EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.6.2017 COM(2017) 292 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman väliarvioinnista {SWD(2017) 224 final}

{SWD(2017) 225 final}



1.Johdanto Komission tärkeimpiä tavoitteita on vahvistaa EU:n taloutta ja edistää investointeja uusien työpaikkojen luomiseksi. Investointien lisääminen pitkällä aikavälillä edellyttää vahvempia pääomamarkkinoita. Näiden markkinoiden on tarjottava uusia yritysrahoituksen lähteitä ja autettava lisäämään investointivaihtoehtoja, jotta EU:n yritykset ja kotitaloudet voivat hyötyä sisämarkkinoiden konkreettisista hyödyistä. EU:n yritykset – startup- ja scale-up-yrityksistä vakiintuneisiin monikansallisiin yrityksiin – tarvitsevat monia erilaisia rahoituslähteitä, jotta ne voivat investoida innovointiin ja yritysten laajentamiseen. Kotitalouksien on päästävä pääomamarkkinoille, jotta niillä olisi enemmän ja parempia mahdollisuuksia investoida tulevaisuuteensa. Rahoituslaitokset, pankit, sijoituspalveluyritykset ja yhteisösijoittajat voivat laajoilla ja yhdentyneillä pääomamarkkinoilla tarjota tarvittavat rahoitustuotteet ja -palvelut kilpailukykyisemmin ehdoin. Pääomamarkkinoilla on myös mahdollisuuksia ohjata yksityisiä varoja kohti kestävämpiä investointeja. EU:n talouden elpyminen on pääsemässä vauhtiin ja kasvu jatkuu viidettä peräkkäistä vuotta. Nähtävissä on kuitenkin huomattavia talouden heikkenemisriskejä. Kasvuun kohdistuvien investointien osuus on edelleen alhainen ja investointitaso on yhä kaukana kriisiä edeltäneistä tasoista. Jatkuva investointien heikkous jarruttaa edelleen elpymistä ja pitkän aikavälin kasvua. Tämän vuoksi komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker vahvisti yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan todellisten pääoman sisämarkkinoiden – pääomamarkkinaunionin – luomisen siten, että mukana ovat kaikki jäsenvaltiot. Pääomamarkkinaunionilla vahvistetaan Euroopan investointiohjelman kolmatta pilaria. Se hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita. Samalla lujitetaan talous- ja rahaliittoa (EMU) tukemalla taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ja helpottamalla selviytymistä talouden toimintahäiriöistä euroalueella. Tämä tuotiin esiin viiden puheenjohtajan kertomuksessa Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely. Tammikuun 19. päivänä 2016 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tunnustettiin, että pääomamarkkinoilla voi olla merkittävä rooli, kun vastataan jäsenvaltioiden talouksien rahoitustarpeisiin, ja painotettiin, että pääomamarkkinaunionissa on kiinnitettävä enemmän huomiota pääomamarkkinoiden loppukäyttäjiin eli yrityksiin ja sijoittajiin. Hiljattain on tullut esiin useita uusia rahoitusmarkkinoiden yhdentymiseen kohdistuvia haasteita, joiden vuoksi on tarpeen vahvistaa ja muuttaa EU:n pääomamarkkinoiden uudistusohjelmaa. Erityisesti kun EU:n suurin finanssikeskus tulevaisuudessa lähtee EU:sta, on tarpeen arvioida uudelleen, miten pääomamarkkinaunionissa voidaan varmistaa, että EU:n yrityksillä ja sijoittajilla on pääsy vahvoille, dynaamisille ja yhdentyneemmille pääomamarkkinoille ja että rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit hoidetaan asianmukaisesti. Tämä edellyttää vahvempia toimia, tehokkaampaa valvontaa ja toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että pääomamarkkinaunionin hyödyt tuntuvat koko EU:n alueella. Pääomamarkkinaunionissa on myös voitava hyödyntää rahoitusteknologian muutosvoima ja kohdentaa yksityistä pääomaa kestäviin investointeihin. Toukokuun 31. päivänä julkistetussa keskusteluasiakirjassa talous- ja rahaliiton syventämisestä todetaan, että pääomamarkkinaunionin edistyminen on ratkaisevan tärkeää, jotta kotitalouksille ja yrityksille voidaan tarjota innovatiivisempia, kestävämpiä ja monipuolisempia rahoituslähteitä. Lisäksi siinä painotetaan, että hankkeen onnistuminen edellyttää Euroopan parlamentin, neuvoston ja kaikkien sidosryhmien sitoutumista. Eurooppa-neuvosto korosti kesäkuussa 2016 pitämässään kokouksessa, että on tärkeää edistyä ”ripeästi ja määrätietoisesti, jotta voidaan varmistaa yrityksille helpompi rahoituksen saanti ja tukea investointeja reaalitalouteen edistämällä pääomamarkkinaunionin tavoitteita”. Komissio antoi syyskuussa 2016 tiedonannon, jossa kehotettiin nopeuttamaan uudistusta. Joulukuun 13. päivänä 2016 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus EU:n lainsäädäntöprioriteeteista vuodelle 2017 sisälsi aloitteita, joilla pääomaunionin toteuttamista tuetaan luomalla turvallisemmat ja läpinäkyvämmät markkinat arvopaperistamiselle ja paremmat esitteet arvopapereille. Komissio ei kuitenkaan voi luoda pääomamarkkinaunionia yksin. Sen onnistuminen riippuu jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja markkinaosapuolten poliittisesta sitoumuksesta. Onnistuminen riippuu siitä, miten yritykset, suuret ja pienet rahoituspalvelujen tarjoajat sekä yhteisö- ja yksityissijoittajat käyttävät pääomamarkkinaunionin osatekijöitä. Kansallisilla viranomaisilla ja markkinatoimijoilla on keskeinen rooli luotaessa rahoituskanavia ja markkinasegmenttejä sekä oikeudellista, verotuksellista ja teknistä infrastruktuuria, jota tarvitaan EU:n yhdentymisen esteiden poistamiseksi ja todellisten pääoman sisämarkkinoiden kehittämiseksi. Komissio on sitoutunut tarttumaan näihin haasteisiin. Siksi tällä arvioinnilla päivitetään ja täydennetään alkuperäistä ohjelmaa uusilla ensisijaisilla toimilla. Ne perustuvat vastauksiin, jotka saatiin tammi-maaliskuussa 2017 järjestettyyn julkiseen kuulemiseen. Kaikista ehdotuksista järjestetään asianmukaiset kuulemiset ja kaikista tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisesti toteutettavista vaihtoehdoista tehdään vaikutusten arviointi.

2.Pääomaunionia koskevan suunnitelman täytäntöönpano Vuonna 2015 laaditussa pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyt haasteet ovat edelleen ajankohtaisia. Pääomamarkkinaunionia tarvitaan, koska pankit ja pääomamarkkinat ovat molemmat rahoitusjärjestelmän olennaisia osia. Ne eivät kilpaile keskenään vaan täydentävät toisiaan. Pääomamarkkinaunionin väliarviointia koskevaan julkiseen kuulemiseen saatiin 178 vastausta. Niissä vahvistettiin erityiset haasteet, joita pääomamarkkinaunionin on käsiteltävä (jäljempänä olevassa laatikossa esitetään yleiskatsaus kuulemiseen saaduista vastauksista). ·EU:n start-up- ja scale-up-yritykset tarvitsevat enemmän riskirahoitusta investoidakseen innovointiin ja kasvuun. Pankkien luotonannon lisäksi on tarpeen kehittää ja vahvistaa riskipääoman uusia muotoja. ·EU:n julkisen pääoman ehtoisten markkinoiden ja velkamarkkinoiden koko on kehittynyt hitaammin kuin muissa kehittyneissä talouksissa, erityisesti joissakin jäsenvaltioissa. Pääsy julkisille markkinoille on kallista ja hankalaa, erityisesti pk-yrityksille ja markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille. ·Rahoituskriisin jälkeen EU:n pankit toteuttivat tarvittavat toimet vähentääkseen liiallista altistumista riskeille ja velkaantumisen vipuvaikutuksia, ja tämä on vaikuttanut osaltaan EU:n yrityksille myönnettävien uusien lainojen vähenemiseen. Pääomamarkkinat voivat tarjota tehokkaita ratkaisuja, joilla autetaan pankkeja hallinnoimaan taseitaan tehokkaammin ja rahoittamaan lainanantoaan yrityksille ja kotitalouksille. ·Vakuutusyhtiöt ja eläkerahastot eivät sijoita tarpeeksi riskipääomaan, omaan pääomaan ja infrastruktuuriin. On otettava käyttöön enemmän yksityistä pääomaa, jonka avulla voidaan rahoittaa kestäviä investointeja, siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja investointeja tärkeisiin sosiaalisiin tarpeisiin. ·Vähittäissijoittajien osallistuminen pääomamarkkinoille on edelleen vähäistä. EU:n taloudet ovat suurimpia säästäjiä maailmassa, mutta suurin osa näistä säästöistä pidetään pankkitileillä, joilla on lyhyet maturiteetit. Investoimalla nykyistä enemmän pääomamarkkinoihin voidaan vastata haasteisiin, joita väestön ikääntyminen ja alhaiset korot aiheuttavat. Tätä ei kuitenkaan tapahdu, elleivät vähittäissijoittajat saa houkuttelevia sijoitusmahdollisuuksia kilpailukykyisin ja läpinäkyvin ehdoin. ·Monet pitkäaikaiset ja syvään juurtuneet esteet ovat rajat ylittävien investointien tiellä EU:ssa ja heikentävät EU:n talouden tehokkuutta. Tämä estää sijoittajia monipuolistamasta salkkujaan maantieteellisesti, vähentää markkinoiden likviditeettiä ja vaikeuttaa yritysten kasvua. Viimeksi kuluneiden 18 kuukauden aikana komissio on alkuperäisen aikataulun mukaisesti toteuttanut enemmän kuin puolet toimenpiteistä (20 yhteensä 33:stä), joista ilmoitettiin pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa. Erityisesti on pyritty lisäämään riskirahoituksen lähteitä, kun yritykset vähitellen laajentuvat, ja saamaan niitä laajemmin saataville eri puolilla EU:ta. ·Riskipääoma – komission paketin täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. Euroopan parlamentin ja neuvoston 30. toukokuuta saavuttama periaatteellinen yhteisymmärrys eurooppalaisia riskipääomarahastoja (EuVECA) koskevasta asetuksesta ja eurooppalaiseen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista (EuSEF) auttaa sijoittajia investoimaan pieniin ja keskisuuriin innovatiivisiin yrityksiin avaamalla asetukset niin, että ne kattavat kaikenkokoiset rahastonhoitajat, ja laajentamalla niiden yritysten kirjoa, joihin voidaan investoida. Menettely, jossa valitaan hoitajia yhdelle tai useammalle yksityisen sektorin vetämälle yleiseurooppalaiselle riskipääomarahasto-osuusrahastolle, saatetaan loppuun lähikuukausina. Komission yksiköt ovat tarkastelleet riskipääomaa ja bisnesenkeleitä koskevia kansallisia verokannustimia. Tämän sekä start-up- ja scale-up-yrityksiä koskevan vuonna 2016 tehdyn aloitteen perusteella julkaistaan tutkimus, jossa esitetään hyviä käytäntöjä. Sillä tuetaan jäsenvaltioiden politiikan suunnittelua ja täytäntöönpanoa, myös talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa, jotta voidaan parantaa näiden verokannustimien tehokkuutta ja edistää paikallisten pääomamarkkinoiden kehitystä. ·Julkisille markkinoille tulevat ja sieltä pääomaa hankkivat yritykset – tämän helpottamisessa on edistytty. Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät joulukuussa 2016 yhteisymmärrykseen uudistetusta EU:n esiteasetuksesta, joka julkaistaan kesäkuussa 2017 ja jota aletaan soveltaa vuoden 2019 puolivälissä. Osana parannuksia Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (EAMV) ylläpitää maksutta uutta EU:n laajuista sähköistä esitetietokantaa. Komissio valmistelee parhaillaan Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja EAMV:n kanssa täytäntöönpanotoimenpiteitä erityisesti kevennetyn EU:n kasvuesitteen sisällöstä ja muodosta, tarkastamisesta ja hyväksymisestä, yleisestä rekisteröintiasiakirjasta ja listautumisen jälkeistä liikkeeseenlaskua varten ilmoitettavista tiedoista (jotta varmistetaan yksinkertaistetut vaatimukset säännöllisiä liikkeeseenlaskijoita varten). Komissio on myös toteuttanut toimia puuttuakseen verojärjestelmien vinoumaan, jonka vuoksi velanottoa suositaan pääomarahoituksen kustannuksella lokakuussa 2016 tekemässään ehdotuksessa, joka koskee yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB). Pian saadaan päätökseen arvioinnit pk-yritysten listausten sääntelyllisistä esteistä ja yritysten joukkovelkakirjamarkkinoiden likviditeetistä. ·Pankkien kapasiteetti antaa lainaa reaalitaloudelle – pankkien taseissa seisovan kapasiteetin vapauttamisessa on edistytty ja siten luotu lisärahoitusta taloudelle. Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät 30. toukokuuta sopimukseen yksinkertaisesta, läpinäkyvästä ja standardoidusta arvopaperistamisesta (YLS-arvopaperistamisesta) sekä pankkien pääomavaatimuksia koskevasta katsauksesta. Komissio ehdotti marraskuussa 2016 EU:n pankkien pääomavaatimuksia koskevien sääntöjen muuttamista siten, että komissiolla on valtuudet vapauttaa säännöistä jonkin jäsenvaltion koko luotto-osuuskuntasektori. Katettujen joukkolainojen EU:n laajuista kehystä ja pk-yritysten lainoitusta koskevia vastaavia rakenteita käsittelevä kuuleminen on saatu päätökseen. ·Infrastruktuuri-investoinnit – Solvenssi II -direktiivin mukaista delegoitua säädöstä muutettiin syyskuussa 2015 ja se tuli voimaan huhtikuussa 2016. Sen myötä EU:ssa olevat vakuutusyhtiöt voivat aiempaa edullisemmin sijoittaa vaatimukset täyttäviin infrastruktuurihankkeisiin. Komissio esittää tänään myös toimia infrastruktuuriyrityksiin tehtäviin investointeihin liittyvien riskien kalibrointien tarkistamiseksi. Jotta voitaisiin edistää pankkien infrastruktuurihankkeisiin tekemiä yksityisiä investointeja, marraskuussa 2016 ehdotettiin muutoksia pääomavaatimuksia koskevaan lainsäädäntöön (vakavaraisuusasetus ja -direktiivi, CRR/CRD IV). Tämä loisi riskejä paremmin kestävämmän lainsäädäntöympäristön, jolla edistetään korkealaatuisia infrastruktuurihankkeita ja vähennetään sijoittajien riskejä. ·Yhteisö- ja vähittäissijoitukset – on luotu vakaa valmistelupohja ehdotuksille EU:n laajuisista henkilökohtaisista eläkkeistä, sijoitusrahastojen rajat ylittävästä markkinoinnista ja pienemmistä kustannuksista vakuutusyhtiöille, jotka investoivat private equity -sijoituksiin ja suljetulle sijoittajajoukolle suunnattuun yritysvelkaan. Samaan aikaan komissio julkaisi maaliskuussa 2017 kuluttajille tarkoitettuja rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman, jossa esitetään keinoja antaa kuluttajille enemmän valinnanvaraa ja paremmat mahdollisuudet käyttää vähittäisrahoituspalveluja eri puolilla EU:ta. Yhtenäistä euromaksualuetta (SEPA) koskevien toimien täydentämiseksi toimintasuunnitelmassa käsitellään myös suuria kustannuksia, joita aiheutuu tiettyjen maksujen suorittamisesta EU:ssa. Komissio myös tehostaa työtään Euroopan valvontaviranomaisten kanssa vähittäismarkkinoille tarkoitettujen sijoitus- ja eläketuotteiden avoimuuden ja vertailtavuuden lisäämiseksi. ·Ennaltaehkäisevä uudelleenjärjestely ja yrittäjien uusi mahdollisuus – komissio antoi marraskuussa 2016 ehdotuksen ennaltaehkäisevää uudelleenjärjestelyä koskevista säännöistä, joiden avulla voidaan välttää rahoitusvaikeuksissa olevien elinkelpoisten yritysten likvidaatio ja antaa yrittäjille mahdollisuus palata takaisin liike-elämään konkurssin jälkeen. Ehdotuksessa vahvistetaan myös säännöt maksukyvyttömyysmenettelyjen tehostamiseksi, jotta niistä saadaan ennustettavampia, halvempia ja nopeampia. Ehdotukset ovat parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävinä, ja niiden nopea hyväksyminen auttaa merkittävästi varmistamaan, että oikeudellinen ympäristö tukee liiketoimintaa. ·Maaliskuussa 2017 annetussa komission kertomuksessa esitetään suunnitelma kansallisten esteiden poistamiseksi pääomien vapaalta liikkuvuudelta. Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto vahvisti tämän suunnitelman 23. toukokuuta 2017. ·Rahoitusvakaus – vaikka rahoituskanavien monipuolistaminen tekee EU:n rahoitusjärjestelmästä kestävämmän, on edelleen pystyttävä tunnistamaan rahoitusvakautta mahdollisesti uhkaavat riskit pääomamarkkinoilla ja reagoimaan niihin. Komissio aikoo vuonna 2016 toteuttamansa kuulemisen perusteella varmistaa, että Euroopan järjestelmäriskikomitealla on riittävästi kapasiteettia valvoa mahdollisia riskejä, joita rahoitusvakauteen mahdollisesti kohdistuu markkinapohjaisen rahoituksen vuoksi. Niiden vielä toteuttamatta olevien toimenpiteiden osalta, joiden valmistelusta ilmoitettiin pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa, komissio aikoo edistää nopeasti kolmea säädösehdotusta, jotka ovat keskeisiä pääomamarkkinaunionin luomisen kannalta: 1.Yleiseurooppalaista henkilökohtaista eläketuotetta koskeva lainsäädäntöehdotus vuoden 2017 kesäkuun loppuun mennessä. Tällä luodaan perusta turvallisemmille, kustannustehokkaammille ja avoimemmille kohtuuhintaisen, vapaaehtoisen ja yleiseurooppalaisesti hallittavan yksilöllisen eläkesäästämisen markkinoille. Näin voidaan ottaa huomioon niiden ihmisten tarpeet, jotka haluavat parantaa eläkesäästöjensä riittävyyttä, vastata väestörakenteen aiheuttamaan haasteeseen, täydentää nykyisiä eläketuotteita ja -järjestelmiä ja edistää yksilöllisten eläkkeiden kustannustehokkuutta tukemalla mahdollisuuksia tehdä pitkän aikavälin investointeja yksilöllisiin eläkkeisiin. 2.Lainsäädäntöehdotus lainvalintasäännöistä, jotka koskevat arvopapereihin ja saataviin liittyvien liiketoimien vaikutuksia kolmansiin osapuoliin vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä. Kansalliset erot siinä, miten velkasaamisten siirtojen vaikutuksia kolmansiin osapuoliin käsitellään, vaikeuttavat kyseisten välineiden käyttöä rajat ylittävinä vakuuksina, ja tästä syystä sijoittajien on myös vaikea hinnoitella velkainvestointeihin liittyvää riskiä. Tällä ehdotuksella edistetään rajat ylittäviä liiketoimia poistamalla sovellettavaan lakiin liittyvää epävarmuutta, joka aiheuttaa kustannuksia ja riskejä. Ehdotus perustuu erityisesti valtuutetun asiantuntijaryhmän työhön sekä käynnissä olevien julkisten kuulemisten tuloksiin. Ehdotus tarjoaa selvyyttä siitä, mitä lakia sovelletaan, kun arvopapereihin ja saataviin liittyvillä liiketoimilla on vaikutuksia kolmansiin osapuoliin. 3.Lainsäädäntöehdotus katettuja joukkolainoja koskeviksi EU-puitteiksi vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä. Tavoitteena on luoda yhdentyneemmät katettujen joukkolainojen markkinat EU:ssa heikentämättä nykyisten katettujen joukkolainojen laatua. Katettujen joukkolainojen markkinat ovat merkittävä kanava reaalitalouden pitkäaikaisen rahoituksen tukemiseksi.



Komissio tarkastelee samaan aikaan mahdollisuutta kehittää eurooppalaisia vakuudellisia velkasitoumuksia välineenä pk-yritysten lainoja ja infrastruktuurilainoja varten. Komissio valmistelee lisäksi toimenpiteitä pannakseen täytäntöön seuraavat alkuperäiseen toimintasuunnitelmaan sisältyvät sitoumukset: ·Solvenssi II direktiiviä täydentävän delegoidun asetuksen muutokset vuonna 2018 private equity -sijoittamisen ja suljetulle sijoittajajoukolle suunnattujen velkainstrumenttien vakavaraisuuskohtelun tarkistamiseksi, kun se on varovaisuussyistä perusteltua, riskiperusteisen valvontamallin perusteella ·Vähittäissijoituksia koskeva suositus (joka perustuu hyvin toimivista kansallisista järjestelmistä saatuihin kokemuksiin ). Velan yksityisen välittämisen markkinat voivat laajentaa rahoituksen saatavuutta listaamattomia keskikokoisia yrityksiä varten. Suositus perustuu tutkimuksen tuloksiin, jotka julkaistaan vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä.

·Tiedonanto, joka koskee suunnitelmaa poistaa esteitä kaupan jälkeiseltä markkinainfrastruktuurilta (perustuu eurooppalaisen kaupanjälkeisen foorumin (EPTF)) suosituksiin vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä. Kaupan jälkeisellä markkinainfrastruktuurilla on keskeinen rooli arvopaperimarkkinoilla, ja sillä varmistetaan arvopapereihin liittyvän omistusoikeuden siirto, niihin liittyvät maksut ja arvopaperista johtuvien oikeuksien harjoittaminen. Rajat ylittävät kaupat ovat edelleen keskimäärin huomattavasti kalliimpia kuin kotimaan kaupat. Tehokkaalla kaupanteon jälkeisellä ympäristöllä voidaan vähentää tällaisia kustannuksia. Komission yksiköt käynnistävät piakkoin EPTF:n raportin perusteella julkisen kuulemisen kerätäkseen sidosryhmien mielipiteitä siitä, missä ne vielä näkevät tarvetta lisäparannuksille kaupan jälkeistä tilannetta varten, jotta voidaan parantaa yhdentymistä. ·Yritysten joukkovelkakirjamarkkinoita koskeva tiedonanto (perustuu yritysten joukkovelkakirjamarkkinoiden likviditeettiä käsittelevän asiantuntijaryhmän suosituksiin) vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä. Yritysten joukkolainamarkkinat ovat tärkeä rahoituskanava suuria yrityksiä varten. Komissio tarkastelee parhaillaan sitä, miten nämä markkinat toimivat, ja keskittyy erityisesti siihen, miten jälkimarkkinoiden likviditeettiä voidaan parantaa. ·Käytännesäännöt lähdeveron menettelyjen yksinkertaistamiseksi keskittyen palautuksiin vuoden 2017 loppuun mennessä. Komissio tekee yhteistyötä kansallisten veroasiantuntijoiden kanssa, jotta voidaan jakaa parhaita käytäntöjä ja sopia toimintasäännöistä. Tämä olisi käytännössä askel kohti tehokkaampia toiminnallisia ratkaisuja lähdeverojen perimiseksi. 3.Miksi EU tarvitsee pääomamarkkinaunionia enemmän kuin koskaan Viimeaikaiset muutokset EU:n poliittisessa ja taloudellisessa toimintaympäristössä edellyttävät pankkiunionin lisäksi vahvoja ja kilpailukykyisiä pääomamarkkinoita EU:n talouden rahoittamiseksi. Näiden muutosten vuoksi tällä väliarvioinnilla pääomamarkkinaunionia koskevasta toimintasuunnitelmasta on erityistä merkitystä ja se julkaistaan oikeaan aikaan. Koska rahoitusmarkkinoiden keskinäinen sidonnaisuus lisääntyy sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti, on tarpeen jatkaa edelleen EU:n pankkialaan kohdistaman valvonnan yhdentämistä, jotta voidaan vastata EU:n tuleviin haasteisiin rahoitusmarkkinoilla. Komissio on edelleen sitoutunut yhdentyneisiin rahoitusmarkkinoihin ja kansainväliseen yhteistyöhön. Vastaavuus on keskeinen väline, jota EU käyttää tehokkaasti hallinnoidakseen markkinatoimijoiden rajat ylittävää toimintaa vakaassa ja turvallisessa valvontajärjestelmässä samalla kun varmistetaan sisämarkkinoiden toiminta. Sitä varten tarvitaan vahvempaa valvontakehystä. Valvontakehys on EU:ssa tarpeellinen osa hyvin toimivia ja yhdentyneitä pääomamarkkinoita, ja se perustuu viiden puheenjohtajan raportissa esitettyihin tavoitteisiin. Parhaillaan toteutetaan toimia, joilla lisätään Euroopan valvontaviranomaisten kykyä säilyttää asianmukaisesti toimivat markkinat ja rahoitusvakaus. Tähän sisältyy hiljattain järjestetty kuuleminen Euroopan valvontaviranomaisten toiminnoista. EU:n 27 jäsenvaltioissa olisi vahvistettava erityisesti EAMV:n kykyä varmistaa jatkuva valvonta EU:ssa. Näin olisi varmistettava, että yhteinen säännöstö pannaan sisämarkkinoilla täytäntöön yhdenmukaisella tavalla. Sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön estämiseksi finanssialan yhteisöihin, joilla on samanlainen yrityskoko ja riskiprofiili, olisi sovellettava samaa valvonnan tasoa riippumatta siitä, missä osaa unionia ne sijaitsevat. Talous- ja rahaliiton syventämistä koskevassa keskusteluasiakirjassa painotettiin, että pääomaunionin luomisen kannalta keskeistä on yhdennetympi valvontakehys, jolla varmistetaan rahoitusalan sääntöjen yhtenäinen täytäntöönpano ja keskitetympi valvonta. Yhdistyneen kuningaskunnan lähtö sisämarkkinoilta lisää kiireellistä tarvetta edelleen vahvistaa ja yhdentää EU:n pääomamarkkinoiden kehystä, myös keskusvastapuolia, sijoituspalveluyrityksiä ja listautumisantien markkinoita. Se vahvistaa myös tarvetta yhdentää edelleen valvontaa EU:n tasolla. Rahoitusteknologia (FinTech) muuttaa pääomamarkkinoita tuomalla niille uusia markkinatoimijoita ja tehokkaampia ratkaisuja, lisäämällä kilpailua ja alentamalla yritysten ja investoijien kustannuksia. EU:n pääomamarkkinoita voidaan laajentaa ja syventää esimerkiksi seuraavien rahoitusalan innovaatioiden avulla: joukkorahoitus ja muut vaihtoehtoiset rahoitusvälineet, toimitusketjun rahoitus, robottien antama neuvonta, osakkeenomistajien äänioikeuksien käyttö verkossa ja mahdollinen lohkoketjuteknologian soveltaminen kaupan jälkeisessä tilanteessa. FinTech-teknologia voi tarjota ratkaisuja useissa pääomamarkkinoiden osissa ja toiminnoissa, joita ovat muun muassa osakkeiden liikkeeseenlasku, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät, omaisuudenhoito, rahoituksen välittäminen, tuotteiden jakelu ja kaupan jälkeinen markkinainfrastruktuuri, mukaan lukien arvopapereiden säilytyspalvelut. Tuoreempi lainsäädäntö, kuten maksupalveludirektiivi, on suunniteltu vastaamaan maksualan nopeisiin teknologisiin muutoksiin ja siten varmistamaan tasapainoinen lähestymistapa, joka mahdollistaa sen, että FinTech-yritykset kehittävät uusia liiketoimintamalleja. FinTechiä koskeva komission julkinen kuuleminen auttaa komissiota tunnistamaan uusia seikkoja, jotka on otettava huomioon pääomamarkkinaunionin poliittisissa kehyksissä. Rahoitusjärjestelmän perusteellinen uudistaminen on tarpeen, jotta investoinneista saadaan kestävämpiä ja jotta järjestelmällä edistetään tosiasiallisesti kestävää kehitystä taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristön näkökulmasta. Tämä tarkoittaa sitä, että on löydettävä keinoja integroida kestävän kehityksen periaate EU:n sääntelyyn ja EU:n rahoituspoliittiseen kehykseen sekä hankkia ja suunnata enemmän yksityisiä pääomavirtoja kestäviin investointeihin. YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa määritetyt 17 kestävän kehityksen tavoitetta tarjoavat puitteet tällaisten investointien kohdistamiseen. EU on täysin sitoutunut toimintaohjelman toteuttamiseen. Muiden pitkän aikavälin kestävyyshaasteiden joukossa ilmastonmuutoksen hallinta edellyttää, että rahoitusvirrat pidetään johdonmukaisina hiilestä irtautumista koskevien pitkän aikavälin tavoitteiden ja ilmastonkestävän kehityksen kanssa. Pariisin sopimuksessa, joka merkitsi vedenjakajaa ilmastonmuutoksen torjumista koskevissa maailmanlaajuisissa sitoumuksissa, asetettiin rahoitus tämän politiikan keskiöön. Myös YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa korostetaan keskeistä roolia, joka rahoituksella on oltava kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Poliittiset päättäjät ja rahoitusala alkavat ehdottaa ratkaisuja, joilla tarjotaan investoijille kannustimia siirtyä tukemaan kestäviä ja pitkän aikavälin hankkeita sekä kestäviä yrityksiä. Komissio on tunnustanut näiden haasteiden merkityksen ja perustanut korkean tason asiantuntijatyöryhmän saadakseen neuvoja siitä, miten kestävä kehitys voidaan sisällyttää EU:n rahoitusalan sääntelyyn ja rahoitusmarkkinamenettelyihin. Samalla lailla pääomamarkkinat voivat myös auttaa ohjaamaan yksityistä pääomaa palkitseviin investointimahdollisuuksiin, joista saadaan positiivisia sosiaalisia vaikutuksia, mikä osaltaan auttaa EU:ta huolehtimaan sosiaalisesta vastuustaan. Yhteisösijoittajat ovat perinteisesti olleet pitkän aikavälin pääomasijoittajia pääomamarkkinoilla. Viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana EU:n vakuutusyhtiöt ovat vähentäneet niiden oman pääoman ehtoisten sijoituksia noin 5 – 10 prosenttiin niiden koko lainasalkusta. Eläkerahastojen pääomasijoitukset ovat pysyneet suurempina, mutta ne investoivat pääasiassa omilla markkinoillaan tai euroalueen ulkopuolella. On tarpeen arvioida vakuutusyhtiöiden ja eläkerahastojen pääomasijoitusten taloudellisia vaikuttimia, mukaan lukien investoinnit EU:ssa sekä mahdolliset sääntelyrajoitukset EU:n ja kansallisella tasolla, sekä muut tekijät. Lisäksi on tarpeen laajentaa pääomamarkkinoiden maantieteellistä laajuutta, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat hyötyä syvempien ja yhdentyneempien pääomamarkkinoiden eduista. Pääomamarkkinaunionin avulla voidaan kehittää niitä markkinoiden osia ja rahoituskanavia, jotka edellyttävät läheisyyttä ja paikallisia ratkaisuja yrityksiä ja sijoittajia varten. Samaan aikaan pääomamarkkinaunioni johtaa yhdentyneempiin pääomamarkkinoihin ja mahdollistaa siten sen, että yritykset ja sijoittajat voivat hankkia pääomaa laajemmin muualta EU:sta. 4.Uudet ensisijaiset aloitteet pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman vahvistamiseksi Muuttuvat haasteet edellyttävät pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman uudelleenmuotoilua siten, että siitä saadaan tarvittavia vastauksia. Tämä väliarviointi perustuu useisiin ensisijaisiin toimenpiteisiin, joissa keskitytään erityisesti yksinkertaistamaan rajat ylittäviä investointeja ja kehittämään pääomamarkkinoiden ekosysteemejä kaikkialla EU:ssa sekä käsittelemään joitakin uusi ulottuvuuksia, jotka liittyvät EU:n pääomamarkkinajärjestelmien kehittämiseen. Tässä mainitut toimet muodostavat pääomamarkkinaunionin tulevien toimintalinjojen lisäksi lähtökohdan päättäväiselle ja kestävälle panokselle tosiasiallisen pääomamarkkinaunionin perustan luomiselle vuoteen 2019 mennessä. Tässä tiedonannossa esitetyt aloitteet sisällytetään komission vuoden 2018 työohjelmaan. Kaikki toimenpiteet on valmisteltava noudattamalla paremman sääntelyn periaatteita, erityisesti arvioimalla vaikutukset, minimoimalla sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ja varmistamalla suhteellisuus laadittaessa lainsäädäntöehdotuksia.

Liitteessä esitetään toimet, joilla pyritään luomaan pääomamarkkinaunioni vuoteen 2019 mennessä. Yksityiskohtaisemmat tiedot komission yksiköiden työstä pääomamarkkinaunioniin liittyvien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi sisältyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan, joka on tämän tiedonannon liitteenä. Edistyminen ohjelman täytäntöönpanossa vauhdittaisi ratkaisevasti pääomamarkkinaunionin luomista. 4.1.Valvonnan tehostaminen markkinoiden yhdentymisen nopeuttamiseksi Valvonta on keskeisellä sijalla pääomamarkkinaunionin luomisessa, koska se vaikuttaa voimakkaasti markkinoiden yhdentymiseen ja sisämarkkinamahdollisuuksien luomiseen rahoitusalan yhteisöjä ja sijoittajia varten. Tehokkaampi ja johdonmukaisempi valvonta on olennaista, jotta voidaan välttää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö eri jäsenvaltioiden välillä liittyen siihen, miten ne valvovat finanssialan yhteisöjä ja toimia. Johdonmukainen ja tehokas valvonta takaa hyvin toimivat pääomamarkkinat poistamalla esteet valtioiden rajat ylittäviltä sijoituksilta ja auttaa yksinkertaistamaan liiketoimintaympäristöä ja vähentämään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, jotka johtuvat rajat ylittävää toimintaa harjoittavien yritysten erilaisesta kohtelusta. Tehokkaampi valvonta lisää sisämarkkinoiden mahdollisuuksia rahoitusalan yhteisöjen ja sijoittajien kannalta ja mahdollistaa sen, että yritykset voivat saada rahoitusta laajemmilla markkinoilla. Johdonmukainen ja tehokas valvonta parantaa myös sijoittajansuojaa, lisää luottamusta pääomamarkkinoihin ja auttaa säilyttämään rahoitusvakauden. Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisella (EAMV), Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisella (EIOPA) ja Euroopan pankkiviranomaisella (EPV) on keskeinen rooli edistettäessä valvontakäytäntöjen lähentymistä ja näin ollen markkinoiden yhdentymistä. Hiljattain järjestetty Euroopan valvontaviranomaisten kuuleminen osoitti, että sääntöjä, joiden mukaan Euroopan valvontaviranomaiset toimivat, on kehitettävä valvonnan tehokkuuden lisäämiseksi. Kuulemiseen saadussa sidosryhmien palautteessa tuotiin esiin tarve mukauttaa sääntelykehystä, jossa Euroopan valvontaviranomaiset toimivat, jotta parannetaan valvontavirastojen kykyä valvoa rahoitusalaa ja siten paremmin saavuttaa tavoitteensa. EAMV on erityisen tärkeässä asemassa, kun pyritään edistämään pääomamarkkinoiden yhdentymistä. Jotta varmistetaan EU:n laajuinen lähestymistapa valvontaan ja pääomamarkkinoita koskevan yhteisen säännöstön soveltaminen, on tarpeen vahvistaa EAMV:n kykyä tunnistaa kansallisen valvonnan heikkouksia ja tarttua niihin sekä määrittää aloja, joilla EAMV:n suora valvonta voi olla perusteltua. On erityisesti otettava huomioon keskusvastapuoliin liittyvät haasteet. Keskusvastapuolet ovat rahoitusjärjestelmän kannalta yhä tärkeämpiä EU:lle kokonsa ja kytköstensä vuoksi, ja tämä on tuonut esiin EU:n ja kolmansien maiden keskusvastapuolten tämänhetkisissä järjestelyissä olevat puutteet. Komissio ilmoitti aikovansa esittää kesäkuussa lainsäädäntöehdotuksen, jolla vahvistetaan puitteita sekä EU:n ja kolmansien maiden keskusvastapuolia varten, jotta voidaan varmistaa keskusvastapuolten rahoitusvakaus, turvallisuus ja luotettavuus sekä tukea pääomamarkkinaunionin kehittämistä edelleen. EAMV:n valvontavälineiden olisi oltava mahdollisimman hyvät sen varmistamiseksi, että valvonnan tuloksissa ja käytännöissä havaitut puutteet korjataan yhdenmukaisella ja johdonmukaisella tavalla ja että samalla noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Ensisijainen toimi 1 Komissio ehdottaa vuoden 2017 kolmannella neljänneksellä muutoksia EAMV:n sekä muiden Euroopan valvontaviranomaisten toimintaan, jotta edistetään yhdenmukaisen valvonnan tehokkuutta kaikkialla EU:ssa ja sen ulkopuolella. Komissio aikoo vahvistaa tietyillä aloilla EAMV:n valtuuksia, mukaan lukien tarvittaessa välitön valvonta toimivan pääomamarkkinaunionin tukemiseksi. 4.2.Sääntöjen oikeasuhtaisuuden parantaminen listautumisantien ja sijoituspalveluyritysten tukemiseksi Tarvitaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset yritykset ja sijoittajat voivat saada täyden hyödyn pääsystä julkisille markkinoille. Erityisesti pk-yritysten julkiset listautumiset ovat edelleen alhaisella tasolla EU:ssa. Pk-yritysten markkinoilla kerätyn oman pääoman määrä pieneni 9 miljardilla eurolla kriisiä edeltäneisiin tasoihin verrattuna. Erityisesti haasteita kohtaavat pk-yritykset, jotka pyrkivät keräämään alle 100 miljoonaa euroa julkisen liikkeeseenlaskun avulla. Nykyinen sääntely-ympäristö voi estää näitä yrityksiä hankkimaan pääomaa julkisilla markkinoilla. Pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa korostettiin tarvetta varmistaa, että pk-yritysten kasvumarkkinoilla löydetään oikea tasapaino siten, että turvataan riittävä sijoittajansuoja ja vältetään tarpeettomat hallinnolliset rasitteet. Komissio on työskennellyt julkisten markkinoiden ekosysteemien edustajien kanssa arvioidakseen, miten pk-yritysten julkiset markkinat toimivat, ja kartoittaakseen mahdollisia ratkaisuja pk-yrityslistautujien esteille. Komission yksiköt aikovat julkaista lähiaikoina kertomuksen pk-yrityslistautujien esteistä. Sen lähtökohtana on johdonmukainen työohjelma tällä alalla, mukaan lukien ensisijainen toimi 2. Kuten kannanottopyynnössä esitettiin, komissio aikoo sidosryhmien merkittävien kannanottojen pohjalta tarkastella uudelleen sääntelyesteitä, joita pk-yritykset kohtaavat pääsyssä kaupankäynnin kohteeksi julkisilla markkinoilla ja pk-yritysten kasvumarkkinoilla. Tässä keskeisten alakohtaisten säädösten (MiFIDII ja MAR) kohdennetussa uudelleentarkastelussa pyritään selvittämään, missä määrin näissä säädöksissä otetaan huomioon pk-yritysten ja pk-yritysten kasvumarkkinoiden rajoitukset. Ensisijainen toimi 2 Komissio tarkastelee vaikutustenarvioinnin avulla sitä, voitaisiinko asiaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön tehtävien kohdennettujen muutosten avulla saada aikaan oikeasuhtaisempi sääntely-ympäristö, jolla tuetaan pk-yrityslistautujia julkisilla markkinoilla, mikä saattaisi johtaa alakohtaisen lainsäädännön kohdennettuihin muutoksiin vuoden 2018 toisella neljänneksellä. Sijoituspalveluyritykset tarjoavat erilaisia palveluja, jotka antavat sijoittajille pääsyn muun muassa arvopaperi- ja johdannaismarkkinoille. Näitä palveluja ovat muun muassa sijoitusneuvonta, salkunhoito, välitystoiminta, toimeksiantojen suorittaminen, kaupankäynti omaan lukuun ja merkinnät. Niiden luvanantoa ja toimintaa koskevat säännöt annetaan rahoitusmarkkinadirektiivissä. Lisäksi niihin sovelletaan EU:n vakavaraisuusvaatimuksia (vakavaraisuusasetus ja -direktiivi). Tehokkaampi vakavaraisuus- ja valvontakehys, joka on kalibroitu sijoituspalveluyritysten kokoon ja luonteeseen, on omiaan palauttamaan tasapuoliset toimintaolosuhteet, vauhdittamaan kilpailua ja parantamaan sijoittajien mahdollisuuksia saada uusia ja parempia keinoja riskiensä hallitsemiseen. Kehyksen olisi sen vuoksi varmistettava, että sijoituspalveluyritysten mahdollinen siirtäminen muualle ei johdu sääntelyn katvealueista tai valvontakehyksen eroista.

Ensisijainen toimi 3 Komissio esittää vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä lainsäädäntöehdotuksen sijoituspalveluyritysten vakavaraisuuskohtelun tarkistamisesta. 4.3.FinTech-teknologian tarjoaman potentiaalin käyttöönotto Komissio arvioi parhaillaan, miten FinTech-teknologialla voidaan osaltaan syventää ja laajentaa EU:n pääomamarkkinoita käyttämällä digitalisoinnin tarjoamaa potentiaalia liiketoimintamallien muuttamiseen datavetoisten liiketoimintamallien, rahoituksen välittämisen ja tuotteiden jakelun kautta. Innovatiivisiin yrityksiin, riippumatta siitä, ovatko ne start-up-yrityksiä vai jo vakiinnuttaneet asemansa markkinoilla, liittyy huoli siitä, että kansalliset valvontakäytänteet voivat rajoittaa niiden kykyä innovoida ja tarjota palveluja rajojen yli. Innovatiiviset yritykset väittävät erityisesti, että sääntelyvaatimuksia sovellettaessa niihin kohdistuu suhteettomia tai epäjohdonmukaisia käytäntöjä. Sääntely- ja valvontaviranomaiset ovat viime aikoina kehittäneet joissakin jäsenvaltioissa menetelmiä, joilla tuetaan innovatiivisten yritysten kehittymistä siten, että työskennellään yhdessä niiden kanssa niihin liittyvien erityiskysymysten ymmärtämiseksi. Näihin kokeiluluonteisiin aloitteisiin (”regulatory sandboxes”) kuuluvat muun muassa keskukset, jotka opastavat lainsäädännön soveltamisessa, sekä suora valvontatuki, kun nämä yritykset testaavat toimintojaan. Lisäksi FinTech-yritykset on otettu huomioon viimeaikaisessa lainsäädännössä (kuten maksupalveludirektiivissä), ja niitä varten on pyritty ottamaan käyttöön tasapainoinen lähestymistapa. Parhaillaan käynnissä olevasta FinTech-teknologiaa koskevasta julkisesta kuulemisesta, joka käynnistettiin 23 päivänä maaliskuuta 2017, saadaan komissiolle arvokasta palautetta siitä, ·tarvitaanko rahoitusteknologian toiminnoille ja yrityksille uusia ja oikeasuhtaisempia lupajärjestelyjä esimerkiksi joukkorahoituksen alalla; ·miten vodaan tukea Fintech-yrityksiä, jotka on rekisteröity yhdessä EU-maassa ja jotka harjoittavat rajat ylittävää liiketoimintaa ilman, että niiltä vaadittaisiin uutta lupaa kussakin EU-maassa (passporting). Ensisijainen toimi 4 Komissio arvioi vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä FinTech-teknologian kehittämiseen tähtäävän kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla mahdollisuuksia EU:n laajuisen toimiluvan käytölle FinTech-toimissa. 4.4.Pääomamarkkinoiden käyttäminen pankkien luotonannon ja vakauden vahvistamiseksi Pääomamarkkinat voivat auttaa kohtaamaan järjestämättömien lainojen aiheuttamat haasteet, jotka kuormittavat raskaasti joitakin kansallisia pankkijärjestelmiä. Järjestämättömillä lainoilla on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia pankkien kannattavuuteen ja niiden kykyyn tarjota lainaa, myös pk-yrityksille. Politiikat, joilla pyritään parantamaan järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden toimintaa, ovat keskeinen osa kaikkia kestäviä ratkaisuja. Tähän ratkaisuun voisi kuulua toimia, joilla edistetään ennakoitavuutta ja avoimuutta, jotta mahdolliset järjestämättömien lainojen ostajat jälkimarkkinoilla voivat tarkemmin hinnoitella tällaiset varat. Järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden avulla pankit voisivat myydä järjestämättömiä lainojaan laajemmalle sijoittajajoukolle mahdollisesti sellaisilla hinnoilla, jotka vastaavat paremmin kohde-etuutena olevien omaisuuserien arvoa. Tämän seurauksena taseet siistiytyvät ja luottolaitokset ovat valmiimpia tarjoamaan uutta luottovirtaa taloudelle. Komission yksiköt aikovat piakkoin käynnistää julkisen kuulemisen EU:n mahdollisista toimista sellaisilla aloilla kuin kolmansien tahojen (eli muiden kuin alkuperäisen lainanantajan) suorittama lainanhoito ja lainojen siirtäminen myös muille laitoksille kuin pankeille. Tehokkaammat ja ennustettavammat lainojen takaisinperintä- ja maksukyvyttömyysjärjestelyt, jotka on suunniteltu niin, että vakuusvelkojat voivat saada arvon takaisin nopeasti, hyödyttävät järjestämättömien lainojen hallinnointia. Tämänhetkinen vertailuanalyysi saadaan päätökseen vuoden 2017 viimeisellä neljänneksellä. Analyysistä saadaan tietoa siitä, millaisia ovat takaisinperintä- ja maksukyvyttömyysjärjestelmät, jotka johtavat parempiin tai huonompiin tuloksiin. Tämä vertailuanalyysi korostaa pankkien ja muiden vakuusvelkojien haasteita, jotka aiheutuvat oikeudellisten menettelyiden tehottomuudesta, kun käytetään vakuutta järjestämättömien lainojen arvon takaisinsaannissa. Vakuusvelkojien mahdollisuutta periä takaisin yhtiöille tai yrittäjille myönnetyt vakuudelliset lainat on varaa parantaa hyödyntäen joidenkin jäsenvaltioiden kokemusta siten, ettei puututa kansallisiin maksukyvyttömyysjärjestelmiin tai maksukyvyttömyyttä edeltäviin järjestelmiin ja noudatetaan uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista ja uudesta mahdollisuudesta tehdyn ehdotuksen tavoitteita. Ensisijainen toimi 5

Komission tarkoituksena on järjestämättömiä lainoja koskevan tilanteen korjaamiseksi toteutettavien toimien osana esittää toimenpiteitä, joilla tuetaan järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita. Komissio aikoo lisäksi käynnistää (vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä) vaikutustenarvioinnin ja tarkastella sen perusteella mahdollista lainsäädäntöaloitetta, jolla vahvistetaan vakuusvelkojien mahdollisuutta periä takaisin yhtiöille tai yrittäjille myönnetyt vakuudelliset lainat siten, että noudatetaan ja täydennetään komission marraskuussa 2016 tekemää ehdotusta maksukyvyttömyyttä edeltävien tai uudelleenjärjestelyä koskevien järjestelmien tehokkaasta toiminnasta ja tehdään kaikki mahdollinen lainsäätäjien tukemiseksi, jotta ne pääsevät nopeasti sopimukseen kyseisestä ehdotuksesta. 4.5.EU:n vahvempi johtajuus kestävien investointien alalla Sekä YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa että Pariisin sopimuksessa tehdään selväksi, että rahoitusjärjestelmä on keskeisessä asemassa, jos taloudet halutaan saada kestävän kasvun tielle. Yksityisten pääomavirtojen suuntaaminen kestävämpiin investointeihin edellyttää rahoituskehyksen kattavaa ja perusteellista uudelleenajattelua. Pitkän aikavälin investointipäätöksiin olisi sisällytettävä laajemmat riskit ja tuotot, myös ne, jotka liittyvät ympäristövaikutuksiin tai muihin sosiaalisiin ulkoisvaikutuksiin. Ilmastoon ja ympäristöön liittyvien riskien käsittely on myös keskeistä vakaan rahoitusjärjestelmän kannalta. Tätä varten komissio perusti kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suunnittelemaan EU:n ohjelmaa. Ryhmä julkaisee suosituksensa kokonaisvaltaiseksi ja kattavaksi kestävää rahoitusta koskevaksi EU:n strategiaksi joulukuuhun 2017 mennessä. Rahoitusmarkkinat pystyvät yhä paremmin erottamaan kestävät ja muut investoinnit. Merkittävässä asemassa tässä ovat vihreät joukkovelkakirjat. Muita esimerkkejä ovat yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneet rahastot ja energiatehokkuutta edistävien kiinnelainojen alullepano ja kokoonpano. Näiden markkinoiden myönteistä kehitystä olisi tuettava EU:n tason toimenpiteillä, joilla lisätään luottamusta hankkeiden toteutukseen, tietoihin ja merkintöihin sekä otetaan sääntelyssä huomioon näiden varojen riski-/tuottotuloksissa havaitut parannukset. Komissio julkaisee lähiaikoina ei-sitovat suuntaviivat, joissa esitetään yrityksiä varten periaateperusteiset menetelmät, joilla niitä autetaan noudattamaan nykyisiä muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevia EU:n vaatimuksia. Nämä suuntaviivat perustuvat ala- tai aihekohtaisiin puitteisiin, kuten tuleviin suosituksiin, jotka laaditaan finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevässä työryhmässä ja jotka voisivat olla hyödyllisiä muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista varten. Pääomamarkkinaunionia koskevan väliarvioinnin yhteydessä komissiota kehotettiin harkitsemaan toimia, jotka voitaisiin käynnistää nyt EU:n rahoituspoliittisen kehyksen uudelleenohjelmoinnin aloittamiseksi. Tällaisista toimista mainittiin muun muassa seuraavat: ·selvennetään, että varojen omistajien ja hoitajien luottamusvelvollisuuksiin kuuluu ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvien näkökohtien sisällyttäminen päätöksentekoon; ·varmistetaan, että kestävä kehitys asetetaan aiempaa keskeisemmälle sijalle yrityksen hallintotavassa; ·edistetään sitä, että ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvät näkökohdat otetaan paremmin huomioon liikkeeseenlaskijaluokituksissa ja keskeisissä markkinoiden vertailuarvoissa. Euroopan strategisten investointien rahaston puitteiden uudelleentarkastelussa korostetaan myös suuremmassa määrin EU:n sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita. Yksityinen pääoma, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) rahoitus ja EU:n muu rahoitus olisi yhdistettävä tehokkaasti, jotta voidaan suunnata investointeja kohti myönteisiä sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia ja siten edistää hiljattain luodun Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteita.. Ensisijainen toimi 6 Komissio päättää viimeistään vuoden 2018 ensimmäiseen neljännekseen mennessä konkreettisista kestävää rahoitusta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten jatkotoimista. Komissio käynnistää erityisesti toimia, joilla parannetaan tietojen julkistamista ja sisällytetään paremmin kestävyysnäkökohdat ja ekologiset, sosiaaliset ja hallinnolliset tekijät (ESG) luottoluokitus- ja valvontamenetelmiin sekä yhteisösijoittajien ja omaisuudenhoitajien sijoitusvaltuuksiin. Lisäksi se myös laatii lähestymistavan, jossa kestävyysnäkökohdat otetaan huomioon rahoitusalan lainsäädännön tulevissa arvioinneissa. 4.6.Rajat ylittävät investoinnit Sijoitusrahastot ovat EU:ssa edelleen pieniä ja vähemmän kustannustehokkaita kuin joillakin muilla lainkäyttöalueilla, ja rahastojen markkinointia on edelleen rajoitettu maantieteellisesti. Julkisen kuulemisen aikana kerätty näyttö osoittaa, että merkittävänä esteenä on sääntelyn ja valvonnan lähentymisen puute. Se ilmenee erilaisina kansallisina vaatimuksina, jotka koskevat markkinointiluvan käyttöä ja jotka perustuvat yhteissijoitusyrityksiä ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeviin direktiiveihin. Laajempi rajat ylittävä markkinointi ja erityisesti digitaalinen rajat ylittävä markkinointi auttaisi rahastoja kasvamaan, kohdentamaan pääomia tehokkaammin eri puolilla EU:ta ja kilpailemaan kansallisten markkinoiden kanssa parempien tulosten ja innovaatioiden aikaansaamiseksi. Komissio ja jäsenvaltioiden edustajien asiantuntijaryhmä ovat myös kartoittaneet esteitä sijoitusrahastojen rajat ylittävälle markkinoinnille. Tämän perusteella on laadittu etenemissuunnitelma toimenpiteistä, jotka jäsenvaltiot vahvistivat toukokuussa 2017 ja joilla puututaan osaan havaituista esteistä ja puretaan muita esteitä pääomaunioniin liittyvillä aloilla. Investointirahastojen lisäksi etenemissuunnitelma sisältää toimenpiteitä muilla aloilla (esim. lähdeveromenettelyt). Ensisijainen toimi 7 Komissio aikoo vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä käynnistää vaikutustenarvioinnin, jossa tarkastellaan mahdollista lainsäädäntöehdotusta rajat ylittävän markkinoinnin sekä yhteissijoitusyritysten ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen valvonnan helpottamiseksi.

Vakaa sijoitusympäristö on ratkaisevan tärkeää rajat ylittävien sijoitusten edistämiseksi EU:ssa. Suurempi selkeys nykyisistä asiaa koskevista EU:n normeista on erityisen tärkeää EU:n sijoittajia, kansallisia hallintoja, sidosryhmiä sekä kansallisten tuomioistuinten tuomareita varten. Tarkoituksena on lisätä avoimuutta EU:n sijoittajan oikeuksien tosiasiallisesta suojelusta sisämarkkinoilla. Jäsenvaltioiden välisissä kahdenvälisissä investointisopimuksissa asetetaan eritasoisia vaatimuksia rajat ylittävien investointien kohtelulle sisämarkkinoilla. EU:n sisäiset kahdenväliset investointisopimukset ovat ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa, ja komissio on käynnistänyt niitä koskevia rikkomusmenettelyjä. Komissio arvioi myös vaihtoehtoja puitteiden luomiseksi sijoitusriitojen ratkaisemiseksi sovintoteitse. Ensisijainen toimi 8 Komissio aikoo vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä antaa tulkitsevan tiedonannon nykyisistä EU:n säännöistä, jotka koskevat rajat ylittävien investointien käsittelyä EU:ssa. Komissio käynnistää myös välittömästi vaikutustenarvioinnin, jonka perusteella voidaan luoda asianmukaiset puitteet sijoitusriitojen ratkaisemiseksi sovintoteitse. 4.7.Paikallisten pääomamarkkinoiden ekosysteemien kehittymisen tukeminen Jotta markkinaperusteinen rahoitus olisi käyttökelpoinen ja kestävä vaihtoehto pankkien luotonannolle, pääomamarkkinoiden on luotava rahoitusketjut, markkinakäytännöt sekä tekniset ja oikeudelliset infrastruktuurit. Nämä mahdollistavat sen, että markkinatoimijat voivat toimia paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä suorittaa luottavaisesti liiketoimia yleiseurooppalaisessa mittakaavassa. Pääomamarkkinat ovat hyvin erilaisissa kehitysvaiheissa eri EU-maissa. On tarpeen laajentaa pääomamarkkinoiden maantieteellistä laajuutta, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat hyötyä syvempien ja yhdennetympien pääomamarkkinoiden eduista. Tähän liittyen suurimpia haasteita kohtaavat Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan jäsenvaltiot. Jotta voidaan tukea paikallisten markkinoiden kehittymistä ja auttaa vahvistamaan pääomamarkkinoiden ekosysteemejä teknisen tuen avulla, komissio työskentelee aktiivisesti yhä useampien jäsenvaltioiden kanssa. Komissio on käynyt keskusteluja Wienin aloitteen kanssa, joka tukee investointeja Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan alueella ja sen ulkopuolella, mikä johti pääomamarkkinaunionia käsittelevän työryhmän perustamiseen maaliskuussa 2017. Työryhmä antaa vuoden 2017 loppuun mennessä raportin, jossa määritetään tärkeimmät toiminta-alueet ja ehdotetaan ratkaisuja pääomamarkkinoiden kehittämiseksi edelleen. Komissio tukee jatkossakin voimakkaasti pyrkimyksiä laajentaa pääomamarkkinoiden maantieteellistä aluetta pk-yritysten rahoituksen läheisyyden ja paikallisten ratkaisujen avulla. Keskeinen toimintalinja näiden tavoitteiden noudattamiseksi on antaa jäsenvaltioille teknistä tukea rakenneuudistusten tukiohjelman kautta. Ohjelmalla edistetään jäsenmaiden institutionaalisia, hallinnollisia ja kasvua edistäviä rakenteellisia uudistuksia antamalla tukea kansallisille viranomaisille. Komissio on tähän mennessä saanut ohjelman puitteissa 13 jäsenmaasta yli 50 pyyntöä, jotka koskevat teknistä tukea rahoitusalalla. Tavoitteena on tukea pääomamarkkinoiden kehitystä. Ensisijainen toimi 9 Komissio aikoo ehdottaa vuoden 2018 toiseen neljännekseen mennessä kattavaa EU:n strategiaa toimista, jota voitaisiin toteuttaa EU:n tasolla paikallisten ja alueellisten pääomamarkkinoiden kehityksen tukemiseksi EU:ssa. Strategia pohjautuu Wienin aloitteen pääomamarkkinaunionin työryhmän raporttiin ja siinä otetaan huomioon kokemus, jota saadaan vastattaessa teknistä tukea koskeviin pyyntöihin komission rakenneuudistusten tukiohjelmassa. 5.Päätelmä: Edistetään uudistusta, jolla on kestäviä vaikutuksia Pääomamarkkinaunionilla pyritään luomaan otolliset olosuhteet, joissa voidaan kehittää ja vahvistaa uudentyyppistä rahoitusta yrityksiä, erityisesti pieniä yrityksiä, varten sekä pitkän aikavälin ja infrastruktuuri-investointeja. Sen avulla pyritään käyttämään rahoitusalan innovaatioita investoijien ja yritysten tietokatkoksen korjaamiseksi sekä kustannustehokkaampien investointimahdollisuuksien tarjoamiseksi vähittäissijoittajille. Pääomamarkkinaunionilla pyritään myös saamaan liikkeelle yksityistä pääomaa kestävien investointien rahoittamiseksi määrittämällä tapoja saada aikaan rahoitussääntely, jolla siirretään yksityisen pääoman painotus ympäristön kannalta ja sosiaalisesti kestämättömistä hankkeista kestäviin hankkeisiin. Pääomamarkkinaunionilla pyritään vähentämään EU:n talouden riippuvuutta pankkien luotonannosta luomalla monimuotoisempi järjestelmä, jossa muu kuin pankkien rahoitus tehokkaasti täydentää perinteisiä pankkikanavia. Tämä lisäisi määriä, jotka ovat käytettävissä EU:n talouden rahoittamiseksi. Koska pääomamarkkinaunioniin liittyy EU:n rahoitusjärjestelmän laaja tasapainottaminen, tällaisen perusteellisen rakennemuutoksen muotoutuminen ja vakiinnuttaminen vie aikaa. Sääntelyn uudistaminen on ainoastaan yksi osa tarvittavaa muutosta. Tarvitaan aikaa siihen, että luodaan rahoitusprosessit, markkinakäytännöt sekä tekniset ja oikeudelliset infrastruktuurit, joiden avulla markkinatoimijat voivat toteuttaa liiketoimia tehokkaammin. Komissio on koko ajan täyttänyt syyskuussa 2015 pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyt sitoumuksensa alkuperäisen aikataulun mukaisesti. Tavoitteena on ollut edistää muutoksia ja siten luoda kehittyneempi ja tehokkaampi pääomamarkkinarahoitus. Komissio on erityisesti esittänyt ehdotuksia, joilla pyritään kehittämään pääomasijoitusmarkkinoita; tarjoamaan yrityksille enemmän ja edullisempia mahdollisuuksia päästä julkisille markkinoille tarkistamalla arvopaperiesitteitä koskevia sääntöjä, poistamaan velanoton suotuisampi verokohtelu pääomaan nähden, edistämään arvopaperistamisen turvallisia ja likvidejä markkinoita ja antamaan rehellisille yrittäjille tilaisuus uudelleenjärjestelyyn tai uusi mahdollisuus konkurssitapauksessa. Komissio on myös toteuttanut toimenpiteitä vakuutusyhtiöiden ja pankkien infrastruktuuri-investointien tukemiseksi. Alkuperäisessä toimintasuunnitelmassa ilmoitetun kattavan valmistelutyön perusteella komission tarkoituksena on tehdä piakkoin ehdotuksia yksinkertaisesta, tuloksellisesta ja kilpailukykyisestä EU:n yksilöllisestä eläketuotteesta, jolla poistetaan rajatylittäviä esteitä arvopapereiden hallussapidolle ja katetuille joukkolainoille. Pääomamarkkinaunionia koskevan väliarvioinnin uusiin painopisteisiin kuuluu se, että komissio pyrkii vahvistamaan pääomamarkkinoiden valvontakehystä, parantamaan pieniä listattuja yrityksiä ja sijoituspalveluyrityksiä koskevien sääntöjen oikeasuhtaisuutta, poistamaan rajatylittävien investointien esteitä, vahvistamaan EU:n johtajuutta kestävien investointien alalla ja mahdollistamaan FinTech-teknologia. Väliarvioinnissa esitetään kattava uudistusohjelma, jotta pääomamarkkinaunionin osatekijät ovat valmiit vuoteen 2019 mennessä. Näin varmistetaan otolliset olosuhteet EU:n rahoitusjärjestelmän uudistamiselle. Siihen kuuluu pankkien ja muiden tahojen myöntämän rahoituksen tasapainottaminen uudelleen.