***** EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 04.03.1997 
KOM(97) 85 lopull. 
KOMISSION MUISTIO 
TYÖNTEKIJÖIDEN SAAVUTETUISTA OIKEUKSISTA YRITYKSEN 
LUOVUTUKSEN YHTEYDESSÄ 

KOMISSION MUISTIO 
TYÖNTEKIJÖIDEN SAAVUTETUISTA OIKEUKSISTA YRITYKSEN 
LUOVUTUKSEN YHTEYDESSÄ 
SUUNTA VnVAT 14 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 1977 ANNETUN NEUVOSTON 
DIREKTIIVIN 77/187/ETY SOVELTAMISEKSI EUROOPAN YHTEISÖJEN 
TUOMIOISTUIMEN OIKEUSKÄYTÄNNÖN MUKAISESTI 
JOHDANTO 
0 - TAVOITE 
1 - SOVELTAMISALA 
1.1. Mitkä valtiot? 
1.2. Mitkä yritykset? 
1.3. Mitkä työntekijät? 
1.4. Mitkä toiminnot? 
1.4.1. Perusteet 
1.4.2. Työnantajan vaihtuminen 
1.4.3. Perättäiset luovutukset 
1.4.4. Maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyvät luovutustoimet 
2 - LUOVUTUKSEN SEURAUKSET 
2.1. Oikeuksien ja velvollisuuksien siirto luovutuksensaajalle 
2.2. Yrityksen luovutus ja sovellettava työehtosopimus 
2.3. Yrityksen luovutus ja muutokset työoloihin 
2.4. Mahdottomuus luopua direktiivillä annetuista oikeuksista 
2.5. Direktiivin soveltamatta jättäminen lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien 
ulkopuolisiin etuuksiin 
2.6. Irtisanomissuoja 
2.7. Työntekijöiden edustajien toimien suojelu 
3 - TIEDOTTAMINEN JA NEUVOTTELUT 
4 - LOPPUPÄÄTELMÄT 
LIITTEET 
I- 20 KYSYMYSTÄ JA VASTAUSTA ONNISTUNEESTA YRITYKSEN 
LUOVUTUKSESTA 
II- YRITYSTEN LUOVUTUKSIA KOSKEVAT EUROOPAN YHTEISÖJEN 
TUOMIOISTUIMEN JA EFTAN TUOMIOISTUIMEN TUOMIOT 
ffl- YRITYSTEN LUOVUTUKSIA KOSKEVAT EUROOPAN YHTEISÖJEN 
TUOMIOISTUIMESSA JA EFTAN TUOMIOISTUIMESSA KÄSITELTÄVÄNÄ 
OLEVAT ASIAT 
IV - KANSALLISET SÄÄNNÖKSET, JOILLA 14 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 1977 
ANNETTU DIREKTIIVI 77/187/ETY ON SAATETTU OSAKSI KANSALLISTA 
LAINSÄÄDÄNTÖÄ 
SUUNTA VIIVAT 14 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 1977 ANNETUN NEUVOSTON 
DIREKTOVIN 77/187/ETY SOVELTAMISEKSI 
JOHDANTO 
Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan 
luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä 
helmikuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/187/ETY0* (jäljempänä 'direktiivi* tai 
'luovutuksia koskeva direktiivi') tarkoituksena on johdanto-osansa mukaisesti "huolehtia 
työntekijöiden suojasta sen varmistamiseksi, että heidän oikeutensa turvataan, kun 
työnantaja vaihtuu". Tämän vuoksi direktiivissä säädetään, että työsopimuksen tai 
työsuhteen johdosta luovuttajalle kuuluvat oikeudet ja velvollisuudet siirretään 
luovutuksen seurauksena luovutuksensaajalle. Siinä säädetään myös asianomaisten 
työntekijöiden suojasta luovuttajan tai luovutuksensaajan tekemää irtisanomista vastaan, 
mutta ei estetä "irtisanomisia työvoiman muutoksiin johtavista taloudellisista, 
teknisistä tai organisatorisista syistä". Lisäksi direktiivin 6 artiklan mukaisesti 
luovuttajan ja luovutuksensaajan on annettava tietoja niiden työntekijöiden edustajille, 
joita luovutus koskee, ja neuvoteltava näiden kanssa. Direktiivin pääasiallisena 
tarkoituksena on siten valvoa, että Euroopan yhteisössä tapahtuvilla yritysten 
rakenneuudistuksilla ei olisi kielteisiä vaikutuksia kyseisen yrityksen työntekijöihin. 
Yleisesti ottaen ei voida kieltää direktiivin lainsäädännöllisellä tasolla takaaman turvan 
yhteiskunnallista vaikutusta. Tämä direktiivi on osoittautunut arvokkaaksi välineeksi 
turvattaessa työntekij öiden asemaa yrityksen uudelleenj ärj estelyissä takaamalla rauhallisen 
ja sopuisan taloudellisen ja teknisen rakenneuudistuksen sekä säätämällä 
vähimmäisvaatimuksista terveen kilpailun edistämiseksi tällaisten muutosten yhteydessä. 
Komissio on päättänyt keskipitkän aikavälin sosiaalisen toimintaohjelmansa (1995 - 1997) 
11.3.2. kohdassa laatia muistion työntekijöiden saavutetuista oikeuksista yritysten 
luovutusten yhteydessä lisätäkseen tietoa ja opastusta yhteisön lainsäädännön 
soveltamisesta ottaen huomioon lukuisat oikeustapaukset, jotka on käsitelty Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuimessa. 
Tämän muistion tarkoituksena on antaa tietoa Euroopan unionin kansalaisille neuvoston 
direktiivin 187/77/ETY Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaisesta tulkinnasta. Se 
täyttää yhteisön sääntöjä koskevan avoimuustarpeen sekä edistämällä Euroopan unionin 
lainsäädännön oikeaa soveltamista että toimimalla oppaana työntekijöille ja yrittäjille 
heidän oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskevissa asioissa yritysten luovutusten 
yhteydessä. 
0 - TAVOITE 
(i) EYVL N:o L 61/27, 5.3.1977 
Komissio haluaisi, että tämä muistio auttaisi ymmärtämään paremmin yhteisön 
lainsäädäntöä erittäin monimutkaisella alueella, jota ei ole aina helppo tulkita. Muistion 
tärkeimpänä tavoitteena on auttaa henkilöitä, jotka eivät ole asiantuntijoita 
kyseisellä alalla, ymmärtämään direktiiviä 77/187/ETY Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimen perusteiden mukaisesti. 
Muistion tarkoituksena on siis antaa Euroopan kansalaisille tietoa neuvoston direktiivin 
77/187/ETY tulkinnasta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan. Se vastaa yhteisön 
säännösten avoimuutta koskevaan tarpeeseen helpottamalla Euroopan unionin 
lainsäädännön oikeaa soveltamista. Samalla se opastaa työntekijöiden ja yrittäjien 
edustajia asioissa, jotka koskevat heidän oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan yritysten 
luovutusten yhteydessä. 
1 - SOVELTAMISALA 
1.1. Mitkä valtiot? 
Direktiiviä sovelletaan "mikäli luovutettava yritys tai liike taikka liiketoiminnan osa 
sijaitsee alueella, jolla perustamissopimusta sovelletaan" (1 artiklan 2 kohta), taikka 
Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa (Norja, Islanti, Liechtenstein). 
1.2. Mitkä yritykset? 
Direktiiviä sovelletaan luovutettaessa joko julkinen tai yksityinen, minkälainen yritys, 
liike tai liiketoiminnan osa tahansa toiselle työnantajalle. 
Vaikka yrityksen harjoittama toiminta ei olisikaan luonteeltaan kaupallista, se kuuluu silti 
direktiivin soveltamisalaan (2). 
Ainoastaan merialuksiin liittyvät luovutukset on nimenomaisesti suljettu direktiivin 
soveltamisalan ulkopuolelle. 
1.3. Mitkä työntekijät? 
Direktiivin tarkoituksena on suojella niitä henkilöitä, joiden työsopimus tai työsuhde, 
sellaisena kuin se on määriteltynä jäsenvaltioiden työlainsäädännössä, on voimassa 
luovutuspäivänä. 
Tuomioistuimen mukaan kansallisen oikeusistuimen tehtävä on arvioida, missä määrin 
asianomaiset ovat työntekijän ominaisuudessa, ja tämän seurauksena työsopimuksen tai 
työsuhteen olemassaolo tai sen puuttuminen luovutuspäivänä on määritettävä kansallisen 
lainsäädännön säännösten mukaisesti(3). 
(2) EYTI 8 6 1994 Komissio/Yhdistynyt kuningaskunta, kohta 45, Kok. 94, 5-2432. 
(3) EYTI, 11.7.1985, asia 105/84, A/5 Danmals Inventar, Kok. 1985, 2639 ja 2654. 
4 
Direktiivin tarkoituksena ei ole siirtää niiden henkilöiden oikeuksia ja velvollisuuksia, 
jotka ovat olleet työntekijöinä luovuttajalla luovutuspäivänä, mutta jotka eivät jatka 
omasta aloitteestaan työntekijöinä luovutuksensaajalla(4). 
1.4. Mitkä toiminnot? 
1.4.1. Perusteet 
Ensinnäkin on huomattava, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt, 
että direktiiviä sovelletaan kaikkiin sopimuksesta, hallinto- tai lainsäädäntötoimesta 
taikka oikeuden päätöksestä johtuviin luovutuksiin(5). 
Yhteisöjen tuomioistuin on myös todennut, että olennainen peruste luovuttamisen 
hyväksymiselle on sen määrittäminen, onko luovutuksensaaja saanut 
olemassaolevan yrityksen, jonka toimintaa tai ainakin samantyyppistä toimintaa 
hän voi jatkaa. Tästä seuraa, että määräävä peruste luovutustapahtuman 
vahvistamiseksi tämän direktiivin mukaisesti on se, onko taloudellinen 
kokonaisuus säilynyt luonteeltaan ennallaan(6). 
Tarpeellinen arviointi sen vahvistamiseksi, onko edellä tarkoitettu luovutus 
tapahtunut vai ei, kuuluu kansallisten tuomioistuimien toimivaltaan, ja siinä on 
otettava huomioon määritellyt tulkintatekijät: 
yritys- tai liiketyyppi, 
aineellisten hyödykkeiden kuten rakennusten ja irtaimiston luovuttaminen 
tai luovuttamatta jättäminen, 
aineettomien hyödykkeiden arvo luovutushetkellä, 
säilyttääkö uusi yrityksen johtaja pääosan työntekijöistä vai ei, 
asiakaskunnan luovuttaminen tai luovuttamatta jättäminen, 
ennen luovutusta ja sen jälkeen harjoitetun toiminnan samankaltaisuuden 
aste, 
toiminnan mahdollisen keskeyttämisen kesto. 
Yhteisöjen tuomioistuin on korostanut, että nämä tekijät muodostavat vain osan 
kokonaisarvioinnista, eikä niitä olisi arvioitava erikseen(7). Yhteisöjen 
tuomioistuimen mukaan edellä mainittu oikeuskäytäntö edellyttää, että "luovutus 
kohdistuu vakaasti organisoituun taloudelliseen kokonaisuuteen, jonka toiminta ei 
rajoitu määrätyn työn toteuttamiseen". Jotta yrityksen luovuttaminen voi kuulua 
direktiivin soveltamisalaan, siihen on liityttävä organisoidun kokonaisuuden 
(4) EYTI, 7.2.1985, asia 19/83, Wendelboe, Kok. 457. 
EYTI, 16.12.1992, asia 132/91, Katsikas, Kok. 92,16577 
(5) EYTI, 7.2.1985, asia 135/83, Abels, Kok. 469. 
(6) EYTI 14 4 1994 asia C-392/92, Schmidt. 
(7) EYTI, 18.3.1986, asia 24/85, Spijkers. 
5 
luovuttaminen, joka mahdollistaa luovutetun yrityksen toiminnan tai tiettyjen 
toimien vakaan jatkamisen00. 
1.4.2. Työnantajan vaihtuminen 
Yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt, että direktiiviä sovelletaan kaikissa 
tilanteissa, kun yrityksen johdosta vastuussa oleva luonnollinen henkilö tai 
oikeushenkilö vaihtuu(9). Heti kun taloudellinen kokonaisuus jatkaa toimintaansa, 
toiminnasta vastuussa olevan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vaihtuminen 
riittää aiheuttamaan direktiivin soveltamisen riippumatta siitä, vaihtuuko yrityksen 
omistajuus(10). 
Yrityksen osake-enemmistön omistajuuden siirtyminen tai osakkeenomistajien 
enemmistön vaihtuminen ei aiheuta yrityksen luovuttamista, mikäli työnantajan 
oikeushenkilö pysyy samana. 
1.4.3. Perättäiset luovutukset 
- Vuokralle annetun yrityksen omistajan tekemä haltuunotto vuokralaisen rikottua 
vuokrasopimusta: 
Direktiiviä sovelletaan, koska sen tarkoituksena on varmistaa mahdollisuuksien 
mukaan työntekijöiden oikeuksien säilyminen yrityksen johtajan vaihtuessa 
antamalla työntekijöille mahdollisuus jäädä uuden johtajan palvelukseen 
luovuttajan kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti01}. 
- Sellaisen toimiluvan päättyessä, jota ei voida siirtää, yrityksen omistaja luovuttaa 
toimiluvan uudelle toimiluvan haltijalle, joka jatkaa toimintaa keskeytymättä 
saman henkilökunnan kanssa, joka irtisanottiin ensimmäisen toimiluvan päättyessä: 
Direktiiviä sovelletaan, kun sellainen vuokra-/hallintasopimus, jota ei voida siirtää, 
päättyy, vuokralainen menettää asemansa yrityksen johtajana ja kolmas osapuoli 
tulee johtajaksi omistajan kanssa tehdyn uuden vuokra-Zhallintasopimuksen 
mukaisesti. Se, että luovutus tapahtuu kahdessa vaiheessa ei estä direktiivin 
soveltamista, mikäli kyseessä oleva taloudellinen kokonaisuus säilyy luonteeltaan 
ennallaan. Näin on erityisesti silloin, kun uusi vuokralainen jatkaa yrityksen 
toimintaa keskeytymättä samalla henkilökunnalla, joka työskenteli yrityksessä 
ennen luovutusta(12). 
(8) EYTI, 19.9.1995, asia C-48/94, Rijgaard. 
(9) EYTI, 15.6.1988, asia 101/87, Bork International. 
(io) EYn 10 2 asja 324/86) Daddy-S Dance Haii. 
(1,) EYTI, 17.12.1987, asia 287/86, Ny Moelle Kro. 
(12) EYTI 10 2.1988, asia 324/86, Daddy's Dance Hall. 
6 
1.4.4. Maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyvät luovutustoimet 
Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan direktiivissä ei aseteta jäsenvaltioille 
velvoitetta laajentaa siinä annettuja säännöksiä luovutuksiin Jotka tapahtuvat osana 
luovuttajan omaisuuden selvittämiseen tähtäävää maksukyvyttömyysmenettelyä, 
sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäätäjän mahdollisuutta päättää 
toisin(13). 
Tuomioistuin on myös vahvistanut, että direktiiviä ei sovelleta niihin yritysten 
luovutuksiin, jotka tapahtuvat sellaisen yhdenvertaisia velkojia koskevan 
menettelyn yhteydessä, josta säädetään esimerkiksi hallinnollista pakkoselvitysulaa 
koskevassa Italian lainsäädännössä, vaan sitä sovelletaan - kriisissä olevien 
suuryritysten poikkeuksellista hallintoa koskevan lainsäädännön mukaisesti -
silloin, kun yrityksen toiminnan jatkamisesta on päätetty, ja niin kauan, kun tämä 
päätös on voimassa(14). 
Samoin direktiiviä sovelletaan luovutettaessa yritys, liike tai liiketoiminnan osa 
toiselle johtajalle osana Alankomaiden laissa säädettyä "surséance van betaling" -
tyyppistä menettelyä (maksujen lakkauttaminen), koska tällä voidaan mahdollistaa 
yrityksen toiminnan jatkaminen. 
Se, että yrityksen, liikkeen tai liiketoiminnan osan luovutus tapahtuu yrityksen 
maksujen lakkauttamisen jälkeen, ei ole riittävä syy sulkea kyseistä luovutusta 
direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle(15). Direktiiviä sovelletaan myös kaikkiin 
yrityksiin, joiden "kriisitila" on tunnistettu, koska tämän tilan toteamismenettely 
suosii yrityksen toiminnan jatkamista myöhempää haltuunottoa varten(16). 
2 - LUOVUTUKSEN SEURAUKSET 
2.1. Oikeuksien ja velvollisuuksien siirto luovutuksensaajalle 
Direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ne luovuttajan oikeudet ja velvollisuudet, jotka 
johtuvat luovutuksen tapahtuessa voimassa olleesta työsopimuksesta tai työsuhteesta, 
siirtyvät tällaisen luovutuksen vuoksi luovutuksensaajalle. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin 
säätää, että luovuttaja on luovutuspäivän jälkeen ja luovutuksensaajan ohella edelleen 
vastuussa työsopimuksesta tai työsuhteesta johtuvista velvollisuuksista. 
Luovutuksensaajaa sitovat siis kaikki työsopimuksesta tai työsuhteesta johtuvat ja myös 
ennen luovutuspäivää syntyneet luovuttajan velvollisuudet. Yhteisöjen tuomioistuimen 
mukaan direktiivissä ei ole mitään luovutuspäivänä voimassa olleesta työsopimuksesta 
(13) EYTI 7 2.1985, asia 135/83, Abels; EYTI, 7.2.1985, asia 179/83, FNV; EYTI, 7.2.1985, asia 
186/83, Botzen; EYTI, 25.7.1991, asia 362/89, d'Urso. 
(H) EYn 25.7.1991, asia 362/89, d'Urso. 
(15) EYTI n ? 1985 ^ 105/84) Mikkelson. 
(16) EYTI 7^2.1995, asia 472/93, Spano. 
7 
tai työsuhteesta johtuvia luovuttajan oikeuksia ja velvollisuuksia koskevia erityisehtoja. 
Luovutuksensaaja on vastuussa luovutushetkellä voimassa olevista työntekijöiden 
oikeuksista johtuvista velvoitteista(17). Direktiivin tavoitteena on varmistaa työntekijöiden 
oikeudet työnantajan vaihtuessa antamalla heille mahdollisuus jatkaa työskentelyä 
luovutuksensaajan palveluksessa luovuttajan kanssa sovituin ehdoin. Sen tarkoituksena ei 
kuitenkaan ole jatkaa sopimusta, mikäli työntekijä ei halua jäädä luovutuksensaajan 
palvelukseen08*. 
2.2. Yrityksen luovutus ja sovellettava työehtosopimus 
Direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että luovutuksensaajan on noudatettava 
työehtosopimuksessa määrättyjä työoloja vastaavalla tavalla kuin luovuttajankin, kunnes 
työehtosopimus puretaan tai lakkaa olemasta voimassa taikka uusi sopimus tulee voimaan 
tai sitä aletaan soveltaa. 
Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan direktiivin 3 artiklan 2 kohta on tulkittava niin, että 
siinä velvoitetaan luovutuksensaaja säilyttämään työehtosopimuksen mukaiset työolot 
niiden työntekijöiden osalta, jotka olivat yrityksessä työssä luovutuspäivänä, pois lukien 
ne, jotka ovat tulleet palvelukseen tämän päivämäärän jälkeen(19). 
Luovutuksensaajan on säilytettävä työehtosopimuksen mukaiset työolot samanlaisina 
työehtosopimuksen purkamiseen tai päättymiseen taikka uuden sopimuksen voimaantuloon 
tai soveltamiseen asti. Direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat 
rajoittaa tätä aikaa, mutta sen on kuitenkin oltava vähintään yksi vuosi(20). 
2.3. Yrityksen luovutus ja muutokset työoloihin 
Jos työsopimus tai työsuhde puretaan siitä syystä, että direktiivin mukainen yrityksen 
luovutus aiheuttaa huomattavia muutoksia työoloihin työntekijän vahingoksi, työnantajan 
katsotaan olevan vastuussa työsopimuksen tai työsuhteen päättymisestä (4 artiklan 2 
kohta). 
Työsopimuksesta tai työsuhteesta työntekijöille johtuvia palkkaan liittyviä oikeuksia ei 
voida muuttaa, vaikka palkan määrä pysyisikin muuttumattomana. Jos kansallisen 
lainsäädännön mukaan työsuhdetta voidaan muuttaa työntekijöille vahingolliseen suuntaan, 
tällaista muutosta ei kuitenkaan ole täysin suljettu pois ainoastaan sen takia, että yritys 
on ollut luovutuksen kohteena. Oikeuksia ja velvollisuuksia voidaan siis muuttaa 
luovutuksensaajan osalta samoissa rajoissa kuin niitä olisi voitu muuttaa luovuttajan 
(17) EYTI 7 2.1985, asia 135/83, Abels. 
(is) EYTI 5 5 1988 asia 144 ja 154/37, Berg ja Busschers. 
(19) EYTI 17 12.1987, asia 287/86, Ny Moelle Kro. 
(20) EYTI u 12 1992, asia 209/91, Rask ja Christensen. 
osalta, sillä edellytyksellä, että yrityksen luovutus ei sellaisenaan ole peruste tähän 
muutokseen(2,). 
2.4. Mahdottomuus luopua direktiivillä annetuista oikeuksista 
Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan direktiivin velvoittavissa säännöksissä myönnetty 
turva on osa yhteiskunnan tarjoamaa turvaa. Tuomioistuin on selvästi päättänyt, että 
työntekijä ei voi luopua direktiivillä hänelle annetuista oikeuksista ja että näitä oikeuksia 
ei voida häneltä ottaa, vaikka hän suostuisi siihen ja vaikka tästä luopumisesta seuraavat 
haitat korvattaisiin etuisuuksilla niin, että kokonaisuudessaan hänen tilanteensa ei 
heikkenisi(22). 
Kuten tuomioistuin on täsmentänyt, direktiivin sääntöjä sovelletaan kaikkiin, mukaan 
lukien työntekijöiden liittojen edustajiin, jotka eivät voi poiketa näistä säännöistä 
luovuttajan tai luovutuksensaajan kanssa tehdyillä sopimuksilla. 
Tuomioistuimen mukaan säännöistä ei ole mahdollista poiketa työntekijälle 
epäedullisempaan suuntaan, ja tämän vuoksi direktiivillä työntekijälle annettujen 
oikeuksien täytäntöönpano ei voi edellyttää luovuttajan eikä luovutuksensaajan, 
työntekijöiden edustajien eikä itse työntekijöiden suostumusta, sitä poikkeusta lukuun 
ottamatta, että työntekijät voivat vapaasti päättää haluavatko he luovutuksen jälkeen jatkaa 
työsuhteessa uuteen työnantajaan(23). Tällaisessa tilanteessa on jäsenvaltioiden tehtävänä 
määritellä, mikä työsopimuksen tai työsuhteen kohtalo on. Tällaisessa tapauksessa ne 
voivat erityisesti säätää, että sopimusta on pidettävä purettuna joko työntekijän tai 
työnantajan aloitteesta. Ne voivat myös säätää, että sopimus jatkuu luovuttajan kanssa(24). 
2.5. Direktiivin soveltamatta jättäminen lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien 
ulkopuolisiin etuuksiin 
Työsopimuksen tai työsuhteen oikeuksien ja velvollisuuksien siirtämistä ei sovelleta 
työntekijöiden oikeuksiin saada vanhuus- tai työkyvyttömyysetuuksia taikka 
jälkeenjääneiden etuuksia jäsenvaltioiden lakisääteisen sosiaaliturvajärjestelmän 
ulkopuolisen, yhtiön tai yhtä useamman yhtiön yhteisen lisäeläkejärjestelmän mukaisesti 
(3 artiklan 3 kohdan 1 alakohta). 
Täten lakisääteisten järjestelmien ulkopuolisiin järjestelmiin perustuvat luovuttajan 
velvoitteet eivät siirry. Kuitenkin tästä poissulkemisesta työntekijöille johtuvien haittojen 
välttämiseksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet työntekijöiden ja 
sellaisten henkilöiden etujen turvaamiseksi, jotka eivät enää työskentele luovuttajan 
yrityksessä luovutuksen tapahtuessa (3 artiklan 3 kohdan 2 alakohta). 
(2i) EYTl5 n.12.1992, asia 209/91, Rask ja Christensen. 
(22) EYTIj 10.2.1988, asia 324/86, Daddy's Dance Hall. 
(23) EYTI 25.7.1991, asia 362/89, d'Urso. 
(24) EYTI^ 16 12.1992, asia 132/91, Katsikas, Kok. 92, I 6577 
9 
2.6. Irtisanomissuoja 
Yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutus ei sellaisenaan ole peruste, 
jota luovuttaja tai luovutuksensaaja voi käyttää irtisanomiseen (4 artiklan 1 kohta), mutta 
tämä säännös ei estä irtisanomisia työvoiman muutoksiin johtavista taloudellisista, 
teknisistä tai organisatorisista syistä. 
Direktiivissä rajoitutaan kieltämään siis ainoastaan luovutuksesta johtuvat irtisanomiset. 
Yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että direktiivin antamaa irtisanomissuojaa 
sovelletaan kaikissa tilanteissa, joissa niillä työntekijöillä, joita luovutus koskee, on edes 
rajoitettu irtisanomissuoja kansallisen lainsäädännön nojalla, ja tämän vuoksi tätä suojaa 
ei voida poistaa eikä vähentää ainoastaan luovutuksen takia*25*. 
Direktiivin soveltamisalaa sitä vastoin kaventaa irti san omistapauksissa jäsenvaltioiden 
oikeus olla soveltamatta suojaa "joihinkin erityisiin työntekijäryhmiin, joita 
irtisanomissuoja ei jäsenvaltion lainsäädännön tai käytännön mukaan koske"(26). 
2.7. Työntekijöiden edustajien toimien suojelu 
Direktiivin 5 artiklassa pyritään varmistamaan työntekijöiden edustuksen ja suojelun 
jatkuminen. Edustuksen jatkumisen osalta (5 artiklan 1 kohta) on otettava huomioon, että 
jos luovutettu liike säilyttää itsenäisyytensä, eli on olemassa erillisenä yksikkönä eikä ole 
sulautunut suurempaan rakenteeseen, luovutettujen työntekijöiden edustajien tai 
edustuksen asema ja tehtävät säilyvät jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön 
mukaisesti. Niiden työntekijöiden edustajien tai edustuksen, joita luovutus koskee, asemaa 
ja tehtäviä koskevia sääntöjä ei sitä vastoin sovelleta, mikäli kansallisen lainsäädännön 
mukaan edellytykset työntekijöiden edustajien uudelleen nimeämiselle täyttyvät. 
Luovutettavan yrityksen työntekijöiden edustajat, joiden kausi päättyy luovutuksen vuoksi 
"saavat edelleen jäsenvaltion lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten tai käytännön 
mukaista suojaa" (5 artiklan 2 kohta). 
3 - TIEDOTTAMINEN JA NEUVOTTELUT 
Luovuttajan ja luovutuksensaajan on ilmoitettava luovutettavan yrityksen työntekijöiden 
edustajille seuraavista seikoista (6 artiklan 1 kohta): 
luovutuksen aiheet, 
luovutuksesta työntekijöille aiheutuvat oikeudelliset, taloudelliset ja 
sosiaaliset seuraukset, 
työntekijöitä koskevat suunnitellut toimenpiteet. 
(25) gyyj 15 4 i986 asja 237/84, Komissio/Belgian kuningaskunta. 
(26) Neuvoston direktiivin 77/187/ETY 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta, 14.2.1977 
10 
Nämä tiedot on annettava hyvissä ajoin ennen luovutuksen toteuttamista ja joka 
tapauksessa ennen kuin luovutus välittömästi vaikuttaa työntekijöiden työoloihin ja 
työllisyyteen. 
Vaikka ilmoittamisvelvollisuus pätee yleisesti, neuvotteluvelvollisuus pätee rajoitetusti. 
Tämä velvollisuus on olemassa, jos luovuttaja tai luovutuksensaaja aikoo toteuttaa 
työntekijöitään koskevia toimenpiteitä (6 artiklan 2 kohta). Tällainen toimenpide olisi 
esimerkiksi työntekijöiden määrän vähentäminen. Neuvotteluja olisi käytävä "sopimuksen 
aikaan saamiseksi". Tuomioistuin on tulkinnut direktiivin 75/129/ETY (työntekijöiden 
joukkovähentäminen) samanlaista säännöstä niin, että se ei luo velvoitetta tuloksen 
osalta(27). Nämä neuvottelut on käytävä "hyvissä ajoin" työntekijöiden edustajien kanssa. 
Tuomioistuimen mukaan direktiivillä ei pyritä yhdenmukaistamaan kaikkia kansallisia 
järjestelmiä, jotka koskevat työntekijöiden edustusta yrityksissä. Yhdenmukaistamisen 
rajoitettu luonne ei saisi kuitenkaan estää direktiivin 6 artiklan säännösten pyrkimyksiä. 
Erityisesti se ei saisi vapauttaa jäsenvaltioita velvoitteesta toteuttaa kaikki tarvittavat 
toimenpiteet niin, että työntekijöiden edustajat nimetään ottaen huomioon kyseisessä 
artiklassa säädetty tietojen antaminen ja neuvottelu. Näin ollen direktiivissä sallitaan 
jäsenvaltioiden päättää niistä yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti 
työntekijöiden edustajat nimetään(28). 
Jäsenvaltiot voivat rajoittaa edellä säädetyt velvoitteet yrityksiin tai liikkeisiin, joiden 
työntekijämäärä täyttää työntekijöitä edustavan kollegiaalisen elimen valintaa tai 
asettamista koskevat edellytykset (6 artiklan 4 kohta). 
Jäsenvaltiot voivat lisäksi säätää.että yrityksessä tai liikkeessä, jossa ei ole työntekijöiden 
edustajia, niille työntekijöille, joita asia koskee, on etukäteen ilmoitettava luovutuksesta 
(6 artiklan 5 kohta). 
On korostettava, että kansallisessa lainsäädännössä on säädettävä tehokkaasta, oikein 
suhteutetusta ja ennalta ehkäisevästä pakotteesta, jos työnantaja jättää ilmoittamatta 
työntekijöiden edustajille tai neuvottelematta näiden kanssa(29). 
4 - LOPPUPÄÄTELMÄT 
Luovutuksia koskeva direktiivi on ollut monen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa 
käsitellyn asian perustana. Tuomioita on julistettu kaikkiaan 25, joista suurin osa 
ennakkoratkaisupäätöksiä varten (katso liite II). Tällä hetkellä yhteisöjen tuomioistuimessa 
on vielä useita asioita käsiteltävänä (katso liite III). 
(27) EYTI, 12.2.1985, asia 284/83, Kok. s. 553 
(28) EYTI 8 6 1994 asia 382/927 Komissio/Yhdistynyt kuningaskunta 
(29) EYTI 8.6.1994, asia 382/92, Komissio/Yhdistynyt kuningaskunta. 
11 
Antamissaan tuomioissa yhteisöjen tuomioistuin on erityisesti selventänyt luovutuksen 
käsitettä, täsmentänyt, että luovuttajan ja luovutuksensaajan välillä ei tarvitse olla 
sopimussidettä direktiivin soveltamiseksi, sulkenut direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 
konkurssimenettelyt mutta ei maksujen lakkauttamista, selventänyt käsitteen 'työntekijä' 
merkitystä ja todennut, että työntekijät ja heidän edustajansa eivät voi luopua kansallisessa 
lainsäädännössä täytäntöön pannuista, direktiivillä heille taatuista oikeuksista. 
12 
LIITE I 
20 KYSYMYSTÄ JA VASTAUSTA ONNISTUNEESTA YRITYKSEN 
LUOVUTUKSESTA 
- OPAS TYÖNTEKIJÖIDEN JA TYÖNANTAJIEN EDUSTAJILLE NÄIDEN 
OIKEUKSISTA JA VELVOLLISUUKSISTA YRITYSTEN LUOVUTUSTEN 
YHTEYDESSÄ 
1) Sovelletaanko direktiiviä myös sellaisen yrityksen luovutukseen, joka sijaitsee 
Euroopan unioniin kuulumattoman valtion alueella? 
Direktiiviä sovelletaan, mikäli luovutettava yritys sijaitsee unionin 
perustamissopimuksen soveltamisalueella tai Euroopan talousalueen jäsenvaltion 
alueella (Norja, Islanti, Liechtenstein). 
2) Onko direktiivin soveltamiseksi tarpeen, että yritys harjoittaa liiketoimintaa? 
Liikeyrityksen kaupallisen luonteen puuttuminen ei sulje yritystä direktiivin 
soveltamisalan ulkopuolelle. 
3) Mikä toiminta ei kuulu direktiivin soveltamisalaan? 
Direktiivissä nimenomaan suljetaan pois merialuksiin liittyvä toiminta. Saksa, 
Espanja, Ranska, Italia ja Portugali ovat kuitenkin soveltaneet direktiivin 
periaatteita merialuksiin. 
4) Keihin henkilöihin direktiiviä sovelletaan? 
Kaikkiin henkilöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde luovutuspäivänä. 
Direktiiviä ei sovelleta julkisen hallinnon virkamiehiin, mikäli he eivät kuulu 
jäsenvaltiossa voimassa olevan työlainsäädännön piiriin. 
5) Kuka määrittää, onko työsopimus tai työsuhde olemassa luovutuspäivänä? 
Tästä kysymyksestä päättää kunkin jäsenvaltion tuomioistuin kansallisen 
oikeuskäytännön mukaisesti. 
6) Sovelletaanko direktiiviä työntekijöihin, jotka ovat lähteneet yrityksestä 
luovutuspäivänä? 
Ei. Direktiivin säännöksiä sovelletaan ainoastaan työntekijöihin, jotka ovat 
yrityksen palveluksessa luovutuspäivänä. 
7) Kuka on luovutuksen jälkeen vastuussa olemassa olevista velvoitteista, luovuttaja 
vai luovutuksensaaja? 
13 
Luovutuksensaaja on vastuussa kaikista luovuttajan velvoitteista, mukaan lukien 
ennen luovutuspäivää syntyneet velvoitteet. Luovutuksen seurauksena luovuttaja 
vapautuu velvoitteistaan, lukuun ottamatta niitä tapauksia, joissa kansallisessa 
lainsäädännössä säädetään luovuttajan ja luovutuksensaajan yhteisestä vastuusta 
luovutuksen jälkeen. Tätä yhteisvastuullisuutta sovelletaan Saksassa, Espanjassa, 
Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa ja Portugalissa. 
8) Kun yritys luovutetaan, sovelletaanko luovuttajan vai luovutuksensaajan 
työehtosopimusta? 
Direktiivissä velvoitetaan luovutuksensaaja säilyttämään luovuttajan kanssa 
työehtosopimuksella sovitut työolot samanlaisina työehtosopimuksen purkamiseen 
tai päättymiseen taikka uuden sopimuksen voimaantuloon tai soveltamiseen asti. 
Jäsenvaltiot voivat rajoittaa tätä aikaa, mutta sen on kuitenkin oltava vähintään 
yksi vuosi. 
9) Voidaanko työoloja muuttaa yrityksen luovutuksen jälkeen? 
Työsopimuksesta tai työsuhteesta työntekijöille johtuvia oikeuksia ei voida 
muuttaa luovutuksen takia. 
Luovutuksensaajan oikeuksia ja velvollisuuksia voidaan kuitenkin muuttaa 
samoissa rajoissa kuin luovuttajan sillä edellytyksellä, että yrityksen luovutus 
itsessään ei saa olla syynä tähän muutokseen. 
10) Voiko direktiivillä myönnetyistä oikeuksista luopua? 
Ei. Työntekijä ei voi luopua hänelle direktiivillä myönnetyistä oikeuksista eikä 
näitä oikeuksia voi ottaa häneltä pois edes hänen suostumuksellaan, vaikka tästä 
luopumisesta aiheutuvat haitat korvattaisiin hänelle samanlaisilla etuuksilla. 
11) Sovelletaanko direktiivilläannettua suojaa lakisääteisten sosiaaliturvajärjestelmien 
ulkopuolisiin etuuksiin? 
Ei. Työsopimuksen tai työsuhteen oikeuksien ja velvollisuuksien siirtämistä ei 
sovelleta työntekijöiden oikeuksiin saada vanhuus- tai työkyvyttömyysetuuksia 
taikka jälkeenjääneiden etuuksia jäsenvaltioiden lakisääteisen 
sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolisen, yhtiön tai yhtä useamman yhtiön yhteisen 
lisäeläkejärjestelmän mukaisesti. Jäsenvaltioiden on kuitenkin säädettävä 
tarpeellisista toimenpiteistä työntekijöiden sekä niiden henkilöiden, jotka ovat 
lähteneet luovuttajan yrityksestä luovutushetkellä, hankittujen tai kertyvien etujen 
turvaamiseksi. 
12) Voiko yrityksen luovutuksen yhteydessä sanoa työntekijöitä irti taloudellisista, 
teknisistä tai organisatorisista syistä? 
Kyllä. Direktiivissä rajoitutaan kieltämään ainoastaan itse luovutuksesta johtuvat 
irtisanomiset. 
14 
13) Mitkä ovat niiden luovutettavan yrityksen työntekijöiden edustajien oikeudet, 
joiden toimikausi päättyy luovutuksen seurauksena? 
Edustajat saavat edelleen jäsenvaltion lakien, asetusten ja hallinnollisten 
määräysten tai käytännön mukaista suojaa. 
14) Mikä on luovuttajan ja luovutuksensaajan tiedottamisvelvollisuus työntekijöilleen? 
Heidän on tiedotettava seuraavista kohdista: 
luovutuksen syy, 
luovutuksesta työntekijöille aiheutuvat oikeudelliset, taloudelliset ja 
sosiaaliset seuraukset, 
työntekijöitä koskevat suunnitellut toimenpiteet. 
15) Onko työtekijöiden edustajien kanssa neuvotteleminen pakollista yrityksen 
luovutuksen yhteydessä? 
Tämä velvoite on olemassa, jos luovuttaja tai luovutuksensaaja suunnittelee 
työntekijöitä koskevia toimenpiteitä. Tällainen olisi esimerkiksi työvoiman 
vähentäminen. 
16) Milloin asiasta täytyy tiedottaa ja käydä neuvotteluita? 
Tiedottaminen työntekijöiden edustajille ja neuvottelu heidän kanssaan on tehtävä 
'hyvissä ajoin' ja joka tapauksessa ennen kuin luovutus välittömästi vaikuttaa 
työntekijöiden työoloihin ja työllisyyteen. 
/ 7) Onko olemassa poikkeuksia tiedottamista ja neuvottelua koskeviin periaatteisiin? 
Kyllä. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa tiedottamis- ja neuvotteluvelvollisuuden 
yrityksiin tai liikkeisiin, jotka täyttävät työntekijöiden määrän osalta työntekijöitä 
edustavan elimen valintaa tai asettamista koskevat vaatimukset. 
18) Velvoitetaanko jäsenvaltiot direktiivillä säätämään työntekijöiden edustajien 
järjestelmistä, jos yrityksessä ei ole tällaista edustusta kansallisen lainsäädännön 
mukaisesti? 
Kyllä. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niin, että 
työntekijöiden edustajat nimetään ottaen huomioon direktiivin 6 artiklassa säädetty 
tiedottaminen ja neuvottelu. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää yksityiskohtaiset 
säännöt, joiden mukaisesti työntekijöiden edustajat nimetään. 
19) Onko työntekijöiden edustajia koskeva tiedottamis- ja neuvotteluvelvollisuus 
pakollinen? 
Kansallisessa lainsäädännössä on säädettävä tehokkaasta pakotteesta, mikäli 
työnantaja jättää tiedottamatta työntekijöiden edustajille tai neuvottelematta heidän 
kanssaan. 
15 
20) Onko tällä direktiivillä annettu turva suurin mahdollinen? 
Ei. Direktiivillä ei estetä jäsenvaltioiden mahdollisuutta soveltaa tai antaa lakeja, 
asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat työntekijöille edullisempia. 
16 
LTCTE II 
EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN JA EFTAN 
TUOMIOISTUIMEN TUOMIOT, JOTKA LIITTYVÄT YRITYSTEN 
LUOVUTUSTA KOSKEVAAN DIREKTIIVIIN -
14 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 1977 ANNETTU NEUVOSTON DIREKTIIVI 
77/187/ETY 
VVendelboe, asia 19/83, 7.2.1985, s. 457 
Abels, asia 135/83, 7.2.1985, kok. 1985, s. 479 
Industriebond FNV, asia 179/83, 7.2.1985, kok. 1985, s. 511 ja 517 
Botzen, asia 186/83, 7.2.1985, kok. 1985, s. 520 ja 523 
A/S Danmols Inventar, asia 105/84, 11.7.1985, kok. 1985, s. 2639 ja 2654 
Italian tasavalta, asia 235/84, 10.7.1986, kok. 1986, s. 2291 ja 2304 
Belgian kuningaskunta, asia 237/84, 15.4.1986, kok. 1986, s. 1247 ja 1257 
Spijkers, asia 24/85, 18.3.1986, asia 1986, s. 1119 ja 1130 
Zaera, asia 126/86, 11.6.1987, s. 3697 
NY Moelle KRO, asia 287/86, 17.12.1987, kok. 1987, s. 5465 
Daddy's Dance Hall, asia 324/86, 10.2.1988, kok. 1988, s. 739 
Bork, asia 101/87, 15.6.1988, kok. 1988. s. 3057 
Berg & Busschers, asiat 144 ja 145/87, 5.5.1988, kok. 1988, s. 2559 
Antonissen, asia 292/89, 8.11.1990, kok. 1991, 0 
D'Urso, asia 362/89, 25.7.1991, EYTI 91, I - 4105 
Redmond Stichting, asia 29/91, 19.5.1992, EYTI 92, I - 3189 
Anne Watsen, asia 209/91, 12.11.1992, EYTI 92, I - 5755 
Schmidt, asia 392/92, 14.4.1994, EYTI 94, I - 1311 
Komissio/Yhdistynyt kuningaskunta, asia 382/92, 8.6.1994, EYTI 94, I - 2435 
Rygaard, asia 48/94, 19.9.1995. 
Luigi Spano, asia 472/93, 7.12.1995. 
Merckx ja Neuhuys, asia 171/94 ja 172/94, 7.3.1996. 
Eilert Eidensund/Stavanger Catering As., asia E-2/95. Eftan tuomioistuimen tuomio, 
25.9.1996. 
Torgier Langel and/Norske F al ni corn As., asia E-3/95. Eftan tuomioistuimen tuomio, 
25.9.1996. 
Annette Henke / Gemeinde Schierke ja Verwaltungsgemeinschat "Brocken", - Asia n:o 
C-298/94., 15-10-1996 
Claude Rotsart de Hertains / S.A.J. Benoit selvitystilassa ja SA I.G.C. Housing Service.-
Asia n:o C-305/94, 14.11.96 
17 
LIITE III 
EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMESSA JA EFTAN 
TUOMIOISTUIMESSA KÄSITELÄVANÄ OLEVAT ASIAT, JOTKA 
KOSKEVAT 14 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 1977 ANNETTUA NEUVOSTON 
DIREKTIIVIÄ 77/187/ETY 
-Asia n.o C-319/94. S.A. Jules Dethier Equipment / Jules Dassy, Sprl Sovam 
selvitystilassa. 
- Asia n:o C-13/95. Ayse Sùzen / SA Zehnacker Gebändereinigung Gmbh. 
- Asia n:o C-229/95. Simone Moll / Berhane Mesghena. 
- Asia n:o C-336/95. Pedro Burdalo / Fondo de Garantia Salarial. 
- Asia n:o E-2/96. J. Ulstein & P. Otto Raiseng / A. Mjaller. 
- Asia n:o E-3/96. Tor A. Ask / ABB AS ja AKER AS. 
- Asia n:o C-121/96. Suitan Bulut / Deutsche Bundespost. 
- Asia n:o C-127/96. Prudencia Gomez Perez / Contrtas y Limpiensas S.L. ja F. 
Hernandez vidai S.A. 
- Asia n:o C-173/96. Francisco Hidalgo / Asociaciôn de Servicios ASER ja Sociedad 
Cooperativa Minerva. 
- Asia n:o C-204/96. E.f. Liebelt GmbH / Marianne Seidel. 
- Asia n:o C-229/96. F. Santner / Hoechts A.g. 
- Asia n:o C-247/96. H. Ziemann / Fa Ziemann Sicherheit GmbH ja Fa H. Bohn 
Sicherheitsdienst. 
- Asia n:o C 277/96. H.J. Dick / EB - Schulungs GmbH i.L. 
18 
LIITE rv 
KANSALLISET SÄÄNNÖKSET, JOILLA ON SAATETTU 14 PÄIVÄNÄ 
HELMIKUUTA 1977 ANNETTU NEUVOSTON DIREKTIIVI 77/187/ETY 
OSAKSI KANSALLISTA OIKEUSJÄRJESTYSTÄ 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat kansalliset säännökset, jotkaliittyvät työntekijöiden oikeuksien 
turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä 
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 
annettuun neuvoston direktiiviin 77/187/ETY, ovat seuraavat: 
Alankomaat : Wet van 15/07/79, Staatsblad nr 1979/448 van 31/08/79. 
Ministeriele Verordening van 30/01/81, Staatsblad nr. 1981/18 van 
15/02/81. 
Wet van 15/05/81, Staatsblad nr. 1981/400 van 07/07/81. 
Wet van 22/05/81, Staatsblad Nr 1981/416 van 14/07/81. 
Belgia : Arrêté Royal du 19/04/78, Moniteur Belge du 25/08/78 
Arrêté Royal du 31/10/78, Moniteur Belge du 31/10/78 
Convention collective n'32 bis du 7 juin 1985 modifiée par la Convention 
n'32ter du 2 décembre 1986. 
Espanja : Ley N. 8/80 de 10/03/80, (Boîetin Oficial del Estado de 14/03/80). 
Decreto N. 2065/74 de 30/05/74, (Boletin Oficial del Estado de 30/07/80). 
Irlanti : E.C. Safeguarding of Employees on transfer of Undertaking, Statutory 
Instruments n*306 of 10/10/1980 
Italia : Code Civile (Art.2112) 
Legge N*675 del 12/08/77, Gazetta Ufficiale 
le n. 243 del 07/09/77 P. 6257 
Legge N.215 del 26/05/78, Gazetta Ufficiale N. 145 del 07/05/78 P.38.03 
Legge N.428 del 29 dicembre 1990, Gazetta Ufficiale n'10 du 12/01/1991 
Itävalta : Arbeitsvertragsrechts-Anpassungsgesetz -Avrag, BGB1 Nr 459/1993 
Kreikka : Décret Presidential n.572 du 01/12/88, FEK AN. 269 du 06/12/88 P.4099 
Luxemburg : Règlement Grand-Ducal du 19/06/70, Memorial A V35 du 30/06/70. 
Loi du 24/06/70, Memorial A n*35 du 30/06/70 
Règlement Grand Ducal du 27/06/70, Memorial A n*35 du 30/06/70. 
Loi du 12/11/71. Loi du 18/03/81, Memorial A n" 16 du 26/03/81. 
19 
Portugali : Decreto - Lei N 49/408 du 24/11/69 
Decreto-Lei N'519C/79 du 29/12/79 
Lei n*46/79 du 12/09/79 
Lei n"68/79 du 09/10/79 
Ranska : Code du Travail (Art. 122-12, 122-12.1, 132-8, 412-16, 412-18) 
Circulaire n'27/75 du 02/07/75 
Arrêté Ministériel du 27/03/62 
Accord Convention Collective National Retraite Prévoyance Cadres du 
14/03/47 
Loi n'82-915; Journal Officiel du 29/10/82 
Loi n*83-528, Journal Officiel du 29/06/83 
Ruotsi : Lag (1982:80) om anställningsskydd, kapitel 4, 7 och 25-27. 
Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL), kapitel 6, 10-22 
och 28. 
Semesterlag (1977:480), kapitel 31. 
Lag (1974:358) om facklig förtroendemans ställning pâ arbetsplatsen. 
Lag (1967:531) om tryggande av pensionsutfâstelse mm. 
Saksa : Gesetz vom 25/08/69, Bundesgesetzblat (Teile ï, II, III) I, Nr.83 vom 
27708/69 S. 1317 
Gesetz vom 15/01/72, Bundesgesetzblatt (Teile I, II, III) I Nr. 48 vom 
20/08/80 S. 1308 
Suomi : Työsopimuslaki 320/70, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 235/93 
Laki yhteistoiminnasta yrityksissä 725/78, sellaisena kuin se on muutettuna 
lailla 236/93 
Tanska LOV AF 21/03/79, Lovtidende à NR. 11 AF 21/03/79 S.326 
Yhdistynyt kuningaskunta : 
Regulations 1981, Statutory Instruments n* 1794 of 14/12/81. 
Trade Union Reform and Employment Rights Act. 1993 
Terms and conditions of employment. Regulations 1995 - N'2587. 
20 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 85 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 06 08 
Luettelonumero : CB-CO-97-077-FI-C 
ISBN 92-78-16356-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
X.4