FI Euroopan unionin virallinen lehti C 43/51

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi oikeudesta asianajajaan rikosoikeudenkäyntimenettelyissä ja oikeudesta ilmoittaa pidätyksestään”

KOM(2011) 326 lopullinen – 2011/0154 COD

2012/C 43/11

Ainoa esittelijä: Edouard DE LAMAZE

Neuvosto päätti 1. syyskuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi oikeudesta asianajajaan rikosoikeudenkäyntimenettelyissä ja oikeudesta ilmoittaa pidätyksestään

KOM(2011) 326 lopullinen – 2011/0154 COD.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. marraskuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7.–8. joulukuuta 2011 pitämässään 476. täysistunnossa (joulukuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 181 ääntä puolesta ja 3 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti direktiivin antamiseen tästä aiheesta. Sellaisen säädöksen antaminen, joka kattaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuoreimman puolustautumisoikeuksia koskevan oikeuskäytännön, olisi kiistaton edistysaskel sekä oikeusvarmuuden vaatimuksen täyttämiseksi että kyseisten oikeuksien varmistamiseksi eri jäsenvaltioissa.

1.2 Vapaasti valitulta asianajajalta rikosoikeudenkäyntimenettelyn alusta alkaen saatava aktiivinen apu on tae oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä. ETSK pitää komission tavoin tärkeänä varmistaa tämän oikeuden tehokas toteutuminen.

1.3 Juuri tästä syystä ja koska ehdotetussa direktiivissä vahvistettavat periaatteet ovat kunnianhimoisia, ETSK on huolissaan niiden täytäntöönpanoon liittyvistä vaikeuksista.

1.4 ETSK pitää erittäin valitettavana, että ehdotuksen antamista oikeusavusta, joka liittyi neuvoston esittämässä etenemissuunnitelmassa oikeuteen käyttää asianajajaa, on lykätty myöhemmäksi. Tämä saattaa nimittäin heikentää säädöksessä vahvistettavien oikeuksien tehoa.

1.5 Ehdotetun direktiivin kunnianhimoisuutta osoittaa ensinnäkin se, että siinä ulotetaan oikeus käyttää asianajajaa koskemaan myös epäiltyjä.

1.5.1 Periaatteena on oltava, että oikeudet seuraavat vapaudenriistosta, mutta ETSK toteaa, että pyrittäessä selvittämään totuus lojaalisuusperiaatteeseen nojautuen on taattava jokaiselle kuullulle henkilölle oikeus asianajajan läsnäoloon välittömästi, kun häntä vastaan on ryhdytty rikosoikeudellisiin syytetoimiin.

1.5.2 Näin ollen olisi johdonmukaista, että ottaen huomioon oikeus olla todistamatta itseään vastaan ne henkilöt, joita vastaan on ryhdytty syytetoimiin, voisivat käyttää asianajajaa ja että heidän ilman asianajajan läsnäoloa antamiaan lausumia ei saisi käyttää todisteena heitä vastaan.

1.5.3 ETSK suosittaakin termien muuttamista niin, että ”epäillyn” sijasta puhuttaisiin ”henkilöstä, jota vastaan on ryhdytty syytetoimiin”, koska tällaisen sanamuodon etuna on vähempi epävarmuus ja subjektiivisuus.

1.6 Ehdotetun direktiivin kunnianhimoisuutta osoittaa toiseksi se, että siinä syvennetään oikeutta käyttää asianajajaa niin, että tämän tehtävät kattavat aktiivisen osallistumisen mm. kuulusteluihin avustettavan henkilön rinnalla.

1.7 Ehdotetun direktiivin mukainen oikeus käyttää asianajajaa on ETSK:n mielestä sovitettavissa yhteen tutkinnallisten vaatimusten kanssa, ja se voi osaltaan auttaa takaamaan, että hankitut todisteet voidaan kelpuuttaa tutkittaviksi, ja sujuvoittaa siten rikosoikeudellista menettelyä, mikäli seuraavat ehdot täyttyvät:

1.7.1 Direktiivissä on yhtäältä

— säädettävä oikeudesta asianajajan läsnäoloon silloin, kun suoritetaan sellaisia tutkintaan ja todisteiden hankkimiseen liittyviä toimia, joiden yhteydessä asianosaisen läsnäolo on välttämätöntä vain, jos se on tarpeen puolustautumisoikeuksien turvaamiseksi

— säädettävä kohtuullisesta määräajasta, jonka umpeuduttua tutkintaviranomaiset voivat toteuttaa toimia ilman asianajajan läsnäoloa; tällöin on osoitettava, että asianajajalle on ilmoitettu tästä asiamukaisesti

— säädettävä, että kunkin jäsenvaltion tulee asettaa kohtuullinen raja asianajajan ja hänen asiakkaansa tapaamisten kestolle ja tiheydelle; niitä on voitava järjestää ainakin aina ennen kuulemista

— säädettävä, että kukin jäsenvaltio voi noudattaa sekä tutkinnan että syytteeseen asettamisen yhteydessä tietyistä esitetyistä periaatteista poikkeavia menettelyjä, etenkin silloin kun yleisiin rikosmuotoihin liittyviä, vakavuudeltaan vähäisiä seikkoja ei kyseenalaisteta eikä voida kyseenalaistaa

— viitattava siihen, että asianajajat ovat tutkintasalaisuuden alaisia

— säädettävä ”oikeudesta pyytää ilmoittamaan” eikä oikeudesta ilmoittaa kolmannelle henkilölle tai oman maan konsulaatille.

1.7.1.1 Tutkinnan ajoituskysymysten ja kulun on ehdottomasti pysyttävä tutkintaviranomaisten hallinnassa.

1.7.1.2 ETSK:n mielestä on joka tapauksessa varattava mahdollisuus säännöistä poikkeamiseen, jos tutkinnan moitteettoman sujumisen arvellaan vaarantuvan.

1.7.2 Toisaalta ehtona on, että jäsenvaltiot luovat kiireellisiä tapauksia varten erityisrakenteita, joiden avulla voidaan varmistaa mahdollisuus tavata välittömästi asianajaja silloin, kun vapaasti valittu asianajaja ei ole heti saatavilla.

1.8 Lisäksi ETSK kehottaa neuvostoa laatimaan puolustukselle annettujen uusien oikeuksien vastapainoksi suuntaviivat uhrien oikeuksien suojan parantamiseksi. Uhreilla olisi voitava olla mukana asianajaja, kun tutkintaviranomaiset kuulevat heitä – etenkin silloin, kun he joutuvat vastatusten syytettyjen kanssa, sillä syytetyillä voi olla mukanaan asianajaja.

2. Taustaa ja ehdotetun direktiivin sisältö

2.1 Neuvosto on myöntänyt, että Euroopan unionin tasolla ei tähän mennessä ole tehty tarpeeksi yksilöiden perusoikeuksien takaamiseksi rikosoikeudenkäyntimenettelyissä. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto antoi 30. marraskuuta 2009 päätöslauselman etenemissuunnitelmasta kyseisten oikeuksien vahvistamiseksi. Tässä Tukholman ohjelmaan liitetyssä etenemissuunnitelmassa kehotettiin komissiota esittämään seuraaviin toimiin liittyviä ehdotuksia:

(A) oikeus tulkkaukseen ja käännöksiin

(B) tietojen antaminen oikeuksista ja syytteistä

(C) oikeus käyttää asianajajaa ja oikeusapu

(D) yhteydenpito sukulaisiin, työnantajaan ja konsuliviranomaisiin

(E) erityiset suojatoimet suojattomassa asemassa olevien epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden osalta.

2.2 Ensimmäiseksi annettiin direktiivi 2010/64/EU oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä (toimi A).

2.3 Paketin toinen osa on parhaillaan käsiteltävänä oleva direktiivi tiedonsaantioikeudesta (1). Siinä esitetään vähimmäissäännöt, jotka koskevat syytetyn oikeutta saada tietoa oikeuksistaan ja syytteen sisällöstä sekä tutustua tapausta koskeviin asiakirjoihin (toimi B).

2.4 Nyt tarkasteltava direktiiviehdotus on säädöspaketin kolmas osa. Siinä on nähtävissä, että komissio haluaa käsitellä oikeutta asianajajan käyttöön ja oikeutta yhteydenpitoon (D) yhdessä. Oikeusavusta, joka liitettiin neuvoston esittämässä etenemissuunnitelmassa oikeuteen käyttää asianajajaa, on puolestaan tarkoitus tehdä ehdotus myöhemmin (vuonna 2013). Kuten edellisissäkin toimissa, komissio on päättänyt ulottaa kyseessä olevat oikeudet koskemaan myös eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla pidätettyjä henkilöitä.

2.5 Nyt esitetyn direktiiviehdotuksen avulla pyritään varmistamaan EU:n perusoikeuskirjan – erityisesti sen 4, 6, 7 ja 47 artiklan – soveltaminen tukeutuen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tulkintoihin ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen 3 ja 6 artiklasta, joissa kielletään huono kohtelu ja määrätään oikeudesta käyttää asianajajaa.

2.6 Ehdotetun direktiivin mukaan jokaisen epäillyn tai syytetyn on voitava tavata asianajaja niin pian kuin mahdollista. Oikeus tavata asianajaja on taattava joka tapauksessa kuulemisten yhteydessä riippumatta siitä, joutuuko henkilö vapaudenriiston kohteeksi vai ei (3 artikla).

2.6.1 Asianajajan on voitava osallistua aktiivisesti (esittää kysymyksiä, antaa lausumia) kuulusteluihin ja kuulemisiin, ja hänellä on oikeus olla läsnä, kun toteutetaan sellaisia tutkintaan tai todisteiden hankkimiseen liittyviä toimia, joissa epäillyn tai syytetyn nimenomaisesti edellytetään olevan läsnä tai joissa hänellä on oikeus olla läsnä, paitsi jos asianajajan odottamiseen kuluva aika voisi aiheuttaa todisteen muuttumisen, siirtämisen tai tuhoutumisen. Asianajaja on päästettävä säilössäpitopaikkaan, jotta hän voi tarkastaa olosuhteet, joissa epäiltyä tai syytettyä pidetään (4 artikla).

2.7 Ehdotetussa direktiivissä säädetään myös oikeudesta ilmoittaa pidätyksestä kolmannelle henkilölle tai oman maan konsulaattiin (5 ja 6 artikla).

2.8 Ehdotetussa direktiivissä vahvistettavien oikeuksien noudattamisesta saa poiketa vain poikkeustapauksissa (8 artikla). Oikeusviranomaisen antama päätös on tehtävä konkreettisesti, eikä se saa perustua yksinomaan rikoksen vakavuuteen.

3. Yleistä

3.1 ETSK pitää tervetulleena neuvoston 30. marraskuuta 2009 hyväksymän etenemissuunnitelman johdosta käynnistynyttä politiikan uudelleentarkastelua, jonka tavoitteena on vahvistaa perusoikeuksia rikosoikeudenkäyntimenettelyissä.

3.2 Esitetty ehdotus nivoutuu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä tapahtuneeseen edistykseen. Vaikka direktiiviehdotuksessa määritellään vähimmäissäännöt – jäsenvaltiot voivat vapaasti asettaa niitä tiukempia sääntöjä –, tavoitteena on käytännössä jäsenvaltioiden rikosoikeudenkäyntimenettelyjen yhtenäistäminen ”ylhäältä käsin”.

3.3 Puolustautumisoikeuksien suoja varmistetaan jäsenvaltioiden lainsäädännöissä edelleen hyvin eritasoisesti. Yhteisen oikeuksien alueen luomiseksi ja jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen lujittamiseksi on määriteltävä koko unionissa sovellettavat yhteiset normit. ETSK pitää kyseisten tavoitteiden toteutumista erittäin tärkeänä: ne ovat henkilöiden vapaan liikkuvuuden edellytys ja myös seurausta siitä.

3.4 ETSK korostaa lisäksi tarvetta vähentää kiireesti Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta kuormittavien ja valtioille taloudellisia seuraamuksia aiheuttavien valitusten määrää.

3.5 ETSK muistuttaa kuitenkin, että ehdotetunlaisten sääntöjen soveltaminen ja täysipainoinen toteuttaminen edellyttävät jäsenvaltioiden oikeusperinteiden ja -järjestelmien (akkusatorisen eli syyttämismenetelmän ja inkvisitorisen eli tutkintamenetelmän) erojen huomioon ottamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä seikkaa olisi komitean mielestä tutkittava tarkemmin.

3.6 Menetelmä ja lainsäädäntöaikataulu

3.6.1 ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että asianajajan käyttöä ja kolmannelle henkilölle ilmoittamista koskevien oikeuksien yhteen niputtaminen tuottaisi erityistä hyötyä. Viimeksi mainittu ei tiukasti ottaen ole osa puolustautumisoikeuksien suojelua.

3.6.2 ETSK pahoittelee, että oikeutta käyttää asianajajaa

— ei ole sitä vastoin yhdistetty oikeuteen saada tietoja rikosoikeudenkäyntimenettelyissä (B).

— käsitellään erillään oikeusavusta, johon se oli nivottu neuvoston esittämässä etenemissuunnitelmassa.

3.6.3 ETSK ymmärtää oikeusapua koskevan ehdotuksen lykkäämisen syyt, mutta se ei pidä hyväksyttävänä, että komissio on vahvistanut periaatteet ennen niiden täytäntöönpanoon tarvittavan rahoituksen suunnittelemista. Rahoitusvaikutukset eivät sinänsä riitä perusteeksi ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen 6 artiklan – sellaisena kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin sen tulkitsee – noudattamatta jättämiseen, mutta säädöksessä vahvistettavien oikeuksien teho saattaa kuitenkin heiketä niiden takia.

3.6.4 ETSK on huolissaan rahoitusvaikutuksista semminkin kun direktiiviehdotukseen liitetyssä vaikutusarviossa näkyy aliarvioitavan direktiivin täytäntöönpanosta aiheutuvia kustannuksia.

3.6.5 ETSK:ta askarruttaa erityisesti, millä tavoin voidaan rahoittaa eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanon yhteydessä mahdollisuus käyttää kahta asianajajaa (toista määräyksen antaneessa jäsenvaltiossa ja toista täytäntöönpanojäsenvaltiossa). Komitea ei kuitenkaan kyseenalaista tällaisen menettelyn aiheellisuutta.

3.7 Asiakysymykset

3.7.1 Oikeus käyttää asianajajaa ulotettuna koskemaan myös epäiltyjä (2 ja 3 artikla)

3.7.1.1 Ehdotetun direktiivin tärkein anti on, että oikeutta käyttää asianajajaa sovelletaan sen mukaan myös epäiltyihin.

3.7.1.2 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen viimeaikaista oikeuskäytäntöä tulkitaan toisinaan ristiriitaisesti. ETSK:n mielestä henkilön oikeuden käyttää asianajajaa on katsottava alkavan silloin, kun hänen vapautensa riistetään.

3.7.1.3 Tästä voitaisiin poiketa vain, jos kuultua henkilöä vastaan on ryhdytty syytetoimiin. Totuutta selvitettäessä noudatettavan lojaalisuusperiaatteen mukaisesti häntä ei tällöin voida enää kuulla pelkkänä todistajana, ja hänellä on oikeus käyttää asianajajaa.

3.7.1.4 Tällainen näkemys on oikeuskäytännön viimeaikaisen kehityksen mukainen.

3.7.2 Asianajajan käyttämistä koskevan oikeuden sisältö (4 artikla)

3.7.2.1 Asianajajan aktiivinen osallistuminen kuulusteluihin (4 artiklan 2 kohta)

3.7.2.1.1 ETSK panee merkille, että ehdotetussa direktiivissä painotetaan asianajajan käytön vaikuttavuutta, sillä tämä voi esittää kuulusteluissa ja kuulemisissa kysymyksiä, pyytää selvennyksiä ja antaa lausumia. Kun otetaan huomioon eri oikeusjärjestelmien ominaispiirteet, ETSK katsoo, että kyseisten oikeuksien toteuttamistavoista voisi säätää kukin jäsenvaltio itse.

3.7.2.1.2 Komitean mielestä olisi järkevää myös varata asianajajalle mahdollisuus pyytää liittämään hänen esittämänsä huomiot tutkintapöytäkirjaan, jotta tutkintaviranomaisten kanssa ei synny ongelmia.

3.7.2.1.3 ETSK huomauttaa kuitenkin, että epäiltyjen – sikäli kuin nimitystä ”epäillyt” aiotaan käyttää – mahdollisuus tavata asianajaja aiheuttaisi etenkin asiakirja-aineiston reaaliaikaiseen siirtämiseen liittyviä käytännön ongelmia. (2) Tutkintaviranomaiset eivät edes luo kaikissa hyvin yleisissä oikeudenkäyntimenettelyissä asiakirja-aineistoa ennen esitutkintaa.

3.7.2.2 Asianajajan oikeus olla läsnä kaikkien syytetyn läsnä ollessa toteutettavien tutkintatoimien tai todisteiden keräämistoimien yhteydessä (4 artiklan 3 kohta)

3.7.2.2.1 Tämä oikeus on kiistaton edistysaskel puolustautumisoikeuksien suojelun alalla, mutta ETSK:n mielestä olisi kuitenkin tehtävä ero erilaisten toimien välillä. Kotietsinnän yhteydessä syytetyn on voitava pyytää paikalle asianajaja.

3.7.2.2.2 Sitä vastoin ETSK katsoo, ettei tällaisesta oikeudesta olisi lisäetua, kun on kyse teknisistä ja tieteellisistä toimenpiteistä (mm. sormenjälkien ottaminen, kehosta peräisin olevien näytteiden otto), joihin liittyen asianajajalla ei ole erityistä kompetenssia. Henkilölle allekirjoitettavaksi annettava lomake, jossa kerrotaan kieltäytymisen seurauksista, olisi ehkä riittävä.

3.7.2.2.3 ETSK tiedostaa kuitenkin tutkinnan kulkuun kohdistuvat rasitteet, joita tällainen oikeus saattaa aiheuttaa. Komitean mielestä tutkinnan moitteetonta sujumista ei lähtökohtaisesti saa häiritä. Todisteet on voitava hankkia mahdollisimman nopeasti, mikä on myös epäillyn etujen mukaista. ETSK katsoo, että direktiivissä olisi säädettävä määräajasta, jonka umpeuduttua tutkintaviranomaiset voivat toteuttaa toimia, vaikka asianajaja ei ole läsnä. Tällöin on osoitettava, että asianajajalle on ilmoitettu tästä asiamukaisesti.

3.7.2.2.4 ETSK katsoo, että kansalliset oikeusviranomaiset voisivat päättää ilman asianajajan läsnäoloa hankittujen todisteiden mahdollisesta hyväksyttävyydestä vain tietyissä tapauksissa, joissa menettelyn oikeudenmukaisuus ei voi vaarantua.

3.7.2.3 Asianajajan ja hänen asiakkaansa tapaamiset (4 artiklan 5 kohta)

3.7.2.3.1 Asianajajan ja hänen päämiehensä tapaamisten keston ja tiheyden on oltava riittäviä, mutta se, että ainoana rajoittavana tekijänä on kielto ”haitata epäillyn tai syytetyn puolustautumisoikeuksien käyttämistä”, saattaa ETSK:n mielestä johtaa erimielisyyksiin asianajajien ja poliisivoimien välillä, sillä rajoitus on epämääräinen ja subjektiivinen.

3.7.2.3.2 ETSK pohtiikin, miten paljon aikaa mainittujen oikeuksien (asianajajan lausunto, konkreettinen läsnäolo, asiakirja-aineistoon tutustuminen, tapaamiset päämiehen kanssa, läsnäolo kuulusteluissa ja tiettyjen tutkintatoimien yhteydessä jne.) käyttämiseen kuluu kestoltaan rajallisen, tehokkuuden kannalta liian lyhyeksi jäävän tutkinnan yhteydessä.

3.7.2.3.3 ETSK pitää tarpeellisena säätää, että kunkin jäsenvaltion tulee asettaa kohtuullinen raja asianajajan ja hänen päämiehensä tapaamisten kestolle ja tiheydelle, jotta tutkinnan moitteeton sujuminen ei häiriinny ja kyseisiä oikeuksia voidaan kuitenkin tosiasiallisesti käyttää. Komitea katsoo, että tapaamisia olisi voitava järjestää ainakin aina ennen uutta kuulustelua.

3.7.2.4 Säilössäpito-olosuhteet (4 artiklan 4 kohta)

3.7.2.4.1 Säilössäpito-olosuhteet vaikuttavat itsestään selvästi henkilöön, jolta on riistetty vapaus. ETSK korostaa ilmeisten ihmisarvoon liittyvien syiden takia, että olosuhteiden parantamiseksi on viipymättä osoitettava tarvittavat varat. Vaikka komitean mielestä asianajajan tehtäviin ei kuulu ”tarkastaa” olosuhteita, joissa henkilöä pidetään säilössä, voitaisiin kuitenkin harkita, että asianajaja ”selvittäisi” (3) olosuhteet ja voisi pyytää kirjaamaan esittämänsä huomiot. ETSK ehdottaa, että direktiivissä täsmennettäisiin, että asianajajan on päästävä säilössäpitopaikkaan mahdollisimman pian.

3.7.2.5 Asianajajan vapaan valinnan periaate

3.7.2.5.1 Oikeutta käyttää asianajajaa ei voida tarkastella ilman siitä loogisesti seuraavaa periaatetta, jonka mukaan asianajaja on voitava valita vapaasti. Periaate sisältyy Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 kohdan c alakohtaan. Direktiiviehdotuksessa ei viitata tähän periaatteeseen, mutta ETSK kehottaa palauttamaan sen mieliin. Direktiivissä voitaisiin säätää mahdollisuudesta poiketa – oikeusviranomaisen pyynnöstä – tästä periaatteesta, kun on kyse terrorismista tai järjestäytyneestä rikollisuudesta. Tällaisessa tapauksessa asianajajakunnan elimet voisivat nimetä asianajajan.

3.7.2.5.2 Jotta asianajajan vapaan valinnan periaatetta voidaan noudattaa, on tulevaan oikeusapua koskevaan säädökseen sisällytettävä mahdollisuus velvoittaa kuka tahansa eurooppalainen asianajaja antamaan oikeusapua.

3.7.2.5.3 Jotta voidaan taata direktiivissä vahvistettavien oikeuksien teho, ETSK kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan viipymättä sellaisten erityisrakenteiden luomista kiireellisiä tapauksia varten, joiden avulla voidaan varmistaa mahdollisuus tavata välittömästi asianajaja silloin, kun vapaasti valittu asianajaja ei ole heti saatavilla.

3.7.2.6 Tutkintasalaisuus

3.7.2.6.1 ETSK pitää tärkeänä muistuttaa, että asianajajat ovat tutkintasalaisuuden alaisia. ETSK:n mielestä tämä velvollisuus auttaa osaltaan takaamaan, ettei ehdotetussa direktiivissä vahvistettavien oikeuksien syventäminen häiritse tutkinnan moitteetonta sujumista.

3.7.3 Oikeus ilmoittaa kolmannelle henkilölle (5 ja 6 artikla)

3.7.3.1 ETSK pitää tärkeänä, että mahdollisuus ilmoittaa kolmannelle henkilölle varmistetaan, mutta sen mielestä on pyrittävä eliminoimaan tutkintaan kohdistuvat riskit, joita oikeus olla suoraan yhteydessä johonkuhun aiheuttaisi. Komitea suosittaakin, että säädettäisiin ”oikeudesta pyytää ilmoittamaan” tai ”välittämään tieto” kolmannelle henkilölle tai oman maan konsulaattiin.

3.7.4 Soveltamisala (2 artikla) ja poikkeukset (8 artikla)

3.7.4.1 ETSK pelkää, että rikosoikeudellisten menettelyjen liiallinen kaavamaisuus voi heikentää tutkinnan tehoa. Siksi se katsoo, että kunkin jäsenvaltion olisi voitava noudattaa sekä tutkinnan että syytteeseen asettamisen yhteydessä tietyistä esitetyistä periaatteista poikkeavia menettelyjä, etenkin silloin kun yleisiin rikosmuotoihin liittyviä, vakavuudeltaan vähäisiä seikkoja ei kyseenalaisteta eikä voida kyseenalaistaa.

3.7.4.2 ETSK:n mielestä tutkinnan moitteetonta sujumista ei lähtökohtaisesti saa häiritä, ja se ehdottaa, että joka tapauksessa säädettäisiin mahdollisuudesta poiketa säännöistä, jos tutkinnan moitteettoman sujumisen arvellaan vaarantuvan. Komitea ehdottaa, että 8 artiklan a alakohtaa muutetaan tämänsuuntaisesti (ks. jakso ”Erityistä”).

4. Erityistä

4.1 Koko direktiivitekstissä tulee korvata ilmaisu ”epäilty tai syytetty” ilmaisulla ”henkilö, jota vastaan on ryhdytty syytetoimiin”.

4.2 Ehdotetun direktiivin 3 artiklan 1 kohdan a alakohtaan tulee lisätä sanan ”kuulustelun” jälkeen ”tai kuulemisen”.

4.3 Ehdotetun direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa tulee korvata sana ”edustaa” sanalla ”avustaa”.

4.4 Ehdotetun direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa tulee täsmentää ilmaisua ”kaikissa kuulusteluissa tai kuulemisissa” muuttamalla se kuulumaan seuraavasti: ”kaikissa sellaisen henkilön kuulusteluissa tai kuulemisissa, jota vastaan on ryhdytty syytetoimiin”. Kohtaan tulee myös lisätä seuraava: ”ja pyytää liittämään esittämänsä huomiot pöytäkirjaan”.

4.5 Ehdotetun direktiivin 4 artiklan 4 kohdassa tulee korvata sana ”tarkastaa” sanalla ”selvittää” ja lisätä sanojen ”tätä varten hänet on päästettävä” jälkeen ”mahdollisimman pian” sekä ”pyytää kirjaamaan esittämänsä huomiot”.

4.6 Ehdotetun direktiivin 5 artiklan otsikossa sana ”ilmoittaa” ja 5 artiklan 1 kohdassa sanat ”ottaa yhteyttä” tulee korvata ilmaisulla ”pyytää ilmoittamaan”.

4.7 Ehdotetun direktiivin 5 artiklan 2 kohdassa tulee korvata sana ”lapsi” sanalla ”alaikäinen”.

4.8 Ehdotetun direktiivin 6 artiklassa tulee korvata ilmaisu ”ottaa yhteyttä” sanalla ”pyytää ilmoittamaan”.

4.9 Ehdotetun direktiivin 8 artiklan a alakohdan loppuun tulee lisätä ”ja tutkinnan moitteettoman sujumisen häiriytyminen”.

4.10 Ehdotetun direktiivin 8 artiklan toisessa kohdassa tulee korvata sana ”oikeusviranomaisen” sanoilla ”toimivaltaisen viranomaisen”.

4.11 Ehdotetun direktiivin 11 artiklan 2 kohdan kolmanteen luetelmakohtaan tulee lisätä ”sekä pyytää liittämään esittämänsä huomiot pöytäkirjaan”.

Bryssel 7. joulukuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 54, 19.2.2011, s. 48–50.

(2) Ehdotetun tiedonsaantioikeutta rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevan direktiivin 7 artiklan mukaan epäillyn tai syytetyn tai hänen asianajajansa on voitava tutustua jutun asiakirja-aineistoon.

(3) Tämä sana kuvastaisi tarkemmin sitä, mitä ilmaisulla to check up tarkoitetaan.