Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission raportti Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet"



Virallinen lehti nro C 019 , 22/01/2002 s. 0023 - 0025



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission raportti Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet" (2002/C 19/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission neuvostolle laatiman raportin "Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet" KOM(2001) 59 lopullinen, ottaa huomioon komission 26. huhtikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon puheenjohtajansa 11. kesäkuuta 2001 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n "koulutus, ammattikoulutus, kulttuuri, nuoriso, urheilu, kansalaisten oikeudet" tehtäväksi, ottaa huomioon maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien kohdan, joka koskee laajan keskustelun aloittamista "koulutusjärjestelmien konkreettisista tulevaisuuden tavoitteista keskittyen yhteisiin huolenaiheisiin ja prioriteetteihin ja ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet", ottaa huomioon komission tiedonannon "eLearning - katse huomispäivän koulutukseen" KOM(2000) 318 lopullinen, ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Elinikäinen oppiminen" SEK(2000) 1832, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon aiheesta "Komission valmisteluasiakirja: Elinikäinen oppiminen" CdR 19/2001 fin(1), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon aiheesta "eLearning - katse huomispäivän koulutukseen" CdR 314/2000 fin(2), ottaa huomioon valiokunta 7:n 29. kesäkuuta 2001 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 89/2001 rev. 2, jonka esittelijä oli Sean O'Neachtain (IRL, AE), katsoo, että koulutus vaikuttaa Euroopan sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen, katsoo, että on korostettava tarvetta taata kaikille yhtäläiset mahdollisuudet saada koulutusta, katsoo, että tekniikan nopea muuttuminen vaikuttaa huomattavasti yhteiskuntaan ja työpaikkoihin, katsoo, että koulutukseen sovellettavat erilaiset institutionaaliset lähestymistavat on tunnustettava eri puolilla Euroopan unionia, katsoo, että on ehdottomasti varmistettava, että luku- ja kirjoitustaidottomuus saadaan poistettua, katsoo, että on otettava huomioon yritysten ja työnantajien nopeasti muuttuvat ammattitaitotarpeet, hyväksyi 19. ja 20. syyskuuta 2001 pitämässään 40. täysistunnossa (syyskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Alueiden komitea 1. on tyytyväinen koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita käsittelevän raportin julkaisemiseen. 2. kannattaa raportissa määriteltyä viittä konkreettista tavoitetta, joiden pohjalta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat tehdä yhteistyötä keskipitkällä aikavälillä. 3. pitää valitettavana, että kuntien ja alueiden viranomaisia, joilla on usein yksittäisissä jäsenvaltioissa poliittinen ja taloudellinen vastuu koulutusalasta, ei ole kutsuttu mukaan kyseisten viiden tavoitteen määrittelyyn ja esittää, että Euroopan komissio kutsuu vastaisuudessa alue- ja paikallisviranomaiset mukaan jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmille asetettujen tavoitteiden tarkistamiseen ja/tai uusien tavoitteiden määrittelemiseen. 4. pitää ehdottoman tärkeänä sitä, että kaikkien nuorten perustaidot, myös sosiaaliset taidot, saatetaan korkealle tasolle ennen koulunkäynnin päättymistä. 5. toivoo, että unionin ehdottomaksi tavoitteeksi asetetaan, että "nuoret eivät iästään riippumatta saisi päättää koulunkäyntiään osaamatta lukea ja kirjoittaa kunnolla". 6. toivoo niin ikään, että matemaattis-luonnontieteellisten aineiden merkitystä painotetaan jälleen ja ryhdytään toimiin nuorten houkuttelemiseksi opiskelemaan niitä keskiasteen oppilaitoksissa ja korkeakouluissa, sillä muutamilla alueilla näiden aineiden opiskelijamäärät ovat vähenemässä. Tässä yhteydessä ei kuitenkaan tule unohtaa humanististen aineiden merkitystä, sillä niiden avulla yksilöstä voidaan kouluttaa vastuuntuntoinen henkilö, joka kykenee suhtautumaan kriittisesti mihin tahansa arviointikykyä edellyttävään tilanteeseen. 7. on tietoinen ongelmista, joita saattaa syntyä, kun nuoret lopettavat koulunkäynnin aikaisessa vaiheessa ja siirtyvät vaatimattomia mahdollisuuksia tarjoaviin työtehtäviin. 8. toivoo, että ammatillisten taitojen kartuttamiseen tähtäävälle koulutukselle sekä työssä tarvittavien uusien taitojen jatkuvalle yksilöimiselle ja hankkimiselle annetaan suuri painoarvo. Erityisesti on painotettava tieto- ja viestintätekniikan taitoja, koska ne ovat nykyajan työpaikoilla välttämättömiä. Tavoitteen saavuttamista helpottaisivat esimerkiksi työharjoittelut ja muut vastaavat järjestelyt. 9. kannattaa yhteistyöpainotteista lähestymistapaa oppisopimuskoulutukseen ja katsoo, että painopisteen on oltava korkeatasoisissa oppisopimusohjelmissa. 10. suosittaa, että kaikkialla EU:ssa otetaan käyttöön hankitun ammattitaidon ajantasaistamiseen ja vakioidun osaamisen keskinäiseen tunnustamiseen tähtäävä järjestelmällinen ohjelma. 11. toivoo, että komission asiakirjassa kiinnitettäisiin huomiota oppimisvaikeuksista kärsiviin ja muihin erityisryhmiin, kuten hitaasti oppiviin ja lahjakkaisiin lapsiin. Tavoitteena tulisi olla, että yhdeltäkään nuorelta ei sosiaalisten, taloudellisten tai perusrakenteisiin liittyvien syiden vuoksi evätä mahdollisuutta osallistua asianmukaiseen opetusohjelmaan. 12. toistaa opettajien koulutuksen olevan tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että uusille maahanmuuttajille voidaan tarjota vallitsevien järjestelmien mukaista koulutusta. 13. kehottaa komissiota parantamaan ja edistämään opettajille tarkoitettuja rajatylittäviä ohjelmia, jotka mahdollistavat lyhytkestoisen työskentelyn muissa jäsenvaltioissa. Esimerkiksi 7-10 vuoden välein mahdollisten vuoden mittaisten sapattivapaiden avulla voitaisiin tehostaa hyvien käytänteiden vaihtoa. 14. on yhtä mieltä jäsenvaltioiden kanssa siitä, että viisi keskeistä huolenaihetta ovat koulutuksen laatu, sen saantimahdollisuudet ja sisältö sekä koulutusjärjestelmien avoimuus ja tehokkuus. 15. ehdottaa, että koulutusjärjestelmien ja -mahdollisuuksien ulottaminen kaikenikäisten kansalaisten saataville määritellään EU:n ensisijaiseksi painopistealueeksi, sillä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen on välttämätöntä. 16. tukee elinikäisen oppimisen edistämistä ja haluaa varmistaa, että uudet valmiudet, kuten tieto- ja viestinätekniikkataidot, sisällytetään prosessiin. 17. pitää uutta tekniikkaa välineenä, jonka avulla voidaan parantaa opetuksen, oppimisen ja yleensä koulutuksen laatua. 18. korostaa jälleen kerran luku-, kirjoitus- ja laskutaidon ehdottoman tärkeää merkitystä mutta katsoo, että koulutusjärjestelmien on myös edistettävä nuorten luovuuden, itseluottamuksen, itsetunnon, solidaarisuuden tunteen ja toisten ihmisen kunnioittamisen kehittymistä. Nämä ominaisuudet auttavat nuoria kehittymään ja toimimaan vastuuntuntoisina kansalaisina koko elämänsä ajan ja herättävät heissä elinikäisen kiinnostuksen oppimista ja koulutusta kohtaan. 19. kehottaa kaikkien eri tasojen kouluja ja oppilaitoksia tarkastelemaan rooliaan laajemman yhteisön eikä pelkästään päätoimisten opiskelijoiden kannalta. Koulutusjärjestelmien rakenteita ja voimavaroja on pidettävä resursseina, jotka ovat koko paikallisyhteisön käytettävissä, ja niiden tarjonnan on vastattava tätä käsitystä. 20. tiedostaa, että koulutusjärjestelmien mahdollisimman tehokas käyttö ja hyötyjen maksimointi on tarpeen erityisesti Euroopan syrjäisten maaseutu- ja merellisten alueiden valmiuksien ja resurssien kehittymisen tukemiseksi. 21. toivoo, että kouluja ja koulutusjärjestelmää hyödynnettäisiin alkuperäiskulttuurien ja -kielten edistämiseen sekä niitä koskevan tietoisuuden lisäämiseen. Tämä on tarpeellista erityisesti alueilla, joilla on harvinaisia kieliä ja vähemmistökulttuureita. 22. katsoo, että kouluja ja oppilaitoksia on kannustettava ja tuettava ympäristötietoisuuden edistämisessä ja lisäämisessä paikallis- ja aluetasolla kaikkialla Euroopassa. 23. toivoo, että koulutusjärjestelmien opetusohjelmiin sisällytetään yhteiskunnallista, taloudellista ja historiallista tietoa Euroopan unionista ja sen toimielimistä. 24. kehottaa toteuttamaan uusia toimia ja keskittymään erilaisiin tapoihin, joilla koulutus voidaan tehdä houkuttelevammaksi kaikenikäisille kansalaisille. Ikääntyvien ja epätavanomaisia opiskelijaryhmiä edustavien opiskelijoiden osallistuminen koulutukseen vaihtelee nykyään huomattavasti eri puolilla Eurooppaa. 25. toteaa, että on tarpeen käynnistää uudenlainen Euroopan laajuinen sosiaalinen kumppanuus ja saada aikaan sopimus, jolla edistetään kaikille kansalaisille (erityisesti kaikkein syrjäytyneimmille) tarkoitettuun koulutukseen suunnattuja investointeja. 26. kehottaa komissiota harkitsemaan unionin alueen työntekijöille tarkoitettua palkallista koulutusvapaata. 27. kehottaa jäsenvaltioita parantamaan ja laajentamaan Euroopan koulutusjärjestelmiä siten, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten taidot ja osaaminen kehittyvät yhtä korkealle tasolle. Parantamistoimien keskeisenä osana on oltava opettajien ja kouluttajien ammatillisen roolin tunnustaminen ja entistä voimakkaampi tukeminen sekä opettajien aseman parantaminen, sillä opetushenkilöstöllä on ratkaiseva merkitys jäsenvaltioiden taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle. 28. kannattaa kehotusta tiivistää yritysmaailman ja oppilaitosten välisiä yhteyksiä. Niiden avulla olisi pyrittävä varmistamaan, että opiskelijat saavat asianmukaiset ja tarvittavat taidot nykypäivän työelämää varten. Varovaisuus on kuitenkin tarpeen, jotta voidaan välttää opetettavien taitojen yksipuolistuminen. Koska nykyaikainen talous muuttuu nopeasti, tämä voisi aiheuttaa ongelmia keskipitkällä aikavälillä tai vähentää työvoiman joustavuutta. 29. tukee voimakkaasti yrittäjyyden ja innovatiivisuuden korostamista. Virallisen koulutusjärjestelmän on edistettävä näiden ominaisuuksien kehittymistä nuorissa jo varhaisessa ikävaiheessa. 30. on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että raportissa yksilöidyt tavoitteet ovat asianmukaisia ja että kaikki tavoitteet hyötyisivät vertaisarvioinnista, hyvien toimintatapojen vaihdosta ja pyrkimyksistä vertailla edistymistä. Näiden prosessien tulee olla avoimen koordinointimenetelmän keskeiset elementit. 31. ehdottaa, että avoimen koordinointimenetelmän avulla yksilöidään hyviä toimintatapoja ja levitetään niitä kaikkialle Euroopan unioniin. Samalla on kuitenkin otettava huomioon toimintatapojen soveltuvuus erilaisiin jäsenvaltiokohtaisiin ja alueellisiin olosuhteisiin. 32. ehdottaa, että perustaidot, matemaattis-luonnontieteelliset aineet sekä tieto- ja viestintätekniikka asetetaan ensisijaiseen asemaan työohjelmaa käynnistettäessä. 33. tiedostaa, että jäsenvaltioiden institutionaaliset järjestelyt eroavat toisistaan, mutta kannattaa siitä huolimatta toimia, joilla pyritään seuraamaan tavoitteiden toteuttamisessa saavutettua edistystä eri puolilla Euroopan unionia. 34. pyytää, että mahdollisesti ehdotettavasta arviointijärjestelmästä indikaattoreineen ja esikuvineen pyydetään alueiden komitean lausunto ennen lopullista hyväksymistä. 35. kannattaa edistyksen arviointia laadullisten indikaattoreiden pohjalta, mutta haluaa varmistaa, että sovellettavassa edistysindeksissä otetaan huomioon lähtötilanteiden ja sosioekonomisen taustan erot. 36. suosittaa, että esitetyt resurssit ja järjestelmät otetaan käyttöön, jotta kaikilla opiskelijoilla on lähtökohdistaan tai sosioekonomisesta taustastaan huolimatta mahdollisuus saavuttaa Euroopan laajuisesti sovitut standardit. 37. ehdottaa, että Euroopan koulutusjärjestelmien yleistavoitteena olisi tuottaa sivistyneitä kansalaisia, jotka eivät ole ainoastaan luku-, kirjoitus- ja laskutaitoisia vaan joilla on myös itseluottamusta ja sosiaali-, kulttuuri-, ympäristö- ja tekniikka-asioiden osaamista ja jotka ovat ammatillisesti päteviä työssään. Bryssel 19. syyskuuta 2001. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert (1) EYVL C 357, 14.12.2001, s. 36. (2) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 34.