Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi nonyylifenolin, nonyylifenolietoksylaatin ja sementin markkinoinnin ja käytön rajoituksista (neuvoston direktiivin 76/769/ETY kahdeskymmeneskuudes muutos)" (KOM(2002) 459 lopullinen – 2002/0206 COD)



Virallinen lehti nro C 133 , 06/06/2003 s. 0013 - 0016



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus - Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi nonyylifenolin, nonyylifenolietoksylaatin ja sementin markkinoinnin ja käytön rajoituksista (neuvoston direktiivin 76/769/ETY kahdeskymmeneskuudes muutos)" (KOM(2002) 459 lopullinen - 2002/0206 COD) (2003/C 133/03) Neuvosto päätti 13. syyskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. maaliskuuta 2003. Esittelijä oli Michel Nollet. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. maaliskuuta 2003 pitämässään 398. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 83 puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. ETSK on tutustunut komission asiakirjan ja sen liitteiden keskeiseen sisältöön ja huomioinut erityisesti komission toteuttaman vaikutusten analyysin. 1.2. Komitea on tutkinut tietopankkien avulla nonyylifenolin, nonyylifenolietoksylaatin ja sementin myrkyllisyyttä sekä niiden eri käyttötarkoituksia hyvin monien tuotteiden valmistuksessa. 1.3. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi nonyylifenolin, nonyylifenolietoksylaatin ja sementin markkinoinnin ja käytön rajoituksista (neuvoston direktiivin 76/769/ETY kahdeskymmeneskuudes muutos) on laadittu otsikolla "Vaaralliset aineet: nonyylifenoli ja sementti". 1.4. ETSK pitää lausunnon luettavuuden kannalta parempana tarkastella nonyylifenolia ja sementtiä kumpaankin erikseen. Sementin yhteydessä käsitellään kromiin sekä terveysvaikutuksiin ja tietyissä oloissa aiheutuviin allergisiin reaktioihin liittyviä kysymyksiä. 1.5. Asiassa on kuultu kemian, rakennus- ja sementtialan työnantaja- ja ammattiliittoja. 2. Nonyylifenoli ja nonyylifenolietoksylaatit 2.1. Johdanto 2.1.1. Nonyylifenolia käytetään pääasiassa välituotteena nonyylifenolietoksylaattien ja hartsien valmistuksessa. Lisäksi nonyylifenolia käytetään välituotteena muovien lisäaineena käytettävän TNPP:n valmistuksessa. TNPP:tä käytetään tiettyjen polymeerien, kuten polyeteenin ja PVC:n, stabilointiaineena. Nonyylifenolia ei koskaan käytetä sellaisenaan koostumuksissa tai kuluttajatuotteissa. 2.1.2. Nonyylifenolietoksylaatit ovat kemiallisia aineita, joita käytetään usein detergentteinä ja puhdistusaineina teollisissa prosesseissa. Lisäksi niitä käytetään paperimassan valmistuksessa sekä synteettisten ja luonnontekstiilien ja nahan valmistuksessa. Niitä käytetään myös lateksimaalien ja eräiden torjunta-aineiden lisäaineina (emulgointiaineina). Euroopassa nonyylifenolietoksylaatteja on jo vuosia käytetty tavallisissa kodinhoito- ja hygieniatuotteissa, kuten nestemäisissä pyykinpesuaineissa, yleispuhdistusaineissa, saippuoissa ja sampoissa. 2.1.3. Suurin osa nonyylifenolietoksylaateista päätyy viemäriin, jossa ne hajoavat nonyylifenoliksi. Se on erittäin myrkyllinen sivutuote. 2.1.4. Erään kanadalaisen tutkimuslaitoksen Internet-sivustossa (Environment Canada - http://www.ec.gc.ca/substances/ese/fre/pesip/final/npe.cfm) voi tutustua mielenkiintoiseen tutkimukseen nonyylifenolista ja nonyylifenolietoksylaateista. 2.1.5. Talous- ja yhteiskuntaelämän sekä tiedemaailman eri sektoreilta tiedusteltiin, voidaanko nonyylifenoli poistaa kokonaan tai osittain markkinoilta. Vastaukseksi saatiin, että nonyylifenolia käytetään hapettumisenestoaineena tiettyjen polymeerien kuten polystyreenin ja PVC:n valmistuksessa sekä etenkin nonyylifenolietoksylaateissa, joilla on runsaasti käyttötarkoituksia. Nonyylifenolietoksylaatit eivät sinänsä ole myrkyllisiä, mutta jouduttuaan viemäriin ne hajoavat nonyylifenoliksi, joka saastuttaa ympäristöä. 2.1.6. Nonyylifenolietoksylaatit voidaan korvata alkoholietoksylaateilla (ionittomat tensidit) tai suoraketjuisilla alkyylibentseenisulfonaateilla, alkyylisulfonaateilla, eetterialkoholisulfaateilla (anioniset tensidit) tai betaiineilla (amfoteeriset tensidit). Edellä mainittuja tensidejä on vaikeampi valmistaa synteettisesti ja etenkin puhtaina (korkeat kustannukset) kuin nonyylifenolietoksylaatteja. Nonyylifenolietoksylaatteja vastaavien ominaisuuksien aikaansaamiseksi teollisuudessa joudutaan joskus käyttämään useita tensidejä, mikä nostaa kustannuksia. Tässä yhteydessä on todettava, että Euroopan kemianteollisuuden neuvoston (CEFIC) tiedottajan mukaan korvaavia aineita on, muttei kaikkiin tarkoituksiin. 2.2. Terveysriskit 2.2.1. Nonyylifenoli on ihoa voimakkaasti syövyttävä aine. 2.2.2. ETSK on pyytänyt komission edustajilta yhteisön tilastoja jäsenvaltioissa toteutetuista ennaltaehkäisytoimista sekä mahdollisesti ammattitautien johdosta maksetuista korvauksista. Komitea ei ole saanut pyytämiään tietoja, eivätkä kyseiset tiedot ole myöskään saatavilla Eurostatista. Esim. Belgian ammattitautiluettelossa nonyylifenoli on otsakkeen 1.123.01 "Fenoli ja vastaavat aineet" alla. On mahdotonta sanoa, onko käsiteltävänä erityisesti nonyylifenoliin liittyviä korvaushakemuksia. Vuosina 1999, 2000 ja 2001 Belgiassa jätettiin neljä otsakkeeseen "Fenoli ja vastaavat aineet" liittyvää hakemusta ja kolme muutoshakemusta. 2.3. Kemianteollisuuden (Euroopan kemianteollisuuden järjestön CEFIC:n) näkemykset 2.3.1. Kemianteollisuuden työnantajaliitto katsoo, että direktiiviehdotus on tulosta riskien analysoinnista ja arvioinnista asetuksen (ETY) N:o 793/93 yhteydessä. Nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaattien tuottajien kanta on nähtävillä Internetissä osoitteessa http://www.cefic.org/cepad. 2.3.2. Alan yritykset arvelevat, ettei tarkasteltavana oleva direktiivi aiheuta niille ongelmia. 2.3.3. Alkyylifenoleja ja niiden johdannaisia käsittelevä eurooppalainen järjestö CEPAD (European Council for Alkylphenols and Derivatives) on julkaissut asiasta kannanoton. 2.4. ETSK:n näkemykset nonyylifenolista ja nonyylifenolietoksylaatista 2.4.1. ETSK:n mielestä komission tulisi sovittaa yhteen taloudelliset, sosiaaliset ja työturvallisuuteen liittyvät tekijät ennalta ehkäisevien toimien toteuttamiseksi ja tarvittaessa korvausten maksamiseksi ammattitautien johdosta sekä ympäristön suojelemiseksi. Se katsoo, että ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi edistää kyseisten seikkojen huomioimista. 3. Kromi VI (sementti) 3.1. Johdanto 3.1.1. Ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi todetaan eräiden tieteellisten tutkimusten tapaan, että kromi VI:ta sisältävät sementtivalmisteet voivat aiheuttaa allergisia reaktioita tietyissä oloissa, jos ne ovat pitkään suorassa kosketuksessa ihon kanssa. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä Euroopan komission tiedekomitea (CSTEE) on vahvistanut sementin sisältämän kromi VI:n haitalliset terveysvaikutukset. 3.1.2. Komissio ehdottaa tarkasteltavana olevassa direktiiviehdotuksessa, että sementin ja enemmän kuin 2 ppm kromi VI:ta sisältävien sementtivalmisteiden markkinoille saattamista ja käyttöä rajoitettaisiin ihmisten terveyden suojelemiseksi. Käyttöä pitää rajoittaa käsin tehtävän työn osalta, kun on olemassa vaara aineiden joutumisesta kosketukseen ihon kanssa. 3.1.3. Kromia ja liukoista kromaattia käytetään ferrokromiseoksissa, elektronisessa kromauksessa korroosionkestävän pinnoituksen yhteydessä, väriaineisiin tarvittavien (bi)kromaattien valmistuksessa, parkinnassa, torjunta-aineina, hitsauksessa kromipohjaisten metalliseosten kanssa, tulenkestävien tiilien valmistuksessa, syövytteenä värjäyksessä, kuvalaatan valmistuksessa ja puun käsittelyssä. Sementti sisältää yleensä kromia. Se mainitaan ammattitautiluettelossa kohdassa "sinus". 3.1.4. Sementin kromi VI -pitoisuutta voidaan vähentää joko käyttämällä vähäkromisia raaka-aineita (tämä saattaa olla vaikeaa, sillä sementtitehtaat hankkivat raaka-aineet tehtaan lähellä olevista esiintymistä) tai lisäämällä klinkkeriin ferrosulfaattia kuudenarvoisen kromin pelkistämiseksi kolmenarvoiseksi (liukenemattomaksi) kromiksi. Tässä yhteydessä on korostettava, että pitkällä aikavälillä teho on rajallinen, koska ferrosulfaatti ei ole stabiili tuote. 3.1.5. Hitsauksessa kuudenarvoinen kromi voidaan pelkistää kolmenarvoiseksi lisäämällä hitsausseokseen sinkkiä. 3.2. Terveysriskit 3.2.1. Kromi VI on hengitettynä erittäin karsinogeeninen. Vaikutukset kohdistuvat keuhkoihin ja nenän sivuonteloihin. 3.2.1.1. Märässä sementissä kromi VI on myös ihoa ärsyttävä aine (aiheuttaa ekseemaa). Sama pätee kromi III:een. 3.2.2. Näistä aineista, kuten myöskään nonyylifenolista, ei ole laadittu yhteisön tason tilastoja. Tilastojen puuttumisen johdosta on käytännössä mahdotonta muodostaa kokonaiskäsitystä eri jäsenvaltioiden tilanteesta, eikä näin ollen voida myöskään kehittää varsinaista ennaltaehkäisypolitiikkaa. 3.2.3. Esim. Belgian ammattitautiluettelossa kuudenarvoinen kromi on otsakkeen nro 105 "Kromi ja kromiyhdisteet" alla. 3.2.3.1. Vuosina 1999, 2000 ja 2001 jätettiin 117 hakemusta ammattitautidiagnoosin vahvistamiseksi ja 21 muutoshakemusta. 3.2.4. Myös sementin, laastin ja betonin mekaanisen käytön yhteydessä täytyy viimeistelytyöt (saumaus, kulmaus, portaat yms.) usein tehdä käsin. Saksassa tehdyt tutkimukset osoittavat, että noin 16 prosenttia sementtitöistä on tehtävä käsin. 3.2.5. Käsin tehtävän työn osuuden pienentäminen ei vaikuta realistiselta. Kromi VI:n pitoisuudet ja ekseeman kehittymisen todennäköisyys tulee minimoida myös kyseisten 16 prosentin osalta. 3.2.6. Näin ollen komission ehdotuksessa esitetään direktiivin 76/769/ETY liitteessä 1 olevan tekstikohdan muuttamista seuraavaan muotoon: "Ei saa saattaa markkinoille tai käyttää aineena tai valmisteen aineosana käsin tehtävään työhön tarkoitettuna, kun on olemassa vaara joutumisesta kosketukseen ihon kanssa, jos sisältää enemmän kuin 0,0002 prosenttia liukoista kromi VI:ta sementin kokonaiskuivapainosta." 3.2.7. Komitea korostaa Ranskan sementtiteollisuuden ammattiliiton ja erityisesti Euroopan sementtialaa edustavan CEMBUREAUn kannanottojen mukaisesti, että sementtiä käsitteleville henkilöille saattaa kiistatta aiheutua iho-oireita monista eri syistä. 3.2.8. Esimerkiksi Skandinavian mailla on paljon kokemusta vähän liukoista kromia sisältävien sementtilaatujen käytöstä. Kyseisissä maissa on rajoitettu 1980-luvulta lähtien enemmän kuin 2 ppm kromi VI:ta sisältävän sementin käyttöä. Sementtiä käsittelevien henkilöiden työolot ovat parantuneet tämän johdosta huomattavasti. Rajoituksen ansiosta on myös voitu osoittaa, että ferrosulfaatin lisääminen ei ole teknisesti vaikeaa eikä huononna sementin laatua. 3.2.9. ETSK pitää tärkeänä, että muille kuin kyseisiä aineita ammatikseen käsitteleville henkilöille tarjotaan tietoa. Sen lisäksi, että sovelletaan vaarallisten aineiden ja valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevia yhteisön muita säännöksiä, sementtipakkauksissa on oltava selkeät merkinnät pakkauspäivämäärästä, varastointiolosuhteista ja varastointiajasta, jonka kestäessä liukoisen kromi VI:n pitoisuus on vähemmän kuin 0,0002 prosenttia sementin kokonaiskuivapainosta. Kuluttajille suunnatussa tiedotuksessa tulisi painottaa, että sementtiä käsiteltäessä on hyvä käyttää suojakäsineitä. 3.2.10. CEMBUREAU on toimittanut komitealle runsaasti tausta-aineistoa ja käytettävissä olevat alan tilastot. 3.3. ETSK:n näkemykset kromi VI:sta ja sementistä 3.3.1. Saamiensa tietojen perusteella komitea toteaa seuraavaa: 1) Sementtialan ei tule tarkastella asiaa pelkästään taloudellisesta näkökulmasta, ja sen tulee vahvistaa olevansa valmis yhteistyöhön kestävän ratkaisun aikaansaamiseksi. 2) Komissio ei ole kuullut riittävästi käyttäjiä eli betoni- ja rakennussektoreita. 3) Myöskään betoni- ja rakennusalan eurooppalaisia työmarkkinajärjestöjä ei ole kuultu riittävästi. 4) Kuten CEMBUREAUn asiakirjassa todetaan, Euroopan standardointikomitea CEN on käynnistänyt Euroopan sementinvalmistajien aloitteesta yhteisen standardin kehittämisen sementin sisältämän liukoisen kromi VI:n määrittämistä varten. 3.3.2. Komitea panee merkille, että CEMBUREAU on tilannut riippumattomalta asiantuntijalta (National Institute of Occupational Health NIOH, Oslo) epidemiologisen arvion sementti-ihottumasta käytettävissä olevista tiedoista. Instituutin on määrä julkaista tutkimuksen tulokset huhtikuussa 2003, jolloin myös komitea saa ne käyttöönsä. 3.3.3. ETSK katsoo tarpeelliseksi tutustua kyseisen tutkimuksen tuloksiin voidakseen esittää lopullisen kantansa. Se saattaa laatia asiasta toisen lausunnon. 3.3.4. Komitea toivoo saavansa tiedon, mikäli komissio muuttaa ehdotustaan. 3.3.5. Komitea pyrkii lähitulevaisuudessa ensisijaisesti edistämään asianomaisten alojen työmarkkinaosapuolten välisiä neuvotteluja. 3.3.6. Komitea toteaa, että CEMBUREAU on luvannut kehittää yhdessä Euroopan valmisbetoniteollisuuden liiton (ERMCO), kansainvälisen betonielementtiteollisuuden liiton (BIBM), Euroopan rakennusteollisuusliiton (FIEC) sekä Euroopan puu- ja rakennustyöntekijäin liiton (FETBB) kanssa kokonaisvaltaista lähestymistapaa työterveyskysymyksiin. 3.3.7. Olisi erittäin toivottavaa, että osapuolet solmisivat yleissopimuksen sementin kanssa kosketuksiin joutuvien henkilöiden terveyden suojaamisesta. Tällainen sopimus olisi asianomaisilta työmarkkinaosapuolilta merkittävä kannanotto direktiiviehdotusta varten ja helpottaisi direktiivin omaksumista ja täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Bryssel 26. maaliskuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch