Parlamentissa käsitellään uutta lainsäädäntöehdotusta täytäntöönpano- ja maksukyvyttömyysmenettelyjen uudistamisesta. Täytäntöönpano- ja maksukyvyttömyysmenettelyistä on käyty poliittista keskustelua useiden vuosien ajan, sillä monet kansalaiset ovat niin kutsutussa velkaloukussa ja – kuten perustuslakituomioistuin on todennut – se voi vaikuttaa kielteisesti heidän perusoikeuksiinsa, kuten oikeuteen riittävään elintasoon . Vuonna 2019 hyväksytyn maksukyvyttömyysmenettelyiden uudistuksen jälkeen laadittiin useita muita lainsäädäntöehdotuksia, joilla pyritään sääntelemään täytäntöönpano- ja maksukyvyttömyysmenettelyjen vaikutuksia varsinkin velallisten, myös alaikäisten velallisten, suojelemiseksi.

Useita hankkeita on käynnissä oikeudenkäytön digitalisoinnin parantamiseksi. Oikeusministeriö on käynnistänyt pilottiversion yleisesti saatavilla olevasta keskitetystä tuomiotietokannasta aloittaen siviiliasioista. Tietokantaa laajennetaan asteittain. Tuomioistuimista ja tuomareista annettuun lakiin on 9. kesäkuuta 2021 voimaan tulleella muutoksella sisällytetty tuomioistuimia koskeva velvoite julkaista kaikki tuomiot 1. heinäkuuta 2022 lähtien. Tätä pyrkimystä edistetään oikeusministeriön parhaillaan toteuttamalla anonymisointia tukevalla hankkeella. Menettelysäännöt, jotka mahdollistavat digitaalisten välineiden käytön tuomioistuimissa, sekä asianmukaiset digitaaliset välineet ja infrastruktuuri ovat suurelta osin käytössä , mikä edesauttoi suuresti tuomioistuinten toiminnan jatkumista covid-19-pandemian aikana. Ratkaisut, joilla mahdollistetaan pääsy useimpien käsiteltävinä olevien asioiden sähköisiin asiakirjoihin, puuttuvat kuitenkin edelleen . Työ täysimittaisen sähköisen arkistointijärjestelmän käyttöön ottamiseksi jatkui mutta on edelleen tarjouskilpailuvaiheessa.

Syyttäjälaitoksen suunniteltua uudistusta ei odoteta vietävän eteenpäin tällä vaalikaudella. Syyttäjälaitoksen uudistuksesta on käyty pitkään poliittista keskustelua, ja lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä GRECO on antanut siitä suosituksia. Kuten oikeusvaltiokertomuksessa 2020 todettiin, kesäkuussa 2019 julkaistulla viimeisimmällä uudistusehdotuksella pyrittiin muuttamaan syyttäjälaitoksen nimitys- ja erottamisjärjestelmää ja ylempien syyttäjien toimikautta. Uudistusehdotus kohtasi vastustusta sidosryhmien ja kansalaisten taholta, eikä hallituksen ole määrä hyväksyä sitä ennen lokakuun parlamenttivaaleja.

Tuomarien kurinpitomenettelyä koskeva muutosehdotus on hyväksytty edustajainhuoneen ensimmäisessä käsittelyssä. Uudistuksella on tarkoitus ottaa käyttöön laillisuusvalvonta , joka koskee kurinpitotuomioistuimen tekemiä tuomareita koskevia päätöksiä, luomalla kaksitasoinen kurinpitojärjestelmä, jossa alueelliset ylioikeudet toimisivat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimina ja korkein oikeus sekä korkein hallinto-oikeus muutoksenhakutuomioistuimina. Uudistus hyväksyttiin joulukuussa 2020 edustajainhuoneen ensimmäisessä käsittelyssä. Koska tällä uudistuksella luodaan tällainen kaksitasoinen laillisuusvalvonta, se saattaa osaltaan vahvistaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta, mikä on EU:n oikeuden ja eurooppalaisten normien mukaista .

Tuomarien valintamenettelyä koskeva muutos on hyväksytty. Tällä muutoksella, joka tuli voimaan 9. kesäkuuta 2021 , pyritään luomaan läpinäkyvä ja yhdenmukainen uusien tuomareiden ja tuomioistuinten presidenttien rekrytointi- ja valintajärjestelmä, joka pohjautuu täsmällisiin, objektiivisiin ja yhdenmukaisiin kriteereihin. Oikeuslaitoksen virkoihin ehdolla olevien henkilöiden valintamenettelystä ei aiemmin säädetty laissa. Muutoksen keskeiset ominaisuudet ovat eurooppalaisten normien mukaisia etenkin siltä osin, että suurin osa ehdokkaiden arvioinnista vastaavien valintalautakuntien jäsenistä on tuomareita .

Kansalaisten ja yritysten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta on edelleen keskinkertainen. Kaiken kaikkiaan 51 prosenttia kansalaisista ja yrityksistä vuonna 2021 katsoo, että tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuus Tšekissä on joko ”erittäin hyvä” tai ”melko hyvä” . Yritysten käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta jatkoi myönteistä kehitystään ja parani edellisvuodesta, kun taas kansalaisten keskuudessa käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta heikkeni hieman edelliseen vuoteen verrattuna.

Tšekin oikeuslaitokseen kuuluu 86 piirituomioistuinta, kahdeksan aluetuomioistuinta, kaksi alueellista ylioikeutta, korkein oikeus ja korkein hallinto-oikeus . Perustuslakituomioistuin ei kuulu yleisten tuomioistuinten rakenteeseen, mutta se on osa oikeusjärjestelmää. Sen tehtävänä on taata lainsäädännön perustuslainmukaisuus ja suojella keskeisiä ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Tuomioistuinten hallinnosta vastaava keskeinen valtion elin on oikeusministeriö. Oikeusministeriö hoitaa alueellisten ylioikeuksien, aluetuomioistuinten ja piirituomioistuinten valtionhallintoa laissa säädetyllä tavalla joko suoraan tai näiden tuomioistuinten presidenttien välityksellä. Joidenkin keskushallinnon toimien toteuttamisesta vastaavat kahden korkeimman oikeuden presidentit. Nämä eri viranomaiset ottavat huomioon korkeimpaan oikeuteen, korkeimpaan hallinto-oikeuteen, alueellisiin ylioikeuksiin, aluetuomioistuimiin ja suurimpiin piirituomioistuimiin perustettujen tuomarineuvostojen lausunnot. Tasavallan presidentti nimittää tuomarit aluetuomioistuinten presidenttien ja oikeusministerin asettamien ehdokkaiden joukosta. Syyttäjälaitos on osa toimeenpanovaltaa. Oikeusministeri nimittää syyttäjät virkaan ennalta määräämättömäksi ajaksi valtakunnansyyttäjän ehdotuksesta. Hallitus nimittää ja erottaa valtakunnansyyttäjän oikeusministerin ehdotuksesta . Tšekki osallistuu Euroopan syyttäjänvirastoon. Asianajajaliitto on perustettu lailla, ja se on riippumaton. Se hoitaa lakimiesammattialan julkishallintoa ja koko ammattikunnan itsesääntelyä. Asianajajakunnan itsehallintoa rajoittaa oikeusministerin toimivalta laissa luetelluilla aloilla.

Pandemian puhkeamisesta lähtien lähes puolet hyväksytyistä säädöksistä on annettu lyhennetyllä lainsäädäntömenettelyllä, jossa mahdollisuudet sidosryhmien kuulemiseen ovat rajalliset. Sidosryhmät huomauttivat, että lyhennetyn lainsäädäntömenettelyn käyttö ei rajoittunut vain suorasti covid-19-pandemiaan liittyviin lakeihin. Poikkeustila oli käytössä merkittävän osan vuodesta 2020. Se uusittiin vuoden 2021 alussa huolimatta siitä, että edustajainhuone hylkäsi jatkamisen, ja tätä on arvosteltu muun muassa perustuslaillisuuteen liittyvin perustein. Tuomioistuimia pyydettiin monissa tapauksissa tarkastelemaan poikkeustoimenpiteitä, ja ne kumosivat useita niistä. Parlamentissa käsitellään lakiesitystä uuden lapsiasiamiehen viran perustamisesta. Covid-19-pandemian vaikutus kansalaisjärjestöihin on ollut huomattava, ja se on pakottanut niitä rajoittamaan toimintaansa.

Perustuslain säännöksissä taataan sananvapaus ja tiedonsaantioikeus sekä kielletään nimenomaisesti sensuuri. Vuonna 2021 on annettu sääntöjä, joilla lisätään tiedotusvälineiden tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevaa läpinäkyvyyttä. Tšekin yleisradioneuvosto vaikuttaa hoitavan tehtävänsä tuloksellisesti, mutta poliittiset kiistat ovat edelleen vaikuttaneet maan erilliseen television valvontaelimeen. Covid-19-pandemia on haitannut vakavasti painetun median toimintaa. Pandemian vaikutusten torjumiseksi ei hyväksytty mitään tiedotusvälineiden tukijärjestelyä.

Vaikka oikeudellinen ja institutionaalinen kehys korruption torjumiseksi on yleisesti ottaen olemassa, hallituksen korruptiontorjuntastrategian 2018–2022 ja siihen liittyvien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa ei ole edistytty. Nykyisen hallituksen toimikauden lopussa useat merkittävät korruptiontorjuntaan liittyvät uudistusaloitteet ovat yhä käsiteltävinä Tšekin parlamentissa. Niitä ovat muun muassa lobbausta, väärinkäytösten paljastajien suojelua sekä ylimmän tilintarkastusviraston toimeksiannon laajentamista koskevat lakiesitykset. Korkean tason korruption osalta EU:n varojen käytöstä kansallisella ja EU:n tasolla tehdyissä tutkimuksissa ja tilintarkastuksissa on äskettäin löydetty näyttöä eturistiriidoista ylimpien virkamiesten tasolla, ja Euroopan syyttäjänvirasto on tämän näytön perusteella ottanut erään asian käsiteltäväkseen. Lisäksi tähän liittyvässä EU:n tukia koskevassa petostapauksessa kansalliset tutkintaviranomaiset ovat äskettäin suositelleet syytetoimia. Covid-19-pandemian vuoksi useimpia terveydenhuoltoalan korruptiontorjuntatoimia, jotka oli tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2020, lykättiin.

Tehokkuus

Oikeudenkäyntien tehokkuus siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisissa asioissa on parantunut. Siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa ei ole erityisiä haasteita tehokkuuden suhteen, ja oikeudenkäyntien arvioitu kesto lyheni edelleen asteittain. Hallinnollisten asioiden ratkaisemiseen tarvittava aika on lyhentynyt huomattavasti edellisvuosiin verrattuna, ja ratkaisun tekemiseen ensimmäisessä oikeusasteessa tarvittava arvioitu aika oli 356 päivää vuonna 2019 . Samalla hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisuaste nousi yli 107 prosenttiin , mikä viittaa siihen, että tuomioistuimet pystyvät myös purkamaan asiaruuhkia. Tämä myönteinen tulos saattaa johtua tuomarien siirtämisestä muilta oikeudenaloilta hallinto-oikeudellisiin jaostoihin. Vuonna 2020 nimitettiin yhdeksän uutta tuomaria käsittelemään hallinto-oikeudellisia asioita , mikä saattaa parantaa tehokkuutta entisestään. Sidosryhmät ilmaisivat kuitenkin huolestuneisuutensa yleisestä tuomarien puutteesta ja huomauttivat, että oikeusministeriö ei määritä uusien nimitettävien tuomarien määrää tuomioistuinten todellisen työmäärän perusteella.

Tuomioistuimilla ja syyttäjälaitoksella on ollut vaihtelevan asteisia haasteita covid-19-pandemian aikana. Korkein oikeus ja korkein hallinto-oikeus, joiden menettelyt ovat pääosin kirjallisia, ilmoittivat, ettei covid-19-pandemia ole vaikuttanut mitenkään niiden tehokkuuteen. Alempien oikeusasteiden tuomioistuinten on täytynyt lykätä istuntoja asianosaisten kuulemiseksi, mikä saattaa viivästyttää menettelyjä, mutta yleisesti ottaen tuomioistuimet eivät ilmoittaneet merkittävistä häiriöistä. Etätyö osoittautui haasteellisemmaksi syyttäjälaitoksen kannalta. Tämä johtui syyttäjälaitoksen alhaisesta digitalisaatioasteesta ja työn luonteesta.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Oikeudellinen ja institutionaalinen kehys korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi on Tšekissä pääosin olemassa. Eturistiriitoja ja korruption torjuntaa käsittelevä oikeusministeriön osasto vastaa vuosien 2018–2022 kansallisen korruptiontorjuntastrategian koordinoinnista ja seurannasta. Strategia on Tšekin strateginen korruptiontorjunnan kehys hallituksen tasolla. Korruptiontorjuntaneuvosto toimii hallituksen neuvoa-antavana elimenä. Yhteistyössä syyttäjäviraston kanssa toimiva kansallinen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntavirasto on poliisin yksikkö, jolla on koko maan kattava toimivalta tutkia korkean tason korruptiorikoksia . Rahoitusanalyysivirasto toimii Tšekin rahanpesun selvittelykeskuksena. Ylin tilintarkastusvirasto valvoo valtion julkisten tulojen ja menojen hallinnointia, ja sen havainnot voivat auttaa korruptioriskien tunnistamisessa.

Asiantuntijoiden ja yritysjohtajien käsityksen mukaan korruptiota esiintyy julkisella sektorilla edelleen suhteellisen paljon. Transparency Internationalin korruptioindeksissä vuonna 2020 Tšekki sai 54 pistettä 100 pisteestä ja sijoittuu Euroopan unionissa sijalle 14 ja maailmanlaajuisesti sijalle 49 . Tämä korruptiota koskeva käsitys on pysynyt suhteellisen vakaana viiden viime vuoden aikana .

Tšekin hallitus hyväksyi joulukuussa 2020 uuden korruptiontorjuntasuunnitelman 2021–2022, jossa toistettiin aiemmat prioriteetit. Tämä toimintasuunnitelma on viimeinen hallituksen nykyiseen, vuosien 2018–2022 korruptiontorjuntastrategiaan kuuluvista neljästä toimintasuunnitelmasta. Edelliseen toimintasuunnitelmaan verrattuna neljä päätavoitetta säilyvät ennallaan . Hallitus aikoo keskittyä saavuttamatta oleviin tavoitteisiin, kuten väärinkäytösten paljastajien suojelua ja lobbausta koskevien säädösten antamiseen, samoin kuin avoimuuteen, tiedonsaantiin sekä covid-19-pandemiaan liittyviin korruptioriskeihin . Edellisen, vuotta 2020 koskevan toimintasuunnitelman jälkiarviointi julkaistaan tammikuussa 2022. Uutta, vuoden 2022 jälkeistä korruptiontorjuntastrategiaa koskevat valmistelevat analyysit on jo aloitettu , ja niitä vauhditetaan keväällä 2022, jotta ne kattavat tulevan hallituksen uudet painopistealat sekä toimenpiteet, joilla vastataan Tšekin kansainvälisiin sitoumuksiin.

Toimia korruption torjumiseksi toteutetaan, ja tutkimusten, syytetoimien ja tuomioiden määrät ovat pysyneet vakaina. Vuonna 2020 Tšekin lainvalvontaviranomaiset käynnistivät 180 korruptioon liittyvää tutkintaa (vuonna 2019 vastaava luku oli 152) ja korruptiorikoksista syytettiin tai epäiltiin 180:tä henkilöä (vuonna 2019 tämä määrä oli 190) . Kaiken kaikkiaan oikeuteen joutui 169 henkilöä (vuonna 2019 määrä oli 125) , ja 111 henkilöä tuomittiin korruptiosta vuonna 2020 (96 henkilöä vuonna 2019). Korruptioasioissa annettiin viime vuonna 23 vapauttavaa tuomiota (edellisenä vuonna määrä oli 30). Viime vuosina huomiota herättäneet asiat, joissa syyttäjäviranomaisena on useimmiten toiminut ylempi syyttäjänvirasto, ovat koskeneet lähinnä julkisiin hankintoihin ja kilpailuun liittyviä rikoksia (virkamiesten korruptio ja rikollinen toiminta mukaan luettuna) ja laajamittaisia veropetoksia . Tšekin rikoslaissa ei ole erityistä rikosnimikettä, jolla kriminalisoitaisiin ulkomainen lahjonta, vaan se kuuluu yleisen korruptiorikoksen piiriin . OECD on ilmaissut huolensa siitä, että ulkomaista lahjontaa koskevia lainvalvontatoimia toteutetaan vain vähän, vaikka Tšekin talous on luonteeltaan vientiin suuntautunutta ja suuririskisillä aloilla vienti on altista lahjonnalle . Tähän mennessä toteutetut toimenpiteet, kuten erikoistuneen henkilöstön lisääminen ja data-analyysivalmiuksien parantaminen, eivät ole palvelleet ulkomaisen lahjonnan havaitsemista ja tutkimista. Tässä suhteessa on tarpeen löytää keinoja, joilla ulkomaisen lahjonnan havaitseminen ja tutkinta sekä sitä koskevat syytetoimet voidaan asettaa etusijalle. Ulkomaisen lahjonnan erillisen rikosnimikkeen käyttöönotto taikka asetus tai sisäinen ohje, jossa mainitaan ulkomaiselle lahjonnalle annettava priorisointiaste, voisivat olla mahdollisia vaihtoehtoja, joilla tehostetaan tätä koskevaa lainvalvontaa.

Tutkimuksissa ja tilintarkastuksissa on tuotu esiin ongelmakohtia, jotka liittyvät eräisiin korkean tason korruptiotapauksiin EU:n varojen käytössä sekä eturistiriitoihin. Euroopan komission 23. huhtikuuta 2021 julkaisemassa raportissa, joka koski eräälle tšekkiläiselle yritykselle myönnettyjen 17 EU:n avustuksen maksamisen tarkastusta, havaittiin sääntöjenvastaisuuksia ja eturistiriita ja suositeltiin noin 11 miljoonan euron takaisinperimistä siitä syystä, että vuonna 2012 annettua EU:n varainhoitoasetusta ei ollut noudatettu ja Tšekin eturistiriidoista annettua lakia oli rikottu . Asia toimitettiin äskettäin Euroopan syyttäjänvirastolle, joka hyväksyi sen käsiteltäväksi. Tšekin eturistiriidoista annetussa laissa kielletään yleisesti ottaen tuet sellaisille kaupallisille yrityksille, joissa virkamiehellä on vähintään 25 prosentin omistusosuus. Käytössä on vuosiksi 2014–2020 laadittu strategia petoksien ja korruption torjumiseksi EU:n varojen käytön yhteydessä , ja siinä vahvistetaan keskeinen sääntökehys, johon liittyy menettelyohjeita hallintoviranomaisille. Joissakin tapauksissa on kuitenkin tuotu esiin huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n varojen hallinnointiin ja jakamiseen. Näin on tapahtunut muun muassa Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) petoksia koskevissa tutkimuksissa ja niihin liittyvissä kansallisissa tutkimuksissa, joissa äskettäin päädyttiin suosittelemaan syytteeseen asettamista eräässä korkean tason tapauksessa .

Käytännön yhteistyö korruption torjumiseksi asianomaisten toimielinten välillä toimii Tšekissä hyvin, ja suunnitteilla on parantaa poliisin erikoistumista ja kehittää sen tietoteknisiä valmiuksia. Syyttäjälaitoksen, poliisin ja rahanpesun selvittelykeskuksen välinen yhteistyö on osoittautunut tiiviiksi ja tehokkaaksi laajamittaisissa operaatioissa . Poliisin ja syyttäjälaitoksen mukaan tutkijoiden ja syyttäjien resurssit ja erikoistumisaste sekä heidän mahdollisuutensa saada merkityksellisiä tietoja ovat riittävät, jotta he voivat hoitaa tehtävänsä korruptiontorjunnassa. Poliisin ylimmässä johdossa, joka on hierarkiassa kansallisen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaviraston yläpuolella, on keskitetty analyysiyksikkö, joka antaa ohjeita ja apua tapausten analysointiin koko poliisivoimille. Jotta voidaan vastata tehokkaasti poliisin tarpeisiin ja tuottaa strategisempaa tiedustelutietoa, analyysihenkilöstön erikoistumista sekä tietoteknisiä välineitä ja toimintoja on yhä lisättävä . Tutkintayksiköiden vuonna 2019 laatima suunnitelma-asiakirja, jossa vaaditaan näitä parannuksia, on määrä panna toimeen, minkä jälkeen sitä tarkastellaan uudelleen vuonna 2022 .

Lobbausta koskeva sääntely, jolla lisätään Tšekin lainsäädäntöprosessin läpinäkyvyyttä, on odottanut hyväksymistä viime raportointikaudelta lähtien. Kiistanalaiset kysymykset, joista keskustellaan edelleen, liittyvät lobbaajien määritelmää koskeviin poikkeuksiin . Sääntelyllä perustettaisiin julkinen rekisteri lobbaajista ja lobbauksen kohteena olevista virkamiehistä, velvoitettaisiin lobbaajat ja lobbauksen kohteena olevat virkamiehet julkistamaan lobbaukseen liittyvät yhteyshenkilöt ja otettaisiin käyttöön ”lainsäädäntöjalanjälki”, jolla ilmoitetaan, kuka on yrittänyt vaikuttaa mihinkin lainsäädäntöehdotukseen. Rekisteriä ylläpitäisi poliittisten puolueiden ja liikkeiden rahoituksen valvontavirasto. Tietojen ilmoittamatta jättämisestä voitaisiin määrätä noin 3 860 euron (100 000 Tšekin korunaa) sakko. Lobbausta koskeva sääntely sisältäisi myös tiukempia lahjoitusten ilmoittamista koskevia sääntöjä. Raja, jonka ylittävät lahjat on ilmoitettava jo olemassa olevaan keskitettyyn eturistiriitarekisteriin, alennettaisiin noin 400 eurosta (10 000 Tšekin korunaa) noin 200 euroon (5 000 Tšekin korunaa).

Edustajainhuoneen jäsenten integriteettiä koskevien sääntöjen vahvistamiseksi on toteutettu alustavia toimia. Toistaiseksi ei ole voimassa eettisiä sääntöjä, jotka koskisivat nimenomaan edustajainhuoneen jäseniä samalla tavoin kuin tällä hetkellä julkishallinnon virkamiehiä. Edustajainhuoneen työjärjestystä koskevaan lakiin ehdotettu muutos, jonka nojalla edustajainhuone voisi hyväksyä käytännesäännöt, ei ole saanut riittävää poliittista kannatusta . Eräät poliittiset puolueet ovat vahvistaneet omia jäseniään koskevat eettiset säännöt . Erityisesti parlamentin jäsenille annettavien lahjojen suhteen myös muut etuudet, kuten luontoisedut ja palvelut, kattavan asianmukaisen kehyksen sekä parlamentin jäsenille suunnatun käytännön oppaan puute herättävät edelleen huolta .

Hallitus päätti vuonna 2020 perustuslakituomioistuimen antaman päätöksen perusteella olla sisällyttämättä puolisoiden tuloja varallisuusilmoituksia koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen. Parlamentin jäsenten on ilmoitettava varallisuusilmoituksissaan puolisoidensa tietyt varat , esimerkiksi parlamentin jäsenen ja hänen puolisonsa yhteisesti omistamat kiinteistöt. Ilmoitusvelvollisuus ei edelleenkään koske puolison tuloja eikä huollettavien perheenjäsenten varoja . Perustuslakituomioistuimen antaman päätöksen perusteella hallitus päätti olla muuttamatta varallisuusilmoituksia koskevia sääntöjä enempää tässä suhteessa .

Puoluerahoitukseen annettavia lahjoituksia koskevat säännöt ovat yleisesti ottaen asianmukaiset, mutta käytännössä haasteita on edelleen . Poliittisista puolueista ja liikkeistä annetussa laissa säädetään kutakin yksittäistä lahjoittajaa koskevasta noin 120 000 euron (3 000 000 Tšekin korunaa) enimmäismäärästä. Kaikki yli noin 40 euron (1 000 Tšekin korunaa) lahjoitukset on dokumentoitava. Ulkomaisten henkilöiden tai julkisten elinten tekemät lahjoitukset eivät ole sallittuja. Vaalikampanjoiden aikana saadut lahjoitukset on julkistettava verkossa viimeistään kolme päivää ennen vaaleja . Tämän velvollisuuden noudattamatta jättämisestä voidaan määrätä sakko, jonka määrä vaihtelee noin 4 000 eurosta noin 80 000 euroon (100 000–2 000 000 Tšekin korunaa). Vastuullinen valvontaelin on poliittisten puolueiden ja liikkeiden rahoituksen valvontavirasto . Rakenteellisia heikkouksia on edelleen, koska yksittäisten lahjoittajien lahjoitusten enimmäismääriä koskevia sääntöjä ei sovelleta presidentinvaaleihin eikä voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden lahjoituksiin . Myös monista oikeushenkilöistä koostuvien yritysverkostojen lahjoitusten valvonnassa on esteitä . Hallitus pyrkii tekemään tarkemman analyysin, jolla tunnistetaan tarkemmin lainsäädännön porsaanreiät ja käytännön haasteet .

Perustuslain muutokset, joilla vahvistetaan ylintä tilintarkastusvirastoa, odottavat yhä hyväksymistä. Lakiesitys ylimmästä tilintarkastusvirastosta annetun lain muuttamisesta merkitsisi myös perustuslain muuttamista. Sillä laajennettaisiin ylimmän tilintarkastusviraston toimeksiantoa siten, että se saisi tarkastaa myös paikallishallinnon, sairausvakuutusyhtiöiden ja valtion omistamien yritysten (eli yritysten, joissa valtiolla tai paikallishallinnolla on enemmistöomistus tai jotka ovat valtion tai paikallishallinnon määräysvallassa) julkiset menot. Lakiesityksen hyväksyminen on viivästynyt , vaikka asia oli yksi hallituksen ohjelmajulistuksessa mainituista hallituksen prioriteeteista.

Väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevat valmistelutyöt on esitelty parlamentille. Hallitus hyväksyi 25. tammikuuta 2021 lakiesityksen väärinkäytösten paljastajien suojelusta sekä siihen liittyvän muutossäädöksen . Molemmat odottavat tällä hetkellä edustajainhuoneen toista käsittelyä , ja niitä käsitellään parhaillaan edustajainhuoneen asianomaisissa valiokunnissa. Ehdotetussa laissa kaavaillaan sisäisten ilmoitusjärjestelmien perustamista ja väärinkäytösten paljastajien mahdollisuutta ilmoittaa oikeusministeriölle mahdollisista väärinkäytöksistä.

Valtion omistamien yritysten hallinnosta on annettu sääntelyä, mutta käytännössä haasteita on edelleen. Poliittisten nimitysten estämistä valtion omistamissa yrityksissä ei ole varmistettu järjestelmällisesti käytännön tasolla . Hallitus hyväksyi vuonna 2020 valtion omistuspolitiikkaa koskevan strategian , joka perustuu valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeviin OECD:n ohjeisiin vuodelta 2015. Strategialla pyritään varmistamaan, että valtio käyttää omistusoikeuksiaan valtio-omisteisissa yrityksissä läpinäkyvästi ja tehokkaasti.

Covid-19-pandemia hidasti korruptionvastaisia uudistuksia tietyillä aloilla. Useimpia korruptiontorjuntatoimenpiteitä, jotka oli määrä ottaa käyttöön vuonna 2020 erityisesti terveydenhuoltoalalla, lykättiin . Uusi korruptiontorjuntasuunnitelma 2021–2022 sisältää julkisia hankintoja koskevia kohdennettuja toimenpiteitä, kuten sopimusrekisteriin tehtävät erityiset merkinnät covid-19-pandemiaan liittyvistä julkisista hankintasopimuksista sekä poikkeustilassa tai vastaavissa kriisitilanteissa tehtäviä julkisia hankintoja koskevan menettelyn laatimisen . Yleisesti ottaen rekisterin katsotaan vaikuttaneen myönteisesti korruption estämiseen, sillä se lisää läpinäkyvyyttä ja julkisen valvonnan mahdollisuuksia.

III.Tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja vapaus

Tšekin perustuslakiin sisältyvässä perusoikeuksien ja ‑vapauksien peruskirjassa taataan sananvapaus ja tiedonsaantioikeus sekä nimenomaisesti kielletään sensuuri. Radio- ja televisiotoiminnasta annetussa laissa määritellään selvästi Tšekin media-alan sääntelyviranomaisen toimivaltuudet. Tiedonsaannin vapaudesta annetulla lailla taataan viranomaisten hallussa olevien tietojen vapaa saatavuus.