FI

Bryssel 3.2.2010

KOM(2010) 24 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Arvio toimista, jotka Puola on toteuttanut neuvoston sille antaman suosituksen mukaisesti liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

1. Vakaus- ja kasvusopimuksen soveltaminen nykyisessä kriisitilanteessa

Julkisen talouden alijäämä ylittää nykyisellään useissa EU-maissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tarkasteltaessa alijäämän ja velan usein huomattavaa kasvua on otettava huomioon ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne vuosina 2008 ja 2009. Tähän vaikuttavat monet tekijät. Ensinnäkin talouden laskusuhdanne pienentää verotuloja ja nostaa sosiaalietuusmenoja (esim. työttömyysetuudet). Toiseksi komissio on kehottanut toteuttamaan finanssipoliittisia elvytystoimia, koska se katsoo finanssipolitiikalla olevan suuri merkitys tämänhetkisessä epätavallisessa talouden tilanteessa. Elvytystoimia ehdotettiin marraskuussa 2008 esitetyssä Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa. Suunnitelman mukaan elvytystoimet tulisi eriyttää kunkin jäsenvaltion julkisen talouden kestävyyden ja kilpailuaseman mukaan. Monet maat ovat myös toteuttaneet rahoitusalaa vakauttavia toimenpiteitä, joista jotkin ovat vaikuttaneet velka-asemaan tai saattavat johtaa alijäämien ja velan kasvuun tulevaisuudessa huolimatta siitä, että osa julkisen tuen kustannuksista saadaan myöhemmin perittyä takaisin.

Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan komission on käynnistettävä liiallista alijäämää koskeva menettely, jos jonkin jäsenvaltion alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimukseen vuonna 2005 tehdyillä muutoksilla pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne ja jolla varmistetaan näin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys.

2. Puolan liiallista alijäämää koskeva menettely

Komissio antoi 13. toukokuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 3 kohdan mukaisen Puolaa koskevan kertomuksen. Kertomus perustui tietoihin, jotka Puolan viranomaiset olivat antaneet huhtikuussa 2009 [1] ja jotka Eurostat oli sittemmin vahvistanut [2], ja siinä otettiin huomioon komission yksiköiden laatima kevään 2009 talousennuste [3]. Talous- ja rahoituskomitea antoi sen jälkeen 28. toukokuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon komission kertomuksesta.

Otettuaan huomioon EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisen oman kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio antoi neuvostolle EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti 24. kesäkuuta 2009 lausunnon, jonka mukaan Puolassa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä. Neuvosto teki sen jälkeen komission suosituksen perusteella 7. heinäkuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jonka mukaan Puolassa oli liiallinen alijäämä, ja osoitti edelleen komission suosituksen perusteella EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Puolalle suositukset liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2012. Suosituksissaan neuvosto asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 7. päivän tammikuuta 2010.

3. Toimien tuloksellisuuden arvioiminen

Asetuksen (EY) N:o 1467/97 [4] ja tarkistettujen käytännesääntöjen [5] mukaan jäsenvaltion olisi katsottava toteuttaneen tuloksellisia toimia, jos se on noudattanut 126 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Käytännesääntöjen mukaan toimien tuloksellisuuden arvioinnissa olisi erityisesti otettava huomioon, onko asianomainen jäsenvaltio saanut aikaan neuvoston alun perin suosittaman vuotuisen parannuksen suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan (ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Jos toteutunut sopeutus todetaan suositeltua pienemmäksi, olisi tehtävä tarkka analyysi syiden selvittämiseksi. Monivuotisen sopeutuksen osalta käytännesäännöissä täsmennetään, että arvioinnissa olisi keskityttävä analysoimaan erityisesti toimenpiteitä, joilla varmistetaan riittävä julkisen talouden sopeutus liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna.

Neuvosto suositti EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antamassaan suosituksessa, että Puolan olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne uskottavasti ja pysyvästi viimeistään vuonna 2012. Neuvosto suositti erityisesti, että Puolan viranomaisten olisi a) toteutettava finanssipoliittiset elvytystoimenpiteet ja erityisesti julkisia investointeja koskeva suunnitelma suunnitellulla tavalla vuonna 2009 sekä muotoiltava lisätalousarvio siten, että voidaan välttää julkisen talouden heikentyminen entisestään; b) varmistettava, että julkisen talouden toimien vaikutus on vuosittain vähintään 1¼ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2010 alkaen; c) esitettävä yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen alijäämän saamiseksi viitearvon alapuolelle viimeistään vuonna 2012, ja uudistuksista, joilla hillitään juoksevia perusmenoja tulevien vuosien aikana. Neuvosto suositti lisäksi sopeutukseen liittyvien riskien torjumiseksi keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen vahvistamista esimerkiksi säätämällä katto juoksevien perusmenojen kasvulle. Lisäksi se suositti talousarvion toteuttamisen parempaa valvontaa ympäri vuoden. Neuvosto vahvisti, että määräaika, johon mennessä Puolan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja tarkennettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen edistymiseksi kohti liiallisen alijäämän tilanteen korjaamista, on 7. tammikuuta 2010.

Puola on ainoa EU-maa, jonka talous kasvoi positiivisesti vuonna 2009. BKT:n määrän arvioidaan kasvaneen 1,7 prosenttia, kun komission yksiköt olivat ennustaneet keväällä 2009, että se supistuisi 1,4 prosenttia. Tämä myönteinen kehitys perustuu useampien myönteisten seikkojen yhdistelmään, kuten siihen, että perustekijät olivat kunnossa kriisin lähtötilanteessa, rahoitusala oli pääomitettu hyvin eikä se ollut haavoittuva, Puolan talous on luonteeltaan suljettu ja valuutta devalvoitui jo varhaisessa vaiheessa. Finanssipolitiikan osalta viranomaiset sallivat automaattisten vakauttajien täysimääräisen toiminnan ja laativat nopeasti investointipainotteisen elvytyssuunnitelman. Yleisten finanssipoliittisten elvytystoimien koko vuonna 2009 – mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman muutoksena – arvioidaan noin 2 prosentiksi suhteessa BKT:hen Viranomaiset toteuttivat samaan aikaan toimenpiteitä julkisen talouden alijäämän kasvun hillitsemiseksi. Tammikuussa 2009 eli kuusi kuukautta ennen kuin neuvosto antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksensa viranomaiset hyväksyivät vakauttamispaketin, jonka vaikutus on arviolta ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Pakettiin sisältyneitä toimenpiteitä olivat muun muassa hallintomenojen leikkaukset ja valtionyhtiöiltä kertyvien osinkojen korotukset. Heinäkuun 17. päivänä 2009 eli välittömästi sen jälkeen, kun neuvosto oli antanut Puolalle suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi, viranomaiset hyväksyivät lisätalousarvion, joka sisälsi uusia menoleikkauksia ja valtionyhtiöltä kertyvien osinkojen korotuksia. Menoleikkausten suuruus oli 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja osinkojen korotusten 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Huolimatta näistä vakauttamistoimista ja talouden kehittymisestä huomattavasti suotuisammin kuin neuvoston suosituksen aikaan oli aiheellista olettaa viranomaiset arvioivat julkisen talouden alijäämän yltäneen 7,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Viranomaisten arvio on siten hieman korkeampi kuin komission yksiköiden keväällä esittämä ennuste, joka oli 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida esittää tarkkaa arviota alijäämän kasvuun johtaneista syistä, on näyttöä siitä, että se johtuu osittain EU-rahoitteisten hankkeiden suuremmasta yhteisrahoitusosuudesta ja siitä, että BKT:n suurempi kasvu ei kaikilta osin ole merkinnyt suurempia tuloja. Tähän olivat syynä epäsuotuisat muutokset kasvun rakenteessa ja verojärjestelmään ennen kriisiä tehdyt rakenteelliset muutokset.

Viranomaiset toteuttivat vuonna 2009 myös tärkeitä finanssipoliittisen kehyksen lujittamistoimia. Ne tiukensivat voimassa olevaa velkasääntöä lisäämällä siihen uusia erityismääräyksiä toimenpiteistä, joita toteutettaisiin, jos julkinen velkasuhde on yli 55 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan suunnittelukausi pidennettiin valtion talousarvion osalta kolmesta neljään vuoteen. Julkisen hallinnon organisaatiota uudistettiin julkisen talouden varainhoidon avoimuuden lisäämiseksi. Tulosbudjetointijärjestelmän asteittaista käyttöönottoa jatkettiin. Viranomaiset pohtivat lisäksi parhaillaan menosääntöjen antamista vuoden 2010 aikana, mikä helpottaisi vakauttamista tulevina vuosina.

Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan vuoden 2010 talousarviossa on otettu huomioon rakenteellisen rahoitusaseman hienoinen heikkeneminen vuonna 2010. Talousarvion mukaan julkisia investointeja lisätään olennaisesti ja automaattiset vakauttajat voivat toimia edelleen esteettömästi. Nämä seikat yhdessä avokätisten indeksointisääntöjen kanssa kasvattavat selkeästi sosiaalisten tulonsiirtojen määrää. Talousarviossa lähdetään lisäksi siitä, että julkisen sektorin palkat jäädytetään nimellisesti – julkisen sektorin työntekijöiden kokonaispalkkojen korotus jäisi alle prosenttiin vuonna 2010 – muita juoksevia menoja supistettaisiin nimellisesti ja savukkeiden ja polttoöljyn veroja korotettaisiin. On huomionarvoista, että talousarvio laadittiin varovaisten makrotalouden oletusten perusteella. Reaalikasvu oletettiin 1,2 prosentiksi, kun viimeaikaisten tietojen perusteella se on todennäköisesti yli 2 prosenttia, ja inflaatio ennustettiin 1 prosentiksi. Tämä saattaisi johtaa odotettua myönteisempään tulokehitykseen vuonna 2010.

Vaoltiovarainministeri Jan Rostowski esitti 7. tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä talous- ja rahapoliittisista asioista vastaavalle komissaarille Joaquín Almunialle julkisen talouden vakauttamissuunnitelman vuosiksi 2010–2012. Tärkeimpiä toimenpiteitä ovat miesten ja naisten eläkeiän asteittainen nostaminen ja yhtenäistäminen 67 vuoteen, virkapukuisen henkilöstön sisällyttäminen yleiseen sosiaaliturvajärjestelmään, veropohjan laajentaminen (tiettyjen ammattialojen edustajien on käytettävä vastedes veroviranomaisten hyväksymää kassakonetta) ja lisäksi yksityistämisten nopeuttaminen alkaen vuodesta 2010. [6]

Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vaikka nykyisen politiikan mukaiset vuosiksi 2010–2012 suunnitellut julkisen talouden toimet eivät suinkaan ole vähäpätöisiä, ne ovat merkittävästi suppeampia kuin toimet, joita neuvosto suositti heinäkuussa 2009 (3¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen kyseisen jakson aikana). Vaikka talousnäkymien parantuminen komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteen jälkeen merkitsee sitä, että suppeammat rakenteelliset julkisen talouden toimet saattavat olla riittäviä liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012, julkisen talouden alijäämän supistaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 edellyttää julkisen talouden toimien tiukentamista vuosina 2011 ja 2012. Viranomaisten laatiman strategian onnistuminen edellyttää sen vuoksi vuoden 2010 talousarvion erittäin määrätietoista toteutusta – jotta voidaan olla varmoja menotavoitteiden tiukasta noudattamisesta ja siitä, että mahdolliset odottamattomat tulot käytetään alijäämän supistamiseen – ja selvästi nykyisiä suunnitelmia tiukempien vakauttamistoimien sisällyttämistä vuosien 2011 ja 2012 talousarvioihin.

4. Päätelmät

Tämänhetkisten tietojen perusteella näyttää siltä, että Puola on ryhtynyt toimiin liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi neuvoston asettamassa määräajassa. Puolan viranomaiset ovat erityisesti

· toteuttaneet finanssipoliittiset elvytystoimet ja erityisesti julkisia investointeja koskevan suunnitelman suunnitellulla tavalla vuonna 2009 sekä toteuttaneet samaan aikaan toimenpiteitä, joilla pyritään välttämään se, että julkisen talouden alijäämä kasvaisi kohtuuttomasti;

· esittäneet vuoden 2010 talousarvion, joka perustuu varovaisiin makrotalouden oletuksiin ja sisältää alijäämän kasvua hillitseviä toimenpiteitä, ja julkistaneet vuosien 2010–2012 julkisen talouden vakauttamisohjelman ensimmäiset osiot;

· vahvistaneet finanssipoliittista kehystä ja alkaneet valmistella menosääntöjä, joiden odotetaan helpottavan vakauttamista tulevina vuosina.

Puolan viranomaisten finanssipoliittiseen strategiaan liittyy kuitenkin huomattavia riskejä. Vaikka otetaan huomioon se, että kasvunäkymät ovat ennakoitua paremmat, alijäämän saaminen 3 prosentin alapuolelle vuonna 2012 edellyttää mittavia uusia vakauttamistoimenpiteitä Näistä lähtökohdista voidaan todeta, että uusia elvytystoimenpiteitä olisi vältettävä, vuoden 2010 talousarvio pantava määrätietoisesti täytäntöön, odottamattomat menot kohdennettava alijäämän supistamiseen ja uusia vakauttamistoimenpiteitä valmisteltava tulevia vuosia silmällä pitäen.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, että Puolan liiallista alijäämä koskevassa menettelyssä ei tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Komissio kehottaa Puolaa toteuttamaan ripeästi suunnitellut toimenpiteet ja seuraa myös vastaisuudessa tarkkaan Puolan julkisen talouden kehitystä perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

BKT:n määrä (%-muutos) | Komission syksyn 2009 ennuste | 6,8 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 |

| Komission kevään 2009 ennuste | 6,6 | 4,8 | −1,4 | 0,8 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | 6,8 | 5,0 | 1,7 | 2,62 | tieto puut-tuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | Komission syksyn 2009 ennuste | 2,6 | 2,6 | −0,4 | −2,2 | −2,3 |

| Komission kevään 2009 ennuste | 3,4 | 3,5 | −1,5 | −3,8 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | Komission syksyn 2009 ennuste | −1,9 | −3,6 | −6,4 | −7,5 | −7,6 |

| Komission kevään 2009 ennuste | −1,9 | −3,9 | −6,6 | −7,3 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | −1,9 | −3,6 | −7,23 | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | Komission syksyn 2009 ennuste | 0,4 | −1,4 | −3,8 | −4,6 | −4,6 |

| Komission kevään 2009 ennuste | 0,4 | −1,7 | −3,7 | −4,3 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | 0,4 | −1,4 | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | Komission syksyn 2009 ennuste | −2,9 | −4,7 | −6,3 | −6,6 | −6,7 |

| Komission kevään 2009 ennuste | −3,2 | −5,3 | −6,0 | −5,8 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu |

Rakenteellinen rahoitusasema3 (% suhteessa BKT:hen) | Komission syksyn 2009 ennuste | −2,9 | −4,7 | −6,4 | −6,6 | −6,7 |

| Komission kevään 2009 ennuste | −3,2 | −5,3 | −6,0 | −5,6 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | Komission syksyn 2009 ennuste | 45,0 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 |

| Komission kevään 2009 ennuste | 44,9 | 47,1 | 53,6 | 59,7 | tieto puut-tuu |

| Kansallinen ennuste | 45,0 | 47,2 | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu | tieto puut-tuu |

1 Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

2 Tuoreimmat käytettävissä olevat tiedot valtiovarainministeri Jan Rostowskin 7. tammikuuta 2010 päivätystä kirjeestä komissaari Joaquín Almunialle.

3 Julkisen talouden kehittämis- ja vakauttamissuunnitelma, 29. tammikuuta 2010.

Lähteet: Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste, talousarvioesitys vuodeksi 2010 (syyskuu 2009), lokakuussa 2009 annettu julkista taloutta koskeva ilmoitus ja valtiovarainministeri Jan Rostowskin 7. tammikuuta 2010 päivätty kirje komissaari Joaquín Almunialle.

[1] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaksi kertaa vuodessa niiden ennakoitu ja toteutunut julkisen talouden alijäämä ja velkataso. Puolan viimeisin ilmoitus on saatavilla osoitteessa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance _statistics/procedure/edp_notification_tables.

[2] Eurostatin tiedote nro 56/2009, 22. huhtikuuta 2009.

[3] Kaikki Puolan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

[5] Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10. marraskuuta 2009.

[6] Pääministeri julkisti 29. tammikuuta 2010 julkisen talouden kehittämis- ja vakauttamissuunnitelman. Tärkeimpiä toimenpiteitä ovat työkyvyttömyysetuuksien uudistus, virkapukuisen henkilöstön sisällyttäminen yleiseen sosiaaliturvajärjestelmään, (työsuhdeautoista ja polttoaineesta myönnettävien) alv-hyvitysten pienentäminen ja veropohjan laajentaminen (tiettyjen ammattialojen edustajien on käytettävä vastedes veroviranomaisten hyväksymää kassakonetta).

--------------------------------------------------