Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä Euroopan yhteisön puiteohjelman 2002-2006 toteuttamiseksi"

(2002/C 94/01)

Neuvosto päätti 14. marraskuuta 2001 EY:n perustamissopimuksen 167 artiklan ja 172 artiklan toisen kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 4. helmikuuta 2002. Esittelijä oli Henri Malosse.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. helmikuuta 2002 pitämässään 388. täysistunnossa (helmikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 68 puolesta, yksi vastaan yhden pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskevilla säännöillä varmistetaan Euroopan unionin tutkimuksen kuudennen puiteohjelman(1) ja sen erityisohjelmien tehokas toteuttaminen. Merkillepantavaa on myös, että aihetta käsittelevään asiakirjaan sovelletaan ensimmäistä kertaa neuvoston ja parlamentin yhteispäätösmenettelyä.

1.2. Vaikka päätösehdotus on luonteeltaan tekninen, se edellyttää poliittisia valintoja esim. yhteisön ulkopuolisten maiden oikeussubjektien osallistumista, hankkeiden ensisijaisia valintaperusteita sekä tutkimustyön tulosaineiston käyttöoikeutta koskevien sääntöjen osalta.

1.3. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tulisi myös kiinnittää hyväksymiensä käytännesääntöjen mukaisesti huomiota hallinnon yksinkertaistamiseen(2). Monet tutkimusalan toimijat ovat valittaneet yhteisön tutkimustoiminnan byrokraattisuutta, ja komitea on useissa yhteyksissä tuonut tätä näkemystä esille.

2. Komission ehdotuksen sisältämät uutuudet

2.1. Uusien sääntöjen laatimisessa on otettu tarkasti huomioon kuudennen puiteohjelman sisältämät uudet piirteet, eli huippuosaamisverkkojen ja integroitujen hankkeiden tukeminen. Käytännössä tämä merkitsee niille myönnettävää budjettitukea.

2.2. Lisäksi jäsenvaltioilla ja liitännäissopimuksen solmineilla ehdokasvaltioilla on keskenään täysin tasapuoliset oikeudet ja velvollisuudet. Sama koskee esim. Euroopan avaruusjärjestön ESA:n ja Euroopan ydintutkimusjärjestön CERNin kaltaisia kansainvälisiä, Eurooppaa painottavia tiedealan yhteistyöjärjestöjä.

2.3. Ehdokasmaat ovat luonnollisesti kelpoisia osallistumaan samoin oikeuksin kuin nykyiset jäsenvaltiot. Muiden yhteisön ulkopuolisten maiden organisaatiot voivat ensimmäistä kertaa osallistua kaikilta osin puiteohjelman useimpien osien toimiin. Puiteohjelman erityisiin kansainvälisiin yhteistyötoimiin osallistumiskelpoisten kolmansien maiden (Venäjän ja IVY-maiden, Välimeren alueen kolmansien maiden sekä AKT-maiden, Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden) organisaatiot ovat lisäksi kaikilta osin oikeutettuja saamaan rahoitusta.

2.4. Verkostoista ja integroiduista hankkeista vastaaville konsortioille annetaan mahdollisuus muuttaa hankekumppaniryhmän koostumusta muun muassa järjestämällä tarjouskilpailuja komission valvonnassa. Tämä hyödyttänee erityisesti pk-yrityksiä, joiden osallistumisosuudeksi määritellään vähintään 15 prosenttia.

2.5. Myös joustavuus paranee, koska kutakin erityisohjelmaa kohti laaditaan yksi työohjelma, jota voidaan muuttaa ilman määräaikoja. Lisäksi tarjouspyyntöjä voidaan esittää haluttaessa milloin vain.

2.6. Ennakkomaksujen myöntämistä koskevia rahoitusmääräyksiä on lievennetty. Samalla on kuitenkin tiukennettu jälkikäteisvalvontaa. Lisäksi tuensaajat velvoitettaan esittämään riippumattoman tilintarkastajan antama todistus, jonka hankkimiskuluista on mahdollista saada yhteisöltä täysi korvaus. Samalla nimetään riippumattomat asiantuntijat seuraamaan huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita sekä tarvittaessa myös tiettyjä perinteisiä toimia.

2.7. Tutkimustulosten levittämistä koskevia säännöksiä on konsortioiden jäsenten osalta lievennetty. Niille tarjotaan mahdollisuus olla myöntämättä tausta-aineistonsa osan käyttöoikeutta muille osallistujille tai rajoittaa tiettyjen osallistujien oikeutta tuloksiin.

2.8. Tarjouksia esittävien yksiköiden ei enää tarvitse todistaa sopimusta allekirjoitettaessa, että niillä on käytettävissään riittävät resurssit epäsuorien toimien toteuttamiseen. Käytännössä tämä merkitsi pankkitakuiden esittämistä, mikä oli pienille ja vastaperustetuille yrityksille ("start-up") erittäin vaikeaa, jollei mahdotonta. Sen sijaan komissio ehdottaa konsortion kaikkien jäsenten yhteisvastuuta, eli se varaa itselleen oikeuden periä saataviaan tarvittaessa kaikkein vakavaraisimmalta konsortion jäseneltä. Ehdotus sisältää julkisoikeudellisia yksiköitä koskevia poikkeuksia. Lisäksi konsortio voi itse määritellä säännöt, joiden nojalla sen jäsenet vastaavat ainoastaan omalle osalleen tulevasta yhteisön rahoituksesta.

3. Komitean huomioita

3.1. Osallistumissäännöt yksinkertaistavat menettelyjä sekä parantavat avoimuutta ja johdonmukaisuutta unionin strategisten tavoitteiden suhteen. Komissio pyrkii varmistamaan yhteisön toiminnan mahdollisimman hyvän näkyvyyden ja tehokkuuden sekä sen, että ohjelma on kansalaisten toiveiden mukainen.

3.2. Yksinkertaistaminen

3.2.1. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä uusiin säännöksiin sikäli kuin ne takaavat entistä paremman joustavuuden, avoimuuden ja yhtäläiset mahdollisuudet. Erityisen myönteisenä komitea pitää luopumista pankkitakuusta, jonka saaminen saattoi osoittautua vaikeaksi ja kalliiksi. Komitea kannatta myös varainhoidon kannalta hankalan kulukorvausjärjestelmän korvaamista paremman vaihtoehdon tarjoavalla budjettiennakon myöntämisellä. Molemmat uudistukset hyödyttänevät pk-yrityksiä, joita unionin kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta ratkaisevan asemansa vuoksi voidaan pitää TTK:n kuudennen puiteohjelman tärkeimpänä kohteena.

3.2.2. Kaikesta huolimatta komissio ei esitä ehdotusten jättämistä koskevien muodollisuuksien yksinkertaistamista eikä esimerkiksi hajauttamista, jota komitea esitti viidennen puiteohjelman yhteydessä. Koska kysymys on kuitenkin keskeinen, komitea kehottaa komissiota esittämään toimintasuunnitelman menettelyjen yksinkertaistamiseksi sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamishankkeen (SLIM) toimien mukaisesti. Komitea pahoittelee, ettei komissio ole ottanut huomioon muitakaan komitean tekemiä ehdotuksia, joiden tavoitteena oli yksinkertaistaa menettelyjä ja helpottaa pk-yritysten osallistumista. Ehdotuksista mainittakoon ennakkovalinnan hajauttaminen ja välittäjinä toimivien organisaatioiden yleinen taloudellinen tukeminen. Näin olisi voitu poistaa tarjouspyyntöjen julkaisupäivään liittyvä epäkohta ja tarjota tukea hankkeiden esittelyssä.

3.2.3. Komitean mielestä on myönteistä, että komissio on ottanut huomioon komitean tekemän ehdotuksen, joka koskee yritysten yhteenliittymien, kuten niiden muodostamien kamarien, ammattialajärjestöjen tai teknisten keskusten, sekä muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumiskelpoisuuden säilyttämistä. Komitea esittää, että kyseiset yhteenliittymät voisivat osallistua hankkeisiin niiden seurannan koordinoijina hankkeiden tulosten levittämisen ja hyödyntämisen varmistamiseksi. Lisäksi niiden osallistumista pk-yrityksiä koskeviin hankkeisiin tulisi edistää.

3.2.4. Yritysryhmien toteuttamien toimien osalta komitea ehdottaa, että valtioiden rajat ylittävät ryhmittymien väliset yhteistyöhankkeet, joiden tavoitteena on luoda pysyvä perusta yritysten väliselle tekniselle yhteistyölle, hyväksyttäisiin osallistumiskelpoisiksi. Tällaisia toimia voitaisiin toteuttaa sekä unionin jäsenvaltioiden kesken että kumppanimaiden, ETA-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden, yhteisön ulkopuolisten Välimeren alueen valtioiden ja Latinalaisen Amerikan valtioiden kanssa.

3.2.5. Osallistujien yhteisvastuuseen liittyen olisi komitean mielestä paikallaan selvittää mahdollisuus perustaa kokonaan yhteisön talousarviosta rahoitettava vakuutusjärjestelmä, jolla yhteisön taloudellinen etu turvattaisiin asianmukaisesti. Näin vältyttäisiin siltä, että suuret ryhmittymät välttelevät pieniä yhteistyökumppaneita, joiden ne olettavat syyllistyvän muita helpommin laiminlyönteihin. Mikäli tällaista järjestelmää ei luoda, komitea pitää yhteisvastuun periaatteen soveltamista kielteisenä.

3.2.5.1. Vaarana on kuitenkin, että tällainen (yhteisön talousarviosta rahoitettava) vakuutusjärjestelmä vähentää huomattavasti tutkimukseen ja kehitykseen käytettävissä olevia varoja. Siksi tulisi ensin kokeiluvaiheessa kerätä kokemuksia tällaisten vakuutusten tarjoamista mahdollisuuksista ja aiheuttamista kuluista.

3.2.5.2. Lisäksi on varmistettava, ettei niitä valtiollisia tai valtion rahoittamia instituutioita, jotka eivät saa osallistua yhteisvastuuperiaatetta soveltaviin konsortioihin, suljeta toiminnan ulkopuolelle tai muuten haitata.

3.2.6. Komitea suosittelee lämpimästi, että toimijoille annetaan mahdollisuus valita vapaasti välineet. Uudet menettelyt muodostaisivat tavallaan "työkalulaatikon", josta voidaan valita tarpeita vastaava menettely ja jota voidaan myös kehittää kertyvien kokemusten perusteella.

3.2.7. Komitea hyväksyy ennakoiden maksamisen ja toivoo, että niitä myönnetään ensisijaisesti pienille tutkimusorganisaatioille ja pk-yrityksille ennen toiminnan aloittamista. Komitea hyväksyy ulkoisten tilintarkastajien käytön, jos niiden valinta annetaan hankkeiden alullepanijoiden tehtäväksi. Tällöin komission tehtäväksi jää ainoastaan tilintarkastajien riippumattomuuden varmistaminen. Lisäksi komitea edellyttää, että tästä aiheutuvat kulut korvataan kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta, mikäli se ei lisää hallinnon kokonaiskustannuksia.

3.2.8. Komitea suhtautuu myönteisesti periaatteeseen, jonka mukaan laaditaan luettelo menoista, jotka eivät täytä tukikelpoisuusehtoja, ja poistetaan samalla luettelo tukikelpoisuusehdot täyttävistä menoista. Järjestelmä vaikuttaa houkuttelevalta, koska sillä tavoitellaan yksinkertaistamista. On kuitenkin syytä valvoa, ettei se johda siihen, että komissio kiistää toteutuneet menoerät järjestelmällisesti. Tästä syystä kokeilujakso lienee välttämätön ennen periaatteen lopullista soveltamista.

3.2.9. Komitea korostaa, että osallistujille on tarjottava mahdollisuus tietotekniikan hyödyntämiseen. Lisäksi heitä on tuettava hankkeiden perustamisessa ja hallinnoimisessa esimerkiksi toimenpidekohtaisen sopimusmallin ja kaikkia hankevaiheita koskevien suositusten avulla.

3.3. Avoimuus

3.3.1. Valintamenettelyn sekä huippuosaamisen verkostojen määrittely jää ehdotuksessa erittäin epäselväksi. Monet seikat jäävät päätösehdotuksessa avoimiksi, kuten arviointiperusteet ja tulosten levittämisen varmistamismenettelyt. Komitea toivoo, että komissio täsmentää niihin liittyviä aikeitaan.

3.3.2. Vaatimus, jonka mukaan huippuosaamisen verkostojen osallistujina on oltava vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri jäsenvaltioon tai liitännäissopimuksen solmineeseen maahan (vähintään kahden näistä on oltava EU:n jäsenvaltioita), ei saa johtaa menettelyyn, jossa kumppaneita etsitään vain muodon vuoksi, tai sulkea pois osallistujamäärältään pienempiä kumppanuuksia, jotka ovat perusteltuja tietyissä tapauksissa.

3.3.3. Määritelmien osalta (artikla 2) komitea pitää tiettyjä täsmennyksiä tarpeellisina. Pk-yritysten määritelmässä tulisi ottaa huomioon komission uudet ehdotukset, jotka liittyvät riippumattomuusperiaatteen entistä tiukempaan määrittelyyn tutkimustoiminnassa havaittujen väärinkäytösten vuoksi. Myös muita määritelmiä tulisi täsmentää erityisesti budjettiseikkojen osalta.

3.3.4. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä tiettyjen tulosaineiston omistusoikeutta koskevien säännösten joustavoittamiseen siten, että niissä sallitaan tausta-aineiston levittämistä koskevat rajoitukset ja otetaan huomioon innovaatioprosessin optimointi. Säännökset, joiden vuoksi tietyt tulokset saattavat jäädä konsortion jäsenten keskinäistä tulosten levittämistä koskevien sääntöjen ulkopuolelle, voivat kuitenkin osoittautua haitallisiksi pk-yritysten tai pienten tutkimusyksiköiden kannalta. Niitä varten tuleekin luoda seurantatoimi, jonka myötä niiden on mahdollista saada neuvoja konsortion jäsenten välisten suhteiden järjestämiseen liittyvistä parhaista käytänteistä.

3.3.5. Komitea hyväksyy konsortioille tarjotun mahdollisuuden järjestää oma-aloitteisesti tiettyjä tehtäviä tai toimintansa laajentamista koskevia tarjouskilpailuja, mikäli se tapahtuu komission määrittämissä puitteissa, joilla on tarkoitus taata avoimuus, tasa-arvoinen kohtelu ja johdonmukaisuus ohjelman tavoitteisiin nähden. Komitea painottaa, että tässä yhteydessä olisi edullista löytää joustavia keinoja, jotka mahdollistaisivat myös pienten ja keskisuurten yritysten muodostamien ryhmittymien osallistumisen.

3.3.5.1. Edellä mainitun avoimuuden takaamiseksi komitea ehdottaa tarjouspyyntöjen julkaisemista Cordis-tietokannassa sekä komission tai sen valtuuttamien asiantuntijoiden mukanaoloa tarjouskilpailun kaikissa vaiheissa aina suunnittelusta sopimusten seurantaan.

3.4. Johdonmukaisuus unionin tavoitteiden kanssa

3.4.1. Kyseenalaistamatta periaatetta, jonka mukaan yhteisön ulkopuoliset liitännäissopimuksen solmineet maat voivat osallistua ohjelmiin melko laajalti yhteistyöohjelmien kautta, komitea pitää liioitteluna säännöstä, jonka perusteella kolmanteen maahan sijoittuneet oikeussubjektit voivat osallistua kuudenteen puiteohjelmaan. Komitea katsoo, että yhteisön edun vuoksi tätä koskeva säännös olisi rajattava koskemaan yhtäältä Euroopan talousalueen valtioita ja täydet osallistumisoikeudet omaavia liitännäissopimuksen solmineita maita sekä toisaalta niitä yhteisön ulkopuolisia maita, jotka voivat osallistua puiteohjelmaan kuuluvan kansainvälisen yhteistyön erityistoimiin (Venäjä, IVY-maat, yhteisön ulkopuoliset Välimerenmaat sekä AKT-alueen, Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat). Kehittyneiden maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä komitea toteaa 11. heinäkuuta 2001 antamassaan lausunnossa(3), että vaikka se tunnustaakin yhteistyön tarjoamat taloudelliset ja tieteelliset mahdollisuudet, se toivoo kuitenkin vastavuoroisuusperiaatteen tehokasta soveltamista ja pyytää komissiota esittämään selvityksen siitä, miten kumppanimaat ovat kyseistä periaatetta toteuttaneet.

3.4.2. Viidenteen TTK-puiteohjelmaan osallistumista koskevista säännöistä tehdyn päätöksen(4) 20 artiklassa edellytetään pakollisen teknisen toteuttamissuunnitelman esittämistä. Komitea hyväksyi tämän toimenpiteen, jonka tavoitteena oli varmistaa hankkeen vaikutus elinkeinoelämään ja luoda samalla tulosaineiston levittämistä ja käyttämistä koskevat säännöt. Komitea haluaa tietää miksi kyseinen säännös on korvattu tulosaineiston käyttämistä ja levittämistä koskevalla ohjelmalla, joka on esitettävä ainoastaan hanketta aloitettaessa. Tämä muutos on ei vaikuta johdonmukaiselta Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien kanssa, sillä niissä unionille asetettiin "uusi strateginen päämäärä seuraavaa vuosikymmentä varten: siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous".

3.4.3. Lissabonin huippukokouksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että mahdollisimman monet kansalaiset saavat riittävän tieteellis-teknisen peruskoulutuksen ja että pitkäjänteisen perustutkimuksen ja tuotteistamiseen tähtäävän kehitystyön välillä vallitsee aito tasapaino sekä hedelmällinen vuorovaikutus. Tämä vuorovaikutus tulee ottaa huomioon myös osallistumissäännöissä sekä vastaavissa hankkeiden arviointiperusteissa.

3.4.4. Samalla kun komitea painottaa uudelleen kohdassa 3.4.3 todettua, se toivoo, että myös työllisyyden, uusien toimialojen kehittämisen, yrittäjyyden ja kilpailukyvyn kaltaiset Euroopan unionin tärkeimmät päämäärät otetaan yleisperusteina huomioon hankkeita arvioitaessa.

Bryssel 21. helmikuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) TSK:n lausunto, EYVL C 260, 17.9.2001.

(2) TSK:n lausunto, EYVL C 14, 16.1.2001.

(3) TSK:n lausunto, EYVL C 260, 17.9.2001.

(4) TSK:n lausunto "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seuranta, arviointi sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen optimointi: viidennestä puiteohjelmasta kuudenteen puiteohjelmaan", EYVL C 367, 21.12.2000.