Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalirahasto plus”

(2019/C 86/07)

Esittelijä: Susana DÍAZ PACHECO (ES, PES), Andalusian aluehallituksen puheenjohtaja Viiteasiakirja: Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) COM(2018) 382 final

I. MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan ensimmäinen viittauskappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan, 168 artiklan 5 kohdan, 175 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan, ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9 artiklan, 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan, 168 artiklan 5 kohdan, 174 artiklan, 175 artiklan 3 kohdan ja 349 artiklan,

Perustelu

ESR+:n soveltamisala huomioon ottaen vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta mainita SEUT-sopimuksen 9 artikla. Lisäksi on annettava suurempi painoarvo aluepoliittiselle tavoitteelle yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta annetun ehdotuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kohdassa todetaan nimenomaisesti, että ESR+ edistää EU:n toimia, joilla pyritään vahvistamaan unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

Muutosehdotus 2

Lisätään johdanto-osan viidennen viittauskappaleen jälkeen uusi viittauskappale.

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ottavat huomioon toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (2017/C 428/09),

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 1 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (1) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään, jotka ovat yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisissa toimissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamisen edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla käytössä oleviin järjestelmiin ; näin lujitettaisiin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti . (1) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään, jotka ovat yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisissa toimissa. Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja lujittamiseksi SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisesti ja, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamisen edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla käytössä oleviin järjestelmiin.

Perustelu

Aluepoliittiselle tavoitteelle on annettava suurempi painoarvo heikentämättä pyrkimystä toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 2 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (2) Unionin tasolla kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta. Niiden avulla unionin rahoitusta olisi käytettävä johdonmukaisella tavalla ja tarvittaessa maksimoitava etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, Euroopan investointivakautusjärjestelystä ja InvestEU-rahastosta tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo. (2) Unionin tasolla Eurooppa 2020 -strategiaa seuraavan pitkän aikavälin kehittämisstrategian ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon on määrä tarjota strateginen kehys vuonna 2021 käynnistyvälle uudelle ohjelmakaudelle. Kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi kehitettävä yhteistyössä valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kesken, ja ne olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta. Niiden avulla unionin rahoitusta olisi käytettävä johdonmukaisella tavalla ja tarvittaessa maksimoitava etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, Euroopan investointivakautusjärjestelystä ja InvestEU-rahastosta tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 5 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (5) Unionilla on vastassaan rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, muuttoliikkeen hallinnasta, turvallisuusuhkien kasvusta, siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista ja työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä kasvavasta ammattitaitovajeesta ja työvoimapulasta joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pk-yrityksissä. Työelämän realiteettien muuttuessa unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet ja investoitava relevanttiin osaamiseen, tehtävä kasvusta entistä osallistavampaa ja parannettava työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, myös työvoiman liikkuvuuden osalta. (5) Unionilla on vastassaan rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, muuttoliikkeen hallinnasta, turvallisuusuhkien kasvusta, oikeudenmukaisesta siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista , digitaalinen siirtymä mukaan luettuna, ja Euroopan väestön yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä kasvavasta ammattitaitovajeesta ja työvoimapulasta joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pk-yrityksissä. Työelämän realiteettien muuttuessa unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet ja investoitava relevanttiin osaamiseen, tehtävä kasvusta entistä osallistavampaa erityisesti alue- ja paikallistasolla ja parannettava koulutus-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa, myös työvoiman liikkuvuuden osalta.

Perustelu

Tulisi käyttää teknologianeutraalia ja jo vakiintunutta terminologiaa.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 6 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (6) Asetuksella (EU) […] luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMIF-rahasto), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa. (6) Asetuksella (EU) […] luodaan puitteet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+), koheesiorahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR), turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston (AMIF-rahasto), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen (osana yhdennettyä rajaturvallisuuden rahastoa) toiminnalle ja vahvistetaan yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintaa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja sen yhteensovittaminen muiden rahastojen kanssa sekä antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 8 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (8) Tässä asetuksessa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon etenkin tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja odotettavissa oleva noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi siksi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sellaisen rahoituksen käyttöä, joka ei perustu toimien kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 88 artiklan perusteella komissio voi korvata jäsenvaltioiden menoja käyttäen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset. (8) Tässä asetuksessa tarkoitetut rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja tuottaa tuloksia ottaen huomioon etenkin tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite , toimien erityispiirteet ja odotettavissa oleva noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi siksi harkittava kertakorvausten, kiinteiden prosenttimäärien ja yksikkökustannusten sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun sellaisen rahoituksen käyttöä, joka ei perustu toimien kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 88 artiklan perusteella komissio voi korvata jäsenvaltioiden menoja käyttäen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset. Tämän johdosta on tärkeää jatkaa yksinkertaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä rahastoon liittyvän hallinnoinnin vähentämiseksi ja siten kartuttaa varainkäytön lisäarvoa ja lisätä sen erottuvuutta ja tehokkuutta keskittämällä toimet ja henkilöresurssit ensisijaisesti poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen.

Perustelu

Sisällytetään tekstiin selventävä ilmaus ”toimien erityispiirteet” yksinkertaistamisvaatimusten lisäämiseksi kaikkein vähävaraisimpiin vaikuttavien toimien osalta. Kustannuksia ja menettelyjä yksinkertaistamalla vahvistetaan poliittisten tavoitteiden saavuttamista, sillä tällöin keskitetään kaikki energia toimenpiteiden tehokkuuteen, mikä helpottaa näin pienten edunsaajien mahdollisuuksia hyödyntää varoja.

Muutosehdotus 8

Lisätään johdanto-osan 8 kappaleen jälkeen uusi kappale.

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (8 a) Investointiprioriteetin ”yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen” puitteissa annettavalla tuella voidaan edistää kaikkia tässä asetuksessa asetettuja temaattisia tavoitteita. ESR+:sta tuettujen yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden tulisi olla osallistavia suhteessa alueen vähävaraisimpiin sekä paikallisten kehittämisryhmien hallinnoinnin että strategian sisällön osalta.

Perustelu

On tuotava esiin ESR+:n entistä vahvempi alueellinen ja paikallinen lähestymistapa ja ulottuvuus vuoden 2020 jälkeen, joten tekstiin on sisällytettävä selkeä viittaus yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 14 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (14) ESR+:sta olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutuksen laatua ja toimivuutta ja sen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta ja siten helpottaa erityisesti sellaisten digitaalisten taitojen hankkimista, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä, lisättävä kilpailukykyä ja edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla näihin aloihin liittyviä laajennuskelpoisia ja kestäviä aloitteita. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi työpaikalla tapahtuvalla oppimisella ja oppisopimuskoulutuksella, elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta yhdessä elinkeinoelämän kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella, oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden tunnustamisella. (14) ESR+:lla on EU:n tärkeimpänä inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen investoimisen välineenä keskeinen rooli sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. ESR+:sta olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutuksen laatua ja toimivuutta ja sen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta ja siten helpottaa erityisesti sellaisten digitaalisten taitojen hankkimista, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä, lisättävä kilpailukykyä ja edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla näihin aloihin liittyviä laajennuskelpoisia ja kestäviä aloitteita. Tämä voitaisiin saavuttaa esimerkiksi työpaikalla tapahtuvalla oppimisella ja oppisopimuskoulutuksella, elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta yhdessä elinkeinoelämän kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella, oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden tunnustamisella.

Perustelu

ESR:n alueellinen ulottuvuus on säilytettävä.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 15 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (15) ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien , erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen; samalla edistetään siirtymistä koulutusalalta toiselle, ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä, lisätään terveysosaamista, lujitetaan epävirallisen ja virallisen oppimisen yhteyttä ja helpotetaan oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään Erasmus-ohjelmasta saatavia synergiaetuja, jotta voidaan helpottaa etenkin heikoimmassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen. (15) ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja erottelemattomaan koulutukseen, jossa muun muassa edistetään sosiaalista osallisuutta ja otetaan huomioon heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, varhaiskasvatuksesta – kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin lapsiin, kuten laitoshoidossa oleviin ja kodittomuudesta kärsiviin lapsiin – yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja koulutusjärjestelmään palaamiseen sekä aikuiskoulutukseen; samalla ehkäistään köyhyyden siirtymistä sukupolvelta toiselle, edistetään siirtymistä koulutusalalta toiselle, ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja sosiaalista syrjäytymistä , lisätään terveysosaamista, lujitetaan epävirallisen ja virallisen oppimisen yhteyttä ja helpotetaan oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä luomaan synergiaetuja Erasmus-ohjelman kanssa , jotta voidaan asianmukaisesti ja aktiivisesti tavoittaa heikoimmassa asemassa olevat oppijat ja auttaa heitä valmistautumaan liikkuvuuskokemuksiin ulkomailla ja lisätä heidän osallistumistaan rajat ylittävään oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen.

Perustelu

Johdanto-osan 1 kappaleen mukaisesti ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla käytössä oleviin järjestelmiin. Koulutusalan tukea ei tulisi tehdä riippuvaiseksi sosiaalisen osallisuuden ongelmasta.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 18 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (18) ESR+:sta olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua köyhyyttä ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistettävä sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, torjumalla syrjintää ja puuttumalla terveyseroihin. Tämä edellyttää, että otetaan käyttöön erilaisia strategioita, jotka kohdistetaan heikoimmassa asemassa oleviin heidän iästään riippumatta, mukaan lukien lapset, marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit ja työssäkäyvät köyhät. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi. ESR+:lla olisi parannettava kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten yleishyödyllisten palvelujen, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen, nopeaa ja tasapuolista saatavuutta. ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista ja parannettava erityisesti niiden saatavuutta. (18) ESR+:sta olisi tuettava kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan luettuna alue- ja paikallistaso, jäsenvaltioiden pyrkimyksiä torjua köyhyyttä, mukaan luettuna energiaköyhyys äskettäin hyväksyttyjen energiaunionin hallintoa koskevien sääntöjen mukaisesti, ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistettävä sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, torjumalla syrjintää ja puuttumalla sosiaalisiin ja terveyseroihin. Tämä edellyttää, että otetaan käyttöön erilaisia pro- ja reaktiivisia strategioita, jotka kohdistetaan heikoimmassa asemassa oleviin heidän iästään riippumatta, mukaan lukien lapset Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 11 mukaisesti , marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit , vammaiset henkilöt, asunnottomat, kolmansien maiden kansalaiset ja työssäkäyvät köyhät. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosiaalisen ja taloudellisen integroitumisensa varmistamiseksi muun muassa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden hyväksi myönnettävällä kohdennetulla tuella . ESR+:lla olisi parannettava ilmaisten tai kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten yleishyödyllisten palvelujen, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen sekä asianmukaiseen sosiaaliseen asuntotarjontaan tai kohtuuhintaisiin asuntoihin ohjaavien palvelujen, nopeaa ja tasapuolista saatavuutta. ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista ja parannettava erityisesti niiden saatavuutta.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 19 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (19) ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden torjumista tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja vakavaa aineellista puutetta, ja edistettävä köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. EU:n tasolla vähintään 4 prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään 2 prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen ja ruoan puutteeseen. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia sääntöjä. (19) ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden torjumista tukemalla kansallisia ja alueellisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja vakavaa aineellista puutetta, ja edistettävä köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. EU:n tasolla vähintään 4 prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään 2 prosenttia kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen ja ruoan puutteeseen. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia sääntöjä.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 20 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (20) Koska tarve tehostaa toimia unioniin tulevien muuttovirtojen hallitsemiseksi ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, jämäkästi ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomista integroitumista ja näin täydennettävä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta rahoitettavia toimia. (20) Koska tarve tehostaa toimia unioniin tulevien muuttovirtojen hallitsemiseksi ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja oikeudenmukaista vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, jämäkästi ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten sosiaalista ja taloudellista integroitumista täydentäen ja koordinoiden turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta , EAKR:stä ja sellaisista rahastoista rahoitettavia toimia , joilla voi olla myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisten osallistamiseen. Jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen määrä ESR+:n määrärahoja paikallis- ja alueviranomaisia varten kolmansien maiden kansalaisten kotouttamistarpeiden täyttämiseksi paikallistasolla .

Perustelu

On vältettävä kaikenlaista päällekkäisyyttä ESR+:n ja turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston välillä, jotta niistä rahoitettavat toimet ovat paitsi täydentäviä mutta myös koordinoituja.

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 21 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (21) ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon , joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla . Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys rakenneuudistusten tukiohjelman kanssa , mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline . Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa etenkin tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden ja niiden teknisen avun välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut. (21) ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia , jotka ovat yhteydessä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon sekä haasteisiin, jotka tuodaan esiin sosiaalisessa tulostaulussa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja kansallisten raporttien puitteissa . Kyseiset raportit laaditaan tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Jäsenvaltiot kohdentavat, kunkin alueen erityispiirteet huomioon ottaen, asianmukaisen osuuden ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon , jotka ovat oleellisia ESR+:n soveltamisalan ja tehtävän näkökulmasta, alue- ja paikallisviranomaisten kanssa koordinoiden ottamalla huomioon eri toimintapolitiikkoihin liittyvien toimivaltuuksien hallinnoinnin sekä siihen tarvittavan rahoituksen . Komission, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten olisi varmistettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon ja terveysalan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys rakenneuudistusten tukiohjelman kanssa säilyttäen ESR+:n itsenäisyys. ESR+:sta voidaan rahoittaa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä yksilöityjä haasteita vain, kun tavoitteet ovat yhtenevät ESR+:n tavoitteiden kanssa. Näin vältetään ESR+:n epäasianmukainen käyttö sen soveltamisalan piiriin kuulumattomien tavoitteiden saavuttamiseen . Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa etenkin tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden ja niiden teknisen avun välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut.

Perustelu

ESR+:n rahoituksen ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson välisessä yhteydessä olisi otettava huomioon sosiaalinen tulostaulu mutta myös kansalliset raportit, jotka valmistellaan tiiviissä yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kesken ja joiden laadintaa ennen on kuultava paikallis- ja alueviranomaisia. Kun otetaan huomioon ESR+:n ja talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvien työllisyysmallien välinen läheinen yhteys, ESR+ voi toimia talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson rahoitusvälineenä toimissa, jotka sisältyvät yhteen rahaston tavoitteista.

Muutosehdotus 15

Uusi kappale johdanto-osan 22 kappaleen jälkeen

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (22 a) Koska lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tasot ovat EU:ssa sitkeästi korkealla (26,4 prosenttia vuonna 2017) ja koska Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa todetaan, että lapsilla on oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja että heikoista lähtökohdista olevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus jaetun hallinnoinnin alaisista ESR+:n määrärahoistaan eurooppalaiseen lapsitakuujärjestelmään lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseksi. Lapsiin varhaisessa vaiheessa tehdyt investoinnit tuottavat merkittäviä etuja lapsille ja koko yhteiskunnalle. Kun lapsia tuetaan kehittämään taitoja ja kykyjä, he voivat saavuttaa täyden potentiaalinsa, tulla yhteiskunnan aktiivisiksi jäseniksi ja parantaa mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla nuorina henkilöinä.

Muutosehdotus 16

Johdanto-osan 23 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (23) Koska työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen suuri monissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, mikä vaikuttaa etenkin sellaisiin nuoriin, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa, kyseisten jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja toimiin, joilla edistetään nuorten työllisyyttä muun muassa panemalla täytäntöön nuorisotakuujärjestelmä. Nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimien pohjalta jäsenvaltioiden olisi jatkettava nuorten työllisyyden ja koulutus- ja uudelleentyöllistymissuunnitelmien sekä tiedotuksen edistämistä keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin heikommassa asemassa oleviin nuoriin myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään ja uudistamaan ja sopeuttamaan työvoimapalveluja, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi kohdennettava kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 10 prosenttia nuorten työllisyyden tukemiseen. (23) Koska työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on edelleen suuri monissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, mikä vaikuttaa etenkin sellaisiin nuoriin, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa, kyseisten jäsenvaltioiden ja alueiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja toimiin, joilla edistetään nuorten työllisyyttä muun muassa panemalla täytäntöön nuorisotakuujärjestelmä. Nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimien pohjalta jäsenvaltioiden ja alueiden olisi jatkettava nuorten työllisyyden ja koulutus- ja uudelleentyöllistymissuunnitelmien sekä tiedotuksen edistämistä keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin heikommassa asemassa oleviin nuoriin myös nuorisotyöllisyyden avulla. Jäsenvaltioiden ja alueiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään ja uudistamaan ja sopeuttamaan työvoimapalveluja, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä tukea. Jäsenvaltioiden, joilla on alueita, missä työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten osuus on korkea, olisi tämän vuoksi kohdennettava kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 15 prosenttia nuorten työllisyyden tukemiseen kyseisillä alueilla .

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten korkea osuus on lisäksi ongelma useissa jäsenvaltioissa, vaikkakin aluetasolla osuudet voivat vaihdella huomattavasti saman valtion sisällä. Siksi on tarpeen, että laadittavissa laskelmissa lähtökohtana ovat alueiden erilaiset olosuhteet ja että myönnettävät varat käytetään alueilla, joiden on havaittu olevan haavoittuvia.

Muutosehdotus 17

Johdanto-osan 24 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (24) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava koordinointi ja täydentävyys näistä rahastoista tuettavien toimien välillä. (24) Jäsenvaltioiden , jotka kunnioittavat kaikilta osin kumppanuusperiaatetta, toissijaisuusperiaatetta ja monitasoisen hallinnon periaatetta [yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] 6 artiklan mukaisesti, olisi varmistettava koordinointi ja täydentävyys näistä rahastoista tuettavien toimien välillä.

Perustelu

Alueellisen lähestymistavan, johon ESR+ perustuu, olisi myös edellytettävä tiivistä vuorovaikutusta kaikkien hallintotasojen ja muiden yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 6 artiklassa tarkoitettujen tahojen välillä koordinoinnin ja täydentävyyden varmistamiseksi.

Muutosehdotus 18

Uusi kappale johdanto-osan 25 kappaleen jälkeen

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (25 a) Lisäksi on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan kolmannen kohdan määräykset siitä, että erityistä huomiota kiinnitetään vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviin alueisiin, kuten saaristo-, rajaseutu- ja vuoristoalueisiin.

Muutosehdotus 19

Johdanto-osan 26 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (26) ESR+:sta tuettavien toimien tehokas ja tuloksellinen toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä . Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot kannustavat työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä osallistumaan yhteistyössä hallinnoitavien ESR+:n toimien toteutukseen. (26) ESR+:sta tuettavien toimien tehokas ja tuloksellinen toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen , erityisesti ja konkreettisesti alue- ja paikallistason, ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta , kansalaisyhteiskunnalta ja valtiovallasta riippumattomilta organisaatioilta . Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot ja alue- ja paikallisviranomaiset kannustavat työmarkkinaosapuolia ja kansalaisjärjestöjä osallistumaan yhteistyössä hallinnoitavien ESR+:n toimien toteutukseen.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 20

Johdanto-osan 28 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (28) Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot ja -olot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT-sopimuksen 10 artiklan mukaisesti ja vammaisten tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoon. Nämä periaatteet olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimia. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista syrjintää. ESR:sta ei pitäisi tukea toimenpiteitä, jotka edistävät eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta. (28) Jäsenvaltioiden valtakunnallisen ja alueellisen tason hallintoviranomaisten ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot ja -olot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT-sopimuksen 10 artiklan mukaisesti ja vammaisten tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoon. Nämä periaatteet olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimia. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista syrjintää. ESR:sta ei pitäisi tukea toimenpiteitä, jotka edistävät eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 21

Johdanto-osan 30 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (30) Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679. (30) Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten ja alueellisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679. Jäsenvaltioiden ja alueiden on lisäksi varmistettava pääsy näihin tietoihin käsiksi keinoin, jotka mahdollistavat vahvistettujen indikaattorien toimittamista koskevien määräaikojen noudattamisen.

Muutosehdotus 22

Johdanto-osan 31 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (31) Sosiaalipoliittiset kokeilut ovat pienimuotoisia hankkeita, joilla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Toimivat ideat olisi voitava toteuttaa laajemmassa mittakaavassa ja muissa yhteyksissä ESR+:sta ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella. (31) Sosiaalipoliittiset kokeilut ovat pienimuotoisia hankkeita, joilla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Pitäisi olla mahdollista arvioida toimivien ideoiden laatua ja kannustaa niiden toteuttamiseen laajemmassa mittakaavassa ja muissa yhteyksissä eri alueilla tai jäsenvaltioissa ESR+:sta tai muista rahoituslähteistä yhdistellen saatavalla tuella.

Perustelu

Toteuttamiskelpoisten ideoiden levittämisen edistämiseksi valtioiden välisen yhteistyön ei pidä rajoittua jäsenvaltioiden parantelemiin innovaatioihin, vaan se on ulotettava kattamaan testattujen innovaatioiden kokeileminen eri kunnissa.

Muutosehdotus 23

Uusi kappale johdanto-osan 31 kappaleen jälkeen

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (31 a) ESR+ kattaa alueellisten julkisten työvoimapalvelujen ja työmarkkinaosapuolten väliset rajatylittävät kumppanuudet ja niiden toimet vapaaehtoisen ja oikeudenmukaisen liikkuvuuden sekä rajatylittävien työmarkkinoiden avoimuuden ja yhdentämisen edistämiseksi tiedotuksen, neuvonnan ja työnvälityksen avulla. Monilla rajaseutualueilla niillä on merkittävä rooli kehitettäessä aitoja eurooppalaisia työmarkkinoita.

Muutosehdotus 24

Johdanto-osan 32 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (32) ESR+:aa koskevilla säännöksillä on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden keskushallinnon työvoimaviranomaisten välillä ja komission kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja lisäämällä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan kuuluu myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta. (32) ESR+:aa koskevilla säännöksillä on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden keskushallinnon ja alueellisten työvoimaviranomaisten välillä ja komission kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja lisäämällä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan kuuluu myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 25

Johdanto-osan 36 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (36) Ihmisten pysyminen pitempään terveinä ja aktiivisina ja heidän kykynsä pitää aktiivisesti huolta terveydestään vaikuttavat positiivisesti terveyteen, terveyden eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita niiden kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa. (36) Ihmisten pysyminen pitempään terveinä ja aktiivisina ja heidän kykynsä pitää aktiivisesti huolta terveydestään vaikuttavat positiivisesti erityisesti terveydenhuollon – ennaltaehkäisevä hoito mukaan luettuna – saatavuuteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämiseen, elämänlaatuun, tuottavuuteen, kilpailukykyyn ja osallisuuteen, mikä puolestaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Komissio on sitoutunut auttamaan jäsenvaltioita ja alueita niiden kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 3 ”Taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaiken ikäisille” saavuttamisessa.

Muutosehdotus 26

Johdanto-osan 46 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus (46) Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä asetuksella on myötävaikutettava ilmastotoimien sisällyttämiseen unionin politiikkoihin ja siihen, että saavutetaan yleinen tavoite, jonka mukaan vähintään 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Toteutettavat toimet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä. (46) Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ja unionin sitoutuminen Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, tällä asetuksella on myötävaikutettava ilmastotoimien sisällyttämiseen unionin politiikkoihin , jotta varmistetaan sosiaalisesti hyväksyttävä ja oikeudenmukainen siirtymä kestävään ja vähähiiliseen talouteen, ja siihen, että saavutetaan yleinen tavoite, jonka mukaan ilmastotavoitteiden saavuttamista edistävien EU:n talousarviomenojen osuutta voidaan lisätä yli 30 prosenttiin . Toteutettavat toimet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

Perustelu

Johdonmukaisuus aiheesta ”Monivuotista rahoituskehystä koskeva paketti vuosiksi 2021–2027” annetun alueiden komitean lausunnon 2389/2018 kanssa.

Muutosehdotus 27

2 artiklan 1 kohdan 3 alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 3) ”perushyödykkeellä” tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet ja koulutarvikkeet; 3) ”perushyödykkeellä” tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet ja koulutarvikkeet , riittävä ravitsemus sekä asianmukaiset asuinolot ja asianmukainen terveydenhuolto ;

Muutosehdotus 28

2 artiklan 1 kohta

Uusi alakohta 7 alakohdan jälkeen

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ”rajat ylittävillä kumppanuuksilla” työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkossa julkisten työvoimapalvelujen ja työmarkkinaosapuolten yhteistyörakenteita vähintään kahden valtion rajaseutualueilla;

Muutosehdotus 29

2 artiklan 1 kohdan 10 alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 10) ”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita; 10) ”oikeussubjektilla” mitä tahansa luonnollista henkilöä tai kansallisen oikeuden, unionin oikeuden tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita;

Perustelu

Muutosehdotus koskee yksinomaan tekstin espanjankielistä toisintoa. Espanjankielisessä toisinnossa on tarkoituksenmukaisempaa korvata oikeussubjektia tarkoittava termi ”entidad jurídica” (engl. legal entity) termillä ”sujeto de derecho”, sillä oikeudellisesta näkökulmasta vaikuttaa ristiriitaiselta käyttää fyysisestä henkilöstä termiä ”entidad jurídica”.

Muutosehdotus 30

2 artiklan 1 kohdan 16 alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 16) ”sosiaalisilla innovaatioilla” toimia, joiden tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimia, jotka liittyvät sellaisten (tuotteita, palveluja ja malleja koskevien) uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä, mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia; 16) ”sosiaalisilla innovaatioilla” kollektiivisia toimia, joiden tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimia, jotka liittyvät sellaisten uusien tuotteiden, palvelujen, mallien tai käytäntöjen (yhdistelmien) kehittämiseen , testaukseen, validointiin, toteutukseen ja levittämiseen , jotka täyttävät sosiaaliset tarpeet ja ratkaisevat yhteiskunnallisia haasteita ja samanaikaisesti luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä julkisen sektorin, yksityisen sektorin ja kolmannen sektorin organisaatioiden välille , mikä lisää kansalaisyhteiskunnan toimijoiden vaikutusmahdollisuuksia ja vahvistaa niiden toimintavalmiuksia;

Muutosehdotus 31

2 artiklan 1 kohdan 17 alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 17) ”sosiaalipoliittisilla kokeiluilla” toimintatapoja, joilla tuotetaan innovatiivisia vastauksia sosiaalisiin tarpeisiin ja jotka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata niiden vaikutusta, ennen niiden soveltamista laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat vakuuttaviksi ; 17) ”sosiaalipoliittisilla kokeiluilla” sosiaalisiin tarpeisiin suunnattujen, pienimuotoisesti toteutettujen innovatiivisten vastausten testausta ja vertailevaa arviointia olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata niiden vaikutusta, ennen niiden soveltamista toisessa maantieteellisessä tai alakohtaisessa yhteydessä tai laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat nykyistä käytäntöä paremmiksi ;

Muutosehdotus 32

3 artiklan ensimmäinen kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ESR+:lla pyritään tukemaan jäsenvaltioita korkeamman työllisyystason, oikeudenmukaisen sosiaalisen suojelun ja tulevaisuuden työelämään valmiin osaavan ja sopeutumiskykyisen työvoiman varmistamisessa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti. ESR+:lla pyritään tukemaan jäsenvaltioita niiden eri tasoilla (valtakunnallinen, alueellinen ja paikallinen) korkeamman työllisyystason, oikeudenmukaisen sosiaalisen suojelun ja tulevaisuuden työelämään valmiin osaavan ja sopeutumiskykyisen työvoiman varmistamisessa erojen vähentämiseen ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseen tähtäävien SEUT-sopimuksen 174 artiklan mukaisten koheesiopolitiikan periaatteiden ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden sekä kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon mukaisesti. Tällöin on otettava huomioon tarve kehittää yhdennettyjä toimenpiteitä, jotka heijastavat tason erityisiä olosuhteita valtiotasoa alempana.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 33

3 artiklan toinen kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ESR+:sta tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa, jotta varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet, pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot, sosiaalinen suojelu ja osallisuus sekä ihmisten terveyden suojelun korkea taso. ESR+:sta tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden ja niiden valtiotasoa alempien hallintotasojen politiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa, jotta varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet, pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot, sosiaalinen suojelu ja osallisuus sekä ihmisten terveyden suojelun korkea taso.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 34

4 artiklan 1 kohdan i alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus i) parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien, ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään pääsyä edistämällä itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta ; i) parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien, työelämän ulkopuolella olevien ja vammaisten henkilöiden työelämään pääsyä edistämällä itsenäistä ammatinharjoittamista ja lisäämällä työllisyyttä yrityksissä ja yhteisötalouden yksiköissä sekä tukemalla työvoiman rajatylittävää liikkuvuutta ;

Perustelu

Tekstissä olisi erityisesti mainittava vammaiset henkilöt sekä työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden edistäminen, kun ajatellaan näiden näkökohtien merkitystä taloudellisesti, sosiaalisesti ja alueellisesti entistä yhteenkuuluvamman Euroopan kannalta. Työllisyyden lisäämisen olisi koskettava kaikkia taloudellisia toimijoita.

Muutosehdotus 35

4 artiklan 1 kohdan ii alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus ii) nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti; ii) nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti , ja jotta parannetaan työpaikkojen laatua kaikilta osin ;

Perustelu

Tekstissä olisi erityisesti mainittava työpaikkojen laadun parantaminen kaikilta osin, kun ajatellaan tämän näkökohdan merkitystä entistä osallistavamman ja taloudellisesti, sosiaalisesti ja alueellisesti yhteenkuuluvamman Euroopan saavuttamiseksi.

Muutosehdotus 36

4 artiklan 1 kohdan iv alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus iv) parannetaan koulutuksen laatua, toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien digitaaliset taidot; iv) parannetaan yleissivistävän ja ammatillisen sekä korkea-asteen koulutuksen laatua, toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien digitaaliset taidot;

Perustelu

On edelleen oltava mahdollista kehittää koulutuspotentiaalia asianomaisen alueen innovointikyvyn parantamiseksi ja helpottaa osaamisella pääsyä tiede- ja talouselämään. Korkea-asteen koulutuksen tukemisella on erityinen merkitys näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Muutosehdotus 37

4 artiklan 1 kohdan v alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus v) edistetään kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen; v) edistetään kaikkien, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen;

Perustelu

On edelleen oltava mahdollista kehittää koulutuspotentiaalia alueen innovointikyvyn parantamiseksi ja helpottaa osaamisella pääsyä tiede- ja talouselämään. Korkea-asteen koulutuksen tukemisella on erityinen merkitys näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta. (Suom. huom. Ei koske alakohdan suomenkielistä toisintoa. Saksankieliseen toisintoon halutaan lisätä maininta korkea-asteen koulutuksesta, joka sisältyy jo suomenkieliseen toisintoon.

Muutosehdotus 38

Uusi alakohta 4 artiklan 1 kohdan xi alakohdan jälkeen

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus xii) vahvistetaan viranomaisten ja asiaankuuluvien toimijoiden institutionaalisia valmiuksia ja edistetään julkishallinnon tehokkuutta.

Perustelu

Tavoitteena on säilyttää ERI-rahastojen nykyisen ohjelmakauden temaattinen tavoite 11 myös vuoden 2020 jälkeisellä kaudella, koska institutionaalisten valmiuksien ja paikallishallinnon vahvistaminen on viivästynyt.

Muutosehdotus 39

4 artiklan 2 kohdan 1 alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. älykkäämpi Eurooppa – kehitetään älykkään erikoistumisen edellyttämää osaamista, keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessiin liittyvää alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta ja verkottumis- ja kumppanuustoimia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tuetaan mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja yhteisötaloutta; 1. älykkäämpi Eurooppa – kehitetään älykkään erikoistumisen edellyttämää osaamista, keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessiin liittyvää alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden ja kouluttajien koulutusta ja verkottumis- ja kumppanuustoimia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tuetaan mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja yhteisötaloutta;

Perustelu

Työttömille suunnatussa koulutuksessa pääasiallisena tavoitteena on työllistyminen, ja koulutuksen onnistuminen edellyttää erikoistuneita kouluttajia.

Muutosehdotus 40

5 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 2. ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osuus rahoituspuitteista Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteessa on 100 000 000 000 euroa käypinä hintoina tai 88 646 194 590 euroa vuoden 2018 hintoina, josta 200 000 000 euroa käypinä hintoina tai 175 000 000 vuoden 2018 hintoina kohdennetaan 23 artiklan i alakohdassa tarkoitettuun innovatiivisia ratkaisuja tukevaan valtioiden väliseen yhteistyöhön ja 400 000 000 euroa käypinä hintoina tai 376 928 934 euroa vuoden 2018 hintoina lisärahoituksena SEUT-sopimuksen 349 artiklassa yksilöidyille syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille. 2. ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osuus rahoituspuitteista Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteessa on 100 000 000 000 euroa käypinä hintoina tai 88 646 194 590 euroa vuoden 2018 hintoina, josta 200 000 000 euroa käypinä hintoina tai 175 000 000 vuoden 2018 hintoina kohdennetaan 23 artiklan i alakohdassa tarkoitettuun innovatiivisia ratkaisuja tukevaan valtioiden väliseen yhteistyöhön . Rahoitusta jaettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota vähemmän kehittyneisiin alueisiin sekä SEUT-sopimuksen 174 artiklan kolmannessa kohdassa mainittuihin muihin alueisiin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. Lisäksi 400 000 000 euroa käypinä hintoina tai 376 928 934 euroa vuoden 2018 hintoina kohdennetaan lisärahoituksena SEUT-sopimuksen 349 artiklassa yksilöidyille syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille.

Perustelu

Siltä osin kuin ESR+ edistää osaltaan EU:n toimia, joilla on tarkoitus lujittaa unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti, on välttämätöntä, että määrärahoja jaettaessa kiinnitetään erityistä huomiota vähemmän kehittyneisiin alueisiin sekä SEUT-sopimuksen 174 artiklan kolmannessa kohdassa mainittuihin muihin alueisiin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi.

Muutosehdotus 41

5 artiklan 5 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja määriä voidaan käyttää myös ohjelmien toteutukseen liittyvään tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät. 5. Edellä 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja määriä voidaan käyttää myös ohjelmien toteutukseen liittyvään tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät.

Perustelu

On välttämätöntä, että myös 2 kohdassa tarkoitettuja määriä, jotka ovat yhteisesti hallinnoitavia varoja, voidaan käyttää tekniseen apuun.

Muutosehdotus 42

7 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Jäsenvaltioiden on keskitettävä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahat toimiin, joilla puututaan niiden kansallisissa uudistusohjelmissa, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa havaittuihin haasteisiin , ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet . 1. Jäsenvaltioiden valtakunnallisen ja alueellisen tason hallintoviranomaisten on osoitettava kunkin alueen erityispiirteet huomioon ottaen riittävä määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan toimiin, joilla edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettuja oikeuksia ja puututaan niiden kansallisissa uudistusohjelmissa, talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa ja SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maaraporteissa ja maakohtaisissa sosiaalisissa suosituksissa havaittuihin sekä Pariisin sopimuksen ja YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisiin haasteisiin. Jäsenvaltiot voivat asettaa edunsaajille ylimääräisiä velvoitteita vain, jos ne ovat perusteltuja ESR+:n tavoitteiden saavuttamisen ja täytäntöönpanon kannalta.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 43

7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on edistettävä synergioita ja varmistettava ESR+:n koordinointi, täydentävyys ja johdonmukaisuus muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden kanssa, kuten Erasmuksen, turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston ja rakenneuudistusten tukiohjelman, mukaan lukien uudistusten toteuttamisen tukiväline ja teknisen tuen väline, kanssa sekä valmistelu- että toteutusvaiheessa. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on optimoitava koordinointimekanismit, jotta vältetään päällekkäinen työ ja varmistetaan toteutuksesta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö johdonmukaisten ja yhtenäisten tukitoimien tarjoamiseksi. Jäsenvaltioiden valtakunnallisen ja alueellisen tason hallintoviranomaisten ja tarvittaessa komission on edistettävä synergioita ja varmistettava ESR+:n koordinointi, täydentävyys ja johdonmukaisuus muiden unionin rahastojen , erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, sekä ohjelmien ja välineiden kanssa, kuten Erasmuksen, turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston ja rakenneuudistusten tukiohjelman, kanssa sekä valmistelu- että toteutusvaiheessa tämän vaikuttamatta kestävän kehityksen strategian 3 ja 4 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin . Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on optimoitava koordinointimekanismit, jotta vältetään päällekkäinen työ ja varmistetaan toteutuksesta vastaavien tahojen tiivis yhteistyö johdonmukaisten ja yhtenäisten tukitoimien tarjoamiseksi.

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Toisaalta mainintaa koordinoinnista kahden uuden välineen, uudistusten toteuttamisen tukivälineen ja teknisen tuen välineen, kanssa ei pidetä välttämättömänä. Koordinointi on varmistettava ESIR-rahaston sekä artiklan tekstissä mainittujen rahastojen kanssa ottaen huomioon ESR+:n päätavoite. Tekstiin on niin ikään tarpeen sisällyttää nimenomainen viittaus kestävän kehityksen strategiaan.

Muutosehdotus 44

7 artiklan 2 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 2. Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista asianmukainen määrä toimiin, joilla puututaan niihin SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin , jotka kuuluvat 4 artiklassa vahvistettuun ESR+:n soveltamisalaan. 2. Jäsenvaltioiden on alueiden kanssa koordinoiden ja eri toimintapolitiikkoihin liittyvien toimivaltuuksien hallinnointi ja siihen tarvittava rahoitus huomioon ottaen kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista asianmukainen määrä toimiin, joilla puututaan niihin maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin , jotka kuuluvat 4 artiklassa vahvistettuun ESR+:n soveltamisalaan , ottamalla huomioon alueiden erityispiirteet, jotka on hyväksytty SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti . Samalla on otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite.

Perustelu

Näiden vaatimusten noudattaminen voi johtaa vain siihen, että saavutetaan entistä vahvempi taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Euroopan unionissa. Tähän tavoitteeseen voidaan päästä ottamalla myönnettäviä määrärahoja jaettaessa huomioon alue- ja paikallis viranomaisten hallinnolliset valmiudet ja toimivaltuudet suhteessa niiden vastuualaan kuuluviin haasteisiin.

Muutosehdotus 45

7 artiklan 5 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 5. Jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus määrä on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2019 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2025 määrärahoista vähintään 10 prosenttia kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuorisotyöllisyyttä ja siirtymistä koulusta työelämään, mahdollisuuksia palata koulutukseen tai uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta etenkin nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä. 5. Jäsenvaltioiden, joilla on alueita, missä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus määrä on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2019 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2025 määrärahoista vähintään 15 prosenttia kohdennettuihin toimiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuorisotyöllisyyttä ja siirtymistä koulusta työelämään, mahdollisuuksia palata koulutukseen tai uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta etenkin nuorisotakuujärjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä alue- ja paikallistasolla . Ohjelmoitaessa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja vuosiksi 2026–2027 kauden puolivälissä [tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14] artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2024 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava vuosien 2026–2027 määrärahoista vähintään 10 prosenttia edellä tarkoitettuihin toimiin. Ohjelmoitaessa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoja vuosiksi 2026–2027 kauden puolivälissä [tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14] artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuus on Eurostatin tietojen perusteella vuonna 2024 unionin keskitasoa suurempi, on kohdennettava vuosien 2026–2027 määrärahoista vähintään 10 prosenttia edellä tarkoitettuihin toimiin. Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa esitetyt edellytykset täyttävien syrjäisimpien alueiden ohjelmissa vähintään 15 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista on kohdennettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimiin. Näin kohdennetut määrärahat otetaan huomioon todennettaessa ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun vähimmäisosuuden noudattamista. Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa esitetyt edellytykset täyttävien syrjäisimpien alueiden ohjelmissa vähintään 15 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista on kohdennettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimiin. Näin kohdennetut määrärahat otetaan huomioon todennettaessa ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun vähimmäisosuuden noudattamista. Toimia toteuttaessaan jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle työelämän ulkopuolella olevat nuoret ja nuoret pitkäaikaistyöttömät ja toteutettava kohdennettuja tiedotustoimia. Toimia toteuttaessaan jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle työelämän ulkopuolella olevat nuoret ja nuoret pitkäaikaistyöttömät ja toteutettava kohdennettuja tiedotustoimia. Jäsenvaltioiden on kohdennettava asianmukainen osuus jaetun hallinnoinnin alaisista ESR+:n määrärahoistaan eurooppalaiseen lapsitakuun täytäntöönpanoon, jotta varmistetaan lapsille yhdenvertaisesti ilmainen terveydenhuolto, ilmainen koulutus ja ilmainen lastenhoito sekä asianmukaiset asuinolot ja asianmukainen ravitsemus.

Perustelu

Työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten korkea osuus on ongelma useissa jäsenvaltioissa, vaikkakin aluetasolla osuudet voivat vaihdella huomattavasti saman valtion sisällä. Siksi on tarpeen, että laadittavissa laskelmissa lähtökohtana ovat alueiden erilaiset olosuhteet ja että myönnettävät varat käytetään alueilla, joiden on havaittu olevan haavoittuvia. Nuorten työllisyyden tukemisen on oltava yksi päähaasteista, joihin ESR+:lla vastataan erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joilla on alueita, missä osuudet ovat keskitasoa suuremmat. Edellä mainitun tuen riittävyys on varmistettava kohdentamalla siihen vähintään 15 prosenttia määräahoista.

Muutosehdotus 46

8 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Jäsenvaltion on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen riittävä osallistuminen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien politiikkojen toteutukseen. 1. Jäsenvaltioiden kansallisen ja alueellisen tason hallintoviranomaisten on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen riittävä osallistuminen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien politiikkojen toteutukseen kumppanuutta ja monitasoista hallintoa koskevien käytännesääntöjen mukaisesti .

Perustelu

On tuotava esiin keskeinen rooli, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä.

Muutosehdotus 47

11 artikla

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Toimet, joilla puututaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, on toteutettava yhden tai useamman asiaa koskevan toimintalinjan nojalla. Toimet, joilla puututaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin maakohtaisissa suosituksissa ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, on toteutettava yhden tai useamman toimintalinjan nojalla. Hallintoviranomaisten tasolla on varmistettava riittävä joustavuus ESR+-investointien toimintalinjojen ja alojen määrittämiseksi erityisten paikallisten tai alueellisten haasteiden mukaan.

Perustelu

Maakohtaisiin suosituksiin liittyviä toimia, jotka koskevat eri temaattisia aloja useiden eri erityistavoitteiden puitteissa, ei tulisi sisällyttää yhteen tai useampaan erilliseen toimintalinjaan. Maakohtaisiin suosituksiin liittyvien toimien tulisi olla yhden tai useamman toimintalinjan osa asianomaisten temaattisten alojen mukaisesti.

Muutosehdotus 48

13 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Jäsenvaltioiden on tuettava sosiaalisen innovoinnin toimia ja sosiaalipoliittisia kokeiluja tai lujitettava alhaalta ylöspäin suuntautuvia prosesseja, jotka perustuvat viranomaisten, yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan kumppanuuksiin, kuten paikallisiin toimintaryhmiin, jotka suunnittelevat ja toteuttavat yhteisölähtöisiä paikallisia kehittämisstrategioita. 1. Jäsenvaltioiden on tuettava sosiaalisen innovoinnin toimia tai sosiaalipoliittisia kokeiluja tai lujitettava alhaalta ylöspäin suuntautuvia prosesseja, jotka perustuvat valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisten, yksityisen sektorin , työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kumppanuuksiin, kuten paikallisiin toimintaryhmiin, jotka suunnittelevat ja toteuttavat yhteisölähtöisiä paikallisia kehittämisstrategioita.

Perustelu

Maaseudun kehittämisryhmät ja yhteisölähtöiset paikalliset kehittämisstrategiat olisi nähtävä ESR+:n puitteissa yleisenä välineenä rahaston alueellisen lähestymistavan vahvistamiseksi. Siksi niiden roolia on laajennettava, ja niistä on tultava innovatiivisten toimien väline.

Muutosehdotus 49

13 artiklan 4 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 4. Jäsenvaltioiden on osoitettava 1 tai 2 kohdan tai molempien kohtien toteutukseen vähintään yksi toimintalinja. Näiden toimintalinjojen yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 95 prosenttiin enintään viiden prosentin osalta näille toimintalinjoille ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa kohdennetuista kansallisista määrärahoista. 4. Jäsenvaltioiden on osoitettava 1 tai 2 kohdan tai molempien kohtien toteutukseen vähintään yksi toimintalinja. Näiden toimintalinjojen yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 95 prosenttiin enintään viiden prosentin osalta näille toimintalinjoille ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa kohdennetuista kansallisista määrärahoista. ESR+:n kansallisista määrärahoista on osoitettava vähimmäisosuus yhteiseen hallinnointiin sosiaaliseen kokeiluun ja sosiaaliseen innovointiin liittyvien toimien tukemiseksi. Näitä toimia koskevien tarkastussääntöjen tulee olla riittävän joustavat, jotta mahdollistetaan riskinotto ja luovuus. Valtioiden välistä yhteistyötä tuetaan, jotta testattuja innovaatioita voidaan siirtää muihin yhteyksiin paikallis-, alue- tai valtiotasolla.

Perustelu

Vuosina 2014–2017 saatu näyttö osoittaa, että ESR voi toimia sosiaalisen innovoinnin katalysaattorina paikallistasolla, mutta liian tiukat tarkastusjärjestelyt rajoittavat sen potentiaalia. On myös tärkeää, että säännöt ovat riittävän joustavia, jotta mahdollistetaan riskinotto ja välitön reagointi. Onnistuneiden sosiaalisten innovaatioiden levittämisen edistämiseksi valtioiden välisen yhteistyön ei pidä rajoittua jäsenvaltioiden parantelemiin innovaatioihin, vaan se on ulotettava kattamaan testattujen innovaatioiden kokeileminen eri kunnissa.

Muutosehdotus 50

14 artiklan 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. [Tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] [58] artiklassa tarkoitettujen kustannusten lisäksi myöskään seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä: 1. [Tulevan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] [58] artiklassa tarkoitettujen kustannusten lisäksi myöskään seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä: a) maan, kiinteistöjen ja infrastruktuurien ostot , ja a) maan, kiinteistöjen ja infrastruktuurien ostot. b) huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot paitsi, jos hankinta on tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi, niiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan tai niiden ostaminen on taloudellisin vaihtoehto.

Perustelu

Artiklan b alakohta merkitsee kustannusten tarpeetonta rajoittamista, joten se on poistettava.

Muutosehdotus 51

15 artiklan 5 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 5. Kun tiedot ovat saatavilla rekistereissä tai vastaavissa lähteissä, jäsenvaltioiden on mahdollistettava, että hallintoviranomaiset ja muut ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen seurannassa ja arvioinnissa tarvittavien tietojen keruusta vastaavat elimet saavat kyseiset tiedot käyttöönsä tietorekistereistä tai vastaavista lähteistä asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdan mukaisesti. 5. Kun tiedot ovat saatavilla rekistereissä tai vastaavissa lähteissä, jäsenvaltioiden on mahdollistettava, että hallintoviranomaiset ja muut ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen seurannassa ja arvioinnissa tarvittavien tietojen keruusta vastaavat elimet saavat kyseiset tiedot käyttöönsä tietorekistereistä tai vastaavista lähteistä asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on lisäksi varmistettava pääsy näihin tietoihin käsiksi keinoin, jotka mahdollistavat vahvistettujen indikaattoreiden toimittamista koskevien määräaikojen noudattamisen.

Perustelu

Pelkkä lupa tietojen saamiseen hallinnollisista rekistereistä ei takaa 15 artiklan tavoitteen saavuttamista, toisin sanoen, että saatavilla ovat yksittäisiä osallistujia koskevat tiedot tarvitsematta kerätä niitä suoraan osallistujilta, jotta näiden tietojen pohjalta lasketut indikaattorien arvot voidaan sitten toimittaa asetetuissa määräajoissa. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että käytettävissä on pysyviä ja joustavia kanavia tietojen ristiintarkastusta varten.

Muutosehdotus 52

21 artiklan 4 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen toimittamisessa käytettävä malli, 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, jotta varmistetaan tämän artiklan yhdenmukainen täytäntöönpano. 4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen toimittamisessa käytettävä malli, 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, jotta varmistetaan tämän artiklan yhdenmukainen täytäntöönpano. Selvitysten yhteydessä pyydetyt tiedot rajoittuvat muuttujiin, jotka ovat välttämättömiä aineellisen puutteen torjumiseksi myönnettävän ESR+:n tuen avulla aikaansaadun edistymisen seurannan ja arvioinnin kannalta.

Perustelu

Kotitalouksille suunnattujen selvitysten laatiminen on kallista ja voi merkitä rasittavaa taakkaa kansalaisille, mikä olisi vastoin Euroopan tilastoista annettua asetusta (EY) N:o 223/2009, jossa vahvistetaan ”kustannustehokkuuden” periaate. Olisi rajoitettava selvityksissä pyydettäviä tietoja, jolloin vältetään sellaisten muuttujien mukaan ottaminen, jotka eivät ole todella välttämättömiä tai joiden saaminen on vaikeaa verrattuna niiden tuomiin hyötyihin.

Muutosehdotus 53

23 artiklan h alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus h) tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi (mukaan lukien asuminen, lastenhoito, koulutus, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito), jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan toteuttaa; h) tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi (mukaan lukien asuminen, lastenhoito, koulutus, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito sekä yhteisölähtöiset kehittämisstrategiat ), jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet voidaan toteuttaa;

Muutosehdotus 54

Liite II, kohta 2 – Yhteiset tulosindikaattorit

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Elintarvikeavun loppukäyttäjien lukumäärä Elintarvikeavun loppukäyttäjien lukumäärä — alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä — alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä

Perustelu

(Suom. huom. Espanjankielinen muutosehdotus ei koske kohdan suomenkielistä toisintoa.)

II. POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Euroopan sosiaalirahaston merkitys

1. korostaa, että Euroopan sosiaalirahastosta on tullut tärkein väline investoitaessa ihmisiin, edistettäessä naisten ja miesten tasa-arvoa ja parannettaessa miljoonien unionin kansalaisten elämää, ja arvostaa Euroopan sosiaalirahaston myönteisiä vaikutuksia kaudella 2007–2013.

2. kannattaa sitä, että Euroopan sosiaalirahaston perinteisiä tavoitteita – työmarkkinoiden toiminnan tehokkuuden parantaminen, laadukkaiden työpaikkojen saatavuuden edistäminen ja yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen saatavuuden parantaminen – täydennetään uusilla tavoitteilla, joita ovat muun muassa nuorten työllisyys sekä sosiaalisen osallisuuden, terveyden ja köyhyyden vähentämisen edistäminen entisestään.

3. pitää välttämättömänä sitä, että Euroopan sosiaalirahastosta voi tulla väline, joka mahdollistaa BKT:n ja tuottavuuden voimakkaamman kasvun ja jonka avulla voidaan vastata kunnollisiin ja laadukkaisiin työpaikkoihin pääsyn haasteisiin siten, että se auttaa nopeuttamaan EU:ssa taloudellisen ja sosiaalisen lähentymisen prosessia, jota kriisi ja heikko taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen ovat vahingoittaneet. Tämä edellyttää, että ESR on jatkossakin koheesiopolitiikan ja pitkäaikaisen kasvun olennainen pilari ja että sen toimissa keskitytään parantamaan EU:n henkistä pääomaa, parantamaan uusiin ja entistä parempiin työpaikkoihin pääsyn ja etenemisen edellytyksiä sekä huolehtimaan henkilöistä ja aloista, jotka ovat kärsineet eniten talouskriisistä ja jotka eivät ole vielä kyenneet toipumaan siitä täysin.

4. katsoo, että ESR+:n hyvä suunnittelu ja täytäntöönpano voivat auttaa vahvistamaan myönteistä käsitystä Euroopan unionista kansalaisten keskuudessa parantamalla apua eniten tarvitsevien hyväksi suunnattujen EU:n toimien keräämää huomiota.

Koheesiopolitiikka

5. pitää tervetulleena ESR+-asetuksessa esiin tuotua yhteyttä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, mutta jää kaipaamaan selkeämpää yhteyttä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteeseen, sillä molemmat näkökohdat ovat toisiaan täydentäviä ja toisiinsa liittyviä.

6. pitää välttämättömänä, että asetusehdotuksessa tunnustetaan ESR+ koheesiopolitiikan olennaiseksi osaksi ja vältetään sen muuttuminen EU:n alakohtaisen politiikan välineeksi.

7. muistuttaa, että ESR+:n lisäarvo jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin verrattuna on yhteydessä alueellisiin tarpeisiin ja integrointiin koheesiopolitiikan muiden rahastojen kanssa, jotta voidaan toteuttaa johdonmukaisia ja kokonaisvaltaisia aloitteita paikallistasolla. Komitea pitää siksi valitettavana, että ESR+ on erotettu taloudellisesti EAKR:stä ja koheesiorahastosta, sillä se voi merkitä koheesiopolitiikan mahdollista hajoamista vuoden 2027 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, kuten tapahtui äskettäin maaseuturahaston kanssa.

Hajauttaminen, yhteinen hallinnointi ja yhteisrahoitus

8. moittii paikallis- ja alueviranomaisten saamaa vähäistä sijaa asetusehdotuksessa ja muistuttaa komissiota merkityksestä, joka näillä viranomaisilla on rahaston hallinnoinnissa, mistä niiden laaja-alainen kokemus on takeena.

9. vastustaa keskeistä roolia, joka annetaan jäsenvaltioiden valtakunnallisille viranomaisille alue- ja paikallisviranomaisten kustannuksella, sillä se katsoo, että tämä keskittäminen voi johtua vain asianomaisen jäsenvaltion institutionaalisesta järjestelmästä.

10. muistuttaa näytetyn toteen, että hajauttaminen on johtanut paikkalähtöisen lähestymistavan parempaan soveltamiseen sekä rahoituksen tehokkaampaan jakautumiseen, ja esittää siksi, että ehdotetussa asetuksessa annetaan nimenomaisesti rahaston hallinnoinnissa ja varojen jakamisessa suurempi painoarvo alue- ja paikallisviranomaisille jäsenvaltioissa, missä poliittinen ja hallinnon hajauttaminen on viety pitkälle, jotta rahaston hallintorakenne mukautetaan jäsenvaltioiden organisatoriseen rakenteeseen erityisesti hallinnoltaan hajautetuimmissa jäsenvaltioissa.

11. katsoo, että se, että asetusehdotuksessa panostetaan suoran hallinnoinnin mallin – vaikkakin vaatimattoman – käyttöönottamiseen, muodostaa tulevien kehysten kannalta ennakkotapauksen, ja että malli on kuitenkin rajattava koskemaan vain ESR+:n soveltamisalan ja tehtävän kannalta tarkoituksenmukaisia toimia.

12. arvioi yhteisiä säännöksiä koskevassa asetusehdotuksessa hyvin kielteisesti n+2-säännön palauttamista, yhteisrahoitusosuuden vähentämistä ja ennakkomaksumääriä, joilla yhdessä sen kanssa, että tarvittavan kansallisen vastinrahoituksen varoja mahdollisesti supistetaan julkisen talouden vakauttamistoimien johdosta, on erittäin kielteinen vaikutus rahaston hallinnointiin, mikä tekee asetettujen tavoitteiden saavuttamisesta mahdotonta. Komitea kehottaa sen vuoksi lisäämään yhteisrahoitusosuuksia tai ainakin säilyttämään ohjelmakausien 2007–2013 ja 2014–2020 yhteisrahoitusosuudet ennallaan, jotta varmistetaan, ettei sitoutumista sosiaaliseen osallisuuteen ja sosiaalisten oikeuksien pilariin varjosta Euroopan unionin rahoitustuen väheneminen. Komitea muistuttaa, että on tiettyjä ehdollisuuksia, joiden noudattaminen ei kuulu paikallis- ja alueviranomaisten toimivallan piiriin, ja ehdottaa tästä syystä, että seuraamus määrätään vain, jos alue- tai paikallisviranomaiset ovat osallistuneet asiaa koskeviin neuvotteluihin ja ovat näin tehdessään ottaneet asiassa jonkinlaista vastuuta.

Talousarvio

13. panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan komissio on – ensimmäistä kertaa – panostanut avoimuuteen osoittaessaan ESR+:aan tarkat määrärahat vuosiksi 2021–2027, ja myös sen seikan, että komission ehdotuksessa otetaan huomioon AK:n aikaisemmat lausunnot ja ehdotetaan, että varojen jaossa jäsenvaltioille käytettäisiin BKT:n ohella myös muita, sosiaalisia indikaattoreita. Komitea kannustaa komissiota ottamaan tulevaisuudessa huomioon kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseen liittyvän indikaattorin, joka ei perustu pelkkään nettomaahanmuuton saldon laskentaan.

14. pitää valitettavana ESR+:aan koheesiopolitiikasta osoitettavan 23,1 prosentin vähimmäisosuuden poistamista sekä ESR:ää koskevaa leikkausta, joka on seurausta koheesiopolitiikkaa koskevasta komission ehdotuksesta. Kyseinen vähennys ei ainoastaan johda työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden tukemiseen tarkoitettujen kokonaisresurssien pienenemiseen, vaan merkitsee myös sitä, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli ESR+:n ohjelmasuunnittelussa ja hallinnoinnissa supistuu.

15. on huolissaan rahoituksen vähentämisestä ehdotuksessa, jossa ESR+:aan sisällytetään uusia lisätavoitteita, sillä se merkitsee sitä, että entistä suurempaa määrää tavoitteita on rahoitettava entistä pienemmillä resursseilla.

16. korostaa, että ESR:n erityisenä tehtävänä on tukea hankkeita, joiden avulla helpotetaan inhimilliseen pääomaan perustuvan paikallisen ja alueellisen potentiaalin mukauttamista työmarkkinoiden tarpeisiin. Tämä on ainoa keino rajoittaa inhimillisen pääoman siirtymiseen liittyviä kustannuksia ja näin ollen sen arvon menettämistä (muun muassa aivoviennin seurauksena). Onkin tärkeää tukea toimenpiteitä koulutustarjonnan sitomiseksi työmarkkinoiden kehitykseen, jotta alueet kykenevät houkuttelemaan lahjakkuuksia ja saamaan heidät pysymään alueella ja jotta samalla onnistutaan luomaan työpaikkoja.

17. kehottaa Euroopan komissiota ottamaan jäsenvaltioille jaettavien varojen jaossa huomioon alueiden, etenkin vähemmän kehittyneiden alueiden, ominaispiirteet. Samoin on otettava huomioon syrjäisimpien alueiden ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttävien NUTS 2 -tason alueiden erityisolosuhteet sekä vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden erityisolosuhteet SEUT-sopimuksen 174 artiklaan sisältyvän nimenomaisen mandaatin mukaisesti.

Yksinkertaistaminen

18. pitää myönteisenä yksinkertaistamispyrkimystä, joka ilmenee ehdotuksesta, ja kannustaa Euroopan komissiota toteuttamaan asetuksen täytäntöönpanon myötä käyttöön otettavien välineiden yhteydessä lisää yksinkertaistamistoimenpiteitä sekä hallintoviranomaisten että tuensaajien hyväksi, sillä on keskeisen tärkeää poistaa työläät vaatimukset ja hallinnolliset esteet heti toimien valintaprosessin alusta alkaen.

19. pitää tervetulleena ”tulosperusteisiin maksuihin” perustuvien välineiden käytön laajentamista sekä yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisältyviä yhteisiä toimintasuunnitelmia ja yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Komitea uskoo, etteivät jäsenvaltiot lisää Euroopan komission vahvistamiin sääntöihin muita sääntöjä.

20. muistuttaa, että tuotos- ja tulosindikaattoreiden laatiminen vaatii aikaa ja vaivaa, ja katsoo sen vuoksi, että liiallisen työmäärän ja indikaattorijärjestelmän toimivuuden ja laadun vaarantumisen välttämiseksi tiedot tulisi toimittaa kahdesti vuodessa hallintoviranomaisten ja komission välisen vuosittaisen keskustelun valmistelu mukaan lukien eikä joka toinen kuukausi, kuten ehdotuksessa esitetään.

Koordinointi muiden strategioiden kanssa

21. suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotetun asetuksen säännöksiin, joiden avulla lujitetaan sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia periaatteita ja vahvistetaan niiden monialaista luonnetta säätämällä, että kyseiset periaatteet on otettava huomioon ohjelmien kaikissa vaiheissa.

22. pitää myönteisenä ESR+-toimien tärkeimpien tavoitteiden jatkamista, uudelleenjärjestelyä ja laajentamista, mutta toteaa, että sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi ja heikoimmassa asemassa olevien huomioon ottamiseksi on olennaisen tärkeää voida toteuttaa yleisluonteisempia, joustavampia ja avoimempia toimia kuin mitä nykyisellä ohjelmakaudella on voitu toteuttaa.

23. pitää myönteisenä ja lupaavana ESR+:n avaamista sosiaalisen innovoinnin alaan kuuluville toimille, mutta katsoo, että on tarpeen määrittää välineet ja mekanismit, joilla parannetaan toimijoiden valmiuksia suunnitella, toteuttaa ja arvioida tällaisia ohjelmia. Komission olisi kohdistettava osa huomiostaan siihen, että se vahvistaa tukiverkostoa, jonka tarkoituksena on tietoisuuden lisääminen, koulutus ja avustaminen sosiaalista innovointia koskevien aloitteiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, ja koordinoitava toimintaa InvestEU-aloitteen kanssa.

24. toteaa, että ESR+ voi ja sen tulee edistää aktiivisesti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, koska sillä on niistä moniin suora vaikutus ja käytännöllisesti katsoen kaikkiin välillinen vaikutus.

25. katsoo, että ESR+:n tulee parantaa koordinointia ja edistää yhteisvaikutuksia sellaisten aloitteiden kanssa, joilla tähdätään mukauttamiseen ja tehostetaan reagointia digitaalisen vallankumouksen asettamiin haasteisiin.

26. katsoo, että ESR+:n tulee parantaa koordinointia ja edistää yhteisvaikutuksia terveysnäkökohtiin liittyvien aloitteiden kanssa niin ennaltaehkäisyn kuin hoidon näkökulmasta.

27. katsoo, että ESR+:n avulla on voitava edistää yhteiskunnan tasa-arvoisuutta ja että tärkeintä on sijoittaa ihmiset ESR+:n keskiöön. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että ESR+:n tavoitteissa luodaan yhteys Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. Komitea suhtautuu kuitenkin varovaisesti ESR+:n ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten niveltämiseen. Komitea katsoo, että ESR+-toimintaa on koordinoitava asianmukaisesti Euroopan talouden ohjausprosessin kanssa, mutta sen on säilytettävä itsenäisyytensä, eikä sen pidä olla alisteinen kyseiselle ohjausprosessille. Lisäksi komitea korostaa, että ESR+:n investointiprioriteetit on sisällytettävä EU:n uuteen pitkän aikavälin strategiaan, jolla täytetään kestävän kehityksen tavoitteet, ja toteaa, että komission ehdotuksessa kunnioitetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

28. ei pidä tarkoituksenmukaisena ratkaisuna sitä, että maakohtaisten suositusten toteuttamiseen liittyvät toimenpiteet, jotka yleensä koskevat hyvin erilaisia temaattisia aloja (koulutus, aktivointi, lastenhoitopaikkojen luominen ym.) ja jotka samanaikaisesti sisältyvät useisiin eri erityistavoitteisiin ESR-asetuksessa, sisällytetään keinotekoisesti yhdeksi tai useammaksi erilliseksi toimintalinjaksi. Tarkoituksenmukaisinta on varmistaa, että maakohtaisten suositusten toteuttamiseen liittyvät toimenpiteet ovat osa yhtä tai useampaa toimintalinjaa asianomaisten temaattisten alojen (työllisyys, koulutus, sosiaalinen osallisuus) mukaisesti. On myös huolehdittava siitä, että maakohtaiset suositukset nivotaan pitkän aikavälin rahoitusnäkymien puitteissa suunniteltuihin toimintalinjoihin.

29. pitää valitettavana, ettei osuutta, joka jäsenvaltioiden on ohjattava varoistaan talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, kansallisissa uudistusohjelmissa ja maakohtaisissa suosituksissa määritettyihin haasteisiin vastaamiseksi, ole ilmaistu täsmällisemmin, ja kehottaa EU:n toimielimiä määrittämään yhteydet eurooppalaiseen ohjausjaksoon nykyistä selvemmin; tämän ei kuitenkaan pidä johtaa rahaston hallinnointi- ja hallintamallin muuttamiseen eikä etenkään merkitä alueviranomaisten hallinnoimien varojen vähentämistä valtioissa, joissa hallinto on erittäin hajautettu.

30. pitää myönteisenä maahanmuuttajien sosioekonomisen integroimisen sisällyttämistä strategiseen sosiaalisen osallisuuden alaan osana EU:n toimintaa tässä asiassa. Kyseisen toiminnan on oltava hallittua, kokonaisvaltaista, vastuullista ja henkilöiden ihmisarvoa kunnioittavaa, eikä sen pidä joustaa minkäänlaisen syrjinnän edessä.

31. muistuttaa kokemusperäisen näytön osoittavan, että työssä käyvän maahanmuuttajaväestön asteittainen integroituminen voi olla merkittävä mahdollisuus talouden dynaamisuuden ja työllisyyden kasvun kannalta. Vaikutus on lisäksi sitäkin suurempi, jos maahan muuttava työvoima on koulutettua.

32. kehottaa tunnustamaan alue- ja paikallishallintotahojen ja erityisesti unionin ulkorajoilla vaikuttavien hallintotahojen tekemän tärkeän työn maahanmuuttajien, etenkin ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja nuorten, sosioekonomisessa integroimisessa ja korostaa tarvetta lisätä täydentävyyttä turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston kanssa, jotta vältetään päällekkäisyydet näiden kahden välineen välillä ja parannetaan johdonmukaisuutta maahanmuuttajien tuki- ja kotouttamistoimien sekä työelämään ja yhteiskuntaan sopeutumista edistävien toimien välillä. Tässä yhteydessä on ohjattava erityistä lisärahoitusta alueille, joilla tarve on suurin.

33. pyytää ottamaan käyttöön tarvittavat mekanismit, joilla varmistetaan, että vähintään 10 % ESR+:sta myönnettävistä varoista osoitetaan nuorten työllisyyttä tukeviin toimiin kyseisten toimien vaikuttavuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi ja jotta vältetään nuorisotakuutoimien jääminen syrjään uudessa ESR+:ssa. Komitea kehottaa ottamaan näissä toimenpiteissä huomioon yksittäisen jäsenvaltion sisällä mahdollisesti esiintyvät alueelliset ja paikalliset erot. Komitea pitää sen vuoksi välttämättömänä, että laskettaessa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden osuutta ja selvitettäessä, missä se on vuonna 2019 unionin keskitasoa suurempi, laskelmat tehdään Eurostatin tietojen perusteella aluetasolla eikä jäsenvaltiotasolla.