EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 25.7.2011 
SEK(2011) 938 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
Oheisasiakirja  
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
eurooppalaisen tilivarojen turvaamismääräyksen luomises ta rajat ylittävää velkojen 
perintää varten siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa 
{KOM(2011) 445 lopullinen} 
{SEK(2011) 937 lopullinen}  
 
FI 1   FI 1. JOHDANTO  
Tällä aloitteella pyritään helpottamaan valt ioiden rajat ylittävää velkojen perintää 
parantamalla ja tehostamalla pankkitilien tu rvaamismahdollisuuksia Euroopan unionissa. Sillä 
lujitetaan yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten), sekä kuluttajien 
ja kotitalouksien luottamusta siihen, että ne voivat hyödynt ää sisämarkkinoiden tarjoamia 
mahdollisuuksia täysimääräisesti. Tämä vastaa yhtenäistä lähestymistapaa, jonka avulla komissio tukee Euroopan talouden elpymistä Eurooppa 2020 -kasvustrategian mukaisesti. 
1.1. Poliittinen toimeksianto ja nykyiset säädökset 
Vuonna 2009 hyväksytyssä Tukholman ohjel massa todetaan, että Euroopan 
oikeudenkäyttöalueen avulla ol isi tuettava talouden toimintaa sisämarkkinoilla. Sen vuoksi 
komissiota kehotetaan esittämään asianmukais ia ehdotuksia tuomioiden täytäntöönpanon 
tehostamiseksi EU:ssa pankkitalletusten ja  velallisten omaisuuden osalta. Komission 
toimintasuunnitelmassa Tukholman ohjelma n toteuttamiseksi mainitaankin ehdotus 
asetukseksi pankkitalletust en takavarikoinnista.  Täytäntöönpanoa ei käsitellä siviilioikeuden 
alalla voimassa olevissa säädöksissä.  
1.2. Kuuleminen ja asiantuntemus 
Valmistellessaan tätä aloitetta  komissio julkaisi vertaile van tutkimuksen vuonna 2003 ja 
käynnisti julkisen kuulemis en lokakuussa 2006 julkaistul la vihreällä kirjalla. 
Vaikutustenarvioinnin laatimiseen tarvittavaa em piiristä tietoa kerättiin niin ikään ulkoisen 
tutkimuksen ja Eurooppalaisen yrityspaneelin  selvityksen avulla. Lisäksi komissio järjesti 
kuulemisen ja useita kokouksia täytäntöönpanoasi antuntijoiden kanssa. Kommentteja saatiin 
myös komission yksiköiden väliseltä työryhmältä. Vaikutustenarviointilautakunta  on 
käsitellyt tämän vaikutusten arvioinnin. Sen lausunnossa esitetyt su ositukset on otettu 
huomioon tässä tarkistetussa versiossa seur aavasti: i) ongelmaa on analysoitu 
perusteellisemmin kuvaamalla tarkemmin rajat ylit tävän velkojen perinnän  eri vaiheita sekä 
Bryssel I -asetuksen tarkistuksen jälkeenki n alalla esiintyviä onge lmia; erityisesti on 
selkeytetty niitä olettam uksia, joihin toimenpiteen taloudellis ista vaikutuksista tehdyt arviot 
perustuvat; ii) perusskenaarion ar viointia on laajennettu ja lis äksi on korostettu parhaaksi 
arvioidulla vaihtoehdolla aikaansaatavaa lisäarvo a; iii) vaikutusten ar viointia on parannettu 
erityisesti analysoimalla useam pia alavaihtoehtoja, jotka kuvastavat säädösehdotuksen 
tärkeimpiä piirteitä, sekä keskittymällä ehdotuk sen mukaisesti varsinkin määräaikoihin; iv) 
myös oikeudellisia käsitteitä on selkey tetty, ja liitteeseen on lisätty sanasto. 
1.3. Perusoikeuksien kunnioittaminen 
Ehdotuksen vaikutusta perusoik euksiin on arvioitu sen varmis tamiseksi, että esitetyt 
vaihtoehdot ovat kaikilta osin Euroopan uni onin perusoikeuskirjassa vahvistettujen 
oikeuksien ja periaatteiden mukaisia. Komi ssion aloite vaikuttaa pääasiassa seuraaviin 
määräyksiin: oikeus tehokkaisiin oikeussuojak einoihin (47 artiklan  ensimmäinen kohta), 
oikeus puolueettomaan tuomioistuimeen (47 ar tiklan toinen kohta), oikeus ihmisarvoon 
(1 artikla), omistusoikeus (17 artikla), oikeus  perhe-elämän kunnioittamiseen (7 artikla) ja 
oikeus henkilötietojen suojaan (8 artikla). 
 
FI 2   FI 2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Rajat ylittävän velkojen perinnän ongelmallisuus 
Tällä hetkellä velkojan on hyvin vaikea saada pe rittyä velka jossakin tois essa jäsenvaltiossa. 
Ongelmia esiintyy sekä tilantei ssa, joissa a) pääasiassa on  nostettu kanne, jonka pohjalta 
tuomioistuin antaa lainvoimaisen tuomion anal ysoituaan kaikkia asiaan  liittyviä tosiseikkoja 
ja oikeudellisia kysymyksiä, että tilanteiss a, joissa b) tuomio istuimelta on pyydetty 
turvaamistoimenpiteitä, ja tuomioistuin antaa väliaikaisen päätöksen, kuten pankkitilien turvaamismääräyksen, yhteenvetoanalyysin pohj alta. Poliittisen toimeksiannon mukaisesti 
tämän aloitteen päätarkoituksena on helpottaa väliaikaisten toimenpiteiden saamista velallisen 
varojen turvaamiseksi sekä tehostaa p äätösten täytäntöönpanoa Euroopan unionissa. 
Sisämarkkinoiden ansiosta velal linen voi nykyään siir tää varansa yhdeltä pa nkkitililtä toiselle 
lähes välittömästi, joten hänen on helppo välte llä täytäntöönpanoa. Velk ojalla puolestaan ei 
juuri ole mahdollisuuksia saada velallisen ul komaisen pankkitilin varoja turvattua yhtä 
nopeasti varmistaakseen saatavansa maksamisen. Velkojan voi myös olla vaikea selvittää, 
missä velallisella on tili. Erityisen vaikeaa tämä  on rajat ylittävissä tila nteissa. Velkojat eivät 
useinkaan siis joko pysty perimään saataviaan ulkomailla tai katsovat, ettei perintä kannata, ja kirjaavat velat tappioiksi. 
2.2. Käsittelyn eri vaiheet 
Turvaamismääräyksen antamisen ja täytäntö önpanon eri vaiheita kuvataan seuraavassa 
kaaviossa. 
Velkoja
hakee
turvaamis-
määräystäAnnetaan
turvaamis-
määräysEksekvatuuri *Tili turvataanEdellytykset ja
menettely:- kansallinenlaki
Velkoja 
hakee
turvaamis-
määräystäAnnetaan
turvaamis-
määräysTili turvataanEdellytykset
ja menettely:
EU:n lakiVelkojahakee
turvaamis-
määräystäAnnetaan
turvaamis-
määräysTili turvataanEdellytykset jamenettely:kansallinenlaki2) Bryssel I –asetuksen tarkistus:
3) Ehdotettu aloite:1) Tämänhetkinen tilanne:
Ei
eksekvatuuria = 
automaattisesti
täytäntöön-
panokelpoinen
Ei eksekvatuuria = 
automaattisestitäytäntöönpano-kelpoinen* vain jos
velallista on 
kuultu
etukäteenTäytäntöön-
pano jatilitietojensaanti:
- kansallinen
laki
Täytäntöönpano
ja tilitietojen
saanti:
- EU:n lakiUUTTAUUTTAUUTTA
Täytäntöön-
pano jatilitietojensaanti:- kansallinen
laki
 
 
FI 3   FI  
Monissa jäsenvaltioissa velkoja voi hakea vä liaikaista toimenpidettä velallisen varojen 
turvaamiseksi jo ennen kuin pääasiassa on noste ttu kanne. Jos väliaikainen toimenpide on 
pantava täytäntöön jossakin muussa  jäsenvaltiossa kuin s iinä, jossa se määrät tiin, velkojan on 
saatava toimenpidettä koskeva  päätös julistettua täytän töönpanokelpoiseksi kyseisessä 
jäsenvaltiossa (ns. eksekvatuur imenettely). Nykyisen Brysse l I -asetuksen nojalla on 
mahdollista saada eksekvatuuri eli täytäntöönpanomääräys myös jossakin toisessa jäsenvaltiossa määrättyjä väliaikaisia toimenpite itä varten, paitsi jos velallista ei ole kuultu 
ennen toimenpiteiden määräämistä (määräys on siis annettu yksipuolisessa eli ex parte  
-menettelyssä). Bryssel I -asetuksen tarkistuksessa on tarkoitus poistaa eksekvatuuria koskeva vaatimus, jolloin jossakin jäsenvaltiossa tehdyt päätökset (myös eräät yksipuolisessa menettelyssä annetut määräykset) ovat autom aattisesti täytäntöönpanokelpoisia muissa 
jäsenvaltioissa. Turvaamismääräysten täytänt öönpanoon sovelletaan kuitenkin myös jatkossa 
yksinomaan kansallista lainsäädäntöä. 
2.3. Tämänhetkisten ongelmien syyt 
Ongelma 1: Turvaamismääräysten antamisede llytykset vaihtelevat eri puolilla EU:ta.  Tämän 
takia velkojien on vaikeampi saada turvaamismäär äys tietyissä jäsenvaltioissa. Erot liittyvät 
esimerkiksi siihen, miten vahvoja todisteita tu omioistuin vaatii ennen kuin se voi antaa 
määräyksen (esim. miten sovelletaan ehtoa, jonk a mukaan on oltava vaka va riski siitä, että 
tuomion täytäntöönpano on myöhemmin mahdotonta).  
Ongelma 2: Vaikeus saada tieto ja velallisen pankkitilistä.  Monissa jäsenvaltioissa velkojan on 
vaikea saada tietoa siitä, missä velallisella on pa nkkitili. Eräissä jäsenvaltioissa ei myöskään 
ole mahdollista antaa määräystä, jolla pankit ve lvoitettaisiin ilmoittamaan, onko velallisella 
pankissa tili. Joissakin maissa täytäntöönpanoviranomaisilla on sen sijaan pääsy verorekistereihin. Elatusapuun liittyviä asioita varten on elatusvelvollisuutta koskevalla 
asetuksella luotu järjestelmä, jossa keskusviranomaisille annetaan pääsy viranomaisten hallussa oleviin tietoihin, jott a ne voivat auttaa velkojia. 
Ongelma 3: Turvaamismääräyksestä aiheut uvat kustannukset ovat suuremmat rajat 
ylittävissä tapauksissa.  Bryssel I -asetuksen tarkistuksen ansiosta velkojat säästävät 
eksekvatuurin keskimääräisten kustannusten ve rran eli noin 2 000 euroa. Nykytilanteessa 
velkojalle aiheutuu rajat ylit tävissä asioissa kuitenkin myös  muita kustannuksia. Tämä johtuu 
ensisijaisesti siitä, että velkojan on palkatta va toinen asianajaja, jolla on lupa harjoittaa 
ammattia siinä maassa, jossa asia käsitellään . Kustannuksia aiheutuu myös asiakirjojen 
käännättämisestä tuomioistuimen hyväksymälle kielelle sekä asiaki rjojen tiedoksiannosta 
toiseen jäsenvaltioon.  
Ongelma 4: Kansallisten täytäntöönpanojärjest elmien erot sekä jäsenvaltioiden 
täytäntöönpanomenettelyjen hitaus. Velan perintää koskevan tuomioistuimen päätöksen 
tiedoksiantoon samassa jäsenvalt iossa saattaa Euroopassa kulu a vähimmillään yksi päivä ja 
enimmillään yli 30 päivää. Rajat ylittävissä asio issa tarvitaan yleensä tätäkin enemmän aikaa. 
Myös kansallisten täytäntöönpanojärjestelmien erot viivästyttävät pä ätösten täytäntöönpanoa 
– tai voivat jopa estää sen kokonaan. Eräissä jä senvaltioissa täytäntö önpanosta huolehtivat 
ulosottomiehet, jotka toimivat tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolel la. Joissakin jäsenvaltioissa 
täytäntöönpanosta vastaa tuomio istuin tai keskusviranomainen. 
 
FI 4   FI 2.4. Ongelmien laajuus 
Rajat ylittävään velkojen perintään liittyvät ongelmat vaikuttavat eniten yrityksiin , jotka 
käyvät kauppaa tai tarjoavat palveluja muissa jä senvaltioissa. Rajat ylit tävien ongelmallisten 
velkojen arvoksi voidaan eri lähteistä saatujen  tietojen perusteella arvioida 1,12–2 miljardia 
euroa. Kyseinen määrä voitaisiin siis mahdollisesti turvata. Äskettäin tehtyjen Eurobarometri-tutkimusten mukaan kuluttajat  suhtautuvat edelleen epäluuloisesti ostosten tekemiseen 
muista jäsenvaltioista. Etäostoksia tehneistä 14 prosenttia oli törmännyt ongelmiin. Yli puolet 
heistä katsoi, että siviilioikeudellisen oikeussu ojan saanti toisessa jäsenvaltiossa on vaikeaa.  
Elatusapua  koskevien ongelmallisten rajat ylittävien vaatimus ten rahalliseksi arvoksi 
voidaan arvioida jopa 268 milj oonaa euroa vuosittain.  Elatusapua perivi en tilanne paranee 
kuitenkin elatusvelvollisuutta koskeva n asetuksen ansiosta jossain määrin. 
2.5. EU:n toimien tarve 
Pankkitilien turvaamisesta rajat ylittävissä tilanteissa mahdollisesti annettavassa uudessa 
eurooppalaisessa säädöksessä olisi kyse tuom ioistuinten päätösten tunnustamisesta ja 
täytäntöönpanosta. Lisäksi uudella säädöksellä poistettaisiin riita-asi ain oikeudenkäyntien 
moitteetonta sujumista haittaavat esteet. Säädökseen sovellettaisiin Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan a ja f alakohtaa. Kyseisessä kohdassa 
määrätään toimenpiteistä, joita tarvitaan erityisesti sisämarkkinoiden moitteettoman 
toiminnan varmistamiseksi. Toissijaisuusperiaa tteen osalta voidaan todeta, että ongelmilla 
(menettelyjen kustannukset, vaikeus saada tie toa velallisen omaisuudesta ja tehottomat 
siviiliprosessin säännöt) on selv ä rajat ylittävä ulottuvuus eivä tkä jäsenvaltiot voi yksinään 
ratkaista niitä riittävällä tavalla. 
3. T
AVOITTEET  
Aloitteen yleistavoitteita ova t seuraavat: autetaan kansalaisia ja yrityksiä, erityisesti pk-
yrityksiä, perimään rajat ylittäviä saatavia, li sätään kaupan alan toimijoiden luottamusta, 
parannetaan velallisten maksukä yttäytymistä, vähennetään raja t ylittävään kauppaan liittyviä 
riskejä sekä tehostetaan tuomioiden täytän töönpanoa. Erityistavoi tteena on tehostaa rajat 
ylittävää täytäntöönpanomenettelyä an tamalla velkojille mahdollisuus hakea 
turvaamismääräystä tai tilivarojen takavarikointia samoin edellytyksin riippumatta siitä, missä 
maassa toimivaltainen tuomioistuin sijaitsee, parantamalla velkojien mahdollisuuksia saada tietoa velallisen pank kitilien sijainnista, vähentämä llä kustannuksia ra jat ylittävissä 
tapauksissa sekä jakamalla tietoa mahdollisuu desta käyttää eurooppalaista menettelyä. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaihtoehto A:  Vallitsevan tilanteen säilyttäminen Bry ssel I -asetuksen tarkistuksen jälkeen.  
Tässä vaihtoehdossa komissio ei toteuttaisi lainkaan toimenpiteitä sen lisäksi, että se esitti joulukuussa 2010 ehdotuksen Bryssel I -asetuksen tarkistamiseksi.  
Vaihtoehto B:  Eurooppalaisen tilivarojen turvaamismääräyksen luominen. Tässä 
vaihtoehdossa perustettaisiin uusi, turvaava eurooppalainen menettely, joka täydentäisi 
kansallisen lainsäädännön muka isia nykyisiä oikeussuojakeinoja ilman, että jäsenvaltioiden 
tarvitsisi muuttaa siviiliprosessia kos kevaa kansallista lainsäädäntöään tai 
täytäntöönpanojärjestelyjään. Eurooppalaisella menettelyllä säänneltäisiin sekä tilien 
 
FI 5   FI turvaamismääräyksen antamista että määräyksen toteuttamista siinä pankissa, jossa turvattava 
tili sijaitsee. 
Vaihtoehto C:  Pankkitilien turvaamista koskevien ka nsallisten sääntöjen yhtenäistäminen. 
Tässä vaihtoehdossa yhtenäistettäisiin pank kitilien turvaamista koskevat kansalliset 
siviiliprosessin säännöt rajat ylittäviss ä tilanteissa antamalla EU:n direktiivi. 
5. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN JA NIIDEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Vaihtoehto A: Vallitsevan tilanteen säilyttäminen Bryssel I -asetuksen 
tarkistuksen jälkeen (edellyttäe n, että tarkistus hyväksytään) 
a) Saavutettavat tavoitteet: Nykytilanteen säilyttäminen ei va ikuttaisi lainkaan havaittuihin 
ongelmiin eikä sillä edistettäis i edellä mainittujen erityista voitteiden saavuttamista.  
b) Taloudelliset vaikutukset: Nykytilanteessa niiden tapausten määrä, joissa yritykset 
hakevat velallisen pankkitilin  turvaavia väliaikaisia toimenpiteitä jäsenvaltion sisällä, on 
60 prosenttia suurempi kuin tapausten, joissa tu rvaamista haetaan yli jäsenvaltioiden rajojen.1 
Tämä tarkoittaa sitä, että yritykset hyödyn tävät mahdollisuutta turvata velan maksu 
turvaamistoimenpiteellä vähemmän rajat ylittävissä tilanteissa kuin jäsenvaltion sisäisissä asioissa, ja sen takia ne kirjaavat enemmän rajat ylittäviä kuin kotim aisia luottotappioita. 
Näiden luottotappioiden määräksi arvioidaan 441–800 miljoonaa euroa
2. Rajat ylittävän 
velkojen perinnän vaikeus es tää yrityksiä, vars inkin pk-yrityksiä, sekä kuluttajia 
hyödyntämästä täysimääräisesti sisämarkkinoita. Br yssel I -asetuksen tarkistuksen arvellaan 
johtavan siihen, että turvaamismääräyksiä raja t ylittävissä tilanteissa  hyödyntävien yritysten 
määrä kasvaa noin 10 prosenttia nykytilanteeseen verrattuna. Näin  ollen turvattujen velkojen 
määrä kasvaisi vastaavasti arviolta 68–120 miljoonaa euroa. 
c) Perusoikeudet: Nykytilanteen säilyttäminen ei  olisi vastoin Euroopan unionin 
perusoikeuskirjan vaatimuksia, sillä peruso ikeuskirjassa vaaditaan jäsenvaltioita 
kunnioittamaan siinä vahvistettu ja oikeuksia vain EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon 
yhteydessä eikä siviiliasioissa annettujen tuomioiden täytäntöönpanosta säädetä tällä hetkellä 
EU:n säädöksissä. 
d) Sidosryhmien näkemykset: Sidosryhmät eivät ole esittän eet nykytilanteen säilyttämistä. 
5.2. Vaihtoehto B: Eurooppalainen  tilivarojen turvaamismääräys 
a) Tehokkuus tavoitteiden saavuttamisessa : Vaihtoehdolla B voidaan saavuttaa yleinen 
tavoite , jonka mukaan kansalaisia ja  yrityksiä on autettava perim ään rajat ylittäviä vaateita 
helpottamalla turvaamismääräyksen saamista rajat ylittävän velan perinnän varmistamiseksi. Tällä vaihtoehdolla tuetaan erityistavoitteiden  saavuttamista merkittävässä määrin. Sen 
avulla velkoja voi hyödyntää tehokasta ja yh tenäistä eurooppalaista  menettelyä samoin 
edellytyksin kaikissa jäsenvaltioissa. Määräy s annetaan ilman, että velallista on kuultu 
                                                
 
1 Luku perustuu siihen, että 11,6 prosenttia yrityks istä on hakenut tilivarojen takavarikointia rajat 
ylittävässä asiassa ja 19,2 prosenttia jäsenvaltion sisällä.  
2 Pankkien otannan perusteella tehty ensimmäinen arvio oli 1,12 miljardia euroa – 678 miljoonaa euroa, 
josta saatiin 440 miljoonaa euroa, ja toinen arvio oli 2 miljardia euroa – 1,2 milj ardia euroa, josta saatiin 
800 miljoonaa euroa. 
 
FI 6   FI etukäteen, jotta voidaan estää tätä varautumasta  toimenpiteeseen. Menettelyn ansiosta velkoja 
voi saada tietoa velallisen tilien sijainnista ilman, että hänen on maksettava yksityisen 
perintätoimiston tai yksityisetsivä n palveluista. Lisäksi tämä va ihtoehto vähentää asianajan 
palkkaamisesta ja asiakirjojen käännättämis estä aiheutuvia kustannuksia. Pankkien ja 
ulosottomiesten perimät maksut ovat aiempaa läpinäkyvämpiä, sillä jäsenvaltioiden olisi 
määritettävä näiden palveluille yksi sove llettava maksu. Tämä vaihtoehdon avulla 
turvaamismääräyksen saaminen ja täytäntöönpa no nopeutuvat, sillä siin ä asetetaan määräajat 
menettelyn keskeisille vaiheille. 
b) Taloudelliset vaikutukset : Vaihtoehdolla B olisi myönteisiä taloudellisia vaikutuksia, ja 
se vähentäisi osaltaan luottotappioiden kokonais määrää, joka on tällä hetkellä 55 miljardia 
euroa. Se auttaisi yrityksiä turvaamaan ongelmallisten velkojen  perinnän 373–
600 miljoonan euron  arvosta vuosittain ja lisäisi näin  vähitellen turvaamismääräyksillä 
turvattujen ongelmallisten velkojen kokonaismäärää , joka on tällä hetkellä 679 miljoonaa 
euroa – 1,2 miljardia euroa, arviolta 1,12–2 miljardiin euroon vuodessa . Rajat ylittävää 
kauppaa harjoittavat yritykset säästäisivät arviolta 81,9–149 miljoonaa euroa vuodessa .3 
Vaihtoehdosta B olisi hyötyä erityisesti pk-yrityksille , ja se kannustaisi todennäköisesti 
useampia yrityksiä ja kuluttajia hyödyntämään  sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia 
täysimääräisesti. Myös mahdollisuus määrätä tehokkaita seuraamuksia maksujen 
laiminlyönnistä (sekä maksuviiv ästysdirektiivissä jo sääd etty vaatimuksen määrän 
korottaminen) parantaa todennäköises ti velallisten maksukäyttäytymistä. 
Turvaamismääräysten lisääntyvällä lukumäärällä saattaa olla kielte isiä taloudellis ia seurauksia 
pankeille  niissä maissa, joissa ne eivät tällä hetkellä voi periä maksua toimenpiteen 
toteuttamisesta. 
c) Sosiaaliset vaikutukset: Vaihtoehto B yhdessä elatusvel vollisuutta koskevan asetuksen 
täytäntöönpanon kanssa antaa todennäköises ti elatusavun saajille mahdollisuuden periä 
huomattava osuus saatavista vastahakoisilta velallisilta.  
d) Vaikutukset jä senvaltioihin: Toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset ovat huomattavasti 
pienemmät kuin vaihtoehtona olevan eli kansa llisten sääntöjen yhtenäistämisen kustannukset. 
Tuomareiden ja täytäntöönpanos ta vastaavien viranomaisten perehdyttämisestä aiheutuvat 
kustannukset lienevät pienet ja lisäksi kert aluonteiset. Niissä jäsenvaltioissa, joiden 
oikeusjärjestelmä toimii tällä hetkellä verratta in hitaasti, saattaa toteuttamisesta aiheutua 
suuremmat kustannukset, koska niiden on noudatett ava prosessille asetettuja määräaikoja. 
Vaihtoehto B on myös jäsenvaltioid en oikeusperinteiden mukainen. 
e) Perusoikeudet: Vaihtoehto B parantaisi velkojan  oikeutta velkojen tehokkaaseen 
perintään. Samalla uudella menettelyllä varmiste ttaisiin, että velallisen oikeudet turvataan 
perusoikeuskirjan vaatimusten mukaisesti er ityisesti tarjoamalla nopeat ja riittävät 
oikeussuojakeinot turvaamismääräystä vastaan ja huolehtimalla siitä,  että velallisen 
toimeentuloon tarvitsemat määrät vapautet aan täytäntöönpanosta. Tällä vaihtoehdolla 
voitaisiin myös varmistaa, että velallisen he nkilötietoja käsitellään oikeudenmukaisesti ja 
lainmukaisesti pelkästään vaatimuksen määrän turvaamiseksi ja että niitä ei säilytetä pidempään kuin on välttämätöntä ja että velal lisella on oikeus vali ttaa henkilötietojensa 
käsittelystä. 
                                                
 
3 Luvut perustuvat olettamukseen, että yritykset vo ivat säästää asianajajan kustannuksia keskimäärin 
10 työtunnin verran jokaisessa rajat ylittävässä  tapauksessa. Tämä merkitsee EU:ssa keskimäärin 
2 410 euron säästöä asiaa kohden. Tämä määrä kerrotaan rajat ylittävien turvaamismääräysten 
tämänhetkisellä arvioidulla vuotuisella lukumäärällä, joka on 34 000–61 828.  
 
FI 7   FI f) Sidosryhmien näkemykset:  Enemmistö sidosryhmistä sekä Euroopan parlamentti 
esittävät, että luodaan eurooppalainen sää dös rajat ylittävää velkojen perintää varten. 
5.3. Vaihtoehto C: Pankkitilien turvaamis ta koskevien kansallisten sääntöjen 
yhtenäistäminen   
a) Saavutettavat tavoitteet:  Myös tällä vaihtoehdolla saavutet taisiin edellä esitetyt tavoitteet 
osittain, tosin ei niin hyvin kui n vaihtoehdolla B. Vaihtoehto C ei sen sijaan mahdollistaisi 
kansallisten menettelyjen käyttämistä yhtenäi stetyn eurooppalaisen menettelyn rinnalla. 
b) Taloudelliset vaikutukset: Vaihtoehdon C taloudelliset vai kutukset poikkeaisivat jonkin 
verran vaihtoehdosta B. Vaikka tällä vaihtoeh dolla yhtenäistettäisiin  turvaamismääräysten 
antamisedellytykset esimerkiksi varmistamalla, et tä määräykset annettais iin kaikkialla EU:ssa 
samoin edellytyksin, menette lyjen välillä olisi kuitenkin  edelleen eroavuuksia, jos 
yhtenäistävässä säädöksessä (esim. direktiivissä ) ei säädettäisi yksityiskohtaisesti kaikista 
jäsenvaltioiden prosessioikeuteen liittyvistä kysymyksistä. Sen vuoksi vaihtoehdolla C ei päästäisi samantasoiseen yhdenmukaisuuteen kui n asetuksella luotavalla itsenäisellä 
eurooppalaisella menettelyllä. Jäsenval tioiden kansallisten menettely- ja 
täytäntöönpanosäännösten eroavuuks ien takia velkoja tarvitsisi todennäköisesti jatkossakin 
asianajajaa, jolla on toimilupa kaikissa nii ssä jäsenvaltioissa, joissa turvaamismääräys on 
tarkoitus saada ja/tai panna tä ytäntöön. Tässä vaihtoehdossa kustannukset eivät vähenisi yhtä 
paljon kuin vaihtoehdossa B. Sen vuoksi vaihto ehdosta C olisi todennäköisesti vähemmän 
taloudellista hyötyä pk-yrityksille , joilla ei yleensä ole omia asianajajia ja jotka ylipäätään 
kiinnittävät enemmän huomiota oikeudell isiin kustannuksiin kuin suuryritykset. 
c) Jäsenvaltiot: Vaihtoehto C edellyttäisi, että jäsenval tiot saattavat direktiivillä yhtenäistetyt 
säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tä män vaihtoehdon toteuttamisesta aiheutuisi sen 
vuoksi enemmän kustannuksia, ja se vaikuttaisi enemmän kansallisiin oikeusperinteisiin.  
d) Perusoikeudet : Vaihtoehdolla C olisi myönteinen va ikutus velkojan oikeuteen saada 
perintä pantua täytäntöön. Lisä ksi se edellyttäisi vastaajan suojaa koskevien perusoikeuskirjan 
velvoitteiden noudattamista. 
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Selitykset : ++ = erittäin myönteiset va ikutukset; 0 = ei vaikutusta tai vaikutuksiltaan neutraali; 
- - = erittäin kiel teiset vaikutukset. 
Toimintavaihtoehdot Tehokkuus 
tavoitteiden saavuttami-sessa Taloudelliset 
vaikutukset Vaikutukset 
jäsenvaltioihin Perusoikeudet 
Vaihtoehto A: 
Vallitsevan tilanteen säilyttäminen Bryssel I -asetuksen tarkistuksen jälkeen  0 0 0 0 
 
FI 8   FI Vaihtoehto B: 
Eurooppalainen tilivarojen turvaamismääräys  ++ 
++ 1) toteuttamis-
kustannukset – 
2) oikeusperinteet 0  + 
Vaihtoehto C: 
Turvaamismääräyksiä koskevien kansallisten sääntöjen yhtenäistäminen + 
+ 1) toteuttamis-
kustannukset – –  
2) oikeusperinteet – –  + 
Yhteenvetona voidaan tode ta, että vaihtoehdolla A  ei saavuteta tavoitetta  tehokkaasti, sillä se 
ei poista tämänhetkistä ongelmaa eli turvaam ismääräysten saamiseen sovellettavien 
vaatimusten eroavuuksia ja niiden aiheuttamia kansallisten oikeusjärjestelmien eroja. Vaihtoehto C
 ei tarjoa samanlaisia taloudellisia ja sosiaalisia etuja kuin vaihtoehto B, ja 
lisäksi sillä puututtaisiin turhan pa ljon kansallisiin oi keusjärjestelmiin. Vaihtoehto B  tarjoaa 
kaikkein kattavimman ratkaisun, ja sen taki a se arvioidaan parhaaksi vaihtoehdoksi. 
Vaihtoehdon B alavaihtoehdoiksi  on harkittu seuraavia: Ensiksi eurooppalaisella 
menettelyllä velkoja voisi yleensä saada turvaamismääräyksen ilman, että velallista on kuultu etukäteen ( ex parte ). Näin estettäisiin velallista varautumasta toimenpiteeseen. Toiseksi 
pääasiassa toimivaltaisella tuomioistuime lla olisi myös oltava toimivalta antaa 
turvaamismääräyksiä. On vielä määritettävä, olisiko muilla tuomioistuimilla toimivalta 
käsitellä asioita, joissa velallinen vastustaa m ääräystä. Lähinnä tämä tarkoittaisi velallisen 
kotipaikan tuomioistuimia. Kolmanneksi velkojalle annettaisiin mahdollisuus saada tietoja velallisen tilien sijainnista. Tämä voitaisiin toteuttaa esimerkiksi siten, että tuomioistuin 
antaisi määräyksen, jolla kaikki tietyssä jä senvaltiossa sijaitseva t pankit velvoitetaan 
tarkistamaan, onko velallisella niissä pankkitili. To inen vaihtoehto olisi, että tuomioistuimelle 
tai täytäntöönpanoviranomaisille annetaan pääsy suoraan julkis iin rekistereihin, joista ne 
saavat tarvittavat tiedot. Määr äaikojen osalta eurooppalainen menettely olisi toteutettava 
vähintään yhtä nopeasti kuin kansalliset toime npiteet. Vaihtoehtona olisi ottaa käyttöön 
erityiset määräajat, jotka koskisivat esimerki ksi määräyksen antamista, sen tiedoksiantoa 
pankille ja velalliselle sekä päätöstä, joka koskee velallisen esittämää hakemusta määräyksen 
uudelleentarkastelemiseksi.