P8_TC1-COD(2018)0232

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) …/… antamiseksi tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33, 114 ja 207 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Asetuksella (EU) N:o 1294/2013 (3) perustettu Tulli 2020 -ohjelma ja sen edeltäjät ovat merkittävällä tavalla helpottaneet ja parantaneet ja tehostaneet tulliyhteistyötä. Monet tullialan toimet ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ne koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja vaikuttavat niihin kaikkiin, minkä vuoksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät kykene huolehtimaan näistä toimista yksinään panemaan näitä toimia täytäntöön tehokkaalla ja tuloksellisella tavalla. Komission unionin tasolla toteuttama unionin laajuinen tulliohjelma tarjoaa jäsenvaltioille unionin tason kehyksen tällaisten yhteistyötoimien kehittämiseksi, mikä on kustannustehokkaampaa kuin jos se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta monenvälisellä tasolla. Tulliohjelmalla on myös tärkeä tehtävä unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamisessa, sillä sen avulla varmistetaan tullien tehokas kantaminen ja se on näin ollen tärkeä tulonlähde unionin talousarviolle ja kansallisille talousarvioille. Sillä pyritään myös vahvistamaan tietoteknisiä valmiuksia ja lisäämään yhteistyötä tullialalla. Lisäksi tarvitaan yhdenmukaistettuja ja standardoituja tarkastuksia laittomien rajatylittävien tavaravirtojen jäljittämiseksi ja petosten ehkäisemiseksi . Sen vuoksi on aiheellista ja tarpeen tehokkuuden takaamiseksi varmistaa tulliyhteistyötä koskeville toimille myönnettävän unionin rahoituksen jatkuvuus perustamalla kyseistä alaa koskeva uusi ohjelma eli Tulli-ohjelma , jäljempänä ”ohjelma” . [tark. 1]

(1 a) Kansallisten tulliviranomaisten täytäntöönpanema tulliliitto on 50 vuoden ajan ollut yksi maailman suurimpiin kaupparyhmittymiin kuuluvan Euroopan unionin kulmakivistä. Tulliliitto on merkittävä esimerkki onnistuneesta integraatiosta unionissa, ja se on välttämätön sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle, joka on sekä yritysten että kansalaisten edun mukaista. Euroopan parlamentti totesi 14 päivänä maaliskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa ”Seuraava monivuotinen rahoituskehys: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu” olevansa erityisen huolissaan tullipetoksista. Unionista voi tulla vahvempi ja kunnianhimoisempi vain, jos sen rahoitusta lisätään, tukea nykyisille politiikoille jatketaan ja resursseja kasvatetaan. [tark. 2]

(2) Tulliliitto on kehittynyt huomattavasti viimeisten viidenkymmenen 50 vuoden aikana, ja tulliviranomaiset pystyvät suorittavat nyt suorittamaan monia erilaisia tehtäviä rajoilla. Viranomaiset työskentelevät yhdessä helpottaakseen eettistä ja oikeudenmukaista kauppaa ja vähentääkseen byrokratiaa, kerätäkseen tuloja kansallisiin talousarvioihin ja unionin talousarvioon sekä suojellakseen kansalaisia väestöä terrorismi-, terveys- ja ympäristöuhkia ja muita uhkia vastaan. Tulli on ollut terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan eturintamassa erityisesti siitä lähtien, kun EU:n laajuinen yhteinen riskinhallintajärjestelmä4 otettiin käyttöön ja suurten käteismäärien siirtojen tullitarkastukset aloitettiin Tulliviranomaiset ovat johtaneet terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja vilpillisen kilpailun torjuntaa erityisesti ottamalla käyttöön unionin tason yhteisen riskinhallintajärjestelmän (4) tullialalla ja valvomalla suurten käteismäärien virtoja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseksi. Kun otetaan huomioon kyseinen laaja toimeksianto, tullista on nyt tosiasiallisesti tullut johtava tavaroita tarkastava viranomainen unionin ulkorajoilla. Tätä taustaa vasten tulliviranomaisten laaja toimeksianto, ne ovat tällä hetkellä todellisuudessa tärkeimpiä tavaroita tarkastavia viranomaisia unionin ulkorajoilla. Näin ollen Tulli-ohjelman ei tulisi koskea pelkästään tulliyhteistyötä vaan siitä annettava tuki olisi laajennettava koskemaan myös vaan siitä olisi annettava tukea myös laajemmin asetuksen (EU) N:o 952/2013 3 artiklassa säädettyjä säädetyille tulliviranomaisten tehtäviä eli tehtäville, joita ovat unionin kansainvälisen kaupan valvontaa valvonta sekä sisämarkkinoiden ulkoisen ulottuvuuden, yhteisen kauppapolitiikan, unionin muiden kauppaan liittyvien yhteisten politiikkojen täytäntöönpanoa ja toimitusketjujen turvallisuutta. Sen vuoksi oikeusperusta kattaa tulliyhteistyön vaikuttavien yhteisten politiikkojen täytäntöönpano ja toimitusketjujen turvallisuus. Sen vuoksi tämän asetuksen oikeusperustan olisi katettava tulliyhteistyö (SEUT-sopimuksen 33 artikla), sisämarkkinat (SEUT-sopimuksen 114 artikla) ja kauppapolitiikan kauppapolitiikka (SEUT-sopimuksen 207 artikla). [tark. 3]

(3) Koska ohjelma muodostaa Ohjelman yleisenä tavoitteena olisi oltava avustaa jäsenvaltioita ja komissiota tarjoamalla puitteet toimille, joiden tavoitteena on tulliliiton ja tulliviranomaisten tukeminen, sillä olisi suojattava päämääränä on tukea tulliliittoa ja tulliviranomaisia ja pitkällä aikavälillä varmistaa, että unionin tullihallinnot tekevät mahdollisimman tiivistä yhteistyötä, suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja; suojattava unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja tukea samalla laillista liiketoimintaa; varmistettava , suojata unionia hyvän kauppatavan vastaisilta ja laittomilta kaupan käytännöiltä ja kannustaa samalla lailliseen liiketoimintaan, taata unionin ja sen asukkaiden turvallisuus ja vaarattomuus; ja helpotettava edistäen samalla kuluttajansuojaa ja helpottaa laillista kauppaa, jotta yritykset ja kansalaiset voivat saada täysimääräiset hyödyt sisämarkkinoista ja maailmankaupasta. [tark. 4]

(3 a) Jotkin unionin tullikoodeksista annetun asetuksen 278 artiklassa tarkoitetuista järjestelmistä voidaan todennäköisesti ottaa vain osittain käyttöön 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä, joten muita kuin sähköisiä järjestelmiä on käytössä tämän päivämäärän jälkeenkin. Koska tämän määräajan pidentämistä koskevia lakimuutoksiakaan ei ole esitetty, yritykset ja tulliviranomaiset eivät pysty täyttämään tullitoimintaan liittyviä tehtäviään ja oikeudellisia velvoitteitaan. Sen vuoksi yksi ohjelman ensisijaisista erityistavoitteista olisi oltava jäsenvaltioiden ja komission auttaminen tällaisten sähköisten järjestelmien perustamisessa. [tark. 5]

(3 b) Tullihallinto ja tullitarkastukset on dynaaminen toimintalohko, jolle jatkuvasti kehittyvät maailmanlaajuiset liiketoimintamallit ja toimitusketjut sekä muuttuvat kulutustottumukset ja digitalisaatio, kuten sähköinen kaupankäynti, mukaan lukien esineiden internet, data-analytiikka, tekoäly ja lohkoketjuteknologia, tuovat uusia haasteita. Ohjelmalla olisi tuettava tullihallintoa tällaisissa tilanteissa ja mahdollistettava innovatiivisten ratkaisujen käyttö. Nämä haasteet tuovat korostetusti esiin tarpeen tehostaa tulliviranomaisten välistä yhteistyötä ja tarpeen tullilainsäädännön yhdenmukaiseen tulkintaan ja täytäntöönpanoon. Samaan aikaan julkiseen talouteen kohdistuu paineita, maailmankaupan volyymit kasvavat, petokset ja salakuljetus ovat jatkuva ja kasvava huolenaihe, ja ohjelmalla olisi pyrittävä torjumaan näitä ongelmia. [tark. 6]

(3 c) Tehokkuuden maksimoimiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi komission olisi sovitettava ohjelman täytäntöönpano yhteen asiaan liittyvien unionin ohjelmien ja rahastojen kanssa. Näitä ovat erityisesti Fiscalis-ohjelma, EU:n petostentorjuntaohjelma ja sisämarkkinaohjelma sekä sisäisen turvallisuuden rahasto ja yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, rakenneuudistusten tukiohjelma, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma ja Verkkojen Eurooppa -väline sekä neuvoston päätös Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja täytäntöönpanoasetukset ja -toimet. [tark. 7]

(3 d) Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollinen eroaminen unionista mielessä pitäen ohjelman rahoituspuitteissa ei oteta huomioon erosopimuksen allekirjoittamisesta ja Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin mahdollisesta tulevasta suhteesta aiheutuvia kustannuksia. Sopimuksen allekirjoittaminen, Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytyminen kaikista olemassa olevista tullijärjestelmistä ja tulliyhteistyöstä sekä sen oikeudellisten velvoitteiden raukeaminen tällä alalla voivat aiheuttaa lisäkustannuksia, joita ei voida arvioida tarkasti tämän ohjelman perustamisajankohtana. Komission olisi näin ollen harkittava mahdollisuutta varata riittävästi resursseja tällaisia mahdollisia kustannuksia varten. Näitä kustannuksia ei pitäisi kuitenkaan kattaa ohjelman määrärahoista, sillä ohjelman määrärahat riittävät ainoastaan kattamaan kulut, jotka voidaan realistisesti ennakoida ohjelman perustamisajankohtana. [tark. 8]

(4) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 17 kohdan mukaisesti.

(5) Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessin tukemiseksi olisi ohjelman oltava tiettyjen kaikkien ehtojen täyttyessä avoin myös liittyville maille, ehdokasmaille, mahdollisille ehdokkaille ja Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille. Siihen voivat osallistua myös muut kolmannet maat niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevissa erityisissä unionin ja kyseisen kolmannen maan välisissä sopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti , jos tällainen osallistuminen on unionin etujen mukaista, sillä on myönteinen vaikutus sisämarkkinoihin eikä se vaikuta kuluttajansuojaan . [tark. 9]

(6) Ohjelmaan olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) [2018/XXX] 2018/1046 (6), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, sovelletaan tähän ohjelmaan. Siinä . Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. [tark. 10]

(7) Tulli 2020 -ohjelmaan kuuluvat toimet , jotka ovat osoittautuneet asianmukaisiksi, minkä vuoksi ne olisi säilytettävä. olisi säilytettävä, kun taas soveltumattomiksi osoittautuneet toimet olisi lopetettava. Jotta ohjelman toteutus olisi yksinkertaisempaa ja joustavampaa ja sen tavoitteet olisi siten helpompi saavuttaa, toimet olisi määriteltävä vain yleisinä luokkina ja antamalla kuvaavia esimerkkejä konkreettisista toimista. Tulli-ohjelmalla Ohjelmalla olisi yhteistyön ja valmiuksien kehittämisen kautta myös tehtävä tunnetuksi ja tuettava innovaatioiden käyttöönottoa ja vipuvaikutusta, jotta valmiuksia toteuttaa tullialan keskeisimmät painopistealat voitaisiin parantaa. [tark. 11]

(8) Tullitarkastuslaitteiden väline, jäljempänä ”CCE-väline”, perustetaan osaksi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa asetuksella [2018/XXX] (7) Jotta kaikkien tullialaan ja tullitarkastuslaitteisiin liittyvien yhteistyötoimien johdonmukaisuus ja horisontaalinen koordinointi voitaisiin säilyttää, on aiheellista panna ne kaikki täytäntöön yhdellä ainoalla säädöksellä ja sääntökokonaisuudella eli tällä asetuksella. Kyseinen säädös on tämä asetus, ja siinä vahvistetaan kyseiset säännöt. Sen vuoksi CCE-välineestä olisi tuettava ainoastaan avustuskelpoisten laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, kun taas tällä ohjelmalla olisi tuettava kaikkia muita asiaankuuluvia toimia, kuten laitetarpeiden arviointia koskevia yhteistyötoimia tai ostettuihin laitteisiin liittyvää tarvekohtaista koulutusta. [tark. 12]

(9) Tullitietojen ja niihin liittyvien tietojen vaihtaminen on välttämätöntä tullialan moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, ja se ulottuu huomattavasti pidemmälle kuin pelkkään tulliliiton sisällä tapahtuvaan vaihtoon. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien mukauttaminen ja laajentaminen ohjelmaan assosioitumattomia kolmansia maita ja kansainvälisiä järjestöjä silmälläpitäen voikin olla unionin ja sen jäsenvaltioiden edun mukaista. Näin ollen kun eurooppalaisten sähköisten järjestelmien mukauttamista ja laajentamista kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen voidaan perustella asianmukaisesti tällaisella edulla, sitä koskevien kustannusten olisi oltava ohjelman mukaisia avustuskelpoisia kustannuksia.

(10) Globalisaation tärkeyden vuoksi ohjelmassa olisi edelleen annettava mahdollisuus varainhoitoasetuksen 238 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Kyseisten ulkopuolisten asiantuntijoiden olisi oltava pääasiassa valtion viranomaisten edustajia, mukaan lukien assosioitumattomien kolmansien maiden edustajat, sekä tutkijoita ja kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. [tark. 13]

(11) Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (8) vahvistaman rahoitusohjelmien johdonmukaisuuden ja yksinkertaistamisen varmistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resurssien olisi oltava yhteisiä muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmaan kuuluvien toimien tavoitteet ovat samat useilla rahoitusvälineillä, sillä tälle ohjelmalle osoitettu määrä lasketaan ottamatta huomioon mahdollisia ennakoimattomia menoja, mutta kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista. Ohjelmaan kuuluvilla toimilla olisi varmistettava johdonmukaisuus tulliliiton ja tulliviranomaisten tukemiseen tarkoitettujen unionin resurssien käytössä. [tark. 14]

(11 a) Ohjelmasta olisi voitava myöntää rahoitusta tiukkojen rajatarkastusten suorittamiseen tarvittavan ohjelmiston hankintakustannuksiin. Lisäksi tiedonsiirron helpottamiseksi olisi kannustettava sellaisen ohjelmiston hankintaan, jota voidaan käyttää kaikissa jäsenvaltioissa. [tark. 15]

(12) Suurin osa ohjelman Ohjelman talousarviosta on tarkoitus kohdentaa suurempi osuus tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtääviin toimiin. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteiset ja kansalliset osat olisi kuvattava erityisissä säännöksissä. Lisäksi toimien soveltamisala sekä komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet olisi määriteltävä selkeästi. Jotta voidaan varmistaa tietoteknisten valmiuksien kehittämistoimien yhdenmukaisuus ja yhteensovittaminen, ohjelmassa olisi säädettävä, että komissio kehittää tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman (MASP-C-suunnitelma) ja päivittää sitä, jotta voidaan luoda sähköinen ympäristö, jolla varmistetaan unionin tullijärjestelmien johdonmukaisuus ja yhteentoimivuus. [tark. 16]

(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 70/2008/EY (9) pyydetään komissiota laatimaan tullialan monivuotinen strategiasuunnitelma yhdenmukaisen ja yhteentoimivan sähköisen tulliympäristön luomiseksi unioniin. Kyseiseen monivuotiseen strategiasuunnitelmaan sisältyvien sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen rahoitetaan pääosin ohjelmasta. Jotta ohjelman ja monivuotisen strategiasuunnitelman välinen johdonmukaisuus ja koordinointi varmistettaisiin, mainitun päätöksen asiaankuuluvat säännökset olisi sisällytettävä tähän asetukseen. Koska kaikki päätöksen N:o 70/2008/EY asiaankuuluvat säännökset on nyt sisällytetty joko asetukseen (EU) N:o 952/2013 tai tähän asetukseen, päätös N:o 70/2008/EY olisi kumottava.

(14) Tämä asetus olisi pantava täytäntöön työohjelmilla. Komission olisi hyväksyttävä työohjelmia tämän asetuksen soveltamiseksi. Koska työohjelmien tavoitteet ovat keskipitkän tai pitkän aikavälin tavoitteita ja koska niissä käytettään käytetään hyväksi ajan mittaan saatua kokemusta, työohjelmien keston olisi voitava olla useita vuosia. Siirtyminen vuotuisista työohjelmista monivuotisiin työohjelmiin vähentää sekä komission että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. [tark. 62]

(14 a) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen äskettäin hyväksymissä kahdessa tullialaa koskevassa erityiskertomuksessa eli 5 päivänä joulukuuta 2017 annetussa erityiskertomuksessa nro 19/2017 ”Tuontimenettelyt: oikeuskehyksen puutteet ja täytäntöönpanon tehottomuus vaikuttavat EU:n taloudellisiin etuihin” sekä 10 päivänä lokakuuta 2018 annetussa erityiskertomuksessa nro 26/2018 ”Mikä on viivästyttänyt tullin tietoteknisten järjestelmien toteuttamista?” esitettyjen päätelmien mukaisesti tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman piirissä toteutetuilla toimenpiteillä olisi pyrittävä korjaamaan esitettyjä puutteita. [tark. 17]

(14 b) Euroopan parlamentti hyväksyi 4 päivänä lokakuuta 2018 päätöslauselman tullipetosten torjunnasta ja EU:n omien varojen suojelusta. Tähän päätöslauselmaan sisältyvät päätelmät olisi otettava huomioon ohjelman puitteissa toteutettavissa toimissa. [tark. 18]

(15) Jotta tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset varmistettaisiin, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti. [tark. 63]

(16) Tätä ohjelmaa on arvioitava paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (11) 22 ja 23 kohdan mukaisesti erityisiä seurantavaatimuksia noudattaen kerättyjen tietojen perusteella, ja samalla on vältettävä liiallista sääntelyä ja hallinnollisten rasitusten aiheuttamista varsinkin jäsenvaltioille. Kyseisiin vaatimuksiin voi tarvittaessa kuulua mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka muodostavat perustan välineen käytännön vaikutusten arvioimiselle.

(17) Jotta politiikan painopisteiden muutoksiin voitaisiin reagoida asianmukaisesti, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat ohjelman erityistavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita koskevan luettelon muuttamista , tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman vahvistamista ja päivittämistä sekä monivuotisten työohjelmien vahvistamista . On erityisen tärkeää, että komissio toteuttaa valmistelutyönsä aikana asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (12) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. [tark. 64]

(18) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (14), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (16) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muita rikoksia, jotka vahingoittavat unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (17) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan perusteella hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä sovelletaan tähän asetukseen. Kyseiset säännöt annetaan varainhoitoasetuksessa, ja niissä määritetään etenkin avustuksien, hankintojen, palkintojen tai välillisen toteutuksen muodossa tapahtuva talousarvion vahvistamis- ja toteutusmenettely ja määrätään taloushallinnon toimijoiden vastuusta koskevista tarkastuksista. SEUT-sopimuksen 322 artiklan perusteella annetut säännöt koskevat unionin talousarvion suojaamista silloin, kun jäsenvaltioissa on havaittu oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvia yleisiä puutteita, koska kyseisen periaatteen noudattaminen on ehdoton edellytys moitteettomalle varainhoidolle ja EU:n rahoituksen tuloksellisuudelle.

(20) Tämän asetuksen mukaiset rahoitustyypit ja toteutusmenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten niillä pystytään saavuttamaan toimien erityiset tavoitteet ja parhaat tulokset erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnolliset rasitukset ja vaatimusten noudattamatta jättämisestä oletettavasti aiheutuva riski huomioon ottaen Tässä yhteydessä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten käyttöä sekä rahoitusta, joka ei liity varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin. [tark. 19]

(21) Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(22) Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1294/2013, joka olisi sen vuoksi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde 1. Tällä asetuksella perustetaan tulliyhteistyötä koskeva Tulli-ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”. 2. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1) ”tulliviranomaisilla” asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä viranomaisia; 2) ”eurooppalaisilla sähköisillä järjestelmillä” tulliliitossa ja tulliviranomaisille kuuluvien tehtävien suorittamisessa tarvittavia sähköisiä järjestelmiä; 3) ”kolmannella maalla” maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio.

3 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea tulliliittoa ja tulliviranomaisia, suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, varmistaa turvallisuus ja vaarattomuus unionissa sekä suojata unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja samalla helpottaa laillista liiketoimintaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisia unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamisessa, jotta voidaan saavuttaa pitkän aikavälin tavoite mahdollisimman tiiviistä yhteistyöstä unionin tullihallintojen välillä ja jotta voidaan taata jäsenvaltioiden turvallisuus ja vaarattomuus sekä suojata unionia petoksilta, hyvän kauppatavan vastaisilta ja laittomilta kaupan käytännöiltä ja samanaikaisesti edistää laillista liiketoimintaa ja kuluttajansuojan korkeaa tasoa . [tark. 20] 2. Ohjelman erityistavoitteena on Ohjelman erityistavoitteita ovat seuraavat: 1) tukea tullilainsäädännön ja -politiikan valmistelua ja yhdenmukaista täytäntöönpanoa sekä tukea tulliyhteistyötä ja hallinnollisten valmiuksien kehittämistä, mukaan lukien inhimilliset toimintaedellytykset sekä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen.; 2) edistää tietoteknisten valmiuksien kehittämistä, johon kuuluvat sähköisten järjestelmien kehittäminen, ylläpito ja käyttäminen unionin tullikoodeksista annetun asetuksen 278 artiklan mukaisesti, ja sujuva siirtyminen paperittomaan ympäristöön ja kauppaan tämän asetuksen 12 artiklan mukaisesti; 3) rahoittaa yhteisiä toimia, joihin kuuluvat yhteistyömekanismit, joiden avulla virkamiehet voivat suorittaa ydinvastuualueilleen kuuluvia yhteisiä operationaalisia toimia, vaihtaa tullialaan liittyviä kokemuksia ja toteuttaa tullipolitiikkaa yhteistyössä; 4) parantaa inhimillisiä toimintaedellytyksiä, tukea tullivirkailijoiden ammatillisia taitoja ja auttaa heitä suorittamaan työtehtävänsä yhdenmukaisella tavalla; 5) tukea innovointia tullipolitiikan alalla. [tark. 21] 2 a. Ohjelman on oltava johdonmukainen, ja siinä on hyödynnettävä mahdollisia synergioita unionin muiden toimintaohjelmien ja rahastojen kanssa, joilla on vastaavanlaisia tavoitteita, asiaan liittyvillä aloilla. [tark. 22] 2 b. Ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan avoimuuden, oikeasuhteisuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita. [tark. 23] 2 c. Ohjelmalla tuetaan myös tulliviranomaisten välisen yhteistyön jatkuvaa arviointia ja seurantaa heikkouksien ja mahdollisten parannusten löytämiseksi. [tark. 24]

4 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet ohjelman toteutusta varten ajanjaksolla 2021–2027 ovat 842 844 000 euroa vuoden 2018 hintoina ( 950 000 000 euroa käypinä hintoina). [tark. 25] 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä voidaan tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa kattaa myös menoja, jotka aiheutuvat valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus-, arviointi- ja muusta ohjelman hallinnointia ja sen tuloksellisuuden ja tavoitteiden saavuttamisen arviointia koskevasta toiminnasta. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, ja komission jäsenvaltioille ja talouden toimijoille kohdistamiin tiedotus- ja viestintätoimiin, sikäli kuin ne liittyvät ohjelman tavoitteisiin, sekä tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu ohjelman hallinnoinnissa tarvittava tekninen ja hallinnollinen apu , sikäli kuin kyseisiä toimia tarvitaan ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi . [tark. 26] 2 a. Ohjelmaa ei käytetä kattamaan kustannuksia, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan mahdolliseen eroamiseen unionista. Komissio varaa tekemänsä arvion mukaisesti varoja, joilla katetaan kustannukset, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytymiseen kaikista unionin tullijärjestelyistä ja -yhteistyöstä ja sen oikeudellisten velvoitteiden raukeamiseen tällä alalla. Ennen näiden varojen varaamista komissio laatii arvion mahdollisista kustannuksista ja ilmoittaa niistä Euroopan parlamentille heti, kun arvioon tarvittavat tiedot ovat saatavilla. [tark. 27]

5 artikla Ohjelmaan assosioituneet kolmannet maat Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: a) unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; b) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen, jos kyseisten maiden lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja asiaankuuluvia unionin hallintomenetelmiä; c) muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti nojalla edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella [tark. 28] — varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; — otetaan käyttöön ohjelmaan osallistumista koskevat vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskeminen ja ohjelmien hallinnolliset kustannukset. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina [2018/XXX] [uusi varainhoitoasetus] varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. [tark. 29] — ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; — taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

6 artikla EU:n rahoituksen toteutus ja muodot 1. Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti. 2. Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot, hankinnat ja ulkopuolisten asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulujen korvaaminen.

II LUKU

AVUSTUSKELPOISUUS

7 artikla Avustuskelpoiset toimet 1. Rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan sellaisille toimille, joilla toteutetaan 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita. 2. Toimille, joilla täydennetään tai tuetaan asetuksen (EU) [2018/XXX] [CCE-väline] 3 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, ja/tai toimille, joilla täydennetään tai tuetaan asetuksen (EU) [2018/XXX] [petostentorjuntaohjelma] 2 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita, voidaan myös myöntää rahoitusta tästä ohjelmasta. [tark. 30] 3. Edellä olevassa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin sisältyvät seuraavat: a) kokoukset ja niiden kaltaiset kertaluonteiset tapahtumat; b) hankeperusteinen jäsennelty yhteistoiminta , kuten jäsenvaltioiden ryhmän yhteinen tietotekninen kehitystyö ; [tark. 31] c) tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet ja varsinkin eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen; d) inhimillisten toimintaedellytysten ja henkilöstövalmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet , koulutus ja parhaiden käytäntöjen vaihto mukaan luettuina ; [tark. 32] e) tuki ja muut toimet, mukaan lukien 1) selvitykset; 2) innovointitoiminta, erityisesti konseptin oikeaksi todistaminen, pilottihankkeet ja prototyyppialoitteet; 3) yhteisesti laaditut viestintätoimet; 3 a) seurantatoimet; [tark. 33] 4) kaikki muut toimet, joista määrätään 13 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja jotka ovat välttämättömiä 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tai tukemiseksi. Edellä olevassa a, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien mahdolliset muodot esitetään liitteessä 1 olevassa luettelossa, joka ei ole tyhjentävä. 4. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteisiin osiin kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä silmälläpitäen tehtävien mukautusten tai laajennusten kehittämistä , käyttöönottoa, ylläpitoa ja käyttämistä koskeville toimille voidaan myöntää rahoitusta, jos ne ovat unionin edun mukaisia. Komissio ottaa käyttöön tarvittavat hallinnolliset järjestelyt, joissa asianomaisilta kolmansilta osapuolilta voidaan veloittaa rahoitusosuus näihin toimiin osallistumisesta. [tark. 34] 5. Kun 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävä toimi koskee eurooppalaisen sähköisen järjestelmän kehittämistä ja käyttämistä, ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta ainoastaan kustannuksiin, jotka liittyvät komissiolle 11 artiklan 2 kohdan nojalla asetettuihin velvoitteisiin. Jäsenvaltioiden on vastattava niille 11 artiklan 3 kohdan nojalla asetettujen velvoitteiden kustannuksista.

8 artikla Ulkopuoliset asiantuntijat 1. Valtion viranomaisten edustajat, mukaan lukien sellaisten kolmansien maiden edustajat, jotka eivät ole 5 artiklan mukaisia ohjelmaan assosioituneita maita, sekä tutkijat ja kansainvälisten ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen, talouden toimijoiden, talouden toimijoita edustavien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua ohjelmaan kuuluviin toimiin ulkoisina asiantuntijoina, kun tämä on hyödyllistä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimien suorittamiseksi. [tark. 35] 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin asiantuntijoiden kuluihin voidaan myöntää ohjelmasta korvausta varainhoitoasetuksen 238 säännöksen artiklan mukaisesti. 3. Komissio valitsee ulkopuoliset asiantuntijat heidän asianomaisen toimen kannalta merkittävien taitojen, kokemusten ja tietämyksen taitojensa, heidän kokemuksensa tämän asetuksen soveltamisen alalla ja heidän toteutettavan toimen kannalta merkityksellisen tietämyksensä perusteella mahdollisia eturistiriitoja välttäen. Valinnassa on löydettävä tasapaino liike-elämän edustajien ja muiden kansalaisyhteiskunnan asiantuntijoiden välillä sekä otettava huomioon sukupuolten tasa-arvon periaate. Ulkoisten asiantuntijoiden luettelo on saatettava säännöllisesti ajan tasalle ja asetettava julkisesti saataville [tark. 36]

III LUKU

AVUSTUKSET

9 artikla Myöntäminen, täydentävyys ja yhdistetty rahoitus 1. Ohjelman mukaiset avustukset myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti ja noudattaen erityisesti moitteettoman varainhoidon, avoimuuden, suhteellisuuden, syrjimättömyyden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita . [tark. 37] 2. Toimi, joka on saanut rahoitusta muusta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, jos rahoitusosuus ei kata samoja kuluja. Kunkin asianomaisen unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan siihen rahoitusosuuteen, joka siitä osoitetaan toimeen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia, ja eri unionin ohjelmista annettava tuki voidaan laskea määräsuhteessa tuen myöntämisedellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti. 3. Avustukset myönnetään ilman eri ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 198 artiklan f alakohdan mukaisesti, kun avustuskelpoiset yhteisöt ovat jäsenvaltioiden tai tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettujen ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden tulliviranomaisia, jos mainitussa artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

10 artikla Yhteisrahoitusosuus 1. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklassa säädetään, ohjelmasta voidaan rahoittaa toimen avustuskelpoiset kustannukset kokonaan toimen merkityksellisyyden ja arvioidun vaikutuksen mukaisesti . [tark. 38] 2. Jäljempänä olevassa 13 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa työohjelmissa vahvistetaan sovellettava yhteisrahoitusosuus, kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä.

IV LUKU

TIETOTEKNISTEN VALMIUKSIEN KEHITTÄMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMIA KOSKEVAT ERITYISET TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET

11 artikla Vastuualueet 1. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhdessä 12 artiklassa tarkoitetussa tullialan monivuotisessa strategiasuunnitelmassa lueteltujen eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen, mukaan lukien niiden suunnittelu, määrittely, vaatimustenmukaisuuden testaus, käyttöönotto, ylläpito, parantaminen, nykyaikaistaminen, turvallisuus, laadunvarmistus ja laadunvalvonta. [tark. 39] 2. Komissio varmistaa etenkin seuraavat: a) 12 artiklassa tarkoitetun tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman mukaisesti vahvistettujen yhteisten osien kehittäminen ja käyttäminen; b) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen yleinen koordinointi niiden yhteentoimivuuden, kyberturvallisuuden, yhteenliitettävyyden, jatkuvan parantamisen ja synkronoidun täytäntöönpanon varmistamiseksi; [tark. 40] c) unionin tasolla tapahtuva eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi niiden tekemiseksi tunnetuksi ja niiden täytäntöön panemiseksi kansallisella tasolla; d) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kolmansien osapuolten kanssa tapahtuvan kommunikoinnin osalta, pois lukien kansallisten vaatimusten täyttämiseksi suunnitellut toimet; e) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien toimien kanssa unionin tasolla; e a) toimiva ja nopea viestintä jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken unionin sähköisten järjestelmien hallinnon yksinkertaistamiseksi; [tark. 41] e b) oikea-aikainen ja avoin viestintä unionin ja jäsenvaltioiden tietotekniikkajärjestelmien täytäntöönpanosta vastaavien sidosryhmien kanssa erityisesti viivästyksistä unionin ja kansallisten osien täytäntöönpanossa ja niihin liittyvistä kustannuksista. [tark. 42] 3. Jäsenvaltiot varmistavat erityisesti seuraavat: a) 12 artiklassa tarkoitetun tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman mukaisesti vahvistettujen kansallisten osien kehittäminen ja käyttäminen; b) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kansallisten osien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kansallisella tasolla; c) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien hankkeiden kanssa kansallisella tasolla; d) säännöllinen tiedottaminen komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu, jotta asianomaiset kansalliset viranomaiset tai talouden toimijat voivat täysipainoisesti ja tehokkaasti hyödyntää eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä; [tark. 43] e) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien täytäntöönpano kansallisella tasolla.

12 artikla Tullialan monivuotinen strategiasuunnitelma (MASP–C-suunnitelma) 1. Komissio laatii ja pitää ajan tasalla tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman, antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi siten, että vahvistetaan ja pidetään ajan tasalla tullialan monivuotinen strategiasuunnitelma, jossa luetellaan kaikki eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen kannalta asiaankuuluvat tehtävät ja jossa kukin järjestelmä tai sen järjestelmän osa luokitellaan [tark. 65] a) yhteiseksi osaksi: unionin tasolla kehitetty eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osa, joka on kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla tai jonka komissio on yksilöinyt yhteiseksi osaksi tehokkuuden, turvallisuuden ja rationalisoinnin , rationalisoinnin turvallisuuden ja luotettavuuden vuoksi; [tark. 45] b) kansalliseksi osaksi: kansallisella tasolla kehitetty eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osa, joka on sen jäsenvaltion saatavilla, joka on sen luonut tai joka on osallistunut sen luomiseen esimerkiksi jäsenvaltioiden ryhmän yhteisessä tietotekniikan kehittämishankkeessa ; [tark. 46] c) tai niiden yhdistelmäksi. 2. Tullialan monivuotiseen strategiasuunnitelmaan kuuluu innovointi- ja pilottitoimia sekä eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä koskevia tukimenettelyjä ja -välineitä. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, kun ne ovat saaneet päätökseen kunkin 1 kohdassa tarkoitetussa tullialan monivuotisessa strategiasuunnitelmassa niille osoitetun tehtävän. Niiden on myös raportoitava komissiolle säännöllisesti, miten ne ovat edelleen tehtäviensä suorittamisessa edistymisestään tehtäviensä suorittamisessa ja tarvittaessa odotettavissa olevista viivästyksistä suunnitelman toteutuksessa . [tark. 47] 4. Jäsenvaltioiden on vuosittain viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä annettava komissiolle tilannekatsaus 1 kohdassa tarkoitetun tullialan monivuotisen strategiasuunnitelman täytäntöönpanosta edellisen vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta ulottuvalla kaudella. Kyseiset vuotuiset katsaukset on tehtävä etukäteen vahvistetussa muodossa. 5. Komissio laatii 4 kohdassa tarkoitettujen vuotuisten katsausten perusteella viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä lokakuuta yhteenvetokertomuksen, jossa arvioidaan jäsenvaltioiden ja komission edistymistä 1 kohdassa tarkoitetun suunnitelman toteutuksessa ja jonka komissio julkistaa. [tark. 48]

V LUKU

OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA, ARVIOINTI JA VALVONTA

13 artikla Työohjelma 1. Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 108 artiklassa tarkoitetuilla monivuotisilla työohjelmilla. Ohjelman toteuttamiseksi hyväksytään varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetut monivuotiset työohjelmat. Monivuotisissa työohjelmissa vahvistetaan erityisesti tavoitteet, joihin pyritään, odotetut tulokset, toteutustapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Niihin sisältyy myös yksityiskohtainen kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kunkin toimen rahoitukseen osoitetusta määrästä sekä alustava toteutusaikataulu. [tark. 66] 2. Komissio hyväksyy monivuotiset työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi siten, että vahvistetaan monivuotiset työohjelmat .[tark. 67] 2 a. Monivuotiset työohjelmat perustuvat aikaisemmista ohjelmista saatuihin kokemuksiin. [tark. 51]

14 artikla Seuranta ja raportointi 1. Indikaattorit, joilla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, ovat liitteessä 2. Varainhoitoasetuksen 41 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaisten raportointivaatimusten mukaisesti komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman tuloksellisuutta koskevia tietoja. Tuloksellisuutta koskevaan raportointiin on sisällyttävä tiedot sekä edistymisestä että puutteista. [tark. 52] 2. Indikaattorit, joilla raportoidaan ohjelman tuloksellisuudesta 3 artiklassa säädettyjen erityistavoitteiden saavuttamisessa, ovat liitteessä 2. Jotta varmistetaan tuloksellisen arvioinnin tekeminen ohjelman etenemisestä kohti sen tavoitteiden saavuttamista, komissiolle siirretään 17 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä 2 indikaattoreiden uudelleentarkastelemiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa ja joilla lisätään asetukseen seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevia säännöksiä , jotta Euroopan parlamentille ja neuvostolle voidaan antaa ajantasaisia laadullisia ja määrällisiä tietoja ohjelman tuloksellisuudesta . [tark. 53] 3. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteutuksen ja sen tulosten seurannassa käytettävät tiedot ovat vertailukelpoisia ja kattavia ja että ne kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä Tätä varten unionin varojen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset ja asiaankuuluvat raportointivaatimukset. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle luotettavia tietoja käytettyjen tuloksellisuutta koskevien tietojen laadusta . [tark. 54]

15 artikla Arviointi 1. Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2. Ohjelman väliarviointi on tehtävä heti, kun ohjelman toteutuksesta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän kolmen vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman toteutus on käynnistynyt. [tark. 55] 2 a. Väliarvioinnissa on esitettävä havainnot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan tehdä päätös ohjelman jatkotoimista ja sen tavoitteista vuoden 2027 jälkeen. [tark. 56] 3. Komissio tekee ohjelman loppuarvioinnin ohjelman toteutuksen lopussa, mutta kuitenkin viimeistään neljän kolmen vuoden kuluttua 1 artiklassa eritellyn tarkoitetun ajanjakson päättymisestä. [tark. 57] 4. Komissio toimittaa esittää arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa sekä saadut kokemukset ja toimittaa ne Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. [tark. 58]

16 artikla Tarkastukset ja todentamiset Kun jokin kolmas osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyllä päätöksellä tai muulla oikeudellisella välineellä, kyseisen kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO) tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan syyttäjänviraston osalta näihin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan luettuina, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (18) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti. [tark. 59]

VI LUKU

SIIRRETYN SÄÄDÖSVALLAN KÄYTTÄMINEN JA KOMITEAMENETTELY

17 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2028 saakka 12 artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. [tark. 68] 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 12 artiklan 1 kohdassa, 13 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. [tark. 69] 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6. Edellä olevan 12 artiklan 1 kohdan, 13 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. [tark. 70]

18 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea, jota kutsutaan ”Tulli-ohjelman komiteaksi”. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. [tark. 71]

VII LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen mahdollisimman hyvä näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, kuten tiedotusvälineille ja suurelle yleisölle. [tark. 60] 2. Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja , ohjelmasta rahoitettuja toimia ja rahoitetuilla toimilla saavutettuja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista toimielinten tiedotustoimintaa sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. [tark. 61]

20 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan asetus (EU) N:o 1294/2013 1 päivästä tammikuuta 2021. 2. Kumotaan päätös N:o 70/2008/EY 1 päivästä tammikuuta 2021.

21 artikla Siirtymäsäännökset 1. Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 1294/2013, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. 2. Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja sen edeltäjän, asetuksen (EU) N:o 1294/2013, mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3. Talousarvioon voidaan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

22 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 62, 15.2.2019, s. 45.

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1294/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 209).

(4) https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

(5) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(7) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tullitarkastuslaitteiden rahoitustuen välineen perustamisesta osaksi yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa.

(8) COM(2010)0700.

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 70/2008/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2008, paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä (EUVL L 23, 26.1.2008, s. 21).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(11) Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission 13 päivänä huhtikuuta 2016 tekemä toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä, EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(12) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(14) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

(15) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EUVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

(16) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 12 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 31.10.2017, s. 1).Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 12 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 31.10.2017, s. 1).