KOMISSION SUOSITUS NEUVOSTOLLE komission valtuuttamisesta osallistumaan neuvotteluihin kansainvälisestä oikeudellisesti sitovasta asiakirjasta vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi

PERUSTELUT

Tämän neuvostolle annettavan suosituksen tarkoituksena on valtuuttaa komissio neuvottelemaan Yhdistyneiden Kansakuntien tilapäiskomitean tulevissa kokouksissa kattavaa ja yhtenäistä kansainvälistä yleissopimusta koskevista ehdotuksista vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi sekä toimimaan neuvottelijana Euroopan yhteisön puolesta. Yhteisön toimivalta pohjautuu EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan, jossa yhteisö oikeutetaan aloitteisiin vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi. Yhteisö on jo hyödyntänyt näitä uusia määräyksiä erityisesti työllisyyden ja ammatinharjoittamisen aloilla.

1. Taustaa

Vammaiskysymyksiä on käsitelty useaan otteeseen YK:n historiassa. Kaksi 1970-luvulla annettua julistusta, Kehitysvammaisten oikeuksien julistus (Declaration on the Rights of Mentally Retarded Persons, DRMRP) [1] ja Vammaisten oikeuksien julistus (Declaration on the Rights of Disabled Persons, RDP) [2], olivat ensimmäiset asiakirjat, joissa vammaisten ihmisoikeudet selvästi tunnustettiin. Vaikka nämä julistukset olivat tärkeä ensi vaihe kohti vammaisten oikeuksien tiedostamista, niitä arvosteltiin siksi, että niiden sanottiin perustuvan vanhanaikaisiin lääketieteen ja hyvinvointivaltion malleihin vammaisuudesta.

[1] Esitetty 20. joulukuuta 1971 annetussa yleiskokouksen päätöslauselmassa 2856 (XXVI), http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/ m_mental.htm

[2] Esitetty 9. joulukuuta 1975 annetussa yleiskokouksen päätöslauselmassa 3447 (XXX, http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/ 72.htm

Yhtäläisiä mahdollisuuksia painotettiin erityisesti kahdessa 1980-luvun lopulla julkaistussa asiakirjassa, nimittäin mielenterveyspotilaiden suojelua ja mielenterveyshoidon parantamista koskevissa periaatteissa (Principles for the Protection of Persons With Mental Illnesses and the Improvement of Mental Health Care, PPPMI) [3] sekä vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien yhdenvertaistamista koskevissa yleisohjeissa (Standard Rules on the Equalisation of Opportunities for Persons with Disabilities, StRE) [4]. Kaikki nämä asiakirjat ovat olleet hyödyksi, koska niissä on selvästi ilmaistu vammaisten oikeus elää itsenäisesti ja määrätä omista asioistaan ja koska niiden avulla on parannettu yleisiin ihmisoikeussopimuksiin sisältyvien vammaisnäkökohtien ymmärtämistä. Mikään näistä asiakirjoista ei kuitenkaan sido YK:n jäsenvaltioita, eikä niissä säädetä vammaisten oikeuksien seurannasta.

[3] Yleiskokouksen päätöslauselma 46/119, liite (nro 49), 189, YK:n asiakirja A/46/49 (1991).

[4] Hyväksytty 20. joulukuuta 1993 YK:n yleiskokouksen 48. istunnossa, päätöslauselma 48/96, liite, http://www.un.org/esa/socdev/enable/ dissre00.htm

Tähän liittyen Meksikon hallitus vetosi joulukuussa 2001 YK:n päätöslauselmaan 56/168, jossa kehotettiin ottamaan huomioon vammaisten ihmisoikeuksia koskeva sopimus ja muodostamaan välittömästi tilapäiskomitea. Komitean tehtävänä olisi harkita ehdotuksia kattavaksi ja yhtenäiseksi sopimukseksi, jolla suojellaan ja edistetään vammaisten oikeuksia ja ihmisarvoa. Kolmannen komitean (sosiaaliasiat) tukemana YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman.

Seuraavaksi YK:n sosiaalisen kehityksen toimikunta hyväksyi 21. helmikuuta 2002 päätöslauselman, jossa kannatetaan YK:n päätöslauselmaa 56/168 kattavasta ja yhtenäisestä kansainvälisestä sopimuksesta vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi. Päätöslauselmaa seurasi YK:n ihmisoikeustoimikunnan 26. huhtikuuta 2002 hyväksymä päätöslauselma 2002/61 [5]. Tilapäiskomitea kokoontui ensimmäisen kerran 29.7.-9.8.2002.

[5] http://www.unhchr.ch/huridocda/ huricoda.nsf/(symbol)/E.CN.4.RES.2002.61.EN?opendocument

2. Suunnitellun oikeudellisesti sitovan asiakirjan erityispiirteet

Suunnitellun asiakirjan muoto ja sisältö ovat vielä määrittämättä. Neuvottelut ovat käynnissä, ja useat vaihtoehdot ovat mahdollisia.

Yhä yleisemmin ollaan yhtä mieltä siitä, että vammaisuutta koskevalla oikeudellisesti sitovalla asiakirjalla täydennettäisiin ja tehostettaisiin vammaisten oikeuksien toteutumisen seurantaa, joka on YK:n kuuden keskeisen ihmisoikeussopimuksen valvontaelinten tehtävänä.

Oikeudellisesti sitovalla YK:n yleissopimuksella taattaisiin toisaalta ihmisoikeuksien soveltaminen vammaisiin. Sen päätarkoituksena ei olisi ensisijaisesti luoda uusia oikeuksia vaan pyrkiä selventämään ja havainnollistamaan vammaisuuteen liittyviä nykyisiä kansainvälisiä velvoitteita. Sopimus olisi myös selvä viesti, jonka kansainvälinen yhteisö antaa ja saa, ja se toimisi poliittisena vauhdittajana ja kasvatuksellisena välineenä muutettaessa tapaa, jolla vammaiset käyttävät oikeuksiaan.

Edellä olevan perusteella ja ennakoimatta asiasta käytävää perinpohjaisempaa keskustelua parhaillaan käytävissä neuvotteluissa on tärkeää selvittää, miten varmistetaan, että vammaiset voivat ilman syrjintää käyttää ihmisoikeuksiaan.

Keskeinen väline tasa-arvoon pyrittäessä on syrjimättömyysperiaate. Yhtäläiset ihmisoikeudet voidaan taata varmistamalla, että vammaisia ei syrjitä vamman perusteella. Oikeudellisesti sitovalla sopimuksella on tarkoitus suojella vammaisia syrjinnältä, joka estää heitä käyttämästä ihmisoikeuksiaan.

Syrjimättömyydellä ja vammaisten yhtäläisillä ja täysimääräisillä ihmisoikeuksilla on ratkaiseva ja keskeinen asema muutettaessa tapaa, jolla vammaisuuteen ja vammaisiin suhtaudutaan maailmassa. Syrjimättömyys on olennaista tasa-arvoperiaatteelle. Se kattaa sekä välittömän että välillisen syrjinnän.

3. Yhteisön toimivalta

EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa [6], sellaisena kuin se esitetään Amsterdamin sopimuksessa, yhteisö oikeutetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet toimivaltansa rajoissa muun muassa vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.

[6] 13 artikla: Neuvosto voi tässä sopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen muiden määräysten soveltamista.

Tämän perustamissopimuksen artiklan perusteella neuvosto antoi 27. marraskuuta 2000 direktiivin 2000/78/EY [7] yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista. Direktiivissä kielletään kaikenlainen uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva välitön tai välillinen syrjintä [8]. Vammaisuuteen liittyen direktiivissä todetaan, että kohtuullisten mukautuksien puuttuminen työpaikalla voi merkitä syrjintää. Käytännössä tällä tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla työolosuhteet mukautetaan vammaisten tarpeisiin, esimerkiksi tekemällä muutoksia toimitiloihin ja laitteisiin, työn jaksotukseen, tehtäväjakoon ja koulutusmahdollisuuksien tai ohjauksen tarjoamiseen vammaisten työllistymisen helpottamiseksi.

[7] EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

[8] Sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää käsitellään muissa direktiiveissä.

Direktiivin 5 artiklassa säädetään seuraavaa: "Sen varmistamiseksi, että yhdenvertaista kohtelua koskevaa periaatetta noudatetaan vammaisten osalta, on tehtävä kohtuullisia mukautuksia. Tämä merkitsee, että työnantajan on toteutettava asianmukaiset ja kulloistenkin tarpeiden mukaiset toimenpiteet, jotta vammaiset voivat päästä johonkin toimeen, harjoittaa sitä ja edetä urallaan tai saada koulutusta, jollei näistä toimenpiteistä aiheudu työnantajalle kohtuutonta rasitetta. Tätä rasitetta ei pidetä kohtuuttomana, jos se riittävässä määrin korvautuu jäsenvaltiossa toteutetuilla vammaispolitiikan toimenpiteillä."

Työpaikan mukautuksia koskevalla velvoitteella ei tarkoiteta vammaisiin kohdistuvia erityistoimenpiteitä vaan vammaisten työllistymistä haittaavien esteiden poistamista oikeudenmukaisella tavalla. Pyrkimyksenä ei ole, että vammaisten olisi päästävä samoihin tuloksiin kuin muutkin, vaan heille halutaan taata samanlaiset mahdollisuudet tulosten saavuttamiseen. Velvoittamalla työnantajat kohtuullisiin mukautuksiin pyritään varmistamaan kaikille samanlaiset direktiivissä säädetyt oikeudet ja mahdollisuus käyttää niitä tehokkaasti.

Kun perustamissopimuksen 13 artiklaa on näin ensimmäisen kerran sovellettu, komissio pitää tärkeänä, että Euroopan yhteisö lujittaa kansainvälisellä tasolla yleistä vammaisstrategiaansa, jonka ytimenä on kaikkien jäsenvaltioiden yhteinen sitoutuminen syrjinnän torjuntaan. Siksi komissio aikoo toimia aktiivisesti Euroopan yhteisön puolesta laadittaessa tulevaa oikeudellisesti sitovaa YK:n asiakirjaa vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi. Tällöin komissio tekee neuvotteluvaiheessa tiiviisti yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaa huomioon niiden vastuualueet ja toimivallan. Myös uusien jäsenvaltioiden kanssa käynnistetään tarvittava yhteistyö niiden siirtymäjärjestelyjen puitteissa, jotka koskevat liittymissopimuksen allekirjoittamisen ja liittymispäivän välistä aikaa. Näin nämä valtiot pystyvät vähitellen integroitumaan yhteisön politiikkaan ja osallistumaan uuden säännöstön antamiseen.

4. Tekijät, jotka on otettava huomioon neuvoteltaessa oikeudellisesti sitovasta asiakirjasta

Edellä olevan perusteella komissio suosittelee, että neuvosto päättäISI

a) Euroopan yhteisön osallistumisesta neuvotteluihin oikeudellisesti sitovasta asiakirjasta YK:n puitteissa vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi,

b) erityisen komitean nimittämisestä avustamaan tehtävässä, koska perustamissopimuksen mukaisesti komissio neuvottelisi Euroopan yhteisön puolesta, ja

c) liitteenä olevien neuvotteluohjeiden antamisesta.

LIITE

Neuvotteluohjeet

1. Komissio varmistaa, että vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi suunnitellun oikeudellisesti sitovan asiakirjan määräykset ovat yhdenmukaisia yhteisön asianomaisen lainsäädännön ja etenkin yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY kanssa sekä kansainvälisten sitoumusten ja yhteisön muun politiikan tavoitteiden kanssa.

2. Komissio varmistaa, että oikeudellisesti sitovan asiakirjan luonnos sisältää sellaiset määräykset, että yhteisöstä voi tulla asiakirjan sopimuspuoli.

3. Komissio raportoi neuvostolle neuvottelujen tuloksesta niiden päätyttyä sekä tarvittaessa milloin tahansa neuvottelujen aikana.

4. Komissio ottaa huomioon asiaan liittyvät ehdokasmaiden tarpeet ja näkökannat.