljoonaa euroa.

(29) Ks. vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.34 ja 1.35.

(30) Tähän määrään on lisättävä lyhytaikaisista ennakkomaksuista vähennetyt menojäämät, joiden määrä oli noin 6 400 miljoonaa euroa.

(31) Komissio on luopunut tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina kritisoimasta yhteisön eläkesitoumuksiin liittyvästä käytännöstä, jonka mukaan saamiset ja velat esitetään rinnakkain siten, että niiden vaikutus ei näy taloudellisessa tuloksessa, koska tästä esitystavasta ei käy ilmi vuodesta toiseen tapahtunutta muutosta (ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohdat 1.31 ja 1.32, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.10 h ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohta 1.20).

(32) Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohdat 1.10 ja 1.11, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.11 ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.12 ja 1.13.

(33) Ks. toinen luku ”Sisäisten valvontajärjestelmien hallinnointi”, kohta 2.2.2.1 ”Tukiosaston menot”.

(34) Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi helmikuussa 2006 tarkistetun tarkastuslausumaa koskevan lähestymistavan, jota sovelletaan ensimmäistä kertaa varainhoitovuonna 2006.

(35) Maatalous, rakennetoimet, sisäiset politiikat, ulkoiset toimet, hallinto ja liittymistä valmisteleva strategia.

(36) Varainhoitoasetuksessa tehdään menojen osalta ero seuraavien tapauksien välillä (53 artikla): Komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti (hallintomenot ja sisäiset politiikat); toimia hallinnoidaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa jäsenvaltioissa (EMOTR:n tukiosasto ja rakennerahastot); komissio on ennakkotarkastuksen tehtyään antanut edunsaajavaltioiden tehtäväksi toteuttaa toimien tietyt osa-alueet (liittymistä valmisteleva strategia) ja komissio voi hallinnoida tiettyjä toimia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa.

(37) ”Muilla tarkastajilla” tarkoitetaan julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivia henkilöitä, joita on pyydetty tilintarkastajan ominaisuudessa arvioimaan kokonaan tai osittain yhteisön talousarviosta rahoitettavia toimia, mutta joita yhteisön säännökset eivät velvoita suorittamaan kyseistä tehtävää.

(38) Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).