EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.9.2022 COM(2022) 470 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Komission 40. vuosikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n toteuttamista polkumyynnin ja tukien vastaisista toimista ja suojatoimenpiteistä sekä kolmansien maiden EU:hun kohdistamien kaupan suojatoimien käytöstä vuonna 2021 {SWD(2022) 294 final}



Tiivistelmä Tämä on Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettava 40. kertomus EU:n toteuttamista polkumyynnin ja tukien vastaisista toimista ja suojatoimenpiteistä, kolmansien maiden EU:hun kohdistamista kaupan suojatoimista sekä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toiminnasta vuonna 2021. Covid-19-pandemian aiheuttamista vaikeuksista huolimatta komissio jatkoi vuonna 2021 päättäväisesti kaupan suojatoimien soveltamista. Pandemian alussa kehitettyjen, perusteellisesti testattujen työskentelymenetelmien ansiosta kaikki tutkimukset voitiin tehdä erittäin tiukkoja vaatimuksia noudattaen, mikä takasi EU:n tuottajille suojan vahingollista epätervettä tuontia vastaan. Toimenpiteiden täytäntöönpanon valvonta ja vaikuttavuus ovat komissiolle ensiarvoisen tärkeitä, ja kertomuksessa korostetaankin vuoden aikana käyttöön otettuja parannettuja seurantakäytäntöjä. Pyrkimykset välttää tullien maksamista saattavat lisääntyä covid-19-pandemian jälkeisessä elpymisvaiheessa, ja sen vuoksi erityisesti sellaisia toimenpiteitä, joihin liittyy kasvanut tullien kiertämisen riski, tutkittiin entistä tarkemmin. Komissio aloitti tarvittaessa kiertämistä koskevia tutkimuksia ja absorptiotutkimuksia ja viestitti näin toimijoille, että EU pyrkii määrätietoisesti torjumaan tällaisia käytäntöjä. Tässä kertomuksessa tarkastellaan myös vuosina 2017 ja 2018 tehtyjen lainsäädäntömuutosten täytäntöönpanoa. Muutosten tarkoituksena on varmistaa, että kaupan suojatoimilla voidaan puuttua maailmankaupassa esiintyviin toimintatapoihin ja haasteisiin. Muutoksiin kuuluu sosiaali- ja ympäristönormien huomioon ottaminen kaupan suojatoimia koskevissa tutkimuksissa. Niiden yhteydessä mukautettiin kohdehintoja niin, että voitiin ottaa huomioon tulevat kustannukset monenvälisistä ympäristösopimuksista, joissa EU on osapuolena. Tämä johti joissakin tapauksissa tullien korotuksiin, joiden avulla varmistetaan, että vahinkomarginaalit pysyvät merkityksellisinä ja toimenpiteet helpottavat tehokkaasti EU:n tuotannonalan tilannetta. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2020 antamien, EU:n kaupan suojatoimien tarkastukseen perustuvien suositusten täytäntöönpano oli yksi komission painopisteistä vuoden aikana. Suurin osa suosituksista pantiin täytäntöön vuonna 2021. Näillä toimilla vahvistetaan EU:n jo ennestään tiukkoja kaupan suojatoimiin sovellettavia vaatimuksia. Tässä yhteydessä pidettiin erittäin tärkeänä, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä autetaan ymmärtämään, mitä kaupan suojatoimet ovat, miten niitä voidaan käyttää ja miten niistä voi hyötyä. Komissio sovelsi vuonna 2021 kolmansien maiden kaupan suojatoimien käyttöön samoja tiukkoja vaatimuksia kuin EU:n omiin tutkimuksiin. EU:n viejiin kohdistuu yhä enemmän kolmansien maiden toteuttamia kaupan suojatoimia, jotka eivät valitettavasti useinkaan ole WTO:n sääntöjen mukaisia. Komissio toteutti kolmansien maiden suorittamien EU:n tuotannonalaan tai viejiin liittyvien tutkimusten yhteydessä toimenpiteitä, joiden tavoitteena oli vähentää kielteisiä taloudellisia vaikutuksia sekä estää kaupan suojatoimien epäoikeudenmukainen tai perusteeton käyttöönotto. Ne tuottivat monia myönteisiä tuloksia ja varmistivat näin, että EU:n viejillä on edelleen pääsy markkinoille. Kertomuksessa tarkastellaan lopuksi kaupan suojatoimien suhdetta EU:n muuhun politiikkaan. Helmikuussa 2021 julkaistussa EU:n kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa vaadittiin käyttämään kaikkia kauppapolitiikan välineitä EU:n politiikkatavoitteiden tukemiseksi. Kaupan suojatoimet ovat tässä yhteydessä edelleen erittäin tärkeitä, sillä niillä turvataan yli 460 000 työpaikkaa, varmistetaan EU:n sitoutuminen avoimeen, oikeudenmukaiseen kauppaan sekä tuetaan muita politiikanaloja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan digitaalistrategiaa, suojaamalla uusiutuvan energian ja digitaalialan arvoketjuihin kuuluvien keskeisten osien tuotantoa EU:ssa. Tähän komission raportointivelvoitteiden mukaisesti laadittuun kertomukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja liitteineen, joissa on lisätietoa ja tilastoja.

1Kaupan suojatoimien soveltaminen vuonna 2021 1.1Tutkimustoiminta 1.1.1Yleiskatsaus EU:ssa oli vuoden 2021 lopussa voimassa 163 lopullista kaupan suojatoimea: 109 lopullista polkumyynnin vastaista toimenpidettä (joita laajennettiin 31 tapauksessa), 19 tukien vastaista toimenpidettä (joita laajennettiin yhdessä tapauksessa) ja kolme suojatoimenpidettä. Toimenpiteitä oli 13 enemmän kuin vuonna 2020. Näillä toimenpiteillä turvattiin yli 462 000 suoraa työpaikkaa. Tutkimustyötä tehtiin vuonna 2021 saman verran kuin aiempina vuosina. Vireillä oli 88 tutkimusta (joista 29 oli alkuperäisiä tutkimuksia ja 59 tarkasteluja), kun vuonna 2020 niitä oli vireillä 85. Vuoden 2021 lopussa oli vireillä 43 tutkimusta, kuten myös vuoden 2020 lopussa. Vuonna 2021 monilla aloilla pyydettiin kaupan suojatoimien väliaikaista soveltamatta jättämistä markkinoiden kielteiseen kehitykseen, erityisesti väitettyihin ensisijaisesti covid-19-kriisistä johtuviin toimitusketjuhäiriöihin, puuttumiseksi. Kyseisessä harvoin käytetyssä säännöksessä asetetaan tiukat ehdot väliaikaiselle soveltamatta jättämiselle. Komissio päätti lokakuussa 2021 keskeyttää Kiinasta tuotavia alumiinilevytuotteita koskevien toimenpiteiden soveltamisen yhdeksäksi kuukaudeksi ja aloittaa samalla tuotteiden tuonnin seurannan. Joulukuussa 2021 komissio hylkäsi pyynnön Venäjältä tuotavaa koivuvaneria koskevien toimenpiteiden väliaikaisesta soveltamatta jättämisestä, koska asetetut edellytykset eivät täyttyneet. Tähän kertomukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa on lisätietoa ja tilastoja sekä jäljempänä olevia kohtia koskevia liitteitä. 1.1.2Polkumyyntiä ja tukia koskevat tutkimukset (ks. liitteet A–I) Komissio pani vuonna 2021 vireille 14 uutta tutkimusta (11 polkumyyntiä ja kolme tukia koskevaa tutkimusta), kun vuonna 2020 niitä pantiin vireille 15. Kymmenessä polkumyyntiä koskevassa tutkimuksessa määrättiin väliaikaiset tullit, ja 12 tutkimuksen päätteeksi otettiin käyttöön lopulliset tullit (11 polkumyyntiä koskevaa tutkimusta ja yksi tukia koskeva tutkimus). Komissio päätti yhden tukia koskevan tutkimuksen ottamatta käyttöön toimenpiteitä, koska valitus peruutettiin. Voimassa olevien toimenpiteiden tarkasteluja aloitettiin vuonna 2021 hieman enemmän (30) kuin vuonna 2020 (28). Niihin sisältyi kymmenen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua ja neljä välivaiheen tarkastelua. Vuonna 2021 päätettiin 15 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua vahvistamalla tulli. Kaikentyyppisiä tutkimuksia pantiin vireille yhteensä 48, mikä on enemmän kuin minkään viiden edeltävän vuoden aikana. 1.1.3Suojatoimenpidetutkimukset Vuonna 2021 ei aloitettu uusia suojatoimenpidetutkimuksia.

Komissio tarkasteli vuonna 2019 käyttöön otettua tiettyjen terästuotteiden tuontia koskevaa EU:n suojatoimenpidettä. Tarkastelun seurauksena toimenpiteen voimassaoloa jatkettiin 30. kesäkuuta 2024 saakka ja tiettyjä näkökohtia mukautettiin heinäkuussa 2021. Komissio päätteli, että toimenpide oli edelleen tarpeen vakavan vahingon estämiseksi tai korjaamiseksi ja että unionin terästeollisuus oli sopeutumassa tilanteeseen. Komissio totesi, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni suojatoimenpiteen soveltamisaikana edelleen tuontipaineen vuoksi, koska tuotannonalan toteuttamat sopeutumistoimet eivät olleet vielä tuottaneet myönteisiä vaikutuksia. Komissio aloitti toimenpiteen toiminnan kolmannen tarkastelun 17. joulukuuta 2021, ja mahdollisten mukautusten oli määrä tulla voimaan 1. heinäkuuta 2022. 1.1.4Tutkimusten tarkastukset Terveysriskien ja matkustusrajoitusten vuoksi komissio tarkasti asianomaisten osapuolten toimittamia tietoja edelleen mieluummin etäristiintarkastusten kuin tarkastuskäyntien avulla. Vuonna 2020 saatua kokemusta hyödyntäen komissio täytti velvoitteensa ja varmisti samalla asianomaisten osapuolten oikeuksien toteutumisen. Komissio tarkasti vuonna 2021 etäristiintarkastuksen avulla 197 yrityksen tiedot. Niistä 111 oli EU:n ja 86 EU:n ulkopuolisia yrityksiä. Matkustusrajoitusten lievennyttyä vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä EU:n yrityksiin tehtiin 12 tarkastuskäyntiä. Tämän toivotaan merkitsevän sitä, että tulevaisuudessa tehdään jälleen enemmän tarkastuskäyntejä. 1.2Kaupan suojatoimien tehokas soveltaminen ja täytäntöönpanon valvonta 1.2.1Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano – EU:n kaupan suojatoimien tarkastus Komissio jatkoi vuonna 2021 EU:n kaupan suojaamista koskevaa politiikkaa käsittelevässä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskertomuksessa (julkaistu heinäkuussa 2020) annettujen suositusten täytäntöönpanoa. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komission olisi a) dokumentoitava arvionsa osapuolten toimittamien asiakirjojen luottamuksellisuudesta, b) etsittävä lisää viestintäkanavia, joiden kautta kaupan suojatoimien tunnettuutta sidosryhmien keskuudessa voitaisiin lisätä, c) parannettava asiaan liittyviä kilpailunäkökohtia koskevaa ohjeistusta, d) parannettava seurantatoimia ja suoritettava säännöllisiä kaupan suojatoimien vaikuttavuuden arviointeja, e) käynnistettävä enemmän oma-aloitteisia tutkimuksia ja f) sovellettava selkeitä perusteita priorisoidessaan reagointia kolmansien maiden toimenpiteisiin. Komissio kehitti näiden suositusten johdosta vuonna 2021 tietoteknisen ratkaisun asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevien arvioiden dokumentointia varten. Ratkaisu otettiin käyttöön vuoden 2022 alussa. Kaupan suojatoimien tunnettuuden lisäämiseksi vuonna 2021 ryhdyttiin julkaisemaan informatiivisia videoita ja kehittämään seitsemästä moduulista koostuvaa tietopakettia, joka julkaistiin verkossa vuoden 2022 alussa. Pakettia levitetään yhteyspisteiden kautta jäsenvaltioissa ja asianomaisille sidosryhmille. Sidosryhmille tarkoitettuja fyysisiä tiedotustilaisuuksia lykättiin covid-19-pandemiaan liittyvän epävarmuuden vuoksi. Kaupan suojatoimia koskeviin tutkimuksiin liittyvien kilpailunäkökohtien osalta komissio laati sidosryhmille / asianomaisille osapuolille sekä asioiden käsittelijöille suunnattuja ohjeita näiden seikkojen käsittelystä tutkimuksissa. Muiden suositusten osalta komissio laati vuonna 2021 uuden seurantakäytännön, johon kuuluu vankka riskiperusteinen priorisointi, tehokkaampi koordinointi asiaan liittyvien komission yksiköiden (Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF, verotuksen ja tulliliiton pääosasto ja budjettipääosasto) ja ulkopuolisten sidosryhmien kanssa sekä dokumentoinnin ja tulosten raportoinnin parantaminen. Tätä joulukuussa 2021 voimaan tullutta uutta seurantakäytäntöä arvioidaan vuonna 2023. Komissio ei täysin hyväksynyt viran puolesta käynnistettäviä tutkimuksia koskevaa suositusta, koska se katsoo jo noudattavansa asiaa koskevia säännöksiä niin laajasti kuin on mahdollista. Komissio julkaisi kuitenkin vuonna 2021 verkkosivustollaan lisätietoa viran puolesta käynnistettävistä tutkimuksista korjatakseen eräitä väärinkäsityksiä ja antaakseen lisäohjeistusta EU:n tuotannonalalle. Kolmansien maiden kaupan suojatoimien seurannan osalta komissio laati vuonna 2021 perusteet sellaisten suojatoimien määrittämiseksi, jotka ovat talouden ja järjestelmän kannalta tärkeimpiä sekä joiden osalta EU:n viejät tekevät paljon yhteistyötä. Komissio aikoo arvioida kaupan suojatoimien vaikuttavuutta vuonna 2023. 1.2.2Toimenpiteiden seuranta ja täytäntöönpanon valvonta (ks. liitteet J, K, M ja Q)

Kaupan sääntöjen täytäntöönpanon valvonta on von der Leyenin komission asialistan kärkipäässä, minkä vuoksi kaupan suojatoimien seuranta oli yksi keskeisistä painopisteistä myös vuonna 2021. Erityistä huomiota kiinnitettiin sellaisiin kaupan suojatoimiin, joihin havaittiin liittyvän kasvanut tullin kiertämisen riski. Toimenpiteiden tiukka toteuttaminen on ratkaisevan tärkeää komission täytäntöönpanon valvontaa koskevan politiikan tehokkuuden ja uskottavuuden säilyttämiseksi. Komissio pyrkii päättäväisesti puuttumaan kaikkiin kiertämiskäytäntöihin, vientihintojen alennuksiin ja jälleenmyyntihintoihin liittyviin absorptiokäytäntöihin, jotka heikentävät toimenpiteiden vaikuttavuutta. Kiertämisellä tarkoitetaan muun muassa seuraavia kolmansien maiden vientiä harjoittavien tuottajien soveltamia käytäntöjä: tuote lähetetään sellaisen maan kautta, johon ei sovelleta tulleja (uudelleenlastaus), tuotetta muutetaan hieman niin, ettei siihen sovelleta tulleja, tai tuote viedään sellaisen vientiä harjoittavan tuottajan kautta, jonka tuotteisiin sovelletaan alempia yksilöllisiä polkumyynti- tai tasoitustulleja (kanavointi toisen yrityksen kautta). Toinen käytäntö on tullin absorptio, joka tarkoittaa sitä, että tuotteiden viejät alentavat käyttöön otetuista toimenpiteistä huolimatta hintojaan tullien vaikutuksen poistamiseksi tai tuotteiden tuojat eivät ota huomioon tullia tuotteen jälleenmyyntihinnassa unionissa. Komissio ryhtyy toimiin näiden käytäntöjen johdosta, jotka on havaittu joko seurannan tai asianomaisilta osapuolilta saatujen tietojen avulla. Seurantatehtäviin sovelletaan riskilähtöistä priorisointia, jotta mahdolliset ongelmat havaitaan mahdollisimman varhain. Huomiota kiinnitetään toimenpiteisiin, joihin on tutkimuksen aikana havaittu liittyvän kasvanut tullin kiertämisen riski. Käyttöönottoa koskeviin asetuksiin sisällytetään erityinen seurantalauseke, jonka tavoitteena on minimoida toisen yrityksen kautta tapahtuvaan kanavointiin perustuvan kiertämisen riski. Tällainen lauseke sisällytettiin vuonna 2021 muun muassa toimenpiteisiin, joita sovelletaan Kiinasta tulevan alumiinista valmistetun jatkojalostusfolion ja pursotettujen alumiiniprofiilien, Turkista tulevien kuumavalssattujen rautalevyjen ja Venäjältä tulevan koivuvanerin tuontiin. Seurantaan kuuluu kaupan suojatoimen kohteena olevan tuotteen tuonnin perusteellinen analysointi, mukaan lukien toimenpiteiden kohteena olevan maan viennin kehityksen/dynamiikan seuranta. Näin saadaan kokonaiskuva kauppavirroista ja markkinoiden kehityksestä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Komissio käyttää sisäisiä tietokantoja, joihin sekä EU:n että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ja tilastolaitokset toimittavat tietoja, sekä tarvittaessa kaupallisia tietokantoja. Lisäksi otetaan huomioon unionin tuotannonalalta saadut lisätiedot markkinoista sekä OLAFin tutkimustensa perusteella dokumentoimat tai jäsenvaltioiden viranomaisten ilmoittamat havainnot toimenpiteiden noudattamatta jättämisestä. Erityisen seurannan kohteena oli vuoden 2021 lopussa yhteensä 54 kaupan suojatoimien piiriin kuuluvaa tuotetta. Komissio kehotti kansallisia tulliviranomaisia kiinnittämään erityistä huomiota kaupan suojatoimien kohteena olevien tuotteiden tuontiin esimerkiksi uudelleenlastausta koskevien epäilyjen yhteydessä. OLAFille ilmoitettiin, kun komissiolla oli tuontiin liittyvään petolliseen toimintaan viittaavia tietoja. Lisäksi OLAF antoi komissiolle asiaankuuluvia täytäntöönpanon valvontaan liittyviä tietoja. Komission ja unionin tuotannonalan välisen tiiviin yhteydenpidon ansiosta saatiin kattavampaa tietoa markkinoiden kehityksestä, mikä helpotti tehokkaimpien jatkotoimien toteuttamista. Lisäksi komissio tutki vuonna 2021 tarkoin yli kymmenen vientiä harjoittavien tuottajien hintasitoumusta ja totesi, että niitä noudatettiin kaikilta osin. Komissio on viime vuosina pannut merkille, että erityisesti kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat välttelevät tulleja uusin tavoin, esimerkiksi siirtämällä tietyn toiminnan muihin maihin ilman todellisia taloudellisia perusteita ja viemällä tuotteita EU:hun näistä maista. Komissio on tämän johdosta pyrkinyt sinnikkäästi tukkimaan kaikki porsaanreiät estääkseen EU:n tuotannonalalle aiheutuvat vahingot. Komissio aloitti vuonna 2021 neljä kiertämistä koskevaa tutkimusta ja yhden absorptiotutkimuksen. Kolmen viime vuoden aikana on näin ollen aloitettu yhteensä 11 kiertämistä koskevaa tutkimusta ja kaksi absorptiotutkimusta. Aloitetut neljä kiertämistä koskevaa tutkimusta liittyvät lisääntyneeseen lasikuitukankaiden tuontiin Turkista ja Marokosta sen jälkeen, kun näiden Kiinasta ja Egyptistä peräisin olevien tuotteiden osalta otettiin käyttöön polkumyynti- ja tasoitustullit vuonna 2020. Lasikuitukankaita käytetään esimerkiksi tuuliturbiinien lapojen valmistuksessa, veneiden, kuorma-autojen ja urheiluvälineiden tuotannossa sekä putkien kunnostusjärjestelmissä. Tutkimuksissa keskityttiin uudelleenlastaukseen, joka tapahtui Turkissa ja Marokossa tehtyjen tuotteen kokoonpanotoimien jälkeen. Kyseiset tapaukset kuvastavat Kiinan silkkitie-politiikan aiheuttamia haasteita ja komission päättäväisyyttä ryhtyä tiukkoihin toimiin sen seurauksena olevan epäterveen kaupan torjumiseksi. Myös vuonna 2021 aloitettu absorptiotutkimus liittyy lasikuitukankaisiin. Siinä tutkitaan, ovatko egyptiläiset vientiä harjoittavat tuottajat alentaneet hintojaan vuonna 2020 käyttöön otettujen polkumyyntitullien vaikuttavuuden heikentämiseksi.

Lisäksi komissio laajensi vuonna 2021 toimenpiteitä kahden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen. Niissä todettiin, että kahdenlaiseen Kiinasta tuotavaan kotitalousfolioon sovellettavia polkumyyntitulleja kierrettiin lähettämällä tuotteet Thaimaan kautta, missä niille tehtiin vain vähäisiä kokoonpanotoimia. Tällä oli vaikutusta EU:n tuotannonalaan, joka koostuu pääasiassa pk-yrityksistä 12:ssa eri jäsenvaltiossa. Nämä toimet ovat osoitus komission päättäväisyydestä puuttua kaikenlaiseen epäterveeseen kauppaan, mukaan lukien kaupan suojatoimien kiertäminen ja absorptio. 1.2.3Valvontatoimenpiteet Kun käy ilmi – usein kyseiseltä tuotannonalalta saatujen tietojen perusteella –, että jonkin tuotteen tuonti on lisääntynyt merkittävästi ja että se uhkaa aiheuttaa haittaa unionin tuotannonalalle, komissio voi ottaa käyttöön valvontatoimenpiteitä tällaisen tuonnin seuraamiseksi. Komissio jatkoi vuonna 2021 toukokuussa 2020 aloitettua teräksen ja alumiinin tuonnin jälkikäteisvalvontaa, joka otettiin käyttöön aiemman valvontajärjestelmän sijaan. Komissio seurasi jälkikäteisvalvonnan avulla myös polttoaineena käytettävän uusiutuvan etanolin tuontia. Komissio julkaisee kuukausittain valvontatiedot kauppapolitiikan pääosaston tuonnin valvontaa ja seurantaa koskevalla julkisella verkkosivulla. 1.2.4Eurooppalaisten pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) suojelu Varmistaakseen, etteivät pk-yritysten rajalliset resurssit ole esteenä kaupan suojatoimien käytölle, komissio antaa tällaisille yrityksille täyden tukensa ja tarjoaa niille ohjeistusta. Vuonna 2021 komissio pyrki lisätoimin varmistamaan, että pk-yritykset tietävät suojatoimista ja hyötyvät niistä, muun muassa komission pk-yrityksille tarkoitetun neuvontapalvelun kautta. Keinona on muun muassa kyselylomakkeilla pyydettävien tietojen määrän vähentäminen sekä mahdollisuuksien mukaan tutkimusajanjakson sovittaminen yhteen yritysten tilikauden kanssa. Komissio laati vuonna 2021 myös verkossa julkaistun tietopaketin, jossa selostetaan suojatoimia helppotajuisesti. Suunnitteilla on muitakin opetusvideoita. Jäsenvaltioissa jatketaan pk-yrityksille tarkoitettujen fyysisten tiedotustilaisuuksien järjestämistä covid-19-pandemiaan liittyvien olosuhteiden salliessa. Komission toimet tuottavat tulosta. Alat, joilla toimii paljon pk-yrityksiä, olivat edelleen mukana kaupan suojatoimia koskevissa menettelyissä vuonna 2021. Komissio aloitti vuoden aikana Intiasta ja Turkista tuotavia keraamisia laattoja koskevan polkumyyntitutkimuksen ja jatkoi Kiinasta tuotavia kiinnittimiä koskevaa polkumyyntitutkimusta. Turkista tuotavaan kirjoloheen sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu saatiin päätökseen, ja toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin viidellä vuodella. Hyvän koordinoinnin sekä komission tarjoaman ohjeistuksen ja tuen ansiosta aloilla, joilla toimii runsaasti pk-yrityksiä, on samat oikeudet ja samanlainen suoja epätervettä kauppaa vastaan kuin suuremmillakin yrityksillä. 1.3Vuosina 2017 ja 2018 tehtyihin lainsäädäntömuutoksiin liittyvä kehitys vuonna 2021

1.3.1Sosiaali- ja ympäristönormit kaupan suojatoimissa EU:n sitoutuminen tiukkoihin sosiaali- ja ympäristönormeihin on näkynyt polkumyyntiä ja tukia koskeviin tutkimuksiin sovellettavissa säännöissä vuosina 2017 ja 2018 tehtyjen lainsäädäntömuutosten jälkeen muun muassa seuraavasti: -Jos tutkimukset koskevat maita, joissa on merkittäviä markkinoiden vääristymiä, vääristymättömän normaaliarvon muodostamista varten on valittava sopiva edustava maa. Jos sopivia tietoja on saatavana useammasta kuin yhdestä maasta, komissio tekee valinnan ottaen huomioon ehdotettujen maiden sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tason. -Kun tutkimuksissa lasketaan vahinkomarginaali, monenvälisten ympäristösopimusten ja Kansainvälisen työjärjestön yleissopimusten noudattamisesta kaupan suojatoimien voimassaoloaikana aiheutuvat kustannukset sisällytetään EU:n tuotannonalan tuotantokustannuksiin ja otetaan joissakin tapauksissa huomioon sitoumusten hyväksymistä koskevissa päätöksissä. Vuonna 2021 päätetyissä tutkimuksissa ei ollut tarpeen ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristönormeja sopivan edustavan maan valitsemiseksi, koska sopivia tietoja oli kussakin tapauksessa saatavana vain yhdestä edustavasta maasta. Komissio sisällytti monenvälisten ympäristösopimusten ja Kansainvälisen työjärjestön yleissopimusten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset tavoitehintalaskelmiin useissa vuonna 2021 päätetyissä tutkimuksissa. Tämä koskee erityisesti päästökauppajärjestelmää. Kyseiset tutkimukset koskivat muun muassa Kiinasta tuotavia pursotettuja alumiiniprofiileja, alumiinista valmistettua jatkojalostusfoliota ja alumiinilevytuotteita, Intiasta ja Indonesiasta tuotavia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kylmävalssattuja tuotteita sekä Venäjältä tuotavaa koivuvaneria. Näiden alojen tavoitehinta nousi, sillä siihen sisällytettiin unionin tuotannonalalle toimenpiteiden voimassaoloaikana aiheutuvat tulevat kustannukset sellaisista monenvälisistä ympäristösopimuksista, joissa unioni on osapuolena. Kahdessa tapauksessa, joissa tulli perustui vahinkomarginaaleihin (alumiinista valmistettu jatkojalostusfolio ja alumiinilevytuotteet), sosiaali- ja ympäristönormeihin liittyvien kustannusten vuoksi tehdyt tarkistukset korottivat käyttöön otettujen toimenpiteiden tasoa. Tämä kysymys ei noussut esiin vuonna 2021 tehtyjen sitoumusesitysten yhteydessä, sillä ne hylättiin muista syistä. 1.3.2Alhaisemman tullin sääntö WTO:n sääntöjen mukaan käyttöön voidaan ottaa polkumyynti- tai tukimarginaalin suuruisia toimenpiteitä. Ennen kesäkuussa 2018 tehtyjä lainsäädäntömuutoksia EU:ssa sovellettiin aina alhaisemman tullin sääntöä. Tämä merkitsi sitä, että käyttöön otetut toimenpiteet olivat aina tasoltaan polkumyynnin tai tuen koko laajuutta alhaisempia, jos alhaisempi taso eli ”vahinkomarginaali” oli riittävä EU:n tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi. Alhaisemman tullin sääntöä ei kuitenkaan kaupan suojatoimien nykyaikaistamisen jälkeen enää sovelleta polkumyyntiä ja tukia koskevissa tapauksissa automaattisesti. Tukia koskevissa tapauksissa tätä sääntöä sovelletaan vain silloin, kun muussa tapauksessa meneteltäisiin vastoin EU:n yleistä etua. Näin varmistetaan, että EU voi puuttua epäterveeseen tuettuun tuontiin entistä tiukemmin. Komissio määräsi tämän perusteella yhdessä vuonna 2021 päättyneessä tukia koskevassa tutkimuksessa (Kiinasta tuotava alumiinista valmistettu jatkojalostusfolio) koko tukimarginaalin suuruiset tullit. Polkumyyntitapauksissa voidaan ottaa käyttöön polkumyyntimarginaalin tason alittavia toimenpiteitä, jos kyseinen taso on riittävä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseksi. Jos viejämaassa todetaan merkittäviä vääristymiä raaka-aineiden hinnoissa, koko polkumyyntimarginaalin suuruisen tullin katsotaan olevan välttämätön vahingolliseen polkumyyntikäytäntöön puuttumiseksi. Vääristymään liittyvän raaka-aineen osuuden tuotantokustannuksista on oltava yli 17 prosenttia, ja sen hinnan on oltava huomattavasti vääristymättömiä hintoja alhaisempi. Yhdestätoista päätetystä tutkimuksesta kahdeksassa toimenpiteet perustuivat polkumyyntimarginaaleihin, sillä ne olivat pienempiä kuin vahinkomarginaali ja vastasivat lainsäädännön mukaista korkeinta mahdollista tasoa. Muissa kolmessa tutkimuksessa tullit perustuivat vahinkomarginaaleihin, koska ne olivat pienempiä kuin polkumyyntimarginaalit ja keskeisten raaka-aineiden vientirajoituksia koskevat perusteet eivät täyttyneet. Kiinasta tuotavien alumiinilevytuotteiden ja alumiinista valmistetun jatkojalostusfolion tapauksessa vääristymään liittyvien raaka-aineiden hinnat eivät olleet huomattavasti kansainvälisiä markkinahintoja alhaisempia. Kiinasta tuotavien teräksisten tuulivoimalatornien tapauksessa tämä kysymys ei noussut esiin. 1.4EU:n tuomioistuinten toteuttama tuomioistuinvalvonta (liite S) Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin antoivat vuonna 2021 yhteensä 21 tuomiota ja määräystä kaupan suojatoimia koskevissa asioissa. Unionin yleinen tuomioistuin antoi 14 ratkaisua, ja unionin tuomioistuin teki neljä ennakkoratkaisua ja ratkaisi kolme muutoksenhakuasiaa. Vuonna 2021 pantiin vireille yhteensä 18 uutta kaupan suojatoimia koskevaa asiaa: 12 unionin yleisessä tuomioistuimessa ja kuusi muutoksenhakuasiaa unionin tuomioistuimessa. Vuoden 2021 oikeuskäytäntö antaa mielenkiintoista tietoa kaupan suojatoimia koskevien kanteiden tutkittavaksi ottamisesta, erityisesti tuojien ja käyttäjien oikeudesta ja kyvystä panna vireille oikeudenkäyntimenettely tällaisissa asioissa. Unionin yleinen tuomioistuin antoi vuonna 2021 ensimmäisen tuomionsa suojatoimenpiteiden ja polkumyynti-/tasoitustoimenpiteiden yhdistämisestä. Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin vahvisti komission käytännön, jonka mukaan hylkäävät tuomioistuinratkaisut pannaan täytäntöön korjaamalla tuomioistuimen toteamat lainvastaisuudet ja palauttamalla tullit vain siltä osin kuin oikaistu tulli on pienempi. Muita unionin tuomioistuinten vuonna 2021 käsittelemiä asioita olivat muun muassa palautusta koskevissa tutkimuksissa käytettävät menetelmät, muutoksen pysyvyys välivaiheen tarkasteluissa, polkumyyntilaskelmiin liittyvät erilaiset näkökohdat, vahingon ja syy-yhteyden arviointi sekä saatavilla olevien tosiseikkojen käyttö.

Tärkeimmät tuomiot on kuvattu komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. 2Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toiminta Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastaanotti vuonna 2021 yhteensä 25 toimenpidepyyntöä ja järjesti 15 kuulemista. Jos osapuolet toimittivat samaan aikaan toimenpidepyynnön kanssa tutkimuksesta vastaaville komission yksiköille osoitetun pyynnön tulla kuulluksi asiassa, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja totesi, että asianomaisten osapuolten olisi ensin esitettävä huolenaiheensa komission yksiköille. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja puuttuisi asiaan vain, jos ratkaisua ei löytyisi. Näin asianomaiset osapuolet pystyivät monissa tapauksissa löytämään ratkaisun suoraan tutkintaryhmien kanssa. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja sai myös vastakkain kuulemista koskevan pyynnön, ja kuuleminen järjestettiin lopulta asiasta vastaavien yksiköiden kanssa. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pidensi huomautusten esittämisen määräaikaa kahdessa tapauksessa asianomaisten osapuolten pyynnöstä. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja suositti, että komission yksiköt asettaisivat tietyt tiedot kaikkien osapuolten saataville sisällyttämällä ne ei-luottamukselliseen asiakirja-aineistoon. Tärkeimmät kuulemisissa esiin tuodut kysymykset liittyivät lisätietojen toimittamista, nimettömyyttä ja luottamuksellisuutta koskeviin pyyntöihin. Kaksi osapuolta pyysi käyttöön otettavien toimenpiteiden väliaikaista soveltamatta jättämistä niiden hyväksymisen yhteydessä. Tätä koskevat edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet. Toisessa tapauksessa osapuoli kieltäytyi toimittamasta asiakirjoja, jotka komissio tarvitsi voidakseen tarkastaa asiaankuuluvat tiedot, ja vaati sen sijaan, että komission yksiköiden olisi pitänyt tehdä tarkastuskäynti. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista covid-19-pandemian yhteydessä. Muissa tapauksissa yksiköiden kanssa päästiin sopimukseen käsiteltävien kysymysten tarkastelusta tai selvennysten toimittamisesta. Pyyntöjä esitettiin edelleen epätasaisesti covid-19-pandemian jatkuessa, mutta kuulemisten järjestäminen oli yksinkertaisempaa, kun matkustaminen jäi pois. 3EU:hun kohdistuvien kaupan suojatoimien käsittely Komissio puuttuu kolmansien maiden käyttöön ottamiin perusteettomiin kaupan suojatoimiin, jotka vaikeuttavat EU:n vientiä. Vaikka kolmansilla mailla on täysi oikeus käyttää suojatoimia, on välttämätöntä, että WTO:n sääntöjä noudatetaan ja ettei kaupan suojatoimista tule tosiasiallisesti kaupan esteitä. Koska vienti on tärkeää EU:n talouden kannalta ja se edistää työpaikkojen syntymistä ja kasvua, komissio pyrkii asiaan puuttumalla vähentämään suojatoimien kielteisiä taloudellisia vaikutuksia tai estämään perusteettomien kaupan suojatoimien käyttöönoton kokonaan. Komissio voi puuttua kolmansien maiden toimintaan esittämällä teknisiä kirjallisia huomautuksia, osallistumalla kuulemisiin tai esittämällä tarvittaessa poliittisen tason kirjallisia ja suullisia kannanottoja. Vuonna 2021 komissio osallistui maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston tuella esimerkiksi Kanadan viranomaisten järjestämiin kuulemisiin, jotka koskivat puhdistettuun sokeriin liittyviä polkumyynti- ja tukitapauksia. Muista kaupan suojatoimia koskevista tapauksista keskusteltiin säännöllisissä kauppakomitean kokouksissa Persianlahden yhteistyöneuvoston (GCC), Kanadan tai Etelä-Afrikan kanssa. Komissio toi tapauksia esille myös Maailman kauppajärjestön (WTO) polkumyyntiä ja suojatoimenpiteitä käsittelevissä komiteoissa. Näitä toimia koordinoitiin sekä EU:n tuotannonalan että jäsenvaltioiden kanssa, ja etusijalle asetettiin tapaukset, joilla on merkittävää taloudellista vaikutusta EU:n yrityksiin, sekä tapaukset, joihin liittyy järjestelmätason ongelmia. Komissio voi turvautua WTO:n toimintaan tapauksissa, joissa perusteettomia suojatoimia ei voida estää. Näin tehtiin espanjalaisia kypsiä oliiveja koskevien polkumyyntitoimenpiteiden ja tukien vastaisten toimenpiteiden osalta, jotka Yhdysvallat otti käyttöön vuonna 2018. Kyseisessä riidassa hyväksyttiin 20. joulukuuta 2021 EU:ta puoltava paneeliraportti. Kolumbian pakastettujen ranskanperunoiden osalta käyttöön ottamia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva WTO:n paneelimenettely jatkui vuonna 2021. Ensimmäinen merkittävä kokous pidettiin verkkokokouksena heinäkuussa 2021 ja toinen tammikuussa 2022. Komission toimenpiteillä, joissa on tuotu esiin tapauksiin liittyviä oikeudellisia ristiriitaisuuksia ja järjestelmätason puutteita, on ollut suuri merkitys perusteettomien suojatoimien estämisessä. Vuonna 2021 saavutettuja onnistumisia olivat muun muassa seuraavat: ·Intia päätti maaliskuussa 2021 valssattujen ruostumattomien teräslevyjen tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen ottamatta käyttöön suojatoimia. Lopputulos oli merkittävä, sillä tapauksessa oli kyse noin 98 miljoonan euron suuruisesta taloudellisesta edusta. Komissio oli alusta alkaen aktiivisesti mukana tapauksen tutkinnassa tiiviissä yhteistyössä tuotannonalan kanssa: se esitti kolmesti kirjallisia huomautuksia ja osallistui julkiseen kuulemiseen. ·Persianlahden yhteistyöneuvoston ministerikomitea hylkäsi syyskuussa 2021 pysyvän komitean ehdotuksen tiettyjen terästuotteiden tuontia koskevien lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta. ·Komission toimenpiteet Ukrainan käynnistämässä Puolasta ja Slovakian tuotavia alumiinitikkaita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa olivat onnistuneita, sillä tutkimus päätettiin lokakuussa 2021.

·Uusi-Seelanti päätti toukokuussa 2021 Belgiasta ja Alankomaista tuotavia pakastettuja ranskanperunoita koskevan polkumyyntitutkimuksen, jossa oli kyse 3 miljoonan euron arvoisen viennin säilymisestä. Tämä oli osittain komission yhteistyössä EU:n tuotannonalan kanssa esittämien kirjallisten huomautusten ansiota, sillä ne osoittivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa koskevat edellytykset eivät täyttyneet. ·Kanada käynnisti lokakuussa 2021 viran puolesta uuden tutkimuksen, jonka tarkoituksena oli arvioida uudelleen EU:sta peräisin olevan puhdistetun sokerin tuontia koskevia polkumyyntitoimenpiteitä ja tukien vastaisia toimenpiteitä. Tämä oli seurausta komission lukuisista toimenpiteistä, joiden avulla selostettiin, että kyseiset tasoitustoimenpiteet perustuvat EU:n vanhoihin tukijärjestelmiin ja ettei niissä oteta huomioon nykyisiä huomattavasti alhaisempia tukitasoja. Tasoitustullia alennettiin tuntuvasti (58 %:sta 9 %:iin). Kanada totesi, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan mukaiset tuotannosta irrotetut suorat tuet eivät ole erityisiä eivätkä riitautettavia. Vuoden 2021 lopussa oli voimassa 177 EU:n vientiin vaikuttavaa kaupan suojatoimea, mikä on yksi vähemmän kuin edellisenä vuotena, jolloin niitä oli käytössä eniten komission koko seurantatoiminnan aikana. Polkumyyntitoimenpiteet ovat edelleen maailmanlaajuisesti eniten käytetty väline: voimassa olevista 177 toimenpiteestä niitä oli 128. Suojatoimenpiteitä oli voimassa 42 (39 vuonna 2020) ja tukien vastaisia toimenpiteitä seitsemän. Vuonna 2021 käynnistetyistä 26 uudesta tutkimuksesta 17 oli polkumyyntimenettelyjä ja yhdeksän suojatoimenpidemenettelyjä (22 vuonna 2020). Yhdysvallat on ottanut eniten käyttöön EU:n vientiin kohdistuvia toimenpiteitä: voimassa on 37 toimenpidettä. Seuraavina tulevat Kiina (19), Turkki (17), Brasilia, Kanada ja Intia (12) sekä Indonesia (11). Eniten toimenpiteitä kohdistuu terästuotteisiin (62), ja seuraavina tulevat kemialliset tuotteet (48 toimenpidettä), maataloustuotteet (22 toimenpidettä), tekstiilit (12 toimenpidettä) ja paperi (kymmenen toimenpidettä). 4Toiminta WTO:ssa WTO:n tuki- ja tasoitustullikomitean, polkumyyntikomitean ja suojalausekekomitean kokoukset huhtikuussa ja lokakuussa 2021 pidettiin virtuaalisina. Polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä käsittelevä epävirallinen ryhmä ei kokoontunut lainkaan. Polkumyynnin vastaisen sopimuksen täytäntöönpanotyöryhmä kokoontui lokakuussa 2021. Komissio toimitti EU:n tukia koskevan ilmoituksen WTO:lle heinäkuussa 2021. Tämä läpinäkyvyyttä edistävä menettely on erittäin tärkeä WTO-maiden myöntämien tukien tason ja vaikutuksen ymmärtämiseksi. Valitettavasti jäseniltä on saatu vain vähän ilmoituksia, minkä vuoksi komissio kehotti niitä täyttämään velvollisuutensa. EU toi polkumyyntikomiteassa esille seuraavat aiheet: Eteläisen Afrikan tulliliiton (SACU) käynnistämä tarkastelua koskeva tutkimus Belgiasta ja Alankomaista peräisin olevien pakastettujen ranskanperunoiden tuonnista, Kanadan suorittama Tanskasta, Alankomaista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Belgiasta tuotavaa puhdistettua sokeria koskevien toimenpiteiden tarkastelu sekä Yhdysvaltojen määräämät alustavat polkumyyntitullit seitsemästä EU:n jäsenvaltiosta peräisin oleville alumiiniseoslevyille. Tuki- ja tasoitustullikomiteassa keskusteltiin markkinatason alittavan rahoituksen roolista ylikapasiteetin edistäjänä. Lisäksi keskusteltiin ylikapasiteetin haitallisista ympäristövaikutuksista sekä kilpailevien teollisuudenalojen tutkimus- ja kehitysinvestointien menetyksistä. EU toi WTO:n suojalausekekomitean kokouksissa esille seuraavat tutkimukset: Indonesia: vaatteet ja asusteet; Marokko: kuumavalssattu teräs, valssilangat ja raudoitustangot, kylmävalssatut levyt, valaisinpylväät; Etelä-Afrikka: teräksiset kuusioruuvit; Turkki: polyesterikatkokuidut; Ukraina: natriumhypokloriitti, PVC-profiilit. EU puolusti tiettyjä terästuotteita koskevia suojatoimenpiteitään, joita Intia, Kiina, Venäjä, Japani, Sveitsi ja Korea arvostelivat. Komissio voi turvautua WTO:n riitojenratkaisumenettelyyn tapauksissa, joissa on otettu käyttöön perusteettomia kaupan suojatoimia, erityisesti jos on havaittu merkittäviä järjestelmätason ongelmia. Parhaillaan on käynnissä yksi EU:n vireille panema riitojenratkaisumenettely, joka koskee Kolumbian Belgiasta, Saksasta ja Alankomaista peräisin oleville pakastetuille ranskanperunoille määräämiä polkumyyntitulleja. Lopullinen paneeliraportti tässä menettelyssä on odotettavissa kesän 2022 jälkeen. Menettelyssä, joka koskee Yhdysvaltojen espanjalaisten kypsien oliivien tuonnissa käyttöön ottamia polkumyynti- ja tasoitustulleja, hyväksyttiin paneeliraportti 20. joulukuuta 2021. Osapuolet sopivat 1. heinäkuuta 2022 Yhdysvalloille kohtuullisesta täytäntöönpanokaudesta, joka päättyy 14. tammikuuta 2023. Marraskuussa 2021 johtava varapuheenjohtaja ja kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen Valdis Dombrovskis tapasi virtuaalisesti Yhdysvaltojen ja Japanin kauppaministerit EU:n ja näiden maiden kolmenvälisen kumppanuuden uusimiseksi. Tapaamisessa sovittiin sellaisten markkinoita vääristävien toimintatapojen ja käytäntöjen aiheuttamien maailmanlaajuisten haasteiden kartoittamisesta ja ratkaisemisesta, joihin ei nykyisillä WTO:n säännöillä ja täytäntöönpanon valvontavälineillä puututa riittävästi. Ministerit sopivat kolmenvälisten keskustelujen käymisestä seuraavilla kolmella painopistealalla: ·muista kuin markkinakäytännöistä aiheutuvien ongelmien määrittäminen ·nykyisten täytäntöönpanon valvontavälineiden puutteiden selvittäminen ja uusien välineiden kehittäminen lisätoimia vaativia osa-alueita varten tällaisiin käytäntöihin puuttumiseksi sekä keskustelu yhteistyöstä nykyisten välineiden hyödyntämisessä ·lisätoimia vaativien osa-alueiden määrittäminen ja sääntöjen laatiminen tällaisiin käytäntöihin puuttumiseksi.