EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.5.2022 COM(2022) 629 final KOMISSION TIEDONANTO Tiukennettua valvontaa koskeva päivitys - Kreikka, toukokuu 2022 {SWD(2022) 700 final}



TAUSTA Kreikan talouskehitystä ja -politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Niitä on vuodesta 2018 ja rahoitustukiohjelman päättymisestä lähtien seurattu myös tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 ja 3 artiklan mukaisesti( ). Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä( ) otettiin huomioon, että Kreikan oli toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan oli myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan rahoitustukiohjelman päätökseen saattamisen jälkeen. Sen avulla arvioidaan säännöllisesti talous- ja finanssialan viimeaikaista kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa arvioidaan myös Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan tarkoituksena on ollut seurata erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset ohjelman puitteissa aloitetut rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen sekä vi) julkishallinnon nykyaikaistaminen ( ). Tämä on neljästoista Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Kertomus perustuu 6. huhtikuuta 2022 toteutetulla tarkastuskäynnillä tehtyihin havaintoihin sekä Kreikan viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa( ). Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui prosessiin rahoituksen jälkiarviointikehyksen (Post Financing Assessment Framework) puitteissa, ja Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistusten päätökseen saattamista vuoden 2022 puoliväliin mennessä. Euroryhmä voi hyödyntää tätä kertomusta päättäessään seuraavien politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden toteuttamisesta. Niiden arvo on 748 miljoonaa euroa. Näistä toimenpiteistä sovittiin euroryhmän kanssa 22. kesäkuuta 2018, ja niihin kuuluvat seuraavat: palautetaan tuotto, joka vastaa keskuspankkien hallussa olevista Kreikan valtion joukkovelkakirjoista saatavia määriä arvopaperimarkkinaohjelman ja nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen puitteissa sekä jätetään perimättä korkomarginaali tietyistä Euroopan rahoitusvakausvälineestä saaduista lainoista. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden kuudennen erän maksamisesta päätettiin euroryhmän 6. joulukuuta 2021 pitämän kokouksen jälkeen. Kreikan euroryhmän kumppaneille kesäkuussa 2018 antamat sitoumukset, jotka muodostavat perustan uusien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamiselle, tehtiin vuoden 2022 puoliväliin saakka. Euroryhmä tekee päätöksen jäljellä olevien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamisesta. Kun otetaan huomioon edistyminen sitoumusten täyttämisessä, velkatoimenpiteiden viimeinen erä voitaisiin maksaa vuoden 2022 lopussa. Kertomuksessa esitetään myös ne sitoumukset, joiden perusteella euroryhmä voi päättää velkahelpotustoimenpiteiden viimeisen erän maksamisesta. Viranomaiset ovat täyttäneet suurimman osan sitoumuksistaan, mutta joitakin osa-alueita ei ole vielä saatu päätökseen. Lopullisen maksuerän perustana oleva sitoumusluettelo koostuu siis jäljellä olevista vaiheista. Luettelosta on sovittu Kreikan viranomaisten kanssa, ja se on tämän kertomuksen liitteenä. Suurin osa poliittisista sitoumuksista on onnistuttu täyttämään ja uudistukset pantu tehokkaasti täytäntöön, mikä on parantanut Kreikan talouden häiriönsietokykyä ja vahvistanut sen rahoitusvakautta. Tämä on vähentänyt merkittävästi muihin euroalueen jäsenvaltioihin kohdistuvien haitallisten heijastusvaikutusten riskiä, mikä korostaa tiukennetun valvonnan soveltamista koskevan ehdon merkitystä. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet uudistusten täytäntöönpanoon ja jäljellä olevien osien loppuunsaattamiseen. Näiden seikkojen perusteella Euroopan komissio saattaa olla jatkamatta tiukennettua valvontaa sen jälkeen, kun sen voimassaolo päättyy 20. elokuuta 2022. Jos tiukennettua valvontaa ei jatketa, Kreikan talouden, julkisen talouden ja rahoitustilanteen seurantaa jatketaan sekä vakiintuneen ohjelman jälkeisen valvonnan() että talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Merkittäviä uudistuksia ja investointeja seurattaisiin edelleen myös Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman toteuttamisen yhteydessä(). Velkatoimenpiteiden viimeisen erän perustana olevien sitoumusten seuranta toteutetaan ensimmäisessä ohjelman jälkeisessä valvontaraportissa, joka on määrä julkaista marraskuussa 2022. KOKONAISARVIOINTI Pandemian jälkeinen elpyminen oli vuonna 2021 vahvaa, mutta vuonna 2022 sen odotetaan jatkuvan jonkin verran hitaammin. Tähän vaikuttavat energian hintojen nousu ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen taloudelliset vaikutukset sekä edelleen jatkuva pandemiaan liittyvä epävarmuus. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kasvun odotetaan olevan 3,5 prosenttia vuonna 2022 ja 3,1 prosenttia vuonna 2023. Investointien ennustetaan olevan tärkein kasvua edistävä tekijä, mutta myös yksityinen kulutus ja nettovienti lisäävät osaltaan taloudellista toimeliaisuutta. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurattu julkisen talouden perusalijäämä oli 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 ja siten 2,1 prosenttiyksikköä pienempi kuin viime vuoden syksyllä odotettiin. Myönteinen yllätys johtuu pääasiassa talouden nopeasta elpymisestä. Finanssipolitiikka on vuonna 2022 edelleen elvyttävää, koska osa pandemiaan liittyvistä hätä- ja tukitoimenpiteistä on edelleen käytössä kyseisen vuoden osalta. Lisäksi vuonna 2022 on toteutettu väliaikaisia finanssipoliittisia toimenpiteitä energian hintojen nousun vaikutusten lieventämiseksi. Vuoden 2022 vakausohjelmassa hallituksen tavoitteena on saavuttaa 1,1 prosentin perusylijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2023 ja pienentää edelleen suurta julkisen talouden velkasuhdetta( ). Useimmat energian hintojen nousuun tai pandemiaan liittyvät tukitoimenpiteet on määrä lopettaa asteittain vuoteen 2023 mennessä. Samaan aikaan hallitus aikoo tukea kasvua vakiinnuttamalla solidaarisuusveron ja sosiaaliturvamaksujen vähennyksen, joka otettiin käyttöön pandemian aikana. Talouden elpymisen myötä työttömyysaste laski 14,7 prosenttiin vuonna 2021, kun se vuonna 2020 oli 17,6 prosenttia ja korkeimmillaan 27,8 prosenttia vuonna 2013. Se on edelleen EU:n korkeimpia, mutta sen odotetaan pienenevän edelleen vuonna 2023. Työllisyyden odotetaan kasvavan myös vastaisuudessa, sillä talouskasvu on edelleen vahvaa. Köyhyysriskiaste on edelleen korkea (17,7 prosenttia vuonna 2020). Kertomuksessa todetaan, että Kreikka on toteuttanut tarvittavat toimet täyttääkseen erityissitoumuksensa huolimatta haastavista olosuhteista, jotka johtuvat pandemian uusien aaltojen ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen taloudellisista vaikutuksista. Viranomaiset ovat saattaneet päätökseen useita erityissitoumuksia, jotka koskevat julkista varainhoitoa, kiinteistöverotusta, vammaisetuuksia, ympäristötarkastuksia ja oikeutta, ja sopineet Kreikan rahoitusvakausrahaston toimeksiannon jatkamisesta. Kreikka on myös saattanut päätökseen laajempia rakenneuudistuksia. Näitä ovat olleet esimerkiksi julkisten hankintojen uudistus ja oikeusministeriön oikeusalan tilastoyksikön perustaminen. Kreikan viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet uudistusten täytäntöönpanoon ja toimien jatkamiseen jäljellä olevien sitoumusten edistämiseksi. EU:n toimielimet ovat tyytyväisiä siihen, että viranomaiset ovat osallistuneet tiiviisti ja rakentavasti kaikkien alojen toimiin. Ne kehottavat viranomaisia jatkamaan samalla tavalla ja tarvittaessa tehostamaan toimia, jotta kaikki uudistusvaiheet saadaan valmiiksi ajoissa ennen päätöstä vuoden 2022 lopussa suoritettavasta lopullisesta maksuerästä etenkin rahoitusalan, perusterveydenhuollon, kiinteistörekisterin sekä työlainsäädännön kodifioinnin uudistusten osalta ja jotta saavutetaan maksurästien selvittämistä koskevat tavoitteet. Tässä jaksossa palautetaan mieliin tiukennetun valvonnan puitteissa saavutettu edistyminen Kreikan sitoumusten kuudella keskeisellä osa-alueella, arvioidaan uusimpia saavutuksia viime vuosineljännekseltä (”nykyinen raportointikausi”) ja esitetään nykyisten sitoumusten mukaiset jäljellä olevat uudistustoimet. Finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne Kreikka saavutti 3,5 prosentin perusylijäämätavoitteensa suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019. Pandemian puhjettua Euroopan komissio otti vuonna 2020 käyttöön yleisen poikkeuslausekkeen, joka mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkista taloutta koskevista vaatimuksista, mukaan lukien tiukennetun valvonnan puitteissa seurattavat Kreikan julkisen talouden tavoitteet. Edellytyksenä kuitenkin on, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio esitti 3. maaliskuuta 2021( ) antamassaan tiedonannossa näkemyksen, jonka mukaan päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla kokonaisarvio talouden tilasta. Keskeisenä määrällisenä kriteerinä olisi pidettävä talouden toimeliaisuuden tasoa EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen tasoon (vuoden 2019 lopussa). Euroopassa käytävän sodan aiheuttama talousnäkymien epävarmuuden lisääntyminen ja voimakkaat heikkenemisriskit, ennennäkemätön energian hinnannousu ja edelleen jatkuvat toimitusketjujen häiriöt ovat peruste jatkaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen voimassaoloa vuoteen 2023. Tiukennetun valvonnan yhteydessä päätökseen saatettujen julkisen talouden rakenneuudistusten osalta Kreikka on parantanut julkista varainhoitoaan saattamalla päätökseen varainhallintajärjestelmäänsä koskevan kassan seurannan ja ennusteiden uudistuksen. Lisäksi se on uudistanut julkisista tuloista vastaavan riippumattoman viraston palkkarakennetta ottamalla käyttöön erityisen palkkataulukon, jotta se voi houkutella ammattitaitoista henkilöstöä ja pitää siitä kiinni. Tämä erityinen palkkataulukko täydentää rahoitustukiohjelmassa hyväksyttyä yhtenäistä palkkataulukkoa, ja sitä voitaisiin käyttää perustana muissa yksiköissä. Nykyisellä raportointikaudella viranomaiset ovat saattaneet päätökseen lisää sitoumuksia julkisen varainhoidon ja veropolitiikan alalla: ·Julkisen varainhoidon alalla viranomaiset ovat saaneet päätökseen talousarvion toiminnallisen luokituksen (osa tililuettelon uudistusta) lisäparannukset. Uudistus mahdollistaa julkisten menojen perusteellisemman analysoinnin ja auttaa siten parantamaan talouspolitiikan suunnittelua. ·Viranomaiset ovat myös panneet täytäntöön yli 200 Kreikan tilintarkastustuomioistuimen antamaa suositusta, joilla pyritään estämään maksurästien kertyminen, sekä laajemman uudistuksen, jolla yksinkertaistetaan varainhoitomenettelyjä ja nopeutetaan julkisen sektorin maksuketjua.

·Viranomaiset ovat saattaneet päätökseen ENFIA-kiinteistöveron uudistuksen. Uudistuksessa sovelletaan uusia markkinaperusteisia kiinteistöveroarvoja, laajennetaan veropohjaa ja tehdään kiinteistöverosta oikeudenmukaisempi ja taloudellisesti tehokkaampi. Viranomaiset ovat lähettäneet vuotta 2022 koskevat uudistuksen jälkeisten veropäätösten mukaiset laskut, ja veron ensimmäinen erä on maksettava toukokuussa. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan seuraavat toimet lokakuuhun 2022 mennessä: ·Eläke- ja muut rästit on nyt tarkoitus maksaa elokuuhun 2022 mennessä, jolloin sitoumus on täytetty. Maksurästien maksuvauhti hidastui vuoden 2022 ensimmäisinä kuukausina, joten muiden kuin eläkerästien viive suunnitelmaan nähden on nyt kuusi kuukautta ja eläkerästien kaksi kuukautta. Viivästyminen on johtunut suurelta osin pandemian jatkumisesta, energian hintojen noususta, tietotekniikkaparannusten suunniteltua hitaammasta toteuttamisesta ja aiempien toimenpiteiden odotettua pienemmästä tuotosta. Viranomaiset ovat ehdottaneet ja jo osittain toteuttaneet lisätoimenpiteitä maksurästien selvittämisprosessin nopeuttamiseksi. Niihin kuuluu toimenpiteitä, joilla parannetaan sairaaloiden ja julkisen liikenteen yritysten maksuvalmiutta rakenteellisesti, sekä kohdennettuja muutoksia eläkkeiden myöntämistä koskevaan prosessiin. ·Verohallinnon tiedonkeräysjärjestelmän on määrä olla täysin toiminnassa kaikissa julkisista tuloista vastaavan riippumattoman viraston yksiköissä syyskuuhun 2022 mennessä, jolloin sitoumus on täytetty. Järjestelmän odotetaan vahvistavan viraston veronkantokapasiteettia. Neljä seitsemästä moduulista on nyt käytössä keskitetyissä verohallinnon palveluissa, ja loput kolme on tarkoitus ottaa käyttöön syyskuuhun 2022 mennessä sovitun aikataulun mukaisesti. Sosiaalipalvelut Kreikka on tiukennetun valvonnan puitteissa nykyaikaistanut sosiaaliturvajärjestelmäänsä saattamalla päätökseen yhdistetyn eläkerahaston perustamisprosessin ja solidaarisen tulojärjestelmän / vähimmäistulojärjestelmän kaikkien kolmen pilarin käyttöönoton sekä ottamalla käyttöön aktiivisen työvoimapolitiikan uuden täytäntöönpanomallin. Tähän mennessä vähimmäistulojärjestelmän edunsaajia on noin 400 000, ja arvioiden mukaan he kaikki saavat yksilöllisen toimintasuunnitelman kahden seuraavan vuoden aikana. Uudistusten ja talouden elpymisen ansiosta köyhyysvaarassa olevien ihmisten osuus laski 17,7 prosenttiin vuonna 2020, kun se vuonna 2017 oli 20,2 prosenttia. Osuus on kuitenkin edelleen EU:n suurimpia. Kreikka tarkasteli myös julkisen paikallisliikenteen tukijärjestelmää ja perusti keskitetyistä terveyshankinnoista vastaavan pääelimen (EKAPY). Keskitettyjen hankintojen osuus sairaaloiden kokonaismenoista oli 30 prosenttia. Nykyisellä raportointikaudella viranomaiset ovat täyttäneet lisäksi vammaisuuden arviointia koskevan sitoumuksen ja edistyneet terveydenhuoltomenojen takaisinperinnässä aikataulun mukaisesti: ·Viranomaiset ovat hyväksyneet lainsäädäntöä, jolla otetaan käyttöön uusi vammaisuuden arviointia koskeva lähestymistapa. Lähestymistapa perustuu sekä lääketieteellisiin että toimintakykyyn liittyviin kriteereihin. Tämä uusi lähestymistapa merkitsee huomattavaa parannusta nykyiseen järjestelmään, jossa vammaisuutta arvioidaan puhtaasti lääketieteellisten arvioiden perusteella. Hyväksytyllä lainsäädännöllä perustetaan erityisesti psykologeista, työterapeuteista ja sosiaalityöntekijöistä koostuvia monialaisia arviointikomiteoita, jotka soveltavat Maailman terveysjärjestön ehdottamaa menetelmää tutkittavien henkilöiden toimintakykyyn liittyvien näkökohtien arvioimiseksi (WHODAS 2.0). Komiteat ottavat aiempien lääketieteellisten arvioiden lisäksi huomioon esimerkiksi kognitioon, liikkuvuuteen, sosiaaliseen kanssakäymiseen, työelämään ja itsehoitoon liittyviä jokapäiväisiä haasteita. Tätä lähestymistapaa kokeillaan ensin 24 kuukauden ajan syksystä 2022 alkaen henkilökohtaiseen apuun liittyvien etuuksien myöntämiseksi 1 000 vammaiselle henkilölle. ·Terveydenhuollon alalla takaisinperintä (ts. lainsäädäntöön perustuvan enimmäismäärän ylittävien julkisten lääke- ja muiden terveydenhuoltokulujen periminen takaisin lääkkeiden toimittajilta ja terveydenhuoltopalvelujen tarjoajilta) etenee suunnitellusti sekä lääkkeiden että muiden palvelujen osalta. Tämä on erittäin hyvä asia. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan seuraavat toimet lokakuuhun 2022 mennessä: ·Perusterveydenhuoltojärjestelmää koskevan primaarilainsäädännön muutosten hyväksymisen jälkeen viranomaiset hyväksyvät sekundaarilainsäädännön kesäkuun 2022 alkuun mennessä. Siinä täsmennetään järjestelmän keskeiset osat, mukaan lukien kannustimet potilaiden rekisteröintiä ja niin kutsuttua portinvartijajärjestelmää varten. Viranomaiset ovat myös sitoutuneet aloittamaan potilaiden rekisteröinnin, ja niiden tavoitteena on rekisteröidä 25 prosenttia järjestelmään kirjatusta väestöstä lokakuun loppuun mennessä ja 50 prosenttia vuoden 2022 loppuun mennessä. Lisäksi viranomaiset ovat sitoutuneet saattamaan valmiiksi rekisteröintiä ja ajanvarausta koskevan tietoteknisen infrastruktuurin kesäkuun loppuun mennessä. Heinäkuun loppuun mennessä järjestelmään rekisteröityjen itsenäisten perhelääkäreiden määrä saavuttaa tason, jolla voidaan kattaa vähintään 85 prosenttia väestöstä. Lokakuuhun mennessä viranomaiset aktivoivat rekisteröintiä ja portinvartijajärjestelmää koskevan kannustin-/pidäkejärjestelmän. Perusterveydenhuoltojärjestelmän uudistaminen oli keskeinen osa rahoitustukiohjelmaa, ja sen yleistavoitteena oli parantaa kansalaisten mahdollisuuksia saada terveydenhuoltopalveluja sekä vahvistaa hallintoa ja tehokkuutta. Väestön rekisteröinti ja tehokas portinvartijajärjestelmä ovat keskeisiä määrittäviä tekijöitä, jotka edistävät näiden tavoitteiden saavuttamista. Uudessa kehyksessä nämä keskeiset tekijät pyritään saavuttamaan taloudellisten kannustimien avulla. Valmiiksi saatettuna tällainen järjestelmä auttaa saavuttamaan tavoitteet. Samalla se luo haasteita, jotka liittyvät yhtäläisen saatavuuden varmistamiseen ja täyteen väestökattavuuteen liittyvän tavoitteen saavuttamiseen. Tätä on seurattava tarkasti. ·Vuoden 2022 puolivälissä on tarkoitus saavuttaa tavoite, jonka mukaan keskitettyjen hankintojen osuuden sairaaloiden kokonaismenoista olisi oltava 40 prosenttia. Tällöin sitoumus on täytetty. Viranomaisia kannustetaan käynnistämään suunnitellut tarjouskilpailut pikaisesti tavoitteen saavuttamiseksi. Rahoitusvakaus ja oikeuslaitoksen uudistukset Järjestämättömien lainojen määrä väheni hienosti vuonna 2021, ja nyt painopiste siirtyy vähitellen elinkelpoisten velallisten järjestämättömien velkojen uudelleenjärjestelyyn sekä pankkien kannattavuuden ja pääomaposition parantamiseen kestävällä tavalla. Joulukuussa 2021 järjestämättömien lainojen osuus oli 12,8 prosenttia yksittäin tarkasteltuna. Osuus on pienentynyt tuntuvasti: vuoden 2020 lopussa se oli 30,1 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 40,6 prosenttia. Kun omaisuuserien suojaamisjärjestelmään (Hercules) kuuluvia arvopaperistamisia on käytetty, järjestämättömien lainojen osuus on kahdessa neljästä järjestelmän kannalta merkittävästä pankista ollut vuoden 2021 lopussa yksinumeroinen. Kahden muun pankin odotetaan saavuttavan saman tavoitteen viimeistään vuoden 2022 loppuun mennessä. Järjestämättömien lainojen osuus on Kreikassa kuitenkin edelleen euroalueen korkein. Lisäksi uusien järjestämättömien lainojen nettomäärän hienoinen kasvu( ) on jatkunut vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä. Tätä on seurattava tiiviisti, koska pankkien omaisuuserien laatuun kohdistuu edelleen riskejä. Lisäksi järjestämättömien velkojen onnistunut selvittäminen riippuu yhä enemmän hallinnoijista, jotka vastaavat arvopaperistettujen ja myytyjen lainojen hoidosta. Pankkien taseiden puhdistus vähensi edelleen pankkien pääomapuskureita ja heikensi kannattavuutta, mutta vuoden 2022 näkymiä parantavat luottotappiovarausten tarpeen väheneminen ja sisäinen pääomanmuodostus parantuneen peruskannattavuuden ansiosta. Pankkien pääomapositio on kuitenkin euroalueen heikoimpia, ja sen laatu on edelleen huolestuttava, koska laskennallisten verohyvitysten osuus on suuri ja kasvaa edelleen. Talousnäkymiin liittyvä epävarmuus on kasvanut Venäjän hyökättyä Ukrainaan, mikä saattaa hidastaa luotonannon kasvua tulevaisuudessa. Tiukennetun valvonnan yhteydessä päätökseen saatettujen rahoitusalan uudistusten osalta voidaan todeta, että Kreikka poisti rahoitustukiohjelman aikana määrätyt pääomaliikkeiden rajoitukset kokonaisuudessaan ja sai päätökseen maksukyvyttömyyskehyksen merkittävän uudistuksen, johon sisältyi tuomioistuinten ulkopuolinen hoitojärjestely. Lisäksi Kreikka antoi tuomareille koulutusta talous- ja rahoitusasioista näiden uudistusten toteuttamiseksi sekä aloitti samalla myynti- ja takaisinvuokrausyksikön perustamisen. Kreikan rahoitusvakausrahasto laati irtautumisstrategian järjestelmän kannalta merkittävien pankkien omistusosuuksien myymiseksi, ja Kreikka vahvisti valintalautakuntansa toimeksiannon yhdenmukaisuuden rahaston toimeksiannon kanssa. Nykyisellä raportointikaudella on edelleen edistytty rahoitusalalla sovittujen toimien täytäntöönpanossa, mutta haasteita on edelleen erityisesti kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten ja maksettavaksi vaadittujen valtiontakausten suman purkamisessa. Viranomaiset ovat täyttäneet Kreikan rahoitusvakausrahastoon liittyvän sitoumuksen ja käynnistäneet tarjouskilpailun tuomioistuinten yhdennetystä asianhallintajärjestelmästä: ·Uuden maksukyvyttömyyskehyksen mukaiset alustat tuottavat vähitellen tuloksia erityisesti tuomioistuinten ulkopuolisten ratkaisujen osalta, ja lisäparannuksia kehitetään jatkuvasti. ·Kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten uusien kuulemispäivien asettaminen on pysynyt noususuuntaisena, mutta tuomioistuinten lopullisia päätöksiä on tehty vain vähän. ·Vastaavasti huutokauppoja järjestetään yhä enemmän, ja muut tahot kuin pankit tai hallinnoijat hankkivat yhä suuremman osan menestyksellisesti päätetyissä huutokaupoissa siirretyistä varoista. ·Eräistä parannuksista huolimatta maksettavaksi vaadittujen valtiontakausten suman selvittämisen aikataulua on muutettu, jotta voidaan ottaa huomioon maksettavaksi vaadittujen takausten maksamisessa kertyneet vajeet ja odottamattomat oikeudelliset haasteet, jotka estävät tiettyjen saatavien maksamisen. Viranomaiset arvioivat parhaillaan mahdollisia ratkaisujatällaisten saatavien maksuviivästysten vähentämiseksi. Ne ovat myös edelleen sitoutuneet pitämään kaikkien maksujen suorittamisen määräajan muuttumattomana, eli ne on maksettava vuoden 2024 toiseen neljännekseen mennessä. Uuden oikeuslaitosjärjestelmää ja tuomareiden asemaa koskevan säännöstön hyväksymisen odotetaan nopeuttavan vanhojen asioiden ruuhkan purkamista ja varmistavan uuden maksukyvyttömyyskehyksen sujuvan toiminnan.

·Myynti- ja takaisinvuokrausyksikön perustamisprosessi on tarkoitus käynnistää toukokuussa. Heikossa asemassa olevia velallisia varten otetaan käyttöön väliaikainen tukijärjestelmä, jolla varmistetaan sujuva siirtymä uuden yksikön toiminnan aloittamiseen tarvittavana aikana. Tämän odotetaan kestävän enintään 15 kuukautta. ·Viranomaiset ovat sopineet Kreikan rahoitusvakausrahaston uudistamisesta EU:n toimielinten kanssa. Laki on tarkoitus hyväksyä pian. Rahaston voimassaoloaikaa on jatkettu vuoden 2025 loppuun, jotta rahasto voi täyttää kaksi tavoitettaan eli myydä tehokkaasti omaisuuseränsä ja samalla edistää Kreikan pankkijärjestelmän vakautta. Uudistuksessa yksinkertaistetaan rahaston hallintorakennetta ja hahmotellaan periaatteet, jotka ohjaavat sen divestointistrategiaa. Rahaston erityisoikeuksia on myös yksinkertaistettu. ·Viranomaiset ovat käynnistäneet tarjouskilpailun siviili- ja rikosasioita koskevasta yhdennetystä asianhallintajärjestelmästä (OSDDY-PP). Sopimus on tarkoitus tehdä vuoden 2022 loppuun mennessä ja panna täytäntöön seuraavien 36 kuukauden aikana. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan seuraavat toimet lokakuuhun 2022 mennessä: ·Asiakirjojen sähköisen toimittamisen alusta hallintotuomioistuimissa on määrä saada täysin valmiiksi. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan sen kesäkuun 2022 loppuun mennessä, jolloin sitoumus on täytetty. Sitoumuksen täytäntöönpanossa on edistytty. Alusta, joka mahdollistaa ensimmäisten asiakirjojen, muistioiden ja oikeudenkäyntiasiakirjojen toimittamisen vireillä olevien menettelyjen yhteydessä, on valmis, ja se on täysin toiminnassa kesäkuussa 2022. Toimintojen laajentaminen on käynnistetty kokeiluvaiheessa kaksi kuukautta suunniteltua myöhemmin, sillä toimeksisaajan puolella on ollut viivästyksiä. ·Rahoitusalalla sovittujen toimien puitteissa toteutetaan useita erityistoimia, jotka koskevat erityisesti kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten suman ja valtiontakausten suman purkamista. Viranomaiset aikovat myös esittää parlamentille oikeuslaitoksen laajempaa uudistusta eli uutta oikeuslaitosjärjestelmää ja tuomareiden asemaa koskevaa säännöstöä. Säännöstöllä tehdään useita parannuksia, jotka koskevat lainkäyttötehtävien hoitamista, tuomareiden ammatillista arviointia ja etenemistä sekä heidän seuraamuskehystään. Lisäksi sillä otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla parannetaan oikeudenkäyntien vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Säännöstö toimitettiin oikeudellisista ja parlamentaarisista asioista vastaavalle pääsihteeristölle 13. toukokuuta 2022, ja se on määrä esittää parlamentille toukokuun loppuun mennessä. Se tulee voimaan välittömästi sen jälkeen lukuun ottamatta tuomareiden arviointia koskevia sääntöjä, jotka tulevat voimaan uuden oikeusvuoden alussa. Lisäksi viranomaiset hyväksyvät toukokuun loppuun mennessä viimeisen johdetun oikeuden säädöksen, jolla otetaan käyttöön oikeusalan tilastoista vastaava osasto (JustStat). Sen tehtävänä on kerätä, koota, käsitellä ja julkaista Kreikan tuomioistuimilta ja syyttäjänvirastoilta peräisin olevia oikeudellisia tietoja. Lisäksi osaston odotetaan turvaavan oikeusalan tilastojen laadun ja parantavan sitä pysyvästi. Työ- ja tuotemarkkinat Tiukennetun valvonnan yhteydessä päätökseen saatettujen työ- ja tuotemarkkinauudistusten osalta Kreikka saattoi päätökseen pimeää työtä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon, päivitti vähimmäispalkkaa laissa 4172/13 säädetyn menettelyn mukaisesti helmikuussa 2019 ja tammikuussa 2022, tarkisti haittaluokitusta, yksinkertaisti investointilupamenettelyjä sovituilla aloilla (kuten liikenne, koulutus, matkailu, sosiaalipalvelut ja vesiviljely) ja teki sopimuksen asiaankuuluvan tietojärjestelmän käyttöönotosta. Energia-alalla Kreikka otti käyttöön sähkömarkkinoita koskevan tavoitemallin ja sopi kilpailuongelmia korjaavasta toimenpiteestä, jonka ansiosta Kreikan valtion omistaman julkisen sähköyhtiön kilpailijat voivat ostaa enemmän sähköä pidemmällä aikavälillä. Näin saatiin päätökseen pitkäaikainen kilpailuoikeudellinen tapaus. Nykyisellä raportointikaudella viranomaiset ovat päivittäneet vähimmäispalkan ja täyttäneet toisen taloudellista toimintaa ja tuotemarkkinoiden valvontaa koskeviin tarkastuksiin liittyvän sitoumuksen: ·Korkean inflaation vuoksi viranomaiset toteuttivat vähimmäispalkan korotuksen 1. toukokuuta 2022. Se oli vuoden 2022 toinen korotus, joka tehtiin tavanomaisen, mutta pitkälle viedyn ja lyhennetyn kuulemisprosessin jälkeen. Vähimmäispalkka nousi 7,5 prosenttia 1. toukokuuta 2022( ). Korotus tehtiin 1. tammikuuta 2022 toteutetun pienemmän 2 prosentin korotuksen jälkeen; sitä ennen vähimmäispalkka oli ollut jäädytettynä kolmen vuoden ajan. Viranomaiset noudattivat muutetussa laissa 4172/13 esitettyjä toimia vähimmäispalkan määrittämiseksi. Kuulemisprosessin yhteydessä työmarkkinaosapuolet, tutkimuslaitokset ja muut tahot ehdottivat vaatimatonta tai tuntuvampaa korotusta, jotta voitaisiin lieventää korkeasta inflaatiosta johtuvaa ostovoiman menetystä ja suojella pienituloisia työntekijöitä, koska lähes 28 prosenttia maan työntekijöistä on vähimmäispalkan piirissä. Viranomaiset arvioivat, että reaalipalkkojen nousu vuonna 2022 ei olisi tuottavuuden kasvua nopeampaa – itse asiassa ne odottavat, että palkansaajien reaalikorvaukset henkeä kohti koko taloudessa pienenevät voimakkaasti vuonna 2022 vähimmäispalkan korotuksesta huolimatta. Nämä arviot vastaavat pääpiirteissään komission kevään 2022 talousennustetta, jossa kuitenkin odotetaan, että vähimmäispalkan vaikutus kokonaispalkkojen kokonaiskasvuun on suurempi. Siinäkin kuitenkin ennustetaan työntekijää kohden laskettujen reaalikorvausten pienenevän. Kilpailukyky yksikkötyökustannuksilla mitattuna( ) oli parantunut ennen pandemiaa suurelta osin palkkojen pienenemisen ja tuottavuuden kasvun tukemana. Vuonna 2021 työn tuottavuus( ) kasvoi 7,8 prosenttia, ja sen kasvuvauhdin odotetaan olevan keskimäärin 2,0 prosenttia vuosina 2022 ja 2023. Kun otetaan huomioon tämä ja vähimmäispalkan korotuksen odotettu vaikutus palkkojen kokonaiskasvuun, Kreikan yksikkötyökustannusten odotetaan laskevan lievästi samalla ajanjaksolla mutta vähemmän kuin koko EU:ssa. Kreikan vientipohja muodostuu kuitenkin pääasiassa tuotteista, jotka eivät ole teknologisesti kovin kehittyneitä. Lisäksi viennin osuus suhteessa BKT:hen on pieni, vaikka tilanne onkin parantunut viime aikoina( ). ·Viranomaiset saattoivat tarkastuskehyksen uudistuksen päätökseen hyväksymällä viimeisen jäljellä olevan ympäristönsuojelua koskevan johdetun oikeuden säädöksen. Säädös mahdollistaa täytäntöönpanon hallintamallin käyttöönoton. Se on järjestelmä, joka auttaa tarkastajia tekemään täytäntöönpanopäätöksiä ennalta määritettyjen kriteerien mukaisesti ja helpottaa yhdenmukaista lähestymistapaa täytäntöönpanojärjestelmän soveltamisessa. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan seuraavat toimet lokakuuhun 2022 mennessä: ·Työlainsäädännön kodifiointi on saatettava päätökseen. Kodifiointiprosessi on alkanut, mutta sitoumuksen täyttämisen edellyttämien konsolidoitujen tekstien hyväksymisen määräaikaa on lykätty lokakuuhun 2022, koska julkisen työvoimapalvelun äskettäinen merkittävä uudistus oli sisällytettävä kodifiointiprosessiin. Kodifioidun lainsäädännön luonnos esitetään kesäkuuhun mennessä. ·Kiinteistörekisteriuudistukseen liittyvä kiinteistökartoitus on viime vuosineljänneksellä edistynyt suunnitelmien mukaisesti, ja 65 prosenttia kaikista omistusoikeuksista on rekisteröity tai kuulutettu julkisesti syyskuun 2022 loppuun mennessä. Metsäkarttojen vahvistaminen on viivästynyt entisestään, mikä saattaa pidentää kiinteistörekisterin valmistumisaikataulua. Viivästys johtuu äskettäisestä lakimuutoksesta, jolla noin 5 prosentilta maan pinta-alasta on poistettu metsän asema eli olettamus julkisesta omistuksesta. Tällä tarkistuksella ratkaistaan joitakin pitkäaikaisia ongelmia, mutta se edellyttää kiinteistökartoitusta koskevien nykyisten sopimusten tarkistamista. Kiinteistörekisteriuudistukseen voi sen vuoksi kohdistua uusia oikeudellisia haasteita. Tämän uuden tilanteen vuoksi metsäkarttojen 95 prosentin vahvistamisaikataulua on lykätty kahdella kuukaudella syyskuuhun 2022. Jotta metsäkarttojen vahvistaminen ja kiinteistökartoituksen valmistuminen eivät viivästyisi entisestään, viranomaiset ovat sopineet antavansa säädöksen, jonka avulla edellä mainitut 5 prosenttia Kreikan maa-alasta voidaan poistaa julkisesta omistuksesta. Kreikan kiinteistörekisterin uusien toimistojen perustaminen on hidastunut johtohenkilöstön puutteen vuoksi, mutta rekrytointi on käynnissä. Viranomaisia kehotetaan noudattamaan tarkistettua aikataulua ja saattamaan koko uudistus päätökseen joulukuuhun 2022 mennessä. Tällä raportointikaudella toteutettujen laajempien uudistusten osalta viranomaiset hyväksyivät viimeisen johdetun oikeuden säädöksen, joka on ratkaisevan tärkeä julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon kannalta. Säädös koskee sellaisen uuden oikeushenkilön perustamista, joka kehittää ja ylläpitää uutta integroitua järjestelmää teknisiä eritelmiä ja teknisten töiden kustannuslaskentaa varten. Viranomaiset ovat myös laatineet ja hyväksyneet ministerineuvostossa korkea-asteen koulutusta koskevan lakiehdotuksen, jolla nykyaikaistetaan ja parannetaan korkeakoulujen organisatorista ja koulutuksellista riippumattomuutta, joustavuutta ja tehokkuutta sekä hajautetaan ja yksinkertaistetaan niiden hallintoa. Lakiehdotus on tarkoitus esittää parlamentille kesäkuussa 2022. Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) Tiukennetun valvonnan yhteydessä Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö hyväksyi kaksi ensimmäistä strategista suunnitelmaansa vuosina 2018 ja 2022, toteutti useita hallintouudistuksia salkussaan olevien valtionyhtiöiden osalta ja sai päätökseen laajoja hallitustyöskentelyn arviointeja ja nimityksiä näissä yrityksissä, käynnisti käänteentekeviä toimia keskeisissä valtion omistamissa yrityksissä (joskin kiinteistöjen hallinnointi vaatii edelleen kriittistä huomiota) ja alkoi tuottaa osinkotuloja. Kreikan yksityistämisrahasto saattoi päätökseen useita yksityistämistoimia. Näitä olivat muun muassa Hellinikon-hanke, Ateenan kansainvälisen lentoaseman käyttöoikeussopimuksen jatkaminen, 66 prosentin osuuden myynti maakaasun siirtoverkonhaltija DESFA:sta ja Alimosin venesataman käyttöoikeussopimus. Toimet tuottavat 2,4 miljardia euroa yksityistämistuloja. Nykyisellä raportointikaudella Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö on alkanut toteuttaa tammikuussa 2022 hyväksyttyä strategista suunnitelmaa, johon sisältyy sen salkussa olevien yritysten hallitusten uusiminen, mutta joitakin toimia on supistettu yhtiön osinkotulokehitykseen liittyvän epävarmuuden vuoksi. Koordinointimekanismin täytäntöönpanossa on edistytty antamalla sekundaarilainsäädäntöä, joka on tarpeen Ateenan kaupunkiliikenneorganisaation (OASA) kanssa tehdyn toimintasopimuksen täytäntöönpanemiseksi, ja toteuttamalla lisätoimia sitoumusten päivittämiseksi. Niissä esitetään keskeiset tulosindikaattorit yhtiön salkussa oleville valtion omistamille yrityksille. Yksityistämisen alalla on edistytty omaisuuseräsuunnitelman täytäntöönpanossa, ja päivitetty suunnitelma on hyväksytty. Suunnitelmassa esitetään siihen sisältyvien toimien seuraavat vaiheet. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan lokakuuhun 2022 mennessä seuraavat julkisen omaisuuden hoitoon ja yhtiöön liittyvät toimet:

·Annetaan lainsäädäntöä valtion omistamien yritysten institutionaalisen kehyksen nykyaikaistamiseksi, mukaan lukien omaisuudenhoitoyhtiön salkkuun kuuluvien yritysten riippumaton kaupallinen toiminta. Kun lainsäädäntöluonnos on toimitettu parlamentille, uudistus odotetaan hyväksyttävän kesäkuuhun mennessä. Tämän odotetaan olevan merkittävä uudistus, jolla vahvistetaan valtion omistamien yritysten hallintoa. ·Laaditaan kattava strategia, jonka avulla julkinen kiinteistöyhtiö voi saavuttaa kunnianhimoisen tuoton koko kiinteistösalkusta. Yhtiö odottaa tämän valmistuvan toukokuun 2022 loppuun mennessä. ·Käynnistetään Ateenan olympiaurheilukeskusta (OAKA) koskeva yksityiskohtainen toteutettavuustutkimus osana sen tulevaa siirtoa Kreikan omaisuudenhoitoyhtiölle. Viranomaiset odottavat tämän tapahtuvan kesäkuuhun 2022 mennessä. ·Saatetaan päätökseen julkisen kiinteistöyhtiön vuoden 2018 pakettiin sisältyvä soveltuvan kiinteistöomaisuuden siirto. Erityisesti omaisuuseräsuunnitelman mukaisten yksityistämistoimien osalta viranomaiset pyrkivät aktiivisesti edistymään seuraavissa asioissa: ·Kreikan yksityistämisrahasto (TAIPED) on saattanut julkisen kaasuyhtiön (DEPA) infrastruktuurin yksityistämisen lähes loppuun. Yksityistämisen odotetaan sujuvan onnistuneesti huomattavalla 733 miljoonan euron hinnalla, joka siitä on tarjottu (rahastosta myytävää 65 prosentin osuutta vastaava summa on 476 miljoonaa euroa). Yksityistämisellä on suuri merkitys, sillä ostajan, italialaisen yrityksen, odotetaan osaltaan parantavan ja laajentavan maan kaasunjakeluverkkoa. ·Saavutetusta edistyksestä huolimatta Egnatia-moottoritien tunnelien rakennustöiden loppuun saattamiseen ja lupien myöntämiseen liittyvät työt ovat viivästyneet. Vaarana on, ettei tie ole valmis luovutettavaksi valitulle käyttöoikeussopimuksen saajalle vuoden 2022 loppuun mennessä, kuten alun perin suunniteltiin. Tämä voi johtaa siihen, että valtion on maksettava korvauksia käyttöoikeussopimuksen saajalle, sillä käyttöoikeussopimuksen saaja vastaa rakennustöistä ja käyttöluvista ja niihin liittyvistä kustannuksista. Käyttöoikeussopimuksesta maksetaan lähes 1,5 miljardin euron suuruinen ennakkomaksu käyttöoikeussopimuksen haltijan säännöllisesti maksamien vuotuisten maksujen lisäksi. ·Käynnissä oleva Etelä-Kavalan maanalaista maakaasuvarastoa koskeva tarjouskilpailumenettely, joka on erityisen tärkeä energian toimitusvarmuuden parantamisen kannalta, voi edetä vasta sitten, kun energia-alan sääntelyviranomainen on tehnyt päätöksen hinnoittelukehyksestään. Tämä päätös on viivästynyt, ja se on nyt tarkoitus antaa toukokuun 2022 loppuun mennessä. ·Muut käynnissä olevat toimet erityisesti alueellisten satamien ja Gournes Heraklionin (Kreetalla sijaitsevan Yhdysvaltojen entisen sotilastukikohdan osan kehittäminen) osalta edistyvät hyvin. Viranomaiset jatkavat omaisuuseräsuunnitelman täytäntöönpanoa. Julkishallinto Tiukennetun valvonnan yhteydessä viranomaiset saattoivat päätökseen kansliapäälliköiden ja kaikkien pääjohtajien nimittämisen osana pyrkimyksiä torjua julkishallinnon politisoitumista. Lisäksi toteutettiin suunnitellut henkilöstökierrot ja suoritusten arvioinnit sekä julkishallinnonintegroidun henkilöstöhallintojärjestelmän keskeiset osat eli digitaaliset organisaatiokaaviot ja toimenkuvat. Oikeusvarmuutta ja lainsäädännön saatavuutta pyritään parantamaan lainsäädännön kodifioinnin avulla. Tämän vuoksi viranomaiset ovat tehneet sopimuksen, jolla on määrä ottaa käyttöön kansallinen portaali lainsäädännön kodifiointia varten vuoteen 2024 mennessä. Ne saivat myös päätökseen vuosia 2018–2021 koskevan kansallisen korruptiontorjuntasuunnitelmansa täytäntöönpanon. Nykyisellä raportointikaudella viranomaiset ovat täyttäneet myös toisen korruption torjuntaan liittyvän sitoumuksen: ·Viranomaiset ovat toteuttaneet merkittäviä toimenpiteitä pannakseen täytäntöön jäljellä olevat kolme suositusta, jotka annettiin lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) neljännellä arviointikierroksella. Monet toimenpiteistä otetaan käyttöön oikeuslaitosjärjestelmää ja tuomareiden asemaa koskevalla säännöstöllä, joka toimitettiin oikeudellisista ja parlamentaarisista asioista vastaavalle pääsihteeristölle 13. toukokuuta ja joka on määrä esittää parlamentille toukokuun 2022 loppuun mennessä. GRECO arvioi suosituksia virallisesti uudelleen vuoden 2023 kertomuksessaan. Tällä raportointikaudella toteutettujen laajempien uudistusten osalta viranomaiset ovat edistyneet virkamiesten palkkaamisen ja palkkojen valvonnan tehostamisessa. Ensinnäkin vakinaisten ja määräaikaisten opettajien tarvearviointia on valmisteltu. Sen odotetaan valmistuvan toukokuun 2022 loppuun mennessä sen jälkeen, kun opetus- ja uskontoministeriö on käsitellyt sen. Tarvearvioinnin odotetaan parantavan opettajanvirkojen ennustettavuutta. Aiemmin määräaikaiset tehtävät lisääntyivät huomattavasti, ja niitä muutettiin usein vakinaisiksi viroiksi. Toiseksi viranomaiset valmistelivat lainsäädäntömuutoksia, joilla puututaan useisiin havaittuihin poikkeamiin yhtenäisestä palkkataulukosta. Muutokset on tarkoitus hyväksyä toukokuun 2022 loppuun mennessä. Näihin kuuluvat säännökset, joilla varmistetaan johtotehtävistä maksettavien palkkojen ja matkakulujen yhdenmukainen soveltaminen. Uusi menetelmä korvausten myöntämiseksi vaarallisista ja raskaista töistä on saatu valmiiksi, ja se on tarkoitus ottaa käyttöön elokuuhun 2022 mennessä. Lisäksi opetus- ja uskontoministeriön kansliapäällikön virkanimitysmenettely on käynnistetty, ja se saataneen päätökseen heinäkuuhun 2022 mennessä. MAKROTALOUDEN KEHITYS Peräkkäisten pandemia-aaltojen aiheuttamasta pitkittyneestä epävarmuudesta huolimatta Kreikan talous elpyi nopeasti vuonna 2021, ja vuonna 2020 alkanut talouden jyrkkä lasku tasoittui lähes kokonaan. Kreikan reaalinen BKT kasvoi 8,3 prosenttia vuonna 2021, mihin vaikutti odotettua parempi matkailukausi. Yksityinen kulutus puolestaan elpyi lähes täysin pandemiaa edeltäneelle tasolle hallituksen toteuttaman tehokkaan hätätuen ja kertyneiden säästöjen käytön ansiosta. Kasvua vauhditti myös yksityisten investointien huomattava kasvu, jota tuettiin valtion yrityksille suuntaamilla tukitoimenpiteillä, ja Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman sekä Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston toimien asteittainen käyttöönotto. Tavaroiden vienti kasvoi edelleen maan hyötyessä EU:n ja muiden kauppakumppanien elpymisestä. Samaan aikaan energian hintojen nousu vaikuttaa edelleen reaalituloihin ja vaihtotaseen alijäämään. Erityisesti energian kansainvälisen hinnannousun vuoksi kuluttajahintainflaatio nopeutui huhtikuussa 2022 huomattavasti eli 9,4 prosenttiin, kun se oli ollut keskimäärin 0,6 prosenttia vuonna 2021. Vuoden 2022 ensimmäisten kuukausien talouskehitys ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan osoitti, että Kreikan elpyminen oli voimistumassa. Tiheästi julkaistavat talouden indikaattorit viittasivat vuoden 2022 kahden ensimmäisen kuukauden osalta yksityisen kulutuksen kasvuun, ja talouden ilmapiiri pysyi vahvana helmikuun loppuun asti, mikä näkyy sekä kuluttajien että yritysten luottamuksessa. Matkailua koskevat alustavat tiedot osoittivat, että Kreikka oli menossa kohti hyvää matkailukautta. Hallitus toteutti tukitoimenpiteitä, joilla lievennetään korkeiden energianhintojen kielteisiä vaikutuksia käytettävissä oleviin tuloihin. Venäjän hyökkäys Ukrainaan pakottaa arvioimaan uudelleen kaikkien jäsenvaltioiden, myös Kreikan, talousnäkymiä. Sodan odotetaan vaikuttavan Kreikan talouteen pääasiassa kolmella tavalla. Ennen kaikkea sota on nostanut entisestään energian maailmanmarkkinahintoja, joiden odotetaan pahentavan kotimaisia inflaatiopaineita ja heikentävän kotitalouksien käytettävissä olevia reaalituloja. Valtion tukitoimenpiteiden, toukokuussa 2022 toteutetun vähimmäispalkan korotuksen ja edelleen mittavien kertyneiden säästöjen odotetaan kuitenkin lieventävän kielteisiä vaikutuksia yksityiseen kulutukseen. Toiseksi, vaikka rahoitusalan suora Venäjä-altistus on hyvin vähäistä, lisääntynyt epävarmuus ja riskien välttäminen sekä tarjonnan pullonkaulojen lisääntyminen voivat viivästyttää joidenkin uusien investointihankkeiden käynnistämistä. Kolmanneksi viennin kasvu todennäköisesti hidastuu, kun otetaan huomioon EU:n ja koko maailmantalouden ennustettu kasvun hidastuminen. Matkailun odotetaan kuitenkin pitävän pintansa, sillä Venäjältä, Ukrainasta ja Valko-Venäjältä tulevien matkailijoiden osuus matkailijoiden kokonaismäärästä on pieni. Tätä taustaa vasten komission kevään 2022 talousennusteessa ennustetaan reaalisen BKT:n kasvavan 3,5 prosenttia vuonna 2022 ja 3,1 prosenttia vuonna 2023. Inflaation odotetaan saavuttavan huippunsa vuoden 2022 toisella neljänneksellä ja pysyvän sen jälkeen nopeana, minkä jälkeen se hidastuu vuonna 2023. Inflaation nopeutumisen pääasiallisia syitä ovat öljyn ja kaasun hintojen nousu, samalla kun keskeisten tuotantopanosten, kuten lannoitteiden ja kuljetuksen, hintojen nousu vaikuttaa elintarvikkeiden hintoihin. Kuluttajahintainflaation ennustetaan olevan 6,3 prosenttia vuonna 2022 ja 1,9 prosenttia vuonna 2023. Kreikan työmarkkinatilanne on parantunut edelleen, mutta työttömyys on edelleen EU:n korkeimpia. Herkillä aloilla toteutetut kohdennetut työllisyystukitoimenpiteet ovat antaneet työnantajille mahdollisuuden pitää työntekijöistään kiinni koronaviruskriisin puhkeamisen jälkeen ja helpottaneet talouden elpymistä. Työpaikkojen luominen kiihtyi voimakkaasti vuoden 2021 jälkipuoliskolla, ja kasvun odotetaan jatkuvan myös vuonna 2022, vaikka inflaatiopaineet hidastavat yleisesti talouden toimeliaisuutta. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan työttömyysaste on 13,7 prosenttia vuonna 2022 ja 13,1 prosenttia vuonna 2023. Vuodesta 2015 laskussa ollut pitkäaikaistyöttömyys väheni edelleen 9,2 prosenttiin vuonna 2021, kun se vuonna 2020 oli 10,5 prosenttia. Toukokuun 2022 vähimmäispalkan korotus tukee nimellispalkkojen nousua vuoden jälkipuoliskolla, koska lähes 28 prosenttia maan työntekijöistä on vähimmäispalkan piirissä ( ). Vuodelle 2023 ilmoitetuilla veronkevennyksillä odotetaan olevan myönteinen vaikutus käytettävissä oleviin tuloihin, investointeihin ja työllisyyteen (ks. julkisen talouden kehitystä käsittelevä jakso jäljempänä).

Venäjän hyökkäys Ukrainaan on kasvattanut talousnäkymien heikkenemisen riskejä. Ennuste perustuu teknisiin oletuksiin, jotka koskevat maailmanlaajuisen energian hinnannousun ja maailmanlaajuisten arvoketjujen häiriöiden kestoa ja vakavuutta. Kotitalouksien kulutusnäkymiä ja investointien dynamiikkaa koskevat arviot ovat erittäin herkkiä näille oletuksille. Myös Kreikkaan suuntautuvien energiatoimitusten häiriöt aiheuttavat heikkenemisriskin. Epävarmuus koskee myös matkailukautta, sillä inflaatio saattaa vähentää kotitalouksien käytettävissä olevia reaalituloja matkailijoiden lähtömaissa, vaikka ennakkovaraukset ovat edelleen korkealla tasolla. Toisaalta tavaraviennin vahva kehitys edellisellä jaksolla, jolla tarjontapuolen häiriöt lisääntyivät, osoittaa Kreikan viennin häiriönsietokyvyn parantuneen. Tämä voi vahvistaa maan ulkoisen suorituskyvyn näkymiä. Taulukko 1: Yhteenveto keskeisistä makrotaloudellisista muuttujista (%) Lähde: Euroopan komissio JULKISEN TALOUDEN KEHITYS Tiukennetun valvonnan puitteissa seurattu Kreikan perusalijäämä oli 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Se on 2,1 prosenttiyksikköä pienempi kuin komission syksyn 2021 talousennusteessa. Parannus johtuu pääasiassa nimellisen BKT:n nopeammasta kasvusta sekä veropohjien suotuisammasta kehityksestä erityisesti yritys- ja henkilötulojen osalta. Tämä selittää noin 1,8 prosenttiyksikköä parannuksesta. Elpymisen myötä sosiaalietuuksiin käytetyt varat jäivät ennakoitua pienemmiksi. Useimmat finanssipoliittiset toimenpiteet, jotka otettiin käyttöön pandemian sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten lieventämiseksi, lakkautetaan asteittain vuonna 2022. Useimmat toimenpiteet on jo lopetettu toukokuuhun 2022 mennessä, ja loput poistetaan asteittain vuoden loppuun mennessä. Näitä ovat esimerkiksi laajennettu rekrytointitukiohjelma 50 000 uuden työpaikan luomiseksi tukemalla sosiaaliturvamaksuja kuuden kuukauden ajan kutakin uutta työsopimusta kohti sekä terveydenhuoltomenojen lisäys, joka liittyi osittain rokotuskampanjaan. Pandemiaan liittyvien toimenpiteiden vaikutuksen julkiseen talouteen odotetaan olevan 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun se vuonna 2021 oli 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun vuoksi hallitus on toteuttanut merkittäviä väliaikaisia toimenpiteitä lieventääkseen niiden kielteisiä vaikutuksia kotitalouksiin ja yrityksiin. Näiden toimenpiteiden kokonaismääräksi arvioidaan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022, mutta niiden suora vaikutus julkiseen talouteen jää 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä johtuu siitä, että osa näistä menoista katetaan uusiutuvista lähteistä saaduilla odottamattomilla tuloilla, jotka johtuvat sähkön hinnan noususta (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi seuraavat: I)Toimenpiteet, joilla pehmennetään sähkönkulutuksen ja lämmitykseen käytettävän kaasun kustannusten nousua: Toimenpiteet koostuvat kotitalouksille ja yrityksille myönnettävistä tuista, jotka on sidottu sähkön hintojen tietyn kynnysarvon ylittymiseen. Kotitalouksien osalta tuki kattaa keskimäärin 80 prosenttia kynnysarvon ylittävästä hinnankorotuksesta (90 prosenttia hinnankorotuksesta kuukauden ensimmäisten 150 kilowattitunnin osalta ja 70 prosenttia noususta seuraavien 150 kilowattitunnin osalta). Heikossa asemassa olevilla kotitalouksilla osuus on 95 prosenttia. Tukea ei myönnetä kulutuksen osuudelle, joka ylittää 300 kilowattituntia. Yritykset saavat tukea, joka kattaa 40 prosenttia hinnankorotuksesta vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla ja 30 prosenttia hinnankorotuksesta vuoden 2022 toisella puoliskolla. Erittäin pienille yrityksille myönnettiin vuoden 2022 neljän ensimmäisen kuukauden aikana lisätukea, joka kattoi yhteensä 80 prosenttia kyseisen kauden kulutuksen hinnannoususta. Viranomaiset myönsivät myös ylimääräisen lämmityslisän maakaasun hinnan jyrkän nousun vaikutusten lieventämiseksi tammi–huhtikuussa 2022. Näiden tukien kokonaismäärän odotetaan olevan 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden loppuun mennessä, ja julkisen talouden kustannusten odotetaan olevan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Edellä mainittujen tukien taso määritetään kaavalla, jolla varmistetaan, että toimenpide on väliaikainen ja että se päättyy, kun energian hinnat laskevat tietyn kynnysarvon alapuolelle. Viranomaiset aikovat käyttää päästökauppajärjestelmästä saatavat lisätulot toimenpiteen odotettujen talousarviokustannusten kattamiseen. II)Toimenpiteet, joilla puututaan korkean inflaation vaikutuksiin haavoittuvassa asemassa oleviin kotitalouksiin: Heikossa asemassa oleville kotitalouksille, kuten pienituloisille eläkeläisille, työkyvyttömyysetuuksien saajille ja vakuuttamattomille ikääntyneille, myönnettiin 200 euron arvoseteli. Huhtikuussa 2022 maksettiin taatun vähimmäistulon ja lapsilisän lisäerä inflaation kiihtymisen vaikutusten lieventämiseksi. Lisäksi eläinten kasvattajille myönnettiin tukea rehun kohonneiden kustannusten korvaamiseksi. Näiden kertaluonteisten maksujen julkiselle taloudelle aiheuttamien kustannusten arvioidaan olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. III)Toimenpiteet, joilla puututaan polttoaineiden korkeiden hintojen vaikutuksiin: Viranomaiset päättivät myöntää 40 euron arvoisen maksukortin muodossa tukea polttoainekustannuksiin kolmen kuukauden ajaksi sellaisille henkilöille, joiden perheen ilmoittamat vuositulot ovat enintään 30 000 euroa. Lisäksi dieselin hintaa tuetaan 0,12 eurolla litralta, ja taksinkuljettajat saivat kasvaneista polttoainekustannuksista kertaluonteisen 200 euron edun. Näiden toimien julkiselle taloudelle aiheuttamien kustannusten arvioidaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. IV)Kohdennetut veronkevennykset: Viranomaiset päättivät jatkaa kuljetusten alennetun arvonlisäverokannan soveltamista joulukuuhun 2022, kun sen voimassaolo päättyisi muutoin kesäkuussa 2022, sekä alentaa maatalouslannoitteiden arvonlisäverokantaa 13 prosentista 6 prosenttiin huhtikuusta 2022 alkaen ja palauttaa viljelijöille vuoden 2022 osalta kannetun dieselin erityismaksun. Tulojen menetyksen arvioidaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska menojen odotetaan ylittävän alkuperäiset talousarvion enimmäismäärät, viranomaiset hyväksyivät huhtikuun alussa 2 miljardin euron lisätalousarvion (1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tämä mahdollistaa korkeita energianhintoja koskeviin toimenpiteisiin ja julkisyhteisöjen yksiköiden kustannuksiin liittyvien menojen lisäämisen. Epävarmuuden vuoksi komissio olettaa, että lisämäärärahat ovat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä määrärahat sisältyvät myös Kreikan vakausohjelman ennusteisiin. Näistä määrärahoista on tarkoitus äänestää osana toista lisätalousarviota syyskuuhun 2022 mennessä. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan perusalijäämä on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 ja perusylijäämä 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023, mikä vastaa viranomaisten ennustetta. Julkisen talouden rahoitusaseman paraneminen vuoteen 2021 verrattuna johtuu pääasiassa meneillään olevasta talouden elpymisestä ja finanssipoliittisten tukitoimenpiteiden asteittaisesta lakkauttamisesta. Kreikan vuoden 2022 vakausohjelman ennusteet ovat hyvin samanlaiset. Perusalijäämän ennustetaan olevan 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022( ) ja perusylijäämän 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023. Ennusteissa on otettu huomioon viranomaisten suunnitelma tehdä kahdesta kasvua edistävästä veronkevennyksestä pysyviä vuonna 2023. Täytäntöönpanon ehdoksi on asetettu vakausohjelmassa sovellettavien EU:n finanssipoliittisten sääntöjen noudattaminen. Viranomaiset ilmoittivat vakausohjelmassaan, että ne aikovat säilyttää nykyisen sosiaaliturvamaksujen ja solidaarisuuslisän alennetun tason voimassa vuodesta 2023 alkaen. Näillä toimenpiteillä pyritään vähentämään kotitalouksien suurta verorasitusta (ennen pandemiaa työn verokiila Kreikassa oli kaksi prosenttiyksikköä suurempi kuin euroalueen keskiarvo ), tukemaan työvoiman kysyntää ja lisäämään kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja, millä odotetaan olevan myönteinen vaikutus kulutukseen ja talouden elpymiseen yleensä. Ne perustuvat alun perin vuosiksi 2021 ja 2022 käyttöön otettuihin toimenpiteisiin, joilla lievennettiin pandemian vaikutuksia ja joiden voimassaolo päättyisi tämän vuoden lopussa. Erityisesti toimenpiteillä tehdään pysyväksi sosiaaliturvamaksun väliaikainen 3 prosenttiyksikön alennus (josta 1,8 prosenttiyksikköä on työnantajien ja 1,2 prosenttiyksikköä työntekijöiden sosiaaliturvamaksujen alennusta) ja pandemian aikana toteutettu solidaarisuuslisästä luopuminen. Solidaarisuuslisää sovelletaan eri veropohjaan kuin henkilökohtaista tuloveroa, mikä tarjoaa mahdollisuuden yksinkertaistaa verojärjestelmää edelleen. Näiden toimien julkiselle taloudelle aiheuttamien kustannusten arvioidaan olevan vuosittain 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vakausohjelman mukaan tämän politiikkatoimen toteuttaminen edellyttää, että se on vuodesta 2023 alkaen sovellettavien EU:n finanssipoliittisten sääntöjen mukainen. Kreikan vakausohjelman toimittamisen ja komission kevään 2022 talousennusteen koontipäivän jälkeen hallitus ilmoitti uudesta toimenpidepaketista, jolla pyritään puuttumaan energian hintojen nousun seurauksiin. Ensinnäkin Kreikka ilmoitti 1. heinäkuuta 2022 alkaen käyttöön otettavasta uudesta mekanismista sähkön tukkuhinnan alentamiseksi. Toiseksi voimassa olevaa tukijärjestelmää (ks. i kohta edellä) sovelletaan edelleen vuoden 2022 loppuun. Sitä myös laajennetaan toukokuusta 2022 alkaen siten, että se kattaa suuremman osuuden hinnankorotuksesta 300 kilowattitunnin kuukausittaiseen kulutukseen asti ja että tukea saa myös 300 kilowattituntia ylittävästä kuukausittaisesta kulutuksesta. Lisäksi sitä sovelletaan kaikkiin asuntoihin eikä pelkästään pääasialliseen asuinpaikkaan. Lisäksi myönnetään takautuva avustus, joka kattaa 60 prosenttia sähkölaskuista joulukuusta 2021 toukokuuhun 2022 pääasiallisen asuinpaikan osalta. Näiden toimien kokoluokan arvioidaan olevan 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Viranomaiset aikovat kattaa näiden toimenpiteiden kustannukset sekä tukkuhinnan alenemisesta johtuvat uusiutuvista energialähteistä peräisin olevien tulojen menetykset uudella energiantuottajien satunnaistuloista lokakuun 2021 ja kesäkuun 2022 välisenä aikana perittävällä ylimääräisellä 90 prosentin maksulla (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja käyttämällä osan varauksesta (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen), joka sisältyi jo komission kevään 2022 talousennusteeseen. Komission yksiköt arvioivat parhaillaan, ovatko uudet toimenpiteet REPowerEU-ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa( ) esitettyjen ohjeiden ja asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisia. Vuoden 2021 odotettua paremmasta toteutumasta huolimatta julkisen talouden riskit ovat edelleen huomattavat. Energiamarkkinoihin liittyvä epävarmuus muodostaa suurimmat ennusteeseen kohdistuvat riskit, koska se saattaa lisätä energiatukien kustannuksia ja aiheuttaa paineita toteuttaa lisätukitoimenpiteitä, vaikka energian hintojen noususta johtuva tulojen kasvu kompensoisi kustannuksia jonkin verran. Pandemian osalta on todettava, että vaikka lyhyen aikavälin riski nykyisten hätätoimenpiteiden jatkamisesta on poistumassa, tukitoimenpiteisiin liittyvien takausvaateiden riski on tulevina vuosina edelleen olemassa. Äskettäiset tai suunnitellut julkistaloudelliset järjestelyt, mukaan lukien heikossa asemassa olevien velallisten omistamien kiinteistöjen myynti- ja takaisinvuokrausjärjestelmä, voivat aiheuttaa alijäämää ja velkaa kasvattavia vaikutuksia riippuen niiden lopullisesta tilastollisesta luokituksesta. Lisäriskejä aiheutuu vireillä olevista oikeustapauksista, erityisesti takautuvasta korvauksesta lisäeläkkeiden ja kausilisien leikkausten vuoksi sekä riita-asioista julkista kiinteistöyhtiötä (ETAD) vastaan. Yritysten kannattavuus voi edelleen olla odotettua parempi, kuten vuoden 2021 julkisen talouden toteutumassa. VALTION RAHOITUS

Kreikka maksoi Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) jäljellä olevat lainat takaisin etuajassa. Kreikka maksoi jäljellä olevat lainansa rahastolle etuajassa huhtikuun 2022 alussa. Takaisinmaksun määrä oli 1,9 miljardia euroa. Nämä lainat olisivat erääntyneet alkuperäisen aikataulun mukaisesti pääasiassa vuosina 2023–2024. Ennenaikaisen takaisinmaksun mahdollistivat Kreikan taloudellisen tilanteen paraneminen, suotuisat rahoitusehdot ja korkea käteispuskuri. Kreikan odotetaan maksavan osan Kreikan lainajärjestelyn mukaisista lainoistaan ennenaikaisesti vuoden 2022 lopussa. Käteispuskuri on edelleen suuri, ja sitä tukevat uusi joukkolainojen liikkeeseenlasku ja elpymis- ja palautumistukivälineen ensimmäinen erä. Huhtikuun 2022 lopussa Kreikka oli onnistunut hankkimaan markkinoilta 1,5 miljardia euroa avaamalla uudelleen vuonna 2027 erääntyvän seitsenvuotisen joukkovelkakirjan tarjouskirjat. Tuotto oli 2,4 prosenttia, mikä kuvastaa sitä, että tuotot ja erot Saksan valtionlainoihin nähden ovat pysyneet suhteellisen korkeina verrattuna niiden tasoon pandemian aikana. Käteispuskuri oli huhtikuun 2022 puolivälissä noin 38 miljardia euroa( ). Tähän määrään sisältyy elpymis- ja palautumistukivälineen ensimmäinen erä, jonka arvo on 3,6 miljardia euroa ja jonka Kreikka vastaanotti 8. huhtikuuta 2022. Standard & Poor’s nosti Kreikan luottoluokitusta huhtikuun 2022 lopussa tasolle BB+, koska Kreikan politiikan vaikuttavuus parani jatkuvasti. Näin ollen Standard and Poor’sin luokitus on vain yhden pykälän päässä investointiluokasta. VELKAKESTÄVYYSANALYYSI Julkisen talouden kestävyyttä koskevan komission kertomuksen ( ) julkaisemisen jälkeen Kreikan velkakestävyysanalyysissä käytetty menetelmä on nyt täysin yhdenmukainen komission kaikkiin muihin jäsenvaltioihin soveltaman horisontaalisen lähestymistavan kanssa. Tämä menetelmän päivitys johtuu tiukennettua valvontaa koskevassa 12. kertomuksessa esitettyjen makrotaloutta ja korkoa koskevien oletusten linjaamisesta komission horisontaalisen lähestymistavan mukaisiksi, ja se koskee finanssipolitiikkaa koskevia oletuksia. Tiukennettua valvontaa koskevissa kertomuksissa tähän mennessä käytetyn julkisen talouden oletuksen mukaan perusjäämä on lyhyen aikavälin ennustejakson jälkeen 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja se saavutetaan keskimääräisesti vuosina 2023–2060. Tämän oletuksen ennakoitiin olevan vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen kesäkuussa 2018 tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella tehdyn arvioinnin perusteella. Tarkistetussa menetelmässä sovelletaan samaa oletusta politiikan säilymisestä muuttumattomana kuin kaikkiin jäsenvaltioihin on sovellettu komission laatimissa julkisen talouden kestävyysraporteissa ja Debt Sustainability Monitor -selvityksissä. Siinä oletetaan erityisesti, että rakenteellinen perusjäämä pysyy vakaana ennusteen viimeisenä vuotena (tässä tapauksessa vuonna 2023)( ). Oletus, että politiikka säilyy muuttumattomana, merkitsee keskimäärin aiempaa oletusta suurempaa nimellistä perusjäämää koko arviointijaksolla. Taulukossa 2 verrataan edellisessä kertomuksessa sovellettuja perusjäämää koskevia oletuksia ja tässä kertomuksessa sovellettuja oletuksia. Lyhyellä aikavälillä molemmat noudattavat komission kevään 2022 julkisen talouden ennustetta. Oletus vakaasta rakenteellisesta perusjäämästä merkitsee vuosille 2024–2026 huomattavasti suurempaa perusjäämää kuin aiemmin oletettiin, kun otetaan huomioon positiivinen ja kasvava tuotantokuiluennuste ja aikaisemmista eläkeuudistuksista johtuvat säästöt julkisissa eläkemenoissa (eli väestön ikääntymisestä aiheutuvat kustannukset ovat alhaisemmat). Perusjäämä supistuu 2020-luvun loppupuolelta lähtien tuotantokuilun sulkeuduttua, mutta se on edelleen hieman suurempi kuin aiempi 2050-luvun loppupuolelle saakka ulottuva oletus, kuten rakenteellista perusjäämää ja väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia koskeva nykyinen ennuste osoittaa. Tarkastelujakson loppua kohti väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten lasku – muiden tekijöiden pysyessä ennallaan – kasvattaa perusjäämää merkittävästi, ja se nousee 3,6 prosenttiin vuonna 2060 ( ). Komission horisontaalisessa lähestymistavassa oletetaan, että eläkejärjestelmään liittyvillä uudistuksilla saavutetaan vuoden 2021 ikääntymisraportissa ( ) esitetyt julkisen talouden säästöt ja että kaikki niihin liittyvät säästöt käytetään velan takaisinmaksuun. Taulukko 2: Muutokset finanssipoliittisessa oletuksessa Lähde: Komission yksiköt Huomautus: Tässä taulukossa esitetyt perusjäämät ovat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 2010 mukaisia ja perustuvat komission kevään 2022 talousennusteeseen vuosille 2022–2023. Taulukko 3: Perusskenaarion keskeiset oletukset – luonnos Lähde: Komission yksiköt Huomautus: Tässä taulukossa esitetty perusjäämä on Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 2010 mukainen ja perustuu komission kevään 2022 talousennusteeseen vuosille 2022–2023. Taulukko 4: Keskeiset skenaarioita koskevat oletukset – luonnos Lähde: Komission yksiköt Huomautus: Tässä taulukossa esitetyt perusjäämät ovat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 2010 mukaisia ja perustuvat komission kevään 2022 talousennusteeseen vuosille 2022–2023. Velkakestävyysanalyysin päivitys osoittaa kaikissa skenaarioissa velan ja bruttorahoitustarpeiden merkittävää supistumista. Tähän vaikuttavat alempi lähtötaso, korkeammat inflaatio-odotukset( ) ja uusi julkisen talouden ura, joka perustuu oletukseen, että politiikka säilyy muuttumattomana( ). Vuonna 2021 velkasuhde oli 193 prosenttia eli 10 prosenttiyksikköä pienempi kuin edellisessä kertomuksessa arvioitiin. Tämä parannus johtui pääasiassa odotettua suuremmasta nimellisen BKT:n kasvusta mutta myös odotettua pienemmästä perusalijäämästä. Koska velka on suuri, velkakestävyysanalyysi osoittaa kaiken kaikkiaan suuria riskejä keskipitkällä aikavälillä() . Perusskenaariossa julkisen talouden velkasuhde supistuu noin 32 prosenttiin vuoteen 2060 mennessä, samalla kun bruttorahoitustarpeet laskevat pitkällä aikavälillä alle 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen( ). Yksi tärkeimmistä muutoksista edelliseen kertomukseen verrattuna on nimellisen BKT:n nopeampi kasvu erityisesti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, mikä johtuu pääasiassa inflaation kiihtymisestä, joka näkyy myös markkinaperusteisissa inflaatio-odotuksissa. Korkojen nousu ei täysin kompensoi tätä parannusta Kreikan velan erittäin pitkän painotetun keskimääräisen maturiteetin vuoksi, mikä vaimentaa markkinakorkojen muutosten vaikutuksia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Toinen tarkistettujen tulosten keskeinen tekijä on julkisen talouden kehityspolku, joka perustuu oletukseen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Kun otetaan huomioon, että rakenteellisen perusjäämän ennustetaan olevan 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023, ja väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuksia koskevat oletukset, julkisen talouden kehitysura vuosina 2023–2060 on keskimäärin 0,4 prosenttiyksikköä korkeampi kuin aiempi oletus, joka oli 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Korkeamman riskipreemion skenaariossa velka supistuu 42 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä ja bruttorahoitustarpeet pysyvät alle 10 prosentissa suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Myös hitaan kasvun skenaariossa( ) velkasuhde on pitkällä aikavälillä laskusuunnassa, ja bruttorahoitustarpeet ovat edelleen alle 20 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipoliittisiin riskeihin vastaamiseksi neljännessä skenaariossa oletetaan, että perusjäämän kehitys on alhaisempi( ). Tämä skenaario merkitsee huomattavasti pienempää perusjäämää, keskimäärin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2023–2060. Tässä skenaariossa velka on edelleen laskusuunnassa mutta supistuu paljon hitaammin kuin muissa skenaarioissa ja pysyy arviointijakson loppuun mennessä yli 100 prosentissa suhteessa BKT:hen. Myös bruttorahoitustarpeet ovat suuremmat, keskipitkällä aikavälillä noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen ja pitkällä aikavälillä hieman yli 20 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaavio 1: Velkakestävyysanalyysin tulokset Lähde: Komission yksiköt Arvio velan kestävyydestä riippuu taustalla olevista oletuksista, ja siihen liittyy huomattavaa epävarmuutta erityisesti tämänhetkisen inflaatiosokin vuoksi. Uusi julkisen talouden kehitysura merkitsee keskimäärin huomattavasti suurempaa perusylijäämää kuin edellisessä oletuksessa. Keskimääräisen 2,6 prosentin perusjäämän saavuttaminen ja ylläpitäminen lähes 40 vuoden ajan on erittäin kunnianhimoinen tavoite ja edellyttäisi sellaista julkisen talouden kurinalaisuutta, joka on ennennäkemätöntä lähes kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Oletus, että politiikka säilyy muuttumattomana, vastaa nykyistä finanssipolitiikan linjausta. Sitä tarkistetaan kunkin komission ennusteen perusteella. Kuten nähdään pienemmän rakenteellisen perusjäämän skenaariosta, jossa kestävyysriskit ovat selvempiä, finanssipolitiikan maltillisuus on velkakestävyyden varmistamisen kannalta keskeistä. Jos tämänhetkinen korkea inflaatio on lyhytaikaisempi kuin nykyisten menetelmien ja markkinaodotusten perusteella oletetaan, tämä johtaisi nimelliskasvun hidastumisen vuoksi suurempaan velkakehitykseen. Reaalikasvun osalta Kreikan potentiaalinen kasvu on viime aikoina ollut hitaampaa kuin sekä perusskenaariossa että hitaammassa kasvuskenaariossa oletettu pitkän aikavälin kasvu. Näihin skenaarioihin sisältyvät elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten investointien odotettu kasvuvaikutus, joka perustuu komission vakiomuotoisiin T+10 -simulaatioihin, joita on mukautettu QUEST-mallin perusteella kymmenenteen ennustevuoteen saakka. Ne on ankkuroitu sen jälkeen vuoden 2021 ikääntymisraportin makrotaloudellisiin oletuksiin( ). Ennustettujen tuotannon potentiaalisten suurempien kasvulukujen saavuttaminen edellyttää rakenneuudistusten toteuttamista ja voimakkaita kasvua lisääviä investointeja, mukaan lukien Kreikan palautumis- ja elpymissuunnitelmassa esitetyt investoinnit. Niillä on myös ratkaiseva merkitys korkojen pysymisessä suotuisina pitkällä aikavälillä. RAHOITUSSEKTORIN KEHITYS Kreikan pankit ovat vuoden aikana onnistuneet erinomaisesti järjestämättömien lainojen vähentämisessä. Painopiste siirtyy nyt vähitellen taloudellisesti elinkelpoisten velallisten järjestämättömien lainojen järjestelyyn mahdollisuuksien mukaan. Joulukuussa 2021 järjestämättömien lainojen osuus oli 12,8 prosenttia yksittäin tarkasteltuna. Osuus on pienentynyt tuntuvasti: vuoden 2020 lopussa se oli 30,1 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 40,6 prosenttia. Järjestämättömien lainojen osuus on kahdessa neljästä järjestelmän kannalta merkittävästä pankista ollut vuoden 2021 lopussa yksinumeroinen. Kahden muun pankin odotetaan saavuttavan saman tavoitteen viimeistään vuoden 2022 loppuun mennessä. Suurin syy tähän järjestämättömien lainojen määrän nopeaan laskuun 18,4 miljardiin euroon huipputasolta 107,2 miljardista eurosta (maaliskuun 2016 lopussa)( ) ovat olleet omaisuuserien suojaamisjärjestelmään (Hercules) kuuluvat arvopaperistamistransaktiot. Kolme muuta järjestelmän kannalta merkittävien pankkien arvopaperistamistransaktiota on vielä kesken( ), ja niiden odotetaan valmistuvan ajoissa. Tulevista transaktioista aiheutuvat kustannukset kyseisille pankeille kasvavat, koska Ukrainan sodan vaikutus luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroihin nostaa takausmaksuja. Tulevat pyrkimykset saada järjestämättömien lainojen osuus lähemmäs EU:n keskiarvoa riippuvat yhä enemmän siitä, että pankit tarjoavat uusia lainoja (nimittäjävaikutus), sekä maksukyvyttömyystilassa tai maksukyvyttömyysriskissä olevien lainojen hallinnoinnista ja pankkien kyvystä tarjota toteuttamiskelpoisia pitkän aikavälin ratkaisuja. Samalla myös vakuuksien tehokas realisointi on hyvin tärkeää, jollei onnistunut uudelleenjärjestely ole toteutettavissa. Kaavio 2: Kreikkalaisten pankkien järjestämättömien lainojen bruttomäärän ja osuuden kehitys Lähde: Kreikan keskuspankki Huomautus: Järjestämättömien lainojen bruttomääräinen osuus asiakaslainojen kokonaismäärästä taseessa olevien lainojen osalta Euroopan pankkiviranomaisen määritelmien mukaisesti. Uusien järjestämättömien lainojen nettokasvu on edelleen pientä, sillä pankkien omaisuuserien laatuun kohdistuu edelleen riskejä. Järjestämättömien lainojen nettolisäys( ) jatkui vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä jo viidettä vuosineljännestä peräkkäin, joskin hitaammin. Tilapäisissä vaikeuksissa oleville elinkelpoisille asiakkaille tarjottujen pankkien ”step-up”-tuotteiden ja hotelli- ja ravintola-alalle myönnettyjen jäljellä olevien maksulykkäysten voimassaolo on päättynyt lähes kokonaan vuoden 2021 lopussa, ja Gefyra- ja Gefyra II -järjestelmien( ) kautta valtiontukitoimenpiteistä hyötyvien lainojen merkittävä määrä on vähitellen poistumassa järjestelmistä vuoden alkupuoliskolla. Pankkien mukaan lainojen maksukyvyttömyysaste ja maksulaiminlyöntien uusiutumisaste ovat lykkäysohjelman päätyttyä edelleen vakaalla ja kohtuullisella tasolla. Alustavat merkit viittaavat siihen, että Gefyra-järjestelmistä poistuneiden lainojen maksukyvyttömyysaste on samankaltainen; pankkien step-up-tuotteista poistuvilla lainoilla se on jonkin verran korkeampi. Ensimmäiset vankat tulokset näiden tukitoimenpiteiden päättymisen jälkeen ovat kuitenkin saatavilla vasta kesäkuun 2022 lopussa. Lisäksi on mainittava, että vaikka Kreikan pankkisektorin suora tai välillinen riski Venäjän tai Ukrainan asukkaiden suhteen on vähäinen, pankkien omaisuuserien laatuun kohdistuu tappioriskejä. Nämä riskit johtuvat talousnäkymiin ja kotitalouksien käytettävissä oleviin reaalituloihin mahdollisesti kohdistuvista kerrannaisvaikutuksista, jotka liittyvät Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan hyökkäykseen Ukrainaan. Vanhojen yksityisten järjestämättömien velkojen onnistunut selvittäminen riippuu yhä enemmän hallinnoijista, jotka vastaavat arvopaperistettujen ja myytyjen lainojen hallinnoinnista. Järjestämätön velka, joka on poistunut pankkien taseista, on edelleen erikoistuneiden pankkien ulkopuolisten rahoituslaitosten (eli hallinnoijien) käsissä. Ne hallinnoivat joulukuun 2021 lopussa 79,7 miljardin euron arvosta pääasiassa järjestämättömiä lainoja, joista suuri osa on peräisin Hercules-ohjelman arvopaperistetuista järjestämättömistä lainoista. Nämä laitokset pyrkivät maksimoimaan lainojen takaisinsaannin uudelleenjärjestelyillä ja, jos se ei ole mahdollista, likvidaatioilla. Pandemia on vaikeuttanut hallinnoijien liiketoimintasuunnitelmien sujuvaa toteuttamista joidenkin arvopaperistettujen järjestämättömien lainasalkkujen osalta. Uuden tuomioistuinten ulkopuolisen välineen ja velkojen perintäprosessin normalisoinnin, joka alkoi vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä, odotetaan myös helpottavan hallinnoijien pyrkimyksiä saavuttaa liiketoimintasuunnitelman tavoitteet. Lisäksi joidenkin näiden välineiden kassavirran parantamiseksi hallinnoijat harkitsevat lainasalkkujen kohdennettua myyntiä. Näiden lainojen jälkimarkkinoiden asteittaisen kehittymisen odotetaan helpottavan pankkien uudelleenrahoitusta niille velallisille, jotka joutuvat uudelleenjärjestelyyn ja joiden lainoista tulee jälleen hoidettuja. Sellaiset lainat voivat tietyin edellytyksin palata tulevaisuudessa pankkien lainakantaan. Pankkien peruskannattavuus on parantunut, mutta kertaluonteiset tekijät painavat tuloksia. Jos kertaluonteisia tapahtumia ei huomioida, kaikki neljä pankkia kirjasivat voittoa vuonna 2021. Kahden järjestelmän kannalta merkittävän pankin tuloksiin vaikuttivat järjestämättömien lainojen taseista poistamisesta aiheutuvat kertaluonteiset tappiot. Pankkien omien laskelmien mukaan kaikki toistuvat toiminnot ovat kuitenkin olleet kannattavia, mikä viittaa kannattavuuden asteittaiseen palautumiseen. Maksujen ja palkkioiden vankka kasvu on auttanut tasoittamaan korkotuloihin kohdistuvia paineita, jotka johtuvat alhaisesta korkotasosta ja järjestämättömien lainojen arvopaperistamisten loppuun saattamisesta( ). Samalla se on parantanut tulovalikoiman laatua. Koska järjestelmän kannalta merkittävät pankit omistavat merkittäviä kotimaisia valtion joukkolainoja, ne ovat toteuttaneet toimenpiteitä lieventääkseen valtion joukkolainojen korkojen mahdollisen nousun vaikutusta niiden kannattavuuteen. Kustannuspuolella pankit pyrkivät edelleen hillitsemään henkilöstökustannuksia. Markkinoiden tämänhetkinen epävarmuus on vaikuttanut kielteisesti pankkien pitkäaikaisiin vakuudettomiin rahoituskustannuksiin. Se voi vaikuttaa niiden strategiaan, jonka mukaan uusia velkapapereita lasketaan liikkeeseen omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevan vähimmäisvaatimuksen (MREL)( ) täyttämiseksi sekä liikkeeseen laskettujen instrumenttien ajoituksen että tyypin osalta. Pankit suunnittelevat kompensoivansa näistä tekijöistä johtuvia rahoituskustannuksiinsa kohdistuvia mahdollisia paineita toteuttamalla liiketoimintasuunnitelmia, joissa otetaan huomioon luottojen kasvunäkymät ja järjestämättömien lainojen vähentämiseksi hiljattain toteutetuista toimista johtuvat pienemmät arvonalenemiset sekä vaihtoehtoisten tulonlähteiden kehittäminen vauhdittamalla pankkien digitalisaatiota. Pankit ovat säilyttäneet kunnianhimoiset liiketoimintasuunnitelmiensa tavoitteet mittavan uuden luotonannon osalta huolimatta luotonkysynnän heikkenemisen riskeistä, jotka johtuvat nykyisen geopoliittisen epävarmuuden kerrannaisvaikutuksista ja korkeista energiakustannuksista. Samaan aikaan yritysten luotonkysyntä saattaa siirtyä pikemminkin käyttöpääoman kuin investointitarpeiden rahoittamiseen. Pankkien taseiden siivoaminen vaikutti edelleen pankkien pääoma-asemiin, mutta vuoden 2022 näkymiä parantavat luottotappiovarausten tarpeen väheneminen ( ) ja vahvempi sisäinen pääoman tuottaminen kasvaneiden voittojen ansiosta. Pankkien keskimääräiset ydinpääoman (CET1) ja kokonaispääoman osuudet olivat vuoden 2021 lopussa 12,6 prosenttia ja 15,2 prosenttia konsolidoiduista riskipainotetuista omaisuuseristä( ). Pankkien pääomapositio oli yhä heikompi kuin vuoden 2020 lopussa (15,0 prosenttia vs. 16,6 prosenttia), mikä kuvastaa järjestämättömien lainojen velkavivun purkamisen kustannuksia ja tilapäisten arvonoikaisujen asteittaista lakkauttamista( ). Pankkien pääomapositiota on tukenut vuonna 2021 se, että kaksi pankkia onnistui korottamaan osakepääomaansa ja toteuttamaan joitakin synteettisiä arvopaperistamisia( ). Tulevien pääomaa lisäävien toimien odotetaan toteutuvan vuonna 2022, ja pankkien pääomatilanteen odotetaan hyötyvän myös luontaisesta tuoton kertymisestä voittojen kasvaessa. Koska suurin osa järjestämättömien lainojen vähentämistoimista on saatu päätökseen, järjestämättömien lainojen taseista poistamisen vaikutuksen pääomapositioihin odotetaan vähenevän. Pääomapositio on kuitenkin edelleen EU:n heikoimpia, ja pääoman laatu on edelleen huolestuttava, koska myös laskennallisten verohyvitysten osuus on suuri ja kasvaa edelleen (noin 64 prosenttia valvontapääomasta vuoden 2021 lopussa konsernitasolla).