EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.10.1995 
KOM(95) 206 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
KOHTI EUROOPAN UNIONIN STRATEGIAA SUHTEISSA 
KESKI-AASIAN ITSENÄISIIN VALTIOIHIN 

KOMISSION TIEDONANTO 
EUROOPAN UNIONIN SUHTEET KESKI-AASIAN UUSIIN 
ITSENÄISIIN VALTIOIHIN 
Yhteenveto 
1. Muutos sosialistisista neuvostotasavalloista nykyaikaisiksi itsenäisiksi 
kansallisvaltioiksi on osoittautumassa vaikeaksi Keski-Aasian tasavalloille. 
Ratkaisevaa muutoksen onnistumiselle tulee olemaan näiden viiden tasavallan kyky 
hyödyntää runsaat luonnonvaransa parhaalla mahdollisella tavalla. 
2. Euroopan unionilla on tärkeitä maantieteellis-poliittisia ja taloudellisia etuja 
valvottavana Keski-Aasissa. Erityisesti energiasektorin kehitys on tärkeää 
unionille, joka on sekä mahdollinen merkittävä energiatuotteiden kuluttaja että 
peruspääoman, palvelujen ja laitteiden toimittaja. 
3. Euroopan unionin päätavoitteena on tasapainon säilyttäminen alueella. Tämä on 
parhaiten saavutettavissa seuraavin keinoin: 
laajapohjaisten demokraattisten edustuslaitosten kehittäminen; 
selkkausten mahdollisuuden vähentäminen; 
talousuudistuksen jatkuva edistäminen. 
Euroopan unionin olisi myös pyrittävä turvaamaan omat taloudelliset etunsa 
omaksumalla aiempaa merkittävämpi osuus energiaa ja mineraalien hyödyntämistä 
koskevassa päätöksenteossa. 
4. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää pitkäjänteistä toimintaa. 
Menestyäkseen tässä tehtävässä Euroopan unionin on pystyttävä nostamaan 
profiiliaan koko alueella. Tämä ei tarkoita sitä, että kuhunkin tapaukseen sopisivat 
samat välineet: käytettävien välineiden on heijastettava asianomaisten viiden 
tasavallan merkittävästi toisistaan poikkeavia olosuhteita. Välineistön olisi 
käsitettävä seuraavat: 
Taloudellinen yhteistyö ia apu 
a) Kirgisian kanssa tehty kumppanuus- ja yhteistyösopimus olisi ratifioitava ja 
välivaiheen sopimus allekirjoitettava mahdollisimman pian. Kazakstanin osalta 
sopimus voidaan panna täytäntöön vasta ratifioinnin jälkeen, jota puolestaan on 
jouduttu lykkäämään presidentin hajotettua parlamentin. Tämän ei kuitenkaan 
tarvitse olla esteenä alakohtaisia sopimuksia koskeville neuvotteluille esimerkiksi 
terästeollisuuden alalla ja ydinmateriaalin kaupassa. 
b) Kirgisia ja Tadjkistan voidaan jälleen ottaa elintarvikeavun piiriin, jos 
tarvearviointi osoittaa sen perustelluksi. 
c) TACIS-toimenpiteitä tulisi jatkaa kaikissa viidessä tasavallassa. Tässä yhteydessä 
olisi tehostettava erityisesti demokratiaohjelmaan sisältyviä toimia. 
d) Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston ECHO:n olisi edelleen 
tarjottava tarveharkintaista humanitaarista apua tietyille Keski-Aasian valtioille. 
Uudet sopimusperusteiset suhteet 
Euroopan unionin olisi talous- ja turvallisuussyistä kannattavaa ryhtyä aiempaa 
säännöllisempään vuoropuheluun Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa, mutta samalla 
on tunnustettava, että nämä maat tuskin täyttävät lyhyellä aikavälillä Euroopan unionin 
kumppanuus- ja yhteistyösopimusten neuvottelemiselle asettamia poliittisia ehtoja (eli 
ETYK-asiakirjoissa määriteltyjä periaatteita). Säännöllisen vuoropuhelun avulla 
asianomaiset osapuolet pystyvät toteamaan, missä määrin niiden poliittisten ja 
taloudellisten ehtojen täyttämisessä on edistytty, jotka Euroopan unioni on asettanut 
solmittaville kumppanuus- ja yhteistyösopimuksille. 
Euroopan unionin olisi tästä syystä pantava alulle säännöllinen poliittinen vuoropuhelu. 
Sen puitteissa voitaisiin käsitellä toisaalta unionin yleisiä poliittisia kysymyksiä ja toisaalta 
selvitellä niitä vaatimuksia, jotka Euroopan unioni asettaa tuleville kumppanimaille. 
Euroopan unioni osoittaa selkeästi, että sen tavoitteena on täysi kumppanuus- ja 
yhteistyösopimus, kunhan ehtojen täyttämisessä on edistytty riittävästi. 
Tämän vuoropuhelun olisi pakostakin oltava epävirallista siinä mielessä, ettei sitä voida 
toteuttaa minkäänlaisten institutionaalisten kehysten rajoissa. Samanaikaisesti olisi 
jatkettava virallista yhteydenpitoa talouskysymyksissä vuoden 1989 sopimuksen ja 
mahdollisuuksien mukaan erilaisten alakohtaisten kauppasopimusten pohjalta. 
Poliittiset ia diplomaattiset suhteet 
Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset ja Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa käytävä 
vuoropuhelu muodostaisivat tärkeimmät välineet Euroopan unionin tavoitteiden 
edistämisessä. Vastaavaa vuoropuhelua olisi kuitenkin voitava käydä myös aluetasolla. 
Euroopan unionin olisi käytettävä vaikutusvaltaansa YK:n ja ETYJ:n tukemiseksi näiden 
pyrkiessä ylläpitämään Tadjkistanin sisäistä rauhanprosessia. 
Keski-Aasian kannalta merkittäviä poliittisia kysymyksiä kuten Tadikistania ja 
energiavarojen käyttöä tulisi käsitellä Venäjän, Turkin ja Pakistanin kanssa käytävissä 
poliittisissa keskusteluissa sekä kahden- että monenkeskisillä foorumeilla. Euroopan 
yhteisön ja Taloudelliseni yhteistyön järjestön välisiä suhteita olisi vahvistettava. 
Komissio harkitsee mahdollisuutta vahvistaa diplomaattista edustustaan alueella 
talousarvionsa sallimissa rajoissa. 
5. Useista edellä tarkoitetuista toimenpiteistä (erityisesti poliittiseen yhteistyöhön, 
demokraattisten rakenteiden tukemiseen ja mahdollisesti joihinkin 
mmmmmmmmmmmB^ 
avustusmuotoihin liittyvistä) voitaisiin julkaista yhteinen kanta.Tämän tiedonannon 
yhteydessä esitetään luonnonehdotus tällaista yhteistä kantaa varten. 
Liite A: Yhteenveto Keski-Aasian tasavaltojen taloudellisesta tilanteesta 
Liite B: Yhteenveto nykyisistä TACIS-toimista Keski-Aasiassa 
Liite C: Tilanne EU:n myöntämien 1250 miljoonan ecun suuruisten lainojen osalta 
Liite D: EU:n ja Keski-Aasian valtioiden välinen kauppa 
EUROOPAN UNIONIN SUHTEET KESKI-AASIAN UUSIIN 
ITSENÄISHN VALTIOIHIN 
Johdanto 
1. Keski-Aasian kaukainen sijainti ei ole estänyt sitä muodostumasta Euroopan 
unionin kannalta tärkeäksi alueeksi. Itä-Kaspian ja Pohjois-Kazakstanin valtavien 
öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen on tullut käytännössä mahdolliseksi vasta 
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Alue on myös tärkeä uraanin ja muiden 
mineraalien toimittaja. Kilpailu tätä aluetta koskevasta taloudellisesta 
vaikutusvallasta tulee todennäköisesti tiivistymään sikäli, kuin näissä tasavalloissa, 
Tadjkistania lukuun ottamatta, tällä hetkellä vallitseva suhteellinen vakaus 
saadaan säilymään. Alueen viiden valtion5 siirtymävaihe suhteellisen köyhistä 
sosialistisista neuvostotasavalloista nykyaikaisiksi ja mahdollisesti varakkaiksikin 
kansallisvaltioiksi on kuitenkin osoittautumassa eri syistä johtuen vaikeaksi. 
Kolmen energiavaroiltaan merkittävän tasavallan (Kazakstan, Turkmenistan ja 
Uzbekistan) presidentit ovat kaikkia entisiä Neuvostoliiton kommunistisen 
puolueen politbyroon jäseniä, jotka ovat vaihtelevassa määrin päätyneet vahvan 
(jopa autoritaarisen) hallintojärjestelmän kannalle pyrkiessään vastustamaan 
alueelle tunnusomaisia hajaantumispyrkimyksiä. Nähtäväksi jää myös katsovatko 
nämä viisi tasavaltaa jatkossakin, että niiden edut ovat yhteensovitettavissa 
Moskovan käsitykseen omasta pitkän aikavälin asemastaan, asemasta, joka jo on 
joutunut kyseenalaiseksi Tadjkistanissa. 
2. Euroopan unioni on jo merkittävä toimija Keski-Aasian näyttämöllä. 
Energiantuottajille se on tällä hetkellä edelleen tärkein yhtenäinen markkina-alue 
IVY:n ulkopuolella; se on erittäin tärkeä myös erilaisiin hankkeisiin tarvittavan 
pääoman, taitotiedon, tavaroiden ja palvelujen toimittajana. Kirgisialle ja 
Tadjkistanille se on merkittävä taloudellinen tukija. Juuri Euroopan yhteisö ja sen 
jäsenvaltiot tekivät ensimmäiset merkittävät aloitteet kansainvälisten kehysten 
luomisesta näiden tasavaltojen liittämiseksi tulevaisuudessa osaksi 
maailmantaloutta; nämä kehykset muodostuvat Euroopan energiaperuskirjasta, 
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista ja kumppanuus- ja 
yhteistyösopimusten neuvottelemisesta Kazakstanin ja Kirgisian kanssa. Nyt on 
tehtävä päätös siitä, ryhdytäänkö neuvotteluihin myös suurisuuntaista 
kumppanuus- ja yhteistyösopimusta tavoittelevan Uzbekistanin ja Turkmenistanin 
kanssa. Yleisten asioiden neuvosto käsitteli tätä asiaa kokouksessaan 4 päivänä 
lokakuuta 1994 päätyen vaatimaan selontekoja molempien maiden 
ihmisoikeustilanteesta; nämä selonteot laadittiin Saksan puheenjohtajakaudella. 
Yleisten asioiden neuvosto päätti myös, että Tad_ikistanin tilanne oli edelleen niin 
epävakaa, ettei uusia sopimusperusteisia suhteita kannattanut vielä ryhtyä 
suunnittelemaan. 
5 Kazakstan, Kirgisia, Tadjkistan, Turkmenistan ja Uzbekistan 
Kazakstanin parlamentin hajottamisen jälkeen Euroopan parlamentti hyväksyi 5 
päivänä huhtikuuta 1995 päätöslauselman, jonka mukaan Kazakstanin kanssa 
neuvoteltua kumppanuus- ja yhteistyösopimusta ei vahvistettaisi, ennen kuin paluu 
parlamentaariseen demokratiaan varmistuisi. 
3. Tämän tiedonannon tarkoituksena on määritellä 
millä tavoin unionin edut alueella tulisi rajata 
mitkä ovat kumppanuus- ja yhteistyösopimusten täytäntöönpanon 
onnistumisen mahdollisuudet 
millä tavoin unioni voisi sopeuttaa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia 
koskevan politiikkansa unionin ja näiden maiden välisten suhteiden yleisiin 
kehyksiin 
missä määrin yleisen Keski-Aasian strategian kehittäminen on mahdollista, 
kun otetaan huomioon ne suuret erot, jotka vallitsevat eri tasavaltojen 
välillä tällä suunnattomalla alueella, jonka maista jo Kazakstan yksin on 
lähes yhtä suuri kuin unionin kaikki 15 jäsenmaata yhdessä. 
Asianomaisten viiden tasavallan tilanne 
4. Poliittinen tilanne ja ihmisoikeudet 
4.1. Keski-Aasian tasavallat ovat poliittisilta ominaispiirteiltään paljolti samankaltaisia. 
Kansallinen identiteetti on kaikkien tapauksessa jäänyt heikoksi; maat ovat 
etnisesti hajanaisia ja niiden väliset rajat on Neuvostoliiton aikakaudella vedetty 
mielivaltaisesti historiallisesta oikeutuksesta juurikaan välittämättä. Joitakin etnisiä 
ryhmiä yhdistävät vahvat alue- ja heimositeet. Maissa on erittäin keskitetyt 
valtarakenteet, mutta samalla valtio-ja hallintorakenne on jäänyt heikoksi. 
4.2. Euroopan unionilla on vakavia poliittisia epäilyjä koko alueen ihmisoikeuksien ja 
demokraattisen kehityksen suhteen. Tilannetta Uzbekistanin ja Turkmenistanin 
osalta tarkasteltiin yksityiskohtaisesti Saksan puheenjohtajakaudella laaditussa 
selonteossa (tarkemmin jäljempänä). Lisäksi: 
a) Kazakstanissa, Uzbekistanissa ja Turkmenistanissa on järjestetty 
kansanäänestykset presidentin toimikauden jatkamiseksi vuosisadan loppuun ja 
näin kierretty säännöllisten vaalien periaatetta. 
b) Kaikissa muissa tasavalloissa paitsi Kirgisiassa on vaalien ja kansanäänestysten 
järjestämistapa antanut aihetta huoleen. Hallitusta on kaikissa tapauksissa tukenut 
yli 95 prosenttia äänestäjistä. Tästä aiheutuneiden epäilysten vuoksi Euroopan 
unioni kieltäytyi lähettämästä tarkkailijoitaan viime joulukuussa pidettyihin 
Uzbekistanin ja helmikuussa 1995 pidettyihin Tad_ikistanin parlamenttivaaleihin. 
Tarkkailijoita ei myöskään lähetetty seuraamaan Kazakstanissa huhtikuussa 1995 
pidettyä kansanäänestystä. 
c) Presidentti Nazarbayev on hajottanut parlamentin ja suhtautuu ilmeisen 
vastahakoisesti uusien vaalien järjestämiseen, mikä on johtanut pelkoon siitä, että 
parlamentaarinen demokratia Kazakstanissa olisi uhattuna. 
d) Tadjkistanista tulee ilmoituksia jatkuvista ihmisoikeusrikkomuksista, myös 
maan sisäiset selkkaukset jatkuvat. 
e) Vakavan ongelman muodostaa edelleen se, että lakien täytäntöönpano ei ole 
riittävästi riippumattoman oikeuslaitoksen valvonnassa. 
4.3. Saksan puheenjohtajakaudella laadittiin neuvoston pyynnöstä Uzbekistanin ja 
Turkmenistanin ihmisoikeustilannetta koskeva selonteko, joka perustui 
jäsenvaltioiden edustustojen päälliköiden ja komission toimittamiin tietoihin. Siinä 
todettiin seuraavaa: 
Uzbekistanissa tilanne on se, että lainsäädännön tarjoamien takeiden ja lakien 
käytännön täytäntöönpanon välillä on kuilu. Erityisesti poliisin ja muiden 
turvallisuuspalveluja tuottavien toimintaa näytetään rajoitettavan vain vähäisessä 
määrin; lehdistövapautta ei ole; poliittisia mielenosoituksia on tukahdutettu; 
valtion viranomaisten suorittamat ihmisoikeusrikkomukset ovat usein jääneet 
oikeudellisen valvonnan ulkopuolelle. Opposition jäseniin kohdistuneet 
väkivaltaiset hyökkäykset ovat kuitenkin vähentyneet, vaikka niitä vielä esiintyykin 
jossain määrin. Vähemmistöjen oikeuksia kunnioitetaan suureksi osaksi. 
Presidentti Karimovin marraskuussa 1994 myöntämää yleistä armahdusta pidetään 
osoituksena ihmisoikeuksia koskevista hyvistä pyrkimyksistä, samoin hallituksen 
kiinnostusta ETYJ-toimiston perustamiseen Takentiin. 
Turkmenistanissa on edistytty vain rajoitetusti siirtymisessä neuvostovallan 
aikaisesta hallintotyylistä demokraattiseen järjestelmään. Oppositiopuolueita ei ole 
ja presidentti, jonka ympärille on alkanut kehittyä henkilökultti, on keskittänyt 
valtiolliset pyrkimyksensä turkmeenien kansallistunteen elvyttämiseen. Hallitus on 
useasti vangituttanut sitä arvostelleita henkilöitä. Presidentillä on valta valita ja 
erottaa tuomarit. Myös Turkmenistanissa perustuslailliset vapaudet, 
kansalaisvapaudet mukaan lukien, ja nykyinen käytäntö eroavat toisistaan. 
Sananvapautta ja kokoontumisvapautta on rajoitettu merkittävästi ja 
tiedotusvälineet ovat hallituksen valvonnassa. Selonteossa päädytään kuitenkin 
toteamaan, että esitetystä kritiikistä huolimatta Turkmenistania ei voida pitää 
klassisen mallin mukaisena väkivaltaisena ja sortoa harjoittavana poliisivaltiona. 
Selonteossa todetaan, että molempien maiden ihmisoikeustilannetta tulisi, ja 
voitaisiin, parantaa: puheenjohtajamaa katsoi, että paras tapa auttaa näitä maita 
kehittämään ihmisoikeuksiaan kohti yleisesti tunnustettuja standardeja on 
yhteistyön tiivistäminen Euroopan unionin kanssa kumppanuus- ja 
yhteistyösopimusten edellyttämän poliittisen vuoropuhelun keinoin. 
5. Taloudellinen tilanne 
Taloudellinen tilanne näissä maissa vaihtelee suuresti (ks liite A). Tadikistanin 
tilannetta leimaa käynnissä oleva sota ja sen talous on sekasortoisemmassa tilassa 
kuin minkään muun IVY-maan. Tästä huolimatta maa käy jonkin verran kauppaa 
(EU:n kanssa enemmän kuin Kirgisia) ja myös investointeja tehdään, lähinnä 
kaivostoiminnan aloilla. Eurooppalaiset ovat sijoittaneet myös sekä Kirgisian että 
Uzbekistanin kultakaivoksiin, mutta tähän yhtäläisyydet sitten loppuvatkin. 
Kirgisia on alusta alkaen noudattanut kansainvälisten rahoituslaitosten suosituksia. 
Se irrottautui rupla-alueesta jo varhaisessa vaiheessa ja sen nykyisin harjoittama 
makrotaloudellinen politiikka on uskottavaa ja ulkoinen rahatalous vakaalla 
pohjalla. Maan sisäinen tilanne on se, että tuotanto laskee edelleen jyrkästi ja 
perushyödykkeistä, varsinkin viljasta ja energiasta, tulee olemaan pulaa 
jatkossakin. Uzbekistanin talouden runsaisiin mineraalivaroihin ja korkeatasoiseen 
puuvillantuotantoon perustuva kehitys vaikuttaa suorastaan dynaamiselta muihin 
tasavaltoihin verrattuna huolimatta siitä, että uudistuksia ryhdyttiin toteuttamaan 
erittäin verkkaisesti ja että inflaatio on pysytellyt koko ajan korkeana. Hallituksen 
viimeisimmässä, helmikuussa 1995 julkaistussa suunnitelmassa esitetään 
yksityistämisen tehostamista. Kazakstan on vihdoin ryhtynyt toimenpiteisiin 
valuuttansa suojaamiseksi ja inflaation hillitsemiseksi, mutta vuoden 1994 
taloudelliset mittarit osoittavat edelleen vakaasti väärään suuntaan. 
Uudistuspolitiikan jouduttamisen epäonnistuminen sai tilanteeseen tyytymättömän 
presidentin vaihtamaan Tereshtshenkon hallituksen toiseen ja oli todennäköisesti 
osaltaan vaikuttamassa hänen päätökseensä hajottaa parlamentti, jonka jäsenistä 
hän oli itse nimittänyt kolmanneksen. Turkmenistan on yksi maailman suurimmista 
maakaasun toimittajista. Sen ulkomaankauppa on ylijäämäistä, mutta samalla sillä 
on ollut huomattavia vaikeuksia maksujen saannissa IVY-asiakkailta (varsinkin 
Ukrainalta, jonka velkojen maksuaikataulua muutettiin äskettäin, ja 
Transkaukasian tasavalloilta). 
Kaikissa näissä maissa on merkkejä siitä, että varallisuus on yhä kasvavassa määrin 
keskittymässä sellaisille yhteiskuntaryhmille, joilla on ollut erityisen hyvät 
mahdollisuudet hyötyä talouden vapautumisprosessista. Ellei asioihin puututa, 
tämä taloudellinen eriarvoisuus voi yhdessä sosiaalisten "turvaverkkojen" 
puutteellisuuden kanssa johtaa näiden uusien kansallisvaltioiden epävakaisuuden 
lisääntymiseen. 
6. Ympäristö 
Kaikilla tasavalloilla, mutta erityisesti Kaspian ja Aralin sekä Koillis-Kazakstanin 
alueilla, on edessään vakavia ympäristöongelmia. Näitä ongelmia on vielä 
pahentanut hallitusten tähän astinen kykenemättömyys saada aikaan realistiset 
kehykset sitä yhteistyötä varten, joka olisi tarpeen esimerkiksi Araljärveä 
koskevissa kysymyksissä. Semipalatinskin alueella on vahinkoa aiheutunut lisäksi 
ydinlaskeumasta ja -onnettomuuksista. 
7. Kolmansien maiden rooli Keski-Aasiassa 
7.1. Vaikka kyseessä olevien tasavaltojen tuottamiin hyödykkeisiin kuuluvatkin erilaiset 
metallit, myös uraani, sekä hiili ja puuvilla, niiden geopoliittinen merkittävyys on 
yhteydessä ennen kaikkea Kazakstanin, Turkmenistanin ja (vähäisemmässä määrin) 
Uzbekistanin tärkeyteen hiilivetyjen tuottajana. Tämä on tärkeä osatekijä alueen 
monikerroksisessa suhteessa Venäjään, jolle venäläisten yhtiöiden osallistuminen 
tutkimus- ja kaivostoimintaan sekä uusien öljy- ja kaasuputkien linjaukset ovat 
sekä poliittisesti että taloudellisesti tärkeä asia. Tämä koskee erityisesti 
Kazakstanin öljy- ja kaasutuotannon kuljetuksia ja Turkmenistanin suunnitelmia 
rakentaa yhteys Iranin kaasuputkiverkostoon. Putkiverkoista tehtävät lopulliset 
päätökset ratkaisevat samalla suurten ulkomaisten energia-alan investointien 
kohtalon ja täten näiden maiden tulevan hyvinvoinnin tason. Venäjän vaikutusvalta 
näkyy myös muulla tavoin: Uzbekistanin ja Kazakstanin joukot tukevat Venäjän 
armeijaa Tadjkistanissa; Turkmenistanin armeijan upseerit ovat valtaosin 
venäläisiä. On kuitenkin olemassa merkkejä siitä, että Venäjän sotilaallisen aseman 
vahvistuminen alueella ei välttämättä miellyttäisi Uzbekistania ja Turkmenistania. 
Venäjän asema IVY-alueen etelärajan pysyvänä "vartijana" ja Tadikistanin ja 
Afganistanin selkkausten käänteet tulevat olemaan ratkaisevia Keski-Aasian 
tasavaltojen pyrkimyksille suunnata kaupankäyntinsä uudelleen kohti etelää ja 
Kiinaa. Niiden taloudellinen riippumattomuus voi pitkällä tähtäimellä riippua siitä, 
miten ne tässä onnistuvat. 
Kazakstanin ja Kirgisian suhde Venäjään on paljon syvällisempi, mikä johtuu 
venäläistä syntyperää olevien asukkaiden suuresta määrästä niiden alueella ja 
näiden taloudellisesta merkittävyydestä, erityisesti Kazakstanin pitkän pohjoisrajan 
alueella. Kazakstanin luoteisosan tärkeät energiantuotantoalueet ovat 
liikenneyhteyksiltään ja yleensäkin taloudellisesti sidoksissa pikemminkin läheisiin 
Venäjän hallintoalueisiin kuin kaukaiseen Alma-Ataan. Venäläisten maastamuutto 
on lisäksi saamassa ennennäkemättömät mittasuhteet, millä on erittäin vahingolliset 
seuraukset sekä Kazakstanin että Kirgisian kannalta. Tämä on syynä siihen, että 
presidentti Nazarbaev on Venäjän kansalliskiihkoa koskevista peloistaan ja rupla-
alueen lakkauttamiseen liittyvästä suuttumuksestaan huolimatta esittänyt erityisen 
"euraasialaisen unionin" luomista ja päättänyt perustaa tulliliittoon yhdessä 
Venäjän ja Valko-Venäjän kanssa. Kirgisia neuvottelee parhaillaan tähän 
tulliliittoon liittymisestä. Vielä ei tiedetä, onko Kazakstanin, Kirgisian ja 
Uzbekistanin helmikuussa 1994 muodostama "Keski-Aasian yhteismarkkina-alue" 
yhdistettävissä tähän prosessiin tai onko sillä yleensäkään mahdollisuuksia jäädä 
eloon. 
7.2. Keski-Aasia on tärkeämmällä sijalla Yhdysvaltain esityslistalla kuin Euroopan tai 
Japanin. Tämä korkea profiili, joka näkyy varapresidentti Goren, ulkoministeri 
Christopherin ja puolustusministeri Perryn alueelle suorittamissa vierailuissa, on 
seurausta sekä poliittisista että taloudellisista tavoitteista. Washington on tehnyt 
tiivistä yhteistyötä Kazakstanin kanssa ydinaseistuksen purkamisessa ja pitää 
selvästikin presidentti Nazarbaevia ratkaisevan tärkeänä tekijänä alueellisen 
vakauden, alueen uusien itsenäisten valtioiden poliittisen riippumattomuuden ja 
^^^B^Q 
amerikkalaisten öljy- ja kaasuyhtiöiden toimintavapauden varmistamisessa. 
Euroopan unionin tavoin Yhdysvallat onkin siksi ollut erityisen pettynyt 
Nazarbaevin viimeaikaisiin toimiin. Yhdysvallat on kuten Euroopan unionikin 
esittänyt huolestuneisuutensa Uzbekistanin ihmisoikeuksien ja demokratian tilasta, 
mutta tämä ei ole estänyt sitä tekemästä maan kanssa kauppaa ja investointeja 
koskevaa sopimusta. Erityisen näkyvästi Yhdysvallat on tukenut Kirgisian 
uudistuksia. Euroopan unionin tapaan se katsoo, että Kirgisiasta voisi muodostua 
malli koko alueelle. 
7.3. Myös Turkki on pyrkinyt parantamaan asemiaan Keski-Aasiassa ja ottanut 
tavoitteekseen varsinkin kulttuurisiteiden sekä taloudellisen ja sotilaallisen 
yhteistyön edistämisen. Sen kaukainen sijainti ja rajalliset mahdollisuudet toimia 
lahjoittajana ovat kuitenkin heikentäneet sen toimien vaikutusta. Kiinakin on 
pyrkinyt laajentamaan vaikutusvaltaansa lähinnä kaupankäynnin keinoin. 
Pääministeri Li Peng vieraili Keski-Aasiassa kesällä 1994 tarkoituksenaan edistää 
Kiinan ja alueen valtioiden välisiä suhteita. Perinteinen vihamielisyys Kiinaa 
kohtaan, jonka kiinalaistamispyrkimykset ovat synnyttäneet pelkoa maan kasaani-
ja kirgiisivähemmistöjen tulevaisuudesta (samoin kuin etnisesti uzbekkeja lähellä 
olevien Sinkiangin uiguurien kohtalosta) on kuitenkin omiaan jarruttamaan näiden 
suhteiden kehittymistä. Vihamielisyyttä on vielä lisännyt tieto siitä, että Kiina on 
jälleen aloittanut ydinkokeet Lop Norin vuoristossa Sinkiangissa. Lisäksi vielä 
Iran, Pakistan ja Intia ovat olleet kiinnostuneita yhteistyön lisäämisestä, mutta 
edistystä on tapahtunut vain vähän eräitä liikenneyhteyshankkeita lukuun 
ottamatta: ainoa poikkeus - ja tärkeä sellainen - on Turkmenistanin ja Iranin välille 
suunniteltu kaasuputki, johon jo aiemmin viitattiin. Tärkeimmät syyt vähäiseen 
yhteistyöhön ovat Keski-Aasian hallitusten huoli ääri-islamilaisuuden leviämisestä, 
huonot liikenneyhteydet ja Afganistanin ja Tad_ikistanin selkkausten vaikutukset. 
7.4. Euroopan unioni on selvästi muita kolmansia maita edellä mahdollisena 
kauppakumppanina, investointien lähteenä ja lahjoittajana. Toistaiseksi kuitenkin 
vain Uzbekistan on ymmärtänyt Euroopan mahdollisuudet poliittisena 
kumppanina. Kazakstanin kiinnostus Venäjää ja Yhdysvaltoja kohtaan ja 
Turkmenistanin suuntautuminen kohti Venäjää ja Irania ovat asioita, jotka 
eurooppalaisten toimijoiden olisi syytä ottaa huomioon valvoessaan omia 
merkittäviä etujaan alueella. 
8. Euroopan unionin edut ja tähänastinen rooli 
8.1. Jo alustavassa esityksessään helmikuussa 19946 komissio esitti näkemyksenään, 
että vaikka Venäjällä toistaiseksi onkin valta-asema alueella, tulevaisuudessa alkaa 
kilpailu aluetta koskevasta taloudellisesta vaikutusvallasta Euroopan unionin, 
muiden länsimaiden ja alueen naapurivaltioiden kesken. Komissio totesi, että 
alueen valtiot tarvitsevat aikaa voimavarojensa hyödyntämiseen ja että ratkaisevia 
"The EU's future contractual relations with the NIS of the former Soviet Union: an assessment of 
strategy" (SEC (94) 258, 10.2.1994). 
10 
wmmmmmmmnm^m 
tässä suhteessa ovat investoinnit infrastruktuurin kehittämiseen; johtopäätöksenä 
oli se, että Euroopan unionin pitkän aikavälin etujen mukaista on toisaalta 
kannustaa sijoittajia menemään mukaan näille markkinoille ja toisaalta tarjota 
palveluja ja välineitä. Toisin kuin Venäjä, Yhdysvallat ja Iran, Euroopan unioni on 
kiinnostunut alueesta myös mahdollisena alueen energiatuotteiden, erityisesti 
kaasun, suurkuluttajana: tällä hetkellä lähes 50 prosenttia7 sen käyttämästä 
tuontikaasusta on peräisin Venäjältä ja jos ennusteisiin on luottamista, yhä kasvava 
osa kaasuntarpeesta tullaan lähitulevaisuudessa kattamaan tuonnilla. Euroopan 
unioni on myös tärkeä uraanin kuluttaja (uraania tuottavat kaikki muut Keski-
Aasian tasavallat paitsi Turkmenistan) ja sen tarkoituksena on neuvotella 
alakohtaiset kauppasopimukset alueen valtioiden kanssa. Kazakstanin öljykenttien 
öljyä aletaan todennäköisesti kuljettaa länteen päin vuodesta 1997 alkaen. Kaasu 
johdetaan mahdollisesti Turkin ja Iranin kautta. Euroopan unionin etujen mukaista 
on varmistaa, että se saa äänensä kuuluville asioissa, jotka koskevat kaasu- ja 
öljyvarojen hyödyntämistä, putkien linjausta ja Kaspianmeren oikeudellista asemaa. 
8.2. Näiden geopoliittisten ja energiaan liittyvien seikkojen lisäksi on todettava, että 
Keski-Aasia edustaa suhteellisen merkittävää 52 miljoonan kuluttajan markkina-
aluetta Euroopan ja Kaukoidän sekä Intian niemimaan markkinoiden välissä, 
maayhteyksien päässä. Alueen väestöstä 17 miljoonaa asuu Kazakstanissa ja 22 
miljoonaa Uzbekistanissa, alueen perinteisessä kulttuuri- ja talouskeskuksessa. 
8.3. Unionin turvallisuusedut liittyvät ennen kaikkea siihen toistaiseksi vielä 
hypoteettiseen vaaraan, että alueen epävakaisuus alkaisi lisääntyä. Euroopan 
unionin kannalta kyse on enemmästä kuin pelkästään markkinoiden menetyksestä 
ja EU-investoinneille koituvista vahingoista. Taloudelliselta kannalta katsoen 
voivat alueen luonnonvarojen käyttömahdollisuudet osoittautua pitkällä aikavälillä 
vieläkin tärkeämmäksi tekijäksi. Geopoliittisesti tilanne on se, että ristiriitojen 
syntyminen erilaisten etnisten ja alueellisten ryhmittymien ja heimojen välille voi 
johtaa siihen, että Tadjkistanin kaltaiset selkkaukset laajenevat, jolloin vaarana on 
se, että ulkopuoliset puuttuvat asiaan ja lopulta kyse voi olla vastakkainasettelusta, 
jossa osapuolina ovat Venäjä ja kolmannet maat. 
Turvallisuussyistä huolestuttavaa Euroopan unionin kannalta ovat lisäksi sekä 
ydinmateriaalin tuotanto ja markkinointi alueella että kaakkoisen Keski-Aasian 
kasvavat huumeongelmat. 
8.4. Lopuksi muistutettakoon, että runsaasta maastamuutosta huolimatta alueen 
viidessä tasavallassa asuu edelleen huomattava määrä ihmisiä, joilla on väitetysti 
etnisiä siteitä unionin jäsenvaltioihin. Kazakstanissa uskotaan olevan noin 700.000 
saksalaista syntyperää olevaa asukasta ja lisäksi siellä on kreikkalaisia 
vähemmistöjä. Sama koskee, tosin pienemmässä määrin, myös naapurivaltioita. 
Epävakaisuuden kasvaminen lisäisi epäilemättä maastamuuttopaineita ja Euroopan 
unionin alue olisi todennäköisesti monien ensisijainen valinta. 
Cooperin ja Lybrandin Euroopan komissiolle laatima kertomus, DGXVII. 
11 
9. Euroopan unionin toimet ovat toistaiseksi rajoittuneet seuraaville aloille: 
Sopimukset. Kazakstanin ja Kirgisian kanssa on allekirjoitettu kumppanuus- ja 
yhteistyösopimukset. Siihen saakka, kunnes nämä uudet sopimukset tulevat 
voimaan, Neuvostoliiton kanssa vuonna 1989 tehtyä kauppa- ja 
yhteistyösopimusta sovelletaan kunkin viiden tasavallan kanssa kahdenvälisesti. 
Ensimmäinen vuoden 1989 sopimukseen perustuva sekakomitean kokous 
(Uzbekistan) järjestettiin 12 päivänä toukokuuta. Energiaperuskirjan ovat tähän 
mennessä allekirjoittaneet Kazakstan, Uzbekistan ja Tadikistan, ja Turkmenistan 
on ilmoittanut aikovansa seurata muiden esimerkkiä. 
Elintarvikeapu. Tadikistan ja Kirgisia kuuluvat sen 204 milj. ecun suuruisen 
elintarvikeapuhankkeen edunsaajiin, jonka komissio käynnisti auttaakseen tiettyjä 
entisen Neuvostoliiton valtioita selviytymään talvesta 1994-95. Niille suunnatun 
avun määriksi arvioidaan 20 milj. ecua (Tadikistan) ja 19 milj. ecua (Kirgisia). 
Hankkeeseen liittyvät toimitukset on tarkoitus saada päätökseen toukokuuhun 
1995 mennessä. ECHO on toimittanut tämän 204 milj. ecun hankkeen puitteissa 
hätäapua Tadikistaniin (9,8 milj. ecua) ja Kirgisiaan (6,2 milj. ecua). 
Tekninen apu. Kaikki alueen tasavallat ovat päässeet hyötymään TACIS-
ohjelmista (tähän mennessä 131,3 milj. ecua). Liitteessä B eritellään tarkemmin 
tässä muodossa annettu tekninen apu. TACIS-järjestelmän mukaiset 
demokratiaohjelmat ovat meneillään Kazakstanissa, Kirgisiassa ja 
Turkmenistanissa. Euroopan unioni on tukenut talouden markkinaehdoin 
tapahtuvaa uudelleen järjestämistä TACISin valtioiden välisen ohjelman kautta. 
Rahoitusapu. Kaikki tasavallat ovat ottaneet lainoja elintarvikkeiden ja lääkkeiden 
tuonnin rahoittamiseen tarkoitetun 1250 milj. ecun suuruisen rahoitusjärjestelyn 
rajoissa. Eräät maat ovat ajoittain olleet jäljessä lainanhoidossaan, mutta tällä 
hetkellä vain Tadikistanilla on erääntyneitä maksuja hoitamatta (ks liite C). 
Diplomaattiset suhteet. Komission ensimmäinen edustusto alueella aloitti 
toimintansa AlmarAtassa marraskuussa 1994. 
10. Kauppa ja investoinnit ovat lisääntyneet voimakkaasti oltuaan aluksi erittäin 
alhaisella tasolla. Investointeja koskevat numerotiedot eivät ole luotettavia, mutta 
vaikuttaa siltä, että suurin osa investoinneista on suuntautunut energiasektorille ja 
erityisesti Kazakstaniin8. Euroopan unionilla on merkittävä ylijäämä 
tavarakaupassaan Kazakstanin kanssa ja alijäämä tavarakaupassaan Uzbekistanin 
kanssa; myös tavarakauppa Turkmenistanin suuntaan on alijäämäistä. 
YK:n alaisen Euroopan talouskomission (ECE) koostamat tilastot osoittavat, että kun huomioon 
otetaan projektien kokonaiskesto, Kazakstanin osuus siirtymävaiheen talouksia koskevien 
ulkomaisten suorainvestointisitoumusten kokonaismäärästä oli vähintään 39 prosenttia. 
12 
Kaupankäyntiä Tad_ikistanin ja Kirgisian kanssa on edelleen erittäin vähän (ks liite 
D). 
11. Euroopan unionin tavoitteet 
11.1. Demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioituksen kehittäminen ja lujittaminen on yksi 
Euroopan unionin yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteista ja muodostaa 
samalla perustan turvallisuuden ja rauhan vaalimiselle alueella. Taloudellinen 
kehitys ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen perustuvan 
siviiliyhteiskunnan luominen ovat kiinteästi sidoksissa toisiinsa. 
Euroopan unionin tärkeimpänä tehtävänä on tukea sellaisten laajapohjaisten, 
demokraattisten edustuslaitosten kehittämistä, joiden avulla nämä tasavallat 
pystyvät lujittamaan sisäistä yhteenkuuluvuuttaan, varmistamaan pitkällä aikavälillä 
elinvoimaisuutensa kansallisvaltioina ja välttämään tilanteen, jossa Neuvostoliiton 
jälkeistä kautta seuraa valtatyhjiö, jolla on kyky imaista sisäänsä kolmansia maita. 
11.2. Euroopan unionin toisena tehtävänä on vähentää selkkausten mahdollisuutta. 
Tärkein keino tässäkin yhteydessä on poliittisten ja taloudellisten uudistusten 
edistäminen, mutta unionin merkittävyys puolueettomana taloudellisena tukijana ja 
investointi- ja kauppakumppanina takaa samalla sen, että sillä useimpia muita 
enemmän poliittista vaikutusvaltaa alueella. Tätä vaikutusvaltaa voitaisiin käyttää 
myös YK:n ja ETYJ:n tukemiseen näiden pyrkiessä edistämään Tadikistanin 
rauhanprosessia. Aiemmin selostettu elintarvikeapuhanke (204 milj. ecua) ja 
ECHO:n toiminta alueella on jo selvästi nostanut Euroopan unionin profiilia 
Tadikistanissa: tämä on hyvä perusta jatkotoimille. 
11.3. Euroopan unionin kolmantena tehtävänä on jatkaa talousuudistusten edistämistä. 
Samoin kuin muidenkin entisen Neuvostoliiton valtioiden kohdalla, tavoitteena on 
yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden avustavien tahojen kanssa 
auttaa asianomaisia osapuolia vahvistamaan taloudenhoitonsa kurinalaisuutta, 
saavuttamaan makrotaloudellisen vakauden tila ja vapauttamaan kauppa ja 
investointitoiminta. Talousuudistusten toteuttamisessa on noudatettava kestävän 
kehityksen vaatimuksia ja otettava tarkoin huomioon ympäristönäkökohdat. 
11.4. Unionin neljäntenä tehtävänä on parantaa omaa taloudellista turvallisuuttaan. 
Tämä edellyttää siltä aktiivisempaa toimintaa sekä energiasektorin että 
kaivosteollisuuden investointeja ja uusien öljy- ja kaasuputkien linjausta 
koskevassa päätöksenteossa. Nämä ovat aloja, joiden vaikutukset ympäristöön 
ovat tai voivat olla suuria ja joiden merkitys kestävään kehitykseen pyrittäessä on 
merkittävä. Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset ja energiaperuskirjaa koskeva 
sopimus muodostavat oikeudellisen perustan näistä kysymyksistä käytävälle 
vuoropuhelulle, ja asialle on vain eduksi, jos samalla päästään tiiviiseen 
yhteistyöhön muiden lahjoittajien ja kauttakulkumaiden kanssa. Venäjä kuuluu 
näistä ryhmistä molempiin. 
13 
12. Näiden tavoitteiden edistämisen kannalta on tärkeää, että asianomaisten 
tasavaltojen hallitukset kokevat Euroopan unionin ystävällismieliseksi ja 
puolueettomaksi, mutta ei kuitenkaan niin kaukaiseksi, että sen todellista 
kiinnostusta asioihin voitaisiin epäillä. 
13. Euroopan unionilla on mahdollisuudet saavuttaa nämä tavoitteet: tällä hetkellä sitä 
tärkeämpinä kumppaneina pidetään kuitenkin kansainvälisiä laitoksia, 
Yhdysvaltoja, Turkkia ja (Kirgisian ollessa kyseessä) jopa Sveitsiä. Euroopan 
unionin olisi tavoitteidensa saavuttamiseksi pyrittävä nostamaan profiiliaan alueen 
kaikissa osissa. Tämä on yksi painavimmista perusteista alueen kanssa käytävän 
poliittisen vuoropuhelun tiivistämiselle. 
Välineet 
14. Vaikka edellä esitetyt tavoitteet koskevatkin koko aluetta, tasavaltojen väliset 
suuret erot tekevät mahdottomaksi samojen välineiden käytön kaikissa alueen 
maissa. Uudistusprosessi on edennyt paljon pidemmälle Kazakstanissa ja 
Kirgisiassa kuin muissa kolmessa tasavallassa ja vaikka presidentti Nazarbaevin 
toteuttama parlamentin hajottaminen ja hänen toimikautensa pidentäminen 29 
päivänä huhtikuuta järjestetyn kansanäänestyksen avulla onkin antanut aihetta 
huoleen, näiden kahden tasavallan harjoittama politiikka on paljolti juuri sellaista, 
kuin Euroopan unioni odottaa IVY-kumppaneiltaan vastaten myös niitä 
vaatimuksia, jotka asetetaan ETYK-asiakirjoissa ja kumppanuus- ja 
yhteistyösopimuksissa. Euroopan unionin käytössä olevat välineet voidaan jakaa 
kolmeen ryhmään: taloudellinen yhteistyö ja apu, uudet sopimusperusteiset suhteet 
sekä poliittiset ja diplomaattiset suhteet. 
Taloudellinen yhteistyö ja apu 
15.1. Kazakstan ja Kirgisia 
Näiden maiden ulkoisen rahatalouden tilaa pidetään tyydyttävänä ja ne pystynevät 
hoitamaan taloudelliset sitoumuksensa. Euroopan unioni keskittynee siksi tulevissa 
toimissaan kumppanuus- ja yhteistyösopimusten (sikäli kuin ne ratifioidaan) sekä 
välivaiheen sopimusten täytäntöönpanoon. Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia 
täydennetään terästeollisuuden tuotteiden (Kazakstan) ja ydinmateriaalin kauppaa 
koskevilla alakohtaisilla sopimuksilla. TACIS-ohjelmiin sisältyvää 
avustustoimintaa jatketaan. Vielä ei ole selvää, tarvitaanko Kirgisiassa 
tulevaisuudessa vuosina 1994-95 toteutetun 204 milj. ecun suuruisen kampanjan 
kaltaista elintarvikeapua; tämä tulee riippumaan ennen kaikkea Euroopan unionin 
ja Yhdysvaltain yhteisen valtuuskunnan toukokuussa suorittaman arvioinnin 
tuloksista. Euroopan unioni joutuu ehkä harkitsemaan humanitaarisen avun 
toimittamista Kirgisiaan ECHO:n kautta vuoden 1994 tapaan. 
15.2. Uzbekistan ja Turkmenistan 
14 
m 
Euroopan unioni tutkii, miten poliittisia suhteita voitaisiin kehittää (ks alla). 
Humanitaarisia toimenpiteitä ei ole suunnitteilla ja näidenkin maiden odotetaan 
täyttävän taloudelliset velvoitteensa. TACIS-toimintaa jatketaan. 
15.3. Tadjikistan 
Viimeisimmät taistelut Khorogin alueella näyttävät vaarantavan Teheranissa 
syyskuussa 1994 allekirjoitetun tulitaukosopimuksen tulevaisuuden: ainoa 
mahdollinen johtopäätös on, että maan poliittinen tilanne ei ole vielä parantunut 
riittävästi, jotta sopimusperusteisten suhteiden kehittämistä voitaisiin alkaa 
suunnitella, vaikka alakohtainen sopimus ydinmateriaalin kaupasta onkin 
odotettavissa. On epätodennäköistä, että Tad_ikistan maksaisi lähitulevaisuudessa 
Euroopan unionin maalle myöntämän lainan erääntyneet korkomaksut (laina 
myönnetty alueelle suunnatun 1250 milj. ecun suuruisen rahoitusjärjestelyn 
rajoissa). 
Makrorahoitusavun myöntäminen Tad_ikistanille ei selvästikään tule kysymykseen. 
Toisaalta komissio ehdottaa, että aiemmin keskeytettyjä TACIS-toimia jatkettaisiin 
käytettävissä olevien rajallisten varojen rajoissa (vuositasolla noin 4 milj. ecua). Jos 
maan humanitaarinen tilanne pysyy ennallaan, myös ECHO jatkaa toimintaansa 
maassa. Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteinen elintarvikeavun tarvetta 
kartoittava valtuuskunta kävi toukokuussa myös Tad_ikistanissa: jos se päätyy 
siihen, että apua tarvitaan vuosina 1995-96, Tad_ikistanille suunnattu apu 
voitaisiin hyvin järjestää samoin perustein kuin muiden apua tarvitsevien alueiden, 
erityisesti Transkaukasian, avustustoiminta, kuten jo tehtiinkin toteutetun 204 milj. 
ecun suuruisen avustushankkeen yhteydessä. 
15.4. Lopuksi todettakoon, että lukuun ottamatta humanitaarisen avun toimittamista 
Tad_ikistaniin ja mahdollisesti Kirgisiaan, Euroopan unionin lähiajan 
avustustoiminta alueella tullaan rajoittamaan meneillään oleviin TACIS-toimiin. 
Näihin toimiin voitaisiin kuitenkin sisällyttää demokratiaohjelman rajoissa 
toteutettavien hankkeiden tehostaminen erityisesti Kazakstanissa ja 
Uzbekistanissa: Turkmenistania ja Tadikistania koskevien hankkeiden 
tulevaisuutta tarkasteltaessa on kuitenkin otettava huomioon sekä tarjolla olevat 
mahdollisuudet (demokratiavaje on suurempi kuin muualla) että niiden 
hyödyntämisen tiellä olevat esteet. 
16. Uudet sopimusperusteiset suhteet 
16.1. Asia on tällä hetkellä ajankohtainen vain Uzbekistanin ja Turkmenistanin kohdalla. 
Lokakuussa 1992 myönnetyt kumppanuus- ja yhteistyösopimusten 
neuvotteluvaltuudet koskivat kaikkia Neuvostoliiton seuraajavaltioita. 
Tarkastellessaan asiaa ensimmäinen kerran (yleisten asioiden neuvosto, maaliskuu 
1994) neuvosto päätti, että vuoden 1989 EY-Neuvostoliitto -sopimusta 
vastaavista "ensimmäisen sukupolven" kauppa- ja yhteistyösopimuksista voitaisiin 
alkaa neuvotella, mutta niihin tulisi sisällyttää investointeja koskevia määräyksiä ja 
15 
kehityslauseke, jossa määrättäisiin, että täysiarvoiseen kumppanuus- ja 
yhteistyösopimukseen voidaan päästä, kunhan ehdot, erityisesti ihmisoikeuksiin 
liittyvät, täyttyvät. Tämä viimeinen kohta huolestutti 4 päivänä lokakuuta 
kokoontunutta yleisten asioiden neuvostoa, joka omaksui pidättyväisemmän 
kannan asiaan. Se vaati puheenjohtajamaata yhdessä komission ja jäsenmaiden 
kyseisissä kahdessa tasavallassa olevien suurlähetystöjen kanssa laatimaan 
selonteon ihmisoikeustilanteesta, ennen kuin päättäisi alustavien neuvottelujen 
aloittamisesta. Väliaikana voitaisiin kutsua koolle vuoden 1989 sopimuksen 
mukaiset sekakomiteat. 
16.2. Ihmisoikeustilanne ja erityisesti demokratian tulevaisuus ovat kiistatta 
ongelmallisia kysymyksiä. Erittäin kyseenalaista on myös edellä 3 kohdassa 
selostettu poliittinen tilanne huomioon ottaen, voiko Euroopan unioni lyhyellä 
aikavälillä minkään mahdollisen sopimusperusteisen suhteen keinoin taivuttaa näitä 
kahta tasavaltaa muokkaamaan valtarakenteitaan suuntaan, joka sallisi aidon 
poliittisen moniarvoisuuden juurtumisen niiden maaperään. Kuten komission 
esityksessä helmikuulta 1994 todetaan, tähän voitaisiin kuitenkin vähitellen päästä, 
jos eurooppalaisilla ja muilla "läntisillä" yhtiöillä olisi merkittävässä määrin 
taloudellista toimintaa alueella: välttämätön edellytys tälle kehitykselle on se, että 
unioni ylläpitää läheisiä suhteita molempien tasavaltojen hallituksiin. (Huomaa. 
Euroopan unionin ja Uzbekistanin taloudelliset suhteet ovat jo määrällisesti 
merkittävät. Maan kanssa käydyn kaupan arvo oli vuonna 1993 kaksi kertaa 
suurempi kuin kauppa kaikkien kolmen Transkaukasian tasavallan kanssa 
yhteensä.) 
16.3. Tämä poliittisten ja taloudellisten tavoitteiden ristiriitaisuus lyhyellä aikavälillä on 
esillä myös Saksan johdolla laaditussa ihmisoikeusselonteossa. Eräät lännen 
demokratiat, joiden joukossa on joitakin unionin jäsenvaltioita, ovat pyrkineet 
ratkaisemaan ongelman luomalla kahdenväliset diplomaattiset sekä kauppaa ja 
investointeja koskevat suhteet erityisesti Uzbekistaniin samalla, kun ne ovat 
edelleen diplomaattisia kanavia pitkin tuoneet julki huolestuneisuutensa 
ihmisoikeuksien tilasta. Jos tätä politiikkaa sovellettaisiin Euroopan tasolla, 
tuloksena olisi suuntautuminen kohti sellaisia vaatimattomampia kauppa-, 
yhteistyö- ja investointisopimuksia, joiden tuloa ennakoitiin jo neuvoston pohtiessa 
asiaa ensimmäisen kerran maaliskuussa 1994. Täysiarvoisten kumppanuus- ja 
yhteistyösopimusten tekeminen Uzbekistanin kahden "Keski-Aasian 
yhteismarkkina-alueen" kumppanin, Kazakstanin ja Kirgisian kanssa, on kuitenkin 
johtanut siihen, että on yhä epätodennäköisempää, että maa olisi valmis 
hyväksymään eriarvoisen kohtelun, etenkään jos tämä kirjataan virallisesti uuteen, 
vähintään kymmenen vuoden ajan sovellettavaan sopimukseen. 
16.4. Lisäksi on niin, kuten jo todettiin Transkaukasian osalta, että minkä tahansa 
muotoinen Euroopan unionin tekemä uusi sopimus sisältää ihmisoikeuksia 
koskevia ehtoja; kauppaa, yhteistyötä ja investointeja koskevaan sopimukseen 
sisältyisivät joka tapauksessa useimmat kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 
osatekijät, lukuun ottamatta poliittista vuoropuhelua koskevia osia ja johdanto-
16 
osan poliittisia toteamuksia. Euroopan unionin etujen mukaista on kuitenkin saada 
aikaan poliittinen vuoropuhelu Uzbekistanin kanssa, mikä ei johdu pelkästään 
edellä todetuista yleisistä syistä, vaan myös maan alueellisesta merkityksestä, sen 
sijainnista Afganistanin ja Tadjkistanin naapurissa sekä uraanin ja 
huumausaineiden tuotannosta sekä itse Uzbekistanissa että sen naapurimaissa 
Tad_ikistanissa ja Kirgisiassa. Sama koskee myös Turkmenistania johtuen maan 
suhteesta Iraniin ja tärkeydestä muiden entisen Neuvostoliiton valtioiden 
velkojana. 
16.5. Johtopäätöksenä on se, että Euroopan unionin taloudellisten ja 
turvallisuuspoliittisten etujen mukaista on aloittaa aiempaa säännöllisempi 
vuoropuhelu Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa. Samalla on kuitenkin 
tunnustettava, että unionin kumppanuus- ja yhteistyösopimusten neuvottelemiselle 
asettamat poliittiset ehdot (eli ETYK-asiakirjoissa ilmaistut periaatteet) eivät 
todennäköisesti täyty lyhyellä aikavälillä. Säännöllinen vuoropuhelu tarjoaa 
osapuolille mahdollisuuden arvioida, missä määrin Euroopan unionin kumppanuus-
ja yhteistyösopimusten solmimiselle asettamien poliittisten ja taloudellisten ehtojen 
täyttämisessä on edistytty. 
Tästä seuraa, että Euroopan unionin suhteita Uzbekistaniin ja Turkmenistaniin on 
tarkasteltava pitkän aikavälin näkökulmasta. Toisaalta on luotava kehykset 
taloudellisten yhteyksien jatkuvaa kehittämistä varten ja toisaalta tehostettava 
yhteisön poliittisia näkemyksiä esiin tuovaa vuoropuhelua. 
16.6. Sopimusperusteisten suhteiden pohjana käytetään vuoden 1989 sopimusta, kunnes 
uudet sopimukset on saatu tehtyä. Tämän sopimuksen soveltamisala on 
todennäköisesti riittävän laaja mahdollistaakseen keskustelut useimmista niistä 
aiheista, jotka sisältyisivät maaliskuun 1994 yleisten asioiden neuvoston 
tarkoittamiin "vaatimattomampiin sopimuksiin". Sopimuksen nojalla kokoontuvan 
sekakomitean suosituksia voitaisiin käyttää välineenä tehtäessä yhteisiä päätöksiä 
kauppaa ja jopa investointeja koskevista asioista. Nämä suositukset eivät 
kuitenkaan voisi olla itsessään sitovia, vaan kunkin osapuolen olisi huolehdittava 
niiden täytäntöönpanosta yksipuolisesti. 
Vuoden 1989 sopimusta voitaisiin täydentää tarpeen mukaan alakohtaisilla 
sopimuksilla, jotka koskisivat esim. tekstiiliteollisuutta, ydinmateriaalin kauppaa ja 
mahdollisesti vaarallisia jätteitä. 
16.7. Samanaikaisesti Euroopan unionin olisi tehtävä aloite säännöllisen poliittisen 
vuoropuhelun aloittamisesta. Tämän vuoropuhelun puitteissa voitaisiin käsitellä 
toisaalta kohdissa 12 ja 16.4 selostettuja asioita ja toisaalta se voisi toimia 
kehyksenä eräänlaisille tunnusteleville neuvotteluille, joiden kuluessa Euroopan 
unioni voisi tehdä selkoa niistä vaatimuksista, jotka se odottaa tulevien 
kumppanimaiden täyttävän. Nämä vaatimukset ovat samat kuin ne, jotka esitetään 
ETYK-asiakirjoissa ja ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta 
käsittelevässä Pariisin asiakirjassa. Euroopan unioni tekee selväksi, että sen 
17 
mmmmmmmmmçm 
aikomuksena on solmia täysiarvoiset kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, kunhan 
näissä asioissa on edistytty riittävästi. 
Tämän vuoropuhelun olisi pakostakin oltava luonteeltaan epävirallista, 
institutionaalisten kehysten ulkopuolella tapahtuvaa. 
17. Poliittiset ja diplomaattiset suhteet 
17.1. Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksista muodostuu ajan myötä Keski-Aasian 
hallitusten kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun pääasiallinen väline. Ilman 
sopimusta olisi vain Tad_ikistan, jonka osalta Euroopan unionin olisi meneteltävä 
siten, että se kävisi määräajoin keskusteluja maan hallituksen kanssa ja pitäisi 
yhteyttä myös oppositioon pyrkien näin tukemaan YK:n ja ETYJ:n 
rauhanaloitteita. Kumppanuus- ja yhteistyösopimusten voimaantuloon saakka 
Euroopan unionin olisi pyrittävä edistämään yleisiä poliittisia tavoitteitaan 
kohdassa 16.7 tarkoitetun vuoropuhelun keinoin. 
17.2. ETYJ on järjestänyt Keski-Aasiassa seminaareja, joiden tarkoituksena on 
tutustuttaa paikalliset mielipidejohtajat ETYJ.n periaatteisiin ja tehtäviin, erityisesti 
demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen aloilla. Järjestö avaa 
piakkoin Ta_kentissa Keski-Aasian toimiston jatkaakseen näin entistä laaja-
alaisemman, kaikki demokratisointiin liittyvät seikat käsittävän ohjelmansa 
toteuttamista. Euroopan unioni voisi, osana Keski-Aasian politiikkaansa, olla 
aktiivisesti tukemassa ja täydentämässä ETYJ:n työtä. 
17.3. Keski-Aasian kanssa käytävään vuoropuheluun tulisi aina olla mahdollista 
sisällyttää alueellinen ulottuvuus. 
17.4. Jatkuvat keskustelut Venäjän kanssa ovat välttämätön edellytys, erityisesti kun 
kyse on energiaan liittyvistä asioista ja Tadjkistanista. Näitä keskusteluja olisi 
käytävä sekä kahdenvälisesti että sopivilla monenvälisillä foorumeilla. Tämän 
lisäksi Euroopan unionin olisi harkittava mahdollisuutta aloittaa Keski-Aasiaa 
koskeva vuoropuhelu myös Turkin ja Pakistanin kanssa. Koska nämä maat, 
kaikki Keski-Aasian viisi tasavaltaa, Iran ja Afganistan ovat kaikki (islamilaisten 
maiden) taloudellisen yhteistyön järjestön ECO:n jäseniä, Euroopan unioni voisi 
tehostaa yhteyksiään myös tähän järjestöön. 
17.5. Jos talousarviovarat sen sallivat, komissio harkitsee mahdollisuutta lisätä 
diplomaattista edustustaan alueella akkreditoimalla Alma-Atan edustustonsa 
ja/tai perustamalla mahdollisesti uuden edustuston Ta_kentiin. Huomaa: 
Kazakstanilla, Kirgisialla ja Uzbekistanilla on nykyisin suurlähetystöt Brysselissä. 
Päätelmät 
18. Euroopan unionin poliittiset tavoitteet, erityisesti ihmisoikeuksiin ja demokratiaan 
liittyvät, ovat pitkälle kehittyneitä ja kunnianhimoisia; ne on mahdollista saavuttaa 
18 
vain pitkällä aikavälillä ja silloinkin vain, jos tukena on Euroopan vahva poliittinen 
ja taloudellinen läsnäolo alueella. Euroopan unionin on nostettava profiiliaan 
Keski-Aasiassa ja sillä on myös keinot tämän toteuttamiseen. Tämä ei tarkoita sitä, 
että kussakin uudessa kansallisvaltiossa olisi käytettävä samoja välineitä. Unionin 
on tätä aluetta koskevassa politiikassaan otettava huomioon näiden viiden 
tasavallan huomattavasti toisistaan poikkeavat olosuhteet. Harjoitettava politiikka 
voisi perustua seuraaviin suuntaviivoihin: 
Taloudellinen yhteistyö ja apu 
a) Kirgisian kanssa olisi mahdollisimman pian ratifioitava kumppanuus- ja 
yhteistyösopimus ja allekirjoitettava välivaiheen sopimus. Kazakstanin 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpano odottaa ratifiointia, jota on 
lykätty maan presidentin hajotettua parlamentin. Tämän ei tarvitse kuitenkaan olla 
esteenä esimerkiksi terästeollisuuden tuotteita ja ydinmateriaalin kauppaa 
koskevien alakohtaisten sopimusten neuvottelemiselle. 
b) Tad_ikistan ja Kirgisia tulisi, tarvearvioinnin tuloksista riippuen, ottaa jälleen 
mahdollisten uusien elintarvikeapuhankkeiden piiriin. 
c) TACIS-toimia tulisi jatkaa kaikissa viidessä tasavallassa. Tähän liittyen olisi 
demokratiaohjelmaan kuuluvia toimia tehostettava erityisesti kahdessa 
suurimmassa tasavallassa eli Kazakstanissa ja Uzbekistanissa. 
d) Euroopan yhteisön humanitaarisen avun toimiston ECHO:n olisi jatkettava 
tarveharkintaista humanitaarista toimintaansa Keski-Aasiassa. 
e) Euroopan unionilla ei ole tällä hetkellä minkäänlaista tarvetta osallistua Keski-
Aasian tasavaltojen ulkoisen rahatalouden tukemiseen. Ajan mittaan joudutaan 
ehkä etsimään ratkaisua Tadikistanin tilanteeseen maan jäätyä jo nyt selvästi 
jälkeen koronmaksuissaan Euroopan unionille. 
Uudet sopimusperusteiset suhteet 
Euroopan unionin taloudellisten ja turvallisuuspoliittisten etujen mukaista olisi harjoittaa 
säännöllistä vuoropuhelua Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa, mutta samalla on 
tunnustettava, että Euroopan unionin kumppanuus- ja yhteistyösopimusten solmimiselle 
asettamat poliittiset ehdot (eli ETYK-asiakirjoissa määritellyt periaatteet) tuskin täyttyvät 
lyhyellä aikavälillä. Säännöllinen vuoropuhelu tarjoaa osapuolille mahdollisuuden arvioida, 
missä määrin Euroopan unionin kumppanuus- ja yhteistyösopimusten solmimiselle 
asettamien poliittisten ja taloudellisten ehtojen täyttämisessä on edistytty. 
Euroopan unionin olisi siksi pantava alulle säännöllinen poliittinen vuoropuhelu. Tämän 
vuoropuhelun puitteissa voitaisiin käsitellä toisaalta unionin yleisiä poliittisia kantoja ja 
toisaalta se voisi toimia kehyksenä eräänlaisille tunnusteleville neuvotteluille, joiden 
kuluessa Euroopan unioni voisi tehdä selkoa niistä vaatimuksista, jotka se odottaa tulevien 
19 
kumppanimaiden täyttävän. Euroopan unioni tekee selväksi, että sen aikomuksena on 
solmia täysiarvoiset kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, kunhan riittävää edistystä on 
tapahtunut. 
Tämän vuoropuhelun olisi pakostakin oltava luonteeltaan epävirallista, institutionaalisten 
kehysten ulkopuolella tapahtuvaa. Samanaikaisesti olisi jatkettava virallista yhteydenpitoa 
talouskysymyksissä vuoden 1989 sopimuksen ja tarpeen mukaan alakohtaisten 
kauppasopimusten pohjalta. 
Poliittinen vuoropuhelu 
Kumppanuus- ja yhteistyösopimukset sekä edellä tarkoitettu vuoropuhelu Uzbekistanin ja 
Turkmenistanin kanssa muodostaisivat tärkeimmät välineet Euroopan unionin tavoitteiden 
edistämisessä. Samalla olisi kuitenkin oltava mahdollista harjoittaa vastaavaa 
vuoropuhelua myös alueellisella tasolla. Euroopan unionin olisi käytettävä 
vaikutusvaltaansa YK:n ja ETYJ:n tukemiseen näiden pyrkiessä edistämään Tadikistanin 
sisäistä rauhanprosessia. Keski-Aasian kannalta tärkeistä poliittisista kysymyksistä kuten 
Tadikistanin tilanteesta ja energiavarojen käytöstä tulisi keskustella sekä kahdenvälisesti 
että monenvälisillä foorumeilla osana sitä jatkuvaa poliittista yhteydenpitoa, jota Euroopan 
unioni harjoittaa Venäjän, Turkin ja Pakistanin suuntaan. Tässä yhteydessä Euroopan 
unioni voisi tehostaa myös yhteyksiään Taloudellisen yhteistyön järjestöön. 
Komissio harkitsee mahdollisuutta vahvistaa diplomaattista edustustaan alueella, mikäli 
talousarviovarat sen sallivat. 
19. Monet edellä tarkoitetuista toimenpiteistä voitaisiin ottaa Euroopan unionin yhteisen 
kannan aiheeksi. 
Liite A: Yhteenveto Keski-Aasian tasavaltojen taloudellisesta tilanteesta 
Liite B: Yhteenveto TACIS-toimista alueella 
Liite C: Tilanne EU:n myöntämien 1250 miljoonan ecun suuruisten lainojen osalta 
Liite D: EU:n ja Keski-Aasian valtioiden välinen kauppa 
20 
Luonnos: 
Yhteinen kanta Keski-Aasian uusia itsenäisiä valtioita 
koskevista Euroopan unionin tavoitteista ja prioriteeteista 
Toimittaessaan neuvostolle tiedonannon Euroopan unionin ja Keski-Aasian uusien 
itsenäisten valtioiden välisten suhteiden kokonaisuudesta komissio pitää tarpeellisena 
tässä yhteydessä ehdottaa, että neuvosto vahvistaa yhteisen kannan Euroopan unionista 
tehdyn sopimuksen J.2 artiklan nojalla. 
19 
tmÊmÊÊÊimÊÊÊÊÊÊÊÊmm 
Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan 
nojalla määrittelemä 
YHTEINEN KANTA 
Keski-Aasian uusia itsenäisiä valtioita koskevista Euroopan unionin 
tavoitteista ja prioriteeteista 
(95/... /YUTP) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionista ja erityisesti sen J.2 artiklan, 
VAHVISTAA TÄMÄN YHTEISEN KANNAN: 
A. Euroopan unioni pyrkii toteuttamaan seuraavat tavoitteet ja prioriteetit 
suhteissaan Kazakstanin, Kirgisian, Tad_ikistanin, Turkmenistanin ja 
Uzbekistanin tasavaltoihin: 
1. tasavaltojen itsenäisyyden, itsemääräämisoikeuden ja alueellisen 
koskemattomuuden tukeminen; 
2. demokraattisten menettelytapojen ja toimielinten edelleen kehittämisen sekä 
ihmisoikeuksien, yksilönvapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen 
tukeminen; 
Tässä yhteydessä tasavalloille tarjotaan käytännön apua, sopimusperusteisten 
suhteiden solmimismahdollisuutta, lainsäädäntöön liittyvää neuvontaa ja apua 
demokraattisten toimielinten perustamista varten viranomaisten, 
parlamentaarikkojen ja hallituksesta riippumattomien järjestöjen välisen 
yhteydenpidon sekä vaalikäytäntöjen valvonnan kautta; 
3. Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön 
toiminnan tukeminen ja täydentäminen näiden pyrkiessä edistämään 
Tad_ikistanin rauhanprosessia ja alueen demokratiakehitystä; 
4. poliittisen ja taloudellisen uudistusprosessin edistäminen yleisesti; 
5. yhteisön muiden toimien lisäksi toteutettava tarveharkintainen humanitaarinen 
avustustoiminta, johon sisältyy myös välttämättömien elintarvikkeiden ja 
polttoaineiden toimittaminen alueelle; 
1° k> 
6. tiivis yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten, muiden lahjoittajien ja muiden 
IVY-maiden kanssa humanitaarisen avun toimittamisessa ja alueen taloudellisen 
kehityksen tukemisessa; 
7. säännöllisen poliittisen vuoropuhelun aloittaminen Uzbekistanin ja 
Turkmenistanin kanssa ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta 
koskevien kysymysten käsittelemiseksi ja erityisesti sen määrittelemiseksi, missä 
määrin nämä maat ovat edistyneet Euroopan unionin kumppanuus- ja 
yhteistyösopimusten solmimiselle asettamien ehtojen täyttämisessä; 
8. energiatuotteiden saantia ja vientikuljetuksia koskevien oikeudenmukaisten 
ratkaisujen tukeminen; 
9. yhteistyön edistäminen kansainvälisissä järjestöissä kuten Yhdistyneissä 
-kansakunnissa, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestössä ja 
energiaperuskirjaan perustuvassa konferenssissa; 
B. Jäsenvaltiot varmistavat, että niiden kansalliset politiikat ovat tämän yhteisen 
kannan mukaisia. 
NEUVOSTO toteaa, että yhteisö myötävaikuttaa, komission aloitteiden perusteella, yllä 
mainittujen tavoitteiden ja prioriteettien toteuttamiseen erityisesti panemalla täytäntöön 
Kazakstanin ja Kirgisian kanssa allekirjoitetut kumppanuus- ja yhteistyösopimukset ja 
sopimuksen Euroopan energiaperuskirjasta. 
NEUVOSTO ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin yllä mainittujen tavoitteiden 
edistämiseksi, tarvittaessa komission ehdotusten perusteella. 
C. Tämän yhteinen kanta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tehty Brysselissä, 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
lO c 
Liite A 
YHTEENVETO KESKI-AASIAN TASAVALTOJEN 
TALOUDELLISESTA TILANTEESTA 
21 
Kazakstanin taloudellinen tilanne 
Vuoteen 1994 saakka näytti siltä, ettei hallituksella ollut vakavia pyrkimyksiä toteuttaa 
siirtymistä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen. Vuonna 1994 Kazakstanissa 
hyväksyttiin laaja-alainen rakenneuudistusohjelma. Maa on myös aloittanut Kansainvälisen 
valuuttarahaston IMF:n tuella makrotaloudellisen vakauttamisohjelman toteuttamisen. 
BKT on pienentynyt jatkuvasti viime vuosien aikana: vähennys oli 15 prosenttia vuonna 
1992, 16 prosenttia vuonna 1993 ja 20 prosenttia vuonna 1994. Pääasiallisena syynä 
tuotoksen jyrkkään laskuun on ollut polttoaine-, varaosa- ja materiaalipula yhdessä IVY-
maiden heikentyneen kysynnän kanssa sekä merkittävät supistukset Venäjän 
öljytoimituksissa, joista Kazakstanin jalostamot ovat riippuvaisia (vaikka Kazakstan onkin 
öljynviejä). IVY-maiden kanssa käytävä kauppa on supistunut koko ajan. 
Teollisuustuotanto supistui merkittävästi: vuonna 1992 kirjattiin 15 prosentin vähennys, 
jota seurasi 16 prosentin vähennys vuonna 1993. Vuonna 1994 vähennystä oli 20 
prosenttia. Koska Kazakstanissa on runsaasti erilaisia luonnonvaroja kuten kultaa, 
rautamalmia, hiiltä, kuparia, kromia, volframia, sinkkiä ja lyijyä, on maan teollisuus 
keskittynyt kaivos- ja jalostustoimintaan. Maaöljysektori, jonka osuus kovan valuutan 
vientikaupasta on kolmannes, on talouden avaintekijä. Ongelmalliset kauppasuhteet IVY-
maiden kanssa, jotka vuodesta 1990 lähtien ovat olleet maan tärkeimpiä 
kauppakumppaneita, sekä ongelmat teollisuustuotteiden toimituksissa ja uusien 
tekniikoiden käyttöönotossa ovat olleet tärkeimpiä syitä teollisuustuotannon jyrkkään 
laskuun. 
Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta on noin 40 prosenttia. Kazakstan on 
maataloustuotteiden (erityisesti viljan) nettoviejä muihin entisen Neuvostoliiton 
tasavaltoihin. Maa ja muut luonnonvarat ovat valtionomaisuutta, jota ei voida myydä 
ulkomaalaisille, vuokraus on kuitenkin mahdollista. Hintasäännöstelyä on hallituksen 
uudistusohjelman kuluessa purettu ja valtion toimeksiantojen osuus tuotannosta on 
vähentynyt. 
Korkea inflaatio on Kazakstanin talouden suuri ongelma: vuonna 1992 inflaatioprosentti 
oli 1176, vuonna 1993 se oli noussut 1662:een ja vuonna 1994 sen määrä oli 1826. Yksi 
Kazakstanin päätavoitteista on inflaation kääntäminen laskuun siten, että vuonna 1995 
inflaatioprosentin ennakoidaan olevan 120. Kansallinen valuutta, tenge, otettiin käyttöön 
marraskuussa 1993. 
Työttömyys on yhä nousussa. Aktiivisesta väestöstä noin 20 prosentin arvioidaan olevan 
työttömänä vuoden 1995 lopussa. Työttömyyskorvausta saavat vain harvat. 
22 
Kazakstanin budjettialijäämä oli 7,3 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 1992, 1,2 
prosenttia vuonna 1993 ja 4,6 prosenttia vuonna 1994. Alijäämän ennakoidaan olevan 3,5 
prosenttia vuonna 1995. Hallitus tiukensi finanssipolitiikkaansa vuonna 1994 lähinnä 
tuntuvilla menojen leikkauksilla. Tulopuolella pyritään verovapauksien karsimiseen ja 
veronkannon tehostamiseen. 
Kauppataseen vajaus oli 1100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1992, 438 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1993 ja 857 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria 
vuonna 1994. Kaupankäynnistä 40 prosenttia tapahtuu edelleen IVY-maiden kanssa. 
Euroopan unionin kauppa Kazakstanin kanssa on ollut alijäämäistä sekä vuonna 1993 
(340 miljoonaa ecua) että vuoden 1994 ensimmäisinä yhdeksänä kuukautena (129 
miljoonaa ecua). Tämä on tulosta erilaisten luonnonvarojen, erityisesti energian, tuonnista. 
Vaihtotase osoitti 1500 miljoonaan Yhdysvaltain dollarin suuruista alijäämää vuonna 
1992, 438 miljoonan dollarin alijäämää vuonna 1993 ja 995 miljoonan dollarin alijäämää 
vuonna 1994. Vuonna 1995 alijäämän ennakoidaan olevan yli 1000 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria. 
Vuoden 1991 ja vuoden 1993 alun välillä toteutettiin joitakin yksityistämishankkeita. 
Kaikkiaan 48 000 yrityksestä yksityistettiin virallisesti noin 7 000. Tämä edustaa noin 10 
prosenttia valtion koko omaisuudesta ja 12 prosenttia koko työvoimasta. Yritykset 
siirtyivät lähinnä työntekijöiden kollektiivien ja yritysjohdon haltuun. Vuoden 1993 
puolivälissä käynnistettiin vuosien 1993-1995 kansallinen yksityistämisohjelma. 
23 
* 
Kirgisian tasavallan taloudellinen tilanne 
Kirgisia kuuluu entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden heikoimmin kehittyneisiin. 
Tästä huolimatta se on saavuttanut mainetta yhtenä IVY:n demokraattisimmista maista ja 
on lisäksi edistynyt merkittävästi talouden uudistamisessa erittäin epäsuotuisista 
olosuhteista huolimatta. Talousuudistuksen ensimmäisinä vuosina taloudellinen toiminta 
kääntyi jyrkkään laskuun, mutta vuonna 1995 on jo odotettavissa käänne parempaan. 
Maatalous on edelleen taloudellisen toiminnan tärkein muoto, vaikka teollisuuden osuus 
nettohyödyketuotannosta (net material product) onkin hieman suurempi kuin alueella 
muutoin. Tärkeitä teollisuudenaloja ovat metallurgia, koneenrakennus, 
elintarviketeollisuus, elektroniikka ja tekstiiliteollisuus. Kirgisian tasavallan alueella on 
merkittäviä mineraaliesiintymiä, erityisesti hiiltä, mutta myös kultaa, elohopeaa ja uraania, 
mutta niiden hyödyntäminen on vaikeaa, koska maasto on suurelta osin vuoristoista. 
Maassa on runsaasti jokia, minkä vuoksi maa pystyy tuottamaan runsaasti 
vesivoimasähköä, jota riittää myös ulkomaille vietäväksi. 
Neuvostoliiton ajan maksujärjestelmän hajoaminen ja tasavaltojen välisen kaupankäynnin 
romahdus johtivat teollisuustuotantoon tarvittavien panosten vakavaan puutteeseen. Maan 
ulkomaankaupan vaihtosuhde heikkeni oleellisesti. Tämän seurauksena reaalisen 
bruttokansantuotteen lasketaan pienentyneen 5 prosentilla vuonna 1991, 19 prosentilla 
vuonna 1992, 16 prosentilla vuonna 1993 ja arviolta 5,5 prosentilla vuonna 1994. 
Tuotoksen laskusuunnan oletetaan kääntyvän vuonna 1995. 
Kirgisian tasavallan uudistuspyrkimykset alkoivat vuonna 1992, jolloin maan parlamentti 
hyväksyi perusteellisen, tiukkaan raha- ja luottovalvontaan perustuvan 
talousuudistusohjelman. Tavoitteena on alentaa inflaatiota vuoden 1993 lähes 1300 
prosentista 10 prosenttiin vuoden 1997 loppuun mennessä. Vuoden 1994 
inflaatioprosentin arvioidaan olleen hieman alle 300. Työttömyys on virallisten tilastojen 
mukaan pysytellyt suhteellisen alhaisena viime vuosina (vain 1,5 prosenttia vuonna 1993), 
mutta piilotyöttömyyden väitetään olevan noin 10 prosentin luokkaa. Sitoutumalla 
markkinatalousperusteiseen uudistukseen Kirgisian tasavalta on pystynyt saamaan uudelle 
talousohjelmalleen voimakasta kansainvälistä tukea. Vuoden 1994 puoliväliin mennessä 35 
prosenttia maan teollisuusyrityksistä oli yksityistetty. 
Finanssipolitiikalla on toistaiseksi ollut vain vähäinen rooli vakauttamispyrkimyksissä. 
IMF:n kanssa sopimansa ESAF-ohjelman mukaisesti hallitus aikoo kuitenkin supistaa 
budjettialijäämää vuoden 1993 8 prosentista noin 3 prosenttiin bruttokansantuotteesta 
vuoteen 1997 mennessä. Vaikeuksia on ollut sekä tulo- että menopuolella. Ensisijaisesti 
on tarkoitus keskittyä vielä jäljellä olevien suorien ja epäsuorien tukien poistamiseen. 
Budjettialijäämän kattamiseksi on turvauduttu yhä enenevässä määrin valtion 
velkasitoumusten huutokauppaamiseen. Valtiontalouden alijäämän pienentäminen tulee 
24 
kuitenkin vaikuttamaan myönteisesti myös rahapolitiikan hoitoon. Oma rahayksikkö, som, 
otettiin käyttöön toukokuussa 1993. 
Maan ulkoinen alijäämä on pysynyt suurena. Vuonna 1993 alijäämä vastasi 16 prosenttia 
bruttokansantuotteesta. Maa on lisäksi kokenut kaupankäynnissään kaksi vakavaa iskua 
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Ensinnäkin ulkomaankaupan vaihtosuhde on 
heikentynyt merkittävästi energian tuontihintojen jyrkän nousun seurauksena. Toiseksi 
Neuvostoliiton tasavaltojen välisen maksujärjestelmän hajoaminen on johtanut sekä muista 
tasavalloista tuotavien, teollisuudelle välttämättömien tuotannontekijöiden akuuttiin 
pulaan että maan vientituotteiden kysynnän laskuun. Vuonna 1994 oli viennin osuus 14 
prosenttia bruttokansantuotteesta, kun se vuonna 1993 oli vielä 21 prosenttia. Ulkomaisen 
velan osuuden ennakoidaan nousevan selvästi vuoden 1993 18 prosentista noin 36 
prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 1997. Kirgisian kyky hoitaa tällaisesta 
velkatasosta johtuvat velvoitteensa riippuu siksi siitä, pystyykö se lisäämään 
valuuttatulojaan vientiä kasvattamalla ja pystyykö se houkuttelemaan maahan lisää 
ulkomaisia investointeja. 
Kaupankäynti Euroopan unionin kanssa on lisääntynyt merkittävästi vuosina 1993 ja 1994. 
25 
Tadikistanin taloudellinen tilanne 
Tadikistanista tuli itsenäinen valtio syyskuussa 1991, minkä jälkeen hallitus ryhtyi 
erilaisiin uudistustoimiin. Vuosina 1992 ja 1993 maata koetteli kuitenkin heimoriitojen ja 
alueellisten kilpailuasetelmien synnyttämä sisällissota. Tämä sota ja sisäiset kiistat samoin 
kuin Neuvostoliiton, sen suunnitelmatalouden sekä kauppa- ja maksujärjestelmän 
hajoamisesta aiheutunut sekaannus ovat haitanneet pahoin maan taloudellista kehitystä. 
Sodan ja kansallisen tilastoinnin heikon tason vuoksi Tad_ikistania koskevat tiedot ovat 
puutteellisia ja mahdollisesti osittain virheellisiä. 
Tadikistanin bruttokansantuotteen arvioidaan laskeneen 12 prosentilla vuoden 1994 
tammikuun ja kesäkuun välillä vähennyksen oltua sitä ennen 27 prosenttia vuonna 1993 ja 
30 prosenttia vuonna 1992. Todellisena nettohyödyketuotantona mitattuna maan 
kansantalous oli vuoden 1993 lopussa määrältään arviolta 40 prosenttia vuoden 1988 
tasosta. 
Työttömiä kerrotaan elokuussa 1994 olleen 120 000, mikä on 6 prosenttia 1,9 miljoonan 
aktiiviväestöstä. Työttömyyttä koskevien tiukkojen sääntöjen vuoksi virallisesti 
työttömäksi rekisteröityjä oli vuoden 1993 lopussa kuitenkin vain 21 500. 
Maan taloudellinen tilanne on selkeästi määriteltyjen rahapoliittisten järjestelyjen 
puutteessa muodostumassa yhä vaikeammaksi. Raha- ja luottopolitiikan päämääränä oli 
vuonna 1993 edelleen lähinnä hallituksen ja valtionyritysten rahoitustarpeiden täyttäminen 
eikä niinkään makrotaloudellisten tavoitteiden saavuttaminen. 
Vuotta 1993 edeltäneen ajan ruplat säilyivät laillisena maksuvälineenä tammikuun 1994 
alkuun saakka. Venäjän federaation poistettua nämä ruplat käytöstä alueellaan, 
Tadikistanin hallitus otti uuden Venäjän ruplan kansalliseksi valuutakseen sopimatta 
kuitenkaan virallisesti rahaliitosta Venäjän kanssa. Maan hallitus sai vuoden 1993 lopussa 
Venäjältä 120 miljoonan ruplan suuruisen markkinaehtoisen lainan, jolla se hankki 
vastaavan määrän valuuttaa kansalliseen kiertoon. 
Kuluttajahintoihin kohdistuva inflaatio, joka vuonna 1993 oli keskimäärin 32 prosenttia 
kuukaudessa, alkoi kääntyä laskuun vuoden 1994 alussa. 
Valtiontalouden alijäämäksi vuonna 1993 kirjattiin 25 prosenttia bruttokansantuotteesta. 
Alijäämä katettiin kokonaisuudessaan valtionpankista otetulla lainalla. Tämä oli selvä 
parannus vuoden 1992 tilanteeseen verrattuna, jolloin alijäämän osuus oli 31 prosenttia 
bruttokansantuotteesta. Valtiontalouden tilan lievä paraneminen on heijastusta siitä 
aiempaa tiukemmasta finanssipolitiikasta, jonka hallitus omaksui Venäjän vaatimuksesta 
maan liittyessä uuteen rupla-alueeseen. 
26 
IMF:n maksutasetta koskevat arviot osoittavat vaihtotaseen alijäämän kasvaneen vuoden 
1992 noin 53 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 204 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin 
vuonna 1993 (30 prosenttia bruttokansantuotteesta). Vuoden 1993 viennin arvoksi 
arvioitiin 452,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja tuonnin arvoksi 660,3 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria. Lähes koko tilastoitu kauppa oli tiukasti hallitukseen suorassa 
yhteydessä olevien elinten valvonnassa. Tilastoitu kaupankäynti entisen Neuvostoliiton 
valtioiden kanssa perustui enimmäkseen asianomaisten hallitusten kanssa neuvoteltuihin, 
lähes maailmanmarkkinahintoja noudatteleviin kahdenkeskisiin kauppasopimuksiin. 
Kuitenkin arviolta vain 30-40 prosenttia näistä sopimuksista toteutui. 
27 
Turkmenistanin tasavallan taloudellinen tilanne 
Turkmenistanin talous on maan luonnonvarojen ansiosta jokseenkin kadehdittavassa 
asemassa joihinkin Keski-Aasian naapureihinsa verrattuna. Maa on yksi maailman 
suurimmista maakaasun toimittajista, minkä lisäksi sen hallussa on merkittäviä 
öljyesiintymiä. Turkmenistan on myös tärkeä puuvillan tuottaja ja viejä. Maalla on 
kuitenkin ollut huomattavia vaikeuksia luonnonvarojensa hyödyntämisessä. Öljy- ja 
kaasuputkiverkostoihin liittyvien ongelmien vuoksi yhteydet länsimaiden 
vientimarkkinoille ovat katkenneet, mikä on vaikeuttanut energiavarojen myyntiä 
maailmanmarkkinahintoihin. Lisäksi muut entisen Neuvostoliiton valtiot ovat jättäneet 
maksamatta huomattavan määrän Turkemistanin toimittamasta öljystä ja kaasusta. 
Maksamattomien kaasulaskuja oli vuonna 1994 1,740 miljoonan Yhdysvaltain dollarin 
arvosta, mikä vastaa 73 prosenttia bruttokansantuotteesta. 
Turkmenistanin bruttokansantuote pieneni vuonna 1992 noin 8 prosentilla. Tämä oli 
merkittävästi vähemmän kuin muissa Keski-Aasian maissa. Vuonna 1993 taloudessa 
tapahtui energiasektorin ansiosta merkittävää elpymistä ja bruttokansantuote kasvoi noin 
10 prosentilla. Muiden Keski-Aasian valtioiden tuotos heikkeni edelleen kyseisenä vuonna. 
Vuosi 1994 oli kuitenkin Turkmenistanin kannalta jälleen tuhoisa. Bruttokansantuote laski 
noin 4 prosentilla maakaasun tuotantomäärien romahtaessa yli 40 prosentilla. Vuoden 
1994 yleisestä taloudellisesta lamaannuksesta huolimatta inflaatio jatkoi edelleen nousuaan 
ylittäen vuoden 1993 lohduttoman ennätyksen, 1500 prosenttia. Vuoden 1994 
inflaatioprosentin uskotaan olleen yli 2500, mikä on suoraa seurausta toteutetuista 
hintojen tarkistuksista. Oman valuutan käyttöönoton (manat) vuonna 1993 toivottiin 
tarjoavan keinon irrottaa maa rupla-alueen inflaatiota edistävästä ympäristöstä, mutta 
ainakaan toistaiseksi se ei ole johtanut uuteen vakaiden hintojen kauteen. 
Turkmenistanin viranomaiset ovat onnistuneet suhteellisen hyvin pyrkimyksissään hillitä 
valtiontalouden menoja verotulojen alkaessa jyrkästi vähentyä. Budjettialijäämä on siten 
saatu kohtuullisesti hallintaan, mutta samalla maa on joutunut akuuttiin maksutasekriisiin. 
Venäjän budjettipolitiikan jatkuva tiukentuminen on romahduttanut Keski-Aasian 
teollisuustuotteiden kysynnän, Samalla Turkmenistanin viranomaiset ovat ryhtyneet 
erityistoimenpiteisiin tuonnin hillitsemiseksi ja valuuttavarantojen säilyttämiseksi. 
Keskipitkän aikavälin maksutasenäkymät ovat erittäin epävarmat, koska ratkaisevaa on 
toisaalta Turkmenistanin tärkeimpien kauppakumppaneiden kyky maksaa Turkmenistanin 
öljy- ja kaasutoimituksista ja toisaalta se, pystytäänkö suunnitellut vaihtoehtoiset 
putkiverkostot toteuttamaan. 
Maan ulkomaisen velan määrän on arvioitu nousseen vuoden 1993 lopusta vuoden 1994 
loppuun 168 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 418 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin 
(18 prosenttia bruttokansantuotteesta). Maan valuutan virallinen vaihtokurssi (75 
manattia vastaa yhtä Yhdysvaltain dollaria) on pidetty korkeana suhteessa mustan pörssin 
28 
tasoon. Pyrkimyksenä on todennäköisesti pitää tuontikustannukset alhaisina tietyillä 
avainaloilla. 
Taloutta ryhdyttiin kehittämään markkinatalouden suuntaan vuonna 1992 vapauttamalla 
kauppa ja tiettyjen keskeisten alojen hinnat ja ottamalla käyttöön useita rahapoliittisia 
uudistuksia. Toimintaolosuhteet ovat nyt ulkomaisten investointien osalta suhteellisen 
vapaat ja kaupankäyntiin liittyvät järjestelyt melko avoimia. Samalla on kuitenkin 
huomattava, että yksityistämisessä on edistytty vain rajoitetusti. 
Suhteet Euroopan unioniin muodostuvat tulevaisuudessa yhä tärkeämmiksi maan 
pyrkiessä luomaan itselleen aseman tärkeänä energiantoimittajana. Euroopan unioni on 
merkittävä sekä mahdollisena energiatuotteiden suurostajana että investointeihin 
tarvittavan pääoman, palvelujen ja välineiden toimittajana. 
29 
Uzbekistanin taloudellinen tilanne 
Entisen Neuvostoliiton valtioiden perinteisten kauppajärjestelyjen murtuminen ja kehitys 
kohti maailmanmarkkinahintoja erityisesti maaöljytuotteiden kaupassa ovat vaikuttaneet 
haitallisesti Uzbekistanin asemaan kaupallisissa yhteyksissä. Maan hallitus on hyväksynyt 
talous- ja rakenneuudistusohjelman, jonka tarkoituksena on hillitä meneillään olevaa 
tuotannon ja kaupan supistumista sekä edistää institutionaalisten ja taloudellisten 
rakenteiden uudistamista ja siirtymistä avoimeen ja tehokkaaseen markkinatalouteen. 
Valtion suora hintavalvonta poistettiin vuosina 1993-94 kaikkien elintarvikkeiden ja 
kulutustavaroiden osalta (tiettyjä peruspalveluja lukuun ottamatta), ja vuonna 1994 
poistettiin valtion suora tuki kulutustavaroille. Kansallinen valuutta, som, otettiin käyttöön 
1 päivänä kesäkuuta 1994 ja samalla sen vaihtoarvoksi suhteessa Yhdysvaltain dollariin 
vahvistettiin 1:7. 
Bruttokansantuote laski 11 prosentilla vuonna 1992, 2,4 prosentilla vuonna 1993 ja 2,5 
prosentilla vuonna 1994. Bruttokansantuotteen ennakoidaan pienenevän edelleen 4 
prosentilla vuonna 1995. Tuotannon lasku on Uzbekistanissa kuitenkin yhä pienempää 
kuin useimmissa muissa IVY-maissa. Tähän on olemassa kaksi pääasiallista syytä. 
Ensinnäkin Uzbekistanissa oli erikoistuttu maatalous- ja energiahyödykkeiden tuotantoon, 
mikä suojasi maan taloutta jossain määrin siltä muiden IVY-maiden kokemalta tuotannon 
romahdukselta, joka kosketti ensisijaisesti teollisuuden eri aloja. Öljyntuotanto lisääntyi 
huomattavasti uuden öljykentän löytämisen ja avaamisen seurauksena. Toiseksi 
Uzbekistan ryhtyi muita IVY-maita hitaammin poistamaan valtion toimeksiantoja ja 
erilaisia tukimuotoja. Tämä valvonnan jatkuminen auttoi tilapäisesti ehkäisemään maan 
talouden jyrkkää supistumista. 
Teollisuustuotanto väheni 12 prosentilla vuonna 1992 ja 8 prosentilla vuonna 1993. 
Teollisuus on valtaosin kaivannaisteollisuutta. Merkittävimmät alat ovat kaasu-, hiili- ja 
maaöljyteollisuus. Uzbekistan on IVY-maiden toiseksi suurin ja maailman kahdeksanneksi 
suurin kullantuottaja. Maassa on myös huomattavia hopea-, kupari-, lyijy- ja 
sinkkiesiintymiä. 
Maatalouden osuus bruttokansantuotteesta on noin 30 prosenttia ja tärkein 
maataloustuote on puuvilla. Viljelijät saivat myydyksi kolmanneksen valtion 
toimeksiantojen ulkopuolisesta puuvilla- ja viljatuotannostaan vapaasti määräytyvin 
hinnoin, lähinnä paikallishallinnon viranomaisten välityksellä. Tämä alentaa niitä 
maailmanmarkkinahintoja, jotka viljelijät joutuvat maksamaan Venäjältä tuoduista 
koneistaja laitteista. 
Inflaatioprosentti oli 640 vuonna 1992, minkä jälkeen se laski 530:een vuonna 1993 
nousten jälleen 720:een vuonna 1994. Vuodelle 1995 ennustetaan 140 prosentin 
inflaatiota. Inflaatio, joka on viimeisten kolmen vuoden ajan ollut Uzbekistanille vakava 
makrotaloudellinen ongelma, on seurausta toteutetusta kasvuhakuisesta rahapolitiikasta, 
30 
ëW 
palkankorotuksista, tarvikepulasta ja ulkomaisten tuotannontekijöiden, erityisesti 
energiatuotteiden, hinnannoususta. Vuoden 1994 korkea inflaatioaste johtuu hintojen 
vapauttamisesta siten, että enää vain muutamat tuotteet ovat hintasäännöstelyn piirissä. 
Uzbekistanin 22,1 miljoonasta asukkaasta arviolta 8,9 miljoonaa oli vuonna 1994 
ammatissa toimivia. Viralliset työttömyysluvut ovat yhä alhaisia (4,5 prosenttia). 
Todellisen työttömyyden uskotaan olevan paljon korkeampi (noin 20 prosenttia). 
Uzbekistanin valtiontalouden alijäämä oli 18 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 
1992, minkä jälkeen se on kuitenkin pienentynyt 12 prosenttiin vuonna 1993 ja edelleen 
3,6 prosenttiin vuonna 1994. Vuonna 1995 alijäämän ennakoidaan olevan 3,5 prosenttia 
bruttokansantuotteesta. 
Uzbekistanin kauppataseen vajaus oli 236 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1992 ja 
378 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1993, kun taas vuosi 1994 osoitti 41 
miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruista ylijäämää. Uzbekistanin ja Euroopan unionin 
välinen kauppa oli vuonna 1993 Uzbekistanille ylijäämäistä 214 miljoonan ecun arvosta ja 
vuoden 1994 ensimmäisten yhdeksän kuukauden ylijäämäksi kirjattiin 130 miljoonaa ecua. 
Vaihtotase on edelleen alijäämäinen. Vuonna 1992 alijäämäksi kirjattiin 11,8 prosenttia 
bruttokansantuotteesta, vuonna 1993 se oli 9 prosenttia ja vuonna 1994 9,4 prosenttia 
bruttokansantuotteesta. Vuonna 1995 alijäämän ennakoidaan kasvavan peräti 18 
prosenttiin bruttokansantuotteesta. Vaihtotaseen alijäämäisyyden korvasivat kuitenkin 
runsain mitoin maahan kohdistuneet pääomavirrat, joiden ansiosta Uzbekistan saattoi 
ryhtyä täydentämään kansainvälisiä varantojaan. 
Hallituksen yksityistämisohjelmassa keskityttiin aluksi asuntosektoriin ja pienten yritysten 
täydelliseen tai osittaiseen yksityistämiseen. Nyt hallitus on päättänyt ottaa käsiteltäväksi 
myös suurten ja keskisuurten yritysten yksityistämisen. Rahatalouden puolella 
viranomaisten tarkoituksena on vahvistaa keskuspankkia uuden lainsäädännön avulla. 
Takentissa ei ole vielä lainkaan pörssiä. 
31 
H 
Liite B 
YHTEENVETO NYKYISISTÄ TACIS-TOIMISTA 
KESKI-AASIASSA 
32 
KAZAKSTANISSA PARHAILLAAN TOTEUTETTAVAT 
TACIS-TOIMET 
Tuen yhteismäärä yli 60 miljoonaa ecua. 
Viiteohjelmat 
Kazakstania koskevat TACIS-toimintamallit on kirjattu kahteen viiteohjelmaan, joista 
ensimmäinen on laadittu vuotta 1992 varten ja toinen kolmivuotiskaudeksi 1993-95 siten, 
että se sisältää suuntaviivat vuoden 1995 toimintaohjelmaa varten. 
Ensimmäisissä toimintamalleissa (huhtikuu 1992) keskityttiin paikallisen ammattitaidon ja 
taitotiedon rooliin talousuudistuksen vauhdittajana. 
Nykyisessä vuosien 1993-95 Tacis-toimintamallissa suunnitellut toimenpiteet rajattiin 
parhaan mahdollisen tuloksen saamiseksi koskemaan kolmea vuoden 1992 ohjelmassa 
käsiteltyä tärkeää aluetta eli yritysrakenteen uudistamista, elintarvikesektoria ja inhimillisiä 
voimavaroja. Tähän alakohtaiseen toimintaan liitetään mahdollisuuksien mukaan 
maantieteellinen ulottuvuus. 
Yleistavoitteena on vuoden 1992 tapaan paikallisen ammattitaidon parantaminen ja 
talousuudistuksen kaikilla alueilla tarvittavan taitotiedon levittäminen. 
Toimenpiteiden tarkoituksena on tukea Kazakstanin taloudellisia ja alakohtaisia 
uudistuksia ja kehitystä kohti demokratiaa siten, että maan hallitukselle jätetään ratkaisijan 
asema toimenpiteiden valinnassa. 
Painopistealueella Yritysrakenteen uudistaminen ja kehittäminen toteutettavan 
yhteistyön tarkoituksena on tukea seuraavia toimenpiteitä: 
* yritysten yksityistäminen ja rakennemuutos 
* hiljattain yksityistettyjen pienten ja keskisuurten yritysten kehityksen edistäminen 
* rahoituspalvelujen kehittäminen ja uudistaminen 
Painopistealueen Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu tavoitteiksi on vuosien 
1993-95 ohjelmassa asetettu seuraavat: 
* institutionaaliset ja poliittiset uudistukset, erityisesti maareformiin liittyen 
* maataloudessa tarvittavien laitteiden tuottaminen ja jakelu yksityisille viljelijöille 
sekä tuotannontekijöihin ja tuotokseen liittyvien järjestelyjen kehittäminen 
Kolmas alue Inhimillisten voimavarojen kehittäminen käsittää seuraavien 
toimenpiteiden tukemisen: 
* julkishallinnon virkamiesten koulutus 
* taloustieteiden ja liikkeenjohtotaitojen opetuksen parantaminen 
33 
* julkishallintoa koskevien uudistusten jatkaminen, julkisia investointeja koskevan 
ohjelman hallinto, hallituksen neuvominen poliittisissa ja oikeudellisissa asioissa 
Toimintaohjelmat 
Ennen Neuvostoliiton hajoamista Kazakstan pääsi osalliseksi koko IVY-alueelle 
suunnatusta, 400 miljoonan ecun suuruisesta TACIS-ohjelmasta, joka oli jaettu seuraaviin 
viiteen sektoriin: liikkeenjohdon koulutus, rahoituspalvelut, elintarvikkeiden jakelu, 
energia ja kuljetukset. Vuoden 1991 ohjelman varoista 10,86 miljoonaa ecua käytettiin 
erilaisten Kazakstaniin liittyvien toimien kuten koulutuksen, elintarvikejakelun ja 
energiasektorin tukemiseen (luettelo jäljempänä) sekä IVY-maiden yhteisiin 
liikkeenjohdon koulutusta ja rahoituspalveluja koskeviin hankkeisiin. 
Hyväksyttyjen yleisten toimintamallien pohjalta on kehitelty kolme kansallista 
toimintaohjelmaa: ensimmäinen heinäkuussa 1992 (20,60 miljoonaa ecua), toinen vuonna 
1993 (14,00 miljoonaa ecua) ja kolmas vuonna 1994 (14,00 miljoonaa ecua). Neljännestä, 
vuotta 1995 koskevasta toimintaohjelmasta käytiin neuvotteluja maaliskuussa 1995 ja se 
tuli TACIS-komitean käsiteltäväksi heinäkuussa 1995. Seuraavassa esitetään alakohtainen 
luettelo tähän mennessä hyväksytyistä toimintaohjelmista ja niiden hyväksymisvuosista. 
Yritysrakenteen uudistaminen ja kehittäminen Yhteensä +/- 20 milj. ecua 
Yksityistäminen 
Yksityistäminen (erityisesti joukkoyksityistämisohjelman tukeminen) 
-3,15 milj. ecua (1992) 
Joukkoyksityistämisohjelman toteuttamista hoitavat laitokset. Valtion omaisuuskomitea 
(GKI) 0,90 milj. ecua; Valtion yksityistämisrahasto (GPF) 1,10 milj. ecua 
-2,00 milj. ecua (1993) 
Monopolien vastainen komissio (poliittinen ja oikeudellinen neuvonta) 
-0,35 milj. ecua (1993) 
Vastayksityistetyt yritykset (tekninen apu uusien yksityisyritysten tukemiseksi 
perustettujen 
rakennemuutosinvestointeihin 
keskittyneiden rahastojen 
tehokkuuden lisäämiseksi) 
- 0,59 milj. ecua 
(1993) 
Valtion omaisuuskomitea (GKI) ja valtion yksityistämisrahasto (GPF) (neljän uuden 
yrityksen yksityistämiseen 
liittyvä neuvonta ja apu) 
- 1,80 milj. ecua 
(1994) 
Yksityistämisen jälkeen annettava tuki (Aktjubinskin alue mukaan luettuna) 
-2,50 milj. ecua (1994) 
34 
Pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen 
Liikealan tiedotuskeskus (Alma-Ata BBC) - 0,75 milj. ecua (1992) 
Yritysten tukirahasto (tuotekehittelyyn ja teknologiaan liittyvä apua) 
-1,35 milj. ecua (1993) 
Liikealan tiedotuskeskuksen neuvontapiste (Alma-Ata: tuotantoon ja liikkeenjohtamiseen 
liittyvä tiedotus, konsultointi ja liikealan koulutusverkostot, koulutus) 
-0,45 milj. ecua (1993) 
Laitosten perustaminen ja menettelytapoja koskeva neuvonta (yrittäjäjärjestölle suunnattu 
neuvonta, PK-yritysten 
kehittämiseen keskittyvän 
toimiston perustaminen 
Aktjubinskiin, apu BBC:lle) 
1,40 milj. ecua 
(1994) 
Rahoituspalvelut 
Liikepankkialan koulutus (asianomaisessa maassa järjestettävät lyhytkurssit) 
-2,20 milj. ecua (1992) 
Keskuspankin kehittäminen (Kazakstanin keskuspankki: valvontahenkilöstön koulutus, 
maksu- ja clearingjärjestelmää 
koskeva neuvonta) 
- 0,50 milj. ecua 
(1992) 
Liikepankkien neuvontapalvelut (palvelutoimistojen verkko (SBN) suoraa käytännön 
neuvontatoimintaa varten) 
- 1,80 milj. 
ecua (1993) 
Liikepankit (neuvontapalvelut Aktjubinskin alueen pankeille, apu Kazakstanin 
pankkiiriliitolle) 
- 0,60 milj. 
ecua (1994) 
35 
Elintarvikkeiden jalostus, tuotanto ja jakelu Yhteensä +/- 20 milj. ecua 
Maito-, liha-, tuoretuote-ja eläinrehualat - 1,40 milj. ecua (1991) 
Hallituksen neuvominen maatalousasioissa - 0,80 milj. ecua (1992) 
Elintarvikkeiden jakelujärjestelmä - 1,50 milj. ecua (1992) 
Pienten yksityisten ja osuustoiminnallisten tilojen pilottihanke 
- 1,50 milj. ecua (1992) 
Pilottihanke yksityistilojen ja elintarvikkeiden ja niiden jalostuksen kehittämiseksi 
-2,10 milj. ecua (1993) 
Maatalouden ja siihen liittyvän teollisuuden koneet ja laitteet 
- 1,05 milj. ecua (1993) 
Elintarvikkeiden jalostuksen ja jakelun uudelleen järjestäminen 
- 1,80 milj. ecua (1994) 
Maatalouden pilottihankkeet -1,35 milj. ecua ( 1994 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen Yhteensä+/- 15 milj. ecua 
Kazakstanin liikkeenhoidon ja taloustieteiden instituutti, MBA (KIMEP) 
-2,00 milj. ecua (1991) 
Nuorten yrittäjien koulutusohjelma -1,60 milj. ecua (1991) 
Hallituksen neuvominen makrotaloudellisissa asioissa - 3,00 milj. ecua (1992) 
Korkeakoulu-uudistus - 0,70 milj. ecua (1992) 
Kazakstanin liikealan valtionakatemia (KazGA U) - 3,15 milj. ecua (1993) 
Julkishallinto - 1,48 milj. ecua (1994) 
Sosiaaliturvajärjestelmän uudistaminen (Aktjubinsk) - 1,80 milj. ecua (1994) 
Tullitoiminnan modernisointi (neuvonta) - 0,58 milj. ecua (1994) 
Energiasektori Yhteensä +/- 5 milj. ecua 
Apu Kazakhstanenergolle - 0,40 milj. ecua ( 1991 ) 
Ermakovskayn voimala - 0,30 milj. ecua ( 1991 ) 
Hallituksen neuvominen energia-asioissa - 0,80 milj. ecua (1992) 
Energiainstituutti - 3,20 milj. ecua ( 1992) 
Verkostot Yhteensä +/- 2 milj. ecua 
Hallituksen neuvominen liikennepolitiikan kysymyksissä - 1,20 milj. ecua (1992) 
Hallituksen neuvominen viestintäalan kysymyksissä - 0,60 milj. ecua (1992) 
Varaukset ja valvonta Yhteensä +/- 2,5 milj. ecua 
Kansallisen ohjelman Valvontaa ja arviointia varten on käytössä 0,28 milj. ecua (1994). 
Varmuusrahastoista on tarvittaessa saatavissa vielä 1,40 milj. ecua (1993) ja 0,84 milj. 
ecua (1994). 
36 
Tempus 
Vuonna 1994 Kazakstanissa käynnistettiin Tempus-TACIS-ohjelma, jonka tarkoituksena 
on yliopistojen avustaminen opetussuunnitelmien ja hallinnon uudistamisessa ja laajemmin 
koko yliopisto- ja korkeakoulujärjestelmän uudistaminen. 
Valtioiden väliset ohjelmat 
Kolmen kansallisen ohjelmansa lisäksi Kazakstanilla on ollut mahdollisuus päästä 
osalliseksi 28,63 milj. ecun suuruisesta alueellisesta (valtioiden välisestä) ohjelmasta 
(1992), joka käsittää useampaa kuin kahta Kaukasuksen ja Keski-Aasian valtiota koskevat 
toimet kuten: Hallituksen neuvonta (makrotaloudellinen politiikka, avainaloja koskeva 
taloudellinen päätöksenteko, eräillä tärkeillä aloilla harjoitettavaa politiikkaa koskeva 
neuvonta); Yritysten tukeminen (tekninen apu ja tuki yritystoiminnan kehittämiselle); 
Verkostot (liikenne, lennonjohto, televiestintä, öljy- ja kaasuputkiverkko); Talousuudistus 
(keskuspankkien maksu- ja clearingjärjestelmät); Vesitalous ja puuvillanviljely 
(vesitalous, ympäristönäkökohdat ja kestävä maatalous). 
Kazakstanilla on samoin ollut mahdollisuus osallistua siihen 72 milj. ecun suuruiseen 
valtioiden väliseen ohjelmaan (1993), joka käsittää kahta tai useampaa valtiota koskevat 
lisätoimet ja rahoitusjärjestelyt tai yhteiset välineet, joita voidaan käyttää useamman 
tasavallan samankaltaisten hankkeiden rinnakkaiseen tukemiseen sitä pyydettäessä. 
Kazakstanin kannalta merkityksellisiä ovat seuraavat hankkeet: Yrityskumppanuus 
(asiantuntija- ja vaihto-ohjelmat); Rahoituspalvelujen kehittäminen (pankkitoiminta); 
Ympäristönäkökohdat talousuudistuksen yhteydessä; Vesivarat; Liikenne (toukokuun 
1993 TRACECA-konferenssien jälkeen, sisältää myös lennonjohtotoiminnan) ja 
Televiestintä (alueellisten verkostojen kehittäminen); Energia (käyttöjärjestelmien 
suunnittelu ja aluetason sähkönkäyttö); Oikeudellinen ja poliittinen neuvonta, Tuki 
Demokraattisten rakenteiden ja käytäntöjen kehittämiselle; Kielikoulutus, Tulli, tilastointi 
ja talouskysymykset; Ystäväkaupunkitoiminta, ja kansainvälisiä kauppasopimuksia 
käsittelevät tiedotus- ja koulutusseminaarit. 
37 
KIRGISIASSA PARHAILLAAN TOTEUTETTAVAT 
TACIS-TOIMET 
Tuen yhteismäärä yli 20 miljoonaa ecua 
Viiteohjelmat 
Kirgisiaa koskevat TACIS-toimintamallit on kirjattu kahteen viiteohjelmaan, joista 
ensimmäinen on laadittu vuotta 1992 varten ja toinen kolmivuotiskaudeksi 1993-95 siten, 
että se sisältää suuntaviivat vuoden 1995 toimintaohjelmaa varten. 
Ensimmäisissä toimintamalleissa (huhtikuu 1992) keskityttiin paikallisen ammattitaidon ja 
taitotiedon rooliin talousuudistuksen vauhdittajana. Vuosien 1993-95 Tacis-
toimintamallissa (tammikuu 1994) suunnitellut toimenpiteet rajattiin koskemaan kolmea 
vuoden 1992 ohjelmassa käsiteltyä tärkeää aluetta eli elintarvikkeita, energiaa ja 
inhimillisiä voimavaroja. 
Painopistealueella Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu toteutettavan 
yhteistyön tarkoituksena on tukea seuraavia toimenpiteitä: 
* alan uudistaminen ottaen erityisesti huomioon seuraavat osatekijät: maareformi, 
sopivien viljelykasvien valinta, yksityistilojen muodostaminen, maatalouden 
tuotannontekijät ja maataloutta palvelevat toiminnot (neuvonta, tutkimus, luotot) 
* karjatalouden järkiperäistäminen ja tekninen kehittäminen 
* maataloustuotteiden tukku- ja vähittäismyynnin yksityistäminen ja uudelleen 
järjestäminen, kaupunkimarkkinoiden kehittäminen mukaan lukien 
Painopistealueen Energia tavoitteiksi on vuosien 1993-95 ohjelmassa asetettu seuraavat: 
* energiakeskuksen perustaminen sellaisten energiaan liittyvien toimien 
kiintopisteeksi kuin markkinaperusteisen energiapolitiikan kehittäminen, paikallisen 
energiantuotannon ja -säästön edistäminen sekä koulutus 
Vuosien 1993-95 kolmas alue Inhimillisten voimavarojen kehittäminen käsittää 
seuraavien toimenpiteiden tukemisen: 
* julkishallinnon uudistus 
* liikkeenjohdollisten ja taloustieteellisten taitojen kehittäminen 
* politiikkojen muotoiluprosessin kehittäminen tarjoamalla asianmukaista neuvontaa 
hallitukselle ja julkisille laitoksille sekä apua markkinataloudessa tarvittavan 
lainsäädännön laadinnassa 
38 
m 
Toimintaohjelmat 
Ennen elokuussa 1991 annettua itsenäisyysjulistustaan Kirgisia pääsi vähäisessä määrin 
osalliseksi koko IVY-alueelle suunnatusta, 400 miljoonan ecun suuruisesta vuoden 1991 
TACIS-ohjelmasta. Ohjelman puitteissa tuettiin seuraavia toimia: Energianeuvonta 
(lainsäädäntö, yksityistäminen ja sopimukset) - 0,06 milj. ecua; Uraanintuotannon 
jätetuotteiden käsittely - 0,20 milj. ecua; ja Julkisten investointien hallinto (julkisen 
sektorin investoinnit ja laitosrakenteen uudistaminen) - 0,30 milj. ecua. Bikekiin 
perustettiin lokakuussa 1992 EY-avun koordinointiyksikkö. 
Hyväksyttyjen yleisten toimintamallien pohjalta on kehitelty kolme kansallista 
toimintaohjelmaa: ensimmäinen heinäkuussa 1992 (9,23 miljoonaa ecua) ja toinen 
tammikuussa 1994 (10,00 miljoonaa ecua). Kolmannesta toimintaohjelmasta käytiin 
neuvotteluja tammikuussa 1995 ja sen on tarkoitus tulla TACIS-komitean käsiteltäväksi 
toukokuussa 1995. Seuraavassa esitetään alakohtainen luettelo kahden ensimmäisen 
toimintaohjelman toimenpiteistä ja niiden hyväksymisvuosista. 
Elintarvikkeiden jalostus, tuotanto ja jakelu Yhteensä +/- 7 milj. ecua 
* Alakohtainen tuki maatalousministeriölle (yksityistilojen perustamiseen liittyvä 
neuvonta) - 2,81 milj. ecua (1992) 
* Yksityisen karjatalouden kehittämistoimintaan annettava apu (tuotanto, 
karjankasvattajien tulot) - 2,20 milj. ecua (1993) 
* Apu, joka liittyy Maatalouden tuotannontekijöiden ja palvelujen toimittamiseen 
yksityisille viljelijöille - 1,80 milj. ecua (1993) 
Energiasektori Yhteensä +/- 4 milj. ecua 
* Energiapolitiikka ja-strategiat - 1,50 milj. ecua (1992) 
* Energia-ja sähkölainsäädäntö - 0,30 milj. ecua (1992) 
* Oikeudellinen tuki energiasektorille - 0,66 milj. ecua (1993) 
* Energiasektorin liikkeenjohtokoulutus - 1,08 milj. ecua (1993) 
* Rakennuksiin liittyvä energiansäästö - 0,66 milj. ecua (1993) 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen Yhteensä +/- 7 milj. ecua 
* Hallituksen poliittinen neuvonta (työlainsäädäntö, yksityisen yritystoiminnan 
edistäminen, makrotaloudelliset analyysit, tuki GOSCOMINVEST:lle) 
- 1,00 milj. ecua (1992) 
* Yksityistämiseen liittyvä neuvonta - 0,72 milj. ecua (1992) 
* Julkishallinnon uudistus - 1,00 milj. ecua (1992) 
* Sosiaalivakuutusuudistus - 3,80 milj. ecua 
* Kielikoulutus -1,00 milj. ecua (1993) 
Tempus 
39 
Vuonna 1994 Kirgisiassa käynnistettiin kaksi Tempus-TACIS-ohjelmaan kuuluvaa 
hanketta, joiden tarkoituksena on yliopistojen avustaminen opetussuunnitelmien ja 
hallinnon uudistamisessa ja laajemmin koko yliopisto- ja korkeakoulujärjestelmän 
uudistaminen. 
Varaukset ja valvonta 
Valvonta ja arviointi sekä Varmuusrahasto 1,00 milj. ecua (1993) 
Valtioiden väliset ohjelmat 
Kahden kansallisen ohjelmansa lisäksi Kirgisialla on ollut mahdollisuus päästä osalliseksi 
28,63 milj. ecun suuruisesta alueellisesta (valtioiden välisestä) ohjelmasta (1992), joka 
käsittää useampaa kuin kahta Kaukasuksen ja Keski-Aasian valtiota koskevat toimet. 
Toteutettuja hankkeita ovat muun muassa seuraavat: Hallituksen neuvonta 
(makrotaloudellinen politiikka, avainaloja koskeva taloudellinen päätöksenteko, eräillä 
tärkeillä aloilla harjoitettavaa politiikkaa koskeva neuvonta); Talousuudistus 
(keskuspankkien maksu-ja clearingjärjestelmät); Yritysten tukeminen (tekninen apuja tuki 
yritystoiminnan kehittämiselle, mukana neljä yritystä Tokmakista ja Bikekistä); Liikenne 
{Lennonjohto Manasin lentokentällä) ja Televiestintä (yleistutkimus ja 
toimintasuunnitelma). 
Kirgisialla on samoin ollut mahdollisuus osallistua siihen valtioiden väliseen ohjelmaan 
(1993), joka käsittää kahta tai useampaa valtiota koskevat lisätoimet ja rahoitusjärjestelyt 
tai yhteiset välineet, joita voidaan käyttää useamman tasavallan samankaltaisten 
hankkeiden rinnakkaiseen tukemiseen sitä pyydettäessä. 
Kirgisian kannalta merkityksellisiä ovat seuraavat hankkeet: Yrityskumppanuus 
(asiantuntija- ja vaihto-ohjelmat PK-yritysten ammattitaidon kehittämiseksi työharjoittelun 
kautta ); Rahoituspalvelut (Kirjanpito- ja tilintarkastustoimi Keski-Aasian maissa - 0,20 
milj. ecua); oikeudellisten toimintaedellytysten parantaminen; pankkitoimintaa koskeva 
neuvonta; pankkien yhteistoiminta; ja koulutus vuoden 1994 alussa Takentiin 
perustetussa Pankkialan alueellisessa koulutuskeskuksessa (1,50 milj. ecua), joka järjestää 
koulutusta Kirgisian, Tad_ikistanin ja Uzbekistanin pankkien henkilöstölle); 
Talousuudistuksen ympäristönäkökohdat; Vesitalous ja maataloustuotanto Keski-Aasian 
tasavalloissa (vesivarojen käytön hallinto ja laitosrakenne Araljärven alueella - 4,80 milj. 
ecua); Liikenne (jatkoa toukokuun 1993 TRACECA-konferenssille (liikennekäytävät, 
oikeudelliset kehykset ja tiedotusjärjestelmä); sekä Luonnonuraanin ja vähän rikastetun 
uraanin kuljetus ja jakelu IVY-alueella - 0,50 milj. ecua); ja Televiestintä (alueellisten 
verkostojen kehittäminen). 
Kirgisia on hyötynyt myös seuraavista hankkeista: Öljy- ja kaasuvarojen alueellinen 
hallinto (lainsäädäntö, organisaatio, teknologia, yhteistoiminta, liikkeenjohdollinen 
koulutus - 4,00 milj. ecua) ja Sähköalan alueellinen ohjelma (suunnittelu, valvonta, 
jakelu, organisaatio); Oikeudellinen ja poliittinen neuvonta; Demokratiaohjelma; 
Kielikoulutus; Tulli, tilastointi ja talouskysymykset (koulutus, neuvonta ja tullitoimen 
40 
mmmmÊÊÊtatÊmmm 
tietokoneistusta koskeva esitutkimus); Mercure (kahdenväliset kauppakamarivierailut); 
Ystäväkaupunkitoiminta; kansainvälisiä kauppasopimuksia käsittelevät tiedotus- ja 
koulutusseminaarit. 
41 
UZBEKISTANISSA PARHAILLAAN TOTEUTETTAVAT 
TACIS-TOIMET 
Tuen yhteismäärä yli 35 miljoonaa ecua 
Viiteohjelmat 
Uzbekistania koskevat TACIS-toimintamallit on kirjattu kahteen viiteohjelmaan, joista 
ensimmäinen on laadittu vuotta 1992 varten ja toinen kolmivuotiskaudeksi 1993-95 siten, 
että se sisältää suuntaviivat vuoden 1995 toimintaohjelmaa varten. 
Vuosien 1993-95, eli nykyisessä, Tacis-toimintamallissa (toukokuu 1994) suunnitellut 
toimenpiteet rajattiin parhaan mahdollisen tuloksen saamiseksi koskemaan kolmea vuoden 
1992 ohjelmassa käsiteltyä tärkeää aluetta eli inhimillisiä voimavaroja, yritystoiminnan 
uudistamista ja elintarvikesektoria.. 
Painopistealueella Inhimillisten voimavarojen kehittäminen toteutettavan yhteistyön 
tarkoituksena on tukea seuraavia toimenpiteitä: 
* markkinatalousperusteisen liikkeenjohdon opetus, jonka painopisteenä on 
keskitason ja tätä ylempien johtohenkilöiden koulutus 
* politiikkojen muotoiluun ja toimeenpanoon osallistuvan julkisen sektorin 
henkilöstön tehokkuuden parantaminen, erityisesti kun kyse on korkean asteen 
koulutuksesta ja työllisyydestä vastaavista 
* sosiaaliturvajärjestelmän kehittäminen 
Painopistealueen Yritysrakenteen uudistaminen ja kehittäminen tavoitteiksi on 
vuosien 1993-95 ohjelmassa asetettu seuraavat: 
* PK-yritysten kehittäminen yhtenä välineenä kohti vapaata markkinataloutta 
* valtionyritysten uudelleenorganisointi ja yksityistäminen teollisuus- ja 
maatalousaloilla 
* sekä julkisten että yksityisten rahoituslaitosten kehittäminen, mukaan lukien 
ulkomaankaupan piirissä toimivat pankit 
Vuosien 1993-95 kolmas alue Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu käsittää 
seuraavien toimenpiteiden tukemisen: 
* yksipuolisesti puuvillantuotantoon keskittyneen maatalouden monipuolistaminen 
siten, että elintarvikkeiden tuontia voidaan vähentää ja vientiä ryhtyä edistämään 
* perinteisiä ja uusia viljakasveja hyödyntävän elintarvikkeiden jalostus- ja 
pakkausteollisuuden kehittäminen sekä kotimaan kulutusta että vientiä ajatellen 
* vientikuljetusten ja markkinointi/myyntistrategioiden kehittäminen naapurimaiden 
kanssa käytävää kauppaa ja uusia markkinoita varten 
42 
Toimintaohjelmat 
Ennen Neuvostoliiton hajoamista Uzbekistan pääsi osalliseksi koko IVY-alueelle 
suunnatusta, 400 miljoonan ecun suuruisesta vuoden 1991 TACIS-ohjelmasta, joka oli 
jaettu seuraaviin viiteen sektoriin: liikkeenjohdon koulutus, energia, liikenne, 
elintarvikkeiden jakelu ja rahoituspalvelut. Vuoden 1991 ohjelman varoista 1,00 miljoonaa 
ecua käytettiin erilaisiin Uzbekistaniin liittyviin toimiin Liikenteen {Takentin lentokenttää 
koskeva tutkimus - 0,30 milj. ecua) ja Elintarvikkeiden tuotannon ja jakelun aloilla {Maito­
ja tuoretuotteet, sovhoosien yksityistäminen, elintarvikkeiden tukku- ja 
vähittäismyyntijärjestelmä Tajcentissa - 0,70 milj. ecua). 
Hyväksyttyihin yleisiin toimintamalleihin perustuen on hyväksytty kaksi kansallista 
toimintaohjelmaa: ensimmäinen heinäkuussa 1992 (18,78 miljoonaa ecua) ja toinen 
helmikuussa 1994 (15,00 miljoonaa ecua). Seuraavassa esitetään alakohtainen luettelo 
kahden ensimmäisen toimintaohjelman toimenpiteistä, avustusmääristä ja 
hyväksymisvuosista sekä lyhyt selitys kustakin hankkeesta. Kolmannesta, 10 milj. ecun 
suuruisesta toimintaohjelmasta neuvoteltiin maaliskuussa 1995 ja se tulee Tacis-komitean 
käsiteltäväksi kesäkuuhun mennessä. 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen Yhteensä +/- 12 milj. ecua 
* Hallituksen neuvominen makrotaloudellisissa kysymyksissä 
-2,00 milj. ecua (1992) 
* Liikkeenjohdon koulutus - 2,23 milj. ecua (1992) 
* Apu työnvälitystoiminnalle -1,28 milj. ecua (1992) 
* Markkinatietouden kehittämiskeskus - 3,90 milj. ecua (1993-94) 
* Paikallishallinnon uudelleenjärjestäminen (Syrdaria) 
- 1,5 milj. ecua (1993-94) 
* Yrittäjien oikeusaputoimisto - 0,40 milj. ecua (1993-94) 
* Tuki teollisen omaisuuden suojelemiseksi - 0,40 milj. ecua (1993-94 
Yritysrakenteen uudistaminen ja kehittäminen Yhteensä +/- 6 milj. ecua 
* Yksityistämiskomitealle suunnatut neuvontapalvelut 
-0,79 milj. ecua (1992) 
* Korkeimman neuvoston neuvominen - 1,23 milj. ecua (1992) 
* Liikealan tiedotuskeskus - 0,29 milj. ecua (1992) 
* PK-yritysten kehittämishankkeen käynnistäminen -1,80 milj. ecua (1993-94) 
* Apu UZGOSFUNDille - 0,40 milj. ecua (1993-94) 
* Valtionomaisuuden hallintokomitean neuvominen - 0,60 milj. ecua (1993-94) 
* Rahoitussektorin uudelleenjärjestäminen - 0,90 milj. ecua (1993-94) 
Elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu Yhteensä +/- 7 milj. ecua 
* Tuki yksityistiloille, Syrdaria - 1,55 milj. ecua (1992) 
* Apu yksityiselle jakelusektorille - 1,45 milj. ecua (1992) 
43 
* Elintarvike-ja maatalouspolitiikan neuvontayksikkö 
- 1,70 milj. ecua (1993-94) 
* Yhdennetyn kehityksen pilottihanke - 2,00 milj. ecua ( 1993-94) 
Energiasektori Yhteensä +/- 6 milj. ecua 
Hallituksen neuvominen energia-asioissa - 1,00 milj. ecua (1992) 
Sähköala (liikkeenjohdollinen koulutus) - 1,40 milj. ecua (1992) 
Öljy-ja kaasuala (seminaarit ja koulutus) - 1,73 milj. ecua ( 1992) 
Energiansäästö -2,15 milj. ecua ( 1992) 
Liikenne Yhteensä +/- 2 milj. ecua 
* Ilmailu - 0,98 milj. ecua (1992) 
* Kaupunkiliikenne - 0,70 milj. ecua (1992) 
Tempus 
Vuonna 1994 Uzbekistanissa käynnistettiin Tempus-TACIS-ohjelma, jonka tarkoituksena 
on yliopistojen avustaminen opetussuunnitelmien ja hallinnon uudistamisessa. Meneillään 
on kuusi tällaista hanketta Takentissa ja Samarkandissa. 
Varaukset ja valvonta 
Lisämäärärahoja on saatavissa 1,40 milj. ecua (1993-94) Valvontaa ja arviointia varten 
sekä Varmuusrahaston muodossa. 
Valtioiden väliset ohjelmat 
Kahden kansallisen ohjelmansa lisäksi Uzbekistanilla on ollut mahdollisuus päästä 
osalliseksi 28,63 milj. ecun suuruisesta alueellisesta ohjelmasta (1992), jonka puitteissa on 
toteutettu seuraavat hankkeet: Poliittinen neuvonta, Liikenne (Kaukasuksen - Keski-
Aasian kuljetusreitit), Televiestintä (yleistutkimus ja toimintasuunnitelma), 
Puuvillanviljely ((uudelleen järjestäminen optimaalisen tehokkuuden saavuttamiseksi), 
Vesivarojen käytön hallinto (tutkimus) ja Pankkialan koulutus (Takentin alueellinen 
pankki- ja raha-alan koulu). 
Uzbekistanilla on samoin ollut mahdollisuus osallistua siihen 72,00 milj. ecun suuruiseen 
valtioiden väliseen ohjelmaan (1993), jonka puitteissa rahoitettuja hankkeita ovat 
seuraavat: Liikenne (vuoden 1993 TRACECA-konferenssin jälkeen), Televiestintä 
(alueelliset verkostot), Energia (alueelliset sähköverkot) ja Ympäristö ja vesivarat. Muita 
itsenäisen taloussektorin kehittämiseen tähtääviä tukijärjestelyjä ovat seuraavat. 
Yhtyskumppanuusjärjestelmä, rahoituspalvelujen kehittäminen, oikeudellinen ja poliittinen 
neuvonta, kielikoulutus, tullitoimi ja tilastointi, talousuudistuksen ympäristönäkökohdat, 
tuki demokraattisten rakenteiden ja käytäntöjen kehittämiselle. 
44 
TADJK1STANISSA PARHAILLAAN TOTEUTETTAVAT9 
TACIS-TOIMET 
Tuen yhteismäärä 3,6 miljoonaa ecua 
1. ELINTARVIKKEIDEN TUOTANTO, JALOSTUS JA JAKELU 
* Maatalousstrategioiden ja -suunnittelun neuvontayksikön perustaminen - 1,6 milj. 
ecua (1994) (tarjousmenettely käynnissä) 
2. INHIMILLISTEN VOIMAVAROJEN KEHITTÄMINEN 
* Tuki talous-ja liikkeenjohtokoulutukselle - 1,0 milj. ecua (1994) (tarjousmenettely 
käynnissä) 
3. ENERGIA 
* Energiasektoria koskeva yleissuunnitelma - 1,0 milj. ecua (1994) (tarjousmenettely 
käynnissä) 
4. Tadikistan on myös päässyt tai pääsee osalliseksi useista vuosien 1991-1995 
alueelliseen (valtioiden väliseen) ohjelmaan kuuluvista hankkeista. 
5. Vuoden 1995 toimintaohjelman maaliskuussa toteutetussa suunnittelussa 
määriteltiin uusia hankkeita 4 miljoonan ecun arvosta. Ensisijaisiksi alueiksi 
vahvistettiin seuraavat: elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu; inhimillisten 
voimavarojen kehittäminen, energia. 
(1994) = toimintaohjelman hyväksymisvuosi 
45 
m 
TURKMENISTANISSA PARHAILLAAN TOTEUTETTAVAT10 
TACIS-TOIMET 
Tuen yhteismäärä lähes 16 miljoonaa ecua 
1. ELINTARVIKKEIDEN TUOTANTO, JALOSTUS JA JAKELU 
- YHTEENSÄ 8,05 milj. ecua 
* Maatalouden yksityistäminen - 0,9 milj. ecua (1991) 
* Maatalousministeriön suunnittelun ja teknisen neuvonnan yksikkö - 3,8 milj. ecua 
(1992) 
* Viljantuotannon kehittäminen - 1,5 milj. ecua (1993) 
* Maatalousneuvontapalvelut viljelijöille - 1,85 milj. ecua (1993) 
2. YRITYSRAKENTEEN UUDISTAMINEN JA KEHITTÄMINEN 
- YHTEENSÄ 2,88 milj. ecua 
* Kirjanpito-ja tilintarkastustoimeen liittyvä apu - 0,45 milj. ecua (1991) 
* Apu kauppakamarille - 0,1 milj. ecua (1992) 
* Yksityistämiseen liittyvä poliittinen neuvonta - 0,47 milj. ecua (1992) 
* Yritysneuvonta ja -palvelut - 0,95 milj. ecua (1993) 
* PK-yritysten kehittämistoimisto - 1 milj. ecua (1993) 
3. INHIMILLISTEN VOIMAVAROJEN KEHITTÄMINEN 
- YHTEENSÄ 2,8 milj. ecua 
* Talous-ja liikkeenjohtokoulutuksen kehittäminen - 1,8 milj. ecua (1993) 
* valtion virkamiesten koulutus - 0,99 milj. ecua (1992) 
4 ENERGIA - YHTEENSÄ 1 milj. ecua 
* Energia-asioiden asiantuntijaryhmä - 1 milj. ecua (1992) 
5. LIIKENNE JA TELEVIESTINTÄ - YHTEENSÄ 1 milj. ecua 
* Rautatiehallinnon neuvonta ja koulutus - 0,5 milj. ecua (1992) 
* Liikenneministeriön neuvonta - 0,5 milj. ecua (1992) 
6. Turkmenistan on myös päässyt tai pääsee osalliseksi useista vuosien 1991-1995 
alueelliseen (valtioiden väliseen) ohjelmaan kuuluvista hankkeista. 
7. Vuoden 1995 toimintaohjelman maaliskuussa toteutetussa suunnittelussa 
määriteltiin uusia hankkeita 4 miljoonan ecun arvosta. Ensisijaisiksi alueiksi 
10 (1992/93) = toimintaohjelman hyväksymisvuosi 
46 
*w 
vahvistettiin seuraavat: elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu; 
yritysrakenteen uudistaminen ja kehittäminen; inhimillisten voimavarojen 
kehittäminen. 
47 
Liite C 
Myönnetyt lainat - 1250 miljoonaa ecua 
Nämä lainat sisältyvät ministerineuvoston joulukuussa 1991 entisen Neuvostoliiton 
tasavaltoja varten perustamaan erityisluottojärjestelmään. Tämän luottojärjestelyn 
tavoitteena on varmistaa välttämättömimpien elintarvikkeiden ja lääkeaineiden saatavuus 
kyseisten maiden alueella. 
(miljoonaa ecua) 
Kazakstan 
Kirgisia 
Tad ikistan 
Turkmenistan 
Uzbekistan Alunperin 
myönnetty 
määrä 
55 
32 
55 
49 
129 Todellinen 
määräraha 
25 
23,7 
55 
45 
59 1'Pääoman 
takaisinmaksu 
aikataulu 
15.1.1996 
20.8.1995 
20.8.1995 
20.8.1995 
28.9.1997 Erääntyneet 
korkomaksut 
(2.5.1995 lukien) 
— 
— 
7,4912 
— 
— 
Kazakstanilla ja Turkmenistanilla on koronmaksun myöhästymisestä johtuen maksamatta 
vähäisiä summia. 
Lainat erääntyvät kokonaisuudessaan maksettaviksi kyseisenä päivänä. 
Eräpäivät: Tad_ikistan: 20.10.1993, 20.4.1994, 20.10.1994, 20.4.1995. 
48 
Liite D 
EU.n ja Keski-Aasian valtioiden välinen kauppa 
Kazakstan 
Turkmenistan 
Uzbekistan 
Tadikistan 
Kirgisia 
Keski-Aasia (*> 
I 
E 
B 
1 
E 
B 
I 
E 
B 
I 
E 
B 
I 
E 
B 
I 
E 
B 1993 
1. vuosi­
puolisko 
129,8 
263,4 
+ 133,6 
48,1 
46,6 
-1,5 
210,6 
100,0 
-110,6 
15,4 
34,6 
+ 19,2 
3,7 
5,5 
+ 1,8 
407,6 
450,1 
+ 42,5 1993 
2.vuosi-
puolisko 
162,6 
360,3 
+ 197,7 
85,4 
69,5 
-15,9 
205,1 
101,2 
- 103,9 
37,6 
18,4 
- 19,2 
3,4 
20,7 
+ 17,3 
494,1 
570,1 
+ 76,0 1994 
1. vuosi­
puolisko 
173,8 
354,3 
+ 180,5 
119,0 
73,9 
-45,1 
202,5 
187,5 
-15,2 
49,9 
20,0 
-29,9 
6,0 
18,3 
+ 17,7 
551,2 
654,0 
+ 102,8 1993 
292,4 
623,7 
+ 331,3 
133,5 
116,1 
-17,4 
415,7 
201,2 
-214,5 
53,0 
54,0 
+ 1,0 
7,1 
26,2 
+ 19,1 
901,7 
1020 
+ 118,5 1994 
10 kk 
233,8 (-8%) 
584,2 (+ 21%) 
+ 350,4 
167,9 (+ 73%) 
129,1 ( + 54%) 
- 38,8 
449,5 ( + 16%) 
300,2 (+ 82%) 
- 149,3 
77,0 ( + 77%) 
33,2 (-29%) 
- 43,8 
17,4 (+ 200%) 
38,7 (+. 106%) 
+ 21,3 ' 
945,6 (+20%)13 
1 085,4 (+ 36 %)'4 
4- 139,8 
I: EU:n tuonti - E: EU:n vienti - B - EU:n tase. 
5,6 prosenttia EU:n koko tuonnista entisen Neuvostoliiton alueen 12 maasta. 
8,5 prosenttia EU:n koko viennistä entisen Neuvostoliiton alueen 12 maahan. 
49 
KOM(95) 206 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-236-FI-C 
ISBN 92-77-89225-0 
I 
' Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
j L-2985 Luxembourg