[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 31.3.2010

KOM(2010)125 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Bulgarian teräsalan rakenneuudistusta koskeva kolmas seurantakertomus

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Bulgarian teräsalan rakenneuudistusta koskeva kolmas seurantakertomus

JOHDANTO

Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 2[1] Euroopan unioni päätti ottaa käyttöön siirtymäkauden järjestelyjä rakenneuudistustuen myöntämiseksi, jotta Bulgaria saisi saatettua terästeollisuuden rakenneuudistusprosessin päätökseen. Bulgarialle annettiin lupa myöntää valtiontukea rakenneuudistustarkoituksiin, edellyttäen että

– tuki johtaa siihen, että tuensaajayritykset ovat elinkelpoisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa rakenneuudistuskauden lopussa,

– tuen määrä ja tuki-intensiteetti rajoitetaan tiukasti tasolle, joka on ehdottomasti välttämätön elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ja tukea vähennetään asteittain,

– rakenneuudistusohjelma liittyy koko tuotantokapasiteetin järkeistämiseen ja vähentämiseen Bulgariassa.

Alkuperäisen rakenneuudistuskauden oli määrä kestää vuoden 2006 loppuun. Bulgaria ilmoitti kuitenkin, ettei se pysty täyttämään pöytäkirjan N:o 2 vaatimuksia voimassa olevan kansallisen rakenneuudistusohjelman ja yrityskohtaisen liiketoimintasuunnitelman puitteissa. Sen vuoksi Bulgaria toimitti ennen Euroopan unioniin liittymistään muutetun rakenneuudistusohjelman ja liiketoimintasuunnitelman ja pyysi rakenneuudistuskauden pidentämistä. Pöytäkirjaa N:o 2 muutettiin 29. joulukuuta 2006 tehdyllä EU–Bulgaria assosiaationeuvoston päätöksellä 3/2006[2] siten, että pidennettiin rakenneuudistuskautta vuoden 2008 loppuun ja annettiin määräyksiä komission seuranta- ja raportointivelvollisuudesta. Ainoa pidennetyn kansallisen rakenneuudistusohjelman piirissä oleva yritys oli Kremikovtzi AD.

Komissio on antanut kaksi seurantakertomusta vuosilta 2006[3] ja 2007[4].

SEURANNAN TULOKSET

Tässä kolmannessa ja lopullisessa seurantakertomuksessa täydennetään komission aiempia kertomuksia ja arvioidaan vuoden 2008 eli viimeisen rakenneuudistusvuoden loppuun mennessä toteutuneita tuloksia. Jo aiemmissa kertomuksissaan komissio oli todennut, ettei pöytäkirjassa lueteltuja rakenneuudistuksen tavoitteita, jotka koskevat elinkelpoisuutta, teknologisia ja ympäristöinvestointeja, myyntiä, kustannusten alentamista sekä tuottavuutta, ole toteutettu. Tämän jälkeen Bulgarian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että Kremikovtzi AD:n yrityskohtaisen liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpano lopetettiin 6. elokuuta 2008, kun maksukyvyttömyysilmoitus oli tehty ja Sofian kaupungin tuomioistuin oli aloittanut konkurssimenettelyn. Yrityksen toimia valvoo tällä hetkellä tuomioistuimen nimittämä selvitysmies.

Rakenneuudistusta koskevien keskeisten viitearvojen seuranta

Valtiontuki

Assosiaationeuvoston päätöksessä 3/2006 asetetaan katto valtiontuelle, joka voidaan myöntää Kremikovtzi AD:lle, ja kielletään julkisen tuen myöntäminen muille teräsalan yrityksille. Kremikovtzi AD:lle myönnettävän valtiontuen enimmäismäärä oli 432,6 miljoonaa Bulgarian leviä. Koska yritys ei kuitenkaan käyttänyt eikä näin ollen saanut osaa henkilöstön rakenneuudistukseen tarkoitetusta tuesta, tosiasiallisesti maksetun valtiontuen määrä oli 431,1 miljoonaa Bulgarian leviä.

Vuonna 2008 ei maksettu lisää valtiontukia Kremikovtzi AD:lle tai muille Bulgarian terästuottajille.

Kapasiteetin vähentäminen

Valtiontuen saamisesta syntyvän kilpailuedun vastapainoksi Kremikovtzi AD:n edellytettiin sulkevan pysyvästi tankovalssaamon, jonka kapasiteetti oli 500 000 tonnia valmiita tuotteita. Seurannassa todettiin, että valssaamo suljettiin sovellettavan EU-lainsäädännön[5] mukaisesti rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

Elinkelpoisuus

Kremikovtzi AD:n odotettiin saavuttaneen elinkelpoisuuden pitkällä aikavälillä[6] siihen mennessä, kun rakenneuudistuskausi päättyy vuonna 2008. Jo vuoden 2008 puoliväliin mennessä yrityksen tilanne oli kuitenkin edelleen huonontunut siinä määrin, ettei se enää pystynyt hoitamaan velkojaan, ja konkurssimenettely oli aloitettava. Komission valtiontukisääntöjen mukaan maksukyvytön yritys ei ole elinkelpoinen.

Havaittuun kannattamattomuuteen viittaa myös yrityksen taloudellinen tulos. Yrityksen toimittamia taloudellisia tietoja ei voida pitää tilanteen tarkkana kuvauksena, sillä useita merkittäviä asioita ei ole selvennetty ja tilintarkastajat ovat kieltäytyneen antamasta lausuntoa Kremikovtzin konsolidoimattomista tileistä vuosilta 2006, 2007 ja 2008. Tarkastamattomista tilinpäätöstiedoista käy kuitenkin ilmi, että toiminnan tulos oli negatiivinen vuonna 2008, minkä vuoksi toiminta ei ole ollut yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa hyväksyttyjen elinkelpoisuutta koskevien sitoumusten mukaista. Tulokset (-33,1 % EBITDA/liikevaihto, tavoite: 13,5 %, ja -107,1 % EBIT/liikevaihto, tavoite: 1,5 %) olivat jopa huonommat kuin vuonna 2007.

Pääasiallisena syynä tähän tilanteeseen oli likviditeettivaje, joka johtui siitä, etteivät yrityksen omistajat sijoittaneet varojaan yhtiöön siten kuin yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa oli sovittu. Yhtenä likviditeettivajeen seurauksena oli negatiivinen vaikutus raaka-ainetoimittajien edellyttämiin luottoehtoihin, mikä nosti hintoja, jotka yhtiön oli maksettava raaka-aineista (teräksen maailmanmarkkinahinnan nousun lisäksi).

Myöhemmin vuonna 2008 yritys ei ostanut raaka-aineita maailmanmarkkinoilta vaan kävi pääasiassa vaihtokauppaa (jatkuvien likviditeettiongelmien vuoksi) tekemällä sopimuksia valmiiden tuotteiden toimittamisesta raaka-aineita vastaan. Tämän seurauksena raaka-aineiden hinnannousulla oli hyvin rajallinen vaikutus yrityksen elinkelpoisuuteen, sillä todelliset ostohinnat eivät olleet riippuvaisia maailmanmarkkinoiden vaihtelusta vaan pikemminkin Kremikovtzi AD:n toimintaedellytyksistä.

Samanaikaisesti elinkelpoisuuteen vaikutti negatiivisesti yrityksen strategia pyytää asiakkailta ennakkorahoitusta (ennakkomaksuina) vastineeksi alemmista myyntihinnoista. Tässä yritys keskittyi loppukäyttäjien sijasta välittäjiin alemmista marginaaleista huolimatta. Näiden kauppasopimusten ehtojen vuoksi yrityksen myyntihinnat olivat keskimääräistä markkinahintaa alemmat.

Kustannusten alentaminen

Likviditeettivaje aiheutti myös sen, ettei pystytty tekemään modernisointiin liittyviä investointeja, joita olisi tarvittu yrityksen kilpailukyvyn palauttamiseksi, erityisesti terästuotannon nestevaiheessa, jossa uusimmat tekniset laitteet ovat erityisen tärkeitä. Joillakin alueilla, kuten energian ja raaka-aineiden kulutuksessa, voitaisiin saavuttaa kustannussäästöjä vasta pidemmällä aikavälillä yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa sovittujen yrityksen modernisointiin liittyvien investointien kautta. Ajanjaksona 2006–2008 tällaiset investoinnit olivat kuitenkin vain 43 prosenttia yrityskohtaisen liiketoimintasuunnitelman tavoitteesta. Teknologisten investointien määrä oli vuonna 2008 vain 1,7 prosenttia yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa kyseiseksi vuodeksi asetetusta tavoitteesta.

Lisäsyynä epäonnistumiseen kustannusten alentamisessa elinkelpoisuuden saavuttamiseksi oli alhainen kapasiteetin käyttöaste vuonna 2008 (terästuotanto: 30 prosenttia; puolivalmisteet ja valmiit tuotteet: 20 prosenttia). Tämän seurauksena Kremikovtzi AD ei pystynyt vähentämään tarvikkeiden ja raaka-aineiden kulutustaan tuotettua yksikköä kohti.

Ajanjaksona 2006–2008 ympäristöinvestoinnit olivat vain 23 prosenttia yrityskohtaisen liiketoimintasuunnitelman tavoitteesta.

Tuottavuus ja työllisyys

Vuoden 2008 aikana Kremikovtzi AD työllisti 5 190 henkilöä, mikä oli 8 prosenttia vähemmän kuin yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa kyseiseksi vuodeksi asetettu tavoite. Tuottavuusaste ei kuitenkaan parantunut vuoteen 2007 verrattuna alhaisten tuotantovolyymien vuoksi. Vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskollakin, ennen kriisiä, tuottavuudessa päästiin vain 20 prosenttiin yrityskohtaisen liiketoimintasuunnitelman tavoitteesta. Rakenneuudistuskauden loppuun mennessä tuottavuudessa päästiin 26 prosenttiin yrityskohtaisen liiketoimintasuunnitelman tavoitteesta (alle 20 prosenttia kansainvälisestä tasosta) ja vain 13 prosenttiin Bulgarian muiden teräsyritysten saavuttamasta keskimääräisestä tuottavuudesta. Tällä oli negatiivinen vaikutus yrityksen liiketoiminnan tehokkuuteen.

Ympäristönsuojelu

Bulgaria oli hakenut siirtymäaikaa IPPC-direktiivin[7] täytäntöönpanoa varten. Poikkeuksen nojalla Kremikovtzi AD:n olisi pitänyt hankkia 30. lokakuuta 2007 mennessä täysin koordinoitu ympäristölupa, johon liittyy sitova aikataulu vaatimusten täyttämiseksi täysimääräisesti viimeistään 31. joulukuuta 2011. Huhtikuussa 2007 EMEPA teki päätöksensä olla myöntämättä yhtenäisen lupajärjestelmän mukaista lupaa Kremikovtzi AD:lle. Yritys teki uuden hakemuksen toukokuussa 2007. Menettelyä ei kuitenkaan ole vielä saatettu päätökseen maksukyvyttömyysilmoituksen vuoksi.

PÄÄTELMÄT

Kun alkuperäinen rakenneuudistuskausi päättyi vuonna 2006, Kremikovtzi oli jo epäonnistunut rakenneuudistustavoitteiden saavuttamisessa. Hyvin poikkeuksellisesti yritys sai rakenneuudistuskauttaan pidennetyksi kahdella vuodella. Tilanne ei kuitenkaan kohentunut tänä aikana, ja lopulta yritys meni konkurssiin.

Komissio katsoo, että rakenneuudistustuen myöntämisen keskeisenä edellytyksenä on yrityksen ja sen omistajien voimakas panostus. Yrityksen on siis julkisista varoista annettavan rahoitustuen lisäksi maksettava oma rahoitusosuutensa. Kremikovtzia koskevassa yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa edellytettyjä omia varoja ei ollut saatavilla. Modernisointiin liittyviin investointeihin tarvittavan pääoman puute ja käyttöpääoman puute olivat pääasialliset syyt siihen, ettei yritys onnistunut palauttamaan elinkelpoisuuttaan.

Komissio tähdentää, että nämä tapahtumat eivät johtuneet talouskriisistä. Jo vuoden 2008 alkupuoliskolla ja vuonna 2007 yritys piti toiminnassa useita laitoksia, jotka eivät yltäneet yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa asetettuihin kapasiteettitavoitteisiin. Pääasiassa tämä johtui käyttöpääoman puutteesta. Sama syy esti investointiohjelman täytäntöönpanon. Vuoden 2008 alkupuoliskolla toiminnan tulokseen vaikuttivat myynnin volyymien ja määrien voimakas väheneminen sekä toimintaedellytysten jatkuva heikkeneminen, mistä aiheutui tappioita. Elinkelpoisuuden viitearvot EBIT ja EBITDA olivat jo negatiivisia. Tilannetta ei siis voida selittää maailmanlaajuisella kriisillä, sillä yrityksen toimintaedellytykset alkoivat heiketä jo vuonna 2007, kun teräsmarkkinoilla oli poikkeuksellista kasvua. Lisäksi maksukyvyttömyysmenettely pantiin alulle elokuussa 2008 ennen syyskuun 2008 rahoituskriisiä.

Näiden havaintojen perusteella komissio tekee sen päätelmän, että Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 2[8] määräyksiä ja kyseisen pöytäkirjan muuttamisesta 29. joulukuuta 2006 tehtyä EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöstä N:o 3/2006[9] noudatettiin ainoastaan myönnetyn rakenneuudistustuen määrän ja nettokapasiteetin vähentämisen osalta. Komissio kuitenkin toteaa, että rakenneuudistuksen viitearvoja (elinkelpoisuus, tuottavuus ja kustannusten alentaminen) ei saavutettu ja ne jäivät kauas asetetuista tavoitteista.

Komissio tekee sen johtopäätöksen, että kansallista rakenneuudistusohjelmaa ja yrityskohtaista liiketoimintasuunnitelmaa ei pantu kokonaisuudessaan täytäntöön, eikä pöytäkirjan N:o 2 vaatimuksia siis ole noudatettu.

Oikeudellisena seurauksena siitä, että tuensaaja ei ole saavuttanut rakenneuudistustavoitteita, Bulgaria on sitoutunut perimään tuen takaisin siten kuin on sovittu 3 artiklan kolmannessa kohdassa, sellaisena kuin se on Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta 29. joulukuuta 2006 tehdyn EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/2006 1 artiklassa.

”Jos rakenneuudistusohjelman ja suunnitelmien täytäntöönpanon seurannan yhteydessä käy ilmi, että Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 asiaa koskevia ehtoja ei ole noudatettu ja tärkeimpiä rakenneuudistustoimenpiteitä, mukaan lukien kaikki toteutetut investoinnit, ei ole toteutettu, tai että Bulgaria on rakenneuudistusjakson aikana myöntänyt lisää valtiontukea terästeollisuudelle ja erityisesti Kremikovtzi AD:lle, Bulgaria perii tuensaajalta takaisin kaiken tuen, joka on myönnetty näiden ehtojen vastaisesti ennen sen liittymistä Euroopan unioniin tai sen jälkeen.”

Bulgarian valtiontukiviranomaiset ovat myöntäneet tästä sitoumuksesta seuraavan perimisvelvoitteen ja aloittaneet perintämenettelyn. Perintämääräys on riitautettu konkurssimenettelyn aikana. Komissio on selostanut yksityiskohtaisesti Bulgarian viranomaisia koskevan käytännön ja oikeudelliset seuraamukset. Tässä lopullisessa kertomuksessa vahvistetaan komission alkuperäinen arviointi. Komissiolle olisi ilmoitettava kyseisen maksukyvyttömyysmenettelyn, erityisesti valtiontuen takaisinperinnän etenemisestä.

Samanaikaisesti komissio tekee sui generis -päätöksen siten kuin määrätään 3 artiklan toisessa kohdassa, sellaisena kuin se on Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta 29. joulukuuta 2006 tehdyn EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/2006 1 artiklassa:

”Euroopan komissio päättää, onko rakenneuudistusohjelma ja suunnitelmat pantu täytäntöön täysimääräisesti ja ovatko ne Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 olevan 9 artiklan 4 kohdan vaatimusten mukaiset.”

[1] EUVL L 358, 31.12.1994, s. 3–222.

[2] UE-BG 1908/06 — http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st01/st01908-re01.en06.pdf.

[3] KOM(2008) 511.

[4] KOM(2009) 146.

[5] Päätös 3010/91/EHTY (EYVL L 286, 16.10.1991, s. 20).

[6] EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.Elinkelpoisuus tarkoittaa sitä, että yritysten liiketoiminta on rakenneuudistuskauden loppuun mennessä saatu pysyvästi kannattavaksi. Vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että yritysten on tähän määräaikaan mennessä saavutettava:– tietty bruttotulos eli tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja (EBITDA) on vähintään 10 prosenttia liikevaihdosta muiden kuin integroitujen teräsyritysten ja 13,5 prosenttia integroitujen terästehtaiden osalta;– tietty vähimmäistuotto eli tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) on vähintään 1,5 prosenttia liikevaihdosta.

[7] Neuvoston direktiivi 96/61/EY, annettu 24. syyskuuta 1996 (EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26).

[8] EYVL L 358, 31.12.1994, s. 3–222.

[9] UE-BG 1909/06 – päätöksen N:o 3/2006 hyväksyminen.