Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston asetus lammas- ja vuohieläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän perustamisesta ja asetuksen (ETY) N:o 3508/92 muuttamisesta"

(KOM(2002) 729 lopullinen - 2002/0297 (CNS))

(2003/C 208/08)

Neuvosto päätti 7. helmikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. huhtikuuta 2003. Esittelijä oli John Donnelly.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14. ja 15. toukokuuta 2003 pitämässään 399. täysistunnossa (toukokuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 119 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Jo pitkään on tiedetty, että eläinten ja eläintuotteiden siirrot saattavat levittää tauteja alueelta toiselle. Tavoitteena on siksi aina ollut eläimillä käytävän kaupan turvallisuuden varmistaminen, kun on käsitelty eläinten vapaata liikkuvuutta. Jos tauti on päässyt leviämään, sairastuneiden eläinten jäljittäminen on keskeisen tärkeää, jotta voidaan tehdä epidemiologiset tutkimukset.

1.2. Ennen sisämarkkinoiden toteuttamista 26. päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/425/ETY säädettiin, että yhteisön sisäisessä kaupassa eläimet on varustettava tunnisteella ja ne on rekisteröitävä siten, että alkuperä- tai kauttakulkutila, -keskus tai -järjestö voidaan jäljittää. 15. päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/496/ETY säädettiin kolmansista maista yhteisöön tuotavia eläimiä koskevista samanlaisista vaatimuksista.

1.3. Neuvoston direktiivissä 90/425/ETY edellytettiin näiden vaatimusten ulottamista koskemaan eläinten siirtoja kunkin jäsenvaltion sisällä 1:een tammikuuta 1993 mennessä, ja marraskuussa 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/102/ETY lisättiin eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskevia jäsenvaltioiden velvoitteita. Tämä oli merkittävä askel, kun muistetaan, että sisämarkkinoiden toteuttamisen myötä rajoilla tehtävät eläinlääkintätarkastukset lopetettiin.

1.4. Neuvoston direktiivissä 92/102/ETY säädettiin eläinten tunnistamisen ja rekisteröinnin vähimmäisvaatimuksista, ja ne sisälsivät mm. seuraavat määräykset:

- Jäsenvaltioiden on pidettävä rekisteriä alueellaan sijaitsevista tiloista.

- Nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien pitäjien on pidettävä rekisteriä, jossa mainitaan heidän tilallaan olevien eläinten määrä.

- Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavia yleisperiaatteita noudatetaan:

(a) Tunnistusmerkit on tehtävä ennen kuin eläimet viedään pois syntymätilaltaan.

(b) Merkkiä ei saa poistaa tai vaihtaa ilman toimivaltaisen viranomaisen lupaa.

1.5. Neuvoston direktiivin 92/102/ETY 10 artiklassa edellytetään, että neuvosto ottaa kyseisen direktiivin uudelleen tarkasteltavaksi viimeistään 31. päivänä joulukuuta 1996 yhteisön yhdenmukaistetun tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän määrittämiseksi ja päättääkseen mahdollisuudesta ottaa käyttöön elektroninen tunnistuslaitteisto tällä alalla. Komitea korostaa, että mainittua määräaikaa ei ole noudatettu. Komissio antoi 17. huhtikuuta 1998 kertomuksen eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä(1), minkä lisäksi komissio käynnisti samana vuonna kotieläinten elektronista tunnistamista koskevan laajamittaisen hankkeen (IDEA).

1.6. Vaikka neuvoston direktiivin 92/102/ETY 5 artiklassa säädetään nautaeläinten korvamerkkejä koskevista erityissäännöistä ja niiden rekisteröintiä koskevista erityisistä ikävaatimuksista, mitään näistä vaatimuksista ei ole säädetty koskemaan lampaita tai vuohia. Neuvoston direktiivin 64/432/ETY tarkistuksen yhteydessä on jo säädetty nautaeläinten siirtoja koskevien jäsenvaltioiden tietokantojen perustamisesta sekä kyseisten siirtojen kirjaamisesta osana valvontaverkostojärjestelmää.

1.7. Äskettäin saatujen kokemusten perusteella yhteisönlaajuisen lampaiden tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän sekä lampaiden siirtojen tehokkaan seurantajärjestelmän puuttuminen on epäkohta, joka on syytä korjata välittömästi.

2. Ehdotuksen pääsisältö

2.1. Ehdotuksen tarkoituksena on vahvistaa neuvoston direktiivin 92/102/ETY säännöksiä. Tämä koskisi erityisesti sellaisen tunnistusjärjestelmän käyttöönottoa jäsenvaltioissa, jolla varmistetaan, että eläimillä on tunnistusmerkki ja että eläinten kaikki siirrot rekisteröidään. Tavoitteena on pystyä jäljittämään eläimet, jos terveyssyyt niin vaativat. Neuvoston direktiiviin 92/102/ETY erityisesti lammas- ja vuohieläimiä koskevat säännökset eivät tämän jälkeen olisi enää voimassa.

2.2. IDEA-hankkeen kertomuksessa on osoitettu, että lammas- ja vuohieläinten tunnistusjärjestelmiä voidaan parantaa merkittävästi, jos näiden eläinten osalta käytetään elektronisia tunnistimia. Odotettaessa niiden täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamista, jotka ovat tarpeen elektronisen tunnistusjärjestelmän ottamiseksi asianmukaisesti käyttöön, järjestelmän käyttöönoton ajankohdaksi on määritetty vuosi 2006.

2.3. Ehdotettuun tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmään on kuuluttava seuraavat osat:

- tunnistin kunkin eläimen yksilölliseksi tunnistamiseksi

- kullakin tilalla pidettävät ajan tasalla olevat rekisterit

- siirtoasiakirjat

- keskusrekisteri

- atk-pohjainen tietokanta.

2.4. Ehdotuksen mukaan kaikki EU:n tiloilla syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan tarkoitetut eläimet on varustettava tunnistimella. EU:n ulkopuolisesta maasta tuotu eläin on varustettava tunnistimella vain, jos se pysyy yhteisön alueella. Eläintä ei kuitenkaan tarvitse varustaa tunnistimella, jos se kuljetetaan suoraan eläinlääkinnälliseltä rajatarkastusasemalta samassa jäsenvaltiossa sijaitsevaan teurastamoon, ja eläin teurastetaan 14 päivän kuluessa tarkastuksista.

2.5. 1. päivän heinäkuuta 2003 jälkeen syntyneet tai yhteisön sisäiseen kauppaan 1. päivän heinäkuuta 2003 jälkeen tarkoitetut eläimet on varustettava tunnistimella liitteessä olevan A jakson mukaisesti. Tämä edellyttää, että kullakin eläimellä on kaksi yksilöllisen tunnistenumeron sisältävää korvamerkkiä. Toinen näistä korvataan vuodesta 2006 lähtien elektronisella tunnistimella. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia elektronisen tunnistimen käyttöönoton 1. heinäkuuta 2003 alkaen, kun noudatetaan erityistoimenpiteitä, jotka mahdollistavat elektronisen tunnistimen lukemisen kaikkialla EU:ssa. Eläimiin, jotka on tarkoitettu teurastettaviksi ennen kuuden kuukauden ikää, sovelletaan poikkeavaa tunnistusmenetelmää. Kyseisillä eläimillä on kuitenkin oltava kummassakin korvassa merkki, jossa on oltava vähintään kaksikirjaiminen maakoodi, syntymätilan tunnistuskoodi ja syntymäkuukausi.

2.6. Eläimet on varustettava tunnistimella kunkin jäsenvaltion vahvistaman ajanjakson kuluessa eläimen syntymästä. Tämän on tapahduttava viimeistään kuukauden kuluttua syntymästä. Tätä ajanjaksoa voidaan kuitenkin pidentää kuuteen kuukauteen laajaperäisessä tuotannossa ja ulkolaitumilla pidettävien eläinten osalta.

2.7. Kun eläimiä siirretään 1. päivästä heinäkuuta 2003 alkaen, niiden mukana on seurattava myös toimivaltaisen viranomaisen myöntämä siirtoasiakirja, johon pitäjä on täyttänyt eläimiä ja niiden siirtoja koskevat tiedot.

2.8. Jäsenvaltioiden on perustettava atk-pohjainen tietokanta, jonka on 1. päivästä heinäkuuta 2004 alkaen sisällettävä kaikkien tilojen tiedot eläinten lukumäärä mukaan lukien. Tiedot päivitetään säännöllisin väliajoin.

2.9. Tietokantaan on 1. päivästä heinäkuuta 2005 alkaen kirjattava eläinten kaikki siirrot eläinten elektronisen jäljittämisen helpottamiseksi. Tämä tapahtuu eläineräkohtaisesti samoin kuin sikojen kohdalla tehdään nykyään.

2.10. On tärkeää painottaa, että ehdotuksen mukaan kukin jäsenvaltio saa säädettyjä vaatimuksia noudattaen valita vapaasti alueellaan käytetyn tunnistimen mallin ja tunnistusmenetelmän, kuten myös siirtoasiakirjan ja tilalla pidettävän rekisterin mallin. Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle ja toisilleen alueellaan käytetyistä malleista.

3. Yleistä

3.1. ETSK katsoo, että EU:n on kiireesti kehitettävä tehokas ja nopea eläinten jäljittämis- ja tunnistamismenetelmä. Tällainen järjestelmä on ratkaisevan tärkeä, jos puhkeaa tartuntatauti.

3.2. Tämän takia ETSK kannattaa komission ehdotusta.

3.3. ETSK kannattaa asetuksen laatimista siten, että varmistetaan sen johdonmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa ja helpotetaan mahdollisten tulevien tarkistusten tekemistä, joita kentältä saadut kokemukset saattavat edellyttää.

3.4. ETSK huomauttaa, että laajentumisen yhteydessä saattaa esiintyä ongelmia, jotka liittyvät eläinten tehokkaan tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän perustamiseen.

3.5. Komission ehdotuksen mukaan asetuksen on määrä tulla voimaan heinäkuussa 2003. ETSK ehdottaa kuitenkin, että asetuksen täytäntöönpanon aikataulua pidennetään.

4. Erityistä

4.1. ETSK on pannut merkille, että IDEA-hankkeen (joka käynnistettiin vuonna 1998) lopullisessa kertomuksessa suositettiin elektronisen tunnistamisjärjestelmän perustamista sekä tuettiin tarvetta luoda selkeä eläinten rekisteröintijärjestelmä ja asiaa koskeva lainsäädäntö. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että IDEA-hankkeen tavoitteena oli sellaisen yhdenmukaistetun järjestelmän luominen EU:hun, joka perustuu seuraaviin periaatteisiin: laaditaan täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat EU:n tasolla ja perustetaan EU:n tasolle tietopankki, joka sisältää yleisen sanaston, tietohakemiston ja viestintästandardit. Tavoitteena on turvata kotieläimiä koskevan tiedon hallinta yhteisön tasolla. Tietopankkia voitaisiin käyttää hyödyksi rekisteröinnissä ja se voisi sisältää eläimiin, tiloihin, eläinten tunnistamiseen, siirtoihin ja mahdolliseen teurastukseen liittyviä tietoja.

4.2. ETSK painottaa, että ehdotuksen tarkoituksena ei ole yhdenmukaistetun ja keskitetyn eläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotto, sillä se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden valita vapaasti käyttämänsä järjestelmät, joista niiden on tiedotettava toisilleen ja komissiolle. Tulevaa laajentumista silmällä pitäen ETSK katsoo, että kyseessä on menetetty mahdollisuus. Koska eläimillä käytävä kauppa on yhteisön sisäistä kauppaa, asianomaiset toimijat ja paikallisviranomaiset hyötyisivät siitä, että niillä olisi käytettävissään yhteisönlaajuinen keskitetty tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä, joka toimisi tehokkaan eurooppalaisen jäljitettävyysjärjestelmän perustana.

4.3. ETSK odottaa niiden täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamista, jotka ovat tarpeen ehdotetun elektronisen tunnistusjärjestelmän ottamiseksi asianmukaisesti käyttöön yhteisönlaajuisesti. Lisäksi tulee kohentaa EU:n ulkopuolisten maiden tilannetta, jotta voidaan parantaa suojelun tasoa ja vähentää riskiä tautien leviämisestä EU:hun.

4.4. ETSK panee merkille, että tunnistus- ja jäljitettävyysjärjestelmä ei koske EU:n ulkopuolisista maista tuotuja eläimiä, joiden ei ole tarkoitus pysyä yhteisön alueella. ETSK on huolestunut tästä poikkeamasta, joka saattaa johtaa puutteellisen tiedon saantiin eläinten tietyistä siirroista, helpottaa väärinkäytöksiä ja rajoittaa mahdollisuuksia luoda EU:hun kattava jäljitettävyysjärjestelmä. ETSK ehdottaa, että myös näitä eläimiä varten kehitetään ja pannaan täytäntöön jäljitettävyysjärjestelmä, jotta ne saadaan ehdotuksen soveltamisalan piiriin.

4.5. Komitea kiinnittää huomiota tilanteeseen, jossa maastossa vapaasti liikkuvia lammas- ja vuohieläimiä liittyy laumaan, jonka eläimet on merkitty ja rekisteröity ehdotetun asetuksen säännösten mukaisesti. Koska ehdotuksessa ei ole otettu huomioon tätä mahdollisuutta, komitea kehottaa perehtymään asiaan ja laatimaan asiaa koskevat säännökset, jotta voidaan välttää virallisten tarkastusten yhteydessä kasvattajille mahdollisesti aiheutuvat kielteiset seuraamukset.

4.6. ETSK on tietoinen lammaseläinten markkina-arvon alenemisesta, joka saattaa kiihtyä entisestään yhteiseen maatalouspolitiikkaan ehdotettujen muutosten seurauksena. Tämän takia komitea kehottaa komissiota antamaan ennen ehdotettua määräaikaa (1. heinäkuuta 2006) selvityksen elektronisen tunnistamisen ja tunnistimien kustannuksista.

4.7. ETSK katsoo, että elektronisen tunnistusjärjestelmän käyttöönotto ei saa vaarantaa lihantuotannon ja liha-alan laitosten elinkelpoisuutta, ja ehdottaa siksi rahoitusavun tarjoamista, jos järjestelmän kustannukset uhkaavat vaarantaa yritysten elinkelpoisuuden.

4.8. ETSK ehdottaa, että komissio tekee toteutettavuustutkimuksen siitä, onko jäsenvaltioiden tietokannat ja Animo-järjestelmä mahdollista liittää yhteen, jotta voidaan varmistaa eläinten mahdollisimman nopea jäljittäminen, jos puhkeaa tartuntatauti.

Bryssel 14. toukokuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch

(1) KOM(98) 207 lopullinen.