Kymmenen kärkimaata, joilla esteitä on eniten, olivat edelleen samat kuin vuonna 2017, vaikkakin järjestys oli muuttunut hieman. Merkittävintä on, että kirjattujen esteiden kärkimaaksi nousi ensimmäisen kerran Kiina, jolla oli 37 EU:n vienti- ja investointimahdollisuuksia haittaavaa estettä. Toisena oli Venäjä, jolla oli 34 estettä. Sen jälkeen tulivat Intia ja Indonesia, joilla kummallakin oli 25 estettä, ja Yhdysvallat, jolla oli 23 estettä.

Sidosryhmälähtöinen lähestymistapa tarkoittaa sitä, että raportissa keskitytään yksinomaan esteisiin, joista yritykset ovat ilmoittaneet. Tässä luvussa analysoidaan EU:n yritysten kolmansissa maissa kohtaamia kaupan esteitä ja niihin liittyviä suuntauksia sekä toimia, joita markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden puitteissa on toteutettu esteiden poistamiseksi. Vaikka tietokannassa ja tässä raportissa ei oteta kantaa kirjattujen toimenpiteiden lainmukaisuuteen, nämä esteet on havaittu ongelmallisiksi EU:n yritysten kannalta ja ne on priorisoitu lisätoimenpiteitä varten markkinoillepääsyä koskevan työskentelyn yhteydessä, koska ne voivat olla syrjiviä, suhteettomia tai muutoin kauppaa rajoittavia. Ne kaikki sisältyvät markkinoillepääsyä koskevaan tietokantaan.

Raportin ensimmäisessä osassa esitetään maiden, alojen ja esteiden tyypin perusteella jaoteltu määrällinen ja laadullinen analyysi vuonna 2018 kirjatuista yhteensä 425 aktiivisesta kaupan ja investointien esteestä ja 45 uudesta esteestä, joista on raportoitu komissiolle ja jotka on kirjattu EU:n markkinoillepääsyä koskevaan tietokantaan .

Tässä raportissa esitetään edelliseen liittyen uusia parannuksia, jotta EU:n yrityksiin eniten vaikuttavat esteet saadaan tunnistettua ja kuvattua tarkemmin. Aiemmissa raporteissa on perinteisesti keskitytty kumppaneihin, joiden osalta uusia ja poistettuja esteitä on eniten. Tämän vuoden raportissa tuodaan esiin myös esteitä, jotka ovat vaikuttaneet eniten EU:n vientiin, jolloin saadaan uutta tietoa niiden suhteellisesta merkittävyydestä.

Perinteisen markkinoillepääsyn suhteen komission työ on kohdistunut kolmeen suuntaan. Ensinnäkin komissio on vahvistanut EU:n toimielinten ja sidosryhmien koordinointia (Brysselissä, jäsenvaltioissa ja EU:n laajassa diplomaattisten edustustojen verkostossa). Toiseksi se on pyrkinyt viestimään erityisesti pk-yrityksille, miten ne voivat raportoida EU:n ulkopuolella mahdollisesti kohtaamistaan uusista esteistä ja miten komissio ja jäsenvaltio voivat suunnitella ja toteuttaa räätälöidyn strategian niiden poistamiseksi. Tässä on ollut hyötyä markkinoillepääsyn teemapäiviä (Market Access Days) koskevasta aloitteesta, jonka perusteella EU:n jäsenvaltioissa järjestetään paikallisten yritysten tarpeisiin mukautettuja tapahtumia. Niitä on järjestetty jo Tanskassa, Espanjassa, Alankomaissa, Liettuassa, Portugalissa ja Ranskassa. Kolmanneksi komissio on sitoutunut esteiden järkevämpään priorisointiin, minkä ansiosta voimavaroja voidaan keskittää paremmin tulosten saavuttamiseksi.

Kaupan ja investointien esteitä koskevassa yhdeksännessä raportissa analysoidaan EU:n yritysten vuonna 2018 kohtaamia uusia esteitä sekä niiltä samana vuonna poistettuja esteitä, mikä on komission, jäsenvaltiot ja eurooppalaiset yritykset yhdistävän EU:n markkinoillepääsyä koskevan kumppanuuden ansiota . Tämä kumppanuus on sidosryhmälähtöinen, ja se on luotu niitä varten. Raportissa esitellään EU:n yritysten kolmansissa maissa kohtaamia esteitä, määritellään yhteinen strategia niiden poistamiseksi ja seurataan tämän strategian toteutumista.

Vuonna 2018 kirjattiin yhteensä 45 uutta estettä 23 kolmannesta maasta , mikä on noin kolmasosa vähemmän kuin vuonna 2017 kirjatut 67 uutta estettä. Kuten jäljempänä käy ilmi, vuonna 2018 kirjattujen esteiden arvioitu taloudellinen vaikutus on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin edellisen vuoden esteiden.EU:n viejät ovat kohdanneet entistä monimutkaisempia ja enemmän järjestelmään liittyviä esteitä merkittävillä markkinoilla, mikä vahvistaa jälleen, että vallalla on edellisissä kahdessa raportissa esiin tuotu protektionismin lisääntymisen suuntaus.

Useimmat rajantakaiset toimenpiteet liittyvät merkintävaatimuksiin, verotustoimenpiteisiin tai uusiin sääntelyvaatimuksiin, joita on otettu käytettyyn useissa kolmansissa maissa. Suurin osa rajatoimenpiteistä on terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyviä rajoituksia sekä kiintiöihin tai korotettuihin tulleihin ja tariffeihin liittyviä toimenpiteitä. Tänä vuonna myös palvelujen alalla raportoitiin kahdesta uudesta esteestä.

Taulukossa II esitetään kauppavirrat, joihin esteet vaikuttivat, kaikkien niiden 23 kumppanimaan osalta, jotka ottivat käyttöön uusia kaupan esteitä vuonna 2018. Arvio uusien markkinoillepääsyn esteiden taloudellisesta vaikutuksesta ei kuitenkaan välttämättä aina täysin vastaa esteiden todellista vaikutusta. Näin saattaa olla tilanteessa, jossa on kyse palveluiden esteistä, horisontaalisista esteistä, joita on vaikea ilmaista määrällisesti, tai samoja tuotteita koskevista päällekkäisistä rajoituksista.

Tunnistettujen toimenpiteiden määrä on tärkeä indikaattori, mutta parempi käsitys kunkin esteen tosiasiallisesta merkityksestä saadaan analysoimalla kauppaa, johon esteet vaikuttivat. Kuviosta 7 käy ilmi, että teollisuuden toimialojen osuus kaupasta, johon esteet vaikuttivat, on 97 prosenttia. Kolmen alan (tieto- ja viestintätekniikka, rauta, teräs ja muut kuin rautametallit sekä jalometallit) esteiden osuus on 72 prosenttia kaikesta EU28:n viennistä, johon uudet raportoidut esteet vaikuttivat.

EU:n ja Kiinan kauppasuhde on yksi kaikkein monitahoisimmista. Kiina on edelleen EU:n yrityksille tärkeä markkina-alue, mutta valtava määrä kaupan vääristymiä ja markkinoillepääsyn esteitä on haitannut kahdenvälisiä kauppasuhteita merkittävästi jo vuosien ajan. Esimerkkejä ovat erilaiset systeemiset ongelmat, kuten valtavat tuet, teknologian siirtoon liittyvät velvoitteet ja ylikapasiteetti, joka vaikuttaa teräksen ja alumiinin kaltaisten perinteisten alojen lisäksi myös entistä enemmän huipputeknologiassa (Made in China 2025 strategia), sekä perusteeton kyberturvallisuutta ja salausta koskeva sääntely.

Kiina otti vuonna 2018 käyttöön neljä uutta estettä, mikä vahvisti edellisenä vuotena havaittua suuntausta: silloin raportoitiin kymmenestä uudesta esteestä. Näiden tapahtumien johdosta Kiinasta on tullut kumppani, joka rajoittaa eniten EU:n kauppaa yhteensä 37 esteellä. Neljä uutta estettä voivat yhdessä haitata EU:n vientiä jopa 25,7 miljardin euron edestä.

Kuten jo viime vuoden raportissa tuotiin esiin, Kiina on ottanut käyttöön erilaisia kauppaa rajoittavia toimenpiteitä huipputeknologian alalla ja täydentänyt niitä myös kattavilla teollisuuspoliittisilla toimilla ja vääristämällä kauppaa eri tavoin Made in China 2025 strategian mukaisesti. Vuonna 2018 Kiina lisäsi tieto- ja viestintätekniikan alalle kymmeniä täytäntöönpanotoimenpiteitä 1. kesäkuuta 2017 voimaan tulleen kyberturvallisuuslain täytäntöönpanemiseksi. Osana tätä kehitystä yleisestä turvallisuudesta vastaava ministeriö julkaisi julkista kuulemista varten kesäkuussa 2018 luonnoksen salaiseksi luokiteltua kyberturvallisuuden suojelua koskevasta asetuksesta. Tämä tunnetaan myös nimellä kyberturvallisuuden monitasoinen suojelujärjestelmä (Cyber Multi-Level Protection Scheme eli kyber-MLPS). Sillä voitaisiin korvata vuoden 2007 alkuperäinen monitasoinen suojelujärjestelmä (Multi-Level Protection Scheme eli MLPS). Näiden säädösten tarkoituksena on luokitella kaikki tietojärjestelmät niiden turvallisuustason mukaan. Ulkomaiset yritykset voitaisiin jättää tiettyjen markkinasegmenttien ulkopuolelle todetun arkaluonteisuuden perusteella. Luonnoksessa jätetään huomattavasti tulkinnanvaraa, koska siinä ei määritellä keskeisiä käsitteitä, mikä on yleisesti ottaen ongelmallista. Yritysten todistustaakka saattaisi kasvaa myös pienemmän riskin sovelluksissa, useammat sovellukset saattaisivat päätyä perusteettomasti suuremman riskin luokkiin ja salaussovelluksiin saatettaisiin soveltaa tarpeettomia testaus- ja sertifiointivaatimuksia. Toimenpiteet ovat myös teollis- ja tekijänoikeuksien näkökulmasta huolestuttavia. Yksi pitkäaikainen ongelma on ollut se, että asiaa käsitteleviin kiinalaisiin standardointielimiin (TC 260 työryhmä 3 eli kyberturvallisuuden standardointia käsittelevä tekninen komitea) on vaikea saada yhteyttä. Kyber-MLPS:n yhteydessä ongelma on muuttunut entistä polttavammaksi, koska se on yhteydessä näiden elinten kehittämiin standardeihin. Tämän yksittäisen esteen vaikutus EU:n vientiin olisi merkittävä, sillä tieto- ja viestintätekniikan ja elektroniikan alan kauppavirrat, joihin este vaikuttaisi, ovat arvoltaan 24,9 miljardia euroa. Samalla on syytä panna merkille, että tällä toimenpiteellä voisi olla huomattavia vaikutuksia myös EU:n investointeihin Kiinassa, ja vaikutukset ulottuisivat tieto- ja viestintätekniikan alan ulkopuolelle useisiin muihin huipputekniikan aloihin.

Ravitsemispalvelumarkkinoilla toimivilla ruoanlaittoon käytettävien kaasukäyttöisten vaahdottimien ja latureiden jakelijoilla oli vaikeuksia, jotka johtuivat Kiinan voimassa olevassa sääntelykehyksen epäselvästä ”vaarallisten aineiden” varastointia ja jakelua koskevasta toimilupavaatimuksesta. Tämä koskee jopa 383 miljoonan euron arvoista vientiä.

Elintarvikesääntelystandardeissa määritettiin hiivojen käyttöä rajoittavia parametreja, jotka estivät tiettyjen juustojen viennin EU:sta ja viivästyttivät steriloidun maidon lupamenettelyjä. Tämä voi koskea jopa 496 miljoonan euron arvoista vientiä.

Kiina tarkisti myös suolamonopolia koskevat sääntönsä toimenpiteillä, jotka julkistettiin joulukuussa 2017 ja toukokuussa 2018. Sen seurauksena Kiinan tulli on lopettanut kaiken suolan maahantuonnin ja sääntöjen mukaan vain nimetyt suolan tukkuliikkeet voivat harjoittaa suolan vähittäismyyntiä Kiinassa. On epäselvää, voidaanko tällaisiksi nimetä ulkomaisia yrityksiä.

EU on käyttänyt kaikkia keinoja vastatakseen Kiinan kanssa ilmenneisiin haasteisiin muun muassa kahdenvälisillä vuoropuheluilla (talous- ja kauppa-asioita käsittelevä työryhmä, tieto- ja viestintätekniikkaa koskeva vuoropuhelu, kybertyöryhmä, kauppa- ja investointipoliittinen vuoropuhelu, korkean tason talousvuoropuhelu, huippukokous) ja monenvälisillä foorumeilla (WTO:n eri komiteat). Viimeaikaiset tapahtumat vaativat kuitenkin hyvin koordinoituja lisätoimia, jotta Kiinan kanssa ilmenneet markkinoillepääsyn ongelmat voidaan ratkaista paremmin.

Samanaikaisesti komissio ei ole epäröinyt ryhtyä päättäväisiin toimin kansainvälisen kaupan sääntöjen täytäntöönpanon valvomiseksi tilanteissa, joissa vuoropuhelu ei ole tuottanut tyydyttäviä tuloksia: EU pani 1. kesäkuuta 2018 WTO:ssa vireille oikeustoimen (DS549) teknologian siirtoa koskevia kiinalaistoimenpiteitä vastaan, koska ne heikentävät eurooppalaisten yritysten teollis- ja tekijänoikeuksia. Samanaikaisesti on käynyt selväksi, että tietyt kaupan vääristymät uhkaavat nyt globaalin kauppajärjestelmän eheyttä. EU hyödyntää edelleen laajaa välineistöään kauppaa vääristävien käytäntöjen lopettamiseksi voimassa olevan kansainvälisen säännösten mukaisesti, mutta on myös ilmeistä, että WTO:n sääntöjä on nykyaikaistettava aitojen ja kestävien ratkaisujen löytämiseksi. Vuonna 2018 pidetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa perustettiinkin kahdenvälinen WTO:n uudistamista käsittelevä työryhmä.

Neuvotteluja käydään myös kattavasta investointisopimuksesta, joka helpottaa EU:n yritysten Kiinan investointimarkkinoille pääsyn edellytyksiä. Vuoden 2018 EU:n ja Kiinan huippukokouksen jälkeen osapuolet vaihtoivat markkinoillepääsyä koskevia tarjouksia.

2. Yhdysvallat

EU:n ja Yhdysvaltojen väliset taloudelliset suhteet ovat maailman merkittävimmät. Transatlanttinen talous pitää yllä 15 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa ja Yhdysvalloissa ja EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyö on huomattavien kauppavirtojen vakauden ja monenvälisen kauppajärjestelmän kannalta olennaisen tärkeää.

EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kaupan jännitteet lisääntyivät vuonna 2018, kun Yhdysvallat asetti neljä uutta kaupan estettä, mikä nosti esteiden kokonaismäärän 23:een. Yksi esteistä ratkaistiin onnistuneesti jo vuonna 2018, mutta loput kolme estettä koskevat arvoltaan kaikkiaan 6,4 miljardin euron vientiä EU:sta.

EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kaupan jännitteet lisääntyivät erityisesti sen seurauksena, kun Yhdysvallat määräsi 1. kesäkuuta 2018 niin sanotut Section 232 tullit EU:sta tuotavalle teräkselle (25 %) ja alumiinille (10 %). Perusteeksi ilmoitettiin kansallinen turvallisuus. EU reagoi näihin toimenpiteisiin nopeasti ja oikeasuhteisesti pyytämällä WTO:n riitojen ratkaisusta annettujen sääntöjen mukaisia kuulemisia, tasapainottamalla tilannetta asettamalla lisätariffeja tietyille Yhdysvalloista tuotaville tavaroille, joiden viennin arvo Yhdysvalloille on 2,8 miljardia euroa, ja ottamalla käyttöön omia suojatoimenpiteitään. Niiden tarkoituksena oli suojautua mahdollisilta kaupan vääristymiltä ja suojella eurooppalaisia yrityksiä Yhdysvaltojen toimenpiteiden välillisiltä kielteisiltä vaikutuksilta.

Lisäksi toukokuussa 2018 käynnistetty erillinen Yhdysvaltoihin tuotavien autojen ja autonosien kansalliseen turvallisuuteen liittyvää ulottuvuutta koskeva tutkinta aiheuttaa vakavaa huolta EU:ssa, koska kaikilla haitallisilla toimenpiteillä on huomattava vaikutus kaksisuuntaiseen transatlanttiseen kauppaan.

Tämä on tilanne, jossa puheenjohtaja Juncker ja presidentti Trump tapasivat 25. heinäkuuta 2018. Keskustelut onnistuivat, ja niissä päästiin sopimukseen uuden vaiheen aloittamisesta kauppasuhteissa kaupan helpottamiseksi ja jännitteiden lieventämiseksi. Heinäkuun 25. päivänä 2018 annetussa yhteisessä julkilausumassa määriteltiin tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat toimintalinjat. EU ja Yhdysvallat sopivat lisäksi pidättyvänsä kaikista toimenpiteistä, jotka olisivat syntyneen sopimuksen hengen vastaisia, kun tätä yhteistä agendaa toteutetaan.

Muut Yhdysvaltojen hiljattain asettamat, yhteisen julkilausuman soveltamisalan ulkopuoliset kaupan esteet liittyvät ensiksikin kahteen Yhdysvaltojen vuoden 2017 veroleikkauksia ja työpaikkoja koskevan lain erityissäännökseen. Kyse on veropohjan rapautumista ja väärinkäytöksiä torjuvasta verosäännöksestä (Base Erosion and Anti-abuse Tax eli BEAT), jossa on joitakin syrjiviä seikkoja, ja ulkomailta peräisin olevista aineettomasta omaisuudesta saaduista tuloista tehtäviä vähennyksiä koskevasta säännöksestä (Deduction for Foreign Derived Intangible Income eli FDII), joka saattaa olla todellisuudessa kiellettyä tukea. EU on huolestunut siitä, että nämä kaksi säännöstä voisivat vaikuttaa kielteisesti eurooppalaisiin yrityksiin (erityisesti pankkeihin ja vakuutusyhtiöihin), ja on nostanut ne esiin poliittisella ja teknisellä tasolla yhdysvaltalaisten kumppaniensa kanssa.

Toiseksi tietyt tulliluokituksen erot eli se, että Yhdysvaltojen tullihallinto ei noudata Maailman tullijärjestön monikerrosparketin luokitusta tullia varten, johtavat siihen, että tuontitulliksi asetetaan nollan prosentin sijasta viisi prosenttia tai jopa kahdeksan prosenttia, jos monikerrosparketin katsotaan olevan vaneria.

Lisäksi poistettiin este, joka oli asetettu vuonna 2018 Yhdysvaltain formaldehydilain perusteella. Tässä laissa määritellään kotimaassa valmistettujen ja maahantuotujen komposiittipuutuotteiden sisältämän formaldehydin päästöstandardit. Ongelman oli aiheuttanut se, että vaatimustenmukaisuuden määräaikaa aikaistettiin alun perin ilmoitetusta (kesäkuuhun 2018 joulukuusta 2018). Sen seurauksena eräille EU:n yrityksille aiheutui huolta lyhyestä määräajasta erityisesti koskien kuljetuksia, jotka olivat jo matkalla Yhdysvaltoihin. EU:n otettua yhteyttä Yhdysvaltojen hallintoon (muun muassa laadittua kirjeen Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluvirastolle) ja EU:n sidosryhmien kuulemisen jälkeen vahvistui, että asia oli ratkennut, koska Yhdysvaltojen tulli ei ollut keskeyttänyt yhtään kuljetusta.

Ratkaisematta on vielä yksi pitkäaikainen ongelma eli se, että EU:n kahdeksan jäsenvaltion (Belgian, Alankomaiden, Ranskan, Italian, Espanjan, Saksan, Portugalin ja Puolan) omenoiden ja päärynöiden Yhdysvaltoihin viennin sallimista koskevan lopullisen säännön julkaiseminen on tarpeettomasti viivästynyt, mihin on syytä kiinnittää erityistä huomiota. Hakemus on ollut vireillä vuodesta 2008, ja kaupan sallivan lopullisen säännön julkaisemista on lykätty kohtuuttomasti, vaikka siihen ei ole ollut mitään terveyteen tai kasvinsuojeluun liittyviä perusteita.