A4-0244/96

Päätöslauselma aiheesta «Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - suositukset Eurooppa-neuvostolle» ja Euroopan yhteisöjen komission tiedonannosta «Euroopan tie tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma» (KOM(94)0347 - C4- 0093/94)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä,

- ottaa huomioon suositukset Euroopan neuvostolle «Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta»,

- ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Euroopan tie tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma» (KOM(94)0347 - C4-0093/94),

- ottaa huomioon 30. marraskuuta 1994 antamansa päätöslauselman ((EYVL C 363, 19.12.1994, s. 33)) asiakirjasta «Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - suositukset Eurooppa- neuvostolle» ja Euroopan yhteisöjen komission tiedonannosta «Euroopan tie tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma»,

- ottaa huomioon G7-valtioiden ministereiden Brysselissä 25. - 26. helmikuuta 1995 järjestetyn tietoyhteiskuntaa käsitelleen konferenssin johtopäätökset,

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön ja oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan lausunnon, sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan lausunnon, kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnon, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan lausunnon, aluepoliittisen valiokunnan lausunnon ja naisten oikeuksien valiokunnan lausunnon (A4-0244/96),

A. katsoo, että teknologian innovaatiot ja markkinasuuntaukset kiihdyttävät yleensä sellaisten uusien yhteiskunnallisten ilmiöiden syntymistä, jotka liittyvät uusien televiestintää ja informaatioteknologiaa hyödyntävien palveluiden käyttöönottoon samalla kun ne alentavat sijoitustoiminnan kynnystä sekä verkostojen että päätteiden osalta,

B. katsoo, että markkinatrendien perusteella on selvää, että internet tulee olemaan multimedian avulla tapahtuvan maailmanlaajuisen viestinnän yleiskieli, joka ylittää pohjana toimivien verkkojen eri teknologia,

C. katsoo, että äskettäiset tapahtumat osoittavat nykyisen lainsäädäntöympäristön riittämättömyyden henkilökohtaisen vapauden, henkisen omaisuuden ja elektronisten verkkojen yleisen järjestyksen periaatteiden riittävän ja suhteutetun turvaamisen varmistamiseksi,

D. on täysin tietoinen siitä, että eurooppalaisen tietoyhteiskunnan nopea toteuttaminen voi osaltaan edistää unionin sosiaalistaloudellisen aseman lujittumista, yhteiskunnan sosiaalistumista ja demokratisoitumista sekä uusien työpaikkojen luomista,

E. ottaa huomioon, että tietoyhteiskunnan myönteiset puolet voivat muuttua vastakohdikseen ilman tavoitteellista yhteisöllistä ja kansallista sosiaali- ja aluepolitiikkaa ja johtaa siihen vaaraan, että kouluttamattomat ja huonosti pätevöityneet henkilöit, siirtolaiset, vanhukset, vammaiset sekä syrjäiset ja erittäin syrjäiset reuna-alueet joutuvat väliinputoaja-asemaan ja että naisten ja tyttöjen tasavertaiset mahdollisuudet jäävät jälleen kerran toteutumatta,

F. ottaa huomioon, että digitaalinen vallankumous etenee niin nopeasti, että perus- ja ammattikoulutusta, sosiaalista sääntelyä, työpaikkojen luomista sekä tiedon valtaväylien demokraattisuuteen liittyviä tasavertaisia mahdollisuuksia koskevat nopeat päätökset ovat välttämättömiä,

G. on sitä mieltä, että sen takia EU:n ja kansallisten päättäjien on kehiteltävä tietoyhteiskunnan sosiaalisia tavoitteita ja kehitettävä EU:n politiikkaa niin, että nämä tavoitteet ovat toteutettavissa mahdollisimman pian,

H. katsoo, että komissio on tietoyhteiskuntaa koskevassa politiikassaan liian kauan keskittynyt pelkästään taloudellisiin näkökohtiin ja asettanut teknologisen kehityksen etusijalle; katsoo, että ei ole lainkaan asetettu kyseenalaiseksi sitä, ketä tällainen kehitys palvelee ja mitä se merkitsee kansalaisille, ja että elämäämme radikaalisti muuttavasta kehityksestä ei ole käyty keskustelua, vaikka teollisuuden kanssa käydään tiivistä keskustelua,

I. katsoo, että tietoyhteiskunnassa tapahtuvan kehityksen nopeuden ja kauaskantoisuuden takia ei ole aikaa odottaa komission vihreää kirjaa; katsoo, että komission on ennen vuoden 1996 loppua laadittava käytännöllinen toimintasuunnitelma, jota seuraa taloutta koskevaa vuotuista kertomusta vastaava vuotuinen kertomus,

J. on vakuuttunut siitä, että tiedon kehitys on työllisyyden lisäämiselle suuri tilaisuus, jos työllisyyspolitiikkaa kehitetään yhteiskunnan uusien tarpeiden suuntaan ja otetaan huomioon työn, koulutuksen ja työolosuhteiden uudet laatuvaatimukset, missä työn uusjaolla on merkittävä osuus,

K. ottaa huomioon, että nykyinen koulutusjärjestelmä ei enää vastaa nopeasti muuttuvan yhteiskunnan vaatimuksia,

L. ottaa huomioon, että tietoyhteiskunta tulee muuttamaan perusteellisesti työtapamme, työehtomme ja työsuhteemme,

M. on sitä mieltä, että koska joustavuus, sääntöjen purkaminen ja yksilöllistyminen kasvavat tietoyhteiskunnan mukana, Euroopan sosiaalista lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta kansalaisten nauttima suoja voidaan taata mahdollisimman hyvin,

N. ottaa huomioon, että yhtäältä koulutuseroista sekä toisaalta tietoteknologian hankinta- ja käyttökustannuksista johtuvat erot tietoteknologian saatavuudessa johtavat pahimmassa tapauksessa yhteiskunnan jakautumiseen,

O. ottaa huomioon, että tietoyhteiskunta edistää yleismaailmallisuutta ja hajauttamista ja että siksi kansallisilta ja Euroopan päättäjiltä vaaditaan kokonaan uudenlaista yhteistoimintaa myös kansainvälisesti katsottuna,

P. ottaa huomioon, että tietoyhteiskunnassa on monia sellaisia piirteitä, joita ei voida säädellä lainsäädännöllisillä tai muunlaisilla määräyksillä; katsoo, että on ryhdyttävä toimiin, joiden avulla kansalaisia valmistellaan perinpohjaisesti mukautumaan muutoksiin,

Q. katsoo, että kulttuurihyödykkeet, etenkin elokuvat ja televisio-ohjelmat ovat etuoikeutettuja välineitä identiteetin, moninaisuuden ja yhtenäisyyden luomisessa eikä niitä voi kohdella samalla tavalla kuin muita hyödykkeitä (katso komission kannanotto toimintasuunnitelmassa, jakso III),

R. katsoo, että niukkojen voimavarojen kuten lähetystaajuuksien ja kaapelikanavien hallintaan on sovellettava toissijaisuusperiaatetta,

S. katsoo, että komission esittämässä toimintasuunnitelmassa ei käsitellä lasten ja alaikäisten suojelua koskevia ongelmia,

T. katsoo, että tietoyhteiskunnan sosiaalisia, kielellisiä ja kulttuuria ja koulutusta koskevia vaikutuksia ja ongelmia ei vielä tunneta,

U. katsoo, että interaktiivisten viestinten käyttö voi ja sen pitäisi muuttaa oppimistapahtumaa opastuksesta rakentavan omaksumisen suuntaan, ja tämän saavuttamiseksi henkilökohtainen vuorovaikutus opetushenkilöstön kanssa on olennaista,

V. katsoo, että tarpeellisten teknisten laitteiden yleistyminen koulutusjärjestelmässä tulee mitä todennäköisimmin olemaan hitaampaa kuin talouselämässä,

W. katsoo, että tasapuolisten koulutusmahdollisuuksien periaatetta ei noudateta, jos uusi tekniikka ei ole käytettävissä maailmanlaajuisesti,

X. katsoo, että uuden teknologian mahdollisuudet pitäisi hyödyntää korkeakouluopetuksen piirissä toteutettavassa yhteistyössä,

Y. katsoo, että Euroopan on säilytettävä monikielisyyden avulla välittyvä kulttuurien moninaisuus myös uutta teknologiaa käytettäessä,

Z. katsoo, että sillä, missä määrin yksityiset kansalaiset ja kansalaisryhmät pääsevät valtion tietokantoihin tulee olemaan suuri merkitys demokraattisen kulttuurin kehitykseen,

AA. katsoo, että maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan kehittyminen vaikuttaa Euroopan ja vähemmän kehittyneiden maiden välisiin suhteisiin;

1. Muistuttaa edellä mainitussa 30. marraskuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa esitetyistä näkökohdista ja erityisesti:

- siitä, ettei tieto ole pelkästään tavallinen hyödyke ja että viranomaisten on turvattava tiedon saatavuus ja pluralismi kaikille kansalaisille

- kahtiajakautuneen yhteiskunnan vaaroista ja tarpeesta sitoutua viestintäteknologian käyttämiseen tavalla, joka vähentää näitä vaaroja niiden lisäämisen sijasta

- verkkojen ja niiden sisällön, henkisen omaisuuden, henkilökohtaisen turvallisuuden ja etätyöskentelyn, kaupan, terveydenhoidon tai muiden yhteiskunnallisten toimien uusien muotojen valvonnan ja hyödyntämisen voimakkaan sääntelykehyksen tarpeesta, jotta varmistetaan niiden henkilökohtaisten ja yhteiskunnallisten oikeuksien vahvistuminen heikkenemisen sijasta

- uusien politiikkojen toteuttamisen tarpeesta Euroopan tasolla, jotta vältettäisiin epäjohdonmukaisuudet, toiminnan päällekkäisyydet ja viivästykset; erityisesti viestintää sääntelevän sekä Euroopan ja maailmanlaajuisella tasolla standardeja edistävän Euroopan sääntelyviranomaisen tarpeesta;

2. Katsoo, että EU:n tietoyhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä koskevan toiminnan on kehityttävä seuraavilla aloilla samalla kun eri alojen väliset erot säilytetään:

- sääntely, tutkimus ja kehitys sekä teollisuuspoliittiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on kannustaa, helpottaa tai täydentää koeluonteisten tai toimintaan liittyvien tuotteiden, palvelujen tai yleisen edun mukaisten toimien toteutumista lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä; erityisesti koulutusta, terveydenhoitoa, sosiaalisen syrjäytymisen vastustamista ja sukupuolten epätasa-arvon, liikenteen ja saastumisen valvontaa tukemalla sovellutusten kehittämistä ja yleisten välineiden ja palvelujen saatavuutta tällaisen kehityksen edistämiseksi

- strateginen suuntautuminen, joka perustuu teknologian muutosten aiheuttamien muutosten perustavanlaatuiseen yhteiskunnalliseen arvioimiseen;

3. Katsoo, että viranomaisten tehtävänä on ohjata, kannustaa ja yhteensovittaa sijoitusaloitteita neuvotellen yksityisen sektorin kanssa kiinnittämällä erityistä huomiota tietoyhteiskuntaan julkista sijoitustoimintaa ja varainkäyttöä koskevissa ohjelmissa;

4. Painottaa tässä yhteydessä, että viranomaisten velvollisuutena on aktiivisesti edistää, sekä antamalla esimerkkejä että käyttämällä taloudellisia kannustimia, sellaisten aluksi eurooppalaisten ja myöhemmin kansainvälisten standardien pikaista vakiinnuttamista, joiden avulla verkostot ja sovellukset voidaan liittää toisiinsa optimaalisissa olosuhteissa ja ilman, että suorituskyky tai helppokäyttöisyys heikkenevät, ja tukemalla multimediatuotteiden ja yhteen sopivien palveluiden leviämistä koko Euroopan laajuudelle ottaen huomioon Euroopan väestön erityiset kielelliset ja kulttuuriset erityispiirteet;

5. Pyytää tämän vuoksi, että toimintaohjelmaa täytäntöönpantaessa toteutettaisiin konkreettisia toimenpiteitä harvaan asuttujen maaseutualueiden ja erityisesti Euroopan unionin syrjäisimpien seutujen liittämiseksi strategisesti kehittyvän tietoyhteiskunnan kaikkien alojen yhteyteen;

6. Pyytää, että pk-yrityksiä kannustettaisiin ja niille taattaisiin mahdollisuudet tuottaa palveluja, joissa on otettu huomioon paikalliset ja alueelliset kulttuuriset ja kielelliset tarpeet;

7. Pyytää, että komissio ottaisi erityisesti huomioon pk-yritysten tarpeet, jotta ne voisivat hyötyä tietoliikenteen uusien teknologioiden kehityksestä, ei ainoastaan palveluiden tarjoajina vaan myös käyttäjinä;

8. On huolissaan tiedonvälityksen ja kulttuurien moniarvoisuuteen kohdistuvista kasvavista vaaroista, jotka johtuvat maailmanlaajuisesta standardoinnista sekä infrastruktuurin, palvelujen tai sovellusten ja sisällön tarjoajien välisten rajojen häviämisestä monikansallisella tasolla, ja toivoo, että yhteisön, ja aina kun mahdollista, kansainvälisellä tasolla laadittaisiin yhtenäiset säännöt keskittymien valvomiseksi ja laittomien fuusioiden estämiseksi sekä infrastruktuurien että peruspalvelujen ja -sovellusten osalta;

9. Katsoo, että julkisen palvelun radio- ja televisiotoiminnan harjoittajien on voitava sijoittaa uusiin audiovisuaalisiin palveluihin ja että niitä on kannustettava aktiivisesti edistämään niiden kehitystä voidakseen

- edistää paikallisia, alueellisia, kansallisia ja eurooppalaisia kulttuureita sekä Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kasvua tietoyhteiskunnassa

- tuottaa korkealaatuista tietoyhteiskunnan tarvitsemaa multimedia- aineistoa, jonka toimittamiseen julkisen palvelun radio- ja televisiotoiminnan harjoittajilla laajoine filmiarkistoineen on hyvät mahdollisuudet

- lisätä kulttuuritarjontaa ja aitoja valinnan mahdollisuuksia kuluttajille;

Yhteiskunnalliset vaikutukset ja kansalaisten oikeudet

10. Korostaa, että poliittisten viranomaisten ensisijaisena tavoitteena tietoyhteiskunnan syntymisen osalta on oltava sen mahdollistaminen, että ihmiset hallitsevat tietoa ja pystyvät käyttämään sitä hyväkseen henkilökohtaisiin tai kollektiivisiin tarkoituksiin sekä tiedon vastaanottajina että sen tuottajina sen sijaan, että informaatiota käytettäisiin ihmisten valvomiseen;

11. Pyytää komissiota aloittamaan sukupuoleen liittyviin näkökohtiin perustuvan tutkimuksen, joka koskee tietoyhteiskunnan vaikutuksia miehiin ja naisiin Euroopassa taloudellisella, sosiaalisella ja poliittisella alalla, miesten ja naisten pääsyä internetiin, naisten vaikutusta tietoyhteiskunnan syntymiseen ja sen vaikutuksia työllistämismahdollisuuksien luonteeseen ja niiden laajuuteen;

12. Pyytää komissiota kohdistamaan tiedotuskampanjansa ja tietoisuutta lisäävät toimensa kumpaankin sukupuoleen ja aloittamaan tämän lisäksi erityisen naisiin kohdistuvan kampanjan;

13. Pyytää, että tietoteknologiaa apuna käyttävään ammattikoulutukseen käytetään enemmän rakennerahastoja lisäämään alhaisesti koulutettujen naisten uramahdollisuuksia sekä korkeasti koulutetuissa ammattiryhmissä olevien naisten vaikutusta ja osallistumista yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään;

14. Suhtautuu myönteisesti työhön tietoyhteiskuntaa käsittelevässä foorumissa ja tietoyhteiskunnan yhteiskunnallisten vaikutusten korkean tason asiantuntijoiden ryhmässä, ja kehottaa kansalaisyhteiskunnan edustajia ottamaan vastaavalla tavalla osaa yhteisön tulevien toimenpiteiden suunnitteluun ja julkisen poliittisen keskustelun valmisteluun;

15. On sitä mieltä, että uudet tiedon levittämisen elektroniset muodot olisi otettava käyttöön levitettäessä julkista tietoa kaikille kansalaisille Euroopan ja kansallisella tasolla; panee tämän vuoksi valittaen merkille verkossa saatavilla olevien yhteisön julkisten asiakirjojen heikon tason niiden laadun, uutuuden ja kattavuuden osalta, ja kehottaa komissiota ja neuvostoa sekä sen pääsihteeriä tekemään kaiken, jotta niiden asiakirjat olisivat nopeasti kaikilla virallisilla kielillä saatavilla maksutta ja helposti hypermedian mahdollisuuksia hyödyntäen;

16. Kehottaa komissiota ottamaan huomioon ehdotuksissaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen itsensä perustamien neuvoa-antavien elimien, kuten «tietoyhteiskunnan foorumin», kysymykset ja ehdotukset;

Teollisuuspolitiikka ja televiestintä

17. Panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan tietoteknologia- ja televiestintäteollisuus on kilpailukykyinen ja että sillä on lupaavia kehitysmahdollisuuksia kyseisillä nopean kasvun markkinoilla, vaikka se onkin huonommassa asemassa useiden elektronisten laitetyyppien osalta; pahoittelee kuitenkin, että eurooppalaiset yritykset yleensä ottavat hitaasti käyttöön uusimmat teknologiset uudistukset ja mikä on vielä pahempaa, antavat kilpailijoitaan vähemmän arvoa tiedolle aktiivisena tekijänä tai keinona pitää yhteyttä kuluttajiin tai tavarantoimittajiin taikka sen keräämiselle, hyödyntämiselle ja levittämiselle;

18. Korostaa, että tiedon vallankumous osoittaa yhteiskunnalle hyödyllisyytensä sikäli, kun sen vaikutus työllisyystilanteeseen osoittautuu myönteiseksi; pitää myönteisenä tässä yhteydessä uutta teknologista kehitystä, joka antaa mahdollisuuden luoda nykyaikaisia ja ympäristön kannalta turvallisia työpaikkoja ja tekee ihmisten työn helpommaksi; pyytää kuitenkin yksityiskohtaisen selvityksen tekemistä siitä, heikentävätkö hajauttaminen ja työsuhteiden yksilöllistämisen yhdistymisvapautta ja oikeutta tulla ammattiyhdistyksen edustamaksi;

19. Katsoo, että on työnantajien, työntekijöiden ja viranomaisten velvollisuus yhdessä muotoilla selkeästi ja hoitaa tehokkaasti ongelmat, jotka liittyvät etätyöskentelyn eri muotoihin, kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että tarvittava koulutus ja uudelleenkoulutus työvoiman taitojen saattamiseksi uuden teknologian vaatimalle tasolle on yleisesti saatavilla, erityisesti vähemmän koulutetuille työntekijöille, siirtotyöläisille, vammaisille ja ikääntyneille;

20. Katsoo, että Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kehittyminen riippuu erityisesti EU:n kyvystä varmistaa halvan viestinnän toteutuminen siten, että yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten käytössä on tehokkaita verkkoja ja palveluja, ja vaatii, että on välttämätöntä kannustaa digitaalisen monipalveluverkon (ISDN) ja niihin liittyvien yleisten palvelujen kehittämistä, jotta edistetään useiden sovellutusten syntymistä lyhyellä aikavälillä, ja edistää laajakaistaisen tekniikan kehittämistä multimediapalvelujen ja -sovellutusten mahdollistamiseksi; korostaa tässä yhteydessä televiestintää koskevien Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien hankkeiden merkitystä;

21. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan oikeudellisen ja erityisesti rahoituksellisen kehyksen, jossa riskipääoma saatetaan äskettäin perustettujen ja innovatiivisten pk-yritysten käytettäväksi tietoyhteiskunnan palvelujen kehityksen ja käytön edistämiseksi; toivoo tässä yhteydessä, että pk-yrityksiin kiinnitetään erityistä huomiota uusien televiestintärakenteiden ja tietotekniikan käyttömahdollisuuksien suhteen ottaen huomioon niiden erityistarpeet ja antamalla niille eri rahoitusmahdollisuuksia, ja että luodaan sellaiset olosuhteet, joissa pk- yritykset voivat myötävaikuttaa tietoyhteiskunnan kehitykseen kilpailukykyisesti;

22. Suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin televiestintämarkkinoiden vapauttamiseen keinona televiestinnän kustannusten alentamiseksi ja uusimman teknologian saatavuuden edistämiseksi edellyttäen, että se ei perustu ainoastaan kilpailusääntöihin ja että noudatetaan näkyvää politiikkaa sellaisen kehittyvän yleisen palvelun käyttöönottamiseksi, johon sisältyisi kaikkien kansalaisten pääsy sekä yksilöinä että julkisten toimielinten, kuten koulujen, kirjastojen, sosiaalikeskusten ja kansalaisjärjestöjen jne. puitteissa televiestintäverkkoihin, -palveluihin ja sisältöön niiden saatavuuden lisääntyessä markkinoilla unionin yhteiskunnallisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi;

23. Katsoo, että tarvitaan vahva tuotantoperusta ja laajoja sijoituksia Euroopan audiovisuaaliseen teollisuuteen, jotta eurooppalaiset hyötyisivät taloudellisesti, kulttuurisesti ja sosiaalisesti tietoyhteiskunnan kehityksestä;

24. Pyytää, että tietoliikenneverkkoja vapautettaessa olisi taattava sellaisen yleispalvelun järjestäminen, joka perustuu edellytyksiin, jotka tietoliikennealan omistajien ja palveluiden tarjoajien on täytettävä, ja jonka toteutumista Euroopan unioni tai kansalliset viranomaiset tarvittaessa edistävät tukitoimenpitein;

25. Pyytää, että vapauttamisprosessissa otetaan erityisesti huomioon Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa asetettu tavoite taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta;

26. Ilmaisee voimakkaan tyytymättömyytensä Yhdysvaltojen käyttäytymiseen Maailman kauppajärjestön televiestinnän vapauttamista koskevissa neuvotteluissa sen muotoiltua viime hetkellä vaatimuksia, joita mikään vastapuoli ei voinut hyväksyä, mikä näin ollen johti suunnitellun neuvottelukierroksen viivästymiseen;

27. Kehottaa komissiota sitoutumaan Maailman kauppajärjestön neuvottelujen onnistumiseen siten, että unionin markkinoiden vapauttaminen ei johtaisi Euroopan markkinoiden vapautumiseen kolmansien maiden toimijoille, ellei EU:n toimijoilla ja sijoittajilla olisi vastaavia mahdollisuuksia sekä sisällön että verkkojen ja palvelujen osalta;

Oikeudelliset kysymykset ja henkinen omaisuus

28. Korostaa sitä tosiseikkaa, että sijoittajien halukkuus osallistua televiestintämarkkinoille ja tietokoneiden sekä niiden ohjelmien nopea kehitys tulee ennakoitua nopeammin poistamaan pullonkaulat sovellutusten saatavuuden osalta, mikä tekee välttämättömäksi tiedon tuottamista, jakelua ja käyttöä koskevan mukautetun lainsäädännöllisen kehyksen täytäntöönpanon, kunnioittaen oikeutta henkiseen omaisuuteen (tekijänoikeudet ja lähioikeudet) mannermaisten sääntöjen mukaisesti, vaikka yleinen pääsy «tiedon valtateille», mikä mahdollistaisi televiestintäpalvelujen käytön nimelliseen hintaan, ei ole odotettavissa lähitulevaisuudessa;

29. Edellyttää erityisesti, että valtion puuttuminen tietoyhteiskunnan alalla, erityisesti henkisen omaisuuden, kansalaisten oikeuksien, rikollisuuden vastustamisen ja erityisesti internetin käytön osalta, yhdistetään kansainväliseen yhteistyöhön tarvittavia julkisia toimia koskevien vaatimusten määrittelemiseksi yksilöiden ja yhteiskunnan suojelemiseksi rikollisia tai epärehellisiä käytäntöjä vastaan, rajoittamatta kuitenkaan käyttäjien oikeutettuja oikeuksia vapaasti vaihtaa tietoja ja kommunikoida yhdistettyjä verkkoja käyttäen tai laajentamatta kansallisia rajoituksia asianmukaista maantieteellistä aluetta laajemmalle;

30. Kehottaa tämän vuoksi puhemiestään pyytämään G7-valtioiden parlamentteja luomaan pysyviä yhteyksiä, jotta voitaisiin suunnitella mahdollisia yhteisiä parlamentaarisia aloitteita näillä aloilla ja tällä hetkellä vireillä olevan säädöstyön yhteisiä jatkotoimia;

31. Kehottaa komissiota ja neuvostoa seuraamaan läheltä ja mahdollisuuksien mukaan ennakoimaan teknologian ja lainsäädännön erittäin nopeat muutokset sekä liike-elämän strategioiden ja yhteenliittoutumien kehityksen sekä näiden muutosten aikaansaamien uusien yhteiskunnallisten ilmiöiden kehittymisen, jotta se voisi lyhyellä varoituksella toimia ennen kuin aukot lainsäädännössä johtavat lopputuloksiin, jotka eivät ole hyväksyttävissä;

32. Painottaa tarvetta luoda asianmukainen ja oikein ajoitettu sääntely- ja oikeuskehys tietoyhteiskunnan näkymien samanaikaisen seurannan järjestämiseksi; jos tällä halutaan olevan myönteisiä vaikutuksia, sitä on ohjattava ja johdettava ylikansallisella tasolla;

33. Painottaa, että tietoyhteiskunnan kehittymisen ja Euroopan kilpailukyvyn kannalta on välttämätöntä, että uudet palvelut voivat hyödyntää sisämarkkinoiden tarjoamia etuja, ja että tarvitaan tietojen vaihdon parantamista ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöehdotusten avoimuutta ja koordinointia oikeudellisen fragmentoitumisen estämiseksi;

34. Katsoo, että jo tehdyn päätöksen mukaisesti vuoden 1998 olisi säilyttävä tavoiteajankohtana, johon mennessä - yhteisestä sopimuksesta myönnettyjä poikkeuksia lukuunottamatta - unionin on toteutettava televiestintäinfrastruktuurin täydellinen vapauttaminen;

35. Uskoo, että lukuisia ehdotettuun perusteltuun ohjelmaan liittyviä sääntelyongelmia vastaan on kamppailtava kaikissa jäsenvaltioissa, päättäväisinä torjua riski kahden tai monen vaihteen Euroopasta, koska muuten on mahdotonta vastata haasteisiin tarpeeksi laajakatseisesti ja miettiä strategioita, joiden avulla Euroopasta kokonaisuudessaan tulee voimakas ja kilpailukykyinen kansainvälisellä näyttämöllä;

36. Katsoo, että komission suorittamat tietoyhteiskuntaa koskevat toimet ovat hyvin puutteellisia ratkaisevan sisältöjä koskevan kysymyksen suhteen; kyse on levitettävistä ohjelmista ja kulttuurillisten ja kielellisten näkökohtien suojelun varmistamisesta;

37. Katsoo, että Euroopan unionin pitäisi olla edustettuna WIPO:ssa (maailman henkisen omaisuuden järjestö) ja WTO:ssa (maailman kauppajärjestö) (TRIPS) ja sen pitäisi edustaa jäsenvaltioiden yhteistä kantaa, erityisesti henkisen omaisuuden suojelemisen osalta;

38. Katsoo, että komission liiallinen vetoaminen EY:n perustamissopimuksen 90 artiklaan tiettyjen tärkeimpien vapauttamisdirektiivien hyväksymiseksi (kaapelitelevisioverkot, matkapuhelimet ja vaihtoehtoiset infrastruktuurit) voi aiheuttaa ristiriitoja jäsenvaltioiden välille, ellei Euroopan parlamentissa ja muissa toimivaltaisissa toimielimissä käydä tarvittavia neuvotteluja, tehdä turhaksi alan toimijoiden ja yleisen mielipiteen välisen demokraattisen ajatustenvaihdon ja siis aiheuttaa hyvin kielteisiä vaikutuksia;

39. Katsoo, että yleisradiolähetystoiminnan perinteistä käsitettä pitää muuttaa ja se pitäisi ajanmukaistaa niin, että toimintaan sisällytettäisiin ohjelmien lähettäminen eri kohderyhmille, ja tämän pitäisi antaa yhdenmukainen kohtelu ohjelmille samoin kuin välttää kilpailuetujen syntyminen;

40. Pitää oikeutettuna sitä, että säilytetään mahdollisuus säännellä kansallisen lainsäädännön avulla sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa yleisradiotoiminnan ja kaapelin kautta harjoitettavan jakelun toimintaolosuhteita ehdolla, että nämä säännöt ovat sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa;

41. Panee merkille komission virallisen ilmoituksen aikeesta laatia vuonna 1996 direktiiviehdotus kilpailusääntöjen ennaltaehkäiseväksi suojaamiseksi ja tiedottamisen monimuotoisuuden perusedellytysten takaamiseksi, jotta markkinoiden yhtenäistäminen toteutuisi kunnioittaen täysin perusoikeuksia, kuten määrätään ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa ja etenkin sen 10 artiklassa;

42. Ilmaisee täyden hyväksyntänsä edellä 37 kohdassa mainitun direktiivin perusteella nimitettävälle Euroopan tason viranomaiselle, jonka olisi toissijaisuusperiaatetta noudattaen ja täysin itsenäisesti varmistettava päätösten ja toimintasuunnitelmien lähentyminen käytännössä ja oikeudenmukaisen kilpailun sekä aidon pluralismin leviämisen edellytysten jatkuva valvonta;

43. On vakuuttunut, että on nopeasti täsmennettävä säännöt ja välineet, joiden tarkoituksena on suojella käyttäjiä, etenkin alaikäisiä ohjelmilta, jotka sisältävät väkivaltaa ja pornografiaa, esimerkiksi edistämällä asianmukaista verkko-operaattorien itsesääntelyä;

44. On sitä mieltä, että olisi suuri virhe sisällyttää kaikki tuotteet ja työt «tiedon» yleisotsikon alle, ja painottaa siitä syystä kiireellistä tarvetta varmistaa toimivalla ja ajanmukaisella tavalla se, että tietokannat ja henkilökohtainen vapaus suojataan kehysdirektiivillä henkilötietojen ja yksityisyyden suojelusta;

45. Uskoo, että infrastruktuurien vapauttaminen on päämäärä, jonka tavoittelussa on erityisen tärkeää ottaa huomioon yleiset edut, yleisten palvelujen osa ja toiminta, avoimuus toimilupia myönnettäessä, verkkojen käytön mahdollisuudet ja sellaiset mukautukset sääntöihin, jotka katsotaan tarpeellisiksi;

46. Pitää erittäin olennaisena edistää kaapeliverkon laajentamista ja yleishyödyllisten palvelujen saamista asutuskeskuksiin, varsinkin sellaisiin, joilla on historiallista ja taiteellista arvoa;

47. Pitää valitettavana, että etenkin yleisen palvelun osalta tähän ratkaisevaan kysymykseen suhtaudutaan empivästi eikä oteta huomioon, että kyseessä on ensisijaisen tärkeä asia;

48. Ilmaisee huolestumisensa ohjelman täytäntöönpanossa ilmenneiden viivytysten suhteen henkisen omaisuuden ja tekijänoikeuksien sekä näihin läheisesti liittyvien oikeuksien suhteen ja pyytää suunnitelman mukaisten määräysten hyväksymistä painottaen erityisesti audiovisuaalisten tuotantojen henkilökohtaiseen käyttöön tehtävien jäljennösten käytöstä annettavan direktiivin kiireellisyyttä;

49. Suhtautuu myönteisesti siihen, että on ryhdytty tarvittaviin tutkimuksiin teosten teknisten suojelujärjestelmien sovellettavuuden toteamiseksi luvattoman, yksityisen digitaalisen kopioinnin estämiseen, ja katsoo, että WIPOn olisi ryhdyttävä edistämään vastaavia määräyksiä eri jäsenmaissa;

50. Katsoo, että on edelleen kiireellistä ja välttämätöntä hillitä ääni- ja audiovisuaalisten teosten laitonta kopiointia, ja toivoo, että yhdessä asianmukaisen tekijän- ja lähioikeuksien vakiinnuttamisen kanssa käynnistettäisiin kampanja yleisön saamiseksi mukaan edistämään henkisen omaisuuden kunnioittamista Euroopan laajuisesti;

51. Katsoo, että digitaalitekniikan kehittyminen sinänsä ei kaipaa olennaisia tarkistuksia jo olemassa olevien oikeuksien suojelun suhteen;

52. Uskoo, että ehdotuksesta direktiivin 89/552 tarkistamiseksi olisi keskusteltava ja se olisi hyväksyttävä mahdollisimman nopeasti, jotta direktiivistä tehdään entistä täsmällisempi, selkeämpi ja ajanmukaisempi yhdessä yleisen tilanteen kanssa, kun viestintäjärjestelmät kokevat radikaaleja muutoksia;

53. Painottaa, että audiovisuaalisella alalla on tarpeen vakiinnuttaa GATT- neuvottelujen lopussa saavutettuja myönteisiä osatuloksia tämän alan mm. Maailman kauppajärjestössä vaatiman erityisen ja poikkeuksellisen käsittelytavan takia, alkaen uuden, asian osalta käytävän, alkuvuodeksi 1996 suunnitellun neuvotteluvaiheen käynnistämisestä;

54. Pitää valitettavana, että kansainvälisestä teleliitosta puuttuu yhteensovittaminen Euroopan tasolla, ja on hämmentynyt siellä marraskuussa 1995 tehdystä päätöksestä, jolla USA:lle annetaan liian suotuisa pääsy satelliittitaajuuksiin;

55. Yhtyy niiden epäilyihin, jotka uskovat, että ellei huomiota kiinnitetä yhteiskunnallisiin, kulttuurisiin ja kielellisiin näkökohtiin, jotka perustuvat yleismaailmallisen tietoyhteiskunnan tuskin havaittavissa oleviin ominaisuuksiin, ellei tieteellisen tutkimuksen ja teknologisen kehityksen välillä ole tiukkaa koordinointia ja ellei audiovisuaalisessa politiikassa ole haasteisiin nähden oikein suhteutettua «sisältöstrategiaa» selvästi hahmotellut näkymät ovat vaarassa osoittautua liiallisen innostuksen eikä niinkään tarjottujen mahdollisuuksien oikean arvioinnin tuloksiksi;

Yhteiskunnalliset kysymykset

56. Korostaa, että uusien viestintäpalvelujen monipuolisuus tulee mahdollistamaan uudet työskentely- ja yhteiskunnallisen toiminnan muodot, jotka useissa tapauksissa tulevat vastaamaan yksilöiden tarpeita yksilöllisemmästä ja joustavammasta ajankäytöstä, mitä varten olisi suunniteltava mukautettu kehys sosiaalisten perusoikeuksien säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi edellyttäen, että konservatiiviset tai korporatiiviset suunnitelmat eivät saa heikentää tätä sosiaalista kysyntää;

57. Uskoo, että on tärkeää, että kotona etätyötä tekeville kerrotaan näyttöpäätelaitteiden käyttöön liittyvistä vaaroista, jotta toimistotyöntekijöitä koskevat työturvallisuus- ja terveysvaatimukset olisivat voimassa myös kotona työskentelevien suhteen; pyytää vertailevan tutkimuksen tekemistä päätetyöskentelyn vaikutuksista etätyöntekijöiden terveyteen ja turvallisuusnormien kokoamista hyvien käytäntöjen säännöstöksi;

58. Katsoo, että etätyötä tekevien päätetyöntekijöiden oikeudellisen aseman selkeyttäminen on välttämätöntä ja että tarvitaan lainsäädäntöä, jonka mukaan etätyötä tekevät päätetyöntekijät ovat työntekijän asemassa ja jonka mukaan heillä on näin ollen samat oikeudet kuin muilla palkansaajilla; pyytää tässä yhteydessä, että annettaisiin erityinen direktiivi, jossa etätyötä tekeville päätetyöntekijöille annetaan työntekijän oikeudellinen asema;

Työllisyys

59. Tukee televiestinnän infrastruktuurien kehittämistä ja taloudellista vapauttamista - edellyttäen, että se on sidottu tiukkoihin maantieteellistä kattavuutta ja palveluiden yleistä saatavuutta koskeviin ehtoihin ja tarjoaa myös mahdollisuuden luoda julkisten ja yksityisten yritysten kaksiarvoisen järjestelmän - tärkeänä mahdollisuutena uusien työpaikkojen luomiseen mutta katsoo, että tällä alalla mahdollisesti tapahtuvaa työpaikkojen menetystä on kompensoitava erityistoimilla;

60. Kehottaa ottamaan huomioon pienten ja keskisuurten yritysten ja erittäin pienten yritysten tarpeet sekä rahoitus- ja koulutusmahdollisuudet suunniteltaessa pääsyä televiestinnän uusiin rakenteisiin;

61. Kehottaa EU:ta varaamaan rahaa innovaatiohankkeiden ja -luonnosten, kuten telekeskusten, sähköisten työnvälitystoimistojen sekä yrittäjiksi aikovien ja rinnakkaistalouksien teletyöpajojen, edistämiseksi ja etätyön mahdollisuuksien tutkimiseksi laajemmin;

62. Viittaa uudestaan Delorsin valkoisen kirjan esitysten tärkeyteen, joiden mukaan verotuksen painopisteen siirtäminen nopeasti, erityisesti ammattitaidottomimpien työntekijöiden osalta, työnteosta kulutukseen ja energiaan on välttämätöntä luotaessa työllisyyttä edistävää tietoteknologian soveltamispolitiikkaa;

63. Kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta soveltamaan tietoteknologiaa julkisella sektorilla siten, että se edistää byrokratian yksinkertaistumista ja näin vapautuneen työvoiman käyttämistä asiakaspalvelun parantamiseen;

64. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan osana tietoyhteiskuntaan siirtymistä laaja-alaisen keskustelun tulevista palveluiden julkisen tarjonnan ja materiaalien tuotannon välttämättömistä ja suotavista muodoista;

Perus- ja ammattikoulutus

65. On sitä mieltä, että nykyistä koulutusjärjestelmää on muutettava perusteellisesti, jotta se voisi valmistaa nuoria löytämään paikan tietoyhteiskunnassa ja voisi varmistaa paikan tietoyhteiskunnassa kaikenikäisille ihmisille, ja viittaa tässä yhteydessä kasvatuksen, koulutuksen ja täydennyskoulutuksen tärkeyteen ja välttämättömyyteen työelämän aikana, ennen kaikkea niille ryhmille yhteiskunnassa, joiden syrjäytymistä uusi kehitys uhkaa entisestäänkin pahentaa;

66. Pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta toteuttaa komission jäsen Cressonin ehdotuksen 0,5 prosentin veron asettamisesta tietoliikenteelle, josta kertyvillä tuloilla kannustettaisiin koulutusohjelmien perustamista ja edistettäisiin ammattikoulutusta, jatkuvaa koulutusta ja jatkokoulutusta; kehottaa toimivaltaista valiokuntaansa laatimaan mietinnön, jossa komissiota pyydetään perustamissopimuksen 138 b artiklan mukaisesti esittämään asianmukainen ehdotus;

67. Varoittaa harhakuvitelmista, joiden mukaan tieto- ja viestintätekniikat voivat ratkaista koulutuksen nykyiset ongelmat ja kiinnittää EU:n ja kansallisten viranomaisten huomion tarpeeseen ponnistella erityisesti tasavertaisten mahdollisuuksien periaatteen varmistamiseksi tietoyhteiskunnassa järjestettävässä koulutuksessa ja virallisen koulutustehtävän kehittämiseksi edelleen tämän mukaisesti;

68. Kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta edistämään kirjastojen, koulujen, korkeakoulujen sekä yrityselämän, ennen kaikkea pk-yritysten, välistä yhteistyötä tietoteknologiaa ja alan koulutusta käyttöön otettaessa ja käytettäessä ja kiinnittää huomiota yleisten kirjastojen kaltaisten julkisten laitosten tärkeään asemaan tiedon saamisessa kaikkien ulottuville tiettyjen ryhmien yhteiskunnasta syrjäytymisen estämiseksi;

69. Kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota uuden tietoteknologian mahdollisuuksiin Euroopan koulutus- ja kasvatusvuoden yhteydessä;

70. Viittaa siihen, että koska tietoteknologia tarjoaa työtilaisuuksia syrjäisten ja erittäin syrjäisten seutujen asukkaille, on syytä tarjota paikalliselle väestölle suunnattua koulutusta;

Työn järjestäminen ja työn laatu

71. Kehottaa työmarkkinaosapuolia aloittamaan sosiaalisen vuoropuhelun tulevista muutoksista työmarkkinasuhteissa ja työntekijöiden oikeuksien heikkenemisvaarasta; kehottaa komissiota kehittämään yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa mahdollisimman pian puitteet tietoyhteiskuntaan mukautetulle sosiaaliselle lainsäädännölle ja tarkistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä uusien kehityslinjojen perusteella;

72. Viittaa siihen, että etätyön odotettavissa olevan lisääntymisen vuoksi on ryhdyttävä asumista, lastenhoitoa, sosiaaliturvaa, työturvallisuutta ja - terveyttä ja yksityisyyden suojelua koskeviin toimiin; on ryhdyttävä myös toimiin, jotka koskevat työlainsäädännön etätyöntekijöille antamaa turvaa ja tasavertaista kohtelua yrityksessä työskenteleviin työntekijöihin nähden ja pyytää komissiota esittämään mahdollisimman pian direktiivin etä- ja kotityöstä; toivoo, että erityistä huomiota kiinnitetään «näennäisesti itsenäisesti työskenteleviin henkilöihin» ja työntekijöihin, joiden sosiaalivakuutus on huono;

73. Kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia seuraavan hallitusten välisen konferenssin yhteydessä valtuuttamaan EU allekirjoittamaan kansainvälisiä sopimuksia, joita tarvitaan ehkäisemään sosiaalinen väliinputoaminen maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan kehittyessä;

Sosiaalinen yhteenkuuluvuus

74. On alueiden komitean lailla huolissaan siitä, että komissio lähestyy asiaa liian keskitetysti eikä määrittele paikallisen ja alueellisen julkishallinnon asemaa tarpeeksi selvästi, mikä horjuttaa uuden tietoteknologian mahdollistamaa tasapuolista työn jakautumista ja voi johtaa joidenkin alueiden joutumiseen täydelliseen väliinputoaja-asemaan;

75. Kehottaa siis, ettei rakennerahastoja ja koheesiorahastoja käytettäisi pelkästään sähköisen valtaväylän tuomiseen alikehittyneille seuduille, vaan että sitä on erityisesti käytettävä mielekkään, korkealuokkaisia työpaikkoja luovan paikallisen talouden kehittämiseen, jolla vältettäisiin se, että teollisuuskeskukset antavat toisarvoiset työt syrjäseuduille;

76. Kehottaa siksi huolehtimaan politiikanteossa siitä, että rakenteilla oleva sähköinen valtaväylä on jokaisen kansalaisen ulottuvilla sekä kustannuksiltaan, esimerkiksi tiettyjen liittymien ja palveluiden perussääntelyn ja -valtionavun avulla - joilla palveluiden yleisen tarjonnan käsitteelle annettaisiin dynaamista merkitystä, joka kehittyy tietoyhteiskunnan kehittyessä - että ymmärrettävyydeltään;

77. Pyytää komissiota sisällyttämään julistamaansa toimintaohjelmaan ehdotuksia, joilla pyritään ehkäisemään sellaista yhteiskunnasta syrjäytymistä, joka liittyy tietoyhteiskuntaan siirtymiseen;

78. Kehottaa EU:ta sähköisiä valtaväyliä suunnitellessaan ottamaan huomioon myös kolmannen maailman maiden, Keski- ja Itä-Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton maiden tarpeet, jotta tietoyhteiskuntaa kehitettäessä köyhien ja rikkaiden maiden välinen kuilu ei syvenisi;

Kulttuuriin liittyvät kysymykset

79. Katsoo, että sekä tietoteknologiaan tutustuminen että sitä kohtaan tunnetut pelot alkavat monilla jo varhain lapsuudessa; vaatii sen tähden, että on entistä enemmän edistettävä kaikkia erityisesti tyttöjen aseman parantamiseen tähtääviä, opetusta ja koulutusta koskevia aloitteita sekä naisille tarkoitettuja erityiskampanjoita ja jatkokoulutustoimia;

80. On erittäin huolestunut internetin pornografian aiheuttamasta naisten kunnian loukkaamisesta ja sellaisten pornografisten ja rasististen materiaalien levittämisestä internetin kautta, joiden levittäminen olisi lain mukaan rangaistavaa jäsenvaltioissa; vaatii komissiota tulevassa tietoyhteiskuntaa koskevassa keskustelussa harkitsemaan Euroopan ja maailman tasolla toteutettavia teknisiä ja lainsäädännöllisiä toimenpiteitä tiedon valtateitä käyttävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, mukaan lukien naisten ja lasten välittäminen ja pornografia, ja tutkimaan toimenpiteitä, joiden avulla rajoitetaan nuorten pääsyä internetin pornografiaan;

81. Katsoo, että teknologisten innovaatioiden syntymisnopeuden, niiden aiheuttamien muutosten laajuuden ja yhteiskunnan rakenteiden reagointimahdollisuuksien välille on syntynyt laajeneva kuilu, ja pyytää että annetaan säännökset, jotka vastaavat yhteiskunnan eettisiä ja demokraattisia periaatteita;

82. Katsoo, että tavoitteena on sallia erojen, kulttuurin ja perinteiden moninaisuuden, moniarvoisuuden ja vuoropuhelun säilyminen;

83. Katsoo, että liike-elämän edustajista ja julkisten hallintoelinten edustajista kootun työryhmän olisi sovitettava yhteen tietoyhteiskuntaa koskeva toimintasuunnitelma;

84. Katsoo, että on ehdottoman tärkeää, että tietoyhteiskunnan yhteensovittamisryhmään osallistuisivat myös muun muassa ammattiliitot, jotta varmistetaan, että etätyön tarjoamia mahdollisuuksia ei käytetä sosiaaliseen polkumyyntiin (social dumping);

Joukkoviestintälähetykset

85. Suosittaa joukkoviestinnän käsitteen säilyttämistä siihen liittyvine erityislainsäädäntöineen ja toimilupamenettelyineen. Voidaan laatia selvitys siitä, onko luokitellun toimiluvan myöntämisessä - erikseen koko ohjelmatarjonnalle, erityisohjelmille, maksullisille ohjelmille, tilauksesta toimitettaville videoille (video-on-demand) sekä muille palveluille - mahdollista ja hyödyllistä, ottaen huomioon mielipiteiden moninaisuuden;

86. Suosittaa ohjelman tarjoajien ja käyttäjien tasapuolisia saantioikeuksia erityisesti mielipiteiden moninaisuuden turvaamiseksi. Tämä koskee erityisesti muiden kuin verkon ylläpitäjien tuottamia joukkoviestintälähetyksiä;

87. Katsoo, että suunniteltujen koodeilla suojattavien TV-lähetysten kehittämisen yhteydessä on voitava ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin alaikäisten suojelemiseksi;

88. Katsoo, että hiljattain perustetun Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI) on osallistuttava standardointikeskusteluun. Standardointityön on perustuttava vapaaehtoiseen, hallituksen ohjailusta riippumattomaan yhteistyöhön eri osapuolten, kuten teollisuuden, palvelujen tarjoajien ja verkon ylläpitäjien välillä;

89. Katsoo, että maailmanlaajuisiin tietoyhteiskuntaa koskeviin keskusteluihin on otettava mukaan International Telecommunications Unionin lisäksi myös World Conference of Broadcasting Unions;

90. Katsoo, että audiovisuaalisen alan sovellutuksissa sekä yksityisen sektorin että julkisesti rahoitetun joukkoviestinnän rakenteilla on merkittävä rooli. Näitä rakenteita ei saa liittää valtion rahoittamien laitosten alaisuuteen;

91. Katsoo, että satelliittiyhteyksien vapautuessa perinteisten satelliittitoimijoiden lisäksi myös yksittäisten satelliittien käyttäjien kuten joukkoviestintäasemien on hyödyttävä tästä vapautumisesta;

92. Katsoo, että Euroopan viranomaisen mahdollista perustamista koskevissa neuvotteluissa ei toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tule käsitellä kysymystä niukkojen voimavarojen kuten lähetystaajuuksien ja kaapelikanavien hallinnasta;

Kulttuuriin, koulutukseen sekä sosiaalisiin ja kielellisiin kysymyksiin liittyvät näkökohdat

93. Pyytää toimintasuunnitelmassa ehdotettuja keskusteluja laajapohjaisempien keskustelujen järjestämistä kulttuurille, koulutukselle, sosiaalisille ja kielellisille kysymyksille aiheutuvista vaikutuksista ja ongelmista. Maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa Euroopan alueen ja sen tietokantojen tulee olla monikielisiä. Valiokunta pyytää luomaan sopivat ohjelmat tämän kehityksen edistämiseksi ja samalla turvaamaan vähemmistöjen kielelliset oikeudet;

94. Suosittaa, että koulutuksen tasa-arvoisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti verkostot luodaan mahdollisimman tiheiksi yhtenäisin rahoitusehdoin;

95. Kehottaa järjestämään kokemusperäisten koulutusta koskevien tutkimustulosten vaihdon ja kokoamaan yhteen viestimien toiminta-alueiden perusteita koulutuksen alalla koskevan keskustelun, jossa käsitellään laitteiden käyttöä laaja-alaisempia aiheita;

96. Suosittaa komissiolle, että myös multimediayhteyksien luomiseen myönnetään rahoitusta, esim. SOCRATES-ohjelman puitteissa korkeakoulujen välisen yhteistyön edistämiseksi;

97. Toivoo demokraattisen kulttuurin kehittämiseksi Euroopassa eurooppalaisen tietojen saatavuutta koskevan lainsäädännön «Freedom of Information Act»:in kehittämistä yksittäisten kansalaisten ja kansalaisryhmien mahdollisimman laajan pääsyn mahdollistamiseksi valtion tietokantoihin ja suoriin yhteyksiin valtion toimielinten kanssa;

98. Kehottaa järjestämään keskusteluja, joihin osallistuvat asianomaisten maiden edustajat ja joiden tarkoituksena on hahmottaa Euroopan suhteita vähemmän kehittyneisiin maihin maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa;

99. Pyytää komissiota toteuttamaan tarpeelliset toimenpiteet lainsäädännöllisen kehyksen luomiseksi tiedon ja kulttuurien moninaisuuden turvaamiseksi tietoyhteiskunnan kehittymisen aikana, ottaen huomioon maailman laajuisen markkinoiden syntymisestä aiheutuvat hallitsevien asemien muodostumisen ja standardoinnin ongelmat;

100. Vetoaa kaikkiin julkisen hallinnon tasoihin kaikkien koulutuslaitosten, kulttuurilaitosten, kirjastojen sekä terveydenhoitoalan ja julkisyhteisöjen keskusten vapaan tietoinfrastruktuuriin pääsyn varmistamiseksi;

101. Pyytää komissiota esittämään kiireellisessti tukiohjelman, jossa ensisijaisten hankkeiden avulla tuetaan Euroopan multimediaohjelmistojen erityisesti eurooppalaisen cd-rom-muodossa olevan opetusaineiston kehittämistä;

102. Kehottaa komissiota tekemään selvityksen tietoyhteiskunnan vaikutuksista mykyiseen ja tulevaan työmarkkinatilanteeseen, jotta nuoret voivat tehdä valistuneita koulusta ja työharjoittelua koskevia päätöksiä;

103. Vetoaa kaikkiin asianmukaisiin julkisen hallinnon tasoihin, jotta kaikkinuoret kouluissa pääsevät käyttämään uutta tietotekniikkaa ja siihen liittyvää aineistoa ja jotta opettajille järjestetään tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava koulutus;

Tutkimusta ja kehittämistä koskevat kysymykset

104. On sitä mieltä, että kansalainen on tietoyhteiskunnassa keskeinen ja että digitaalista valtaväylää on kehitettävä kansalaisten etujen mukaisesti;

105. Pyytää Euroopan unionia ja jäsenvaltioita kehittämään yhteisen yhteensovitetun strategian vastatakseen tietoyhteiskunnan haasteeseen:

- kehittämällä vapautettu, avoin ja teknisesti edistynyt infrastruktuuri;

- laatimalla yleisistä palveluista dynaamisen määritelmän, jossa otetaan huomioon tekniset mahdollisuudet ja joka kattaa myös mahdolliset ratkaisut niiden rahoittamiseksi;

- purkamalla monopoleja ja valvomalla samalla, että muutamien suurten kansainvälisten yhtiöiden kesken ei synny valta-asemia, jotka hävittäisivät kasvaneen kilpailun edut;

- korjaamalla kansallisia määräyksiä niin, että mahdollisesti ehkäiseviä vaikutuksia ei ilmene;

- toteuttamalla tarvittava yhteensovittaminen yhdessä tällä alueella toimivaltaisten asiantuntijainstituuttien kanssa silloin, kun laaditaan maailmanlaajuisia normeja, joiden avulla tietoyhteiskunnalle annetaan muoto;

- laatimalla tietoyhteiskunnan järjestelyyn tähtääviä uusia sääntöjä, jos mahdollista maailmanlaajuisesti;

- luomalla edellytykset sen varmistamiseksi, että tietoyhteiskunta edistää yhteenkuuluvuutta;

106. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita mahdollisimman nopeasti tarvittavalla tavalla täydentämään sääntelyä ja lainsäädäntöä seuraavilla aloilla:

- tekijänoikeudet ja lähioikeudet;

- suojaus ja tiedon luottamuksellisuus

- digitaalinen henkilöllisyyden todistaminen

- standardointi/normit

- yksityisyyden suojelu

- lupien myöntäminen

- verkostojen liittäminen toisiinsa

- valikoiva ja suojattu pääsy (esimerkiksi tietopankkeihin)

ja ottamaan samalla huomioon tällä alueella voimassa olevien maailmanlaajuisten säääntöjen tavoitteet;

107. Pyytää komissiota huolehtimaan siitä, että Euroopan unioni asennoituu uudella tavalla maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan, kuten Bangemannin kertomuksessa ehdotetaan. Harkitut muutokset olisivat paikallaan erityisesti kolmen tieto- ja viestintäteknologiaa koskevan ICT- erityisohjelman kohdalla, jotta edistettäisiin varsinkin verkostojen yhteenliittämistä ja Euroopan laajuisten yhteistoimivien palveluiden käyttöönottoa;

108. Pyytää jäsenvaltioita sovittamaan esittely- ja koehankkeet mahdollisimman paljon toisiinsa, jotta uusia yhtenäismarkkinoiden esteitä ei syntyisi;

109. Pyytää komissiota sovittamaan yhteen lukuisat hankkeet ja lakiehdotukset, jotka ovat vireillä sen eri pääosastoissa, sekä huolehtimaan komission sisäisestä ja ulkoisesta avoimuudesta;

110. Pyytää jäsenvaltioita ja komissiota erittelemään ja käyttämään apuna Euroopan tietoyhteiskuntaa kehitettäessä muiden maiden ja järjestöjen tällä alueella hankkimaa tietoa;

111. Kiinnittää huomiota siihen, kuinka tärkeä tieto- ja viestintäyhteiskunta on alueelliselle kehitykselle silloin, kun perinteiset sijoittautumistekijät menettävät merkitystään uusilla markkinoilla, mikä tarjoaa hyviä kehitysmahdollisuuksia taloudellisesti heikommille alueille. Vastaavasti eri alueiden kehitys tulee kuitenkin riippumaan enemmän maantieteellisistä yhteyksistä sekä tieto- ja viestintäalan tietotaidon kehityksestä, jolloin etenkin pk-yritysten asema korostuu;

112. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita luomaan pk-yrityksille sellaiset toimintaedellytykset, että ne voivat osallistua kilpailukykyisesti tietoyhteiskunnan kehittämiseen. Toisistaan riippuvaiset pk-yritykset on ennen kaikkea pyrittävä liittämään yhteen, jolloin voi syntyä vahvoja pk- yritysten kehitysyksiköitä;

113. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan voimallisemmin Euroopan toimintaa, jonka tarkoitus on pk-yritysten liittäminen verkostoihin ja niiden sisällyttäminen esittely- tai kokeiluhankkeisiin. Tällöin voidaan käyttää hyväksi jo vapautettuja palveluita. Yrityksille olisi annettava mahdollisuus kokeiluihin, jotta ne voisivat saada kokemusta jo nyt, ennen kuin ala vapautetaan kokonaan sääntelystä 1. tammikuuta 1998. Mahdollisimman suuren työllisyyden edistämiseksi pk-yritysten on voitava osallistua näihin kokeiluihin;

114. Pyytää jäsenvaltioita ja komissiota avaamaan alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla julkisen alan sähköisiä palvelupisteitä, joiden avulla tieto julkisista palveluista saadaan kansalaisten ja yrityselämän, ja etenkin pk-yritysten, ulottuville. On toivottavaa, että sähköisen valtaväylän avulla tämä tieto saadaan käyttöön helposti, yksinkertaisesti ja maksuttomasti. Myös julkishallinnollisten elinten on noudatettava ja sovellettava olemassa olevia eurooppalaisia standardeja ja normeja;

115. Pyytää jäsenvaltioita luomaan tilaa kansallisissa opetusohjelmissa sähköisen tietoyhteiskunnan mahdollisuuksen opetukselle; opettajien yliopisto-opetuksessa olisi kiinnitettävä huomiota niihin opetukseen liittyviin mahdollisuuksiin, joita tietoyhteiskunta tarjoaa kouluopetukselle; jos oppilaiden ohjaus sähköisellä valtaväylällä aloitetaan mahdollisimman aikaisin, valtaväylän käyttö voi lisääntyä ja tietoyhteiskunnan käyttäjien ja sen ulkopuolisten välinen ero voi kaventua;

116. Pyytää jäsenvaltioita tiedostamaan sen vaaran, että jotkin ryhmät, kuten kansallisten vähemmistöjen jäsenet, tytöt ja naiset, vammaiset ja ennen kaikkea myös vähätuloiset perheet ja henkilöt, joutuvat tietoyhteiskunnan yleistyessä vielä huonompaan asemaan; pyytää kaikkia jäsenvaltioita laatimaan strategioita sellaisten haittojen estämiseksi, ja pyytää komissiota harkitsemaan tilannetta helpottavan ohjelman laatimista;

117. Pyytää jäsenvaltioita yhdistämään korkealuokkaisen verkoston avulla Euroopan omat ja Euroopan ulkopuoliset yliopistot ja tutkimuslaitokset toisiinsa (mukaan lukien kehitysmaiden yliopistot ja laitokset). Pyytää komissiota suorittamaan tulevina vuosina tutkimuksen uuden tietotekniikan käytöstä eri kohdealoilla, kuten opetuksessa, terveydenhuollossa ja vanhuksiin kohdistuvassa politiikassa;

118. Pyytää jäsenvaltioita ja komissiota edistämään yliopistojen ja tutkimuslaitosten välistä viestintää koko unionin sisällä yhdistämällä, parantamalla ja laajentamalla olemassa olevia kansallisia ja jäsenvaltioiden välisiä verkostoja. Tällä Euroopan laajuisella lasikuituverkolla voidaan testata uusia palveluita sekä standardeja;

119. Pyytää jäsenvaltioita järjestämään nämä uudet oppiaineet siten, että valmistuneet henkilöt pystyvät järjestämään opetusta sellaisten hankkeiden valmistelemiseksi ja toteuttamiseksi, joiden tarkoitus on opettaa opiskelijat käyttämään tulevaisuudessa tietoyhteiskunnan keskeisiä palveluita;

120. Pyytää jäsenvaltioita antamaan kansalaisille ja yrityksille mahdollisimman paljon tietoa tietoyhteiskunnan kehityksen edistymisestä. Tämän tiedotuksen on muun muassa autettava ymmärtämään palveluita, joita ollaan toteuttamassa, ja tapaa, jolla kansalaiset ja yritykset voivat käyttää näin syntyneitä uusia palveluita;

121. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että yleispalvelu pysyy joustavana ja avoimena monenlaiselle uudelle kehitykselle, koska lähentyminen synnyttää uudenlaisia julkisia palveluita. Eri yhteiskunnallisten ryhmittymien osallistumista on kannustettava aktiivisesti (ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti), ja syntynyt sähköinen toimintaulottuvuus on tuotava julkisiin tiloihin (esimerkiksi kirjastoihin, kouluihin, yliopistoihin, postitoimipaikkoihin, hallintorakennuksiin jne.). Laajalle ja monenlaiselle yleisölle on tulevaisuudessa turvattava hyvät mahdollisuudet käyttää yleispalvelua, jonka on tarjottava erilaisille vähemmistöille mahdollisuuksia toteuttaa itseänsä - ilman että jokaiselle ryhmälle on laadittava erityisiä sääntöjä;

122. Pyytää jäsenvaltioita edistämään tällaisten palveluiden kehittämistä ja käyttöä luomalla oikeudelliset ja erityisesti verotukselliset edellytykset, joiden avulla mm. riskipääoma on mahdollista saada nuorten ja uudistuskykyisten pk-yritysten käyttöön;

123. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita yhdessä kaikkien työmarkkinaosapuolten kanssa, ammattijärjestöjä myöten, aloittamaan tutkimuksen tietoyhteiskunnan ja tietoväylien teknologian käyttöönoton sosiaalis- taloudellisista seurauksista;

124. Pyytää komissiota käynnistämään viipymättä Bangemannin kertomuksessa mainitut ja G7-maiden konferenssissa sovitut esittelyhankkeet, jotka mahdollistavat sen, että käyttäjät ja palvelujen tarjoajat ovat varautuneet tulevaan kehitykseen, mikä edistäisi markkinoiden toimivuutta; tälle on myönnettävä ehdoton etusija, jotta tietoyhteiskunnan odotettujen sovellusten ja toimintojen tunnetuksi tekemiseen liittyvillä koehankkeilla lisättäisiin suuren yleisön tietoisuutta;

125. Pyytää jäsenvaltioita ja komissiota esittämään luonnoksen tulevalle valvontajärjestelmälle verkostojen rikollisen käytön ehkäisemiseksi;

126. Kiinnittää huomiota keskeiseen asemaan, joka unionilla on neljännessä tutkimukseen liittyvässä puiteohjelmassa myös rahoituksellisesti. Euroopan parlamentti pitää suotavana, että käydään perustavaa keskustelua, joka koskee niitä yhteisen edun mukaisia kriteereitä, jotka liittyvät yritysten osallistumiseen neljännen puiteohjelman erityisohjelmiin sekä Yhdysvaltain ja Japanin kanssa toteutettaviin vastaavanlaisiin ohjelmiin kun otetaan huomioon suurten eurooppalaisten yritysten yhä lisääntyvä integraatio amerikkalaisten ja japanilaisten yritysten kanssa tieto- ja viestintäteknologian alalla;

127. Toteaa, että on kehitettävä ja tutkittava yleisiä standardeja, koska normien ja standardien valinta vaikuttaa suuresti tekniikkaan ja tiedon laatuun, millä on puolestaan taloudellis-kauppapoliittisia seurauksia sekä sosiaalis-kulttuurisia seurauksia;

128. Pyytää komissiota suunnittelemaan strategian, jonka avulla Keski- ja Itä- Euroopan ja IVY-maiden ja toisaalta Välimeren alueen maiden viestintäverkostot voidaan liittää yhteen nopeasti ja tehokkaasti, sekä antamaan tähän tarvittavan teknisen tuen ja ryhtymään investointeja edistäviin toimenpiteisiin;

129. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa- neuvostolle, neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.