EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.2.2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA ·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Horisontti Eurooppa, EU:n uusi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2021–2027), pyrkii lisäämään unionin tutkimus- ja innovaatiovaikutuksia yhdistämällä eurooppalaisiin kumppanuuksiin tehtävät yhteisinvestoinnit yksityisen ja julkisen sektorin lisärahoitukseen aloilla, joilla tutkimus- ja innovointiresurssien kattavuus ja laajuus voivat auttaa saavuttamaan Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman painopisteet, erityisesti pilarissa II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky”. Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] säädetään, että SEUT-sopimuksen 185 ja 187 artiklan mukaisesti perustetut institutionaaliset eurooppalaiset kumppanuudet ”pannaan täytäntöön vain, jos muilla Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman osilla, mukaan lukien muut eurooppalaisten kumppanuuksien muodot, ei voitaisi saavuttaa tavoitteita tai saada aikaan tarvittavia odotettuja vaikutuksia ja jos ne ovat perusteltuja pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta”. Lisäksi lainsäätäjät ovat yksilöineet Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa kahdeksan painopistealaa mahdollisille SEUT-sopimuksen 185 tai 187 artiklan mukaisille institutionaalisille eurooppalaisille kumppanuuksille. Tämän pohjalta määritettiin 12 mahdollista aloitetta, joille tehtiin koordinoitu vaikutustenarviointi. Tämä ehdotus kattaa yhdeksän SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaista institutionaalista eurooppalaista kumppanuutta, ja siinä perustetaan yksittäisiä yhteisyrityksiä niiden täytäntöönpanoa varten. Lisäksi Euroopan komissio on hyväksynyt ehdotuksen SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaiseksi suurteholaskennan institutionaaliseksi eurooppalaiseksi kumppanuudeksi [COM(2020) 569 final], ja se aikoo hyväksyä SEUT-sopimuksen 185 artiklaan perustuvan ehdotuksen metrologiaa koskevaksi eurooppalaiseksi kumppanuudeksi [lisää viite]. Ehdolla olleisiin institutionaalisiin eurooppalaisiin kumppanuuksiin kuului myös kaksi muuta aloitetta, joista toinen koski yhteistoiminnallista, yhteenliitettyä ja automatisoitua liikennettä (Cooperative, Connected and Automated Mobility, CCAM) ja toinen innovatiivisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Vaikutustenarvioinnissa päädyttiin kuitenkin siihen, että näiden osalta jokin muu toiminnan muoto olisi asianmukaisempi. · Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Osana vuosia 2021–2027 koskevaa monivuotista rahoituskehystä toteutettava Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelma on aiempaa vaikutuskeskeisempi, ja siinä keskitytään vahvasti eurooppalaisen lisäarvon tuottamiseen. Sitä tullaan myös toteuttamaan aiempaa tuloksellisemmalla ja tehokkaammalla tavalla, erityisesti varmistamalla toimien johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys Horisontti Euroopan puitteissa sekä muiden EU:n tason, paikallisten, alueellisten, kansallisten ja tarvittaessa kansainvälisten aloitteiden ja niihin liittyvien rahoituslähteiden kanssa. Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmalla pyritään vastaamaan EU:n kohtaamiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, jotka edellyttävät ”radikaalia uutta lähestymistapaa uusien teknologioiden ja innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen ja käyttöönottoon kansalaisille ja maapallolle sellaisessa mittakaavassa ja sellaisella nopeudella, joita ei ole koskaan saavutettu aikaisemmin, sekä mukauttamaan politiikkaamme ja talouskehystämme niin, että maailmanlaajuiset uhkat voidaan muuttaa uusiksi mahdollisuuksiksi yhteiskunnalle ja taloudelle, kansalaisille sekä yrityksille”. Vaikka Horisontti Euroopassa jatketaan pyrkimyksiä lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää sen kilpailukykyä, siinä sovelletaan aiempaa strategisempaa ja vaikutuslähtöisempää lähestymistapaa EU:n tutkimukseen ja innovointiin. Näin ollen Horisontti Euroopan tavoitteissa korostetaan tarvetta ”saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja edistää EU:n tavoitteiden ja politiikkojen toteuttamista sekä auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin, noudattamalla Agenda 2030 ‑toimintaohjelman ja Pariisin sopimuksen periaatteita”. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat Horisontti Euroopan keskeisiä lähestymistapoja. Ne täydentävät nykyistä poliittista kehystä käsittelemällä maailmanlaajuisia haasteita ja sellaisia EU:n painopisteitä, jotka edellyttävät kriittistä massaa ja pitkän aikavälin visiota, josta asianomaiset alat sopivat ja johon ne sitoutuvat. Ilmaston- ja ympäristömuutoksen haasteet, Euroopan teknologisen johtoaseman ja avoimen strategisen riippumattomuuden saavuttaminen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen varmistaminen edellyttävät hajanaisten tutkimus- ja innovointitoimien suuntaamista kohti yhteistä visiota vaaditusta muutosprosessista. Tekemällä yhteistyötä sekä julkisen että yksityisen sektorin kanssa eurooppalaiset kumppanuudet auttavat nopeuttamaan uusia ratkaisuja, erityisesti sellaisia, joilla voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja auttaa saavuttamaan vihreä ja digitaalinen siirtymä. Kumppanuudet myös mahdollistavat järjestelmällisen yhteistyön eri sidosryhmien ja loppukäyttäjien, myös standardointielinten ja kansainvälisten kumppanien, kanssa sen varmistamiseksi, että uudet ratkaisut otetaan käyttöön ja että niillä voidaan lopulta saavuttaa kunnianhimoiset tavoitteet. Lisäksi ne auttavat vahvistamaan eurooppalaista tutkimusaluetta lähentämällä tutkimus- ja innovointiohjelmia, parantamalla osaamista ja lisäämällä eurooppalaisten yritysten vastaanottokykyä. SEUT-sopimuksen 187 artiklaan perustuvat yhdeksän institutionaalista eurooppalaista kumppanuutta ovat kaikilta osin Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman uuden, eurooppalaisiin kumppanuuksiin sovellettavan vaikutuslähtöisen poliittisen lähestymistavan mukaisia. Ne muodostavat osan 49:stä ehdolla olleesta eurooppalaisesta kumppanuudesta ja varmistavat yhtenäisen toimintaympäristön. Osana strategista suunnittelua päätettiin, että institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia käytettäisiin vain sellaisten tavoitteiden ja vaikutusten osalta, joita ei voitaisi saavuttaa muilla eurooppalaisten kumppanuuksien muodoilla, sekä pitkäjänteisten ja pitkälle yhdentyneiden painopisteiden osalta. ·Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Osana vuosia 2021–2027 koskevaa monivuotista rahoituskehystä Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelma on keskeisessä asemassa johtamassa sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä siirtymiä, joita tarvitaan EU:n poliittisten painopisteiden saavuttamiseksi. Horisontti Euroopan strategisessa suunnitteluprosessissa laadittiin ensimmäinen strateginen suunnitelma vuosiksi 2021–2024. Yhdessä sidosryhmien kanssa laaditut tutkimus- ja innovointituen keskeiset strategiset suuntaviivat ovat kaikilta osin unionin painopisteiden mukaisia. Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman toisen pilarin, ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky”, toimissa keskitytään näin ollen sellaisiin vaikuttaviin teemoihin, joilla voidaan merkittävästi edistää EU:n poliittisten painopisteiden toteuttamista. Ehdotetut eurooppalaiset kumppanuudet liittyvät vahvasti Horisontti Euroopan taustaan ja rakenteeseen eli yhteiskunnallisiin haasteisiin, jotka muodostavat Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman toisen pilarin tutkimus- ja innovointiprioriteetit. Niillä on tärkeä rooli komission strategisten tavoitteiden saavuttamisessa, erityisesti vihreään, ilmastoneutraaliin ja digitaaliseen Eurooppaan siirtymisen nopeuttamisessa sekä Euroopan teollisuuden häiriönsieto- ja kilpailukyvyn vahvistamisessa. Ehdotuksen kattamien yhdeksän institutionaalisen eurooppalaisen kumppanuuden merkitys unionin painopisteiden osalta on seuraava: Biopohjainen kiertotalous: Kumppanuus edistää merkittävästi vuoden 2030 ilmastotavoitteiden saavuttamista, tasoittaa tietä kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä ja lisää tuotanto- ja kulutusjärjestelmien kestävyyttä ja kiertoa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Tavoitteena on kehittää ja laajentaa biomassan kestävää hankintaa ja muuntamista biopohjaisiksi tuotteiksi keskittymällä monitahoiseen biojalostukseen ja soveltamalla kiertotalouden lähestymistapoja, kuten maataloudesta, teollisuudesta ja kunnista peräisin olevan biojätteen hyödyntämistä. Kumppanuudella pyritään myös tukemaan biopohjaisten innovaatioiden käyttöönottoa aluetasolla ottamalla paikalliset toimijat aktiivisesti mukaan sekä elvyttämään maaseutu-, rannikko- ja syrjäseutualueita. Puhdas ilmailu: Tämä kumppanuus vie ilmailualaa kohti ilmastoneutraaliutta nopeuttamalla pääasiassa murroksellisten tutkimus- ja innovointiratkaisujen kehittämistä, integrointia ja validointia, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian. Tavoitteena on myös kehittää erittäin tehokkaita ja vähähiilisiä uuden sukupolven ilma-aluksia uusine voimanlähteineen, moottoreineen ja järjestelmineen, joita kehitetään tutkimus- ja demonstrointivaiheessa korkeilla teknologisen valmiuden tasoilla. Ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen parantaa alan kilpailukykyä ja työllisyyttä, mikä on erityisen tärkeää elpymisen kannalta. Esimerkkejä vuoteen 2030 asetetuista tavoitteista: demonstroidaan murroksellisia ilma-alusten teknologisia innovaatioita, joilla voidaan vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta ja saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Puhdas vety: Kumppanuus nopeuttaa puhtaan vetyteknologian eurooppalaisen arvoketjun kehittämistä ja käyttöönottoa, mikä puolestaan tukee kestäviä, hiilettömiä ja täysin integroituja energiajärjestelmiä sekä tiedonantoa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle (COM(2020) 301 final). Kumppanuudessa keskitytään puhtaan vedyn tuotantoon, jakeluun ja varastointiin sekä sovelluksiin sellaisia aloja varten, joilla on vaikea irtautua hiilestä, kuten raskas teollisuus ja raskas liikenne. Esimerkkejä vuoteen 2030 asetetuista tavoitteista: Puhtaan vedyn tuotantokustannukset ovat noin 1,5–3 euroa/kg, mikä edellyttää vuoteen 2030 asetettujen, tehokkuuden parantamista ja pääomamenojen pienentämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi se edellyttää uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön saatavuutta edullisin hinnoin, pääsyä massamarkkinoille ja jakelukustannusten laskemista alle yhteen euroon vetykiloa kohti.

Euroopan rautatiet: Kumppanuus nopeuttaa innovatiivisten teknologioiden (erityisesti digitaalisen teknologian ja automaatiotekniikan) kehittämistä ja käyttöönottoa, jotta voidaan toteuttaa rautatiejärjestelmän radikaali muutos ja saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, kuten siirtää merkittävä osa 75-prosenttisesti maanteitse kuljetettavasta sisämaarahdista rautatie- ja sisävesiliikenteeseen. Kumppanuudessa kehitetään ratkaisuja, joita tuetaan laajalti kaikkialla EU:ssa ja joiden osalta voidaan saavuttaa jopa 75 prosentin käyttöönottoaste markkinoilla vuoteen 2030 mennessä, mikä parantaa rautateiden kilpailukykyä ja tukee Euroopan teknologista johtoasemaa rautatiealalla. Globaali terveys EDCTP3: Kumppanuuden avulla tuotetaan uusia ratkaisuja, joilla vähennetään tartuntatautien aiheuttamaa taakkaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, sekä vahvistetaan tutkimusvalmiuksia, joilla voidaan valmistautua uudelleen ilmeneviin tartuntatauteihin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja muualla maailmassa ja reagoida niihin. Tavoitteena on vuoteen 2030 mennessä kehittää ja ottaa käyttöön vähintään kaksi uutta tartuntatautien torjuntateknologiaa ja tukea vähintään sataa tutkimuslaitosta 30 maassa, jotta voidaan tehokkaasti ja nopeasti kehittää uusia terveydenhuollon menetelmiä, joilla estetään uusiutuvien epidemioiden puhkeaminen. Innovatiivista terveydenhuoltoa koskeva aloite: Aloite auttaa luomaan EU:n laajuisen terveysalan tutkimuksen ja innovoinnin ekosysteemin, joka helpottaa tieteellisen tietämyksen muuntamista konkreettisiksi innovaatioiksi. Se tukee sellaisten turvallisten, tehokkaiden, ihmiskeskeisten ja kustannustehokkaiden tuotteiden ja palvelujen kehittämistä, jotka kohdistuvat keskeisiin täyttämättömiin kansanterveystarpeisiin ja edistävät monialaisia terveysinnovaatioita maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen eurooppalaisen terveydenhuoltoalan luomiseksi. Aloite kattaa tautien ennaltaehkäisyn, diagnostiikan, hoidon ja hallinnan. Vuoteen 2030 asetettuihin tavoitteisiin sisältyisi muun muassa vähintään 30 laaja-alaista ja monialaista hanketta, joissa keskitytään terveysinnovaatioihin ja osoitetaan, että terveydenhuollon tuotteiden tai palvelujen integrointi on mahdollista. Aloitteella edistetään EU:n syöväntorjuntasuunnitelman, Euroopan uuden teollisuusstrategian ja Euroopan lääkestrategian tavoitteiden saavuttamista. Keskeiset digitaaliteknologiat: Keskeisiin digitaaliteknologioihin kuuluvat elektroniset komponentit, niiden suunnittelu, valmistus ja integrointi järjestelmiin sekä ohjelmistot, jotka määrittelevät niiden toiminnan. Yleisenä tavoitteena on tukea kaikkien talouden ja yhteiskunnan sektorien digitalisaatiota, saada muutos toimimaan Euroopan hyväksi ja tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Tavoitteena on vuoteen 2030 mennessä varmistaa, että EU:n johtoasema keskeisten digitaaliteknologioiden alalla vahvistaa tärkeitä teollisuudenaloja, auttamalla unionia tarttumaan uusiin mahdollisuuksiin saavuttaa teknologinen suvereniteetti ja parantaa kilpailukykyään. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushanke (SESAR): Aloitteella pyritään edistämään ilmaliikenteen hallinnan digitaalista muutosta, tekemään eurooppalaisesta ilmatilasta maailman tehokkain ja ympäristöystävällisin sekä tukemaan Euroopan ilmailualan kilpailukykyä ja elpymistä covid-19-kriisin jälkeen. Tavoitteisiin sisältyvät seuraavat asiat: yhteyksien, ilma-alusten ja maa-asemien välisten sovellusten integraation ja automatisoinnin parantaminen, ilmatilan hallinnan joustavuuden ja skaalattavuuden lisääminen sekä miehittämättömien ilma-alusten turvallinen integrointi. Tavoitteena on toteuttaa vuoteen 2030 mennessä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa (vaihe D, teknologisen valmiuden taso 6) yksilöidyt ratkaisut. Älykkäät verkot ja palvelut: Kumppanuudella tuetaan älykkäiden verkkojen ja palvelujen teknologista suvereniteettia Euroopan uuden teollisuusstrategian ja 5G-kyberturvallisuusvälineistön mukaisesti. Tavoitteena on auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita ja mahdollistaa digitaalinen ja vihreä siirtymä. Covid-19-kriisin osalta tuetaan teknologioita, joilla vastataan sekä terveyskriisiin että talouden elpymisen tarpeisiin. Kumppanuus antaa eurooppalaisille toimijoille mahdollisuuden kehittää 6G-järjestelmiin liittyviä teknologisia valmiuksiaan ja pohjustaa siten tulevia digitaalisia palveluja kohti vuotta 2030. Lisäksi se tukee Euroopan 5G-infrastruktuurien ja ‑palvelujen markkinoiden kehittymistä koordinoimalla 5G:n käyttöönottoa Verkkojen Eurooppa ‑välineen digitaaliosion kanssa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE ·Oikeusperusta Nämä ehdotukset institutionaalisiksi eurooppalaisiksi kumppanuuksiksi perustuvat SEUT-sopimuksen 187 artiklaan, jonka mukaan EU voi perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka ovat tarpeen, jotta unionin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti. ·Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Tutkimus kuuluu SEUT-sopimuksen mukaisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden kesken jaettuun toimivaltaan. SEUT-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa täsmennetään, että tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja avaruuden aloilla unionilla on toimivalta toteuttaa toimia, erityisesti määritellä ja panna täytäntöön ohjelmia ilman, että tämän toimivallan käyttäminen estää jäsenvaltioita käyttämästä omaa toimivaltaansa. Ehdotetuissa aloitteissa keskitytään aloihin, joilla EU:n tason toiminnalla on todistettavasti lisäarvoa, joka syntyy niiden toimien laajuudesta, nopeudesta ja kattavuudesta, joita EU tarvitsee saavuttaakseen perussopimuksen mukaiset pitkän aikavälin tavoitteensa ja toteuttaakseen strategiset poliittiset painopisteensä ja sitoumuksensa. Ehdotetuilla aloitteilla olisi myös täydennettävä ja tuettava samalla alalla toteutettavia kansallisia ja alueellisia toimia. Koska eurooppalaiset kumppanuudet perustuvat yhteiseen pitkän aikavälin strategiseen tutkimus- ja innovointiohjelmaan, ne soveltuvat hyvin monimutkaisten rajatylittävien haasteiden ratkaisemiseen. Niillä pystytään puuttumaan järjestelmän, markkinoiden ja muutosvaihteen toimintahäiriöihin, mikä on ennakkoedellytys innovaatioiden kehittämisen ja levittämisen vauhdittamiselle. Kumppanuuksissa keskitytään seuraaviin toimiin: ·vahvistetaan yhteistyötä ja tietämyksen vaihtoa eurooppalaisen tutkimus- ja innovointijärjestelmän keskeisten toimijoiden välillä, mukaan lukien poikkitieteellinen ja monialainen yhteistyö sekä arvoketjujen ja ekosysteemien parempi yhdentyminen; ·varmistetaan, että eurooppalaiset, kansalliset tai alueelliset ja teolliset tutkimus- ja innovointistrategiat, ‑ohjelmat ja ‑investoinnit sovitetaan yhteen ja suunnataan sovituille aloille; ·luodaan kriittistä mittakaavaa yhteisiin painopisteisiin tehtäville investoinneille ja lisätään yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin; ·vähennetään teollisuuden riskejä ja epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät investoimiseen tutkimus- ja innovointitoimiin ja uusiin teknologioihin ja ratkaisuihin, jakamalla riskejä ja parantamalla investointien ennustettavuutta. Kansallisella tasolla tai teollisuuden yksin toteuttamilla toimilla ei voida saavuttaa sellaista tutkimus- ja innovointituen laajuutta, nopeutta ja kattavuutta, jota EU tarvitsee saavuttaakseen perussopimuksen mukaiset pitkän aikavälin tavoitteensa ja strategiset poliittiset painopisteensä (mukaan lukien Pariisin sopimuksessa asetetut ilmasto- ja energiatavoitteet ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma) sekä edistääkseen maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamista ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. ·Suhteellisuusperiaate Suhteellisuusperiaate muodostaa perustan tähän ehdotukseen johtaneelle lähestymistavalle. Poliittinen ja oikeudellinen tilanne on muuttunut nykyisten kumppanuuksien perustamisen jälkeen. Tulevaisuudessa olisi keskityttävä enemmän tarpeeseen järkiperäistää EU:n keskeisiä poliittisia painopisteitä ja varmistaa, että niillä on mitattavissa oleva vaikutus. Uudessa tilanteessa on tärkeää valita eurooppalainen kumppanuus vain silloin, kun siitä saadaan todellista ja osoitettavissa olevaa lisäarvoa. Kunkin institutionaalisen eurooppalaisen kumppanuuden on sen vuoksi osoitettava lisäarvonsa ja erityisesti, että sen tavoitteita ei voida saavuttaa tehokkaammin yksinkertaisemmilla keinoilla, esimerkiksi Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman perinteisillä ehdotuspyynnöillä tai yksinkertaisemmilla kumppanuusmuodoilla, kuten yhteissuunnitelluilla kumppanuuksilla.

Ehdolla olleiden kumppanuuksien oikeasuhteisuutta arvioitiin seuraavan kaksivaiheisen logiikan mukaisesti: (1)Perustelut kumppanuuteen perustuvan lähestymistavan käytölle tietyllä alalla (mukaan lukien täydentävyys, suuntaava vaikutus ja yhteys strategisiin painopisteisiin) muiden Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmassa käytettävissä olevien toimintamuotojen sijasta. (2)Jos kumppanuuteen perustuva lähestymistapa katsottiin asianmukaiseksi, suhteellisuusnäkökohdat huomioon ottaen arvioitiin, minkä tyyppinen kumppanuus (yhteissuunniteltu, yhteisrahoitettu vai institutionaalinen kumppanuus) olisi tehokkain asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. ·Toimintatavan valinta Ehdotuksen tarkoituksena on perustaa yhdeksän yhteisyritystä SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla. Tällaisten järjestelmien osalta SEUT-sopimuksen 188 artiklan 1 kohdassa edellytetään neuvoston asetuksen antamista. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET ·Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Aiempien arviointien päätelmät otettiin kattavasti huomioon Horisontti Eurooppa ‑ohjelman kehittämisessä. Ne ovat myös muovanneet uutta, kumppanuuksien vaikutuksiin perustuvaa lähestymistapaa ja helpottaneet kumppanuuksien valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa ja asteittaista lopettamista koskevien kriteerien käyttöönottoa. Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman vaikutustenarvioinnin liitteen 5 mukaisesti parantamisen varaa oli seuraavilla alueilla: ·Horisontti 2020 ‑ohjelman väliarvioinnissa todettiin, että kumppanuusympäristö on kokonaisuudessaan muuttunut liian monimutkaiseksi ja hajanaiseksi. Vaikka Horisontti 2020 ‑ohjelmaan kuuluvia tutkimus- ja innovointikumppanuuksia on yhteensä noin sata, niiden osuus ohjelman käytettävissä olevista määrärahoista on keskimäärin noin 25 prosenttia. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien osuus Horisontti 2020 ‑ohjelman budjetista on noin 17,5 prosenttia. Väliarvioinnissa todettiin, että on järkeistettävä eurooppalaisia tutkimus- ja innovointikumppanuuksia kokonaisuudessaan, lisättävä niiden avoimuutta ja läpinäkyvyyttä sekä kytkettävä ne tuleviin EU:n tutkimuksen ja innovoinnin strategisiin painopisteisiin ja Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman missioihin. ·SEUT-sopimuksen 187 artiklaa koskevassa arvioinnissa todettiin, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoimia on lähennettävä EU:n, kansallisten ja alueellisten toimintapolitiikkojen kanssa. Arvioinnissa suositeltiin keskeisten suorituskykyindikaattoreiden tarkistamista sekä useampien sidosryhmien sisällyttämistä hallintorakenteisiin ja toimitettuihin ehdotuksiin. Lisäksi arvioinnissa korostettiin tarvetta parantaa ja tehostaa viestintää erityisesti hankkeiden tulosten tehokkaan levittämisen varmistamiseksi. Yksittäisten aloitteiden osalta kunkin tämän ehdotuksen liitteenä olevan vaikutustenarvioinnin temaattisissa osissa selitetään, miten aiemmista arvioinneista saatuja sekä myönteisiä että kielteisiä kokemuksia on hyödynnetty. ·Sidosryhmien kuuleminen Tästä ehdotuksesta ja siihen liittyvistä vaikutustenarvioinneista järjestettiin laaja sidosryhmien kuuleminen sekä Horisontti Eurooppa ‑ehdotuksen valmistelun yhteydessä että myöhemmin kaikkien ehdotettujen eurooppalaisten kumppanuuksien osalta: –jäsenvaltioita kuultiin Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman ohjelmakomitean ”Shadow Strategic Configuration” ‑asiantuntijaryhmän kautta; –SEUT-sopimuksen 185 ja 187 artiklaan perustuvista institutionaalisista kumppanuuksista järjestettiin avoin julkinen kuuleminen 11. syyskuuta ja 6. marraskuuta 2019 välisenä aikana, ja siihen saatiin yli 1 600 vastausta; –ehdotettua 12:ta institutionaalista kumppanuutta koskevien vaikutustenarviointien valmistelemiseksi järjestettiin kohdennettuja kuulemisia; kunkin ehdotuksen osalta ulkopuolinen konsultti haastatteli edustavaa otosta sidosryhmiä ja pyysi lausuntoa EU:n toimien tarpeellisuudesta ja lisäarvosta. Kaikkien sidosryhmäkuulemisten tulokset on sisällytetty ehdotettuihin kumppanuuksiin liittyviin vaikutustenarviointeihin, ja ne auttoivat valitsemaan parhaaksi arvioidun täytäntöönpanotavan. ·Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Tätä ehdotusta koskevan vaikutustenarvioinnin valmistelemiseksi komissio pyysi ulkopuolista toimeksisaajaa tekemään tutkimuksen ehdotetuista institutionaalisista kumppanuuksista ja kehittämään yhteisen menetelmän, jolla voitaisiin arvioida aloitteiden vaikuttavuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa vertailtavuuden varmistamiseksi. Ulkoinen tutkimus on julkisesti saatavilla EU Bookshopissa, ja siihen viitataan kunkin aloitteen vaikutustenarvioinnissa. Komissio hyödynsi tutkimuksessa kerättyä näyttöä, joka koski erityisesti sidosryhmien mielipiteitä, jälkiarvioinnin tuloksia, käsiteltävien ongelmien yksilöimistä ja eri toimintavaihtoehtojen odotettuja vaikutuksia, mutta teki myös oman analyysinsa näistä tiedoista viimeaikaisten poliittisten muutosten ja tutkimuksen toteutuksen jälkeen saadun lisänäytön perusteella. ·Vaikutustenarviointi

Kun mahdolliset institutionaaliset eurooppalaiset kumppanuudet oli valittu, käynnistettiin vaikutustenarviointi, jossa määritettiin kullekin aloitteelle sopivimmat täytäntöönpanojärjestelyt seuraavien toimintavaihtoehtojen pohjalta: Vaihtoehto 0 – Perusvaihtoehto – Puiteohjelman mukaiset perinteiset ehdotuspyynnöt Vaihtoehto 1 – Yhteissuunniteltu eurooppalainen kumppanuus Vaihtoehto 2 – Yhteisrahoitettu eurooppalainen kumppanuus Vaihtoehto 3 – Institutionaalinen kumppanuus ·Alavaihtoehto 3 a – SEUT-sopimuksen 185 artiklaan perustuva institutionaalinen kumppanuus ·Alavaihtoehto 3 b – SEUT-sopimuksen 187 artiklaan perustuva institutionaalinen kumppanuus. Kunkin vaihtoehdon ansioiden vertailuun sisältyi analyysi toimintatavan merkityksellisyydestä, oikeasuhteisuudesta ja tehokkuudesta haluttujen tavoitteiden saavuttamisessa. Tämä johti siihen, että kutakin ehdotusta varten ehdotettiin räätälöityä lähestymistapaa, joka vaihtelisi hallinnollisesti kevyemmistä yhteistyömuodoista institutionaalisiin muotoihin kunkin ehdotuksen politiikkatavoitteiden, erityisten haasteiden ja toivottujen tulosten, mukaan. Yksittäiset vaikutustenarvioinnit esiteltiin sääntelyntarkastelulautakunnalle kolmessa erillisessä kuulemisessa maalis-kesäkuussa 2020. Kaksi vaikutustenarviointia sai ensimmäisessä käsittelyssä myönteisen lausunnon, kuusi sai myönteisen lausunnon varauksin ja neljä sai kielteisen lausunnon, ja kielteisen lausunnon saaneet oli esiteltävä uudelleen lautakunnalle. Kielteisen lausunnon saaneiden ehdotusten osalta pääasiallinen kritiikki koski seuraavia seikkoja: ehdotetun aloitteen soveltamisala, tarve selventää niitä ongelmia ja tavoitteita, joihin ehdotetulla aloitteella voitaisiin tehokkaasti puuttua seuraavassa puiteohjelmassa, aiemman aloitteen lopettamisen vaikutukset (tarvittaessa) sekä joissakin tapauksissa parhaaksi arvioidun vaihtoehdon ja muiden vaihtoehtojen erot. Neljä vaikutustenarviointia, joista annettiin kielteinen lausunto ensimmäisessä käsittelyssä, esiteltiin uudelleen. Kolme niistä sai myönteisen lausunnon varauksin ja neljäs sai myönteisen lausunnon. ·Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotetuilla aloitteilla vastataan tarpeeseen yksinkertaistaa Horisontti Eurooppa ‑ehdotuksessa esitettyä kumppanuuksiin sovellettavaa lähestymistapaa. Myös parlamentti ja neuvosto kannattivat tätä. Näin ollen sovittiin, että Horisontti Eurooppa ‑ohjelmasta tuetaan kolmentyyppisiä kumppanuuksia: yhteisrahoitettuja, yhteissuunniteltuja ja institutionaalisia kumppanuuksia (jotka perustuvat SEUT-sopimuksen 187 tai 185 artiklaan tai EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöihin). Tämä päätös on myös sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) hengen mukainen. Tämän ehdotuksen liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan kaikkia aloitteita erikseen, mutta siinä esitetään myös laajempi tarkastelu, jossa määritetään tapoja lisätä toimien tehokkuutta ja johdonmukaisuutta ja siten maksimoida kunkin kumppanuuden vaikutukset. Vaikutuksenarvioinnissa myös määritetään yhteisiä tekijöitä, jotka auttavat kaikkia aloitteita saavuttamaan tavoitteensa ja vähentämään samalla kustannuksia esimerkiksi mukauttamalla hallintojärjestelyjä, jotta voidaan varmistaa aloitteiden johdonmukaisuus muiden aloitteiden kanssa. Tämä lähestymistapa on kaikilta osin yhteneväinen paremman sääntelyn vaatimusten ja yksinkertaistamistoimien kanssa. Yhdellä perussäädöksellä edistetään EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusympäristön järkeistämistä sekä strategista ja vaikutuslähtöistä lähestymistapaa eurooppalaisiin kumppanuuksiin. Horisontti Eurooppa ‑asetus sisältää useita yhteisiä vaatimuksia eurooppalaisten kumppanuuksien perustamiselle ja täytäntöönpanolle. Soveltamalla modulaarista lähestymistapaa perussäädös mahdollistaa kaikkien yhteisyritysten yhteisten säännösten (ensimmäinen osa) johdonmukaisen soveltamisen ja siten riittävän joustavuuden kunkin yhteisyrityksen erityistarpeiden (toinen osa) täyttämiseksi. ·Perusoikeudet Tässä asetuksessa kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusoikeuksia. Useimmilla ehdotetuilla aloitteilla ei ole suoria vaikutuksia perusoikeuksiin. Mikäli vaikutuksia on, asianomaisen aloitteen vaikutustenarvioinnin kohdassa 6 on tehty asiasta erityinen vaikutustenarviointi. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Unionin rahoitusosuus yhteisyrityksille on enintään 9 600 miljoonaa euroa (sisältää EFTA:n osuuden). Rahoitusosuus suoritetaan Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman täytäntöön panevalle erityisohjelmalle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista ja maksetaan pilarista II ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”. Unionin suorittamia toimintamenoihin osoitettavia varoja täydennetään vähintään samansuuruisella muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudella. Yhteisyrityksen hallintomenot voivat olla enintään 501,174 miljoonaa euroa yhteisyrityksen keston aikana. Nämä kustannukset katetaan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuuksilla.

5.LISÄTIEDOT ·Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Kumppanuuksia seurataan ja arvioidaan Horisontti Eurooppa ‑asetuksen 45 ja 47 artiklan ja liitteen III mukaisesti. Ulkopuolisten toimeksisaajien selvitykset tukevat väli- ja jälkiarviointeja, ja ne otetaan huomioon Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman kokonaisarvioinneissa. Eurooppalaisille kumppanuuksille asetettujen kriteerien mukaisesti arviointeihin sisältyvät myös arvio mahdollisimman tehokkaasta toimintamuodosta tulevia toimia varten ja arvio kumppanuuden mahdollisesta uusimisesta eurooppalaisten kumppanuuksien yleisen toimintaympäristön valossa. Jos kumppanuutta ei uusita, kehitetään asianmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan puiteohjelman rahoituksen asteittainen lopettaminen kumppanuuden osakkaiden kanssa sovittujen edellytysten ja aikataulun mukaisesti. ·Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien tarkoituksena on lisätä johdonmukaisuutta ja maksimoida vaikutukset kehittyvässä tutkimus- ja innovointiympäristössä. Ehdotettu neuvoston asetus koostuu kolmesta osasta: ·Ensimmäinen osa sisältää kaikille yhteisyrityksille yhteiset säännökset, joiden tarkoituksena on virtaviivaistaa ja yhdenmukaistaa oikeudelliset toimintaedellytykset ja tarjota modulaarinen lähestymistapa, jonka pohjalta yksittäiset yhteisyritykset voivat määrittää toimintarakenteensa. ·Toinen osa sisältää yksittäisiä yhteisyrityksiä koskevia säännöksiä, jotka mahdollistavat tarvittavan joustavuuden toiminnallisten ja poliittisten tarpeiden huomioon ottamiseksi. ·Kolmannessa osassa on loppusäännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin. ·4 artikla: Yhteisyritysten tavoitteet ja periaatteet liittyvät läheisesti Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman tavoitteisiin ja rakenteeseen sekä unionin politiikkatavoitteiden saavuttamiseen. Koordinoidun vaikutustenarvioinnin perusteella määritettiin joukko yhteisiä tavoitteita. ·5 artikla: Toiminnalliset tavoitteet ja tehtävät – näissä säännöksissä otetaan huomioon eurooppalaisia kumppanuuksia koskevat vaatimukset ja toteutusperusteet, mukaan lukien tarve varmistaa kokonaisvaltainen lähestymistapa tavoitteiden saavuttamiseen, tulosten saatavuuteen, politiikkatavoitteiden saavuttamisen seurantaan, sidosryhmien osallisuuden edistämiseen sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen. ·7 artikla: Artiklassa vahvistetaan yhteinen menettely uusien osakkaiden valitsemiseksi ja varmistetaan siten läpinäkyvyys ja avoimuus koko aloitteessa Horisontti Eurooppa ‑asetuksen mukaisesti. ·11 artikla: Artikla tarjoaa puitteet, joilla varmistetaan kumppanien rahoitusosuudet aloitteen koko elinkaaren ajan ja että kustannukset jaetaan EU:n ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken, mikä on keskeinen edellytys kumppanuuteen perustuvalle lähestymistavalle. Artiklassa säädetään, että rahoitusosuuksia ja sitoumuksia on lisättävä laadullisesti ja määrällisesti Horisontti Eurooppa ‑asetuksen mukaisesti. Siinä myös vahvistetaan systeeminen lähestymistapa toimialakumppanien osallistumiseen kaikissa SEUT-sopimuksen 187 artiklan mukaisissa aloitteissa. Lähestymistapa ottaa huomioon vastuuvelvollisuuden, tukee aloitteiden avoimuutta, on johdonmukainen, läpinäkyvä ja oikeudenmukainen ja auttaa varmistamaan, että aloite houkuttelee myös uusia osakkaita. ·Vaiheittainen lopettaminen: Nämä säännökset liittyvät läheisesti erityistavoitteiden saavuttamiseen. Asetuksen 16 artiklan 2 kohdan y alakohdassa edellytetään, että hallintoneuvosto laatii vuoden 2022 loppuun mennessä realistisen suunnitelman aloitteen jatkamisesta institutionaalisen kumppanuuden ulkopuolella, jotta kyseistä suunnitelmaa voidaan hyödyntää Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman väliarvioinnissa. Tämä auttaa varmistamaan, että tulosten levittämistä koskevia toimia jatketaan unionin osallistumisen päätyttyä ja että aloitteessa luodaan yhteyksiä sellaisiin teollisuus- ja muihin politiikkoihin, jotka auttavat siirtämään aloitteen tutkimus- ja innovointivaiheesta kohti käyttöönottoa. ·Hallinnointisäännökset: Nämä säännökset auttavat yhdenmukaistamaan eri elinten toimintaa yhteisyrityksissä. Neuvoa-antavat ryhmät tukevat yhteisyrityksiä tarjoamalla niille tieteellistä ja asiantuntija-apua, kuulemalla sidosryhmiä ja ottamalla toimintaan mukaan myös jäsenvaltioita, jotka eivät ole kumppaneita. Yhteisyritykset voivat kuitenkin joustavasti hyödyntää määritettyjä kokoonpanoja neuvoa-antavissa tehtävissä tai perustaa yhden kokoonpanon, joka palvelee useampaa kuin yhtä tehtävää. ·Johdonmukaisuus ja synergiat (5, 16, 18 ja 24 artikla): Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa edellytetään koordinointia ja/tai yhteisiä toimia muiden asiaan liittyvien tutkimus- ja innovaatioaloitteiden kanssa, jotta varmistetaan kytkösten optimaalinen taso ja tehokkaat synergiat. Tämän mukaisesti asetuksen ensimmäisessä osassa määritetään, miten yhteisyritysten odotetaan tekevän yhteistyötä muiden kumppanuuksien kanssa ja olevan vuorovaikutuksessa laajemman ekosysteemin kanssa, erityisesti yhteisyritysten ja niiden hallintoneuvostojen tehtävien, valtioiden edustajien ryhmän toiminnan ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan aloilla. Toisessa osassa luetellaan joitakin ensisijaisia eurooppalaisia kumppanuuksia, joiden kanssa yksittäisten yhteisyritysten odotetaan aloittavan virallisen ja säännöllisen yhteistyön. 2021/0048 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman yhteisyritysten perustamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1)Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikkatavoitteita, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella [XXXX], jäljempänä ’Horisontti Eurooppa ‑asetus’, vahvistettiin poliittinen ja oikeudellinen kehys eurooppalaisille kumppanuuksille yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien kanssa. Eurooppalaiset kumppanuudet ovat keskeinen osa Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman poliittista lähestymistapaa. Ne perustetaan toteuttamaan Horisontti Euroopan kohteena olevat unionin painopisteet ja saamaan aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle ja sen kansalaisille, mikä voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla ja sellaisen strategisen vision avulla, johon kumppanit ovat yhdessä sitoutuneet, kuin pelkillä unionin toimilla. (2)Erityisesti Horisontti Euroopan pilariin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” kuuluvat eurooppalaiset kumppanuudet ovat tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan strategiset tavoitteet, kuten nopeuttamaan siirtymistä kohti kestävän kehityksen tavoitteita sekä vihreää ja digitaalista Eurooppaa, ja niiden olisi myös edistettävä elpymistä covid-19-pandemiaan liittyvästä ennennäkemättömästä kriisistä. Eurooppalaisilla kumppanuuksilla vastataan monimutkaisiin rajatylittäviin haasteisiin, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa. Niiden avulla voidaan puuttua tämän asetuksen liitteenä olevissa vaikutustenarvioinneissa kuvattuihin muutosvaiheen ja järjestelmä- ja markkinahäiriöihin kokoamalla yhteen useita eri arvoketjujen ja ekosysteemien toimijoita, jotta voidaan luoda yhteinen visio ja muuntaa se konkreettisiksi etenemissuunnitelmiksi ja toimien koordinoiduksi täytäntöönpanoksi. Lisäksi ne mahdollistavat toimien ja resurssien keskittämisen yhteisiin painopisteisiin monimutkaisten haasteiden ratkaisemiseksi. (3)Painopisteiden ja vaikutusten saavuttamiseksi eurooppalaisia kumppanuuksia olisi kehitettävä siten, että toimintaan otetaan laajasti mukaan eri puolilla Eurooppaa toimivat asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten teollisuus, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, sekä kansalaisjärjestöt, kuten tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Niiden olisi myös oltava yksi toimenpiteistä, joilla lujitetaan yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppanien välistä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla muun muassa yhdistämällä tutkimusta ja innovointia koskevia ohjelmia ja rajatylittäviä investointeja, mikä tuottaisi keskinäisiä hyötyjä kansalaisille ja yrityksille ja varmistaisi samalla, että unioni voi puolustaa etujaan strategisesti tärkeillä aloilla. (4)Horisontti 2020 ‑ohjelman väliarviointi paljasti, että Horisontti 2020 ‑ohjelman puitteissa on ajan mittaan otettu käyttöön huomattava valikoima erilaisia kumppanuusvälineitä ja ‑aloitteita, mukaan lukien seitsemän eri täytäntöönpanomuotoa ja lähes 120 kumppanuusaloitetta. Eri välineiden ja aloitteiden lisääntymisen aiheuttaman monimutkaisuuden lisäksi on arvioitu, että niiden kyky edistää asiaan liittyviä politiikkoja unionin tai kansallisella tasolla ei kokonaisuudessaan ole riittävä siitä huolimatta, että niihin liittyy useita myönteisiä piirteitä tavoitteiden saavuttamisen kannalta, kuten pitkän aikavälin toimintasuunnitelmien laatiminen, tutkimus- ja innovointiyhteistyön jäsentäminen muutoin hajallaan olevien toimijoiden välillä ja lisäinvestointien houkutteleminen. Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman vaikutustenarvioinnissa todetaan sen vuoksi, että unionin tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusympäristöä on käsiteltävä ja järkeistettävä erityisesti kumppanuuksien osalta ja että kumppanuuksia on suunnattava uudelleen siten, että niillä on enemmän vaikutusta unionin painopisteisiin ja niiden toteuttamiseen. (5)Tällaisten kysymysten käsittelemiseksi ja eurooppalaisten investointien paremman vaikuttavuuden saavuttamiseksi Horisontti Eurooppa ‑ohjelmassa olisi esitettävä komission tutkimus- ja innovointikumppanuuksia koskevan politiikan merkittävää yksinkertaistamista ja uudistamista. Jotta voidaan ottaa huomioon Horisontti Euroopan kokonaisvaltainen luonne ja pyrkimykset edistää unionin laajuista muutosta kohti kestävyystavoitteita, Horisontti Euroopassa olisi hyödynnettävä kumppanuuksia strategisemmalla, johdonmukaisemmalla ja vaikutuslähtöisemmällä tavalla. (6)Asetuksessa (EU) 2020/852 vahvistetaan yleiset puitteet sen määrittämiseksi, katsotaanko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi sijoitukseksi. Siinä luodaan yhteinen viitekehys, jota sijoittajat, pankit, teollisuus ja tutkijat voivat käyttää investoidessaan hankkeisiin ja taloudelliseen toimintaan, joilla on merkittävä myönteinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön ja jotka eivät aiheuta merkittävää haittaa kummallekaan niistä. Asetus muodostaa siten viitekehyksen vihreille investoinneille unionissa. (7)Kumppanuuksien olisi tarvittaessa sovellettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisia teknisiä arviointikriteerejä ja 17 artiklassa tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatetta välineinä, joilla parannetaan hankkeiden valmiuden tasoa ja vihreän rahoituksen saatavuutta, mikä on ratkaisevan tärkeää kumppanuuksien tuottamien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen markkinoille saattamisen ja laajemman käyttöönoton kannalta. Teknisten arviointikriteerien ytimessä on tieteellinen näyttö. Kumppanuuksien avulla toteutettavalla tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava tärkeä rooli talouden toimijoiden auttamisessa saavuttamaan asetuksessa vahvistetut standardit ja kynnysarvot tai ylittämään ne sekä teknisten arviointikriteerien pitämisessä ajan tasalla ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisina. (8)Horisontti Eurooppa ‑asetuksen mukaan eurooppalaiset kumppanuudet olisi voitava toteuttaa kolmen tyypin pohjalta, jotka ovat ’yhteisrahoitettu kumppanuus’, ’yhteissuunniteltu kumppanuus’ ja ’institutionaalinen kumppanuus’. Institutionaalisten kumppanuuksien perustaminen edellyttäisi uutta unionin lainsäädäntöä ja erityisten täytäntöönpanorakenteiden perustamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 185 tai 187 artiklan mukaisesti. (9)Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa määritetään kahdeksan painopistealaa, joilla institutionaalisia kumppanuuksia on mahdollista ehdottaa. Kullakin alalla on esitetty useita institutionaalisia kumppanuuksia koskevia aloitteita, joista yhdeksän kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan. (10)Yhteisyritysten toteuttamia tutkimus- ja innovointitoimia olisi rahoitettava Horisontti Eurooppa ‑ohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi yhteisyritysten olisi kehitettävä tiivistä synergiaa muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden kanssa, erityisesti sellaisten, joilla tuetaan innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, koulutusta ja aluekehitystä, jotta voidaan lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja vähentää eroja. (11)Eurooppalaisia kumppanuuksia ja erityisesti institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia koskeva uusi poliittinen lähestymistapa edellyttää myös uudenlaista tapaa perustaa oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kumppanuudet toimivat. Vaikka Horisontti 2020 ‑ohjelman mukaisten yhteisyritysten perustaminen SEUT-sopimuksen 187 artiklan nojalla on osoittautunut tehokkaaksi täytäntöönpanotavaksi, täytäntöönpanoa on myös tehostettava. Sen vuoksi tällä asetuksella pyritään lisäämään täytäntöönpanon johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta ottamalla Horisontti Eurooppa ‑asetuksen säännösten ja Horisontti 2020 ‑ohjelman täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta käyttöön yhteiset säännökset, joita sovelletaan kaikkiin yhteisyrityksiin yhdenmukaisella tavalla. Tavoitteena on helpottaa yhteistyön ja synergioiden luomista eurooppalaisten kumppanuuksien välille ja hyödyntää siten parhaalla mahdollisella tavalla niiden välisiä yhteyksiä organisaatiotasolla. Yhteisyritysten olisi pyrittävä ottamaan työohjelmiensa laatimiseen liittyviin keskusteluihin mukaan muiden eurooppalaisten kumppanuuksien edustajia, yksilöimään alat, joilla täydentävillä tai yhteisillä toimilla voitaisiin vastata haasteisiin vaikuttavammin ja tehokkaammin, välttämään päällekkäisyyksiä, yhdenmukaistamaan toimien ajoitusta sekä varmistamaan tulosten saatavuus ja muu tietämyksen vaihto. (12)Yhteisyritysten välisten synergioiden määrittämisen jälkeen yhteisyritysten olisi pyrittävä budjetoimaan rahoitusosuudet, joita olisi käytettävä yhteisyritysten välisiin täydentäviin tai yhteisiin toimiin. Lisäksi tällä asetuksella pyritään parantamaan toiminnan tehokkuutta ja sääntöjen yhdenmukaistamista tehostamalla operatiivista yhteistyötä ja hyödyntämällä mittakaavaetuja, muun muassa perustamalla yhteinen tukitoiminto, joka tarjoaisi yhteisyrityksille horisontaalisia tukipalveluja. Yhteisen tukitoiminnon olisi helpotettava vaikutusten lisäämistä ja toiminnan yhdenmukaistamista yhteisissä asioissa säilyttäen kuitenkin tietty joustovara, jotta kunkin yhteisyrityksen erityistarpeet voidaan täyttää. Toiminto olisi perustettava yhteisyritysten yhteisesti laatimien palvelutasosopimusten pohjalta. Yhteisen tukitoiminnon tehtäviin olisi kuuluttava koordinointi ja hallinnon tuki aloilla, joilla yhteisen tukitoiminnon seuranta on osoittautunut tehokkaaksi ja kustannuksia säästäväksi, ottaen myös huomioon kunkin yksittäisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuuvelvollisuutta koskevan vaatimuksen noudattaminen. Oikeudellinen rakenne olisi suunniteltava siten, että toiminto kykenee parhaalla mahdollisella tavalla palvelemaan yhteisyritysten yhteisiä tarpeita, varmistamaan niiden tiiviin yhteistyön ja selvittämään kaikki mahdolliset synergiat eurooppalaisten kumppanuuksien, ja sen seurauksena Horisontti Eurooppa ‑ohjelman eri osien, välillä sekä yhteisyritysten hallinnoimien muiden ohjelmien välillä. (13)Tällä asetuksella perustettuja yhteisyrityksiä koskevissa vaikutustenarvioinneissa on saatu näyttöä, joka oikeuttaa kumppanuuksien täytäntöönpanoon Horisontti Eurooppa ‑asetuksen mukaisesti, eli sen takia, että Horisontti Euroopan muilla osilla, mukaan lukien muut eurooppalaisen kumppanuuden muodot, ei voitaisi saavuttaa tavoitteita tai saada aikaan tarvittavia odotettuja vaikutuksia ja että tällainen täytäntöönpano on perusteltua pitkän aikajänteen ja pitkälle viedyn yhdentymisen kannalta. (14)Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmassa otetaan käyttöön strategisempi, johdonmukaisempi ja vaikutuslähtöisempi lähestymistapa eurooppalaisiin kumppanuuksiin Horisontti 2020 ‑ohjelman väliarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Uuden tavoitteenasettelun mukaisesti tällä asetuksella pyritään tehostamaan institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien käyttöä erityisesti keskittymällä selkeisiin tavoitteisiin, tuloksiin ja vaikutuksiin, jotka on mahdollista saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, ja varmistamalla, että kumppanuudet selkeästi tukevat asiaan liittyviä unionin politiikan painopisteitä ja politiikkoja. Tiivis yhteistyö ja synergiat muiden asiaan liittyvien aloitteiden kanssa unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla ja erityisesti muiden eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa ovat keskeisiä, jotta voidaan saavuttaa suurempi vaikutus ja varmistaa tulosten hyödyntäminen. Kokonaisvaikutusta arvioitaessa olisi otettava huomioon kumppanien rahoitusosuuksien lisäksi myös yhteisyritysten aikaansaamat laajemmat investoinnit, jotka edistävät yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamista. (15)Tämä asetus perustuu Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa vahvistettuihin periaatteisiin ja kriteereihin, kuten avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen, vahvaan vipuvaikutukseen ja kaikkien osapuolten sitoutumiseen pitkällä aikavälillä. Yksi asetuksen tavoitteista on varmistaa aloitteiden avoimuus mahdollisimman monille tahoille, myös uusille toimijoille. Kumppanuuksien olisi oltava avoimia kaikille tahoille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä työskentelemään yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, edistämään sidosryhmien laajaa ja aktiivista osallistumista niiden toimintaan, jäsenyyteen ja hallintoon sekä varmistamaan, että tulokset hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia, erityisesti levittämällä tuloksia laajasti ja toteuttamalla käyttöönottoa pohjustavia toimia kaikkialla unionissa.

(16)Unionin strategisiin voimavaroihin, etuihin, autonomiaan tai turvallisuuteen liittyvien toimien osalta yhteisyritysten työohjelmiin olisi sovellettava Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [16 artiklassa] säädettyjä toimenpiteitä. (17)Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [liitteessä III] edellytetään, että muiden kumppanien kuin unionin rahoitusosuudet ja/tai luontoissuoritukset ovat vähintään 50 prosenttia ja enimmillään 75 prosenttia yhteenlasketuista eurooppalaisen kumppanuuden talousarviositoumuksista. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhteisyritysten osakkailta vaadittava rahoitusosuus, jonka taso on sama tai suurempi kuin unionin rahoitusosuus. Unionin olisi voitava pienentää rahoitusosuuttaan, jos muut osakkaat kuin unioni eivät täytä sitoumuksiaan. (18)Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti yksi institutionaalisten kumppanuuksien perustamisen edellytyksistä on varmistaa kumppanien rahoitusosuudet aloitteiden koko elinkaaren ajan. Tätä varten yksityisten kumppanien tulisi suorittaa merkittävä osa rahoitusosuuksistaan yhteisyrityksen toimintamenoihin osoitettavina luontoissuorituksina. Yhteisyritysten olisi voitava työohjelmissaan yksilöidä toimenpiteitä, jotka helpottavat näiden rahoitusosuuksien suorittamista erityisesti vähentämällä korvausosuuksia. Näiden toimenpiteiden olisi perustuttava yhteisyrityksen erityistarpeisiin ja niiden perustana olevaan toimintaan. Perustelluissa tapauksissa olisi oltava mahdollista ottaa käyttöön lisäehtoja, jotka edellyttävät yhteisyrityksen osakkaan tai sen osakkuus- tai sidosyhteisöjen osallistumista tai jotka kohdistuvat toimiin, joissa yhteisyrityksen teollisilla kumppaneilla voi olla keskeinen rooli, kuten laajamittaisiin demonstrointi- ja lippulaivahankkeisiin, ja joihin ne voivat tuoda suuremman panoksen sovellettaessa alhaisempia korvausosuuksia. Toimitusjohtajan olisi seurattava osakkaiden osallistumisen tasoa, jotta hallintoneuvosto voi toteuttaa asianmukaisia toimia ja varmistaa kumppanien sitoutumisen ja avoimuuden välisen tasapainon. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten laajamittaisten demonstrointi- tai lippulaivahankkeiden osalta, pääomamenot voidaan katsoa sovellettavan oikeudellisen kehyksen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi. (19)Yhteisyritysten osakkaiden rahoitusosuuksien oikeudenmukaisen jakamisen periaatteen mukaisesti rahoitusosuudet yhteisyrityksen hallintomenoihin olisi jaettava tasan unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin kesken. Poikkeamista tästä periaatteesta voitaisiin harkita ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, kuten silloin, kun yhteisyrityksen muun osakkaan kuin unionin koko tai osakasrakenne johtaisi siihen, että kyseisen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuudet, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, tapauksessa kasvaisivat niin suuriksi, että ne vaarantaisivat vakavasti kannustimen tulla yhteisyrityksen osakkaan osakkuus- tai sidosyhteisöksi tai pysyä tällaisena. Tällaisissa tapauksissa yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin hallintomenoihin osoittaman vuotuisen rahoitusosuuden olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuotuisista kokonaishallintomenoista, ja pk-yritysten rahoitusosuuden olisi oltava huomattavasti pienempi kuin suurempien osakkuus- tai sidosyhteisöjen rahoitusosuus. Kun on saavutettu sellainen kriittinen osakasmassa, että rahoitusosuus voi olla yli 20 prosenttia vuotuisista hallintomenoista, osakkuus- tai sidosyhteisöjen vuotuiset rahoitusosuudet olisi säilytettävä ennallaan tai niitä olisi korotettava, jotta voidaan vähitellen lisätä muiden osakkaiden kuin unionin osuutta yhteisyrityksen vuotuisista hallintomenoista. Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi pyrittävä kasvattamaan osakkuus- tai sidosyhteisöjen määrää, jotta niiden rahoitusosuus voitaisiin nostaa enimmäistasolle eli 50 prosenttiin yhteisyrityksen hallintomenoista sen toiminta-aikana. (20)Horisontti Eurooppa -asetuksessa edellytetään, että kumppanit osoittavat pitkän aikavälin sitoutumisensa ennalta, mukaan lukien sitoumus julkisten ja/tai yksityisten investointien vähimmäisosuuteen. Sen vuoksi unionin on tarpeen yksilöidä tässä asetuksessa jäsenvaltioihin, Horisontti Eurooppa ‑ohjelmaan assosioituneisiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin sijoittautuneet perustajaosakkaat. Yhteisyritysten osakaspohjaa olisi kuitenkin tarvittaessa voitava laajentaa perustamisen jälkeen avoimilla ja läpinäkyvillä menettelyillä valittavilla liitännäisosakkailla, ottaen erityisesti huomioon teknologian kehitys ja uusien maiden assosioituminen Horisontti Eurooppa ‑ohjelmaan. Oikeussubjekteille, jotka haluavat tukea yhteisyritysten tavoitteita omalla tutkimusalallaan ilman, että niistä tulee yhteisyritysten osakkaita, olisi tarjottava mahdollisuus tulla yhteisyritysten rahoituskumppaneiksi. (21)Yhteisyrityksen perustamisella varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus yhteisyrityksen osakkaille muun muassa edistämällä merkittävien budjettimäärärahojen ennustettavuutta asianomaisilla toimialoilla seitsemän vuoden ajanjaksolla. Ryhtyminen perustaja- tai liitännäisosakkaaksi taikka näiden osakkuus- tai sidosyhteisöksi antaa mahdollisuuden vaikuttaa yhteisyrityksen hallintoneuvostossa joko suoraan tai toimialan edustajien välityksellä. Hallintoneuvosto on yhteisyrityksen päätöksentekoelin, joka päättää kumppanuuden pitkän aikavälin strategisista suuntaviivoista sekä sen vuotuisista painopisteistä. Perustaja- ja liitännäisosakkaiden ja tarvittaessa näiden osakkuusyhteisöjen edustajien olisi sen vuoksi voitava osallistua yhteisyrityksen toiminnan suunnitteluun ja painopisteiden asettamiseen hyväksymällä strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma ja mahdollisesti muuttamalla sitä sekä hyväksymällä vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen sisältö, ehdotuspyyntöjen aihekohtaisesti sovellettava korvausosuus ja asiaan liittyvät haku-, arviointi-, valinta-, myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyjä koskevat säännöt. (22)Muiden osakkaiden kuin unionin olisi sitouduttava tämän asetuksen täytäntöönpanoon kirjallisesti. Kirjallisten sitoumusten olisi oltava oikeudellisesti voimassa koko aloitteen keston ajan, ja yhteisyrityksen ja komission olisi seurattava niitä tiiviisti. Yhteisyritysten olisi luotava oikeudelliset ja organisatoriset puitteet, joiden avulla osakkaat voivat täyttää sitoumuksensa ja jotka varmistavat samalla aloitteen ja sen täytäntöönpanon läpinäkyvyyden, erityisesti painopisteiden asettamisen ja ehdotuspyyntöihin osallistumisen osalta. (23)Yksinkertaistamisen jatkaminen on yksi Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman kulmakivistä. Tässä yhteydessä olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu raportointimekanismi kumppaneille, joiden ei enää tarvitse raportoida tukeen oikeuttamattomista kuluista. Operatiivisiin toimiin osoitetut luontoissuoritukset olisi kirjattava yksinomaan tukikelpoisten kustannusten perusteella. Tämä mahdollistaa operatiivisiin toimiin liittyvien luontoissuoritusten automaattisen laskennan Horisontti Eurooppa ‑ohjelman tietoteknisten välineiden avulla, vähentää kumppanien hallinnollista taakkaa ja tehostaa rahoitusosuuksien raportointimekanismia. Yhteisyritysten olisi seurattava tiiviisti operatiivisiin toimiin osoitettuja luontoissuorituksia, ja hallintoneuvoston toimitusjohtajan olisi laadittava säännöllisesti kertomuksia sen selvittämiseksi, onko edistyminen luontoissuorituksia koskevien tavoitteiden saavuttamisessa riittävää. Hallintoneuvoston olisi arvioitava operatiivisiin toimiin osallistuvien osakkaiden toteuttamia toimia ja tuloksia sekä muita tekijöitä, kuten pk-yritysten osallistumisastetta ja aloitteen houkuttelevuutta uusille tulokkaille. Tarvittaessa hallintoneuvoston olisi myös toteutettava asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ottaen huomioon avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteet. (24)Yhteisyritysten olisi järjestelmällisesti tarjottava muille osakkaille kuin unionille mahdollisuuksia ja kannustimia yhdistää tutkimus- ja innovointitoimintansa yhteisyrityksen toimiin. Täydentäviin toimiin ei saisi myöntää rahoitustukea yhteisyritykseltä. Ne voitaisiin kuitenkin ottaa huomioon osakkaan luontoissuorituksina, edellyttäen, että ne edistävät yhteisyrityksen tavoitteita ja liittyvät suoraan sen toimintaan. Tämä yhteys voidaan osoittaa ottamalla käyttöön yhteisyrityksen tai sitä edeltävän aloitteen rahoittamien epäsuorien toimien tuloksia tai osoittamalla, että toimilla on merkittävää unionin tason lisäarvoa. Tässä asetuksessa olisi annettava tarkempia säännöksiä täydentävien toimien laajuudesta kunkin yhteisyrityksen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen halutun suuntauksen ja vaikutuksen saavuttamiseksi. Yhteisyritysten hallintoelinten olisi lisäksi päätettävä, pitäisikö rahoitusosuuksien arvon määrityksessä käytettäviä menetelmiä yksinkertaistaa käyttämällä esimerkiksi kertakorvauksia tai yksikkökustannuksia, jotta menettelyä voidaan virtaviivaistaa ja jotta saavutetaan kustannustehokkuus ja luottamuksellisten kaupallisten tietojen asianmukainen suoja. (25)Yhteisyritysten hallinnon olisi varmistettava, että sen päätöksentekoprosessit kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvaan sosioekonomiseen ja teknologiseen ympäristöön ja maailmanlaajuisiin haasteisiin. Yhteisyritysten olisi hyödynnettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemusta, neuvontaa ja tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja varmistaa synergian unionin ja kansallisella tasolla. Yhteisyrityksille olisi sen vuoksi annettava valtuudet perustaa neuvoa-antavia elimiä antamaan niille asiantuntijaneuvontaa ja hoitamaan muita neuvoa-antavia tehtäviä, jotka ovat tarpeen yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neuvoa-antavia elimiä perustaessaan yhteisyritysten olisi varmistettava asiantuntijoiden tasapuolinen edustus yhteisyrityksen toiminnassa, myös sukupuolten tasapuolisen edustuksen osalta. Näiden elinten antamien neuvojen olisi tuotava esiin tieteellisiä näkökulmia sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten ja muiden yhteisyritysten sidosryhmien näkemyksiä. (26)Yhteisyritysten olisi voitava perustaa neuvoa-antava elin, jolla on tieteellinen neuvoa-antava tehtävä. Kyseisen elimen tai sen jäsenten olisi voitava antaa riippumatonta tieteellistä neuvontaa ja tukea yhteisyritykselle. Tieteellisten lausuntojen olisi koskettava erityisesti vuotuisia työsuunnitelmia, täydentäviä toimia ja muita yhteisyrityksen tehtäviin liittyviä näkökohtia tarpeen mukaan. (27)Yhteisyritysten olisi varmistettava, että jäsenvaltiot saavat riittävästi tietoa yhteisyrityksen toiminnasta ja voivat antaa oikea-aikaista tietoa jäsenvaltioissa toteutetuista toimista ja että niillä on mahdollisuus osallistua valmistelu- ja päätöksentekoprosesseihin. Tällainen vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon synergiat ja tarve varmistaa toimien yhteensovittaminen kansallisella, alueellisella, unionin ja Euroopan tasolla, jotta saadaan aikaan enemmän vaikutuksia. Yhteisyritysten, joiden toimintaan jäsenvaltiot eivät osallistu suoraan tai välillisesti kumppaneina, olisi perustettava valtioiden edustajien ryhmä, jonka pyrkimyksenä olisi linjata yhteisyritysten toimintaa kansallisella ja alueellisella tasolla toteutettavien politiikkojen ja toimien kanssa. (28)Sen varmistamiseksi, että yhteisyritykset ovat tietoisia koko arvoketjun sidosryhmien kannoista ja näkemyksistä omilla aloillaan, yhteisyritysten olisi voitava perustaa sidosryhmien edustajista koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, joita kuullaan horisontaalisissa kysymyksissä tai erityiskysymyksissä kunkin yhteisyrityksen tarpeiden mukaisesti. Tällaisten ryhmien olisi oltava avoimia kaikille yhteisyrityksen alalla toimiville julkisille ja yksityisille sidosryhmille, myös järjestäytyneille eturyhmille, sekä jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja muiden maiden kansainvälisille eturyhmille. (29)Yhteisyritysten olisi toimittava avoimesti ja läpinäkyvästi ja annettava kaikki asiaankuuluvat tiedot ajoissa asiaan liittyville elimilleen sekä edistettävä toimiensa näkyvyyttä suurelle yleisölle, myös tiedotus- ja tulostenlevittämistoimin. (30)Yhteisyritykset olisi pantava täytäntöön käyttäen rakennetta ja sääntöjä, jotka lisäävät tehokkuutta ja varmistavat, että toimintaa voidaan yksinkertaistaa. Tätä varten yhteisyritysten olisi hyväksyttävä tarpeitaan vastaavia varainhoitosääntöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 71 artiklan mukaisesti. (31)Yhteisyritysten täytäntöönpanon olisi perustuttava Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa institutionaalisille kumppanuuksille vahvistettuihin kriteereihin. Sitä olisi tuettava käyttämällä komission hallinnoimia sähköisiä välineitä. Yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin liittyvät tiedot, myös tulokset, ovat olennaisen tärkeitä unionin politiikkojen ja ohjelmien kehittämisen, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin kannalta. Yhteisyritysten olisi sen vuoksi varmistettava, että unionin toimielimillä ja unionin elimillä, laitoksilla ja virastoilla on pääsy kaikkiin niiden rahoittamiin epäsuoriin toimiin liittyviin tietoihin, mukaan lukien epäsuoriin toimiin osallistuvien edunsaajien tulokset. Tällaiset pääsyoikeudet olisi rajoitettava muuhun kuin kaupallisessa tai kilpailutarkoituksessa tapahtuvaan käyttöön, ja niissä tulisi noudattaa sovellettavia luottamuksellisuussääntöjä. Unionin toimielinten ja unionin elinten, laitosten ja virastojen henkilöstölle olisi myönnettävä pääsy näihin tietoihin, edellyttäen, että tietotekniikan turvallisuutta ja tietoturvaa koskevia asianmukaisia vaatimuksia noudatetaan, sekä tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. (32)Osallistuttaessa Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman mukaisten yhteisyritysten rahoittamiin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava Horisontti Eurooppa ‑asetuksessa vahvistettuja sääntöjä. Yhteisyritysten olisi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. Yhteisyritysten olisi käytettävä komission laatimaa yrityksille tarkoitettua avustussopimusmallia. Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [36 artiklan 4 kohdassa] tarkoitetun tulosten omistusoikeuden siirron vastustamista koskevan määräajan osalta olisi otettava huomioon innovointisyklin kesto asianomaisten yhteisyritysten kattamilla aloilla. (33)Yksi yhteisyritysten päätavoitteista on edistää unionin taloudellisia valmiuksia ja erityisesti sen tieteellistä ja teknologista suvereniteettia. Lisäksi pandemian jälkeinen elpyminen edellyttää investointeja keskeisiin teknologioihin, kuten 5G-teknologiaan, tekoälyyn, pilvipalveluihin, kyberturvallisuuteen ja vihreään teknologiaan sekä näiden teknologioiden hyödyntämiseen unionissa. Kaikkien osallistujien tuottamilla tuloksilla on tässä suhteessa tärkeä rooli, ja kaikki osallistujat hyötyvät unionin tuesta hankkeen tulosten ja niiden käyttöoikeuksien kautta, myös sellaiset osallistujat, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Unionin etujen suojaamiseksi yhteisyritysten oikeutta vastustaa tulosten omistusoikeuden siirtoa tai tuloksiin liittyvän yksinomaisen lisenssin myöntämistä olisi sen vuoksi sovellettava myös osallistujiin, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta. Käyttäessään tätä vastustamisoikeutta yhteisyrityksen olisi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti pyrittävä tasapainottamaan unionin edut ja perusoikeuksien suojelu sellaisten osallistujien tuloksissa, jotka eivät ole saaneet unionin rahoitusta, ottaen huomioon, että kyseiset osallistujat eivät saaneet unionin rahoitusta toimeen, josta tulokset on saatu. (34)Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046. (35)Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tilintarkastukset olisi suoritettava Horisontti Eurooppa ‑asetuksen ja muiden asiaankuuluvien unionin rahoitusohjelmien mukaisesti.

(36)Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen ja hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä sekä tarpeen mukaan myös hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti. Joidenkin yhteisyritysten toteuttamien useammalle vuodelle jakautuvien toimien erityisluonteen vuoksi komission ja asianomaisen yhteisyrityksen monivuotiset talousarviositoumukset pitäisi voida jakaa vuotuisiin eriin. Tältä osin 3 artiklan 1 kohdan b, d ja h alakohdassa tarkoitettujen yhteisyritysten talousarviositoumukset voidaan jakaa vuotuisiin eriin. Kyseisten talousarviositoumusten kumulatiivinen määrä saa olla 31 päivään joulukuuta 2024 saakka enintään 50 prosenttia 10 ja 145 artiklassa vahvistetusta unionin enimmäisrahoitusosuudesta. Tammikuun 1 päivästä 2025 alkaen vähintään 20 prosenttia jäljellä olevien vuosien yhteenlasketusta talousarviosta on katettava muutoin kuin vuotuisilla erillä. (37)Ottaen huomioon yhteisyritysten erityisluonne ja nykyinen asema yhteisyrityksiin olisi edelleen sovellettava erillistä vastuuvapautta. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja sääntöjenmukaisuus. (38)Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [8 artiklan 2 kohdan c alakohdan] mukaisesti yhteisyrityksiin olisi sovellettava selkeää elinkaarimallia. Unionin taloudellisten etujen asianmukaiseksi suojaamiseksi yhteisyritykset olisi perustettava kaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2031, jotta ne voivat hoitaa avustusten täytäntöönpanoon liittyvät velvollisuutensa, kunnes viimeinenkin käynnistetty epäsuora toimi on saatu päätökseen. (39)Euroopan komission painopisteisiin kuuluvan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä – jota tuetaan tarkistetulla unionin biotalousstrategialla, EU:n biodiversiteettistrategialla, Puhdas maapallo kaikille ‑tiedonannolla, kiertotaloutta koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla ja uudella Pellolta pöytään ‑tiedonannolla – Euroopan biopohjaisesta sektorista, mukaan lukien pk-yritykset, alueet ja alkutuottajat, olisi tultava ilmastoneutraali, kiertotalouteen perustuva ja kestävämpi samalla, kun se säilyy maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä. Vahva, resurssitehokas ja kilpailukykyinen biopohjainen innovaatioekosysteemi voi vähentää riippuvuutta uusiutumattomista fossiilisista raaka-aineista ja mineraalivaroista ja nopeuttaa niiden korvaamista. Se voi kehittää uusiutuvia biopohjaisia tuotteita, materiaaleja, prosesseja ja ravinteita jätteistä ja biomassasta kestävyyteen ja kiertotalouteen perustuvan innovoinnin avulla. Tällainen ekosysteemi voi myös luoda lisäarvoa paikallisista raaka-aineista, kuten jätteistä, jäämistä ja sivuvirroista, mikä luo työpaikkoja ja edistää talouskasvua ja kehitystä kaikkialla unionissa kaupungeista maaseutu- ja rannikkoalueille, joilla biomassaa syntyy ja jotka ovat usein teollisesta kehityksestä harvoin hyötyviä syrjäisiä alueita. (40)Horisontti 2020 ‑ohjelman puitteissa perustettu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys, jäljempänä ’BBI-yhteisyritys’, on keskittynyt edistämään resurssien kestävää käyttöä etenkin luonnonvaroja paljon käyttävillä ja vaikutuksiltaan merkittävillä aloilla, kuten maataloudessa, tekstiiliteollisuudessa ja rakennusalalla, ja erityisesti paikallisten toimijoiden, valmistajien, laitosten ja tehtaiden keskuudessa. Lokakuussa 2017 julkaistussa BBI-yhteisyritystä koskevassa väliarvioinnissa esitettiin 34 vahvaa suositusta, jotka on otettu huomioon tällä asetuksella perustettavan Euroopan kiertotaloutta ja biopohjaisia ratkaisuja edistävän yhteisyrityksen (Circular Bio-based Europe, CBE), jäljempänä ’CBE-yhteisyritys’, suunnittelussa. CBE-yhteisyritys ei ole BBI-yhteisyrityksen suora jatkotoimi vaan ohjelma, joka perustuu edeltäjänsä saavutuksiin ja korjaa sen puutteita. Suositusten mukaisesti CBE-yhteisyrityksessä olisi oltava mukana laajempi joukko sidosryhmiä, mukaan lukien alkutuotantoala (maatalous, vesiviljely, kalastus ja metsätalous) sekä jätteiden, jäämien ja sivuvirtojen tarjoajat, alueviranomaiset ja investoijat, jotta voidaan ehkäistä markkinahäiriöitä ja kestämättömiä biopohjaisia prosesseja. Jotta yhteisyritys voisi saavuttaa tavoitteensa, sen olisi rahoitettava vain hankkeita, joissa noudatetaan kiertotaloutta, kestävyyttä ja maapallon kestävyyden rajoja koskevia periaatteita. (41)CBE-yhteisyrityksen olisi perustettava käyttöönottoryhmiä, jotka toimisivat neuvoa-antavina eliminä ja osallistuisivat aktiivisesti kumppanuuden toimintaohjelmaa koskeviin strategisiin keskusteluihin. On ratkaisevan tärkeää ottaa neuvoa-antavat elimet mukaan hallintorakenteeseen, jotta voidaan varmistaa laajempi osallistuminen ja suuremmat yksityiset investoinnit biopohjaisen kiertotalouden alalla. Käyttöönottoryhmien olisi erityisesti tuettava strategisia hallintoneuvoston kokouksia, joissa teollisuuden johtajat, sidosryhmien edustajat ja komission korkean tason edustajat keskustelevat yhdessä pysyvän hallintoneuvoston kanssa kumppanuuden strategisesta suunnasta ja vahvistavat sen. (42)Puhdas ilmailu ‑yhteisyrityksen päätavoitteena olisi edistää ilmailun ekologisen jalanjäljen pienentämistä nopeuttamalla ilmastoneutraalien ilmailuteknologioiden kehittämistä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman pian, ja edistää näin merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoisia ympäristövaikutusten hillitsemistavoitteita eli 55 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan nopeuttamalla ja optimoimalla ilmailualan tutkimus- ja innovointiprosesseja ja parantamalla unionin ilmailualan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi myös varmistettava, että puhtaampi ilmailu on edelleen turvallinen, varma ja tehokas matkustajien ja tavaroiden kuljetusmuoto. (43)Puhtaan ilmailun yhteisyritys perustuu Clean Sky‑ ja Clean Sky 2 ‑yhteisyrityksistä saatuihin kokemuksiin. Uuden kumppanuuden olisi oltava kunnianhimoisempi, ja siinä tulisi keskittyä läpimurtoteknologioiden demonstroinnin kehittämiseen. Clean Sky 2 ‑yhteisyrityksen väliarvioinnin tulosten perusteella uudella aloitteella olisi varmistettava, että kaikilla demonstrointitoimilla on liiketoiminnallinen perusta, jotta kehitetyt teknologiat voidaan ottaa mahdollisimman pian käyttöön, sillä tämä on keskeinen prioriteetti. Siksi uudessa aloitteessa olisi keskityttävä lisäämään yksittäisten hyödyntämistavoitteiden näkyvyyttä ja vahvistamaan yhteisyrityksen seuranta-, hallinnointi- ja raportointivalmiuksia, jotta voidaan ottaa huomioon kumppanuuden tavoitteiden saavuttamisen edellyttämän tutkimus- ja innovointitoiminnan monimutkaisuus. (44)Puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi perustuttava monimuotoiseen osakaspohjaan, joka kokoaa yhteen laajan joukon sidosryhmiä ja ideoita. Selvittääkseen lupaavimpia lähestymistapoja ja niiden toteuttamiseen kykeneviä tahoja komissio käynnisti pyynnön, jonka tarkoituksena oli kartoittaa ideoita ja yhteisyrityksen mahdollisia osakkaita. Hallintoneuvoston olisi voitava valita liitännäisosakkaita kyseisen pyynnön tulosten perusteella, jotta osakaspohjaa voidaan laajentaa nopeasti. (45)Jotta voidaan maksimoida puhtaan ilmailun yhteisyrityksen ja yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan kolmannen tutkimushankkeen (SESAR 3) yhteisyrityksen toteuttamien tutkimus- ja innovointitoimien vaikutus päästöjen tehokkaaseen vähentämiseen ja ilmailualan digitalisointiin ja nopeuttaa sitä, näiden yhteisyritysten olisi pyrittävä tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa kumppanuustoimissa ja varmistettava, että uusia teknologioita koskevaa tietämystä vaihdetaan jo varhaisessa vaiheessa. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan nopeuttaa ratkaisujen markkinoille saattamista helpottamalla toimien tuloksena saatavien tuotteiden ja palvelujen sertifiointiprosessia, kuten asetuksessa (EU) 2018/1189 edellytetään. (46)Unionin, kansallisen ja alueellisen tason ohjelmien välisten synergioiden maksimoimiseksi puhtaan ilmailun yhteisyritykseen kuuluvan valtioiden edustajien ryhmän jäsenten olisi tutkittava mahdollisuuksia antaa kansallisella tasolla taloudellista tukea erinomaisille ehdotuksille, joita puhtaan ilmailun yhteisyritys ei ole valinnut rahoitettaviksi ehdotusten suuren määrän vuoksi. (47)Euroopan haasteena on toimia edelläkävijänä kasvihuonekaasupäästöjen yhteiskunnallisten kustannusten sisällyttämisessä lentoliikenteen liiketoimintamalliin ja samalla varmistaa edelleen tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuotteille maailmanmarkkinoilla. Sen vuoksi puhtaan ilmailun yhteisyrityksen olisi tuettava Euroopan edustajia kansainvälisissä standardointi- ja lainsäädäntötoimissa. (48)Kiinnostus vetyä kohtaan on kasvanut merkittävästi viimeisten viiden vuoden aikana, ja kaikki unionin jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet Pariisin ilmastosopimuksen. Komissio esitteli vuoden 2019 lopussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen ja jossa vuoteen 2050 mennessä ei enää aiheuteta kasvihuonekaasujen nettopäästöjä. Painopistealoja ovat puhdas vety, polttokennot, muut vaihtoehtoiset polttoaineet ja energian varastointi. Vedyllä on keskeinen asema heinäkuussa 2020 annetuissa tiedonannoissa Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle ja Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia sekä eurooppalaisen puhtaan vedyn allianssissa, joka kokoaa yhteen eri sidosryhmät määrittämään alan teknologiatarpeet, investointimahdollisuudet ja sääntelyesteet sekä rakentamaan puhtaan vedyn ekosysteemin unioniin. (49)Vetysovelluksiin liittyviä kohdennettuja tutkimus- ja innovointitoimia on vuodesta 2008 lähtien tuettu pääasiassa polttokenno- ja vety-yhteisyritysten (FCH- ja FCH 2 ‑yhteisyritykset) kautta seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 ‑ohjelman puitteissa sekä perinteisillä yhteistyöhankkeilla, jotka kattavat vedyn arvoketjun kaikki vaiheet ja alat. Puhdas vety ‑yhteisyrityksen olisi vahvistettava ja yhdennettävä unionin tieteellisiä valmiuksia nopeuttaa markkinavalmiiden, edistyneiden puhtaan vedyn sovellusten kehittämistä ja parantamista energian, liikenteen, rakentamisen ja teollisuuden loppukäytön alalla. Tämä on mahdollista vain unionin puhtaan vedyn arvoketjun ja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamisen kautta. (50)Puhtaan vedyn yhteisyrityksen tieteellisten tavoitteiden saavuttamiseksi kaikille vetytalouden aloille olisi annettava mahdollisuus osallistua yhteisyrityksen strategisen tutkimus- ja innovointiohjelman valmisteluun ja täytäntöönpanoon. Myös julkinen sektori, erityisesti alueelliset ja kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat ilmastopolitiikan ja markkinamekanismeihin liittyvien toimenpiteiden laatimisesta, olisi otettava mukaan, jotta markkinavalmiin teknologian kehittämisen ja laajamittaisen käyttöönoton väliset kuilut voidaan kuroa umpeen. (51)Koska vetyä voidaan hyödyntää polttoaineena, energiankantajana ja energian varastoinnissa, on olennaisen tärkeää, että puhdasta vetyä koskevassa kumppanuudessa tehdään jäsenneltyä yhteistyötä monien muiden Horisontti Eurooppa ‑kumppanuuksien kanssa erityisesti loppukäytön osalta. Puhdasta vetyä koskevan kumppanuuden olisi oltava vuorovaikutuksessa erityisesti päästöttömän maantie- ja vesiliikenteen, Euroopan rautatiealan, puhtaan ilmailun, planeettaa palvelevien prosessien ja puhtaan teräksen alan kumppanuuksien kanssa. Tätä varten olisi perustettava hallintoneuvostolle raportoiva rakenne, jotta voidaan varmistaa yhteistyö ja synergia näiden kumppanuuksien välillä vedyn alalla. Puhdasta vetyä koskeva aloite olisi ainoa kumppanuus, jossa keskitytään vedyn tuotantoteknologioihin. Loppukäyttöä koskevien kumppanuuksien kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti teknologian demonstrointiin ja eritelmien yhteiseen määrittelyyn. (52)Rautatiet edistävät yhtenäistä liikennealuetta (SETA) ja ovat olennainen osa unionin pitkän aikavälin kestävän kehityksen strategiaa. Euroopan rautatiealan suora bruttoarvonlisäys on 69 miljardia euroa ja välillinen arvonlisäys 80 miljardia euroa. Rautatieala työllistää suoraan 1,3 miljoonaa henkilöä ja välillisesti yli miljoona henkilöä. (53)Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä on päästy eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa talouskasvu on erotettu resurssien käytöstä. Painopistealoja ovat muun muassa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen nopeuttaminen. (54)Komission tiedonannossa Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (maaliskuu 2020) korostetaan, että rautatiealan kaltaisilla kestävän ja älykkään liikkuvuuden aloilla on sekä vastuu että mahdollisuudet johtaa digitaalista ja vihreää siirtymää, tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa yhteyksiä. Sen vuoksi maantie-, rautatie-, ilmailu- ja vesiliikenteen olisi yhdessä pyrittävä vähentämään liikenteen päästöjä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Merkittävä osa unionin sisämaanliikenteen rahdista, josta 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, tulisi siirtää rautateitse ja vesiteitse kuljetettavaksi. (55)Shift2Rail-yhteisyritys perustettiin vuonna 2014 hallinnoimaan Shift2Rail-aloitteen tutkimus-, kehittämis- ja validointitoimintaa yhdistämällä sen osakkaiden antama julkisen ja yksityisen sektorin rahoitus sekä hyödyntämällä sisäisiä ja ulkoisia teknisiä voimavaroja. Siinä luotiin kilpailusääntöjen puitteissa uusia yhteistyömuotoja rautateiden arvoketjun eri osiin kuuluville ja perinteisen rautatiesektorin ulkopuolisille sidosryhmille ja hyödynnettiin Euroopan rautatieviraston kokemusta ja asiantuntemusta yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä.

(56)Euroopan rautatiet ‑yhteisyrityksen, jäljempänä ’ER-yhteisyritys’, tavoitteena olisi suuren kapasiteetin yhdennetyn eurooppalaisen rautatieverkon toteuttaminen poistamalla yhteentoimivuuden esteitä ja tarjoamalla ratkaisuja täysimääräistä integrointia varten, muun muassa liikenteen hallinnan, kalustoyksikköjen, infrastruktuurien ja palvelujen osalta. Yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä digitalisoinnin ja automatisoinnin valtava potentiaali rautateiden kustannusten alentamiseksi ja kapasiteetin, joustavuuden ja luotettavuuden lisäämiseksi, ja sen olisi perustuttava vankkaan jaettuun viitejärjestelmäarkkitehtuuriin, jota koordinoidaan Euroopan unionin rautatieviraston kanssa. (57)ER-yhteisyrityksen olisi määriteltävä yleissuunnitelmassaan ensisijaiset tutkimus- ja innovointitoimet, yleinen järjestelmäarkkitehtuuri sekä yhdenmukaistettu operatiivinen lähestymistapa, mukaan lukien laajamittaiset demonstrointitoimet, joita tarvitaan yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tukemiseksi tarvittavien integroitujen, yhteentoimivien ja standardoitujen teknologisten innovaatioiden käyttöönoton nopeuttamiseksi. (58)Rautatiejärjestelmä on monimutkainen järjestelmä, jossa rataverkon haltijat, rautatieyritykset (junaliikenteen harjoittajat) ja niiden laitteet (infrastruktuuri ja liikkuva kalusto) ovat tiiviissä vuorovaikutuksessa keskenään. Innovointia ei voida toteuttaa ilman rautatiejärjestelmän yhteisiä eritelmiä ja yhteistä strategiaa. Sen vuoksi ER-yhteisyrityksen järjestelmäpilarin olisi mahdollistettava alan lähentyminen kohti yhtä toimintakonseptia ja järjestelmäarkkitehtuuria, mukaan lukien rautatiejärjestelmän toiminnan perustana olevien palvelujen, toiminnallisten lohkojen ja rajapintojen määrittely. Yhteisyrityksen olisi myös tarjottava yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimus kohdistuu niihin asiakkaiden vaatimuksiin ja operatiivisiin tarpeisiin, jotka ovat yhteisiä ja joista on sovittu yhteisesti. ER-yhteisyrityksen hallintomallissa ja päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon komission johtava rooli Euroopan rautatiejärjestelmän yhtenäistämisessä ja integroinnissa, erityisesti yhtenäisen toimintakonseptin ja järjestelmäarkkitehtuurin nopean ja tehokkaan toteuttamisen osalta, ottaen kuitenkin myös yksityiset kumppanit mukaan neuvontaa ja teknistä tukea koskeviin tehtäviin. (59)Sen varmistamiseksi, että alhaisen teknologisen valmiuden tason tutkimustuloksia hyödynnetään tehokkaasti korkeammilla teknologisen valmiuden tasoilla ja erityisesti ER-yhteisyrityksessä, ER-yhteisyrityksen ohjelmatoimiston olisi toteutettava tällaiset toimet. (60)Jotta voidaan varmistaa nopea siirtyminen ja osakaspohjan laajentaminen, ER-yhteisyrityksen hallintoneuvoston olisi tarvittaessa voitava valita liitännäisosakkaita komission käynnistämän kiinnostuksenilmaisupyynnön tulosten perusteella. (61)Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden, erityisesti tavoitteen 3, ja tiedonannon Tavoitteena kokonaisvaltainen EU-Afrikka-strategia mukaisesti unioni on sitoutunut edistämään terveellistä elämää ja hyvinvointia kaikille, rakentamaan entistä vahvempaa kumppanuutta maanosiemme välille ja tukemaan tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Afrikassa. Globaalin terveyden EDCTP3-yhteisyrityksen, jäljempänä ’EDCTP3-yhteisyritys’, olisi puututtava muiden terveydenhuollon menetelmien ohella asianmukaisen diagnostiikan, hoitojen ja rokotteiden puutteeseen, jotta voidaan ehkäistä tarttuvia tauteja, kuten HIV:tä, malariaa ja tuberkuloosia, mutta myös muita köyhyyteen liittyviä ja vähälle huomiolle jääneitä tartuntatauteja, joita esiintyy Afrikassa, erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, että kun maailman eri alueiden väliset yhteydet lisääntyvät maailmankaupan ja matkailun kautta, tartuntataudit voivat levitä nopeasti kaikkialla maailmassa. Terveydenhuollon menetelmien kehittäminen on sen vuoksi ratkaisevan tärkeää tartuntatautien leviämisen rajoittamiseksi ja torjumiseksi niiden päästessä leviämään sekä kansalaisten terveyden suojelemiseksi asianomaisissa maissa ja unionissa. Jotta voitaisiin saavuttaa nykyistä EDCTP2-aloitetta vahvempi maailmanlaajuinen terveysjohtajuus, kumppanuuden soveltamisalaa olisi laajennettava niin, että se kattaa uusiin tartuntatautiuhkiin reagoimisen, lisääntyvät mikrobilääkeresistenssiin liittyvät ongelmat sekä ei-tarttuvat rinnakkaissairaudet. (62)Saharan eteläpuolisessa Afrikassa esiintyvien tartuntatautien torjunta nykyaikaisilla teknologisilla välineillä edellyttää laajan toimijajoukon osallistumista ja pitkäaikaista sitoutumista. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edistettävä tuottavaa ja kestävää pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välistä verkostoa ja yhteistyötä luomalla suhteita useisiin yksityisen ja julkisen sektorin organisaatioihin yhteishankkeiden ja institutionaalisen yhteistyön vahvistamiseksi. Ohjelmalla olisi myös autettava luomaan uusia pohjoisen ja etelän sekä etelän ja etelän välisiä yhteistyöhankkeita useita maita kattavien tutkimusten tekemiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lisäksi säännöllisesti järjestettävä kansainvälinen konferenssi, EDCTP-foorumi, voisi tarjota Euroopan, Afrikan ja muiden maiden tutkijoille ja asiaan liittyville verkostoille alustan jakaa havaintoja ja ajatuksia ja luoda yhteistyömahdollisuuksia. (63)EDCTP3-yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä EDCTP- ja EDCTP2-ohjelmista saatuja kokemuksia ja pyrittävä unionin, jäsenvaltioiden, assosioituneiden maiden ja Afrikan maiden investoinneilla saavuttamaan tuloksia, joita yksittäiset maat tai unionin tutkimuksen puiteohjelma eivät voisi yksin saavuttaa. Ohjelmaan osallistuvia valtioita edustavan EDCTP-yhteenliittymän olisi osallistuttava EDCTP3-ohjelman ja sen täytäntöönpanon rahoitukseen ja täydentäviin toimiin. Saharan eteläpuolisten maiden olisi voitava osallistua mielekkäällä tavalla päätöksentekoprosessiin, mikä on olennaisen tärkeää tautien aiheuttaman kuormituksen vähentämiseksi Saharan eteläpuolisissa maissa. Aloitteeseen olisi otettava mukaan muita kansainvälisiä tutkimusrahoittajia, kuten hyväntekeväisyysjärjestöjä, lääketeollisuutta ja muita kolmansia maita, joiden olisi osallistuttava kumppanuuden rahoittamiseen tapauskohtaisesti. Lisäksi ohjelman vaikutuksen lisäämiseksi EDCTP3-yhteisyrityksellä olisi oltava erityisten ehdotuspyyntöjen osalta mahdollisuus yksilöidä oikeussubjekteja, jotka voisivat osallistua epäsuoriin toimiin. Työohjelmassa olisi voitava määrätä, että tällaiset oikeussubjektit eivät voi saada yhteisyrityksen rahoitusta. (64)On olennaisen tärkeää, että EDCTP3-yhteisyrityksen rahoittamat tai muuten sen työohjelmaan sisältyvät tutkimustoimet ovat kaikilta osin Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen, Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksen vuoden 2008 version mukaisten eettisten periaatteiden, kansainvälisen yhdenmukaistamiskokouksen (ihmisten käyttöön tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintiä koskevat vaatimukset) hyväksymien hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevien vaatimusten, asiaan liittyvän unionin lainsäädännön sekä tutkimustoimien toteuttamispaikaksi suunniteltujen maiden etiikkaa koskevien paikallisten vaatimusten mukaisia. Lisäksi EDCTP3-yhteisyrityksen olisi edellytettävä, että ohjelmasta tuettujen epäsuorien toimien tulosten perusteella kehitetyt innovaatiot ja toimet ovat kohtuuhintaisia ja heikossa asemassa olevien väestöryhmien saatavilla. (65)Jotta EDCTP3-yhteisyritys menestyisi ja kannustaisi osallistumaan kumppanuuteen, yhteisyrityksen rahoitus olisi rajoitettava oikeussubjekteihin, jotka voivat saada rahoitusta Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmasta ja jotka ovat sijoittautuneet Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) yhteenliittymän muodostaviin valtioihin. Muihin unionin jäsenvaltioihin, assosioituneisiin maihin ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi kuitenkin voitava osallistua ehdotuspyyntöihin, vaikka ne eivät voi saada rahoitusta. Lisäksi muihin maihin kuin EDCTP3-yhteenliittymän osakasvaltioihin sijoittautuneiden yhteisöjen olisi voitava saada rahoitusta erityisten ehdotuspyyntöaiheiden tai kansanterveysuhkiin liittyvien ehdotuspyyntöjen tapauksessa, jos siitä määrätään työohjelmassa. EDCTP3-yhteisyrityksen olisi toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet, myös sopimukseen perustuvat toimenpiteet, unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Olisi myös pyrittävä tekemään tiede- ja teknologiasopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos sellaisiin kolmanteen maahan sijoittautuneet yhteisöt, joilla ei ole tällaista sopimusta, osallistuvat epäsuoraan toimeen rahoituksella, EDCTP3-yhteisyrityksen olisi ennen sopimuksen tekemistä sovellettava vaihtoehtoisia toimenpiteitä unionin etujen turvaamiseksi: toimen rahoituskoordinaattorin olisi oltava sijoittautunut unionin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja ennakkomaksun määrää ja avustussopimuksen vastuumääräyksiä olisi mukautettava taloudellisten riskien ottamiseksi asianmukaisesti huomioon. (66)Euroopan komission painopisteissä ”Ihmisten hyväksi toimiva talous” ja ”Euroopan digitaalinen valmius” edellytetään, että Euroopan teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, olisi muututtava vihreämmäksi, enemmän kiertotalouteen perustuvaksi ja digitaalisemmaksi samalla kuitenkin säilyttäen kilpailukykynsä maailmanlaajuisesti. Komissio on korostanut lääkinnällisten laitteiden ja digitaalisten teknologioiden roolia uusiin haasteisiin vastaamisessa ja sähköisten terveyspalvelujen käytössä, jotta voidaan varmistaa korkealaatuiset terveydenhuoltopalvelut, sekä kehottanut varmistamaan kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden, jotta voidaan vastata unionin tarpeisiin samalla tukien innovatiivista, maailman johtavaa eurooppalaista lääketeollisuutta. Innovatiivisen terveydenhuollon aloitetta edistävän yhteisyrityksen (Innovative Health Initiative, IHI), jäljempänä ’IHI-yhteisyritys’, tavoitteena on vahvistaa kilpailukykyä unionin terveysteollisuudessa, joka on yksi unionin osaamistalouden kulmakivistä, lisätä taloudellista toimintaa terveysteknologioiden ja erityisesti integroitujen terveysratkaisujen kehittämisessä ja siten toimia välineenä, jolla lisätään teknologista suvereniteettia ja edistetään yhteiskuntiemme digitalisaatiota. Nämä poliittiset painopisteet voidaan saavuttaa saattamalla yhteen keskeiset toimijat eli tiedeyhteisö, erikokoiset yritykset ja terveysinnovaatioiden loppukäyttäjät terveysalan tutkimusta ja innovointia koskevan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa. IHI-yhteisyrityksen olisi autettava saavuttamaan EU:n syöväntorjuntasuunnitelman ja mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan ”Eurooppalainen yhteinen terveys” ‑toimintasuunnitelman tavoitteet. IHI-yhteisyritys olisi sovitettava yhteen Euroopan uuden teollisuusstrategian, Euroopan lääkestrategian ja kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevan pk-yritysstrategian kanssa. (67)IHI-yhteisyritys perustuu IMI2-yhteisyrityksestä saatuihin kokemuksiin, mukaan lukien kyseisen aloitteen puitteissa covid-19-pandemian torjumiseksi tehty työ. IMI2-yhteisyritystä koskevan väliarvioinnin suositusten mukaisesti uuden aloitteen on tarpeen ”mahdollistaa muiden teollisuudenalojen aktiivinen osallistuminen lääketeollisuuden kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden asiantuntemusta uusien terveydenhuollon toimenpiteiden kehittämisessä”. Sen vuoksi aloitteen on katettava myös biolääkealan, bioteknologian ja lääketieteellisen teknologian alat, mukaan lukien digitaalialalla toimivat yritykset. Aloitteen soveltamisalan olisi katettava tautien ennaltaehkäisy, diagnosointi, hoito ja hallinta, ja siinä olisi otettava asianmukaisesti huomioon potilaille ja/tai yhteiskunnalle taudin vakavuuden ja/tai sairastuneiden määrän vuoksi aiheutuva rasite sekä taudin taloudelliset vaikutukset potilaille ja terveydenhuoltojärjestelmille. Rahoitetuilla toimilla on vastattava unionin kansanterveystarpeisiin ja tuettava sellaisten tulevien terveysinnovaatioiden kehittämistä, jotka ovat turvallisia, ihmiskeskeisiä, tuloksellisia, kustannustehokkaita ja kohtuuhintaisia potilaiden ja terveydenhuoltojärjestelmien kannalta. (68)Jotta varmistettaisiin parhaat mahdollisuudet tuottaa uusia tieteellisiä ideoita ja menestyksekkäitä tutkimus- ja innovointitoimia, IHI-yhteisyrityksen keskeisten toimijoiden olisi oltava erityyppisten julkisten ja yksityisten tahojen tutkijoita. Samalla loppukäyttäjien, kuten unionin kansalaisten, terveydenhuollon ammattilaisten ja terveydenhuollon palveluntarjoajien, olisi osallistuttava aloitteen strategiseen suunnitteluun ja toimiin ja varmistettava, että aloite vastaa niiden tarpeisiin. Lisäksi unionin tason ja kansallisten sääntelyviranomaisten, terveysteknologian arviointielinten ja terveydenhuollon maksajien olisi myös osallistuttava varhaisessa vaiheessa kumppanuuden toimintaan, kuitenkin varmistaen, ettei eturistiriitoja synny, jotta voidaan lisätä todennäköisyyttä, että rahoitettujen toimien tulokset täyttävät käyttöönoton edellyttämät vaatimukset, ja siten saavuttaen odotetut vaikutukset. Eri näkemykset auttaisivat kohdentamaan tutkimustoimet paremmin aloille, joilla on täyttämättömiä tarpeita. (69)Nykyiset terveyshaasteet ja ‑uhat ovat maailmanlaajuisia. Sen vuoksi kansainvälisten akateemisten, teollisten ja sääntely-ympäristön toimijoiden olisi voitava osallistua aloitteeseen, jotta voidaan hyötyä laajemmasta tietojen ja asiantuntemuksen saatavuudesta, vastata uusiin terveysuhkiin ja saavuttaa tarvittavat yhteiskunnalliset vaikutukset, erityisesti unionin kansalaisten terveystilanteen kohentuminen. Samaan aikaan suurin osa kumppanuuden toimista olisi kuitenkin toteutettava unionin jäsenvaltioissa ja Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmaan assosioituneissa maissa. (70)Kumppanuuden tavoitteissa olisi keskityttävä kilpailua edeltävään vaiheeseen ja siten luotava turvallinen tila eri terveysteknologioiden alalla toimivien yritysten väliselle tehokkaalle yhteistyölle. Aloitteen integroivan luonteen huomioon ottaminen, siilojen purkaminen terveydenhuollon eri alojen väliltä ja teollisuuden ja korkeakoulujen välisen yhteistyön vahvistaminen edellyttävät, että rahoitettujen hankkeiden olisi enimmäkseen oltava monialaisia. (71)’Keskeisillä digitaaliteknologioilla’ tarkoitetaan elektronisia komponentteja ja järjestelmiä, jotka tukevat kaikkia tärkeimpiä talouden aloja. Komissio on korostanut tarvetta hallita näitä teknologioita Euroopassa, jotta voidaan erityisesti toteuttaa EU:n poliittiset painopisteet, kuten teknologinen riippumattomuus. Ala on tärkeä ja eri sidosryhmien kohtaamat haasteet unionissa niin suuria, että tarvitaan kiireellisiä toimia, jotta Euroopan innovaatio- ja arvoketjuihin ei jäisi heikkoja lenkkejä. Sen vuoksi olisi perustettava unionin tason mekanismi, jolla yhdistetään ja keskitetään sellaista tukea, jota jäsenvaltiot, unioni ja yksityinen sektori antavat elektronisiin komponentteihin ja järjestelmiin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin. (72)Keskeiset digitaaliteknologiat ‑yhteisyrityksen, jäljempänä ’KDT-yhteisyritys’, olisi käsiteltävä selvästi määritettyjä aihealueita, jotka auttaisivat eurooppalaisia toimialoja suunnittelemaan, valmistamaan ja käyttämään innovatiivisinta teknologiaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset toimialat voivat säilyttää johtoasemansa erittäin kilpaillussa kansainvälisessä tilanteessa ja jotta voidaan kuroa umpeen kuilu Euroopan digitalisaation kannalta ratkaisevissa teknologioissa tavalla, jossa otetaan huomioon unionin keskeiset arvot, kuten yksityisyyden suoja, luottamus, tietoturva ja turvallisuus. Ekosysteemin arvoketjujen kaikkia segmenttejä edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia teknologioita ja saada innovaatiot nopeasti markkinoille. Myös avoimuus ja joustavuus asiaankuuluvien sidosryhmien, erityisesti pk-yritysten, yhteen saattamiseksi uusilla tai toisiinsa liittyvillä teknologian aloilla tai molemmilla on erittäin tärkeää. (73)KDT-yhteisyrityksellä olisi yhdistettävä välttämättömät rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotta voidaan pysyä mukana alan kiihtyvässä innovaatiotahdissa, luoda merkittäviä heijastusvaikutuksia yhteiskunnalle ja jakaa riskejä mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Sen vuoksi KDT-yhteisyrityksen osakkaina olisi oltava unioni, jäsenvaltiot ja Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelmaan assosioituneet maat vapaaehtoiselta pohjalta sekä yksityisinä osakkaina järjestöt, jotka edustavat niihin kuuluvia yrityksiä [ja muita elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toimivia yhteisöjä Euroopassa]. Jäsenvaltioiden osallistuminen helpottaa myös toiminnan yhdenmukaistamista kansallisten ohjelmien ja strategioiden kanssa, vähentää toimien päällekkäisyyttä ja hajanaisuutta ja varmistaa samalla synergiaedut sidosryhmien ja toimien välillä. (74)Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [8 artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti osallistujavaltioiden olisi valtuutettava KDT-yhteisyritys toteuttamaan epäsuorien toimien kansallisille osallistujille suoritettava osallistujavaltion osuus. Rahoituksen saajien olisi allekirjoitettava yhteisyrityksen kanssa yhteinen avustussopimus Horisontti Eurooppa ‑puiteohjelman sääntöjen mukaisesti, teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lainsäädäntö mukaan lukien, asianomaista avustustoimea tukevan unionin ohjelman mukaan. KDT-yhteisyrityksen olisi käsiteltävä maksupyynnöt ja suoritettava maksut edunsaajille. (75)Osoittaessaan osallistujavaltioiden rahoitusosuuksia epäsuorien toimien kansallisille osallistujille KDT-yhteisyrityksen olisi otettava huomioon, että osallistujavaltioiden on noudatettava tiukkoja kansallisia budjettisääntöjä. Tätä varten osallistujavaltioiden ja yhteisyrityksen olisi tehtävä oikeudellisesti sitova sopimus, jolla kukin osallistujavaltio sitoutuu maksamaan epäsuoriin toimiin osoitettavat rahoitusosuutensa täysimääräisesti ja toiminnan koko keston ajan. Tällaiset sopimukset olisi tehtävä yhteisyrityksen vuotuisen talousarviomenettelyn ja ohjelmasuunnittelun yhteydessä. Hallintoneuvoston olisi otettava nämä sopimukset asianmukaisesti huomioon hyväksyessään vuosittaista työohjelmaa. Vasta tämän jälkeen, ja yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti, menojen hyväksyjä voisi tehdä kyseisiä epäsuoria toimia koskevat talousarviositoumukset ja oikeudelliset sitoumukset.

(76)ECSEL-yhteisyrityksessä noudatettua käytäntöä jatkaen on tarpeen poiketa Horisontti Eurooppa ‑asetuksen [30 artiklasta], jotta voidaan soveltaa erisuuruisia korvausosuuksia osallistujatyypin (pk-yritykset, voittoa tavoittelemattomat oikeussubjektit) ja toimen tyypin mukaan kaikkien osallistujavaltioiden edunsaajiin. Tämä varmistaisi asianmukaisen tasapainon sidosryhmien osallistumisessa KDT-yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin ja edistäisi pk-yritysten osallistumista, kuten ECSEL-yhteisyrityksen väliarvioinnissa suositeltiin. (77)Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevalla unionin oikeudellisella kehyksellä pyritään uudistamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmää institutionaalisilla, operatiivisilla, teknologisilla ja sääntelytoimilla, joiden tavoitteena on parantaa sen suorituskykyä kapasiteetin, turvallisuuden, tehokkuuden ja ympäristövaikutusten osalta. (78)Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan tutkimushankkeella (Single European Sky ATM Research, SESAR), jäljempänä ’SESAR-hanke’, pyritään nykyaikaistamaan ilmaliikenteen hallintaa ja nivomaan yhteen teknologisia ja operatiivisia innovaatioita yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tukemiseksi. Sen tavoitteena on tarjota vuoteen 2035 mennessä teknologisia ratkaisuja erittäin suorituskykyiseen ilmaliikenteen hallintaan, jotta lentoliikenneala voisi toimia ruuhkattomalla ja entistä turvallisemmalla ja ympäristöystävällisemmällä tavalla. SESAR-hanke koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä jatkuvasta ja kehittyvästä yhteistyöprosessista, joissa määritellään, kehitetään ja otetaan käyttöön innovatiivisia teknologiajärjestelmiä ja toimintamenettelyjä, joihin myös Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmassa määritelty digitaalinen eurooppalainen ilmatila perustuu. (79)Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma, jäljempänä ’ATM-yleissuunnitelma’, on ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamisen suunnitteluväline kaikkialla Euroopassa, ja siinä yhdistetään ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja innovointitoimet käyttöönottoskenaarioihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi. (80)SESAR-yhteisyritys perustettiin ensimmäisen kerran vuonna 2007 tavoitteena hallinnoida SESAR-hankkeen määrittely- ja kehitysvaiheita yhdistämällä yhteisyrityksen osakkaiden antama julkisen ja yksityisen sektorin rahoitus ja hyödyntämällä sisäisiä ja ulkoisia teknisiä voimavaroja sekä toteuttaa ATM-yleissuunnitelma ja tarvittaessa ajantasaistaa sitä. Siinä luotiin uusi ja tehokas yhteistyömuoto sidosryhmien välille alalla, jolla edistyminen on mahdollista vain, jos kaikki sidosryhmät toteuttavat uusia ratkaisuja synkronoidusti. Koska SESAR-brändi on ollut menestys, myös yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan kolmannen tutkimushankkeen yhteisyrityksen, jäljempänä ’SESAR 3 ‑yhteisyritys’, olisi edelleen hyödynnettävä sitä. (81)SESAR 3 ‑yhteisyrityksen olisi hyödynnettävä SESAR-yhteisyrityksestä saatuja kokemuksia ja jatkettava ATM-tutkimuksen koordinoijana unionissa. SESAR 3 ‑yhteisyrityksen päätavoitteena olisi Euroopan tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistaminen ja yhdentäminen, mikä auttaisi nopeuttamaan alan digitalisaatiota ja tekemään alasta kestävämmän ja skaalattavamman liikenteen vaihteluiden mukaan. Yhteisyrityksen olisi vahvistettava innovoinnin avulla miehitettyjen ja miehittämättömien ilmakuljetuspalvelujen ja ilmaliikenteen hallintapalvelujen kilpailukykyä talouden elpymisen ja kasvun tukemiseksi. Sen olisi myös kehitettävä ja nopeutettava innovatiivisten ratkaisujen käytt