Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä Välimeren yleiseen kalastusneuvostoon /* KOM/97/0067 lopull. - AVC 97/0059 */



Virallinen lehti nro C 124 , 21/04/1997 s. 0061



Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön liittymisestä Välimeren yleiseen kalastusneuvostoon (97/C 124/08) KOM(97) 67 lopull. - 97/0059(AVC) (Komission esittämä 27 päivänä helmikuuta 1997) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan sekä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan toisen alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon parlamentin puoltavan lausunnon, sekä katsoo, että yhteisö on allekirjoittanut Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jossa kaikki kansainvälisen yhteisön jäsenet velvoitetaan tekemään meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja hallintoon tähtäävää yhteistyötä, merikalastuksen osalta yhteisön toimivaltaan kuuluu päättää kalavarojen säilyttämis- ja hallintotoimenpiteistä ja tähän liittyen tehdä sitoumuksia kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa, Välimeren elollisten luonnonvarojen hallinto ja säilyttäminen edellyttää kansainvälistä säännöstöä, tämän vuoksi Välimeren elollisten luonnonvarojen hallintoa ja säilyttämistä sekä Välimeren yleisen kalastusneuvoston (GFCM) perustamista koskeva kansainvälinen sopimus tehtiin Roomassa 24 päivänä syyskuuta 1949, yhteisön olisi liityttävä Välimeren yleiseen kalastusneuvostoon meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi Välimeren yleisestä kalastusneuvostosta tehdyn sopimuksen toimivaltaan kuuluvalla alueella, jolla yhteisön kalastajat harjoittavat toimintaansa, Euroopan yhteisöstä tuli Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) jäsen 26 päivänä marraskuuta 1991, Euroopan yhteisön liittyminen GFCM:ään on mahdollista GFCM:stä tehdyn sopimuksen I artiklan 2 kappaleen nojalla, tarkasteltuna yhdessä FAO:n tarkistetun perustamisasiakirjan XIV artiklan kanssa, ja GFCM-sopimus ja työjärjestys on muutettu, jotta Euroopan yhteisö voi niihin liittyä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Ainoa artikla 1. Yhteisö liittyy Välimeren yleiseen kalastusneuvostoon kyseisestä järjestöstä tehdyn sopimuksen ja työjärjestyksen hyväksymistä koskevalla julistuksella liitteeseen I liitetyn liittymiskirjan mukaisesti. Euroopan yhteisö tallettaa lisäksi neuvoston ja komission välillä sovitun olevaa toimivaltaa ja äänioikeutta koskevan ainoan julistuksen. 2. Välimeren yleisestä kalastusneuvostosta tehdyn sopimuksen ja sen työjärjestyksen teksti ovat tämän sopimuksen liitteessä II. LIITE I Välimeren yleiseen kalastusneuvostoon liittymiskirja Arvoisa pääjohtaja, Minulla on kunnia ilmoittaa, että Euroopan yhteisö on päättänyt liittyä Välimeren yleiseen kalastusneuvostoon. Pyydänkin teitä ottamaan vastaan tämän liittymiskirjan, jolla yhteisö hyväksyy Välimeren yleisestä kalastusneuvostosta tehdyn sopimuksen ja sen työjärjestyksen kyseisen asiakirjan I ja XI artiklan mukaisesti sekä toimivaltaa ja äänioikeutta koskevan ainoan julistuksen kyseisen sopimuksen II artiklan 6 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Euroopan yhteisö hyväksyy virallisesti ja varauksetta sen jäsenyydestä Välimeren yleisessä kalastusneuvostossa johtuvat velvoitteet, sellaisina kuin ne ovat siitä tehdyssä sopimuksessa ja sen työjärjestyksessä, sekä sitoutuu juhlallisesti täyttämään liittymishetkellä voimassa olevat velvoitteensa. Kunnioittavasti, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja Pääjohtaja Diouf Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö Via delle Terme di Caracalla I-00100 ROOMA LIITE II VÄLIMEREN YLEISESTÄ KALASTUSNEUVOSTOSTA TEHTY SOPIMUS JA SEN TYÖJÄRJESTYS sellaisina kuin Välimeren yleinen kalastusneuvosto on muuttanut ne 22 päivänä toukokuuta 1963 pidetyssä erityisistunnossaan ja 1 päivänä heinäkuuta 1976 Roomassa pidetyssä 13. istunnossaan (Tähän tekstiin sisältyvät Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n ehdottamat Välimeren yleisestä kalastusneuvostosta tehdyn sopimuksen ja sen työjärjestyksen muutokset, jotta Euroopan yhteisö voisi niihin liittyä. Kyseiset muutokset hyväksytään vuoden 1997 lokakuussa pidettävässä Välimeren yleisen kalastusneuvoston seuraavassa sääntömääräisessä istunnossa.) SOPIMUS JOHDANTO-OSA Sopimuspuolet, jotka tuntevat yhteistä mielenkiintoa Välimeren ja Mustanmeren sekä niitä yhdistävien merialueiden elollisten luonnonvarojen kehittämistä ja asianmukaista käyttöä kohtaan ja toivovat voivansa edistää tavoitteidensa saavuttamista kansainvälisen yhteistyön avulla, jota voitaisiin tehostaa Välimeren yleisen kalastusneuvoston perustamisella, ovat sopineet seuraavaa: 1 artikla Neuvosto 1. Sopimuspuolet perustavat Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n (jäljempänä `järjestö`) alaisuuteen neuvoston, jonka nimi on Välimeren yleinen kalastusneuvosto (jäljempänä `neuvosto`) jäljempänä 3 artiklassa esitettyjen tehtävien hoitamiseksi ja vastuualueiden selventämiseksi. 2. Neuvoston jäsenten on oltava sellaisia järjestön jäseniä ja liitännäisjäseniä ja sellaisia järjestöön kuulumattomia valtioita, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien, sen erityisjärjestöjen tai Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) jäseniä, jotka hyväksyvät tämän sopimuksen jäljempänä olevan 11 artiklan määräysten mukaisesti, ottaen huomioon, että nämä määräykset eivät vaikuta sellaisten valtioiden jäsenyysasemaan neuvostossa, jotka eivät ole Yhdistyneiden Kansakuntien, sen erityisjärjestöjen tai Kansainvälisen atomienergiajärjestön jäseniä ja joista on tullut tämän sopimuksen sopimuspuolia ennen 22 päivää toukokuuta 1963. Liitännäisjäsenten osalta järjestön on jätettävä tämä sopimus perustamissopimuksen XIV artiklan 5 kohdan ja järjestön yleisten sääntöjen XXI säännön 3 kohdan mukaisesti kyseisten liitännäisjäsenten kansainvälisistä suhteista vastaavan viranomaisen päätettäväksi. 2 artikla Järjestö 1. Kullakin jäsenellä on neuvoston istunnoissa yksi valtuutettu, jolla voi olla mukanaan varamies ja asiantuntijoita ja neuvonantajia. Neuvoston kokouksiin osallistuvilla varamiehillä, asiantuntijoilla ja neuvonantajilla ei ole äänioikeutta; varamiehellä on äänioikeus ainoastaan silloin, kun hän toimii poissaolevan valtuutetun sijaisena. 2. Kullakin jäsenellä on yksi ääni, jollei 3 kohdan määräyksistä muuta johdu. Neuvoston päätökset tehdään annettujen äänten enemmistöllä, jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä. Neuvoston enemmistöllä on päätösvalta. 3. Jokaisessa neuvoston tai neuvoston sivutoimielimen kokouksessa neuvoston jäsenenä olevalla alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävällä järjestöllä on yhtä monta ääntä kuin kyseisellä järjestöllä on jäsenvaltioita, joilla on äänioikeus tässä kokouksessa. 4. Neuvoston jäsenenä oleva alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävä järjestö käyttää toimivaltaansa kuuluvissa asioissa oikeuksiaan vaihtoehtoisesti neuvoston jäseninä olevien jäsenvaltioidensa kanssa. Neuvoston jäsenenä olevan alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävän järjestön käyttäessä äänioikeuttaan sen jäsenvaltiot eivät käytä omaansa, ja päinvastoin. 5. Neuvoston jäsen voi pyytää neuvoston jäsenenä olevaa alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävää järjestöä tai sen neuvoston jäseninä olevia jäsenvaltioita osoittamaan, onko jäsenjärjestöllä tai sen jäsenvaltioilla toimivalta tietyn kysymyksen osalta. Alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävän järjestön tai sen asianomaisten jäsenvaltioiden on annettava kysytty tieto. 6. Neuvoston jäsenenä olevan alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävän järjestön tai sen neuvoston jäseninä olevien jäsenvaltioiden on ilmoitettava ennen neuvoston tai neuvoston sivutoimielimen kokousta, onko alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävällä järjestöllä tai sen jäsenvaltioilla toimivalta kaikkien kokouksessa käsiteltävien kysymysten osalta sekä onko alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävällä järjestöllä tai sen jäsenvaltioilla äänioikeus kussakin esityslistaan kuuluvassa asiassa. Tämän kohdan määräykset eivät estä neuvoston jäsenenä olevaa alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävää järjestöllä tai sen neuvoston jäseninä olevia jäsenvaltioita antamasta tässä kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä yhtä yhteistä julistusta; tällainen julistus voi koskea kaikkia tulevissa kokouksissa käsiteltäviä kysymyksiä ja esityslistalla olevia asioita, jollei ennen kokousta mahdollisesti ilmoitettavista poikkeuksista tai muutoksista muuta johdu. 7. Jos esityslistalla oleva asia koskee samanaikaisesti alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävälle järjestölle siirrettyä toimivaltaa koskevaa kysymystä ja sen jäsenvaltioille kuuluvaa toimivaltaa koskevaa kysymystä, alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävä järjestö ja sen jäsenvaltiot voivat osallistua keskusteluun. Jos tällaisessa tapauksessa on tehtävä päätöksiä, kokouksessa otetaan huomioon ainoastaan äänioikeutetun sopimuspuolen kanta. 8. Neuvoston kokouksen päätösvaltaisuuden toteamisessa neuvoston jäsenenä oleva alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen tähtäävä järjestö otetaan huomioon ainoastaan, jos sillä on äänioikeus kokouksessa, jossa päätösvaltaisuutta vaaditaan. 9. Neuvosto valitsee puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa. 10. Neuvoston puheenjohtaja kutsuu koolle sääntömääräisen istunnon vähintään joka toinen vuosi, jollei jäsenvaltioiden enemmistö toisin määrää. Neuvosto päättää kaikkien istuntojen ajasta ja paikasta kuultuaan järjestön pääjohtajaa. 11. Neuvoston kotipaikka on järjestön toimipaikassa Roomassa. 12. Järjestö antaa neuvoston käyttöön sihteeristön ja pääjohtaja nimittää sen sihteerin, joka on hallinnollisesti hänen alaisensa. 13. Neuvosto voi kahden kolmasosan enemmistöllä hyväksyä ja muuttaa omaa työjärjestystään, jonka on oltava yhdenmukainen järjestön yleisten sääntöjen kanssa. Neuvoston työjärjestys ja sitä koskevat muutokset tulevat voimaan sinä päivänä, jona järjestön pääjohtaja on hyväksynyt ne. 3 artikla Tehtävät Neuvoston tavoitteena on edistää meren elollisten luonnonvarojen kehittämistä, säilyttämistä, järkiperäistä hallintoa ja parhainta hyödyntämistä, ja tätä varten se toteuttaa seuraavat tehtävät ja velvoitteet: a) tarkkailee jatkuvasti kyseisiä varoja, niiden määrä ja hyödyntämismäärä sekä niihin perustuvan kalastuksen taso mukaan lukien, b) laatii ja suosittaa 5 artiklan määräysten mukaisesti asianmukaisia toimenpiteitä i) meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja järkiperäisen hallinnon edistämiseksi, mukaan lukien seuraavat toimenpiteet: - kalastustapoja ja pyydyksiä koskeva sääntely - tiettyjen lajien yksilöiden vähimmäiskoon määrittely - sallittujen ja kiellettyjen kalastuskausien ja alueiden vahvistaminen - kokonaissaaliin määrän ja pyyntiponnistusten sääntely sekä niiden jako jäsenvaltioiden kesken, ii) näiden suositusten täytäntöönpanemiseksi, c) kalateollisuuden taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten tarkastelu ja toimenpide-ehdotukset sen kehittämiseksi, d) edistää, suosittaa ja yhteensovittaa kaikkea kalastusalaan liittyvää koulutus- ja laajennustoimintaa sekä vastaa siitä tarvittaessa, e) edistää, suosittaa, yhteensovittaa ja tarvittaessa panee alulle tutkimus- ja kehitystoimintaa, kalastusalan yhteistyöhankkeet ja meren elollisten luonnonvarojen suojelu mukaan lukien, f) kokoaa, julkaisee ja levittää meren hyödynnettäviä elollisia luonnonvaroja ja näihin varoihin perustuvaa kalastusta koskevaa tietoa, g) toteuttaa muuta sellaista toimintaa, joka saattaa olla tarpeen neuvoston edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi. 4 artikla Alue Neuvosto toteuttaa 3 artiklassa esitetyt tehtävät ja velvollisuudet johdanto-osassa tarkoitetulla alueella. 5 artikla Hallintotoimenpiteitä koskevat suositukset 1. Neuvoston kahden kolmasosan paikalla oleva ja äänestykseen osallistuva enemmistö hyväksyy 3 artiklan b kohdassa tarkoitetut suositukset. Neuvoston puheenjohtaja toimittaa näiden suositusten tekstin kaikille jäsenille. 2. Neuvoston jäsenet panevat täytäntöön tämän artiklan mukaisesti kaikki 3 artiklan b kohdassa luetellut neuvoston suositukset neuvoston vahvistamasta päivästä alkaen, joka ei saa olla ennenkuin tässä artiklassa määrätty valitusaika on päättynyt. 3. Neuvoston jäsen voi esittää suositusta koskevan valituksen 120 päivän kuluessa sen tiedoksiantamisesta eikä ole tällöin velvollinen panemaan täytäntöön kyseistä suositusta. Jos valitus on tehty 120 päivän kuluessa, jokin muu jäsen voi vastaavasti tehdä valituksen milloin tahansa seuraavien 60 päivän kuluessa. Jäsen voi myös peruuttaa valituksensa ja panna suosituksen täytäntöön 4. Jos yli kolmannes neuvoston jäsenistä vastustaa suositusta, muilla jäsenillä ei ole velvollisuutta panna täytäntöön sitä, mutta jotkut tai kaikki jäsenet voivat sopia keskenään sen täytäntöönpanosta. 5. Neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa kaikille jäsenille saamistaan valituksista ja valituksen peruutuksista. 6 artikla Kertomukset Neuvosto toimittaa jokaisen istunnon jälkeen sen näkemyksiä, suosituksia ja päätöksiä koskevan kertomuksen ja laatii järjestön pääjohtajalle muita kertomuksia tarvittaessa ja pyynnöstä. Sopimuksen 7 artiklassa määrättyjen komiteoiden ja työryhmien kertomukset toimitetaan järjestön pääjohtajalle neuvoston välityksellä. 7 artikla Komiteat, työryhmät ja asiantuntijat 1. Neuvosto voi perustaa neuvoston tavoitteisiin kuuluvia seikkoja tutkivia ja selvittäviä väliaikaisia, erityiskomiteoita ja pysyviä komiteoita sekä teknisten erityisongelmien tarkasteluun ja niitä koskevien suositusten antamiseen perehtyviä työryhmiä. 2. Neuvoston puheenjohtaja kutsuu koolle edellä 1 kohdassa tarkoitetut komiteat ja työryhmät ja päättää kokouksen ajankohdasta ja paikasta kuultuaan järjestön pääjohtajaa. 3. Neuvosto voi tehdä ehdotuksen järjestölle asiantuntijoiden palkkaamisesta tai nimittämisestä tutkimaan erityiskysymyksiä tai -ongelmia. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden ja työryhmien perustaminen ja edellä 3 kohdassa tarkoitettujen asiantuntijoiden palkkaaminen tai nimittäminen riippuu järjestön hyväksytyn talousarvion asiaankuuluvaan kohtaan merkittyjen tarvittavien varojen käyttömahdollisuudesta; järjestön pääjohtaja päättää tästä käyttömahdollisuudesta. Ennen kuin neuvosto päättää komiteoiden ja työryhmien perustamiseen ja asiantuntijoiden palkkaamiseen ja nimittämiseen liittyvistä kuluista, sillä on oltava käytössään järjestön puheenjohtajan kertomus niiden hallinnollisista ja taloudellisista vaikutuksista. 8 artikla Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa Yhteisissä kysymyksissä neuvosto toimii läheisessä yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa. 9 artikla Kulut 1. Kukin jäsen määrittää neuvoston istuntoihin osallistuvien valtuutettujen ja heidän varamiestensä, asiantuntijoiden ja neuvonantajien sekä tämän sopimuksen 7 artiklan mukaisesti perustettuihin komiteoihin ja työryhmiin lähetettyjen edustajien kulut ja maksaa ne. 2. Järjestö määrittää sihteeristön kulut, mukaan lukien julkaisut ja tiedonannot, sekä neuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kulut, kun he hoitavat neuvoston nimissä tehtäviä neuvoston istuntojen välillä, ja maksaa ne järjestön talousarvioon varattujen asiaankuuluvien määrärahojen mukaisesti. 3. Neuvoston yksittäisten jäsenten joko itsenäisesti tai neuvoston suosituksesta käynnistämien tutkimus- ja kehityshankkeiden kulut määrittää ja ne maksaa kyseinen jäsen. 4. Jäsenet määrittävät edellä 3 artiklan e kohdan mukaisesti käynnistettyjen tutkimuksen ja kehityksen yhteistyöhankkeiden kulut ja maksavat ne sopimassaan muodossa ja suhteessa, ellei käytettävissä ole muuta rahoitusta. Yhteistyöhankkeet on annettava järjestön neuvoston päätettäviksi ennen niiden täytäntöönpanoa. Yhteistyöhankkeita koskevat osuudet maksetaan sijoitusrahastoon, jonka järjestö perustaa ja jota se hoitaa järjestön rahoitusta koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti. 5. Pääjohtajan suosituksesta neuvoston kokouksiin, komiteoihin tai työryhmiin yksityishenkilöinä kutsuttujen asiantuntijoiden kulut maksetaan järjestön talousarviosta. 10 artikla Muutokset Välimeren yleisen kalastusneuvoston kaikkien jäsenten kahden kolmasosan enemmistö voi muuttaa tätä sopimusta, muutoksen tullessa voimaan vasta järjestön neuvoston annettua suostumuksensa, ellei viimeksi mainittu halua jättää muutosta järjestön konferenssin hyväksyttäväksi. Muutos tulee asianmukaisesti voimaan joko järjestön neuvoston tai konferenssin päätöksentekopäivästä lukien. Jäsenten uusia velvoitteita koskevat muutokset tulevat kuitenkin voimaan kunkin jäsenen osalta ainoastaan jäsenen hyväksyttyä ne. Uusia velvoitteita koskevien muutosten hyväksymisasiakirjat luovutetaan järjestön pääjohtajalle, joka ilmoittaa hyväksymisilmoitusten vastaanottamisesta ja näiden muutosten voimaantulosta kaikille Välimeren yleisen kalastusneuvoston jäsenille sekä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille. Niiden Välimeren yleisen kalastusneuvoston jäsenten oikeuksia ja velvoitteita, jotka eivät ole hyväksyneet uusia velvoitteita koskevia muutoksia, säännellään edelleen tämän sopimuksen muutosta edeltävillä määräyksillä. 11 artikla Hyväksyminen 1. Järjestön jäsenet tai liitännäisjäsenet voivat hyväksyä tämän sopimuksen. 2. Neuvosto voi jäsenistönsä kahden kolmasosan enemmistöllä hyväksyä sellaisten muiden Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioiden, sen erityisjärjestöjen ja kansainvälisen atomienergiajärjestön jäsenyyden, jotka ovat esittäneet jäsenhakemuksen ja julkilausuma-asiakirjan, jossa ne ilmoittavat hyväksyvänsä tämän sopimuksen sellaisena kuin se oli voimassa hyväksymishetkellä. 3. Sellaisten neuvoston jäsenten osallistuminen neuvoston toimintaan, jotka eivät ole järjestön jäseniä tai liitännäisjäseniä, riippuu järjestön varainhoitosäännöstön perusteella laaditusta sihteerin kulujen suhteellista osuutta kuvaavasta arviosta. 4. Järjestön jäsenvaltio tai liitännäisjäsen hyväksyy sopimuksen luovuttaessaan hyväksymisasiakirjan järjestön pääjohtajalle, ja se tulee voimaan pääjohtajan saatua tämän asiakirjan. 5. Järjestöön kuulumattomat valtiot hyväksyvät tämän sopimuksen luovuttaessaan hyväksymisasiakirjan järjestön pääjohtajalle. Jäsenyys tulee voimaan päivänä, jona neuvosto hyväsyy jäsenhakemuksen tämän artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti. 6. Järjestön pääjohtaja ilmoittaa kaikille neuvoston jäsenille, kaikille järjestön jäsenvaltioille ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille kaikista voimaan tulleista hyväksynnistä. 7. Tämän sopimuksen hyväksyminen voidaan saattaa riippuvaiseksi varuksista, jotka tulevat voimaan ainoastaan neuvoston jäsenten yksimielisellä päätöksellä. Järjestön pääjohtaja ilmoittaa välittömästi kaikille neuvoston jäsenille kaikista varauksista. Neuvoston jäsenten katsotaan hyväksyneen varauksen, jos ne eivät ole antaneet vastaustaan ilmoituspäivää seuraavien kolmen kuukauden kuluessa. Jos hyväksyntää ei saada, varauksen esittäneestä valtiosta ei tule tämän sopimuksen sopimuspuolta. 12 artikla Voimaantulo Tämä sopimus tulee voimaan viidennen hyväksymisasiakirjan vastaanottamispäivänä. 13 artikla Alueellinen soveltaminen Hyväksyessään tämän sopimuksen neuvoston jäsenten on ilmoitettava tarkasti, mitä alueita niiden osallistuminen koskee. Kyseisen ilmoituksen puuttuessa osallistumisen katsotaan koskevan kaikkia alueita joista jäsenet ovat vastuussa kansainvälisten suhteiden perusteella. Alueellisen soveltamisen rajoja voidaan muuttaa jälkikäteen tehtävällä ilmoituksella seuraavan 14 artiklan määräysten mukaisesti. 14 artikla Irtisanominen 1. Jäsenet voivat irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa kahden vuoden kuluttua siitä kun sopimus tuli voimaan kyseisen jäsenen osalta ilmoittamalla irtisanomisesta kirjallisesti järjestön pääjohtajalle, joka ilmoittaa siitä välittömästi kaikille neuvoston jäsenille ja kaikille järjestön jäsenvaltioille. Irtisanomisilmoitus tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun pääjohtaja on saanut siitä tiedon. 2. Neuvoston jäsen voi sanoa sopimuksen irti yhden tai useamman alueen osalta niiden kansainvälisten sitoumusten perusteella, joista se on vastuussa. Kun jäsen esittää neuvostoa koskevan eroilmoituksen, sen on ilmoitettava, mitä aluetta tai alueita irtisanominen koskee. Tällaisen ilmoituksen puuttuessa irtisanomisen katsotaan koskevan kaikkia alueita, joista neuvoston jäsen on vastuussa kansainvälisten sitoumusten perusteella, liitännäisjäseniä lukuun ottamatta. 3. Järjestöä koskevan irtisanomisilmoituksen esittävän neuvoston jäsenen katsotaan samalla sanoutuvan irti neuvostosta ja irtisanomisen katsotaan koskevan kaikkia alueita, joista kyseinen jäsen on vastuussa kansainvälisten sitoumusten perusteella, mutta irtisanomisen ei katsota koskevan liitännäisjäseniä. 15 artikla Riitojen tulkinta ja ratkaiseminen Jos neuvosto ei ole ratkaissut jotakin tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevaa riitaa, se on annettava kunkin riidan osapuolen nimittämistä jäsenistä koostuvan komitean ja tämän komitean jäsenten valitseman riippumattoman puheenjohtajan ratkaistavaksi. Vaikka komitean suositukset eivät ole sitovia, niiden on oltava pohjana kyseisten sopimuspuolten välisen riidan uudelleentarkastelulle. Jos riita ei ratkea tämän menettelyn avulla, se on annettava kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi tuomioistuimen ohjesäännön mukaisesti tai ratkaistava välimiesmenettelyllä silloin kun kyseessä on neuvoston jäsenenä oleva alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö, jos riidan osapuolet eivät sovi jostain muusta ratkaisutavasta. 16 artikla Voimassaolon päättyminen Tämän sopimuksen voimassaolo päättyy ilman eri toimenpiteitä, jos ja kun neuvoston jäsenten määrä on irtisanomisten vuoksi korkeintaan neljä, mikäli jäljellä olevat jäsenet eivät päätä yksimielisesti toisin. 17 artikla Oikeaksi todistaminen ja rekisteröinti Tämän sopimuksen alkuperäinen teksti laadittiin Roomassa 24 päivänä syyskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataaneljäkymmentäyhdeksän ranskan kielellä. Järjestön neuvoston tai konferenssin annettua suostumuksensa järjestön konferenssin tai neuvoston puheenjohtaja ja järjestön pääjohtaja todistavat tarvittaessa oikeaksi tämän sopimuksen kahtena englannin-, ranskan- ja espanjankielisenä kappaleena, sellaisena kuin se on muutettuna 22 päivänä toukokuuta 1963 pidetyssä ensimmäisessä erityisistunnossa ja 1 päivänä heinäkuuta 1976 pidetyssä Välimeren yleisen kalastusneuvoston 13. istunnossa. Toinen kappale toimitetaan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille rekisteröintiä varten. Lisäksi pääjohtaja todistaa oikeiksi tämän sopimuksen jäljennökset ja toimittaa yhden kappaleen jokaiselle järjestön jäsenvaltiolle ja järjestöön kuulumattomille valtioille, jotka ovat tai joista voi tulla tämän sopimuksen sopimuspuolia. TYÖJÄRJESTYS I artikla Tässä työjärjestyksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä: Sopimus: Välimeren yleisen kalastusneuvoston perustamiseksi 24 päivänä syyskuuta 1949 Roomassa (Italia) tehty sopimus, sellaisena kuin se on muutettuna sopimuksen 10 artiklan mukaisesti. Neuvosto: Välimeren yleinen kalastusneuvosto. Puheenjohtaja: Neuvoston puheenjohtaja. Varapuheenjohtaja: Neuvoston varapuheenjohtaja. Valtuutettu: Neuvoston jäsenen edustaja sopimuksen 2 artiklan 1 kohdassa määritellyllä tavalla. Valtuuskunta: Valtuutettu ja hänen varamiehensä, asiantuntijat ja neuvonantajat. Jäsen: Järjestön jäsenet ja liitännäisjäsenet sekä järjestöön kuulumattomat valtiot, jotka voivat olla neuvoston jäseniä. Sihteeri: Neuvoston sihteeri. Järjestö: Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO). Konferenssi: Järjestön konferenssi. Ylijohtaja: Organisaation ylijohtaja. Tarkkailijavaltio, -liitännäisjäsen tai -järjestö: Valtio, joka ei ole neuvoston tai järjestön jäsen, tai kansainvälinen järjestö, jota on pyydetty olemaan läsnä neuvoston istunnossa, tai järjestön jäsenvaltio tai liitännäisvaltio, joka on läsnä neuvoston istunnossa, vaikka ei ole neuvoston jäsen. Tarkkailija: Tarkkailijavaltion tai -järjestön edustaja. II artikla Neuvoston istunnot 1. Sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan perusteella ja sen mukaisesti neuvoston on pääjohtajaa kuultuaan harkittava kunkin sääntömääräisen istunnon yhteydessä, olisiko istunto pidettävä kahden vuoden sisällä, ja päätettävä seuraavan istunnon aika ja paikka neuvoston ohjelmien vaatimusten sekä seuraavan istunnon sijaintipaikkana olevan, kutsun esittäneen valtion ehtojen mukaisesti. Puheenjohtaja ilmoittaa istunnosta, sillä edellytyksellä että jos neuvosto ei sääntömääräisen istunnon yhteydessä pysty vahvistamaan seuraavan istunnon aikaa ja paikkaa, sen on pääjohtajaa kuultuaan tehtävä päätös siitä kalenterivuodesta, jonka aikana seuraava istunto on pidettävä, ja puheenjohtaja on tällöin pääjohtajaa kuultuaan valtuutettu vahvistamaan istunnon ajan ja paikan, jos neuvoston jäsenten enemmistö hyväksyy sen. 2. Puheenjohtaja voi kutsua koolle neuvoston ylimääräisen istunnon jäsenten enemmistön pyynnöstä tai sen hyväksynnällä. Toimeenpaneva komitea päättää ylimääräisen istunnon ajasta ja paikasta kuultuaan pääjohtajaa. 3. Sihteeri lähettää kutsut neuvoston sääntömääräiseen istuntoon puheenjohtajan nimissä viimeistään 60 päivää ennen istunnon vahvistettua aloittamispäivämäärää. Kutsut ylimääräisiin istuntoihin on lähetettävä viimeistään 40 päivää ennen istunnon vahvistettua aloittamispäivämäärää. 4. Jotta voitaisiin harkita neuvoston tai sen elinten istuntojen järjestämistä tietyssä valtiossa, valtion on täytynyt a) ratifioida varauksetta Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöjen erioikeuksia ja vapauksia koskeva yleissopimus ja b) vakuuttaa, että kaikilla valtuutetuilla, edustajilla, asiantuntijoilla, tarkkailijoilla ja muilla henkilöillä, joilla on oikeus osallistua istuntoon sopimuksen tai tämän työjärjestyksen mukaisesti, on tehtävänsä itsenäisen suorittamisen kannalta tarpeelliset erioikeudet ja vapaudet istunnon yhteydessä. III artikla Valtakirjat Valtuuskuntien ja tarkkailijoiden valtakirjat annetaan kunkin istunnon aikana sihteerille. Valtakirjojen on oltava sihteeristön vahvistaman standardimuodon mukaisia. Valtakirjojen tarkastamisen jälkeen sihteeristö ilmoittaa tästä neuvostolle tarvittavia toimenpiteitä varten. IV artikla Esityslista 1. Kunkin sääntömääräisen istunnon esityslistaan on sisällyttävä seuraavat asiat: a) puheenjohtajan ja kahden varapuheenjohtajan valitseminen sopimuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, b) esityslistan hyväksyminen, c) toimeenpanevan komitean toimintakertomus, johon kuuluu kertomus sihteeristön neuvoston nimissä suorittamista toimista, d) sihteerin kertomus neuvoston rahoitusasioista, e) ehdotetun talousarvion tutkiminen, f) komiteoiden kertomukset, g) seuraavan istunnon ajan ja paikan pohtiminen, h) sopimusta ja työjärjestystä koskevat muutosehdotukset, i) jäsenyyshakemukset sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sellaisilta järjestöön kuulumattomilta valtioilta, jotka eivät ole järjestön jäseniä, mutta ovat Yhdistyneiden Kansakuntien tai jonkin sen erityisjärjestön tai Kansainvälisen atomienergiajärjestön jäseniä, j) konferenssin, neuvoston tai järjestön pääjohtajan Välimeren yleiselle kalastusneuvostolle käsiteltäväksi tuomat asiat. 2. Esityslistalla on myös oltava neuvoston hyväksymät: a) edellisessä istunnossa hyväksytyt asiat, b) toimeenpanevan komitean ehdottamat asiat, c) jäsenten ehdottamat asiat. 3. Sihteeri lähettää väliaikaisen esityslistan jäsenille ja tarkkailijavaltioille ja -järjestöille viimeistään 60 päivää ennen istuntopäivää, samoin kuin siihen liittyvät saatavilla olevat kertomukset ja asiakirjat. 4. Ylimääräisen istunnon esityslista sisältää ainoastaan siihen tarkoitukseen liittyvät asiat, jonka vuoksi istunto kutsuttiin koolle. V artikla Sihteeristö 1. Sihteeristö muodostuu sihteeristä ja sihteerin alaisena olevasta henkilöstöstä pääjohtajan päätösten mukaan. 2. Sihteerin tehtävät käsittävät neuvoston istuntojen ja sen komiteoiden asiakirjojen, kertomusten ja päätöslauselmien vastaanottamisen, tarkistamisen ja jakamisen, kokousasiakirjojen sekä kuluja ja rahoituksellisia sitoumuksia koskevien todistusten laatimisen sekä muiden neuvoston tai toimeenpanevan komitean tehtäväksi antamien velvollisuuksien suorittamisen. 3. Kaikista neuvoston asioita koskevista tiedonannoista on lähetettävä jäljennökset sihteerille tiedottamista ja arkistointia varten. VI artikla Neuvoston täysistunnot Neuvoston täysistunnot ovat julkisia, ellei neuvosto toisin määrää. Kun neuvosto päättää yksityisen kokouksen järjestämisestä, se vahvistaa samalla päätöksen soveltamisesta tarkkailijoiden osalta. VII artikla Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valitseminen 1. Neuvosto valitsee jokaisessa sääntömääräisessä istunnossa neuvoston puheenjohtajan ja ensimmäisen ja toisen varapuheenjohtajan, jotka ryhtyvät tehtävään välittömästi sen sääntömääräisen istunnon jälkeen, jossa heidät valittiin. 2. Ehdokkaiden on oltava valtuutettuja tai varamiehiä. Heidät voidaan valita myös uudestaan. VIII artikla Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien tehtävät 1. Puheenjohtaja hoitaa hänelle tässä työjärjestyksessä määrättyjä tehtäviä ja erityisesti: a) avaa ja päättää neuvoston täysistunnot, b) johtaa keskustelua näissä kokouksissa ja varmistaa työjärjestyksen noudattamisen, jakaa puheenvuorot, päättää asioiden äänestykseen panosta ja tiedottaa päätöksistä, c) päättää työjärjestyksen noudattamista koskevista puheenvuoroista, d) valvoo kattavasti asiain käsittelyä istunnon aikana tämän työjärjestyksen mukaisesti, e) nimittää komiteoiden jäsenet istunnon aikana neuvoston määräämällä tavalla. 2. Puheenjohtajan poissaollessa tai hänen pyynnöstään hänen tehtäviään hoitaa ensimmäinen varapuheenjohtaja tai tämän poissaollessa toinen varapuheenjohtaja. 3. Kun ensimmäinen tai toinen varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajana, he eivät saa äänestää ja heidän hallitustaan edustaa tällöin toinen heidän valtuuskuntansa jäsen. 4. Jos puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat ovat estyneitä hoitamasta tehtäviään, sihteeri hoitaa niitä tilapäisesti. IX artikla Äänestystä koskevat järjestelyt ja menettelyt 1. Lukuun ottamatta tämän työjärjestyksen 4 kohtaa äänestäminen täysistunnoissa tapahtuu suullisesti tai kädennostoäänestyksellä. Nimenhuutoäänestys suoritetaan, jos sopimuksessa tai tässä työjärjestyksessä vaaditaan erityinen enemmistö tai jos joku valtuuskunnista vaatii nimenhuutoäänestystä. 2. Nimenhuutoäänestys suoritetaan nimeämällä valtuuskunnat valtioiden ranskalaisten nimien mukaisessa järjestyksessä. 3. Kaikissa nimenhuutoäänestyksen asiakirjoissa on mainittava kunkin valtuutetun antamat äänet sekä tyhjät äänet. 4. Yksittäisiin henkilöihin liittyvät äänestykset suoritetaan suljetulla lippuäänestyksellä, lukuun ottamatta neuvoston ja sen komiteoiden virkamiesten valintaa. 5. Jos kukaan ehdokkaista ei saa ensimmäisessä äänestyksessä äänten enemmistöä, järjestetään toinen äänestys kahden suurimman äänimäärän saaneen ehdokkaan välillä. Jos toisessa äänestyksessä äänet menevät tasan, puheenjohtaja päättää ehdokkaiden välillä arpomalla. 6. Jos äänet menevät neuvostossa tasan, kun äänestys koskee jotain muuta kysymystä kuin vaaleilla valitsemista, toinen äänestys järjestetään istunnon seuraavassa kokouksessa. Jos äänet menevät tällöinkin neuvostossa tasan, ehdotus katsotaan hylätyksi. 7. Äänestysjärjestelyjen ja muiden asiaan liittyvien kysymysten kohdalla, joista sopimuksessa tai työjärjestyksessä ei ole erikseen määräyksiä, noudatetaan järjestön yleisten sääntöjen määräyksiä. X artikla Komiteat 1. Toimeenpanevassa komiteassa on puheenjohtaja ja kaksi varapuheenjohtajaa. Neuvoston puheenjohtaja on toimeenpanevan komitean puheenjohtaja ja neuvoston sihteeri on toimeenpanevan komitean sihteeri. Toimeenpaneva komitea: a) kokoontuu vähintään kerran sääntömääräisten istuntojen välillä, b) hoitaa neuvoston juoksevia asioita istuntojen välillä, c) laatii neuvostolle jätettävät päätöslauselmat, jotka liittyvät tämän työjärjestyksen IV artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin asioihin, d) valmistelee neuvostolle esitettäväksi seuraavan rahoituskauden menoarviot, jotka annetaan järjestön päätettäväksi sopimuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, e) sovittaa yhteen komiteoiden ja työryhmien työskentelyn, f) toimii toimitus- ja julkaisukomiteana. 2. Neuvosto voi halutessaan perustaa muita komiteoita ja työryhmiä. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden ja työryhmien perustamisessa on noudatettava sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan määräyksiä. 4. Neuvoston työjärjestys sääntelee soveltuvin osin kyseisten komiteoiden ja työryhmien toimintaa. XI artikla Talousarvio ja rahoitus 1. Jos tässä työjärjestyksessä ei toisin määrätä, neuvostoon sovelletaan järjestön varainhoitosäännöstöä, sellaisena kuin se on täydennettynä hallintoa koskevalla ohjeistolla ja muistioilla ja niihin perustuvilla menettelyillä. 2. Neuvostolle seuraavaksi peräkkäiseksi rahoituskaudeksi ehdotettu talousarvio, joka muodostuu arvioiduista sihteeristön kuluista sisältäen julkaisut ja tiedonannot, puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan varioiduista matkakuluista heidän hoitaessaan neuvoston tehtäviä istuntojen välillä ja komiteoiden mahdollisista kuluista, annetaan neuvoston hyväksynnän jälkeen pääjohtajalle tutkittavaksi järjestön yleisen talousarvion arvioiden valmistelua varten. 3. Kun neuvoston talousarvio on hyväksytty konferenssissa osaksi järjestön yleistä talousarviota, se muodostaa rajat, joiden mukaan varoja voidaan käyttää konferenssin hyväksymiin tarkoituksiin. 4. Kaikki yhteistyöhankkeet on esitettävä neuvostolle tai järjestön konferenssille ennen niiden täytäntöönpanoa. XII artikla Tarkkailijoiden osallistuminen 1. Kansainvälisten järjestöjen osallistumista neuvoston työskentelyyn ja neuvoston ja kyseisten järjestöjen välisiä suhteita säätelevät järjestön perustamissopimuksen ja yleisten sääntöjen asiaan liittyvä määräykset sekä järjestön konferenssin tai neuvoston hyväksymät säännöt, jotka koskevat suhteita kansainvälisiin järjestöihin. Järjestön pääjohtaja osallistuu kaikkien tällaisia suhteita koskevien asioiden käsittelyyn. 2. Ne järjestön jäsenet ja liitännäisjäsenet, jotka eivät ole neuvoston jäseniä, voivat halutessaan lähettää tarkkailijan neuvoston ja sen lisätoimielinten istuntoihin. 3. Valtiot, jotka eivät ole neuvoston jäseniä, eivätkä järjestön jäseniä tai liitännäisjäseniä, mutta jotka ovat Yhdistyneiden Kansakuntien tai sen erityisjärjestöjen tai Kansainvälisen atomienergiajärjestön jäseniä, voivat halutessaan ja järjestön neuvoston ja Välimeren yleisen kalastusneuvoston hyväksymänä osallistua viimeksi mainitun neuvoston ja sen lisätoimielinten istuntoihin tarkkailijan ominaisuudessa konferenssin hyväksymän periaatelausunnon mukaisesti, joka koskee tarkkailija-aseman myöntämistä valtioille. 4. Ellei neuvosto nimenomaan päätä toisin, tarkkailijat saavat osallistua neuvoston täysistuntoihin sekä kaikkiin keskusteluihin teknisten komiteoiden istunnoissa, joihin heitä voidaan pyytää osallistumaan. Heillä ei kuitenkaan missään tapauksessa ole äänioikeutta. XIII artikla YhteistyöhankkeetSopimuksen III artiklan e kohdassa määrättyjen yhteistyöhankkeiden sekä sopimuksen johdanto-osassa tarkoitettujen alueen ulkopuolisten tutkimusten edistämiseksi voidaan tehdä järjestelyjä hallitusten kanssa, jotka eivät ole neuvoston jäseniä. Järjestön pääjohtaja tekee kaikki tällaiset järjestelyt. XIV artikla Asiakirjat, kertomukset ja suositukset 1. Neuvoston kustakin täysistunnosta sekä komitean kokouksesta laaditaan yhteenvetoasiakirja, jotka jaetaan mahdollisimman pian osanottajille. 2. Kunkin neuvoston istunnon asiain käsittelystä tehdään yhteenveto, joka julkaistaan yhdessä komiteoiden kertomusten, teknisten selvitysten ja muiden asiakirjojen kanssa toimeenpanevan komitean suositusten mukaan. 3. Neuvosto hyväksyy kussakin istunnossa kertomuksen, jossa esitetään sen mielipiteet, suositukset, päätöslauselmat ja päätökset sekä pyydettäessä lausunto vähemmistön kannasta. 4. Sopimuksen V artiklan määräysten mukaisesti neuvoston päätelmät ja suositukset on toimitettava kunkin istunnon päätyttyä järjestön pääjohtajalle, joka jakaa ne neuvoston jäsenille, valtioille ja kansainvälisille järjestöille, jotka ovat olleet edustettuina istunnossa, sekä saatettava ne järjestön jäsenvaltioiden ja liitännäisjäsenten tietoon. 5. Pääjohtaja saattaa järjestön politiikkaan, ohjelmaan tai rahoitukseen vaikuttavat suositukset konferenssin tietoon järjestön neuvoston välityksellä tarvittavia toimia varten. 6. Edellisen kohdan määräysten mukaisesti puheenjohtaja voi vaatia neuvoston jäseniä toimittamaan neuvostolle tai pääjohtajalle tietoja toiminnasta, joka on toteutettu neuvoston tekemien suositusten perusteella. XV artikla Jäsenille annetut suositukset 1. Neuvosto voi antaa jäsenten toimintaa koskevia suosituksia mistä tahansa sopimuksen III artiklassa kuvailtuja asioita koskevista asioista. 2. Sihteeri vastaanottaa neuvoston puolesta jäsenten tällaisia suosituksia koskevat vastaukset ja valmistelee yhteenvedon ja selvityksen näistä tiedonannoista seuraavassa istunnossa tapahtuvaa esittelyä varten. XVI artikla Sopimusta koskevat muutokset 1. Kaikki jäsenet voivat tehdä sopimuksen 10 artiklassa määrättyjä sopimusta koskevia muutosehdotuksia sihteerille osoitetulla tiedonannolla. Sihteeri toimittaa kaikille jäsenille ja pääjohtajille jäljennöksen näistä muutosehdotuksista viipymättä niiden vastaanottamisen jälkeen. 2. Neuvosto ei saa toteuttaa toimenpiteitä istunnoissa sopimuksen muutosehdotuksen johdosta, ellei sitä ole otettu mukaan istunnon väliaikaiseen esityslistaan. XVII artikla Artiklojen tilapäinen peruuttaminen ja muuttaminen 1. Sopimuksen määräysten mukaisesti kaikki edellä olevat artiklat, lukuun ottamatta IV, V ja X artiklan 3 ja 4 kohtaa, XI, XII, XIV artiklan 4 kohtaa ja XVI artiklaa, voidaan peruuttaa tilapäisesti minkä tahansa valtuuskunnan esityksestä äänten enemmistöllä neuvoston täysistunnossa, jos neuvoston täysistunnossa tehdään ilmoitus tästä ja tilapäistä peruuttamista koskevasta ehdotuksesta jaetaan jäljennökset valtuuskunnille viimeistään 48 tuntia ennen kokousta, jossa toimi on tarkoitus toteuttaa. 2. Näitä artikloja koskevat muutokset tai lisäykset voidaan hyväksyä minkä tahansa valtuuskunnan esityksestä neuvoston jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä neuvoston täysistunnossa, jos täysistunnossa on tehty ilmoitus tästä ja valtuuskunnille on jaettu muutoksia tai lisäyksiä koskevat jäljennökset viimeistään 24 tuntia ennen kokousta, jossa toimi on tarkoitus toteuttaa. 3. Toimeenpaneva komitea voi ehdottaa muutoksia tai lisäyksiä näihin artikloihin ja näitä ehdotuksia voidaan tutkia neuvoston seuraavassa istunnossa. 4. Kaikki XVI artiklaa koskevat muutokset, jotka voidaan hyväksyä tämän artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti, tulevat voimaan vasta neuvoston seuraavassa istunnossa. XVIII artikla Viralliset kielet 1. Neuvoston virallisina kielinä ovat neuvoston valitsemat järjestön kielet. Valtuuskunnat saavat käyttää kertomuksissaan ja tiedonannoissaan mitä tahansa näistä kielistä istuntojen aikana. Valtuuskunnan, joka käyttää muuta kuin virallista kieltä, on järjestettävä tulkkaus yhdellä virallisista kielistä. 2. Kokousten aikana sihteeristö järjestää tulkkauksen yhdellä tai useammalla virallisista kielistä, jos joku läsnä olevista valtuutetuista sitä pyytää. 3. Kertomuksia ja tiedonantoja koskevat julkaisut on tehtävä sillä kielellä, jolla ne on annettu, ja neuvoston tai toimeenpanevan komitean halutessa tiivistelmästä voidaan julkaista käännös.