EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.12.2016 COM(2016) 791 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPPA-NEUVOSTOLLE JA NEUVOSTOLLE Kahdeksas kertomus sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta



1Johdanto Tässä kahdeksannessa kertomuksessa sisäisistä siirroista ja uudelleensijoittamisesta esitetään 9. marraskuuta julkaistun edellisen kertomuksen jälkeen päivitetty tilannekatsaus ja arvioidaan toimia, joita kaikki sidosryhmät ovat toteuttaneet 8. marraskuuta – 6. joulukuuta 2016 (tarkastelukausi) sisäisten siirtojen järjestelmän ja uudelleensijoittamisjärjestelmän puitteissa annettujen sitoumusten täyttämiseksi. Koska kiireellisen tuen tarve jatkuu sekä Kreikassa että Italiassa, Eurooppa-neuvosto toisti viime kokouksessaan 20. ja 21. lokakuuta 2016 kehotuksensa tehostaa pyrkimyksiä nopeuttaa sisäisiä siirtoja, erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten osalta, sekä olemassa olevia uudelleensijoitusjärjestelmiä. Kreikkaan on tullut 6. marraskuuta 2016 jälkeen 1 883 henkilöä. Kreikassa olevien siirtolaisten kokonaismäärä lisääntyi edelliseen tarkastelukauteen verrattuna niin, että heitä oli 6. joulukuuta noin 62 000 henkilöä, joista noin 16 200 saarilla ja noin 45 800 Manner-Kreikassa. Italiaan on saapunut 6. marraskuuta jälkeen 9 395 henkilöä, mikä on enemmän kuin samaan aikaan vuonna 2015 (18 prosentin lisäys verrattuna vuoteen 2015). Eritrealaisten määrä pysyi niin ikään korkeana (Eritrean kansalaiset ovat toiseksi suurin Italiaan tulleiden ryhmä ja suurin sisäisten siirtojen piiriin kuuluva ryhmä Italiassa. Tarkastelukaudella heitä tuli yli 888 eli 11,6 prosenttia saapuneista). Tarkastelukaudella toteutettiin uusia siirtoja 1 237, joten tähän mennessä siirrettyjen henkilöiden määrä on yhteensä 8 162 (Kreikasta on siirretty 6 212 ja Italiasta 1 950 henkilöä). Kuten seitsemännessä kertomuksessa ennakoitiin, sisäiset siirrot lisääntyivät marraskuussa, jolloin tehtiin kuukausikohtainen ennätys: 1 406 siirrettyä henkilöä. Italiasta siirrettyjen henkilöiden määrä (401) on lähes kaksinkertainen verrattuna lokakuussa siirrettyjen määrään, ja se on Italian tähänastinen ennätys. Kreikasta siirrettyjen henkilöiden määrä puolestaan näyttää toistaiseksi vakiintuneen noin 1 000 henkilöön kuukaudessa. Nämä luvut kertovat myönteisen kehityssuuntauksen jatkumisesta. Kun sisäisten siirtojen esteet saadaan vähitellen poistettua, kaikkien jäsenvaltioiden on aika hyödyntää tähän mennessä saavutettua edistystä ja tehostaa entisestään toimiaan, joilla lisätään edelleen vastaanottolupausten ja siirtojen kuukausittaista määrää. Lisäksi on huolehdittava siitä, että kaikki Italiassa ja Kreikassa olevat sisäisten siirtojen piiriin kuuluvat henkilöt siirretään syyskuuhun 2017 mennessä. Tämä edellyttää vakaampia ponnisteluja kaikilta jäsenvaltioilta. Niiden olisi lisättävä säännöllisten kuukausittaisten lupausten ja siirtojen määrää sen varmistamiseksi, että joulukuusta 2016 lähtien Kreikasta siirretään joka kuukausi vähintään 2 000 ja Italiasta vähintään 1 000 henkilöä, ja edelleen lisättävä vähitellen kuukausittaisten lupausten ja sisäisten siirtojen määrää. Uudelleensijoittamisesta voidaan todeta, että 22 504 henkilön uudelleensijoittaminen heinäkuun 2015 päätelmien mukaisesti etenee edelleen vakaasti. Tähän mennessä on uudelleensijoitettu 13 887 henkilöä, mikä on yli puolet sovitusta määrästä. Edellisen kertomuksen jälkeen on uudelleensijoitettu ennätykselliset 2 035 henkilöä pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. Osa tämän EU:n järjestelmän puitteissa toteutetuista uudelleensijoittamisista palvelee myös EU:n ja Turkin julkilausumassa esitetyn yksi yhdestä -mekanismin toteuttamista. Sen jälkeen, kun mekanismi otettiin käyttöön 4. huhtikuuta, EU:hun ja Norjaan on sitä noudattaen uudelleensijoitettu Turkista 2 761 henkilöä, joista 544 edellisen kertomuksen jälkeen. 2Sisäiset siirrot 2.1Tarkastelukauden tärkeimmät tapahtumat Komissio on jatkanut tiivistä yhteistyötä Italian ja Kreikan viranomaisten sekä jäsenvaltioiden, EU:n virastojen ja muiden paikalla toimivien kumppaneiden kanssa löytääkseen ratkaisuja lähinnä operatiivisella tasolla havaittuihin ongelmiin. Tämän pitäisi lisätä säännöllisyyttä ja nopeuttaa sisäisten siirtojen toteutustahtia siten, että siirtojen kuukausittainen keskiarvo nousisi sellaiseksi, että kaikki sisäisten siirtojen piiriin kuuluvat henkilöt saataisiin siirrettyä syyskuuhun 2017 mennessä. Kreikassa turvapaikkaviraston kapasiteetti rekisteröidä kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvia hakijoita on 175 henkilöä päivässä eli noin 3 500 henkilöä kuukaudessa. Tammikuun 2017 loppuun mennessä on määrä saada rekisteröidyksi 87 prosenttia ennakkorekisteröidyistä kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvista hakijoista. Rekisteröinti on tarkoitus saada päätökseen huhtikuun 2017 loppuun mennessä. Tämän jälkeen sisäisten siirtojen järjestelmään tulevien henkilöiden määrä todennäköisesti vähenee. Komissio katsoo tämän huomioon ottaen ja siirtojen nykyisen toteutustahdin (vakiintunut noin 1 000 siirtoon kuukaudessa) perusteella, että siirtoprosessin sujuvuuden varmistamiseksi ja tapausten kestämättömän kasautumisen välttämiseksi siirtoja on vauhditettava. Joulukuusta 2016 lähtien jäsenvaltioiden olisi otettava vastaan vähintään 2 000 henkilöä kuukaudessa. Määrää olisi kasvatettava vähitellen siten, että huhtikuusta 2017 lähtien sisäisiä siirtoja tehtäisiin vähintään 3 000 kuukaudessa. Tuohon ajankohtaan mennessä valtaosa siirtoa hakevista on rekisteröity ja valmis siirrettäväksi. Näin ollen prosessin nopeuttaminen entisestään on välttämätöntä, jottei hakijoiden odotusaika venyisi ja jotta vältettäisiin edelleen liikkumisen riski. Lisäksi se auttaisi noudattamaan neuvoston päätöksissä vahvistettuja siirtomenettelyn määräaikoja mahdollisimman hyvin. Kahdeksan jäsenvaltiota ja kaksi assosioitunutta maata teki marraskuussa noin 1 560 vastaanottolupausta, ja 13 jäsenvaltiota ja kaksi assosioitunutta maata toteutti yli 1 000 sisäistä siirtoa. Tavoitteiden saavuttaminen on näin ollen mahdollista, jos kaikki jäsenvaltiot antavat vastaanottolupauksia ja toteuttavat siirtoja kuukausittain vakaaseen tahtiin (niiden jäsenvaltioiden mallin mukaan, jotka jo toimivat näin).

Italiassa siirtojen määrä oli marraskuussa suurempi kuin kertaakaan prosessin alkamisen jälkeen. Tämä osoittaa, että komission, Italian viranomaisten, jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden sekä EU:n virastojen ja muiden paikalla toimivien kumppaneiden toimet kantavat hedelmää. Sisäisten siirtojen odotetaan lisääntyvän edelleen joulukuussa (siirtoja on suunniteltu yli 600). Tätä suuntausta on kuitenkin vahvistettava. Sisäistä siirtoa hakevien määrä jatkoi kasvuaan, ja Italian sisäasiainministeriöltä saatujen tietojen mukaan Italiassa on tällä hetkellä 5 300–5 800 eritrealaista, joiden on mahdollista hakea sisäistä siirtoa. Kun otetaan huomioon sisäistä siirtoa odottavien rekisteröityjen hakijoiden määrä (joissain tapauksissa odotus on kestänyt lähes kuusi kuukautta), muuttovirtojen kehitys ja eritrealaisten osuus (noin 12 prosenttia kaikista muuttajista, keskimäärin 1 800 kuukaudessa), komissio katsoo, että sisäisten siirtojen kestävän toteutustahdin saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi vastaanotettava joulukuuhun 2016 mennessä vähintään 1 000 henkilöä kuukaudessa ja lisättävä määrää asteittain siten, että huhtikuuhun 2017 mennessä vastaanotettaisiin vähintään 1 500 henkilöä kuukaudessa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Italian on lisättävä hakemusten käsittelijöiden määrää Dublin-yksikössä ja useampien jäsenvaltioiden olisi osallistuttava sisäisten siirtojen toteuttamiseen Italiasta. Lisäksi jäsenvaltioiden kuukausittaisten vastaanottolupausten ja siirtojen määrän olisi oltava vakaampi siten, että kaikki jäsenvaltiot antavat lupauksia ja toteuttavat siirtoja säännöllisesti kuukausittain (marraskuussa 2016 kaksi jäsenvaltiota ja kaksi assosioitunutta maata lupasi vastaanottaa yli 850 henkilöä ja neljä jäsenvaltiota ja yksi assosioitunut maa otti vastaan noin 400 henkilöä). Järjestelyistä Europolin kanssa poikkeuksellisten ylimääräisten turvallisuushaastattelujen helpottamiseksi keskusteltiin yhteyshenkilöiden kokouksessa Roomassa 25. marraskuuta 2016, ja järjestelyt tulivat voimaan 1. joulukuuta 2016. Tämä erityinen työnkulku on sisällytetty myös Italian sisäisiä siirtoja koskeviin käytänteisiin, jotka jaetaan myöhemmin jäsenvaltioille ja assosioituneille maille. Myönteinen kehitys menettelyn viimeisten pullonkaulojen poistamisessa kannustanee useampia jäsenvaltioita aktivoitumaan Italiassa ja auttanee saavuttamaan kuukausittaiset tavoitteet. Italiaan saapuvien ilman huoltajaa olevien alaikäisten määrä kasvoi edelleen (1.1.–2.12.2016 24 595 tulijaa, joista 3 714 eritrealaista, 200 syyrialaista, 384 irakilaista ja 13 jemeniläistä). Näistä suurin osa on yksin matkustavia alaikäisiä. Kreikan kansallinen sosiaalisen yhteisvastuun keskus raportoi, että Kreikassa oli 17. marraskuuta arviolta 2 300 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Kuten on jo raportoitu, Kreikan laajamittaisen ennakkorekisteröintimenettelyn yhteydessä on rekisteröity 1 225 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, joista 48 prosenttia (noin 588) kuuluu kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin (36 prosenttia syyrialaisia ja 12 prosenttia irakilaisia). Kreikassa on 501 loppuun asti rekisteröityä sisäisten siirtojen piiriin kuuluvaa ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, joista 377 on erossa vanhemmistaan. Ainoastaan 124 alaikäistä on Kreikassa täysin omillaan. He ovat ryhmä, jonka sisäisiin siirtoihin liittyy enemmän vaikeuksia. Kreikassa olevista 501:stä ilman huoltajaa olevasta alaikäisestä 326 on iältään 16–17 vuotta. Tällä tarkastelukaudella siirrettiin yhteensä 24 alaikäistä. Näin ollen ilman huoltajaa olevia alaikäisiä on siirretty kaikkiaan 172 (71 yksin matkustavaa ja 101 vanhemmistaan erossa olevaa). Tämä lukumäärä sisältää sisäisiä siirtoja lähinnä Kreikasta, sillä Italiasta ei ole siirretty yksin matkustavia ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, ja ainoastaan yksi vanhemmistaan erossa oleva alaikäinen siirrettiin Alankomaihin marraskuussa 2016. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) kehitti tarkastelukaudella uuden haavoittuvuuslomakkeen, joka auttaa kartoittamaan tarkemmin jäsenvaltioiden kapasiteettia ottaa vastaan eri ryhmiin kuuluvia ilman huoltajaa olevia alaikäisiä. Lisäksi Kreikassa 11. marraskuuta 2016 pidetyssä yhteyshenkilöiden kokouksessa keskityttiin erityisessä istunnossa parantamaan ymmärrystä vaikeuksista, joita liittyy ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtämiseen Kreikasta, sekä löytämään niihin ratkaisuja. Tämä kokous oli jatkoa ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskeville keskusteluille, jotka käytiin lokakuussa 2016 pidetyssä seitsemännessä sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevassa foorumissa. Kokouksessa todettiin, että Kreikan ja vastaanottavien jäsenvaltioiden välillä olisi lisättävä avoimuutta ja viestintää siitä, minkä tyyppisiä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä siirretään, mikä on lapsen etua koskevan arvioinnin tulos ja mitä oikeudellisia rajoituksia vastaanottavassa jäsenvaltiossa on tietyntyyppisten ilman huoltajaa olevien alaikäisten vastaanottamiseen liittyen. Myös Italia toteuttaa lisätoimia helpottaakseen ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiä siirtoja. Sen on kuitenkin vielä kehitettävä menettely, joka mahdollistaa yksin matkustavien ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirrot Komissio jatkaa tiiviistä yhteistyötä Kreikan turvapaikkaviraston, Italian viranomaisten, jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden, YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR), EASOn ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) kanssa kehittääkseen käytännön järjestelyjä, jotka helpottavat ja nopeuttavat ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiä siirtoja.



2.2Siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimet Tarkastelukaudella eli 8. marraskuuta – 6. joulukuuta tehtiin 1 237 uutta siirtoa: 836 Kreikasta ja 401 Italiasta. Alankomaat, Portugali, Ranska, Saksa ja Suomi ottavat kuukausittain vastaan sisäisesti siirrettyjä sekä Italiasta että Kreikasta. Vaikuttaa siltä, että Sveitsi ja Norja aikovat myös toteuttaa kuukausittaisia siirtoja molemmista maista. Lisäksi Irlanti, Latvia, Liettua, Romania ja Viro jatkoivat kuukausittaisia siirtoja Kreikasta. Muut jäsenvaltiot osallistuvat epäsäännöllisemmin ja toteuttavat siirtoja joka toinen tai kolmas kuukausi. Tarkastelukaudella toteutettiin ensimmäiset siirrot Kreikasta Norjaan. Järjestelyjen, joissa Europol on Italiassa mukana helpottamassa turvallisuustarkastuksia (suorittamassa ylimääräisiä, poikkeuksellisia turvallisuustarkastuksia, joihin kuuluu perustelluissa tapauksissa myös haastattelu), odotetaan kannustavan useampia jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti sisäisten siirtojen toteuttamiseen Italiasta. Joulukuun 20. päivään mennessä on suunniteltu tehtäväksi vielä vähintään 827 sisäistä siirtoa Kreikasta ja 617 Italiasta. Tähän mennessä eniten hakijoita on ottanut vastaan Ranska (2 373), ja sen jälkeen Alankomaat (1 098) ja Suomi (901). Jäsenvaltiot, joille on osoitettu pienempiä määriä (kuten Latvia, Liettua, Malta, Suomi ja Viro), edistyvät velvoitteensa täyttämisessä hyvin. Toimet, joilla puututaan vastaanottolupausten vähäiseen määrään: Tarkastelukaudella ainoastaan kahdeksan jäsenvaltiota (Alankomaat, Irlanti, Latvia, Portugali, Ranska, Saksa, Slovakia ja Viro) sekä Sveitsi ja Norja antoi 2 186 muodollista lupausta (joista 885 annettiin Italialle ja 1 301 Kreikalle). Jäsenvaltioiden antamien virallisten vastaanottolupausten määrä on yhteensä 18 515 (5 839 lupausta Italialle ja 12 676 Kreikalle).

Tarvitaan edistymisen vauhdittamista, vakauden lisäämistä ja jäsenvaltioiden aktiivista osallistumista sen varmistamiseen, että kaikki jäsenvaltiot lupaavat kuukausittain vastaanottaa riittävästi sisäisesti siirrettäviä sekä Italiasta että Kreikasta 2.1 jaksossa mainittujen tavoitteiden mukaisesti ja niiden jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden esimerkkiä noudattaen, jotka jo toimivat näin. Alankomaat, Ranska, Saksa, Norja ja Sveitsi lupaavat kuukausittain ottaa vastaan sisäisesti siirrettyjä sekä Italiasta että Kreikasta. Lisäksi Latvia ja Viro antavat Kreikalle lupauksen kuukausittain ja Liettua, Portugali, Romania, Slovenia ja Suomi joka toinen kuukausi. Muutamat jäsenvaltiot (Bulgaria, Kroatia, Luxemburg ja Tšekki) eivät kuitenkaan ole antaneet lupauksia yli kolmeen kuukauteen. Itävalta ja Unkari ovat edelleen ainoat maat, jotka eivät ole antaneet lainkaan vastaanottolupauksia eivätkä toteuttaneet yhtään sisäistä siirtoa. Myös Puola on huhtikuussa keskeyttänyt lupaustensa täyttämisen eikä ole antanut uusia lupauksia eikä myöskään ottanut vastaan yhtään hakijaa. Lisäksi Tšekki ei ole ottanut vastaan yhtään hakijaa elokuun jälkeen. Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Jäsenvaltiot ovat tarkastelukaudella lisänneet ylimääräisten, poikkeuksellisten turvallisuushaastattelujen määrää, minkä vuoksi siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluu nyt kauemmin kuin 10 työpäivää, joka on siirtoja koskevissa käytänteissä vahvistettu tavoite. Kuten edellisissä kertomuksissa on todettu, turvallisuushaastatteluja olisi järjestettävä ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja 10 työpäivän määräajan puitteissa. Jäsenvaltioiden on parannettava käsittelykapasiteettiaan vastausajan lyhentämiseksi. On syytä huomata, että turvallisuushaastattelujen lisääntymisestä huolimatta siirtopyyntöjen hyväksymisaste on erittäin korkea (noin 93 prosenttia). Hyväksymisastetta voitaisiin kuitenkin monissa tapauksissa nostaa huomattavasti. Itse asiassa pyyntöjä hylätään edelleen sellaisilla perusteilla, joita ei ole vahvistettu neuvoston päätöksissä, kuten kansallisuuden perusteella (vaikka henkilö kuuluisi kansallisuutensa perusteella sisäisten siirtojen piiriin). Hylkäysten perusteluja on myös parannettava, jotta ne vastaisivat neuvoston päätöksissä asetettuja vaatimuksia. Tiedon jakaminen on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin turvallisuuden kannalta. Näin ollen jäsenvaltioiden ei pitäisi hylätä tiettyjä hakemuksia viittaamalla pelkästään yleisesti turvallisuusseikkoihin. On äärimmäisen tärkeää, että tätä asiaa käsitellään kattavasti sekä Italian/Kreikan ja vastaanottavan jäsenvaltion välillä että EU:n tasolla. Useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa turvallisuuteen liittyvän tiedon jakamisesta, ja Europol on tarjonnut jäsenvaltiolle tähän tarkoitukseen varatun turvallisen viestintäkanavan, jonka välityksellä ne voivat ilmoittaa suojatusti syyt siirtopyyntöjen hylkäämiseen. Kanava otettiin käyttöön 1. joulukuuta 2016. Kreikassa Kreikan poliisi on luonut kansallisen suojatun yhteyden, jonka kautta hylkäysperusteet voidaan ilmoittaa. Komissio korostaa jälleen kerran mahdollisuutta vaihtaa sormenjälkitietoja poliisiyhteistyön kanavien kautta turvallisuuden varmistamiseksi kansallisella tasolla, erityisesti tapauksissa, joissa hakijalla ei ole henkilö- tai matkustusasiakirjoja. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtäminen on hidastunut tarkastelukaudella. Tämä johtuu ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtojen edellyttämistä lisätakeista, joiden vuoksi on noudatettava menettelyä, joka kestää yleensä kauemmin kuin neuvoston päätösten mukaiset kaksi kuukautta. Kreikasta on siirretty joulukuun 5. päivään mennessä (Alankomaihin, Luxemburgiin, Norjaan ja Suomeen) 24 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä (16 yksin matkustavaa ja 8 vanhemmistaan erossa olevaa). Tämän tuloksena ilman huoltajaa olevia alaikäisiä on siirretty yhteensä 172. Useimmat ilman huoltajaa olevat alaikäiset on siirretty Kreikasta. Italiasta ei ole siirretty lainkaan yksin matkustavia ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, ja ainoastaan yksi vanhemmistaan erossa oleva alaikäinen on siirretty Italiasta Alankomaihin. Toimet, joilla vauhditetaan hakijoiden siirtämistä: Vaikka siirtojen määrä suhteessa hyväksyttyjen hakemusten määrään on erittäin korkea (noin 97 prosenttia), viime kuukausina viive siirron hyväksymisestä jäsenvaltion taholta sen varsinaiseen toteuttamiseen on kasvanut, koska järjestelmään aktiivisesti osallistuvien jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt. Joissakin tapauksissa viiveet johtuvat lisätarkastuksista, joita jäsenvaltiot tekevät hyväksymisen jälkeen, mutta muissa tapauksissa kyse on operatiivisista tai logistisista ongelmista. Maat, joille on osoitettu suurempia määriä, kuten Ranska tai Saksa, ilmoittavat hyväksymisestä mielellään suurissa ryhmissä (400 tai 500 hakijaa) ja myös siirtävät siirrettäviä henkilöitä mielellään suuren määrän kerrallaan tilauslennolla. Jäsenvaltiot, joille on osoitettu pieniä tai keskisuuria määriä, siirtävät mieluummin pieniä määriä kerrallaan kuukauden aikana. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot pyytävät lentoja vain tiettyinä viikonpäivinä ja tiettyinä kellonaikoina. Nämä erot ja vaatimukset vaikuttavat erityisesti Kreikassa siirtomenettelyn viimeisissä vaiheissa niin Kreikan viranomaisten ilmoituksiin, IOM:n järjestämiin terveystarkastuksiin kuin lähtöä edeltävään perehdyttämiseen ja kulttuuriin sopeuttavaan tukeenkin. Ne vaikeuttavat myös siirtojen järjestämiseen liittyvää logistiikkaa. Sen vuoksi olisi suotavaa, että vastaanottavat jäsenvaltiot olisivat joustavampia esimerkiksi kerralla toimitettavien hyväksymisilmoitusten lukumäärän pienentämisen tai lentojen järjestämisen suhteen. Lisäksi IOM joutui lokakuussa lykkäämään joitakin siirtoja, koska vaikutti siltä, että joissakin jäsenvaltioissa ei ollut kapasiteettia majoittaa hyväksyttyjä sisäisen siirron hakijoita nopealla aikataululla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden vastaanottokapasiteetti riittää siirrettyjen henkilöiden majoittamiseen. Toimet, joilla parannetaan EASOn kapasiteettia tukea Italiaa ja Kreikkaa: EASOn hallintoneuvosto muutti 8. marraskuuta sääntöjä, jotka koskevat korvausten maksamista EASOn operatiivisen tuen toimintoihin osallistuville asiantuntijoille ja tulkeille/kääntäjille (EASOn hallintoneuvoston päätös 16). Muutoksilla on tarkoitus helpottaa entisestään jäsenvaltioiden asiantuntijoiden lähettämismenettelyä. EASOn operatiivisen tuen toimien osalta on otettu käyttöön tehokkaampi kiinteämääräisiin korvauksiin perustuva järjestelmä, jossa tietyt kustannukset ryhmitellään yhteen. Tämä mahdollistaa sellaisten yksittäisten asiantuntijoiden lähettämisen, jotka eivät ole suoraan jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelinten palveluksessa, mutta joilla on soveltuva työkokemus. Kreikan osalta EASO käynnisti 11. marraskuuta 2016 kahdeksannen asiantuntijahaun Kreikkaa koskevan toimintasuunnitelmansa puitteissa. Siirtojärjestelmän tukemiseksi tarvittavien asiantuntijoiden kokonaismäärä on edelleen 28. Haku koskee kuitenkin aiempaa monipuolisempaa osaamista, ja sillä haetaan esimerkiksi poissulkemisperusteiden ja Dublin-asetuksen soveltamisen asiantuntijoita ja ylempiä rekisteröintivirkailijoita/tapauskäsittelijöitä ratkaisemaan vaikeimpia tapauksia yhdessä vilpillisten asiakirjojen havaitsemiseen erikoistuneiden asiantuntijoiden kanssa. Jotkin jäsenvaltiot ovat spontaanisti sitoutuneet täyttämään tietyt paikat pidemmällä aikavälillä, ja kun niiden asiantuntijoiden toimikausi päättyy, ne etsivät automaattisesti uudet tilalle, mistä komissio ja EASO ovat erittäin tyytyväisiä. Kreikassa toimi 5. joulukuuta yhteensä 23 turvapaikka-asiantuntijaa ja 26 tulkkia. Tämän hetkisen suunnitelman mukaan 19. joulukuuta alkavalla viikolla on 10 asiantuntijan vajaus ja 26. joulukuuta alkavalla viikolla 17 asiantuntijan vajaus.

EASO on hakenut Italiaan kaikkiaan 74:ää asiantuntijaa (joista 26 on lähetettävä kiireesti kattamaan loppuvuosi 2016). Italiassa toimi 5. joulukuuta 2016 50 turvapaikka-asiantuntijaa ja 42 kulttuurivälittäjää. Vaikka asiantuntijoiden määrä on viime aikoina lisääntynyt myönteisesti, se ei edelleenkään riitä, sillä maahan saapuu runsaasti sisäisten siirtojen piiriin kuuluvia henkilöitä ja huomattava määrä ihmisiä odottaa rekisteröintiä. Asiantuntijoita on vähemmän kuin valmiussuunnitelman mukaan tarvittava määrä. EASO on joulukuun 5. päivän jälkeen vastaanottanut jäsenvaltioilta 15 nimitystä vastauksena 11. marraskuuta 2016 julkaistuun asiantuntijahakuun. Pääsuositukset sisäisiä siirtoja vastaanottaville jäsenvaltioille Joulukuusta 2016 lähtien kaikkien jäsenvaltioiden olisi oannettava vastaanottolupauksia ja toteutettava sisäisiä siirtoja kuukausittain sekä Italiasta että Kreikasta siten, että Kreikasta siirrettäisiin kuukausittain vähintään 2 000 ja Italiasta vähintään 1 000 henkilöä; olisättävä tarvittaessa siirtopyyntöjen käsittelykapasiteettiaan ja lyhennettävä pyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa vastaamaan siirtoja koskevissa käytänteissä vahvistettua 10 työpäivän tavoitetta sekä lisättävä vastaanottokapasiteettiaan, jotta ne voivat majoittaa niille kohdennetut sisäisen siirron hakijat, myös ilman huoltajaa olevat alaikäiset; olähetettävä hyväksymisilmoitukset enintään 50 henkilön ryhmissä, suhtauduttava joustavasti lentojen järjestämiseen, vältettävä viiveitä sellaisten hakijoiden siirroissa, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet, ja lisättävä yhteyshenkilöiden osallistumista kulttuuriin sopeuttavaan toimintaan ja tiedotukseen; ovarmistettava, että hylkäyspäätökset perustellaan asianmukaisesti ja hylkäämisen syyt ilmoitetaan Europolin tarjoaman suojatun kanavan tai Kreikan poliisin tarjoaman kansallisen suojatun yhteyden kautta; onimettävä asiantuntijoita EASOn pyyntöjen perusteella niin, että tehtäviin saadaan pidemmäksi ajaksi kokeneempia ja erikoistuneempia asiantuntijoita. Helmikuusta 2017 lähtien kaikkien jäsenvaltioiden olisi lisättävä kuukausittaisia vastaanottolupauksiaan ja sisäisiä siirtoja Italiasta ja Kreikasta suhteessa niille kohdennettuun hakijamäärään, jotta huhtikuuhun 2017 mennessä oltaisiin tilanteessa, jossa Kreikasta siirretään vähintään 3 000 ja Italiasta vähintään 1 500 henkilöä kuukaudessa. 2.3Kreikan ja Italian toimet sekä etenemissuunnitelmien pääkohdat Kreikka Toimet, joilla nopeutetaan maahantulijoiden rekisteröintiä ja käsittelyä ja parannetaan Kreikan turvapaikkaviraston rekisteröintikapasiteettia: Komissio on aiemmin raportoinut laajamittaisesta ennakkorekisteröintimenettelystä. Menettelyn jälkeen Kreikan turvapaikkavirasto on aikatauluttanut varsinaisten turvapaikkahakemusten jättämisen. Ennakkorekisteröidyistä hakijoista on määrä saada rekisteröityä 87 prosenttia tammikuun 2017 loppuun mennessä, ja koko määrän pitäisi olla rekisteröity huhtikuuhun 2017 mennessä. Joulukuun 5. päivään mennessä oli rekisteröity 19 260 henkilöä. Ne, jotka eivät olleet ennakkorekisteröintimenettelyssä, voivat silti päästä turvapaikkamenettelyyn varaamalla ajan Skype-järjestelmän kautta. Kreikan turvapaikkaviraston kapasiteetti rekisteröidä kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvia hakijoita on 175 henkilöä päivässä. Sisäisten siirtojen yksikössä Ateenassa työskentelee tällä hetkellä 75 henkilöä, mikä täyttää tyydyttävästi siirtoprosessin tarpeet. Myös Thessalonikin ja Aleksandrúpolin aluetoimistot käsittelevät sisäisiä siirtoja. EASO tukee rekisteröintiprosessia lähettämällä asiantuntijoita sekä huolehtimaan rekisteröinnistä Kreikan turvapaikkaviraston henkilöstön kanssa että ratkaisemaan vaikeimpia tapauksia. EASOn tiimeissä on 5. joulukuuta lähtien kahdeksan asiantuntijaa avustamassa rekisteröinnissä Thessalonikissa ja kolme Aleksandrúpolissa sekä neljä asiantuntijaa ratkaisemassa vaikeimpia tapauksia Ateenassa. Kreikan esittämien ja jäsenvaltioiden hyväksymien siirtopyyntöjen välinen kuilu on tarkastelukaudella kaventunut lievästi (Kreikka esitti 4.11.–5.12. 1 508 pyyntöä ja sai 1 296 vastausta). Tätä merkittävämpi on kuitenkin ero Kreikan turvapaikkaviraston tekemien rekisteröintien ja vastaanottolupausten kokonaismäärän välillä (samana aikana Kreikka rekisteröi 2 815 siirtohakemusta ja vastaanottolupauksia tehtiin 1 431). Kreikka oli 5. joulukuuta mennessä rekisteröinyt yhteensä 19 260 hakemusta ja vastaanottolupauksia oli yhteensä 12 676. Nyt olisi ensisijaisesti pyrittävä varmistamaan, että vastaanottolupauksia tehdään enemmän ja tasaisemmin, ja yritettävä nopeuttaa siirtomenettelyä (erityisesti vastausaikaa), jotta voitaisiin välttää tapausten kestämätön kasautuminen. Toimet Kreikan vastaanottokapasiteetin parantamiseksi: Kreikan vastaanottokapasiteetti oli 5. joulukuuta Manner-Kreikan väliaikaisissa tiloissa tai pysyvissä vastaanottopaikoissa yhteensä 71 539 paikkaa sekä sääntöjenvastaisesti maahan tuleville että henkilöille, jotka saattavat tarvita kansainvälistä suojelua ja jotka ovat ilmaisseet haluavansa hakea turvapaikkaa tai jo tehneet turvapaikkahakemuksen. Kreikan viranomaisten antamien tietojen mukaan mantereella sijaitsevien 40 pysyvän vastaanottokeskuksen suunniteltu kapasiteetti on noin 33 186 paikkaa.

Kreikan viranomaisten lupaamasta kolmesta sisäisten siirtojen keskuksesta oli 5. joulukuuta mennessä perustettu vasta yksi (Lagadikia), jossa on 960 paikkaa. Koska sääolosuhteet Pohjois-Kreikassa huononevat eikä keskus ole vielä täysin talvivarusteltu, siihen pystytään tällä hetkellä majoittamaan alle puolet sen virallisesta kapasiteetista. Keskuksen odotetaan toimivan täydellä kapasiteetilla vuoden loppuun mennessä. Kreikan viranomaiset eivät ole vielä osoittaneet soveltuvia sijoituspaikkoja kahdelle muulle keskukselle. UNHCR ja Kreikan viranomaiset keskustelevat parhaillaan uusista sijoituspaikoista erityisille siirtokeskuksille. Erityisesti keskustellaan Attikan alueella rakennettavasta keskuksesta, jonne voitaisiin sijoittaa 3 000 ihmistä. Kuten aiemmissa kertomuksissa on mainittu, komissio kehottaa Kreikkaa osoittamaan jäljellä olevien kahden keskuksen sijoituspaikat mahdollisimman pian, jotta voidaan välttää pullonkaulat sisäisten siirtojen käsittelyn loppuvaiheessa laajamittaisen ennakkorekisteröinnin päätyttyä sekä mahdollistaa siirtoprosessin kustannustehokkuus. Italia Toimet, joilla järjestelykeskusten määrää lisätään ja ne saadaan täyteen toimintavalmiuteen: Italiaan 1. tammikuuta 2016 lähtien meritse saapuneiden määrä ylitti 24. marraskuuta 2016 ennätysvuoden 2014 tulijamäärän (170 000 tulijaa, kaikkien aikojen ennätys). Tämä aiheuttaa jatkuvaa painetta neljässä toiminnassa olevassa järjestelykeskuksessa (Pozzallo, Lampedusa, Trapani ja Taranto), joiden 1 600 paikan kapasiteetti ei ole riittävä. Kaksi kolmasosaa tulijoista saapuu nyt täysimittaisiin järjestelykeskuksiin ja kuuteen muuhun maahantulosatamaan, joissa sovelletaan järjestelykeskusten menettelyohjeita. Italian pitäisi nopeuttaa niiden uusien järjestelykeskusten avaamista, joista on jo ilmoitettu, sekä muiden maahantulosatamien parantamista. Niistä kuudesta maahantulosatamasta, joissa sovelletaan järjestelykeskusten menettelyohjeita, voisi tulla täysimittaisia järjestelykeskuksia, jos niitä täydennettäisiin muun muassa asianmukaisilla vastaanottorakenteilla. Lisäksi Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa pian alkaa soveltaa järjestelykeskusten menettelyohjeita useimpiin meritse Etelä-Italiaan tuleviin. Tätä varten on laadittu kiertokirje, jolla ohjeistetaan kentällä toimivia prefektuureja ja poliisia (valtionpoliisi Questure). Koska Italiaan saapuu yhä enemmän ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, heille olisi osoitettava kaikissa järjestelykeskuksissa erityiset alueet ja annettava heille erityistä tukea, kuten jo edellisessä kertomuksessa todettiin. Heidät olisi myös mahdollisimman nopeasti siirrettävä niistä ensimmäisen tai toisen vaiheen vastaanottotiloihin. Maahantulijat olisi käsiteltävä mahdollisimman nopeasti, enintään 72 tunnin aikana. Toimet koordinoinnin parantamiseksi: Järjestelykeskusten menettelyohjeiden soveltamista seuraavan ryhmän viimeisin kokous pidettiin 14. marraskuuta 2016. Päätöstä menettelyohjeisiin mahdollisesti tehtävästä alaikäisiä koskevasta liitteestä lykättiin siihen asti, että sisäasiainministeriö selvittää, mahdollistaako oikeudellinen tilanne (ilman huoltajaa olevien) alaikäisten siirtämisen järjestelykeskuksista. Menettelyohjeisiin tehtävistä muutoksista päätetään joka tapauksessa vasta sitten, kun nykyisiä toimintaohjeita on virallisesti alettu soveltaa kaikissa Etelä-Italian maahantulosatamissa. Ryhmän seurantatoimia tehostetaan, jotta järjestelykeskusten ja maihinnousupaikkojen mahdolliset heikkoudet ja vahvuudet voidaan paremmin määrittää. Tässä käytetään lähtökohtana komission Italian-tiimin ehdottamaa lomaketta, jota IOM ja UNHCR jo käyttävät omassa toiminnassaan. Muusta menettelyohjeisiin liittyvästä koulutustoiminnasta, esimerkiksi koulutuksesta, jossa perusoikeusvirasto olisi mukana, ei ole päätetty. Ryhmän on tarkoitus kokoontua kahdesti ennen vuoden loppua. Paikallisten yhteyshenkilöiden kokouksessa 25. marraskuuta 2016 käynnistettiin uudelleen Italiassa säännöllisesti pidettäviä monenvälisiä sisäisten siirtojen koordinointikokouksia koskeva prosessi sekä keskusteltiin Italian viranomaisten ja Europolin sopimista, ylimääräisiä, poikkeuksellisia turvallisuustarkastuksia koskevista järjestelyistä. Nämä on huomioitu myös Italian sisäisiä siirtoja koskevissa käytänteissä, jotka on tarkoitus jakaa EU:n jäsenvaltioille, assosioituneille maille ja muille kumppaneille prosessin selkiyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että prosessi on täysin läpinäkyvä kaikkien sidosryhmien kannalta. Toimet, joilla lyhennetään siirtopyyntöihin vastaamiseen kuluvaa aikaa: Italian sisäasiainministeriö ja Europol ovat komission tuella virallisesti sopineet ylimääräisistä, poikkeuksellisista turvallisuustarkastuksista. Niitä koskevat järjestelyt otettiin käyttöön 1. joulukuuta 2016 niiden vastaanottavien jäsenvaltioiden osalta, jotka voivat pyytää tällaisia tarkastuksia Europolilta sillä edellytyksellä, että ne ovat asianmukaisesti perusteltuja ja Europolin vastuualueen mukaisia. Toimet, joilla puututaan haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiin siirtoihin liittyviin haasteisiin: Italiasta ei ole vielä siirretty yksin matkustavia ilman huoltajaa olevia alaikäisiä (ainoastaan yksi vanhemmistaan erossa oleva alaikäinen on siirretty Alankomaihin). Ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisten siirtojen aloittaminen on edelleen painopiste, koska Italiaan on tullut vuoden 2016 alusta lukien noin 4 300 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, jotka mahdollisesti voidaan siirtää (useimmat tulevat Eritreasta). Koska tietyt jäsenvaltiot ovat valmiita vastaanottamaan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevia siirtohakemuksia, komissio tekee yhteistyötä Italian viranomaisten kanssa selkiyttääkseen menettelyjä, erityisesti holhoojien ja oikeusviranomaisten roolia Italiassa, ja mahdollistaakseen ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirtämisen. Menettelyjen nopeuttamiseksi ja järkeistämiseksi Italian viranomaiset perustavat myös ilman huoltajaa oleville alaikäisille varatun siirtokeskuksen. Näiden selvennyksien jälkeen komissio odottaa siirtojen alkavan nopeasti. Toimet, joilla rajoitetaan luvatonta edelleen liikkumista: Italian viranomaiset pyrkivät rajoittamaan luvatonta edelleen liikkumista. Tästä syystä Italian poliisi edelleen säännöllisesti palauttaa luvatta etelästä maan pohjoisosiin siirtyneitä maahanmuuttajia takaisin Etelä-Italian vastaanottokeskuksiin. Kuten edellä on todettu, EASO on tehostanut siirtoa varten tarvittavaa rekisteröintiä suorittavan liikkuvan tiiminsä työtä. Tiimi toimii rekisteröintikeskusten ulkopuolella (Italian viranomaisten ilmoittamien tarpeiden perusteella) paikoissa, joihin hakijoita on majoitettu. Italiaan sääntöjenvastaisesti tulleiden henkilöiden luvatonta oleskelua ja edelleen liikkumista Italian alueella olisi seurattava tiiviisti ja luvaton edelleen liikkuminen olisi estettävä.

Pääsuositukset Italialle ja Kreikalle Italian on joulukuuhun 2016 mennessä viimeisteltävä menettelyt, jotka mahdollistavat ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäiset siirrot, ja kasvatettava entisestään järjestelykeskusten kapasiteettia. Tammikuuhun 2017 mennessä oKreikan on nimettävä Attikan alueella asianmukainen siirtokeskus, jonka kapasiteetti on 3 000 henkilöä; oItalian on lisättävä Dublin-yksikön henkilöstön määrää, jotta se voisi rekisteröidä 1 000 sisäistä siirtoa koskevaa hakemusta kuukaudessa, toteutettava ensimmäiset ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirrot ja perustettava heille varattu siirtokeskus. Italian on huhtikuuhun 2017 mennessä lisättävä Dublin-yksikön henkilöstön määrää, jotta se voisi rekisteröidä 1 500 sisäistä siirtoa koskevaa hakemusta kuukaudessa. 2.4Komission ja EU:n virastojen toimet Euroopan komissio Tärkeimmät komission toteuttamat toimet on otettu esiin kertomuksen eri kohdissa. Näihin kuuluvat muun muassa seurantakeskustelut, joita Kreikassa ja Italiassa käydään säännöllisesti komission järjestämissä yhteyshenkilöiden kokouksissa. Komissio on jatkanut Italian ja Kreikan tukemista kentällä päivittäin avustamalla eri sidosryhmien välisessä koordinoinnissa ja auttamalla Kreikan ja Italian viranomaisia pullonkaulojen havaitsemisessa, ongelmien ratkaisemisessa tiiviissä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa ja menettelyjen kehittämisessä. Edellä kuvailluista Italian ja Europolin välisistä järjestelyistä, jotka koskevat ylimääräisiä, poikkeuksellisia turvallisuustarkastuksia, päätettiin komission avustuksella osana tätä tukea. Ylimääräiset turvallisuustarkastukset ovat yksi pahimmista pullonkauloista, jotka hidastavat sisäisiä siirtoja Italiasta. Lisäksi komissio kerää paraikaa hyviä käytänteitä parantaakseen siirtomenettelyn aikana annettavaa tiedotusta, kuten lähtöä edeltävää perehdytystä ja kulttuuriin sopeuttamista. Tavoitteena on hallita odotuksia paremmin ja ehkäistä siten edelleen liikkumista tai menettelystä pakenemista sekä lisätä entisestään hakijoiden luottamusta sisäisten siirtojen järjestelmään. Tästä aiheesta olisi keskusteltava edelleen erityisissä istunnoissa seuraavassa yhteyshenkilöiden kokouksessa Kreikassa (joulukuussa 2016) ja Italiassa (tammikuussa 2017). Seuratessaan sisäisiä siirtoja koskevien neuvoston päätösten täytäntöönpanoa komissio on ottanut ja ottaa edelleen esille huolenaiheita niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka ovat jäämässä täytäntöönpanotoimissa jälkeen. Komissio lähetti hiljattain jäsenvaltioille kirjeen, jossa se muistutti niitä velvoitteista, joita jäsenvaltioille asetetaan sisäisiä siirtoja koskevissa neuvoston päätöksissä. Jos tulevina kuukausina ei saada aikaan konkreettisia tuloksia, komissio ei epäröi käyttää perussopimusten mukaista toimivaltaansa. Sisäisiin siirtoihin kohdistettua rahoitusta, jota Italialle ja Kreikalle on myönnetty niiden turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) kansallisten ohjelmien kautta – kuten 500 euron kertakorvaus kutakin tosiasiallisesti siirrettyä henkilöä kohtaan – voidaan käyttää myös assosioituneisiin maihin toteutettaviin siirtoihin, kunhan siirrot tehdään neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 tai neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 nojalla. Nykyisen valtuutussopimuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2016. Komissio on käynnistänyt keskustelut UNHCR:n kanssa järjestelyn jatkamiseksi vuonna 2017 Kreikan vastaanottotarpeita koskevan päivitetyn arvion pohjalta. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) Toimet, joilla nopeutetaan siirtoprosessia ja lisätään Kreikan ja Italian rekisteröintikapasiteettia: Asiantuntijoita käytetään erilaisissa tehtävissä. Kreikassa 11 asiantuntijaa tukee rekisteröintiprosessia suoraan yhteiskäsittelyn kautta Thessalonikissa ja Aleksandrúpolissa. Lisäksi EASO on lähettänyt Ateenaan kolme ja Thessalonikiin kaksi tiedotusasiantuntijaa. EASO tukee rekisteröintiprosessia myös hoitamalla vaikeimpien tapausten käsittelyn: Ateenassa työskentelee neljä asiantuntijaa ja Dublin-yksikön tukena kaksi asiantuntijaa. Kuten edellä on todettu, EASO on ennakkorekisteröinnin päätyttyä monipuolistanut siirtomenettelylle antamaansa tukea ottamalla mukaan lisää poissulkemisindikaattoreihin, Dublin-asetukseen, perheyhteyteen ja asiakirjaväärennöksiin perehtyneitä asiantuntijoita sekä ylempiä rekisteröintivirkailijoita. EASO järjesti 21. marraskuuta 2016 Ateenassa Kreikan turvapaikkaviraston ja Kreikan poliisin kanssa yhteensovittamistyökalun käyttöönottoa koskevan aloituskokouksen. Työkalun ensimmäisen käyttökelpoisen käyttöliittymän odotetaan valmistuvan helmikuun 2017 alkuun mennessä.

Italiaan EASO on osoittanut 50 asiantuntijaa niistä 74 asiantuntijasta, joita on pyydetty jäsenvaltioista ja assosioituneista maista: 13 asiantuntijaa järjestelykeskuksiin, 10 asiantuntijaa liikkuviin tiedotustiimeihin (Rooma ja Catania), 10 asiantuntijaa rekisteröintikeskuksiin, 6 asiantuntijaa liikkuvaan rekisteröintitiimiin ja 11 asiantuntijaa Dublin-yksikköön Roomaan. EASO lähettää siirtoprosessin tueksi myös enintään 48 kulttuurivälittäjää (arabiaa, tigrinjaa ja kurdia varten; 5. joulukuuta kentällä oli 42 kulttuurivälittäjää). EASO on tarkastelukaudella tehostanut siirtoa varten tarvittavaa rekisteröintiä suorittavan liikkuvan tiiminsä työtä. Tiimi toimii rekisteröintikeskusten ulkopuolella (Italian viranomaisten ilmoittamien tarpeiden perusteella) paikoissa, joihin hakijoita on majoitettu. Liikkuva tiimi tukee myös paikallisia valtionpoliisin yksiköitä (Questura) kehittämällä niiden valmiuksia suorittaa rekisteröinnit itse. EASO pyrkii myös varmistamaan, että sen tiimeillä on järjestelykeskuksissa asianmukaiset ja tehokkaat työskentelyolosuhteet. Järjestelykeskuksiin ja rekisteröintikeskuksiin on sijoitettu viisi liikuteltavaa toimistoa (konttia). Yksi niistä on Trapanin järjestelykeskuksessa, kaksi Villa Sikanian rekisteröintikeskuksessa ja kaksi Barin rekisteröintikeskuksessa. Yksi liikuteltava toimisto on määrä sijoittaa Augustan satamaan, joka on yleinen maihinnousupaikka. Italian viranomaisten käyttöön on annettu myös teknistä laitteistoa (tietokoneita) sisäisiin siirtoihin liittyvän työn tueksi (kuhunkin rekisteröintikeskukseen ja Rooman valtionpoliisin yksikölle (Questura) viisi työasemaa, ja Dublin-yksikköön on määrä sijoittaa vielä 20 työasemaa, kunhan sisäisen turvallisuuden selvitys on tehty ja ne voidaan yhdistää nykyiseen järjestelmään). EASO on Eurooppa-neuvoston 20. lokakuuta 2016 antamien päätelmien mukaisesti laatinut toimintasuunnitelman turvapaikkavalmiushenkilöiden poolin saamiseksi täysin toimivaksi ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden nimittämisen helpottamiseksi esimerkiksi tarjoamalla perehdytyksen pilottiohjelmaa Kreikkaan lähetettäville nuoremmille asiantuntijoille sekä mahdollistamalla sellaisten asiantuntijoiden lähettämisen, jotka eivät ole osallistuvien valtioiden vakinaista henkilöstöä. Pääsuositukset EU:n virastoille ja täytäntöönpanokumppaneille EASOn olisi jatkettava työskentelyään turvapaikkavalmiushenkilöiden poolin saamiseksi toimivaksi ja jatkettava tiivistä yhteistyötään komission kanssa tiedotuksen parantamiseksi (esim. jäsenvaltioille tarkoitettujen videoiden tuottaminen tammikuuhun 2017 mennessä). Helmikuuhun 2017 mennessä EASOn olisi varmistettava, että yhteensovittamistyökalun ensimmäinen käyttökelpoinen käyttöliittymä on valmis. UNHCR:n olisi tammikuuhun 2017 mennessä jatkettava työskentelyään lähes 100-prosenttisen käyttöasteen saavuttamiseksi asteittain. IOM:n olisi helmikuuhun 2017 mennessä kasvatettava kapasiteettiaan sellaiseksi, että se vastaa tavoitetta siirtää Italiasta 1 500 henkilöä ja Kreikasta 3 000 henkilöä kuukaudessa. 3Uudelleensijoittaminen Osallistuvilta valtioilta saatujen tietojen perusteella yli puolet niistä 22 504 uudelleensijoittamisesta, joista päätettiin 20. heinäkuuta 2015 annetuissa päätelmissä, on saatettu päätökseen uudelleensijoitusjärjestelmän täytäntöönpanon puoliväliin mennessä. Joulukuun 5. päivään 2016 mennessä oli sijoitettu 13 887 henkilöä 21 valtioon (Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta). Ruotsi, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä assosioituneet maat Sveitsi, Liechtenstein ja Islanti ovat jo täyttäneet vastaanottolupauksensa kokonaan. Suurin osa ohjelmaan osallistuvista valtioista ilmoitti ottavansa vastaan pääasiassa, mutta ei pelkästään, Jordaniassa, Libanonissa ja Turkissa olevia syyrialaisia. Tähän sisältyvät jäsenvaltioiden toimet Turkissa olevien syyrialaisten uudelleensijoittamiseksi 18. maaliskuuta annetun EU:n ja Turkin julkilausuman nojalla. Turkista uudelleensijoitettavien henkilöiden määrä kasvaa edelleen, kun jäsenvaltiot arvioivat niitä asiakirjoja, joita Turkki on toimittanut niille UNHCR:n kautta. Jäsenvaltiot valmistelevat myös uusia uudelleensijoittamisoperaatioita sekä käyntejä Turkkiin haastatellakseen mahdollisesti uudelleensijoitettavia henkilöitä. Turkin viranomaiset valmistelevat seuraavia luetteloja, jotka on tarkoitus esittää joulukuussa. Ne koskevat 3 000:a henkilöä. Turkista on uudelleensijoitettu 4. huhtikuuta 2016 jälkeen 2 761 syyrialaista EU:n ja Turkin julkilausuman yksi yhdestä -järjestelyn nojalla. Lisäksi 340 henkilöä on jo hyväksytty, ja he odottavat uudelleensijoittamista. Kaiken kaikkiaan mekanismin puitteissa on edellisen kertomuksen antamisen jälkeen uudelleensijoitettu 544 henkilöä. Tämä vastaa edellisten kuukausien uudelleensijoitustahtia (lokakuussa uudelleensijoitettiin 506, syyskuussa 431 ja elokuussa 418 henkilöä). Vastaanottolupauksia on jäljellä 10 889. Yksi yhdestä -järjestelyn nojalla on tähän mennessä toteutettu siirtoja Alankomaihin, Belgiaan, Espanjaan, Italiaan, Latviaan, Liettuaan, Luxemburgiin, Norjaan, Portugaliin, Ranskaan, Ruotsiin, Saksaan, Suomeen ja Viroon. Kuten aiemmin on ilmoitettu, neuvoston päätös (EU) 2016/1754, jolla muutetaan uudelleensijoittamista koskevaa toista neuvoston päätöstä, on hyväksytty. Muutoksen ansiosta jäsenvaltiot voivat täyttää omat velvoitteensa 54 000 henkilön siirtämiseksi käyttämällä joko uudelleensijoittamista tai muita laillisen maahanpääsyn väyliä Turkissa olevien syyrialaisten vastaanottamiseksi. Muutos edellyttää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) kansallisten ohjelmien muuttamista. Komissio on neuvoston päätöksen (EU) 2016/1754 hyväksymisen välittömänä seurauksena ja osana AMIFin kansallisten ohjelmien muuttamista vastaanottanut jäsenvaltioilta ensimmäiset tiedot niiden Turkissa olevien syyrialaisten määrästä, joille jäsenvaltiot aikovat myöntää laillisen maahanpääsyn tämän päätöksen nojalla. Näiden tietojen perusteella jäsenvaltiot aikovat myöntää laillisen maahanpääsyn Turkista noin 33 000 syyrialaiselle.