EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.9.2019 COM(2019) 406 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMPTY Vuoden 2019 kertomus romanien kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanosta {SWD(2019) 320 final}



JOHDANTO Euroopan komissio julkaisi 4. joulukuuta 2018 arvioinnin EU:n puitekehyksestä, joka koskee vuoteen 2020 ulottuvia, romanien kansallisia integrointistrategioita . Arvioinnissa tarkasteltiin EU:n puitekehystä ja sitä, millä tavoin se lisäsi muiden EU:n poliittisten, oikeudellisten ja rahoitusvälineiden käyttöönottoa romanien osallisuuden edistämiseksi. Jotta aiheesta muodostuisi kokonaiskuva, tässä vuoden 2019 kertomuksessa keskitytään romanien osallistamista lisäävien toimenpiteiden kansalliseen täytäntöönpanoon. Arvioinnin päälähteet: ·romanien kansallisten yhteysviranomaisten raportit; ·kansalaisyhteiskunnan toimijoiden raportit, jotka on laadittu Euroopan parlamentin Roma Civil Monitor ‑pilottihankkeen puitteissa; ·EU:n perusoikeusviraston keräämät tiedot romanien tilanteesta; ·meta-arviointi romanien osallisuutta lisäävistä toimenpiteistä . Tässä kertomuksessa esitetään yhteenveto tärkeimmistä suuntauksista romanien kansallisia integrointistrategioita koskevan EU:n puitekehyksen kattamilla neljällä politiikan alalla (koulutus, työllisyys, terveydenhuolto, asuminen) sekä syrjinnän ja romanivastaisuuden torjunnan alalla. Kunkin kertomuksessa käsitellyn alan osalta tarkastellaan romanien tilannetta, esitetään yhteenveto pääasiallisista toimenpidetyypeistä ja saavutuksista sekä toimenpiteiden toteuttamisessa kohdatuista haasteista (romanien kansallisten yhteysviranomaisten raporteissa esitettyjen tietojen pohjalta) ja annetaan politiikkaoppimista tukevaa tietoa nostamalla esiin lupaavia lähestymistapoja sekä ensisijaisia aloja, joiden osalta on toteutettava toimia (tiedot perustuvat olemassa oleviin arviointeihin sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja romanien kansallisten yhteysviranomaisten palautteisiin). I. Keskeiset politiikan alat Tässä kertomuksessa selostetaan toimenpiteitä, joita on toteutettu romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä annetun neuvoston suosituksen johdosta. Mainittujen toimenpiteiden määrä ei välttämättä kerro toiminnan tavoitteellisuudesta tai tuloksellisuudesta. Sekä koulutuksen että syrjinnän ja romanivastaisuuden torjunnan alalla useimmat toimenpiteet ovat romaneille kohdennettuja. Asumisen alalla on yhtä paljon romaneille kohdennettuja toimenpiteitä ja yleisiä politiikkatoimia eli yleisiä toimenpiteitä. Työllisyyden – ja vähäisemmässä määrin terveyden – alalla jäsenvaltiot pyrkivät pääasiassa yleisten toimenpiteiden avulla lisäämään myös romanien osallisuutta.



1. Koulutus 1.1. Toimenpiteiden painopisteet Useimmat jäsenvaltiot investoivat toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on vähentää koulunkäynnin keskeyttäjien määrää (18 jäsenvaltiota). Seuraavaksi yleisimpiä toimenpiteitä ovat seuraavat: kartoitetaan yksittäisten oppilaiden tarpeet yhdessä oppilaan perheen kanssa (14 jäsenvaltiota), lisätään mahdollisuuksia osallistua varhaiskasvatukseen ja parannetaan varhaiskasvatuksen laatua (13 jäsenvaltiota) ja kannustetaan romaneja osallistumaan toisen ja kolmannen asteen koulutukseen ja koulutuksen loppuun saattamiseen (11 jäsenvaltiota). Lisäksi pyritään estämään koulujen eriytyminen, käyttämään osallistavia opetusmenetelmiä ja kehittämään työmarkkinoiden tarpeisiin mukautettuja taitoja (jokaisen tavoitteen osalta 12 jäsenvaltiota).





Koulutusta koskevien toimenpiteiden jaottelu neuvoston suositusten osa-alueiden ja toimenpiteiden yleisyyden mukaan Lähde: Euroopan komissio (2018), romanien kansallisten yhteysviranomaisten raportit vuonna 2017 toteutetuista romanien osallisuutta lisäävistä toimenpiteistä. Mitä muita keskeisiä painopisteitä toimenpiteillä on edellä mainittujen tavoitteiden lisäksi? Raporttien mukaan jäsenvaltiot suosivat useimmiten toimenpiteitä, joiden tavoitteena on nostaa koulutustasoa. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat seuraavat: ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä, kannustetaan siirtymään toisen ja kolmannen asteen koulutukseen ja saattamaan koulutus loppuun tai tarjotaan tukea koulutusaukkojen täydentämiseen tai aineellisen aseman kohentamiseen. Tämäntyyppisten toimenpiteiden osuus on 36 prosenttia kaikista koulutuksen alan toimenpiteistä. Muiden merkittävien toimenpidekokonaisuuksien avulla edistetään koulutuksesta työhön siirtymistä tukemalla ammatillista kouluttautumista, tuetaan urakehitystä ja elinikäistä oppimista ja kehitetään ammatillisia valmiuksia (9–11 prosenttia). Vähemmän yleisiin toimenpiteisiin kuuluvat integroidut osallistamistoimet ja romanien historian ja kulttuurin sisällyttäminen opetussuunnitelmiin (6–6 prosenttia). 1.2. Saavutukset ja haasteet Yleisin romanien kansallisten yhteysviranomaisten mainitsema saavutus koulutuksen alalla on neuvonta . Muita saavutuksia ovat lastentarhojen valmiuksien lisääntyminen , koulunkäynnin keskeyttämisen torjuntaan ja seurantaan tarkoitetun tuen parantuminen ja romanien osallisuutta ja syrjimättömyyttä koskevien aiheiden sisällyttäminen opettajankoulutukseen tai kansallisiin opetussuunnitelmiin . Romanien kansallisten yhteysviranomaisten esille nostamia merkittävimpiä haasteita ovat osallistuminen koulutukseen, poissaolot, koulun keskeyttäminen, perusasteelta toisella asteelle siirtyminen ja toisen asteen koulutuksen loppuun saattaminen. Muita haasteita ovat koulujen eriytymisen estäminen , inhimillisten valmiuksien varmistaminen ja lisääminen , yhteistyö sidosryhmien välillä , varhaiskasvatukseen osallistumisen lisääminen , aikuiskoulutus ja koulun keskeyttäneille tarkoitettu uusi kouluttautumismahdollisuus ja tiedon saatavuus . 1.3. Politiikkaoppiminen Toimenpiteitä ja arviointeja toteutettiin eniten koulutuksen alalla. Tämän vuoksi koulutuksen alalla on myös suhteellisesti enemmän lupaavia lähestymistapoja ja eri toimintatavoista saatuja oppimiskokemuksia, jotka ovat yhteisiä useille jäsenvaltioille. Tärkeisiin oppimiskokemuksiin tällä alalla kuuluvat muun muassa seuraavat: varhainen puuttuminen ja ennaltaehkäisy on tärkeää, on lisättävä romanivanhempien osallistumista ja vaikutusmahdollisuuksia (sillä vanhempien tuki on oleellista lapsen jokaisessa koulutusvaiheessa), opetussuunnitelman ulkopuolisella toiminnalla on tärkeä merkitys romanilasten identiteetin ja sosiaalisten verkostojen vahvistamisessa ja tarvitaan jatkuvia monitahoisia tukitoimenpiteitä (tuutorointi ja apurahat sekä muiden kustannusesteiden poistaminen), jotta nykyistä useampi siirtyisi koulutustasolta toiselle ja koulutuksesta työelämään. Vaikka positiiviset toimet ovat auttaneet lisäämään romanien osallistumista koulutukseen, on tärkeää, ettei niille romaneille, jotka pääsisivät yleiskoulutukseen tavanomaisia väyliä pitkin, osoiteta erityispaikkoja. Erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa on paljon romanioppilaita, tarvitaan järjestelmällinen, monitahoinen ja pitkäjänteinen lähestymistapa koulujen ja luokkien eriytymisen estämiseksi, sillä eriytyminen on yhä merkittävä ongelma, joka vaikeuttaa muiden osallistamistoimenpiteiden onnistumista. Tämän lähestymistavan keskeisiin osatekijöihin kuuluvat seuraavat: tarjotaan varhainen ja maksuton pääsy laadukkaaseen osallistavaan varhaiskasvatukseen yhdennetyssä ympäristössä (jotta voidaan lisätä romanilasten kouluvalmiuksia, vähentää romani- ja muuhun väestöön kuuluvien lasten ja aikuisten ennakkoluuloja ja estää tällä tavoin myöhempi eriytyminen), tuetaan romanivanhempia koulun valinnassa, kouluviranomaiset sulkevat eriytyneet koulut asteittain ja romanilapsille osoitetaan koulupaikkoja eri kouluista (koulupiirien uudelleenjärjestelyn avulla). Näiden aktiivisten eriytymistä ehkäisevien toimien ohella olisi annettava taloudellista ja ammatillista lisätukea, jotta voidaan lisätä romanilasten sosiaalista ja akateemista integraatiota yleiseen koulujärjestelmään kuuluviin kouluihin. Näihin toimiin kuuluvat muun muassa seuraavat: korvataan koulumatkoista, oppimateriaaleista, aterioista, opetussuunnitelman ulkopuolisesta toiminnasta ja lisäopetuksesta aiheutuvia kuluja, koulutetaan esiopetuksen henkilökunta ja opettajat uusiin opetusmenetelmiin integroiduissa kouluympäristöissä (mukaan lukien stereotypioihin perustuvan ajattelun muuttaminen), helpotetaan vanhempien ja koulujen välistä viestintää, jaetaan vanhemmille tietoa integroidun opetuksen hyödyistä, tarjotaan opiskelijoille mentorointitukea ja romanilapsille koulupäivän jälkeistä tukea ja palkataan kouluavustajia sekä lisätään valtaväestön valveutuneisuutta koulutuksellisen osallisuuden ja kulttuurien välisen opetuksen tärkeästä roolista yhteisöjen välisissä suhteissa kampanjoiden ja median välityksellä . Lupaavia lähestymistapoja Ensisijaiset alat, joilla on toteutettava toimia ٠BG, CZ, DK, EL, FI, FR, HR, HU, LT, PL, SK: Pakollisen (maksuttoman) esikouluopetuksen käyttöönotto tai laajentaminen, Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI-rahasto) rahoitettava lastentarhojen kehittäminen, lastentarhanopettajien kouluttaminen ٠CY, EL, ES, IE, IT, HR, HU, LT, LV, NL, PL, PT, RO, SE, SI: Ohjelmat, joiden tavoitteena on ehkäistä koulunkäynnin keskeyttämistä romani(tyttö)oppilaiden keskuudessa. Tavoitteeseen pyritään koulupäivän jälkeen tarjottavan tuen, tuutoroinnin, apurahojen, mentoroinnin, neuvonnan, avustajien, uuden kouluttautumismahdollisuuden, opettajien kouluttamisen ja perheille tarjottavan tuen avulla ٠AT, CY, FI, HU, IE, IT, PT, RO: Romanien historian (holokausti mukaan lukien) ja/tai kulttuurin sisällyttäminen kansalliseen opetussuunnitelmaan ٠IE, HR, RO: Koulutuspaikkojen kohdentaminen romaneille toisen ja kolmannen asteen koulutuksessa ٠LT: Valmiuksien lisääminen ja osaamisen kehittäminen romanilapsia opettavien koulujen verkostossa ٠SE: Opettajien kouluttaminen (Södertörnin yliopisto) ja toisen asteen aikuiskoulutus romanikielellä ٠Tuetaan kotikasvatusta ja varhaiskasvatusta osana kokonaisvaltaisia varhaisen vaiheen toimia ja ennaltaehkäisyohjelmia ٠Otetaan käyttöön laadukas, osallistava, maksuton ja pakollinen esiopetus tai laajennetaan sitä edelleen ja poistetaan esiopetukseen osallistumisen taloudelliset ja muut esteet ٠Edistetään koulutuksen laatua, osallistavuutta ja tuloksellisuutta käyttämällä kannustimia (opettajakoulutuksen rahoitus ja uudistaminen); houkutellaan parhaat opettajat epäsuotuisassa asemassa oleviin kouluihin/alueille ٠Seurataan ja torjutaan järjestelmällisesti koulujen ja luokkien eriytymistä romaniperheiden tukemiseen tähtäävillä pitkän aikavälin kokonaisvaltaisilla, valmistavilla ja täydentävillä toimenpiteillä ٠Kehitetään julkista tukea ja sidosryhmien välistä yhteistyötä eriytymistä ehkäisevien aktiivisten täsmätoimien täydentämiseksi ٠Yhdistetään apurahat, tuutorointi ja opetussuunnitelman ulkopuolinen toiminta, jotta voidaan estää koulunkäynnin keskeyttäminen ja tukea opiskelijaa seuraavalle koulutusasteelle siirtymisessä ٠Toteutetaan romanityttöihin, heidän vanhempiinsa ja opettajiinsa kohdennettuja toimia, joiden tavoitteena on muuttaa sukupuolistereotypioihin perustuvaa ajattelua ja vähentää koulun keskeyttämistä ٠Tuetaan siirtymistä toiselle asteelle ja sen jälkeiseen koulutukseen sekä koulutuksen loppuun saattamista muun muassa romaniopiskelijoille ja heidän perheilleen suunnatun uraohjauksen avulla 2. Työllisyys 2.1. Toimenpiteiden painopisteet Kahden suurimman ja useimmissa jäsenvaltioissa toteutetun toimenpidekokonaisuuden tavoitteena on poistaa työmarkkinoille pääsyn esteet (15 jäsenvaltiota) ja antaa yksilöllistä tukea työnhakijoille (13 jäsenvaltiota). Pienempi mutta silti merkittävä osa jäsenvaltioista investoi ammatilliseen koulutukseen (9 jäsenvaltiota), elinikäiseen oppimiseen ja ammattitaidon kehittämiseen (10 jäsenvaltiota) sekä itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja yrittäjyyteen (8 jäsenvaltiota). Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien romaninuorten kasvavan määrän vuoksi olisi ehdottomasti tarpeen lisätä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan tukea ensimmäisen työkokemuksen saamista (10 jäsenvaltiota). Kaksi muuta aluetta, jotka olisi asetettava etusijalle, ovat: suojatoimet ja yksilöidyt palvelut sen varmistamiseksi, että heikossa asemassa olevat romanityönhakijat pääsevät tehokkaasti yleisten julkisten työnvälityspalvelujen piiriin ja positiiviset erityistoimet, joiden avulla parannetaan romanien työllistymismahdollisuuksia julkisella sektorilla.



Mitä keskeisiä painopisteitä toimenpiteillä on? Jäsenvaltiot suosivat useimmiten yksilöllisen tuen muotoja, kuten tukityöllistämistä, muita kustannusten jakamisen muotoja, urakehityksen tukemista (mentorointi, valmennus) ja ammatillista koulutusta (näiden toimenpiteiden yhteisosuus on 35 prosenttia kaikista toimenpiteistä). Yleisempien sosiaalista osallisuutta, yhteisön kehittämistä, aikuisten ammattiin pätevöittämistä ja täydennyskoulutusta koskevien toimien osuus on 8–9 prosenttia kaikista toimenpiteistä. Vain viidesosa toimenpiteistä kohdistuu nuoriin, mikä on selkeästi riittämätöntä, kun otetaan huomioon romaninuorten työllistymisen haasteellisuus.

2.2. Saavutukset ja haasteet Useat romanien kansalliset yhteysviranomaiset nostivat vuotta 2017 koskevissa raporteissaan esiin taloudellisen kasvun positiiviset vaikutukset romanien työllistymismahdollisuuksiin . Tosin tätäkin useammat romanien kansalliset yhteysviranomaiset mainitsivat kohdennetut tukitoimet, kuten alueelliset työllisyysohjelmat (ammatinvalinnanohjaus, ammatillinen koulutus tai työssä oppiminen ja romani- tai heikossa asemassa olevien työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensovittaminen) . Nämä toimenpiteet ovat tehokkaampia, jos työnvälittäjät, sosiaalityöntekijät tai muut palveluntarjoajat ovat romaneja. Romanien kansalliset yhteysviranomaiset nostavat esiin kolme pääasiallista haastetta: täytäntöönpanosta vastaavien rakenteiden valmiudet , romaneihin kohdistuva syrjintä ja romanien asenteet ja luottamus . 2.3. Politiikkaoppiminen Havaintojen mukaan työllisyyden alan kriittisimpiä pisteitä ovat koulutuksesta työmarkkinoille siirtymisen varmistaminen, työnantajien harjoittamaan syrjintään puuttuminen ja työvoimatarpeisiin vastaaminen (etenkin koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien romaninuorten osalta). Jotta sekä sukupuolten välistä työllisyyseroa että koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien romaninuorten määrää voidaan vähentää, on olennaisen tärkeää luoda kannustimia, tehdä läheistä yhteistyötä yksityisten työnantajien kanssa sekä kohdentaa yleiset työllistämistoimenpiteet romaninuoriin ja ‑naisiin (sen sijaan, että luodaan rinnakkaisia työllistämisrakenteita). Romanien työllistymistä edistäviin toimiin olisi myös sisällytettävä IT-taitojen ja vieraan kielen taitojen kehittäminen. Työllistymisen varmistamiseksi on kuitenkin puututtava myös muihin esteisiin. Näitä ovat erityisesti työnantajien harjoittama syrjintä, romanityönhakijoiden sosiaalisten verkostojen vähyys tai perinteiset sukupuoliroolit romaniyhteisöissä. Yhdistämällä koulutuksen, tuetun harjoittelun ja työnantajiin kohdennetut syrjinnän vastaiset toimenpiteet on mahdollista saada aikaan tuloksia. Lupaavia lähestymistapoja Ensisijaiset alat, joilla on toteutettava toimia ٠BG, CY, ES, IT, LV, NL, PT, SI: Alueelliset tai paikalliset työllisyysohjelmat (yksilöllinen ohjaus), joiden tavoitteena on lisätä aktiivista työnhakua ja itsenäistä ammatinharjoittamista ٠HU, EL, ES, FR: Kohdennetut ohjelmat, joiden tavoitteena on parantaa romaninaisten työllistymistä (sosiaalialalle) ٠IT, LT, HU: Esimerkkejä työnantajien kanssa tehtävästä yhteistyöstä, jonka tavoitteena on lisätä romanien työllistymistä ja vähentää stereotypioihin perustuvaa ajattelua ٠SK: Julkisia työllisyyspalveluja koskevan lain muuttaminen säätämällä yksilöllisestä, työnhakijaa ja työnvälitystoimistoa sitovasta työllistämissuunnitelmasta ٠BE: Vuodesta 2016 asti romanit ovat päässeet hyötymään ”integraatiopolusta”, joka on perustettu ulkomaalaista alkuperää olevien ihmisten tukemiseksi Valloniassa (tukimuoto sisältää ranskan kielen kursseja, perustason yhteiskuntatietoa sekä tukea työn löytämiseen ja lasten koulutuksen järjestämiseen); kunnat palkkaavat romaneja tukihenkilöiksi sosiaalitoimistoihin, ennaltaehkäisy- tai paikallisiin tietopalveluihin ٠HR: Oikeusasiamiehen virasto antaa julkisille työvoimavirkailijoille ja muille virkamiehille syrjinnän torjumista koskevaa koulutusta ٠UK: Race disparity audit ‑raportti ja ‑verkkosivu, joiden avulla kerätään ja levitetään etniseen alkuperään perustuvaa työsyrjintää koskevaa tietoa ٠Mahdollistetaan yleisille työvoimapalveluille romanityönhakijoiden tehokas tukeminen ensisijaisille työmarkkinoille integroitumisessa ٠Koulutetaan ja palkataan (jatkuvasti) romani- ja nuorisomentoreita ja ‑tukihenkilöitä, jotka avustavat koulutustasolta toiselle ja koulutuksesta työmarkkinoille siirtymisessä ٠Kohdennetaan aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet entistä täsmällisemmin romaneihin (nuoriin ja naisiin), nuorisotakuu mukaan lukien ٠Lisätään työnantajien valveutuneisuutta ja kannustimia romanien palkkaamiseksi ٠Seurataan ja torjutaan järjestelmällisesti työmarkkinoille pääsyn estävää ja työpaikoilla tapahtuvaa syrjintää ٠Yhdistetään työhön sijoittuminen (työharjoittelu) IT- ja kielikoulutukseen ja työnantajien kanssa tehtävään työhön ٠Asetetaan ensisijaisille työmarkkinoille (uudelleen)integroituminen etusijalle rinnakkais-järjestelmiin nähden (esim. julkinen tai epämuodollinen työ) ٠Kehitetään integroituja ratkaisuja, joiden avulla voidaan puuttua paperittomien liikkuvien romanien haavoittuvaan asemaan, mukaan lukien rajat ylittävän yhteistyön avulla 3. Terveydenhuolto 3.1. Toimenpiteiden painopisteet Jäsenvaltioiden raporteissa useimmin mainittujen kahden toimenpidetyypin tavoitteena on poistaa terveydenhuoltoon hakeutumisen yleiset esteet ja lisätä terveystietoisuutta (13–14 jäsenvaltiota). Näihin tavoitteisiin pyritään tasapuolisesti sekä terveydenhoidon tarjontaa että kysyntää koskevilla toimenpiteillä. Muihin merkittäviin toimenpiteisiin kuuluvat kohdennetut rokotusohjelmat ja pääsy terveydenhuollon erityispalveluihin (6–7 jäsenvaltiota).



Mitä keskeisiä painopisteitä toimenpiteillä on? Raporttien mukaan jäsenvaltiot suosivat toimenpiteitä, joiden avulla kehitetään terveydenhuollon tarjontaa (henkilöstö, tilat) (26 % toimenpiteistä). Lisäksi toteutetaan kysyntään kohdistuvia toimenpiteitä, kuten terveydenhuoltoa koskevia valistus- ja tiedotuskampanjoita (21 %). Muihin merkittäviin toimenpidekokonaisuuksiin kuuluvat yleiset toimet paikallisen terveyden- ja saniteettihuollon infrastruktuurin parantamiseksi sekä ennaltaehkäisevien palvelujen tarjoaminen (16–17 %). Erittäin tärkeät toimenpiteet, kuten sairausvakuutuksen tarjoaminen romaneille ja terveydenhuoltoalan ammattilaisiin kohdennetut syrjinnän vastaiset kampanjat, ovat paljon harvinaisempia (6–7 %). 3.2. Saavutukset ja haasteet Romanien kansallisten yhteysviranomaisten useimmin mainitsemiin saavutuksiin kuuluvat rokotuskampanjat , muut ennaltaehkäisemis- ja havaitsemisohjelmat , hygienian, terveydentilan ja terveydenhuoltoon pääsyn parantaminen , tietoisuuden lisääminen , terveydenhuollon palveluneuvonta ja useiden sidosryhmien välinen yhteistyö, jossa ovat mukana kansalliset ja paikalliset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat . Huomioitavaa on, että seuraaviin osa-aloihin kohdennettuja toimenpiteitä koskevat maininnat puuttuivat: syrjinnän vastaiset toimenpiteet, elinolojen hygieenisyyden parantaminen ja terveellisten elintarvikkeiden saannin parantaminen. Raportoituihin haasteisiin kuuluvat seuraavat: kansallisten ja paikallisten tasojen välisen koordinoinnin ja tehokkaan viestinnän puutteet, riittävän (kansallisen tai EU-) rahoituksen tai henkilöstömäärän ylläpito , omaa terveyttä koskevan tietoisuuden puute , sairausvakuutusturvan vähäinen kattavuus romanien keskuudessa ja terveydenhuoltoalan ammattilaisten puutteelliset tiedot romanien tilanteesta . Esiin tuli myös huoli alhaisesta rokotuskattavuudesta romanien keskuudessa. Jotkin maat raportoivat, että tästä on ollut seurauksena muuta väestöä korkeampi ennenaikaisten kuolemien ja sairastavuuden esiintyminen . Romanien osallistumisen ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä terveydenhuollon alalla pidetään haastavana, myös lukutaidon heikkouteen ja kieleen liittyvien esteiden vuoksi .



3.3. Politiikkaoppiminen Sekä toimenpiteitä että arviointeja on terveydenhuollon alalla (sekä asumisen alalla) vähän, mikä rajoittaa mahdollisuuksia saada oppimiskokemuksia eri toimenpiteistä ja jakaa niitä koskevaa tietoa. Yleisimmät lupaavat käytännöt ovat ennaltaehkäisyyn painottuvat rokotuskampanjat ja romanitukihenkilöiden kouluttaminen ja työllistäminen terveydenhuollon alalle. On kuitenkin tärkeää, että kohdennettujen tukipalvelujen tavoitteena on lisätä romanien terveystietoisuutta, muuttaa heidän toimintatapojaan sekä rakentaa pitkän aikavälin omaehtoisuutta ja kykyä osallistua yleisiin järjestelmiin sen sijaan, että päädytään luomaan riippuvuus pysyviin tukihenkilöihin ja pitkäaikaisiin rinnakkaisrakenteisiin. Etusijalle olisi asetettava terveydenhuoltoalan ammattilaisiin kohdennetut syrjinnän vastaiset toimenpiteet.

Lupaavia lähestymistapoja: Ensisijaiset alat, joilla on toteutettava toimia: ٠BG, CZ, DK, EL, FR, HU, PL, PT, RO, SE, SI, SK: Romanitukihenkilöiden (avustajat, vierailijat, välittäjät) kouluttaminen ja palkkaaminen terveydenhuollon alalle tavoitteena edistää romanien pääsyä terveydenhuollon piiriin ٠AT, BG, EL, FR, HU, HR, PL, SK, UK: Romaneihin (tyttöihin ja naisiin) ja syrjäisillä alueilla eläviin ihmisiin kohdennetut rokotuskampanjat ٠CZ, IT, RO, SI, SK: Terveyden alan pitkän aikavälin kansalliset ohjelmat, toimintasuunnitelmat ja strategiat ٠ES: Romanien ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sosiaalihuollon ammattilaisille tarkoitettujen, ehkäisevää terveydenhuoltoa ja terveydenhuoltoalan koulusta koskevien ohjelmien suunnitteluun ٠FI: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen toteuttama tutkimus romanien hyvinvoinnista ٠PT: Romaniväestön terveydenhuoltoon liittyvän epätasa-arvon torjuntaa koskevien toimenpiteiden suunnittelu näytön pohjalta, mukaan lukien teiniäitiyttä, lastentautien seurantaa ja terveitä ruokailutottumuksia koskevan tiedotusmateriaalin laatiminen ٠LT: Ennaltaehkäisevää hoitoa, seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja lastenhoitoa koskevat tiedotusseminaarit romaninaisille ja ‑nuorille ٠Lisätään sairausvakuutusturvan kattavuutta, täydennetään ensisijaisissa ja erikoistuneissa hoitopalveluissa olevia aukkoja, mukaan lukien lisääntymis- ja seksuaaliterveyttä koskevat palvelut epäedullisessa asemassa olevilla alueilla ٠Tehostetaan huumeriippuvuuden, tupakoinnin, HIV:n, hepatiitin, tuberkuloosin, sydän- ja verisuonitautien ja ennenaikaisen synnytyksen ennaltaehkäisemistä ja torjumista koskevia toimia ٠Seurataan ja torjutaan terveydenhuoltoon pääsyyn liittyvää syrjintää ja valveutetaan terveydenhuollon alan ammattilaiset romanien tarpeista ٠Varmistetaan, että terveydenhuollon alalla toimivat romanitukihenkilöt auttavat vahvistamaan romanien omaehtoisuutta pitkällä aikavälillä ٠Parannetaan ravitsemusta ja epäterveellisiä elinolosuhteita romaninaisiin ja ‑lapsiperheisiin kohdennetuilla toimilla 4. Asuminen 4.1. Toimenpiteiden painopisteet Jäsenvaltioiden useimmiten raportoimien toimenpiteiden tavoitteena on varmistaa pääsy yleishyödyllisten palvelujen (vesi, sähkö, kaasu) ja asuntoinfrastruktuurin piiriin, torjua eriytymistä ja edistää syrjimätöntä pääsyä sosiaalisen asuntotuotannon asuntoihin (10–12 jäsenvaltiota). Vain pieni osa jäsenvaltioista investoi syrjäytyneisiin yhteisöihin kohdennettuihin yhdennettyihin asumistoimenpiteisiin paikallisten uudistamishankkeiden puitteissa (7 jäsenvaltiota) tai käyttää ERI-rahastoja yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen tai yhdennettyihin alueellisiin investointeihin (4 jäsenvaltiota). Vain kaksi jäsenvaltiota raportoi tarjoavansa leiriytymiskohteita kiertäville romaneille. Mitä keskeisiä painopisteitä toimenpiteillä on? Raporttien mukaan jäsenvaltiot keskittyvät useimmin kunnallisten ja sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen kunnossapitoon, tarjontaan ja korjaamiseen (27 %), romanien asuinalueen infrastruktuuriin (16 %) sekä lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin, rakennuslupiin tai epämuodollisten asumisjärjestelyjen laillistamiseen (13 %). Näitä kohteita harvemmin investoitiin eriytymisen torjuntaan tähtääviin aktiivisiin toimiin, mukaan lukien slummien poistamista koskevat toimet, ja integroituihin alueellisiin toimenpiteisiin tai kodittomien auttamiseen tarkoitettuun sosiaalitukeen / infrastruktuuriin liittyvään tukeen (mainituista jokainen 7 %). 4.2. Saavutukset ja haasteet Romanien kansallisten yhteysviranomaisten mukaan merkittävimmät saavutukset liittyvät mahdollisuuteen päästä sosiaalisen asuntotuotannon asuntoon . Toinen romanien kansallisten yhteysviranomaisten raporteissa mainittu merkittävä saavutus oli slummien ja alueellisen eriytymisen poistaminen . Romanien kansalliset yhteysviranomaiset mainitsivat myös tulokset, jotka koskivat seuraavia: leiriytymiskohteiden tarjonta , pääsy yleishyödyllisten palvelujen (esim. vesi, sähkö ja kaasu) piiriin ja asuntojen infrastruktuuri , asumisjärjestelyjen laillistaminen ja kaupunkien elvyttäminen . Raportoituihin haasteisiin kuuluvat alueellinen eriytyminen , esteet, joiden vuoksi romaneilla ei ole mahdollisuutta päästä yksityisen sektorin asuntoihin sekä sosiaalisen asuntotuotannon asuntoihin pääsyä koskeva julkinen tuki ja lainsäädäntö . 4.3. Politiikkaoppiminen Asuminen on ala, jolla on vähiten useille jäsenvaltioille yhteisiä lupaavia lähestymistapoja. Se on myös ala, jolla pitkän aikavälin yhdennetyn ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan on havaittu olevan erityisen tärkeä. Tähän kuuluvat muun muassa asunnon tarjoamisen ohella tarjottava tuki, johon sisältyy työllistymiseen, koulutukseen, terveydenhuoltoon ja yhteisön kehittämiseen liittyviä elementtejä ja toimenpiteiden nivominen laajempaan maata ja sosiaalista asuntotarjontaa koskevaan kansalliseen politiikkaan ja lainsäädäntöön. Alueellisen eriytymisen torjumiseksi tarvitaan kohdennettuja, koordinoituja ja osallistavia toimia, kuten seuraavat: romaniedunsaajat otetaan mukaan yhteisö- ja yksilöasumisen muotojen suunnitteluun ja toteutukseen, yhdistetään infrastruktuuriin ja ihmisiin kohdennettavat investoinnit ja lisätään tietoisuutta, jotta etnisten ryhmien välillä olevia jännitteitä ja valtaväestön vastustusta voidaan vähentää. Muita alueita, jotka olisi asetettava etusijalle, ovat muun muassa seuraavat: kehitetään sosiaalista asuntotarjontaa siten, että romanien asunnonsaanti helpottuu, ehkäistään pakkohäätöjä osana kaikille sidosryhmille yhteistä laajaa lähestymistapaa asumiseen ja tarjotaan olosuhteiltaan ja kulttuurisesti asianmukaisia leiriytymispaikkoja kiertäville romaneille. Lupaavia lähestymistapoja: Ensisijaiset alat, joilla on toteutettava toimia: ٠ES: Paikallis- ja aluehallinnot ovat kansalaisyhteiskunnan toimijoiden tuella vähentäneet merkittävästi slummien määrää 15 vuoden aikana ja tällä tavoin torjuneet eriytymistä. Toimenpiteet ovat osa yhtenäistä lähestymistapaa, johon kuuluu myös koulutuksen, terveydenhuollon ja työllisyyden aloilla tehtyjä kestäviä parannuksia. ٠CZ: ERI-rahaston tuella laajennetut paikalliset ”asunto ensin” ‑aloitteet, jotka on luotu paikallishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan sosiaalivuokratoimistojen pilotoimien onnistuneiden sosiaalisen asumisen mallien pohjalta ja joissa ei oteta huomioon eriytyneiden alueiden asuntoja (työministeriön ja 12 kunnan pilotoima menetelmä asumiseen liittyvän eriytymisen tunnistamiseksi ) ٠EL: Uusia säädöksiä, joiden tavoitteena on edistää muuttamista leireiltä ja eriytyneiltä asuinalueilta, parantaa infrastruktuuria, luoda asuntokomplekseihin omalähtöinen hallinta- ja turvajärjestelmä ja edistää asunnon saamista yhdennetystä ympäristöstä vuokratuen avulla ٠FR: Toulousessa käytössä oleva sidosryhmät yhdistävä kokonaisvaltainen ”asunto ensin” ‑lähestymistapa, jonka tavoitteena on auttaa romaneja muuttamaan leireiltä yhdennetyille alueille. Samaan toimenpidekokonaisuuteen kuuluu sosiaalituki, lukutaito- ja muuta koulutusta, koulutus- ja työpaikkoja sekä terveydenhuoltopalveluja ٠SI: Julkisia tarjouskilpailuja kunnan perusinfrastruktuuriin liittyvistä palveluista (vesi, sähkö, tiet) kunnissa, joissa asuu romaneja ٠LT: Eriytymisen pysäyttämisprosessi Kirtimain asuinalueella Vilnassa edistämällä muuttamista monilapsisille perheille myönnettävän sosiaalisen asunnon ja vuokratuen avulla ٠SE: Vuokranantajille tarkoitettu ohjaus ja koulutus, joiden avulla jaetaan tietoa ja pyritään vähentämään romaneihin kohdistuvaa syrjintää ٠Investoidaan kohtuuhintaiseen ja asianmukaiseen sosiaaliseen asuntotarjontaan yhdennetyillä alueilla ja varmistetaan, että kelpoisuusperusteet ovat romanien saavutettavissa ٠Tarjotaan asumisen tukea kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ٠Laillistetaan asuntoja ja ehkäistään pakkohäätöjä ٠Yhdistetään eriytymisen estämiseen tähtäävät kokonaisvaltaiset pitkän aikavälin toimet valmisteleviin ja täydentäviin toimenpiteisiin, joiden avulla lisätään julkista tukea ja etnisten ryhmien välistä yhteisöllisyyttä, ja varmistetaan, että yhteisöt osallistuvat suunnitteluun ja täytäntöönpanoon ٠Varmistetaan puhtaan veden, perusmukavuuksien ja keskeisten julkisten palvelujen saatavuus kaikille ja otetaan käyttöön romaneihin kohdistetut suojatoimet näiden osalta ٠Torjutaan (sosiaalisen asuntotuotannon ja yksityisen) asunnon saantiin liittyvää syrjintää ٠Varmistetaan, että kiertäville romaneille on tarjolla riittävästi palveluiltaan ja kulttuurisesti asianmukaisia leiriytymispaikkoja II. Syrjinnän ja romanivastaisuuden torjuminen 1. toimenpiteiden painopisteet Jäsenvaltioiden raporteissa oli eniten mainintoja seuraavista syrjinnän vastaisista toimenpiteistä: torjutaan romanivastaisuutta lisäämällä tietoisuutta romanien osallistamisen hyödyistä, jaetaan tietoa monimuotoisuudesta ja torjutaan romanivastaista retoriikkaa ja vihapuhetta (10–12 jäsenvaltiota). Muutamat jäsenvaltiot investoivat toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään suojelemaan romaninaisia ja ‑lapsia moninkertaiselta syrjinnältä, (perhe)väkivallalta tai avioliitolta alaikäisenä ja pakkoavioliitolta (2–4 jäsenvaltiota) Ainoastaan neljä jäsenvaltiota raportoi investoivansa toimenpiteisiin, joiden avulla varmistetaan rotusyrjintädirektiivin (2000/43/EY) tehokas täytäntöönpano. Tätäkin harvempi jäsenvaltio mainitsee paikalliset tai alueelliset toimenpiteet, joiden tavoitteena on estää eriytyminen (3 jäsenvaltiota) tai torjua ihmiskauppaa (2 jäsenvaltiota). Ainoastaan yksi jäsenvaltio raportoi toimenpiteistä, joiden avulla pyritään estämään lainvastaiset häädöt tai kerjääminen lasten kanssa ja edistämään rajat ylittävää yhteistyötä.





Mitä keskeisiä painopisteitä toimenpiteillä on? Raporttien mukaan jäsenvaltiot investoivat useimmin toimiin, joiden avulla lisätään romanikulttuurin ja ‑perinnön tunnettuutta ja tällä tavoin lisätään tietoisuutta ja torjutaan romanivastaisuutta epäsuorasti muun väestön keskuudessa (22 %). Hieman pienemmällä osalla toimenpiteistä pyritään lisäämään tietoisuutta torjumalla syrjintää ja suvaitsemattomuutta suoraan (18 %). Muiden toimenpiteiden tavoitteena on lisätä instituutioiden (15 %), romanikansalaisyhteiskunnan (12 %) ja ihmisoikeusvalvonnan mekanismien (11 %) valmiuksia. Keskeiset alat, joilla toteutettiin vähemmän toimia, olivat oikeusavun tarjoaminen, romaninaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja eriytymisen torjunta (5–6 %). Ainoastaan 16 prosenttia raportoiduista syrjinnän vastaisista toimenpiteistä kohdistui nimenomaisesti romaninuoriin ja 10 prosenttia romaninaisiin. 2. Saavutukset ja haasteet Romanien kansallisten yhteysviranomaisten useimmin mainitsemat saavutukset olivat seuraavat: romaninaisten ja ‑lasten olosuhteiden parantuminen , romanivastaisuuden torjuminen muuttamalla stereotypioihin perustuvaa ajattelua ja edistämällä romanien kulttuurin ja historian tuntemusta ja kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden (viranomaiset, kansalaisyhteiskunnan toimijat ja romaniyhteisöt) ottaminen mukaan syrjinnän vastaiseen työhön . Useat romanien kansalliset yhteysviranomaiset mainitsivat haasteet, jotka liittyvät oikeussuojan saatavuuden ja oikeuksien tiedostamisen lisäämiseen , sekä vaikeudet, jotka liittyivät stereotypioihin perustuvan ajattelun torjumiseen ja romaninaisten ja ‑lasten tilanteen parantamiseen . Tällä alalla olevista suurista haasteista kertoo jo yksistään se seikka, että useat jäsenvaltiot – myös sellaiset, joissa on suuria romaniyhteisöjä ja runsaasti havaintoja romanien syrjinnästä – eivät raportoineet minkäänlaisista syrjinnän vastaisista toimenpiteistä. 3. Politiikkaoppiminen Romanien osallisuutta lisäävistä toimista saadut kokemukset osoittavat, että pitkän aikavälin muutos millä tahansa politiikka-alalla vaatii puuttumista romanivastaisuuteen ja romaneihin kohdistuvaan syrjintään ja luottamuksen rakentamista romaniyhteisöjen ja muiden väestönosien välille. Jotta romanien osallisuutta lisäävät toimenpiteet onnistuisivat, ne on kaikilla politiikka-aloilla liitettävä yleisiin arvoihin ja niihin on sisällytettävä valtaväestön tietoisuutta lisääviä toimia. Jotta stereotypioihin perustuvaa ajattelua, vihapuhetta ja viharikoksia voidaan torjua, on tärkeä rakentaa positiivista narratiivia romaneista valtaväestön keskuudessa ja vahvistaa romanien identiteettiä erityisillä kohdennetuilla toimilla, joiden tavoitteena on torjua romanivastaisuutta ja edistää romanien historian tunnustamista (holokausti mukaan lukien). Onnistuneimmat toimet eivät ainoastaan asetu linjaan yleisten rakenteiden ja politiikkojen kanssa vaan pikemminkin muuttavat niitä torjumalla ennakkoluuloja ja stereotypioihin perustuvaa ajattelua ja luomalla positiivisen kuvan romaneista päättäjille ja muille sidosryhmille. Lupaavia lähestymistapoja: Ensisijaiset alat, joilla on toteutettava toimia: ٠AT: Romanien integraatiota edistäviä kansallisia strategioita koskevan verkkokuulemisen tuloksena toimenpiteitä romanivastaisuuden torjumiseksi vahvistettiin. Romanivastaisuuden torjuminen sisällytettiin tarkistetun strategian kärkitavoitteisiin, ja Itävallan EU-puheenjohtajuuskaudella toteutettiin tätä tavoitetta koskeva tilaisuus. ٠DE: Maahan on perustettu romanivastaisuutta tutkiva riippumaton asiantuntijatyöryhmä, jonka tehtävänä on esittää hallitukselle konkreettisia suosituksia liittyen Saksan sintien ja romanien historiaan, vainoamiseen ja syrjintään sekä suosituksia toimenpiteistä, joiden avulla voidaan puuttua nykypäivän romanivastaisuuteen. ٠Romanien holokaustin tunnustaminen ja rasismin vastaisen työryhmän perustaminen ja romanien osallistuminen siihen (SK); monumentteja, näyttelyitä ja verkkoalusta holokaustin romaniuhrien muistamiseksi (NL); vuosittaisen holokaustin romaniuhrien muistopäivän tapahtuman järjestäminen Auschwitz-Birkenaun keskitysleirillä (PL); romanihistorian ja ‑taiteen museo ja korvaukset pakkotyön uhreille (LV) ٠CZ: Hallitus osti keskitysleirin paikalla olleen sikatilan Letyn kylässä. Paikalle rakennetaan holokaustin romaniuhrien muistomerkki ETA-tuella. ٠SE: Romanivastaisuuden historia ja nykytila on tunnustettu romanivastaisuuden torjumista koskevan komission työn tuloksena, poliisin erikoisyksiköt torjuvat viharikoksia tekemällä yhteistyötä vähemmistöjen kanssa, romanit mukaan lukien. ٠ES: Romanien kulttuuri-instituutin, paikallishallinnon sekä romanien kansalaistoimijoiden järjestämät kampanjat, joiden avulla torjutaan stereotypioita ja edistetään romanikulttuuria, Madridin, Barcelonan, Malagan, Sevillan ja Cordoban asianajajayhdistykset antavat maksutonta oikeusapua syrjinnän ja viharikosten uhreille, syyttäjä, joka on erikoistunut viharikoksiin ja syrjintään Espanjan maakunnissa ٠IT: Tasa-arvoelin (yhdessä romanien kansallisten yhteysviranomaisten kanssa) on perustanut viharikoksia koskevia valituksia varten yhteyspisteen, joka tarjoaa tukea ja oikeusapua viharikosten uhreille sekä media- ja internetseurantaa koskevaa koulutusta romani- ja muille nuorille, jotta he voivat tarkkailla ja poistaa vihapuhetta ja raportoida siitä ٠FI: Kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ja romanien järjestämiä syrjinnän vastaisia kampanjoita, joiden tavoitteena on torjua viharikoksia ja vihapuhetta, tietoisuuden lisääminen romanien keskuudessa perheen sukupuolirooleista, kuntien pakollinen tasa-arvosuunnittelu, yhdenvertaisuusvaltuutettu valvoo suurimpia työnantajia ٠IE: Irlannin poliisissa on käytössä eettiset säännöt, joissa on Travellers-yhteisöön kohdistuvan syrjinnän torjumista koskeva kohta; maahan on nimetty 277 eettisten asioiden yhteyshenkilöä, joiden tehtävänä on rakentaa luottamusta Travellers-yhteisön ja poliisin välille ٠CZ, EL, HU, SK, RO: Sosiaalisesti syrjäytyneiden / romaniyhteisöjen kartoittaminen, jotta saatuja tietoja voidaan käyttää toimenpiteiden kohdentamiseen, mukaan lukien ERI-rahastosta rahoitettavat toimet ٠UK: Mahdollisuus raportoida viharikoksista verkossa ٠Kehitetään etnisesti eriteltyjen (anonymisoitujen) tietojen keräämismenetelmää, jotta voidaan seurata romanivastaisuutta, syrjintää ja julkisten politiikkojen vaikutusta romaneihin ٠Kehitetään yhdessä romanikansalaistoimijoiden kanssa koko yhteiskuntaa koskevia toimia, joiden avulla voidaan torjua romanivastaisuutta, viharikoksia ja vihapuhetta, lisätä tietoisuutta niistä, seurata niitä ja asettaa niistä seuraamuksia (osana laajempia rasisminvastaisia strategioita) ٠Varmistetaan tasa-arvolainsäädännön täytäntöönpano ja puututaan poliisin ja muiden viranomaisten harjoittamaan syrjivään kohteluun tutkimalla tapaukset perusteellisesti, määräämällä varoittavia seuraamuksia, valveuttamalla ja antamalla syrjinnän vastaista koulutusta ٠Tuetaan romanien mahdollisuuksia käyttää oikeussuojakeinoja ja keskitytään erityisesti moninkertaisen syrjinnän uhreihin (naiset, hlbti-henkilöt, ilman kansalaisuutta olevat romanit) ja vahvistetaan tasa-arvoelinten valmiuksia puuttua romaneihin kohdistuvaan syrjintään ٠Perustetaan romanien johtamia totuus- ja sovintoprosesseja, jotta voidaan tutkia ja dokumentoida romaneihin kohdistuneita väärinkäytöksiä ja lisätä tietoisuutta niistä sekä edistää luottamusta ja sovintoa ٠Lisätään romanien mahdollisuuksia osallistua täysimääräisesti politiikkaan, kulttuuriseen ja sosiaaliseen elämään sekä päätöksentekoprosessin kaikkiin vaiheisiin ٠Noudatetaan kokonaisvaltaista, sukupuolen ja lasten aseman huomioivaa lähestymistapaa; torjutaan lapsiin kohdistuvia väärinkäytöksiä, varhaisavioliittoja, kerjäämistä, jossa on mukana lapsia (lasten oikeuksien suojelemista koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon avulla), ja väkivaltaa, ihmiskauppa mukaan lukien ٠Vähennetään kerjäämisen sosiaalisia kustannuksia ja pidetään yllä ihmisarvoa III. Romanien osallistaminen laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa Länsi-Balkanin maissa tavoitteet asetettiin odotuksia ja toimeksiantoa korkeammalle ja vahvistettiin samat romanien osallistamista koskevat tavoitteet ja otettiin käyttöön samat työskentelymenetelmät kuin jäsenvaltioissa. Romanien osallistamisen lisäämiseksi on tehtävä vahvoja ja kestäviä parannuksia, jotta maat voivat edetä kohti EU-jäsenyyttä. Jotta voidaan ottaa huomioon aiempien liittymiskierrosten vaikutukset, etenkin henkilöiden vapaan liikkumisen alalla, romanien integraatio on ensimmäistä kertaa sisällytetty täysimääräisenä osatekijänä meneillään oleviin liittymisneuvotteluihin luvun 23 ”Oikeuslaitos ja perusoikeudet” osalta. Länsi-Balkanin romanien sosioekonomista tilannetta koskevasta kyselystä (2017) saadut tulokset auttoivat yhteistyökumppaneita tunnistamaan uusia haasteita, kuten tehostetun tuen tarpeen, jotta paluumuuttajat voisivat kotoutua alueelle onnistuneesti, ja luomaan vahvan pohjan romaneja koskevissa tulevissa toimenpiteissä huomioitavien vaatimusten määrittämiselle. Ensimmäistä kertaa tiedonantoon on sisällytetty erillinen liite, joka koskee romanien osallistamista laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa ja jossa on esitetty yksityiskohtaisesti sekä horisontaaliset että maakohtaiset tiedot. IV. Päätelmät Romanien osallistamista lisäävien toimenpiteiden tarkastelusta nousee esiin tarve määritellä ja kehittää tiiviissä yhteistyössä romanien kanssa toimenpiteitä, joilla vastataan käsillä oleviin lukuisiin haasteisiin ja jotka ovat oikeasuhteisia niihin nähden, tuottavat todennäköisesti mitattavia tuloksia ja sisältävät yhteiskunnassa yleisesti hyväksyttävissä olevia realistisia vaihtoehtoja. Romanien osallisuutta lisäävien toimenpiteiden suunnittelun, toteutuksen ja seurannan onnistumista edistävät mm. seuraavat tekijät: ٠Osoitetaan riittävästi aikaa paitsi täytäntöönpanoon myös suunnitteluun, konsultointiin, sidosryhmien sitouttamiseen, yhteisöjen luottamuksen lisäämiseen, seurantaan, arviointiin ja politiikan tarkasteluun ٠Kerätään järjestelmällisesti luotettavia, sukupuolen ja iän mukaan jaoteltuja tietoja, joiden pohjalta voidaan määritellä tarpeita ja tehdä tilanneanalyysejä, luoda perusskenaario, asettaa tavoitteita ja määrittää perusjoukko seuraus- ja vaikutusindikaattoreita varten ٠Sisällytetään kohdennetut toimenpiteet yleisiin politiikkoihin ja oikeudellisiin kehyksiin, jotta voidaan varmistua siitä, että toimenpiteet ovat väliaikaisia, ja lisätä romanien yhdenvertaisia mahdollisuuksia käyttää yleisiä palveluita sen sijaan, että luodaan pysyviä rinnakkaisrakenteita ٠Luodaan vahva sidosryhmäkumppanuus sitoutumisen, jaetun vastuun ja kestävyyden varmistamiseksi ٠Huolehditaan romanien ja kaikkien sidosryhmien aktiivisesta osallistumisesta kaikkiin vaiheisiin (suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan, arviointiin ja politiikan tarkasteluun) ٠Toteutetaan eri osa-alueita yhdistäviä, monialaisia ja integroituja lähestymistapoja, jotta voidaan puuttua moninkertaiseen syrjintään ja monimuotoiseen syrjäytymiseen ٠Toteutetaan lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon sukupuoli ja lapset: suunnittelussa otetaan huomioon romaninaisten ja ‑lasten tarpeita koskevien analyysien tulokset, toteutetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja varmistetaan jatkuva tuki etenkin kriittisissä siirtymävaiheissa