Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Asia M.8436 – General Electric Company / LM Wind Power Holding (14 artiklan 1 kohta)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 24/05)

Johdanto ja tausta

1. , jäljempänä ’lupamenettely’. Tämä kertomus koskee neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 ( 2 ) , jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 14 artiklan 1 kohdan nojalla laadittua päätösluonnosta, jäljempänä ’päätösluonnos’. Päätösluonnoksessa todetaan, että General Electric Company, jäljempänä ’GE’, toimitti tuottamuksellisesti virheellisiä tietoja sulautuma-asetuksen 4 artiklan mukaisesti antamassaan ilmoituksessa, jäljempänä ’alkuperäinen CO-lomake’, asiassa M.8283 – General Electric Company / LM Wind Power Holdingjäljempänä ’lupamenettely’.

2. Lupamenettely koski yrityskeskittymää, jäljempänä ’tutkittava keskittymä’, jolla GE hankki sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan LM Wind Power Holding A/S:ssä. Tutkittavasta keskittymästä ilmoitettiin 11. tammikuuta 2017 alkuperäisellä CO-lomakkeella.

3. Komission kilpailun pääosasto, jäljempänä ’kilpailun pääosasto’, ilmoitti GE:lle tapaamisessa 1. helmikuuta 2017, että se harkitsee käynnistävänsä rikkomista koskevat tutkimukset GE:tä vastaan alkuperäisessä CO-lomakkeessa annettujen virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen johdosta.

4. GE perui alkuperäisen CO-lomakkeensa 2. helmikuuta 2017 ja korvasi sen uudella lomakkeella 13. helmikuuta 2017. Komissio hyväksyi tutkittavan keskittymän 20. maaliskuuta 2017.

Käsiteltävänä oleva asia

5. Komissio ilmoitti GE:lle 9. maaliskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä käynnistäneensä käsiteltävänä olevaa asiaa (M.8436) koskevan menettelyn, jonka tuloksena komissio saattaa määrätä sulautuma-asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sakon sen seurauksena, ettei alkuperäisessä CO-lomakkeessa annettu paikkansapitäviä ja harhaanjohtamattomia tietoja. Kyseisessä kirjeessä kuvattiin ne asiakirjat, jotka sisällytettäisiin käsiteltävänä olevan asian tutkimusaineistoon.

6. Komissio antoi 6. heinäkuuta 2017 GE:lle väitetiedoksiannon. Komissio totesi väitetiedoksiannossa alustavina päätelminään, että GE toimitti merelle sijoitettavien tuotteidensa kehitystä koskevista suunnitelmistaan ”tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa alkuperäisessä CO-lomakkeessa”.

7. GE sai 13. heinäkuuta 2017 mahdollisuuden tutustua sellaisiin komission tutkimusaineiston käsiteltävänä olevaa asiaa koskeviin materiaaleihin, joita GE ei vielä ollut saanut haltuunsa lupamenettelyn yhteydessä.

8. Alkuperäinen määräaika, jolloin GE:n oli annettava kirjallinen vastauksensa väitetiedoksiantoon, oli 31. elokuuta 2017. Kilpailun pääosasto muutti tätä määräaikaa useaan kertaan antaakseen GE:lle mahdollisuuden harkita komission viimeaikaisen päätöskäytännön mukaista menettelytapaa, jossa voidaan soveltaa alennettua sakkoa vastineena yhteistyön lisäämisestä.

9. Tällainen yhteistyömenettely – kuten kartelliasioissa käytettävissä oleva komission asetuksen (EY) N:o 773/2004 ( 3 ) 10 a artiklan mukainen sovintomenettely – toisi erityisesti menettelyyn liittyviä tehokkuusetuja. Ne saavutetaan, kun osapuoli myöntää tosiseikat ja vastuunsa vastineena alemmasta sakosta kuin komissio voisi muutoin määrätä tavanomaisessa menettelyssä (tässä sulautuma-asetuksen 14 artiklan soveltamiseksi). Komissio voi avustaa asianomaista osapuolta tekemään vapaan ja tietoisen päätöksen siitä, valitseeko se tällaisen yhteistyömenettelyn, ilmoittamalla kyseiselle osapuolelle yhteistyömenettelyssä sovellettavan sakkojen todennäköisen vaihteluvälin.

10. Kilpailun pääosasto keskusteli GE:n kanssa yhteistyömenettelyn mahdollisuudesta tietyissä tapaamisissa vuoden 2017 aikana. GE toimitti niin ikään vuonna 2017 sitoumuksetta (vaikuttamatta mihinkään väitetiedoksiantoon annettavaan vastaukseen) luonnosasiakirjoja, joissa kuvataan sen asian kannalta olennaisiksi katsomia tosiseikkoja ja lieventäviä asianhaaroja.

11. Komissio ilmoitti GE:lle tapaamisessa 7. helmikuuta 2018 yhteistyön perusteella myönnettävän prosenttimääräisen alennuksen ja tätä vastaavan sakkojen vaihteluvälin, mikäli GE valitsisi yhteistyömenettelyn. Tätä tapaamista varten Euroopan komission jäsenten kollegio, jäljempänä ’kollegio’, oli jo aiemmin antanut hyväksyntänsä kyseiselle alennukselle ja sakkojen vaihteluvälille.

12. GE kieltäytyi yhteistyömenettelystä 12. maaliskuuta 2018. Siten asian käsittely jatkui tavanomaista menettelyä noudattaen.

13. GE toimitti kirjallisen vastauksensa väitetiedoksiantoon uutena määräpäivänä 6. huhtikuuta 2018. Tässä vastauksessa, jäljempänä ’väitetiedoksiantoon annettu vastaus’, GE oli eri mieltä komission alustavista päätelmistä ja esitti myös kaksi menettelyä koskevaa väitettä.

Väitetiedoksiantoon annetussa vastauksessa esitetyt menettelyä koskevat väitteet

Asian käsittelystä vastaavien virkamiesten eturistiriidasta aiheutuvaa puolueellisuutta (puolueellisuuden vaikutelmaa) koskeva väite

14. GE huomauttaa, että pääosin samat asian käsittelystä vastaavat kilpailun pääosaston virkamiehet, jäljempänä ’asiaa käsittelevä virkamiesryhmä’, hoitivat (i) lupamenettelyä, (ii) erillistä, mutta osittain rinnakkaista yrityskeskittymien valvontamenettelyä asiassa, joka koski samaa toimialaa kuin lupamenettely ja (iii) väitetiedoksiantoon johtanutta tutkintaa. GE väittää, että tästä aiheutuu eturistiriita, ”joka luo vähintäänkin vaikutelman komission puolueellisuudesta”. GE:n mukaan tämä johtuu siitä, että GE:tä koskevan, nyt käsiteltävänä olevan asian ytimessä on ”sen kritisoiminen, että [asiaa käsittelevä virkamiesryhmä] ei ole hyödyntänyt sitä tietoa”, jota GE on antanut lupamenettelyssä ja muissa yrityskeskittymien valvontamenettelyissä. GE:n mielestä tuohon kritiikkiin perustuvan ratkaisun antaminen ”merkitsisi sitä, että kyseinen ryhmä lausuu käsityksensä oman menettelynsä huolellisuudesta ja asianmukaisuudesta”. GE siis ilmaisee ”huolen siitä, ettei [asiaa käsittelevä virkamies]ryhmä ole puolueeton, mikä sotii hyvän hallinnon periaatetta vastaan ja heikentää ulospäin välittyvää vaikutelmaa oikeudenmukaisesta päätöksentekomenettelystä”. GE toteaa myös katsovansa, että ”suullisen kuulemisen mahdollisuuden hyödyntäminen olisi turhaa”.

15. EU:n toimielimenä komissioon sovelletaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 41 artiklassa vahvistettuja hyvän hallinnon periaatteita. Näihin periaatteisiin sisältyy muun muassa toimivaltaisen toimielimen velvoite tutkia huolellisesti ja puolueettomasti kaikki käsiteltävänä olevan tapauksen kannalta merkitykselliset seikat ( 4 ) . Tätä periaatetta vastaa perusoikeuskirjan 41 artiklan 1 kohdassa vahvistettu oikeus saada asiansa käsitellyksi puolueettomasti. Se kattaa yhtäältä subjektiivisen puolueettomuuden siinä mielessä, ettei yhdelläkään kyseessä olevan toimielimen virkamiehellä, jonka hoidettavana asia on, saa olla ennakolta määritettyä kantaa tai henkilökohtaisia ennakkoluuloja, ja toisaalta objektiivisen puolueettomuuden siinä mielessä, että toimielimen on annettava riittävät takeet, jotta kaikki epäilykset voidaan tältä osin sulkea pois ( 5 ) . Oikeuskäytännöstä seuraa, että subjektiivisen puolueettomuuden katsotaan toteutuvan, ellei toisin todisteta ( 6 )

16. GE antaa ymmärtää, että asiaa käsittelevä virkamiesryhmä ja samalla komissio olisivat subjektiivisesti puolueellisia, mutta ei ole esittänyt tämän tueksi mitään todisteita. Pelkän asiaa käsittelevän virkamiesryhmän osalta GE ainoastaan väittää, että eturistiriita on olemassa. Tällainen väite ei osoita, että asiaa käsittelevä virkamiesryhmä tai komissio olisi toiminut puolueellisesti tässä menettelyssä ( 7 ) . Siten edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisesti voidaan olettaa, että nyt käsiteltävänä olevaan asiaan ei liity subjektiivista puolueellisuutta. Joka tapauksessa, kuten jäljempänä 17–21 kohdasta ilmenee (erityisesti 21 kohdasta), vaikka GE olisi osoittanut, että yhden tai useamman asiaa käsittelevän virkamiesryhmän jäsenen toimintaan liittyi subjektiivista puolueellisuutta, se ei riittäisi osoittamaan, että komissio toimielimenä olisi subjektiivisesti puolueellinen, kuten GE näyttää vihjaavan ( 8 )

17. Mitä tulee GE:n väitteeseen objektiivisesta puolueellisuudesta käsiteltävänä olevassa asiassa, siinä sivuutetaan (i) se seikka, että tällaisissa menettelyissä lopullista ratkaisua ei tee asiaa käsittelevä virkamiesryhmä, vaan komissio, joka toimii toimielimenä ja kollegion välityksellä, ja asiaa käsittelevän virkamiesryhmän lisäksi useita muitakin toimijoita osallistavan menettelyn päätteeksi, sekä (ii) sulautuma-asetuksen 14 artiklan soveltamista koskeviin menettelyihin liittyvät sisäiset valvontatoimet.

18. Jo ennen kuin kollegio laatii päätösluonnoksen sulautuma-asetuksen 14 artiklan mukaisessa asiassa (ks. myös 21 kohta jäljempänä), asiaa käsittelevät siitä vastaavan virkamiesryhmän lisäksi kilpailun pääosaston seuraavat tahot: — kilpailuasioista vastaava komission jäsen, jota avustavat kyseisen komission jäsenen kabinetin jäsenet; — kilpailun pääosaston ylin johto, mukaan lukien kilpailun pääosaston pääjohtaja; — kilpailun pääosaston monialaisesta koordinoinnista vastaava yksikkö; — pääekonomistin työryhmä (tarvittaessa (9)); — komission oikeudellinen yksikkö (10); — komission ”liitännäispalvelut” (11); — kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja (12); ja — keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea (13).

19. Menettelyssä käytettävään valvontajärjestelmään sisältyy muun muassa väitetiedoksiannon vastaanottajan oikeus esittää perustelunsa suullisessa kuulemisessa. Toisin kuin GE väittää, suullinen kuuleminen ei kyseisessä asiassa olisi ollut ”turha”, vaan se olisi antanut GE:lle mahdollisuuden korjata sen väitetiedoksiantoon antamasta vastauksesta ilmennyt käsitys siitä, että käsiteltävänä olevan asian kulku ja lopputulos olisivat yksinomaan tai edes pääasiassa asiaa käsittelevän virkamiesryhmän määräämiä. Useimmat elleivät kaikki edellä mainituista toimijoista olisivat olleet edustettuina tällaisessa kuulemisessa.

20. Kyseiseen järjestelmään kuuluu myös mahdollisuus suorittaa vertaisarviointi komissiossa ( 14 ) . Kilpailun pääosaston käytäntöön ei kuulu julkistaa yksittäisten tapausten vertaisarviointipaneelien kokoonpanoja ( 15 ) . Tässä tapauksessa on kuitenkin syytä tehdä poikkeus ja paljastaa, että kilpailun pääosasto kokosi käsiteltävänä olevaa asiaa varten vertaisarviointipaneelin, johon osallistui minun lisäkseni oikeudellinen yksikkö. Tämä vertaisarvioinnin kokoonpanon julkistaminen on varotoimi, jonka tarkoituksena on välttää vähäinenkin vaikutelma (GE:n näkökulmasta) komission puolueellisuudesta, ja tällainen vaikutelma syntyi GE:n kritisoidessa epäsuorasti asiaa käsittelevän virkamiesryhmän toimintaa, kuten edellä 14 kohdassa on kuvattu.

21. Sulautuma-asetuksen 14 artiklan mukaisen päätöksen tekemiseen johtavan menettelyn lopussa komission toimintaa ohjaa SEUT 250 artiklasta seuraava kollegisen päätöksenteon periaate ( 16 ) . Tämä periaate perustuu komission jäsenten yhdenvertaisuuteen päätöksentekoon osallistumisessa ja merkitsee erityisesti sitä, että päätökset tehdään yhdessä ( 17 ) . Oikeuskäytännöstä ilmenee, että kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen tai asiaa käsittelevän virkamiesryhmän jäsenen sellaiset lausunnot, jotka asianomainen osapuoli on tulkinnut todisteeksi puolueellisuudesta, eivät itsessään mitätöi lopullisen päätöksen lainmukaisuutta, sillä päätöstä ei tee kyseinen komission jäsen tai virkamies vaan kollegio ( 18 )

22. Kaiken edellä esitetyn perusteella GE:n väitteet puolueellisuudesta eivät ole vakuuttavia.

23. Edellä mainitun päätelmän perusteluihin liittymättömänä on lisäksi huomionarvoista, että päätösluonnoksessa esitetty sakko on huomattavasti alempi kuin kollegion hyväksymän mahdollisen yhteistyömenettelyn perusteella sovellettava sakkojen vaihteluvälin alempi määrä (ks. edellä 11 kohta).

Väite siitä, että kollegio olisi ratkaissut asian ennen GE:n kuulemista

24. GE katsoo, että sille olisi pitänyt antaa mahdollisuus esittää näkemyksensä ennen kuin kollegio hyväksyi mahdollisen yhteistyömenettelyn perusteella määrättävien sakkojen vaihteluvälin, jossa otetaan huomioon tietty prosenttimääräinen alennus siitä, mikä sakkojen määrä muutoin olisi voinut olla. (ks. edellä 11 kohta). GE päättelee tästä, että koska GE:n lausuntoja erityisesti asian vakavuudesta ja lieventävistä asianhaaroista ei kuultu ensin, kollegio ”vaikuttaa tosiasiallisesti ratkaisseen ennalta seuraamuksen asianmukaisen tason”.

25. Tässä väitteessä jätetään huomiotta se seikka, että kollegio hyväksyi sakkojen vaihteluvälin ainoastaan mahdollisen yhteistyömenettelyn perusteella tehtävää päätöstä varten, kuten edellä 9 kohdassa on selostettu. Koska sakoista päättää kollegio, kilpailun päätösosasto ei olisi voinut itse ilmoittaa minkäänlaista sakkojen vaihteluväliä ilman kollegion hyväksyntää. Kollegion hyväksynnällä ei kuitenkaan ollut mitään vaikutusta niiden sakkojen määrään, jotka voitaisiin määrätä sulautuma-asetuksen 14 artiklan mukaisessa tavanomaisessa menettelyssä.

26. GE päätti lopulta jatkaa tavanomaista menettelyä yhteistyömenettelyn sijasta. Sen myötä kollegion hyväksymällä sakkojen vaihteluvälillä ei ollut enää mitään merkitystä. Yhteistyömenettelymahdollisuuden hylkääminen merkitsi sitä, että asian käsittely jatkui puhtaalta pöydältä tavanomaista menettelyä noudattaen tilanteessa, jossa vastuut oli vielä määritettävä ( 19 ) . GE:llä oli siten edelleen mahdollisuus kiistää väitetiedoksianto kokonaisuudessaan ja käyttää väitetiedoksiannon lähettämisen johdosta saamansa menettelylliset oikeudet täysimääräisesti, erityisesti oikeutensa saada tilaisuus tutustua materiaaliin sekä oikeutensa vastata väitetiedoksiantoon kirjallisesti ja virallisessa suullisessa kuulemisessa.

27. Kuten peruskirjan 41 artiklan 2 kohdan a alakohdasta ilmenee, oikeus tulla kuulluksi syntyy ennen kuin ryhdytään sellaiseen toimenpiteeseen, joka vaikuttaa epäedullisesti siihen osapuoleen, jota toimenpide koskee. Kollegion antama hyväksyntä ei koskenut GE:tä, ja mikä tärkeintä, hyväksyntä ei vaikuttanut GE:hen epäedullisesti. Päinvastoin, hyväksyntä vaikutti GE:hen myönteisesti suomalla sille mahdollisuuden yhteistyömenettelyyn tavallisen vaihtoehdon (mihin hyväksynnällä ei ollut vaikutusta) lisäksi eli väitetiedoksiannon riitauttamiseen tavanomaisessa menettelyssä. Siten GE:llä ei ollut tarvetta tulla kuulluksi ennen kuin kollegio hyväksyi sakkojen vaihteluvälin sillä oletuksella, että GE olisi valinnut yhteistyömenettelyn perusteella tehtävän päätöksen.

28. Näistä syistä GE:n edellä 24 kohdassa esitetty väite ei ole vakuuttava.

Loppuhuomautukset

29. Komission väitetiedoksiannossa esittämiin alustaviin päätelmiin verrattuna päätösluonnokseen ei sisälly päätelmää siitä, että GE olisi toimittanut ”tahallisesti tai ainakin tuottamuksellisesti” virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa alkuperäisessä CO-lomakkeessa. Päätösluonnoksessa todetaan, että GE toimitti tuottamuksellisesti virheellistä tietoa. Päätösluonnoksessa ei myöskään oteta huomioon kyseisen virheellisen tiedon vaikutusta mihinkään muuhun kuin lupamenettelyyn. Erityisesti tämän seikan perusteella päätösluonnoksessa esitetty sakko on kollegion mahdollista yhteistyömenettelyä varten aiemmin hyväksymän sakkojen vaihteluvälin alapuolella (ks. edellä 11 kohta).

30. En ole saanut mitään tähän menettelyyn liittyviä pyyntöjä tai valituksia. Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista GE:lle on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. Katson, että asia on näin. Katson kaiken kaikkiaan, että menettelylliset oikeudet ovat tosiasiallisesti toteutuneet tässä asiassa.

Brysselissä 1. huhtikuuta 2019. Wouter WILS

(1) Laadittu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29), jäljempänä ’päätös 2011/695/EU’, 16 ja 17 artiklan mukaisesti.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

(3) Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18).

(4) Ks. tuomiot asioissa Technische Universität München, C-269/90, EU:C:1991:438, 14 kohta, ja Teva v. komissio, T-679/14, EU:T:2018:919, 54 kohta.

(5) Ks. tuomiot asioissa Ziegler v. komissio, C-439/11 P, EU:C:2013:513, 155 kohta; ICAP v. komissio, T-180/15, EU:T:2017:795, 272 kohta; KF v. EUSK T-286/15, EU:T:2018:718, 176 kohta; Teva v. komissio, T-679/14, EU:T:2018:919, 54 kohta; ja Servier v. komissio, T-691/14, EU:T:2018:922, 119 kohta.

(6) Ks. tästä tuomiot asioissa Chronopost ja La Poste v. UFEX ym., C-341/06 P ja C-342/06 P, EU:C:2008:375, 54 kohta; ja IDDE v. parlamentti, T-118/17, EU:T:2018:76, 27 kohta.

(7) Ks. analogisesti tuomiot Volkswagen v. komissio, T-62/98, EU:T:2000:180, 272 kohta; Teva v. komissio, T-679/14, EU:T:2018:919, 58 kohta; ja Servier v. komissio, T-691/14, EU:T:2018:922, 137 kohta.

(8) Ks. analogisesti tuomio ABB Asea Brown Boveri v. komissio, T-31/99, EU:T:2002:77, 104 kohta.

(9) Pääekonomistin työryhmä ei osallistunut käsiteltävänä olevaan asiaan sen aiheen vuoksi.

(10) Oikeudellinen yksikkö on riippumaton kilpailun pääosastosta ja toimii suoraan komission puheenjohtajan alaisuudessa. Sillä on tärkeä neuvoa-antava ja valvova tehtävä, jonka tarkoitus on varmistaa komission toimien ja päätösten oikeudellinen luotettavuus. Komission sisäisten sääntöjen ja käytännön mukaisesti oikeudellista yksikköä on kuultu säännöllisesti käsiteltävänä olevassa asiassa.

(11) Käsiteltävän asian aiheen mukaan muitakin pääosastoja kuin kilpailun pääosastoa voidaan kuulla ”liitännäispalveluina” kollegion harkinnan tueksi päätösluonnosta laadittaessa. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on kuultu energian pääosastoa sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastoa.

(12) Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan, jonka tutkittavaksi GE ei saattanut käsiteltävänä olevaa asiaa, ensisijainen tehtävä on ”turvata menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen komission kilpailuasioita koskevissa menettelyissä” (ks. päätöksen 2011/695/EU 1 artiklan 2 kohta). Tähän tehtävään liittyvät myös komission sisäisen raportoinnin ja neuvonantajan roolit. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja voi esimerkiksi esittää toimivaltaiselle komission jäsenelle havaintonsa mistä tahansa seikasta, joka tulee esiin komission kilpailuasioita koskevissa menettelyissä (päätöksen 2011/695/EU 3 artiklan 5 kohta). Tällaiset havainnot eivät välttämättä rajoitu vain menettelyn oikeudenmukaisuutta koskeviin seikkoihin. Päätöksen 2011/695/EU 3 artiklan 7 kohdan mukaan kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa voidaan pyytää tarkastelemaan menettelyllisten oikeuksien tosiasiallista toteutumista koskevaa asiaa riippumattomasti, jos kyseistä asiaa ei saada ratkaistua kilpailun pääosastossa. Mikäli suullinen kuuleminen järjestetään, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja laatii sisäisen välikertomuksen ja voi lisäksi toimittaa erillisen sisäisen kertomuksen ”menettelyn edistymisestä ja puolueettomuudesta” (ks. päätöksen 2011/695/EU 14 artiklan 1 ja 2 kohta). Päätöksen 2011/695/[…]* 16 ja 17 artiklan mukaisesti kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tutkii muun muassa sitä, käsitelläänkö neuvoa-antavan komitean tai kollegion päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista asianosaiselle osapuolelle on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. Päätöksen 2011/695/EU 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja toimii riippumattomasti.

(13) Sulautuma-asetuksen 19 artiklan 3–7 kohdan mukaisesti.

* Kuuluu olla: ”EU”.

(14) Joissakin tapauksissa kilpailun pääosaston pääjohtaja voi komission jäsenen suostumuksella päättää vertaisarvioinnin suorittamisesta. Vertaisarviointiryhmä koostuu kilpailun pääosaston työntekijöistä, jotka eivät kuulu asiaa käsittelevään virkamiesryhmään, ja sen tehtävänä on tutkia alustava arviointi yksityiskohtaisesti. Tämän jälkeen kutsutaan koolle vertaisarviointipaneeli, jonka puheenjohtajana toimii tarkastaja, ja käydään avoin keskustelu tapauksesta komission kanssa. Vertaisarviointipaneeli voi muun muassa yksilöidä osa-alueita, joilla tarvitaan vielä lisätyötä, tunnistaa väitteitä, joista tulisi luopua, tai antaa suosituksen asian tutkimisen lopettamisesta (ks. kilpailun pääosaston julkaisu syyskuulta 2011 ”Proceedings for the application of Articles 101 and 102 TFEU: Key actors and checks and balances” osoitteesta http://ec.europa.eu/competition/antitrust/key_actors_en.pdf).

(15) Kuten todettu tuomiossa asiassa Servier v. komissio, T-691/14, EU:T:2018:922, 138 kohta.

(16) Tuomio asiassa Servier v. komissio, T-691/14, EU:T: 2018:922, 127 kohta.

(17) Ks. mm. tuomiot asioissa Vlaamse Televisie […]* v. komissio, T-266/97, EU:T:1999:144, 49 kohta; BASF v. komissio, T-15/02, EU:T:2006:74, 611 kohta; ja Imperial Chemical Industries v. komissio, T-66/01, EU:T:2010:255, 175, 176 ja 178 kohta.

(18) Ks. tästä tuomiot asioissa Vlaamse Televisie […]* v. komissio, T-266/97, EU:T:1999:144, 49 kohta, jaABB Asea Brown Boveri v. komissio, T-31/99,EU:T:2002:77, 104 kohta.

* Kuuluu olla: ”Maatschappij”

(19) Ks. analogisesti tuomiot asioissa Timab Industries ja CFPR v. komissio, T-456/10, EU:T:2015:296, 104 ja 105 kohta, vahvistettu valituksessa annetulla tuomiolla asiassa Timab Industries ja CFPR v. komissio, C-411/15 P, EU:C:2017:11, 120–122 kohta.