Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppasopimuksen tekemisestä /* KOM/2007/0712 lopull. - ACC 2007/0246 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.11.2007 KOM(2007) 712 lopullinen 2007/0246 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppasopimuksen tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Kun EY:n ja Australian välinen uusi viinikauppasopimus hyväksytään, se korvaa vuoden 1994 sopimuksen. Heti kun vuoden 1994 sopimus oli tullut voimaan, ryhdyttiin käymään kahdenkeskisiä lisäneuvotteluja siitä, miten Australia vähitellen lopettaa eräiden EY:n viinien nimien käytön. Neuvosto antoi lokakuussa 2000 kahdenvälisiä viinisopimuksia koskevat päätelmänsä, minkä vuoksi lisäneuvottelut korvattiin neuvotteluilla uuden sopimuksen aikaansaamiseksi. Sopimusneuvottelut on saatu päätökseen, ja molemmat sopimuspuolet parafoivat EY:n ja Australian välisen uuden viinikauppasopimuksen luonnoksen 5 päivänä kesäkuuta 2007. Neuvottelujen tulos on tasapainoinen ja parantaa selvästi vuoden 1994 sopimusta molempien sopimuspuolten kannalta. Uuden sopimuksen mukaisesti kummankin sopimuspuolen maantieteelliset merkinnät suojataan ”viran puolesta” ja Australia lopettaa vähitellen eräiden tärkeiden EU-nimitysten, kuten samppanjan ja portviinin, käytön vuoden kuluessa uuden sopimuksen voimaantulosta. Sopimuksella suojataan EY:n viinien merkintöjä koskeva järjestelmä, koska siinä muun muassa luetellaan vapaaehtoiset merkinnät, joita voidaan käyttää australialaisissa viineissä. Lisäksi siinä määrätään viiniköynnöslajikkeiden ilmoittamisesta päällysmerkinnöissä ja lopetetaan ilmaisujen 'Hermitage' ja 'Lambrusco' käyttö Australiasta peräisin olevissa viineissä vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta. Siinä määrätään myös suojasta, jonka Australia antaa EY:n perinteisille merkinnöille. Australia lopettaa vähitellen eräiden tällaisten merkintöjen käytön vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta, joskin tiettyjä merkintöjä se saa käyttää tuotantomenetelmiin liittyvin selkein edellytyksin. Sopimuksella parannetaan viininvalmistusmenetelmiä koskevaa järjestelmää vahvistamalla määräaikoja ja ottamalla käyttöön vastaväite- ja välimiesmenettelyt. Lisäksi siinä selkeytetään uusien viininvalmistusmenetelmien arvioimiseksi tarvittavia perusteita, joihin kuuluvat myös terveys- ja kasvinsuojeluvaatimukset. Australiaan sovelletaan yksinkertaistettua todistusmenettelyä, josta säädetään EY-lainsäädännössä. Rekisteröidyt tavaramerkit, joissa on toisen sopimuspuolen vuoden 1994 jälkeen suojaama maantieteellinen merkintä, on tarkistettu, ja rajoitettu määrä kummankin sopimuspuolen tavaramerkkejä voidaan pitää käytössä, kunhan kuluttajia ei johdeta harhaan asianomaisen viinin oikean alkuperän suhteen. Rekisteröityjen tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen tarkistamisesta on sovittu uuteen sopimukseen liitetyllä kirjeenvaihdolla. Kummankin sopimuspuolen on kuitenkin tehtävä rekisteröidyille tavaramerkeille lisätarkistus, koska kumpikin sopimuspuoli on ottanut käyttöön uusia maantieteellisiä merkintöjä ensimmäisen tarkistuksen ja parafoinnin välisenä aikana. Uuden sopimuksen mukaisesti suojattavien maantieteellisten merkintöjen liitteitä on sen vuoksi pitänyt päivittää näiden uusien maantieteellisten merkintöjen edellä mainittujen tarkistusten vuoksi. EY:n uusiin maantieteellisiin merkintöihin kuuluvat muun muassa Romanian ja Bulgarian ilmoittamat merkinnät, jotka edellä mainitun tarkistuksen tuloksista riippuen lisätään sopimuksen liitteeseen II ennen allekirjoittamista. Sopimuspuolet ovat määrittäneet kysymykset, joista on tarpeen vielä neuvotella. Nämä kysymykset esitetään neuvottelijoiden konsolidoiduissa liitännäiskirjeissä, jotka eivät ole osa sopimusta. 2007/0246 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppasopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 4 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1. Euroopan yhteisön ja Australian sopimus viinikaupasta[1], joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 94/184/EY[2], edellytti lisäneuvotteluja siirtymäkausista, jotka koskevat kyseisen sopimuksen 8 ja 11 artiklassa tarkoitettuja nimiä. 2. Neuvosto valtuutti 23 päivänä lokakuuta 2000 komission neuvottelemaan yhteisön ja Australian välisestä viinikauppaa koskevasta uudesta sopimuksesta. 3. Neuvottelut on saatu päätökseen, ja molemmat sopimuspuolet parafoivat 5 päivänä kesäkuuta 2007 Euroopan yhteisön ja Australian välisen sopimuksen viinikaupasta, jäljempänä ’viinikauppasopimus’. 4. Viinikauppasopimus olisi sen vuoksi hyväksyttävä. 5. Viinikauppasopimuksen liitteiden täytäntöönpanon ja mahdollisen muuttamisen helpottamiseksi komissio olisi valtuutettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999[3] tarkoitettua menettelyä noudattaen. 6. Brysselissä ja Canberrassa (26–31 päivänä tammikuuta 1994) tehdyt Euroopan yhteisön ja Australian välinen sopimus viinikaupasta sekä kyseisen sopimuksen pöytäkirjat ja siihen liittyvä kirjeenvaihto olisi irtisanottava viinikauppasopimuksen voimaantulopäivästä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Australian välinen viinikaupasta tehty sopimus liitteineen, pöytäkirjoineen, julistuksineen ja konsolidoituine kirjeenvaihtoineen, jäljempänä ’viinikauppasopimus’. Tällä päätöksellä hyväksytyn viinikauppasopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö(t), jolla (joilla) on valtuudet allekirjoittaa viinikauppasopimus yhteisöä sitovasti. 3 artikla Komissio valtuutetaan toteuttamaan viinikauppasopimuksen 29 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi asetuksen (EY) N:o 1493/1999 75 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen toimenpiteet, jotka ovat tarpeen viinikauppasopimuksen täytäntöönpanemiseksi ja sen liitteiden ja pöytäkirjan muuttamiseksi mainitun sopimuksen 29 ja 30 artiklan mukaisesti. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Euroopan yhteisön ja Australian välinen VIINIKAUPPASOPIMUS EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’ ja AUSTRALIA, jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka HALUAVAT parantaa edellytyksiä viinikaupan suotuisalle ja sopusointuiselle kehittämiselle ja kaupallisen yhteistyön edistämiselle tasa-arvon, molemminpuolisen hyödyn ja vastavuoroisuuden perusteella, TOTEAVAT, että sopimuspuolet haluavat välisensä kaupan edistämiseksi vahvistaa yhteyksiään viinialalla, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Tavoitteet Sopimuspuolet sitoutuvat syrjimättä ja vastavuoroisesti helpottamaan ja edistämään yhteisöstä ja Australiasta peräisin olevan viinin kauppaa tässä viinikauppasopimuksessa määrätyin edellytyksin. 2 artikla Soveltamisala Tätä viinikauppasopimusta sovelletaan Brysselissä 14 päivänä kesäkuuta 1983 allekirjoitetun harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan yleissopimuksen [4] mukaisen harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 22.04 kuuluviin viineihin. 3 artikla Määritelmät Jollei toisin määrätä, tässä viinikauppasopimuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: a) ’peräisin olevalla viinillä’, kun sitä käytetään jommankumman sopimuspuolen nimen yhteydessä, tarkoitetaan viiniä, joka on valmistettu kyseisen sopimuspuolen alueella yksinomaan sen alueella kokonaisuudessaan kerätyistä viinirypäleistä; b) ’maantieteellisellä merkinnällä' tarkoitetaan TRIPS-sopimuksen 22 artiklan 1 kohdassa määriteltyä merkintää; c) ’perinteisellä merkinnällä’ tarkoitetaan perinteisesti käytettyä nimitystä, joka viittaa erityisesti valmistustapaan tai viinin laatuun, väriin tai tyyppiin ja joka yhteisön lainsäädännössä hyväksytään käytettäväksi yhteisön alueelta peräisin olevan viinin kuvauksessa ja esittelyssä; d) ’kuvauksella’ tarkoitetaan etiketeissä, viinin mukana seuraavissa asiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti kauppalaskuissa ja lähetysluetteloissa, ja mainonnassa käytettyjä ilmaisuja; e) ’päällysmerkinnöillä’ tarkoitetaan viiniä luonnehtivien ja samassa astiassa, myös sulkimessa, astiassa riippuvassa lapussa tai pullon kaulan päällystyksessä, olevien kuvausten ja muiden merkintöjen, tunnusten, kuvien, maantieteellisten merkintöjen ja tavaramerkkien kokonaisuutta; f) ’esittelyllä’ astioissa ja niiden sulkimissa, etiketeissä ja pakkauksissa käytettäviä ilmaisuja; g) ’pakkauksella’ tarkoitetaan suojakääreitä, kuten papereita, erilaisia olkikääreitä ja pahvi- ja puulaatikoita, joita käytetään yhden tai useamman astian kuljetuksessa tai myynnissä loppukuluttajalle; h) ’TRIPS-sopimuksella’ tarkoitetaan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta, joka on WTO-sopimuksen liitteessä 1C, i) ’WTO-sopimuksella’ tarkoitetaan Maailman kauppajärjestön perustamisesta 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyä Marrakeshin sopimusta; j) jollei 29 artiklan 3 kohdan e alakohdasta ja 30 artiklan 3 kohdan c alakohdasta muuta johdu, viittausta lakiin, lainsäädäntöön tai asetukseen pidetään viittauksena lakiin, lainsäädäntöön tai asetukseen sellaisena kuin se on muutettuna viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivänä. Jos jompikumpi sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle allekirjoitushetkellä, että sen on annettava lakeja, lainsäädäntöä tai asetuksia tämän viinikauppasopimuksen mukaisten velvollisuuksien täyttämiseksi, viittausta tällaisiin lakeihin, lainsäädäntöön tai asetuksiin pidetään viittauksina kyseisiin lakeihin, lainsäädäntöön tai asetuksiin sellaisina kuin ne ovat voimassa päivänä, jona sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle, että sen viinikauppasopimuksen voimaantuloon liittyviä vaatimuksia on noudatettu. 4 artikla Yleissäännöt 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä, viinien tuonti ja kaupan pitäminen on toteutettava tuojana toimivan sopimuspuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. 2. Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän viinikauppasopimuksen velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi. Ne valvovat tässä viinikauppasopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden toteutumista. I OSASTOViininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä viinin koostumukseen liittyvät vaatimukset 5 ARTIKLA Nykyiset viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä viinin koostumukseen liittyvät vaatimukset 1. Yhteisö sallii kaikkien Australiasta peräisin olevien, suoraan ihmisravinnoksi tarkoitettujen viinien tuonnin alueelleen ja niiden kaupan pitämisen siellä, jos ne on tuotettu: a) yhden tai useamman liitteessä I olevan A osan 1 kohdassa luetellun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön mukaisesti; ja b) sopimuksen pöytäkirjan I.1 kohdassa määrättyjen koostumukseen liittyvien vaatimusten mukaisesti. 2. Australia sallii kaikkien yhteisöstä peräisin olevien, suoraan ihmisravinnoksi tarkoitettujen viinien tuonnin alueelleen ja niiden kaupan pitämisen siellä, jos ne on tuotettu yhden tai useamman liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa luetellun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön mukaisesti. 3. Sopimuspuolet katsovat, että liitteessä I luetellut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä pöytäkirjassa määrätyt koostumukseen liittyvät vaatimukset ovat 7 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ja vaatimusten mukaisia. 6 artikla Uudet viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä koostumukseen liittyvät vaatimukset tai muutokset 1. Jos toinen sopimuspuoli ehdottaa jonkin sellaisen uuden viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen, jota toinen sopimuspuoli ei ole hyväksynyt 5 artiklan nojalla, hyväksymistä alueellaan kaupalliseen käyttöön tai nykyisen viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen muuttamista, ja tämä edellyttää liitteen I muuttamista 11 artiklan mukaisesti, sen on ilmoitettava siitä toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti mahdollisimman pian ja annettava tälle kohtuulliset mahdollisuudet esittää huomautuksia ennen uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen lopullista hyväksymistä. 2. Lisäksi sopimuspuolen on toisen sopimuspuolen pyynnöstä toimitettava sille tarkastelun helpottamiseksi tekninen asiakirja, jossa esitetään perusteet ehdotetun uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen hyväksymiselle erityisesti 7 artiklassa esitettyjen tavoitteiden ja vaatimusten osalta. 3. Toisen sopimuspuolen on tarkasteltava 1 kohdassa tarkoitetun ehdotettua uutta tai muutettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta ottaen huomioon 7 artiklassa esitetyt tavoitteet ja vaatimukset. 4. Sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle 30 päivän kuluessa ehdotetun uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen hyväksymisen voimaantulosta. 5. Edellä olevassa 4 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen on sisällettävä uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen kuvaus. 6. Jos teknistä asiakirjaa ei ole toimitettu 2 kohdan mukaisesti, ilmoituksen tekevän sopimuspuolen on toisen sopimuspuolen pyynnöstä toimitettava tekninen asiakirjan kyseisen kohdan mukaisesti. 7. Tätä artiklaa ei sovelleta, jos sopimuspuoli mukauttaa liitteessä I olevassa C osassa tarkoitettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä vain ottaakseen huomioon tietyn markkinointivuoden ilmasto-olosuhteet, edellyttäen että mukautus on vähäinen eikä muuta olennaisesti asianomaista viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta (tekninen mukautus). Sopimuspuolen, joka ehdottaa teknistä mukautusta, on ilmoitettava siitä toiselle sopimuspuolelle niin pian kuin mahdollista mutta joka tapauksessa ennen kaupan pitämistä toisen sopimuspuolen alueella. 7 artikla Tavoitteet ja vaatimukset 1. Viinin tuotannossa käytettävien uusien tai muutettujen viininvalmistusmenetelmien tai -käytäntöjen taikka koostumukseen liittyvien vaatimusten on oltava seuraavien tavoitteiden mukaisia: a) ihmisten terveyden suojelu; b) kuluttajien suojelu vilpillisiltä käytännöiltä; c) 2 kohdassa esitettyjen hyviin viinivalmistusmenetelmiin liittyvien vaatimusten noudattaminen. 2. Hyvä viininvalmistusmenetelmä on seuraavien vaatimusten mukainen: I. sitä ei ole kielletty alkuperämaan lainsäädännössä; II. se suojaa tuotteen aitoutta varmistamalla, että viinin tyypilliset ominaisuudet johtuvat sen valmistuksessa käytetyistä rypäleistä; III. viljelyalue ja erityisesti ilmastolliset, geologiset ja muut tuotantoon liittyvät olosuhteet otetaan huomioon; IV. se perustuu kohtuulliseen tekniseen tai käytännön tarpeeseen lisätä muun muassa viinin säilyvyyttä, vakautta ja hyväksyttävyyttä kuluttajan kannalta; V. se takaa, että käsittelyt tai lisäykset rajataan määrään, joka on välttämätön halutun vaikutuksen saamiseksi. 8 artikla Väliaikainen lupa Sopimuspuolen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilmoittamaa uutta tai muutettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta soveltamalla tuotettua viiniä saa väliaikaisesti tuoda ja pitää kaupan toisen sopimuspuolen alueella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 35 artiklassa määrättyjen toimenpiteiden soveltamista. 9 artikla Vastaväitemenettely 1. Sopimuspuoli voi kuuden kuukauden kuluessa toisen sopimuspuolen tekemän, 6 artiklan 4 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta esittää kirjallisen väitteen uutta tai muutettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta vastaan sillä perusteella, että se on ristiriidassa 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden kanssa. Kun toinen sopimuspuoli esittää vastaväitteen, kumpikin sopimuspuoli voi pyytää 37 artiklassa määrättyjä neuvotteluja. Jos asiassa ei päästä ratkaisuun 12 kuukauden kuluessa siitä, kun sopimuspuoli on vastaanottanut 6 artiklan 4 kohdan mukaisen ilmoituksen, kumpikin sopimuspuoli voi viedä asian 10 artiklan mukaiseen välimiesmenettelyyn. 2. Sopimuspuoli voi kahden kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta pyytää tietoja tai lausuntoa kansainväliseltä viinijärjestöltä (OIV) tai muulta asiaankuuluvalta kansainväliseltä elimeltä. Jos tällaisia tietoja tai lausuntoa pyydetään, sopimuspuolet voivat yhteisesti päättää pidentää kuuden kuukauden määräaikaa, jonka kuluessa sopimuspuoli voi esittää vastaväitteensä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden 1 kohdassa määrättyjen määräaikojen soveltamista. 3. Jäljempänä olevassa 10 artiklassa tarkoitettujen välimiesten on päätettävä, onko ilmoitettu uusi tai muutettu viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö tai koostumukseen liittyvä vaatimus 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukainen. 4. Kun kyseessä on sopimuspuolen pyyntö sellaisen viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen hyväksymiseksi, jonka toinen sopimuspuoli on jo hyväksynyt kolmannen maan kaupalliseen käyttöön, 1 kohdassa tarkoitettu määräaika puolitetaan. 10 artikla Viininvalmistusmenetelmiä koskeva välimiesmenettely 1. Sopimuspuoli voi aloittaa 9 artiklan mukaisen välimiesmenettelyn ilmoittamalla toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti asian viemisestä välimiesmenettelyyn. 2. Kummankin sopimuspuolen on 30 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta nimettävä välimies soveltaen 6 kohdassa esitettyjä perusteita ja ilmoitettava valinnastaan toiselle sopimuspuolelle. 3. Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen välimiesten on 30 päivän kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä nimettävä yhteisesti kolmas välimies. Jos ensimmäiset kaksi välimiestä eivät pysty nimeämään kolmatta välimiestä, sopimuspuolten on yhdessä päätettävä kolmannen välimiehen nimeämisestä 30 päivän kuluessa. 4. Jos sopimuspuolet eivät pysty yhdessä valitsemaan kolmatta välimiestä 3 kohdassa tarkoitettujen 30 päivän kuluessa, kansainvälisen tuomioistuimen puheenjohtaja tai jäsen (sen mukaan, kumpi on virkaiältään vanhempi) tekee jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä tarvittavan nimeämisen 60 päivän kuluessa kansainvälisen tuomioistuimen käytännön mukaisesti ja 5 kohdan perusteita soveltaen. 5. Kolmas nimetty välimies toimii välimiesmenettelyn johtajana, ja hänellä on oltava juridinen pätevyys. 6. Välimiesten (menettelyn johtajaa lukuun ottamatta) on oltava ehdottoman riippumattomia kansainvälisen tason asiantuntijoita viininvalmistuksen alalla. 7. Välimiehet laativat yhdessä 30 päivän kuluessa kolmannen välimiehen valitsemisesta välimiesmenettelyä koskevan työjärjestyksen säännöt ottaen huomioon pysyvän välitystuomioistuimen valinnanvaraiset säännöt valtioiden välisten riitojen välimiesmenettelyä varten, joskin työjärjestyksen säännöistä voidaan sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella milloin tahansa poiketa tai muuttaa niitä. 8. Välimiesten on tehtävä päätelmänsä asiasta 90 päivän kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä. Päätelmät on tehtävä enemmistöpäätöksenä. Päätelmissään välimiesten on erityisesti esitettävä 9 artiklan 3 kohdassa määrätty päätös. 9. Välimiesmenettelyn kustannukset – välimiesten palkkiokustannukset mukaan luettuina – jaetaan tasan sopimuspuolten välillä. Sekakomitea vahvistaa välimiehille maksettavien palkkioiden ja kulukorvausten suuruuden. 10. Välimiesten päätös on lopullinen ja sitova. 11 artikla Liitteen I muuttaminen 1. Sopimuspuolet muuttavat liitettä I tai pöytäkirjaa 29 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 30 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti ottaakseen huomioon 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilmoitetun uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen niin pian kuin mahdollista, mutta kuitenkin 15 kuukauden kuluessa asianomaisen ilmoituksen päivämäärästä. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, jos sopimuspuoli on aloittanut 9 artiklassa määrätyn vastaväitemenettelyn, sen on toimittava neuvottelujen tulosten mukaisesti, jollei asiaa saateta välimiesmenettelyyn, jolloin: a) jos välimiehet päättävät, että ilmoitettu uusi tai muutettu viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö tai koostumukseen liittyvä vaatimus on 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa esitettyjen tavoitteiden mukainen, sopimuspuolten on muutettava liitettä I tai pöytäkirjaa 29 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 30 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen lisäämiseksi siihen 90 päivän kuluessa kyseisestä päätöksestä; b) jos välimiehet kuitenkin päättävät, että ilmoitettu uusi viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö tai koostumukseen liittyvä vaatimus ei ole 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa esitettyjen tavoitteiden mukainen, ilmoituksen tehneen sopimuspuolen alueelta peräisin olevien, asianomaista viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta soveltaen tuotettujen viinien tuonnille ja kaupan pitämiselle myönnetty, 8 artiklassa tarkoitettu väliaikainen lupa lakkaa olemasta voimassa 90 päivän kuluttua kyseisestä päätöksestä. II OSASTO VIINIEN NIMITYSTEN SUOJA JA MÄÄRÄYKSET NIIDEN KÄYTTÄMISESTÄ KUVAUKSESSA JA ESITTELYSSÄ 12 ARTIKLA Suojatut nimitykset 1. Seuraavat nimitykset suojataan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15, 17 ja 22 artiklan sekä pöytäkirjan soveltamista: a) yhteisöstä peräisin olevissa viineissä: I. liitteessä II olevassa A osassa luetellut maantieteelliset merkinnät; II. siihen jäsenvaltioon viittaavat ilmaisut, josta viini on peräisin, tai muut kyseistä jäsenvaltiota osoittavat nimitykset; III. liitteessä III luetellut perinteiset merkinnät; IV. viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 54 artiklassa tarkoitetut viiniluokat, jotka liittyvät määritetyillä alueilla tuotettuihin laatuviineihin ja joita tarkoitetaan liitteessä IV olevassa A osassa; ja V. viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VIII olevan D osan 2 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetut myyntinimikkeet, jotka liittyvät määritetyillä alueilla tuotettuihin laatuviineihin ja joita tarkoitetaan liitteessä IV olevassa B osassa; b) Australiasta peräisin olevissa viineissä: I. liitteessä II olevassa B osassa luetellut maantieteelliset merkinnät; ja II. viittaukset Australiaan tai muut kyseistä maata osoittavat nimitykset. 2. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että sopimuspuolten alueilta peräisin olevaa viiniä vietäessä ja kaupan pidettäessä tässä artiklassa tarkoitettuja yhden sopimuspuolen suojattuja nimityksiä käytetään kuvaamaan ja esittelemään toiselta sopimuspuolelta peräisin olevaa viiniä muutoin kuin tässä viinikauppasopimuksessa määrätyllä tavalla. 13 artikla Maantieteelliset merkinnät 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä: a) liitteessä II olevassa A osassa lueteltuihin yhteisön maantieteellisiin merkintöihin sovelletaan Australiassa seuraavaa: I. ne on suojattu, kun kyseessä ovat yhteisöstä peräisin olevat viinit; ja II. yhteisö saa käyttää niitä vain yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin; ja b) liitteessä II olevassa B osassa lueteltuihin Australian maantieteellisiin merkintöihin sovelletaan yhteisössä seuraavaa: I. ne on suojattu, kun kyseessä ovat Australiasta peräisin olevat viinit; ja II. Australia saa käyttää niitä vain Australian lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 2. Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti varmistaakseen vastavuoroisen suojan liitteessä II luetelluille maantieteellisille merkinnöille, joita käytetään kuvamaan ja esittelemään sopimuspuolten alueilta peräisin olevia viinejä. Kumpikin sopimuspuoli antaa asianomaisille osapuolille lailliset keinot, joilla estetään liitteessä II lueteltujen maantieteellisten merkintöjen käyttö sellaisten viinien alkuperän osoittamiseksi, jotka eivät ole peräisin mainitun maatieteellisen merkinnän osoittamasta paikasta. 3. Edellä olevassa 2 kohdassa määrättyä suojaa sovelletaan, vaikka a) viinin oikea alkuperä ilmoitetaan; b) kyseistä maantieteellistä merkintää käytetään käännöksessä; tai c) merkintöjä käytetään sellaisten ilmaisujen kanssa kuin "laji", "tyyppi", "tapa", "jäljitelmä", "menetelmä" tai muut vastaavat ilmaisut. 4. Edellä olevassa 2 ja 3 kohdassa määrätty suoja ei kuitenkaan rajoita 15 ja 22 artiklan soveltamista. 5. Viinin tavaramerkin, joka koostuu kokonaan tai osittain viinin alkuperän osoittavasta, liitteessä II luetellusta maantieteellisestä merkinnästä, rekisteröinti evätään tai, jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii ja asianomainen osapuoli sitä pyytää, peruutetaan, jos kyseinen viini ei ole peräisin maantieteellisen merkinnän osoittamasta paikasta. 6. Jos liitteessä II luetellut maantieteelliset merkinnät ovat homonyymiset, kullekin merkinnälle myönnetään suoja sillä edellytyksellä, että niitä on käytetty hyvässä uskossa. Sopimuspuolten on yhdessä päätettävä niistä käytännön edellytyksistä, joilla homonyymiset maantieteelliset merkinnät erotetaan toisistaan, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasapuolinen kohtelu ja se, että kuluttajia ei johdeta harhaan. 7. Jos liitteessä II lueteltu maantieteellinen merkintä on homonyyminen kolmannen maan maantieteellisen merkinnän kanssa, sovelletaan TRIPS-sopimuksen 23 artiklan 3 kohtaa. 8. Tämän viinikauppasopimuksen määräykset eivät millään tavoin estä ketään käyttämästä kaupallisiin tarkoituksiin omaa tai edeltäjänsä nimeä tavalla, joka ei johda kuluttajaa harhaan. 9. Mikään tämän viinikauppasopimuksen määräys ei velvoita sopimuspuolta suojaamaan sellaista toisen sopimuspuolen liitteessä II lueteltua maantieteellistä merkintää, jota ei suojata tai jonka suoja lakkaa sen alkuperämaassa tai jonka käyttö on lopetettu siellä. 10. Sopimuspuolet vahvistavat, että tästä viinikauppasopimuksesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet eivät koske muita kuin liitteessä II lueteltuja maantieteellisiä merkintöjä. Kummankin sopimuspuolen maantieteellisten merkintöjen suojaan sovelletaan TRIPS-sopimusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän viinikauppasopimuksen maantieteellisiä merkintöjä koskevien määräysten soveltamista. 14 artikla Nimitykset tai viittaukset jäsenvaltioihin ja Australiaan 1. Kun kyseessä ovat viinin alkuperän osoittavat viittaukset yhteisön jäsenvaltioihin ja muut jäsenvaltiota osoittavat nimitykset, niihin sovelletaan Australiassa seuraavaa: a) ne on varattu asianomaisesta jäsenvaltiosta peräisin oleville viineille; ja b) yhteisö saa käyttää niitä vain yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 2. Kun kyseessä ovat viinin alkuperän osoittavat viittaukset Australiaan ja muut kyseistä maata osoittavat nimitykset, niihin sovelletaan yhteisössä seuraavaa: a) ne on varattu Australiasta peräisin oleville viineille; ja b) Australia saa käyttää niitä vain Australian lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 15 artikla Siirtymävaiheen järjestelyt Edellä olevan 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan I alakohdassa ja 13 artiklassa tarkoitettujen nimitysten suoja ei estä seuraavien nimitysten käyttämistä viinin kuvaamiseen ja esittelyyn Australiassa ja kolmansissa maissa, joiden lainsäädäntö sen sallii, seuraavien siirtymäkausien aikana: a) 12 kuukautta tämän viinikauppasopimuksen voimaantulosta, kun kyseessä ovat seuraavat nimitykset: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry ja White Burgundy; b) 10 vuotta tämän viinikauppasopimuksen voimaantulosta, kun kyseessä on nimitys Tokay. 16 artikla Perinteiset merkinnät 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä, liitteessä III lueteltuja yhteisön perinteisiä merkintöjä: a) ei saa käyttää Australiasta peräisin olevan viinin kuvauksessa tai esittelyssä; ja b) saa käyttää yhteisöstä peräisin olevan viinin kuvauksessa ja esittelyssä yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin vain sellaisissa viineissä, joiden alkuperä, luokka ja kieli ovat liitteessä III esitetyn mukaiset. 2. Australian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti varmistaakseen suojan liitteessä III luetelluille perinteisille merkinnöille, joita käytetään kuvamaan ja esittelemään yhteisön alueelta peräisin olevia viinejä. Tätä varten Australia ottaa käyttöön aiheelliset oikeudelliset keinot varmistaakseen tehokkaan suojan ja estääkseen perinteisten merkintöjen käytön sellaisten viinien kuvauksessa, joilla ei ole niihin oikeutta, myös silloin kun merkintöjä käytetään sellaisten ilmaisujen kanssa kuin "laji", "tyyppi", "tapa", "jäljitelmä", "menetelmä" tai muut vastaavat ilmaisut. 3. Edellä olevassa 2 kohdassa määrättyä suojaa sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 ja 23 artiklan soveltamista. 4. Perinteisen merkinnän suojaa sovelletaan ainoastaan: a) kieleen tai kieliin, joilla se esitetään liitteessä III; ja b) viiniluokkaan, jonka osalta se on suojattu yhteisössä liitteessä III esitetysti. 5. Australia voi sallia, että sen alueella käytetään liitteessä III lueteltujen perinteisten merkintöjen laisia tai kaltaisia ilmaisuja viinissä, joka ei ole peräisin sopimuspuolten alueilta, sillä edellytyksellä että kuluttajia ei johdeta harhaan, tuotteen alkuperä mainitaan ja käyttö ei ole 20 päivänä maaliskuuta 1883 tehdyn teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 10 a artiklassa tarkoitettua vilpillistä kilpailua. 6. Tämä viinikauppasopimus ei millään tavoin estä ketään käyttämästä kaupallisiin tarkoituksiin omaa tai edeltäjänsä nimeä tavalla, joka ei johda kuluttajaa harhaan. 7. Australia ei saa sallia alueellaan kokonaan tai osittain liitteessä III luetellusta perinteisestä merkinnästä koostuvan tavaramerkin rekisteröintiä sen käyttämiseksi viinin kuvauksessa ja esittelyssä, jollei tässä viinikauppasopimuksessa sallita perinteisen merkinnän käyttöä asianomaisen viinin yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Kuitenkaan: a) tätä vaatimusta ei sovelleta tavaramerkkeihin, jotka on rekisteröity Australiassa lainmukaisesti ja hyvässä uskossa tai joihin on ennen tämän viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivää saatu lainmukaisesti oikeudet Australiassa käyttämällä niitä hyvässä uskossa; b) kun kyseessä ovat liitteeseen III tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivän jälkeen sisällytetyt perinteiset merkinnät, tätä vaatimusta ei sovelleta tavaramerkkeihin, jotka on rekisteröity Australiassa hyvässä uskossa tai joihin on saatu lainmukaisesti oikeudet Australiassa käyttämällä niitä hyvässä uskossa, ennen kuin asianomainen perinteinen merkintä on suojattu tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti; ja c) tämä vaatimus ei estä a ja b alakohdassa tarkoitettujen tavaramerkkien käyttöä kolmansissa maissa, jos kolmannen maan lainsäädäntö sen sallii. Tämä määräys ei vaikuta yhteisön oikeuteen käyttää asianomaista perinteistä merkintää 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. 8. Rajoittamatta 5, 6 ja 7 kohdan sekä 23 artiklan soveltamista Australia ei saa sallia alueellaan kokonaan tai osittain liitteessä III luetellusta perinteisestä merkinnästä koostuvan toiminimen käyttöä viinin kuvauksessa ja esittelyssä. Kuitenkaan: a) tätä vaatimusta ei sovelleta toiminimiin, jotka on rekisteröity Australiassa lainmukaisesti ja hyvässä uskossa ennen tämän viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivää; b) kun kyseessä ovat liitteeseen III tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivän jälkeen sisällytetyt perinteiset merkinnät, tätä vaatimusta ei sovelleta toiminimiin, jotka on rekisteröity Australiassa lainmukaisesti ja hyvässä uskossa, ennen kuin asianomainen perinteinen merkintä on suojattu tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti; ja c) tämä vaatimus ei estä tällaisten toiminimien käyttöä kolmansissa maissa, jos kolmannen maan lainsäädäntö sen sallii. Toiminimeä ei saa a, b ja c alakohdan nojalla käyttää siten, että kuluttajaa johdetaan harhaan. 9. Mikään tämän viinikauppasopimuksen määräys ei velvoita Australiaa suojaamaan sellaista liitteessä III lueteltua perinteistä merkintää, jota ei suojata tai jonka suoja lakkaa alkuperämaassa tai jonka käyttö on lopetettu yhteisössä. 17 artikla Siirtymävaiheen järjestelyt Edellä olevan 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan III alakohdassa ja 16 artiklassa tarkoitettujen nimitysten suoja ei estä seuraavien nimitysten käyttämistä viinin kuvaamiseen ja esittelyyn Australiassa ja kolmansissa maissa, joiden lainsäädäntö sen sallii, tämän viinikauppasopimuksen voimaantulosta alkavan 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese. 18 artikla Viiniluokat ja myyntinimitykset 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä, liitteessä IV olevassa A osassa lueteltuihin viiniluokkiin ja liitteessä IV olevassa B osassa lueteltuihin myyntinimikkeisiin sovelletaan seuraavaa: a) ne on suojattu, kun kyseessä ovat yhteisöstä peräisin olevat viinit; ja b) yhteisö saa käyttää niitä vain yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 2. Mikään tämän viinikauppasopimuksen määräys ei velvoita Australiaa varaamaan sellaista liitteessä IV lueteltua viiniluokkaa tai myyntinimikettä, jota ei ole varattu tai jonka varaus lakkaa alkuperämaassa tai jonka käyttö on lopetettu yhteisössä. III osastoEsittelyä ja kuvausta koskevat erityismääräykset 19 ARTIKLA Yleinen periaate Viinejä ei saa merkitä ilmaisuilla, jotka ovat virheellisiä tai harhaanjohtavia viinin luonteen, koostumuksen, laadun tai alkuperän osalta. 20 artikla Vapaaehtoiset merkinnät 1. Sopimuspuolten välisessä viinikaupassa Australiasta peräisin olevaa viiniä, jolla a) on liitteessä II olevassa B osassa lueteltu maantieteellinen merkintä, voidaan kuvata tai esittää yhteisössä varustettuna 3 kohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että merkintöjen käyttö on Australiassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaista ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksen, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksen ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstön mukaista; ja b) ei ole liitteessä II olevassa B osassa lueteltua maantieteellistä merkintää, voidaan kuvata tai esittää yhteisössä varustettuna 3 kohdan d, g ja l alakohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että merkintöjen käyttö on Australiassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaista ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksen, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksen ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstön mukaista. 2. Sopimuspuolten välisessä viinikaupassa yhteisöstä peräisin olevaa viiniä, jolla a) on liitteessä II olevassa A osassa lueteltu maantieteellinen merkintä, voidaan kuvata tai esittää Australiassa varustettuna 3 kohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että viini on merkitty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston II luvun ja liitteiden VII ja VIII sekä komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 mukaisesti, eikä merkintöjen käyttö ole virheellistä tai kuluttajia harhaanjohtavaa vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksessä ja vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksessä tarkoitetulla tavalla; ja b) ei ole liitteessä II olevassa A osassa lueteltua maantieteellistä merkintää, voidaan kuvata tai esittää Australiassa varustettuna 3 kohdan d, g ja l alakohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että viini on merkitty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston II luvun ja liitteiden VII ja VIII sekä komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 mukaisesti, eikä merkintöjen käyttö ole virheellistä tai kuluttajia harhaanjohtavaa vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksessä ja vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksessä tarkoitetulla tavalla. 3. Edellä olevassa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vapaaehtoiset merkinnät ovat seuraavat: a) satovuosi, joka on rypäleiden korjuuvuosi, jos vähintään 85 prosenttia asianomaisesta viinistä on saatu mainittuna vuonna korjatuista rypäleistä, lukuun ottamatta yhteisön viinejä, jotka on saatu talvella korjatuista rypäleistä, jolloin satovuoden asemesta merkitään asianomaisen viinivuoden ensimmäinen vuosi; b) viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen synonyymi 22 artiklan mukaisesti; c) kunniamaininta, mitali tai kilpailu, ja jos kyseessä on australialainen kunniamaininta, mitali tai kilpailu, kilpailusta on pitänyt ilmoittaa yhteisön toimivaltaiselle elimelle; d) tuotteen tyyppi liitteessä VI esitetyn mukaisesti; e) viinitarhan nimi; f) kun kyseessä on yhteisön alueelta peräisin oleva viini, viinitilan nimi, jos rypäleet viljellään ja viini viiniytetään kyseisellä viinitilalla; g) viinin väri; h) viinin pullotuspaikka; i) viinin tuotantomenetelmä, jollei liitteestä VIII muuta johdu; j) liitteessä III lueteltu perinteinen merkintä, kun kyseessä on yhteisön viini; k) liitteessä V lueteltu laatuviiniä koskeva ilmaisu, kun kyseessä on Australian viini; (l) viinin kaupan pitämiseen osallistuneiden henkilöiden nimi, osoite ja ammattinimike. 21 artikla Esittely 1. Sopimuspuolet sopivat, että silloin kun tuojasopimuspuolen lainsäädännön mukaan jotkin viinin merkinnät ovat pakollisia, muut tiedot voidaan merkitä pakollisten tietojen kanssa samaan kenttään tai muuhun kohtaan viiniä sisältävässä astiassa. 2. Sen estämättä mitä 1 kohdassa määrätään, jos liitteessä V lueteltua laatuviinin ilmaisua käytetään etiketissä osana päämyyntinimikettä, se on merkittävä samaan kenttään ja pääosin samansuuruisena kuin liitteessä II olevassa B osassa lueteltu Australian maantieteellinen merkintä. Tämän kohdan soveltamiseksi ’päämyyntinimikkeellä’ tarkoitetaan tuotteen nimitystä, joka on merkitty viiniä sisältävän astian tai pakkauksen siihen osaan, joka on tarkoitettu esitettäväksi kuluttajalle tavanomaisissa myyntiolosuhteissa. 3. Sopimuspuolet sopivat, että 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät, joihin kuuluu myös liitteessä V lueteltu laatuviiniä koskeva ilmaisu, voidaan toistaa missä tahansa kohdassa viiniastiaa riippumatta siitä, onko ne merkitty samaan kenttään liitteessä II luetellun maantieteellisen merkinnän kanssa. 4. Yhteisö sallii, että Australiasta peräisin olevaa viiniä voidaan kuvata tai esittää yhteisössä varustettuna merkinnällä sen sisältämien alkoholiannosten lukumäärästä, sillä edellytyksellä, että merkintöjen käyttö on Australiassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaista ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksen, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksen ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstön mukaista. 22 artikla Viiniköynnöslajikkeet 1. Kumpikin sopimuspuoli sallii, että toinen sopimuspuoli käyttää sen alueella yhden tai useamman viiniköynnöslajikkeen nimeä tai niiden rinnakkaisilmaisuja viinien kuvaamisessa ja esittelyssä sillä edellytyksellä, että seuraavat edellytykset täyttyvät: a) viiniköynnöslajikkeet tai niiden rinnakkaisilmaisut kuuluvat kansainvälisen viinijärjestön (OIV), UPOV:n (Union for the Protection of Plan Varieties) tai IBPGR:n (International Board for Plant Genetic Resources) laatimaan lajikeluokitteluun; b) jos viini ei koostu kokonaan mainitusta viiniköynnöslajikkeesta / mainituista viiniköynnöslajikkeista tai niiden rinnakkaisilmaisuista, vähintään 85 prosenttia viinistä – mahdollisesti käytettyjen makeutusaineiden ja mikro-organismiviljelmien määrän vähentämisen jälkeen (joiden määrä saa olla enintään 5 prosenttia viinistä) – on saatu mainitusta lajikkeesta / mainituista lajikkeista; c) kunkin merkityn viiniköynnöslajikkeen tai sen rinnakkaismerkinnän suhteellinen osuus viinin koostumuksesta on suurempi kuin merkitsemättömien lajikkeiden; d) jos mainitaan enemmän kuin kaksi lajiketta tai rinnakkaismerkintää, ne mainitaan minkä tahansa kokoisin kirjaimin alenevassa järjestyksessä sen mukaan, kuinka paljon niitä on suhteellisesti käytetty viinin koostumuksessa; e) viiniköynnöslajikkeet tai niiden rinnakkaisilmaisut merkitään joko samaan kenttään tai sen ulkopuolelle viejämaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; f) viiniköynnöslajikkeiden nimiä tai niiden rinnakkaisilmaisuja ei saa käyttää tavalla, joka johtaa kuluttajaa harhaan viinin alkuperän osalta. Sopimuspuolet voivat tätä varten määritellä nimen käyttöä koskevat käytännön edellytykset. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa, 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan I alakohdassa ja 12 artiklan 1 kohdan b alakohdan I alakohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, että: a) jos viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen rinnakkaisilmaisu koostuu kokonaan tai osittain yhteisön osalta liitteessä II olevassa A osassa luetellusta maantieteellisestä merkinnästä, Australia voi käyttää kyseisen viiniköynnöslajikkeen nimeä tai sen rinnakkaisilmaisua Australian alueelta peräisin olevan viinin kuvaamisessa tai esittelyssä, jos viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen rinnakkaisilmaisu on lueteltu liitteessä VII; ja b) jos viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen rinnakkaisilmaisu koostuu kokonaan tai osittain Australian osalta liitteessä II olevassa B osassa luetellusta maantieteellisestä merkinnästä, yhteisö voi käyttää kyseisen viiniköynnöslajikkeen nimeä tai sen rinnakkaisilmaisua yhteisön alueelta peräisin olevan viinin kuvaamisessa tai esittelyssä, jos viiniköynnöslajikkeen nimeä tai sen rinnakkaisilmaisua on käytetty hyvässä uskossa ennen tämän viinikauppasopimuksen voimaantulopäivää. 3. Sen estämättä, mitä 12 artiklassa ja tässä artiklassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, että tämän viinikauppasopimuksen voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan nimitystä "Hermitage" voidaan käyttää viiniköynnöslajikkeen "Shiraz" rinnakkaisilmaisuna Australiasta peräisin olevissa, muualla kuin yhteisön alueella kaupan pidetyissä viineissä, jos se sallitaan Australian ja asianomaisten muiden maiden lainsäädännössä eikä kyseistä nimitystä käytetä kuluttajaa harhaanjohtavalla tavalla. 4. Sen estämättä, mitä tässä artiklassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, että tämän viinikauppasopimuksen voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan viiniköynnöslajikkeen nimeä "Lambrusco" voidaan käyttää Australiasta peräisin olevissa viineissä kuvaamaan viinityyppiä, jota on perinteisesti valmistettu, markkinoitu ja pidetty kaupan kyseisellä nimellä muualla kuin yhteisön alueella, jos se sallitaan Australian ja asianomaisten muiden maiden lainsäädännössä eikä kyseistä nimitystä käytetä kuluttajaa harhaanjohtavalla tavalla. 23 artikla Laatuviineihin liittyvät ilmaisut Australia voi käyttää liitteessä V lueteltuja ilmaisuja kuvaamaan ja esittelemään Australiasta peräisin olevia viinejä mainitussa liitteessä vahvistetuin edellytyksin ja 20 artiklan mukaisesti. 24 artikla Australiasta peräisin olevat maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit Rajoittamatta Australian lainsäädännön tiukempien määräysten soveltamista sopimuspuolet sopivat, että Australia voi käyttää liitteessä II olevassa B osassa lueteltuja maantieteellisiä merkintöjä kuvamaan ja esittelemään Australiasta peräisin olevia viinejä seuraavin edellytyksin: a) jos käytetään vain yhtä maantieteellistä merkintää, vähintään 85 prosenttia viinistä on saatu asianomaisessa maantieteellisessä yksikössä korjatuista rypäleistä; b) kun samassa viinissä käytetään useampaa kuin yhtä mutta enintään kolmea maantieteellistä merkintää: I. vähintään 95 prosenttia viinistä on saatu asianomaisista maantieteellisistä yksiköistä korjatuista rypäleistä ja jokaiseen maantieteelliseen merkintään liittyvän viinin osuus on vähintään 5 prosenttia; ja II. maantieteelliset merkinnät mainitaan etiketissä alenevassa järjestyksessä suhteellisen osuuden mukaan. 25 artikla Merkintävaatimusten valvonta 1. Jos viinin kuvaus tai esittely, erityisesti etiketeissä, virallisissa tai kaupallisissa asiakirjoissa tai mainonnassa, on tämän viinikauppasopimuksen vastaista, sopimuspuolet toteuttavat tilanteen vaatimat hallinnolliset toimenpiteet tai oikeudelliset toimet oman lainsäädäntönsä mukaisesti. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet tai toimet toteutetaan erityisesti seuraavissa tapauksissa: a) jos yhteisön tai Australian lainsäädännössä säädettyjen merkintöjen kääntäminen toisen sopimuspuolen kielelle tai kielille tuo esiin jonkin näin kuvatun tai esitetyn viinin alkuperää, luonnetta tai laatua koskevan harhauttavan sanan; b) jos sellaisen viinin, jonka nimitys suojataan tällä viinikauppasopimuksella, astiassa, pakkauksessa, mainonnassa tai virallisissa tai kaupallisissa asiakirjoissa käytetään sellaisia viinin lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta, viiniköynnöslajiketta tai viinin olennaisia ominaisuuksia koskevia kuvauksia, tavaramerkkejä, nimityksiä, merkintöjä tai kuvia, jotka suoraan tai välillisesti antavat väärää tai harhaanjohtavaa tietoa; c) jos käytetään pakkausta, joka johtaa harhaan viinin alkuperän suhteen. 26 artikla Nykytilan säilyttäminen Sopimuspuolet eivät säädä kansallisen lainsäädäntönsä nojalla edellytyksistä, jotka ovat epäedullisempia kuin tässä viinikauppasopimuksessa määrätyt tai tämän viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivänä voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä ja erityisesti liitteessä IX tarkoitetussa lainsäädännössä säädetyt edellytykset, jotka koskevat erityisesti toisen sopimuspuolen alueelta peräisin olevien viinien kuvausta, esittelyä, pakkaamista tai koostumusta. IV OSASTOTodistusvaatimukset 27 ARTIKLA Todistukset 1. Yhteisö sallii ilman aikarajoituksia Australiasta peräisin olevan viinin tuonnin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän viinialan tuotteiden kaupan osalta annetun komission asetuksen (EY) N:o 883/2001 24 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja 26 artiklassa säädettyjen yksinkertaistettua todistusmenettelyä koskevien säännösten mukaisesti. Tätä varten ja mainittujen säännösten mukaisesti Australia a) toimittaa todistusasiakirjat ja määritysselosteen toimivaltaisen viranomaisen kautta; tai b) jos a alakohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen mukaan tuottajilla on tarvittava asiantuntemus näiden velvoitteiden täyttämiseen: I. hyväksyy kunkin tuottajan, jolla on oikeus laatia todistusasiakirjoja ja määritysselosteita; II. valvoo ja tarkkailee hyväksyttyjä tuottajia; III. antaa komissiolle tiedoksi kaksi kertaa vuodessa, tammi- ja heinäkuussa, hyväksyttyjen tuottajien nimet, osoitteet ja viralliset rekisteröintinumerot; IV. ilmoittaa välittömästi komissiolle kaikista hyväksyttyjen tuottajien nimen tai osoitteen muutoksista; ja V. ilmoittaa välittömästi komissiolle tuottajan hyväksymisen peruutuksesta. 2. Sen estämättä, mitä yksinkertaistettua V I 1 -lomaketta koskevassa komission asetuksen (EY) N:o 883/2001 26 artiklassa säädetään, ainoastaan seuraavat tiedot ovat pakolliset: a) todistusasiakirjan kohdassa 2 tuojan tai vastaanottajan nimi ja osoite; b) todistusasiakirjan kohdassa 6 tuotteen kuvaus, joka sisältää seuraavat tiedot: nimellistilavuus (esim. 75 cl), myyntinimitys (esim. ”australialaista viiniä”), suojattu maantieteellinen merkintä (ks. liitteessä II oleva B osa), laatuviiniin liittyvä ilmaisu (ks. liite V), viiniköynnöslajikkeen nimi / viiniköynnöslajikkeiden nimet ja satovuosi, jos ne on mainittu päällysmerkinnöissä; c) todistusasiakirjan kohdassa 11 Australian toimivaltaisen viranomaisen antama yksilöllinen määritysnumero 3. Tätä artiklaa sovellettaessa Australian toimivaltainen viranomainen on Australian Wine and Brandy Corporation tai muu Australian tällaiseksi nimeämä viranomainen. 4. Jollei 28 artiklasta muuta johdu, yhteisö ei sovella Australiasta peräisin olevan viinin tuontiin rajoittavampaa tai laajempaa todistusjärjestelmää kuin tällaiseen tuontiin yhteisössä 1 päivänä maaliskuuta 1994 sovellettu järjestelmä tai järjestelmä, jota voidaan soveltaa muista sellaisista maista tuotaviin viineihin, jotka soveltavat vastaavia valvontatoimenpiteitä. 5. Jollei 28 artiklasta muuta johdu, Australia ei sovella yhteisöstä peräisin olevan viinin tuontiin rajoittavampaa tai laajempaa todistusjärjestelmää kuin tällaiseen tuontiin Australiassa 1 päivänä tammikuuta 1992 sovellettu järjestelmä tai järjestelmä, jota voidaan soveltaa muista sellaisista maista tuotaviin viineihin, jotka soveltavat vastaavia valvontatoimenpiteitä. 28 artikla Väliaikaiset todistukset 1. Sopimuspuolet pidättävät itsellään oikeuden ottaa käyttöön väliaikaisia todistuksia koskevia lisävaatimuksia vastatakseen oikeutettuihin huolenaiheisiin, kuten terveys tai kuluttajansuoja, tai estääkseen petoksen. Tällaisessa tapauksessa toiselle sopimuspuolelle on ilmoitettava tästä asianmukaisesti ja ajoissa, jotta se pystyy mukautumaan lisävaatimuksiin. 2. Molemmat sopimuspuolet sitoutuvat olemaan jatkamatta näiden vaatimusten soveltamista yli sen ajan, minkä vaatimukset aiheuttaneisiin oikeutettuihin huolenaiheisiin vastaaminen vaatii. V OSASTOSopimuksen hallinnointi 29 ARTIKLA Sopimuspuolten välinen yhteistyö 1. Sopimuspuolten on oltava yhteydessä kaikissa tähän viinikauppasopimukseen liittyvissä asioissa suoraan edustavien elintensä ja 30 artiklan mukaisesti perustetun sekakomitean välityksellä. Sopimuspuolet pyrkivät erityisesti ratkaisemaan niiden välille tästä viinikauppasopimuksesta aiheutuvat ongelmat ensisijaisesti edustavien elintensä tai sekakomitean välityksellä. 2. Australia nimeää edustavaksi elimekseen maatalous-, kalastus- ja metsätalousministeriön (tai minkä tahansa Australian hallituksen sitä mahdollisesti seuraavan viraston, jolla on kyseisen ministeriön asianomaiset tehtävät). Yhteisö nimeää edustavaksi elimekseen Euroopan komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston. Sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle, jos se vaihtaa edustavan elimen. 3. Australia, jota edustaa maatalous-, kalastus- ja metsätalousministeriö, sekä yhteisö a) voivat sopia, että tämän viinikauppasopimuksen liitteitä tai pöytäkirjaa on muutettava. Liite tai pöytäkirja katsotaan muutetuksi sopimuspuolten sopimasta päivästä alkaen; b) voivat määritellä 13 artiklan 6 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut käytännön edellytykset; c) ilmoittavat toisilleen kirjallisesti aikeistaan antaa uusia säädöksiä tai tehdä muutoksia voimassa oleviin, terveyden tai kuluttajansuojan kaltaisia yleisiä asioita koskeviin säädöksiin, joilla on vaikutuksia viinialalla; d) ilmoittavat toisilleen kirjallisesti lainsäädännöllisistä tai hallinnollisista toimenpiteistä ja oikeudellisista päätöksistä, jotka koskevat tämän viinikauppasopimuksen soveltamista sekä sellaisten päätösten pohjalta toteutetuista toimenpiteistä; ja e) voivat sopia, että tämän viinikauppasopimuksen määräyksessä olevaa viittausta lainsäädäntöön pidetään viittauksena kyseiseen lainsäädäntöön sellaisena kuin se on muutettuna ja voimassa tiettynä tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivää myöhäisempänä päivänä. 30 artikla Sekakomitea 1. Perustetaan yhteisön ja Australian edustajista koostuva sekakomitea. 2. Sekakomitea voi antaa suosituksia, ja se tekee päätökset yksimielisesti. Se vahvistaa työjärjestyksensä. Se kokoontuu jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä 90 päivän kuluessa pyynnön esittämispäivästä vuorotellen yhteisössä ja Australiassa sopimuspuolten yhteisesti määräämänä ajankohtana sekä niiden yhteisesti vahvistamassa paikassa ja tavalla (videokokous mukaan luettuna). 3. Sekakomitea voi: a) muuttaa tämän viinikauppasopimuksen liitteitä tai pöytäkirjaa. Liite tai pöytäkirja katsotaan muutetuksi sopimuspuolten sopimasta päivästä alkaen; b) määritellä 13 artiklan 6 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut käytännön edellytykset; ja c) sopia, että tämän viinikauppasopimuksen määräyksessä olevaa viittausta lainsäädäntöön pidetään viittauksena kyseiseen lainsäädäntöön sellaisena kuin se on muutettuna ja voimassa tiettynä tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivää myöhäisempänä päivänä. 4. Sekakomitea valvoo myös tämän viinikauppasopimuksen moitteetonta soveltamista, ja se voi tarkastella kaikkia viinikauppasopimuksen täytäntöönpanoon ja toimintaan liittyviä kysymyksiä. Sen tehtävänä on erityisesti: a) vaihtaa tietoja sopimuspuolten välillä tämän viinikauppasopimuksen toiminnan optimoimiseksi; b) antaa suosituksia molempien sopimuspuolten edun mukaisista kysymyksistä viinialalla ja väkevien alkoholijuomien alalla; ja c) vahvistaa 10 artiklan 9 kohdassa ja 38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut palkkiot ja kulukorvaukset. 5. Sekakomitea voi keskustella kaikista viinialan yhteistä etua koskevista kysymyksistä. 6. Sekakomitea voi helpottaa sopimuspuolten viinintuottajien ja viinialan edustajien yhteydenpitoa. 31 artikla Viinikauppasopimuksen soveltaminen ja toiminta Sopimuspuolet nimeävät liitteessä X esitetyt yhteyselimet, jotka vastaavat tämän viinikauppasopimuksen soveltamisesta ja toiminnasta. 32 artikla Sopimuspuolten keskinäinen avunanto 1. Jos sopimuspuolella on syytä epäillä, että: a) jokin 2 artiklassa määritelty ja Australian ja yhteisön välisen liiketoiminnan kohteena oleva viini tai viinierä ei ole tämän viinikauppasopimuksen määräysten tai yhteisön tai Australian viinilainsäädännön mukainen; ja b) tällä sääntöjenvastaisuudella on toiselle sopimuspuolelle erityistä merkitystä ja että se antaa aihetta hallinnollisiin toimenpiteisiin tai oikeudellisiin toimiin, kyseisen sopimuspuolen on ilmoitettava siitä välittömästi nimeämänsä yhteyselimen välityksellä toisen sopimuspuolen yhteyselimelle tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle. 2. Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti annettavaan ilmoitukseen on liitettävä viralliset, kaupalliset tai muut asianmukaiset asiakirjat. Siinä olisi myös oltava maininta, mitä hallinnollisia toimenpiteitä tai oikeudellisia toimia voidaan tarvittaessa toteuttaa. Näistä tiedoista selviää erityisesti kyseisen viinin: a) tuottaja ja henkilö, joka pitää sitä hallussaan; b) koostumus ja aistinvaraiset ominaisuudet; c) kuvaus ja esittely; d) tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien luonne. VI OSASTOYleiset säännökset 33 ARTIKLA Viinien kauttakuljetus Edellä olevaa I, II, III ja IV osastoa ei sovelleta viineihin, jotka: a) kuljetetaan jomman kumman sopimuspuolen alueen kautta; tai b) ovat peräisin toisen sopimuspuolen alueelta ja jotka lähetetään sopimuspuolten välillä pieninä määrinä pöytäkirjan II kohdassa määrätyin edellytyksin ja siinä määrättyjä menettelyjä noudattaen. 34 artikla WTO-sopimus Tätä viinikauppasopimusta sovelletaan rajoittamatta sopimuspuolille WTO-sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista. 35 artikla Terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet 1. Tämän viinikauppasopimuksen määräyksillä ei rajoiteta sopimuspuolten oikeutta toteuttaa ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi tarvittavia terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteitä sillä edellytyksellä, että kyseiset toimenpiteet ovat yhdenmukaisia WTO-sopimuksen liitteessä 1A olevan terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn sopimuksen määräysten kanssa. 2. Jotta sopimuspuolet voivat sopia yhteisestä lähestymistavasta, ne antavat toisilleen 29 artiklassa määrättyjä menettelyjä noudattaen mahdollisimman aikaisessa vaiheessa tiedon muutoksista, jotka voivat johtaa sopimuspuolen alueella kaupan pidettävän viinin osalta ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseen erityisesti silloin kun kyseessä on rajojen vahvistaminen torjunta-aineille tai jäämille. 3. Jos sopimuspuoli antaa tai ehdottaa kiireellisiä terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteitä sillä perusteella, että sallittu viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö taikka koostumukseen liittyvä vaatimus vaarantaa ihmisten terveyden, sen on yhteisestä lähestymistavasta sopimiseksi ilmoitettava asiasta toiselle sopimuspuolelle edustavien elinten tai sekakomitean välityksellä 30 päivän kuluessa kiireellisen toimenpiteen toteuttamisesta tai ehdottamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. 36 artikla Alueellinen kattavuus Tätä viinikauppasopimusta sovelletaan toisaalta alueilla, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta ja mainitun perustamissopimuksen edellytyksin ja toisaalta Australian alueella. 37 artikla Kuulemiset 1. Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on jättänyt noudattamatta tästä viinikauppasopimuksesta sille johtuvan velvoitteen eikä asiaa ole voitu ratkaista 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti, se voi kirjallisesti pyytää neuvotteluja toisen sopimuspuolen kanssa. Sopimuspuolten on asian ratkaisemiseksi neuvoteltava keskenään 30 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. 2. Neuvotteluja pyytänyt sopimuspuoli antaa toiselle sopimuspuolelle kaikki kyseisen asian huolelliseen tutkimiseen tarvittavat tiedot. 3. Jos ihmisen terveys on mahdollisesti vaarassa tai petoksen vastaiset toimenpiteet käyvät tehottomiksi jonkin lykkäyksen tai viivytyksen vuoksi, sopimuspuoli voi toteuttaa aiheellisia väliaikaisia suojatoimenpiteitä, edellyttäen että neuvottelut aloitetaan välittömästi mainittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. 4. Jos asiaa ei ole ratkaistu 60 päivän kuluessa neuvottelupyynnön vastaanottamisesta, sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta: a) pidentää neuvotteluvaiheen kestoa; tai b) antaa tapauksen asiaankuuluvan elimen harkittavaksi. 38 artikla Välimiesmenettely 1. Jollei asiaa (muu kuin 9 artiklan mukainen vastaväite) saada ratkaistua 37 artiklan mukaisesti, sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta saattaa asian välimiesmenettelyyn, jolloin niiden on ilmoitettava toisilleen välimiehen nimeämisestä 60 päivän kuluessa 4 kohdassa esitettyjä perusteita soveltaen. 2. Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen välimiesten on 30 päivän kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä nimettävä yhteisesti kolmas välimies. Jos ensimmäiset kaksi välimiestä eivät pysty nimeämään kolmatta välimiestä, sopimuspuolten on yhdessä päätettävä kolmannen välimiehen nimeämisestä 30 päivän kuluessa. 3. Jos sopimuspuolet eivät pysty yhdessä valitsemaan kolmatta välimiestä 2 kohdassa tarkoitettujen 30 päivän kuluessa, kansainvälisen tuomioistuimen puheenjohtaja tai jäsen (sen mukaan, kumpi on virkaiältään vanhempi) tekee jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä tarvittavan nimeämisen 60 päivän kuluessa kansainvälisen tuomioistuimen käytännön mukaisesti ja tämän artiklan 4 kohdan perusteita soveltaen. 4. Kolmas nimetty välimies toimii välimiesmenettelyn johtajana, ja hänellä on oltava juridinen pätevyys. Välimiehillä (menettelyn johtajaa lukuun ottamatta) on oltava riittävä pätevyys välimiespaneelin käsittelemällä alalla. 5. Välimiehet laativat yhdessä 30 päivän kuluessa kolmannen välimiehen valitsemisesta välimiesmenettelyä koskevan työjärjestyksen säännöt ottaen huomioon pysyvän välitystuomioistuimen valinnanvaraiset säännöt valtioiden välisten riitojen välimiesmenettelyä varten, joskin työjärjestyksen säännöistä voidaan sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella milloin tahansa poiketa tai muuttaa niitä. 6. Välimiesten on tehtävä päätelmänsä asiasta 90 päivän kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä. Päätelmät on tehtävä enemmistöpäätöksenä. 7. Välimiesmenettelyn kustannukset – välimiesten palkkiokustannukset mukaan luettuina – jaetaan tasan sopimuspuolten välillä. Sekakomitea vahvistaa välimiehille maksettavien palkkioiden ja kulukorvausten suuruuden. 8. Välimiesten ratkaisu on lopullinen ja sitova. 9. Sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta saattaa välimiesmenettelyyn tämän artiklan mukaisesti minkä tahansa muun viinin kahdenväliseen kauppaan liittyvän kysymyksen. 39 artikla Yhteistyö viinialalla 1. Sopimuspuolet voivat muuttaa yhteisellä sopimuksella tämän viinikauppasopimuksen määräyksiä viinialan yhteistyön vahvistamiseksi. Ne sopivat viinin etiketöintisääntöjen yhtenäistämiseksi käytävien neuvottelujen aloittamisesta. 2. Tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti kumpikin sopimuspuoli voi laatia yhteistyön laajentamiseen tähtääviä ehdotuksia, ottaen huomioon sopimuksen täytäntöönpanossa saatu kokemus. 40 artikla Nykyiset varastot Viinejä, joita on tämän viinikauppasopimuksen voimaantulohetkellä tai 15 tai 17 artiklassa tai 22 artiklan 3 ja 4 kohdassa määrätyn asiaankuuluvan siirtymäkauden päättyessä tuotettu, kuvattu ja esitetty laillisesti, mutta tämän viinikauppasopimuksen vastaisesti, voidaan pitää kaupan seuraavin edellytyksin: a) viinejä, joiden tuottajat ovat käyttäneet yhtä tai useampaa viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä, josta ei ole määrätty liitteessä I, voidaan pitää kaupan varastojen loppumiseen asti; b) tämän viinikauppasopimuksen vastaisin nimityksin kuvattuja ja esitettyjä viinejä voivat pitää kaupan: I. tukkukauppiaat: A. väkevien viinien osalta viiden vuoden ajan; B. muiden viinien osalta kolmen vuoden ajan; II. vähittäiskauppiaat varastojen loppumiseen asti. 41 artikla Viinikauppasopimus Pöytäkirja ja liitteet ovat erottamaton osa tätä viinikauppasopimusta. 42 artikla Todistusvoimaiset kielet Tämä viinikauppasopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen. 43 artikla Vuoden 1994 sopimuksen irtisanominen Sopimuspuolet sopivat, että tämän viinikauppasopimuksen voimaantulopäivänä ja siitä alkaen irtisanotaan seuraavat: a) Brysselissä ja Canberrassa (26–31 päivänä tammikuuta 1994) tehty Australian ja Euroopan yhteisön viinikauppaa koskeva sopimus ja pöytäkirja; b) Brysselissä ja Canberrassa (26–31 päivänä tammikuuta 1994) toteutettu kirjeenvaihto, joka on otsikoitu seuraavasti: I. Australiasta peräisin olevien "bottle fermented" -kuohuviinien tuotanto- ja etiketöintiedellytyksistä; II. ilmaisulla "botrytis" tai muilla vastaavilla ilmaisuilla, ilmaisulla "noble late harvested" tai "special late harvested" kuvattujen ja esitettyjen australialaisten viinien tuotanto- ja etiketöintiedellytyksistä; III. Euroopan yhteisön ja Australian [Australian ja Euroopan yhteisön] viinikauppaa koskevan sopimuksen 8 ja 14 artiklasta; IV. Euroopan yhteisön ja Australian [Australian ja Euroopan yhteisön] viinikauppaa koskevan sopimuksen ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen 24 artiklan 1 kohdan välisestä yhteydestä; V. Euroopan yhteisön ja Australian [Australian ja Euroopan yhteisön] viinikauppaa koskevasta sopimuksesta; VI. ilmaisun "Frontignac" käytöstä Australiassa. 44 artikla Voimaantulo 1. Tämä viinikauppasopimus tulee voimaan sitä päivämäärää seuraavan toisen kuukauden 1 päivänä, jona molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen täyttämisestä. 2. Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän viinikauppasopimuksen kirjallisella ilmoituksella vuoden irtisanomisajalla. LIITE I Viininvalmistusmenetelmät joita tarkoitetaan 5 artiklassa A OSA Australiasta peräisin olevat viinit 1. Luettelo viininvalmistusmenetelmistä ja -käytännöistä, jotka ovat sallittuja Australiasta peräisin oleville viineille edellytyksin, jotka vahvistetaan Australiassa sovellettavissa säännöissä ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksessä, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksessä ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstössä, jollei tässä liitteessä toisin määrätä: 1. ilmaus tai kuplittaminen argonin, typen tai hapen avulla; 2. lämpökäsittelyt; 3. kuivan viinin äskettäisestä viiniyttämisestä saatuja hiivoja sisältävän tuoreen, terveen ja laimentamattoman sakan käyttö kuivissa viineissä alle 5 prosentin suuruisina määrinä; 4. sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä, jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen; 5. hiivan käyttäminen viiniyttämisessä; 6. hiilidioksidin, argonin tai typen käyttäminen joko yksin tai sekoitettuina, inertin tilan luomiseksi ja tuotteen käsittelemiseksi suojassa ilmalta; 7. mikro-organismiviljelmän, myös tapettujen ja kuivattujen hiivasolujen lisääminen hiivojen kehityksen parantamiseksi joko yhdessä yhden tai useamman seuraavan aineen kanssa tai ilman niitä: - ammoniumdifosfaatti tai ammoniumsulfaatti - ammoniumsulfiitti tai ammoniumbisulfiitti - tiamiinihydrokloridi; 8. maitohappobakteerien käyttö viinisuspensiossa; 9. hiilidioksidin lisääminen edellyttäen, että näin käsitellyn viinin hiilidioksidipitoisuus ei ylitä 2:ta grammaa litrassa; 10. rikkidioksidin, kaliumbisulfiitin tai kaliummetabisulfiitin, jota kutsutaan myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttäminen yhteisön säännösten mukaisin edellytyksin; 11. sorbiinihapon tai kaliumsorbaatin lisääminen edellyttäen, ettei käsitellyn tuotteen lopullinen sorbiinihappopitoisuus ylitä 200:aa milligrammaa litrassa silloin kun se käytetään suoraan ihmisravinnoksi; 12. L-askorbiinihapon tai erytorbiinihapon (isoaskorbiinihapon) lisääminen, rajana 300 milligrammaa litrassa; 13. sitruunahapon lisääminen viinin stabiloimiseksi edellyttäen, että käsitellyn viinin lopullinen pitoisuus ei ylitä 1:tä grammaa litrassa; 14. viinihapon, maitohapon tai omenahapon käyttö happamuuden lisäämiseksi edellyttäen, että alkuperäinen happamuus ei lisäänny yli 4,0 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna; 15. kirkastaminen yhdellä tai usealla seuraavista viininvalmistuskäyttöön tarkoitetuista aineista: - elintarvikegelatiini, - kalaliima, - kaliumkaseiini ja kaliumkaseinaatti, - maito tai maitojauhe, - eläinalbumiini, - bentoniitti, - silikonidioksidi geelimäisessä tai kolloidisen liuoksen muodossa, - kaoliini, - tanniini, - pektolyyttiset entsyymit - ravinnoksi kelpaavat entsyymit; 16. tanniinin lisääminen; 17. viinin käsittely enologiseen käyttöön tarkoitetuilla hiilillä (aktiivihiilillä); 18. käsittely: - valko- ja roseeviinien käsittely kaliumferrosyanidilla, - punaviinien käsittely kaliumferrosyanidilla tai kalsiumfytaatilla edellyttäen, että näin käsitellyt viinit sisältävät jäännösrautaa; 19. metaviinihapon lisääminen, rajana 100 milligrammaa litrassa; 20. seuraavien aineiden käyttäminen sellaisen pullossa käyneen kuohuviinin valmistuksessa, jonka erottaminen sakasta on tehty juoksuttamalla: - kalsiumalginaatti tai - kaliumalginaatti; 21. kaliumbitartraatin lisääminen viinikiven sakkauttamisen nopeuttamiseksi; 22. pintahiivojen käyttö, rajana 40 grammaa hehtolitrassa; 23. polyvinyylipolypyrrolidonin käyttö edellyttäen, että näin käsitelty viini ei sisällä yli 100:aa milligrammaa litrassa polyvinyylipolypyrrolidonia; 24. kuparisulfaatin käyttö maku- tai hajuvirheiden poistamiseksi, rajana 1 gramma hehtolitrassa edellyttäen, että näin käsitellyn viinin kuparipitoisuus ei ylitä 1:tä milligrammaa litrassa; 25. karamellivärin lisääminen väkevien viinien värin voimistamiseksi; 26. viinitisleen tai rypäletisleen tai viinistä valmistetun neutraalin alkoholin lisääminen väkevän viinin valmistamiseksi; 27. rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen viinin makeuttamiseksi; 28. kalsiumkarbonaatin käyttö happamuuden vähentämiseksi; 29. kationinvaihtohartsien käyttö viinin stabiloimiseksi edellyttäen, että hartsit ovat tarpeeksi stabiileja, ettei viiniin siirry ihmisen terveydelle haitallisia määriä aineita[5]; 30 tammipuun palasten käyttö; 31 pyörivien kartioiden tekniikan käyttäminen; 32 arabikumin käyttäminen; 33 kalsiumkarbonaatin käyttö happamuuden vähentämiseksi; 34 elektrodialyysin käyttö; 35 ureaasin käyttö viinin ureapitoisuuden vähentämiseksi; 36 lysotsyymin käyttö; 37 käänteisen osmoosin käyttö; 38 dimetyylidikarbonaatin käyttö; 39 vetyperoksidin käyttö viinirypälemehussa, tiivistetyssä viinirypälemehussa tai rypäleen puristemehussa; 40 vastavirtauuton käyttö; 41 kasvivalkuaisen käyttö; 42 kuparisitraatin käyttö; 43 rypäleviinan, brandyn ja sokerien lisääminen kuohuviiniin; 44 mistellen lisääminen. 2. Uudet tai muutetut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt, joista sopimuspuolet ovat päättäneet yhdessä tai joista sekakomitea on päättänyt 29 tai 30 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen B OSA Yhteisöstä peräisin olevat viinit 1. Luettelo viininvalmistusmenetelmistä ja -käytännöistä, jotka ovat sallittuja yhteisöstä peräisin oleville viineille yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 ja komission asetuksessa (EY) N:o 1622/2000 säädetyin edellytyksin (jollei toisin määrätä) seuraavien määräysten mukaisesti: 1. ilmaus tai kuplittaminen argonin, typen tai hapen avulla; 2. lämpökäsittelyt; 3. kuivan viinin äskettäisestä viiniyttämisestä saatuja hiivoja sisältävän tuoreen, terveen ja laimentamattoman sakan käyttö kuivissa viineissä alle 5 prosentin suuruisina määrinä; 4. sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä, jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen; 5. hiivan käyttäminen viiniyttämisessä; 6. pintahiivojen käyttö, rajana 40 grammaa hehtolitrassa; 7. polyvinyylipolypyrrolidonin käyttö, rajana 60 grammaa hehtolitrassa; 8. maitohappobakteerien käyttö viinisuspensiossa; 9. yhden tai useamman seuraavan aineen lisääminen hiivojen kehityksen parantamiseksi: i) diammoniumfosfaatti tai ammoniumsulfaatti, rajana 0,3 grammaa litrassa, ii) ammoniumsulfiitti tai ammoniumbisulfiitti, rajana 0,2 grammaa litrassa, näitä aineita voidaan käyttää myös yhdessä, jolloin niiden yhteispitoisuus edellä mainitun 0,2 gramman rajan asiaa rajoittamatta saa olla 0,3 grammaa litrassa, - tiamiinihydrokloridi, rajana 0,6 milligrammaa litrassa tiamiinina ilmaistuna; 10. hiilidioksidin, argonin tai typen käyttäminen joko yksin tai sekoitettuina, inertin tilan luomiseksi ja tuotteen käsittelemiseksi suojassa ilmalta; 11. hiilidioksidin lisääminen edellyttäen, että näin käsitellyn viinin hiilidioksidipitoisuus ei ylitä 2:ta grammaa litrassa; 12. Australian lainsäädännön edellytysten mukainen rikkidioksidin, kaliumdisulfiitin tai kaliummetadisulfiitin, jota kutsutaan myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttö; 13. sorbiinihapon tai kaliumsorbaatin lisääminen edellyttäen, ettei käsitellyn tuotteen lopullinen sorbiinihappopitoisuus ylitä 200:aa milligrammaa litrassa silloin kun se käytetään suoraan ihmisravinnoksi; 14. L-askorbiinihapon lisääminen, rajana 250 milligrammaa litrassa; 15. sitruunahapon lisääminen viinin stabiloimiseksi edellyttäen, että käsitellyn viinin lopullinen pitoisuus ei ylitä 1:tä grammaa litrassa; 16. Viinihapon käyttö happamuuden lisäämiseksi, edellyttäen että viinin alkuperäinen happopitoisuus ei lisäänny yli 2,5 grammaa litraa kohden viinihappona ilmaistuna; 17. yhden tai useamman seuraavista aineista lisääminen happopitoisuuden vähentämiseksi: - neutraali kaliumtartraatti, - kaliumbikarbonaatti, - kalsiumkarbonaatti, joka voi sisältää pieniä määriä (L+)viinihapon ja (L-) omenahapon kaksoissuoloja, - kalsiumtartraatti tai viinihappo, - viinihapon ja kalsiumkarbonaatin homogeeninen seos, yhtä suurina määrinä ja hienoksi jauhettuna; 18. kirkastaminen yhdellä tai usealla seuraavista viininvalmistuskäyttöön tarkoitetuista aineista: - elintarvikegelatiini, - kasvivalkuainen, - kalaliima, - kaliumkaseiini ja kaliumkaseinaatti, - muna-albumiini, maitoalbumiini, - bentoniitti, - silikonidioksidi geelimäisessä tai kolloidisen liuoksen muodossa, - kaoliini, - tanniini, - pektolyyttiset entsyymit, - beetaglukanaasientsyymivalmiste; 19. tanniinin lisääminen; 20. viinin käsittely enologiseen käyttöön tarkoitetuilla hiilillä (aktiivihiilillä), rajana 100 grammaa kuiva-ainetta hehtolitrassa; 21. käsittely: - valko- ja roseeviinien käsittely kaliumferrosyanidilla, - punaviinien käsittely kaliumferrosyanidilla tai kalsiumfytaatilla edellyttäen, että näin käsitellyt viinit sisältävät jäännösrautaa; 22. metaviinihapon lisääminen, rajana 100 milligrammaa litrassa; 23. arabikumihapon käyttö käymisen päätyttyä, 24. DL-viinihapon, jota kutsutaan myös raseemiseksi hapoksi, tai sen neutraalin kaliumsuolan käyttö ylimääräisen kalsiumin saostumiseksi; 25. pullokäymisellä saadun kuohuviinin, josta sakka on poistettu aukaisemalla pullo, valmistamiseen käytetty: - kalsiumalginaatti tai - kaliumalginaatti; 26. kuparisulfaatin käyttö maku- tai hajuvirheiden poistamiseksi, rajana 1 gramma hehtolitrassa edellyttäen, että näin käsitellyn viinin kuparipitoisuus ei ylitä 1:tä milligrammaa litrassa; 27. kaliumbitartraatin tai kalsiumtartraatin lisääminen viinikiven sakkauttamisen nopeuttamiseksi; 28. Aleppo-männyn pihkan lisääminen ainoastaan Kreikassa tuotettavan retsina-viinin valmistukseen; 29. karamellivärin lisääminen väkevien viinien värin voimistamiseksi; 30. kalsiumsulfaatin käyttö eräiden väkevien tma-viinien valmistamiseksi edellyttäen, että näin käsitellyn viinin sulfaattipitoisuus ei ylitä 2,5:tä grammaa litrassa kaliumsulfaattina ilmaistuna; 31. viinitisleen tai rypäletisleen tai viinistä valmistetun neutraalin alkoholin lisääminen väkevän viinin valmistamiseksi; 32. sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen rypäleen, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi; 33. rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen viinin makeuttamiseksi; 34. elektrodialyysikäsittely viinikiven stabilisoinnin varmistamiseksi; 35. ureaasin käyttö viinin ureapitoisuuden vähentämiseksi; 36. lysotsyymin lisääminen; 37. osittainen väkevöiminen fyysisillä käsittelyillä, käänteinen osmoosi mukaan luettuna, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi; 38. dimetyylidikarbonaatin lisääminen viiniin mikrobiologisen stabiloinnin varmistamiseksi; 39. tammipuun palasten käyttö viininvalmistuksessa. 2. Uudet tai muutetut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt, joista sopimuspuolet ovat päättäneet yhdessä tai joista sekakomitea on päättänyt 29 tai 30 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen C OSA 6 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut viininvalmistusmenetelmien ja -käytäntöjen tekniset muutokset Yhteisössä liitteessä I olevassa B osassa esitetyt viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt: 16. viinihapon käyttö happamuuden lisäämiseksi, edellyttäen että viinin alkuperäinen happopitoisuus ei lisäänny yli 2,5:tä grammaa litraa kohden viinihappona ilmaistuna; 32. sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen rypäleen, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi; 37. osittainen väkevöiminen fyysisillä käsittelyillä, käänteinen osmoosi mukaan luettuna, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi. Australiassa liitteessä I olevassa A osassa esitetyt viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt: Ei ole LIITE II Maantieteelliset merkinnät joita tarkoitetaan 12 artiklassa Tämän viinikauppasopimuksen soveltamisalaan kuuluvat seuraavat maantieteelliset merkinnät: A OSA EUROOPAN YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVAT VIINIT 1. Jäsenvaltioiden maantieteelliset merkinnät: ITÄVALTA 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritellyt alueet | Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Bergland Steirerland Weinland Wien BELGIA 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määriteltyjen alueiden nimet | Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Vin de pays des jardins de Wallonie | KYPROS 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Kreikaksi | Englanniksi | Määritelty alue | Seutukunta | Määritelty alue | Seutukunta | Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού…… | Αφάμης tai Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou……… | Afames tai Laona | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Kreikaksi | Englanniksi | Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka | TŠEKKI 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Seutukunta, jota voi seurata viininviljelykunnan ja/tai viinitilan nimi | čechy…………………………………… Morava…………………………………. | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit české zemské víno moravské zemské víno | RANSKA 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Alsace Grand Cru, jota seuraa pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Alsace, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Alsace tai Vin d'Alsace, jota voi seurata Edelzwicker tai viiniköynnöslajikkeen tai pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, jota voi seurata Val de Loire tai Coteaux de la Loire tai Villages Brissac Anjou, jota voi seurata Gamay, Mousseux tai Villages Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses tai Auxey-Duresses Côte de Beaune tai Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn tai Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, jota voi edeltää ’Muscat de’ Beaune Bellet tai Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, jota voi seurata Clairet tai Supérieur tai Rosé tai ’mousseux’ Bourg Bourgeais Bourgogne, jota voi seurata Clairet tai Rosé tai pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d’Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, jota edeltää ’Muscat du’ Cassis Cérons Chablis Grand Cru, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Chablis, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet tai Chassagne-Montrachet Côte de Beaune tai Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune tai Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune tai Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, jota voi seurata Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, jota voi seurata viiniköynnöslajikkeen nimi Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Coteaux du Layon tai Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d’Auvergne, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côtes de Beaune, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, jota voi seurata Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, jota voi seurata Fronton tai Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, jota voivat seurata seuraavien kuntien nimet: Caramany tai Latour de France tai Lesquerde tai Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d’Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers tai Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, jota voi seurata Mareuil tai Brem tai Vix tai Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L’Etoile, jota voi seurata ’mousseux’ La Grande Rue Ladoix tai Ladoix Côte de Beaune tai Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, jota voi edeltää ’Muscat de’ Lussac Saint-Émilion Mâcon tai Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune tai Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Mercurey Meursault tai Meursault Côte de Beaune tai Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie tai Monthélie Côte de Beaune tai Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, jota voi seurata ’mousseux’ tai ’pétillant’ Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses tai Pernand-Vergelesses Côte de Beaune tai Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Pineau des Charentes Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet tai Puligny-Montrachet Côte de Beaune tai Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, jota voi edeltää ’Muscat de’ Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Roussette du Bugey, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin tai Saint-Aubin Côte de Beaune, tai Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, jota voi edeltää ’Muscat de' Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain tai Saint-Romain Côte de Beaune tai Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay tai Santenay Côte de Beaune, tai Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny tai Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, jota voi seurata ’mousseux’ tai ’pétillant’ Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Vin de Lavilledieu Vin de Savoie tai Vin de Savoie-Ayze, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Vin du Bugey, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, jota voi seurata ’mousseux’ tai ’pétillant’ | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, jota voi seurata Mont Bouquet Vin de pays Charentais, jota voi seurata Ile de Ré tai Ile d’Oléron tai Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, jota voi seurata Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, jota voi seurata Val d’Orbieu tai Coteaux du Termenès tai Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, jota voi seurata Marches de Bretagne tai Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, jota voi seurata Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, jota voi seurata Coteaux de Chalosse tai Côtes de l’Adou tai Sables Fauves tai Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne | SAKSA 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Seutukunta | Ahr……………………………………………… Baden…………………………………………… Franken…………………………………………. Hessische Bergstraße…………………………… Mittelrhein………………………………………. Mosel-Saar-Ruwer tai Mosel tai Saar tai Ruwer…. Nahe…………………………………………….. Pfalz……………………………………………... Rheingau………………………………………… Rheinhessen……………………………………… Saale-Unstrut……………………………………. Sachsen………………………………………….. Württemberg…………………………………….. | Walporzheim tai Ahrtal Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Elstertal Meißen Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Landwein | Tafelwein | Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land | KREIKKA 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritellyt alueet | Kreikaksi | Englanniksi | Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Kreikaksi | Englanniksi | Ρετσίνα Μεσογείων, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας tai Ρετσίνα Κορωπίου, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Παιανίας tai Ρετσίνα Λιοπεσίου, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, jota voi seurata Αττικής Ρετσίνα Θηβών, jota voi seurata Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, jota voi seurata Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, jota voi seurata Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, jota voi seurata Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Σιατιστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Ανδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος or Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Retsina of Mesogia, jota voi seurata Attika Retsina of Kropia tai Retsina Koropi, jota voi seurata Attika Retsina of Markopoulou, jota voi seurata Attika Retsina of Megara, jota voi seurata Attika Retsina of Peania tai Retsina of Liopesi, jota voi seurata Attika Retsina of Pallini, jota voi seurata Attika Retsina of Pikermi, jota voi seurata Attika Retsina of Spata, jota voi seurata Attika Retsina of Thebes, jota voi seurata Viotias Retsina of Gialtra, jota voi seurata Evvia Retsina of Karystos, jota voi seurata Evvia Retsina of Halkida, jota voi seurata Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsas Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese - Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion - Herakliotikos Regional wine of Thessalia - Thessalikos Regional wine of Thebes - Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete - Kritikos Regional wine of Lasithi - Lassithiotikos Regional wine of Macedonia - Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia - Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini - Palliniotikos Regional wine of Peloponnese - Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos - Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siastista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Penteliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriana Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Regional wine of Karystos - Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros - Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountias Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon - Pangeoritikos Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros - Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace - Thrakikos tai Regional wine of Thrakis Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo - Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus - Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia - Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia – Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia | UNKARI 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Seutukunta | Ászár-Neszmély(-i)………………………… Badacsony(-i) Balatonboglár(-i)……………………………. Balatonfelvidék(-i)………………………………. Balatonfüred-Csopak(-i)………………………… Balatonmelléke tai Balatonmelléki……………… Bükkalja(-i) Csongrád(-i)……………………………………... Eger tai Egri……………………………………… Etyek-Buda(-i)…………………………………… Hajós-Baja(-i) Kőszegi Kunság(-i)……………………………………….. Mátra(-i) Mór(-i) Pannonhalma (Pannonhalmi) Pécs(-i)…………………………………………... Szekszárd(-i) Somló(-i)………………………………………… Sopron(-i)……………………………………….. Tokaj(-i)…………………………………………. Tolna(-i)………………………………………… Villány(-i)……………………………………….. | Ászár(-i) Neszmély(-i) Balatonlelle(-i) Marcali Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) Kál(-i) Zánka(-i) Muravidéki Kistelek(-i) Mórahalom tai Mórahalmi Pusztamérges(-i) Debrő(-i), jota voi seurata Andornaktálya(-i) Demjén(-i) tai Egerbakta(-i) tai Egerszalók(-i) tai Egerszólát(-i) tai Felsőtárkány(-i) tai Kerecsend(-i) tai Maklár(-i) tai Nagytálya(-i) tai Noszvaj(-i) tai Novaj(-i) tai Ostoros(-i) tai Szomolya(-i) tai Aldebrő(-i) tai Feldebrő(-i) tai Tófalu(-i) tai Verpelét(-i) tai Kompolt(-i) tai Tarnaszentmária(-i) Buda(-i) Etyek(-i) Velence(-i) Bácska(-i) Cegléd(-i) Duna mente tai Duna menti Izsák(-i) Jászság(-i) Kecskemét-Kiskunfélegyháza tai Kecskemét-Kiskunfélegyházi Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Kiskőrös(-i) Monor(-i) Tisza mente tai Tisza menti Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) Kissomlyó-Sághegyi Köszeg(-i) Abaújszántó(-i) tai Bekecs(-i) tai Bodrogkeresztúr(-i) tai Bodrogkisfalud(-i) tai Bodrogolaszi tai Erdőbénye(-i) tai Erdőhorváti tai Golop(-i) tai Hercegkút(-i) tai Legyesbénye(-i) tai Makkoshotyka(-i) tai Mád(-i) tai Mezőzombor(-i) tai Monok(-i) tai Olaszliszka(-i) tai Rátka(-i) tai Sárazsadány(-i) tai Sárospatak(-i) tai Sátoraljaújhely