FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 13.5.2015  
COM(2015) 269 final  
  
Suositus  
NEUVOSTON SUOSITUS  
Itävallan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto   
 
FI 2   FI  
 
Suositus  
NEUVOSTON SUOSITUS  
Itävallan vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta  
 
sekä samassa yhteydessä annettu Itävallan vuoden 2015 vakausohjelmaa koskeva 
neuvoston lausunto  
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka  
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 
artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan,  
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7  päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/971 ja erityisesti sen 5  artiklan 2  kohdan,  
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat3, 
ottaa huomioon Eurooppa -neuvoston päätelmät,  
ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon,  
ottaa huomioon talous - ja rahoituskomitean lausunnon,  
ottaa huomioon sosiaalise n suojelun komitean lausunnon,  
ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,  
sekä katsoo seuraavaa:  
(1) Eurooppa -neuvosto hyväksyi 26  päivänä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi kasvu - ja työllisyysstrategia, Euroopp a 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä 
keskitytään avainalueisiin, joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan 
mahdollisuuksia vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä.  
(2) Neuvosto antoi 13  päivänä heinäkuuta 2010 komission ehdotusten pohjalta 
suosituksen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista 
(2010–2014) ja hyväksyi 21  päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden 
työllisyyspolitiikan suuntaviivoista. Yhdess ä nämä muodostavat ns. yhdennetyt 
suuntaviivat, jotka jäsenvaltioita on kehotettu ottamaan huomioon kansallisessa 
talous - ja työllisyyspolitiikassaan.  
                                                 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 COM(2015) 269.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
FI 3   FI (3) Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Itävallan vuoden 2014 
kansallisesta uudistusohjelmas ta ja lausunnon Itävallan vuoden 2014 tarkistetusta 
vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/20134 mukaisesti lausuntonsa 
Itävallan alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi  20155. 
(4) Komissio hyväksyi 28  päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen6, mikä 
aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi 
samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös 
varoitusmekanismia kosk evan kertomuksen7, jossa se katsoi, että Itävalta ei kuulu 
niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.  
(5) Eurooppa -neuvosto hyväksyi 18  päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, 
rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkise n talouden vastuullisen ja kasvua 
edistävän vakauttamisen painopisteet.  
(6) Komissio julkaisi 26  päivänä helmikuuta 2015 Itävaltaa koskevan vuoden 2015 
maaraportin8. Siinä arvioitiin Itävallan edistymistä 8  päivänä heinäkuuta 2014 
hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa.  
(7) Itävalta toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 
vakausohjelmansa 21 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, 
jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.  
(8) Itävaltaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus - ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää 
osiota ja väliaikaista velkasääntöä vuosina 2014 –2016. Hallitus suunnittelee vuoden 
2015 vakausohjelmassa, että julkisen sektorin alijäämää supistetaan vähitellen 
2,2 prosenttiin suhte essa BKT:hen vuonna 2015 ja edelleen 0,5 prosenttiin suhteessa 
BKT:hen vuonna 2019. Vakausohjelman mukaan keskipitkän aikavälin tavoite – 
enintään 0,45 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen – saavutettiin 
vuonna 2014, ja hallitus aikoo pysyä keskipitkän aikavälin tavoitteessa koko 
ohjelmakauden ajan. Uudelleenlaskettu rakenteellinen rahoitusasema viittaa 
kuitenkin siihen, että keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan vuodesta 2015 
alkaen. Julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmill aan, 86,8 prosenttia 
suhteessa BKT:hen, vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen siten, että se on 79,7 
prosenttia vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana ohjelmassa 
oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Toimenpiteitä, joiden avulla tue taan 
suunniteltujen alijäämätavoitteiden saavuttamista vuodesta 2016 eteenpäin, ei 
kuitenkaan ole vielä täsmennetty riittävästi. Komission kevään 2015 talousennusteen 
perusteella ennustetaan, että rakenteellinen rahoitusasema poikkeaa keskipitkän 
aikavälin  tavoitteesta 0,4  prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Poikkeamasta 
on tulossa merkittävä vuonna 2016, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman 
ennustetaan heikkenevän 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas keskipitkän 
aikavälin tavoitteen saavuttami seksi edellytetään 0,3 prosentin rakenteellista 
sopeutusta suhteessa BKT:hen. Tämä merkitsisi suhteessa BKT:hen noin 0,9 
prosentin poikkeamaa vakaus - ja kasvusopimuksen vaatimuksista. Sen vuoksi 
tarvitaan lisätoimenpiteitä. Samanaikaisesti vakausohjelman j a komission kevään 
                                                 
4 EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.  
5 C(2014)  8811 final, 28.11.2014.  
6 COM(2014) 902, 28.11.2014.  
7 COM(2014) 904 final, 28.11.2014.  
8 SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.  
 
FI 4   FI 2015 talousennusteen mukaan bruttovelka pysyy väliaikaisen velkasäännön 
mukaisesti lasku -uralla vuosina 2015 ja 2016. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta 
tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan 
vaara na, että Itävalta ei noudata vakaus - ja kasvusopimuksen vaatimuksia.  
(9) Eri hallintotasojen suhteet ovat edelleen monimutkaiset ja vähentävät tehokkuutta 
julkisen hallinnon olennaisilla aloilla. Itävalta kuuluu yhä maihin, joissa valtiotasoa 
alemman hallintot ason omat verot suhteessa BKT:hen ovat kaikkein alhaisimpia. 
Vaikka valtiotasoa alempien hallintotasojen veroautonomia on vähäinen, niillä on 
lukuisia varainkäyttöä ja hallintoa koskevia vastuualueita. Tulo - ja menovastuiden 
hyvin monimutkainen ja epäsuhta inen luonne ei edistä laajojen poliittisten 
uudistusten toteuttamista.  
(10) Itävallan eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyydessä on edelleen rakenteellisia 
heikkouksia. Tähän mennessä toteutetut uudistukset eivät vaikuta riittäviltä 
varmistamaan järjeste lmän talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Ensinnäkin 
todellinen eläkkeellesiirtymisikä on edelleen huomattavasti matalampi kuin 
lakisääteinen eläkeikä. Toiseksi naisten lakisääteinen eläkeikä on huomattavasti 
alhaisempi kuin miesten, eikä sitä aiota nost aa ennen vuotta 2024. Kolmanneksi 
lakisääteistä eläkeikää ei ole Itävallassa edelleenkään kytketty jatkuvasti nousussa 
olevaan elinajanodotteeseen. Itävalta on toteuttanut joitakin toimenpiteitä 
nostaakseen todellista eläkkeellesiirtymisikää, joka on nykyi sin 59,7 vuotta (2014) 
mutta edelleen alle EU:n keskiarvon (63,1 vuotta vuonna 2013). Maassa on toteutettu 
toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan varhaiseläke - ja 
työkyvyttömyyseläkejärjestelmien piiriin pääsyä, jotta työuria saataisiin pidennettyä. 
Myös varhaiseläkkeelle jäämisestä vuosittain perittävää lisämaksua on korotettu ja 
tällaisten järjestelyjen piiriin pääsemiseksi vaadittavaa eläkkeeseen oikeuttavaa 
työssäoloaikaa on pidennetty. On epäselvää, toteutuvatko näiden toimenpiteiden 
odotetut julk iseen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset käytännössä.  
(11) Itävallan terveydenhuoltomenot kuuluvat EU:n korkeimpiin. Käynnissä olevan 
terveydenhuoltoalan uudistuksen (2013 –2016) tavoitteena on vakauttaa niiden osuus 
BKT:stä vuodesta 2016 lähtien. Mutt a vaikka uudistukset olisivatkin tuloksellisia, 
terveydenhuoltojärjestelmän talouden kestävyyteen ja tehokkuuteen liittyy edelleen 
rakenteellisia haasteita. Nyt olisi toteutettava vuoden 2016 jälkeiseen ajanjaksoon 
liittyviä toimenpiteitä. Esimerkiksi enti stä useampia potilaita olisi hoidettava 
monialaisen perusterveydenhuollon avohoidon piirissä, ja sairaalahoidon 
keskipituutta olisi lyhennettävä edelleen.  
(12) Riittävästi koulutetun työvoiman saatavuus pitkällä aikavälillä aiheuttaa Itävallassa 
edelleen haaste ita. Maan noin 5,6  prosentin työttömyysaste on EU:n alhaisimpia, 
mutta työvoiman tiettyjen osien työmarkkinapotentiaalia ei ole hyödynnetty 
täysimääräisesti. Itävalta on toteuttanut joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään 
pidentämään työuria, helpottamaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja 
hyödyntämään paremmin työmarkkinoiden maahanmuuttajataustaisen työvoiman 
potentiaalia, esimerkiksi edistämällä heidän tutkintojensa tunnustamista. 
Viimeaikaisten uudistusten vaikutuksia on kuitenkin seurattava tark asti ja 
lisätoimenpiteet ovat tarpeen, jotta näiden ryhmien työmarkkinapotentiaali pystytään 
hyödyntämään täysimääräisesti.  
(13) Itävalta esitti 13 päivänä maaliskuuta 2015 kattavan verouudistuksen, jolla pyritään 
mukauttamaan veroluokkia ja henkilökohtaista tu loveroa, erityisesti pienentämällä 
henkilökohtaisen tuloveron vähimmäistasoa 36,5  prosentista 25  prosenttiin. Tästä 
 
FI 5   FI aiheutuvien verohelpotusten määräksi arvioidaan 4,9 miljardia euroa, ja 300 
miljoonan euron lisämenoilla on tarkoitus tukea perhepolitiikkaa  ja tutkimustoimia. 
Ehdotuksen mukaan tämä verotuksen painopisteen siirtäminen rahoitetaan osittain 
ehkäisemällä veronkiertoa, supistamalla julkisia menoja, korottamalla alennettuja 
alv-kantoja tietyillä aloilla 13  prosenttiin ja korottamalla pääomatulover oa 
25 prosentista 27,5  prosenttiin. Nämä uudistussuunnitelmat vastaavat pitkälti 
neuvoston vuoden 2014 suosituksia. Ne todennäköisesti lisäävät potentiaalisten 
matalapalkkaisen työn tekijöiden ja kotitalouksien toisten palkansaajien kannustimia 
tehdä työtä  ja lisäävät käytettävissä olevia tuloja. Uudistus olisi kuitenkin 
toteutettava siten, ettei siitä aiheudu talousarviovaikutuksia.  
(14) Itävallan koulujärjestelmälle on ominaista koulunkäynnin keskeyttävien alhainen 
osuus, joka on huomattavasti EU:n keskiarvoa matalampi. Vahva ja hyvin toimiva 
ammatillisen koulutuksen järjestelmä tuottaa runsaasti hyvin ammattitaitoista 
työvoimaa. Toisaalta haasteena on edelleen parantaa heikossa sosioekonomisessa 
asemassa olevien, erityisesti maahanmuuttajataustaisten, nuorten 
koulutussaavutuksia ja sen myötä työllistettävyyttä. Ylemmän perusasteen ja 
keskiasteen uuden koulujärjestelmän ( Neue Mittelschule ) täytäntöönpanon arviointi 
on tuonut esiin puutteita, jotka on vielä korjattava.   
(15) Neuvosto on toistuvasti suositellut euroop palaisen ohjausjakson yhteydessä, että 
Itävalta parantaisi ja edistäisi kilpailua palvelujen alalla, mutta tähän tähtäävät 
politiikkatoimet ovat toistaiseksi olleet vähäisiä. Oikeudellista muotoa ja osakkuutta 
koskevat vaatimukset ja tariffivaatimukset ova t edelleen voimassa monien ammattien 
kohdalla, mikä aiheuttaa markkinoille pääsyyn liittyviä sääntelyesteitä ja estää 
muista jäsenvaltioista tulevia ammattihenkilöitä ja asiantuntijapalveluyrityksiä 
perustamasta yrityksiä Itävaltaan. Itävalta tarkistaa par haillaan keskinäisen 
arvioinnin yhteydessä eri ammatteihin pääsyä koskevia sääntöjään ja ammatillisen 
toiminnan suorituskykyä arvioidakseen, ovatko ne oikeasuhteisia ja yleisen edun 
mukaisia. Liittovaltion kilpailuviranomaisen resurssit ovat muiden jäsenva ltioiden 
kilpailuviranomaisiin verrattuna alimitoitetut, mikä estää tehokkaampien toimien 
toteuttamisen.  
(16) Itävallan pankkiala on säilyttänyt kestävyytensä, mutta siihen kohdistuu silti useita 
haasteita sekä kotimaassa että heikossa asemassa olevien ulkomais ten vastuiden 
osalta. Pankkien pääomittaminen parantui edelleen vuonna 2014, mutta 
itävaltalaisten pankkien kannattavuuteen kohdistui edelleen paineita. Viisi Itävallan 
kuudesta suurimmasta luottolaitoksesta läpäisi EKP:n vuonna 2014 suorittaman 
kattavan a rvioinnin. Poikkeuksena oli Österreichische Volksbanken ( ÖVAG ). 
Itävalta on edistynyt huomattavasti ÖVAG:n  ja Hypo Group Alpe Adrian (HGAA) 
rakenneuudistuksessa. Helmikuussa 2015 havaittiin kuitenkin, että HGAA:n 
jakamisen seurauksena syntyneellä omaisuude nhoitoyhtiöllä Heta Asset 
Resolutionilla on 7,6 miljardin euron pääomavaje. Hallitus, joka omistaa 
100 prosenttia Heta Asset Resolutionista, reagoi tähän ilmoittamalla, että yhtiön 
omistamien noin 10 miljardin euron arvoisten joukkovelkakirjojen pääoman ja  
korkojen maksaminen keskeytetään 15 kuukauden ajaksi. Näin Itävalta hyödynsi 
ensimmäistä kertaa pankkien elvytys - ja kriisinratkaisudirektiivin mukaisia uusia 
välineitä.  
(17) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Itävallan 
talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös 
vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on 
toteutettu Itävallalle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on 
 
FI 6   FI ottanut huo mioon ei vain niiden merkityksen Itävallan finanssipolitiikan sekä 
sosiaali - ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n 
sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen 
vahvistaa antamalla EU:n tas on panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. 
Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä 
esitettävistä suosituksista 1 –4. 
(18) Neuvosto on tutkinut Itävallan vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen 
lausunto9 ilmenee  erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.  
(19) Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen 
talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä 
suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksik kö on euro. Myös Itävallan olisi 
varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea -
aikaisesti,  
SUOSITTAA, että Itävalta toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se  
1. välttää poikkeamisen keskipitkän aikavälin tavoitteesta vuosina 2015 ja 2016; 
varmistaa, että työhön kohdistuvan verorasituksen keventämiseen tähtäävästä 
verouudistuksesta ei aiheudu talousarviovaikutuksia; korjaa eri hallintotasojen 
rahoitus - ja menovastuiden välisen epäsuhtaisuuden; toteuttaa toi menpiteitä 
eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi muun muassa 
aikaistamalla lakisääteisen eläkkeellesiirtymisiän yhdenmukaistamista miesten ja 
naisten välillä ja kytkemällä lakisääteisen eläkeiän elinajanodotteeseen;  
2. tehostaa toi menpiteitä, joilla lisätään ikääntyvien työntekijöiden ja naisten 
osallistumista työmarkkinoille, myös parantamalla lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon 
tarjontaa; toteuttaa toimia vähäosaisten nuorten koulutustulosten parantamiseksi;  
3. poistaa palveluntarjo ajille asetetut kohtuuttomat esteet ja monialayritysten 
perustamisen hidasteet;  
4. pyrkii löytämään ratkaisuja rahoitusalan mahdollisiin heikkouksiin, jotka liittyvät 
ulkomaisiin vastuisiin ja omaisuuserien riittämättömään laatuun.  
Tehty Brysselissä  
 Neuvo ston puolesta  
 Puheenjohtaja  
                                                 
9 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.