Näiden kahden vaiheen lisäksi komissio (Eurostat) on ehdottanut validointivaihetta, joka maiden olisi tehtävä ennen tietojen toimittamista ja joka koostuu perusvalidointisäännöistä. Jäsenvaltiot hyväksyivät yhteisen jätetilastojen perusvalidointisääntökokonaisuuden vuonna 2014. Yksitoista jäsenvaltiota käytti näitä sääntöjä jo ennen viitevuoden 2012 tietojen lähettämistä. Kyseessä on tärkeä askel kohti validointiprosessin tehokkuuden parantamista edelleen.

tarkastetaan tiedot suhteessa jätetietoihin, jotka on ilmoitettava muiden raportointivelvoitteiden perusteella – tällainen velvoite on esimerkiksi muun jätelainsäädännön mukainen vaatimustenmukaisuuden seuranta.

Asetus (Liite I, jakso 7) vaatii jäsenvaltioita lähettämään laaturaportin tietojen mukana. Jäsenvaltiot kuvailevat näissä selvityksissä Euroopan tilastojärjestelmässä yleisesti käytettyjä laatutekijöitä, jotka on vahvistettu jätetilastojen laadusta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1445/2005,

Jätetilastoista 25. marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 (jäljempänä asetus) tavoitteena on jätetilastojen tuottaminen jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY[6] (jätepuitedirektiivi) soveltamisalan mukaisesti. Asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio antaa joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta (ensimmäinen kertomus oli määrä antaa viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta). Ensimmäinen kertomus julkaistiin vuonna 2008, toinen vuonna 2011 ja kolmas vuonna 2014.

Jätteen ja sivutuotteen välisellä erottelulla on merkittävä vaikutus jätteen määrään toimialoilla NACE A (maanviljelys, metsätalous, kalastus) ja NACE C (valmistus). Tämä koskee etenkin jäteluokkia puujätteet, eläin- ja kasviperäiset jätteet ja metallinvalmistuksessa muodostuneet kuonat.

Jätteiden syntyä koskevat tilastot on laadittava kaikilta talouden toimialoilta sekä kotitalouksilta. Mukaan on otettava myös hyödyntämis- ja loppukäsittelytoimista syntyvä jäte, jota kutsutaan uusiojätteeksi. Tilastoissa on otettava huomioon myös pienyrityksissä (alle 10 työntekijää) syntyneet jätteet, vaikka nämä yritykset tulisikin mahdollisuuksien mukaan vapauttaa tutkimuksista.

Asetuksessa kehotetaan jäsenvaltioita raportoimaan tietonsa 19 luokkaan jaettuna (18 jätettä tuottavaa toimintaa sekä kotitaloudet). Taloudellisten toimintojen jaottelu on NACE:n määrittelyn mukainen. Oikea jaottelu jätteitä synnyttävän toiminnon mukaan on edellytys

5.Vertailukelpoisuus

5.1.Ajallinen vertailukelpoisuus

Viitevuodelle 2012 kerätyt tiedot olivat toinen tietojen keräys sen jälkeen, kun asetuksen muutos toi suuria muutoksia prosessiin. Maat ovat toteuttaneet nämä muutokset hyvin. Komissio (Eurostat) on tehnyt jatkuvaa työtä aikasarjojen esittämisen ja analysoinnin suhteen, ja tällä hetkellä niihin sisältyy viisi viitevuotta (2004, 2006, 2008, 2010 ja 2012).

Maiden laatuselvitykset ovat puolestaan osoittautuneet käyttökelpoiseksi tavaksi seurata menetelmällisiä muutoksia ja niiden vaikutuksia tietojen vertailtavuuteen. Kansallisten laatuselvitysten arviointi osoittaa, että lähes kaikki jäsenvaltiot ovat vuodesta 2004 tehneet huomattavia mukautuksia kansallisiin jätetilastoihin soveltamaansa lähestymistapaan. Useimmat maat jatkavat tiedonkeruun parantamista laatuseikkojen (esim. tiedoissa olevien puutteiden paikkaaminen ja kattavuuden parantaminen) ja menetelmien tehostamisen suhteen.

Vuosien mittaan parannettu tiedonkeruu on tuottanut katkoksia aikasarjoihin. Näiden katkosten rajoittamiseksi maat tarkistavat aiempien vuosien tietokokonaisuuksia. Käyttäjät ovat tietoisia tästä. Komissio (Eurostat) merkitsee aikasarjojen epäjatkuvuudet jaeltaviin tietokokonaisuuksiin.

5.2.Vertailukelpoisuus maiden kesken

Yhteisten määritelmien ja luokitusten takia tietojen vertailukelpoisuus maiden kesken on useimpien toimialojen ja jätetyyppien osalta suhteellisen hyvällä tasolla. Joitakin ongelmia eri maiden välisten tietojen vertailussa kuitenkin edelleen ilmenee, johtuen kohdassa 4.1. kuvatuista eroista kattavuudessa.

6.Yrityksille aiheutuva rasite

Jäsenvaltioiden laatuselvityksistä käy ilmi sitoutuminen pyrkimykseen pitää yrityksille aiheutuva rasite mahdollisimman kevyenä. Tämä näkyy siitä, että yhä useampi jäsenvaltio kerää tietoja vastausrasitteesta ja pystyy määrittämään keskimääräisen ajan, joka vastaajilta menee kysely- tai ilmoituslomakkeiden täyttämiseen. Tiedot kerätään vastaajilta kyselylomakkeilla tai määritetään erityisin tutkimuksin. Noin puolet jäsenvaltioista käyttää hallinnollisia tietoja tärkeimpänä jätetilastojen tiedonlähteenä ja välttää siten kuormittamasta tietojen antajia lisäkyselyillä. Muissa maissa hallinnolliset tiedot ovat yksi monista tietolähteistä. Pienet yritykset ovat eri tavoin vapautettuja tutkimuksista.

Sellaisten maiden lukumäärä on kasvussa, jotka ovat toteuttaneet sähköisen raportoinnin tai suunnittelevat sitä, ts. järjestelmiä, jotka lähettävät jätelainsäädännön mukaiset tiedot automaattisesti jätteidenkäsittelylaitoksista tilastoviranomaisille. Sähköinen raportointiväline on nyt käytössä joidenkin tai kaikkien jätteiden osalta esim. Belgiassa, Kroatiassa, Tanskassa, Irlannissa, Liettuassa, Unkarissa, Itävallassa, Puolassa, Portugalissa, Romaniassa, Sloveniassa, Ruotsissa, Norjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

7.Indikaattorien kehittäminen

Tuotettuja tietoja käytetään indikaattorien laskemisessa. Esimerkiksi unionin kestävän kehityksen indikaattori t ” jätteiden syntyminen poislukien merkittävä mineraalijäte ” ja ” vaarallisen jätteen syntyminen toimialoittain ” ovat saatavilla Eurostatin sivustolla. Nämä indikaattorit raportoidaan kilogrammoina asukasta kohden helpottamaan vertailua maiden välillä.

Uusi indikaattori on kehitetty kuvaamaan jätteen käsittelyä, poislukien merkittävä mineraalijäte . Indikaattori kuvaa kansallisesti syntyneen jätteen loppukäsittelyä. Tämä indikaattori ottaa myös maasta viedyn jätteen käsittelyn huomioon toisin kuin on asetuksen nojalla kerättyjen tietojen kohdalla, mutta maahan tuotu jäte on jätetty indikaattorin ulkopuolelle.

Näitä indikaattoreita voidaan käyttää arvokkaina tiedon lähteinä komission kierrätystalousstrategian toteutuksen seurannassa.

8.Saavutukset ja näkymät

Jätetilastojen laatimisessa on edistytty merkittävästi sitten raportoinnin käynnistymisen vuonna 2006. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen täydellisyys on parantunut jatkuvasti. Jätetilastot ovat nyt useimpien jäteluokkien ja toimialojen osalta suhteellisen hyvin vertailukelpoisia maiden kesken, ja pyrkimyksissä tietojen täyteen kattavuuteen on saavutettu huomattavaa edistymistä. Tietojen laatu on yleisesti ottaen kohtuullinen useimpien maiden osalta. Tilannetta on kuitenkin parannettava EU:n ympäristö-, teollisuus- ja raaka-ainepoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa näiden parannusten parissa, esimerkiksi seminaarien ja parhaiden käytänteiden vaihtamisen kautta.

Vuotta 2012 koskevien tietojen toimittamisen myötä jätteiden syntymisestä ja käsittelystä on nyt käytettävissä tietoja viideltä viitevuodelta, eli jaksolla vuodesta 2004 vuoteen 2012. Pitempien aikasarjojen myötä tiedoista tulee yhä käyttökelpoisempia, esimerkiksi indikaattorien kehittämiseen tai lähtötietoina ilmastoon liittyviin analyyseihin.

Yksittäisten maiden tekemillä menetelmällisillä parannuksilla voi kuitenkin edelleen olla merkittävää vaikutusta aikasarjoihin niin kansallisesti kuin EU28-aggregaattienkin suhteen. Kehitystä ajan mittaan olisi siksi tulkittava varovaisesti ja vasta kun taustalla olevat tiedot on analysoitu huolellisesti.