EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.11.1997 
KOM(97)6111opull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
YHTEISÖN POLITIIKAT JA TYÖLLISYYS 

YHTEISÖN POLITIIKAT JA TYÖLLISYYS 
KOKONAISSTRATEGIA 
Työttömyys on ollut unionin, sen 
jäsenvaltioiden ja yksityisten kansa-
iaisten suurin huolenaihe jo usean 
vuoden ajan. Vaikka talouskasvun 
odotetaan jatkuvan voimakkaana 
ainakin vuoteen 1999 saakka, 
komission viimeisimpien ennusteiden 
mukaan Euroopan unionin työttö­
myysaste nousee 9,7 prosenttiin 
vuonna 1999 nykyisen politiikan 
jatkuessa. 
Mikä avuksi? Ihmelääkettä ei ole. 
Vain kokonaisstrategiaa noudatta­
malla voidaan nopeuttaa uusien 
työpaikkojen syntymistä. 
Kokonaisstrategian virstanpylväitä 
ovat olleet kasvua, kilpailukykyä ja 
työllisyyttä koskeva valkoinen kirja, 
Essenin huippukokouksessa määri­
telty koordinointistrategia ja sen 
yhdistäminen Firenzessä sovittuun 
työllisyyttä koskevaan luottamus­
sopimukseen, ja lopuksi strategian 
vahvistaminen uudessa perussopi­
muksessa. Näin Euroopan unioni on 
vähitellen luonut kokonaisstrategialle 
yhteisen viitekehyksen, joka perustuu 
kolmeen tekijään: 
1. Yhtenäisyys 
Työllisyyspolitiikkaa ei voida jakaa 
yksittäisiin osa-alueisiin. Siinä on 
pystyttävä yhdistämään kolme 
menestyksen edellytystä: vankka 
talouskehys, yhtenäismarkkinoiden 
tarjoamien mahdollisuuksien hyödyn­
täminen ja työmarkkinoiden määrä­
tietoinen uudistaminen. Työmarkkinoiden uudistaminen on 
toistaiseksi edennyt unionin tasolla 
hitaimmin. Sopimus komission esittä­
mien suuntaviivojen noudattamisesta 
ja kansallisten toimintasuunnitelmien 
toteuttaminen antaisivat työmarkki­
noiden uudistuksille uutta puhtia. 
Seuraavassa tarkastellaan panosta, 
jonka yhteisön politiikat voivat tuoda 
kokonaisstrategiaan, vastauksena 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston 
yhteydessä esitettyyn toivomukseen 
saada yhteisön toiminnasta selvitys, 
jossa käydään läpi merkittävimmät jo 
käynnistetyt aloitteet ja esitetään 
tarpeen mukaan uusia ehdotuksia. 
2. Sekä lyhyen, keskipitkän että 
pitkän aikavälin kattaminen 
Strategisen lähestymistavan etuna on 
yksityisten kansalaisten mahdollisuus 
pitkävaikutteiseen toimintaan. 
Maailman muuttuessa yhä kiihtyvällä 
vauhdilla kiireelliset muutokset on 
sovitettava keskipitkän aikavälin 
muutosten valmisteluun. Näin on 
selvästi väestörakenteen muutoksen 
laita: kohentamalla työllisyyttä tänään 
voimme lieventää työvoiman 
vanhenemisen vaikutuksia huomenna 
ja helpottaa sosiaaliturvan perus­
teellista uudistamista. 
i-
VHmeaJtauaen tySHteyyskeMty» 
- Työttömyysaste on huolestut­
tava, 10,8 prosenttia vuoden 
1997 puolivälissä. Lisäksi 
vuonna 1096 yli & prosenttia 
unionin työikäisestä väestöstä 
oli ollut vähintään vuodon ajan 
työttömänä, 
- Vuonna 1996 luotiin noin 
600 0D0 uutta työpaikkaa, 
Palvelualalla on syntynyt 1-1 J$ 
miljoonaa uutta työpalkkaa 
vuodessa (vuotta 1öe3 lukuun 
ottamatta), kun perinteisiä 
talouden aloilla {maataloudessa 
ja teollisuudessa) työpaikat ovat 
jatkuvasti vähentyneet 
- Viimeisen kymmenen, vuoden 
aikana työpalkkoja on hävinnyt 
eniten abilla, Joilla työskentelee 
alle neljäsosa unionin 
työikäisestä väestöstä. 
- Vuodesta 1993 lähtien alle 
kymmenen työntekijän pienyri­
tykset ovat palkanneet uusia 
työntekijöitä kaksi kertaa 
tiuhemmin kuin suuryritykset 
- Työpaikkojen nettolisäys vuoden 
1990 jälkeen johtuu melkein 
kokonaan osa-aikatyön yleis­
tymisestä. 
- Nuorten keskimääräinen työttö­
myysaste unionissa on edelleen 
yli 20 %. Tosin nuorisotyöttö­
myys on viime aikoina Nukan 
vähentynyt väestörakenteen 
muuttumisen ja koulutukseen 
osallistumisen lisääntymien 
myötä, 
~ Naisten tydttdmyysaste on yhä 
noin kolme prosenttiyksikköä 
korkeampi kuin miesten (12,7 % 
ja 9,4 %}> , Sama huomio koskee tekniikan yhä 
nopeampaa muuttumista, jota 
talouden globalisoituminen kiihdyttää. 
Kehittyvä teknologia on tosin uusi 
vaurauden lähde, mutta tämä vauraus 
jakautuu epätasaisesti. Toisaalta 
muutosvauhdin kiihtyminen aiheuttaa 
rakennemuutoksia ja sosiaalisia kus­
tannuksia, joiden vaikutuksia voidaan 
lieventää vain ammatillista ja 
maantieteellistä liikkuvuutta suosivalla 
kaukonäköisellä työllisyyspolitiikalla. 
Tämä pätee myös unionin 
laajentumiseen, jonka monet näkevät 
rajoituksena, vaikka se todellisuu­
dessa tarjoaa mahdollisuuksia kasvun 
vahvistamiseen jo nyt ja etenkin 
keskipitkällä aikavälillä. 
Työttömyyden ongelmaan on 
tartuttava pikaisesti. On aika ryhtyä 
sanoista tekoihin. Samalla on nähtävä 
tulevat haasteet ja löydettävä niihin 
ratkaisut jo tänään, muuten 
työttömyysongelman ratkaisu jää 
välttämättömäksi sopeutumiseksi 
aktiivisen ennakoinnin sijasta. 
Muutoksen päälinjat ovat kaikkien 
tiedossa, mutta ratkaisuja on monesti 
lykätty. Eurooppalaisessa toiminta­
mallissa pyritään toisaalta kannus­
tamaan työpaikkoja luovaa aloit­
teellisuutta ja toisaalta tarjoamaan 
tukea ja esimerkkejä, joiden avulla 
kaikki kansalaiset voivat paremmin 
valmistautua odotettuihin muutoksiin. 
3. Kaikki voimavarat käyttöön 
Koska työllisyysstrategia liittyy 
kaikkiin yhteisön politiikkoihin, se on 
suunnattava kaikille talouden 
toimijoille. Uudistusaloitteita tulee yhä 
useammalta suunnalta, ja eri tahoilla 
tehdyt aloitteet on suhteutettava 
yhteiseen viitekehykseen. Työllisyys­
kehitykseen voidaan vaikuttaa eri 
tasoilla. Vaikuttajia ovat niin unionin 
kuin kansallisen ja paikallisen tason 
päättäjät. Tärkeitä vaikuttajia ovat 
-2-
tietenkin myös työmarkkinaosapuolet, 
työpaikkojen säilyttämisen ja 
luomisen puolesta käytävän taistelun 
etuvartio. Myös järjestöt ja yksityiset 
kansalaiset voivat osaltaan vaikuttaa. 
Vaikutus ulottuu myös itse yhteisön 
politiikkoihin. Seuraavassa pyritään 
osoittamaan, miten yhteisön politiikat 
edistävät työllisyyttä edellä esitetyn 
kokonaisstrategian puitteissa. 
Unionin toimenpiteitä ei voida pitää 
pelkästään erillisinä ja ulkopuolisina 
jäsenvaltioiden toimenpiteisiin 
nähden, vaan ne kaikki kietoutuvat 
yhteen kahdella tavalla: 
- Unioni luo toiminnallaan viite­
kehyksen, joka takaa eri jäsen­
valtioiden toimenpiteiden yhteen­
sopivuuden ja suurimman mahdol­
lisen hyödyn muun muassa koko­
naistalouden vakauttamisen, yhte­
näismarkkinoiden loppuunsaatta­
misen, verosäännösten tarkista­
misen, valtiontukien sääntelyn, 
yritysten toimintaympäristön sel­
keyttämisen, työmarkkinauudistus-
ten ja kestävän kehityksen avulla. 
- Unionin toiminta täydentää ja 
tukee jäsenvaltioiden toimen­
piteitä. Unionin toiminta niveltyy 
jäsenvaltioiden jo aiemmin käyn­
nistämiin toimenpiteisiin täyden­
täen niitä ja tuoden niihin yhteisön 
lisäarvoa tutkimuksen ja innovaa­
tion, koulutuksen, pk-yritysten 
rahoituksen, tietoyhteiskunnan ja 
Euroopan laajuisten verkkojen 
osalta. Unioni voi lisäksi suoraan 
tukea jäsenvaltioiden toimenpiteitä 
muun muassa rakennerahastojen 
kautta. EU talousyksikkönä 
Euroopan unioni muodostaa yhä 
yhtenäisemmän talousyksikön. Sisä­
markkinoiden toteutuessa raja valti­
oiden välisen ja maiden sisäisen 
liikkuvuuden väliä häviää. Yritysten 
investointistrategiat, ja siten myös 
työllisyys- ja kasvupolitiikka, on yhä 
useammin suunniteltava Euroopan 
tasolla*.Tosin ulkoisen kaupan osuus 
unionin bkfcsta pysyttelee vakaasti 
kahdeksan prosentin tasolla, mutta 
sen kilpailua piristävä vaikutus on 
kasvussa, Euroopan unionin kehitys 
riippuu siitä, kuinka hyvin se pystyy 
kehittämään kilpailukykyään vasta­
takseen maailmanlaajuisen kilpailun 
haasteeseen* 
EU:n pitkän aikavälin talouskasvun 
nopeuttamiseksi tarvitaan huomatta­
vaa investointien lisäystä nykyisestä 
19 prosentin tasosta (1970-luvun 
alussa Investointiaste oli 24 %). 
Pitkän aikavälin strategian tärkeimpiä 
osa-alueita ovat aineettomat inves­
toinnit teknologiaan ja rahoitukseen 
liittyvät innovaatiot seka panostus 
ihmisiin makro» ja mikrotalouden 
YHTEISÖN POLITIIKAT JA TYÖLLISYYS: 
EDELLYTYKSET, TÄYDENTÄMINEN JA 
TUKEMINEN 
I. Unionin toiminta luo tarvittavat 
puitteet 
TALOUSKEHYS 
Euroopan unionin tarjoama talous­
kehys on työllisyysstrategian johdon­
mukaisuuden tärkein tae. Terveet ja 
vakaat makrotaloudelliset olot ovat 
nopean talous- ja työllisyyskasvun 
välttämätön, mutta ei vielä riittävä, 
ehto. Tulevaisuudessa talouden 
vakauden ja rakenneuudistusten 
niveltyminen toisiinsa on entistä 
tärkeämpää talous- ja rahaliiton 
häiriöttömän toiminnan takaamiseksi. 
Tosin talous- ja rahaliitto vahvistaa jo 
sinänsä kasvua ja työllisyyttä. 
Rakenteellisten toimenpiteiden tuke­
ma lähentymisstrategia on jo alkanut 
tuottaa näkyviä tuloksia. Komission 
talousennusteita on tarkistettu ylös­
päin ja uusimmat luvut lupailevat, että 
työpaikat lisääntyisivät noin yhden 
prosentin vuosivauhtia seuraavan 
kahden vuoden ajan. 
Keskipitkällä aikavälillä yhteiseen 
rahaan siirtyminen purkaa EU:n 
taloutta jatkuvasti heikentäneitä 
esteitä. EMU:un mukaan tulevien 
maiden välisistä valuuttakriiseistä 
päästään eroon. Samalla jäsen­
valtioiden kansallisen rahapolitiikan ja 
budjettipolitiikan välinen jännitys 
vähenee perussopimuksen ja vakaus-
ja kasvusopimuksen noudattamiseksi 
vaaditun kurin vuoksi. Yleisen vakau­
den ansiosta työmarkkinaosapuolten 
palkkaneuvottelut helpottuvat. Tässä 
tilanteessa on aiempaa paremmat 
mahdollisuudet saavuttaa kasvun ja 
työllisyyden kannalta edullisin mahdollinen tasapaino. EMU.n ja 
euron vahvistaman makrotalouden 
varsinaiseksi haasteeksi nousee 
nykyisen suotuisan talouskehityksen 
muuntaminen kestäväksi kasvuksi 
keskipitkällä aikavälillä. 
+ Kun euro on määrä ottaa 
käyttöön 1. tammikuuta 1999, ja 
kun kasvunäkymät ovat lähenty­
misprosessin ansiosta suotuisat, 
Eurooppa-neuvoston työllisyys­
kokous voinee muistuttaa talou­
den yhteensovittamisen tärkey­
destä ja korostaa tässä yhtey­
dessä kokonaistaloudellisesta 
lähentymisestä ja kasvustrategian 
tukemisesta EU:n työmarkkina­
osapuolten antaman yhteisen 
päätöslauselman merkitystä. 
YHTENÄISMARKKINA T 
Komission ensimmäinen arvio 
yhtenäismarkkinoiden vaikutuksesta 
ja tehokkuudesta osoitti, että 
markkinoiden yhdistyminen ja 
kilpailun kiristyminen lisäsi kasvua 
1-1,5 prosenttia vuosien 1987 ja 
1993 välillä, ja uusia työpaikkoja 
syntyi niiden ansiosta huomattavasti 
enemmän kuin muuten olisi 
tapahtunut. Arviossa todettiin kuiten­
kin monia puutteita, jotka edelleen 
haittaavat yhtenäismarkkinoiden 
toimivuutta. 
Tämän huomion perusteella komissio 
esitteli toimintasuunnitelman, jossa 
selkeästi yksilöidään yhtenäismarkki­
noiden tehostamiseksi lähivuosina 
tarvittavat toimenpiteet. Amsterdamin 
Eurooppa-neuvosto hyväksyi suunni­
telman. Nyt on tärkeää, että kaikki 
osapuolet osoittavat poliittista tahtoa, 
jotta toimintasuunnitelmassa ehdote­
tut ensisijaiset toimenpiteet saadaan 
nopeasti käyntiin. Komissio seuraa 
tarkasti kyseisten toimenpiteiden 
toteutumista ja julkaisee aika ajoin 
"yhtenäismarkkinoiden pistetauluk­
koa" ("Single Market Scoreboard"). 
+ Työllisyyshuippukokouksen anta­
man piristysruiskeen ansiosta 
lähiaikoina kiinnitetään erityistä 
huomiota yhtenäismarkkinasään-
nöstön tiukkaan ja tehokkaaseen 
soveltamiseen. Esimerkiksi 
televiestintämarkkinoiden vapaut­
tamista koskevat säännökset on 
pantava täytäntöön määräajassa. 
Verotuksen muuttaminen työlli­
syyttä tukevaksi 
Verotus on epäilemättä työllisyys­
vaikutuksiltaan merkittävimpiä raken­
teellisia tekijöitä. Amsterdamin 
Eurooppa-neuvostossa ja 
uusimmissa talouspolitiikan 
yleislinjoissa suositeltiin verotuksen 
yleistä keventämistä. Euroopan 
taloudellisen yhdentymisen edetessä 
on kansallisella tasolla kuitenkin 
entistä vaikeampaa ryhtyä 
verouudistuksiin työllisyyden 
kohentamiseksi. 
Tästä syystä komissio pitää tärkeänä 
sitä, että päästäisiin yhteisymmär­
rykseen kolmesta unionin verotuksen 
yhtenäistämiseen liittyvästä yleis­
tavoitteesta: 
• Tasapainoinen veropaketti, joka 
koostuu veropoliittisen työryhmän 
suosituksiin perustuvan komission 
ehdotuksen mukaisesti yritys­
verotuksen menettelysäännöistä, 
säästämisen verotuksen yhteisistä 
periaatteista sekä korkotulojen ja 
yritysten välisen maksuliikenteen 
iähdeverotuksen poistamisesta. 
Ecofin-neuvostolta pyydetään 
lähiaikoina lausuntoa veropake­
tista. Tavoitteena on estää 
vahingollinen verokilpailu ja 
pysäyttää lakisääteisten maksujen 
kasvusuuntaus erityisesti ammatti­taidoiltaan ja liikkuvuudeltaan 
heikoimmassa asemassa olevan 
työvoiman osalta. 
• Energiatuotteiden verotusta 
koskevien yhteisön kehyksen 
hyväksyminen (valmisteverot, 
verotuksen laajentaminen koske­
maan kaikkia energiatuotteita), 
joka antaa pelivaraa välillisten työ­
voimakustannusten alentamiseksi, 
• Työvoimavaltaisten palvelujen alv-
kannan kohdennettu alenta­
minen palvelujen kysynnän 
tukemiseksi ja harmaan työn 
vähentämiseksi. Komissio on 
hiljattain hyväksynyt tiedonannon, 
jossa ehdotetaan määräaikaisia 
alv-alennuksia sellaisille palvelu­
aloille, joihin rajat ylittävä kilpailu 
ei vaikuta. Kokeiluun osallistuvat 
jäsenvaltiot valtuutettaisiin sovel­
tamaan näihin aloihin alennettua 
alv-kantaa tarkoituksena täyden­
tää kahdessa edellisessä kappa­
leessa mainittuja tärkeimpiä toi­
menpiteitä välillisten työvoima­
kustannusten alentamiseksi. 
+ Eurooppa-neuvoston työllisyys­
kokouksessa voitaisiin ehdottaa, 
että ministerineuvosto sopii vuo­
den 1997 loppuun mennessä ko­
mission ehdottamasta kokonais­
paketista, jonka tarkoituksena on 
estää vahingollinen verokilpailu, 
ja ottaa päättäväisesti kantaa 
energiaverotukseen ja arvonlisä­
veron kohdennettuun alentami­
seen. 
Julkinen tuki suunnattava 
uudelleen ja sen määrää 
vähennettävä 
Valtion tukien myöntämistä on 
seurattava tarkasti ja on varmis­
tettava, että ne ovat yhteisön 
sääntöjen mukaisia. Tämä on ainoa 
5-
tapa taata tasapuoliset kilpailun 
edellytykset ja välttää se, että uusien 
työpaikkojen syntyminen johtaa 
vanhojen häviämiseen. 
On jäsenvaltioiden yhteisen edun 
mukaista sovittaa yhteen valtiontuki­
järjestelmänsä ja vähentää tukien 
noin 100 miljardiin ecuun nousevaa 
kokonaismäärää. Monet kansalliset 
tuet johtavat vieläkin vain 
epäterveeseen tarjouskilpaan tai 
koheesiomaita vahingoittavaan kilpai­
lun vääristymiseen. Komissio aikoo 
käynnistää neuvottelut tästä 
kysymyksestä jäsenvaltioiden kanssa. 
+ Lisäksi komissio pyrkii tarkista­
maan tukien myöntämisperusteet 
myötävaikuttaakseen siihen, että 
otetaan käyttöön tukijärjestelmiä, 
jotka todella lisäävät taloudellista 
tehokkuutta, työllisyyttä ja täyden­
nyskoulutusta, pysyvien työpaik­
kojen luomista ja työmarkkinoiden 
toimivuutta. Komissio kehittää 
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
esikuva-analyysimenetelmää 
(benchmarking) erilaisten kansal­
listen järjestelmien työllisyys­
vaikutusten selvittämiseksi. 
Yritysten toimintaympäristön 
yksinkertaistaminen erityisesti pk-
yritysten osalta 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston 
tuloksena perustettiin pk-yritys-
työryhmä nimeltä "BEST", johon 
kuuluu viitisentoista pienten ja 
keskisuurten yritysten ongelmiin 
perehtynyttä asiantuntijaa. Työryh­
män tehtävänä on laatia itsenäinen 
arvio siitä, mitä olisi tehtävä liike-
elämän hallinnollisen ja lainsäädän­
nöllisen toimintaympäristön yksin­
kertaistamiseksi. 
Varsinaisen lainsäädännön arvioinnin 
lisäksi työryhmän tehtäviin kuuluu myös yrittäjyyttä kannustavien 
muiden toimenpiteiden tarkastelu. 
Näitä ovat esimerkiksi: 
- yrityshallinnon peruspalvelujen, 
kuten talous-, kirjanpito- ja 
henkilöstöhallinnon saatavuu­
den parantaminen 
- julkishallinnon työvoima- ja 
koulutuspalvelujen, sosiaalilain­
säädännön sekä paikallisten ja 
kansallisten laatu- ja 
ympäristösäännöksiin liittyvien, 
usein monimutkaisten palvelujen 
käytön helpottaminen 
- koulutusmahdollisuuksien tarjoa­
minen yrittäjille, heidän 
puolisoilleen ja alaisilleen, 
mukaan lukien pätevyyden 
hankkiminen työllisyysvaikutuk­
siltaan merkittävillä perinteellisillä 
aloilla (käsityöammatit, matkailu, 
kauppa). 
Tarkoitus on, että sekä yhteisön että 
jäsenvaltioiden lainsäätäjät ottavat 
työryhmän suositukset varteen. 
+ BEST-työryhmä antaa Eurooppa-
neuvoston työllisyyskokoukselle 
välikertomuksen, ja lopullinen 
kertomus valmistuu ennen 
Cardiffin Eurooppa-neuvostoa. 
+ Komissio antaa Luxemburgissa 
joulukuussa 1997 pidettävään 
Eurooppa-neuvoston istuntoon 
mennessä selvityksen kaikista 
käynnistetyistä tai suunnitelluista 
yksinkertaistamistoimista otsikolla 
"parempitasoista sääntelyä". 
TYÖMARKKINOIDEN RAKENNEUUDISTUS 
Keskipitkän ja pitkän aikavälin 
rakenneuudistukset ovat komission 
1. lokakuuta hyväksymien työllisyyttä 
koskevien yhteisen kertomusluon­
noksen ja suuntaviivojen keskeistä 
sisältöä. Näissä asiakirjoissa määri­
tellään neljä ensisijaista kohdealuetta 
-6 
- yrittäjyys, työllistettävyys, sopeutu­
vuus sekä naisten ja miesten 
yhtäläiset mahdollisuudet - joiden 
perusteella olisi pyrittävä syventä­
mään tätä toistaiseksi vähimmälle 
huomiolle jäänyttä yhteisen lähesty­
mistavan osa-aluetta. Työpaikkojen 
luomisessa voidaan saavuttaa 
todellista edistystä vain, jos nämä 
rakenneuudistukset onnistuvat. 
SEutoopan 
työmarkkinaosapuoiteft Y3)te*ffä 
vuoropuhelulla Ort saavutetta? 
Kaikkia ammattikuntia koskevissa 
asioissa UNICE, CEEP ja EAL ovat 
osallistuneet vuodesta 1$86 lähtien 
"Vaf Duchessen vuoropuheluna* 
tunnettuun oma-aloitteiseen, riippu­
mattomaan yhteistyöhön, jonka 
tuloksena en syntynyt 21 yhteistä 
kannanottoa ja kolme sopimusta. 
Sopimuksista kaksi tehtiin sosiaali-
poliittisen pöytäkirjan 3 ja 4 artiklan 
mukaisesti Ensimmäinen sopimus 
koski vanhempainlomaa ja toinen osa-
aikatyöskentelyä, Sopimukset., on 
esitetty neuvostolle, joka antaa niistä 
direktiivin, 
Tolmialatasölte vuoropuheluun 
osallistuvat parinkymmenen eri alan 
työmarkkinaosapuolet, Jotka ovat 
antaneet yli 14Ö yhteistä julistusta. 
Viimeaikaisista aloitteista merkittä­
vimpiä ovat olleet: 
• maatalousalan puitesopimus 
kansallisen tason neuvotteluista, 
joissa pyritään yhdistämään työajan 
lyhentäminen työaikajoustoihin '-
• useampia sopimuksia lasten 
työntekoon kaupan sekä kenkä- ja 
tekfctMiiteoliisuucten alalla liittyvistä 
pelisäännöistä 
« muistiot työllisyyden kehittämisenä 
siivousalalla ja kaupanalalta On toki selvää, että toiminnan on 
lähdettävä kansalliselta pohjalta. 
Yhteisönäkökulma on kuitenkin vält­
tämätön valiokäytäntöjen siirtämisen 
kannalta ja yhteisten tavoitteiden 
määrittelemiseksi suuntaviivojen 
perusteella. Sen jälkeen on jäsen­
valtioiden asia soveltaa suuntaviivoja 
omiin työmarkkinoihinsa. 
Tässä yhteydessä työmarkkinaosa­
puolilla on merkittävä tehtävä. 
Eurooppalaisen toimintamallin ytime­
nä on tasapaino työmarkkinoiden 
joustavuuden ja työpaikkojen 
turvaamisen välillä. Osa-aikatyötä 
koskeva sopimus on merkittävä 
edistysaskel. Marraskuun 13. päivänä 
pidettävässä sosiaalisen vuoro­
puhelun huippukokouksessa on 
pyrittävä edelleen vahvistamaan 
kaikkien osapuolten sitoutumista 
keskeisiin tavoitteisiin. 
Toimialakohtaista vuoropuhelua on 
myös laajennettava hyödyntäen 
maatalousalan hyviä kokemuksia 
tavoitteena vahvistaa kaikkia 
toimialoja koskevaa edistystä 
täydentävillä tai alakohtaisilla 
sopimuksilla. 
+ Amsterdamin sopimuksen voi­
maantuloa ennakoiden Eurooppa-
neuvoston työllisyyskokous ke­
hottaa neuvostoa hyväksymään 
ensimmäiset kansallista 
työllisyyspolitiikkaa koskevat 
suuntaviivat, jotka jäsenvaltiot 
toteuttavat kansallisten 
toimintasuunnitelmiensa kautta. 
+ EU:n työmarkkinaosapuolten olisi 
pyrittävä ratkaisemaan ongelmat, 
jotka liittyvät tavallisesta poikkea­
vaan työhön sekä tiedottamiseen 
ja kuulemiseen, sopimalla niitä 
koskevan puitesopimuksen 
perusteista. 
-7-
TYÖLLISYYS JA KESTÄVÄ KEHITYS 
Jäsenvaltiot ovat jo alkaneet toteuttaa 
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on 
tukea työllistävää ympäristötoimintaa 
kuten luonnonsuojelua, jätteiden 
keruuta ja käsittelyä sekä rappeutu­
vien kaupunkialueiden saneerausta. 
Seuraavaksi on pyrittävä kestäväm­
piin tuotantotapoihin ja kulutustottu­
muksiin. 
rlV"Jff11BmWiffiIffiiirfifiTifif<mmiiilffWlfiTiTlffl"Wîitn ; 
1} Vuonna 1994 ympäristöteknoio^ian 
ja -palveluiden lisäarvo oli 90 
miljardia ecua ja ala työllisti yli 1,5 
miljoonaa henkeä. Näihin lukuihin 
ei ole laskettu energiaa säästävää 
teknologiaa eikä uusiutuvien 
energiavarojen tuotantoa. 
2) Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
tehtiin tutkimus yhdestätoista eri 
aloilla toimivasta yrityksestä, jotka 
olivat ottaneet käyttöön vihreää 
teknologiaa vähentääkseen jättei­
den syntymistä. Näiden yritysten 
liikevoitto kasvoi neljän vuoden 
aikana yhteensä noin neljä 
miljoonaa puntaa. Toteutetuista 
energiansäästöinvestoinneisiä 70 
prosenttia maksoi itsensä takaisin 
alle vuodessa. 
3} Alankomaalaisen nahkatehtaan 
johto toteutti investointiohjelman 
puhtaan teknologian käyttöön 
ottamiseksi. Alhaisempien 
ympäristökustannusten {2 % 
liikevaihdosta) ja uusien 
johdannaistuotteiden myynnin 
ansiosta yrityksen tulos parani, 
mmmmmtm 
Tällainen toiminta johtaa aikaa 
myöten uusien työpaikkojen syntyyn 
ja siitä riippuu nykyisten työpaikkojen 
säilyminen. Kasvun, kestävän 
kehityksen ja työllisyyden tavoitteiden 
yhdistämiseksi tarvitaan koko unionia koskeva pitkävaikutteinen kokonais­
strategia, jonka avulla on mahdollista 
selvitä siirtymävaiheen kustannuk­
sista, jotka voivat olla joillekin (pk-) 
yrityksille ja joillakin alueilla hyvinkin 
suuret. 
^Komissio hyväksyy ennen 
työllisyyshuippukokousta ympäris­
töä ja työllisyyttä koskevan 
tiedonannon, jossa määritellään 
kokonaisstrategia ja ehdotetaan 
ensimmäisiä toimia sen toteut­
tamiseksi: on osoitettava alat, 
joilla sijoittaminen kestävään tek­
nologiaan todennäköisesti tuottaa 
tuloksia, on käytettävä 
johdonmukaisesti hyväksi erilaisia 
tietoisuuden lisäämiskeinoja sekä 
lainsäädännöllisiä ja veropoliittisia 
kannustimia. Tiedonannossa on 
määrä ehdottaa viiden avain-
toimenpiteen toteuttamista. 
II. Unionin toiminta täydentää ja 
tukee jäsenvaltioiden 
toimenpiteitä 
TUTKIMUS JA INNOVAATIO 
Tutkimus- ja kehitystoiminnan 
rahoituksen osuus bruttokansan­
tuotteesta on huomattavasti pienempi 
Euroopan unionissa kuin 
Yhdysvalloissa tai Japanissa. Sitä 
paitsi EU jää kilpailijoistaan jälkeen 
tutkimustulosten nopeassa hyödyntä­
misessä uusien tuotteiden ja 
palvelujen markkinoille tuomiseksi. 
Tarvitaan siis lisätoimia sekä 
tutkimuksen suuntaamisessa osaami­
sen hyödyntämiseen että innovaa­
tioiden levittämisessä yritysten ja 
alueiden osaamisverkkojen kautta. 
Nämä ongelmat ovat yhteisön 
tutkimuksen viidennen puiteohjel­
man tieteellisten suuntaviivojen 
taustalla. Suuntaviivoissa esitetään 
kuusi ensisijaista alakohtaista tai 
laaja-alaista tavoitetta. Unionin toimet 
kohdennetaan monitieteellistä lähes­
tymistapaa käyttäen yhdeksään 
peruskriteeriin, joista yksi on työl­
lisyys. Samat kriteerit esiintyivät myös 
marraskuussa 1996 esitetyssä 
innovaatiota koskevassa toiminta­
suunnitelmassa. 
+ Uusi puiteohjelma on tarkoitus 
hyväksyä helmikuussa ja siihen 
kuuluvat erityisohjelmat kesään 
1998 mennessä. Vuoden 1998 
aikana on myös määrä muo­
dostaa (Ciampin ryhmän suosi­
tusten pohjalta) ensimmäinen 
innovaatio- ja täydennys­
koulutuskeskusten verkko, jonka 
tarkoituksena on helpottaa 
teknologian siirtoa pk-yrityksiin. 
+ Amsterdamin Eurooppa-
neuvoston antaman valtuutuksen 
perusteella komissio on 
ehdottanut, että EHTY:n varoista 
kertyvät korot (noin 40 miljoonaa 
ecua vuodessa) voitaisiin käyttää 
vuodesta 2002 lähtien hiili- ja 
terästeollisuuteen liittyvien alojen 
tutkimuksen rahoittamiseen. 
LISÄRAHOITUSTA PK-YRITYKSILLE 
EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt 
Amsterdamissa määritetyt erityistoi-
mintaohjelman yleiset suuntaviivat 
työllisyyspolitiikan tukemiseksi. EIP 
on alkanut laajentaa toimintaansa 
koulutuksen, terveydenhoidon, kau­
punkiympäristön ja ympäristön­
suojelun aloille. Monia hankkeita on jo 
esitetty pankin hallintoneuvoston 
hyväksyttäväksi. Euroopan laajuisten 
verkkojen toteuttamisen osalta EIP 
tutkii mahdollisuuksia myöntää hyvin 
pitkäaikaisia lainoja ja rahoitus-
kattonsa nostamista 75 prosenttiin 
hankkeiden kustannuksista. Pankki 
aikoo lisäksi käyttää jopa miljardi ecua pk-yritysten tukitoimiin erityisesti 
teknologisen innovaation alalla. 
Pysyvien työpaikkojen luomista pk-
yrityksissä tukee myös Euroopan 
parlamentin ehdotus enintään 450 
miljoonan ecun käyttämisestä kolmen 
vuoden aikana työllisyyden ja 
innovaation edistämiseen. Ehdotuk­
sen mukaan tukia olisi kolmea eri 
tyyppiä, jotka kattaisivat pk-yritysten 
eri kehitysvaiheet perustamisesta 
siihen asti, kun yritys saavuttaa 
lopullisen muotonsa: 
- riskipääoman myöntäminen 
erityisesti pk-yrityksen tietyissä 
kehitysvaiheissa. Tämä rahoitus 
tukisi EIP:n rahoittaman ja EIR:n 
hallinnoiman Euroopan teknolo­
giarahaston toimintaa 
- yhteisön rahoitusväline euroop­
palaisten yhteisyritysten (Joint 
European Ventures) tukemiseksi 
- EIR:n puitteissa perustettu 
erityistakuurahasto, jonka avulla 
lisätään pk-yrityksiä rahoittavien 
laitosten riskinottokykyä. 
Yhriyeyaitajn jghdartnaismarKkittat; 
NASBAQ 
* S 500 pörssissä listattua yritystä, 
joista 1341 luetaan pk-yrityksiksi 
< NASDAÖ-pörssivaihto ylittää New 
Yorkin pörssin vaihdon. 
- NASDAQ-yritysten pörssiarvo (1,8 
biljoonaa dollaria) ylittää Ranskan 
bruttokansantuotteen, 
• Vuosien 1990 ja 1994 välillä 
NASDAO-yritykset loivat 16 
prosenttia (500 ÔQÔ työpaikkaa) 
kaikista uusista työpaikoista 
Yhdysvalloissa. NASDAO-yritysten 
arvioidaan työllistävän yhteensä 
kymmenen miljoonaa henkeä. 
-9-
Euroopan laajuisten erikcistur.eidan 
pääomamarkkinoiden luominen vuo­
teen 200C mennessä oti edelleen 
komission päätavoitteita. Kokemukset 
Yhdysvalloissa osoittavat, että tämän­
tyyppisillä markkinoilla, joiden käytös­
sä on useita täydentäviä yksityisiä 
rahoitusvälineitä, on erityisesti 
kasvuhakuisten huipputekniikan pk-
yritysten kehitykselle edullisia 
kerrannaisvaikutuksia. Euroopassa 
toteutettiin vuoden 1996 aikana kaksi 
tämänsuuntaista aloitetta: EASDAQ 
ja Euro-NM. Euroopan laajuisten 
erikoistuneiden pääomamarkkinoiden 
odotetaan täydentävän ja vahvistavan 
jo toteutettuja kansallisia kokeiluja 
tuomalla niihin kriittisen massan. 
Markkinoiden toimiminen edellyttää 
sähköistä tietoverkkoa eri pörssi-
keskusten välillä. Siksi tarvitaan 
yrityshallintoa koskevien säännösten 
lähentämistä yhteisötasolla (yritys-
kirjanpito, Eurooppa-yhtiö) ja uusien 
yritysten sopeuttamisen ja tukemisen 
erikoisosaamista. 
+ ElP.n erityistoimintaohjelman 
käynnistäminen ja yhteisön 
talousarvioon perustuvia täyden­
täviä rahoitusvälineitä koskeva 
sopimus lienevät Eurooppa-
neuvoston työllisyyskokouksen 
asialistan keskeisiä kohtia. 
TIETOYHTEISKUNNAN EDISTÄMINEN 
Viestintätekniikka ja siihen liittyvä 
teollisuus ja palvelut kasvavat 
vauhdilla (noin 10 % vuodessa). 
Euroopalla on tällä alalla erinomaiset 
mahdollisuudet, jotka perustuvat 
toisaalta tekniikan hyödyntämiseen 
kilpailukyvyn kohentamiseksi kaikilla 
talouden osa-alueilla ja toisaalta 
tarjonnan lisäämiseen tietoyhteis­
kuntaan ja erityisesti Internetiin 
liittyvällä nopeasti kasvavalla 
markkinalohkolla. Vastaamalla kysynnän muutoksiin ja aavistamalla 
eurooppalaisten ja muiden käyttäjien 
tulevat tarpeet oikein Euroopan 
tietoteollisuus voi vahvistaa kuvaansa 
ja kilpailukykyään. 
Sähköinen markkinointi kuvaa hyvin 
tätä tilannetta, jossa kysyntä on 
voimakasta ja monipuolista ja 
mahdollisuudet eurooppalaisen osaa­
misen hyödyntämiseen ovat erinomai­
set. Eurooppalainen ulottuvuus sopii 
moniin innovaatioihin ja uusiin 
yritysten välisen ja muun. kaupan­
käynnin muotoihin. Sähköisen 
markkinoinnin edistämiseksi tehtiin 
yhteisöaloite huhtikuussa 1997 ja sitä 
täydentävä kyseiselle palvelulle 
välttämättömien digitaalisten nimikir­
joitusten ja salauksen kehittämistä 
koskeva aloite lokakuussa 1997. 
Avoimien verkkojen laajeneminen 
on uusi kasvu- ja innovaatiotekijä, 
joka vaikuttaa kaikkiin verkkojen 
toteuttamiseen osallistuviin yrityksiin 
ja yksityishenkilöihin. Alan palvelujen 
ja ohjelmistojen kehittyminen tieto- ja 
viestintätekniikan myötä syntyvien 
uusien tarpeiden tyydyttämiseksi 
tuottaa välillisesti paljon taloudellista 
toimintaa ja uusia työpaikkoja. Siksi 
sisämarkkinoiden televiestintäpalve­
lujen ja -infrastruktuurien vapautta­
minen on äärimmäisen tärkeää. 
I0-
fàterrtet työllistäjänä 
internetin kehittyessä sen voidaan 
odottaa vaikuttavan merkittävästi 
työllisyyteen. Jo vuonna 19Ö6 
arvioitiin, että internet oli suoraan tai 
välillisesti johtanut miljoonan uuden 
työpaikan luomiseen maailmassa* 
Vuoden 19Ô7 alussa noin 70 
miljoonaa ihmistä oli verkossa, ja 
vuonna 2000 Internetin käyttäjiä 
odotetaan olevan 200 miljoonaa* 
Verkkopalvelujen määrä kasvaa 
jatkuvasti: kun vuonna 1992 kotisivuja 
oli 200» kaupallisia kotisivuja on jö nyt 
peräti 250 00D> Internetin välityksellä 
käytävän sähköisen kaupan arvon 
odotetaan nousevan 200 miljardiin 
ecuun vuoteen 2000 mennessä* Jotta 
kaikki Internetin suomat 
mahdollisuudet toteutuisivat, on 
kuitenkin vielä poistettava joitakin 
innovatiivisten yritysten luovuuden ja 
laajenemisen esteitä* 
Kysynnän kehitys liittyy myös 
läheisesti siihen, kuinka hyvin yleisö 
tuntee uudet multimedia- ja online-
tekniikat. Tiedotuksen lisäksi myös 
koulutuksella on ratkaiseva merkitys 
yleisön kiinnostuksen herättäjänä. 
+ Komissio antaa vuoden 1998 
loppuun mennessä kertomuksen 
sähköisen markkinoinnin, avoi­
mien verkkojen kehittämisen ja 
multimedia välineiden opetuskäy­
tön edellytyksistä sekä alalla 
saavutetuista tuloksista. 
EUROOPAN LAAJUISEN LIIKENNEVERKON 
RAHOITUSYHTEISTYÖ 
Yhtenäisen Euroopan laajuisen 
liikenneverkon kehittäminen on 
edelleen yksi parhaita keinoja 
vahvistaa unionin kilpailukykyä ja 
siten työllisyyttä pitkällä aikavälillä. Se 
on myös yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattamisen tärkeä edellytys. 
Euroopan laajuiset verkot vaikuttavat 
myös työmarkkinoihin tarjoamalla 
rakennusaikana tilapäistyötä. Asian 
edistämiseksi erityisesti seuraavat 
toimet ovat tarpeen: 
- on pikaisesti kehitettävä uusia 
julkisen ja yksityisen sektorin 
yhteistyömuotoja ensisijaisten 
hankkeiden toteuttamiseksi 
kiireellisinä 
- on laajennettava EIP:n keino­
valikoimaa Amsterdamissa sovi­
tulla tavalla siten, että pitkä­
aikaisten hankkeiden rahoitus­
tarpeet täytetään ja samalla 
vähennetään riippuvuutta 
ulkopuolisista takaajista 
- kunkin jäsenvaltion on laadittava 
yhteistyössä komission kanssa 
yksityiskohtainen aikataulu ja 
rahoitussuunnitelma kaikille 
Essenissä päätetyille sitä 
koskeville ensisijaisille 
hankkeille. Näin jäsenvaltiot 
vahvistavat poliittisen sitoutumi­
sensa päättäväiseen toimintaan 
hankkeen toteuttamiseksi ja 
kansalaisten tiedon lisäämiseksi 
verkkojen eduista. 
+ Luxemburgin Eurooppa-
neuvoston työllisyyskokous 
päättänee käynnistää ElP.n 
erityistoimintaohjelman, jossa 
pankin rahoitusvälineitä muoka­
taan siten, että niillä voidaan 
rahoittaa pitkäaikaisia 7TK-
hankkeita; 
+ Ensisijaisten hankkeiden aika­
taulua ja rahoitussuunnitelmia 
voidaan tarkastella Cardiffin 
Eurooppa-neuvostossa. 
\\ 
RAKENNERAHASTOT TYÖLLISYYDEN JA 
Euroopan unioni osoittaa 
rakennepolitiikan kautta yhteisvas­
tuullisuutta niille valtioille ja alueille, 
joiden nykyaikaistamisongelmat ovat 
vaikeimmat, että niille yhteiskunta­
ryhmille, joiden on vaikeinta saada 
työtä. Rakennerahastot ovat siten 
tärkeä väline; jolla unioni pyrkii 
lisäämään taloudellista ja yhteis­
kunnallista yhteenkuuluvuutta ja 
edistämään kehitystä ja työllisyyttä. 
Kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä 
koskevasta valkoisen kirjan julkai­
semisesta alkanut ja työllisyyttä 
koskevaan luottamussopimukseen 
asti jatkunut kokonaisstrategian 
syventyminen tehosti pyrkimyksiä 
rakennerahastojen saamiseksi palve­
lemaan yhteisiä, kilpailukykyyn ja 
työllisyyteen liittyviä ensisijaisia 
tavoitteita. Rakennepolitiikalla voi­
daankin vaikuttaa tavoitteiden 
toteutumiseen kahdeila toisiaan 
täydentävällä tavalla: 
- Parantamalla tuotantoinvestoin-
tien edellytyksiä rakenteellisista 
puutteista kärsivillä alueilla 
voidaan lisätä kysyntää ja 
vahvistaa näiden alueiden 
vetovoimaa ja siten tukea 
työllisyyttä. 
- Kaikkiin aktiiviväestön ryhmiin 
kohdistuvilla erilaisilla rakenne­
poliittisilla toimilla voidaan monin 
tavoin tukea työllisyyden ja 
sosiaalisen yhteisyyden vahvis­
tamiseen tähtäävää kansallista 
Amsterdamin sopimuksen uudet 
määräykset ja erityisesti sen 
työllisyyttä koskeva luku ovat omiaan 
vahvistamaan rakennepoliittisten 
toimien vaikutusta työllisyyden 
torjuntaan ja työpaikkojen luomiseen. * Väest^fcenieen ja e#m#n&pojen 
muutokset erityisesti &«a~arvon ja 
naisten kasvavan työelämään osal­
listumisen osalta synnyttävät uusia 
tarpeita, joiden tyydyttämiseksi 
uudenlaisien palvelujen kysyntä 
saattaa nopeasti lisääntyä, Tämä 
koskee erityisesti sellaisia henkilö* 
palveluja kuin Ja$tenhoito, vanhusten­
huolto sekä elinympäristön laatuun jà 
vapaa-ajan viettoon liittyvät palvelut 
sekä kulttuuripalvelut. Kulttuuri» 
ammatKen tulevaisuudennäkymät ovat 
erityisen lupaavat; esimerkiksi &J:n 
audiovisuaalisten m&kkinokto 
odotetaan kasvavan 70 prosenttia 
vuoteen 2005 mennessä. 
• Joidenkin arvioiden mukaan on Jopa 
1$ eri alaa, joilla syntyy runsaasti 
paikallistason kehitys- |a 
työllisyysaloitteita koko £U;n 
alueella ja jotka saattavat lähitule-
vaisuudessa kasvaa merkittävästi ja 
johtaa parhaimmillaan 0,25 
prosenttiyksikön suuruiseen työlli­
syyden vuotuiseen Kasvuun. 
* Tällaisen potentiaalin vapauttamista 
edeltää usein jokin paikallinen muutos, 
Ensimmäisiä" muutoksen merkkejä oli 
1$B£Huvu1la syntynyt maaseudun 
kehfotämisJiJke, Myöhemmin liike 
laajeni käsittämään uusia keinoja 
rappeutuvien kaupunkialueiden 
uudistamiseksi ja työpaikkojen 
luomiseksi erityisesti laajempiin 
talousrakenteisiin läheisesti liittyvän 
yhteisötalouden fceinoin. 
• Työpaikkojen luomisen esteiden 
poistamiseksi tarvitaan toimintamalli, 
joke perwstuu ttaliinnon hajaut­
tamiseen, julkishallinnon valmiuteen 
toimia yhteistyössä yksityisen sektorin 
selkeisiin ympäristöä, 
ja liikennettä koskeviin 
tavoitteisiin sekä uusien tutkintojen ja 
pätevyyksien tunnustamiseen, 
- 12 
Tähän ajattelutapaan perustui 
komission ehdotus Agenda 2000:ssa 
kokonaan uudenlaisista ohjelmista, 
joihin kuuluisi: 
- kaksi alueellista tavoiteohjelmaa: 
kehityksessä jälkeen jääneiden 
alueiden tuki (1) sekä talou­
dellinen ja sosiaalinen uudis­
taminen (2), joiden avulla voidaan 
puuttua sekä rakenteellisesta 
jälkeenjääneisyydestä kärsivien 
alueiden vaikeuksiin että taan­
tuvien teollisuus-, maaseutu- ja 
kaupunkialueiden sekä kalastuk­
sen nykyaikaistamisen vuoksi vai­
keuksissa olevien rannikko­
alueiden erityisongelmiin. 
- Laaja-alainen tavoiteohjelma (3) 
inhimillisten voimavarojen kehittä­
miseksi. Tästä ohjelmasta tulee 
rakennerahastojen toiminnan tär­
keä osa koko EU:n alueella. 
Ohjelmalla tuetaan merkittävästi 
jäsenvaltioiden omia toiminta­
suunnitelmia, jotka perustuvat 
Euroopan tasolla sovittuihin 
työllisyyttä koskeviin suuntavii­
voihin. 
EU: n yleisen työllisyysstrategian 
mukaisesti rakennerahastojen toimin­
toja on yhdistettävä niillä alueilla, 
jotka ovat tähän asti saaneet tukea 
useista eri rahastoista. Keskittymällä 
näille alueille ja yksinkertaistamalla 
varojen käyttöönottomenettelyä sekä 
tehostamalla valvontaa ja arviointia 
vahvistetaan rakennepolitiikan työlli­
syyttä ja uutta taloudellista toimintaa 
edistävää vaikutusta. Sitä voidaan 
edelleen tehostaa kohdistamalla 
yhteisön tuki sellaisiin käytäntöihin ja 
toimenpiteisiin, joilla on voimakas 
työllistävä vaikutus. Alueellisten 
työllisyyssopimusten toteuttaminen on 
hyvä esimerkki rakennerahastojen 
tukitoimien yhdistämisestä siten, että 
ne edistävät uusien yhteistyö­muotojen kehittämistä, paikallista 
kehitystä ja työllisyyspolitiikan 
hajauttamista. 
+ Komissio esittää keväällä 1998 
ehdotukset uudenlaista rakenne­
politiikkaa koskeviksi asetuksiksi. 
PÄÄTELMÄT 
Euroopan unionin päätavoitteina on 
edelleen oltava työllisyys, 
rakenteellisen työttömyyden torjunta 
ja uuden taloudellisen toiminnan 
edistäminen. Näiden tavoitteiden 
edellyttämät rakenneuudistukset ovat 
väistämättömiä niin unionille kuin 
jäsenvaltioillekin. Todellisia uudis­
tuksia voidaan toteuttaa vain 
yhteistoimin. 
Epäilijät saattavat ajatella, että näistä 
hyvistä aikomuksista on annettu jo 
monta julistusta, jotka eivät ole 
johtaneet mihinkään. Heille on huo­
mautettava, että talouden kokonais­
tilanne on nyt suotuisampi kuin 
kertaakaan viimeisten kuuden vuoden 
aikana. On myös pidettävä mielessä 
ne edut ja mahdollisuudet, jotka 
eurooppalaisella yhteiskunnalla on. 
Näitä ovat väestörakenteen muutos ja 
siihen liittyvät uudet arvostukset ja 
tarpeet sekä yhteisen rahan ja 
unionin laajentumisen varsin 
huomattavat, kenties aliarvioidut, 
välilliset vaikutukset. Epäilijöille on 
vielä syytä mainita johdonmukainen 
yhteinen eurooppalainen strategia, 
jonka ansiosta yhteisön toiminta ja 
kansalliset toimenpiteet täydentävät 
toisiaan. 
Eurooppa-neuvoston työllisyyskokous 
antaa jäsenvaltioille tilaisuuden siirtyä 
sanoista tekoihin ilmentämällä 
tahtoaan sitoutua yhteistoimintaan 
työllisyyden puolesta ja sopimalla 
- 13 
yhteisesti kansallisten työllisyys­
politiikkojen suuntaviivoista 
Amsterdamin sopimusta ennakoiden. 
Toiminnan hajaantumisen vaara 
voidaan välttää siten, että kaikki 
antavat kokonaisstrategialle selkeän 
tukensa. On korostettava euroop­
palaista ulottuvuutta, sillä vain sen 
avulla voidaan saavuttaa 
perimmäinen tavoite: lujittaa 
eurooppalaisten luottamusta jäsen­
valtioiden päättäväisyyteen ja heidän 
uskoaan omiin mahdollisuuksiinsa. 
- 14-

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 611 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-622-FI-C 
ISBN 92-78-27643-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg