FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 25.7.2008 
SEK(2008) 2279 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja ehdotukseen neuvoston asetukseksi eurooppalaisia 
tutkimusinfrastruktuureja (ERI) koskevas ta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä 
  
VAIKUTUSTENARVIOINNIN TIIVISTELMÄ
  
 
{KOM(2008) 467 lopullinen} 
{SEK(2008) 2278} 
 
FI 2   FI VAIKUTUSTENARVIOINNIN TIIVISTELMÄ  
 
Tämä vaikutustenarviointi liittyy ehdotuks een neuvoston asetukseksi eurooppalaisia 
tutkimusinfrastruktuureja (ERI) koskevasta yhteisön oikeudellisest a kehyksestä. Ehdotus 
sisältyy komission vuoden 2008 lainsäädäntö- ja työohjelmaan yhtenä sen ensisijaisista 
aloitteista.  
Siitä lähtien kun komissio julkaisi tiedonant onsa ”Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta” 
tammikuussa 2000, ajatus yhteisestä eurooppala isesta tutkimusalueesta on ollut johtava 
periaate yhteisön ka ikissa t&k-toimissa ja yksi kulmakivistä Lissabonin strategian 
tutkimustavoitteiden saavuttamisessa. Strate gialla tähdätään kasvuun, työllisyyteen sekä 
dynaamiseen ja osaamiseen perustuvaan eurooppalaiseen talouteen. Komission vuonna 
2007 julkaisemassa vihreässä kirjassa ”Eur ooppalainen tutkimus alue: uudet näköalat” 
yksilöitiin useita keskeisiä aloja, joill a jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen 
perustuvilla tuloksellis illa toimilla voitaisiin hyödytt ää merkittävästi Euroopan 
tutkimusjärjestelmää ja edesauttaa ”viidennen vapauden” – osaamisen vapaan liikkuvuuden – luomista Eurooppaan. Yksi eurooppalaisen tutkimusalueen kunnianhimoisista käsitteistä tähä n liittyen on ”maailman huippuluokan 
tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen”. 
Tutkimusinfrastruktuureilla on yhä suurempi  merkitys tietämyksen ja teknologian 
edistämisessä. Tutkimuksen ja innovoinnin kann alta keskeisiä välineitä ovat esimerkiksi 
säteilytyslaitokset, tietokannat genomiikassa  ja yhteiskuntatieteissä, observatoriot 
ympäristötieteissä sekä kuvantamisjärjes telmät tai puhdastilat nanoelektroniikan 
tutkimuksessa ja kehittämisessä. Tutkimusinfrastruktuurit tarjoavat ainutlaatuisia tutkimuspalveluja eri maista tuleville käyttä jille, houkuttelevat nuoria ih misiä tieteen pariin 
ja verkostoituvat keskenään. Tätä kautta ne auttavat muovaamaan tiedeyhteisöä ja ovat 
keskeisessä asemassa tehokkaan tutkimus- ja  innovointiympäristön rakentamisessa. Ne 
pystyvät kokoamaan kriittisen massan ihmisiä ja  investointeja, mitä kautta ne antavat 
panoksensa kansalliseen, alueelliseen ja eu rooppalaiseen taloudelliseen kehitykseen. 
Niinpä ne ovatkin tutkimuksesta, koulutuks esta ja innovoinnista muodostuvan osaamisen 
kolmion ytimessä.  
Kun tutkimuksen rajat muuttuvat ja l aajenevat ja teknologiat kehittyvät, 
tutkimusinfrastruktuurit käyvät yhä monimutkaisemmiksi ja kalliimmiksi, minkä vuoksi ne 
jäävät usein tutkimusryhmien, alueiden, kans akuntien tai jopa maanosien ulottumattomiin. 
Alan pirstaloituminen Euroopassa hanka loittaa vastausten löytämistä.  
Kilpailukykyneuvosto tunnusti tämän 1.–3.6.2004 ja  25.–26.11.2004, kun ministerit 
katsoivat, että eurooppalaise n tutkimusalueen jatkokehitys  edellytti kilpailukykyisen 
tutkimuksen vahvistamista, pirstaloitumise n estämistä ja yhteistyön vahvistamista 
tutkimusinfrastruktuurien alalla. Ministerit  korostivat tutkimusinf rastruktuureja koskevan 
liittyvän eurooppalaisen strategian kehittämista rvetta. Euroopan tasolla  tarvittais iin lisää 
koordinaatiota sekä erilaisia lähestymistapoja kyseisten tu tkimusrakenteiden koosta ja 
toiminnan laajuudesta riippuen. Mi nisterit antoivat Euroopan  tutkimusinfrastruktuurien 
strategiafoorumille (ESFRI) tehtäväksi  kehittää Euroopalle strategisen 
etenemissuunnitelman seuraavan sukupol ven tutkimusinfrastruktuureja varten. 
Sen jälkeen kun ESFRI:n etenemissuunnitelm a julkistettiin lokakuussa 2006, useat 
kilpailukykyneuvostot sekä Eurooppa-neuvos to ovat kehottaneet jäsenvaltioita 
osallistumaan aktiivisesti Euroopa n yleistä etua pa lvelevien uusien 
 
FI 3   FI tutkimusinfrastruktuurien toteuttamiseen. Samalla on tunnustettu Euroopan komission 
tärkeä rooli tässä prosessissa. 
Yksi uusien eurooppalaisten tutkimusinfrastruk tuurien rakentamiseen liittyvistä keskeisistä 
vaikeuksista – resurssien niukkuuden sekä moni mutkaisten teknisten ja organisatoristen 
kysymysten lisäksi – on se, ettei käytössä ole sopivaa oikeudellista kehystä, joka 
mahdollistaisi tarkoituksenmukaisten kumppanuuksien luomisen eri maissa olevien osapuolten kesken. ESFRI:n johdolla on todettu  hiljattain, että nykyiset oikeudelliset 
muodot eivät riitä, ja että on tarpeen kehittää uusi  erillinen yhteisön oikeudellinen kehys 
useita jäsenvaltioita käsittävien eurooppalais ten tutkimusinfrastruktuurien perustamista 
varten.  
Tässä yhteydessä komissio on sisällyttä nyt ehdotuksensa neuvoston asetukseksi 
eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja (ERI) koskevasta yhteisön oikeudellisesta 
kehyksestä vuoden 2008 lainsäädäntö- ja t yöohjelmaansa yhtenä sen ensisijaisista 
aloitteista.  
Aloitetta on valmisteltu järjestämällä sidosryhmille laaja kuulemismenettely. Tässä 
vaikutustenarvioinnissa on käytetty  eri lähteistä saatua tietoa: i) asiantuntijoiden suorittama 
analyysi; ii) sidosryhmien kuuleminen  ja iii) sisäiseltä lausun tokierrokselta saatu palaute 
sekä erityisesti tätä aloitetta seuraamaan perustetun riippumattoma n asiantuntijaryhmän 
(”Sounding Board”) antama palaute.  
Harkinnassa olivat seuraavat neljä toimintavaihtoehtoa:  
• Vaihtoehto 1: Vaihtoehto ”ei  erityisiä EU:n toimia” va staa nykyistä tilannetta, jossa 
kukin konsortio pyrkii tapauskohtaisesti löytäm ään olemassa olevista oikeudellisista 
muodoista sen, joka sopii parhaiten sen hankkeelle;  
• Vaihtoehto 2 vastaa ”kevyttä” toimenpide ttä Euroopan komissiolta . Sillä pyrittäisiin 
avustamaan eurooppalaisten infrastruktuurien rakentamisen kanssa tekemisissä olevia 
yksilöimään ongelmia ja tarpeita, vaihtamaan tietoa niiden ratkaisemisesta ja määrittelemään parhaita käytäntöjä;  
• Vaihtoehto 3 vastaa EY:n perustamissopimuks en 171 artiklan mukaista yhteisyritysten 
perustamista, joka toteutetaan ta pauskohtaisesti tarpeen ilmetessä;  
• Vaihtoehto 4 on suorempi vastaus ongelmaan . Siinä ehdotetaan lainsäädäntötoimia 
uuden laillisen välineen perustamisek si. Väline on sovitettu eurooppalaisten 
tutkimusinfrastruktuurien tarpeisiin mukaan ja se täydentää kansallisella ja Euroopan 
tasolla olemassa olevia oikeudellisia m uotoja. Siinä otetaan huomioon myös, että 
lainsäätäjä antaa Euroopan komissiol le valtuudet myöntää ”eurooppalaisen 
tutkimusinfrastruktuurin” asema.  
Näiden poliittisten vaihtoehtojen vertaileva arvi ointi osoittaa selkeästi, että vaihtoehto 4 on 
tuloksellisin ja tehokkain tapa ehdotuksen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen.  
 
 
FI 4   FI  
Toiminnan tavoitteet  Vaihtoehto 1  Vaihtoehto 2  Vaihtoehto 3  Vaihtoehto 
4 
Uusien eurooppalaisten 
tutkimusinfrastruktuurien 
perustamisprosessin helppous 
ja nopeuttaminen   Melko vähän  Melko vähän  Keskin-
kertaisesti  Paljon  
Eurooppalaisten 
tutkimusinfrastruktuurien 
määrän lisääminen  Erittäin 
vähän  Keskin-
kertaisesti  Keskin-
kertaisesti  Paljon  
Myötävaikutus 
tutkimusinfrastruktuureja 
koskevan eurooppalaisen 
politiikan jatkokehitykseen  Erittäin 
vähän  Keskin-
kertaisesti  Keskin-
kertaisesti  Paljon  
Kustannustehokas prosessi 
uusien eurooppalaisten 
tutkimusinfrastruktuurien 
perustamista varten  Melko vähän  Melko vähän  Vähän  Paljon  
Kaikki ominaisuudet, jotka 
oikeudellisella muodolla pitäisi 
olla eurooppalaisia 
tutkimusinfrastruktuureja varten  Riippuu 
järjestel-
mästä  Riippuu 
järjestelmästä  Keskin-
kertaisesti  Paljon  
EU:n myönteisen kuvan 
parantuminen kansainvälisellä 
tasolla eurooppalaisen 
tutkimusalueen vahvistumisen 
ansiosta  Erittäin 
vähän  Keskin-
kertaisesti  Keskin-
kertaisesti  Paljon  
Myötävaikutus 
sosioekonomisten, ympäristöön 
liittyvien ja yhteiskunnallisten 
tavoitteiden saavuttamiseen  Melko vähän  Keskin-
kertaisesti  Keskin-
kertaisesti  Paljon