Komission tiedonanto - Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujen järjestelmän toiminnasta vuonna 2006 {SEK(2007) 1199} /* KOM/2007/0543 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 1.10.2007 KOM(2007) 543 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujen järjestelmän toiminnasta vuonna 2006 {SEK(2007) 1199} SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Tilanne pääpiirteissään vuonna 2006 3 2.1. Yleiskatsaus Eurooppa-koulujen nykytilanteeseen 3 2.1.1. Brysselin jatkuvasti liian suuret oppilasmäärät 4 2.1.2. Jatkuvat viiveet Luxemburgissa 4 2.1.3. Muut koulut: monia liian suureen oppilasmäärään liittyviä ongelmia 5 2.2. Ongelma-alueita 6 3. Talousarvio ja varainhoidon uudistaminen 6 3.1. Talousarvio 2006 6 3.2. Uusi varainhoitoasetus 7 3.3. Vuoden 2007 talousarviota koskeva päätös 7 3.4. Pääsihteerin keskustoimiston rahoitusosuuden jäädyttäminen osittain vuonna 2006 7 4. Hallintotapa 8 4.1. Noordwijkin konferenssi ja ministeritapaaminen 8 4.1.1. Ministeritapaamisen tulokset: Eurooppa-koulujen järjestelmän avoimuuden lisääminen sekä vahvistaminen 8 4.2. Oppilasvalintalautakunta 9 4.3. Viestintä, tiedottaminen ja keskustelu 10 4.4. Tutkimus: neljää pientä koulua koskeva Van Dijk -raportti 10 4.5. Akkreditointi 10 5. Tulevat haasteet vuonna 2007 ja sen jälkeen 11 5.1. Ministeritapaamisen tulevat jatkotoimet 11 5.2. Berkendaelin/Laekenin avaaminen Brysselissä 11 5.3. Jäsenvaltioiden velvoitteet 12 ANNEX 1 ANNEX 2 ANNEX 3 1. Johdanto Tässä kertomuksessa keskitytään Eurooppa-koulujen järjestelmän toimintaan ja Euroopan komission rooliin vuonna 2006. Vuosi 2006 oli Eurooppa-koulujen järjestelmän tulevaisuuden kannalta monella tavalla tärkeä. Noordwijkissa keväällä pidetty korkean tason kokous oli merkittävä eri tasoilla meneillään olevan uudistusprosessin kannalta. Vuoden loppupuolella järjestettiin epävirallinen ministeritapaaminen, jossa koulujen tulevaisuutta koskevaa keskustelua jatkettiin korkealla poliittisella tasolla. Eurooppa-koulujen johtokunnalla on nyt edessään haasteellinen tehtävä, kun poliittiset pyrkimykset olisi toteutettava käytännössä. Joidenkin koulujen päivittäinen toiminta on edelleen kuitenkin hyvin vaikeaa liian suurien oppilasmäärien vuoksi. Tietyissä maissa ei myöskään vaikuta olevan poliittista tahtoa toteuttaa tarvittavia kiireellisiä toimenpiteitä ja tehdä kaivattuja investointeja infrastruktuuriin tai, kuten pahimmissa tapauksissa, osoittaa soveltuvia infrastruktuureja Eurooppa-koulujen käyttöön. Komissio on huolestunut siitä, että useat jäsenvaltiot ovat jättäneet hoitamatta velvoitteensa EU:n toimielinten ja Eurooppa-koulujen sijoitusmaina niin infrastruktuurin järjestämisen kuin opettajien komennuksille lähettämisenkin kannalta. Tällä on suora vaikutus koulunkäynnin olosuhteisiin sekä oppilaiden ja koulujen henkilökunnan arjen laatuun. Edellä mainitut seikat muodostavat yhdessä pitkällä aikavälillä uhan Eurooppa-koulujen toiminnalle. Komissio on hyvin tietoinen siitä, että joidenkin henkilöstön jäsenten on haettava vaihtoehtoja lastensa koulutukseen – usein vastentahtoisesti – sillä Eurooppa-koulujen järjestelmä ei aina voi tarjota heidän lastensa kannalta tyydyttäviä ratkaisuja. Kaikkien osapuolten on otettava liian suurten oppilasmäärien aiheuttama ongelma vakavasti. Komissio jatkaa asianomaisten maiden painostamista, jotta ne täyttäisivät velvoitteensa. 2. Tilanne pääpiirteissään vuonna 2006 2.1. Yleiskatsaus Eurooppa-koulujen nykytilanteeseen Eurooppa-koulut olivat edelleen vanhempien ja oppilaiden suosiossa, ja 13 koulussa oli oppilaita yhteensä 20 582. Koulujen merkitys väliaikaiselle henkilöstölle on suuri, sillä lapset voivat jatkaa koulunkäyntiä äidinkielellään kotimaahan palaamiseen asti. Tammikuussa 2007 EU:hun liittyi kaksi uutta jäsenmaata, Bulgaria ja Romania, joten Eurooppa-koulujen järjestelmän monimuotoisuus ja sille asetetut vaatimukset kasvavat edelleen. Tarkkoja tilastotietoja esitetään Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerin laatimassa vuosikertomuksessa[1]. 2.1.1. Brysselin jatkuvasti liian suuret oppilasmäärät Sisäänottopolitiikan kiristäminen lukuvuonna 2006–2007 johti siihen, että kaikki uudet oppilaat osoitettiin Ucclen kouluun eli ainoaan kouluun, jossa oli edes jonkin verran tilaa. Monet perheet peruuttivat tämä vuoksi ilmoittautumisensa, koska koulumatkat Ucclen kouluun olisivat vieneet lapsilta aivan liian paljon aikaa. Kaikki Brysselin kolme koulua ovat nyt saturaatiopisteessä. Kaikki ovat ylittäneet pitkälti vahvistetun kapasiteettinsa, mikä on oppilaiden arjen olosuhteiden kannalta haitallista. Johtokunta päätti huhtikuussa 2006, mitkä kieliosastot aloittavat Laekenin koulussa sen aloittaessa toimintansa vuonna 2009[2]. Komissio oli korostanut useissa yhteyksissä, että Belgian viranomaisten olisi osoitettava siirtymäkaudeksi lähellä Laekenia sijaitseva koulukiinteistö, joka olisi toiminnassa jo lukuvuoden 2007 alusta. Belgian valtio ehdotti heinäkuussa ainoana vaihtoehtona Berkendaelia, joka sijaitsee Brysselin eteläpuolella, aivan toisella puolella kaupunkia kuin pohjoispuolella sijaitseva Laeken. Tämä oli komission ja vanhempien edustajien mielestä erittäin epätyydyttävä ja epälooginen siirtymäajan ratkaisu. Lisäksi vaarana oli, että tämä aiheuttaisi samanlaisen tilanteen kuin lukuvuonna 2006–2007, jolloin monet perheet olivat päättäneet jättää Eurooppa-koulun. Johtokunta yhtyi syksyllä 2006 komission näkemykseen ja vaati kolmeen eri otteeseen Belgian viranomaisia esittämään uutta siirtymäajan toimipaikkaa. Se pahoitteli, ettei sen kehotus saanut vastakaikua. Johtokunnan oli tämän seurauksena tehtävä marraskuussa 2006 päätös, joka koski uusien, syyskuussa 2007 aloittavien oppilaiden kannalta välttämätöntä tilantarvetta. Komissio antoi lausunnon[3], jossa se selvitti kantaansa. 2.1.2. Jatkuvat viiveet Luxemburgissa Vaikka Luxemburgin I-koulun kahdeksaan osastoon jakautuneita alakoulun luokkia siirretään vähitellen toiseen kouluun, I-koulun tilat ovat edelleen liian täynnä erityisesti yläkoulussa/lukiossa, jonka yhdellätoista osastolla on 2134 oppilasta. Luxemburgin II-koululla ei vieläkään ole pysyvää rakennusta, jonka se tarvitsee pikaisesti. Luxemburgin viranomaiset ilmoittivat vuonna 2006, että uusi rakennus on valmiina vasta vuonna 2011. Komissio on viivästymisestä hyvin huolissaan, ja on keskustellut asiasta pääministerin kanssa ja korostanut nopeiden toimien tarvetta. Vuoden aikana jatkettiin keskustelua johtokunnan vuonna 2003 tekemästä päätöksestä, joka koski oppilaiden jakoa Luxemburgin I- ja II-koulun kesken. Asiasta pidettiin kaikkien asianosaisten kesken tammikuun 2007 alkupuolella vanhempainyhdistysten ja paikallisen henkilöstökomitean aloitteesta pyöreän pöydän kokous, jossa keskusteltiin toisen koulun (Bertrange-Mamer) sijainnista ja koulujen välisestä oppilasjaosta. Ruokala ja kahvila ovat onnistuneen tarjouskilpailun jälkeen nyt toiminnassa. 2.1.3. Muut koulut: monia liian suureen oppilasmäärään liittyviä ongelmia Varese Varesen koulu on edelleen liian täynnä, ja on erittäin valitettavaa, ettei sen tarvitsemaa lisäinfrastruktuuria ole saatu käyttöön. Komissio otti Italian hallitukseen yhteyttä vuoden aikana pyytääkseen kiireellisesti lisävaroja. Se on ottanut asian hiljattain esiin keskusteluissa asiasta vastaavan ministerin kanssa ja odottaa edelleen vastausta. Lukuvuonna 2007–2008 on tarkoitus Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen paikallisen henkilöstökomitean aloitteesta siirtää ruokalan pitäminen perustetulle vanhempien osuuskunnalle. Koulun hallintoneuvoston on hyväksyttävä muutokseen liittyvät järjestelyt vuoden 2007 ensimmäisen puoliskon aikana. Frankfurt Koulun oppilasmäärä kasvaa (7 % vuonna 2006), koska Frankfurtissa sijaitsevan Euroopan keskuspankin vuoksi uusia oppilaita tulee jatkuvasti. Nykyisen koulun tiloja on kunnostettu uusien esikoululuokkien tarpeita vastaaviksi, mutta sen enimmäiskapasiteetti on miltei saavutettu. EKP:ssa suunnitellaan muuttoa uusiin tiloihin Frankfurtin Großmarkthalleen, mikä vaikuttaa koulua koskeviin tuleviin päätöksiin. Alicante Alicanten koulusta valmistui vuoden aikana sen ensimmäiset ylioppilaat; tutkinnon onnistumisprosentti oli of 97,7 prosenttia. Espanjalaisen järjestelmän ulkopuolelta tulevien oppilaiden on tähän asti pitänyt suorittaa Espanjassa korkeakouluihin päästäkseen erityinen valintakoe ( selectividad ). Tämä vaatimus poistuu hiljattain hyväksytyn lain nojalla. Laki ei kuitenkaan ole vielä voimassa. EU:n henkilöstön lasten osuus Alicanten Eurooppa-koulussa lisääntyi hieman ja on nyt 36,8 prosenttia, mikä on kuitenkin vielä kaukana edellytetystä 50 prosentista[4]. München Vuoden aikana esikoululuokkien rakennuksissa on tehty töitä liian suurten oppilasmäärien aiheuttaman ahtauden korjaamiseksi, mutta tilaongelmia on edelleen. Saksan viranomaiset suunnittelevat uusia, koulun esittämiä rakennustöitä nykyisellä toimipaikalla. Uutta paikkaa on kuitenkin etsittävä tulevaisuudessa, jotta Eurooppa-koulun tarpeisiin pystytään vastaamaan. Bergen, Culham, Mol ja Karlsruhe Bergenin, Culhamin, Molin ja Karlsruhen koulujen pitkän aikavälin tulevaisuudennäkymistä tehtiin komission pyynnöstä lukuvuonna 2005–2006 ulkopuolinen selvitys, nk. Van Dijk -raportti. Siinä suositellaan Culhamin koulun asteittaista sulkemista, sillä se muuttuu tarpeettomaksi, kun Joint European Torus -yhteishanke siirtyy Ranskaan Cadaracheen vuonna 2016. Bergenin, Molin ja Karlsruhen kouluissa opetetaan Varesen lailla yhteisten tutkimuskeskusten henkilöstön lapsia. Raportissa tehdään koulujen hallinnon tehostamista ja kustannustehokkuuden lisäämistä koskevia ehdotuksia, joita komissio tukee lukuun ottamatta suositusta, jonka mukaan kyseisten maiden kieliosastot lopetettaisiin. 2.2. Ongelma-alueita Komissio on hyvin huolissaan siitä, etteivät tietyt jäsenvaltiot täytä niille maille asetettuja velvoitteita, joihin on sijoitettu toimielimiä, erityisesti Eurooppa-koulujen asianmukaisen toiminnan kannalta riittävän infrastruktuurin osalta. Ongelmia on monenlaisia, ilmeisimpänä asianmukaisen infrastruktuurin tarjoaminen sovitussa ajassa. Tämä vaikuttaa olevan hyvin vaikeaa erityisesti Belgiassa, mutta myös Luxemburgissa ja Italiassa. Infrastruktuuri ei kuitenkaan ole ainoa ongelma-alue. Komissio on lähettänyt Belgian viranomaisille virallisen pyynnön järjestelmään liittyvän, osin jo vuodelta 1995 peräisin olevan velan maksamisesta. Komissio on myös huolissaan siitä, miten monia komennukselle lähetettyjen opettajien virkoja jäsenvaltiot jättävät täyttämättä. Tästä on seurauksena, että avoinna olevat virat on täytettävä osa-aikaisilla, paikallisesti palkatuilla opettajilla. Aiheutuvat kustannukset maksetaan EU:n rahoitusosuudesta eikä kyseisten jäsenvaltioiden vastuulla olevasta osuudesta koulujen talousarvioon. Lisäksi komissio on pahoillaan siitä, että joidenkin opettajien virkasuhteen alkamisajankohdassa ei oteta huomioon kouluvuoden tavanomaista alkamispäivää: opettajien työn alku hankaloituu ja jotkut oppilaat joutuvat aloittamaan kouluvuotensa ilman omaa opettajaa. Komissio on toimittanut tästä ongelmasta tiedon Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerille ja lähettänyt useita virallisia kirjeitä eräiden jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille. 3. Talousarvio ja varainhoidon uudistaminen 3.1. Talousarvio 2006 EU:n budjettivallan käyttäjä osoitti Eurooppa-kouluille vuonna 2006 alun perin 127,126 miljoonaa euroa. Kokonaistalousarvio muodostui viimeksi seuraavasti: - 56 prosenttia EU:n talousarviosta - 22,5 prosenttia jäsenvaltioilta - 6,5 prosenttia Euroopan patenttivirastolta[5] - loput 2- ja 3-kategorioihin kuuluvien oppilaiden koulumaksuista ja muista lähteistä. Eurooppa-koulut saivat käyttöönsä koko vuodelle 2006 osoitetun määrärahan, ja varainhoitovuoden päättyessä vuosibudjetissa oli 12,2 miljoonan euron ylijäämä. Erityisopetusta tarvitseville lapsille osoitettu budjettiosuus on kasvanut 24 prosenttia kahden viime vuoden aikana. Komissio on korostanut, että erityisopetusta koskevassa vuosiraportissa olisi analysoitava aiempaa enemmän laatua, jotta tuleville parannuksille saadaan tukeva perusta. Kaikista ponnisteluista huolimatta aina ei ole mahdollista integroida oppilaita, joilla on vaikeita oppimisvaikeuksia. Perheiden on löydettävä vaihtoehto, mikä on vaikeampaa, jos maan kieli ei ole lapsen äidinkieli. 3.2. Uusi varainhoitoasetus Komissio oli hyvin aktiivisesti mukana Eurooppa-koulujen uuden varainhoitoasetuksen valmistelussa ja tuki sitä merkittävästi. Asetuksen pohjana ovat pitkälti EU:n toimielimiin sovellettavat varainhoitoasetukset, ja se on mukautettu Eurooppa-koulujen järjestelmän erityispiirteisiin. Komissio oli tyytyväinen, että uusi asetus hyväksyttiin (yksimielisesti, Itävalta pidättäytyi äänestämästä) vuonna 2006. Uudet säännöt tulivat pääosin voimaan 1. tammikuuta 2007. Tilintarkastusta koskevat säännöt otetaan käyttöön 1. heinäkuuta 2007 ja julkisia hankintoja koskevat säännöt 1. tammikuuta 2008. 3.3. Vuoden 2007 talousarviota koskeva päätös Komissio ja pääsihteerin keskustoimisto päättivät tehdä vuodelta 2007 yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi varoja on viime vuosina jäänyt käyttämättä ja talousarvio on ollut toistuvasti ylijäämäinen. Tilanteen vuoksi komissio pyysi vuodelle 2007 saman suuruista rahoitusosuutta kuin vuonna 2006 eli nykyisille kouluille ja pääsihteerin keskustoimistolle 127,13 miljoonaa euroa ja tulevalle Bryssel IV -koululle väliaikaisessa toimipaikassa Berkendaelissa 2,54 miljoonaa euroa. 3.4. Pääsihteerin keskustoimiston rahoitusosuuden jäädyttäminen osittain vuonna 2006 Pääsihteerin keskustoimistolle osoitettavista varoista maksetaan 80 prosenttia EU:n talousarviosta. Budjettivallan käyttäjä päätti joulukuussa 2005 jäädyttää 25 prosenttia vuoden 2006 määrärahoista, jotta keskustoimisto - etsisi ratkaisuja Eurooppa-koulujen liian suuriin oppilasmääriin ja - tehostaisi Eurooppa-koulujen hallinnointia ja johtamista. Komissio toimitti päätöksen pääsihteerille ja ehdotti, että komission yksiköt voisivat auttaa pääsihteerin keskustoimistoa pyydettyjen toimenpiteiden toteuttamisessa ja luoda yhteyksiä Euroopan parlamenttiin. Komissio ja parlamentti katsoivat toukokuussa 2006, että pyydetyt toimenpiteet oli toteutettu, ja parlamentti vapautti 15 prosenttia rahoitusosuudesta. Myöhemmin keskustoimiston yhteistyö komission kanssa varainhoitoasetuksen tarkistamistyössä sai parlamentin vapauttamaan jäljellä olevan 10 prosentin osuuden. 4. Hallintotapa Hallintokysymyksestä keskusteltiin yleisesti tulevaisuudennäkymiä ja järjestelmän uudistamista koskevien kysymysten yhteydessä, mutta myös käytännön tasolla, kun käsiteltiin oppilasvalintalautakunnan luomista Brysseliin. 4.1. Noordwijkin konferenssi ja ministeritapaaminen Komission varapuheenjohtaja Siim Kallas ja Alankomaiden opetusministeri Maria van der Hoeven (Eurooppa-koulujen järjestelmän puheenjohtaja lukuvuonna 2005–2006) olivat molemmat sitä mieltä, että tarvitaan poliittista tahtoa koko järjestelmän tulevaisuuden pohtimiseen. He kutsuivat kaikista jäsenvaltioista edustajan Alankomaissa toukokuussa 2006 pidettyyn konferenssiin. Käsiteltäviksi tarkoitettuja vaihtoehtoja perustettiin valmistelemaan korkean tason työryhmä, johon komissio osallistui hyvin aktiivisesti. Konferenssi pidettiin 15–16. toukokuuta Noordwijkissa ja siihen osallistuivat varapuheenjohtaja Kallas, ministeri van der Hoeven ja Portugalin opetusministeri Jorge Pedreira (Eurooppa-koulujen puheenjohtajuus siirtyi Portugalille elokuussa 2006). Konferenssin ansiosta Eurooppa-koulujen tulevaisuutta koskevaan keskusteluun saatiin uutta poliittista pontta. Sen jälkeen korkean tason työryhmä, joka koostui konferenssiin osallistuneista tahoista, jatkoi työtä valmistelemalla Eurooppa-koulusta vastaavien ministerien tapaamista. Varapuheenjohtaja Kallas, joka on Eurooppa-kouluista vastaava komissaari, ja 25 jäsenvaltion ministerit tapasivat 13. marraskuuta 2006 keskustellakseen Eurooppa-koulujen uudistusprosessista. Tapaamisessa saatiin aikaan laaja konsensus tärkeimmistä ehdotuksista, joiden avulla järjestelmä voi vastata laajentuneen EU:n aiheuttamiin haasteisiin. Aikaan on nyt saatu selkeä poliittinen kehys, jolla ohjataan seuraavan vaiheen alkua. Johtokunnalla on vastuu uudistuksen käytännön toteutuksesta. (Ks. liite 2, puheenjohtajuuskauden päätelmät) 4.1.1. Ministeritapaamisen tulokset: Eurooppa-koulujen järjestelmän avoimuuden lisääminen sekä vahvistaminen Suuri enemmistö EU:n ministereistä ja komissio olivat yhtä mieltä siitä, että Eurooppa-kouluille kaivataan joustavampaa toimintamallia, jota tulevaisuudessa voitaisiin soveltaa kolmentyyppisiin kouluihin. Niitä olisivat Nykyiset ”perinteiset” Eurooppa-koulut[6], kansalliset tai kansainväliset koulut, jotka antavat eurooppalaista opetusta EU:n henkilöstön lapsille EU:n virastojen sijaintipaikoissa, ja joille voitaisiin antaa oikeus järjestää EB-tutkinto eli eurooppalainen ylioppilastutkinto (II-tyypin koulut) ja koulut, joita jäsenvaltiot voisivat päättää perustaa omalla kustannuksellaan riippumatta EU:n virastojen tai toimielinten sijainnista (III-tyypin koulut). II- ja III-tyypin koulut pyrkivät antamaan yhteiseen opetussuunnitelmaan perustuvaa eurooppalaista opetusta, johon sisältyy mahdollisimman paljon opetusta äidinkielellä. Yhteinen opetussuunnitelma vastaa Eurooppa-koulujen järjestelmän vaatimuksia pedagogisten tavoitteiden, kokeiden ja akkreditoinnin osalta. Pedagogisista, hallinnollisista ja rahoituksellisista vaatimuksista olisi tehtävä sopimukset, jotta voidaan taata Eurooppa-kouluissa annettavan opetuksen johdonmukaisuus, laatu ja vastuuvelvollisuus. Tapaamisen osallistujat olivat myös pitkälti yhtä mieltä siitä, että hallintotapaa on uudistettava ja kouluille annettava itsenäisempi rooli. Toisaalta kouluilla olisi oltava suurempi vastuuvelvollisuus pedagogisissa sekä hallintoon ja rahoitukseen liittyvissä kysymyksissä. 4.2. Oppilasvalintalautakunta Johtokunta perusti Haagissa huhtikuussa 2006 pidetyn kokouksensa yhteydessä oppilasvalintalautakunnan[7], joka päättää Brysselin Eurooppa-koulujen oppilasvalinnasta. Jotta Brysselin IV-koulun uudet osastot saataisiin täytettyä, muiden koulujen sisäänotto on johtokunnan päätöksestä tiukasti rajoitettua. Tämä on tarpeen nykyisten koulujen liian suuren oppilasmäärän vuoksi ja siksi, että johtokunta oli päättänyt hyväksyä Berkendaelin Brysselin IV-koulun pääasialliseksi väliaikaiseksi toimipaikaksi. Näin ollen oppilasvalintalautakunnan tavoitteina on 1. laatia ja julkaista vuosittain selkeät oppilasvalintaa koskeva toimintaperiaatteet, jolla varmistetaan, että jäljempänä esitetyt tavoitteet saavutetaan mahdollisimman oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla, 2. vahvistaa luettelot niistä oppilaista, jotka hyväksytään kuhunkin Brysselin kouluista; luettelojen laatimisesta vastaavat kunkin koulun rehtorit, 3. varmistaa tasainen oppilasjako Brysselin koulujen välille yleisesti ja kieliosastojen kesken ja varmistaa koulujen resurssien optimaalinen käyttö, jotta otetaan huomioon oppilaiden tarpeet ja taataan pedagoginen jatkuvuus; alkuvaiheessa lisätavoitteena on myös Bryssel IV -koulun täyttäminen, 4. varmistaa, että kaikille ilmoittautuville EU:n henkilöstön lapsille on taattu paikka jossakin Brysselin Eurooppa-kouluista, 5. varmistaa, että sisarukset otetaan samaan kouluun, 6. valvoa jatkuvasti eri kieliosastojen ja koulujen oppilasmäärien kehittymistä. Johtokunta päätti lautakunnan kokoonpanosta ja menettelyistä ja sen tarkasta tehtävästä kokouksessaan lokakuussa 2006. Komissio on korostanut, että tässä herkässä prosessissa olisi joustettava järkevällä tavalla ja tarkkailtava vailla omaa kieliosastoa olevien oppilaiden määrää suhteessa äidinkielisiin oppilaisiin. Johtokunta korosti myös, miten tärkeää on pitää yllä selkeää ja suoraa viestintä- ja keskusteluyhteyttä vanhempiin. Lautakunta teki lukuvuoden 2007–2008 oppilasvalintaa koskevia päätöksiä edellä mainittujen tavoitteiden ja johtokunnan päätösten mukaisesti. Päätösten mukaan Berkendaeliin otetaan uudet oppilaat, joiden kieliosasto ja luokkataso toimii siellä, lukuun ottamatta jossakin muussa Brysselin Eurooppa-koulussa olevien oppilaiden sisaruksia. Jos Berkendaelissa ei ole kieliosastoa ja luokkatasoa, uudet oppilaat otetaan mahdollisuuksien mukaan heidän itse valitsemaansa kouluun. 4.3. Viestintä, tiedottaminen ja keskustelu Koska vuoden aikana tapahtui paljon ja johtokunta teki monia tärkeitä päätöksiä, henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja lähetti suoraan henkilöstölle peräti seitsemän viestiä tiedottaakseen asioiden kehittymisestä. Euroopan oikeusasiamiehen käsiteltävänä oli viisi avointa kysymystä, joihin komissio toimitti selvityksiä tai perusteluja, ja 19 Euroopan parlamentin esittämää virallista kirjallista ja suullista kysymystä. Puheenjohtaja Barroso keskusteli Eurooppa-kouluista eri valtionpäämiesten kanssa, ja varapuheenjohtaja Kallas keskusteli niistä useita kertoja Euroopan parlamentin sekä henkilöstön edustajien ja muiden asianosaisten kanssa. Komission virkamiehet tapasivat säännöllisesti vanhempainyhdistyksiä ja paikallisia henkilöstökomiteoita selkeän ja suoran keskusteluyhteyden aikaan saamiseksi. Belgiassa on jäsenvaltioista eniten Eurooppa-kouluja. Komissio vaati johtokunnan kokouksessa marraskuussa, että Belgian kielteisen suhtautumisen vuoksi sen viranomaisille olisi lähetettävä kirje, jossa ehdotetaan tapaamista. Näin viranomaiset voisivat selittää suoraan Brysselin toimielimissä työskentelevän henkilöstön perheille Berkendaelia koskevaa kantaansa, joka on ollut pettymys. Johtokunnan puheenjohtaja lähetti kirjeen marraskuussa. Valitettavasti johtokunta ja erityisesti komissio odottavat vieläkin Belgian viranomaisten vastausta. 4.4. Tutkimus: neljää pientä koulua koskeva Van Dijk -raportti Ulkopuolinen konsultti esitti vuonna 2006 neljästä pienestä Eurooppa-koulusta – Bergenistä, Culhamista, Molista ja Karlsruhesta – nk. Van Dijk -raportin (ks. kohta 2.1.3 ” Muut koulut ”). Johtokunta keskusteli selvityksestä kahdesti vuonna 2007 ja päätti, että Culhamin koulun toiminta lopetettaisiin asteittain seitsemän vuoden aikana. Bergenin, Molin ja Karlsruhen koulut säilytettäisiin perinteisinä Eurooppa-kouluina. 4.5. Akkreditointi Johtokunta päätti komission täydellä tuella akkreditoida Italiassa Parman koulussa ja Irlannissa Dunshaughlinin koulussa annettavan opetuksen ja tehdä vuonna 2007 kyseisten koulujen toimivaltaisten viranomaisten kanssa akkreditointi- ja yhteistyösopimuksen. Komissio antaa tälle vahvan tukensa. Parmassa sijaitsevan Euroopan elintarvikeviraston henkilöstön ja komission Grangessa toimivan terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston henkilöstön lapsilla on tämän jälkeen mahdollisuus saada Eurooppa-kouluissa tarjottavaa opetusta vastaavaa eurooppalaista koulutusta. Tässä vaiheessa kouluilla ei kuitenkaan ole oikeutta tarjota EB-tutkintoa, sillä akkreditointi on voimassa yläkoulun/lukion viidenteen luokkaan asti. Johtokunta päätti myös hyväksyä ensimmäisen vaiheen menettelyssä, jolla aikanaan haetaan akkreditointia Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston lähellä sijaitsevalle Heraklionin koululle Kreikassa. 5. Tulevat haasteet vuonna 2007 ja sen jälkeen 5.1. Ministeritapaamisen tulevat jatkotoimet Johtokunta toteuttaa parhaillaan ohjeita, jotka on vahvistettu ministeritapaamisen jälkeen laadituissa puheenjohtajuuskauden päätelmissä[8]. Se ehdottaa keskusteltavaksi strategiaa uudistuksen käytännön toteutuksesta. Strategiassa tehdään ehdotuksia hallintotavan parantamiseksi sovittujen suuntaviivojen mukaisesti. Koulun johto saisi lisää päätäntävaltaa – myös rahoitusta koskevaa – ja samalla sen vastuuvelvollisuus lisääntyisi. Lisäksi hallinnon rakennetta olisi uudistettava siten, että tavoitteet saavutetaan sekä kunkin koulun tasolla että yleisesti. Strategian mukaan on vietävä eteenpäin ajatuksia Eurooppa-koulujen järjestelmän avaamisesta ja analysoitava II-tyypin kouluja koskevia toimenpiteitä ja käytännön toteutusta sekä toteutettava tarvittavia toimia niiden parantamiseksi ja kehittämiseksi edelleen. EB-tutkintoa olisi muutettava kansainvälisten standardien mukaiseksi myös järjestelyjen, hallinnon ja laadunvarmistuksen osalta. Ensin tehdään pääsihteerin toimesta ulkopuolisen asiantuntijan arvio. Lisäksi asetetaan työryhmä tarkastelemaan jäsenvaltiosta perinteisiin Eurooppa-kouluihin komennukselle lähetettävistä opettajista aiheutuvien kustannusten jakamista. Johtokunta tarkastelee tämän jälkeen toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että lähetettyjen opettajien kustannukset jakautuvat jäsenvaltioiden kesken oikeudenmukaisesti. III-tyypin kouluja koskevaan pilottihankkeeseen, johon osallistuu enintään kymmenen koulua, olisi laadittava tehtävänmääritys. Pilottihankkeiden olisi mieluiten alettava lukuvuoden 2007–2008 aikana. Johtokunta valvoo hankkeita, joita arvioidaan joka toinen vuosi. 5.2. Berkendaelin/Laekenin avaaminen Brysselissä Johtokunta oli pahoillaan siitä, että sen oli pakko hyväksyä väliaikaisen koulun sijoittaminen Berkendaeliin, sillä Belgian viranomaiset kieltäytyivät yhteistyöstä eivätkä tarjonneet paikkaa, joka olisi täyttänyt maantieteelliset vaatimukset. Komissio ei kiistä, etteikö koulu itsessään olisi soveltuva rakennus, mutta kummastelee edelleen sen sijaintia ja tämän aiheuttamia seurauksia perheille. Johtokunnan pakon edessä tekemän päätöksen seurauksena Berkendaelin koulu avasi ovensa uusille oppilaille syyskuussa 2007. Tarvittavat rakenteelliset muutokset on siis tehtävä kiireellisesti ja uuden rehtorin on työskenneltävä nopeasti, jotta koulu voi ottaa uuden oppilaat vastaan. Brysselin nykyisillä rehtoreilla on ollut hyvin tärkeä ja rakentava rooli valmistelevissa keskusteluissa. Myös Brysselin kolme vanhempainyhdistystä ovat ottaneet hyvin keskeisen roolin ja avustaneet uutta koulua koulukuljetuksiin, ruokalaan ja muihin käytännön järjestelyihin liittyvissä kysymyksissä. Belgian kanssa tehdyn sopimuksen mukaan koulun varustus on aluksi Belgian viranomaisten vastuulla. Niillä on nyt mahdollisuus osoittaa poliittista tahtoa, jotta järjestelyt sujuisivat hyvin. 5.3. Jäsenvaltioiden velvoitteet Komissio pitää ensisijaisena tavoitteenaan jatkaa niiden kysymysten selvittämistä, jotka liittyvät siihen, että eräät jäsenvaltiot ovat jättäneet velvoitteensa täyttämättä, ja aloittaa tarvittaessa asiaan liittyvät oikeustoimet. [1] Viite: 2912-D-2006-en-1. Ks. http://www.eursc.eu/index.php?l=2. [2] Laekenin koulun osastot ovat FR, EN, DE, IT, NL sekä RO ja BG (kaksi viimeksi mainittua ensin vailla omaa kieliosastoa olevina oppilaina ja myöhemmin kieliosastoina). [3] Lausunto kokonaisuudessaan, ks. liite 1. [4] Ks. viittaus viime vuoden raportissa KOM(2006) 451 lopullinen. [5] Euroopan patenttiviraston osuus Münchenin Eurooppa-koulun rahoituksesta vastaa komission rahoitusosuutta muissa Eurooppa-kouluissa. [6] Eurooppa-kouluja on tällä hetkellä 13 seitsemässä jäsenvaltiossa. [7] Oppilasvalintalautakunta koostuu Eurooppa-koulujen pääsihteeristä (puheenjohtaja), kaikkia toimielimiä edustavan Euroopan komission edustajasta, Brysselin kolmen (neljän) koulun rehtoreista, vanhempien edustajasta ja Belgian viranomaisten edustajasta. Lisäksi tarkkailijan asemassa mukana on uusi valittu pääsihteeri, 2 (3) vanhempien edustajaa (jotta varmistetaan edustus kaikkien Brysselin koulujen vanhempainyhdistyksistä), yksi Brysselin henkilöstökomitean edustaja ja vielä yksi Belgian edustaja (jotta Belgian yhteisöt ovat edustettuina). [8] Ks. liitteet 2 ja 3.