•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Jatkuvasti maailmanlaajuisesti yhdentyvässä ja digitalisoituvassa taloudessa yritykset ja tuotannon arvoketjut piittaavat yhä vähemmän kansallisista tai edes alueellisista rajoista. Veropolitiikka ja -hallinto ovat kuitenkin ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Lukuisten verosuunnittelurakenteiden ja siirtohinnoittelujärjestelyjen rajatylittävän luonteen vuoksi monikansalliset yritykset voivat helposti siirtää veropohjansa lainkäyttöalueelta toiselle unionissa tai sen ulkopuolella. EU:n tasoinen toiminta on siksi perusteltua toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, jotta voidaan puuttua aggressiivisessa verosuunnittelussa ja siirtohinnoittelujärjestelyissä esiintyvään rajatylittävään ulottuvuuteen.

•Suhteellisuusperiaate

Tämä aloite perustuu suurelta osin G20-maiden saavuttamaan kansainväliseen konsensukseen soveltamisalan ja sisällön osalta. Sillä varmistetaan, että julkisen avoimuuden tuomien hyötyjen sekä vahvan ja vankan eurooppalaisen talouden tarpeen välillä vallitsee oikea tasapaino. Tällä aloitteella vastataan asianomaisten osapuolten esittämään huoleen, joka koskee vääristymiä sisämarkkinoilla, vaarantamatta kuitenkaan EU:n kilpailukykyä. Sen ei ole tarkoitus aiheuttaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta yrityksille, ylimääräisiä veroristiriitoja tai kaksinkertaisen verotuksen vaaraa. Se on rajoitettu vain siihen, mikä on tarpeen avoimuuden lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.

•Toimintatavan valinta

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Tällä ehdotuksella otetaan käyttöön maakohtainen raportointi, joka on uutta useimmille toimialoille. Samankaltaisia raportointivaatimuksia on otettu käyttöön pankkitoiminnassa, puunkorjuun alalla ja kaivannaisteollisuudessa. Pankkien julkaisema maakohtainen raportointi tuli voimaan vuonna 2015. Siitä saatu näyttö osoittaa sen olevan käyttökelpoinen väline, jonka avulla voidaan arvioida, maksetaanko verot siellä missä voitot syntyvät.

•Kuulemiset

Komissio järjesti laajan kuulemisen kesä–joulukuussa 2015, ja sai kommentteja yli 400 vastaajalta, joiden joukossa oli yrityksiä, työmarkkinajärjestöjä, valtiosta riippumattomia järjestöjä, yksityishenkilöitä ja ajatushautomoita. Tiivistelmä kuulemisesta on saatavilla Euroopan komission verkkosivuilla. Lisäksi komissio on saanut yksittäisen tietojenvaihdon, erillisten tapaamisten ja korkean tason pyöreän pöydän kokouksen avulla lisätietoa haasteista, mukaan luettuna yritysten tuloveron alan julkisen avoimuuden lisäämiseen liittyvät hyödyt ja riskit. Kaikki esitetyt huomautukset on tutkittu tarkkaan ja otettu huomioon.

Enemmistö kuulemiseen vastanneista yksityishenkilöistä edellytti, että EU johtaa keskustelua ja tarvittaessa menee maakohtaista raportointia koskevia nykyisiä kansainvälisen tason aloitteita pidemmälle. Kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot olivat yleisesti ottaen samaa mieltä. Toisaalta useimpien yritysten mielestä ei ole tarpeen mennä pidemmälle kuin panna EU:n tasolla täytäntöön G20:n/OECD:n BEPS-toimintasuunnitelma, jossa vaaditaan toimittamaan maakohtainen raportti vain veroviranomaisille.

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

•Vaikutustenarviointi

Ehdotukseen liitetään vaikutustenarviointi, joka sai myönteisen vastaanoton sääntelyntarkastelulautakunnasta. Lautakunnan lausunnon jälkeen vaikutusten arviointia on parannettu monin tavoin. Ensinnäkin siinä erotetaan paremmin toimenpiteet, joiden tarkoituksena on puuttua suoraan yritysten veronkierron ongelmaan, välillisistä hyödyistä, joita on odotettavissa avoimuuden lisäämisen seurauksena. Toiseksi siinä kehitellään edelleen vapaaehtoisen ilmoittamisen vaihtoehtoa (merkintäjärjestelmä). Kolmanneksi arvioitujen vaikutusten arviointi on selvästi erillään muista veronkierron torjuntaan tähtäävistä toimenpiteistä, jotka sisältyvät perusskenaarioon.

Tänään esitetty ehdotus perustuu vaikutustenarvioinnissa parhaaksi arvioituun vaihtoehtoon, joka on julkinen maakohtainen raportointi maailmanlaajuisista toimista EU:n jäsenvaltioittain eriteltyinä ja EU:n ulkopuoliset operaatiot yhdistettyinä. Tämä ehdotus koskee kaikkia EU:ssa toimivia ja EU:n ulkopuolisia monikansallisia yrityksiä, joiden konsolidoitu liikevaihto on vähintään 750 miljoonaa euroa ja joilla on toimintaa EU:ssa vähintään toimipaikan muodossa. Ilmoitettavien tietojen tyyppeihin sisältyvät maksetut tuloverot ja kertyneet tuloverot sekä tarpeelliset taustatiedot. Ehdotus poikkeaa vaikutustenarvioinnista kahdella alalla: sitä on parannettu EU:n ulkopuolisia toimia koskevan raportoinnin osalta, sillä EU:n jäsenvaltioihin sovellettavan tasoista yksityiskohtaista arviointia edellytetään myös tiettyjen verotuksellisten lainkäyttöalueiden osalta. Lisäksi ehdotetaan, että kertyneistä voittovaroista on ilmoitettava maakohtaisesti ja että selitystä on haettava konsernitasolla, jos kertyneiden verojen ja tosiasiallisesti maksettujen verojen välillä on eroavaisuuksia.

Yhteiskunnallisten etujen osalta tällä aloitteella vastataan kasvavaan vaatimukseen avoimuudesta monikansallisten konsernien veroasioissa. Se tarjoaa enemmän tietoa käyttökelpoisemmassa muodossa, joten se auttaisi lisäämään yleisön luottamusta verojärjestelmien oikeudenmukaisuuteen.

Taloudellisten vaikutusten kannalta ehdotus ei sisällä merkittävää hallinnollista lisärasitetta, sillä hyvin suurten monikansallisten yritysten on joka tapauksessa toimitettava kattavampaa maakohtaista raportointia veroviranomaisille, kun verojen kiertämisen estämistä koskeva paketti pannaan täytäntöön. Kaikilla EU:ssa toimivilla erittäin suurilla monikansallisilla yrityksillä on sama julkistamisvaatimus riippumatta siitä, onko niiden päätoimipaikka EU:ssa vai kolmannessa maassa. Lisäksi julkisessa maakohtaisessa raportoinnissa esitetään yhdessä asiakirjassa tiedot, jotka ovat jo suurelta osin kunkin jäsenvaltion kaupparekisterissä käytettävissä. Yritysten kilpailukykyyn ei siksi vaikuteta. Ylimääräisten veroristiriitojen tai kaksinkertaisen verotuksen riski on rajoittunut, koska julkisesti saatavilla olevat verotiedot jaotellaan ainoastaan rajalliselle määrälle verotuksellisia lainkäyttöalueita. Muilla lainkäyttöalueilla tapahtuvista toiminnoista tiedot yleisesti ottaen annetaan kootusti.