H4 33074 PE European Security Research and Innovation Agenda

[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 21.12.2009

KOM(2009)691 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

Euroopan turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategia – komission alustava kanta ESRIFin keskeisiin havaintoihin ja suosituksiin

EN

KOMISSION TIEDONANTO

Euroopan turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategia – komission alustava kanta ESRIFin keskeisiin havaintoihin ja suosituksiin

JOHDANTO

Yksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista on suojella ja kehittää oikeuden, vapauden ja turvallisuuden eurooppalaisia arvoja ja samalla pyrkiä löytämään ratkaisuja yhä monimutkaisemmiksi käyviin turvallisuushaasteisiin.

Terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta, Euroopan ulkorajojen suojelusta ja siviilikriisinhallinnasta on tullut entistä tärkeämpää arkielämässämme. Jos ilmastonmuutokseen ei etsitä kunnon ratkaisuja, sen vaikutukset voivat horjuttaa koko maailmaa. Samaan aikaan sisäinen ja ulkoinen turvallisuus nivoutuvat entistä kiinteämmin toisiinsa. Niistä huolehtiminen edellyttää modernin teknologian hyödyntämistä.

Turvateknologian merkitys nyky-yhteiskunnassa kasvaa jatkuvasti, ja välillä se huolestuttaa kansalaisia. Siksi on välttämätöntä huolehtia turvallisuustutkimus- ja kehittämishankkeiden eettisestä tarkastelusta ja avoimuudesta. Turvallisuuden perustan on oltava eurooppalaisissa arvoissa, ja toisaalta turvaratkaisuja tarvitaan suojaamaan yhteiskunnan arvoja.

Näihin huolenaiheisiin tarttuminen lähivuosina edellyttää, että ymmärretään paremmin turvallisuusriskejä mahdollisesti synnyttävien inhimillisten ja luontoon liittyvien tekijöiden välinen vuorovaikutus. Tällainen ymmärrys yhdistettynä nykyaikaisen teknologian ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöön on usein olennaisen tärkeää myös toimivien ratkaisujen kehittämiseksi.

Jotta näihin ongelmiin pystyttäisiin löytämään parhaiten toimivat ratkaisut, komissio piti välttämättömänä saattaa yhteen teollisuuden, julkisen ja yksityissektorin loppukäyttäjien, tutkimuslaitosten ja yliopistojen sekä kansalaisjärjestöjen ja EU-toimielinten edustajia. Sen vuoksi komissio yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ehdotti vuonna 2007 Euroopan turvallisuustutkimus- ja -innovaatiofoorumin (ESRIF) perustamista.[1]

Foorumille annettiin tehtäväksi laatia EU:lle turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategia. Se on turvallisuusalan tutkimuksen ja innovoinnin strateginen etenemissuunnitelma, jonka tarkoituksena on parantaa johdonmukaisuutta ja tehokkuutta EU:n, sen jäsenvaltioiden ja alueiden alan toiminnassa. Siinä ei keskitytä pelkästään tutkimus- ja kehittämistyöhön, vaan eurooppalaiseen strategiaan sisältyy olennaisesti myös innovointi. Suuntautuminen turvateknologian innovointiin ja käyttöönottoon on osoittautunut erityisen tärkeäksi nykytilanteessa, jota leimaavat maailmanlaajuiset ympäristö- ja taloushaasteet.

ESRIF esitti 23. marraskuuta 2009 keskeiset havaintonsa ja suosituksensa (lisätietoja ESRIFistä ja sen lähestymistavasta on liitteenä olevassa ESRIFin loppuraportin tiivistelmässä).

Tässä tiedonannossa esitetään komission alustavat kannanotot ESRIFin keskeisiin havaintoihin ja suosituksiin .

TURVALLISUUDEN YHTEISKUNNALLINEN ULOTTUVUUS

ESRIFin turvallisuustutkimusta koskevan lähestymistavan oikeutettuna perustana on näkemys, jonka mukaan turvallisuudessa on kyse ennen kaikkea ihmisistä ja yhteiskunnasta. Ihmiset eivät ole ainoastaan hyökkäysten ja turvallisuusuhkien kohteita ja uhreja, vaan myös pelastajia, päätöksentekijöitä ja vaaratilanteissa toimijoita.

Haasteisiin vastaaminen edellyttää, että kaikki turvaratkaisut perustuvat vapauden ja oikeuden eurooppalaisiin arvoihin sekä eettisiin perusperiaatteisiin ja oikeudellisiin vaatimuksiin, jotka otetaan huomioon kaikessa turvallisuusalan tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnassa. Tämä merkitsee seuraavaa:

a) Vahvistetaan oikeudellista ja eettistä ulottuvuutta

Turvatoimenpiteitä ei voida laatia ottamatta huomioon yksilöiden oikeuksien ja vapauksien ja etenkin kansalaisten yksityisyydensuojan kunnioittamista. Turvatoimenpiteiden on oltava oikeutettuja ja oikeasuhteisia, jotta ne hyväksyttäisiin yhteiskunnassa ja jotta niitä sovellettaisiin oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti. Turvallisuusohjelmien laatimisen ja toteuttamisen on perustuttava turvatoimenpiteitä koskeviin eettisiin perusperiaatteisiin ja tietoturvavaatimuksiin. ESRIF kannattaa sitä, että yksityisyydensuojavaatimukset otetaan turvallisuuden parantamista koskevien vaatimusten ohella huomioon alusta alkaen uusia turvaratkaisuja kehitettäessä. ESRIF kutsuu tätä ”sisäänrakennetuksi yksityisyydensuojaksi”.

Tällä lähestymistavalla, jota myös komissio kannattaa, on syvällisiä vaikutuksia koko tutkimus- ja innovointisykliin.

b) Vahvistetaan yhteiskunnallista ulottuvuutta

Yhteiskunnallinen ulottuvuus on otettava paremmin huomioon teknologian tehokkuuden näkökulmasta. Mikään sellainen turvateknologia, jonka hyödyntämiseen kansalaiset eivät osallistu (ja jota he eivät hyväksy), ei kelpaa pitkän aikavälin turvaratkaisuksi. ESRIF esittääkin, että yhteiskunnalliseen ulottuvuuteen perustuvaan lähestymistapaan kuuluu sellainen turvallisuuskäsitys, jonka mukaan ehkäisemiseen ja suojeluun ei pidä keskittyä hinnalla millä hyvänsä vaan tärkeää on yhteiskunnan kyky kohdata vaaroja – ja välillä menetyksiä – ja toipua niistä. Tällainen ”yhteiskunnan sietokyky” riippuu yhtälailla asioista perillä olevien kansalaisten vapaasta tahdosta kuin teknisten järjestelmien laadusta ja yritysten ja viranomaisten kyvystä jatkaa toimintaansa.

Sietokyvyn aikaansaamiseen tarvitaan kansalaisille suunnattuja ohjelmia, jotka lisäävät tietoa uhkista ja haasteisiin vastaamiseksi luoduista menetelmistä ja joissa on tilaisuus keskustella turvaratkaisujen hyväksyttävyydestä. Tärkeimpiä ovat yhdessä tiedotusvälineiden kanssa toteutettavat hankkeet. Uuden teknologian ja kansalais- ja ihmisoikeuksien välistä suhdetta koskevaa tutkimusta tarvitaan lisää, kuten ESRIFin raportissakin vaaditaan.

EUROOPAN TURVALLISUUSALAN KILPAILUKYVYN PARANTAMINEN

EU:n turvallisuusalan markkina-arvoksi vuonna 2008 arvioidaan 26–36 miljardia euroa.[2] Ala kasvaa nopeasti, sen työvoima on hyvin koulutettua ja siihen sisältyy paljon T&K-toimintaa. ESRIF suosittelee, että EU:ssa tavoitellaan vahvaa ja riippumatonta teknologia- ja tiedepohjaa, jotta voidaan turvata kansalaisten edut ja varmistaa, että sen tuotannonalan tarjoamat tuotteet ja palvelut pysyvät kilpailukykyisinä. Se suosittelee, että EU tavoittelee johtoasemaa turvallisuusmarkkinoilla ja kannattaa ajatusta edelläkävijämarkkinoita koskevasta aloitteesta turvallisuusalalla.

Tämä edellyttää kuitenkin, että turvallisuusalan kunnianhimoiseen teollisuuspolitiikkaan investoidaan nyt, niin että tulevaisuudessa voidaan nauttia innovoinnin ja kasvun tuloksista.

a) Poistetaan markkinoiden hajanaisuus

Euroopan turvallisuusalan kilpailukykyä ja tehokkuutta on kehitettävä. Tähän asti ala on kärsinyt markkinoiden hajanaisuudesta, ja niistä onkin tullut maittain tai jopa alueittain suuntautuneita. Markkinoiden pienuus on johtanut tehottomuuteen ja heikkoon kannattavuuteen niin teollisuuden kuin loppukäyttäjien kannalta. Se on suuri este kansallisten ja Euroopan tason turvaratkaisujen väliselle yhteentoimivuudelle ja integroinnille. Jos tämä ongelma ratkaistaan luomalla Euroopan laajuiset markkinat, alan kilpailukyky ja maailmanlaajuinen kiinnostavuus kasvavat ja julkisten menojen tehokkuus paranee.

i) Sertifiointi, validointi ja standardisointi

Loppukäyttäjien vaatimusten ja tutkimustulosten perusteella uusi teknologia ja uudet ratkaisut on validoitava; ne olisi myös sertifioitava ja tarpeen mukaan standardoitava, jotta niistä voi tulla osa tehokasta ratkaisua turvallisuusuhkiin. T&K-toimintaan olisi liitettävä selkeä validointi- ja hankintastrategia, jossa otetaan huomioon asiaankuuluvat poliittiset kysymykset sekä taloudelliset edut. Tämä edistäisi Euroopan turvallisuusmarkkinoiden syntymistä ja parempaa yhteistyötä turvallisuusalan kansallisten ja Euroopan tason sidosryhmien kesken. ESRIF suosittelee, että komissio arvioi ”EU:n turvamerkin” käyttökelpoisuuden ja tehokkuuden.

CEN ja ETSI[3] ovat käynnistäneet turvallisuusalaa koskevan standardointityön. CEN keskittyy aluksi eräisiin kysymyksiin, joista se on saanut standardointitoimeksiannot (näitä ovat erityisesti toimitusketjun turvallisuus, kriittisen infrastruktuurin suojelu ja tuotteiden suojaaminen rikolliselta käytöltä). Koska standardeilla voidaan tehokkaasti siirtää tutkimustietoa innovatiivisiin tuotteisiin, on odotettavissa, että seitsemännessä puiteohjelmassa tehtävän työn perusteella laaditaan lisää standardeja. Tätä työtä on vauhditettava.

Jo nyt komissio etsii tapoja testata merkityksellisten tutkimustoimien tuloksia tulevien sertifiointimenetelmien kehittämistä silmällä pitäen. Tällaisten menetelmien tarkoituksena olisi varmentaa, että turva-alan tuotteet ja prosessit ovat asiaankuuluvien standardien mukaisia.

ii) Sääntelyjärjestelmä

ESRIF korostaa, että turvallisuusmarkkinoiden hajanaisuuden – joka usein johtuu kansallisten säännösten eroista – vuoksi olisi järkevää luoda tietyille aloille yhdenmukainen sääntelyjärjestelmä ja yhdistää siihen alkuvaiheen koordinointi. Komissio katsoo, että ensiksi olisi analysoitava perusteellisesti nykyiset sääntelypuitteet.

iii) Yhteentoimivuus

Voimavarojen ja tiedon jakaminen vahvistaa kykyä käsitellä monimutkaisia ja valtioiden rajat ylittäviä turvallisuuskysymyksiä. Kansallisten viranomaisten ja muiden Euroopan tason toimijoiden välinen tiedonvaihto on välttämätöntä rajat ylittävän rikollisuuden torjunnassa. Nykyisin tällainen tietojen vaihtaminen ja jakaminen on kuitenkin hankalaa, koska järjestelmät eivät toimi yhteen teknisellä ja organisatorisella tasolla. Siksi olisi kiireellisesti laadittava yhteentoimivuutta koskevat standardit.

b) Teollisuuspohjan vahvistaminen

Euroopan unioni tarvitsee vahvan teollisuus- ja teknologiapohjan voidakseen tarjota kansalaisille EU:ssa ja sen ulkopuolella nykyaikaisia turvaratkaisuja. Euroopan turvallisuuden teollisuus- ja teknologiapohjan vahvistamiseksi on huolehdittava seuraavista seikoista:

i) Kartoitetaan turvallisuusalan teollisuuspohja

Tarkan käsityksen saamiseksi Euroopan turvallisuuden teollisuus- ja teknologiapohjasta on tärkeää kartoittaa kyseiset kompetenssit. Kartoituksen avulla voidaan määrittää Euroopan turvallisuuden teollisuus- ja teknologiapohjan vahvuudet ja heikkoudet sekä asianmukaiset menetelmät pohjan vahvistamiseksi. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yrityksiin. Lisäksi olisi nostettava esiin ”kriittisen teollisuuden” alat (esimerkiksi elektronisten laitteiden valmistus), joilla on valmistusteollisuudessa vastaava rooli kuin kriittisellä infrastruktuurilla perusrakenteiden tasolla.

ii) Innovaatiopolitiikka

Innovaatiopolitiikassa keskitytään tiedon muuntamiseen uusiksi tuotteiksi ja menetelmiksi ja samalla taloudelliseksi arvoksi ja kaupalliseksi menestykseksi.[4] Tällä on merkitystä ennen kaikkea turvallisuusalan T&K-toiminnan kannalta. Siksi komissio aikoo analysoida, missä määrin innovatiivisimmat turva-alat olisi otettava mukaan edelläkävijämarkkinoita koskevaan aloitteeseen.

Myös esikaupallisella hankinnalla voidaan hyödyllisellä tavalla edistää innovatiivisten tuotteiden ja teknologian hankintaa.[5] Komissio aikoo tutkia tarkemmin, miten esikaupallista hankintaa voitaisiin vauhdittaa turvallisuusalalla. Julkisia hankintoja koskevaa direktiiviä 2009/81/EY[6] sovelletaan yhtä lailla puolustustarvikkeiden kuin arkaluonteisen välineistön hankintaan. Komissio aikoo ehdottaa tapoja, joilla voidaan varmistaa direktiivin avoin ja yhdenmukainen soveltaminen turva-alalla.

iii) Sisäänrakennettu turvallisuus

ESRIF suosittelee sisäänrakennettuun turvallisuuteen (” security by design ”) perustuvan lähestymistavan edistämistä kaikissa uusissa kompleksisissa järjestelmissä ja tuotteissa sen varmistamiseksi, että turvatekijät otetaan huomioon jo suunnitteluvaiheessa vastaavasti kuin sisäänrakennetun teknisen turvallisuuden (” safety by design ”) osalta on jo tehty.

Komissio suhtautuu myönteisesti tähän suositukseen ja aikoo tarkastella tapoja, joilla voidaan varmistaa, että nämä vaikutukset otetaan huomioon jo alkuvaiheissa sellaisessa tutkimustoiminnassa, jolla on mahdollisia turvallisuusvaikutuksia.

iv) Siviili- ja puolustusteknologian välinen synergia

Puolustus- ja turvateknologian välisen suhteen muuttuminen on erityisen huomattavaa T&K-toiminnassa, sillä teknologiaa on mahdollista kehittää molempia aloja varten.

Täydentävyyttä ja yhteistyötä on tarpeen lisätä tietyillä aloilla, joiden teknologialla voi olla sekä siviili- että puolustusalan sovelluksia, kuten rajavalvonnan ja tietoverkkojen tietoturvan alalla. Joulukuussa 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti vahvistamaan edelleen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman nojalla toteutettavien toimien ja puolustusalan välistä synergiaa. Näin ollen on varmistettava, että Euroopan puolustusviraston EDAn kanssa toimitaan tiiviissä yhteistyössä.

INVESTOINTI TULEVAISUUTEEN

ESRIF esittää laatimassaan Euroopan turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategiassa turvallisuusalan T&K-toiminnan etenemissuunnitelman seuraaviksi 15 vuodeksi, ja siihen sisältyy myös järjestelmää koskevia vaatimuksia. On erotettava toisistaan T&K-toimet ja toimet, joilla pyritään varmistamaan, että T&K-toiminnan teknologisia saavutuksia hyödynnetään uutena käytännön tekniikkana.

a) T&K-toiminnan turvallisuuteen liittyvät tehtävät ja painopisteet

ESRIF korostaa T&K-toiminnan osalta, että seitsemännessä puiteohjelmassa määriteltyjä turvallisuuteen liittyviä tehtäviä tukeva keskeinen tutkimustoiminta pysyy ennallaan lähitulevaisuudessa. Pidemmällä aikavälillä tutkimustoimintaa on arvioitava uudelleen ja mahdollisesti vahvistettava ja laajennettava.

ESRIF painottaa, että Euroopan turvallisuutta uhkaavia tekijöitä ei ole mahdollista täysin ennakoida, olipa kyse ihmisen aikaansaamista tai luonnonuhkista. Sen vuoksi turvallisuusalan T&K-toiminnassa on keskityttävä parantamaan Euroopan uhkansietokykyä ja sen kykyä toipua kriiseistä tehokkaasti. Tähän kuuluu myös yhteiskunnallisten järjestelmien yhtenäisyyden ja kestävyyden sekä niiden ja teknologian välisten yhtymäpintojen lisääminen. Tältä osin ESRIF suosittelee, että kriittisen infrastruktuurin suojelua, esimerkiksi energiavarmuutta ja liikenneverkkojen varmuutta, koskevaa tutkimusta vahvistetaan ja laajennetaan.[7]

i) Muuttuvat painopisteet

Euroopan turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategia kattaa nykyisiä turvallisuuteen liittyviä tehtäviä tukevan T&K-toiminnan koko kirjon. Suunnitelma jakautuu viiteen sisältökokonaisuuteen (katso liitteenä oleva ESRIFin tiivistelmä).

Komissio panee merkille, että ESRIF korostaa yhtenäistä lähestymistapaa läpi koko turvallisuustutkimus- ja innovaatiostrategian. Olipa kyse räjähteistä tai kemiallisista, biologisista, säteily- ja ydinuhkista, kriittisistä infrastruktuureista tai kriisinhallinnasta, Euroopan turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategiassa keskitytään osien sijasta kokonaisuuksiin ja korostetaan verkostojen, viitekeskusten, yhteentoimivuuden ja ”systeemien systeemiin” perustuvien ratkaisujen tärkeyttä. ESRIF suositteleekin esimerkiksi, että valmistaudutaan täyttämään luonnon ja ihmisen aiheuttamien vaaratilanteiden hoitamiseen liittyvät ennakoitavissa olevat tarpeet. Ne koskevat kompleksisia järjestelmiä, joita voimavarojen Euroopan laajuinen verkottaminen ja valmius varoittaa vaaroista varhaisessa vaiheessa ja reagoida niihin edellyttävät.

Strategiassa kannatetaan innovointia, jolla tuetaan rajavalvonnan kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Sen ovat itse asiassa kehittäneet EU ja sen jäsenvaltiot Schengenin nelitasoisessa maahanpääsyn valvontamallissa[8], joka on yhdennetyn rajavalvonnan perusta. ESRIF korostaa yhteentoimivuuden tärkeyttä ja katsoo, että tutkimuksen on katettava hyödynnettävien järjestelmien väliseen tekniseen yhteentoimivuuteen liittyvät tekijät samoin kuin organisaatioiden välisen yhteentoimivuuden ottaen huomioon valtioiden väliset erot toimintatavoissa. Yhteentoimivuutta voidaan parantaa myös yhdenmukaistetuilla tai yhteisillä kehittämis-, hankinta- ja koulutusmenettelyillä.

ESRIFin mukaan tieto- ja viestintätekniikka on ratkaisevan tärkeää Euroopan turvallisuuden kannalta, koska se sinänsä on kriittinen infrastruktuuri ja toisaalta mahdollisuuksia luova tekijä, josta muut palvelut ja alat ovat riippuvaisia; se tuo erityisesti esiin tarpeen lisätä järjestelmien sietokykyä tutkimustoiminnan avulla. ESRIF kannattaa oikeudellisten puitteiden tutkimista rikosteknisen tutkimuksen ja todisteiden keräämisen helpottamiseksi tieto- ja viestintäteknisessä ympäristössä.

ESRIF on todennut avaruudella olevan keskeinen merkitys monilla turvallisuuteen liittyvillä teknologia-aloilla ja korostanut GMES- ja Galileo-ohjelmien tärkeyttä, koska ne tarjoavat monenlaisia turvallisuutta parantavia lisäarvopalveluja; tässä yhteydessä se ottaa erityisesti esiin avaruusresurssien suojelemisen tarpeen.

Komissio on tyytyväinen tähän turvallisuustutkimusta ja -innovointia koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan.

ii) Tulevat tehtävät

Useat niistä turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä, jotka ESRIF analysoi niiden edellyttämän osaamisen ja tutkimustyön kannalta, ovat parhaillaan aktiivisen tarkastelun kohteena. Näitä ovat muun muassa rajavalvonta ja -tarkastukset, kriittisen infrastruktuurin kuten tieto- ja viestintätekniikan suojelu, kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinuhkia koskeva turvallisuuspolitiikka, toimenpiteet räjähteiden ja sytyttimien turvallisuuden parantamiseksi sekä tavaroiden ja matkustajien tarkastaminen. Kyseiset turvallisuuden alat määritellään tarkemmin tulevassa Tukholman toimintasuunnitelmassa.

Tieto- ja viestintätekniikan turvallisuushaasteet sijoittuvat eri politiikanaloille, ja niitä on tarkasteltava aloittain EU:n sisäisen turvallisuuden tulevaan strategiaan liittyvän tietojärjestelmien rakenteen suunnittelun yhteydessä.

ESRIF toteaa, että sen toimeksiantoon eivät kuuluneet eräät sellaiset tutkimusaiheet, joiden merkitys väistämättä kasvaa tulevina vuosina. Näitä ovat etenkin eräät ulkoiseen turvallisuuteen liittyvät tehtävät. ESRIFin suosituksen mukaan ulkoinen turvallisuus olisi asetettava etusijalle, sillä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmilla olisi tuettava rauhanturvaamiseen, humanitääriseen apuun ja kriisinhallintaan liittyviä tehtäviä, mukaan lukien yhteiset hankkeet muiden alueiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa esimerkiksi maailmanlaajuisten standardien kehittämiseksi.

Vaikka nämä ovatkin kehittyviä aloja, komissio katsoo, että olisi aiheellista syventää keskustelua turvallisuusalan tutkimus- ja kehitysohjelmien laajentamisesta myös esimerkiksi väestönsuojeluun, konfliktien ehkäisemiseen ja kriisin jälkeiseen vakauttamiseen.

- Väestönsuojelu: Väestönsuojelusta ja sitä tukevasta turvallisuustutkimuksesta tulee entistä tärkeämpää varsinkin ilmastonmuutoksen vuoksi, kuten todetaan korkean edustajan ja Euroopan komission Eurooppa-neuvostolle esittämässä asiakirjassa, jossa ilmastonmuutosta kuvaillaan uhkien moninkertaistajaksi[9]. Asiakirjassa kehotetaan vahvistamaan EU:n kapasiteettia tutkia turvallisuuden ja ilmastonmuutoksen välistä yhteyttä. Lisäksi komissio korosti Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittamisesta antamassaan tiedonannossa tarvetta parantaa katastrofien torjuntaa, niiden vaikutusten lieventämistä ja Euroopan pelastuspalvelujen valmiuskykyä sekä tutkimuksen tarjoamaa arvokasta tukea.

- Konfliktien ehkäiseminen ja kriisin jälkeinen vakauttaminen: Yhteisöllä on jo olemassa väline toiminnan rahoittamiseen eli vakausväline[10]. Sen tarkoituksena on luoda tai palauttaa sellaiset olot, joita yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan asianmukainen täytäntöönpano kriisitilanteessa tai kriisin puhjetessa edellyttää, sekä tukea valmiuksien kehittämistä maailmanlaajuisten tai alueiden välisten uhkien käsittelemiseksi ja varmistaa kriisiä edeltävän ja kriisin jälkeisen valmiuden luominen. Näitä toimia tukevaa tutkimusta varten ei kuitenkaan ole saatavissa yhteisön rahoitusta.

b) Mitä tutkimus- ja kehittämistoiminnan lisäksi?

i) Loppukäyttäjien osallistuminen

ESRIF suosittelee tarjonta-, kysyntä- ja loppukäyttäjäpuolen sidosryhmien tiivistä Euroopan laajuista kuulemista läpi turvallisuustutkimuspolitiikan suunnittelu-, toteutus- ja arviointivaiheiden ja toteaa, että valtioiden ja loppukäyttäjien on tarpeen toteuttaa organisaatioidensa uudelleenjärjestelyjä sekä turvallisuusinnovaatioiden kehittämistä että niihin reagoimista varten.

Komissio on samaa mieltä siitä, että niin julkisten kuin yksityisten turvallisuustuotteiden ja -palvelujen loppukäyttäjien olisi usein nähtävä enemmän vaivaa lujittaakseen turvateknologiaa koskevaa tietopohjaansa ja valmiuttaan tehdä ennakoivia analyysejä, jotta ne pystyisivät kunnolla vaikuttamaan siihen, että tulevaisuuden ratkaisut muotoillaan niiden todellisten tarpeiden mukaan esimerkiksi demonstrointimallien avulla.

ii) Tulevat ohjelmat innovatiivisten ratkaisujen levittämiseksi

Komissio on jo tuonut ilmi, että on hyödyllistä investoida turvallisuuden toiminnallisiin näkökohtiin etenkin tietyillä aloilla, joilla kansalliset ja kansainväliset viranomaiset käyttävät teknologiaratkaisuja.[11] ESRIF katsoo, että menestyminen maailmanmarkkinoilla on vahvasti riippuvainen hankintaratkaisuista EU:n markkinoilla, ja suosittelee innovatiivisten ratkaisujen esikaupallisen hankinnan hyödyntämistä.

ESRIF tukee sellaisen mallin kehittämistä, joka perustuu Euroopan laajuisen yhteistyön strategiseen ja koordinoituun lähestymistapaan. Se mainitsee Euroopan laajuiset verkot esimerkkinä, jonka pohjalta olisi suunniteltava EU:n laajuista turvallisuusalan järjestelmien integrointia. Euroopan kriittisten infrastruktuurien turvaamiseen olisi saatavissa rahoitusta, vastaavasti kuin Euroopan laajuisten verkkojen kohdalla, täydentämään kansallisia varoja. Koska tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen saatavilla olevat resurssit on valjastettava käyttäjien odotusten täyttämiseen, ESRIF totesi, että prosessin tueksi voitaisiin perustaa sisäisen turvallisuuden rahasto.

iii) Koulutus

ESRIF korostaa, että on tärkeää liittää toisiinsa tutkimus ja koulutus, ja katsoo tämän kuuluvan kaikille sidosryhmille: turvallisuusviranomaisille, päätöksentekijöille, lainvalvontaviranomaisille, kansalaisyhteiskunnalle, teollisuudelle, tutkimusorganisaatioille, tiedemaailmalle ja tiedotusvälineille. Se kannattaa uusia tiedotusohjelmia, joilla pyritään tiedottamaan kansalaisille paremmin uhkista, vaaroista ja haavoittuvuustekijöistä sekä turvallisuuden edellyttämistä poliittisista toimista ja teknologisista ratkaisuista.

EUROOPAN TURVALLISUUSTUTKIMUS- JA INNOVAATIOSTRATEGIAN TOTEUTTAMINEN

Hallinnointiin liittyvien ESRIFin suositusten tarkoituksena on löytää keinoja pitää Euroopan turvallisuustutkimus ja -innovaatiostrategia ajan tasalla ja saada kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät tiiviimmin mukaan. ESRIF suosittelee, että kehitetään avoin järjestelmä, jossa ovat mukana kaikki sidosryhmät ja jossa strategiaa toteutetaan tasapuolisesti ja tarkasti .

Koska turvallisuustutkimus on käyttäjälähtöistä ja valmiuksia luovaa, ESRIF huomauttaa, että loppukäyttäjien ja tutkijoiden ja teollisuuden välille tarvitaan sopivia liittymäkohtia ja vaihtomekanismeja.

PÄÄTELMÄT

Tässä tiedonannossa esitetään komission alustavat kannanotot ESRIFin raporttiin. Komissio pitää ESRIFin työn tuloksia tärkeinä ja on tyytyväinen sen strategiseen suhtautumistapaan. Komissio panee merkille annetut suositukset ja painottaa seuraavia aiheita, joita seuraava komissio toivottavasti analysoi tarkemmin:

- Euroopan unionin perusoikeusviraston[12][13] rooli turvallisuuden ja yksityiselämän sekä tietosuojan välisiä suhteita koskevan tutkimuksen toteuttamisessa

- tarve tehostaa ”eettistä tarkastelua” seitsemännen puiteohjelman turvallisuus-aihealueen hankkeiden arvioinnin yhteydessä ja levittää tietoa meneillään olevien turvallisuusalan T&K-hankkeiden tuloksista mahdollisimman laajalti

- yhteiskunnallinen ulottuvuus odotettuna vaikutuksena kaikissa seitsemännen puiteohjelman turvallisuus-aihealueen ehdotuspyynnöissä

- mahdollisuus ottaa innovatiivisimmat turvallisuussektorit mukaan edelläkävijämarkkinoita koskevaan aloitteeseen

- esikaupallisen hankinnan vauhdittaminen turvallisuusalalla

- tavat nopeuttaa sertifiointia, validointia ja tarvittaessa standardointia turvallisuusalalla, etenkin kun on kyse EU:n turvamerkin käyttökelpoisuudesta ja tehokkuudesta

- parhaat tavat reagoida turvallisuuteen liittyviin ennakoitavissa oleviin uusiin tehtäviin ja painopisteisiin joko nykyisessä seitsemännessä puiteohjelmassa tai seuraavaa puiteohjelmaa valmisteltaessa

- tavat, joilla Euroopan turvallisuusalan tutkimus ja kehittäminen voidaan paremmin yhdistää useampiin turvallisuuden toiminnallisiin näkökohtiin sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla

- pysyvän toimintarakenteen perustaminen ESRIFin suositusten täytäntöönpanoa varten

- mahdollisuus perustaa foorumi aktiivista tutkimus- ja innovointitoimintaa harjoittavan turvallisuusalan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi, esimerkiksi korkean tason ryhmä, jossa ovat mukana kaikki julkisen ja yksityissektorin sekä kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät.

Annex: Executive Summary of the ESRIF Final Report

Europe stands on the threshold of a new global approach to security – and of ways to use scientific research and innovation to reinforce and implement that new thinking

The security of Europe and its citizens is linked to internal and external events and threats, as well as to the increasing convergence of civil and defence capabilities. Above all, it derives from societal imperatives that demand a balancing of the state’s policy and technological exigencies with privacy rights, European cultural values and the tenets of democracy.

ESRIF, the European Security Research and Innovation Forum, has spent the past two years analyzing the medium and long-term challenges that Europe faces. These range from natural disasters to organised crime to man-made incidents, whether small-scale in impact or those with potential “mass disruption” effects.

Assisted by more than 600 experts, ESRIF and its 64 members from 31 countries have examined the full range of such threats and tied them to the EU’s central civil security missions and to the capabilities required to carry them out.

This collective effort has resulted in a set of key messages that encompass the logic and necessity of future European security and its related research. These messages point to the essence, as ESRIF sees it, of what security research and innovation should flow from – and what it should deliver to society.

Security research should be grounded in an industrial policy that frames a systematic approach to capability development which, in turn, promotes interoperability among the 27 EU nations and establishes common standards. Ultimately this effort must increase societal security in a globalised world, while fostering trust between European citizens, governments and national and European institutions. These and other ideas are among ESRIF’s main recommendations included in this executive summary.

To reach an interoperable, trust-embedded and resilient society, however, Europe needs an R&D roadmap, and a mechanism should be set up to implement it in a balanced and rigorous manner. ESRIF thus proposes its European Security Research and Innovation Agenda – “ESRIA” which should go a long way toward achieving that goal.

A research and innovation agenda cannot be created and implemented in a vacuum.

The framework is defined by principles given in the Key Messages :

( Societal Security

Human beings are at the core of security processes.

( Societal Resilience

Certain risks cannot be catered for, nor avoided. Societies must prepare to face shocks and must have the ability to recover.

( Trust

Assuring security implies nurturing trust among people, institutions and technologies.

( Awareness raising through education and training

Security is a common responsibility of all stakeholders, the citizen is at the fore front.

( Innovation

Europe can only rely on its own scientific, technological and industrial competences.

( Industrial policy

A competitive European security industry is a prerequisite for future security. The EU must address the fragmentation of its security markets.

( Interoperability

A seamless approach to security is essential for Europe; Interoperability is essential to allow security forces to work together.

( A systematic approach to capability development

The increasing complexity of security, demands increasing sophistication of our Response.

( Security by design

Security features must become integral part of any given system: Europe’s society needs a systemic approach to security.

ESRIF has defined a European Security Research and Innovation Agenda (ESRIA) that identifies and roadmaps key capabilities and research needs in line with the main work results.

The ESRIA has been organized into five content clusters and differentiates research topics according to short-, medium- or long-term needs:

( The first cluster centres on the classic event cycle of prevention, protection, preparing, responding and recovering. It focuses on the securing of people, civil preparedness and crisis management.

( The second cluster deals with the countering of different means of attack, as a way of dealing with specific, known and projected future risks. It examines ways to detect and identify conventional as well as non-conventional attacks, unintended impacts of other actions, and naturally occurring incidents, to mitigate their effects, and it analyzes potential dangers inherent to coming technologies.

( The third cluster aims at securing critical assets, such as energy, transport and other crucial infrastructures. It examines security economics and outlines the necessity to analyze and cope with limited access to critical natural resources as well as securing the existence of key manufacturing capabilities and capacities in Europe.

( The fourth cluster is about securing identity, access and movement of people and goods. It mainly centres on border security and secure identity management.

( Lastly, the fifth cluster lists additional enabling capabilities of special interest, due to cross-cutting characteristics or prior political strategic decisions. The crucial role of Information and Communication Technologies (ICT) is examined, as are security implications of European space programmes.

ESRIF strongly recommends that the EU and its Member States launch new measures to enhance the security of its citizens. These should also aim to create amenable conditions for European excellence in research and innovation, and thus advance Europe’s security. The below sets out policy and operational recommendations for achieving stronger security research and innovation results:

Common European Capabilities

The EU must draw on its collective strengths and knowledge by developing common capability via enhanced transnational co-operation.

1. This calls for close consultation across Europe among supply, demand and end-user stakeholders across the planning, execution and review cycles of security research policy. The demand side in particular – governments and end-users – needs organisational re-alignment to both shape and respond to security innovation.

2. Resources and incentives are essential to developing common capability. ESRIF recommends, notably with a view to the implementation of ESRIA, that the EU maintains the current rate of growth of its security research programmes – with the aim of reaching an annual budget of one billion euros as proposed in 2004 by the Group of Personalities. National programmes should reflect this degree of ambition. Regarding the necessary research and industrial synergies, technical compatibility and interoperability of new security solutions, a significant effort is required to ensure the coherence of national and EU efforts through enhanced coordination.

3. Research programmes should be complemented by additional implementation programmes. Success on the global market strongly depends on EU market procurement references. Pre-commercial procurement of innovative solutions should be exploited as a mechanism to bring research results closer to the market.

New Policy Initiatives

The above should be supported by stronger articulation of demand, and delivery of the most appropriate solutions by the supply side.

4. New initiatives and programmes should include:

5. creation of knowledge centres such as CBRN expert groups to guide research

6. preparations to meet foreseeable needs for pan-European network-enabled capabilities and complex systems in early warning and response readiness that deal with natural and man made incidents

7. expanded critical infrastructure protection programmes

8. evaluating the applicability and efficacy of the numerous initiatives available to the EU and its Members States such as: a Lead Market initiative, Trans European Networks for Security, the creation of an Internal Security Fund or a "European Security Label".

9. the early engagement of all stakeholders and transparency of the regulatory environment, including standards to stimulate private sector investments in security research. If upcoming regulations are understood early on, a return on security investments can be foreseen and investments can thus be expected to take place.

Integrated Approach to Security

Effective civil security must embrace interoperability, standardisation, certification, validation, communication with the public, education & training, exchange of best practices, consultations on privacy issues and other factors that cut across public and private spheres and provide synergies between civil security and defence research fields.

10. A holistic approach must include:

11. efforts to ensure that the social, cultural, legal and political aspects of security research and development are taken into account. Research programmes should reflect relevant ESRIF key messages, and thus promote overall "societal coherence".

12. the promotion of a security by design approach in any newly developed complex system or product, ensuring that security is addressed at the point of conception, as it has been the case for safety by design .

13. programmes to raise societal awareness of security threats, risks and vulnerabilities – and the security and safety impact of emerging critical technologies.

The Global Dimension

The EU’s civil security is a collective responsibility touching government, societal organisations, industry and individual citizens. It cannot stand in isolation from the world.

14. The globally inter-related nature of security calls for:

15. a strong and independent technological and scientific base for the EU to safeguard the interests of its citizens and ensure that its industry is able to provide products and services in a competitive manner.

16. giving high priority to security’s external dimension and closer home affairs/defence consultation. Research and innovation programmes should support peacekeeping, humanitarian and crisis management tasks, including joint initiatives with other regions and international organisations, notably as regard the development of global standards.

Security Research: The future

The proposed European Security Research and Innovation Agenda – ESRIA – should be seen as a living document.

17. For ESRIA to evolve with Europe’s internal and external threat environments:

18. A transparent mechanism involving all stakeholders should be set up to implement ESRIA in a balanced and rigorous manner.

19. ESRIA should be revisited and evaluated on a regular basis with special attention to evaluating any measures flowing from ESRIF key messages.

[1] KOM(2007) 511 lopullinen.

[2] Turvallisuusalaan sisältyvät perinteinen turvallisuusala (joka perustuu yleisten turvallisuussovellusten tarjontaan, esimerkiksi fyysiseen pääsyvalvontaan), turvallisuuspainotteinen puolustusteollisuus (joka perustuu puolustusteknologian käyttöön turvallisuussovelluksissa tai siviiliteknologian hankintaan ja muuntamiseen turvallisuussovelluksia varten) sekä uudet tulokkaat eli pääasiassa yritykset, muun muassa tietotekniikkayritykset, jotka laajentavat olemassa olevan (siviili)teknologiansa käyttöä turvallisuussovelluksiin.

[3] http://www.cen.eu/CENORM/sectors/sectors/security+and+defence/security/index.asp.

http://www.etsi.org/WebSite/Technologies/Security.aspx.

[4] KOM(2005) 488 lopullinen.

[5] KOM(2007) 799 lopullinen.

[6] EUVL L 216, 20.8.2009.

[7] Katso myös asiaa koskeva neuvoston direktiivi 2008/114/EY.

[8] Nämä neljä tasoa ovat toimenpiteet kolmansissa maissa, yhteistyö naapurimaiden kanssa, rajavalvonta ja valvontatoimet vapaan liikkuvuuden alueella, myös paluu.

[9] Katso asiakirja 7249/08, 3.3.2008. Katso myös komission tiedonanto Euroopan unionin katastrofivalmiuksien lujittamisesta (KOM(2008) 130 lopullinen).

[10] Asetus (EY) N:o 1717/2006, EUVL L 327, 24.11.2006, s. 1.

[11] KOM(2008) 68 lopullinen, KOM(2008) 130 lopullinen, KOM(2009) 262 lopullinen.

[12] Neuvoston päätös 2008/203/EY, EUVL L 63, 7.3.2008.

[13] Asetus (EY) N:o 168/2007, EUVL L 53, 22.2.2007.