ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2

Komitean mielestä on erittäin hyödyllistä koontaa kaikki asiaa koskevat säädökset yhteen direktiiviin. On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea on erittäin tyytyväinen kyseiseen tavoitteeseen ja kannattaa — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — komission ehdotusta.
2.6

Ehdotuksessa asetukseksi muutetaan seuraavia asetuksen (EY) N:o 2422/2001 artikloja: — 6 artikla — Tunnuksen tunnetuksi tekeminen. Komissio ehdottaa, että poistetaan jäsenvaltioiden ja komission velvoite tehdä tunnusta tunnetuksi, koska Energy Star -ohjelma on vapaaehtoinen ja sen edistäminen on valmistajien edun mukaista. — 8 artikla — Euroopan yhteisön Energy Star -lautakunta ei enää laadi kertomusta Energy Star -tuotteiden levinneisyydestä markkinoilla. Markkinatutkimuksesta järjestetään tarjouskilpailu. Komission ei myöskään tarvitse enää tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lautakunnan toiminnasta, sillä kaikki asianomainen tieto on saatavilla komission Energy Star -sivustolla. — 10 artikla — Työsuunnitelma. Komissio ja Energy Star -lautakunta laativat yhdessä kolmivuotisen työsuunnitelman, jonka täytäntöönpanoa seurataan, ja seurannan tulokset julkaistaan vähintään kerran vuodessa. — 11 artikla — Teknisten arviointiperusteiden tarkistuksen valmistelua varten tarvittavat menettelyt. Komissio ja Energy Star -lautakunta voivat tehdä aloitteen sopimuksen ja etenkin yhteisten teknisten vaatimusten muuttamiseksi. Myös teknisten vaatimusten tarkistamista koskevia Energy Star -lautakunnan velvoitteita on vähennetty. — 13 artikla — Täytäntöönpano. Artikla kumotaan, koska jäsenvaltioilla ei ole tehtäviä, joista olisi ilmoitettava komissiolle.
4.12

Komiteaa askarruttaa, onko komissio asetusehdotusta harkitessaan ollut riittävästi perillä toimenpiteistä, joihin eri toimialoilla on jo ryhdytty. Esimerkiksi maanteiden tavarakuljetuksissa sovelletaan ADR-sopimusta (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Road, ADR — eurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista) — tosin vain tiettyjen, mutta kylläkin kaikkein vaaranalaisimpien kuljetusten osalta. Sisävesiliikenteessä sovelletaan ADNR-sopimusta (Regulation for the Carriage of Dangerous Substances on the Rhine, ADNR — määräyksiä vaarallisten aineiden kuljetuksista Reinillä), jonka 1 artiklan 10 kohdassa on määräykset sisävesikuljetuksiin soveltuvista vaarallisista aineista. Samanlaisia sopimuksia on tehtyrautateiden tavarakuljetuksista. Komitean näkemyksen mukaan olisi uuden asetuksen ehdottamisen asemasta suotavaa ensin tarkastella, olisiko nykyisin voimassa olevien toimenpiteiden yhteensovittaminen aivan yhtä tehokas ratkaisu. Ei ole tiedossa, onko komissiossa pohdittu tätä mahdollisuutta, jota puoltaa pyrkimys vähentää hallinnollisia rasitteita.
2.4

Tilanne on nykyään erittäin vääristynyt tekijöiden perillisten (noin kolme sukupolvea) ja lähioikeuksien haltijoiden eduksi. Voimassaoloaikoja olisikin aiheellista tarkistaa, sillä niistä on suuren yleisön ja tekijöidenkin tarpeisiin nähden tullut suhteettoman pitkiä. Jos jokin WTO:n jäsenvaltio, kuten Yhdysvallat, pidentää — niin kuin on odotettavissa — alkuperäsuojan 90:een tai sataan vuoteen (niin sanottu Disney-muutosehdotus), mitä tapahtuu unionissa? Onko unionin tarkistettava teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat kauppasopimukset?
11.1

Tiedotusvälineillä on oikeus ja velvollisuus antaa totuudenmukaisia tietoja, ja niiden on vältettävä terroristijärjestöjen kannalta kiinnostavia lähestymistapoja. Niiden on myös vältettävä kuvia ja tietoja, jotka saattavat loukata uhrien yksityisyyttä ja ihmisarvoa. Erityisesti nuoria on suojeltava tällaisilta vaaroilta. Julkisten tiedotusvälineiden on näytettävä tältä osin esimerkkiä.
2.2

Energia-alan kehitystä on mahdotonta ennustaa täsmällisesti. Kaikilla ennusteilla ja skenaarioilla on puutteensa. Kehityssuuntaukset voivat muuttua yllättävien tapahtumien tai voimaperäisten poliittisten toimien johdosta. Poliittisten näkemysten sekä etenkin poliittisten päätösten on kuitenkin perustuttava nykytilannetta koskeviin seikkaperäisiin tietoihin, parhaisiin mahdollisiin ennusteisiin ja skenaarioihin sekä ymmärrykseen muutosten aiheuttajista sekä jarruttajista. Tämä lausunto perustuu lähinnä Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) ja Euroopan komission laatimiin skenaarioihin, ja se käsittää vuoteen 2030 ulottuvan aikajakson. Sen jälkeen kuva tulevaisuudesta on huomattavasti epätarkempi.
2.1

ETSK on tyytyväinen, että siltä on pyydetty lausunto hyvissä ajoin. Komitea on tietoinen Euratomin perustamissopimusta koskevista yksinomaisista neuvonantovaltuuksistaan. ETSK pitää kyseisiä valtuuksia erittäin tärkeinä, koska ydinenergia on yhteiskunnallisesti äärimmäisen arkaluonteinen asia. Lisäksi asiasta tulee olla tarjolla asianmukaista tietoa, ja siitä tulee järjestää tarvittavia kuulemisia.
3.18

ETSK on valmis myöntämään, että yhdessä ainoassa strategiassa on tuskin mahdollista käsitellä kaikkia luonnonresursseja kattavasti ja täydellisesti. Aihe on aivan liian monitahoinen. Siksi on välttämätöntä sisällyttää tämä oikea perusfilosofia eriytettyihin strategioihin ja yleiseen politiikkaan. Juuri tämän vuoksi komissio esitti käytännössä yhtä aikaa tämän ”strategian” kanssa jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian (5) (välillisesti kyse on myös luonnonvarasta) sekä ilmoitti maaperän suojelemista koskevan teemakohtaisen strategian laatimisesta. Tavoitteelliset strategiset päätökset on liitettävä kiinteästi asianomaisiin alakohtaisiin politiikkoihin.
3.52

Kyse ei kuitenkaan voi olla vain luonnossa toteutettavista käytännön toimista. Jos poliittinen taso todella haluaa pysäyttää biologisen monimuotoisuuden häviämisen, on myös sen etujen mukaista pyrkiä siihen, että yhteiskunnassa on kysyntää tämän tavoitteen mukaiselle politiikalle; tässä yhteydessä voidaan puhua myös poliittisesta paineesta. Euroopan kansalaiset ovat epäilemättä periaatteessa yhtä mieltä toiminnan tarpeesta. Yhdeksän kymmenestä katsoo, että poliittisten päättäjien tulisi tärkeitä päätöksiä tehdessään ottaa ympäristönäkökohdat huomioon aivan samalla tavalla kuin taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat (Attitudes of Europeans towards the Environment, EC Eurobarometer, 2004).
3.5

Komitea on tietoinen suurista työllistämismahdollisuuksista, joita liittyy jo pelkän biomassaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamiseen. MITRE-aloitteesta (Monitoring and Modelling Initiative on the Targets for Renewable Energy) vuonna 2003 esitetyn kokoavan raportin mukaan yksistään Euroopan unionin 15 vanhaan jäsenvaltioon syntyy vuoteen 2020 mennessä lähes 2,5 miljoonaa uutta työpaikkaa, jos unionissa toteutetaan kunnianhimoista uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa raaka-ainestrategiaa. Työpaikoista noin kahden kolmasosan ennustetaan syntyvän biomassa-alalle. Jatkossa tarvitaan yhtäältä hyvin koulutettua uutta työvoimaa erityisesti tutkimus- ja kehittämistehtäviin, ja tarpeen arvioidaan olevan noin 400 000 työntekijää. Toisaalta tarvitaan myös työntekijöitä, joilla on alempi tai vähäisempi pohjakoulutus. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, millaisia vuoteen 2020 ulottuvia tulevaisuudennäkymiä biomassan käytön ja uusiutuvien energialähteiden kunnianhimoinen edistäminen loisi EU:n työmarkkinoille.
3.1.3.3

Myös suuremman riskin sisältäviä lähestymistapoja on noudatettu (lumipallovaikutuksen aikaansaamiseksi), ja ne ovat vahvistaneet siteitä. Tämä prosessi on synnyttänyt laajenevien yritysten ”erillisalueita”, joille on tyypillistä se, että ne on helppo ”istuttaa” edelleen syntyviin uusiin yrityksiin.
2.15

Euroopan kansalaisjärjestöt koordinoivat aktiivisesti näkemyksiään uusiutuvista energialähteistä sähkön ympäristömerkintöjen avulla. Puu uusiutuvana luonnonvarana täyttää kestävän energiantuotannon vaatimukset. Puun energiakäyttö parantaa edellytyksiä kestävään metsätalouteen. Puun kestävän käytön kannalta on tärkeätä, että puuta ei hakata kasvua enempää. Kestävä metsänhoito perustuu ja turvataan MCPFE:n (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) metsäministerikonferenssin päätöksillä kestävästä metsätaloudesta Euroopassa. Kestävää metsätaloutta turvataan myös metsäsertifiointijärjestelmillä. Lissabonin metsäministerikokouksessa hyväksyttyjen kestävän metsänhoidon kriteerien mukaisesti energiaksi käytettävän biomassan hankinta metsästä on suunniteltava siten, että taataan hiilen kierron jatkuminen maaperässä. Myös evoluutioprosessit, ravinteiden saanti ja maaperän fysikaalis-kemiallisten olosuhteiden säilyminen on turvattava. Tässä vaiheessa on keskityttävä puun käytön ja tuotannon kestävään lisäämiseen. Samalla on kehitettävä hyviä puuenergian korjuun menetelmiä. Monissa EU-maissa on hyviä esimerkkejä puuenergian merkintäjärjestelmistä, jotka takaavat energiatuotannon valvonnan ja valistavat kuluttajia ympäristökriteerien huomioonottamisesta.
4.2

EU voi edetä merkittävästi rahoituspalveluihin liittyvien Lissabonissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa käsittelemällä tiettyjä keskeisiä asioita. ETSK katsoo, että ainakin seuraavia asioita on käsiteltävä: — paremman sääntelyn periaatteen tiukka soveltaminen sekä nykyiseen että tulevaan lainsäädäntöön, — kuluttajien luottamuksen mittaaminen sen perusteella, miten valmiita he ovat hyväksymään tietyn ehdotuksen, — EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden rohkaiseminen tekemään yhteistyötä EU:n lainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ajoissa ja sen hengen mukaisesti, jossa se on tuotettu, — keskittyminen siihen, että viimeiset rahoituspalveluita koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvät toimenpiteet saadaan päätökseen, tarvittaessa koordinoidun toiminnan avulla, — työskentely niiden esteiden poistamiseksi, jotka haittaavat EU:n optimaalisten valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen — vahvistetun valvonnan — luomista, — niiden perusteettomien esteiden poistaminen, jotka haittaavat sulautumien ja yritysostojen lisääntymistä Euroopassa erityisesti pankkisektorilla ja — sen myöntäminen, että kuluttajien näkökulmasta markkinoilla olevien tuotteiden laatu on vähintään yhtä tärkeää kuin niiden määrä.
2.5.3

Vuosittainen metsäpaloala EU:n alueella on noin 0,4 milj. hehtaaria. Erityisesti EU:n eteläisissä jäsenmaissa metsäpalot ovat merkittävä ongelma. Metsäpalojen torjunnan lisäksi yhteisö on kerännyt metsäpaloja koskevia tietoja sekä seurannut metsäpalojen laajuutta ja syitä. Yhteisön toimin on luotu puitteet järjestelmälliselle tiedonkeruulle metsäpalojen laajuudesta ja syistä. Järjestelmän avulla on voitu arvioida ja seurata jäsenvaltioiden ja komission metsäpalojen torjumiseksi toteuttamia toimenpiteitä. EU:n metsien ja ympäristön suojelu ei voi olla tuloksekasta ilman, että metsäpalojen seurantaan ja torjuntaan on luotu toimiva lähestymistapa.
2.3.1

ETSK toteaa, että uudet suuntaviivat perustuvat Lissabonin strategian avulla tähän mennessä saavutettujen tulosten määrälliseen arviointiin. Tulosten perusteella työllisyysaste on hieman parantunut (61,9 prosentista vuonna 1999 62,9 prosenttiin vuonna 2003). Siitä huolimatta on muistutettava, että EU:n työllisyyspoliittinen tilanne ei vastaa odotuksia ja on kaukana vuodeksi 2010 asetetuista tavoitteista. ETSK olisi siis toivonut, että tulokset olisi arvioitu yksityiskohtaisemmin ja että arvioinnissa olisi otettu huomioon muita muuttujia (nuorten työllisyys, naisten työllisyysaste, ikääntyneet työntekijät jne.) sekä eri jäsenvaltioiden tulosten erot ja merkittävimmissä tapauksissa tarvittaessa myös alueelliset ja alakohtaiset erot. ETSK voisi tulevaisuudessa yhdessä maakohtaisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten kanssa laatia tai sitä voitaisiin pyytää laatimaan vertaileva arvio saavutetuista tuloksista kansalaisyhteiskunnan tekemien havaintojen perusteella. Tämä on tehtävä täysin vuoden 2005 maaliskuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suositusten mukaisesti, sillä niissä kehotetaan ETSK:ta toimimaan maakohtaisten talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa täysivaltaisesti Lissabonin strategian täytäntöönpanossa.
1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea toteaa olevansa edelleenkin erittäin kiinnostunut sukupuolten välisen tasa-arvon edistämisestä. Komitea on korostanut aiheesta hiljattain antamissaan lausunnoissa (2) jälleen kerran, että on äärimmäisen tärkeää saavuttaa entistä konkreettisempaa edistystä alalla. Naisten ja miesten tasa-arvo (sukupuolten tasa-arvo) on yksi unionin politiikkojen painopistealoista, ja sen tulee säilyttää asemansa tulevaisuudessakin. Vaikka EU on pyrkinyt viime vuosina edistämään yhä aktiivisemmin naisten ja miesten yhdenvertaista kohtelua, naiset ovat edelleenkin heikommassa asemassa lähes kaikilla aloilla (3). Tilanteen tulee muuttua. Myös miehet kärsivät sukupuolisyrjinnästä, vaikka ilmiö onkin huomattavasti harvinaisempi. Tähänkin on puututtava. Lisäksi on ratkaistava muita (seksuaaliseen suuntaukseen, ikään, terveyteen, vammaan, etniseen alkuperään perustuvan) syrjinnän aiheuttamia ongelmia, joita sukupuolinen ulottuvuus vahvistaa entisestään.
2.4

Viime vuosikymmenien aikana pakkauskäytännöissä on tapahtunut suuria muutoksia. Väestörakenne on muuttunut, kotitalouksien koko on pienentynyt ja annospakkausten käyttö on yleistynyt, minkä lisäksi hyvinvoinnin ja kuluttajien vaatimusten lisääntyminen on johtanut siihen, että erilaisten pakkausten ja tuotteiden kysyntä on kasvanut erittäin voimakkaasti. Lisäksi super- ja hypermarketeista on tullut tärkeimpiä kulutustavaroiden jakelukanavia, ja kuluttajien esittämien muutosvaatimusten seurauksena alan teollisuuteen kohdistuu jatkuvia paineita lisätä innovatiivisuutta ja kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla.
3.6

Paikkatietoaineistojen ja paikkatietopalvelujen yhteentoimivuus on ehdoton edellytys Inspire-infrastruktuurin menestykselle. Tämän vuoksi komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan täytäntöönpanosäännöt määritellään yhteistyössä tiedon tuottajien ja käyttäjien sekä standardointielinten kanssa. Harmonisointi on epäilemättä erittäin tarpeellista, mutta kysymys on monimutkainen. Komitea kannattaa kuitenkin täytäntöönpanolle ja kertomusten laatimiselle asetettuja määräaikoja.
2.4

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on määräajan pidentämisen myötä tarttunut tilaisuuteen esittää muutoksia, joiden tarkoituksena on vahvistaa ennaltaehkäiseviä toimia, edistää jalostusohjelmia sekä laajentaa kuljetusrajoituksia ja tarkistuksia etenkin kolmansissa maissa.
2.5

tavaraerän bruttokilogrammaa kohti. Myöhästymisistä suoritettavien korvausten määrän on oltava vähintään 5 ja enintään 25 prosenttia kuljetuksen hinnasta, kun kyseessä on kokojuna. Jos myöhästymisestä tiedotetaan puutteellisesti, korvaus on vähintään 5 prosenttia kuljetuksen hinnasta.
2.5

Kansainvälisen tason toimia edustaa myös Israelin kanssa 13. heinäkuuta 2004 allekirjoitettu yhteistyöpöytäkirja. Myös Kiinan kanssa on allekirjoitettu yhteistyöpöytäkirja 30. lokakuuta 2003. Jonkin aikaa on käyty neuvotteluja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi venäläisen Glonass-järjestelmän (8) kanssa. Neuvotteluissa on jo edistytty etenkin taajuuksien hankkimisen ja venäläisten kantorakettien käytön suhteen. Yhteistyösopimusneuvottelut Venäjän federaation, Ukrainan ja Intian kanssa ovat myös edenneet pitkälle. Lisäksi on jo luotu yhteyksiä Australiaan, Brasiliaan, Meksikoon ja Etelä-Koreaan. Myös Sveitsi, Norja ja Kanada tarkastelevat mahdollisuutta osallistua rahoitukseen.
3.8

Vastaavuutta koskevan soveltamisalan laajentamisesta OECD:n säännöt täyttäviin kolmansiin maihin komitea painottaa, että komission on myönnettävä EU:n ulkopuolisille maille kyseistä vastaavuutta koskeva vastavuoroisuus, ja vastaavuus on saatava samoin edellytyksin. Lisäksi niiltä on vaadittava säilyttävää valintaa koskevien valvontajärjestelmien vastaavuutta yhtäläisen laadun varmistamiseksi.
3.2

Aikaisempien lausuntojensa mukaisesti ETSK kannattaa täysin satamien turvatoimien parantamista koskevaan direktiiviluonnokseen ehdotettua muutosta. Vaikka täydellistä turvallisuutta ei voida koskaan saavuttaa, ETSK tuo uudelleen esiin sen, että turvatoimenpiteiden on katettava koko logistiikkaketju ja että on varmistettava, että siihen ei sisälly heikkoja kohtia. Ensisijaista huomiota on kiinnitettävä matkustajaliikenteeseen, johon kohdistuvalla terroriteolla olisi ihmishenkien kannalta vakavimmat seuraukset.
2.3.3.2

Ison-Britannian valtionvarainministeriö on määritellyt kaksi keskeistä tekijää PFI-ohjelman käytön perusteeksi: yksityisen sektorin on otettava riskit vastuulleen ja julkisen sektorin tulee saada palvelut parhaalla mahdollisella hinnalla parhaimman hinta-laatusuhteen periaatteen mukaisesti (Best Value for Money). Pyrkimyksenä on optimoida käyttökustannukset, sillä jos rakentaja käyttää myös itse rakennelmiaan, sen on oman etunsa mukaisesti parempi suunnitella ja toteuttaa laadukkaita rakennelmia, joiden käyttö ei ole kallista ja jotka ovat kestäviä.
5.3

EU:n koko tehdasteollisuudessa tekstiilialan lisäarvo (34) on noin 2,5 prosenttia. Kuitenkin tietyissä maissa keskimääräinen lisäarvo on suhteellisen korkea. Nämä maat ovat Luxemburg (8,7 %), Portugali (6,3 %), Kreikka (5,1 %), Italia (4,6 %) ja Belgia (4,3 %) (35). EU:n uusissa jäsenvaltioissa tekstiili- ja vaatetusteollisuuden merkitys on vieläkin suurempi: esimerkiksi Liettuassa vastaava luku on 16,1 prosenttia (36) ja Virossa 10,5 prosenttia (37).
2.2

Aktiiviset ja älykkäät pakkausmateriaalit voidaan yksinkertaisuuden vuoksi jakaa kahteen pääryhmään: pakkausmateriaalit, jotka absorboivat elintarvikkeesta ylimääräisiä aineita (esimerkiksi hapenpoistajat), ja materiaalit, jotka vapauttavat hitaasti säilöntäaineita tai aromeja pakattuun elintarvikkeeseen. On tärkeää korostaa, että pakkausten ja niiden sisältämien absorboivien tai aineita vapauttavien ainesosien on kaikissa tapauksissa täytettävä EU:n elintarvikelainsäädännön ja pakkauksia koskevan lainsäädännön vaatimukset niiden turvallisen elintarvikekäytön varmistamiseksi. Näin ollen komission ehdotuksen on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukainen. Kyseisessä asetuksessa säädetään elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä.
2.1

ETSK on ilmaissut jo aiemmissa lausunnoissaan (6) kantansa siihen, miten Välimeren kalavaroja tulisi hallinnoida. Komitea katsoo aiheelliseksi esittää seuraavassa koosteen jo vuonna 1998 Välimeren kalavarojen hallinnoinnista tekemistään tärkeinä pitämistään päätelmistä koska ne kuvaavat hyvin Välimeren kalastustilannetta ja ovat edelleen täysin päteviä: — ”Välimerellä on omat erityispiirteensä, ja tehokkaat hallinnointijärjestelmät on ehdottomasti mukautettava niihin. — Hallinnointijärjestelmien tehokkuuteen vaikuttaa niin ikään tasapuolisuus, jolloin niitä voi verrata keskenään. — Tieteellisen tutkimuksen tukemista on jatkettava ja Välimeren kalastusneuvoston toimintaa on vauhditettava, jotta yhteistyötä voitaisiin tehdä ensisijaisesti neuvoston puitteissa samalla kun Välimeren rantavaltiot tekevät keskenään tutkimusyhteistyötä. — Tilanne vaihtelee nykyisin suuresti, minkä vuoksi Välimeren kalastus on yhdenmukaistettava todella kattavasti. Yhdenmukaisuuden ehdottomana edellytyksenä on, että asetukseen (EY) N:o 1626/94 tehdyt, tieteellisesti perustelemattomat poikkeukset kumotaan vähitellen ja kaikkiin aluksiin sovelletaan samoja teknisiä toimenpiteitä. — Komitea toivoo, että annettavista säännöksistä kuullaan alan ammattipiirejä, jotta ne saadaan mukaan noudattamaan säännöksiä ja kannattamaan Euroopan unionin Välimeren kalastusneuvostossa tekemää ehdotusta perustaa komitea, jonka työskentelyyn alan ammattilaiset osallistuisivat. — Sellaisia tuottajia vastaan, jotka eivät kunnioita kalavarojen säilyttämissäännöksiä, on ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin. On tuettava vastuuntuntoista kauppaa etenkin unionin ulkopuolisten maiden aluksien tällä hetkellä harjoittaman laittoman kilpailun välttämiseksi. — Välimeren kalavarojen suojelualueiden perustaminen on sopiva toimenpide, joka lisää kalavarojen suojelu- ja säilyttämistoimenpiteiden tehoa. — Diplomaattitason konferensseissa on päästävä aiejulistuksia pitemmälle. Maidenvälistä yhteistyötä on tiivistettävä, ja maiden on tehtävä valmistelutyötä, jonka pohjalta voidaan tehdä välittömästi täytäntöönpantavia päätelmiä. — Mukautettaessa Välimerta kestävään kalastukseen perinteinen kalastus on asetettava etusijalle ennen teollista kalastusta. Välimeren rannikkovaltioiden etujen on oltava muiden valtioiden etuja tärkeämmät.”
1.4

Nykyisen, etenkin paristoja koskevan unionin lainsäädännön perusteella jätehuollon mahdollisia riskejä ei ole voitu säännellä tehokkaasti eikä luoda yhtenäistä kehystä paristojen keruuta ja kierrätystä varten. Vuonna 2002 alle puolet kaikista myydyistä kannettavista paristoista on kerätty ja kierrätetty, ja suurin osa on kulkeutunut ympäristöön. Ajoneuvoissa ja teollisuudessa käytettävistä paristoista ja akuista suurin osa sitä vastoin jo kerätään, sillä kierrätetyllä lyijyllä on kaupallista arvoa ja teollisuudessa käytettyjä nikkelikadmiumakkuja varten on olemassa asianmukaisia keräysjärjestelmiä.
2.2

Ehdotetun direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa korvataan alkuperäisen direktiivin liite, jossa mainitaan tiivistetysti eri yhtiötyypit kunkin maan kielellä tai kielillä. Uudessa liitteessä on aiempaa seikkaperäisempi yhtiöluettelo, jossa mainitaan myös eurooppayhtiö (SE) ja eurooppaosuuskunta (SCE). Luettelo on siinä suhteessa arvokas, että se on aiempaa selkeämpi ja että sen avulla voidaan mahdollisesti vähentää eräisiin maihin liittyviä tulkintaepäselvyyksiä. Kaiken kaikkiaan luetteloon ei kuitenkaan ole tehty muita kuin edellä mainitut uudistukset, jotka olivatkin välttämättömiä.
1.3

Jotta jäseneksi liittyvät maat voisivat liittyä osaksi sähkön ja kaasun sisämarkkinoita, Euroopan laajuisten verkkojen (TEN-verkkojen) suuntaviivoja on tarkistettava. Monet yhteisön ja jäsenyyteen valmistautuvien maiden välisiin yhteyksiin liittyvät hankkeet ovat jo oikeutettuja saamaan Euroopan laajuisiin verkkoihin tarkoitettua rahoitusta, mutta hankeluetteloa on täydennettävä. Samaa lähestymistapaa tarvitaan suhteessa naapurivaltioihin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on luoda asteittain Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinat, jotka voisivat potentiaalisesti kattaa yli 35 maata, joissa on yhteensä yli 600 miljoonaa asukasta. Markkinat olisi luotava markkinoiden avaamista, ympäristönsuojelua ja turvallisuutta koskevien yhteisten vaatimusten pohjalta.