EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.3.2019 COM(2019) 128 final KOMISSION TIEDONANTO Euroopan unionin strateginen lähestymistapa ympäristössä oleviin lääkeaineisiin



KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE Euroopan unionin strateginen lähestymistapa ympäristössä oleviin lääkeaineisiin 1. Johdanto Monien ihmisillä ja eläimillä esiintyvien sairauksien hoito perustuu tehokkaiden lääkkeiden saatavuuteen. Joidenkin lääkeaineiden aiheuttama ympäristön pilaantuminen on kuitenkin on yleistyvä ongelma,,. On selvää näyttöä siitä, että ympäristölle, ja erityisesti mikrobilääkeresistenssin vuoksi ihmisten terveydelle, aiheutuu riskejä. Farmaseuttisten tuotteiden jäämiä voi joutua ympäristöön niiden valmistuksen, käytön ja loppukäsittelyn yhteydessä. Prioriteettiaineita koskevan direktiivin (2008/105/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2013/39/EU) 8 c artiklan mukaan Euroopan komissio ehdottaa strategista lähestymistapaa lääkkeistä aiheutuvaa veden pilaantumista varten. Komissio täyttää tällä tiedonannolla mainitun oikeudellisen velvoitteen kuten myös lääketurvatoimintaa koskevassa säädöksessä esitetyn pyynnön tutkia lääkejäämien aiheuttaman vesien ja maaperän pilaantumisongelman laajuutta. Tällä lähestymistavalla tuetaan suojelevaa Eurooppaa koskevan komission tavoitteen saavuttamista sekä edistetään kestävän Euroopan unionin rakentamista vuoteen 2030 mennessä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Sen avulla täytetään myös komission sitoumus, jonka se teki Yhdistyneiden kansakuntien ympäristökokouksessa vuonna 2017. Sillä edistetään erityisesti puhdasta vettä ja jätevesihuoltoa koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 6 saavuttamista. Lisäksi se on osa unionin Euroopalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelmaa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi, joten sillä pannaan osaltaan täytäntöön mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevat G7/G20- ja Maailman terveysjärjestön WHO:n sitoumukset. Lähestymistapa perustuu monista selvityksistä ja raporteista saatuihin tietoihin sekä vuonna 2017 käynnistettyjen julkisten ja kohdennettujen sidosryhmien kuulemisten tuloksiin. Siinä otetaan huomioon ongelman kansainvälinen ulottuvuus ja kiertotalouteen liittyvät näkökohdat. Lääkeala on elinvoimainen teollisuudenala, jolla kannustetaan innovointia. Tällainen innovointi voisi tukea vihreää suunnittelua eli esimerkiksi sellaisten tuotteiden kehittämistä, joista aiheutuu vähäisempiä ympäristöriskejä tai jotka helpottavat jäteveden kierrätystä ja edistävät ekologisempia valmistusmenetelmiä. Myös veden ja karjanlannan käsittelyssä voitaisiin hyödyntää innovointia. Tältä osin lähestymistapa tukee komission tärkeintä poliittista painopistettä eli työllisyyden, kasvun ja investointien edistämistä. 2. Ongelman määrittely 2.1 Lääkeaineiden pitoisuudet ympäristössä Kaikkialla unionissa on löydetty useiden lääkeaineiden jäämiä pinta- ja pohjavesistä, maaperästä ja eläinkudoksista. Niiden pitoisuudet riippuvat lääkeaineesta sekä lähteiden luonteesta ja etäisyydestä. Tiettyjen särkylääkkeiden, mikrobilääkkeiden, masennuslääkkeiden, ehkäisytablettien ja loislääkkeiden jäämät ovat yleisiä löydöksiä. Myös juomavedestä on löydetty joidenkin lääkeaineiden jäämiä. 2.2 Lääkeaineiden lähteet ympäristössä Ympäristöön joutuvien lääkeaineiden suurin lähde on niiden käyttö. Niiden reitti vaihtelee todennäköisesti riippuen siitä, onko kyse ihmisille vai eläimille tarkoitetusta lääkkeestä. Eräiden lääkeaineiden kemiallinen ja/tai metabolinen stabiilius johtaa siihen, että jopa 90 prosenttia vaikuttavasta aineesta erittyy (tai pestään pois) alkuperäisessä muodossaan. Jäteveden käsittelyssä pystytään poistamaan lääkejäämiä vaihtelevasti riippuen aineesta ja käsittelyn tasosta. Joissakin tapauksissa voidaan poistaa merkittäviä määriä ja toisissa vain pieni prosenttiosuus. Edes parhaat ja kalleimmat nykyiset käsittelytavat eivät ole sataprosenttisen tehokkaita. Eläinlääkkeiden pääseminen ympäristöön on yleensä peräisin käsittelemättömistä hajalähteistä, kuten karjanlannan levittämisestä. Lääkeaineet päätyvät ympäristöön pääasiassa seuraavasti: –yhdyskuntajäteveden käsittelylaitosten jätevesipäästöt, jotka sisältävät erittyneitä lääkeaineita sekä käyttämättömiä lääkkeitä, joita hävitetään keräysjärjestelmistä piittaamatta pesualtaiden ja wc-istuinten kautta –karjanlannan levittäminen ja –vesiviljely, jossa lääkkeitä annetaan yleisesti rehuun sekoitettuna. Muita lähteitä ovat

–(etenkin EU:n ulkopuolella sijaitsevien) tuotantolaitosten jätevesipäästöt –jätevedestä poistettuja lääkeaineita sisältävän puhdistamolietteen levitys –laiduneläimet –lemmikkieläinten lääkehoito –käyttämättömien lääkkeiden ja saastuneen jätteen epäasianmukainen sijoittaminen kaatopaikalle. 2.3 Vaikutukset ympäristöön Useimmat lääkkeet on suunniteltu vaikuttamaan pieninä pitoisuuksina, jolloin ne ovat siedettäviä ihmisten tai eläinten elimistölle. Ne on suunniteltu myös säilymään riittävän kauan aiotun vaikutuksen saavuttamiseksi. Lääkeaineet, jotka säilyvät ympäristössä ja leviävät veden ja maaperän kautta tai kertyvät kasveihin tai luonnonvaraisiin eläimiin, sekä lääkeaineet, joiden pitoisuudet ympäristössä eivät muutu, koska niitä pääsee ympäristöön jatkuvasti, voivat aiheuttaa riskin myrkyllisyytensä tai vastaavien ominaisuuksiensa vuoksi. Tutkimusten perusteella eräillä lääkeaineilla on vedestä ja maaperästä löydettävinä pieninä tai jopa ne alittavina pitoisuuksina välittömiä vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin. Esimerkiksi koiraskalat, jotka altistuvat tällaisille ehkäisytablettien pääasiallisen ainesosan pitoisuuksille, voivat saada feminiinisiä piirteitä ainesosan vaikuttaessa endokriiniseen järjestelmään. Tämä heikentää populaation lisääntymiskykyä. Muissa tutkimuksissa tiettyjen masennuslääkkeiden pienille pitoisuuksille altistuneiden kalojen havaittiin muuttavan käytöstään siten, että muutokset voivat vaikuttaa niiden eloonjäämiseen. Kaloista ja saukoista on löydetty särkylääke diklofenaakkia. Useita vuosia sitten heräsi epäilyjä siitä, että tämä lääke johti odottamattomasti korppikotkien kuolemaan Aasiassa, kun korppikotkat altistuivat lääkeaineelle käyttäessään ravinnoksi sillä hoidettujen nautaeläinten ruhoja. Lantakuoriaisten populaatioiden vähenemisen uskotaan ainakin osaksi johtuvan kotieläinten loisten torjuntaan käytettävistä lääkkeistä, kuten ivermektiini. Tällä on seurauksia ravinnon kiertokulkuun. Välilliset vaikutukset ekosysteemeihin, kuten harvinaisiin lepakko- ja lintulajeihin, voivat myös olla merkittäviä. 2.4 Ympäristön kautta aiheutuvat vaikutukset, kuten mikrobilääkeresistenssi Toistaiseksi ei ole määritelty selvää yhteyttä ympäristössä esiintyvien lääkeaineiden ja ihmisten terveydelle aiheutuvien välittömien vaikutusten välillä. Maailman terveysjärjestö raportoi, että useista äskettäin tehdyistä tutkimuksista saadun näytön perusteella on varsin epätodennäköistä, että juomavedestä pieninä pitoisuuksina löydetyt lääkeaineet, aiheuttaisivat uhkan ihmisten terveydelle. Se toteaa kuitenkin, ettei lääkejäämien aiheuttamaa ongelmaa voida jättää huomiotta, ja viittaa aiempaan raporttiinsa, jossa mainitaan pitkäaikaisen altistumisen mahdolliset vaikutukset heikoimmassa asemassa olevaan väestöön. Tämän vuoksi on noudatettava ennalta varautuvaa lähestymistapaa, joka vastaa komission ehdotusta ottaa asianomainen muuttuja käyttöön juomavesidirektiivissä. Ihmisten ja eläinten lääkehoidosta peräisin olevia monia antimikrobisia (antibioottisia ja antifungaalisia) lääkeaineita on löydetty vedestä ja maaperästä. Niiden esiintyminen saattaa osaltaan nopeuttaa resistenttien bakteerien ja sienten kehittymistä, säilymistä ja leviämistä. Tämä todettiin komission vuoden 2011 tiedonannossa toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin aiheuttamien kasvavien uhkien torjumiseksi. Todisteita on saatu lisää, kuten vuonna 2017 julkaistusta tarkistetusta toimintasuunnitelmasta käy ilmi. Toimintasuunnitelman mukainen yhteinen terveys -lähestymistapa, jossa jo aiemmin otettiin huomioon ihmisten ja eläinten terveyden yhteen kytkeytyminen, sisältää nyt myös ympäristöulottuvuuden. Sen todetaan olevan yksi yhtymäkohta ihmisten ja eläinten sairauksien välillä ja uusien resistenttien mikro-organismien mahdollinen lähde. Toimintasuunnitelmassa viitataan tähän strategiseen lähestymistapaan, ja se sisältää lisätoimenpiteitä, joilla voidaan paremmin käsitellä ympäristön roolia mikrobilääkeresistenssissä. Erityistä huolta aiheuttavat viitteet siitä, että sellaisilta kolmansissa maissa sijaitsevilta mikrobilääkkeiden tuotantolaitoksilta peräisin olevat päästöt, joista osa toimittaa tuotteita myös unionissa kulutettaviksi, voivat edistää mikrobilääkeresistenssin maailmanlaajuista kehittymistä ja leviämistä. 2.5 Puutteet tietämyksessä Todisteita ympäristössä esiintyvistä lääkeaineista saadaan yhä enenevässä määrin muun muassa useiden unionin rahoittamien hankkeiden tuloksista. Lisää tietoa tarvitaan kuitenkin, jotta voidaan ymmärtää ja arvioida tiettyjä lääkeaineita niiden ympäristössä esiintyvien pitoisuuksien ja niistä aiheutuvien riskitasojen osalta. Yksi syy tietämyksen puutteeseen on se, että monille vuosia sitten markkinoille tuoduille lääkkeille ei ole lupaprosessin yhteydessä tehty ympäristöriskien arviointia. Toinen syy on, että ympäristössä olevien lääkeaineiden seuranta on hyvin vähäistä. Valittuja aineita tosin seurataan pinta- ja pohjavesissä vesipuitedirektiivin nojalla,,. Myös erityisiä ongelma-alueita, kuten sairaaloiden jätevesille altistuvaa ympäristöä, seurataan vain vähäisesti. Vielä vähemmän tietoa on maaperän pitoisuuksista sekä mikrobilääkkeille resistenttien mikro-organismien ja mikrobilääkeresistenssigeenien esiintymisestä. Heikosti tunnettuja ovat myös mahdolliset yhteisvaikutukset, jotka syntyvät, kun ympäristössä esiintyy yhteisesti monia eri lääkeaineita ja muita kemikaaleja. On tärkeää tunnistaa lääkeaineet, jotka aiheuttavat riskin esiintyessään yksinään ympäristössä, jotta voidaan kohdentaa riskienhallintatoimet. Markkinoilla jo olevista lääkkeistä, joille ei ole tehty ympäristöriskien arviointia, pyritään yrityslähtöisesti selvittämään, mitkä niistä olisi arvioitava ensimmäiseksi. Tässä asiassa on edistytty, koska kaikkien lääkkeiden ympäristöriskit on nyt arvioitava. Asianmukaisten riskinhallintatoimenpiteiden oikea-aikaista käyttöönottoa voisi helpottaa se, että ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kattava arviointi olisi ajoissa saatavilla.

2.6 Tulevaisuudennäkymät Euroopan markkinoilla myytävien lääkkeiden määrät ovat lisääntyneet nopeasti kolmen viime vuosikymmenen aikana sekä myyntimäärien että vaikuttavien farmaseuttisten aineiden määrien osalta. Markkinoilla on nykyään yli 3 000 vaikuttavaa farmaseuttista ainetta. Lääketeollisuuden antamien tietojen mukaan unionin alueella myytyjen ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden myynnin arvo on noussut erittäin merkittävästi vuodesta 1990. Vaikka myynnin arvon nousu johtuu suureksi osaksi tuotteiden hinnan noususta, se kuvastaa myös kulutuksen tasaista lisääntymistä asukasta kohti. Pitoisuudet ympäristössä kasvavat todennäköisesti väestön ikääntymisen ja kasvun myötä. Eläimille tarkoitettujen lääkkeiden myynnin osalta tietojen kerääminen on kohdistunut karjanhoidossa käytettäviin mikrobilääkkeisiin mikrobilääkeresistenssiin liittyvien huolenaiheiden vuoksi. Yhdeksän maan vuosina 2005–2009, ja 30 maan vuosina 2010–2016 toimittamien raporttien mukaan käytettyjen mikrobilääkkeiden määrä on vähentynyt, vaikkakaan ei kaikissa maissa. Jos kotieläinten lukumäärä kasvaa merkittävästi, mikrobilääkkeiden kokonaismäärä saattaa lisääntyä, vaikka käyttö yhtä eläinyksikköä kohti vähenee. Määrissä ei oteta huomioon muita eläimille tarkoitettuja lääkkeitä. 3. Strategisen lähestymistavan tavoitteet Strategian tärkeimpinä tavoitteina on –määritellä toteutettavat tai edelleen tutkittavat toimet, joilla torjutaan ympäristössä olevien lääkejäämien mahdollisia riskejä, varsinkin kun tavoitteena on tukea unionin toimintaa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi –kannustaa innovointia, jolla voidaan tukea riskien torjuntaa ja edistää kiertotaloutta helpottamalla resurssien, kuten veden, puhdistamolietteen ja karjanlannan, kierrätystä –tunnistaa jäljelle jääneitä puutteita tietämyksessä ja esittää mahdollisia ratkaisuja niiden korjaamiseen –varmistaa, että riskien torjuntaan tähtäävillä toimilla ei heikennetä ihmisille ja eläimille tarkoitettujen turvallisten ja tehokkaiden lääkehoitojen saatavuutta. 4. Nykytilanne: Asiaan liittyvä unionin politiikka ja laajemmat aloitteet 4.1 Unionin politiikka Lääkkeitä koskeva Euroopan unionin lainsäädäntö on perusväline, jolla pyritään varmistamaan ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho sekä turvallisuus ympäristön kannalta. Ympäristöriskien arviointi on nyt pakollinen kaikkien ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevien myyntilupahakemusten yhteydessä. Se otetaan huomioon eläimille tarkoitettujen lääkkeiden hyöty-riskisuhteen arvioinnissa. Monet muut unionin säädökset koskevat suoraan tai välillisesti lääkkeiden tuotantoa, käyttöä tai hävittämistä ja niiden ympäristöturvallisuutta. Ympäristölle ja ympäristön kautta aiheutuu kuitenkin edelleen riskejä lainsäädännöstä huolimatta ja myös sen vuoksi, että osa lainsäädännöstä on laadittu vasta äskettäin. Strateginen lähestymistapa täydentää äskettäin hyväksyttyä hormonaalisia haitta-aineita koskevaa strategiaa ja liittyy moniin muihin nykyisiin ja viimeaikaisiin aloitteisiin, joita ovat muun muassa yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevasta direktiivistä ja muista unionin vesilainsäädännön keskeisistä säädöksistä tehdyt arvioinnit, ehdotus veden uudelleenkäyttöä koskevaksi asetukseksi, juomavesidirektiivin uudelleen laatimista koskeva ehdotus ja kemikaalilainsäädännön arvioinnit. Olisi otettava huomioon, että lääkkeisiin ei tuotteina sovelleta unionin yleisen kemikaalilainsäädännön säännöksiä, lukuun ottamatta rajoittavia säännöksiä. Kyseisiä säännöksiä ei sovelleta myöskään lääkkeiden valmistuksessa käytettäviin aineisiin, jos niitä esiintyy lopputuotteessa. Valmistukseen käytettäviin aineisiin, joita ei esiinny lopputuotteessa, sovelletaan REACH-asetuksen rekisteröintiä ja arviointia koskevia säännöksiä ja niihin voidaan soveltaa luvanvaraisuutta ja rajoituksia. Eräässä tutkimuksessa on tullut esille kysymyksiä kemikaaleja ja lääkkeitä koskevan lainsäädännön välisistä yhteyksistä ympäristönsuojeluun liittyvissä asioissa. 4.2 Muut aloitteet Monet jäsenvaltiot (esim. Alankomaat ja Ruotsi), Euroopan parlamentti, kolmannet maat (esim. Sveitsi), kansainväliset järjestöt (esim. Yhdistyneet kansakunnat, HELCOM ja OECD), elinkeinoelämän järjestöt ja kansalaisjärjestöt ovat ilmaisseet huolensa ja ryhtyneet toimiin, joilla torjutaan lääkeaineiden lisääntyvää esiintymistä ympäristössä. Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen ohjelma (Agenda 2030), erityisesti kestävän kehityksen tavoite 6, ja vuoden 2017 Yhdistyneiden kansakuntien ympäristökokouksen ministerijulistus ovat kansainvälisen tason esimerkkejä sitoumuksista toimintaan tällä alalla. Lisäksi G7- ja G20-ryhmissä sekä Maailman terveysjärjestössä on sovittu mikrobilääkeresistenssiä koskevasta toiminnasta. 5. Toimet

5.1 Tiedottaminen ja lääkkeiden maltillisen käytön edistäminen Sellaisten lääkkeiden maltillisen käytön edistäminen, jotka aiheuttavat riskin ympäristölle tai ympäristön kautta, mukaan lukien antimikrobilääkkeet, voi merkittävästi lieventää ongelmia niiden lähteellä. Jäsenvaltioilla ja lääketieteen ammattilaisilla on tässä yhteydessä ratkaiseva merkitys, mutta myös komissio voi auttaa kokoamalla yhteen asianomaisia ammattilaisia, osallistumalla tiettyjen koulutusohjelmien rahoitukseen, varmistamalla, että annetaan ja pannaan täytäntöön asiaa koskevaa lainsäädäntöä sekä valvotaan sen täytäntöönpanoa, ja muodostamalla kumppanuuksia kansainvälisten järjestöjen kanssa. Komissio aikoo •edistää ympäristölle tai ympäristön kautta riskin aiheuttavien lääkkeiden maltillista käyttöä koskevien ohjeiden laatimista terveydenhoidon ammattilaisille •selvittää yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa, miten ympäristönäkökohdat voitaisiin sisällyttää lääkärinkoulutukseen ja ammatillisen kehittymisen ohjelmiin •pyrkiä rajoittamaan eläimille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden ennaltaehkäisevää käyttöä varmistamalla hiljattain hyväksytyn eläinlääkkeitä koskevan asetuksen moitteettoman täytäntöönpanon •edistää jäsenvaltioiden välistä sellaisten parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jotka koskevat ympäristönäkökohtien huomioon ottamista lääkkeiden mainonnassa ja määräämisessä sekä tarvittaessa hoitomuodon valintaa yleisemmin •vahvistaa yhteistyötä Maailman terveysjärjestön ja muiden merkittävien kansainvälisten järjestöjen kanssa toimissa, joilla tiedotetaan tästä aiheesta ja etsitään ratkaisuja, muun muassa parhaiden käytäntöjen jakamisen avulla. 5.2 Tuki ympäristön kannalta luontaisesti vähemmän haitallisten lääkkeiden kehittämiselle ja ekologisemman tuotannon edistäminen Lääketeollisuutta on kannustettava ottamaan suunnittelu- ja valmistusvaiheissa ympäristö paremmin huomioon elinkaarinäkökulmasta. Koska teollisuus toimii maailmanlaajuisella tasolla ja sen toimilla voi olla maailmanlaajuinen ulottuvuus, unionin kannattaa varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ympäristön- ja terveydensuojelun osalta koko unionissa sekä edistää vastuullista toimintaa myös unionin ulkopuolella. Komissio aikoo •mikäli lainsäätäjien lopullinen sopimus seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä mahdollistaa, rahoittaa tutkimusta ja innovointia sellaisten ”vihreämpien” lääkkeiden kehittämisen tueksi, jotka hajoavat nopeammin vaarattomiksi aineiksi vedenpuhdistamoissa ja ympäristössä •olla suoraan yhteydessä lääketeollisuuteen asioissa, jotka koskevat sen mahdollista osallistumista lähestymistavan tavoitteiden täyttämiseen, ja tutkia muun muassa, miten laajennetusta tuottajavastuusta voitaisiin saada tukea vedenkäsittelyn tehokkuuden parantamiseen tähtäävään toimintaan •tarkastella vesipuitedirektiivin mukaisesti erityisiä lääkkeitä ja vaikutuksiltaan samankaltaisten lääkkeiden ryhmiä unionin tasolla riskin aiheuttavien aineiden luettelon säännöllisen tarkastelun tukemiseksi sekä tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ympäristönlaatunormien laatimiseksi kansallisen tason riskin aiheuttaville lääkkeille •varmistaa, että lääkeaineiden päästöt veteen katsotaan mahdolliseksi keskeiseksi ympäristökysymykseksi tarkistettaessa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevia vertailuasiakirjoja teollisuuden päästöistä annetun direktiivin mukaisesti asianomaisten alojen osalta •keskustella asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa mahdollisuudesta käyttää hankintoja koskevaa politiikkaa lääkkeiden vihreämmän suunnittelun ja tuotannon edistämiseen •kannustaa vuoropuhelun ja yhteistyön avulla unionin ulkopolitiikan puitteissa niitä kolmansia maita ryhtymään toimiin, joissa tuotannosta ja muista lähteistä peräisin olevien lääkepäästöjen epäillään edistävän mikrobilääkeresistenssin maailmanlaajuista leviämistä. 5.3 Ympäristöriskien arvioinnin ja uudelleenarvioinnin parantaminen On tärkeää sovittaa yhteen riskien arviointi ja ohjeiden laatiminen sekä käyttää kaikkea asiaan liittyvää asiantuntemusta. Tietojen yhteiskäyttö ja tietojen saatavuuden parantaminen voisivat parantaa riskienhallintaa samoin kuin takautuva ympäristöriskien arviointi monien jo markkinoilla olevien tuotteiden osalta ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevien riskinarviointitietojen varhaisempi saatavuus. Kaikilla näillä aloilla on parasta tehdä aloite unionin tasolla. Komissio aikoo •yhteistyössä Euroopan lääkeviraston ja jäsenvaltioiden kanssa –pyrkiä parantamaan ympäristöalan asiantuntemuksen tasoa lääkkeiden ympäristöriskien arviointiin osallistuvissa komiteoissa ja verkostoissa –harkita vesiviljelyssä käytettävien lääkkeiden ympäristöriskien arviointia koskevien ohjeiden sekä tarvittaessa riskinhallintatoimenpiteitä koskevien suositusten laatimista –tutkia, miten ympäristöriskien arvioinnin tärkeimpien tulosten ja lääkkeiden asiaan liittyvien toksikologisten raja-arvojen julkista saatavuutta voidaan parantaa noudattaen tietosuojasääntöjä –painottaa myyntiluvan hakijoille, että on tärkeää toimittaa loppuun suoritettu arviointi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden myyntiluvan myöntämisajankohtaan mennessä, jotta asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä voidaan määrittää ja julkaista •raportoida hiljattain hyväksytyn eläinlääkkeitä koskevan asetuksen nojalla vaikuttaviin farmaseuttisiin aineisiin perustuvan EU:n laajuisen arviointijärjestelmän tai vastaavan järjestelmän perustamisen toteutettavuudesta tavoitteena tukea eläinlääkkeiden ympäristöriskien arviointia unionin tasolla •aloittaa menettelyn jälkeenjääneisyyden korjaamiseksi eläinlääkkeille, joilla ei ole (asianmukaista) ympäristöriskien arviointia, eläinlääkkeistä annetussa asetuksessa säädetyllä tavalla ja arvioida innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen puitteissa tehdyn tutkimuksen tuloksia ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden osalta •ottaa huomioon viimeaikaisten REACH-asetuksen arviointien sekä muun unionin kemikaalilainsäädännön käynnissä olevan toimivuustarkastuksen tulokset siltä osin kuin niissä on kyse yhteyksistä lääkelainsäädäntöön ympäristönsuojelua koskevissa asioissa. 5.4 Hävikin vähentäminen ja jätehuollon parantaminen Lääkkeiden hävikin vähentäminen ja asianmukainen loppukäsittely vähentäisi ympäristöön kohdistuvaa riskiä. Kehittyneempi jäteveden käsittelytekniikka saattaisi olla tarkoituksenmukainen tietyissä paikoissa. Karjanhoidosta peräisin olevien hajapäästöjen torjunta niiden lähteessä vaikuttaa erityisen tarpeelliselta. Komissio aikoo •yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan lääkeviraston kanssa –tutkia jätteen vähentämismahdollisuuksia optimoimalla lääkkeiden pakkauskoot, jotta lääkkeitä voidaan toimittaa määriä, jotka vastaavat paremmin niiden tarvetta, sekä pidentämällä käyttöaikaa siirtämällä viimeistä käyttöpäivää turvallisesti eteenpäin, jotta käyttökelpoisia lääkkeitä hävitettäisiin vähemmän –helpottaa terveydenhoidon ammattilaisten välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa asioissa, jotka koskevat lääkkeiden ja sairaalajätteen ympäristön kannalta turvallista hävittämistä sekä tapauskohtaisesti lääkejäämien keräämistä •arvioida käyttämättä jääneiden lääkkeiden keräysjärjestelmien toteuttamista ja pohtia, miten niiden käytettävyyttä ja toimivuutta voitaisiin parantaa sekä miten voitaisiin lisätä yleisön tietoisuutta näiden järjestelmien käytön suuresta merkityksestä ja miten laajennetusta tuottajavastuusta voitaisiin saada tukea lääkkeiden epäasianmukaisen hävittämisen vähentämiseen •yhdyskuntajätevesien käsittelyn osalta –käyttää unionin ohjelmia investointeihin, jotka kohdistuvat lääkeaineiden (ja mikrobilääkeresistenssigeenien) poistamisen tehostamiseen käytettävään tekniikkaan –arvioida osana tutkimusta, jolla tuetaan yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan nykyisen lainsäädännön arviointia, voidaanko sen nojalla riittävästi torjua lääkepäästöjä, ja tutkia mahdollisuuksia valittujen yhdyskuntajätevesien käsittelylaitosten varustamiseen kehittyneemmällä käsittelytekniikalla •arvioida mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa niiden hyvän maatalouskäytännön säännöstöjen parantamiseksi siten, että ne kattaisivat myös epäpuhtauksien, kuten karjanlannassa olevien lääkeaineiden, hallinnan •arvioida teollisuuden päästöistä annetun direktiivin seuraavan arvioinnin yhteydessä, olisiko siinä käsiteltävä maidon tehotuotantoa.