ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

·Nykyinen maataloustilastoja koskeva lainsäädäntö ei riittävästi täytä uusia ja syntyviä tietotarpeita, koska kyseisiin säädöksiin ei sisälly tilastoja koskevaa vaatimusta. Säädökset eivät myöskään ole riittävän joustavia ja integroituja, jotta niillä voitaisiin nopeasti vastata esiin nouseviin tarpeisiin.

·Euroopan maataloustilastojärjestelmä ei ole riittävän joustava eikä reagoi riittävän nopeasti uusiin tarpeisiin. Tämä johtuu osittain tilastojen keruun luonteesta mutta myös siitä, miten asetukset on laadittu, sekä määrärahojen ja henkilöresurssien puutteesta.

·Tiedonkeruu ei ole riittävän yhdenmukaistettua tai johdonmukaista. Tämä johtuu siitä, että uusia tietotarpeita syntyy, säädöksiä on laadittu erikseen useiden vuosien ajan ja määritelmät ja käsitteet vaihtelevat jonkin verran maatalouden eri osa-alueiden välillä.

·Tilastoja voitaisiin tuottaa tehokkaammin, jos lainsäädäntöä mukautetaan siten, että olisi mahdollista käyttää eri tietolähteitä ja jos jäsenvaltiot mukautuisivat nykyaikaiseen teknologiaan.

Asetuksen (EU) 2018/1091 valmistelun yhteydessä järjestettiin julkinen kuuleminen, jonka tulokset esitettiin yksityiskohtaisesti erillisessä raportissa.

Siihen liittyvässä maataloustilastostrategiassa pääteltiin, että maataloustilastot on suunniteltava järjestelmäksi ja niiden on toimittava järjestelmänä, jonka osat sopivat yhteen ja tekevät tuotoksesta osiensa summaa merkittävämmän. Maataloustilastojen on myös sovittava saumattomasti koko Euroopan tilastojärjestelmään, ja mukaan on saatava mahdollisuuksien mukaan myös muita tietolähteitä. Tieto- ja viestintätekniikka ja muita uusia teknologioita (esim. massadata ja tutkimukseen perustuvat innovaatiot) on sisällytettävä tiedonkeruuseen, tiedonkeruumenetelmien vaikuttavuutta ja tehokkuutta on arvioitava suhteessa tietotarpeisiin ja laatukriteereihin ja nykyiset osa-alueiden väliset raja-aidat on kaadettava.
UNICEF tukee oikeusministeriön uutta lasten oikeuksia turvaavaa yksikköä (Justice pour les enfants), jonka tehtävänä on tarkastella lainsäädäntöä ja ehdottaa lapsen oikeuksia koskevien kansainvälisten yleissopimusten mukaisia toimintapolitiikkoja ja koulutusta oikeusalan ammattilaisille. UNICEF järjestää yhdessä oikeusalan oppilaitoksen (Ecole Nationale de la Magistrature) kanssa erityiskoulutusta tuomareille, jotka vastaavat yleissopimuksen soveltamisesta.

Vaikka on selvää, että Tunisian on vielä annettava asianmukaista täytäntöönpanolainsäädäntöä, joidenkin jäsenvaltioiden (esimerkiksi Ranskan) kokemukset ovat myönteisiä siltä osin kuin oikeudellinen kehys on olemassa. Tunisian viranomaiset pitävät luotettavia sopimussuhteita EU:n jäsenvaltioiden kanssa hyvin tärkeänä, ja viranomaiset ovat viitanneet Ranskan, Belgian, Ruotsin ja Norjan kanssa tehtyihin aikaisempiin kahdenvälisiin sopimuksiin (nk. sekakomiteat). Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa yhteinen oikeudellinen kehys – vuoden 1980 Haagin yleissopimus – helpottaisi rajatylittävien tapausten käsittelyä ja ratkaisemista, vaikka kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön hyväksyminen olisi kesken.

Tunisia on myös ilmaissut toiveensa jatkokoulutustoimista EU:n jäsenvaltioissa, mahdollisesti ranskan kielellä. Ranskan keskusviranomainen järjesti tällaisen seminaarin jo marraskuussa 2018.

Sopimuspuolista 11, Sveitsi mukaan luettuna, on hyväksynyt Tunisian liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen.
•Suhteellisuusperiaate

Ehdotuksen tavoitteena on antaa SEUT-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti lupa neuvotella Canterburyn sopimuksen täydentämisestä kanaalin alittavan kiinteän yhteyden turvallisen ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi säilyttämällä yksi ainoa turvallisuusviranomainen, joka vastaa koko infrastruktuurista. Kun direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 kohtaa muutetaan, Canterburyn sopimuksella perustetun hallitustenvälisen komission olisi pysyttävä ainoana turvallisuusviranomaisena ja jatkettava rautateiden turvallisuutta koskevien unionin sääntöjen soveltamista. Ehdotetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä ei näin ollen ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

•Toimintatavan valinta

Tavoitteena on varmistaa, että hallitustenvälinen komissio soveltaa unionin oikeutta koko kanaalin alittavan kiinteän yhteyden alueella, mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluva osa. Hallitustenvälinen komissio on Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan perustama kahdenvälinen elin. Sen toimintaa säännellään Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehdyllä Canterburyn sopimuksella. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää edellä mainitut seikat Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen sopimukseen ja Ranska olisi valtuutettava tähän.

Ranskalle osoitettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi, jolla Ranskalle annetaan SEUT-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan ja 91 artiklan nojalla valtuudet neuvotella ja tehdä tällainen sopimus Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, on siten asianmukainen toimintatapa.
•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Meriliikenteen tehokas toiminta riippuu alusliikenteen harjoittajien taloudellisesta suorituskyvystä. Nykyisen covid-19-epidemian alusliikenteen harjoittajille aiheuttamat kielteiset taloudelliset seuraukset vaikuttavat niiden taloudelliseen vakauteen ja haittaavat vakavasti liikennejärjestelmää ja koko taloutta. Tämän ongelman ratkaisemista voi auttaa asetuksen (EU) 2017/352 muuttaminen siten, että sataman hallinnointielimille tai toimivaltaisille viranomaisille annetaan mahdollisuus luopua satamainfrastruktuurimaksuista, keskeyttää niiden periminen, alentaa niitä tai pidentää niiden maksuaikaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toteutetut toimenpiteet ovat valtiontukisääntöjen mukaisia.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on ajallisesti rajoitettu eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi eli nykyisen covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi asetuksen (EU) 2017/352 tarkoituksia varten. Ehdotettu toimenpide on näin ollen oikeasuhteinen.
PERUSTELUT

1.SUOSITUKSEN TAUSTA

•Suosituksen perustelut ja tavoitteet

Tämän suosituksen tavoitteena on kehottaa neuvostoa muuttamaan 7. kesäkuuta 2016 antamaansa päätöstä ilman, että siihen liitettyjä neuvotteluohjeita muutetaan.

Neuvoston päätöksen osalta komissio esitti lausuman, jossa se katsoi, että valtuutuksen voimassaoloajan rajoittaminen on ristiriidassa perussopimusten ja erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 3 kohdan kanssa.

Neuvosto päätti 7. kesäkuuta 2016 valtuuttaa komission aloittamaan neuvottelut kattavasta lentoliikennesopimuksesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä ASEANin jäsenvaltioiden välillä unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta. Neuvoston päätös on voimassa neljä vuotta, eli sen voimassaolo päättyy 7. kesäkuuta 2020.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Suositus muuttaa kesäkuussa 2016 annettua päätöstä komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut ASEANin jäsenvaltioiden kanssa on täysin yhdenmukainen niiden unionin ulkopoliittisten tavoitteiden kanssa, jotka on esitetty komission joulukuussa 2015 ehdottamassa kattavassa ilmailustrategiassa ja joiden tarkoituksena on vahvistaa Euroopan ilmailualan kilpailukykyä.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Covid-19-epidemia (koronavirusepidemia) on vaikuttanut dramaattisesti yhteiskuntaan ja talouteen Euroopan unionissa ja vaatinut jäsenvaltioilta poikkeuksellisia toimenpiteitä. Epidemia on kansalaisia, yhteiskuntia ja talouksia koskettava vakava kansanterveysuhka. Taloudellinen toiminta on häiriintynyt, mikä vaarantaa maksuvalmiuden ja heikentää voimakkaasti talouden toimijoiden (yritysten ja varsinkin pk-yritysten) taloudellista tilannetta. Sen seurauksena jäsenvaltioihin kohdistuu yhä enemmän vaatimuksia valtion varojen käyttämisestä kansanterveysjärjestelmien rahoittamiseen ja julkisten palvelujen ylläpitämiseen.

Auttaakseen jäsenvaltioita vastaamaan kaikkiin näihin haasteisiin ja torjuakseen epidemian vaikutuksia komissio on ehdottanut monenlaisia toimenpiteitä koronavirusepidemian vaikutusten lieventämistä koskevassa investointialoitteessa. Niihin kuuluu muun muassa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöönotto. Aloitteen puitteissa on ehdotettu Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismin/rescEU:n vahvistamista, jotta se voisi koordinoida yhteishankintoja ja kasvattaa lääkkeiden, henkilönsuojainten ja lääkinnällisten laitteiden varastoa sekä kotiuttaa EU:n ulkopuolelle jääneitä unionin kansalaisia. Lisäksi on ehdotettu Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) vahvistamista.

Varmistaakseen riittävät toimet covid-19-epidemiasta johtuviin tarpeisiin vastaamiseksi komissio ehdottaa, että pakolaiskriisin pahimmassa vaiheessa vuonna 2016 perustetusta hätätilanteen tukivälineestä otetaan käyttöön 2,7 miljardia euroa avun tarjoamiseksi epidemiasta kärsiville jäsenvaltioille. Kriisin nopean kehityksen takia komissio ehdottaa myös, että unionin pelastuspalvelumekanismin/rescEU:n määrärahoja lisätään vielä 300 miljoonaa euroa, jotta voidaan edistää laajempaa varastojen kasvattamista ja elintärkeiden resurssien jakelun koordinointia kaikkialla Euroopassa.

Tämä edellyttää erityisrahoitusvälineiden käyttöönottoa, sillä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 3 ei ole lainkaan liikkumavaraa eikä mahdollisuuksia määrärahojen uudelleenkohdentamiseen. Mahdollisuutta hyödyntää erityisrahoitusvälineitä vuonna 2020 esitetään monivuotisen rahoituskehyksen teknisessä mukautuksessa vuodeksi 2020.
2

Ilmailutoiminnan ja kasvihuonekaasujen sisällyttäminen järjestelmään sekä lentojen ja niistä aiheutuvien päästöjen osoittaminen lähtevien lentojen periaatteen mukaisesti siten kuin siitä säädetään seuraavissa:

-Direktiivi 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2017/2392; täytäntöönpanosta poiketaan tilapäisesti niistä maista tulevien ja niihin maihin lähtevien lentojen osalta, joiden osalta ei ole päästy 25 artiklan mukaiseen sopimukseen. -Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o 920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta 2 päivänä toukokuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 389/2013 17, 29, 35 ja 56 artikla ja liite VII, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. Tammikuun 1. päivästä 2020 lennot Euroopan talousalueella (ETA) sijaitsevilta lentopaikoilta Sveitsin alueella sijaitseville lentopaikoille kuuluvat soveltamisalaan mutta Sveitsin alueella sijaitsevilta lentopaikoilta Euroopan talousalueella (ETA) sijaitseville lentopaikoille jätetään unionin päästökauppajärjestelmän soveltamisalan ulkopuolelle direktiivin 2003/87/EY 25 a artiklan nojalla 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen.
•Toissijaisuusperiaate

Ainoastaan unioni voi äänestää puoltavasti, kun kyse on kansainvälisistä oikeudellisista asiakirjoista, kuten ehdotuksista UNECE:n säännöiksi ja UNECE:n sääntöjen muutoksiksi sekä luonnoksista maailmanlaajuisiksi teknisiksi säännöiksi ja niiden sisällyttämisestä moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan unionin järjestelmään. Näin sekä estetään sisämarkkinoiden hajanaistuminen että varmistetaan yhtäläiset terveys- ja turvallisuusstandardit kaikkialla EU:ssa. Näin voidaan myös hyödyntää mittakaavaetuja: tuotteita voidaan valmistaa koko unionin markkinoille ja myös kansainvälisille markkinoille sen sijaan, että niitä räätälöitäisiin kansallisen tyyppihyväksynnän saamiseksi kustakin jäsenvaltiosta.

Ehdotus on siten toissijaisuusperiaatteen mukainen.

•Suhteellisuusperiaate

Tällä neuvoston päätöksellä valtuutetaan komissio äänestämään unionin puolesta. Päätös on neuvoston päätöksen 97/836/EY 5 artiklan 1 kohdan mukainen oikeasuhteinen päätös, jossa määritellään UNECE:ssa otettava EU:n yhtenäinen kanta siltä osin kuin kyse on äänestämisestä WP.29:n kokouksen esityslistalla olevista työasiakirjoista. Ehdotus on näin ollen suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi; tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja taata samalla yleisen turvallisuuden ja suojelun korkea taso.
Ehdotus on siten toissijaisuusperiaatteen mukainen.

•Suhteellisuusperiaate

Tällä neuvoston päätöksellä valtuutetaan komissio äänestämään unionin puolesta. Päätös on neuvoston päätöksen 97/836/EY 5 artiklan 1 kohdan mukainen oikeasuhteinen päätös, jossa määritellään UNECE:ssa otettava EU:n yhtenäinen kanta siltä osin kuin kyse on äänestämisestä WP.29:n kokouksen esityslistalla olevista työasiakirjoista. Ehdotus on näin ollen suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi; tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja taata samalla yleisen turvallisuuden ja suojelun korkea taso.
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

Vironkielinen toisinto

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. … []) deklareerib, et need tooted on … [] sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreikankielinen toisinto

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

Englanninkielinen toisinto

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

Ranskankielinen toisinto

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

Kroaatinkielinen toisinto

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italiankielinen toisinto

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

Latviankielinen toisinto

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

Liettuankielinen toisinto

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

Unkarinkielinen toisinto

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.
4.1. Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1. Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen menettelyyn sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2. Soveltaminen käsillä olevaan tapaukseen

Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksella perustettu elin, joka vastaa sopimuksen täytäntöönpanosta.

Sopimuksen 77 artiklassa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää siirtymävaiheen toimista tai muutosten tekemisestä uusien Euroopan unionin jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä.

Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös sitoo osapuolia kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 77 artiklan mukaisesti, koska sillä muutetaan kansainvälistä sopimusta, joka jo sitoo unionia.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2. Aineellinen oikeusperusta

4.2.1. Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen katsotaan ensisijaiseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2. Soveltaminen käsillä olevaan tapaukseen

Suunnitellun säädöksen tarkoitus ja sisältö koskevat kauppaa ja siihen liittyviä kysymyksiä. Suunnitellun päätöksen aineellinen oikeusperusta on tämän vuoksi SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3. Päätelmät

Tämän neuvoston päätöksen oikeusperusta on SEUT-sopimus ja erityisesti sen 207 artikla yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5. SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Komissio on asiaa koskevien neuvotteluohjeiden perusteella neuvotellut Norsunluurannikon hallituksen kanssa Euroopan yhteisön ja Norsunluurannikon tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen uuden pöytäkirjan tekemisestä. Neuvottelujen päätteeksi parafoitiin 16. maaliskuuta 2018 uusi pöytäkirja. Pöytäkirja on voimassa kuusi vuotta sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä eli sen allekirjoittamispäivästä, kuten sen 15 artiklassa esitetään.

2.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Asianomaisia osapuolia on kuultu Euroopan unionin ja Norsunluurannikon välisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin ja pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin yhteydessä. Lisäksi on kuultu jäsenvaltioiden ja toimialan asiantuntijoita teknisissä kokouksissa. Kuulemisten tuloksena on päätelty, että on Euroopan unionin ja Norsunluurannikon tasavallan edun mukaista tehdä kalastussopimukseen uusi pöytäkirja.
Sekakomitea on kahdenvälinen elin, joka muodostuu osapuolten (EU ja Sveitsi) edustajista. Molempien osapuolten on sovittava sekakomitean tekemistä päätöksistä.

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

Sekakomitea on Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä sopimuksella niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä perustettu elin.

Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia, koska siinä säädetään sekakomiteaan sovellettavista säännöistä, ja sekakomitea on sopimusta hallinnoiva elin, joka voi päättää uusien liitteiden hyväksymisestä tai jo olemassa olevan liitteiden muuttamisesta.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä tai muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät ympäristöön.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 191 artikla.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 191 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2018/0192 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Autonomisia tariffikiintiöitä tarvitaan tietyille tuotteille, kun niiden tuotanto on Euroopan unionissa riittämätöntä niitä käyttävien unionin tuotannonalojen tarpeiden tyydyttämiseksi. Olisi avattava määrältään asianmukaisen suuruisia unionin tariffikiintiöitä, joissa ei kanneta tulleja tai joissa kannetaan alennettuja tulleja, häiritsemättä kuitenkaan näiden tuotteiden markkinoita.

Euroopan unionin neuvosto antoi 17. joulukuuta 2013 asetuksen (EU) N:o 1388/2013 tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien EU:n autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista, jotta kyseisten tuotteiden kysyntä unionissa voitaisiin tyydyttää mahdollisimman suotuisin ehdoin.

Asetus saatetaan ajan tasalle kuuden kuukauden välein unionin tuotannonalojen tarpeiden tyydyttämiseksi. Komissio on tullitaloustyöryhmän avustamana tarkastellut uudelleen kaikkia jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä, jotka koskevat autonomisissa tariffikiintiöissä kannettavia tulleja.

Kyseisen uudelleentarkastelun perusteella komissio katsoo, että on perusteltua avata autonomisia tariffikiintiöitä joillekin sellaisille uusille tuotteille, joita ei tällä hetkellä luetella neuvoston asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä. Joidenkin muiden tuotteiden tavaran kuvausta on muutettava viimeisimmän teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi tai niiden alkuperäistä kiintiömäärää on mukautettava.