EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 1.6.2016 COM(2016) 361 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Työllisyyttä, kasvua ja investointia edistävän sisämarkkinaohjelman toteuttaminen



1.Talouden elpymisen jatkuminen Euroopan talouden vahvistaminen ja työpaikkojen luomista ja kasvua edistävien investointien vauhdittaminen on edelleen komission ensisijainen tavoite. Kevään talousennusteen mukaan Euroopan talous kasvaa huolimatta siitä, että globaali ympäristö on hankalampi. Työllisyysasteet ovat kasvussa, vaikka kasvu onkin vielä liian hidasta, ja julkisen talouden alijäämä pienenee edelleen. Edellytykset investointien elpymiseksi ovat parantuneet entisestään. Vaikka nämä ovat rohkaisevia merkkejä, on jatkettava toimia, jotta rakenneuudistusten, investointien ja vastuullisen finanssipolitiikan suotuisasta yhteisvaikutuksesta voidaan saada suurin mahdollinen hyöty. Innovointi edistää kilpailukykyä, tuottavuutta ja työpaikkojen luomista ja on siten tärkeää kasvun kiihdyttämiseksi Euroopassa. Jotta innovointia voi tapahtua, yrityksillä ja yrittäjillä on oltava kannustimet ja valmiudet investointeihin. Ne tarvitsevat oikeanlaista lahjakkuusreserviä ja niiden on voitava luottaa siihen, että ne voivat laajentaa toimintaansa ja myydä tuotteitaan ja palvelujaan laajoilla markkinoilla ilman, että niihin kohdistuvat lainsäädännölliset vaatimukset ovat erilaisia kussakin jäsenvaltiossa. Sen vuoksi meidän on edelleen keskityttävä voimakkaasti sisämarkkinoiden edistämiseen, jotta tuetaan kestävää työllisyyttä ja kasvua ja tehdään Euroopasta kilpailukykyisempi ja houkuttelevampi investointikohde. Tämä edellyttää parempaa EU:n ja kansallisen ja alueellisen tason välistä vuorovaikutusta, jotta voidaan poistaa investointien esteet ja toteuttaa rakenteellisia uudistuksia. Kaksi viikkoa sitten maakohtaisissa suosituksissa lueteltiin kiireellisimmät kansalliset prioriteettitoimet uudistusten jatkamiseksi. Samaan aikaan tietyillä esteillä on vahva rajat ylittävä ulottuvuus, ja ne edellyttävät EU:n tason toimia. Eurooppa-neuvoston 17.–18. maaliskuuta 2016 antamien päätelmien jatkotoimena tässä tiedonannossa tarkastellaan sisämarkkinaohjelman toteuttamista ennen kaikkea aloilla, joilla tarvitaan kiireesti strategisia poliittisia päätöksiä tehostamaan ja vauhdittamaan tarvittavia uudistuksia. Euroopan investointiohjelmalla otettiin käyttöön yhteisiä toimia, jotta voidaan edistää investointien rahoitusta, poistaa esteitä, lisätä innovointia ja syventää sisämarkkinoita. Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) muuttaa sitä, miten Euroopassa tuetaan investointeja. Lisärahoitusta on alkanut virrata innovointi- ja infrastruktuurihankkeisiin sekä pienten yritysten toteuttamiin paikallisiin hankkeisiin, joissa syntyy suurin osa uusista työpaikoista. Ensimmäiset ESIR-rahaston tulokset ovat rohkaisevia. ESIR-rahaston tähän mennessä aikaansaamat kokonaisinvestoinnit ovat 100 miljardia euroa. Yli 140 000 pk-yrityksen ja mid-cap-yrityksen odotetaan hyötyvän paremmasta pääsystä Euroopan investointirahaston rahoitukseen. Tuettavia hankkeita on jo 26 jäsenvaltiossa, ja niiden määrä lisääntyy. Näiden saavutusten pohjalta komissio aikoo jatkaa ESIR-rahastoa vuoden 2018 jälkeen, kuten tiedonannossa ”Eurooppa sijoittaa jälleen – katsaus investointiohjelmaan” ilmoitetaan. Näin voidaan jatkaa tukea kasvua ja työllisyyttä edistäville hankkeille, joita ei olisi toteutettu ilman ESIR-rahastoa. 2.Kasvua ja työllisyyttä edistävät sisämarkkinat Rahoitusvälineet ovat tärkeitä niukkojen resurssien tehokkaan käytön varmistamiseksi, mutta ne eivät riitä. Niitä on täydennettävä rakenteellisilla muutoksilla, joilla edistetään innovointia ja kasvua. Sisämarkkinat tarjoavat laajemmat markkinat ja helpottavat uusien, usein innovatiivisten yritysten markkinoillepääsyä. Kuluttajat puolestaan hyötyvät laajemmasta tavara- ja palveluvalikoimasta halvempaan hintaan. Innovointi ja kilpailun alaiset tuote- ja palvelumarkkinat merkitsevät jatkuvaa muutosta ja siirtymistä esimerkiksi vanhoista tuotteista ja palveluista uusiin, vanhoista teknologioista uusiin tai vanhoista liiketoimintamalleista ja prosesseista uusiin. Innovoinnin mahdollistamiseksi ja tällaisten siirtymisten helpottamiseksi meidän on investoitava Euroopan suurimpaan valttiin, sen ihmisiin. Kansalaisten taitojen kehittäminen ja mukauttaminen edellyttää merkittäviä toimia. Tämä on ratkaisevan tärkeää vaurauden ja kasvun kannalta. Se määrittää Euroopan kyvyn edistää innovointia digitaaliaikana. Ammattitaitoinen työvoima, joka pystyy mukautumaan nopeasti muuttuvassa innovaatiomaailmassa, voi lisätä tuottavuutta, ja se vuorostaan nostaa palkkoja. Meidän on myös varmistettava suotuisampi ja ennakoitavampi liiketoimintaympäristö, joka vähentää hallinnollista taakkaa ja mahdollistaa sen, että yritykset ja yhteiskunta voivat hyödyntää digitaalitekniikan, innovoinnin ja uusien liiketoimintamallien tarjoamia mahdollisuuksia. Monet komission keskeisistä prioriteeteista edistävät näitä tavoitteita. Euroopan energiaunionin, ”Kaikkien kauppa” strategian ja kiertotaloutta koskevan paketin tavoitteena on luoda uusia mahdollisuuksia, niin kotona kuin kansainvälisillä markkinoilla, ja edistää kestävää talouskasvua eri aloilla. Tulevassa uuden osaamisen ohjelmassa Euroopalle pyritään parantamaan osaamisen laatua ja relevanssia, tekemään osaamisesta ja pätevyydestä näkyvämpää ja vertailukelpoisempaa liikkuvuuden edistämiseksi ja parantamaan osaamista koskevaa tietoa ja sen hankintaa parempien uravalintojen mahdollistamiseksi. Lisäksi paremman sääntelyn agenda edistää osaltaan parempia toimintapolitiikkoja, jotka heijastavat ihmisten todellisia prioriteetteja korostamalla voimakkaasti avoimuutta ja näyttöön perustuvaa päätöksentekoa. Sisämarkkinastrategia, digitaalisia sisämarkkinoita koskeva strategia ja pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma ovat keskeinen osa eurooppalaista uudistusohjelmaa. Niiden tarkoituksena on vähentää esteitä, kuten digitaalitalouden uusia esteitä, ja poistaa tarpeeton pirstaloituminen. Ne täydentävät toisiaan ja ne on suunniteltu vahvistamaan toistensa vaikutusta. Euroopan parlamentti, neuvosto ja jäsenvaltiot ovat ottaneet ne erittäin hyvin vastaan. Tämä vahva tuki tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden edetä kohti vahvempaa ja kilpailukykyisempää Eurooppaa ja on välttämätön edellytys sille. 3.Sisämarkkinaohjelman toteuttaminen Nyt kun eri strategiat ovat olemassa ja niillä on keskeisten toimijoiden laaja hyväksyntä, on aika keskittyä täytäntöönpanoon. Työtä tehdään kaikilla aloilla, ja useita aloitteita on jo ehdotettu. Komissio noudattaa ohjelman toteuttamisessa paremman sääntelyn periaatteita. Ennen päätöksen tekemistä tietystä aloitteesta se tekee aktiivisesti yhteistyötä sidosryhmien kanssa, myös kansalaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten kanssa, analysoi olemassa olevan lainsäädännön toimintaa ja toteuttaa kattavan analyysin aloitteen mahdollisista vaikutuksista. Olemassa olevia sääntöjä yksinkertaistetaan aina kun se on mahdollista, jotta helpotetaan vaatimusten noudattamista ja vähennetään sääntelytaakkaa mahdollisimman paljon. Sen varmistamiseksi, että kansalaiset ja yritykset voivat täysin hyödyntää sisämarkkinoiden etuja, komissio tukee jatkossakin jäsenvaltioita niiden pyrkiessä parantamaan täytäntöönpanovalmiuksiaan. Työ ei kuitenkaan lopu siihen, kun komissio esittää ehdotuksensa. Menestys riippuu viime kädessä lainsäätäjien nopeista ja määrätietoisista jatkotoimista ja täydentävistä toimista kansallisella tasolla, muun muassa saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpanossa, täytäntöönpanon valvonnassa sekä seurannassa. Kesäkuun Eurooppa-neuvosto tarjoaa hyvän tilaisuuden arvioida saavutettua edistystä, vahvistaa sitoumus saattaa sisämarkkinat loppuun ja sopia tarvittavista toimista, joilla varmistetaan, että sisämarkkinastrategia, digitaalisia sisämarkkinoita koskeva strategia ja pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma ovat täysin toimivia. Sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa olisi: muistutettava syvempien ja oikeudenmukaisempien sisämarkkinoiden merkityksestä työpaikkojen, kasvun ja houkuttelevan investointi-ilmapiirin luomisen kannalta; tuettava voimakkaasti komission ehdottamia perusteellisia uudistuksia, jotta sisämarkkinoiden avulla yritykset ja koko yhteiskunta voivat hyödyntää innovoinnin, digitaalitekniikan ja uusien liiketoimintamallien tarjoamia mahdollisuuksia; edistettävä nopeasti sisämarkkinastrategian, digitaalisia sisämarkkinoita koskevan strategian ja pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman kiireellistä ja kunnianhimoista täytäntöönpanoa tiiviissä yhteistyössä EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kanssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta varmistetaan, että kaikki strategioihin perustuvat aloitteet on laadittu ja toiminnassa komission toimikauden päättymiseen mennessä.

3.1. Sijoitusten tukeminen taloudessa laajemmin Pääomamarkkinaunionilla pyritään yhdistämään säästöt paremmin sijoituksiin. Siihen sisältyy ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla lisätään yksityisiä sijoituksia yrityksiin ja infrastruktuuri-investointeihin. Nyt kun uudet pankki-, markkina- ja vakuutussektorin säännöt ovat tehneet Euroopan finanssijärjestelmästä turvallisemman, pääomamarkkinaunioni vahvistaa Euroopan rahoitusportaita kasvuyrityksille, jotka tarvitsevat useampia vaihtoehtoja laajentumisensa rahoittamiseksi. Pääomamarkkinaunioni tekee sijoituksista houkuttelevampia ja luo uusia rahoitusketjuja ja siten helpottaa rahoituksen saantia, vähentää sen kustannuksia ja poistaa esteitä rajat ylittäviltä sijoitusvirroilta. Komissio on jo antanut useita aloitteita ja ryhtynyt käsittelemään pitemmän aikavälin kysymyksiä. Luottamuksen ja muutosvoiman rakentamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi käsiteltävä nopeasti vireillä olevat ehdotukset, jotta reaalitalous pääsisi hyötymään niistä. Tämä koskee erityisesti arvopaperistamispakettia, jossa määritellään yksinkertaisen, läpinäkyvän ja standardoidun arvopaperistamisen edellytykset ja luodaan pohja vakaiden Euroopan arvopaperistamismarkkinoiden kehittämiselle. Lainsäädäntöprosessin viivästyminen on vältettävä, sillä lainsäädäntöpaketti auttaa hyväksymisensä jälkeen houkuttelemaan useammanlaisia sijoittajia ja vapauttamaan varoja pankkien taseista uutta luotonantoa varten. Arvopaperistamismarkkinoiden palauttaminen – turvallisesti – kriisiä edeltävälle tasolle voisi tuoda talouteene 100 miljardin euron lisäluotot. Standardoituihin arvopaperistamisiin sijoittaviin pankkeihin ja vakuutusyhtiöihin sovellettavia pääomavaatimuksia alennetaan alhaisempien riskien huomioon ottamiseksi. Koko paketti lisää rahoitusvakautta säilyttämällä kriisin jälkeen käyttöön otetut suojatoimenpiteet ja edistämällä yksinkertaisuutta, läpinäkyvyyttä ja laajempaa sijoittajapohjaa. Lainsäätäjien pitäisi myös päästä nopeasti yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta yksinkertaisemmaksi, nopeammaksi ja halvemmaksi esitejärjestelmäksi, joka hyödyttää erityisesti niitä yrityksiä, jotka haluavat hankkia pääomaa. Jotta voitaisiin lisätä pienille yrityksille tarjolla olevaa rahoitusta, pienille liikkeeseenlaskijoille luodaan uudet puitteet. Vakuutusyhtiöitä koskevien uusien vakavaraisuussääntöjen (Solvenssi II) käyttöönoton pitäisi auttaa tukemaan infrastruktuuriin tehtäviä investointeja alentamalla merkittävästi pääomavaatimuksia. Nämä muutokset ovat jo tulleet voimaan. Valmistellessaan pääomavaatimuksia koskevan asetuksen tarkistamista myöhemmin tänä vuonna komissio tarkastelee infrastruktuurihankkeiden riskipainojen alentamista samalla tavalla pankkien osalta. Pankkilainat ovat edelleen tärkein käyttöpääoman lähde mikroyrityksille ja pienille yrityksille. Pääomavaatimuksia koskevan asetuksen uudelleentarkastelun yhteydessä komissio pyrkii myös säilyttämään pankkien kyvyn antaa lainoja pk-yrityksille jatkamalla pk-yritysten lainojen suotuisaa pääomakohtelua ja mahdollisesti laajentamalla sitä. Kuten ensimmäisessä tilannekatsauksessa todettiin, myös muiden pääomamarkkinaunionin toimintasuunnitelmaan liittyvien toimien osalta on toteutettava jatkotoimia, joissa on aluksi keskityttävä voimakkaasti riskipääomaan. Komissio aikoo lähiaikoina ehdottaa muutosta EU:n riskipääomalainsäädäntöön riskipääomarahoituksen laajuuden, monimuotoisuuden ja valintamahdollisuuksien lisäämiseksi, jotta se saisi enemmän jalansijaa markkinoilla ja useammat yritykset voisivat hyötyä tästä vaihtoehtoisesta rahoituslähteestä. Lisäksi komissio aikoo ehdottaa, että perustetaan riskipääomarahasto-osuusrahasto, jossa yhdistetään julkista rahoitusta ja yksityistä pääomaa kaikkein lupaavimpien uusien yritysten tukemisen edistämiseksi. Osana ohjelmaa, jolla autetaan yrityksiä – ja erityisesti pk-yrityksiä – laajentumaan ja kasvamaan Euroopassa, komissio käynnisti hiljattain julkisen kuulemisen valmistellakseen uutta lainsäädäntöaloitetta, joka koskee yritysten uudelleenjärjestelyjä ja maksukyvyttömyyttä. Tämä aloite tuo oikeusvarmuutta rajat ylittävää toimintaa harjoittaville sijoittajille, poistaa pääoman vapaan liikkuvuuden esteitä ja auttaa yrityksiä selviytymään taloudellisista vaikeuksista. Se sisältää paremmat velkojen uudelleenjärjestelyä koskevat säännöt, jotka hyödyttävät sekä luotonantajia, jotka saavat varansa nopeammin takaisin, että niitä yrityksiä, jotka ansaitsevat toisen mahdollisuuden. Sijoitusrahastoilla on yhä tärkeämpi rooli vähittäistalletusten ja institutionaalisten talletusten ohjaamisessa tuottavaan käyttöön. Euroopan sijoitusrahastoalan hallinnoimien varojen määrä kaksinkertaistui 10 000 miljardiin euroon ajanjaksolla vuoden 2003 lopusta vuoden 2013 loppuun. Komissio käynnisti juuri laajan kuulemisen keinoista, joilla voidaan parantaa tehokkuutta ja kilpailua näiden kriittisten sijoitusvälineiden markkinoilla ja alentaa yritysten ja sijoittajien kustannuksia. Kuluttajille aiheutuvia kustannuksia voitaisiin vähentää myös vapaaehtoisten yksilöllisten eläketuotteiden eurooppalaisilla markkinoilla mittakaavaetujen avulla ja siten auttaa kuluttajia kerryttämään riittävät eläketulot. Lisäksi voitaisiin lisätä investoimista Euroopan talouteen kokoamalla lisäpääomaa pitkäaikaisiin sijoituksiin. Komissio käynnistää julkisen kuulemisen analysoidakseen kansallisia kokemuksia eri puolilla EU:ta, jotta se voisi määrittää edellytykset näiden markkinoiden kukoistukselle. Pääomamarkkinaunionin luomiseksi toteutettavien uusien toimien lisäksi komissio pyrkii vahvistamaan rahoituspalveluja koskevaa nykyistä lainsäädäntöä. Finanssikriisi edellytti useita uusia sääntöjä, jotka oli otettava käyttöön lyhyessä ajassa rahoitusvakauden varmistamiseksi. Vaikka käyttöön otettu kehys katsotaan kokonaisuudessaan asianmukaiseksi, tilanne on kuitenkin voinut johtaa päällekkäisyyksiin, puutteisiin, epäjohdonmukaisuuksiin tai kohtuuttomaan rasitteeseen. Komissio viimeistelee parhaillaan analyysiaan niistä lähes 300 vastauksesta, jotka se sai kannanottopyyntöönsä EU:n rahoituspalvelulainsäädännön kumulatiivisesta vaikutuksesta. Vastaukset otetaan huomioon rahoitusalan lainsäädännön tulevissa tarkistuksissa. Sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa olisi: korostettava sitä, että arvopaperistamispaketista on päästävä kiireellisesti sopimukseen ja että esite-ehdotuksen käsittelyssä on edistyttävä ripeästi, jotta yritykset voivat alkaa hyötyä näistä muutoksista nopeasti; tuettava tulevia pääomamarkkinaunioniin liittyviä toimintalinjoja, jotka koskevat esimerkiksi riskipääomaa, henkilökohtaisia eläkkeitä, velkojen uudelleenjärjestelyä ja maksukyvyttömyyttä; saatava jäsenvaltiot käynnistämään toimia sellaisten sisämarkkinoiden esteiden poistamiseksi, jotka johtuvat kansallisen tason sääntelystä ja verosäännöksistä, jotka estävät rajat ylittävät sijoitukset tai rankaisevat niistä. 3.2. Uusien liiketoimintamahdollisuuksien edistäminen Vahva ja erittäin suorituskykyinen teollisuus on tärkeä osa Euroopan taloutta. Teollisuus on uusien mahdollisuuksien ja haasteiden edessä. Esimerkkeinä voidaan mainita erityisesti digitalisoitumiskehitys, ratkaiseva edistyminen yhteenliitettävyyden kehittämisessä ja vankat ja koordinoidut EU:n laajuiset kyberturvallisuutta koskevat järjestelyt. Vaikka onkin yritysten asia ottaa johto käsiinsä markkinoiden realiteetteihin sopeutumisessa, Euroopan teollisuuden digitalisointia ja digitaalisia julkisia palveluja koskeva komission paketti auttaa muuttamaan Euroopan perinteiset taloudelliset vahvuudet kilpailukykyiseksi digiliiketoiminnaksi. Toimenpiteisiin sisältyy toimia, joilla tuetaan ja yhdistetään kansallisia teollisuuden digitalisointia koskevia aloitteita ja tarjotaan enemmän ja parempia digitaalisia innovointikeskuksia, jotka auttavat yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, siirtymään datavetoiseen talouteen. Paketti sisältää myös eurooppalaisen pilvipalvelualoitteen maailmanluokan pilvipalvelu- ja datainfrastruktuurin rakentamiseksi, jonka ansiosta tiedemiehet insinöörit saavat EU:ssa käyttöönsä laajan laskenta- ja datankäsittelykapasiteetin. Koska standardit ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin edistämisessä, mukaan lukien digitaalinen innovointi, ja kaupan esteiden poistamisessa, komissio on ryhtynyt nykyaikaistamaan, priorisoimaan ja nopeuttamaan eurooppalaista standardointijärjestelmää. Tätä varten se on saattanut yhteen Euroopan standardointiyhteisön standardointia koskevan yhteisen aloitteensa puitteissa. Tässä yhteydessä on annettu myös palvelustandardeja koskevia ohjeita, joiden tarkoituksena on ulottaa standardointiasiantuntemus myös palvelujen alalle. Yksinkertaistetun lähestymistavan tieto- ja viestintätekniikan standardointiin pitäisi johtaa nopeammin yhteisiin sääntöihin uuden digitaalitekniikan yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Massadata ja esineiden internet edistävät talouskasvua, innovointia ja digitalisointia kaikilla talouden aloilla, etenkin pk-yritysten ja startup-yritysten tapauksessa. Jotta digitaali- ja datatekniikan potentiaalia olisi mahdollista hyödyntää täysimääräisesti, komissio puuttuu myöhemmin tämän vuoden aikana hyväksyttävässä datan vapaata liikkuvuutta koskevassa aloitteessaan muista kuin henkilötietojen suojeluun liittyvistä syistä aiheutuviin datavirtojen tiellä EU:ssa oleviin teknisiin ja oikeudellisiin esteisiin sekä perusteettomiin datan sijaintia koskeviin rajoituksiin datan varastoinnin ja käsittelyn yhteydessä. Siinä on tarkoitus käsitellä dataan liittyvään vastuuseen sekä datan omistajuuteen, yhteentoimivuuteen ja käyttöön liittyviä kysymyksiä, joita ilmenee yritysten välisissä sekä yritysten ja kuluttajien välisissä suhteissa sekä koneellisesti tuotetun datan ja laitteiden välisen viestinnän yhteydessä. Korkeimpien standardien saavuttamiseksi kyberturvallisuuden alalla komissio aikoo piakkoin esittää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa valmistautumista kybertapahtumiin ja niihin reagointia sekä edistää kyberturvallisuuteen liittyviä valmiuksia. Euroopan tuleva digitaaliyhteiskunta tarvitsee erittäin suorituskykyistä yhteysinfrastruktuuria, joka ulottuu kaikkialle ja on kohtuuhintainen ja turvallinen. Jos taajuuksien oikea-aikaista vapauttamista matkaviestinpalvelujen käyttöön koskevat komission lainsäädäntöehdotukset hyväksytään pian, ne tarjoavat hyvän mahdollisuuden siihen, että EU saa johtoaseman viidennen sukupolven (5G) langattomissa tekniikoissa. Yleisemmin voidaan todeta, että tulevan EU:n televiestintäsääntöjen uudistuksen tavoitteena on luoda johdonmukaisempi lähestymistapa taajuuksien hallintaan, puuttua sääntelyn hajanaisuuteen ja varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset markkinatoimijoille samalla kun edistetään kilpailua ja kannustetaan investointeihin. Verkkoalustojen avustuksella syntyvien uusien liiketoimintamallien lisääntyminen luo valtavia uusia mahdollisuuksia kasvuun, innovointiin ja kuluttajien valinnanmahdollisuuksien lisäämiseen. Samalla se luo uusia haasteita viranomaisille ja toimijoille. Tiedonannossaan jakamistaloudesta komissio tukee tasapainoista uusien liiketoimintamallien kehittämistä antamalla EU:n sääntöjen soveltamista koskevaa ohjeistusta sekä suosituksia viranomaisille ja markkinatoimijoille. Lisäksi verkkoalustoja koskevassa tiedonannossa esitetään komission lähestymistapa verkkoalustojen kehittämisen tukemiseen Euroopassa samalla kun siinä tunnustetaan tietyt sääntelyyn liittyvät haasteet ja suojellaan kuluttajien oikeutettuja etuja. Internet ja muut digitaalitekniikat ovat mullistaneet luovan sisällön kuten kirjojen ja elokuvien tuotannon ja jakelun. Ne ovat myös muuttaneet perusteellisesti tavat, joilla kuluttajat käyttävät tällaista sisältöä. Jotta kaikki markkinatoimijat ja kansalaiset voisivat hyödyntää tämän uuden ympäristön tarjoamia mahdollisuuksia, tekijänoikeuksia koskevaa EU:n sääntelykehystä on tarpeen mukauttaa. Kuten tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” todetaan, tekijänoikeuksia koskevien ehdotusten tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa luovan sisällön laajempi saatavuus, mukauttaa tekijänoikeutta koskevat poikkeukset uusiin verkkokäyttötapoihin ja tukea hyvin toimivia ja oikeudenmukaisia tekijänoikeusmarkkinoita. Komissio tarkastelee myös uudelleen teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamista koskevaa direktiiviä (IPRED) ja sen rajat ylittävää soveltamista keskittyen kaupallisessa laajuudessa tehtyihin loukkauksiin (”seuraa rahaa” -lähestymistapa).

Meidän on annettava yrityksille mahdollisuus innovoida ja kilpailla digitaalisessa ympäristössä ja edistettävä luovuutta ja kulttuurista moninaisuutta EU:ssa sekä kuluttajien ja koko yhteiskunnan, myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, suojelua haitalliselta ja laittomalta sisällöltä. Tätä varten komissio on ehdottanut audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistamista. Sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa olisi: kehotettava lainsäätäjiä pääsemään pikaisesti sopimukseen joulukuussa 2015 tehdystä ehdotuksesta, joka koskee tekijänoikeuksien siirrettävyyttä, sekä ehdotuksesta, joka koskee taajuuksien oikea-aikaista vapauttamista matkaviestinpalvelujen käyttöön (UHF-taajuuskaista) unionissa; vietävä nopeasti eteenpäin audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa ehdotusta ja tulevaa tekijänoikeuksia koskevaa ehdotusta, IPRED-direktiivin uudelleentarkastelun mahdollisia jatkotoimia sekä ehdotusta televiestintäsääntöjen uudistamiseksi; kannustettava jäsenvaltioiden ja EU:n vahvaan kumppanuuteen eurooppalaisen teollisuuden digitalisoinnin ja jakamistalouden ja verkkoalustojen tasapainoisen kehittämisen tukemiseksi. 3.3 Kuluttajien, yritysten ja julkishallintojen elämän helpottaminen EU:n ja kansallisen tason yhdistetyt toimet ovat tarpeen, jotta voidaan puuttua sääntely- ja hallinnollisiin esteisiin, myös verotuksen alalla. Investointien vähäisyys sekä esteet palvelu- ja rahoitusmarkkinoilla hidastavat kasvua ja innovointia. Ne myös heikentävät kuluttajien valintamahdollisuuksia ja nostavat hintoja. Suurempi oikeusvarmuus ja virtaviivaistetut säännöt vähentävät sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, lisäävät rajat ylittävää kauppaa ja kannustavat uusiin investointeihin. EU:n tasolla on käynnissä työ esteiden poistamiseksi keskeisillä palvelualoilla, jotta voidaan parantaa EU:n palvelumarkkinoiden kilpailukykyä. Toukokuussa käynnistetystä julkisesta kuulemisesta saadaan palautetta, jonka avulla voidaan varmistaa, että palvelupassia koskeva ehdotus vähentää niiden palveluntarjoajien hallinnollista taakkaa, jotka haluavat laajentaa toimintaansa rajojen yli. Kuuleminen kattaa myös toimet, joilla puututaan yrityspalveluja ja rakennuspalveluja koskeviin erityisiin sääntelyesteisiin, jotka voivat haitata rajat ylittävää kauppaa ja investointeja eri jäsenvaltioissa. Komissio aikoo lähiaikoina julkaista myös tiivistelmän niistä yli 400 kommentista, jotka se sai vähittäisrahoituspalveluja koskevasta vihreästä kirjasta. Vastaukset vahvistavat, että kuluttajien mielestä on liian hankalaa käyttää rahoituspalveluita toisessa EU:n jäsenvaltiossa. Maksukorttien ja vakuutustuotteiden maksut vaihtelevat huomattavasti. Joissakin tapauksissa kilpailun puuttumisen vuoksi kuluttajat eivät voi valita parasta vaihtoehtoa. Palautteen tarkemman analyysin perusteella komissio aikoo toteuttaa jatkotoimenpiteitä kesän 2016 jälkeen. Arvioinnissa tarkastellaan, voivatko vähittäissijoittajat saada sopivia tuotteita kustannustehokkaasti ja oikeudenmukaisesti ja hyödynnetäänkö verkkopalveluihin ja muuhun tekniikkaan liittyvien uusien mahdollisuuksien potentiaali parhaalla mahdollisella tavalla rahoituspalvelujen tehostamiseksi (rahoitusteknologia eli FinTech). Internet on muuttanut perusteellisesti yhteiskuntiamme ja yksittäisten ihmisten elämää, ja sillä on merkittävä vaikutus yhdentymiseen kaikilla talouden aloilla. Uusi yleinen tietosuoja-asetus vahvistaa perusoikeuksia ja helpottaa liiketoimintaa digitaalisilla sisämarkkinoilla. Komissio aikoo jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden, erityisesti valvontaviranomaisten, yritysten ja muiden asiaan liittyvien sidosryhmien, kanssa, jotta voidaan varmistaa sen täysimääräinen ja johdonmukainen täytäntöönpano. Komissio antaa pian verkkovierailujen tukkuhintoja koskevan ehdotuksen, joka on viimeinen osa toimia, joilla se täyttää lupauksensa poistaa verkkovierailumaksut kesäkuuhun 2017 mennessä kaikkialla Euroopassa. Verkkovierailujen poistamisen, tekijänoikeussuojatun sisällön siirrettävyyden ja perusteettomien maarajoitusten kiellon yhdistelmä hyödyttää suoraan miljoonia kuluttajia digitaalisilla sisämarkkinoilla. Euroopan sähköisen kaupankäynnin markkinoiden koko potentiaalia ei ole kuitenkaan vielä saavutettu ja rajattoman digitaalisen Euroopan tiellä on vielä useita esteitä. Toukokuussa antamallaan sähköistä kaupankäyntiä koskevalla paketilla komissio onkin käynnistänyt kokonaisvaltaisen lähestymistavan rajat ylittävän sähköisen toiminnan esteiden poistamiseksi Euroopassa. Tähän sisältyy perusteettomien maarajoitusten ja muiden kansallisuuteen tai asuinpaikkaan perustuvien syrjinnän muotojen kieltäminen, toimenpiteitä, joilla parannetaan sääntelyn valvontaa ja vähennetään rajat ylittävien pakettitoimitusten kustannuksia, tehokas rajat ylittävä kuluttajansuoja sekä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin soveltamista koskeva päivitetty ohjeistus paremman täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhdessä joulukuussa 2015 hyväksyttyjen digitaalisten sopimusten yhdenmukaistamista koskevien ehdotusten ja tulevien alv:n yksinkertaistamista koskevien ehdotusten kanssa nämä toimenpiteet antavat kuluttajille paremman ja halvemman pääsyn verkkotuotteisiin ja -palveluihin kaikkialla Euroopassa. Suurta huomiota kiinnitetään myös yksinkertaisemman, uudenaikaisen ja petoksilta suojatun alv-järjestelmän luomiseen. Alv:llä kerättiin lähes biljoona euroa tuloja vuonna 2014, mikä vastaa 7:ää prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Lähes kaikki yritykset joutuvat tekemisiin alv:n kanssa, ja useimmat niistä pitävät järjestelmää liian raskaana ja hajanaisena. Huhtikuussa hyväksytyn alv-toimintasuunnitelman jatkotoimilla poistetaan hallinnollisia esteitä ja vähennetään sääntelystä aiheutuvia kustannuksia sisämarkkinoilla. Näin luodaan ympäristö, joka edistää kasvua ja kauppaa, koska se yksinkertaistaa huomattavasti rajat ylittävää sähköistä kauppaa ja tekee järjestelmästä kevyemmän pk-yrityksille. Tästä hyötyvät kuluttajat ja yritykset samoin kuin valtionkassat. Sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa nopeutetaan sähköisiä hankintamenettelyjä koskevien ja muiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja tehdään siten toimialojen ja hallitusten välisestä vuorovaikutuksesta tehokkaampaa. Se sisältää myös toimenpiteitä, joilla lisätään innovatiivisten digitaalituotteiden ja -palvelujen kysyntää. Lisäksi julkisen sektorin tietojen avoimuuden lisääminen auttaa luomaan uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Yhdessä kaikenkattavassa portaalissa luodaan keskitetty palvelupiste, josta kansalaiset ja yritykset voivat saada sisämarkkinoihin liittyvää tietoa, apua, neuvoja ja ongelmanratkaisupalveluja sekä tietoa kansallisista ja EU:n tason menettelyistä, joita tarvitaan EU:ssa toimimiseksi. Sisämarkkinoiden toteuttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa olisi: kannustettava mahdollisimman laajaa osallistumista käynnissä oleviin julkisiin kuulemisiin muun muassa palvelupassista ja yhdestä kaikenkattavasta portaalista ja peräänkuulutettava kunnianhimoisia jatkotoimia; pyrittävä saavuttamaan nopeasti lainsäätäjien välinen sopimus komission sähköistä kaupankäyntiä ja digitaalisia sopimuksia koskevista ehdotuksista sekä tukkutason verkkovierailupalveluja koskevista tulevista ehdotuksista sekä tuettava sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa; tuettava yksinkertaisen, nykyaikaisen ja petoksilta suojatun alv-järjestelmän luomista, jotta voitaisiin torjua petoksia, keventää hallinnollista taakkaa, parantaa rajat ylittävää kauppaa ja vastata kuluttajien ja yritysten odotuksiin. 3.4 Täytäntöönpanon valvonta ja käytännön toteutus Järkevä ja tehokas täytäntöönpanon valvonta on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden etujen saavuttamiseksi. Sääntöjen noudattamatta jättäminen vääristää tasapuolisia toimintaedellytyksiä, haittaa innovointia ja heikentää kuluttajien ja yritysten luottamusta. Tämän muuttamiseksi täytäntöönpanon valvontaan liittyvät näkökohdat on otettava huomioon politiikan suunnittelussa alusta alkaen, muun muassa parantamalla markkinoita koskevien tietojen keräämistä ja vahvistamalla kumppanuuksia jäsenvaltioiden kanssa. EU:n lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi myös otettava huomioon, että pitemmälle meneminen kuin mikä on ehdottoman välttämätöntä lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi voi luoda uusia esteitä ja hajanaisuutta kansallisella tasolla. Komissio asettaa etusijalle sen varmistamisen, että EU:n lainsäädäntöä noudatetaan kokonaisuudessaan. Se aikoo tehostaa täytäntöönpanon valvontaa ja lujittaa kumppanuuksia jäsenvaltioiden kanssa. Osana strategista lähestymistapaansa komissio pyrkii vahvistamaan olemassa olevia ongelmanratkaisuvälineitä. Sähköistä kaupankäyntiä koskevan paketin osana hyväksytyn kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen tarkistaminen lisää jäsenvaltioiden kykyä puuttua kuluttajalainsäädännön loukkauksiin, erityisesti sähköisessä ympäristössä, jossa on tärkeää tehdä yhteistyötä rajojen yli. Samaan aikaan se tarjoaa rajat ylittävää toimintaa harjoittaville kauppiaille keskitetyn palvelupisteen kuluttajasääntöjen täytäntöönpanoa varten. Tulevan sisämarkkinoiden markkinatietovälinettä koskevan ehdotuksen ansiosta komissio voi kerätä tietoja suoraan valituilta markkinatoimijoilta suunnitellessaan uutta tai pannessaan täytäntöön olemassa olevaa sisämarkkinalainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden antama tuki on erittäin tärkeää, jotta voidaan varmistaa, että käyttöön otettu väline on hyvin kohdennettu ja tehokas. Komissio aikoo ehdottaa syksyllä lainsäädäntöaloitetta, jolla parannetaan palveluja koskevaa ilmoitusmenettelyä. Tämä aloite lisää entisestään avoimuutta jäsenvaltioiden palvelujen alalla suunnittelemista uusista toimenpiteistä, jolloin komissio ja muut jäsenvaltiot voivat paremmin puuttua asiaan ennen tällaisten kansallisten toimenpiteiden toteuttamista, jos ne loisivat kohtuuttomia esteitä palvelujen sisämarkkinoille. Komissio analysoi parhaillaan julkisen kuulemisen tuloksia ja laatii ehdotusta syksyksi. Vastavuoroista tunnustamista koskevan asetuksen tarkistamisella vuonna 2017 komissio aikoo ehdottaa niiden menettelyjen yksinkertaistamista, joilla yritykset voivat osoittaa, että niiden tuotteita myydään laillisesti jossakin jäsenvaltiossa. Näin yrityksille tehdään helpommaksi markkinoida tuotteitaan yli rajojen. Tämä auttaa välttämään talouden toimijoille aiheutuvia korkeampia kustannuksia ja liiketoimintamahdollisuuksien menetyksiä, jotka johtuvat tuotteiden mukauttamisesta erilaisiin kansallisiin säännöksiin tai lisätesteistä, joita toisten jäsenvaltioiden markkinoille pääseminen edellyttää. Samanaikaisesti se ehdottaa kattavaa joukkoa toimenpiteitä, joilla vastataan sellaisten tuotteiden lisääntyvään määrään, jotka ovat laittomia tai eivät täytä olennaisia tuoteturvallisuusvaatimuksia. Komissio aikoo käynnistää julkisen kuulemisen ja on alkanut laatia kattavaa arviointia nykyisestä oikeudellisesta kehyksestä. Tässä yhteydessä komissio analysoi useita merkittäviä tuotemarkkinoita koskevia tapauksia, joissa havaittiin alakohtaista merkitystä laajempia puutteita sisämarkkinoiden yleisessä valvontarakenteessa.