[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.2.2006

SEK(2006) 112 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Slovenia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska taloudellinen tilanne ja julkisen talouden rahoitusasema on unionin eri jäsenvaltioissa erilainen ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Slovenian viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

1. Slovenia toimitti 8 päivänä joulukuuta 2005 toisen tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2005–2008. Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä[3] määritettyä mallirakennetta ja tietojenantovaatimuksia.

2. Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Slovenian edellisestä vuosien 2004–2007 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Sloveniaa i) käyttämään kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä ja ii) jatkamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä parantavia toimenpiteitä, kuten eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia.

3. Slovenian taloudessa koettiin 1990-luvun alussa talouden siirtymävaiheesta johtuva laskusuhdanne, jonka jälkeen BKT:n kasvu on ollut vahvaa, viimeisen vuosikymmenen aikana keskimäärin lähes 4 prosenttia vuodessa. Inflaatiopaineita on onnistuttu hillitsemään ja kuluttajahintojen nousu lähestyi EU:n keskiarvoa vuoden 2005 loppua kohti. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 1997, ja se on siitä lähtien pysynyt alijäämäisenä. Vuosina 2000–2004 alijäämä oli ESA95:n pohjalta keskimäärin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

4. Makrotalouden skenaario, jossa BKT:n kasvun ennustetaan kotimaisen kysynnän kasvaessa pysyttelevän noin 4 prosentissa koko ohjelmakauden ajan, vaikuttaa realistiselta. Suhdannetilanne todennäköisesti kohenee vähitellen; negatiivisen tuotantokuilun arvioidaan olleen 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja sen ennustetaan umpeutuvan kauden loppuun mennessä. Kasvuoletuksiin ei sisälly lokakuussa 2005 hyväksytty uudistussuunnitelma, jonka odotetaan kiihdyttävän kasvun keskimäärin yli 5 prosenttiin vuoden 2008 jälkeen. Ennuste vaikuttaa jokseenkin optimistiselta, etenkin kun ohjelmassa ei selvitetä, miten rakenneuudistukset vaikuttaisivat (potentiaaliseen) kasvuun.

5. Inflaatiokehitys oli vuonna 2005 epävakaista, mutta keskimäärin inflaatio hidastui niin, että se laski vuoden loppuun mennessä 2,5 prosenttiin (3,7 prosenttia vuonna 2004). Hallitus pysyi sitoumuksessaan noudattaa malttia säänneltyjen hintojen korottamisessa ja välillisten verojen muuttamisessa. Inflaation hillitsemisessä auttoivat myös valmisteveron säännölliset mukautukset, joilla tasapainotettiin öljyn korkean hinnan epäsuotuisia vaikutuksia. Lisäksi deflaatiota on edistänyt ERM II -jäsenyys. Slovenian tolar on pysytellyt hyvin lähellä keskuskurssia 239,64 SIT/EUR siitä lähtien, kun Slovenia 28 päivänä kesäkuuta 2004 liittyi ERM II:een. Pitkät korot ovat vaihdelleet ja olleet satunnaisesti jopa selvästi 100 peruspisteen alapuolella huhtikuun 2004 jälkeen. Kehitys seuraa tarkasti joukkovelkakirjojen tuoton kehitystä euroalueella. Rahaviranomaiset havaitsevat rajoitteita ohjauskorkojen mukauttamisessa inflaation pitämiseksi hallinnassa ennen EMU:un liittymistä. Inflaation odotetaan asettuvan ohjelman kattamina vuosina noin 2,5 prosenttiin, mikä vaikuttaa realistiselta. Jäljellä olevien rakenteellisten jäykkyyksien poistamista on kuitenkin edelleen jatkettava. Palkkamalttia ja tervettä julkista taloutta pidetään ohjelmassa keskeisenä, jos euro aiotaan ottaa käyttöön vuoden 2007 alussa.

6. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteissa 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustava toteutuma on odotettua parempi, sillä tulot oli aliarvioitu tammikuusta 2005 voimassa olleen uuden välittömien verojen järjestelmän perusteella.

7. Tarkistetulla ohjelmalla pyritään luomaan sellaiset olosuhteet, että EMU:un liittyminen onnistuu, ja samalla saavuttamaan EU:n keskimääräistä tulotasoa. Finanssipolitiikan strategialla pyritään pitämään julkisen talouden alijäämä selvästi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2008 mennessä. Ohjelmassa ilmoitetaan tähän tähtäävistä verouudistustoimenpiteistä, joiden seurauksena tulot vähenevät 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menopuolen toimenpiteistä, joiden seurauksena menojen suhde BKT:hen pienenee 2,5 prosenttia. Ohjelmassa suunniteltu vakauttamisura on takapainotteinen. Ohjelmakauden alussa julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän 1,7 prosentissa suhteessa BKT:hen ja supistuvan tämän jälkeen hitaasti 1,4 prosenttiin vuonna 2007 ja edelleen 1,0 prosenttiin vuonna 2008. Tavoitetta päästä 1 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen on uudessa tarkistuksessa siirretty edelliseen ohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana.

8. Niiden laskelmien perusteella, joita komission yksiköt ovat tehneet ohjelman tietojen perusteella yhteisesti sovittuja menetelmiä noudattaen, rakenteellisen ylijäämän (ts. suhdannetasoitettu ylijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutukset) ennakoidaan parantuvan ohjelmakaudella 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2005 rakenteellinen alijäämä oli 1 ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä heikkenee hieman vuonna 2006, 1 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen, mutta sen odotetaan sen jälkeen vähitellen kohentuvan. Uudessa ohjelmassa asetetaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty 1,0 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2008 mennessä. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (hieman alle 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) kunnianhimoisempi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

9. Julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ovat pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Myös kasvuoletukset voivat muuttua ennakoitua paremmiksi, jos rakenneuudistukset toteutetaan ajoissa. Tavoitteiden saavuttaminen voi kuitenkin olla vaikeaa, koska ei ole asetettu selkeää aikataulua julkisten menojen leikkauksille, joilla verouudistuksesta johtuva tulojen menetys saadaan tasapainotettua, ja koska eläkkeiden indeksointi palkkoihin on äskettäin päätetty ottaa uudelleen käyttöön. Pakollisten menojen suuri osuus (yli 80 prosenttia kokonaismenoista) johtuu jäykästä sääntelystä. Sen muuttaminen joustavammaksi edellyttää poliittisen konsensuksen saavuttamista.

10. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että tarkistetussa ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, että alijäämä ei ohjelmakauden aikana tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Strategia vaikuttaa myös riittävän varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan suunnitellusti vuonna 2008. Vauhti, jolla julkista taloutta mukautetaan ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, ei kuitenkaan täysin vastaa vakaus- ja kasvusopimusta, jossa ohjeeksi annetaan rakenteellisen alijäämän parantaminen euroalueella ja ERM II –jäsenvaltioissa vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja täsmennetään, että mukautuksen pitäisi taloudellisesti hyvinä aikoina olla suurempi. Vaikka suhdannetilanne kohentuu tasaisesti ohjelmakaudella, rakenteellisen rahoitusaseman suunnitellaan parantuvan ainoastaan 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen.

11. Ohjelmassa vedotaan väliaikaiseen poikkeamiseen tarkistetussa vakaus- ja kasvusopimuksessa ja uusissa käytännesäännöissä tarkoitettujen ”suurten rakenneuudistusten” perusteella. Poikkeaminen vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetusta ohjeellisesta vauhdista, jolla rakenteellisia mukautuksia on toteutettava, johtuu lisäponnisteluista, joita julkiselta taloudelta edellytetään, jotta selvitään verouudistuksen aiheuttamasta tulojen menetyksestä olosuhteissa, joissa negatiivisen tuotantokuilun odotetaan umpeutuvan vasta ohjelmakauden loppuun mennessä. Rakenneuudistuksia, joihin tilapäinen poikkeaminen perustuu, ei ole kuitenkaan selvitetty riittävästi. Ohjelmassa ei myöskään esitetä kustannus–hyötyanalyysiä eikä osoiteta huomattavaa suotuisaa vaikutusta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Näin ollen tilapäinen poikkeaminen ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta ei ole tarkistetun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista.

12. Julkinen bruttovelka on suhteellisen alhainen ja pysyy sellaisena koko ohjelmakauden ajan. Velan on vuonna 2005 arvioitu vähenevän 29,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde kasvaa seuraavien kahden vuoden aikana ja saavuttaa huippunsa vuonna 2007, jolloin se on 29,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoteen 2008 mennessä velan ennustetaan vähenevän 29,4 prosenttiin, sillä virta–varantokorjauserien oletetaan olevan suotuisia.

13. Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat julkisista menoista, joita väestön ikääntymisestä ennustetaan aiheutuvan. Suhteellisen alhainen velkasuhde auttaa rajoittamaan ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset menot kuitenkin kasvavat Sloveniassa huomattavasti. Vaikka vuoden 1999 eläkeuudistus on huomattavasti hidastanut menojen tulevaa kasvua, uusi indeksointisääntö, jonka mukaan eläkkeet indeksoidaan palkkoihin kokonaan, eikä osittain, on osittain kumonnut sen vaikutukset. Kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmän lisäuudistukset ovat jossakin vaiheessa välttämättömiä, jotta voidaan hillitä julkisten menojen tulevaa kasvua ja vähentää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Jos väestön ikääntymiseen liittyvien menopaineiden lieventämiseksi ei toteuteta lisätoimenpiteitä, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vaarantuu. Toimenpiteiden huolellinen suunnittelu ja oikea-aikainen käyttöönotto ovat keskeisellä sijalla.

14. Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ei kuitenkaan ole nimenomaisesti mainittu poliittisena prioriteettinä. Toimenpiteet ovat tarkemmin määrittämättömiä, eikä niiden perusteella voida arvioida strategian pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuutta.

15. Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovenian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 28 päivänä lokakuuta 2005, euron käyttöönottoa vuonna 2007 pidetään ensiarvoisen tärkeänä. Tarkistetulla lähentymisohjelmalla tähdätään – myös julkisen talouden laatua parantamalla – sellaisten olosuhteiden luomiseen, joissa EMU:un liittyminen onnistuu. Näin se on läheisesti yhteydessä kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyyn kattavaan toimenpideluetteloon. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutusta julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan otettu huomioon lähentymisohjelman julkisen talouden ennusteissa, koska useat toimenpiteet jäävät pitkälti täsmentämättä.

Tarkistetussa ohjelmassa pyritään hillitsemään inflaatio lähelle EU:n keskiarvoa ja suunnitellaan asteittaista julkisen talouden sopeuttamisuraa. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella Slovenian olisi aiheellista:

i) edetä nopeammin kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta erityisesti täsmentämällä ja panemalla täytäntöön toimenpiteet, joilla menosuhteen suunniteltu alentaminen toteutetaan, sekä aikaistamalla sopeuttamistoimia;

ii) toteuttaa erityisesti eläkejärjestelmään liittyviä lisätoimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Slovenian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

16. Slovenian taloudessa koettiin 1990-luvun alussa talouden siirtymävaiheesta johtuva laskusuhdanne, jonka jälkeen BKT:n kasvu on ollut vahvaa, viimeisen vuosikymmenen aikana keskimäärin lähes 4 prosenttia vuodessa. Inflaatiopaineita on onnistuttu hillitsemään ja kuluttajahintojen nousu lähestyi EU:n keskiarvoa vuoden 2005 loppua kohti. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 1997, ja se on siitä lähtien pysynyt alijäämäisenä. Vuosina 2000–2004 alijäämä oli ESA95:n pohjalta keskimäärin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

17. Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Slovenian edellisestä vuosien 2004–2007 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Sloveniaa i) käyttämään kaikki mahdollisuudet nopeuttaakseen alijäämän vähentämistä ja ii) jatkamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä parantavia toimenpiteitä, kuten eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistuksia.

18. Vuoden 2005 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan komission syksyn 2005 talousennusteissa 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustava toteutuma on odotettua parempi, sillä tulot oli aliarvioitu tammikuusta 2005 voimassa olleen uuden välittömien verojen järjestelmän perusteella.

19. Neuvosto tutki [14 päivänä helmikuuta 2006] Slovenian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä[5] määritettyä mallirakennetta ja tietojenantovaatimuksia.

20. Ohjelman taustalla olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotanto kasvaa tasaisesti noin 4 prosentin vuosivauhtia vuoden 2005 jälkeen. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Suhdannetilanne todennäköisesti kohenee vähitellen; negatiivisen tuotantokuilun arvioidaan olleen 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja sen ennustetaan umpeutuvan kauden loppuun mennessä. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettujen suurten rakenneuudistusten osalta ohjelmassa esitetään kattavia yhteiskunnallis-taloudellisia uudistuksia, joilla pyritään lisäämään Slovenian teollisuuden kilpailukykyä ja joiden täytäntöönpano aloitettiin vuonna 2005. Niiden odotetaan kiihdyttävän BKT:n kasvua vuodesta 2008 eteenpäin keskimäärin yli 5 prosenttiin vuodessa. Ohjelman ennustetta tukeva analyysi ei ole riittävän yksityiskohtainen, ja odotettu vaikutus kasvuun vaikuttaa hyvin optimistiselta.

21. Tarkistetulla ohjelmalla pyritään luomaan sellaiset olosuhteet, että EMU:un liittyminen onnistuu, ja samalla saavuttamaan EU:n keskimääräistä tulotasoa. Finanssipolitiikan strategialla pyritään pitämään julkisen talouden alijäämä selvästi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettu rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2008 mennessä. Ohjelmassa ilmoitetaan tähän tähtäävistä verouudistustoimenpiteistä, joiden seurauksena tulot vähenevät 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menopuolen toimenpiteistä, joiden seurauksena menojen suhde BKT:hen pienenee 2,5 prosenttia. Ohjelmassa suunniteltu vakauttamisura on takapainotteinen. Ohjelmakauden alussa julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän 1,7 prosentissa suhteessa BKT:hen ja supistuvan tämän jälkeen hitaasti 1,4 prosenttiin vuonna 2007 ja edelleen 1,0 prosenttiin vuonna 2008. Tavoitetta päästä 1 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen on uudessa tarkistuksessa siirretty edelliseen ohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin makrotalouden skenaarion säilyessä lähes muuttumattomana.

22. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden rahoitusasemaa (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2008 mennessä. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (hieman alle 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) kunnianhimoisempi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

23. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Myös kasvuoletukset voivat muuttua ennakoitua paremmiksi, jos rakenneuudistukset toteutetaan ajoissa. Tavoitteiden saavuttaminen saattaa kuitenkin estyä, koska ei ole asetettu selkeää aikataulua julkisten menojen leikkauksille, joilla verouudistuksesta johtuva tulojen menetys saadaan tasapainotettua, ja koska eläkkeiden indeksointi palkkoihin on äskettäin päätetty ottaa uudelleen käyttöön. Pakollisten menojen suuri osuus (yli 80 prosenttia kokonaismenoista) johtuu jäykästä sääntelystä. Sen muuttaminen joustavammaksi edellyttää poliittisen konsensuksen saavuttamista.

24. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, että alijäämä ei ohjelmakauden aikana tavanomaisissa suhdannevaihteluissa ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Se vaikuttaa myös riittävän varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan suunnitellusti vuonna 2008. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole aivan vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Vaikka suhdannetilanne kohentuu tasaisesti ohjelmakaudella, rakenteellisen rahoitusaseman suunnitellaan parantuvan ainoastaan 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen.

25. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon määriteltäessä ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa tai sallittaessa tilapäinen poikkeaminen ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta. Ohjelmassa esitettyyn keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan sisältyy tilapäinen poikkeaminen ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Etenkin vuosina 2005–2007, jolloin edellä mainitut talousuudistukset asteittain toteutetaan, ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeuttaminen on vähäistä tai sitä ei tapahdu lainkaan. Rakenneuudistuksia, joihin tilapäinen poikkeaminen perustuu, ei ole kuitenkaan selvitetty riittävästi. Ohjelmassa ei myöskään esitetä kustannus–hyötyanalyysiä eikä osoiteta huomattavaa suotuisaa vaikutusta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Näin ollen tilapäinen poikkeaminen ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta ei ole tarkistetun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista.

26. Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 29,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde kasvaa seuraavien kahden vuoden aikana ja saavuttaa huippunsa vuonna 2007, jolloin se on 29,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan arvioidaan vuoteen 2008 mennessä vähenevän 29,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

27. Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat julkisista menoista, joita väestön ikääntymisestä ennustetaan aiheutuvan[6]. Suhteellisen alhainen velkasuhde auttaa rajoittamaan ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset menot kuitenkin kasvavat Sloveniassa huomattavasti. Vaikka vuoden 1999 eläkeuudistus on huomattavasti hidastanut menojen tulevaa kasvua, uusi indeksointisääntö (eläkkeet indeksoidaan palkkoihin kokonaan, ei enää osittain) on osittain kumonnut sen vaikutukset. Kuten ohjelmassa todetaan, eläkejärjestelmän lisäuudistukset ovat jossakin vaiheessa välttämättömiä, jotta voidaan hillitä julkisten menojen tulevaa kasvua ja vähentää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvaa riskiä. Jos väestön ikääntymiseen liittyvien menopaineiden lieventämiseksi ei toteuteta lisätoimenpiteitä, julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vaarantuu. Toimenpiteiden huolellinen suunnittelu ja oikea-aikainen käyttöönotto ovat keskeisellä sijalla.

28. Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaiset. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ei kuitenkaan ole nimenomaisesti mainittu poliittisena prioriteettinä. Toimenpiteet ovat tarkemmin määrittämättömiä, eikä niiden perusteella voida arvioida strategian pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuutta.

29. Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisessa Slovenian kansallisessa uudistusohjelmassa, joka esitettiin 28 päivänä lokakuuta 2005, euron käyttöönottoa vuonna 2007 pidetään ensiarvoisen tärkeänä. Tarkistetulla lähentymisohjelmalla tähdätään – myös julkisen talouden laatua parantamalla – sellaisten olosuhteiden luomiseen, joissa EMU:un liittyminen onnistuu. Näin se on läheisesti yhteydessä kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyyn kattavaan toimenpideluetteloon. Kansallisessa uudistusohjelmassa hahmoteltujen toimien vaikutusta julkiseen talouteen ei ole kuitenkaan otettu huomioon lähentymisohjelman julkisen talouden ennusteissa, koska useat toimenpiteet jäävät pitkälti täsmentämättä.

Neuvosto toteaa edellä esitetyn arvioinnin perusteella, että ohjelmassa pyritään hillitsemään inflaatio lähelle EU:n keskiarvoa ja suunnitellaan asteittaista julkisen talouden sopeuttamisuraa. Neuvosto katsoo, että Slovenian olisi aiheellista:

i) edetä nopeammin kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta erityisesti täsmentämällä ja panemalla täytäntöön toimenpiteet, joilla menosuhteen suunniteltu alentaminen toteutetaan, sekä aikaistamalla sopeuttamistoimia;

ii) toteuttaa erityisesti eläkejärjestelmään liittyviä lisätoimenpiteitä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |

KOM marraskuu 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |

KOM marraskuu 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20051 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 |

KOM marraskuu 20055 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 20051 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 |

KOM marraskuu 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,9 | -1,6 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 |

KOM marraskuu 2005 | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20051 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |

KOM marraskuu 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 20051 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20053 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |

KOM marraskuu 20054 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 2005 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |

KOM marraskuu 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | tieto puuttuu |

LO tammikuu 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | tieto puuttuu |

Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3 Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä. 4 Komission yksiköiden ennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä. 5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,5 prosenttia vuonna 2006 ja 3,5 prosenttia vuonna 2007. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[3] Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin. Muun muassa työn tuottavuuden kasvua koskevat pakolliset tiedot puuttuvat. Myös tietyt työmarkkinakehitystä, sektorikohtaisia rahoitusasemia ja julkisen velan kehitystä koskevat vapaaehtoisesti annettavat tiedot puuttuvat. Toimintokohtaista taulukkoa julkisen talouden menoista ei ole.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Ohjelmassa on puutteita, jotka liittyvät uusissa käytännesäännöissä määrättyihin pakollisiin ja vapaaehtoisiin tietoihin. Muun muassa työn tuottavuuden kasvua koskevat pakolliset tiedot puuttuvat. Myös tietyt työmarkkinakehitystä, sektorikohtaisia rahoitusasemia ja julkisen velan kehitystä koskevat vapaaehtoisesti annettavat tiedot puuttuvat. Toimintokohtaista taulukkoa julkisen talouden menoista ei ole.

[6] Yksityiskohtia pitkän aikavälin kestävyydestä on komission tekemässä ohjelman teknisessä arvioinnissa (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).