Tiivistelmä Monien muiden maiden tuomioistuimiin verrattuna Viron oikeuslaitoksessa hyödynnetään poikkeuksellisen kehittynyttä tieto- ja viestintätekniikkaa. Tieto- ja viestintätekniset ratkaisut lisäävät tuomioistuinten toiminnan saavutettavuutta ja joustavuutta. Ne ovat myös merkittävästi tukeneet tuomioistuinten toiminnan jatkumista suhteellisen häiriöttömästi myös covid-19-pandemian aikana. Korkein oikeus ja oikeuslaitoksen itsenäiset hallintoelimet osallistuvat merkittävällä tavalla oikeuslaitoksen hallinnoinnin keskeisiin tehtäviin, etenkin henkilöstöresurssien ja taloudellisten resurssien kohdentamiseen sekä tuomarien nimittämiseen ja muuhun tuomarien uraa koskevaan päätöksentekoon. Virolla on yleisesti ottaen tarvittavat oikeudelliset ja institutionaaliset valmiudet korruption torjumiseksi. Se on luonut tehokkaan verkoston korruptiontorjuntapolitiikan täytäntöönpanon toteuttamiseksi. Uusi korruptiontorjuntastrategia on valmisteilla. Kaikilla ministeriöillä on valmiudet koordinoida korruptiontorjuntatoimia ja varmistaa kansallisen korruptiontorjuntastrategian toimenpiteiden täytäntöönpano omalla toimialallaan. Virolla on tehokkaat valmiudet tutkia korruptiorikoksia ja nostaa niistä syytteitä, ja syyttäjänviraston mukaan sen talousarviovaroja pidetään riittävinä. Pyöröovi-ilmiötä on pyritty hillitsemään uusilla säännöksillä. Lobbaustoimintaa ei ole säännelty lailla, mutta asiaa koskeva asetusluonnos on valmisteilla. Väärinkäytösten paljastajien suojelemiselle ei edelleenkään ole olemassa kattavaa sääntelykehystä. Viro on voimakkaasti panostanut kaikille julkisen sektorin työntekijöille suunnattuun verkkokoulutukseen, jonka tarkoituksena on ehkäistä eturistiriitojen syntymistä. Viron tiedotusvälineiden moniarvoisuutta koskeva oikeudellinen kehys perustuu sekä perustuslaissa määriteltyihin suojatoimiin että alakohtaiseen lainsäädäntöön. Tiedotusvälineiden sääntelyviranomainen eli Kuluttajansuojan ja teknisen sääntelyn viranomainen toimii hallinnollisesti talousministeriön osana. Laki, jolla tarkistettu audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, vahvistaa viranomaisen riippumattomuutta. Tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyttä ei ole täysin varmistettu ennen kuin uudet erityiset säännökset hyväksytään. Yritystoimintaan liittyvät yleiset tiedot ovat kuitenkin sähköisesti saatavilla, ja kaupparekisterin tietoja voi tarkastella maksuttomasti. Toimittajien suojeluun sovellettava kehys on kattava, ja useisiin lakeihin sisältyy toimittajien suojelua koskevia suojatoimia. Viron hallitusjärjestelmän osien keskinäinen valvontajärjestelmä on korkeatasoinen, ja lainsäädännön hyväksymistä varten on laadittu osallistava prosessi, jota edelleen kehitetään. Perustuslainmukaisuuden arvioinnista vastaava korkeimman oikeuden jaosto suorittaa ennakko- ja jälkiarvioinnin lainsäädännön perustuslainmukaisuudesta muun muassa suoran perustuslakivalituksen perusteella. Oikeuskanslerilla on keskinäisessä valvontajärjestelmässä merkittävä rooli, ja Viron oikeuskanslerin hakemusta YK:n periaatteiden mukaisen A‑statuksen myöntämiseksi käsitellään parhaillaan (päätös on viivästynyt covid-19-pandemian takia).





I.Oikeuslaitos

Viron tuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat neljä käräjäoikeutta, jotka käsittelevät kaikki riita- ja rikosasiat sekä rikkomukset, sekä kaksi hallintotuomioistuinta. Toisen oikeusasteen tuomioistuimia ovat kaksi piirituomioistuinta, jotka käsittelevät uudelleen käräjä- ja hallinto-oikeuksien antamia ratkaisuja, joihin on haettu muutosta. Ylintä oikeusastetta edustaa korkein oikeus, joka käsittelee kassaatiotuomioistuimena toisen asteen tuomioistuinten antamiin ratkaisuihin kohdistuvia muutoksenhakuja ja joka myös hoitaa perustuslakituomioistuimen tehtäviä. Korkein oikeus päättää itsenäisesti omasta talousarviostaan ja toiminnastaan, kun taas ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuinten talousarviosta ja hallinnosta vastaavat oikeushallinnon neuvosto ja oikeusministeriö. Oikeushallinnon neuvosto on ei-pysyvä toimielin, jonka toimivaltaan kuuluvat muun muassa tuomioistuinverkoston rakennetta ja oikeuslaitoksen resursseja koskevat päätökset. Se myös osallistuu tuomioistuinten hallinnointia koskeviin keskusteluihin. Ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuinten tuomarit nimittää tasavallan presidentti korkeimman oikeuden tuomarien täysistunnon esityksestä. Syyttäjänvirasto on oikeusministeriön alaisuudessa toimiva valtion virasto, jonka toiminta on luonteeltaan riippumatonta. Sen hallinnosta vastaa valtakunnansyyttäjä, joka huolehtii etenkin syyttäjien nimityksiin ja urakehitykseen liittyvistä asioista. Viron oikeuslaitoksessa toimivat asianajajat (lakimiehet) kuuluvat Viron asianajajaliittoon, joka on riippumaton ja itsehallinnollinen ammattiliitto.

Riippumattomuus

Korkeimmalla oikeudella ja muilla oikeuslaitoksen itsenäisillä hallintoelimillä on keskeinen rooli oikeuslaitoksen nimityksissä ja muissa oikeuslaitosta koskevissa päätöksissä. Korkein oikeus järjestää hakukilpailun ensimmäisen ja toisen oikeusasteen tuomioistuinten tuomarien virkoihin hakeville henkilöille ja valitsee täysistunnossa ne tuomariehdokkaat, joiden nimittämistä se ehdottaa tasavallan presidentille. Korkeimman oikeuden tuomarit nimittää parlamentti (Riigikogu) korkeimman oikeuden puheenjohtajan esityksestä. Korkeimman oikeuden puheenjohtajan on esityksessään otettava huomioon korkeimman oikeuden tuomarien täysistunnon ja oikeushallinnon neuvoston lausunnot. Korkein oikeus avustaa tuomarien viiden itsesääntelyelimen toiminnan järjestämisessä. Oikeuslaitoksen itsesääntelyelimiä ovat kaikkien tuomarien täysistunto, oikeushallinnon neuvosto, oikeudenhoitoalan koulutuksen neuvosto, tuomareiden tutkintakomitea , kurinpitojaosto ja oikeusetiikan komitea. Lisäksi korkeimmassa oikeudessa on perustuslainmukaisuuden arvioinnista vastaava jaosto, joka ratkaisee mahdolliset oikeudelliset uudelleentarkastelupyynnöt, jotka koskevat tasavallan presidentin päätöstä olla nimittämättä tuomariehdokasta avoinna olevaan virkaan. Mainittakoon, että toistaiseksi presidentti ei ole koskaan kieltäytynyt nimittämästä tuomariehdokasta. Perustuslainmukaisuuden arvioinnista vastaava jaosto ei siis ole koskaan joutunut käsittelemään tuomariehdokkaan nimittämättä jättämistä koskevaa uudelleentarkastelupyyntöä.

Kansalaisten käsityksen mukaan oikeuslaitoksen riippumattomuus on keskitasoa, yritysten mukaan huono. Kansalaisista 57 prosenttia pitää oikeuslaitoksen riippumattomuutta melko hyvänä tai erittäin hyvänä, mikä on parempi tulos kuin vuonna 2019. Aiemmin kehitys on ollut laskusuuntaista. Yritysten arvion mukaan oikeuslaitoksen riippumattomuus on huono (vain 39 % yrityksistä piti riippumattomuutta melko hyvänä tai erittäin hyvänä) ja pysyi edellisvuoteen verrattuna samalla tasolla, aiemman laskusuuntaisen kehityksen jälkeen. Toisessa yrityksille suunnatussa tutkimuksessa (Maailman talousfoorumi), jossa virolaisten yritysten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on muihin jäsenvaltioihin verrattuna keskimääräistä parempi, luottamus oikeuslaitoksen riippumattomuuteen on viime vuosina kääntynyt laskuun.

Oikeushallinnon neuvostolla on merkittävä rooli oikeuslaitoksen resurssien määrittämisessä, ja se osallistui myös covid-19-pandemian torjuntaan. Oikeushallinnon neuvostolla, joka on ei-pysyvä elin ja jonka jäsenistä enemmistö on tuomareita, on oikeusjärjestelmän hallinnoinnissa merkittävä rooli. Se muun muassa hyväksyy tuomioistuinverkoston rakenteen, eri tuomioistuimissa työskentelevien tuomareiden määrän sekä tuomioistuinten puheenjohtajien nimittämisen ja virasta vapauttamisen. Lisäksi se antaa lausuntoja tuomioistuinten talousarvioista ja korkeimman oikeuden tuomarin virkaan ehdolla olevista henkilöistä. Neuvosto ei ole jatkuvasti toiminnassa oleva elin, vaan sillä on sääntömääräisiä istuntoja neljä kertaa vuodessa ja ylimääräisiä istuntoja aina tarvittaessa. Neuvostossa keskusteltiin esimerkiksi siitä, mihin toimiin oikeuslaitoksessa olisi ryhdyttävä covid-19-pandemian vuoksi. Yksi näistä toimista oli panostaminen tuomioistuinten sähköisen viestinnän kehittämiseen, jotta tuomioistuinten toiminta voisi jatkua pandemiasta huolimatta. Oikeusministeriö tarjoaa oikeushallinnon neuvostolle organisatorista tukea, mutta se ei voi puuttua neuvoston työskentelyyn ja päätöksentekoon. Suurin osa oikeusministeriön tekemistä tuomioistuimia koskevista tärkeistä päätöksistä on hyväksytettävä neuvostolla. Neuvosto antaa myös lausuntoja rahoitus- ja talousarvioasioista sekä joistain henkilöresursseja koskevista asioista. Se osallistuu erityisesti resurssien kohdentamiseen tuomioistuimille, sillä se antaa lausunnon talousarvioehdotuksesta, jonka oikeusministeriö laatii yhdessä tuomioistuinten puheenjohtajien kanssa. Talousarviota koskevan neuvoston lausuntoprosessin aikana muotoillaan kompromissiehdotus, jossa otetaan huomioon koko oikeuslaitoksen näkemykset.

Laatu

Tuomioistuimissa käytettävä tieto- ja viestintätekniikka on korkeatasoista, ja sitä kehitetään jatkuvasti, jotta tuomioistuinten toiminta voisi jatkua kitkattomasti covid-19-pandemiaan liittyvistä haasteista huolimatta. Viro on yksi niistä jäsenvaltioista, joissa parhaiten hyödynnetään tieto- ja viestintätekniikkaa oikeusjärjestelmän saavutettavuuden ja yleisen laatutason parantamiseksi. Tuomioistuinten käytössä on neljä niiden työskentelyä tukevaa tieto- ja viestintätekniikan työkalua: tuomioistuinten tietojärjestelmä, sähköinen asiointipalvelu (Public e-File), sähköinen arkistointijärjestelmä (e-File) ja äskettäin käyttöön otettu digitaalisten oikeudenkäyntiasiakirjojen järjestelmä. Tuomioistuinten tietojärjestelmä on kaikkien tuomareiden ja tuomioistuinten virkamiesten käyttämä sisäinen tietojärjestelmä, joka sisältää kaikki tuomioistuimelle toimitetut tai tuomioistuimen laatimat asiakirjat. Järjestelmässä on myös mahdollista luoda uusia oikeudenkäyntiasiakirjoja mukautettavien mallien pohjalta, tehdä kyselyitä muista tietokannoista ja lähettää tuomioistuimen tietoja toisiin tietojärjestelmiin sähköisen arkistointijärjestelmän (e-File) kautta. Tuomioistuinten tietojärjestelmää käytetään myös oikeusjuttujen automaattiseen jakamiseen tuomareille. Sähköinen asiointipalvelu (Public e-File) on ulkoinen tietojärjestelmä, jonka avulla osapuolet ja niiden edustajat voivat sähköisesti osallistua oikeudenkäyntimenettelyihin. Sähköisen asiointipalvelun kautta kansalaiset voivat panna vireille siviili- ja hallinto-oikeudellisia menettelyjä, seurata näiden menettelyjen sekä rikkomusmenettelyjen etenemistä ja toimittaa menettelyissä tarvittavia asiakirjoja. Asiointipalvelu perustuu sähköiseen e-File-arkistointijärjestelmään, joka yhdistää toisiinsa poliisin, syyttäjänviraston, tuomioistuinten ja muiden menettelyihin osallistuvien tahojen tietojärjestelmät ja takaa siten oikeuskäsittelyyn liittyvien tietojen keskitetyn jakamisen osapuolten kesken sekä nopean ja paperittoman tietojenvaihdon. Sähköisen asiointipalvelun tarkoituksena on tuoda sähköisen arkistointijärjestelmän sisältämät tiedot oikeudenkäyntien osapuolten ulottuville Internetin kautta. Sähköinen arkistointijärjestelmä (e-File) on sisäinen keskustietojärjestelmä, joka tarjoaa yksityiskohtaisen katsauksen menettelyn eri vaiheista. Se mahdollistaa samanaikaisen tietojenvaihdon menettelyn eri osapuolten välillä. Asiakasjärjestelmien käyttäjät näkevät ainoastaan omiin työtehtäviinsä liittyviä tietoja. Digitaalisten oikeudenkäyntiasiakirjojen järjestelmän avulla tuomarit, heidän avustajansa ja oikeudenkäyntimenettelyiden osapuolet saavat paremman yleiskuvan oikeudenkäyntiasiakirjoista ja voivat tarkastella niitä helpommin. Tämä tieto- ja viestintätekninen työkalu tarjoaa käyttäjille monia vaihtoehtoja oikeuskäsittelyn vaiheiden ja prosessien organisoinnin ja optimoinnin parantamiseksi. Covid-19-pandemian seurauksena digitaalisten oikeudenkäyntiasiakirjojen järjestelmän kehittämistä ja käyttöönottoa nopeutettiin, minkä ansiosta tuomioistuimet ja syyttäjälaitos pystyivät jatkamaan toimintaansa suhteellisen häiriöttömästi.

Tehokkuus

Viron oikeuslaitos toimii tehokkaasti. Vuonna 2019 riita-asioiden ratkaisu käräjäoikeudessa kesti keskimäärin 95 päivää ja rikosasioiden käsittely keskimäärin 226 päivää, kun kyse oli yleisestä rikosoikeudellisesta menettelystä, ja keskimäärin 28 päivää, kun asia käsiteltiin yksinkertaistetussa menettelyssä. Rikkomusten käsittely kesti keskimäärin 46 päivää. Hallinto-oikeudelliset asiat ratkaistiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa keskimäärin 123 päivässä. Keskimääräinen valitusten käsittelyaika oli riita-asioissa 162 päivää, rikosasioissa 44 päivää ja hallinto-oikeudellisissa asioissa 197 päivää. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa asioissa oikeudenkäyntien kesto on (käsittelyajassa mitattuna) keskimääräistä lyhyempi, ja vireillä olevien asioiden määrä on usein EU:n alhaisimpia. Edellä mainituissa asioissa selvitysaste on yli 100 prosenttia, mikä tarkoittaa, että tuomioistuimet suoriutuvat käsiteltäväksi tulevien uusien asioiden käsittelystä.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Oikeusministeriö vastaa kansallisen korruptiontorjuntastrategian valmistelusta sekä valvoo ja koordinoi korruptiontorjuntastrategian toimintasuunnitelmaan liittyvää raportointia. Korruptiontorjunnasta vastaava erityisvaliokunta vastaa korruptiontorjuntatoimenpiteiden täytäntöönpanon parlamentaarisesta valvonnasta, kun taas puoluerahoituksen valvonnasta vastaava valiokunta valvoo puolueiden rahoitusta. Korruptiotapausten tutkinnasta huolehtii korruptiorikoksiin liittyvistä asioista vastaava toimisto, joka on kansallisen rikospoliisin erikoisyksikkö, kun taas valtion ja kuntien korkeiden virkamiesten tekemien korruptiorikosten tutkinnasta vastaa turvallisuuspoliisi. Syyttäjänvirasto valvoo ja johtaa korruptiorikosten esitutkintaa ja toimii syyttäjälaitoksen edustajana tuomioistuimissa.