Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle Euroopan sosiaalirahaston tuesta Euroopan työllisyysstrategialle /* KOM/2001/0016 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE EUROOPAN SOSIAALIRAHASTON TUESTA EUROOPAN TYÖLLISYYSSTRATEGIALLE TIIVISTELMÄ Agenda 2000 -asiakirjassa komissio esitti suunnitelmia Euroopan rakennerahastojen uudistamiseksi. Tavoitteena oli tehostaa rahastojen toimintaa lisäämällä temaattista ja maantieteellistä keskittymistä, jotta voitaisiin vastata taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen koheesioon liittyviin uusiin haasteisiin. Berliinissä vuonna 1999 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa valtioiden ja hallitusten päämiehet pääsivät poliittiseen sopimukseen uudistuksesta. Euroopan sosiaalirahasto ESR sai uuden aseman Luxemburgin Eurooppa-neuvostossa vuonna 1997 hyväksytyn Euroopan työllisyysstrategian tukijana. Nyt kun ESR:n ohjelmat vuosiksi 2000-2006 on hyväksytty, tässä tiedonannossa käsitellään sitä, miten näissä ohjelmissa on otettu huomioon tarve yhdistää ESR:n toiminta Euroopan työllisyysstrategian ensisijaisiin aiheisiin. Euroopan sosiaalirahaston uusien ohjelmien kautta investoidaan ihmisiin noin 60 miljardia euroa osana työmarkkinoiden nykyaikaistamista ja uudistamista. Ohjelmissa kiinnitetään erityishuomiota syrjäytyneiden ryhmien integroimiseen talous- ja yhteiskuntaelämään. Niillä myös edistetään siirtymistä kohti osaamistaloutta ja vahvistetaan Euroopan talouden kilpailuasemaa. Euroopan työllisyysstrategiassa painotetaan neljää avainaluetta: työllistettävyyttä, yrittäjyyttä, sopeutumiskykyä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia. Tavoitteisiin 1 ja 3 annettavalla ESR:n tuella näitä alueita edistetään seuraavasti: * Työllistettävyys: Noin 60 % (34 miljardia euroa) Euroopan sosiaalirahaston budjetista osoitetaan työllistettävyyden kohentamiseen kaikkialla Euroopan unionissa. Kolmannes tästä summasta, lähes 11 miljardia euroa, on kohdennettu sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. * Yrittäjyys: ESR myöntää yrittäjyyden edistämiseen 8 miljardia euroa, joilla annetaan tarvittavaa pontta uusien yritysten aloittamiseen ja työpaikkojen luomiseen palvelusektorilla. * Sopeutumiskyky: Lähes 11 miljardia euroa myönnetään Euroopan työvoiman sopeutumiskykyyn tehtäviin investointeihin. Tärkeimmät prioriteetit ovat elinikäisen oppimisen, tietotekniikan käytön ja pk-yrityksiin suunnattujen toimien kehittäminen. * Yhtäläiset mahdollisuudet: Koska yhtäläiset mahdollisuudet valtavirtaistetaan (mainstreaming) koko strategiaan, ei ole mahdollista antaa niiden edistämiseen käytettyä täsmällistä summaa. Eritystoimia varten varattu budjetti on kuitenkin noin 4 miljardia euroa. Neuvotteluiden ollessa vielä kesken ei ole mahdollista antaa lukuja siitä, miten tavoitteeseen 2 varatuilla lopuilla varoilla tuetaan työllisyysstrategiaa. Tässä tiedonannossa esitetään myös, miten Euroopan sosiaalirahasto tukee jäsenvaltioiden sitoumuksia, jotka ne tekivät työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan. Pääasiassa keskitytään ehkäisevään lähestymistapaan, jolla pyritään estämään pitkäaikaistyöttömyyteen ajautuminen tarjoamalla ponnahduslauta työmarkkinoille eikä pelkästään turvaverkkoa. Tiedonannossa myös tuodaan esiin, miten Euroopan sosiaalirahasto toimii katalysaattorina jäsenvaltioiden tasa-arvopolitiikalle, jolla pyritään ensisijaisesti nostamaan naisten työllisyysastetta ja vähitellen saavuttamaan sekä naisten että miesten täystyöllisyys. Koko tukipaketti tarjoaa vankan perustan Euroopan työllisyysstrategian ja Lissabonin Eurooppa-neuvostossa tehtyjen poliittisten sitoumusten tukemiseen. Keskus-, alue- ja paikallisviranomaisten samoin kuin työmarkkinaosapuolten ja Euroopan komission on työskenneltävä yhdessä tulevina vuosina, jotta saataisiin maksimoitua näiden uusien ohjelmien vaikutus Euroopan unionin taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistumisen kannalta. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE EUROOPAN SOSIAALIRAHASTON TUESTA EUROOPAN TYÖLLISYYSSTRATEGIALLE 1. Johdanto Ihmisiin investoiminen on tunnustettu yhdeksi talouskasvun päätekijäksi, ja tällä tiedonannolla tuodaan valokeilaan EU:n tärkein rahoitusväline henkilöresurssien kehittämiseen, Euroopan sosiaalirahasto ESR. Aivan toimintansa alkuajoista lähtien ESR on muuttunut uusien haasteiden edessä. Uudet työn organisointitavat, uudet taitotarpeet, uusi teknologia - kaikki edellyttävä uudenlaisia vastauksia ESR:lta. Kohoavista työllisyysluvuista ja suotuisista makrotaloudellisista edellytyksistä huolimatta joidenkin jäsenvaltioiden työttömyysaste ja alhainen työllisyysaste uhkaavat edelleen Euroopan taloudellista ja yhteiskunnallista koheesiota. Vuosia 2000-2006 koskevista uusista ohjelmista tarjotaan merkittävää yhteisön tukea jäsenvaltioille niiden työllisyyspolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. ESR antaa Euroopan työllisyysstrategian [1] puitteissa noin 60 miljardia euroa [2] EU-rahoitusta seuraavien seitsemän vuoden aikana seuraaville aloille: [1] On tärkeää tunnustaa myös muiden rakennerahastojen merkittävä osuus Euroopan työllisyysstrategian tukemisessa. [2] ESR myöntää 57 miljardia euroa tavoitteisiin 1 ja 3. * paremman taloudellisen ja yhteiskunnallisen koheesion [3] edistäminen EU:ssa [3] ESR on yksi neljästä EU:n rakennerahastosta. Sen alaan kuuluu kaikki taloudellisen ja yhteiskunnallisen koheesion edistämiseen liittyvä toiminta. Katso liite 1. * uusien työpaikkojen ja kilpailukyvyn edistäminen EU:ssa investoimalla ammattitaidon kehittämiseen * erityisten työmarkkinakehitystarpeiden tukeminen niillä alueilla, jotka ovat jääneet muusta EU:sta jälkeen [4] [4] ESR:n kautta tulee noin neljännes rakennerahastojen investoinneista tavoitteen 1 alueille (ks. liite 2). * Lissabonin Eurooppa-neuvostossa tehtyjen sitoumusten tukeminen dynaamisen ja osaamiseen perustuvan talouden edistämiseksi * tarvittavien investointien tekeminen ihmisiin ja koulutusrakenteisiin uuden teknologian kehittämisen ja käyttöönoton täydennykseksi * sen varmistaminen, että kaikilla ihmisillä on yhtäläiset mahdollisuudet hyötyä talouskasvusta * naisten ja miesten työllisyysasteen välisen eron kurominen kiinni. Tässä tiedonannossa tarkastellaan pääasiassa rakennerahastojen tavoitteisiin 1 ja 3 liittyviä ESR:n tehtäviä sen tukiessa Euroopan työllisyysstrategian päämääriä. Tavoitteeseen 2 liittyvällä ESR-tuella on myös merkittävä asema Euroopan työllisyysstrategian tukemisessa niillä alueilla, jotka ovat mukautumassa teollisuuden rakennemuutoksiin. Tavoitteen 2 ohjelmia koskevat neuvottelut ovat käynnissä. Ennen näiden neuvotteluiden päättymistä ei ole mahdollista antaa yksityiskohtaisia tietoja ESR-tuen luonteesta. Komissio kuitenkin edistää aktiivisesti tavoitetta 2 koskevien suunnitelmien ja laajemman työllisyysstrategian välisiä yhteyksiä sen varmistamiseksi, että kaikissa ohjelmissa pyritään kohti yhteistä tavoitetta eli uusia ja parempia työpaikkoja. 2. Euroopan sosiaalirahaston tehtävä Euroopan työllisyysstrategian tukemisessa Jäsenvaltiot sopivat Amsterdamissa kesäkuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa perustamissopimuksen uudesta työllisyyttä koskevasta osastosta, jotta työllisyys- ja talouspolitiikan yhdistäminen olisi helpompaa. Jäsenvaltioilla on edelleen ensisijainen vastuu työllisyyspolitiikan suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, mutta perustamissopimuksessa annetaan oikeusperusta työllisyyspolitiikan strategisempaa koordinointia varten Euroopan unionissa. Saman vuoden marraskuussa Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani alulle Euroopan työllisyysstrategian, joka tunnetaan myös Luxemburgin prosessina. Valtioiden ja hallitusten päämiehet sopivat toimintapuitteista, jotka perustuvat jäsenvaltioiden sitoumukseen vahvistaa joukko yhteisiä työllisyyspolitiikan tavoitteita ja päämääriä neljän pilarin ympärille: työllistettävyyden, yrittäjyyden, sopeutumiskyvyn ja yhtäläisten mahdollisuuksien. Tämä on ESR:n toiminnan kulmakivenä. Yksi Euroopan työllisyysstrategian johtavista periaatteista on siirtyä passiivisista toimenpiteistä aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan. Euroopan sosiaalirahasto on merkittävä väline kannustettaessa ja tuettaessa jäsenvaltioita politiikkansa aktivoinnissa. ESR:n osuus aktiivisen työmarkkinapolitiikan rahoituksesta on noin 8 prosenttia [5] koko Euroopan unionissa. Jäsenvaltioiden ja yhteisön osuus yhteensä edustaa huomattavaa investointia Euroopan tulevaisuuteen. [5] Katso yksityiskohtaisemmin liitteestä 3. Valmistauduttaessa EU:n laajentumiseen työllisyysstrategian vaikutukset ulottuvat itäänkin päin. Ehdokasmaiden osallistuminen työllisyysstrategiaan on ehdottomalla etusijalla liittymiskumppanuuksissa, joissa määritellään kullekin ehdokasmaalle avainalueet, joilla sen on edistyttävä, ja luonnostellaan tavat, joilla Phare-ohjelmasta tuetaan valmistautumista liittymiseen. Phare-ohjelmasta rahoitetaan työllisyyteen ja henkilöresurssien kehittämiseen liittyviä hankkeita ohjelman päälohkon "Instituutioiden kehittäminen" ja erityislohkon "Taloudellinen ja sosiaalinen koheesio" kautta. Useissa hankkeissa käsitellään erityisesti valmistautumista Euroopan sosiaalirahastoon osallistumista varten. [6] Erittäin tärkeä on myös erityinen rakennerahastoihin liittyvä valmisteleva ohjelma [7], jolla pyritään vahvistamaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden kykyä hallinnoida rakennerahastoja tehokkaasti ja toimivasti työllisyysstrategian tueksi, kun rahastot ovat niiden käytettävissä liittymisen jälkeen. [6] Kyprokselle, Maltalle ja Turkille ei voida myöntää Phare-rahoitusta. [7] Toteutettu Phare-ohjelmassa kaudella 1998-2000. 3. Tuki Euroopan työllisyysstrategian neljälle pilarille >VIITTAUS KAAVIOON> Varojen jakautumisessa [8] kullekin työllisyysstrategian neljälle pilarille eri jäsenvaltioissa on suurta vaihtelua, joka osoittaa rahaston olevan niin joustava, että voidaan tukea eri valtioiden erityisiä ensisijaisia aloja. [9] ESR:n tuen laajuus ja jäsenvaltioiden työmarkkinaongelmien laatu vaikuttavat ohjelmien sisältöön ja tuen painottamiseen työllisyysstrategian neljälle pilarille [10]. Tuki halutaan keskittää sinne, missä sillä on eniten vaikutuksia, kun otetaan huomioon työmarkkinatarpeet ja tiettyjen toimien jo saaman rahoitustuen taso. >VIITTAUS KAAVIOON> [8] Nämä luvut ovat arvioita, jotka perustuvat työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston sisäiseen analyysiin. Tiedonannon lopussa olevissa maakohtaisissa lomakkeissa esitetään perustilastoja ESR:sta ja työllisyysstrategiasta kussakin jäsenvaltiossa. [9] Liitteessä 4 on lisää tilastotietoja ESR:sta ja tärkeimmistä työmarkkinaindikaattoreista kussakin jäsenvaltiossa. [10] Liitteessä 5 on analyysi kullekin pilarille annetun ESR:n tuen ja tärkeimpien työmarkkinaindikaattoreiden suhteesta. 3.1 Työllistettävyys Rahoituksen kannalta tarkasteltuna työllistettävyys on ESR:n tärkein pilari. Sen osuus kaikista ESR:n resursseista on noin 60 prosenttia eli 34 miljardia euroa. Yleisesti ottaen työllistettävyyden edistämistä koskevat ohjelmat niillä alueilla, jotka ovat eniten jäljessä muusta EU:sta talouskehityksen osalta (tavoite 1), saavat vähemmän varoja kuin ohjelmat, jotka koskevat henkilöresurssien kehittämistä muualla EU:ssa (tavoite 3). Työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti yksittäisissä ohjelmissakin ollaan selvästi siirtymässä ehkäisevämpiin toimiin. [11] Joissakin jäsenvaltioissa (Tanskassa ja Alankomaissa) ehkäiseviin toimiin käytetään noin puolet ESR:n tuesta aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan tavoitteen 3 alueilla. Alueilla, joilla pitkäaikaistyöttömyyden taso on suhteellisen korkea, merkittäviä resursseja kuitenkin käytetään edelleen työttömien määrän vähentämiseksi (Espanjassa ja Saksan itäisissä osavaltioissa). [11] Ehkäisevillä toimilla pyritään tunnistamaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ne, joilla on suurin vaara joutua pitkäaikaistyöttömäksi, ja auttamaan heitä. Seuraavien seitsemän vuoden aikana ESR käyttää noin 9 miljardia euroa yhteiskunnallisen integraation edistämiseksi jäsenvaltioissa parantamalla opiskelu- ja työnsaantimahdollisuuksia. Työttömyys on tärkein syy köyhyyteen ja syrjäytymiseen. ESR:n ohjelmissa tunnustetaan, että politiikalla, jossa ihminen asetetaan työmarkkinatoimien keskukseen, on suuremmat mahdollisuudet onnistua, koska se perustuu ihmisten tarpeisiin ja toiveisiin. Tämä periaate on taustalla suuressa osassa suunniteltuja ESR-toimia. Sillä parannetaan ESR:n tehokkuutta käsitellä joitakin syvimmälle juurtuneita yhteiskunnalliseen syrjäytymiseen liittyviä ongelmia Euroopassa. Elinikäinen oppiminen liittyy moniin ensisijaisiin toimiin ESR:n suunnitelmissa. ESR:n tuesta ainakin 12 miljardia euroa [12] menee elinikäisen oppimisen kehittämiseen seuraavien seitsemän vuoden aikana. Joissakin jäsenvaltioissa ESR ei vain täydennä elinikäistä oppimista koskevia kansallisia pyrkimyksiä vaan toimii tärkeimpänä liikkeellepanijana elinikäistä oppimista koskevan strategian kehittämisessä (Portugalissa ja Itävallassa). Elinikäiseen oppimiseen käytettäväksi ehdotetusta summasta voi suurin piirtein nähdä jäsenvaltion koulutustason. Elinikäiseen koulutukseen käytetyn ESR:n tuen osuus on suurempi jäsenvaltioissa, joissa koulutustaso on alhaisempi. [13] [12] Todennäköisesti suurin osa ESR:n tuesta menee elinikäisen oppimisen edistämiseen. Esitetty luku on varovainen arvio, joka perustuu ehdotettuun tukeen elinikäistä oppimista koskevalla ESR:n erityistoiminta-alalla. [13] Katso liite 5. Uudet ohjelmat eivät koske pelkästään uusien koulutuskurssien järjestämistä. Niissä on laajempi lähestymistapa, jolla pyritään kehittämään paremmat puitteet ammattitaidon kehittämiseen, järjestelmällisempi ammattipätevyyden ja -taitojen tunnustamistapa ja pyrkimyksiä nostaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tarjonnan laatua ja opitun sopivuutta työpaikkojen vaatimuksiin. Toisin sanoen uusilla ohjelmilla tuetaan yhtenäisen lähestymistavan kehittämistä oppimiskulttuurin aikaansaamiseksi. Joissakin jäsenvaltioissa ESR:n tuki julkisille työnvälityspalveluille on avainasemassa työllistettävyyden tukemisessa, koska sen avulla voidaan varmistaa, että työnantajat ja työnhakijat löytävät toisensa. Esimerkiksi Kreikassa, Italiassa ja Portugalissa ESR:lla on tärkeä osuus julkisten työnvälityspalveluiden nykyaikaistamisessa. Yhdessä Euroopan aluekehitysrahaston kanssa ESR antaa tarvittavaa vauhtia fyysisen infrastruktuurin, henkilöstön koulutuksen ja parempien opastus- ja neuvontavälineiden kehittämiseen. Saksan, Suomen ja Irlannin kaltaisissa maissa ESR keskittyy enemmän yhteisrahoitukseen ja kehittämään kokeiluluonteisia ja innovatiivisia lähestymistapoja julkisten työnvälityspalveluiden tarjoaman tuen antamiseen. Työllistettävyyttä koskevat ESR:n toimet Aikaisempia menestystarinoita (1994-1999) Yleissivistävät ja ammatilliset koulutustoimet, jotka toteutettiin Portugalissa osana vuosien 1994-1999 ohjelmia, osoittivat, että ammatillisen koulutuksen ja työkokemuksen yhdistämisestä on etua pitkällä aikavälillä. ESR:n ohjelmat olivat avainasemassa kehitettäessä ja monipuolistettaessa erilaisia tukia, joilla koulutusta ja työelämää saataisiin lähennettyä. ESR:n tuesta Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa saaduissa kokemuksissa tuli esiin, että integroitu lähestymistapa oli hyödyllinen työhönpaluumahdollisuuden tarjoavan työmarkkinatuen kannalta. Tämänkaltaisen lähestymistavan vaikutukset olivat erityisen myönteisiä niiden ryhmien kannalta, jotka olivat työmarkkinoilla kaikkein huonoimmassa asemassa. Tulevaisuuden sitoumukset (2000-2006) Ranskassa tarjotaan opastusta ja koulutusta sisältävällä ehkäisevällä ja aktiivisella työmarkkinapolitiikalla uusi alku nuorille ja työttömille aikuisille. ESR:n tuki paikallisten integraatiosuunnitelmien ("Plans locaux d'insertion par l'economique") kautta tarjoaa myös selkeän työllistymismahdollisuuden niille työttömille, jotka ovat syrjäytymisvaarassa. Työllistettävyys on ESR:n tärkein pilari Portugalissa. Aikaisemmista ohjelmista saatujen hyvien tulosten perusteella ESR antaa merkittävää tukea, jolla helpotetaan koulusta työmarkkinoille siirtymistä kehittämällä lisää ja parempia teoriaa ja käytäntöä sisältäviä vuorottelukursseja ja tarjoamalla vaihtoehtoisia koulutusreittejä koulussa epäonnistuneille. Espanjassa torjutaan työllistymispolkuun perustuvalla integroidulla lähestymistavalla syrjäytymistä kohdistamalla erityistoimenpiteitä maahanmuuttajiin, vammaisiin ja muihin marginaaliryhmiin kuten liikkuviin väestönosiin. Lähestymistapaan sisältyy myös erityistoimi, jolla tarjotaan koulun keskeyttäneille tekniset perustaidot ja työkokemusta. Itse koulujärjestelmässä ESR:n rahoitusta osoitetaan enenevässä määrin uuden teknologian omaksumiseen ja opiskelijoiden käytännön harjoitteluun. Myös Saksan itäisissä osavaltioissa kehitetään työllistymispolkuun perustuvaa lähestymistapaa koulujärjestelmän puutteiden korjaamiseksi, ammatillisen koulutuksen laadun takaamiseksi ja työelämään siirtymisen helpottamiseksi. Lisäksi tarjotaan turvaverkko niille, jotka keskeyttävät koulunsa. Tähän sisältyy räätälöityä neuvontaa ja koulutuspaketti työttömyyden ehkäisemiseksi. Itävallassa edistetään etäopiskelua Internetin kautta korkeakoulukurssien tarjoamiseksi niille, joilla perinteisesti ei ole ollut opiskelumahdollisuutta. 3.2 Yrittäjyys Monet yrittäjyyttä koskevista työllisyyden suuntaviivoista ovat ESR:n toiminta-alan ulkopuolella, ja niissä keskitytään pääasiassa parantamaan yrittäjyyteen liittyviä institutionaalisia puitteita jäsenvaltioissa esimerkiksi vähentämällä kansallisesta lainsäädännöstä yrityksille aiheutuvaa hallinnollista taakkaa ja edistämällä yrittäjyyttä tukevaa verotusjärjestelmää. Yrittäjyyden tukemiseen on varattu vähän alle 8 miljardia euroa, mutta silläkin ESR voi edistää merkittävällä tavalla yritysten kehittämistä ja kilpailukykyä kaikkialla EU:ssa. Tukea myönnetään monenlaisiin toimiin: yrittäjyyteen liittyvien innovatiivisten taitojen kehittämiseen, yritysten käynnistämiseen, yrittäjyyttä tukevien verkostojen perustamiseen sekä yrittäjyyden myönteisistä puolista tiedottamiseen. Tavoitteen 1 alueilla yrittäjyyteen myönnetään tukea lähes kaksi kertaa niin paljon kuin tavoitteen 3. Espanja, Portugali, Kreikka ja Irlanti painottavat pk-yrityksille annettavaa tukea enemmän kuin muut jäsenvaltiot. Tämä osoittaa, että on tarpeen kehittää yrityksiä tavoitteen 1 alueilla. On myös havaintoja [14] siitä, että yrittäjyyteen myönnetään suurempi osuus tuesta niissä jäsenvaltioissa, joissa työllisyystaso on alhainen palvelualalla. [14] Katso liite 5. Yrittäjyyttä koskevat ESR:n toimet Tulevaisuuden sitoumukset (2000-2006) Italiassa tuella pyritään hyödyntämään ja pitämään yllä tutkimukseen ja kehittämiseen liittyviä johdannaistoimia ja mahdollisuuksia perustaa yrityksiä. Selvä sitoutuminen yhtäläisiin mahdollisuuksiin on taustalla erityistuessa, jota myönnetään naisyrittäjille yritysten perustamiseen Tanskassa, Kreikassa ja Saksassa. Uusien työllisyysalojen tukemiseksi osuus- ja yhteisötalouden kautta on toteutettu merkittäviä pyrkimyksiä esimerkiksi kohentamalla osuus- ja yhteisötalouden alalla toimivien ammattitaitoa (Ruotsi), kannustamalla palveluiden tarjoajia luomaan pysyviä työpaikkoja, joissa tarjotaan koulutusta työmarkkinoilla heikossa asemassa oleville ihmisille (Belgia) tai kannustamalla osuus- ja yhteisötalouden organisaatioita vahvistamaan niiden ihmisten työllistettävyyttä, jotka ovat heikossa asemassa työmarkkinoilla (Luxemburg). Itä-Berliinissä aikaisemmin onnistuneiden toimien innoittamana jotkin alueet itäisessä Saksassa ovat luomassa integroituja ESR-/EAKR-ohjelmia, joilla helpotetaan tutkimus- ja kehittämistoimintaa korkeakouluissa ja sen siirtämistä tulevaisuuteen suuntautuneilla aloilla toimiville uusille pk-yrityksille (tietotekniikka, bioteknologia jne.). 3.3 Sopeutumiskyky EU:ssa kokonaisuudessaan käytetään 11 miljardia euroa sopeutumiskykyä edistävään politiikkaan. Tähän kokonaissummaan kätkeytyy suuria jäsenvaltioiden välisiä eroja. Jotkin jäsenvaltiot kuten Portugali ja Italia aikovat nekin käyttää huomattavia summia sopeutumiskyvyn edistämiseen, mutta Pohjoismaat aikovat suunnata suurimman osan varoista tälle alalle. Esimerkiksi Ruotsissa tavoitteen 3 osalta noin puolet ESR-tuesta käytetään tähän pilariin. Uusissa ohjelmissa korostetaan enemmän tukea henkilöresurssien kehittämiselle pk-yrityksissä kuin aikaisemmissa ohjelmissa. Päätavoitteena on täydennyskoulutuksen saannin takaaminen. Lisäksi kaikille ohjelmille yhteistä on sitoutuminen vastaamaan työn organisoinnissa tapahtuviin suurempiin muutoksiin. Työllisyysstrategiassa kiinnitetään erityishuomiota siihen, että työmarkkinaosapuolten on osallistuttava työvoiman nykyaikaistamiseen. Tukiessaan työllisyyden suuntaviivoja ESR edistää merkittävällä tavalla sellaisten innovatiivisten lähestymistapojen kehittämistä, joilla saadaan työmarkkinapuolet osallistumaan sopeutumiskykyä koskevan politiikan kehittämiseen. Tieto- ja viestintätekniikasta saatavan hyödyn maksimointi on olennaisen tärkeää Euroopan yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Tämän vuoksi monissa ohjelmissa kannustetaan siirtämään tekniikkaa tehokkaammin pk-yrityksiin. Tämä tapahtuu kouluttamalla työntekijöitä, tukemalla tietotekniikkaverkkojen kehittämistä ja parantamalla pk-yritysten ja tietotekniikan tutkimus- ja kehittämiskeskusten välistä yhteistyötä. Vaikka rakennerahastot investoivatkin merkittävällä summalla koulujen tietotekniikkaan, pelkkä tietokoneiden hankkiminen kouluille tai muille oppilaitoksille ei riitä; myös opettajien on tunnettava tietotekniikkaa. Tämän vuoksi opettajien ja kouluttajien kouluttaminen on näkyvästi esillä monissa ESR:n ohjelmissa. ESR:n tuki merkitsee kuitenkin muutakin kuin vain tiettyjen ryhmien kouluttamista. Se merkitsee myös oikeanlaisten koulutusrakenteiden perustamista. Monissa ohjelmissa kehitetään multimediakoulutuspaketteja ja erilaisia avoimen ja etäopetuksen menetelmiä tietotekniikkataitojen edistämiseksi pk-yrityksissä. Yhteiskunnallisen syrjinnän torjuntaan liittyvissä ESR:n ohjelmissa tulee esiin lisääntyvä tarve estää "digitaalikuilun" syntyminen. Digitaalikuilulla tarkoitetaan tiettyjen ryhmien jäämistä tietotekniikasta saatavien etujen ulkopuolelle. Ohjelmissa sitoudutaan selvästi laajentamaan uuden tietotekniikan käyttömahdollisuuksia. Sopeutumiskykyä koskevat ESR:n toimet Aikaisempia menestystarinoita (1994-1999) Vuosina 1996-1999 työllisyystaso yrityksissä, joita ESR tuki tavoitteen 4 mukaisesti Saksassa, pysyi vakaana verrattuna 2-6 %:n pudotukseen yrityksissä, jotka eivät saaneet ESR-rahoitusta. Ruotsissa tehdyssä arvioinnissa havaittiin, että ESR:n tavoitteen 4 ansiosta monet yritykset pystyivät aloittamaan ammattitaidon kehittämistoimet. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuli esiin, että ESR:n tuen seurauksena työntekijöiden osallistuminen koulutukseen lisääntyi huomattavasti. Tulevaisuuden sitoumukset (2000-2006) Ruotsissa toteutetaan innovatiivisia toimia kaikkien työntekijöiden ammattitaidon kehittämiseksi sekä yksityisen että julkisen sektorin yrityksissä ja eritoten pienissä pk-yrityksissä. Ammattitaidon kehittämiseen ryhtyminen edellyttää analyysiä työn organisoinnin kehittämisestä ja työntekijöiden ammattitaidon kehittämistarpeesta. Ammattitaidon kehittäminen työpaikalla vaatii työnantajan ja paikallisen ammattiliiton tai työnantajan ja työntekijöiden välistä sopimusta, jos ammattiliittoa ei ole. Yhdistynyt kuningaskunta aikoo kannustaa yrityksiä sisällyttämään tietotekniikkataidot järjestelmällisesti kaikenlaiseen toimintaan ja keskittymään erityisesti perus- ja avaintaitoihin. Muissa maissa kiinnitetään erityishuomiota esimerkiksi iäkkäämpien työntekijöiden (Suomi) ja koulunsa keskeyttäneiden (Alankomaat) tietotekniikkataitojen parantamiseen. Kreikassa toteutetaan merkittäviä toimia koulutusrakenteiden kehittämiseksi parantamalla koulutuksen ja työmarkkinoiden välistä yhteyttä ja täydennyskoulutuksen tunnustamisen tasoa. Paljon huomiota kiinnitetään myös tietoyhteiskunnan kehittämiseen koulutuksessa, liike-elämässä ja muilla talouden kannalta merkittävillä aloilla. Kaikki koulut varustetaan tietokoneilla ja opettajille annetaan tietotekniikkakoulutusta vuoteen 2002 mennessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tavoitteesta 3 pyritään rahoittamaan valmiuksien kehittämistä koskevia hankkeita, joiden tavoitteena on avustaa työmarkkinaosapuolia toimimaan aktiivisesti ja tukemaan työvoiman nykyaikaistamista. 3.4 Yhtäläiset mahdollisuudet Lähes kaikki jäsenvaltiot ehdottavat, että naisten ja miesten tasa-arvoon sovelletaan kaksitahoista lähestymistapaa ESR-ohjelmissa. Työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti tällöin toteutetaan erityistoimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon tukemiseksi ja samanaikaisesti sitoudutaan laajemmin valtavirtaistamaan (mainstreaming) yhtäläiset mahdollisuudet kaikkiin toimiin ja ohjelman painopistealueisiin. Tässä vaiheessa on vaikea antaa mitään lukuja tasa-arvoalalle tehtävistä investoinneista, koska paljon riippuu siitä, miten tasa-arvon valtavirtaistamista sovelletaan kaikilla ESR:n toiminta-aloilla. [15] Erityistoimien osalta voidaan kuitenkin todeta, että ESR myöntää lähes 4 miljardia euroa tasa-arvon edistämiseen. Valtavirtaistamistoimien tukemiseen tarkoitetut varat lisäävät tätä summaa huomattavasti. [15] Rakennerahastojen ohjelmia koskevien ohjelma-asiakirjojen täydennysten arvioinnista saadaan lisätietoja tasa-arvon valtavirtaistamiseen käytettävistä varoista. Asiakirjat ovat saatavilla lähikuukausina. Vertailtaessa tasa-arvoa koskeviin erityistoimiin käytettäviä varoja voidaan huomata, että joissakin jäsenvaltioissa on suunnitelmissa käyttää tasa-arvoa koskeviin erityistoimiin pienempi osuus ESR-tukea kuin mitä työmarkkinaindikaattorit osoittavat. [16] Esimerkiksi jotkin jäsenvaltiot, joissa naisten ja miesten työllisyys- tai työttömyysasteen välillä on suuri ero, aikovat käyttää huomattavasti vähemmän kuin toiset, joissa ero on paljon pienempi. Syyt tähän ovat monimutkaiset. Naisiin kohdistuviin erityistoimiin käytettäviä varoja koskevissa luvuissa ei oteta huomioon valtavirtaistamispolitiikkaan kuuluviin toimiin myönnettävää tukea. Jäsenvaltiot voivat valita keskittyvänsä valtavirtaistamistoimiin eikä erityistoimiin. ESR-tuen on myös täydennettävä jäsenvaltioiden omia toimia. Jos kansallisia tasa-arvotoimia lisäksi on jo paljon, saattaa olla aiheellisempaa toteuttaa valtavirtaistamispolitiikkaa kuin kohdentaa varoja erityistoimiin, joita jo tuetaan. Analyysi kuitenkin nostaa esiin tärkeitä kysymyksiä siitä, miten ESR-tukea olisi hyödynnettävä tasa-arvon edistämiseksi. [16] Katso liite 5. Naisiin kohdistuva ehdotettu tuki kattaa kaikenlaisen työmarkkinatoiminnan. Monissa tapauksissa kuitenkin korostetaan erityistoimia, joiden tarkoituksena on kehittää ja tukea toimivia lapsenhoitojärjestelyitä, koulutusjärjestelmien suurempaa joustavuutta sekä naisiin suunnattuja erityistoimia (esim. yritysten käynnistäminen). Lähes kaikkiin ohjelmiin sisältyy eksplisiittisiä hankkeiden valintaperusteita, joiden tarkoituksena on testata sitoutumista tasa-arvon edistämiseen ESR-hankkeissa. Yleisesti tätä vielä tuetaan vahvistetulla seurannalla. Useimmiten ohjelman seurantakomiteoihin kuuluu nykyään myös edustaja tasa-arvoelimestä. Näillä muutoksilla lisätään tasa-arvoasioiden näkyvyyttä ja vaikutusta ohjelman kussakin vaiheessa suunnittelusta täytäntöönpanoon ja arviointiin. Naisten ja miesten tasa-arvoa koskevat ESR:n toimet Aikaisempia menestystarinoita (1994-1999) Irlannissa naisten osuus ESR:n ohjelmissa kohosi 36 prosentista (vuonna 1992) 54 prosenttiin (1997). Niiden naisten osuus, jotka löysivät työpaikan osallistuttuaan johonkin ESR-hankkeeseen, oli lähes sama kuin miesten, vaikkakin monet siirtyivät osa-aikaisiin tai tilapäisiin töihin. Ranskassa ESR:n tuella edistettiin naisia tukevien positiivisten erityistoimien korostamista työmarkkinoilla. ESR:n toimien arviointi Espanjassa osoitti, että tasa-arvoasioita koskeva tietämys oli lisääntynyt ESR:n tuen ansiosta, jolla levitettiin hyviä toimintatapoja koskevaa materiaalia alue- ja paikallistasolla. Tulevaisuuden sitoumukset (2000-2006) Irlannin uudet ohjelmat osoittavat, miten tärkeää on, että rakennerahastot toimivat yhdessä ja täydentävät toisiaan lastenhoitopalveluiden kehittämiseksi. Irlannissa ESR:n tuki laadunparannusohjelmaan, koulutukseen ja henkilöstökuluihin täydentää lastenhoitopalveluihin tarkoitettua pääomatukijärjestelmää, jonka rahoitukseen EAKR osallistuu. Itävallassa tasa-arvon valtavirtaistamisohjelmien tukemisessa korostetaan erityisesti naisten työllisyyden kehittämistä epäperinteisillä ja uusilla aloilla sekä työmahdollisuuksien tukemista tieteen ja teknologian alalla. Joillakin Italian alueilla on otettu käyttöön laatumerkki, joka annetaan yrityksille, jotka kehittävät hyviä toimintatapoja työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. Tämä ei tarkoita pelkästään työpaikan yhteydessä tarjottavaa päivähoitoa vaan myös joustavia työaikoja, vanhempainlomaa ja muita toimenpiteitä. 4. Ohjelmien täytäntöönpano ja hallinto ESR:n toiminnan painopisteiden lisäksi myös ohjelmien täytäntöönpanotapa muuttuu kaudella 2000-2006. Suurimpien muutosten tarkoituksena on lisätä ESR:n tuen tehokkuutta. Merkittävin muutoksista on ohjelman paremman hallinnon korostaminen. Ohjelmissa mainitaan erikseen, mitä toimenpiteitä niissä toteutetaan valvonta- ja arviointijärjestelmien parantamiseksi. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta ESR:a voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin. Joissakin jäsenvaltioissa tämä on johtanut rahoitusvalvontajärjestelmien merkittäviin muutoksiin (Alankomaat) ja alue- ja keskustason politiikan väliseen parempaan koordinaatioon (Belgia). Valvontajärjestelmistä on toimitettava tietoa ajoissa, jotta ohjelman toteutuksesta voidaan tehdä perusteltu arviointi, kun ohjelman johtajat ja komissio tarkastelevat tilannetta vuosittain. Muita ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä suuria parannuksia ovat esimerkiksi seuraavat: * Täytäntöönpanotapa, jossa näkyy alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, antaa paremmat mahdollisuudet räätälöidä ESR:n tukea alueellisten ja paikallisten työmarkkinoiden erityisvaatimuksiin. Jäsenvaltiot ovat myös ilmoittaneet aikeistaan hyödyntää joustavuutta käyttämällä yleiskattavia tukia [17], joilla voidaan paremmin tukea ohjelmien vastaamista paikallisiin tarpeisiin. [17] Jäsenvaltiot voivat antaa joillekin välittäjäorganisaatioille tehtäväksi hallinnoida pienten summien myöntämistä paikallista kehitystä käsitteleville organisaatioille tai aloitteille. Useimmat ehdottavat tähän myönnettäväksi 0,5-1 prosenttia varoista. * Rakennerahastojen ohjelmissa keskeisellä sijalla on sen varmistaminen, että rahastot täydentävät toisiaan taloudellista ja yhteiskunnallista kehittämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Päätöksentekijät voivat luoda hyvinkin läheiset yhteydet ESR- ja EAKR-investoinneille. Osallistumalla näkyvästi henkilöresurssien kehittämiseen ESR voi vahvistaa muiden rahastojen vaikutusta niin, että saavutettaisiin tavoite suuremmasta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta koheesiosta. * Yksi keskeinen seikka ESR:n toiminnassa on työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaan liittyvien eturyhmien aktiivinen osallistuminen. Yhteistyökumppanuus on avain menestykseen. Ohjelmien kehittämistä koskeva kuuleminen on ollut laajempaa kuin koskaan aikaisemmin. Jäsenvaltiot ovat ottaneet kehittämiseen mukaan laajan joukon eturyhmiä, joita on kuultu työmarkkinaosapuolten kuulemiseen käytettävien perinteisten kanavien sekä uusien kanavien (Internetin) kautta. On tärkeää säilyttää selvä sitoutuminen yhteistyökumppanuuteen kannustamalla kaikkien osapuolten aktiivista osallistumista. 5. Päätelmät Euroopan sosiaalirahastoa koskevissa neuvotteluissa on tullut esiin jäsenvaltioiden sitoumus myöntää yhteisön rahoitusta Luxemburgin prosessin puitteissa vahvistetun työllisyyspolitiikkansa mukaisesti. Tässä mielessä ESR:n toiminnan keskipiste on siirtynyt: se ei ole enää pääosin koulutusohjelma vaan enemmänkin poliittinen väline, johon sisältyy laaja joukko toimenpiteitä ihmisiin investoimiseksi. Sen tarkoituksena on parantaa työmarkkinapolitiikan tehokkuutta ja reaktiokykyä, ja siinä korostetaan voimakkaasti työpaikkojen luomisen helpottamista. Selvin esimerkki tästä on ehkäiseville toimille ESR:n ohjelmissa annettu etusija. Uusissa ohjelmissa on myös sitouduttu tiukasti edistämään sukupuolten tasa-arvoa, yhteiskunnallista integraatiota sekä tieto- ja viestintätekniikan laajempia hyödyntämismahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden tehtävänä on nyt saada ohjelmat toimimaan. Niiden on varmistettava, että ESR edelleen reagoi muuttuviin tarpeisiin ja että se edelleen löytää sopivat poliittiset välineet ja rahoituksen erityisten työmarkkinaongelmien ratkaisemiseksi. Vahvistettua ohjelman valvontaa olisi hyödynnettävä positiivisena välineenä, jolla pyritään jatkuvasti parantamaan ja maksimoimaan ESR:n vaikutuksia. Ohjelman johtajien ja komission väliset vuosittaiset kokoukset tarjoavat tilaisuuden arvioida säännöllisesti tarvetta muutoksiin, jotta ohjelmien valvontaa ja hallintoa voitaisiin parantaa. Ohjelmien keskivälin arvioinnissa vuonna 2003 on ensimmäinen mahdollisuus arvioida täysimääräisesti, miten ohjelmien täytäntöönpano vastaa suunnitelmia. Tämä tarjoaa myös erinomaisen mahdollisuuden tarkistaa ohjelmia ja ohjata niitä uuteen suuntaan. Jotta tällä olisi vakaa pohja, jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle tehokkaiden valvonta- ja arviointijärjestelmien kehittäminen heti ohjelmakauden alusta lähtien. Samaan aikaan on myös pyrittävä kehittämään parempi yhteys ESR:n valvonnan ja kansallisten toimintasuunnitelmien kautta tapahtuvan vuosittaisen raportointiprosessin välille. Ei riitä, että ESR-ohjelmiin sisällytetään työllisyysstrategian prioriteetit, jos kansallisissa toimintasuunnitelmissa ei sisällytetä työllisyysstrategiaan ESR:n ja muiden rakennerahastojen panosta. Uusia ohjelmia koskevat neuvottelut ovat ensimmäinen askel ESR:n ja työllisyysstrategian välisen vahvan ja näkyvän yhteyden kehittämisessä. On tärkeää rakentaa tälle hyvälle alulle sen varmistamiseksi, että ESR pystyy vastaamaan edessä oleviin haasteisiin tukiessaan Euroopan työllisyysstrategiaa ja Lissabonin Eurooppa-neuvostossa tehtyihin sitoumuksiin. Liite 1 Rakennerahastojen tuki 2000-2006 Rakennerahastoja on neljä: Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto ESR, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMOTR sekä kalatalouden ohjauksen rahoitusväline KOR. Nämä antavat taloudellista tukea kolmen tavoitteen kautta: Tavoite 1: edistetään kehittämistä ja rakennemuutosta alueilla, joiden kehitys on jäänyt jälkeen. Vuosina 2000-2006 nämä alueet saavat 135 954 miljoonaa euroa EAKR:sta, ESR:sta, EMOTR:sta ja KOR:sta. Tavoite 2: tuetaan taloudellista ja yhteiskunnallista muutosta alueilla, joilla on rakenteellisia ongelmia. Tavoitteeseen 2 kuuluvat alueet saavat 22 454 miljoonaa euroa EAKR:sta, ESR:sta, EMOTR:sta ja KOR:sta. Tavoite 3: tuetaan koulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamista ja nykyaikaistamista kaikilla muilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. ESR antaa rahoitusta 24 050 miljoonaa euroa koko ohjelman toteuttamisajaksi. ESR:n osuus kaikesta rakennerahastojen antamasta rahoituksesta on noin kolmannes; se vastaa neljänneksestä rahoituksesta tavoitteen 1 alueilla ja kaikesta rahoituksesta tavoitteen 3 alueilla. Rahoitus 2000-2006 (miljoonaa euroa, vuoden 1999 hinnat) >TAULUKON PAIKKA> Liite 2 Liite 3 >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosasto, OECD:n talouskatsaus (kesäkuu 2000) * Nämä ovat erittäin väljiä arvioita, jotka on saatu vertaamalla suunniteltuja ESR:n menoja aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan käytettäviin menoihin, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet OECD:lle. OECD:n lukuihin sisältyy suppeampi joukko toimia kuin ESR:n lukuihin. Tämän vuoksi taulukossa todennäköisesti hieman korostuu ESR:n osuus aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan käytetyistä kokonaismenoista. Liite 4 MAAKOHTAISET TIEDOT ESR Itävallassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Belgiassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> ESR Tanskassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Suomessa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Ranskassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Saksassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Kreikassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> ESR Irlannissa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> ESR Italiassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Luxemburgissa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Alankomaissa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> ESR Portugalissa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> ESR Espanjassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON> ESR Ruotsissa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> ESR Yhdistyneessä kuningaskunnassa 2000-2006 >TAULUKON PAIKKA> Liite 5 >VIITTAUS KAAVIOON> Analyysi ESR:n rahoituksen osuudesta tietyillä politiikan aloilla [18] [18] Analyysissa verrataan ESR:n tuen osuutta työllisyysstrategian tiettyjen pilarien tai ESR:n erityisten toiminta-alojen rahoituksesta. Useimmat työmarkkinatiedot ovat vuodelta 1999, tähdellä (**) merkityt ovat vuodelta 1997. >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON>