ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6

Ohjelmien täytäntöönpanon talousarvio jaksona 1. tammikuuta 2007 – 31. joulukuuta 2013 on 3,405 miljoonaa euroa. Tämä tilapäinen rahoitus on kuitenkin osoittautunut epäasianmukaiseksi, eikä ohjelmien tulevasta rahoituksesta ole tehty yksityiskohtaisia sitoumuksia. Rahoitusongelma on haitannut kehittämistoimia merkittävästi.
2.5

Neuvoston asetusta (EY) N:o 247/2006 on sittemmin muutettu useaan kertaan ja siinä on otettu huomioon vuonna 2006 toteutetut sokeri- ja banaanialan uudistukset sekä YMP ”terveystarkastus” siirtämällä Posei-ohjelmien käyttöön niitä suoria tukitoimenpiteitä vastaavat määrärahat, joita aiemmin hallinnoitiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 nojalla, sekä tekemällä vuosina 2007 ja 2008 muita suoriin tukiin liittyviä määrärahasiirtoja.
1.14

Budjettipolitiikka on vähentänyt eräissä tapauksissa jyrkästikin kannustimia ja rahoitusta, mikä on alentanut työllisyyttä, esimerkiksi Espanjassa tuuli- ja aurinkosähköalalla. Jotta suunnittelu voi olla vakaata yksityisyrityksissä, julkisten investointien ja sääntelyn on säilyttävä vakaana ja muutosten on oltava ennakoitavia ja niistä on mahdollisesti sovittava globaalisti.
3.5

Maailmanlaajuinen rahoituskriisi on tehnyt lopun kaikesta Lissabonin strategiaan pannusta toivosta. Strategia on epäonnistunut täysin. Euroopan työttömyys on kasvussa, eikä kriisin loppua ole näkyvissä. Osaamisyhteiskunta ei edelleenkään ole toteutunut, kun otetaan huomioon monien jäsenvaltioiden ongelmat niiden koulutusjärjestelmien suhteen ja se osuus BKT:stä, joka käytetään tutkimukseen: se on liian monessa maassa kaukana Lissabonin tavoitteista. Julkinen ja eräissä tapauksissa myös yksityinen velkaantuminen ovat saavuttaneet EU:ssa sellaiset mittasuhteet, että eräät jäsenvaltiot ovat vaarassa joutua vararikkoon. Näiden ongelmien ratkaiseminen ei saa tulo- eikä menopuolella estää tekemästä merkittäviä investointeja.
3.6.1

Komission on jatkossakin edistettävä naisten oikeuksia kansainvälisellä areenalla ulko- ja kehityspolitiikkansa avulla. Sukupuoliulottuvuus on sisällytettävä yhteistyön kaikkiin näkökohtiin ottamalla käyttöön naisille suunnattuja erityistoimia sekä edistämällä naisten osallistumista päätöksentekoprosesseihin ja heidän aloitekykyään. On myös tuettava kehitysmaiden valmiuksia, jotta ne ottaisivat vastuun tasa-arvon edistämisestä.
4.3.1

Kuten vihreässä kirjassa korostetaan, pyyntialalle jää yleensä vain pieni osa hinnasta, jonka kuluttaja maksaa kalasta kaupassa. Nykyinen markkinajärjestely ei ole tyydyttävä, minkä vuoksi alan kannattavuus on hyvin heikko. ETSK katsoo, että on löydettävä ratkaisu tilanteeseen, jossa myyntiala on hajallaan, koska sillä on yhtäältä liian monia toimijoita ja toisaalta sisäänosto on erittäin keskittynyt ja määrää tuottajahinnat. Edellä mainittuihin toimintahäiriöihin on vielä lisättävä poliittisen tahdon puute, kun on kyse merellisten tuotteiden kaupan avoimuudesta ja tuotteiden jäljitettävyydestä. ETSK korostaa, että on tärkeää noudattaa sääntöjä ja valvoa, että kaikissa sekä yhteisöstä peräisin olevissa että yhteisöön tuoduissa kalastus- ja vesiviljelytuotteissa on asianmukaiset tunnistetiedot. Näin ei hämmennetä kuluttajia ja taataan, että kuluttajat saavat kaikki tarvittavat tiedot, jotta he voivat tehdä vastuullisia ostopäätöksiä. ETSK kehottaa lisäämään välineitä, joilla valvotaan maitse, meritse tai ilmateitse yhteisöön tuotuja pakastetuotteita sekä pakkausmerkintöjä koskevien vaatimusten noudattamista (niistä annetun asetuksen mukaisesti).
3.2

Elinsiirto ei ole mahdollinen, ellei sitä ennen ole elävää tai kuollutta luovuttajaa, jolta elin voidaan siirtää. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo sen vuoksi, että tärkeintä koko prosessissa on luovuttajien löytymisen helpottaminen ja takaaminen. Tämä on tärkein näkökohta, johon Euroopan unionin toimet on keskitettävä. Väestön valistaminen, kansalaisten kollektiivisen tietoisuuden kehittäminen, viestimien aktiivinen ja pyyteetön osallistuminen ja terveydenhuoltohenkilöstön motivointi ja osallistaminen ovat keskeisiä tekijöitä korkean luovutustason saavuttamiseksi.
6.1

EU:n on etenkin kansainvälisen rahoitusjärjestelmän uudelleensääntelyn yhteydessä – kuten muissakin maailmanlaajuisesti merkittävissä asioissa – esiinnyttävä yhtenäisesti ja päättäväisesti ja puhuttava yhdellä äänellä. Unionin on kaikkien asianosaisten hyödyksi ja yleisen vakauden edistämiseksi muurattava peruskivi ja annettava uudelle järjestelmällä eurooppalainen leima. Toiminta-ajattelua on joka tapauksessa muutettava pitkäjänteiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävän suuntauksen edistämiseksi, ja sitä on tuettava asianmukaisin kannustimin ja palkkiojärjestelmin. Uudelleen järjestetyn globaalin rahoitusjärjestelmän on mahdollistettava sellaisten vakaiden rahoitusinnovaatioiden kehittäminen, jotka eivät kilpaile reaalitalouden investointien kanssa vaan tukevat reaalitaloutta.
Koska monet jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä pystyneet toteuttamaan 64 euron vähimmäisverokantaa tuhatta savuketta kohti edes kysytyimmän hintaluokan osalta, ehdotettua korottamista 90 euroon tulisi tutkia uudelleen ja monista syistä joko alentaa sitä taikka pidentää toteuttamismääräaikaa 1. tammikuuta 2018 asti.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 – 55 %)
3.7

Siksi komitea katsoo, että eurooppalaiset turvapaikkapolitiikat on yhdenmukaistettava ja yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä luotava väheksymättä suojelun kansainvälisiä normeja ja tinkimättä niistä. EU:n on laadittava yhteinen lainsäädäntö, joka ei johda suojelun normien minkäänlaiseen heikentymiseen ja jonka seurauksena nimenomaan niiden jäsenvaltioiden on muutettava lainsäädäntöään, joissa suojelun taso on riittämätön.
3.9

Toimijoiden on laadittava toimintaohjeisto ja pantava ohjeet täytäntöön sen varmistamiseksi, että lopettaminen ja siihen liittyvät toiminnot suoritetaan asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Toimintaohjeiston on oltava pyydettäessä toimivaltaisten viranomaisten saatavilla. Ohjeistossa on otettava huomioon tainnutusvälineiden valmistajien suositukset ja käyttöohjeet. Tainnutusvälineiden ongelmien varalta on lisäksi oltava välittömästi käytettävissä varalaitteisto.
3.1.5

Mikrosirujen koko on jatkuvasti pienentynyt, niistä on tullut entistä monimutkaisempia ja niiden energiankulutus on vähentynyt. Niitä asennetaan yhä kevyempiin mobiilipäätteisiin, joissa asennettuja ohjelmia ja laskentatehoa käytetään muun muassa puhelimen integroimiseen, internet-yhteyden luomiseen sekä satelliittipaikannukseen (Sirf 3 -sirut).
3.3

Matkailualaa on käsitelty useissa unionin toimielimissä, kuten seuraavasta käy ilmi: — Euroopan parlamentti on eri yhteyksissä hyväksynyt joukon päätöslauselmia, jotka liittyvät hyvin eri tavoin matkailualaan ja sen vaikutuksiin työllisyyteen ja talouteen. Mainittakoon päätöslauselmat aiheista ”Matkailu ja kehitysyhteistyö” ja ”Euroopan kestävän matkailun uudet näkymät ja haasteet”. — Euroopan unionin neuvosto on käsitellyt matkailua päätelmissään ja toimintasuunnitelmissaan monissa eri yhteyksissä korostaakseen ensi sijassa sitä, että matkailun on oltava kestävää ja kilpailukykyistä ja että sen avulla on kyettävä luomaan työpaikkoja. Erityisesti on mainittava neuvoston 7. heinäkuuta 2006 hyväksymät päätelmät EU:n uudistettua matkailupolitiikkaa koskevasta komission tiedonannosta. Neuvosto suhtautuu tiedonantoon positiivisesti ja kehottaa komissiota ottamaan aktiivisen roolin eri politiikkojen koordinoimisessa. — Euroopan komissio on julkaissut lukuisia tiedonantoja — erityisesti maaliskuussa 2006 julkaistu tiedonanto, jossa määritellään EU:n uusi matkailupolitiikka, ideoinut, tukenut ja hallinnoinut Euroopan matkailufoorumeja, järjestänyt konferensseja sosiaalisen matkailun ja matkailualan Agenda 21 -toimintaohjelman kaltaisista eri aiheista sekä toteuttanut monia muita toimia, kuten ”Eurooppalaiset matkailun huippukohteet” -kokeiluhankkeen, jossa tunnustetaan ja edistetään EU:n jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa sovellettuja hyviä käytänteitä. — Alueiden komitea on muun muassa antanut lausunnon komission tiedonannoista ”Yhteistyöhön perustuva toimintatapa Euroopan matkailun tulevaisuutta varten” ja ”Euroopan matkailun kestävyyden suuntaviivat”. — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina ollut ja on edelleenkin erittäin kiinnostunut matkailualaan liittyvistä kysymyksistä, mitä osoittavat sen vuoden 1999 jälkeen hyväksymät noin 11 matkailualaa käsittelevää lausuntoa, aktiivinen osallistuminen komission koolle kutsumiin Euroopan matkailufoorumeihin sekä moniin matkailualan eri näkökulmia käsitelleisiin tapahtumiin osallistuminen ja niiden tukeminen. Erityistä huomiota kannattaa kiinnittää ETSK:n vastavuoroiseen yhteistyöhön muiden toimielinten kanssa kaikissa aloitteissa, jotka jokin niistä on laatinut matkailun alalla.
Komitea kannattaa direktiivissä 67/548/ETY mainitun, riskien arviointiin perustuvan erillisen järjestelmän käyttöönottoa syöpää aiheuttaviksi, perimää vaurioittaviksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltujen aineiden (CMR-aineita) turvallisuuden arvioimiseksi (12 artiklan 2 kohta). Tällaisten aineiden käyttökielto olisi säilytettävä. Nykyjärjestelmä perustuu kuitenkin vaarojen (esimerkiksi aineen sisäisten ominaisuuksien) arviointiin, eikä siinä oteta huomioon annostusta eikä altistumistapoja. Seurauksena voisi olla etanolin (eli alkoholin) käytön automaattinen kieltäminen, kun se on luokiteltu uudelleen CMR 1 tai 2 -ryhmään, vaikka etanolin käyttö kosmetiikassa on turvallista. Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että CMR-ryhmiin 1 ja 2 luokiteltuja aineita voidaan käyttää kosmeettisissa valmisteissa vain, jos kaikki asetuksessa mainitut kolme edellytystä täyttyvät (12 artiklan 2 kohta). Yhtenä edellytyksenä kuitenkin on, että aineen käytön elintarvike- ja ravinnetuotteissa on oltava laillista. On kuitenkin täysin mahdollista, että kosmetiikkakäytössä turvalliseksi arvioidun, CMR-ryhmiin 1 tai 2 luokitellun aineen elintarvikekäyttö on kielletty (esim. formaldehydi ja boorihappo). Ehdotetun asetuksen säännökset kieltäisivät tällaisten aineiden kaiken käytön kosmetiikkateollisuudessa.
3.3

AAL-ohjelman toteuttamisesta vastaava oikeudellinen elin on AAL-yhteenliittymä. Yhteenliittymä muodostuu tällä hetkellä 21:stä jäsenvaltioiden edustajasta. Koska kyseessä on alhaalta ylöspäin suuntautuva hanke, jäsenvaltioihin on perustettu joukko yhteenliittymän yhteyspisteitä.
5.13

ETSK panee merkille ensisijaisen tavoitteen lisätä mahdollisimman monien aikuisten pätevyystasoa ”yhdellä yksiköllä” aiempaan verrattuna (kohta 3.3). Ihmisten ja heidän koulutustavoitteidensa jakamisella koulutustason mukaan on yleisessä aikuiskoulutuksessa vain vähän merkitystä, vaikka luonnollisesti yksittäisillä kursseilla on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että osallistujilla on yhdenmukaiset ennakkotiedot. Myöskään ei ole takeita siitä, että ihmiset saavat uuden muodollisen koulutustason saavutettuaan lisää sosiaalista tunnustusta tai jopa työpaikan. Erilaisten oppijoiden kohtaaminen on usein aikuiskoulutuksen suola tai taloustermein ilmaistuna sosiaalista pääomaa.
3.6

Opettajien peruskoulutuksen onkin oltava tasapainoinen yhdistelmä tieteellistä ja kasvatusopillista tietoutta, sillä juuri tästä tasapainosta on opettajan ammatin erityisluonteessa kysymys. Koulutukseen on sisällyttävä myös psykososiologinen ja jopa antropologinen osa-alue, joka tarjoaa tietoja ja tekniikoita, joita opettaminen monikulttuurisessa ympäristössä, jossa joudutaan hoitamaan ja ratkaisemaan konflikti- ja muita vaikeita tilanteita, edellyttää. Myös kulttuurienvälisyyttä on arvostettava. Koulutuksessa on niin ikään opetettava opettajille, miten nuoria on kuunneltava, jotta heidät saadaan mukaan etsimään parhaita ratkaisuja. Tässä yhteydessä on olennaista ottaa huomioon ne oikeudet, jotka lapsilla ja nuorilla on lapsen oikeuksista hyväksytyn YK:n yleissopimuksen nojalla. Yleissopimuksen mukaan lapsilla ja nuorilla on oikeus koulutukseen, vapaa-aikaan, hyvään kohteluun ja itseään koskeviin asioihin vaikuttamiseen.
2.13

Siksi komissio (Eurostat) katsoo, että on tarpeen luoda vakaa perusta antamalla perussäädös, joka koskee kansanterveys- sekä työterveys- ja työturvallisuustilastoja. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen kattamat aihealueet liittyvät meneillään oleviin toimiin ja aloitteisiin, jotka toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asianomaisissa Eurostat-ryhmissä ja kansanterveyden alalla kansanterveystilastoja koskevan kumppanuuden puitteissa. Pääasiallisena tavoitteena on antaa vakaa perusta tietojenkeruulle, joka on jo toteutettu tai jonka menetelmä tai toteuttaminen on vasta valmisteilla.
1.2

Ehdotetun direktiivin kanssa samana päivänä julkaistussa tiedonannossa komissio toteaa, että ”— sopivan etenemistavan löytämiseen tarvitaan paljon aikaa”. Siihen asti on olemassa ongelma, jonka muodostavat unioniin viimeksi liittyneille jäsenvaltioille myönnetyt väliaikaiset poikkeukset (arvonlisäverodirektiivin 123–130 artikla) (2), jotka lakkaavat olemasta voimassa eri aikoina kesäkuun 2007 ja tammikuun 1 päivän 2010 välisenä aikana. Yksinkertaisin ratkaisu, josta komissio on päättänyt julkaisemalla käsillä olevassa lausunnossa tarkasteltavan ehdotetun direktiivin, on ehdotus poikkeusten jatkamisesta vuoden 2010 loppuun. Pidennys ei kuitenkaan ole yleinen, vaan se koskee vain tiettyjä tavaroita tai palveluja. Poikkeukset päättyisivät siis samaan aikaan kun yleisen verokannan 15 prosentin vähimmäisvaatimuksen soveltaminen ja kokeilu, jossa tiettyihin työvoimavaltaisiin palveluihin sovelletaan alennettuja arvonlisäverokantoja.
5.2

Komitea katsoo, että komission ei pitäisi rajoittua pelkästään Emun taloudellisia seikkoja korostavaan lähestymistapaan, jossa poliittiseen ulottuvuuteen ei kiinnitetä huomiota. Rahaliitto ei ole itseisarvo vaan osa laajempaa hanketta luoda kansalaisyhteiskunta, jossa halutaan toimia yhdessä. Historiassa on runsaasti esimerkkejä siitä, että yhdentymisessä epäonnistuneiden maiden rahaliitot loppujen lopuksi luhistuvat. (10)”[E]uron käyttöönottoa ei pidä nähdä pelkästään teknisenä valuutan muuttumisena, vaan se on nähtävä suurena muutoksena, jolla on merkittäviä taloudellisia, rahapoliittisia ja sosiaalisia vaikutuksia.” (11) Unionin 27 jäsenvaltion on pidettävä tämä mielessä pohtiessaan perussopimusten uudistamista siinä tarkoituksessa, että unioni pääsisi institutionaalisesta kriisistä, jonka taustalla on monenlaisia syitä — yhtenä niistä laajalle levinnyt taloudellinen ja sosiaalinen pahoinvointi.
4.18

Tietojen luottamuksellisuus on erittäin tärkeää, sillä jäsenvaltioiden atk-pohjaiset tietokannat sisältävät kaikki perustiedot, joihin viitataan seuraavissa säädöksissä: — kalastuslaivastoon sovellettavasta valvontajärjestelmästä annettu asetus (ETY) N:o 2847/1993 — Itämeren pyyntiponnistusten hallintojärjestelmästä annettu asetus (ETY) N:o 779/1997 — kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annettu asetus (EY) N:o 104/2004 — syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä annettu asetus (EY) N:o 2347/2002 — kalastuksen tahattomia valassaaliita koskevista toimenpiteistä annettu asetus (EY) N:o 812/2004 sekä käsillä olevan asetuksen säännöksissä, jotka koskevat seuraavia seikkoja: — alusten toimintaa koskevat tiedot, jotka perustuvat satelliittiseurannasta ja muista seurantajärjestelmistä saatuihin tietoihin — tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida kunkin kannan saaliiden kokonaismäärä kaupallisen laivaston laivastolohkon mukaan jaoteltuna ja poisheitetyt saaliit sekä tarvittaessa myös virkistyskalastussaaliit — kalakantojen tilan seuraamiseksi vaadittavat biologiset tiedot — ekosysteemiä koskevat tiedot, joita tarvitaan kalastustoiminnan ja vesiviljelyn ympäristövaikutusten arvioimiseen — lajien välisen vuorovaikutuksen arvioimiseen tarvittavat tiedot — kalastuslaivastoa ja jalostusteollisuutta koskevat taloudelliset ja sosiaaliset tiedot.
2.6

Komitea toteaa, että vuonna 2000 hyväksytty strategia ei ole saavuttanut kaikkia tavoitteitaan. Se katsoo kuitenkin, että tilanteen syiden selvittelyssä on oltava varovainen ja on vältettävä lukemasta kaikkea työoikeuden tiliin. Tarkistetulla Lissabonin strategialla on pyrittävä saamaan Euroopasta entistä kilpailukykyisempi, mutta sen avulla on myös pystyttävä saavuttamaan täystyöllisyys yhteiskunnassa, jossa painotetaan aiempaa enemmän perhe- ja työelämän tasapainoa, mukaudutaan erilaisiin uravalintoihin sekä panostetaan ihmisten mukautumiskykyyn ja torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. Työlainsäädännön uudistaminen on vain yksi osatekijä muiden joukossa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
2.5

Itse direktiiviteksti koostuu neljästä artiklasta. Direktiivin 1 artiklassa kumotaan direktiivi 71/304/ETY. Sen 2 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot saattamaan voimaan mainitun direktiivin kumoavan direktiivin edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on toimitettava komissiolle kyseiset säädöstekstit sekä mainittujen säädösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko. Lisäksi jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan; jäsenvaltiot säätävät itse siitä, miten viittaukset tehdään. Ehdotetun direktiivin 3 artiklan mukaan direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sen 4 artiklassa todetaan, että direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
2.4

Jäsenvaltioilla on velvollisuus valmistella kansalliset uudistusohjelmat, jotka komissio on arvioinut. Vuosittaisista arvioinneista ilmenee edistyminen suuntaviivojen noudattamisessa, ja arviointien päätelmien perusteella komissio on laatinut ehdotuksen suuntaviivojen voimassaolon jatkamiseksi.
2.1

Yleishyödylliset sosiaalipalvelut sekä yleishyödylliset palvelut, joihin sosiaalipalvelut kuuluvat, ovat ihmisarvon perusta. Ne varmistavat, että jokaisella on oikeus sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja perusoikeuksien täysimääräiseen kunnioittamiseen. Nämä perusoikeudet on määritelty perusoikeuskirjassa sekä muun muassa uudistettuun Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan ja ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen sisältyvissä kansainvälisissä sitoumuksissa. Ne ovat osa kansalaisoikeuksien todellista käyttöä. Yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tavoitteena on sosiaalinen, alueellinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus, ja siihen pyritään kollektiivisen yhteisvastuun avulla. Päämääränä on ratkaista erityisesti kaikki sellaiset sosiaalisen epävakauden tilanteet, jotka saattavat loukata ihmisten fyysistä tai henkistä koskemattomuutta. Tällaisia ovat sairaus, vanhuus, työkyvyttömyys, vammaisuus, epävarmat elinolot, köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, huumeriippuvuus, perhe- ja asunto-ongelmat ja ulkomaalaisten kotoutumiseen liittyvät ongelmat. Yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla on kuitenkin myös integrointiulottuvuus, joka ulottuu pelkkää avustamista ja heikoimmassa asemassa olevien hyväksi tarkoitettuja toimia pidemmälle. Niiden tavoitteena on myös vastata tarpeisiin, jotka on täytettävä, jotta sosiaalialan peruspalvelut olisivat kaikkien saatavilla.
3.1.1

Komissio mainitsee tiedonannossaan työmarkkinaosapuolten kahdenvälisen vuoropuhelun ja kolmikantavuoropuhelun sekä '”työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen ”(engl. tois. the social partners and civil society) mukaan ottamisen ja ”työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan ”(engl. tois. the social partners and other social society stakeholders) mukaan ottamisen. Komission tulisi tehdä selväksi, että työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun osallistuvat työmarkkinaosapuolet joko valtiovallan edustajien kanssa tai ilman, kun taas kansalaisvuoropuheluun osallistuvat myös valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja muut sidosryhmät. Tiedonannosta on käytävä ilmi, että todellinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on asia, joka voidaan saavuttaa vain vapaiden, riippumattomien ja demokraattisten järjestöjen turvin.
3.5

Vuonna 2001 julkaistu komission valkoinen kirja (5) sisältää perustavaa tietoa EU:n kuljetusjärjestelmästä. Siinä esitetään myös ideoita, toimintamalleja ja ehdotuksia siitä, kuinka tilannetta liikennealalla voitaisiin parantaa vuoteen 2010 mennessä. Valkoisessa kirjassa asetetaan määrällisiä tavoitteita eri liikennemuotoja varten. Eri liikennemuotojen markkinaosuudet on tarkoitus palauttaa takaisin vuoden 1998 tasolle vuoteen 2010 mennessä. Asiakirjassa korostetaan vahvasti intermodaliteetin merkitystä eli sitä, millä tavoin eri kuljetusmuodot Euroopassa voisivat tehdä yhteistyötä erityisesti pitkien tavarakuljetusten osalta. Tavoitteena on siirtää tavarakuljetuksia entistä enemmän rautateille ja meriliikenteeseen. Marco Polo -ohjelma on osa näitä pyrkimyksiä. Edellytyksenä tälle kuitenkin on, että kehitetään soveliaita teknisiä ja logistisia ratkaisuja, jotka mahdollistavat ovelta ovelle -konseptin soveltamisen jatkamisen. Valkoisen kirjan mukaan uudelleenlastauksista aiheutuva ajanhukka ja lisäkustannukset haittaavat kilpailukykyä, mikä suosii kuorma-autoliikennettä, sillä kattavan tieverkoston ansiosta sen avulla tavoitetaan periaatteessa mikä tahansa määränpää. Edellä olevat maininnat kehittyneestä tieinfrastruktuurista koskevat pääasiassa 15 jäsenvaltion EU:ta. Uusissa jäsenvaltioissa maantieverkosto on vähemmän kehittynyt ja monissa tapauksissa heikkolaatuinenkin. Näissä maissa on erittäin suuret mahdollisuudet kehittää liikennejärjestelmää, ja näitä mahdollisuuksia tulisi hyödyntää edistämällä infrastruktuuri-investointeja.
3.1.4

Komitea pitää tarpeellisena konkretisoida taloudellisia tavoitteita ja täydentää niitä sosiaalisin ja työllisyyspoliittisin tavoittein. Tässä yhteydessä on pyrittävä ennen kaikkea viinitilojen tulotason parantamiseen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä nuorten viininviljelijöiden kehitysmahdollisuuksiin. Samalla on otettava huomioon myös kokopäivätyöntekijöiden ja kausityöntekijöiden työllistämismahdollisuudet sekä parannettava mahdollisuuksia huolehtia asianmukaisesta palkkatasosta.
4.7

ETSK korostaa, että väittämistä annetun asetuksen on oltava käytännönläheinen. Se on lisäksi huolissaan siitä, että tietyt väittämiä koskeviin asiakirjoihin liittyvät määräykset saattavat olla tarpeettoman monimutkaisia. Komitea katsoo, että on tärkeää saada tasapainoon toisaalta kuluttajien tarve saada enemmän tieteellistä ja selkeää tietoa ja toisaalta elintarviketuottajien mahdollisuudet kehittää ja markkinoida elintarvikkeita, joilla on kuluttajille hyödyllisiä ja merkityksellisiä ominaisuuksia.
2.1

Kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevat säännöt on tällä hetkellä kirjattu asetukseen (ETY) N:o 1408/71 ja sen täytäntöönpanoasetukseen (ETY) N:o 574/72. Molempia asetuksia on vuosien aikana toistuvasti muutettu ja ajantasaistettu. Asetus 1408/71 on tarkoitus korvata jo 29. huhtikuuta 2004 hyväksytyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 883/2004.