Torstai 23. huhtikuuta 2009

Kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalainen rautatieverkko ***I

P6_TA(2009)0285

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 23. huhtikuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0852),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 71 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen parlamentille (C6–0509/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A6-0220/2009),

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

Torstai 23. huhtikuuta 2009

P6_TC1-COD(2008)0247

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 23. huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o …/2009 antamiseksi kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Kasvun ja työllisyyden parantamiseen tähtäävän Lissabonin strategian ja yhteisön kestävän kehityksen strategian mukaisesti rautateiden sisämarkkinoiden perustaminen kuuluu erityisesti tavaraliikenteen osalta olennaisena osana tavoitteeseen toteuttaa kestävä liikkuvuus.

(2) Rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä ║ 26 päivänä helmikuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY (4) oli tärkeä vaihe rautateiden sisämarkkinoiden toteuttamisessa.

(3) Jotta 1 päivänä tammikuuta 2007 kilpailulle avatut rautateiden kansainväliset ja kansalliset tavaraliikennepalvelut voisivat kilpailla muiden liikennemuotojen kanssa, niitä varten olisi oltava korkealaatuinen rautateiden infrastruktuuri, jossa tavaraliikennepalvelut voidaan suorittaa moitteettomissa olosuhteissa sekä reittinopeuden että matka-ajan kannalta, sekä luotettava rautateiden infrastruktuuri, jossa niiden suorittama palvelu vastaa tosiasiallisesti rautatieliikenteen harjoittajien kanssa neuvoteltuja sopimusvelvoitteita.

(4) Rautateiden tavaraliikenteen vapauttaminen on mahdollistanut uusien liikenteenharjoittajien tulon verkkoon, mutta markkinamekanismit eivät ole riittävät liikenteen organisoimiseksi, sääntelemiseksi ja turvaamiseksi. Liikenteen optimointi ja käyttövarmuus edellyttävät reittejä koskevien yhteistyö- ja jakomenettelyjen lujittamista erityisesti infrastruktuurin haltijoiden välillä.

(5) Neuvosto totesi kokouksessa 7 päivänä huhtikuuta 2008 ║, että infrastruktuurien tehokasta käyttöä on suosittava ja että rautateiden infrastruktuurikapasiteettia on tarvittaessa lisättävä yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla toteutettavilla toimenpiteillä ja ennen kaikkea lainsäädännöllä.

(6) Tässä yhteydessä infrastruktuurin käyttöedellytyksiä voitaisiin parantaa perustamalla kilpailukykyisen tavaraliikenteen rautatieverkko, jossa tavarajunat voivat liikennöidä moitteettomissa olosuhteissa ja siirtyä helposti yhdestä kansallisesta verkosta toiseen.

(7) Jo toteutetut rautateiden infrastruktuuria koskevat aloitteet osoittavat, että yhden tai useamman selkeästi tunnistetun tavaraliikennemarkkinasegmentin erityistarpeisiin vastaavien kansainvälisten käytävien perustaminen on paras tapa perustaa kilpailukykyinen tavaraliikenteen eurooppalainen rautatieverkko.

(8) Kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamisen olisi tapahduttava yhdenmukaisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon ja Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) liikennekäytävien kanssa. Sen vuoksi on tarpeen koordinoida näiden verkkojen kehittämistä ja erityisesti yhdistää rautateiden tavaraliikenteen kansainväliset käytävät olemassa olevaan Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja ERTMS-käytäviin . Lisäksi yhteisössä olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt näille tavaraliikenteen käytäville. Tarvittaessa näiden käytävien perustamiselle olisi myönnettävä rahoitusta Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevasta ohjelmasta║ , tutkimusohjelmista ja Marco Polo -ohjelmasta sekä muista yhteisön politiikoista ja rahastoista, kuten koheesiorahastosta .

(9) Tavaraliikennekäytävän luomisessa olisi otettava huomioon Euroopan laajuisen liikenneverkon laajentamissuunnitelmien erityinen merkitys Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluville maille ja siten varmistettava paremmat yhteydet Euroopan kolmansien maiden rautatieinfrastruktuurin kanssa.

(10) Kunkin tavaraliikennekäytävän osalta olisi varmistettava asianomaisten jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välinen moitteeton koordinointi, helpotettava tehokkaammin ja riittävästi rautateiden tavaraliikennettä , muodostettava tehokkaat ja riittävät yhteydet muihin liikennemuotoihin toimivan ja yhtenäisen tavaraliikenneverkon kehittämiseksi sekä luotava suotuisat edellytykset kilpailun syntymiselle rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoajien välillä.

(11) Tavaraliikennekäytävän perustamisen lähtökohtana olisi oltava jäsenvaltion tekemä ehdotus, jota varten on kuultu infrastruktuurin hallintoja. Toisessa vaiheessa hanke olisi hyväksyttävä eurooppalaisella tasolla selkeästi määriteltyjä avoimia ▐ menettelyjä noudattaen . Tavaraliikennekäytävien arviointiperusteiden määrittelyssä olisi huomioitava jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin hallintojen erityistarpeet, ja näille olisi jätettävä riittävä liikkumavara päätöksenteon ja hallinnoinnin suhteen ▐.

(12) Jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin hallintojen sekä rautatieyritysten välisen koordinoinnin edistämiseksi kunkin tavaraliikennekäytävän tukena olisi oltava hallinnointielin, joka koostuu asianomaisen tavaraliikennekäytävän piiriin kuuluvista eri infrastruktuurin haltijoista.

(13) Markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi tavaraliikennekäytävän perustamismenetelmät olisi esitettävä täytäntöönpanosuunnitelmassa, jossa olisi eriteltävä rautateiden tavaraliikenteen kuljetussuoritteen parantamiseen tähtäävät toimet ja niiden täytäntöönpanoa koskeva aikataulu. Lisäksi jotta varmistetaan, että tavaraliikennekäytävän perustamisen osalta suunnitellut tai toteutetut toimet vastaavat markkinoiden tarpeisiin tai odotuksiin, kaikkia käyttäjinä olevia rautatieyrityksiä olisi kuultava säännöllisesti hallinnointielimen määrittelemiä asianmukaisia menettelyjä noudattaen.

(14) Tavaraliikennekäytävällä käytettävissä olevan infrastruktuurikapasiteetin yhdenmukaisuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi olisi tavaraliikennekäytävään tehtäviä investointeja koordinoitava asianomaisten jäsenvaltioiden , infrastruktuurin hallintojen ja rautatieyritysten välillä sekä tarvittaessa myös jäsenvaltioiden ja Euroopan kolmansien maiden välillä ja ne olisi suunniteltava tavaraliikennekäytävän tarpeita vastaavalla tavalla. Investointeja koskeva ohjelma olisi julkaistava sen varmistamiseksi, että tieto saavuttaa rautatieyritykset , jotka voivat toimia käytävällä. Investointien kohteisiin olisi kuuluttava yhteentoimivien järjestelmien kehittämiseen ja junakapasiteetin lisäämiseen tähtäävät hankkeet.

(15) Samoista syistä raskaita ylläpitotöitä, joilla on erittäin usein suuri vaikutus rautateiden infrastruktuurikapasiteettiin, olisi myös koordinoitava tavaraliikennekäytävän tasolla ja niistä olisi tehtävä ajan tasalla pidettävä julkaisu.

(16) On myös tarpeen ottaa käyttöön tavaroiden intermodaalikuljetuspalvelujen kehittämiseen tarkoitetut infrastruktuurit ja järjestelmät, jotta rautateiden tavaraliikenteen kehittämistä voidaan edistää yhteisössä.

(17) Asianomaiset jäsenvaltiot ja tavaraliikennekäytävän osalta toimivaltaiset kansalliset turvallisuusviranomaiset voivat tehdä sopimuksia ajoneuvojen ja junan kuljettajien osaamisen keskinäisestä tunnustamisesta ║. Asianomaisen tavaraliikennekäytävän osalta toimivaltaisten jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä varmistaakseen näiden sopimusten täytäntöönpanon.

(18) Jotta rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeutta koskevien hakemusten jättämistä voitaisiin helpottaa, on aiheellista ottaa käyttöön keskitetty palvelupiste kullekin tavaraliikennekäytävälle. Niiden olisi perustuttava jo tehtyihin aloitteisiin ja ennen kaikkia RailNetEuropen käynnistämiin aloitteisiin; RailNetEurope on järjestö, joka toimii infrastruktuurin haltijoiden koordinaatiovälineenä ja joka tarjoaa eräitä palveluja kansainvälisen tavaraliikenteen harjoittajille.

(19) Koska eri liikennetyyppien aikataulujen suunnittelu vaatii eripituisen ajan, on suotavaa varmistaa, että henkilöliikennettä koskevat hakemukset ovat yhteensopivia tavaraliikenteen infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeutta koskevien hakemusten kanssa , erityisesti kun otetaan huomioon niiden sosiaalis-taloudellinen merkitys. Infrastruktuurin käyttömaksujen suuruuden olisi vaihdeltava myönnetyn reitin laadun ja luotettavuuden perusteella.

(20) Hallintoelimen määrittelemän kuljetusajan ja täsmällisyyden kannalta erittäin aikasidonnaisia tavaroita kuljettaville junille olisi myönnettävä riittävä etusija liikennehäiriöiden varalta.

(21) Jotta varmistettaisiin, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoajien välille syntyy kilpailua tavaraliikennekäytävällä, olisi muiden hakijoiden kuin rautatieyritysten tai niiden muodostamien ryhmittymien voitava hakea infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuksia.

(22) Jotta tavaraliikennekäytävän hallinnointi voitaisiin tehdä parhaalla mahdollisella tavalla ja rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen sujuvuutta ja suorituskykyä parantaa, on tarpeen varmistaa moitteeton koordinointi tavaraliikennekäytävän eri verkko-osuuksista vastaavien rautatieliikenteen sääntelyelinten välillä. Rautateiden infrastruktuurin käytön parantamiseksi on tarpeen koordinoida näiden infrastruktuurien ja strategisten terminaalien hallinnointia tavaraliikennekäytävällä.

(23) Jotta tutustumista tavaraliikennekäytävän kaikkien pääasiallisten infrastruktuurien käyttöä koskeviin tietoihin voitaisiin helpottaa ja varmistaa syrjimätön pääsy niihin, näyttää suotavalta asettaa kaikkien rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen tarjoajien käyttöön viiteasiakirja, jossa on kaikki nämä tiedot.

(24) Jotta tavaraliikennekäytävän perustamiseen tähtäävistä toimista saatavat hyödyt voitaisiin mitata puolueettomalla tavalla ja näiden toimien tehokas seuranta varmistaa, olisi tavaraliikennekäytävällä otettava käyttöön säännöllisesti julkaistavat palvelujen suoritusindikaattorit. Suoritusindikaattoreiden määritelmää laadittaessa olisi kuultava rautateiden tavaraliikennepalveluja tarjoavia ja käyttäviä sidosryhmiä. ▐

(25) ║ Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on perustaa tavaraliikennekäytävistä koostuva kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalainen rautatieverkko, vaan se voidaan toiminnan laajuus tai vaikutukset huomioon ottaen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on ║ tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

(26) Investointien koordinoinnin, kapasiteetinhallinnan ja liikenteenohjauksen osalta olisi otettava käyttöön sellaisten infrastruktuurin haltijoiden väliseen yhteistyöhön perustuvat oikeudenmukaiset säännöt, joiden on tarjottava laadukkaita palveluja tavaraliikenteen harjoittajille kansainvälisellä rautatiekäytävällä.

(27) On syytä toteuttaa tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti.

(28) Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta vahvistaa edellytykset ja arviointiperusteet, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi ║. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen .

(29) Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa rautateiden tavaraliikenteen tehokkuutta suhteessa muihin liikennemuotoihin, mutta tavoitteeseen olisi pyrittävä myös poliittisin toimin ja jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin taloudellisen panoksen avulla. Olisi varmistettava jäsenvaltioiden välinen koordinointi korkeimmalla mahdollisella tasolla, jotta varmistetaan tavaraliikennekäytävien mahdollisimman tehokas toiminta. Tämän asetuksen tavoitetta toteutettaessa olisi samalla pyrittävä lisäämään rautateiden tavaraliikenteen kapasiteettia ja tehokkuutta panostamalla taloudellisesti infrastruktuuriin ja tekniseen laitteistoon, kuten ERTMS-järjestelmään,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISTÄ

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt sellaisen kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamiselle ja organisoinnille, joka koostuu kilpailukykyisen tavaraliikenteen kansainvälisistä rautatiekäytävistä (”tavaraliikennekäytävät”). Siinä vahvistetaan tavaraliikennekäytävien valintaa ja organisointia koskevat säännöt ja yhteistoiminnalliset periaatteet investointien suunnittelulle, kapasiteetin hallinnalle ja liikenteenohjaukselle.

2. Tätä asetusta sovelletaan rautateiden infrastruktuurin hallinnointiin ja käyttöön kansallisissa ja kansainvälisissä rautatieliikennepalveluissa lukuun ottamatta seuraavia:

a) erilliset rautateiden infrastruktuurin henkilöliikenteen lähiverkot ja alueelliset verkot , paitsi tapauksissa, joissa tällaiset palvelut toteutetaan osana tavaraliikennekäytävää ;

b) verkot, jotka on tarkoitettu ainoastaan kaupunkien ja esikaupunkien henkilöliikenteeseen;

c) alueelliset verkot, joita yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY (6) soveltamisalaan kuulumaton rautatieyritys käyttää yksinomaan alueellisiin tavaraliikennepalveluihin, kunnes toinen hakija hakee kyseisen verkon kapasiteetin käyttöoikeutta;

d) yksityisomistuksessa olevat rautateiden infrastruktuurit, joita infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omiin tavarakuljetuksiinsa.

2 artikla

Määritelmät

1. Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2001/14/EY 2 artiklan määritelmiä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen määritelmien lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

a) ”tavaraliikennekäytävällä” kaikkia jäsenvaltioiden ja soveltuvin osin Euroopan kolmansien maiden alueelle rakennettuja rautateitä, jotka yhdistävät kaksi tai useampia strategisia terminaaleja ja joihin sisältyy pääväylä, vaihtoehtoisia reittejä ja niitä yhdistäviä raiteita, sekä rautatieinfrastruktuureja ja niiden tavaraterminaalissa olevia varusteita, järjestelyratapihoja ja junanmuodostuslaitteita sekä viimeksi mainittujen liitäntäraiteita , kaikki direktiivin 2001/14/EY liitteessä II esitetyt rautateihin liittyvät palvelut mukaan luettuina ;

b) ”täytäntöönpanosuunnitelmalla” asiakirjaa, jossa esitetään strategia ║ ja keinot, jotka asianomaiset osapuolet aikovat panna täytäntöön toteuttaakseen tietyn ajanjakson aikana tavaraliikennekäytävän perustamiseksi tarvittavat riittävät toimet;

c) ”raskailla ylläpitotöillä” kaikkia rautateiden infrastruktuuriin ja sen laitteistoon kohdistuvia toimia ja korjaustöitä, jotka suunnitellaan vähintään vuosi etukäteen, jotka ovat tarpeen junien liikennöimiseksi tavaraliikennekäytävällä ja jotka koskevat direktiivin 2001/14/EY 28 artiklan mukaisesti varattua infrastruktuurikapasiteettia;

d) ”terminaalilla” tavaraliikennekäytävällä sijaitsevaa järjestelmää, jolla on erityisesti tarkoitus mahdollistaa se, että tavarajunat voidaan lastata ja/tai purkaa ja rautateiden tavaraliikennepalvelut voidaan yhdistää maantie-, meri-, sisävesi- ja ilmaliikennepalveluihin tai että tavarajunat voidaan muodostaa tai niiden kokoonpanoa muuttaa;

e) ”strategisella terminaalilla” tavaraliikennekäytävän terminaalia, joka on avoin kaikille hakijoille ja jolla jo on tai on määrä olla tärkeä asema tavaraliikennekäytävällä harjoitettavassa rautateiden tavaraliikenteessä;

f) ”keskitetyllä palvelupisteellä” kunkin tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnon perustamaa yhteistä yksikköä, jonka ansiosta hakijat voivat ▐ pyytää reittiä vähintään yhden rajan ylittävälle matkalle.

II LUKU

KILPAILUKYKYISEN TAVARALIIKENTEEN EUROOPPALAISEN RAUTATIEVERKON SUUNNITTELU JA HALLINNOINTI

3 artikla

Tavaraliikennekäytävien valinta

1. Tavaraliikennekäytävän tarkoituksena on yhdistää vähintään kaksi jäsenvaltiota ja mahdollistaa kansainvälisten ja kansallisten rautatiepalvelujen käyttö ▐. Sen ominaisuudet ovat seuraavat:

a) se on osa Euroopan laajuista liikenneverkkoa tai vähintäänkin yhteensopiva Euroopan laajuisen liikenneverkon tai tapauksen mukaan ERTMS-käytävien kanssa. Tietyt Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuulumattomat merkittävän tai potentiaalisesti merkittävän tavaraliikenteen reittiosuudet voivat tarvittaessa olla osa tavaraliikennekäytävää ;

b) sen ansiosta rautateiden tavaraliikennettä voidaan kehittää merkittävällä tavalla ja siinä otetaan huomioon kaupan ja tavaraliikenteen suuret virtaukset ;

c) se on sosiaalis-taloudellisen analyysin mukaan perusteltu ratkaisu. Analyysissa arvioidaan vaikutuksia sellaisiin liikennejärjestelmän osiin, joilla tavaraliikennekäytävän infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntäminen aiheuttaa huomattavia vaikutuksia tavara- ja henkilöliikenteeseen. Siinä analysoidaan myös ulkoisiin kustannuksiin kohdistuvia merkittäviä vaikutuksia;

d) se mahdollistaa paremmat yhteydet rajajäsenvaltioiden ja Euroopan kolmansien maiden välillä;

e) sen tukena on täytäntöönpanosuunnitelma.

2. Jäsenvaltiot, joita asia koskee, päättävät tavaraliikennekäytävän perustamisesta tai muuttamisesta sen jälkeen, kun ne ovat ilmoittaneet aikomuksestaan komissiolle ja liittäneet mukaan asianomaisten infrastruktuurin hallintojen kanssa laaditun ehdotuksen , jossa on otettu huomioon käytävää käyttävien tai sen käytöstä kiinnostuneiden rautatieyritysten aloitteet ja lausunnot sekä liitteessä olevat arviointiperusteet. Asianomaiset rautatieyritykset voivat osallistua menettelyyn aina, kun merkittävät investoinnit koskevat niitä.

3. Tavaraliikennekäytävät perustetaan seuraavasti:

a) viimeistään … (7) ainakin yksi tavaraliikennekäytävää koskeva ehdotus on tehtävä jokaisen sellaisen jäsenvaltion alueesta, jolla on vähintään kaksi suoraa rautatieyhteyttä muiden jäsenvaltioiden kanssa;

b) viimeistään … (8) jokaisen jäsenvaltion alueella on oltava ainakin yksi tavaraliikenteen käytävä. ▐

4. Komissio panee merkille 2 kohdassa tarkoitetut tavaraliikennekäytävien perustamista koskevat ehdotukset ja tarkastelee niiden yhdenmukaisuutta liitteessä esitettyjen arviointiperusteiden kanssa. Se voi esittää asianmukaisiksi katsomiaan vastalauseita tai muutoksia.

5. Tavaraliikennekäytävään voi kuulua osia Euroopan kolmansien maiden rautatieverkoista. Soveltuvin osin näiden osien on oltava Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan mukaisia.

▐

6. Jos tavaraliikennekäytävän perustamisen tai muuttamisen yhteydessä syntyy vaikeuksia kahden tai useamman jäsenvaltion välillä niiden alueella sijaitsevan rautateiden infrastruktuurin suhteen, komissio kuulee jonkin asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä 18 artiklassa tarkoitettua komiteaa tässä asiassa. Komitean lausunto toimitetaan asianomaisille jäsenvaltioille. Asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava tämä lausunto huomioon ratkaisun saavuttamiseksi.

7. Liitteen muuttamiseen tarkoitetuista toimenpiteistä, ║ joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia muuttamalla liitettä, päätetään 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

4 artikla

Tavaraliikennekäytävien hallinnointi

1. Tavaraliikennekäytävän piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä varmistaakseen, että tavaraliikennekäytävää kehitetään sen täytäntöönpanosuunnitelman mukaisesti. Niiden on määritettävä tavaraliikennekäytävän yleiset tavoitteet ja varmistettava, että täytäntöönpanosuunnitelmalla pyritään saavuttamaan nämä tavoitteet.

2. ║ Asianomaiset infrastruktuurin hallinnot perustavat hallinnointielimen, joka vastaa tavaraliikennekäytävän täytäntöönpanosuunnitelman määrittelystä, toteuttamisen ohjaamisesta ja ajan tasalle saattamisesta. Käytävää säännöllisesti käyttävillä asianomaisilla rautatieyrityksillä tai niiden ryhmittymillä on oikeus osallistua elimen toimintaan neuvoa-antavina tahoina. Hallinnointielin tekee säännöllisesti kertomuksia toiminnastaan asianomaisille jäsenvaltioille ja soveltuvin osin komissiolle ja yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96/EY (9) 17 a artiklassa tarkoitetuille tavaraliikennekäytävän piiriin kuuluville eurooppalaisille koordinaattoreille, jotka vastaavat Euroopan laajuisen liikenneverkon ensisijaisista hankkeista.

3. Jäsenvaltiot, joita asia koskee, voivat perustaa johtokunnan, joka vastaa hallinnointielimen laatiman käytävän täytäntöönpanosuunnitelman hyväksymisestä ja sen toteuttamisen valvomisesta. Tässä tapauksessa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä toimivaltuudet johtokunnan yksittäisille jäsenille.

4. Hallinnointielin on itsenäinen oikeussubjekti. Se voi olla neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2137/85 (10) mukainen eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä ja sillä on tällaisen yhtymän asema.

5. Hallinnointielimen jäsenet nimeävät johtajansa, jonka toimikausi kestää vähintään kolme vuotta.

6. Muodostetaan 9 artiklassa tarkoitettujen tavaraliikennekäytävän strategisten terminaalien, meri- ja sisävesiliikenteen satamat mukaan lukien, haltijoista ja omistajista koostuva työryhmä. Se voi antaa lausunnon kaikista hallinnointielimen ehdotuksista, jotka vaikuttavat suoraan strategisten terminaalien investointeihin ja hallinnointiin. Hallinnointielin ei voi tehdä tämän lausunnon vastaista päätöstä.

5 artikla

Tavaraliikennekäytävän täytäntöönpanotoimenpiteet

1. Hallinnointielimen hyväksymään ja säännöllisesti tarkistamaan täytäntöönpanosuunnitelmaan sisältyy vähintään:

a) kuvaus tavaraliikennekäytävän ominaisuuksista , mahdolliset pullonkaulat mukaan lukien, ja sen perustamisen helpottamiseen tarvittavia toimenpiteitä koskeva täytäntöönpano-ohjelma;

b) jäljempänä 2 kohdassa tarkoitetun markkinatutkimuksen olennaiset osat;

c) tavaraliikennekäytävän kuljetussuoritetta koskevat hallinnointielimen tavoitteet ja sen laatima ohjelma suoritteen parantamiseksi 16 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti .

▐

2. On tehtävä markkinatutkimus ja saatettava se säännöllisesti ajan tasalle . Se koskee liikenteen todettua ja oletettua kehitystä tavaraliikennekäytävällä ja käytävään yhdistettyjä liikennejärjestelmän osia ja antaa mahdollisuuden kehittää tai mukauttaa tarvittaessa käytävän täytäntöönpanosuunnitelmaa . Siinä tarkastellaan eri liikennetyyppien kehitystä ja siihen sisältyy 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun sosiaalis-taloudellisen analyysin tärkeimmät osat sekä kustannuksia ja hyötyjä sekä pitkän aikavälin rahoitusvaikutuksia koskevat mahdolliset skenaariot .

3. Laaditaan tavaraliikennekäytävän kuljetussuoritteen luomista ja parantamista koskeva ohjelma. Tähän ohjelmaan sisältyvät erityisesti kaikkien 7–16 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi tarvittavien rautatieinfrastruktuuria ja sen laitteistoa koskevien toimien yhteiset tavoitteet, tekniset valinnat ja aikataulu. Näissä toimenpiteissä on vältettävä rautateiden kapasiteettiin vaikuttavia rajoituksia tai minimoitava ne.

6 artikla

Hakijoiden kuuleminen

1. Jotta ║ hakijat, jotka todennäköisesti käyttävät tavaraliikennekäytävää, voisivat osallistua asianmukaisella tavalla, hallinnointielin ottaa käyttöön kuulemismekanismit.

2. Hallinnointielin kuulee tavaraliikennekäytävän käyttämistä pyytäviä hakijoita, rautateiden tavaraliikenteen harjoittajat, matkustajaliikenteen harjoittajat, laivaajat, huolitsijat ja näitä edustavat elimet mukaan lukien, ennen täytäntöönpanosuunnitelman hyväksymistä ja silloin, kun se saatetaan ajan tasalle. Jos hallinnointielimen ja hakijoiden välillä on erimielisyyttä, viimeksi mainitut voivat saattaa asian 17 artiklassa tarkoitettujen sääntelyelinten käsiteltäväksi .

III LUKU

TAVARALIIKENNEKÄYTÄVÄÄN TEHTÄVÄT INVESTOINNIT

7 artikla

Investointien suunnittelu

1. Hallinnointielin laatii ja hyväksyy

a) tavaraliikennekäytävän infrastruktuuria koskevan pitkän aikavälin yhteisen investointisuunnitelman vähintään 10 vuodeksi;

b) soveltuvin osin tavaraliikennekäytävää koskevan keskipitkän aikavälin (vähintään 2 vuotta) yhteisen investointisuunnitelman.

Investointisuunnitelmissa luetellaan hankkeet, joiden tavoitteena on rautateiden infrastruktuurien ja niiden tavaraliikennekäytävällä sijaitsevan laitteiston laajentaminen, uudistaminen tai uudelleenjärjestäminen, sekä niihin liittyvät rahoitustarpeet ja -lähteet .

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin investointisuunnitelmiin sisältyy yhteentoimivien järjestelmien käyttöä tavaraliikennekäytävällä koskeva strategia, joka vastaa rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto) 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (11) mukaisesti määriteltyjä rautatieverkossa sovellettavia olennaisia vaatimuksia ja yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä. Tämä strategia pohjautuu näiden järjestelmien käyttöä koskevaan kustannus-hyötyanalyysiin. Sen on oltava yhdenmukainen yhteentoimivien järjestelmien käyttöä koskevien kansallisten ja eurooppalaisten suunnitelmien kanssa ja ennen kaikkea ║ ERTMS:n käyttöä koskevan suunnitelman kanssa sekä tapauksen mukaan Euroopan kolmansien maiden rajat ylittävien yhteyksien ja yhteentoimivien järjestelmien kanssa .

3. ║ Investointisuunnitelmissa mainitaan tapauksen mukaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevassa ohjelmassa tai muissa politiikoissa, rahastoissa tai ohjelmissa suunniteltu yhteisön rahoitusosuus ja osoitetaan, että suunnitelmien strategia on yhdenmukainen näiden kanssa.

4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin investointisuunnitelmiin sisältyy myös strategia, joka koskee sellaisten tavarajunien kapasiteetin lisäämistä, jotka voivat liikennöidä tavaraliikennekäytävällä (toisin sanoen todettujen pullonkaulojen poistamista, nykyisen infrastruktuurin parantamista ja uuden infrastruktuurin rakentamista). Strategia voi sisältää toimenpiteitä, joilla lisätään tavaraliikennekäytävällä liikennöiville junille hyväksyttyä pituutta, raideleveyttä, kuormaulottumaa , nopeuden sovittamista, kuljetetun rahdin määrää taikka akselipainoa.

5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut investointisuunnitelmat julkaistaan 15 artiklassa tarkoitetussa asiakirjassa ja ne saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. Ne ovat osa tavaraliikennekäytävän täytäntöönpanosuunnitelmaa.

8 artikla

Töiden koordinointi

Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnot koordinoivat asianmukaisella tavalla ja aikavälillä ja direktiivin 2001/14/EY 6 artiklassa tarkoitettujen sopimusten mukaisesti aikataulusuunnitelmiaan, jotka koskevat kaikkia sellaisia infrastruktuuriin ja sen laitteistoon tehtäviä töitä, jotka rajoittaisivat verkon käytettävissä olevaa kapasiteettia .

9 artikla

Strategiset terminaalit

1. Yhteisymmärryksessä 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun työryhmän kanssa hallinnointielin laatii strategisten terminaalien kehittämistä koskevan yhtenäisen strategian, jotta ne olisivat tavaraliikennekäytävällä harjoitettavan rautateiden tavaraliikenteen tarpeiden mukaiset ; strategisia terminaaleja kehitetään erityisesti multimodaalisina solmukohtina tavaraliikennekäytävien varrella. Strategiaan sisältyy alueellisten, paikallisten ja kansallisten viranomaisten kanssa tehtävä yhteistyö, maan hankkiminen tavaraliikenneterminaalien rakentamista varten sekä varojen saannin helpottaminen kyseisten hankkeiden edistämiseksi. Hallinnointielin varmistaa, että terminaaleja perustetaan riittävästi strategisiin paikkoihin odotettujen liikennemäärien perusteella.

2. Hallinnointielin toteuttaa soveltuvat toimenpiteet tämän strategian toteuttamiseksi. Se tarkistaa sen säännöllisesti.

IV LUKU

TAVARALIIKENNEKÄYTÄVÄN HALLINNOINTI

10 artikla

Keskitetty palvelupiste kansainvälisiä reittejä koskeville hakemuksille

1. Hallinnointielin perustaa keskitetyn palvelupisteen sellaisia tavarajunien reittejä koskeviin hakemuksiin vastaamista varten , joilla ylitetään ainakin yksi raja tavaraliikennekäytävällä tai joiden aikana käytetään useita eri verkkoja .

2. Yksittäiset tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnot voidaan nimetä toimimaan keskitetyn palvelupisteen asiakaspalvelutoimistona reittejä hakeville.

3. Tämän asetuksen 17 artiklassa tarkoitetut asianomaiset sääntelyelimet varmistavat, että keskitetyn palvelupisteen toimet suoritetaan avoimesti ja syrjimättömästi.

11 artikla

Liikenteelle varattujen reittien luokat tavaraliikennekäytävillä

1. Hallinnointielin määrittää ja saattaa säännöllisesti ajan tasalle tavaraliikenteelle varattujen reittien luokat, jotka ovat voimassa koko tavaraliikennekäytävällä. Näiden reittiluokkien joukosta vähintään yksi sisältää sellaisen reitin, jolla kuljetus on ajallisesti tehokasta ja täsmällisyys taattua (” helpotettu tavaraliikenne”) ▐.

2. Hallinnointielin vahvistaa tavaraliikennetyyppien luokkien määrittelyperusteet kuultuaan hakijoita, jotka todennäköisesti käyttävät tavaraliikennekäytävää .

12 artikla

Tavarajunille myönnettävät reitit

1. ▐Direktiivin 2001/14/EY 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tapausten lisäksi tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnot, joita asia koskee, arvioivat markkinoiden varakapasiteettitarpeet ja sen perusteella ylläpitävät varakapasiteettia ja julkistavat reitin liikenteen aikataulun seuraavaksi varainhoitovuodeksi kansainvälisen helpotetun tavaraliikenteen vaatimuksia vastaavasti ennen kuin direktiivin 2001/14/EY 18 artiklassa tarkoitettu liikenteen aikataulu laaditaan kyseiselle vuodelle, ja tämä varaus tehdään todetun tavaraliikenteen ja tämän asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa määritellyn markkinatutkimuksen perusteella.

2. Arvioituaan alustavasti, minkä verran varakapasiteettia tarvitaan ad hoc -hakemuksia varten, infrastruktuurin hallinnot jättävät lopullisessa liikenteen aikataulussa varakapasiteettia, jotta ne voivat vastata nopeasti ja asianmukaisella tavalla direktiivin 2001/14/EY 23 artiklassa tarkoitettuihin ad hoc -kapasiteettihakemuksiin , ja varmistavat samalla myönnetylle reitille riittävän laadullisen tason sekä matka-ajan että kansainväliseen helpotettuun tavaraliikenteeseen mukautetun aikataulun kannalta.

▐

3. Jos kyseessä ei ole ylivoimainen este, tämän artiklan mukaisesti helpotetun tavaraliikenteen harjoittamiseen myönnettyä reittiä ei voida peruuttaa alle ▐ kuukautta ennen sen liikenteen aikataulua, jos asianomainen hakija ei anna suostumusta tällaiseen peruuttamiseen. Hakija voi antaa asian sääntelyelimen käsiteltäväksi. Infrastruktuurin hallinnot voivat direktiivin 2001/14/EY 27 artiklan mukaisesti vahvistaa verkkoselostuksessa edellytykset, joiden avulla otetaan huomioon reittien aikaisemmat käyttöasteet määriteltäessä käyttöoikeuden myöntämismenettelyjen ensisijaisuusjärjestys.

4. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnot ja 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu työryhmä ottavat käyttöön menettelyjä varmistaakseen, että ▐ kapasiteetin jako koordinoidaan mahdollisimman tehokkaasti tämän artiklan mukaisesti 9 artiklassa tarkoitettuihin strategisiin terminaaleihin pääsy huomioon ottaen .

5. Infrastruktuurin hallintojen on sisällytettävä asettamiinsa käyttöehtoihin maksu sellaisia myönnettyjä reittejä varten, joita ei lopulta kuitenkaan käytetty. Kyseisen maksun määrän on oltava kohtuullinen, varoittava ja tarkoituksenmukainen.

13 artikla

Hyväksyttävät hakijat

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2001/14/EY 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, muut hakijat kuin rautatieyritykset ja niiden muodostamat kansainväliset ryhmittymät voivat hakea reittejä tavaraliikennettä varten, kun reitit koskevat useita tavaraliikennekäytävän osia .

14 artikla

Liikenteenohjaus

1. Saatuaan tavaraliikennekäytävän hallinnointielimeltä ehdotuksen ja noudattaen 2 kohdassa tarkoitettuja periaatteita ja suunnitelmia tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnot vahvistavat ja julkaisevat tavaraliikennekäytävällä tapahtuvien liikennehäiriöiden varalta eri reittityyppien, erityisesti myöhässä oleville junille myönnettyjen reittien, välistä ensisijaisuutta koskevat säännöt kutakin tavaraliikennekäytävän osuutta varten direktiivin 2001/14/EY 3 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetussa verkkoselostuksessa.

2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa ensisijaisuussäännöissä on määrättävä ainakin, että reittiään koskevia alkuperäisiä määräyksiä noudattavalle helpotetun tavaraliikenteen junalle myönnettyä reittiä on noudatettava mahdollisimman tarkoin tai ainakin on minimoitava myöhästymisten kokonaismäärä kiinnittämällä huomio helpotetun tavaraliikenteen junien myöhästymisiin, lukuun ottamatta ruuhka-aikoja, jolloin tätä kohtaa ei sovelleta. Hallinnointielin laatii ja julkaisee yhdessä hakijoiden kanssa

a) junaliikenteen säätelemistä koskevia periaatteita, joilla varmistetaan, että helpotetun tavaraliikenteen junat saavat parhaan mahdollisen kohtelun rajoitettua kapasiteettia koskevan jaon yhteydessä;

b) kyseisiin periaatteisiin perustuvia valmiussuunnitelmia käytävällä ilmenevien häiriöiden varalta.

Kunkin jäsenvaltion on infrastruktuurin haltijan välityksellä määritettävä ruuhka-ajat verkkoselostuksessa. Ruuhka-aikoja sovelletaan ainoastaan työpäivinä, ja ne on rajoitettava enintään kolmeen tuntiin aamulla ja enintään kolmeen tuntiin iltapäivällä. Ruuhka-aikojen määrittämisessä on otettava huomioon alueellinen ja pitkän matkan henkilöliikenne.

3. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat ottavat käyttöön tavaraliikennekäytävän liikenteenohjausta koskevat koordinointimenettelyt.

4. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat ja 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu työryhmä ottavat käyttöön menettelyjä varmistaakseen, että rautateiden infrastruktuurin ja 9 artiklassa tarkoitettujen strategisten terminaalien käyttö koordinoidaan mahdollisimman tehokkaasti.

15 artikla

Tavaraliikennekäytävän käyttöedellytyksiä koskevat tiedot

Hallinnointielin laatii ja julkaisee kertomuksen, jossa on

a) kaikki direktiivin 2001/14/EY 3 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittujen kansallisten verkkoselostusten sisältämät tiedot tavaraliikennekäytävästä;

b) strategisia terminaaleja koskeva luettelo ja niiden ominaisuudet sekä kaikki tiedot strategisiin terminaaleihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja tavoista.

16 artikla

Palvelun laatu tavaraliikennekäytävällä

1. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin hallinnot varmistavat, että yhdenmukaisuus säilyy tavaraliikennekäytävällä käytettävien direktiivin 2001/14/EY 11 artiklassa tarkoitettujen suorituskannustinjärjestelmien välillä. Valvontaviranomaiset huolehtivat kyseisen yhdenmukaisuuden toteutumisesta ja tekevät tähän liittyvää yhteistyötä tämän asetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2. Jotta rautateiden tavaraliikenteen kansainvälisten ja kansallisten palvelujen laatu ja kapasiteetti voidaan mitata tavaraliikennekäytävällä, hallinnointielin kuulee käytäviä todennäköisesti käyttäviä hakijoita sekä tavaraliikennepalvelujen käyttäjiä tavaraliikennekäytävän suoritusindikaattoreista. Kuulemisen jälkeen hallinnointielin määrittelee ja julkaisee suoritusindikaattorit vähintään kerran vuodessa.

▐

17 artikla

Sääntelyelimet

1. Direktiivin 2001/14/EY 30 artiklassa tarkoitetut sääntelyelimet, jotka ovat toimivaltaisia asianomaisen tavaraliikennekäytävän osalta, tekevät yhteistyötä valvoakseen infrastruktuurin haltijoiden ja hakijoiden kansainvälisiä toimia tavaraliikennekäytävällä. Ne kuulevat toisiaan ja vaihtavat tietoja keskenään. Ne pyytävät soveltuvin osin tarvittavat tiedot sen jäsenvaltion infrastruktuurin haltijoilta, jossa ne ovat toimivaltaisia. Infrastruktuurin hallintojen ja muiden kansainväliseen kapasiteetinjakoon osallistuvien kolmansien osapuolten on toimitettava asianomaisille valvontaviranomaisille viipymättä kaikki tarpeelliset tiedot, jotka koskevat niiden vastuulla olevia kansainvälisiä reittejä ja kapasiteetteja.

2. Jos hakija tekee kantelun rautateiden tavaraliikenteen kansainvälisistä palveluista tai jos kyseessä on viran puolesta tehtävä tutkimus, asianomainen sääntelyelin kuulee kaikkien muiden sellaisten jäsenvaltioiden sääntelyelintä, joiden alueen kautta asianomainen tavaraliikennekäytävä kulkee, ja pyytää niiltä tarvittavat tiedot ennen päätöksensä tekemistä. Muut sääntelyelimet antavat kaikki tiedot, joita niillä itsellään on oikeus pyytää kansallisen lainsäädäntönsä nojalla. Kantelun vastaanottanut tai viran puolesta tehtävän tutkimuksen käynnistänyt sääntelyelin siirtää soveltuvin osin asiakirjat toimivaltaiselle sääntelyelimelle, jotta se voi toteuttaa asianomaisia osapuolia koskevat toimenpiteet direktiivin 2001/14/EY 30 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti .

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

18 artikla

Komitea

1. Komissiota avustaa komitea.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

▐

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

▐

19 artikla

Poikkeus

Jäsenvaltio voi poiketa soveltuvin osin tämän asetuksen säännöksistä. Tällöin sen on ilmoitettava komissiolle perusteltu poikkeuspyyntö. Komissio tekee päätöksen tällaisesta pyynnöstä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen ottaen huomioon maantieteellisen sijainnin ja rautateiden tavaraliikennepalvelujen kehityksen poikkeuspyynnön tehneessä jäsenvaltiossa.

20 artikla

Täytäntöönpanon seuranta

Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka toinen vuosi tavaraliikennekäytävän perustamisen jälkeen asiakirja, jossa on tulokset niiden 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta yhteistyöstä. Komissio tutkii tämän asiakirjan ja antaa sen tiedoksi 18 artiklassa tarkoitetulle komitealle.

21 artikla

Kertomus

Komissio tarkastelee säännöllisesti tämän asetuksen soveltamista. Se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ensimmäisen kerran … (12) mennessä ja tämän jälkeen joka kolmas vuosi.

22 artikla

Uudelleentarkastelu

Jos päätöksen N:o 1692/96/EY 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti tehdyn Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien suuntaviivojen uudelleentarkastelun vuoksi komissio pitää aiheellisena mukauttaa tätä asetusta mainittuihin suuntaviivoihin, se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi. Tietyt tämän asetuksen nojalla tehdyt päätökset voivat vastaavasti edellyttää Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien suuntaviivojen tarkistamista.

23 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty ║ Euroopan parlamentin puolesta Puheenjohtaja Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C […], […].[…].[….], s. […].

(2) EUVL C […], […].[…].[….], s. […].

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 23. huhtikuuta 2009.

(4) EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29.

(5) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(6) EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25.

(7) Yksi vuosi tämän asetuksen voimaantulosta.

(8) Kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.

(9) EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1 .

(10) EYVL L 199, 31.7.1985, s. 1.

(11) EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.

(12) Viisi vuotta tämän asetuksen voimaantulosta.