Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) {KOM(2011) 71 final} {KOM(2011) 73 final} {KOM(2011) 74 final} {SEC(2011) 204 final} /* KOM/2011/0072 lopull. - NLE 2011/0046 */





FI Bryssel 7.3.2011 KOM(2011) 72 lopullinen 2011/0046 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) {KOM(2011) 71 final} {KOM(2011) 73 final} {KOM(2011) 74 final} {SEC(2011) 204 final} PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1 Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Euratomin perustamissopimuksessa rajoitetaan ydinalan tutkimusohjelmien voimassaolo viiteen vuoteen. Nykyisen lainsäädännön voimassaolo päättyy vuoden 2011 lopussa. Seuraavassa esitetään perustelut neuvoston päätöksen antamiseksi Euratomin puiteohjelman jatkamisesta vuosiksi 2012–2013. Euratomin puiteohjelma koskee ydinenergian (fuusion ja fission) ja säteilysuojelun tutkimusta. Siinä määritetään kokonaisbudjetti suorille ja epäsuorille toimille, asetetaan t&k-tavoitteet ja määritellään niitä tukevat välineet. Yksityiskohtaiset tieteelliset tavoitteet kuvataan erityisohjelmissa. Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on varmistaa EU-rahoitteisen tutkimuksen ja koulutuksen jatkuminen ydintieteessä ja -teknologiassa vuosina 2012–2013 ja sitä kautta ylläpitää niitä tehokkaita ja tuloksekkaita ohjelmia, joiden puitteissa edistetään ja koordinoidaan toimia jäsenvaltioissa EU:n lisäarvon maksimoimiseksi. Euratomin puiteohjelmalla on olennainen merkitys esimerkiksi sen kannalta, että Eurooppa saisi parhaan investointituoton ITERistä, joka on nyt siirtynyt rakentamisvaiheeseen ja nojautuu Euroopan fuusiotutkimusohjelman jatkuvaan tukeen. Euratomin yhteisrahoittamalla tutkimuksella on myös tärkeä rooli parannettaessa ydinfission sekä säteilyn muun teollisen ja lääketieteellisen käytön turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta, ja joillain tutkimushankkeista on keskeinen alullepaneva rooli hiljattain käynnistetyssä ESNII-aloitteessa (European Sustainable Nuclear Industrial Initiative), joka kuuluu Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa (SET-suunnitelma) vuonna 2010 käynnistettyihin kuuteen eurooppalaiseen teollisuusaloitteeseen. Euratomin puiteohjelmaehdotukset liittyvät selkeästi Eurooppa 2020 ja Energia 2020 -strategioiden tavoitteisiin. Ohjelma edistää Innovaatiounioni-lippulaivahanketta tukemalla esikaupallista tutkimusta ja helpottamalla tiedelaitosten ja yritysten välistä teknologiansiirtoa. Se edistää Resurssitehokas Eurooppa -lippulaivahanketta lisäämällä merkittävästi ydinenergian yleistä kestävyyttä. Painottaessaan kaikissa toimissaan koulutusta, edistäessään nykyisen ydinteollisuuden kilpailukykyä ja luodessaan uutta huipputeknologiateollisuutta erityisesti fuusioenergiassa Euratom-ohjelma johtaa kasvuun ja uusiin työpaikkoihin useilla eri aloilla. Euratomin puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa otetaan huomioon 4. helmikuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa EU ja sen jäsenvaltiot sopivat edistävänsä investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja kohdistavansa huomionsa SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Sekä ydinfissio että ydinfuusio mainitaan SET-suunnitelmassa energiateknologioina, joita Euroopan on pidettävä yllä, kehitettävä ja hyödynnettävä lyhyen ja pidemmän aikavälin energiatavoitteiden saavuttamiseksi. Euratomin puiteohjelmaa (2012–2013) koskevissa päätöksissä otetaan huomioon myös komission vuonna 2010 käynnistämä yksinkertaistamisprosessi, joka lisää nykyisten ja tulevien tutkimusohjelmien houkuttelevuutta ja hyödyntämismahdollisuuksia parhaille tutkijoille ja innovatiivisimmille yrityksille. Euratomin puiteohjelman (2012–2013) yksinkertaistamistoimenpiteet toteutetaan 24. tammikuuta 2011 tehdyn komission päätöksen K(2011)174 mukaisesti. 1.2 Euratomin puiteohjelman 2012–2013 (ml. ITER) talousarvio Euratomin puiteohjelmaa 2012–2013 koskevat ehdotukset muodostavat yleisen kehyksen ydinalan tutkimustoimille ja sisältävät niiden tarvitseman talousarvion. Monivuotisessa rahoituskehyksessä 2007–2013 ydintutkimukseen alunperin osoitetut määrärahat ovat osoittautuneet riittämättömiksi ITER-hankkeen kustannusten merkittävän kasvun vuoksi. ITERin kustannusten nousua tarkasteltiin perinpohjaisesti komission tiedonannossa ITER-hankkeen tilanne ja mahdollinen jatko [1]. Jos ITERin budjetin lisäämisestä ei tehdä päätöstä, Euratomin osuus ITERistä rajoittuisi monivuotisessa rahoituskehyksessä kyseiseen tarkoitukseen osoitettuihin määrärahoihin, mistä olisi seurauksena se, ettei Euratom voisi täyttää ITER-sopimuksen mukaisia juridisia velvoitteitaan. Päätelmissään 12. heinäkuuta 2010 neuvosto vahvisti uudelleen sitoutumisensa ITERiin, pani merkille sen lisääntyneen rahoitustarpeen ja esitti suuntaviivoja kulujen hillitsemiselle ja hankkeen johtamiselle. Neuvosto sopi, että Euroopan osuus ITERin rakentamisvaiheen kustannuksista (vuoteen 2020 asti) on enimmillään 6,6 miljardia euroa vuoden 2008 arvolla. Tähän sisältyy 1,4 miljardia euroa kaudelle 2012–2013. Neuvosto myös kehotti komissiota tukemaan ITER-perusskenaarion (”baseline”) hyväksymistä, minkä johdosta komissio antoi ehdotuksen monivuotisen rahoituskehyksen muuttamisesta ITERin lisärahoitustarpeiden kattamiseksi [2]. Perusskenaario hyväksyttiin ylimääräisessä ITER-neuvoston kokouksessa 28. heinäkuuta 2010. Euratomin tuki annettiin alustavasti. Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole vielä hyväksyneet komission ehdottamia muutoksia. Neuvosto sopi monivuotisen rahoituskehyksen muuttamista koskevan komission ehdotuksen pohjalta marraskuussa 2010 vuoden 2010 talousarviossa käytettävissä olleiden liikkumavarojen käytöstä sekä varojen kohdentamisesta uudelleen monivuotisen rahoituskehyksen ja seitsemännen tutkimuspuiteohjelman sisäisesti ITERin lisätarpeiden kattamiseksi 1,3 miljardin euron osalta. Neuvoston 12. heinäkuuta 2010 toteamasta 1,4 miljardin euron tarpeesta jäi siis täyttämättä 100 miljoonaa euroa. Tämä 100 miljoonan euron vaje kaudelle 2012–2013 ei ole vastoin eikä poista neuvoston sitoutumista siihen, että Euroopan kokonaisosuus ITERin rakennuskustannuksista on 6,6 miljardia euroa. Vuoden 2011 talousarviota koskeneen sovittelumenettelyn ja siihen liittyneen joustovälinettä käsitelleen keskustelun yhteydessä budjettivallan käyttäjä ei tehnyt sopimusta Euroopan rahoituksen lisäämisestä ITERissä. Siksi asiasta on tehtävä komission ehdotuksen [3] pohjalta päätös mahdollisimman pian vuoden 2011 aikana. Komissio ehdottaa, että näissä olosuhteissa Euratomin puiteohjelmaa 2012–2013 koskevien ehdotusten lainsäädäntöprosessi toteutetaan samanaikaisesti kuin meneillään oleva keskustelu ITERin budjetista ja vuoden 2012 talousarviosta. Lisärahoituksesta sopiminen mahdollistaa Euratomin tutkimusohjelman nopean hyväksymisen vuonna 2011. Kyseisellä päätöksellä on tärkeä merkitys sen kannalta, miten Euratom voi jatkaa ydinlaitosten (esim. JET) käytön ja YTK:n suorien toimien tukemista. 1.3 Euratomin puiteohjelman 2012–2013 sisältö Puiteohjelma on osa lainsäädäntöpakettia, joka sisältää ehdotukset itse puiteohjelmaa, kahta erityisohjelmaa (suorat ja epäsuorat toimet) ja osallistumissääntöjä koskeviksi päätöksiksi. Paketissa esitellään tutkimustoimien tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja annetaan asianmukaiset säännöt tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten osallistumista varten. Se kattaa ITERin rakentamisen, siihen liittyvän fuusioenergiatutkimusohjelman, fissiota ja säteilysuojelua koskevat tutkimustoimet sekä YTK:n suorat toimet ydinvalvonnan ja ydinturvallisuuden alalla. Euratomin puiteohjelma 2012–2013 sisältää pääpiirteissään samat tieteelliset, tekniset ja strategiset tavoitteet ja samat rahoitusjärjestelyt kuin nykyinen Euratomin puiteohjelma PO7 (2007–2011). Ohjelma on kuitenkin kehittynyt viiden vuoden aikana, ja siinä on otettava huomioon viimeaikaiset tutkimustulokset sekä Euroopan uusi poliittinen kehitys ja tutkimuskenttä. Merkittävin poliittinen kehitysaskel on ollut SET-suunnitelman laatiminen ja hyväksyminen osana laajempaa monialaista lähestymistapaa, jolla pyritään vastaamaan tuleviin energiahaasteisiin. Euratomin puiteohjelman päätavoitteina vuonna 2012–2013 on – fuusioenergiatutkimuksessa: kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristöä kunnioittavaa ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten – ydinfissiossa ja säteilysuojelussa: parantaa turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta ydinfissiossa ja säteilyn muussa teollisessa ja lääketieteellisessä käytössä sekä parantaa ydinvalvontaa (ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, laittoman kaupan torjuminen ja rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus). 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI 2.1 Intressitahojen kuuleminen Komissio on Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti kuullut Euratomin tieteellis-teknistä komiteaa. Euratomin puiteohjelmaa koskeva ehdotus perustuu myös neuvoston kanssa ITERistä käytyjen keskustelujen tuloksiin. 2.2 Asiantuntijatiedon käyttö Komissio on hyödyntänyt Euratomin puiteohjelmaehdotuksen valmistelussa eri lähteitä, joita ovat olleet – riippumattomien asiantuntijaryhmien laatimat Euratomin PO7:n väliarvioinnit – Euroopan fuusiokehityssopimusta (EFDA) varten laadittu kertomus, joka perustuu fuusioenergian t&k-ohjelman tulevaisuutta pohtineen tilapäisen työryhmän työhön – YTK:n hallintoneuvoston palaute – Euratomin tieteellis-teknisen komitean valmistelutyö Euratomin PO7:n jatkamista ja tulevia tutkimusohjelmia varten – ydinalan teknologiayhteisöjen ja -foorumeiden – kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP) [4], geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevän teknologiayhteisön (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) [5] ja eurooppalaisen tieteidenvälisen matala-annosaloitteen (Multidisciplinary European Low Dose Initiative, MELODI) [6] – laatimat raportit, muun muassa visioasiakirjat ja strategiset tutkimuslinjaukset. 2.3 Vaikutusten arviointi Komissio on varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen (komission asetuksen N:o 2342/2002) 21 artiklan mukaisesti tehnyt ennakkoarvioinnin. Koska tämän ehdotuksen tarkoituksena on jatkaa Euratomin puiteohjelman toimia vuosina 2012–2013 samojen rahoitusnäkymien puitteissa, vaikutusten arviointia ei vaadita. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.2 Oikeusperusta Puiteohjelman oikeusperustan muodostavat Euratomin perustamissopimuksen artiklat 1, 2 4 ja 7. 3.2 Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Lisäarvo, joka saadaan Euratomin osallistumisesta ydintutkimukseen, liittyy rajat ylittäviin vaikutuksiin, mittakaavaetuihin ja markkinoiden puutteiden korjaamiseen. Euratomin fissio- fuusio- ja säteilysuojeluhankkeissa tutkimus voi saavuttaa vaaditun kriittisen massan, vähentää kaupallista riskiä ja saada liikkeelle yksityisiä investointeja. Euratomin toimet voivat tärkeällä tavalla siirtää ydinalan taitoja ja osaamista rajojen yli, auttaa edistämään huippuosaamista tutkimuksessa ja innovoinnissa tehostamalla valmiuksia, laatua ja Euroopan laajuista kilpailua sekä parantaa inhimillistä kapasiteettia koulutuksen, liikkuvuuden ja urakehityksen kautta. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö- ja hallintoresurssit selostetaan tämän päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. 2011/0046 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [7], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [8], sekä katsoo seuraavaa: (1) Tutkimuksen ja koulutuksen alalla toteutettavat yhteiset kansalliset ja Euroopan tason toimet ovat olennaisen tärkeitä taloudellisen kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseksi Euroopassa. (2) Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013), jäljempänä ’puiteohjelma (2012–2013)’, olisi täydennettävä unionin muita toimia tutkimuspolitiikan alalla, joita tarvitaan komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 julkaisemassa tiedonannossa Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia [9] esitetyn Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseksi, ja erityisesti koulutukseen, kilpailukykyyn ja innovointiin, teollisuuteen, työllisyyteen ja ympäristöön liittyviä toimia. (3) Puiteohjelman (2012–2013) olisi rakennuttava niille tuloksille, joita Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/970/Euratom [10] vahvistetussa Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa on saavutettu pyrittäessä luomaan eurooppalaista tutkimusaluetta ja kehittämään eurooppalaista osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa. (4) Puiteohjelman (2012–2013) olisi edistettävä Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeisiin kuuluvan, 6 päivänä lokakuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni [11] hyväksytyn Innovaatiounionin toteuttamista tehostamalla kilpailua tieteellisen huippuosaamisen alalla ja vauhdittamalla keskeisten innovaatioiden käyttöönottoa ydinenergia-alalla energia- ja ilmastonmuutoshaasteisiin vastaamiseksi. (5) Euroopan energiapolitiikassa tunnustetaan ydinenergian tarjoamat mahdollisuudet kilpailukyvyn, hiilidioksidipäästöjen vähentämisen ja toimitusvarmuuden osa-alueilla. Marraskuun 22 päivänä 2007 annetussa komission tiedonannossa Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) – Kohti vähähiilistä tulevaisuutta [12] esitelty Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) vauhdittaa tietyn vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä. Tähän valikoimaan kuuluvat myös ydinenergiateknologiat, koska ne tarjoavat parhaat mahdollisuudet saavuttaa energia- ja ilmastotavoitteet sekä lyhyellä että pitemmällä aikavälillä. (6) SET-suunnitelmassa todetaan, että ydinfission alalla keskeisinä teknologiahaasteina EU:n vuodelle 2020 sovittujen energiatavoitteiden saavuttamisessa on pitää yllä kilpailukykyä fissioteknologioissa ja huolehtia pitkän aikavälin jätehuoltoratkaisuista. Vuoden 2050 vähähiilisen yhteiskunnan vision saavuttamiseksi SET-suunnitelmassa kehotetaan yhteisöä saattamaan päätökseen uuden (neljännen) sukupolven fissioreaktoreita koskevan demonstroinnin valmistelut, tavoitteena kestävyyden lisääminen. SET-suunnitelmassa on erityisesti käynnistetty kestävää ydinfissiota koskeva eurooppalainen teollisuusaloite. (7) Fuusioenergian alalla SET-suunnitelmassa todetaan ITERin merkitys ja tarve varmistaa teollisuuden osallistuminen demonstroinnin valmisteluun aikaisessa vaiheessa. Fuusiotutkimuksen pitkän aikavälin strateginen päämäärä on fuusioenergian demonstraatiovoimalaitos DEMO. (8) Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että EU ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja kohdistavat huomionsa Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa (SET-suunnitelma) asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. (9) Euratom on luonut yhteisen ja täysin kattavan fuusiotutkimusohjelman, joka on kansainvälisesti johtavassa asemassa kehitettäessä ydinfuusiota energialähteenä. (10) Neuvoston hyväksyttyä 20 päivänä joulukuuta 2005 tekemällään päätöksellä Euroopan atomienergiayhteisön liittymisen neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen yhteisö liittyi neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen tutkimus- ja kehitysfoorumin (Generation IV International Forum, GIF) puitesopimukseen 11 päivänä toukokuuta 2006. GIF koordinoi monenvälistä yhteistyötä useiden kehittyneiden ydinjärjestelmien esisuunnitteluvaiheen tutkimuksessa. Yhteisö on näin ollen sitoutunut kansainväliseen yhteistyöhön tällä alalla, joka kytkeytyy läheisesti myös SET-suunnitelmaan. (11) Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa koulutustasoa ydinalalla. (12) Komissio sai vuonna 2010 loppuraportit ulkoisesta arvioinnista, joka koski yhteisön toimien toteutusta ja tuloksia ydintutkimuksessa vuosina 2007–2009 ja kattoi sekä suorat että epäsuorat toimet. (13) ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehdyn sopimuksen [13] mukaisesti puiteohjelman (2012–2013) fuusiotutkimuksessa olisi keskityttävä ennen muuta ITERin toteuttamiseen Euroopassa. (14) Yhteisön toimia, joilla tuetaan ITERin toteuttamista ja erityisesti ITERin rakentamista Cadaracheen sekä ITERin teknologiaa koskevan t&k-työn suorittamista puiteohjelman (2012–2013) aikana, ohjaa ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys (Fusion for Energy) eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom [14] nojalla. (15) Tässä puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset perusperiaatteet. (16) Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman (2012–2013) koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [15] 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (17) Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi osallistuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antamiseen unionin politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten. Tätä varten YTK:n olisi toimittava jatkossakin riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena unionissa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla. (18) Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävänä toimintana. Puiteohjelman (2012–2013) olisi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista. (19) Puiteohjelman (2012–2013) olisi edistettävä unionin laajentumista antamalla ehdokasmaille tieteellistä ja teknologista tukea, jotta ne voivat panna täytäntöön unionin säännöstön ja integroitua eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. (20) Ydinaineiden ja -teknologioiden laittoman leviämisen estämisestä 26 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa [16] tunnustetaan YTK:n rooli ydinturvatutkimuksen ja -koulutuksen alalla. (21) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 [17], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 [18] sekä petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 [19] mukaisesti. (22) Komissio on kuullut Euratomin tieteellis-teknistä komiteaa, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Puiteohjelman hyväksyminen Hyväksytään ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä ’puiteohjelma (2012–2013)’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2012 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 2 artikla Tavoitteet 1. Puiteohjelmalla (2012–2013) pyritään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin ja edesautetaan samalla Innovaatiounionin aikaansaamista ja käytetään perustana eurooppalaista tutkimusaluetta. 2. Puiteohjelma (2012–2013) käsittää yhteisön tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, kansainväliseen yhteistyöhön, teknisen tiedon levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen liittyviä toimia sekä koulutustoimia, jotka määritetään kahdessa erityisohjelmassa. 3. Ensimmäinen erityisohjelma koostuu seuraavista epäsuorista toimista: a) fuusioenergiatutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristöä kunnioittavaa ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten; b) ydinfissio ja säteilysuojelu, jonka tavoitteena on parantaa ydinfission sekä säteilyn muun teollisen ja lääketieteellisen käytön resurssitehokkuutta, kustannustehokkuutta ja erityisesti turvallisuutta. 4. Toinen erityisohjelma käsittää Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) suorat tutkimustoimet ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla. 5. Erityisohjelmien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä I. 3 artikla Rahoituksen enimmäismäärä ja eri erityisohjelmien osuudet Puiteohjelmaa (2012–2013) varten osoitettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 560 270 000 euroa. Määrä jakautuu seuraavasti (euroa): a) epäsuorina toimina toteutettava erityisohjelma: – fuusioenergiatutkimus 2 208 809 000; – ydinfissio ja säteilysuojelu 118 245 000; b) suorina toimina toteutettava erityisohjelma: – YTK:n ydinalan toimet 233 216 000. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumiselle puiteohjelman (2012–2013) rahoitukseen esitetään liitteessä II. 4 artikla Unionin taloudellisten etujen suojelu Tämän päätöksen nojalla rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä sovelletaan asetuksia (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (EY, Euratom) N:o 2185/96 kuhunkin unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen taikka puiteohjelmaan (2012–2013) perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomiseen, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai Euroopan unionin hallinnoimille talousarvioille. 5 artikla Eettiset perusperiaatteet Kaikessa puiteohjelmaan (2012–2013) kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. 6 artikla Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu 1. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti puiteohjelman (2012–2013) ja sen erityisohjelmien toteuttamista ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista ja levittää niitä. 2. Puiteohjelman (2012–2013) päättymisen jälkeen komissio teettää 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä ohjelman lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat. Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 7 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET, AIHEALUEET JA TOIMET JOHDANTO Puiteohjelma (2012–2013) jakautuu kahteen osaan, joista ensimmäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä ”epäsuorista” toimista ja toinen YTK:n ”suorista” tutkimustoimista. I.A. FUUSIOENERGIAN TUTKIMUS Tavoite Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Lähtökohdat Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen. Eurooppalainen fuusiotutkimus käsittää kaikki fuusioenergiaan liittyvät toimet jäsenvaltioissa ja assosioituneissa kolmansissa maissa, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on saada yhdessä aikaan prototyyppireaktoreita edellä mainitut vaatimukset täyttäviä ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos DEMO. ITERin rakentamiseen liittyy ITERiä koskevan t&k-työn tukemiseen kohdennettu ohjelma sekä DEMOssa tarvittaviin teknologioihin ja fysiikkaan liittyviä rajattuja toimia. Fuusioenergian tutkimus- ja kehitystyön kansainvälinen ulottuvuus perustuu sopimukseen ITER-hankkeen toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta sekä Japanin hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön sopimukseen laajemman lähestymistavan toimista fuusioenergiatutkimuksen alalla. Osittain kansainvälinen yhteistyö perustuu myös yhteisön ja kolmansien maiden välillä voimassa oleviin kahdeksaan kahdenväliseen fuusioalan yhteistyösopimukseen. Toimet 1. ITERin toteuttaminen Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen, ja erityisesti kansainvälisen ITER-organisaation ja ITERistä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen hallinto, johto ja henkilöstö, yleinen tekninen ja hallinnollinen tuki, laitteiden ja laitosten rakentaminen ja hankkeen tukeminen rakentamisvaiheen aikana. 2. ITERin toimintaa valmistelevat t&k-toimet Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa hyödynnetään Joint European Torus (JET) -laitteistoa ja muita ITERin kannalta merkittäviä magneettisen koossapidon laitteistoja. Ohjelmassa arvioidaan ITERin keskeisiä teknologioita, valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa. 3. DEMOa valmistelevat rajatut teknologiatoimet Tähän sisältyvät fuusiomateriaalien ja keskeisten fuusioteknologioiden kehittäminen sekä kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista valmistelevan hankeryhmän työ. 4. Pidemmän aikavälin t&k-toimet Tähän sisältyy magneettisen koossapidon ratkaisujen parannettuihin malleihin liittyviä rajattuja toimia (joissa keskitytään W7-X-stellaraattorin toiminnan valmisteluun) sekä fuusioplasmojen käyttäytymisen syvälliseen ymmärtämiseen tähtäävä teoreettinen työ ja mallintaminen. 5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus Tähän sisältyvät toimet, joissa otetaan huomioon ITERin välittömät ja keskipitkän aikavälin tarpeet sekä fuusioteknologian tuleva kehittäminen ja joiden avulla pyritään kouluttamaan ns. ITER-sukupolvi ja varmistamaan, että saatavilla on riittävästi osaavaa, korkeasti koulutettua ja kokenutta henkilöstöä. 6. Infrastruktuurit ITER on uusi tutkimusinfrastruktuuri, jolla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. 7. Teolliset prosessit ja teknologiansiirto ITER-hankkeen innovaatioiden nopea siirto eurooppalaiseen teollisuuteen edellyttää uusia organisaatiorakenteita. Tämä tehtävä kuuluu fuusioteollisuuden innovaatiofoorumille (Fusion Industry Innovation Forum), joka tulee laatimaan fuusioteknologian etenemissuunnitelman ja aloitteita inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi painottaen innovointia ja uusien tuotteiden ja palvelujen aikaansaamista. I.B. YDINFISSIO JA SÄTEILYSUOJELU Tavoite Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. Lähtökohdat Ydinenergia on tärkeänä aiheena keskustelussa, jota käydään keinoista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden vähentämiseksi. Kehittyneempi ydinteknologia tarjoaa mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta ja tehostaa luonnonvarojen käyttöä. Lisäksi sen avulla voidaan entisestäänkin parantaa turvallisuutta ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Tähän liittyvät nykyiset eurooppalaiset aloitteet kuuluvat neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymän Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) alaan ja edesauttavat myös tärkeiden kolmansien maiden kanssa toteutettavia yhteistyötoimia neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen foorumin (Generation IV International Forum, GIF) yhteydessä. Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana on käynnistetty kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta: kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP:n että IGDTP:n toimet vastaavat läheisesti SET-suunnitelman painopisteitä, ja SNETP:n muodostavien organisaatioiden ydinryhmä vastaa SET-suunnitelmaan kuuluvan kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) toteuttamisesta. Kaikki yhteistyöaloitteet sisältävät puiteohjelmaan (2012–2013) kuuluvia toimia ja pystyvät varmistamaan niiden mahdollisimman tehokkaan ja tuloksekkaan toteutuksen. SNEPT-, IGSTP-, MELODI-yhteistyöaloitteiden ja muiden sidosryhmäfoorumien välinen vuorovaikutus EU:n tasolla kasvaa kaiken aikaa. Tästä ovat esimerkkejä Euroopan ydinenergiafoorumi (European Nuclear Energy Forum, ENEF) ja Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmä (European Nuclear Safety Regulators Group, ENSREG). Prosessia edistetään kaikin tavoin puiteohjelman toimissa. Euratomin puiteohjelmalle (2012–2013) on ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea turvallisuustaso. Siinä myös tuetaan jatkuvasti aloitteita sen varmistamiseksi, että laitokset, koulutus ja koulutusmahdollisuudet ovat Euroopassa tulevaisuudessakin asianmukaisella tasolla ottaen huomioon kansallisten ohjelmien nykyiset suuntaviivat ja koko EU:n etu. Tämä ennen muuta takaa sen, että asianmukainen turvallisuuskulttuuri säilyy. Toimet 1. Geologinen loppusijoitus Toteutukseen keskittyvä tutkimustyö, jonka kohteena ovat käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen syvään geologiseen loppusijoitukseen liittyvät keskeiset näkökohdat ja tarpeen mukaan teknologioiden ja turvallisuuden demonstrointi, sekä perustan luominen yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamiselle jätehuoltoon ja jätteen loppusijoitukseen liittyvistä keskeisistä kysymyksistä. 2. Reaktorijärjestelmät Tutkimus, jolla tuetaan kaikkien relevanttien Euroopassa käytössä tai kehitteillä olevien reaktorijärjestelmien turvallista, tehokasta ja kestävämpää käyttöä (polttoainekiertoon liittyvät laitokset mukaan luettuna). Tähän sisältyvät myös polttoainekierron jätehuoltokysymykset, kuten partitio ja transmutointi. 3. Säteilysuojelu Erityisesti pienten annosten aiheuttamia riskejä, lääketieteellistä käyttöä ja onnettomuuksien hallintaa koskeva tutkimus, jonka tarkoituksena on luoda tieteellinen pohja luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle suojelujärjestelmälle, joka ei tarpeettomasti rajoita säteilyn hyödyllistä ja laaja-alaista käyttöä lääketieteessä ja teollisuudessa. 4. Infrastruktuurit Tuetaan keskeisten tutkimusinfrastruktuureiden yhteistyötä, käyttöä ja käyttömahdollisuuksien ylläpitoa edellä kuvatuilla ensisijaisilla aihealueilla. 5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus Tuetaan tieteellisen osaamisen ja inhimillisen pääoman säilyttämistä ja kehittämistä, jotta voidaan taata sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus ydinalalla pitkällä aikavälillä. II. YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (YTK) TOIMET YDINALALLA Tavoite YTK:n ydinalan erityisohjelmalla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat t&k-velvoitteet ja tukemaan sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. YTK lujittaa asemaansa eurooppalaisena vertailukeskuksena tiedon levittämisessä sekä ydinalan ammattilaisten ja nuorten tutkijoiden koulutuksessa. Lähtökohdat Ydinvoimalla tulee olemaan strateginen merkitys EU:n energiavalikoimassa ainakin seuraavan puolen vuosisadan ajan. Ydinvoima auttaa saavuttamaan EU:n kasvihuonekaasutavoitteet ja parantaa EU:n energiansaannin omavaraisuutta, varmuutta ja monipuolisuutta. Tähän voidaan päästä huolehtimalla samalla tiukasti ydinenergian käytön vastuullisuudesta sekä ydinturvallisuuden että ydinvalvonnan osalta. Tämän vuoksi on tarpeen kehittää tietämystä, taitoja ja pätevyyttä, jotta voidaan tarjota tieteellistä huipputasoa edustavaa riippumatonta ja luotettavaa asiantuntemusta EU:n politiikan tueksi ydinreaktoreiden ja polttoainekierron turvallisuuden, ydinmateriaalivalvonnan sekä turva- ja varmuusjärjestelyjen aloilla. YTK antaa tehtävänsä mukaisesti asiakaslähtöistä tukea EU:n politiikalle, minkä lisäksi sillä on proaktiivinen rooli eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa sen harjoittaessa korkealaatuista tutkimustoimintaa läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden tahojen kanssa ja kehittäessä verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten instituutioiden kanssa. Toimet 1. Ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset. Tässä keskitytään epävarmuustekijöiden vähentämiseen ja avointen kysymysten ratkaisemiseen jätehuollossa, jotta voidaan kehittää toimivia ratkaisuja korkea-aktiivisen jätteen huoltoon kahden päävaihtoehdon pohjalta (suora loppusijoitus tai partitio ja transmutaatio). Tähän sisältyvät myös ydinenergia-alan sovelluksiin ja muihin (esim. lääketieteellisiin) sovelluksiin tähtäävät toimet, joilla kehitetään aktinidien fysiikkaan, kemiaan ja perusominaisuuksiin liittyvää tietämystä ja mallintamista sekä ydinalan tarkkaa vertailutietokantaa. Säteilysuojelun alalla laajennetaan toimia, joilla kehitetään ympäristömalleja radioisotooppien kulkeutumiselle ja ympäristön radioaktiivisuuden seurantatestejä, jotta voidaan tukea kansallisten seurantaprosessien ja järjestelmien yhdenmukaistamista. 2. Ydinturvallisuus. Tavoitteena on tehdä tutkimusta, joka koskee nykyisin käytössä olevia ja uudenlaisia polttoainekiertoja, EU:ssa käytössä olevien reaktorien reaktoriturvallisuutta sekä sellaisten uusien innovatiivisten ratkaisujen reaktoriturvallisuutta, jotka voivat parantaa tehokkuutta, turvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa käytettäessä innovatiivisia polttoainekiertoja, suurempaa palamaa tai seuraavan sukupolven uudentyyppisiä polttoaineita. Tavoitteena on myös kehittää turvallisuusvaatimuksia ja kehittyneitä arviointimenetelmiä nykyisiä ja uusia reaktorijärjestelmiä varten. YTK vahvistaa EU:n kansainvälistä asemaa koordinoimalla Euroopan osallistumista neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevään kansainväliseen foorumin (Generation IV International Forum) t&k-aloitteeseen, huolehtimalla integroinnista ja levittämällä tutkimustuloksia tällä alalla. 3. Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (ml. ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten aineiden päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (ml. rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus). LIITE II RAHOITUSJÄRJESTELYT Puiteohjelman (2012–2013) toteuttamista varten vahvistettujen osallistumissääntöjen mukaisesti yhteisö tukee erilaisin rahoitusjärjestelyin erityisohjelmissa määriteltyjä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyviä toimia, demonstrointitoimet mukaan luettuina. Järjestelyjä käytetään joko yksin tai yhdistelminä puiteohjelmassa (2012–2013) toteutettavien erilaisten toimien rahoittamiseen. 1. FUUSIOENERGIAN RAHOITUSJÄRJESTELYT Fuusioenergian tutkimuksen alalla toimien erityisluonne edellyttää erityisjärjestelyjä. Rahoitustukea annetaan toimille, jotka toteutetaan seuraavissa yhteyksissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti: 1.1. Komission ja jäsenvaltioiden tai täysin assosioituneiden kolmansien valtioiden taikka komission ja jäsenvaltioissa tai täysin assosioituneissa kolmansissa valtioissa sijaitsevien yksiköiden väliset assosiaatiosopimukset, joissa määrätään yhteisön fuusioenergiaa koskevan tutkimusohjelman osan toteuttamisesta Euratomin perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti; 1.2. Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA), joka on komission ja jäsenvaltioissa ja assosioituneissa valtioissa sijaitsevien tai niiden puolesta toimivien organisaatioiden välillä tehty monenvälinen sopimus, jossa luodaan puitteet muun muassa assosioituneiden organisaatioiden ja teollisuuden fuusioteknologiaa koskevalle lisätutkimukselle, JET-laitteiden käytölle ja Euroopan osallistumiselle kansainväliseen yhteistyöhön; 1.3. ITERistä vastaava eurooppalainen yhteisyritys Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklan nojalla; 1.4. yhteisön ja kolmansien maiden väliset kansainväliset sopimukset, jotka kattavat fuusioenergian tutkimuksen ja kehittämisen alalla toteutettavat toimet, erityisesti ITER-sopimus ja nk. laajemman lähestymistavan sopimus; 1.5. muut yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden väliset monenväliset sopimukset, erityisesti henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus; 1.6. fuusioenergian tutkimusta edistävät yhteisrahoitteiset toimet jäsenvaltioihin tai puiteohjelmaan (2012–2013) assosioituneisiin maihin sijoittautuneiden elinten kanssa sellaisissa tapauksissa, joissa ei ole tehty assosiaatiosopimusta. Edellä mainittujen toimien lisäksi voidaan toteuttaa tutkijavoimavarojen, koulutusapurahojen ja integroitujen infrastruktuurialoitteiden edistämiseen ja kehittämiseen liittyviä toimia sekä erityisiä tukitoimia, joiden tarkoituksena on erityisesti fuusioenergian tutkimuksen koordinointi, näitä toimia tukevien selvitysten tekeminen sekä julkaisujen, tiedonvaihdon ja koulutuksen tukeminen teknologiansiirron edistämiseksi. 2. MUIDEN OSA-ALUEIDEN RAHOITUSJÄRJESTELYT Puiteohjelman (2012–2013) muuta kuin fuusioenergiaa koskevia toimia rahoitetaan erilaisilla rahoitusjärjestelyillä. Järjestelyjä käytetään joko yksin tai yhdistelminä puiteohjelmassa (2012–2013) toteutettavien erilaisten toimien rahoittamiseen. Erityisohjelmia koskevissa päätöksissä, työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä mainitaan tarpeen mukaan: – eri toimien rahoituksessa käytetty järjestely (käytetyt järjestelyt); – osallistujat (esim. tutkimuslaitokset, korkeakoulut, teollisuus, viranomaiset), joille voidaan myöntää rahoitusta; – toimet (tutkimus, kehittäminen, demonstrointi, koulutus, tulosten levittäminen, tietämyksen siirtäminen ja muut asiaan liittyvät toimet), joita voidaan rahoittaa. Jos voidaan käyttää erilaisia rahoitusjärjestelyjä, työohjelmissa voidaan tarkentaa, mitä rahoitusjärjestelyä käytetään sen aiheen osalta, josta ehdotuksia pyydetään. Rahoitusjärjestelyt ovat seuraavat: a) Pääasiassa ehdotuspyyntöjen pohjalta toteutettavien toimien tukeminen: 1. Yhteistyöhankkeet Tukea annetaan konsortioiden toteuttamille tutkimushankkeille, joissa on osallistujia eri maista. Tutkimushankkeiden tavoitteena tulee olla uuden tietämyksen, uuden teknologian, tuotteiden tai yhteisten tutkimusresurssien kehittäminen. Hankkeiden koko, laajuus ja organisointi voivat vaihdella aloittain ja aiheittain. Hankkeet voivat vaihdella pienistä tai keskisuurista kohdennetuista tutkimustoimista suurempiin integroiviin hankkeisiin, joissa kootaan huomattava määrä resursseja määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tuki sisältyy hankkeiden työsuunnitelmiin. 2. Huippuosaamisen verkostot Tukea annetaan yhteisille tutkimusohjelmille, joiden toteuttamisesta vastaavat useat tutkimusorganisaatiot, jotka yhdistävät toimintojaan tietyllä alalla. Tutkimusryhmät toteuttavat ohjelmat pitkäaikaisena yhteistyönä. Näiden yhteisten tutkimusohjelmien toteuttaminen edellyttää virallista sitoumusta tutkimusorganisaatioilta. Tutkijoiden koulutuksen ja urakehityksen tuki sisältyy hankkeiden työsuunnitelmiin. 3. Koordinointi- ja tukitoimet Tukea annetaan toimille, joilla koordinoidaan tai tuetaan tutkimusta (verkottuminen, tutkijavaihto, muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet, selvitykset, konferenssit, uuden infrastruktuurin tukeminen rakentamisvaiheen aikana jne.) tai edistetään tutkijavoimavarojen kehittämistä (esim. verkottuminen ja koulutustoimenpiteet). Näitä toimia voidaan toteuttaa myös muilla tavoin kuin ehdotuspyynnöillä. b) Tukeakseen komission ehdotusten pohjalta tehtävien neuvoston päätösten perusteella toteutettavia toimia yhteisö antaa rahoitustukea monirahoitteisille suuren mittakaavan aloitteille: – yhteisyritysten toteuttamiseen Euratomin perustamissopimuksen 45–51 artiklassa esitettyjen menettelyjen ja säännösten mukaisesti; – Euroopan etua palvelevien uusien infrastruktuurien kehittämiseen. Yhteisö toteuttaa rahoitusjärjestelyt noudattaen yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä annetun asetuksen (Euratom) N:o XXXX/2011 säännöksiä, asianmukaisia valtiontukisäädöksiä, etenkin tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia puitteita, sekä alalla sovellettavia kansainvälisiä sääntöjä. Näiden kansainvälisten puitteiden mukaisesti rahoituksen määrää ja muotoa on tarkasteltava tapauskohtaisesti ja erityisesti silloin, kun rahoitusta on mahdollista saada muista julkisista lähteistä, mukaan luettuina muut EU:n rahoituslähteet, kuten Euroopan investointipankki. Jos epäsuori toimi toteutetaan kehityksessä jälkeenjääneellä alueella (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 [20] 5 artiklassa määritellyllä lähentymisalueelta, mukaan lukien alueet, jotka voivat saada rakennerahoitusta lähentymistavoitteen perusteella, koheesiorahastorahoitukseen oikeutetut alueet sekä syrjäisimmät alueet), osallistujille myönnetään rakennerahastoista lisärahoitusta aina kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista. 3. SUORAT TOIMET – YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013) täytäntöön panemiseksi tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti yhteisö antaa YTK:n tehtäväksi toimia, joihin viitataan suorina toimina. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013) 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) [21] Tutkimus (epäsuorat toimet) ja (Yhteisen tutkimuskeskuksen) suora tutkimustoiminta 08 20 — Euratom — Fuusioenergia 08 21 — Euratom — Ydinfissio ja säteilysuojelu 08 22 04 — Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen 08 01 — Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot 08 01 04 40 — Eurooppalainen ITER-yhteisyritys — Fusion for Energy (F4E) — Hallintomenot 08 01 05 01 — Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 08 01 05 02 — Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö 08 01 05 03 — Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa 10 03 — Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat — Euratom 10 02 01 — Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) ydinalaan liittyvät toimet 10 03 02 — Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat 10 01 — Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot 10 01 05 — Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoon kuuluvien toimenpiteiden tukimenot 10 01 05 01 — Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 10 01 05 02 — Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö 10 01 05 03 — Tutkimustoimien muut hallintomenot 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen [22]. X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Euratomin puiteohjelma kuuluu osana Euroopan energiatutkimuspolitiikkaan ja EU 2020 -strategiaan (erityisesti Innovaatiounioniin). Se tehostaa kilpailua tieteellisen huippuosaamisen alalla ja tukee ydinenergia-alan innovointia energiaan ja ilmastonmuutoksiin liittyviin haasteisiin vastaamiseksi. Tämä ehdotus koskee erityisesti vuosia 2012–2013, mutta sen toimet vastaavat täysin Euroopan energiateknologiasuunnitelmassa (SET-suunnitelma) seuraavaksi vuosikymmeneksi asetettuja keskeisiä ydinenergia-alan tavoitteita. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite 1 Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Erityistavoite 2 Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, edistää ydinenergian turvallisuutta, resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. Erityistavoite 3 Ohjelmalla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat t&k-velvoitteet ja tukemaan sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. YTK lujittaa asemaansa eurooppalaisena vertailukeskuksena tiedon levittämisessä sekä ydinalan ammattilaisten ja nuorten tutkijoiden koulutuksessa. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Ehdotetulla Euratomin puiteohjelmassa (2012–2013) on seuraavat vaikutukset: Euratom – ydinfissio ja säteilysuojelu: Vaikutuksia ennakoidaan useilla aloilla, muun muassa ydinenergian turvallisessa ja kestävässä käytössä, etenemisessä kohti korkea-aktiivisen ja pitkäikäisen ydinjätteen geologisen loppusijoittamisen toteutusta sekä vankan sääntelyn varmistamisessa teollisille ja lääketieteellisille käytännöille, joihin liittyy ionisoivan säteilyn käyttöä. Euratom – fuusioenergia: ITERin rakentaminen ja käyttö on pitkän aikavälin hanke, josta saadaan tuloksia tulevien vuosikymmenien aikana. ITERin onnistunut rakentaminen ja käyttö ja tähän liittyvä tarvittava t&k-ohjelma johtavat mahdollisuuteen rakentaa koefuusioreaktori. YTK:n suorat toimet: YTK täyttää Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat t&k-velvoitteet ja tukee sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. YTK ylläpitää korkeinta mahdollista tietämystä keskeisistä ilmiöistä ja painottaa erityisesti toimia, joilla tuetaan nykyisten ja tulevien tutkijoiden ja insinöörien koulutusta. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Euratom – fuusioenergia: ITERin rakentaminen: F4E-yhteisyrityksen (Fusion for Energy) saavuttamien välitavoitteiden määrä. JET-laitteisto: JET-laitteistoa koskevien tieteellisten julkaisujen määrä. EFDAn puitteissa koordinoidut toimet: EFDA-tehtäväsopimusten (Task Agreements) mukaisten suoritteiden toimittaminen, ITERin ja fuusioenergian t&k-ohjelman tarpeisiin koulutettujen fuusioenergian tutkijoiden ja insinöörien määrä. Henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus: tutkijoiden liikkuvuuden määrä fuusioenergian t&k-työssä. Euratom – ydinfissio ja säteilysuojelu: Sellaisten hanke-ehdotusten prosentuaalinen osuus, jotka i) täyttävät tieteellistä ja/tai teknologista huippuosaamista koskevat perusteet, ii) saavuttavat tavoitteensa ja tekniset päämääränsä ja jopa ylittävät odotukset, iii) täyttävät hankkeen tulosten levittämiseen ja käyttöön liittyvät perusteet, iv) osoittavat, että ne tuottavat merkittäviä tieteellisiä, teknisiä, kaupallisia, yhteiskunnallisia tai ympäristöön liittyviä vaikutuksia. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ehdotetulla Euratomin puiteohjelmalla vastataan erilaisiin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin SET-suunnitelman lyhyen ja pitkän aikavälien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Lisäarvo, joka saadaan Euratomin osallistumisesta ydintutkimukseen, liittyy rajat ylittäviin vaikutuksiin ja mittakaavaetuihin. Jotkin ydintutkimustoimet ovat mittakaavaltaan niin laajoja, että vain harvoilla jäsenvaltioilla olisi niihin tarvittavat resurssit ja asiantuntemus. Euratomin fissio- fuusio- ja säteilysuojeluhankkeissa voidaan saavuttaa tarvittava kriittinen massa, vähentää kaupallista riskiä ja saada liikkeelle yksityisiä investointeja. Euratomin toimet voivat auttaa siirtämään taitoja ja osaamista rajojen yli tehostamalla t&k-valmiuksia, laatua ja kilpailua sekä parantamalla inhimillistä kapasiteettia koulutuksen, liikkuvuuden ja urakehityksen kautta. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Riippumattomista asiantuntijoista koostunut lautakunta on tehnyt väliarvioinnin nykyisestä Euratomin seitsemännestä puiteohjelmasta. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ehdotettu puiteohjelma sopii yhteen SET-suunnitelman ja EU 2020 -strategian tavoitteiden kanssa. Tarkempia tietoja on ennakkoarvioinnissa ja perusteluissa. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [1.1.]2012 ja päättyy [31.12.]2013. – X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2012 ja päättyvät vuonna 2022 (hankkeiden arvioitu päättymisajankohta). 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) [23] X Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti X Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – toimeenpanovirastoille – X yhteisöjen perustamille elimille [24] – kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti Euratomin puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamista ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista ja levittää niitä. Puiteohjelman päättymisen jälkeen komissio teettää kahden vuoden kuluessa sen päättymisestä (2015) ohjelman lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Komission vaatimusten mukaisesti suoritetaan vuosittain riskinarviointi riskien ja korjaavien toimenpiteiden yksilöimiseksi. Todetut riskit sekä korjaavat toimenpiteet ja niiden alustava aikataulu sisällytetään komission hallintosuunnitelmaan. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Puiteohjelmaan (2012–2013) sovelletaan Euratomin seitsemännen puiteohjelman (2009–2011) tapaan useita valvontamenetelmiä, joihin sisältyvät ennakkovalvonnan menetelmät ja satunnaisotantana tehtävät puolivuosittaiset jälkitarkastukset sisäisen valvonnan puitteissa. Lisäksi tarkastuslausuntojen vaatiminen ja säännöllisten riippumattomien ulkopuolisten tarkastusten tekeminen auttaa varmistamaan moitteettoman varainhoidon, mukaan lukien kaikkien transaktioiden säännönmukaisuus ja laillisuus. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Väärinkäytösten ja petosten estämiseksi toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet ja tarvittaessa ryhdytään toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määräraha–laji | Rahoitusosuudet | | Numero [Nimi …...….] | JM/EI-JM [25] | EFTA-mailta [26] | ehdokas-mailta [27] | kolman-silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 1 a | 08 20 Euratom — Fuusioenergia08 21 Euratom — Ydinfissio ja säteilysuojelu 08 22 04 Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen10 03 Suoraan rahoitettavan tutkimuksen toimintamäärärahat — Euratom10 02 01 Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) ydinalaan liittyvät toimet10 03 02 Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat | JM | EI | KYLLÄ/EI* | KYLLÄ | KYLLÄ | | 08 01 Tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot 08 01 04 40 Eurooppalainen ITER-yhteisyritys — Fusion for Energy (F4E) — Hallintomenot 08 01 05 01 Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 08 01 05 02 Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö08 01 05 03 Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa10 01 Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkon hallintomenot 10 01 05 Suoran tutkimustoiminnan toimintalohkoon kuuluvien toimenpiteiden tukimenot10 01 05 01 Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 10 01 05 02 Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö10 01 05 03 Tutkimustoimien muut hallintomenot | EI-JM | EI | KYLLÄ/EI* | KYLLÄ | EI | * Ydintutkimukseen liittyvät keskustelut ovat parhaillaan käynnissä Turkin kanssa. · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Ei sovelleta. 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 1 a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | Epäsuora tutkimustoiminta | | | Vuosi | Vuosi | Vuosi | YHTEENSÄ | Toimintamäärärahat | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | | Budjettikohdan numero: 08 2x yhteensä | Sitoumukset | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 | | Maksut | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Budjettikohdan numero: 08 20Budjettikohdan numero: 08 21 | Sitoumukset | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 | | Maksut | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 | | Sitoumukset | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 | | Maksut | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat [28] 08 01 xx xx yhteensä 08 01 04 40 Eurooppalainen ITER-yhteisyritys — Fusion for Energy (F4E) 08 01 05 01 Tutkimushenkilöstöä koskevat menot 08 01 05 02 Ulkopuolinen tutkimushenkilöstö08 01 05 03 Muut hallintomenot tutkimuksen toimintalohkossa | 74,05439,00023,4561,6379,961 | 76,81739,78025,2301,55510,252 | 0 | 150,871 | Budjettikohdan numero: 08 01 | | (3) | 74,054 | 76,817 | | 150,871 | Tutkimuksen ja innovoinnin PO:n määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | | Maksut | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 | Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | 1 183,379 | 992,804 | | 2 176,183 | | Maksut | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 a kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | | Maksut | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 | Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | | | | | | Maksut | (5) | | | | | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) | Sitoumukset | =4+ 6 | | | | | | Maksut | =5+ 6 | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ | PO: Tutkimus / Suora tutkimustoiminta | Henkilöresurssit | 0 | 0 | 0 | Muut hallintomenot | 0 | 0 | 0 | <…….> PO YHTEENSÄ | Määrärahat | 0 | 0 | 0 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) | 0 | 0 | 0 | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi ≥ 2014 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | 0 | 0 | 0 | 0 | | Maksut | 0 | 0 | 0 | 0 | Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 1 a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | Suora tutkimustoiminta | | | Vuosi | Vuosi | Vuosi | YHTEENSÄ | Toimintamäärärahat | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | | Budjettikohdan numero: 10.03 | Sitoumukset | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 | | Maksut | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | Budjettikohdan numero: 10.03.01 | Sitoumukset | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 | | Maksut | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat [29] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 | 104,64857,44410,57736,627 | 108,42159,51510,95837,948 | 0000 | 213,069116,95921,53674,574 | Tutkimuksen ja innovoinnin PO:n määrärahat YHTEENSÄ / Suora tutkimustoiminta | Sitoumukset | =1+1a +3 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 | | Maksut | =2+2a+3 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 | Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 | | Maksut | (5) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | 104,648 | 108,421 | 0 | 213,069 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 a kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =4+ 6 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 | | Maksut | =5+ 6 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 | Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | | | | | | Maksut | (5) | | | | | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) | Sitoumukset | =4+ 6 | | | | | | Maksut | =5+ 6 | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ | PO: Tutkimus / Suora tutkimustoiminta | Henkilöresurssit | 0 | 0 | 0 | Muut hallintomenot | 0 | 0 | 0 | <…….> PO YHTEENSÄ | Määrärahat | 0 | 0 | 0 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) | | | | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi ≥ 2014 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 | | Maksut | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 | Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 1 a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | Yhteenveto Epäsuora tutkimustoiminta / Suora tutkimustoiminta | | | Vuosi | Vuosi | Vuosi | YHTEENSÄ | Toimintamäärärahat | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | | Budjettikohdan numero: 08 20/08 21 | Sitoumukset | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 | | Maksut | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Budjettikohdan numero: 10.03 | Sitoumukset | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 | | Maksut | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat [30] 08 01 xx10 01 xx | 74,054104,648 | 76,817108,421 | 00 | 150,871213,069 | Budjettikohdan numero: 08 01 xx / 10 01 05 | | (3) | 178,702 | 185,238 | 0 | 363,940 | Tutkimuksen ja innovoinnin PO:n määrärahat YHTEENSÄ / Suora tutkimustoiminta | Sitoumukset | =1+1a +3 | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 | | Maksut | =2+2a+3 | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 | Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | 1 193,274 | 1 003,056 | 0 | 2 196,330 | | Maksut | (5) | 441,072 | 907,136 | 848,122 | 2 196,330 | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | 178,702 | 185,238 | 0 | 363,940 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 a kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | =4+ 6 | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 | | Maksut | =5+ 6 | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 | Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Toimintamäärärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | (4) | | | | | | Maksut | (5) | | | | | Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ | (6) | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) | Sitoumukset | =4+ 6 | | | | | | Maksut | =5+ 6 | | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ | PO: Tutkimus / Suora tutkimustoiminta | Henkilöresurssit | | | | Muut hallintomenot | | | | <…….> PO YHTEENSÄ | Määrärahat | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) | | | | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi ≥ 2014 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 | | Maksut | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 | 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ | | TUOTOKSET | | Tyyppi [31] | Keskimäär. Kustannukset | Lukumäärä | Kustannus | Lukumäärä | Kustannus | Lukumäärä yhteensä | Kustannukset yhteensä | ERITYISTAVOITE 1 [32]… | | | | | | | – Tuotos – Euratom – fuusio | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 | – Tuotos – Euratom – fissio | | | 20* | 54,105 | 20* | 55,839 | 40* | 109,944 | Välisumma erityistavoite 1 | 70* | 1 183,379 | 70* | 992,804 | 140* | 2 176,183 | ERITYISTAVOITE 2… | | | | | | | – Tuotos – Euratom – Suora tutkimustoiminta – YTK | *** | 64*** | 157* | 9,895 | 160* | 10,252 | 317* | 20,147 | Välisumma erityistavoite 2 | 157* | 9,895 | 160* | 10,252 | 317* | 20,147 | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | | 1 193,274 | | 1 003,056 | | 2 196,330 | (*) Arvioitu lukumäärä. (**) Tutkimusavustuksen tuotos on yleensä tutkimusraportti, jossa selvitetään asiasisältö, löydökset ja tulokset. ITER-hankkeen tuotoksena ovat F4E:n (Barcelonan toimisto) vuositoimintakertomukset. Keskimääräisten kustannusten ilmoittaminen ei olisi mielekästä ottaen huomioon meneillään oleviin hankkeisiin (ITER) liittyvät määrät. (***) Tyyppi: Tuotteet ja palvelut EU:n päätöksentekijöitä varten. Keskimääräiset kustannukset: Kustannukset vaihtelevat paljon eri tuotosten välillä. Esimerkiksi tyypillinen rutiinituotos (esim. säännöllinen satoennuste) ei ole verrattavissa laajan ja mahdollisesti kalliin tutkimuksen loppuraporttiin tapauksissa, joissa merkittävä tutkimuspanos johtaa yhteen ainoaan tutkimusdokumenttiin. Molemmat ovat tarpeellisia ja hyödyllisiä, mutta palvelevat hyvin erilaisia tarkoituksia. Ilmoitetut keskimääräiset kustannukset ovat matemaattinen keskiarvo, joka on laskettu jakamalla budjetti tuotosten arvioidulla lukumäärällä. 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2012 – N [33] | Vuosi 2013 – N+1 | YHTEENSÄ | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 | | | | Henkilöresurssit | | | | Muut hallintomenot | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma | | | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät [34] | Epäsuora tutkimus-toiminta | Suora tutkimus-toiminta | Epäsuora tutkimus-toiminta | Suora tutkimus-toiminta | Epäsuora tutkimus-toiminta | Suora tutkimus-toiminta | Henkilöresurssit | 58,863 | 68,021 | 61,230 | 70,474 | 120,093 | 138,495 | Muut hallintomenot | 15,191 | 36,627 | 15,587 | 37,947 | 30,778 | 74,574 | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma | 74,054 | 104,648 | 76,817 | 108,421 | 150,871 | 213,069 | YHTEENSÄ | 178,702 | 185,238 | 363,940 | 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2012 – N | Vuosi 2013 – N+1 | Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | X 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | | | XX 01 01 02 (lähetystöt) | | | 08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 190 | 190 | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | 566 | 566 | Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [35] | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | | | XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) | | | 08 01 04 40 [36] | – päätoimipaikassa [37] | | | | – lähetystöissä (F4E:n Barcelonan toimisto – ITER):– virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt– sopimussuhteiset toimihenkilöt GFI-IV– kansalliset asiantuntijat | 26215010 | 26215010 | 08 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | 40 | 40 | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | 166 | 166 | Muu budjettikohta (mikä?) | | | YHTEENSÄ | 1 384 | 1 384 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Ydinalan suorien ja epäsuorien tutkimustoimien erityisohjelmista johtuvat tehtävät, jotka liittyvät erityisesti ydinjätehuoltoon, turvallisuuteen, ydinvalvontaan ja turva- ja varmuusjärjestelyihin. | Ulkopuolinen henkilöstö | | 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – X Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Euratomin puiteohjelmaa 2012–2013 koskevat ehdotukset muodostavat yleisen kehyksen ydinalan tutkimustoimille ja sisältävät niiden tarvitseman talousarvion.. Monivuotisessa rahoituskehyksessä 2007–2013 ydintutkimukseen alunperin osoitetut määrärahat ovat osoittautuneet riittämättömiksi ITER-hankkeen kustannusten merkittävän kasvun vuoksi.. Komissio ehdottaa, että Euratomin puiteohjelmaa 2012–2013 koskevien ehdotusten lainsäädäntöprosessi toteutetaan samanaikaisesti kuin meneillään oleva keskustelu ITERin budjetista ja uusi vuoden 2012 talousarvioprosessi. Lisärahoituksesta sopiminen kohdentamalla varoja uudelleen otsakkeiden välillä ja sisällä (seuraavan taulukon mukaisesti) mahdollistaa Euratomin tutkimusohjelman nopean hyväksymisen vuonna 2011. | Otsakkeiden väliset siirrot (milj. euroa) | Varojen kohdentaminen uudelleen otsakkeen 1 a sisällä (milj. euroa) | Yhteensä | 2012 | 650 | 100 | 750 | 2013 | 190 | 360 | 550 | Yhteensä | 840 | 460 | 1300 | – Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista [38]. Ei sovelleta. 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Rahoitukseen osallistuva taho | Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat | Ulkopuolisilta tahoilta saatavat määrärahat YHTEENSÄ* | p.m. | * Toistaiseksi määrittämättä; lisätään myöhemmin. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – X Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – vaikutukset omiin varoihin – X vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta | Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna | Ehdotuksen/aloitteen vaikutus [39] | | | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Alamomentti 6011*Alamomentti 6012*Alamomentti 6013Alamomentti 6031** | | p.m.p.m.p.m.p.m. | p.m.p.m.p.m.p.m. | * Sveitsin rahoitusosuutta ja JET Joint Fundin rahoitusosuutta koskevia sopimuksia ei ole vielä vahvistettu. Turkin kanssa käydään parhaillaan keskusteluja yhteistyöstä ydintutkimuksen alalla. Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: 08 22 04 Kolmansilta osapuolilta (jotka eivät kuulu Euroopan talousalueeseen) peräisin olevat määrärahat tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen 10 03 02 Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä Jotkin assosioituneet valtiot saattavat osallistua puiteohjelman täydentävään rahoitukseen assosiaatiosopimusten kautta. Laskentamenetelmä on sovittu näissä assosiaatiosopimuksissa, eikä se ole välttämättä sama kaikissa sopimuksissa. Useimmat laskentamenetelmät perustuvat assosioituneiden valtioiden BKT:hen suhteessa jäsenvaltioiden BKT:hen, ja kyseistä prosenttisosuutta sovelletaan yleiseen toimintabudjettiin. [1] Komission tiedonanto ITER-hankkeen tilanne ja mahdollinen jatko, KOM(2010) 226, SEC(2010) 571. [2] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta ITER-hankkeen lisärahoitustarpeen kattamiseksi, KOM(2010) 403. [3] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta ITER-hankkeen lisärahoitustarpeen kattamiseksi, KOM(2010) 403. [4] www.snetp.eu [5] www.igdtp.eu [6] www.melodi-online.eu [7] Lausunto annettu XXX. [8] EUVL C […], s. […]. [9] KOM(2010) 2020 lopullinen. [10] EUVL L 460, 30.12.2006, s. 60. [11] KOM(2010) 546 lopullinen. [12] KOM(2007) 723 lopullinen. [13] EUVL L 358, 16.12.2006, s. 62. [14] EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58. [15] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [HUOM.: Päivitetään jos ja kun uusi puitesopimus hyväksytään.] [16] KOM(2009) 143 [17] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [18] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [19] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. [20] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25. [21] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [22] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [23] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [24] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [25] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [26] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [27] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [28] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [29] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [30] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [31] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [32] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [33] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [34] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [35] CA= sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [36] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [37] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [38] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [39] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus. --------------------------------------------------