ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3

Aiempaa paremmin kohdistettu investointituki sallitaan ainoastaan siinä tapauksessa, että kyse on todellisesta liikennetarpeesta, ja ainoastaan silloin, kun myönteiset vaikutukset ovat kiistattomat. Lisää lentoasemakapasiteettia pitää rakentaa vain silloin, kun sille on kysyntää. Investointituesta on luovuttava siinä tapauksessa, että investointi heikentäisi saman talousalueen olemassa olevien lentoasemien tilannetta. Investointitukea ei myöskään pidä myöntää alueille, joiden käytettävissä on jo hyvät kulkuyhteydet muiden kuljetusmuotojen turvin.
2.3

Ehdotetun asetuksen pääpiirteet voidaan tiivistää seuraaviin pääkohtiin, joiden mukaan tavoitteena on — parantaa vertailuarvoprosessin päätöksentekoa, ohjausta ja valvontaa. Siihen sisältyvät ennakkoluvan myöntäminen ja vertailuarvoprosessin jatkuva valvonta sekä kansallisella että EU:n tasolla. Ehdotuksessa säädetään myös, että vertailuarvojen hallinnoijien on mahdollisuuksien mukaan vältettävä eturistiriitojen syntymistä tai ainakin hallittava niitä asianmukaisesti, jos ne ovat väistämättömiä. — parantaa vertailuarvojen hallinnoijien käyttämien syöttötietojen ja menetelmien laatua. Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että vertailuarvoja määriteltäessä on käytettävä riittäviä ja tarkkoja tietoja, jotka edustavat sitä todellista markkina- tai taloustilannetta, jota vertailuarvon on tarkoitus mitata. Tietojen on oltava peräisin luotettavista lähteistä, ja vertailuarvo on määriteltävä selkeästi ja luotettavasti. Vertailuarvojen laskennassa käytettävät tiedot on julkaistava tai annettava yleisön saataville. Sama koskee tietoja siitä, mitä kullakin vertailuarvolla mitataan, paitsi jos julkaisemisella voi olla erittäin haitallisia seurauksia. Vertailuarvoa määriteltäessä tulee käyttää – mikäli mahdollista – transaktiotietoja. Jos niitä ei ole käytettävissä, määrittely tulee tehdä todennettavissa olevien arvioiden perusteella. — varmistaa, että vertailuarvoihin liittyvien tietojen lähteet toimittavat asianmukaisia tietoja ja että tietolähteitä valvotaan asianmukaisesti. Vertailuarvon hallinnoijan on laadittava oikeudellisesti velvoittavat käytännesäännöt, joissa määritellään velvollisuudet ja vastuu, joka tietolähteillä on niiden toimittaessa vertailuarvojen määrittelyssä käytettäviä tietoja. Velvollisuudet koskevat myös eturistiriitojen hallintaa. — varmistaa vertailuarvoja käyttävien kuluttajien ja sijoittajien asianmukainen suojelu. Ehdotettu asetus vahvistaa avoimuutta vertailuarvojen laskennassa käytettävien tietojen ja menetelmien, mitattavien seikkojen sekä suunniteltujen käyttötarkoitusten osalta. Lisäksi pankkien on arvioitava vertailuarvojen asianmukaisuutta ennen kuin ne tarjoavat rahoitussopimusta ja varoitettava asiakasta, jos vertailuarvo ei ole sopiva (esimerkiksi kiinnelainasopimuksissa). — koordinoida kriittisten vertailuarvojen valvontaa ja sovellettavuutta. Kriittisten vertailuarvojen valvonnasta vastaavat myös erityiset valvontakollegiot, joita ohjaavat vertailuarvon hallinnoijan valvontaviranomainen sekä muut valvontaviranomaiset muilta asianomaisilta oikeudenkäyttöalueilta ja joihin kuuluu myös Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (European Securities and Markets Authority, ESMA). Mikäli kollegio ei pääse yhteisymmärrykseen, ESMA tekee päätöksen sitovan sovittelun avulla. Kriittisiksi luokiteltuihin vertailuarvoihin liittyy muitakin erityisvaatimuksia, mm. toimivaltaisten viranomaisten valta tehdä tietojen toimittamisesta pakollista.
4.4.2

Koskaan ei voi korostaa kylliksi sitä, että koko yhteisön on osallistuttava prosessiin. Opettajia ja heidän keskeistä tehtäväänsä on jo korostettu, mutta on myös tunnustettava perheiden ja sosiaalisen ympäristön tärkeä rooli. Innovatiivisten ja osallistavien koulutuspolitiikkojen toteuttamisessa perheellä on aina ratkaiseva asema; perhe voi auttaa oppijaa sopeutumaan uusiin sähköisiin oppimisvälineisiin. On siis välttämätöntä saada perheet osallistumaan muutosprosessiin aktiivisesti. ETSK tunnustaa myös nuoriso- ja muiden yhteisötyöntekijöiden ainutlaatuisen panoksen, sillä osana ammattiaan he auttavat ja motivoivat kaikenikäisiä ihmisiä hyödyntämään erilaisia koulutusaloitteita.
1.1

Ennennäkemätön talous- ja rahoituskriisi, joka on vaikuttanut euroalueen jäsenvaltioihin erityisen voimakkaasti, on myös tuonut esiin yleisiä rakenteellisia heikkouksia Euroopassa. Se on osoittanut selvän yhteyden korkeiden työttömyysasteiden, jäsenvaltioiden talousarvioihin kohdistuvien paineiden, sosiaalisen taantumisen ja yhteiskunnallisen rauhattomuuden välillä. Vaikka on hyväksyttävä, että jäsenvaltioiden talousarvioiden tulee olla tasapainossa, vähennyksillä on ollut haittavaikutuksia koulutukseen, aktiivisiin työmarkkinapolitiikkoihin ja sosiaaliseen hyvinvointiin. Työttömyyden ja köyhyyden lisääntyminen vaikuttaa kielteisesti työvoiman osaamiseen ja työllistettävyyteen. Se vaikuttaa myös yritysten kykyyn kasvaa ja luoda työpaikkoja, mikä puolestaan vaikeuttaa elpymistä.
2.7

ETSK panee merkille, että komissio on tilannut tutkimuksen arvioidakseen monenvälisten toimitusmaksujen vaikutusta vähittäiskauppiaisiin käteisen käyttöön verrattuna. Tutkimuksessa hyödynnetään ns. MIT-testiä (merchant indifference test). (5) ETSK katsoo, että vastaavia tutkimuksia on tehtävä kuluttajien näkemyksistä ja asenteista eri maksuvälineisiin liittyviä kustannuksia kohtaan, koska nykyisin asiasta on olemassa vain vähän kokemusperäistä tietoa. Maksupalveludirektiivin ja rajatylittäviä maksuja koskevan asetuksen vaikutuksia käsittelevä London Economics -ryhmän tutkimus tarjoaa tästä jonkin verran tietoa. (6) Myös äskettäinen tutkimus (7) osoitti, että lisämaksuilla on suurin vaikutus kuluttajien käyttäytymiseen maksutapaa valittaessa. ETSK katsoo kuitenkin, että lisätutkimukset ovat tarpeen, jotta voidaan arvioida vaikutuksia kuluttajien käyttäytymiseen, kunhan eri maksujärjestelmien todelliset kustannukset on selvitetty.
4.8

Romanitahoista vastaavien kansallisten yhteysviranomaisten on hoidettava tehtäviään täysin avoimesti – sekä teoriassa että käytännössä. Niiden toiminta on ratkaisevan tärkeää puitestrategian toteutumisen kannalta. Yhteysviranomaisten sekä myös romaneja koskevan sosiaalipolitiikan suunnittelusta ja täytäntöönpanosta vastaavien viranomaistahojen oikeudet on taattava oikeudellisesti, jotta ne voivat vahtikoiran tavoin esittää lausuntonsa myös romaneita koskeviin poliittisiin linjauksiin liittyvistä lainsäädäntömenettelyistä ja vaikuttaa niihin, jotta annettavat säädökset eivät heikennä toistensa vaikutuksia. Romanitahosta vastaavilla yhteysviranomaisilla on velvollisuus antaa tietoa romanien kansalaisyhteiskuntaa edustaville järjestöille. Tämä voi merkitä esimerkiksi riippumattomien arvioijien laatimien, sisällöltään täysin poliittisesti riippumattomien vuosikertomusten julkaisemista tai konferenssien järjestämistä erityisaiheista.
2.2

Komission ehdotukset ovat yhdenmukaisia vihreässä kirjassa Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta (2) esitetyn lähestymistavan kanssa. ETSK antoi myönteisen lausunnon vihreästä kirjasta heinäkuussa 2013 (3). Kuten asetuksen nimestä ilmenee, sen painopiste on edistää ja helpottaa yhä suurempia pitkäaikaissijoitusten määriä kaikkialla Euroopassa. Pitkäaikaisia investointeja on oltava käytettävissä laajemmin, ja niistä on tehtävä sijoittajille houkuttelevia.
1.1

ETSK on tyytyväinen komission päätökseen julkaista toisena vuonna peräkkäin kertomus innovaatiounionin tilasta. Komissio toteaa kertomuksessaan, että asiassa on edistytty huomattavasti, sillä yli 80 prosenttia lippulaiva-aloitteen sitoumuksista on toteutettu suunnitelmien mukaisesti. ETSK on samaa mieltä siitä, että edistystä on tapahtunut etenkin politiikkakehyksessä, joka liittyy konkreettisten sitoumusten toteuttamiseen. Se odottaa näin ollen, että vuoden 2014 loppuun mennessä kaikki 34 sitoumusta on toteutettu.
3.8

Investointikustannusten suuruuden ja markkinoiden epävarmuuden vuoksi ETSK katsoo, että vaihtoehtoisten polttoaineiden tankkaus- ja latausinfrastruktuureja varten tarvitaan pitkällä aikavälillä yleisesti julkista rahoitusta. ETSK katsookin, että tiedonannossa tästä aiheesta esitettyä arviota olisi tarkasteltava uudelleen. Näitä rahoitustarpeita on käsitelty uusissa ohjeissa puhtaille ja energiatehokkaille ajoneuvoille tarjottavista taloudellisista kannustimista (Guidelines on Financial Incentives for Clean and Energy Efficient Vehicles, SWD(2013) 27), ja niitä olisi pohdittava myös määritettäessä esimerkiksi TEN–T-rahoituksen painopisteitä.
3.2

Ehdotuksen tarkoituksena on täydentää kulutustavaroiden turvallisuutta ja tuotteiden kaupan pitämistä koskevaa viime vuosina annettua oikeuskehystä, joka koskee muita valmistettuja tuotteita kuin elintarvikkeita, tiettyjä tuotteita, kuten antiikkiesineitä, lukuun ottamatta. Siinä edellytetään, että kulutustavaroiden on oltava ”turvallisia”, ja asetetaan talouden toimijoille tiettyjä velvollisuuksia, ja samalla se sisältää standardien luomista koskevia säännöksiä yleisen turvallisuusvaatimuksen tueksi. Komissio käyttää oikeusperustana SEUT-sopimuksen 114 artiklaa, joka on sisämarkkinoiden luomista ja toimintaa koskevien toimenpiteiden oikeusperusta, unionin ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan pohjalta.
3.1.2

Työllisyyden elpyminen on pysähtynyt. Työllisyys heikkenee. Työpaikkojen luominen on ollut edelleen vähäistä ja se on vähentynyt edelleen, vaikka joillakin runsaasti työpaikkoja käsittämillä aloilla ja koko sisämarkkinoilla on käyttämätöntä potentiaalia. Työmarkkinoiden segmentoituminen on jatkunut, ja tilapäiset työsopimukset ja osa-aikatyö ovat lisääntyneet. Ansiotulojen verotus on pysynyt kireänä, ja veroja on entisestään korotettu joissakin jäsenvaltioissa. Jälleen kasvussa oleva työttömyys on saavuttanut ennätyslukemat. Pitkäaikaistyöttömyys, eikä vain nuorisotyöttömyys, on hälyttävällä tasolla erityisesti jäsenvaltioissa, joissa toteutetaan mittavia julkisen talouden vakauttamistoimia. Kotitalouksien keskimääräiset tulot alenevat monissa jäsenvaltioissa, ja viimeaikaisten tietojen mukaan köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät ongelmat lisääntyvät ja syvenevät. Myös työssäkäyvien köyhyys ja sosiaalinen kahtiajako ovat lisääntymässä monissa jäsenvaltioissa (3).
4.1.6

Vuoden 2013 kasvuselvityksessä todetaan, että julkisen talouden vakauttamisella voi olla lyhytaikaisia kielteisiä vaikutuksia talouteen, mutta siinä esitetään välittömästi kaksi muuta argumenttia, joilla tällaisen vaikutuksen perustellaan olevan vähäinen. Komitea haluaa esittää näkemyksensä molemmista argumenteista. 1) Vuoden 2013 kasvuselvityksessä käytetään ilmaisua ”kasvua edistävä vakauttaminen”, jolla tarkoitetaan sitä, että menojen leikkaaminen ”tukee” kasvua paremmin kuin verotulojen kasvattaminen entisestään maissa, joissa verotaakka on jo raskas. Komitea huomauttaa, ettei komissio määrittele, millainen verotaakka katsottaisiin ”raskaaksi”, ja palauttaa mieliin julkisen talouden älykkään vakauttamisen strategioista vuonna 2011 antamansa lausunnon (18), jossa se kehottaa vakauttamaan julkista taloutta mahdollisimman joustavalla aikajänteellä, jotta ei katkaista kasvukehitystä, sekä pyrkimään tulojen ja menojen sekä kokonaistarjonnan ja -kysynnän järkevään tasapainoon. Komitea varoittaa samassa lausunnossa myös julkisen palvelun ja kollektiivisen yhteisvastuun järjestelmien murentamiseen liittyvästä vaarasta. Jos sosiaalivakuutuksia yhteiskunnan suurten riskien (työttömyys, sairaus, ikääntyminen) varalta heikennetään tuntuvasti, kuten useissa jäsenvaltioissa nyt tehdään, on loogista, että kotitaloudet reagoivat yleiseen epävarmuuteen lisäämällä säästämistä pahan päivän varalle. Tämä on viimeinen asia, jota taantumassa oleva talous tarvitsee. 2) Toinen argumentti on, että talousmyllerryksessä olevien jäsenvaltioiden tulee jatkaa tiukkoja säästötoimia ja ”julkisen talouden sopeuttamisen on tapahduttava nopeaan tahtiin”, mutta muut jäsenvaltiot voisivat antaa automaattisten vakauttajien alkaa toimia. Vaikka on selvää, että eräiden kansantalouksien on pyrkiessään nousemaan kriisistä ponnisteltava vakauden ja kasvun palauttamiseksi paljon muita enemmän, komitea epäilee tällaisen politiikkayhdistelmän toimivuutta. Sillä, että useissa jäsenvaltioissa harjoitettaisiin erittäin tiukkaa finanssipolitiikkaa ja muutamissa jäsenvaltioissa finanssipolitiikka olisi luonteeltaan neutraalia, on jatkossakin selkeitä kielteisiä vaikutuksia koko euroalueelle ja erityisesti sellaisille jäsenvaltioille, jotka ovat jo syvässä, säästötoimien aiheuttamassa taantumassa.
3.23

Kukaan ei kuitenkaan Euroopassa harkitsisi öljykakkujen polttamista. Tosiasia on sen sijaan, että öljykasvien viljely Euroopassa on erittäin järkevää. Esimerkiksi rapsin rehuominaisuuksia on jalostettu viime vuosikymmeninä Euroopan vakavan valkuaisvajeen korjaamiseksi. ETSK on toistuvasti muistuttanut tämän tarpeesta, sillä noin 75 prosenttia syötetyistä valkuaisainemääristä on nykyisin tuotava EU:n ulkopuolelta. Valkuaiskasvien eurooppalaisella viljelyllä voidaan vähentää esimerkiksi soijan tuontia ja samalla myös soijan teolliseen viljelyyn merentakaisilla alueilla osittain liittyviä kielteisiä ekologisia ja sosiaalisia vaikutuksia.
4.5

Kolmas ala, jonka yhteydessä komissio viittaa nimenomaan yhteiskunnallisten toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten rooliin ja osallistumiseen, on palkkaneuvottelut, joiden yhteydessä työmarkkinaosapuolia on komission käyttämän ilmauksen mukaan ”kuultava” palkanmuodostusjärjestelmien uudistuksista. Komitea muistuttaa komissiota siitä, että useissa jäsenvaltioissa palkat, palkkaneuvottelut ja myös itse palkanmuodostusjärjestelmät kuuluvat työmarkkinaosapuolten itsenäiseen toimivaltaan ja että nämä neuvottelevat mainittuja kysymyksiä koskevista työehtosopimuksista ja vahvistavat ne. Tätä työmarkkinaosapuolten itsenäistä neuvotteluroolia ei pidä rajoittaa pelkkään kuulemismenettelyyn eikä neuvottelutoimivaltaa pidä kaventaa pelkäksi lausuntojen antamista koskevaksi toimivallaksi. Työmarkkinaosapuolten itsenäisyys ja niiden vuoropuhelu sitä paitsi vahvistetaan perussopimuksen 152 artiklassa ja 153 artiklan 5 kohdassa, joihin sisältyy mm. periaate siitä, että EU:n on kunnioitettava kansallisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä. Tätä taustaa vasten työmarkkinaosapuolten ”kuuleminen” esimerkiksi indeksointimekanismin laatimisesta on täysin riittämätöntä ja jopa epäasianmukaista, etenkin silloin kun asiaa koskevassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansallisessa mallissa työmarkkinaosapuolet käyvät itse neuvottelut tällaisista indeksointimekanismeista ja vahvistavat ne työehtosopimuksissa. Asian perusteiden osalta komitea arvelee, että komissio saattaa yliarvioida palkanalennusten roolia. Komission tiedonantoon liittyvien maakohtaisten suositusten yksityiskohtaisempi tarkastelu paljastaa, että niistä 17 jäsenvaltiosta, joille komissio antaa palkkoja koskevan suosituksen, 16 jäsenvaltion osalta suosituksen tavoitteena on palkkakehityksen heikentäminen joko uudistamalla indeksointia, rajoittamalla vähimmäispalkkoja, hajauttamalla palkkaneuvottelut tai lisäämällä alimpia palkkoja koskevaa palkkajoustoa. Eurooppalaista rahaliittoa vaivaava epätasapaino on kuitenkin ensisijaisesti rakenteellista ja sen syynä on ennen kaikkea se tosiasia, että globalisaatio vaikuttaa eri tavoin eri jäsenvaltioihin (alaviite: External Imbalances in the Euro Area. IMF Working paper, WP/12/236, 2012). Edelleenkään kilpailua matalapalkkamaiden kanssa ei voida voittaa palkkoja laskemalla.
2.4

Työllisyysvaliokunnan ehdotuksen mukaan eettinen merkki on vapaaehtoinen ja maksuton. Se on suunnattu kaikille yrityksille Euroopan unionissa ja erityisesti pk-yrityksille (2) ja erittäin pienille yrityksille (3). Tavoitteena on luoda sosiaalisesti vastuullisempi Eurooppa varmistamalla korkeat sosiaalinormit kaikissa yrityksissä EU:ssa. Ehdotuksen tavoitteena on myös harmonisoida olemassa olevat merkintäjärjestelmät ja kartoittaa luokitusasteikon avulla parannusmahdollisuuksia. Ajatuksena on, että erilaisten sosiaalisten kriteerien luettelon avulla luokitellaan yrityksen sisäinen sosiaalinen vastuu ja niiden perusteella eettisessä merkissä on eri tasoja, joita myönnetään yrityksille.
3.5

ETSK huomauttaa myös, että komission ehdotuksen nojalla saama toimivalta on luonteeltaan hyvin erikoistunutta ja monimutkaista. Komitea toteaa, että alan ammattilaisten, erityisesti niiden, joilla on käytännön asiantuntemusta, tulisi olla keskeisessä asemassa ryhmässä, joka pohtii tulevia ehdotuksia toimenpiteiksi, joihin sovelletaan direktiivin uusissa artikloissa ehdotettuja menettelyjä. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on tällaisten asiantuntijoiden erinomainen lähde.
5.8

ETSK pitää tervetulleena, että asiantuntijaryhmä on siirtänyt huomion T&K:n tukemisesta tasapainoiseen kolmen pilarin lähestymistapaan. Seitsemäs puiteohjelma vaikuttaa näiltä osin nyt aika puutteelliselta. Tästä huolimatta ETSK on huolissaan siitä, ettei EU:ssa ole riittävästi yrityksiä, joilla on tarvittavat kyvyt, tuotteet ja maailmanlaajuinen ulottuvuus, jotta ne voisivat vetää T&K-pilarin tulokset kuilun yli ja markkinoida ne. Koko ehdotus perustuu siihen olettamukseen, että toinen ja kolmas pilari pystyvät työntämään kehitystä vauhdittavan keskeisen teknologian läpi markkinoille. Todellisuudessa huipputeknologian valmistajat – kuten Apple, BMW, Bayer, Rolls Royce tai Airbus – useammassa tapauksessa vetävät kehitystä vauhdittavan keskeisen teknologian kuilun yli. EU:n on kehitettävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa strategia, jolla tukea ja kehittää lisää maailmanluokan lopputuotteita valmistavia yrityksiä. Olemassa olevia yrityksiä tulisi kannustaa laajentamaan tuotevalikoimaansa uusilla tuotteilla, joilla on korkea KET-osuus ja jotka on suunnattu maailmanlaajuisille markkinoille. Tiedonannossa mainitaan toistuvasti, että kehitystä vauhdittava keskeinen teknologia voi luoda kasvua ja työpaikkoja. ETSK:lla on toinen näkökulma: kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa hyödyntävät yritykset voivat luoda kasvua ja työpaikkoja. EU tarvitsee lisää yrityksiä, joilla on tuotteita ja markkinoita, joilla kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa voidaan hyödyntää.
3.2

Vihreässä kirjassa keskitytään sähköisiin maksuihin. Siinä jätetäänkin huomiotta käteisen edelleen hallitseva asema: 80 prosenttia Euroopan maksutapahtumista on käteismaksuja. Kustannusten läpinäkyvyyden parantuminen on merkityksellistä niin sähköisten maksujen kuin käteismaksujenkin kannalta, ja sitä tulisi käyttää ensisijaisena vertailukohtana analysoitaessa muita kuin käteismaksutapoja. Käsitys, jonka mukaan käteinen on ilmainen maksutapa, on edelleen yleinen suuren yleisön keskuudessa. Tehokkuutta voitaisiin parantaa merkittävästi, jos maksajat muuttaisivat tottumuksiaan ja siirtyisivät käyttämään modernimpia ja edullisempia maksutapoja. Lisäksi on olemassa näyttöä siitä, että mitä enemmän käteismaksuja käytetään, sitä suurempi on varjotalous, sillä käteismaksut ovat vaikeasti jäljitettävissä. ETSK kannustaakin jäsenvaltioita toteuttamaan komission selkeästi osoittamalla tuella lisätoimia käteisen aseman pohtimiseksi uudelleen nykyajan talousjärjestelmissä.
3.5

Prosessissa tapahtunutta muutosta korostettiin ensimmäisenä Eurooppa 2020 -strategian asiakirjassa itsessään, jossa tehtiin selväksi, että "omistajuutta on korostettava" ja että näin ollen "kansallisen ja aluetason sidosryhmien sekä työmarkkinaosapuolten osallistumista on myös lisättävä". Asiakirjassa tehtiin myös erityinen sitoumus, jonka mukaan ETSK:n ja alueiden komitean pitäisi olla tiiviimmin mukana. Tämä osallistumisprosessien tarve on toistettu useita kertoja, joista tärkeimpinä maininnat Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2010 pidetyn kokouksen päätelmissä sekä Euroopan komission julkaisemassa asiakirjassa Guidance for drafting, implementing and monitoring National Reform Programmes under the Europe 2020 Strategy (Ohjeita kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen, täytäntöönpanoon ja seurantaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa), jossa vahvistetaan, että strategiaan sitoutumisen kasvattamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltioiden parlamentit, työmarkkinaosapuolet, alueet ja muut sidosryhmät osallistuvat tiiviisti kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen.
3.5

ETSK suosittaa lisäksi komissiolle, että se pohtisi ensisijaisesti tuettavien painopistealojen määrittelyä toimintasuunnitelman puitteissa. Kyse voisi olla niistä ympäristöpolitiikan sektoreista, joilla a) Eurooppa on vuosikausiksi juuttunut kehityksessään paikalleen, b) on nähtävissä, että tiettyjen ympäristötavoitteiden saavuttaminen tulee olemaan hyvin vaikeaa tai c) asianmukainen tekniikka on edelleen kallista.
1.7

ETSK nostaa esiin ydinverkkokäytävien toteuttamisen helpottamiseksi suunnitellun koordinointi- ja hallinto-organisaation tärkeän roolin. Kyseinen organisaatio on kuitenkin välttämättä pidettävä virtaviivaisena, kohdennettuna ja kustannustehokkaana, ja sen selkeänä tavoitteena on oltava varmistaa toissijaisuusperiaatetta asianmukaisesti noudattaen, että suunnittelun rajanylittävät rajapinnat toimivat optimaalisesti kaikilla asianomaisilla tasoilla ja että käytävien pullonkauloja vältetään. ETSK toivoo ratkaisuja, joilla vältetään rinnakkaisia hallintojärjestelmiä ja toimintojen päällekkäisyyksiä eri käytäväjärjestelmien – kuten ydinverkkokäytävien ja kilpailukykyisen rahtiliikenteen eurooppalaisen rautateiden tavaraliikenneverkon (European Rail Freight Network for Competitive Freight) osien – yhtymäkohdissa.
2.5

Ehdotuspakettiin sisältyy innovatiivisia rahoitusvälineitä, joilla voidaan tukea vipuvaikutuksen avulla julkisia ja yksityisiä investointeja sekä avustusten kautta tapahtuvaa yhteisrahoitusta infrastruktuureihin, jotta vuoteen 2020 mennessä voitaisiin saavuttaa digitaalistrategian tavoite siitä, että kaikkien eurooppalaisten saatavilla on 30 Mbit/s nopeudella toimiva laajakaistayhteys ja vähintään 50 %:lla kotitalouksista on mahdollisuus käyttää yhteyttä, jonka tiedonsiirtonopeus on yli 100 Mbit/s.
2.1

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1760/2000 säädetään, että jokaisen jäsenvaltion on luotava nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä eläinten yksilölliseksi jäljittämiseksi korvamerkkien, tilakohtaisten rekisterien, eläinkohtaisten passien (jotka sisältävät kaikki siirtotiedot) ja atk-pohjaisten tietokantojen (joihin ilmoitetaan kaikki siirrot ja jotka nopeuttavat eläinten jäljittämistä ja kohorttien tunnistamista tautitapauksissa) avulla. Järjestelmän avulla on pyritty ensinnäkin palauttamaan kuluttajien luottamus naudanlihaan ja naudanlihatuotteisiin varmistamalla avoimuus sekä nautaeläinten ja naudanlihatuotteiden täydellinen jäljitettävyys ja toisekseen mahdollistamaan eläinten paikantaminen ja jäljittäminen eläinlääkintätarkoituksissa, mikä on tartuntatautien torjumisen kannalta äärimmäisen tärkeää. Nämä tavoitteet lienee saavutettu.
2.7

Kolme haastetta on ehdottomasti ratkaistava, eikä ole todennäköistä, että mihinkään niistä löytyy tyydyttävää ratkaisua ennen vuotta 2020. Ensinnäkin epäsäännöllisesti saatavilla olevat resurssit on integroitava kattavasti EU:n laajuiseen älykkääseen verkkoon, jonka kapasiteetti ottaa vastaan sähköä epäsäännöllisesti saatavilla olevista uusiutuvista luonnonvaroista yli odotetun 35–40 prosentin osuuden on rajallinen. On kuitenkin huomattava, että Saksan päätös ajaa ydinvoimantuotantokapasiteettinsa nopeasti alas on vauhdittanut alan toimia huomattavasti. Toiseksi tämä edellyttää huomattavaa akkumulointikapasiteettia. Kolmanneksi tarvitaan pitkän aikavälin laajamittaista toteuttamista varten pitkälle edistynyttä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiaa, mikäli fossiilisia polttoaineita käytetään jatkossakin laajasti energialähteenä. Ennen kuin nämä kolme kriittistä kysymystä on ratkaistu, tarvitaan välttämättä perinteisiä varavoimanlähteitä, joihin liittyy myös päästöjä, jotta olemassaolevia uusiutuvia energialähteitä voidaan hyödyntää laajalti.