EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel 15.10.2002
KOM(2002) 557 lopullinen
KOMISSION KERTOMUS
KOHEESIORAHASTON VUO SIKERTOMUS (2001)
2SISÄLLYSLUETTELO
ESIPUHE 5
TIIVISTELMÄ 6
1. YLEISTÄ 8
1.1. Lähentyminen ja talouskehitys koheesiomaissa 81.1.1 Kreikka 81.1.2. Espanja 8
1.1.3. Irlanti 9
1.1.4. Portugali 101.2. Ehdollisuus 102. T
OIMINTAPERIAATTEET JA  MYÖNNETYT TUET 12
2.1. Yhteensovittaminen muiden yhteisön politiikkojen kanssa 122.1.1. Julkiset hankinnat 122.1.2. Kilpailu 122.1.3. Ympäristö 122.1.4. Liikenne 132.2. Yhteensovittaminen rakennerahastojen  kanssa: strategi set viitekehykset 14
2.2.1. Ympäristö 142.2.2. Liikenne 172.3. Talousarvio ja sen käyttö, maks usitoumus- ja maksumäärärahat 19
2.3.1. Käytettävissä olevat varat 192.3.2. Talousarvion toteuttaminen 202.3.3. Talousarvion toteuttaminen ed ellisellä kaud ella (1993-1999) 21
3. H
YVÄKSYTYT HANKKEET JA TOIMET 23
3.1. Rahaston tuki koheesiomaittain 233.1.1. Kreikka 233.1.1.1 Ympäristö 233.1.1.2 Liikenne 253.1.2. Espanja (myös syrjäisimmät alueet) 263.1.2.1 Ympäristö 263.1.2.2 Liikenne 30
33.1.3. Irlanti 31
3.1.3.1. Ympäristö 323.1.3.2. Liikenne 323.1.4. Portugali 333.1.4.1. Ympäristö 333.1.4.2. Liikenne 353.2. Tekninen apu ja tutkimukset 363.2.1 Rahaston yleinen toimintalinja 363.2.2. Komission aloitteesta annettu tekninen apu 364. S
EURANTA , VALVONTA JA VÄÄRINKÄYTÖKSET 37
4.1. Seuranta: Seurantakomiteat  ja tarkastuskäynnit 37
4.1.1. Kreikka 374.1.1.1 Seurantakomiteat 374.4.4.2. Tarkastuskäynnit 374.1.2. Espanja 374.1.2.1. Seurantakomiteat 374.1.2.2. Tarkastuskäynnit 384.1.3. Irlanti 384.1.3.1. Seurantakomiteat 384.1.3.2. Tarkastuskäynnit 394.1.4. Portugali 394.1.4.1. Seurantakomiteat 394.1.4.2. Tarkastuskäynnit 394.2. Tarkastuskäynnit ja päätelmät 394.2.1. Kreikka 404.2.2. Espanja 404.2.3. Irlanti 404.2.4. Portugali 404.2.5. Päätelmät 404.3. Väärinkäytökset ja tuen keskeyttäminen 415. E
NNAKKO - JA JÄLKIARVIOINTI 42
45.1. Yleistä 42
5.2. Hankkeiden käsittely ja ennakkoarviointi 42
5.3. Yhteistyö EIP:n kanssa hankkeiden arvioinnissa 425.4. Rahaston taloudellinen ja so siaalinen vaikutus jäsenva ltioissa ja ta loudelliseen ja
sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa, mukaan lukien vaikutukset
työllisyyteen 43
5.5. Jälkiarviointiohjelma 435.5.1. Ympäristö 435.5.2. Liikenne 436. T
OIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU , TIEDOTTAMINEN JA JULKISUUS 45
6.1. Vuosikertomuksen 2000 esittäminen 456.1.1. Euroopan parlamentti 456.2. Tiedottaminen  jäsenvaltioille 45
6.3. Muut tiedotustapahtumat 456.3.1. Tiedottaminen yhteis kuntaelämän osapuolille 45
6.4. Komission julkisuus- ja tiedotustoimet 45
L
IITE I 47
5ESIPUHE
Tämä vuosikertomus koskee koheesiorahaston toimintaa vuonna 2001.
Kyseessä on ohjelmakauden 2000–2006 toisen  vuoden toimintaa koskeva kertomus.
Kertomuksen esitystapa on koheesiorahastos ta annetun asetuksen mukainen. Siihen
on tehty muutoksia Euroopan parlamentin, ta lous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden
komitean huomautusten pohjalta.
Kertomuksen tavoitteena on myös olla hyödyllinen tietolähde kaikille, jotka ovat
kiinnostuneita Euroopan unionin taloude llisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden
tukemisesta ja kehittämisestä.
6TIIVISTELMÄ
Taloudellinen toimintaympäristö ja ehdollisuus
Koheesiorahastomaat ovat pääosin edelle en täyttäneet makroekonomiset kriteerit.
Ainoastaan Portugalissa on ollut erilainen tilanne.
Portugalin viranomaiset ilmoittivat 25. heinäkuuta 2002, että vuoden 2001 alijäämä
oli 4,1 % BKT:sta, mikä on selvästi enemmän kuin 3 %:n viitearvo. Tämän
ilmoituksen seurauksena komissio päätti aloittaa vakaus- ja kasvusopimustakoskevassa neuvoston päätös lauselmassa vahvistetun liia llista alijäämää koskevan
menettelyn.
Ongelma ei koske muita koheesiomaita.
Talousarvion toteuttaminen
Koheesiorahaston lopulliset määrärahat  vuodeksi 2001 olivat indeksoinnin jälkeen
2,715 miljoonaa euroa.
Maksusitoumukset ja maksut  toteutuivat seuraavasti:
Yhteenveto koheesiorahaston määrärahojen toteutumisesta vuonna 2001 (€)
Maksusitoumus-määrärahat Alkuperäiset LiikkeetLopulliset
määrärahatMaksetut Peruutetut Siirrot 2001
Talousarvio 2001 2 715 000 000 0 2 715 000 000 2 711 685 504 0 3 314 496
Määrärahasiirrot vuodelta 2000
(toteutumattomat)413 546 759 0 413 546 759 413 546 759 0 0
Uudelleen käyttöönotetut määrärahat
(vapautuneet vuodelta 2000)000000
Ennakoiden palautukset (korvaukset) 0 0 0 0 0 0
Yhteensä 3 128 546 759 0 3 128 546 759 3 125 232 263 0 3 314 496
Maksumäärärahat Alkuperäiset LiikkeetLopulliset
määrärahatMaksetut Peruutetut Siirrot 2001
Talousarvio 2001 2 860 000 000 0 2 860 000 000 1 983 398 232 876 601 768 0
Määrärahasiirrot vuodelta 2000
(toteutumattomat)300 000 000 0 300 000 000 0 300 000 000 0
E n n a k o i d e n  p a l a u t u k s e t  ( k o r v a u k s e t ) 000000
Yhteensä 3 160 000 000 0 3 160 000 000 1 983 398 232 1 176 601 768 0
Yhteensovittaminen rakennerahastojen kanssa: strategiset viitekehykset
Liikenne
Liikenteen osuus koheesiorahaston kaik ista maksusitoumuksista vuodeksi 2001 on
48,5 %. Kuten aikaisemminkin, komission pyrkimyksenä oli keskittää rahaston
toiminta rautatieliikenteen edistämiseen.
Ympäristö
Ympäristöalan osuus koheesiorahaston ka ikista maksusitoumuksista vuodeksi 2001
on 51,5 %. Ympäristöalan pai nopisteitä ovat jatkossa kin juomaveden hankinta,
jäteveden käsittely ja kiinteiden jätteiden käsittely.
7Tiedottaminen ja julkisuus
Brysselissä pidettiin 24. lokakuuta 2001 tiedotuskokous 15 jäse nvaltion kanssa.
Komissio esitteli kokouksessa luonnoksen asetukseksi hallinto- jatarkastusjärjestelmistä ja menettelystä koheesiorahastosta myönnettyyn tukeenliittyvien varainhoitoa koskevien oikaisujen  toteuttamiseksi se kä koheesiorahaston
vuosikertomuksen 2000.
Arviointi
Vuonna 1998 käynnistettiin kolmivuotinen jälkiarviointiohj elma. Hankkeita on
arvioitu yhteensä 120, joista 60 on ym päristöalan hankkeita  ja 60 liikennealan
hankkeita. Ympäristöalan ha nkkeiden toteuttamisessa ei ole ilmennyt suuria
ongelmia, ja hankkeille asetetut tavoitteet  on saavutettu. Liikennealan hankkeiden
toteutuksessa on sitä vastoin törmätty useisiin vaikeuksiin, jotka ovat johtaneet
lisäkustannuksiin ja aikataulujen viivästymiseen.
Väärinkäytökset ja tuen keskeyttäminen
Koheesiorahaston rahoituksen yhteydessä  esiintyvistä epäsäännönmukaisuuksista ja
perusteettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevantiedotusjärjestelmän perusta misesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1831/94
1
3 artiklan mukaan edunsaajina olevat jäse nvaltiot antavat komissi olle selvityksen
epäsäännönmukaisista tapauksista, joista  on tehty hallinnollinen tai oikeudellinen
esitutkinta.
Vuodelta 2001 yksi edunsaajina olevista  jäsenvaltioista, eli Kreikka, ilmoitti
komissiolle neljästä vääri nkäytöstapauksesta, jotka koskivat yhteensä 2 429 040
euroa. Komissiolle on ilmoitettu tässä yhteydessä, että kansalliset viranomaiset ovattoteuttaneet tarvittavat to imet yhteisön taloudellisten etujen suojelemiseksi.
Kolmessa näistä tapauksista menettelyt perusteettomasti maksettujen summientakaisinperimiseksi ovatkin  käynnissä, kun taas neljänne ssä tapauksessa hankkeesta
vastaavaa yrittäjää on kehotettu korjaam aan hankkeessa ilmenneet puutteet, mikä on
jo tehty.
Kolme muuta edunsaajana olevaa jäsenvaltio ta ovat ilmoittaneet komissiolle edellä
mainitun asetuksen perusteella, etteivät ne ole havainneet väärinkäytöksiä kyseisenä
vuonna.
                                                
1 EYVL 191, 29.7.94
81. Y LEISTÄ
1.1. Lähentyminen ja talouskehitys koheesiomaissa
1.1.1 Kreikka
Neuvoston 19. kesäkuuta 2000 tekemän pä ätöksen mukaisesti Kreikka liittyi
euroalueeseen 1. tammikuuta 2001 alkaen2. Vuonna 2001 Kreikan talouspolitiikka
noudatti ensimmäisen vakausohj elman suuntaviivoja. Ohje lma esitettiin vakaus- ja
kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti joulukuussa 2000. Ensimmäisenvakausohjelman tavoitteena oli vahvistaa talouspolitiikan vakautuslinjauksia japarantaa samalla markki noiden toimivuutta rakenneuudi stuksilla. Neuvosto julkaisi
ohjelmasta lausunnon 12. helmikuuta 2001
3.
Vaikka valtiontalouden tila nne paranikin vuonna 2001 huomattavasti vuoteen 2000
verrattuna, vuoden 2000 vakausohj elmassa julkiselle  taloudelle aset ettuja tavoitteita
ei saavutettu. Valtiontal ouden alijäämä oli 0,8 % BKT:sta vuonna 2000 ja laski 0,4
% :iin BKT:sta vuonna 2001. Valtiontalouden y lijäämä oli siis 0,1 % BKT:sta, johon
sisältyivät yleismaailmallisesta matkaviestintäjärjestelmästä (UMTS) saadut tulot.Vakausohjelmassa ennuste ttiin ylijäämän olevan 0,5 % BKT:sta vuonna 2001.
Julkiselle taloudelle asetet usta tavoitteesta jääminen  johtui tulojen, etenkin
verotulojen, vähenemisestä. Tähä n vaikuttivat odotettua hitaampi
reaalibruttokansantuotteen kasvu ja juoks evien menojen (pl. korkomenot) ylitys,
jonka kattaa osittain muiden kuin verotulo jen huomattava lisäänt yminen. Näitä tuloja
ovat pääasiassa matkapuhelintoimilupi en (UMTS) myynnistä saadut
budjetoimattomat tulot, jotka olivat noin 0,5 % BKT:sta. Perusylijäämä oli 6,3 %BKT:sta. Valtion velan osuus oli 102,8 % BKT:sta vuonna 2000 ja laski 99,7 %:iin
BKT:sta vuonna 2001.
Joulukuussa 2001 Kreikka esitti ensimmäisen  tarkistetun vaka usohjelman vuosiksi
2001–2004. Neuvosto esitti ohjelmasta arvionsa 12. helmikuuta 2002
4. Vuoden 2001
julkisen talouden tuloksen ja alkupe räisen ohjelman odot uksia hitaamman
reaalibruttokansantuotteen kasvue nnusteen perusteella tarkistetussa
vakausohjelmassa e nnustetaan valtiontalouden ylijäämän lisääntyvän vuosina 2001–
2004, vaikkakin odotettua hitaammin. Ylijääm än ennustetaan olevan 0,8 % BKT:sta
vuonna 2002 ja 1,0 % BKT:sta vuonna 2003. Va ltion velan suhteellisen osuuden
ennustetaan laskevan 97,3 %:iin BKT: sta vuonna 2002. Kreikan vakausohjelman
finanssipolitiikka perustuu suurten perusylijäämien säilyttämiseen. Tätä tukeekorkomenojen merkittävä väheneminen, mikä johtuu korkojen alenemisesta javaltion velkasuhteen supistumisesta
1.1.2. Espanja
Vuonna 2001 Espanjassa toteut etut talouspolitiikan tärk eimmät suuntaviivat esitettiin
tarkistetussa vakausohj elmassa vuosiksi 2001–2004. Ohje lmassa vahvistettiin viime
vuosina noudatettu talousstrategia, joka pe rustuu julkisen talouden vakauttamiseen ja
                                                
2 EYVL L 167, 7.7.2000.
3 EYVL C 77, 9.3.2001.
4 EYVL C 51, 26.2.2002.
9rakenneuudistuksiin. Neuvosto ka tsoi ohjelman olevan vakaus- ja kasvusopimuksen
mukainen5. Kansainvälisen taloudellisen taan tuman aikana BKT kasvoi 2,8 %
vuonna 2001, kun tarkistetussa vaka utusohjelmassa oli olete ttu sen kasvavan 3,6 % .
Vaikka tuotannon kasvu he ikkeni ja alijäämä oli 0,3 % BKT:sta vuonna 2000, tavoite
julkisen talouden rahoitusase man tasapainosta sa avutettiin, sillä ve lan osuus BKT:sta
oli hieman tarkistuksessa e nnustettua parempi. Sitä vast oin hintakehitys oli odotettua
epäedullisempaa, koska hinnaltaan vaihte levien tuotteiden hinnat nousivat ja
pohjainflaatio kiihtyi.
Kolmas tarkistettu va kausohjelma vuosiksi 2002–2005 esitettiin Euroopan
komissiolle 9. joulukuuta 2001, ja neuvosto esitti ohjelmasta arvionsa 12. helmikuuta
20026. Lausunnossaan neuvosto katsoi tarkistuksen olevan vakaus- ja
kasvusopimuksen määräysten mukainen sekä noudattavan talouspolitiikan laajoja
suuntaviivoja. Vuonna 2001 saavutettu julk isen talouden rahoitu saseman tasapaino
jatkuu myös vuosina 2002 ja 2003, kun taas vuosina 2004 ja 2005 valtiontaloudenodotetaan olevan hieman ylijäämäinen, edellisenä 0,1 % ja jälkimmäisenä 0,2 %
BKT:sta. Tarkistuksessa esitetty verotusta koskeva strategia pysyy ennallaanaikaisempiin ohjelmiin verrattuna. Stra tegia perustuu juoksevien menojen (pl.
korkomenot) rajoittamiseen, jota tuetaan korkomenoja vähentämällä. Näin voidaanlisätä julkisia investointeja. Ohjelma ssa suunnitellaan myös henkilökohtaisen
tuloverotuksen uudistamista, jonka on määrä tulla voimaan vuodesta 2003 alkaen.
Tämä edellyttää verorasituksen vähentämis tä siten, että se on sopusoinnussa julkisen
talouden vakauden säilyttä misen kanssa. Velan osuus BKT:sta laskee edelleen,
vuonna 2002 alle 56 %:iin ja ohjelmakauden l oppuun mennessä 50 %:iin.
1.1.3. Irlanti
Neuvosto katsoi Irlannin vakausohje lman vuosiksi 2001–2003 olevan vakaus- ja
kasvusopimuksen mukainen
7. Päinvastoin kuin aiempina  vuosina julkisen talouden
tulos jäi vuonna 2001 runsaasti tavoitteesta. S aavutettu ylijäämä oli arviolta 1,7 %
BKT:sta suunnitellun 4,3 %:n sijasta. Odot ettua heikompi tulos johtui pääasiassa
verotulojen voimakkaasta vähe nemisestä, mutta myös menot  ylittyivät jonkin verran.
Verotulojen vähäisyys johtuu suureksi osaksi heikommasta kasvusta, joka alittitodennäköisesti noin kahdella  prosenttiyksiköllä vuoden 2001 talousarvion taustalla
olevan 8,8 %:n kasvuoletuksen. Valtion vela n osuus BKT:sta laski edelleen noin 36
%:iin vuonna 2001.
Neuvosto esitti 12. helmikuuta 2002 arvi onsa uudelleen tarkistetusta
vakausohjelmasta vuosiksi 2002–2004
8. Vuonna 2002 Irlannin viranomaisten
tavoitteena on vähäinen ylijäämä, mutta sen jälkeen rahoitu saseman ennustetaan
vähitellen muuttuvan (hiema n) alijäämäiseksi. Vuos ien 2003–2004 julkisen talouden
ennusteisiin sisältyy kuitenkin laajat valmiussäännökset (odotta mattoman kehityksen
varalta), joita ilman kunkin vuoden tulos olisi hieman ylijäämäinen. Sen vuoksi
neuvosto ilmoitti päätelmissään, että mikä li näitä valmiussäännöksiä ei käytetä,
vakaus- ja kasvusopimuksen ta voitetta lähellä  tasapainoa olevasta  julkisen talouden
rahoitusasemasta noudatetaan yleisesti koko ohjelmakauden ajan. Velkakehityksen
                                                
5 EYVL C 109, 10.4.2001.
6 EYVL C 51, 26.2.2002.
7 EYVL C 77, 9.3.2001.
8 EYVL C 51, 26.2.2002.
10osalta vakausohjelma ssa arvioidaan velkasuhteen lähes vakiintuvan vuoteen 2004
mennessä hyvin alhaiselle tasolle eli 34 %:iin BKT:sta.
Viime vuosikymmenen huomattava n kasvun ansiosta Irlannin työttömyysaste laski
vuoden 1993 huippulukemista (15,6 %) nopeasti 3,8 %:iin vuonna 2001.
Kansainvälisen ja kotimaisen kas vun hidastuminen vuonna 2001 on kuitenkin
vuoden 2001 puolivälistä alkaen hieman nosta nut työttömyysastetta, joka oli 4,3 %
helmikuussa 2002. Irlanti on edistynyt huom attavasti nimellisen lähentymisen
saavuttamisessa. Nimellinen  BKT asukasta kohti oli 77 % EU:n keskiarvosta vuonna
1991, ja sen arvioidaan nousseen 121 %:iin vuonna 2001. Koska huomattava osa
tuotosta siirtyy pois maasta, BKTL saattaa olla parempi mittari Irlannin tuloksenarvioimiseen, ja se onkin noussu t 71 %:sta arviolta 102 %:iin.
1.1.4. Portugali
Vuoden 2001 julkisen talouden muutoksissa  noudatettiin tarkiste ttua vakausohjelmaa
(2001–2004), josta neuvosto antoi arvionsa 12. maaliskuuta 2001
9. Ohjelmassa
asetettiin julkisen talouden alijäämät avoitteeksi 1,1 % BKT:sta. Portugalin
viranomaiset arvioivat he lmikuussa 2002 annetussa ilmoituksessa alijäämäksi 2¼ %
BKT:sta. Odotettua hitaampi talouskasvu o li tärkeä syy siihen, e ttä julkisen talouden
tulostavoitteesta jäätiin  huomattavasti vuonna 2001. Tähä n vaikuttivat muutkin
taustatekijät, varsi nkin vuonna 2001 toteutetusta  välittömän verotuksen
uudistamisesta aiheutuneiden tulomene tysten aliarvioin ti sekä veronkannon ja
hallinnon tehostamisen ennuste ttua heikommat tulokset. Kesäkuussa hyväksytystä
menojen rajoituspaketista  huolimatta juoksevat menot (pl. korkomenot) ylittivät
tavoitteen.
Portugalin hallitus hyväksyi 13. joulukuuta 2001 kolmannen tarkistetun
vakausohjelman vuosiksi 2001–2005, ja neuvosto esitti siitä arvionsa 12. helmikuuta
2002. Vaikka julkiselle tal oudelle asetettua tavoitetta ei vuonna 2001 saavutettukaan,
tavoitteena on edelleen julkisen tal ouden rahoitusaseman tasapaino vuoteen 2004
mennessä. Tämä edellytt ää huomattavasti vaativampaa julkisen talouden
vakauttamista vuosina 2002–2004. Neuvosto katsoi, että kun talouden elpyminen on
saatu alkuun, Portugalin hallituksen on tehoste ttava toimiaan saavuttaakseen nopeasti
keskipitkän aikavälin tavoitteensa rahoitusaseman tasa painosta vuonna 2004.
Vähimmäisedellytyksenä on, että valtion talouden nimellisten juoksevien menojen
(pl. korkomenot) kasvu rajoitetaan ti ukasti 4 %:iin vuosina 2003 ja 2004. Lisäksi
voidaan tarvita erityistoimenpiteitä.
Portugalin viranomaiset ilmoittivat 25. heinäkuuta 2002, että vuoden 2001 alijäämä
oli 4,1 % BKT:sta, mikä on selvästi enemmän kuin 3 %:n viitearvo. Tämän
ilmoituksen seurauksena komissio päätti aloittaa vakaus- ja kasvusopimustakoskevassa neuvoston päätös lauselmassa vahvistetun liia llista alijäämää koskevan
menettelyn.
1.2. Ehdollisuus
Koheesiorahastomaat ovat pääosin edelle en täyttäneet makroekonomiset kriteerit.
Ainoastaan Portugalissa on ollut erilainen tilanne.
                                                
9 EYVL C 109, 10.4.2001.
11Portugalin viranomaisten ilmoitettua 25. heinäkuuta 2002 Portugalin alijäämän
vuonna 2001 olleen 4,1 % BKT:sta (ks. 1.1.4 koht a) komissio päätti laatia raportin
talous- ja rahoituskomitea lle, jonka lausuntoa odotetaa n. Tämän jälkeen komissio voi
esittää neuvostolle suosituksen, ja ne uvosto päättää miten asiassa edetään.
Ongelma ei koske muita koheesiomaita.
122. T OIMINTAPERIAATTEET JA  MYÖNNETYT TUET
2.1. Yhteensovittaminen muiden yhteisön politiikkojen kanssa
2.1.1. Julkiset hankinnat
Komissio kiinnittää erityistä huomiota siih en, että julkisia hankintoja koskevaa
yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan tarkasti koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden
yhteydessä.
Jo tukihakemusten käsittelyvaiheessa hakemuslomakkeessa edellytetään
tarjouskilpailuihin liittyvien ilmoitust en kopioiden sekä tarjouskilpailujen
ratkaisemismenettelyn moitteetonta sujumista koskevien muiden tietojentoimittamista. Jos tarjouskilpailua ei ole ra tkaistu vielä siinä vaiheessa, kun tukea
haetaan, edunsaajana olevan jäsenva ltion on toimitettava välimaksujen tai
loppuraportin esittämisen yhteyd essä tietoja julk isia hankintoja koskevien sääntöjen
noudattamisesta.
Komissio suorittaa eri tarkastuskäyntien yhteydessä myös rutiinitarkastuksia, jotka
koskevat julkisista hankinnoista a nnettuja yhteisön direktiivejä sekä
tarjouskilpailujen ratkaisumenettelyjen sääntöjenmukaisuutta.
2.1.2. Kilpailu
Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1164/94 säädetään,
että hankkeiden on oltava erityisesti kilpailupolitiikan  mukaisia. Tukihakemuksia
käsiteltäessä arvioidaan tältä osin lähinnä rahastosta tuettavien toimenpiteidenyhteensopivuutta perustamissopimuksen  kanssa sen varmistamiseksi, että
toiminnassa noudatetaan kaikilta  osin yhteisön kilpailus ääntöjä, ja erityisesti
valtiontukia koskevia sääntöjä.
Komissio toteaa aikaisemp aan tapaansa, että toimintaan ei yleensä liity
yhteensopivuusongelmia kilpailuoikeuden kanssa silloin, kun toiminta koskee
liikenneinfrastruktuurin edistämiseen tai ympäristön suojelemiseen tähtääviähankkeita, joista yksittäiset yritykset eivät voi saada erityistä hyötyä. Poikkeuksena
ovat julkisiin hankintoihin liittyvien tarjouskilpailujen ratkaisemista koskeviensääntöjen rikkomukset. Näin ollen yhteis ön kilpailuasioihin liittyvää valvontaa
jatketaan lähinnä sen varmistamiseksi, että infrastruktuurit ovat vapaasti saatavillakaikille toimijoille, jotka täyttävät vaadittavat tekniset ja juridiset edellytykset.
2.1.3. Ympäristö
Vuoden 2000 vuosikertomuksessa kuvaillaan ympäristöpolitiikan periaatteet, joista
säädetään perustamissopimuksen 174 artik lassa, sekä direktiivit, jotka liittyvät
läheisemmin koheesiorahastosta tu ettavien hankkeiden toteutukseen.
Kertomuksessa korostet aan samalla koheesiorahaston tuen merkitystä
perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa ja erityisesti erityisongelmienratkaisemisessa, kuten vesistöjen pilaantumisen vähentämisessä ja asianmukaisenjätehuollon järjestämis essä, ja toisaalta tarvetta sisällyttää ympäristönäkökohdat
liikenneinfrastruktuureihin niiden haittavaikutusten minimoimiseksi ja valvomiseksi.
13Vuonna 2001 komissio jatkoi ympäristölai nsäädännön toimeenpanemiseen tähtääviä
pyrkimyksiään sekä rahoittamalla suoraan jäteveden tai jätteiden käsittelyyntarkoitettuja infrastruktuureja että edellyttämällä eräiden direktiivien asianmukaistanoudattamista tuen saamisen ennakkoehtona. Tällaisia dire ktiivejä ovat toisaalta eri
aihealueita koskevat direktiivit, joilla on voimakas alueellinen ulottuvuus (kuten
luonnonsuojelua, jätehuoltoa ja  jätevesiä koskevat dire ktiivit) sekä toisaalta
ympäristövaikutusten arviointia koskeva direktiivi.
Yhteisön luetteloiden laatiminen Natura  2000 -verkostoon kuuluvist a suojelualueista
on jatkossakin tärkeällä sijalla komission toiminnassa. Ensimmäinen yhteisönluettelo Natura 2000 -suojelualueista hyväksyttiin 28.12.2001 Maka ronesian aluetta
(Kanariansaaria, Madeiraa ja Azoreita) varten.
Vuodesta 1995 toimitettavien Natura 2000 -a lueiden luetteloid en toimittamista on
huomattavasti vauhdittanut ko mission aloite, jonka mukaan tuen myöntäminen on
sidottu luetteloiden toimittamiseen.
Komissio arvioi tarvittaessa koheesiorahast osta myönnettävien tukien yhteydessä
tukihakemusten yhdenmukaisuutta luontot yyppi- ja lajidirektiivin 92/43/EY 6
artiklan kanssa.
Komissio arvioi yhdyskuntajätteen käs ittelyä koskevat tukihakemukset ottaen
huomioon alalla nouda tettavan politiikan ja lainsäädännön.
Yhdyskuntajätevesien käsittelyä
10 koskevia hankkeita voidaan  rahoittaa ainoastaan,
jos ne ovat asianmukaisia (mekaaninen tai biologinen käsittely tai jälkikäsittely senmukaan, onko alueet määritelty vä hemmän alttiiksi, normaaleiksi vai
haavoittumiselle alttiiksi) dire ktiivin 91/271/ETY mukaisesti.
Arvioidessaan tukihakemuksia komi ssio on ottanut huomioon myös hankkeiden
sisällyttämisen toimiviin yhdennettyihin järjestelmiin sekä niiden integroimisenvesistöalueita kos keviin suunnitelmiin.
Koheesiorahastosta rahoitettujen hankkeiden avulla on voitu toteuttaa saastuttaja
maksaa -periaatetta soveltamalla tuen eri tasoja
11. Saastuttaja maksaa -periaatteen
soveltamista tullaan pian vahvistamaan soveltamalla vesipuitedirektiiviä12.
2.1.4. Liikenne
Yhteistä etua koskevia Euroopan la ajuisen liikenneve rkon (TEN) hankkeita
rahoitetaan TEN-budjettikohdasta, kun taas koheesiorahastosta tuetaan ainoastaan
infrastruktuureihin liittyviä TEN-liikennehankkeita.
TEN-talousarvion ja koheesiorahaston välinen  yhteensovittaminen on tärkeää, koska
näissä yhteisön rahoitusvälineissä otet aan huomioon tarve kytkeä rakenteellisista
puutteista kärsivät saari- ja syrjäseutualueet sekä liikenteellisesti eristyksissä olevatalueet yhteisön keskusalueisiin.
                                                
10Direktiivi 91/271/ETY
11Työasiakirja nro 1, saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen, aluepolitiikan pääosasto
12Direktiivi 2000/60/EY
14TEN-asetuksen mukaan hankkeen samalle vaiheelle ei voida myöntää tukea sekä
TEN-talousarviosta että muista yhteisön rahoituslähteistä. Joissakin tapauksissahankkeita, joiden toteute ttavuustutkimukset on rahoitettu TEN-talousarviosta,
voidaan tukea koheesiorahastosta tai Eur oopan investointipankista (EIP), joista
myönnetään rahoitusta varsinaise n investoinnin rakennustöihin.
TEN-varainhoitoasetusta (EY N:o 2236/95) muutettiin asetuksella EY N:o 1655/99.
Näin haluttiin mahdollistaa keskipitkän  aikavälin suunn ittelu käyttämällä
monivuotisia tavoiteohjelmia, jotka on laadittu yhteisön rahoitusta sekä julkisen jayksityisen sektorin kumppanuuksien edis tämistä varten. Sa malla pieni osa
budjettivaroista (1-2 %) voidaan käyttää riskipääomalla raho itettujen hankkeiden
tukemiseen.
Komissio hyväksyi monivuotisia tavo iteohjelmia koskevan ehdotuksen vuosiksi
2001–2006 syyskuussa 2001. Siinä on varattu yhteensä noin 2,8 miljardia euroa 11ensisijaiseen hankkeeseen (Esseni n hankkeet), maailmanlaajuisia
satelliittinavigointijärjestelmiä  koskevaan hankkeeseen ("Galileo") sekä neljään
yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmään.
Vuonna 2001 monivuotisten ta voiteohjelmien mukaisille  TEN-T -hankkeille,
Galileo-hankkeelle ja  monivuotisten tavo iteohjelmien ulkopuolella  oleville yhteistä
etua koskeville hankkeille  myönnettiin maksusitoumuksina yhteensä 563 miljoonaa
euroa.
Vuonna 2001 tukea jaettiin liik ennemuodoittain siten, että  valtaosa TEN-liikenne -
talousarvioon kuuluvasta liike nnettä koskevasta yhteis ön rahoituksesta myönnettiin
rautatiehankkeille (lähes 55 %). Toisella ja kolmannella sijalla ovat Galileo-hanke(20,6 %) ja maantiehankkeet (12 %).
Komissio hyväksyi 12. syyskuuta 2001 liikenteen valkoisen kirjan, jossa
liikenneolosuhteiden paranta minen määritellään yhdeks i tärkeimmistä pohdittavista
aiheista seuraavien  seikkojen pohjalta:
– ruuhkien vähentäminen
– uusien infrastruktuurien, erityisesti rautatieinfrastruktuurien, toteuttaminen
– hinnoittelu keinona liikennemuotojen vä lisen uuden tasapai non saavuttamiseksi
ja infrastruktuurien rahoittamiseksi.
Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden saa vuttamiseksi komissio tukeutuu Euroopan
laajuisille liikenneverkoille  osoitetun talousarvion, koh eesiorahaston ja Euroopan
aluekehitysrahaston (EAKR:n) sekä liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen(ISPA:n) perusteella saatavilla olevaan rahoitukseen tulevissa jäsenvaltioissa.
2.2. Yhteensovittaminen rakennerahastojen  kanssa: strategi set viitekehykset
2.2.1. Ympäristö
Kreikka
Ympäristöalan strateginen v iitekehys esitetään omassa l uvussaan Kreikan strategisen
viitekehyksen ympäristöä koskeva ssa toimintaohjelma ssa vuosiksi 2000–2006.
15Komissio hyväksyi toimintaohjelman 24. heinäkuuta 2001 (päätös C(2001) 1357).
Strateginen viitekehys on yleinen toimin taväline, jonka ta voitteena on kannustaa
valtioita noudattamaan EU:n ympäristölains äädännöstä aiheutuvia velvoitteitaan sekä
edistämään kestävää kehitystä.
Koheesiorahasto osallistuu tämän ympäri stösuunnitelman rahoitukseen, mutta ei voi
vastata kaikkiin Kreikan infrastruktuuria kos keviin laajoihin tarpeisiin juomaveden,
yhdyskuntajätevesien ja kiinteiden jätteid en käsittelyn alalla. Rahoituksen odotetaan
kuitenkin ohjaavan kehitystä me rkittävästi oikeaan suuntaan.
Kiinteiden jätteiden huollon osalta  yleinen toimintasuunnitelma perustuu
kansalliseen kiinteiden jä tteiden jätehuoltosuunnitelma an. Suunnitelman on laatinut
ympäristöasioista, suunnittelusta ja julkis ista töistä vastaava ministeriö, ja se on
esitetty Euroopan unionille.
Toimintasuunnitelma perustuu ka nsallisella, aluee llisella ja paik allisella tasolla
sovittuihin jätehuoltosuunnite lmiin, ja sen yleisenä tavo itteena on kaiken tyyppisen
kiinteän jätteen asianmukainen käsittely sekä tarvittaessa ympäristön palauttaminenennalleen siellä, missä jätteet ovat heik entäneet sen laatua ja pilanneet sen.
Myös yhdyskuntajätevesien huoltoa varten  on laadittu vastaava suunnitelma, joka on
direktiivin 91/271/ETY vaatimusten  mukainen ja koskee koko maata.
Koheesiorahastosta ja EAKR:sta myönnettyj en varojen avulla Kreikan viranomaiset
voivat noudattaa kyseisen direktiivin säännöksiä.
Espanja
Koheesiorahastosta tukea saavat ensi sijaiset toiminta-ala t ohjelmakaudella 2000–
2006 ovat:
– yhdyskunta-, teollisuus- ja ongelmajätteiden huolto
– viemäröinti ja jäteveden käsittely
– vesihuolto.
Nämä toimet on toteutettava käyttämällä strategiseen yhteensovittamiseen perustuvaa
lähestymistapaa, joka on suunniteltu kutak in valittua alaa silmällä  pitäen. Toimet on
sisällytettävä ohjelmiin, joissa määritellään eri alojen toiminnan tärkeimmätpainopistealueet. Toimet on myös yhteens ovitettava sella isten samoihin aloihin
kuuluvien toimien kanssa, jotka saavat  tukea rakennerahastoista. Kunkin
alakohtaisen strategisen viitekehyksen sisältö on esitetty koheesiorahaston vuoden
2000 vuosikertomuksessa.
Espanjan tavoite 1- ja tavoite 2 -alue ita koskeva rakenneraha stojen ohjelmakausi
2000–2006 viimeisteltiin vuonna 2001 hallintovira nomaisen hyväksyttyä siihen
kuuluvat ohjelma-asiakirjoje n täydennykset, minkä jälkeen vahvistettiin eri
tyyppisille toimille rakennerahastoista myönnettävä tuki. Tietyt toimenpiteet liittyvätkoheesiorahaston ensisijaisiksi rahoituskohtei ksi valittuihin aloihin. Näihin aloihin
kuuluvista varoista ja hankkeista vastaav ien viranomaisten on yhteensovitettava
toimintansa kyseisten toimenpiteiden osalta.
16Irlanti
Irlannin viranomaiset esittelivät ympäri stöalan strategise n viitekehyksen vuonna
2000. Tätä viitekehystä käytetään edelleen perusteena harkittaessa tuen myöntämistä
yksittäisille jätevesi ä ja kiinteitä jätte itä koskeville hankke ille. Rakennerahasto-
ohjelmien ja koheesiorahaston ensis ijaisten rahoituskohteiden välinen
johdonmukaisuus voidaan varmistaa melko helposti, sillä koheesiorahaston tuki
kohdennetaan muutamille suurille  rakennushankkeille. Kiinteiden jätteiden alalla on
tehtävä suuria investointeja,  ja tätä alaa koskevia t ukikelpoisia hankkeita on vielä
esitettävä.
Ympäristöalan strategine n viitekehys esiteltiin yk sityiskohtaisemmin vuoden 2000
vuosikertomuksessa.
Portugali
Portugalin ympäristöalan strategisessa viitekehyksessä  vuosiksi 2000–2006
määritellään seuraavat ensisijaiset tavoitteet:
– kehitetään edelleen ja täydennetään  ympäristöalan perusinfrastruktuureja
– kehitetään mahdollisuuksia kestävää n kehitykseen, ympäristönsuojeluun ja
luonnonvarojen hoitoon.
Koheesiorahaston tukea varataan suurille  vesihuoltohankkeille, yhdyskuntajätevesien
poisto- ja käsittely hankkeille sekä kiinteän yhdyskuntajätteen
infrastruktuurihankkeille.
Vesihuollon sekä jäteveden poiston ja käsittelyn aloilla päätavoitteina on lisätä
merkittävästi näiden palvelujen piir iin kuuluvan väestön määrää. Vesihuollossa
tavoitteena on parantaa juomaveden laatua yhteisön direktiivien mukaisesti sekäparantaa vedenjak elun luotettavuutta.
Vuonna 2006 palvelujen piiriin kuuluva väestö, % (manner-Portugali)
Juomavesi 95
Jäteveden poisto ja käsittely 90
Kiinteän jätteen käsittely 98
Vesihuollon ja yhdyskuntajäteveden poiston ja käsittelyn varmis tamiseksi on yleensä
käytetty integroituja järjestelmiä. Niiden  ’perusyksiköitä’ ovat kuntien väliset veden
koko kierron kattavat järjes telmät, joita hallinnoi sa ma yksikkö. Kuntien välisiin
järjestelmiin kuuluu yleensä laajoja osia yh destä tai useammista jokialtaista. Näin
poiketaan aiemmasta tilanteesta, jossa us eimmat kunnat hoitivat om at järjestelmänsä.
Integroituja järjestelmiä ho itavat joko julkiset yritykse t, joissa kunnilla on nykyisin
merkittävä omistusosuus, ta i kuntien väliset yhdistykset, joilla on lain mukaan
erityisasema. Kummassakin tapauksessa integroitujen järjestelmien hoitovastuunsiirto ja jakaminen edellyttivät monimutk aisia neuvotteluita sekä palvelusopimusten
laatimista osa puolten välille.
Koheesiorahaston tukea täydentää EAKR :sta myönnettävä t uki, jonka avulla
rakennetaan tai kunnostetaan näiden järj estelmien pienempiä paikallisia osia.
Kaksitasoinen tukijärjestelmä on edelly ttänyt ja edellyttää jatkossakin hankkeen
koko kehittämisaikataulun ja en sisijaisten tavoitteiden tiiv istä yhteensovittamista,
17jotta koko järjestelmää voidaan hyödyntää asianmukaisesti. Järjestelmään kuuluvat
koheesiorahastosta rahoitetta vat ’perusyksiköt’ ja al ueellisiin ohjelmiin kuuluvat
pienemmät hankkeet (Norte, Centro, Alentejo, Lissabon ja  Vale do Tejo, Algarve,
Madeira ja Azorit).
Vuoden 2001 aikana perustettiin ympäristöa sioita käsittelevä alakohtainen ryhmä,
joka on yhteisön tukikehyksen seurantakomitean alainen. Yksi sen tärkeimmistätehtävistä on seurata ympäristöasioiden strategisen viitekehyksen toteuttamistaPortugalissa ja laatia siitä selvityksiä.
2.2.2. Liikenne
Kreikka
Kreikan liikennealan strateginen viitekehys hyväksyttiin tieliikenteen akseleita,
satamia ja kaupunkien ke hittämistä koskevan toimin taohjelman yhteydessä
maaliskuussa 2001 sekä raut ateitä, lentoken ttiä ja kaupunkiliike nnettä koskevan
toimintaohjelman yhteyde ssä huhtikuussa 2001. Strate giseen viitekehykseen
kuuluvat sekä toimet e ttä EAKR:sta myönnettävä osar ahoitus, joiden tavoitteena on
pääasiassa:
a) saattaa valmiiksi Euroopan laajuisten ve rkkojen ensisijaiset maantieliikenneakselit
eli PATHE-, EGNATIA- ja JOONIAN akseli sekä Korintti-Tripo li-Kalamata/Sparta
-moottoritie
b) saattaa valmiiksi PATHE-ra utatieliikenneakseli ja se n sähköistäminen Ateenasta
Bulgarian rajalle
c) saattaa valmiiksi sekä nykyaikaist aa Igoumenitsan ja Iraklionin satamien
infrastruktuuri ja
d) saattaa loppuun Kreikan lentoliikenteen valvontajärjestelmän nykyaikaistaminen.
Liikennealan painopistealueet nykyisellä  ohjelmakaudella  ovat sovitun strategian
mukaisesti moottoritiet, rautatiet ja satamat.
Tärkeimpänä tavoitteena on toteuttaa Eu roopan laajuisia verkkoja rakentamalla
ensisijaiset väylät PATHE ja EGNATIA.
Rautatieliikenteen alalla on toteutettava lisätoimia, jotta PATHE-
rautatieliikenneakseli sekä  Ateena-Thessaloniki-Pro machon rautatiekäytävän
sähköistys voidaan toteuttaa as ianmukaisesti ja täysimittaisesti.
Espanja
Espanjan viranomaiset esittivät komissi on ja jäsenvaltion välisten pohdintojen
yhteydessä asiakirjan, joka kosk ee investointeja Euroopan laajuisiin
liikenneverkkoihin (TEN) ja  jossa määritellään alan yleinen strategia
ohjelmakaudeksi 2000–2006. Tämä n asiakirjan täydennykseksi Espanjan
viranomaiset määrittelivät rakenne- ja kohe esiorahaston tukien käyttöstrategian
varmistaakseen paremmin näiden ka hden välineen välisen johdonmukaisuuden ja
täydentävyyden.
18Strategia, jonka mukaan rahastojen varoja käytetään Euroopan laajuisia
liikenneverkkoja koskevien investoi ntien rahoittamiseen, on suhteellisen
yksinkertainen ja selkeä, ja sen sisältö voidaan tiivistää seuraavasti:
– Strategisessa viitekehy ksessä mainitut nuolijuna radat (Madrid–Barcelona–
Ranskan raja, Madrid–V alladolid, Madrid–Valen cia ja Córdoba–Malaga)
muodostavat kuljetusmuotojen  välistä tasapainoa pa rantavat suuret akselit,
joiden avulla liikenne saadaan jakautumaan sekä järkevämmin että ympäristönkannalta edullisemmi n. Nämä hankkeet muodostavat kauden 2000–2006
merkittävän painopistealueen. Koska hankk eet ovat ensisijaisen tärkeitä ja
koskevat useita alue ita (Córdoba–Malaga -linjaa lukuun ottamatta),
koheesiorahasto on pääasiallinen rahoituslä hde näistä neljäst ä linjasta kolmelle.
Poikkeuksen muodostaa Córdoba–Malaga -lin ja, jota tuetaan EAKR:n varoista.
– Tuettaessa suuria raut atielinjoja pelkästään Euroopan rahastoista on
muistettava, että näiden rahastojen tuen vaikutusta on samalla pyrittävätehostamaan tukeutumalla julkisen ja yksityisen sektorin välisiinkumppanuuksiin. Rautatieliiken teessä tätä mahdollis uutta voidaan harkita
ainoastaan, jos luodaan kilpailukykyin en hinnoittelujärjes telmä, jonka avulla
muiden kilpailevien kuljetusmuotojen (tie- ja lentoliikenteen) käyttäjiä saadaankäyttämään rautateitä ja samalla saavutetaan kuljetusmuotojen välistä uuttatasapainoa kos keva tavoite.
– Nuolijunaratoihin tehtyjen investointien tavoitteita ei kuitenkaan saavuteta, jos
niiden ohella ei kehitetä myös tavanomaisia rautatielinjoja siten, että uusiennopeiden linjojen tuomat hyödyt ulottuvat koko maan alueelle. Koskakoheesiorahaston varoista ei voida tukea tämän tavoitteen edistämistä, EAKR:nvarojen ensisijainen käyttö näyttää olevan tärkein keino näiden linjojenhyötyjen ulottamiseksi tavoite 1-alueille.
– Suurikapasiteettiset tieliikenneväylät voi daan jakaa kahteen luokkaan: väyliin,
jotka täydentävät nykyisiä verkkoja ta i yhdistävät suuria liikenneakseleita
toisiinsa sekä väyliin, joiden päätehtävä on vähentää eräillä pitkällekehittyneillä alueilla es iintyviä ruuhkia. Ensiksi mainittuun luokkaan kuuluviin
väyliin tarvitaan välttämättä Euroopan rahastojen (EAKR:n) tukea. Toiseenluokkaan kuuluvien väylien rahoituks een saadaan yksityinen sektori
osallistumaan luomalla tiemaksujärjestelmiä.
– Satamat ja lentokentät ovat myös erityisen tärkeitä liikenteen infrastruktuureja.
Koska ne ovat kuitenkin pienille fyysisille alueille rajoittuvia eivätkäverkkomaisia infrastruktuur eja, kuten tieliikenteen infrastruktuurit, niiden
rahoittaminen meri- tai le ntokuljetusten hinnoittelun kautta on suhteellisesti
helpompaa. Espanjassa tähän tavoitt eeseen pyritään perustamalla näistä
infrastruktuureista vastaavia erityisiä julkisia elimiä. Näiden infrastruktuurienpuutteiden vähentämiseen tarvittavia i nvestointeja on kuitenkin jonkin verran
tuettava yhteisön rahastoista.
Irlanti
Irlannin viranomaiset esittelivät liikenneal an strategisen viitekehyksen vuonna 2000.
Tätä viitekehystä käytetään edelleen perusteena harkittaessa tuen myöntämistäyksittäisille tie- ja ra utatieliikennehankkeille. Ra kennerahasto-ohjelmien ja
19koheesiorahaston ensisijaisten rahoitus kohteiden välinen johdonmukaisuus voidaan
varmistaa melko helposti, sillä kohees iorahaston tuki kohdennetaan muutamille
suurille rakennushankke ille. Molempien alojen suurimma t ensisijaiset hankkeet on
valittu.
Liikennealan strateginen viitekehy s esiteltiin yksityiskohtaisemmin vuoden 2000
vuosikertomuksessa.
Portugali
Koheesiorahaston liikennettä koskeviin stra tegisiin suuntaviivoihin ei tehty suuria
muutoksia vuonna 2001.
Koheesiorahaston tuki keskittyi kuitenkin voimakkaasti rautatieliikenteeseen.
Pohjoisen linjan nykyaikaistamishankk eeseen kuuluvaan kahteen olennaiseen
rataosuuteen liittyvät työt käynnistettiin ja hyväksyttiin kaksi hakemusta, jotkakoskevat Lissabonista Alentejoon ja Algarv een johtavan suoran rautatieyhteyden
viimeistä osuutta.
Näin ollen kaikki pohjois–etelä-akselin nykyaikaistamiseen liittyvät hankkeet ovat
nyt käynnissä (lukuun ottamatta Lissaboni n ympäri kiertävää lyhyttä osuutta).
Yhdessä Algarven linjan muiden nykyai kaistamisinvestoin tien kanssa hankkeet
lyhentävät Lissabonin ja Faron väliseen matkaan kuluvan ajan 2 tuntiin 45 minuuttiin
vuonna 2004.
Rautatiealan kilpailukykyä tieliikenteen kanssa henkilöiden ja tavaran kuljetuksissa
ei ole tähän asti pystytty merkittävästi parantamaan. Tämä selittää rautatieliikenteenlisääntyvän painoarvon vuonna 2001 pyrittäe ssä parantamaan eri kuljetusmuotojen
välistä tasapainoa  koko Portugalin liik ennejärjestelmässä.
Lissabon–Faro-käytävään liittyvien invest ointien tukeminen koheesiorahastosta
parantaa jo Sinesin sataman ja kansallisen  verkon välisiä yhteyksiä ja vastaa siten
satamasta lähtevien ja satamaan tulevien tavaravirtojen kasvaviin kuljetustarpeisiin,ja sen on määrä elvyttää tämä rautatielinja sekä vahvistaa sen kilpailukykyätieliikenteen kanssa Algarveen  suuntautuvassa liikenteessä.
Kyseessä olevat investoinnit koskeva t suureksi osaksi radan kunnostus- ja
sähköistystöitä, joilla pyritä än kasvattamaan linjan nopeutta, luotettavuutta ja
turvallisuutta. Niiden ansiosta myös uusie n matkustajapalvelujen käyttöönotto tulee
olemaan kannattavaa kallistuvakorisia junia käyttämällä.
Lisäksi vuonna 2001 tehtiin päätös Li ssabonin metroverkkoon kuuluvasta osuudesta,
joka parantaa metroverkon ja kansainvälisen Orienten  rautatieaseman välisiä
yhteyksiä ja turvaa siten pääsyn kans ainväliseen rautatieverkkoon. Sillä odotetaan
olevan positiivisia vaikutuksia myös ympäristöön.
2.3. Talousarvio ja sen käyttö, ma ksusitoumus- ja maksumäärärahat
2.3.1. Käytettävissä olevat varat
Asetuksen 1164/94, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 1264/99, eli
koheesiorahastoasetuksen 4 artiklan m ukaisesti koheesiorahastolle osoitetut
maksusitoumusmäärärahat vuodeksi  2001 ovat 2 615 miljoonaa euroa vuoden 1999
20hintoina. Talousarvioon kirjattu lopullin en määrä indeksoinnin jälkeen on 2 715
miljoonaa euroa.
Koheesiorahastoasetuksen liitteessä I sääd ettyjä jäsenvaltiokohtai sia vaihteluvälejä
noudattaen määrärahojen ohjeellinen ja kautuminen maittain on seuraava :
Maa Alaraja Yläraja
Milj. euroa % Milj. euroa %
Espanja 1 655 61,0 % 1 723 63,5 %
Kreikka 434 16,0 % 488 18,0 %
Irlanti 54 2,0 % 163 6,0 %
Portugali 434 16,0 % 488 18,0 %
Tekninen apu 2 2
Budjettivallan käyttäjä pä ätti myös kirjata koheesiorahastoa varten 2 860 miljoonaa
euroa maksumäärärahoja.
Komissio päätti varainhoitoasetuksen 7 ar tiklan mukaisesti, että vuoden 2000 lopussa
käytettävissä olevat 413,5 miljoonan euron ma ksusitoumusmäärärah at siirretään ja
että maksumäärärahoja siirretään 300 miljoonaa euroa. Vuonna 2001 vapautetut 10,9
miljoonan euron määrärahat peruutetaan.
2.3.2. Talousarvion toteuttaminen
Seuraavissa taulukoissa esitetään koheesiorahaston budjettimäärärahojen
toteutuminen vuonna 2001 sekä mä ärärahojen siirrot vuodelle 2002.
Yhteenveto koheesiorahaston määrärahojen toteutumisesta vuonna 2001 (€)
Maksusitoumus-määrärahat Alkuperäiset LiikkeetLopulliset
määrärahatMaksetut Peruutetut Siirrot 2001
Talousarvio 2001 2 715 000 000 0 2 715 000 000 2 711 685 504 0 3 314 496
Määrärahasiirrot vuodelta 2000
(toteutumattomat)413 546 759 0 413 546 759 413 546 759 0 0
Uudelleen käyttöönotetut määrärahat
(vapautuneet vuodelta 2000)000000
Ennakoiden palautukset (korvaukset) 0 0 0 0 0 0
Yhteensä 3 128 546 759 0 3 128 546 759 3 125 232 263 0 3 314 496
Maksumäärärahat Alkuperäiset LiikkeetLopulliset
määrärahatMaksetut Peruutetut Siirrot 2001
Talousarvio 2001 2 860 000 000 0 2 860 000 000 1 983 398 232 876 601 768 0
Määrärahasiirrot vuodelta 2000
(toteutumattomat)300 000 000 0 300 000 000 0 300 000 000 0
Ennakoiden palautukset (korvaukset) 0 0 0 0 0 0
Yhteensä 3 160 000 000 0 3 160 000 000 1 983 398 232 1 176 601 768 0
Varainhoitoasetuksen 7 artiklan mukaisesti varainhoitovuoden lopussa
toteutumattomat määrärahat peruutetaan, ellei komissio ole tehnyt nimenomaista
siirtopäätöstä. Maksusitoumusmäärär ahat oli sidottu kokonaisuudessaan 31.
maaliskuuta 2002 mennessä. Maksumäärä rahoja ei siirretty vuodelle 2002.
Seuraavissa taulukoissa es itetään määrärahojen to teutuminen maittain ja
hankelajeittain (ymp äristöhankkeet, liikennehankkeet tai yhdistetyt hankkeet).
21Määrärahojen toteutuminen vuonna 2001 sekä vuodelle 2002 siirretyt määrärahat
Sidotut määrärahat 2001 (sisältää vuodelle 2002 siirretyt määrärahat)
Maa Ympäristö LiikenneYhdistetyt
hankkeetYhteensä
Määrä Osuus Määrä Osuus Määrä Määrä %
Espanja 865 912 007 51,7 % 810 332 029 48,3 % 0 1 676 244 036 61,8 %
Kreikka 253 138 698 54,2 % 214 261 684 45,8 % 0 467 400 382 17,2 %
Irlanti 39 734 066 34,6 % 75 265 934 65,4 % 0 115 000 000 4,2 %
Portugali 237 919 087 52,2 % 217 780 043 47,8 % 0 455 699 130 16,8 %
Tekninen apu 0 0,0 % 0 0,0 %  656 452 656 452
Yhteensä 1 396 703 858 51,5 % 1 317 639 690 48,5 %  656 452 2715 000 000 100,0 %
Maksetut määrärahat 2001
Maa Ympäristö LiikenneYhdistetyt
hankkeetYhteensä
Määrä Osuus Määrä Osuus Määrä Määrä %
Espanja 647 308 574 66,1 % 332 222 094 33,9% 0 979 530 668 49,5 %
Kreikka 161 587 555 63,4 % 93 393 201 36,6 % 0 254 980 756 12,9 %
Irlanti 203 731 649 65,5 % 107 313 707 34,5 % 0 311 045 356 15,7 %
Portugali 201 503 013 46,5 % 232 134 366 53,5 % 0 433 637 379 21,9 %
Tekninen apu 0 0,0 % 0 0,0 % 4 204 073 4 202 073
Yhteensä 1 214 130 792 61,3 % 765 063 368 38,7 % 4 204 073 1 983 398 233 100,0 %
Jotta saataisiin kuva vuonna 2001 anne ttujen maksusitoumusmäärärahojen
toteutumisesta, vuodelle 2002 siirrettyjen määrärahojen toteutuminen on otettu
mukaan edellä olevaan taulukkoon. Va rainhoitovuodelta 2000 varainhoitovuodelle
2001 siirrettyjen määrärahojen toteutumis ta ei sitä vastoin ole otettu mukaan
taulukkoon.
Määrärahojen toteuttamisella vuonna  2001 tasapainotettiin määrärahojen
jakautuminen koheesiomaiden kesken, sillä määrärahojen toteuttaminen vuonna
2000 poikkesi hieman komission hyväksymistä  ohjeellisista määrärahoista. Maat,
jotka olivat ylittäneet vuodelle 2000 osoitetu t määrärahansa, kuten Irlanti, saavat
vuonna 2001 vähemmän määrära hoja ja päinvastoin, kuten tilanne on esimerkiksi
Kreikan osalta.
Seuraavassa taulukossa esitetään määrär ahojen kumuloitu toteutuminen kaudella
2000–2001 maittain (lukuun ottama tta teknistä apua):
Maksusitoumusmäärärahojen kumuloitu toteutuminen 2000-2001 (mukaan lukien siirrot vuodelle n+1)
Maa Keskimääräinen osuus 2000 2001Yhteensä
(Milj. Euroa)
Espanja 61,02 % 1 601,3 1 676,9 3 278,2
Kreikka 16,81 % 435,6 467,4 903,0
Irlanti 5,30 % 169,6 115,0 284,6
Portugali 16,87 % 450,8 455,7 906,5
Yhteensä 100,00 % 2 657,3 2 715,0 5 372,3
2.3.3. Talousarvion toteuttamine n edellisellä kaudella (1993-1999)
Kauden 1993–99 määrärahat oli sidottu täysimääräisesti määräaikaan, eli
31.12.1999, mennessä. Seuraavassa taul ukossa esitetään kaudelta 1993–1999
maksattamatta olev ien sitoumusten ma ksattaminen vuonna 2001.
22Kauden 1993–1999 maksusitoumusten maksattaminen vuonna 2001
MaaMaksattamatta olevat
sitoumukset kauden
alussaVapautuneet MaksutMaksattamatta olevat
sitoumukset kauden
lopussa
Espanja 2 060 532 662 7 125 100 622 003 948 1 431 403 614
Kreikka 749 668 182 769 818 168 696 947 580 201 417
Irlanti 251 821 464 0 99 415 024 152 406 440
Portugali 320 356 542 2 414 493 162 610 592 155 331 457
Tekninen apu 1 393 518 561 659 521 698 310 161
Yhteensä 3 383 772 368 10 871 070 1 053 248 209 2 319 653 089
Kaudelta 1993–99 maksattama tta olevien sitoumusten määrä oli vuoden 2000
lopussa pienempi kuin koheesioraha ston talousarvio yhdeksi vuodeksi.
Merkittävä osuus maksattamatta olevista sitoumuksista liittyy uudelle kaudelle
2000–2006 jatketuista hankkeista. Tämä tar koittaa, että maks attamatta olevat
sitoumukset maksatetaan vä limaksujen eikä hankkeiden päättämisen yhteydessä.
233. H YVÄKSYTYT HANKKEET JA TOIMET
3.1. Rahaston tuki koheesiomaittain
3.1.1. Kreikka
Vuonna 2001 komissio hyväksyi koheesiorahaston tukea yhteensä 797,8 miljoonaa
euroa, josta 398,2 miljoonaa euroa oli maksusitoumuksia vuoden 2001talousarviosta.
Kun otetaan huomioon maksusitoumukset, jotk a tehtiin edeltävien vuosien päätösten
mukaan (69,2 miljoonaa euroa), vuonna 2001 tehtiin maksusitoumuksia yhteensä467,4 miljoonaa euroa.
Seuraavassa taulukossa esitetään vuonna 2001 hyväksytty koheesiorahaston tuki sekä
vuonna 2001 tehdyt maksusitoumukset yhteensä.
Tukikelpoiset kustannukset
yhteensäKoheesiorahaston tuki
yhteensäMaksusitoumukset
vuonna 2001*
Ympäristö 374 627 934 298 827 349 253 138 698
Liikenne 919 635 445 499 036 159 214 261 684
Koheesiorahasto yht. 1 294 263 379 797 863 508 467 400 382
Ympäristö, % 29 % 37 % 54 %
Liikenne, % 71 % 63 % 46 %
* Lukuihin sisältyvät vuoden 2001 ja sitä edeltävien vuosien päätösten mukaan tehdyt maksusitoumukset.
3.1.1.1 Ympäristö
Tilivuonna 2001 koheesiorahasto keskitti t ukensa seuraaviin painopistealoihin:
jätevesiin ja niiden käsitte lyyn, kiinteiden jätteiden huoltoon, vesihuoltoon ja tulvien
ennaltaehkäisyyn. Tavoitteena oli täydentää tukea toteuttamalla nykyisistäjärjestelmistä puuttuvat toime t sekä ottaa käyttöön sov ittu strateginen viitekehys.
Vuonna 2001 komissio hyväksyi koheesiorahaston tukea yhteensä 298,8 miljoonaa
euroa, josta 242,8 miljoonaa euroa oli maksusitoumuksia vuoden 2001talousarviosta. Hyväksytty tuki ja maksus itoumusmäärärahat jaka utuvat seuraavasti:
– Vuonna 2001 hyväksyttiin 21 uutta  hanketta, jo ille myönnettiin
koheesiorahaston tukea yhteensä 280,2 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 224,2
miljoonaa euroa oli maksusitoumuks ia vuoden 2001 talousarviosta.
Seuraavassa taulukossa on esitett y vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet:
24Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-
kustan-nuksetKoheesio-
rahaston tukiMaksu-
sitoumukset 2001
(euroa) (euroa)
CCI 2001GR16CPE 014 Vedenjakelu- ja jätevedenpoistoverkoston rakentaminen ja
parantaminen, jätevedenpuhdistamon laajentaminenLARISA n kunnassa25 000 000 18 750 000 15 000 000
CCI 2001GR16CPE013 Vedenjakelu- ja jätevedenpoistoverkoston rakentaminen ja
parantaminen, jätevedenpuhdistamon laajentaminenKARDITSAN  kunnassa20 000 000 15 000 000 12 000 000
CCI 2001GR16CPE 030 XIRIAS- joen kunnostaminen 40 194 000 29 443 500 23 554 800
CCI 2001GR16CPE 016 Nafplion vesijohtoverkoston, sadevesi- ja
jätevesiviemäriverkoston rakentaminen ja parantaminen11 372 000 8 529 000 6 823 200
CCI 2001GR16CPE 002 Länsi-Makedonian alueen integroitu
jätehuoltojärjestelmä (vaihe A)12 974 868 9 731 151 7 784 921
CCI 2001GR16CPE 003 Kozanin  kunnan ja sen läheisyydessä olevien alueiden
sisäisten ja ulkoisten vedenjakeluverkostojen rakentaminen
ja etävalvonta – vuotojen etävalvonta27 940 000 20 955 000 16 764 000
CCI 2001GR16CPE 004 Kaatopaikan rakentaminen (osa II) Länsi-Attikaan 21 300 000 15 975 000 12 780 000
CCI 2001GR16CPE 005 Sade- ja jäteveden poistoviemäri Prevezan kunnan muilla
alueilla10 271 460 7 703 595 6 162 876
CCI 2001GR16CPE 006 Igoumenitsan kunnan vesi- ja jätevesiverkosto 10 564 930 7 923 698 6 338 958
CCI 2001GR16CPE 001 Joanninan kunnan vesi- ja jätevesiverkoston laajentaminen,
parantaminen ja nykyaikaistaminen10 270 924 7 703 193 6 162 554
CCI 2001GR16CPE 007 Grevenan  kaupungin jätevesiverkosto ja
jätevedenpuhdistamo15 115 518 11 336 639 9 069 311
CCI 2000GR16CPE 007 Patraksen  kaupungin jäte- ja sadeveden poistoviemäri 14 271 500 10 703 625 8 562 900
CCI 2000GR16CPE 002 Patraksen  kaupungin vedenotto Piros-  ja Parapiros- joista:
tutkimukset ja pakkolunastukset14 600 000 10 950 000 8 760 000
CCI 2000GR16CPE 003 Korfun ja Paxin saarten laajennetun alueen vesihuolto: 1.
vaihe, tutkimukset ja pakkolunastukset10 271 460 7 703 595 6 162 876
CCI 2001GR1-CPE-024 Chalastran  kunnan jätevesiviemäriverkosto ja
jätevedenpuhdistamo19 515 000 14 636 250 11 709 000
CCI 2000GR16CPE023 Kilkiksen kunnan jäte- ja sadeveden poistoviemäri 15 800 000 11 850 000 9 480 000
CCI 2001GR16CPE022 Serreksen  kunnan vedenjakelu- ja viemäriverkoston
laajentaminen ja parantaminen11 000 000 8 250 000 6 600 000
2001-GR-16-C-PE-026 Jäte- ja sadevesiviemäriverkoston rakentaminen Kreetan
Herakleionissa ja Alikarnassoksessa sekä Herakleionin
jätevedenpuhdistamon parantamistyöt21.302.274 15.976.706 12.781.365
2001-GR-16-C-PE-009 Jätevesiviemäriverkoston rakentaminen Kreetan Khanian
kaupungin neljään kuntaan19.000.000 14.250.000 11.400.000
2001-GR-16-C-PE-025 Korfun  vedenjakelu, jäte- ja sadevedenpoisto 20.000.000 15.000.000 12.000.000
2001-GR-16-C-PE-008 Syroksen  Ermoupoliksen kunnan vesi-, sade- ja
jätevesiverkosto23.864.000 17.898.000 14.318.400
Yhteensä 374 627 934 280 268 952 224 215 161
– Komissio hyväksyi vuonna 2001 seitsemän muutospyyntöä edeltävinä vuosina
tehtyihin päätöksiin. Koheesiorahaston tuki oli 18,5 miljoonaa euroa ja semyönnettiin kokonaan maksusitoumuks ina vuoden 2001 talousarviosta.
Seuraavassa taulukossa esitetään vuonna 2001 hyväksytyt muutetut päätökset:
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-
kustan-nuksetKoheesio-
rahaston tukiMaksu-
sitoumukset
2001
(euroa) (euroa)
CCI 1994GR16CPE 003
94/09/61/029-3Jätevedenpoistoviemärin ja puhdistamon rakentaminen
Pyrgoksen kuntaan1 230 618  984 494  984 494
CCI 1995GR16CPE 001
95/09/61/011-10Evinoksen  pato: sähkömekaaniset laitteet  990 500  742 875  742 875
CCI 1994GR16CPE 001
94/09/61/027-3, 078Markopoulon kunnan jäteveden poistoviemäri ja
puhdistamon laajentaminen, Kalyvian kunnan jäteveden
poistoviemäri, Kouvaraksen kunnan jäteveden poistoviemäri10 867 161 8 145 814 8 145 814
CCI 1994GR16CPE 087
94/09/61/024Pargan  kunnan jäteveden poistoviemäri ja
jätevedenpuhdistamon rakentaminen2 680 000 2 144 000 2 144 000
CCI 1994GR16CPE 076
94/09/61/034Ano Liossian kaatopaikan kunnostaminen 6 670 000 5 336 000 5 336 000
CCI 1994GR16CPE055 Souflin  kunnan jätevesiviemäriverkosto ja
jätevedenpuhdistamo 440 518  352 414  352 414
CCI 1994GR16CPE074 Didymoteihon jätevesiviemäriverkosto ja
jätevedenpuhdistamo1 066 000  852 800  852 800
Yhteensä 23 944 797 18 558 397 18 558 397
25– Edeltävänä vuonna tehdyn päätöksen  mukaisesti vuoden 2001 talousarviosta
tehtiin maksusitoumuksia 10,4 miljoon aa euroa (Thessaloniki-Aliakmonin
vesihuolto).
– Jäsenvaltiot esittivät myös 54 pyyntöä päätösten muuttamisesta. Muutoksilla ei
ollut taloudellisia vaikutuks ia ja komissio hyväksyi ne. Toteutettavat muutetut
päätökset liittyvät pieniin muutoksiin fyysisessä kohteessa,rahoitussuunnitelman varo jen uudelleen kohdentamis een sekä sopimusten
laajentamiseen.
3.1.1.2 Liikenne
Kaikista komission vuonna 2001 hyväksymistä  tukipäätöksistä koheesiorahaston tuki
liikennealalle oli 499 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 214 miljoonaa euroa olimaksusitoumuksia vuoden 2001 talousarviosta.
Hyväksytty tuki ja maksusitoumus määrärahat jakautuvat seuraavasti:
– Vuonna 2001 hyväksyttiin kuusi uu tta hanketta, joille myönnettiin
koheesiorahaston tukea yhteensä 400,5 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 120,5
miljoonaa euroa oli maksusitoumuks ia vuoden 2001 talousarviosta.
Seuraavassa taulukossa esitetään vuonna 2001 hyväksytyt uudet hankkeet.
HANKKEEN NRO Maksusitou-
muksetRautatiet Moottoritiet Kulut yht. Koheesiora-
haston tuki
2000GR16CPT004
Uuden rautatien rakentaminen Limena Ikoniouhun31 823 091 31 823 091 143 000 000 71 495 710
2001GR16CPT003
Egnatia, osuus Nymfopetra-Rentina-Asprovalta17 905 500 17 905 500 160 580 675 88 428 566
2001GR16CPT001
Reitti Korintti-Tripoli-Megalopolis-Kalamata3 520 000 3 520 000 8 000 000 4 400 000
2001GR16CPT004
Via EGNATIA, METSOVO PANAGIA-eritasoliittymä32 070 941 32 070 941 255 710 613 140 814 720
2000GR16CPT005
Ohitustie Arta-Filippiada21 336 120 21 336 120 48 500 000 26 670 150
2000GR16CPT006
Ohitustie Agrinio13 829 985 13 829 985 125 000 000 68 737 500
Yhteensä 120 485 637 31 823 091 88 662 546 740 791 288 400 546 646
– Komissio hyväksyi kolme muutospyyntöä edeltävinä vuosina tehtyihin
päätöksiin. Koheesiorahaston tuki oli 98,5 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 35
miljoonaa euroa oli maksusitoumuks ia vuoden 2001 talousarviosta.
Seuraavassa taulukossa on esitett y vuonna 2001 hyväksytyt muutetut
päätökset.
HANKKEEN NRO Maksusitou-
muksetMoottoritiet Kulut yht. Koheesio-
rahaston tuki
1994GR16CPT941
PATHE - osuus Raches-Agroinvest inst. (240 km:stä 244 km:iin)3 651 817 3 651 817 15 601 387 8 591 372
1994GR16CPT942 "
PATHE, osuus: SKOTINA-LITOHORO-DION-KATERINI6 586 212 6 586 212 28 537 050 15 714 783
940833036 940965016-k
KOHEESIO - VIA EGNATIA, DODONIN TUNNELIN OSUUS24 709 462 24 709 462 134 705 720 74 183 358
Yhteensä 34 947 491 34 947 491 178 844 157 98 489 513
– Edeltävinä vuosina tehtyjen päätöste n perusteella vuoden 2001 talousarviosta
tehtiin maksusitoumuksia yhteensä 58,8 miljoonaa euroa.
– Jäsenvaltiot esittivät myös 11 pyyntöä päätösten muuttamisesta. Muutoksilla ei
ollut taloudellisia vaikutuks ia ja komissio hyväksyi ne. Toteutettavat muutetut
päätökset liittyvät pieniin muutoksiin fyysisessä kohteessa,
26rahoitussuunnitelman varo jen uudelleen kohdentamis een sekä sopimusten
laajentamiseen.
3.1.2. Espanja (myös syrjäisimmät alueet)
Komissio hyväksyi koheesiorahastosta ma ksettavan tuen määräksi 2 213 miljoonaa
euroa, josta 1 677 miljoonaa euroa sidottiin vuoden 2001 talousarviossa. Nämäsitoumukset, joista 51,7 % koskee ympä ristöalan hankkeita ja 48,3 % liikenteen
infrastruktuureja, perustuvat tänä vuonna tehtyihin uusiin päätöksiin sekä
aikaisemmin tehtyjen päätösten muutoks iin ja vuosittaisiin osuuksiin. Seuraavassa
taulukossa esitetään tuen määrä aloittain.
Tukikelpoiset kustannukset yhteensä*
(milj. euroa)Koheesiorahaston tuki yhteensä
(milj. euroa)Maksusitoumukset 2001*
(milj. euroa)
Ympäristö 1 400 1 092  867
Liikenne 1 621 1 121  810
Koheesiorahasto
yhteensä3 020 2 213 1 677
Ympäristön osuus 50,5 % 49,3 % 51,7 %
Liikenteen osuus 49,5 % 50,7 % 48,3 %
* Luvut on pyöristetty.
3.1.2.1 Ympäristö
Koheesiorahasto jatkoi tukensa keskittä mistä kolmeen painopistealaan: vesihuoltoon,
viemäröintiin ja jätevede n puhdistukseen sekä kiinteiden yhdyskuntajätteiden,
teollisuusjätteiden ja ongelmajätteiden huoltoon. Tänä vuonna hyväksyttiin
poikkeuksellisesti kolme kaupunkiympäristöön liittyvää hanketta, jotta aikaisemmin
hyväksyttyjen hankkeiden toinen vaihe voitiin saattaa päätökseen. Tavoitteena oliauttaa kuntia ja alueita parantamaan juomaveden jakeluaan ja jätevesiverkostojaansekä jätteiden keräystä ja käsittelyä.
Koheesion tuen jakautuminen aloittain osoittaa, että viemäröintiä ja jäteveden
puhdistusta koskevat hankke et ovat vieläkin saaneet suurimman määrän
ympäristöhankkeille osoitetu ista määrärahoista, ja että tänä vuonna jäteala on
toisena.
Ala Tuki-kelpoiset kustan-
nukset yhteensä*
(milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki yhteensä
(milj. euroa)Osuus
tuestaMaksusitoumukset 2001*
(milj. euroa)
Vesihuolto 267,13 218,19 19,99 162,66
Viemäröinti ja jäteveden puhdistus 575,99 464,94 42,59 375,50
Kiinteiden jätteiden huolto 550,63 403,75 34,33 301,37
Kaupunkiympäristö 41,23 32,98 3,02 26,38
Tekninen apu 0,95 0,81 0,07 0,65
Yhteensä 1 456,24 1 137,94 100,00 866,56
Vesihuolto
Yhteisön vesihankkeille myöntämän tuen määrä vuonna 2001 on 218,2 miljoonaa
euroa, mikä on 20 % ympäristöalalle annetuista määrärahoista.
Tällä alalla rahoite ttujen hankkeiden avulla voidaan  turvata juomaveden riittävä
saanti ja taata kuluttajille jaeltavan veden laatu yhteisön direktiivien mukaisesti.Hankkeilla voidaan parantaa juomaveden  laatua useissa kaupungeissa, kuten
Granadan suurkaupunkialueella Murcian ja Alicanten maa kunnassa (rakentamalla
tunneli juomaveden johtamiseksi nä ille alueille) sekä ratkaista kuivuuden
27aiheuttamat ongelmat Cór doban maakunnassa (Coladan  pato) ja Huelvassa
(Andevalon alue).
VESIHUOLTO – Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-
kustan-nukset
(milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki (milj. euroa)
2000 ES 16 C PE 008 Guadianan valuma-alueen yhdyskuntien vesihuolto: Coladan pato 17 516 490 13 137 367
2000 ES 16 C PE 010 Seguran valuma-alueen yhdyskuntien vesihuolto 77 957 530 66 263 900
2000 ES 16 C PE 011 Ebron valuma-alueen yhdyskuntien vesihuolto 10 789700 9 171 245
2000 ES 16 C PE 074 Vedenhankintatoimet Kanariansaarilla. 2001 – ryhmä I 18 030 380 14 424 304
2000 ES 16 C PE 078 Dueron valuma-alueen vesihuolto – 2001 5 389 000 4 311 200
2000 ES 16 C PE 094 Tajon valuma-alueen vesihuolto – 2001 12 578 895 10 063 116
2000 ES 16 C PE 113 Ebron valuma-alueen vesihuoltohankkeet – 2001 – ryhmä 1 7 301 580 5 841 264
2000 ES 16 C PE 115 Guadianan valuma-alueen vesihuolto – 2001 – ryhmä 1 19 474 109 15 579 287
2000 ES 16 C PE 121 Pohjoisen valuma-alueen vesihuolto 2001 – ryhmä 2001 13 639 823 10 911 858
2000 ES 16 C PE 133 Guadianan valuma-alueen yhdyskuntien vesihuolto: Andevalon alue 14 274 020 11 419 216
2001 ES 16 C PE 002 Lorcan ja Puerto Lumbrerasin vesihuolto 10 691 899 9 088 114
2001 ES 16 C PE 020 Vedenhankintatoimet Kanariansaarilla. 2001 – ryhmä II 5 201 930 4 161 544
2001 ES 16 C PE 023 Pohjoisen valuma-alueen vesihuolto: Asturia. 2001 8 187 144 6 549 715
2001 ES 16 C PE 039 Montejurran kuntainliiton koillisen alueen vesihuolto 9 991 826 7 993 461
2001 ES 16 C PE 040 Granadan suurkaupunkialueen juomavedenhankinta 28 170 639 22 536 511
Jäteveden käsittely
Tähän alaan käytettiin 465 miljoonaa euroa vuonna 2001, eli 43 % koheesiorahaston
ympäristöalalle antamista tuista, mikä on suurin osa tällä alalla käytettävissä olevistavaroista. Ponnistelut keskittyivät jälleen kerran direktiivin 91/271/ETY
täytäntöönpanoon ja kansallis en jäteveden viemäröin ti- ja puhdistussuunnitelman
laatimiseen.
Tärkeimmillä valuma-a lueilla toteutetta via hankkeita ja ha nkeryhmiä koskevia
päätöksiä tehtiin 32, ja lisäksi tehtiin yksi päätös, joka koskee jo hyväksytynhankkeen muuttamista. Hankkeet liittyvät puhdistusverkostojen, poistoviemärien ja
puhdistamojen parantamiseen.
28JÄTEVEDEN KÄSITTELY - Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-kustan-
nukset (milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki (milj. euroa)
2000ES16CPE005 Seguran valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus 35 812 000 28 649 600
2000ES16CPE026 Guadalquivirin valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus:
Doñanan ympäristö5 051 000 4 293 350
2000ES16CPE040 Baskimaa: Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus
– III18 288 000 14 630 400
2000ES16CPE067 Guadianan valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus: Campiña
Sur, Guadajira-joki ja Vegas Bajas55 593 000 47 254 050
2000ES16CPE068 Júcarin valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus: Alziran
jätevedenpuhdistamo22 291 000 18 947 350
2000ES16CPE070 Dueron valuma-alueen jätevedenpoisto ja vedenhankinta 2001 8 765 589 7 012 471
2000ES16CPE073 Kanariansaaria koskevat jätevedenpoisto- ja -puhdistushankkeet 14 311 412 11 449 130
2000ES16CPE075 Guadianan valuma-alueen jätevedenpoisto- ja -puhdistushankkeet –
(ryhmä 2001)7 947 582 6 358 065
2000ES16CPE077 Eteläisen ja Guadalquivirin valuma-alueen jätevedenpuhdistus ja
vedenhankinta16 740 149 13 392 119
2000ES16CPE079 Dueron valuma-alueen jätevedenpoisto 2001 – ryhmä 1 12 389 685 9 911 748
2000ES16CPE080 Júcarin valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus –2001 –
ryhmä 19 573 982 7 659 186
2000ES16CPE082 Jätevedenpoisto ja -puhdistus Katalonian paikallisyhteisöissä.
Ebron valuma-alue – ryhmä 200025 831 026 20 664 821
2000ES16CPE085 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoistohankkeet III: Baskimaa –
2001 – ryhmä 224 392 387 19 513 910
2000ES16CPE086 Ripoll- joen valuma-alueen vesihuoltoa koskeva integroitu hanke –
Sabadell11 665 762 9 332 610
2000ES16CPE090 Guadalquivirin valuma-alueen jätevedenpoisto- ja -
puhdistushankkeet – 2001 – ryhmä 117 256 819 13 805 455
2000ES16CPE096 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoistohankkeet: Galicia –
ryhmä 200120 013 023 16 010 418
2000ES16CPE097 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoistohankkeet: Asturia –
ryhmä 20017 999 745 6 399 796
2000ES16CPE104 Terrasan kaupungin viemäriverkoston uudelleensuunnittelu 10 453 800 8 363 040
2000ES16CPE105 Guadalquivirin valuma-alueen jätevedenpoisto- ja -
puhdistushankkeet– 2001 – ryhmä 217 465 354 13 972 283
2000ES16CPE129 Baleaarien valuma-alueen jätevedenpoisto – 2001 – ryhmä 1 4 818 960 3 855 176
2001ES16CPE015 Dueron valuma-alueen jätevedenpoisto 2001 – ryhmä 2 18 858 662 15 086 930
2001ES16CPE016 Guadianan valuma-alueen jätevedenpoisto -2001 – ryhmä 2 8 791 770 7 033 416
2001ES16CPE018 Ebron valuma-alueen jätevedenpoisto: Katalonian sisäiset altaat:
2001 – ryhmä 324 707 273 19 765 818
2001ES16CPE022 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoisto ja vedenhankinta –
Galicia –20018 589 716 6 871 773
2001ES16CPE032 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoisto: Galicia – 2001 – ryhmä
210 605 737 8 483 790
2001ES16CPE034 Ebron valuma-alueen jätevedenpoistotoimet – 2001 – ryhmä 2 7 632 857 6 106 286
2001ES16CPE036 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoisto: Galicia – 2001 – ryhmä
324 446 167 19 556 934
2001ES16CPE048 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoisto: Asturia – 2001 – ryhmä
215 379 899 12 303 919
2001ES16CPE049 Pohjoisen valuma-alueen jätevedenpoisto: Baskimaa – 2001 –
ryhmä 127 456 928 21 965 542
2001ES16CPE051 Kanariansaarten valuma-alueen jätevedenpoisto – 2001 – ryhmä 2 6 521 500 5 217 200
2001ES16CPE056 Tajon valuma-alueen jätevedenpoisto ja -puhdistus – 2001 – ryhmä
235 472 793 28 378 234
2001ES16CPE061 Tajon valuma-alueen jätevedenpoisto – 2001 – ryhmä 3 18 703 718 14 962 974
Jätteet
Espanjan viranomaiset esittivät useita  jätealaa koskevia hankkeita vuonna 2000
hyväksytyn kansallisen jäte suunnitelman toteuttamiseksi.
Vuodeksi 2001 tehtiin päätökset 23:sta jäte huoltoa koskevasta hankkeesta sekä yksi
päätös aikaisemmin hyväksytyn ha nkkeen muuttamisesta. Hankkeet ovat
suurimmaksi osaksi joko kunnallisia tai itseh allintoalueittain ry hmiteltyjä hankkeita.
Tukea myönnettiin yhteensä 375 miljoonaa euroa, mikä on 34 % ympäristöllemyönnetystä kokonaistuesta.
29Etusija annettiin kiinteää yhdyskuntajät että koskeville ha nkkeille, jotka liittyvät
jätteiden valikoivaan keräykseen, kompostointi- ja kierrätyslaitoksiin,biokaasuntuotantolaitoksiin, pneumaattiseen keräysjärjestelmään sekäkaatopaikkojen, kuten Madridissa sija itsevan Valdemingómezin kaatopaikan,
sulkemiseen ja kaatopaikkakaasujen hyödyntämiseen energiantuotannossa.
JÄTTEET – Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-kustan-
nukset (milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki (milj. euroa)
2000ES16CPE002 Kiinteän yhdyskunta- ja teollisuusjätteen hyödyntämislaitos
Kantabriassa65 194 920 15 405 578
2000ES16CPE014 Jätehuoltoa koskevat toimet Asturiassa 2001 – ryhmä I 8 668 100 1 134 000
2000ES16CPE018 Jätehuoltoa koskevat toimet Kastilia-La-Manchassa 20 709 900 16 567 920
2000ES16CPE020 Jätehuoltoa koskevat toimet Extremadurassa (yleissuunnitelman 2.
vaihe)16 972 500 13 578 000
2000ES16CPE029 Jätehuoltoa koskevat toimet Murciassa 11 083 500 8 866 800
2000ES16CPE069 Uuden laitoksen rakentaminen hajoavan kiinteän yhdyskuntajätteen
kompostointia ja biokaasun tuottamista varten sekä Pintonkaatopaikkakaasun hyödyntämiseksi energiantuotannossa45 580 758 36 464 606
2000ES16CPE132 Palma de Mallorcan vanhan kaupungin kiinteän yhdyskuntajätteen
pneumaattinen keräysjärjestelmä15 311 600 12 249 280
2000ES16CPE138 Jätehuolto Andalusiassa – 2001 – ryhmä 1 31 636 559 25 309 247
2000ES16CPE140 Jätehuolto Kastilia-La-Manchassa – 2001 – ryhmä 1 16 564 736 13 251 789
2000ES16CPE141 Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen jätehuolto – 2001 35 517 017 28 413 614
2000ES16CPE146 Jätehuolto Melillassa 3 792 471 3 033 977
2001ES16CPE005 Jätteiden valikoiva keruu Zarzaquemada Surissa ja Zarzaquemada
Norten lajittelujärjestelmän laajentaminen10 930 910 8 744 728
2001ES16CPE007 Jätehuolto Andalusiassa – 2001 – ryhmä 2 16 348 755 13 079 004
2001ES16CPE009 Jätehuolto Asturiassa – 2001 12 899 865 10 319 892
2001ES16CPE010 Jätehuolto Kataloniassa – 2001 16 088 089 12 870 471
2001ES16CPE011 Jätehuolto Galiciassa – 2001 – ryhmä 1 10 070 843 8 056 674
2001ES16CPE012 Jätehuolto Madridissa – 2001 – ryhmä 2 76 785 683 61 428 546
2001ES16CPE014 Maanalaiset yhdyskuntajätesäiliöt, Kantabria 3 355 297 2 684 238
2001ES16CPE026 Jätehuolto Valenciassa – 2001 – ryhmä 2 39 256 200 31 404 960
2001ES16CPE030 La Riojan kiinteän yhdyskuntajätteen käsittely-, kierrätys- ja
hyödyntämislaitos9 766 446 7 813 157
2001ES16CPE045 Jätehuolto Galiciassa – 2001 – ryhmä 2 26 270 031 21 016 025
2001ES16CPE046 Biokaasujen tuottamista koskeva suunnitelma osana La Ribera-
Navarran jätehuoltoa4 577 603 3 662 082
Kaupunkiympäristö
Tällä alalla tehtiin poikkeuksellisesti kolme päätöstä. Tarkoitus on täydentää
aikaisemmin hyväksyttyjä ha nkkeita toteutta malla niiden toinen vaihe. Tälle alalle
myönnettiin vuonna 2001 tukea 33 miljoonaa euroa, eli 3 % ympäristöllemyönnetystä kokonaistuesta.
KAUPUNKIYMPÄRISTÖ – Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-kustan-
nukset
(milj. euroa)Koheesio-
rahaston tuki
(milj. euroa)
2000ES16CPE043 Pamplonan jokien kunnostus: Arga (2. vaihe), Elorz ja Sadar 10 800 638 8 640 510
2000ES16CPE061 Besos-joen suiston ympäristön kunnostaminen. Vaihe II 16 275 417 13 020 333
2001ES16CPE060 Katalonian itsehallintoalueen kuntien kaupunkiympäristön kunnostus 14 149 877 11 319 901
Tekninen apu
Koheesiorahaston hallinnon tueksi my önnettiin täksi kaudeksi 812 268 euroa.
Teknisellä avulla pyr itään parantamaan esitettyjä hankkeita koskevien
tukihakemusten laatua, vahvistamaan hankkeiden ar viointia ja seurantaa,
hallinnoimaan tarkastuskäyntejä sekä hel pottamaan itsehallintoalueiden ja kuntien
työtä koheesiorahaston hallinnossa.
30Syrjäisimmät alueet
Toiminnassa otetaan edelleen huomioon syrj äisimpien alueiden (Kanariansaarten)
kehitystarve, jota korostetaan peru stamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan
noudattamiseksi toteutettuja  toimenpiteitä koskevassa  komission kertomuksessa
KOM/2000/0147. Yhteisön myöntämän tu en määrä on 35 miljoonaa euroa.
JuomavesihuoltoKoheesiorahasto pitää juomavesihuoltoa erityisen tärkeänä Kanariansaarilla alueen
erityisten rajoitusten vuoksi. Vuonna 2001 esitetyissä hankkeissa keskitytään
keskisuurten pai kkakuntien vesihuoltoverkostoihin.
Jäteveden käsittelyKanariansaaret ovat tällä alueella jäljessä, ja voimakkaita ponnisteluja jatketaan
veden laadun nostamiseksi. Vuonna 2001 esitettävät hankkeet  painottuvat
vedenpuhdistamojen parantamiseen.
JätteetKanariansaarten sijainti asettaa saarten jätehuollolle erittäin suuria rajoituksia.
Koheesiorahasto on pyrkinyt voimakkaasti korjaamaan tilannetta ja rakentamaansaarille perusinfrastruktuurin. Aikaisemmin käynnistettyjä,ympäristökokonaisuuksien ra kentamista koskevia hankkeita jatketaan.
3.1.2.2 Liikenne
Liikenteen osuus kaikista komission vuonna  2001 hyväksymistä tukihakemuksista on
51 % kokonaistuesta ja 48,3 % te hdyistä maksusitoumuksista.
Komissio päätti vuonna 2001 myöntää tukea 12 :lle liikennealan hankkeelle, joihin
liittyvät investoinnit ovat noin 1 621 miljoonaa euroa. Myönnetyn tuen määrä on1 121 miljoonaa euroa.
Seuraavassa taulukossa esitetään tu en jakautuminen liikennemuodoittain.
Liikennemuoto Tuki-kelpoiset
kustan-nukset
yhteensä (milj.
euroa)Koheesio-
rahaston
tuki (milj.
euroa)Osuus tuesta Maksusitoumukset2001 (milj.
euroa)
Maantiet 183,5 156,0 13,9 91,6
Rautatiet 1 055,9 762,7 68,0 651,7
Satamat 381,6 202,2 18,1 67,0
Yhteensä 1.621,0 1.120,9 100,0 810,3
Maantieverkko
Maantieliikenteessä painopisteenä oli tä näkin vuonna yhteysakselien parantaminen
Ranskan kanssa sekä Euroopan laajui siin verkkoihin kuuluvi en tieverkostojen
välisten liittymien kehittäminen.
Vuonna 2001 komissio myönsi tukea molemmille  Espanjan viranomaisten esittämille
hankkeille. Hankkeet koskeva t Zaragozan kehätietä, jolla on tärkeä tehtävä
kaupunkiin johtavien lukuisten väylien yhdist äjänä, sekä Katalonian poikittaisakselin
31Cerveran ja Santa María del Camín välistä osuutta. Viimeksi mainittu hanke on
viimeinen vaihe tämän tärkeän yhdysväylän rakentamisessa.
Seuraavassa taulukossa esitetään vuonna  2001 hyväksytyt maanteitä koskevat
hankkeet.
MAANTIET – Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Tukikelpoiset
kustannukset (milj.
euroa)Koheesio-rahaston tuki
(milj. euroa)
2001.ES.16.C.PT.011 Moottoritie Cervera–Santa María del Camí 128,2 108,9
2001.ES.16.C.PT.013 Moottoritie Ronda Sur, Zaragoza 55,3 47,0
YHTEENSÄ 183,5 155,9
Rautatieverkko
Vuonna 2001 jatkettiin Madridin, Barc elonan ja Ranskan rajan väliseen
nuolijunarataan liittyvien investointien tukemista. Hanke nimettiin EsseninEurooppa-neuvoston kokouksessa (9.–10. joul ukuuta 1994) yhdeksi ensisijaisista
suurhankkeista. Vuonna 2001 tehdyt p äätökset koskevat pääasiallisesti
nuolijunaradan rakentamista Katalonian itsehallintoalueelle töiden laajentamiseksiBarcelonan suuntaan.
RAUTATIET – Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Tuki-kelpoiset kustan-
nukset (milj. euroa)Koheesio-rahaston tuki
(milj. euroa)
98.11.65.002 Muutos Nuolijunarata (Madrid–Lleida) 141,1 101,7
Useita eri hankkeita Nuolijunarata (Lleida–Tarragona–Martorell) 914,8 660,9
Yhteensä 1 055,9 762,6
Satamat
Tällä alalla koheesiorahaston tukea myönnettiin vuonna 2001 Barcelonan sataman
laajentamista koskevalle hankkeelle. T uki kattaa ainoastaan eräät Barcelonan
sataman laajentamissuunnitelma n vaiheet, tarkemmin sano ttuna kahden (itäisen ja
eteläisen) suojapadon rakentamisen sekä eräiden korjaavien toimenpiteiden
suorittamisen rakennushankkeen aiheuttamien ympäristövai kutusten lieventämiseksi.
Työt ovat osa Barcelonan sataman yleissuunn itelmaa, joka sisält ää kaikki Barcelonan
sataman laajentamiseen liittyvät vaiheet.
Sataman yleissuunnitelman a vulla pyritään poistamaan Barcelonan sataman
suurimmat rakenteelliset pull onkaulat: tilanpuute ja kaukana olevat rautatieyhteydet
Eurooppaan.
Barcelonan sataman laajennus on yhteis ön suuntaviivoista Euroopan laajuisen
liikenneverkon kehittämisek si annetun päätöksen N:o 1692/96/EY 7 artiklan
mukainen yhteistä etua koskeva hanke. Koheesiorahaston myöntämä tuki parantaa
ratkaisevasti laajennusha nkkeen kokonaiskannattavuutta.
Koheesiorahastosta on myönnetty hankkeelle tukea 202 miljoonaa euroa.
Koheesiorahaston lisäksi Euroopan invest ointipankki osallistuu yleissuunnitelman
muiden vaiheiden rahoit ukseen 250 miljoonalla eurolla.
3.1.3. Irlanti
Vuoden 2001 aikana komissio myönsi uutta koheesiorahaston tukea Irlannille vain
kerran, yhteensä 87,1 miljoonaa euroa. Tä stä määrästä 37,8 miljoonaa euroa oli
maksusitoumuksia vuoden 2001 talousarvios ta. Vuoden 2001 aikana tehtiin myös
32neljä muuta maksusitoumusta, joiden yh teismäärä oli 77,2 miljoonaa euroa. Niihin
sisältyivät jo hyväksyttyjen hankkeiden en simmäiset tai niitä seuraavat maksuerät.
Tähän maksusitoumusmalliin vaikuttavat Irlannin käytettävissä olevat määrärahatsekä viime vuosina käynnistetty suuntaus s iirtyä tukemaan pienten hankkeiden sijasta
laajoja hankkeita, joilla on monivuotinen talousarvio.
Vuosina 2000–2006 maksusitoumukset jaka utuvat tasaise mmin liikenne- ja
ympäristöalan hankkeiden kesken. V uonna 2000 sitoumusten suhde oli 19,3 %/80,7
% ja muuttui vuosina 2000–2001 38,0 %/62,0 %:ii n. Kun kyseessä on muutama laaja
hanke, on melko vaikea varmistaa maksus itoumusten tasapai noinen jakautuminen
jokaisena vuonna. Tavoitteena on kuitenkin, e ttä sitoumukset jakautuvat suhteessa
50:50 ohjelmakauden aikana.
Yhdeksän hanketta vuosilta 1993–1999 saat ettiin päätökseen ja viiden muun
hankkeen loppukertomukset olivat tarkasteltavina vuonna. 2001. Vuonna 1993–1999
tehtyjen päätösten osalta te htiin muutoksia 22 hankkeeseen.
IRLANTI - VUONNA 2001 TUKEA SAANEET HANKKEET - JÄTEVEDEN KÄSITTELY
Hankkeen numero Hankkeen nimi Hanketyyppi/maksusitoumus Maksusitoumus
vuonna 2001
(miljoonaa euroa)
2000 IE 16 C PE 001 Dublinin alueen jäteveden käsittely (vaihe
V)Toinen vuosittainen maksuerä 16,27
1999 IE 16 C PE 002 Limerickin pääviemäri (vaihe III) Toinen vuosittainen maksuerä 23,46
YHTEENSÄ 39.73
IRLANTI - VUONNA 2001 TUKEA SAANEET HANKKEET  - MAANTIET
Hankkeen numero Hankkeen nimi Hanketyyppi/maksusitoumus Maksusitoumus
vuonna 2001
(miljoonaa euroa)
2000 IE 16 C PT 001 Kaakkoinen M50- moottoritie (vaihe II) Ensimmäinen vuosittainen maksuerä 37,88
2000 IE 16 C PT 002 M1 Cloghran - Lissenhall (vaihe II) Toinen vuosittainen maksuerä 19,40
2000 IE 16 C PT 003 M1 Lissenhall Balbriggan Ensimmäinen vuosittainen maksuerä (1)17,98
YHTEENSÄ 75.26
(1) Tuki hyväksyttiin joulukuussa 2000.
3.1.3.1. Ympäristö
Ympäristöalalla nykyisen ohjelmakauden kaksi painopi stealuetta ova t jäteveden
keräys ja käsittely sekä kiinte iden yhdyskuntajätteiden huolto.
Jäteveden keräys ja käsittely
Vuonna 2001 ei myönnetty t ukea uusille hankkeille.
Kiinteät jätteet
Vuonna 2001 ei myönnetty t ukea uusille hankkeille.
3.1.3.2. Liikenne
Kuten ympäristöalalla, liikenteen alallakin on tällä ohjelmakaudella vain kaksi
ensisijaista kohdetta: maantie t ja julkinen liikenne.
Maantiet
Vuonna 2001 tehtiin yksi tukipäätös , joka liittyi aikaisemmin tuetun
moottoritiehankkeen rakennusvaiheeseen. Tä mä hanke on osa M50-väylää, joka on
33Euroopan laajuista liikenneve rkkoa koskevan liikennealoitteen mukainen ensisijaisen
väylä.
Maantiet Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimiTukikelpoiset kust. yhteensä
(milj. euroa)Koheesiorahaston tuki
(milj. euroa)
2000/IE/16/C/PE/001Kaakkoinen M50-
moottoritie (vaihe II)87,1 74,0
M50-moottoritiehankkeen tavoitteet  voidaan tiivistää seuraavasti:
Kaakkoinen M50-moottoritie (vaihe II ): Kaakkoinen M50-moottoritie on osa
Dublinin M50-kehätietä, j oka puolestaan kuuluu Larnen ja Rosslaren satamien
väliseen E01-tiehen. Hanke on puuttuva lenkki hankeke tjussa, jolla toteutetaan
Dublinin ympäri kulkeva C-moottoritie . Hankkeen suunnittelu- ja rakentamista
edeltävälle vaihee lle, johon kuuluivat yksityiskoht ainen suunnittelu, paikalla
suoritettavat tarkastukset  ja ympäristövaikutusten arviointi, myönnettiin
koheesiorahaston tukea vaiheen I aikana . Komissio tukee noin 8,6 km:n matkalta
moottoritien pääväylän rakennuskustannuksia sekä siihen liittyvien rakenteiden ja
kolmen eritasoliittymän toteuttamista.
Koska tiehankkeen rakennustyöt ovat laajat  suhteessa koheesiorahastosta saatavaan
rajalliseen tukeen komissio ja Irlannin viranomaiset ovat sopineet, ettätukipäätöksellä ohjataan rahoitu sta tiettyihin hankkeeseen kuuluviin
rakennuskustannuksiin. Näin on menetelty myös aikais emmissa koheesiorahaston
tukemissa ensisijaisi ssa maantiehankkeissa.
Rautatiet
Vuonna 2001 ei myönnetty t ukea uusille hankkeille.
3.1.4. Portugali
Vuonna 2001 komissio hyväksyi 16 uutta hanketta ja myönsi niille tukea 566,7
miljoonaa euroa, josta 327,7 miljoonaa euro a sidottiin vuoden 2001 talousarviosta.
Näiden sitoumusten jälkeen sekä o ttaen huomioon ne aikaisempina vuosina
hyväksytyt hankkeet, jotka vaiku ttavat vuoden 2001 talousarvioon, vuoden 2001
maksusitoumukset ovat yhteensä:
Tukikelpoiset kustannukset yhteensä
(milj. euroa)Koheesiorahaston tuki yhteensä
(milj. euroa)Maksusitoumukset 2001
(milj. euroa)
Ympäristöhankkeet 2001 457 302,3 231,7
Liikennehankkeet 2001 354,7 264,4 96
Ympäristöhankkeet
aikaisemmilta vuosilta116,8 64,6 6,3
Liikennehankkeet
aikaisemmilta vuosilta649,4 504,5 121,8
Yhteensä 1577,9 1135,8 455,8
3.1.4.1. Ympäristö
Kuten edelliselläkin kaude lla, koheesiorahaston toimi nnan pääpainopisteet ovat
myös kaudella 2000–2006 jätevede n käsittely, juomavesihuolto ja yhdyskuntajätteen
käsittely. On huomattava, e ttä Portugalin vesihuollo ssa on vesipuitedirektiivin
suuntaviivojen mukaisesti otettu käyttöön uusi lähestymistapa. Hankkeet on esitetty
vesistöalueittain ja  ne käsittävät vede n koko kierron, eli ne koskevat juomaveden
ottoa, käsittelyä ja jakelua sekä jätevesien asianmukaista käsittelyä (viemäreitä).
34Siksi seuraava erittely rajoittuu integro ituun vesihuoltoon ja yhdyskuntajätteisiin
liittyviin hankkeisiin.
Komissio hyväksyi vuoden 2001 aikana 12 uutta ympäristöala n hanketta, joista
seitsemän koskee vesihuoltoa ja viisi yhdyskuntajätettä.
Tukikelpoiset
kustannukset yhteensä
(milj. euroa)Tuen määrä
(milj. euroa)Osuus ympäristöalan
tuen kokonaismäärästäMaksu-
sitoumukset 2001
(milj. euroa)
Integroitu vesihuolto 301 185,2 61,3 % 148,2
Yhdyskunta-jätteet 156 117,1 38,7 % 83,4
Hankkeet aikaisemmilta vuosilta - - - 6,3
Yhteensä 457 302,3 100 % 237,9
Vesihuolto
Edellisellä kaudella rahaston toiminta keskittyi tiheimmin asutuille alueille. Kuten jo
viime vuonna todettiin, tällä kaudella toime t kohdistuvat myös muille alueille, kuten
Madeiran itsehallintoalueelle, alan lopullisen strategian jatkamiseksi.
Omaksuttu hallintomalli, joka perustuu kuntien väliseen järjestelmiin, auttaa
toteuttamaan laajoja hankkeita, jo tka tuovat merkittäviä mittakaavaetuja ja
helpottavat strategian seurantaa.
Seitsemään hyväksyttyyn hankkeeseen liittyvät investoinnit ovat 301 miljoonaa
euroa, josta 185,2 miljoonaa euroa myönt ää koheesiorahasto. Tämä on noin 61,3 %
vuonna 2001 ympäristöalan ha nkkeille myönnetystä tu esta Portugalissa.
Vesihuolto Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Nimi Tukikelpoiset kustannukset
yhteensä (milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki (milj. euroa)
1998/PT/16/C/PE/002 Lissabonin jätevedenkäsittely – Alcântaran jäteveden
puhdistamo33,4 10
2000/PT/16/C/PE/005-
010Tutkimukset, tekniset hankkeet ja tekninen tuki – 1.
vaihe36,6 31,1
2000/PT/16/C/PE/009 Minho-Liman kuntien yhteinen järjestelmä 39,1 25,4
2000/PT/16/C/PE/007 Zêzeren ja Côan kuntien yhteinen järjestelmä 54,9 34,6
2001/PT/16/C/PE/002 Madeiran itsehallintoalueen optimaalinen vesihuolto
– 1. vaihe39,7 29
2001/PT/16/C/PE/007 Zêzeren ja Nabãon kuntien yhteinen järjestelmä 63,7 44,6
2000/PT/16/C/PE/004Suur-Porton eteläisen alueen jätevedenkäsittely –
Sobreirasin jätevedenpuhdistamo33,6 10,5
Yhdyskuntajätteet
Kuten edelliselläkin kaude lla (1993–1999), komissio ja Portugali kiinnittävät
edelleen erityistä huomiota yhdyskunt ajätteen huoltoon vuonna 1996 hyväksytyssä
kiinteitä yhdyskuntajätteitä  koskevassa strategisessa suunnitelmassa asetettujen
tavoitteiden saavuttamiseksi.
Koheesiorahasto hyväksyi vuonna 2001 viisi uu tta hanketta, joiden avulla toteutetaan
määriteltyä strategiaa, eli rakennetaan kansallisia perusinfrastruktuureja jätteidenkeräystä, käsittelyä ja sijoittamista varten sekä suljetaan valvomattomiakaatopaikkoja (lixeiras), joihin sijo itettiin suurin osa yhdyskuntajätteistä
olosuhteissa, jotka eivät ole ympä ristön kannalta hyväksyttävissä.
Aikaisemmin näitä infrastruktuureja rakennettiin ennen kaikkea Portugalin
rannikkoalueille, eli maan tih eimmin asutetuille alueille, mutta nyt, kuten jo viime
vuonnakin, koheesiorahaston toiminta koskee Portugalin sisäosia, jotta koko maa
tulisi katetuksi lyhyellä aikavälillä.
35Komissio hyväksyi vuonna 2001 kaksi uutta  hanketta (ks. jäljempänä oleva
taulukko), jotka koskevat käs ittelylaitosten rakentamis ta mantereen sisäosissa
sijaitsevien alueiden tuottamien jätteiden käsittelemiseksi. Lisäksi se hyväksyi uusiavaiheita kahteen aikaise mmin hyväksyttyyn hankkeeseen sekä hankkeen, joka liittyy
käsittelyn tason parantamiseen eräissä jo toimivissa järjestelmissä.
Viiteen hyväksyttyyn hankkeeseen liittyvät investoinnit ovat 156 miljoonaa euroa,
josta 117,1 miljoonaa euroa myöntää koheesiorahasto. Tämä on noin 38,7 % vuonna2001 ympäristöalan hankkeille myönne tystä tuesta Portugalissa.
YHDYSKUNTAJÄTTEEN KÄSITTELY Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-kustannukset
(milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki (milj. euroa)
2001/PT/16/C/PE/001 Baixo Alentejon kiinteän jätteen käsittelyjärjestelmä 22,1 18,9
97/10/61/015 Oesten alueen jätteenkäsittelyjärjestelmä – tukea lisätty 31,3 26,6
2000/PT/16/C/PE/002 Madeiran polttolaitos – 2 vaihe 68 45,4
2000/PT/16/C/PE/015 Cova da Beiran jätteenkäsittelyjärjestelmä 16,4 13,9
2001/PT/16/C/PE/003 Jätteiden käsittelyä koskevat täydentävät toimet 18,2 13,6
3.1.4.2. Liikenne
Rautatieliike nnettä koskevat hankkeet saivat vuonna 2000 niin paljon tukea, että
uusia liikennealan hankkeita ei juurikaan  voitu hyväksyä, sillä hankkeisiin vuoden
2001 talousarviosta otettava t maksusitoumusmäärärahat veivät jo suuren osan
Portugalille osoitetusta kiintiöstä. Seuraavassa taulukossa esitetään uusiin
hankkeisiin liittyvät summat sekä vuonna 2000 hyväksytty ihin hankkeisiin vuodeksi
2001 tehdyt sitoumukset. Taulukosta ilme nee myös, että vuonna 2001 liikennealalle
osoitetut määrärahat myönnettiin lä hes kokonaisuudessaan (92,6 %) rautateitä
koskeviin hankkeisiin.
Kuten jo vuonna 2000, koheesiorahasto panosti merkittävä sti Portugalin
rautatieinvestointeihin. Panos tus keskittyy edelleen kahteen strategisesti tärkeään
rautatielinjaan – pohjoiseen linjaan ja Al garven linjaan – jotka kuuluvat ensisijaiseen
hankkeeseen numero 8.
Tukikelpoiset kustannukset
yhteensä (milj. euroa)Tuki (milj.
euroa)Osuus liikenteelle
myönnetyistä tuistaMaksu-sitoumukset 2001
(milj. euroa)
Rautatiet 315,6 244,8 92,6 % 80,3
Satamat 39,1 19,6 7,4 % 15,7
Hankkeet
aikaisemmilta vuosilta121,8
Yhteensä 354,7 264,4 100 % 217,8
Komissio hyväksyi neljä uutta  hanketta (ks. alla olev a taulukko), joista kaksi kuuluu
Algarven linjan laajaan nykyaikais tamisohjelmaan, yksi koskee Lissabonin
metroverkon laajentamista y hdellä uudella osuude lla, jolla turvataan yhteydet eri
liikennemuotojen välillä, ja yksi hanke tähtää yhteyksien parantamiseen Aveironsatamaan.
Neljään hyväksyttyyn hankkeeseen liittyv ät investoinnit ovat 354,7 miljoonaa euroa,
josta 264,4 miljoonaa euroa myöntää koheesiorahasto.
Rautatiet Vuonna 2001 hyväksytyt hankkeet
Hankkeen nro Hankkeen nimi Kokonais-kustannukset
(milj. euroa)Koheesio-rahaston
tuki (milj. euroa)
2001/PT/16/C/PT/001 Algarve IV -rautatieyhteyden uudistaminen 9,5 7,6
2001/PT/16/C/PT/002 Lissabonin maanalainen – S.Sebastião–Alameda -osuus 132,1 98
2001/PT/16/C/PT/003 Algarve V -rautatieyhteyden uudistaminen 174 139,2
2000/PT/16/C/PT/010 Rautatie ja maantieyhteys Aveiron satamaan 39,1 19,6
363.2. Tekninen apu ja tutkimukset
3.2.1 Rahaston yleinen toimintalinja3.2.2. Komission aloitteesta annettu tekninen apu
Espanja
Komission aloitteesta annettua teknistä apua käytettiin yhden kaivosjätteiden
talteenottoa koskevan hankkeen ennakkoarviointiin Riotinton alueella Andalusiassa.Tavoitteena oli arvioida Aguzaderan altaan käyttöä.
374. S EURANTA , VALVONTA JA VÄÄRINKÄYTÖKSET
4.1. Seuranta: Seurantakomite at ja tarkastuskäynnit
4.1.1. Kreikka
4.1.1.1 Seurantakomiteat
YmpäristöPsyttalian, Evinoksen ja EYDAPin suur hankkeiden seuranta komitea ja tilapäinen
komitea kokoontuivat Ateenassa toukokuussa  2001. Seurantakomiteoiden työstä
kerrotaan kokouspöytäkirjoissa.
LiikenneSeurantakomitea kokoontui Ateenassa t oukokuussa 2001. Seurantakomitean työstä
kerrotaan kokouspöytäkirjoissa.
4.4.4.2. Tarkastuskäynnit
Vuonna 2001 suoritettiin muuta mia tarkastuskäyntejä. Niiden tavoite oli
kaksiosainen: toisaalta va rmistaa kyseisten hankkeiden edistyminen ja toisaalta
selvittää tiettyihin hankkeisiin liittyneet vaikeudet.
Suoritetut tarkastuskäynnit luetellaan liitteessä 1.
4.1.2. Espanja
4.1.2.1. Seurantakomiteat
Seurantakomitea kokoontui vuonna 2001 Madrid issa 26. ja 27. huhtikuuta. Kyseessä
oli koheesiorahaston viidestoista kokous.
Komitea jakautuu alan ja hallinnoin tiviranomaisen mukaan seitsemään
erityiskomiteaan:
– autonomisten yhteisöjen hankkeista vastaavaan komiteaan
– metsityshankkeista vastaavaan komiteaan
– paikallishallinnon hankkeis ta vastaavaan komiteaan
– keskushallinnon liike nnehankkeista vastaavaan komiteaan
– eteläisen nuolijunaradan Madrid–Barcelona-yhteydestä vastaavaan komiteaan
– julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeista vastaavaan komiteaan
– keskushallinnon ympäristöhankkeista ja hy drologisista hankkeista vastaavaan
komiteaan
38Kussakin komitean istunnossa tarkaste ltiin 31.12.2000 vallinnutta ti lannetta eräiden
hankkeiden ja hankeryhmien os alta (yhteensä 63 päätöstä), jotka talousministeriön ja
komission vastuuhenkilöt oliv at ennalta valinneet yh teistyössä. Muiden kuin
valittujen hankkeiden tila nnetta koskevat tiedot annettiin myös komitean
käsiteltäväksi ja  lähetettiin komi ssiolle tiedoksi.
Käytiin keskustelua liikennealan strategisista aiheista ja eräiden
ympäristöhankkeiden ongelma llisista näkökohdista. Sama lla komissio esitti uudet
suuntaviivat, joita noudatetaan  päätösten muuttamisessa.
Komitean kokouksessa Espanjan viranomaise t ilmoittivat lähettävä nsä hakemuksia,
joissa haetaan muutosta useiden ha nkkeiden rahoitussuunnitelmaan ja töiden
päättämispäivämääriin. Samalla ne ilmoittivat, että muutama hanke oli saatettupäätökseen ja täsmensivät, että töiden vastaanottotarkastukseen liittyvät hallinnolliset
näkökohdat voivat viivästyttää loppukertomusten esittämistä.
Metsityshankkeiden loppumaksuja koskeva t hakemukset esitettiin suunnitelmien
mukaisesti.
Vuoden 2001 aikana päätettiin 19 hank etta ja loppumak sut suoritettiin.
4.1.2.2. Tarkastuskäynnit
Tehtyjen tarkastuskäyntien tavoitteena oli arvioida ja valvoa käynnissä olevien
hankkeiden etenemistä sekä selvittää niid en toteuttamisessa ilmenneitä vaikeuksia
(ks. liite I).
4.1.3. Irlanti
4.1.3.1. Seurantakomiteat
Seurantakomitea kokoontui kaksi ke rtaa vuonna 2001. Kokoukset pidettiin 18.
toukokuuta ja 18. lokakuuta. Komissio oli enimmäkseen tyytyväinen niiden tietojenlaatuun, joita Irlannin viranomaiset anto ivat hankkeiden hallinnoinnista. Myös
ratkaisemattomia kysymyksiä käsiteltiin riittävästi.
Komitea tarkasteli kokouksissa 41:n käynnissä olevan hankkeen seuranta-asiakirjoja
ohjelmakaudelta 1993–1999 ja seitsemän hankkeen seuranta-asiakirjoja
ohjelmakaudelta 2000–2006.
Vuonna 2001 saatiin yhdeksän hanketta  onnistuneesti päätökseen. Vuoden 2001
lopulla päätökseen saatettavista ohj elmakauden 1993–1999 hankkeista noin 30 % on
ohjelmakaudella 1993–1999 tu ettuja hankkeita.
Vuonna 2001 hankkeisiin tehtävie n muutosten ja/tai niille py ydettävän lisäajan osalta
komissio ilmoitti Irlannin viranomaisille tarkistavansa menettelytapojaan, jotkakoskevat koheesiorahaston tukemille hankkeille myönnettävää lisäaikaa.
Jäsenvaltioille laaditaan uudet hankkeiden muutoksia koskeva t ohjeet, joista käy ilmi
komission tiukempi suhtautuminen muutoksiin. Ennen näiden ohjeiden laatimistakomissio on jo ottanut käyttöön ehdon, jo lla rajoitetaan ma hdollisuutta muuttaa
päätöksiä, joihin on jo tehty useita tarkistuksia.
394.1.3.2. Tarkastuskäynnit
Vuonna 2001 suoritettujen tarkastu skäyntien tavoitteet olivat:
– varmistaa kyseisten hankkeiden edistyminen ja
– selvittää tiettyihin hankkeisiin  liittyvät vaikeudet, jois ta seurantakomitealle oli
ilmoitettu aikaisemmin, sekä tukea hankkeisiin tehtäviä muutoksia.
Suoritetut tarkastuskäynnit luetellaan liitteessä I.
4.1.4. Portugali
4.1.4.1. Seurantakomiteat
Kuten rahastosta annetussa  asetuksessa säädetään, seurantaryhmät kokoontuvat kaksi
kertaa vuodessa.
Vuonna 2001 kokoukset pidettiin 15. ja 16. toukokuuta sekä 11. ja 12. joulukuuta.
Kokouksissa tarkasteltiin kutakin  hanketta erikseen ja kes kusteltiin lisäksi yleisistä
aiheista, kuten julkisuudesta, valvonnasta, julkisista hankinnoista, toteutussäännöistä,
erilaisista tiedotusasioista jne.
Portugalissa perustettiin erityiskomiteat Madeiran lentokentän laajennushankkeelle ja
kiinteän jätteen käsittelyä koskeville hankkeille. Alquevan vesivoimalanrakennushanketta valvoo yleiskomitean lisäk si myös laajemmin rakennerahastojen
Alquevan alueen integroidun kehitys ohjelman (PEDIZA) seurantakomitea.
4.1.4.2. Tarkastuskäynnit
Aluepolitiikan pääosaston Portugalin yk sikkö osallistui seurantakomitean kokouksiin
ja suoritti useita tarkastuskäyntejä vuonna 2001. Niiden yhteydessä arvioitiin
hankkeiden edistymistä, käs iteltiin toteuttamise ssa havaittuja ong elmia ja pyrittiin
löytämään niihin ratkaisuja, jotka mahdo llistavat hankkeiden ja tkamisen normaalisti.
Portugalin yksikkö oli lisäksi mukana  tarkastuskäynnillä, jonka hankkeisiin
95/10/61/026 – Valorsul ja 95/10/65/002 – Lissabonin satama –Sta. Apolónia
liittyvistä koheesiorahaston toimista va staava aluepolitiikan pääosaston yksikkö
suoritti 5.–7. marraskuuta 2001 .
Lisäksi vuoden mittaan suoritettiin  muita teknisiä tarkastuskäyntejä, jotka liittyivät
eräiden tukihakemusten käsittelyyn, erityisesti Oesten, Simtejon ja Simlisin alueenkuntien yhteisiä integro ituja vesihuoltojärjestelmiä  koskeviin hankkeisiin 14.
joulukuuta 2001 Águas de Portugalin kanssa.
Aluepolitiikan pääosaston Portugalin yksi kön tekemät tarkastuskäynnit luetellaan
liitteessä I.
4.2. Tarkastuskäynnit ja päätelmät
Komissio teki vuonna 2001 kuusi koheesioraha stoa koskevaa tarkastuskäyntiä.
Tarkastuskäyntien tavoitteena oli jäse nvaltioiden koheesiorahaston tukea varten
luomien hallinto- ja valvont ajärjestelmien sekä eräi den hankkeiden tarkastus.
404.2.1. Kreikka
Aluepolitiikan pääosaston tarkastus:
Aluepolitiikan pääosasto teki vuoden 2001 ai kana Kreikassa tarkastuskäynnin, jonka
yhteydessä tarkastettiin koheesiorahastoa  varten luodut järj estelmät sekä yksi
suurhanke. Tärkeimmät ha vainnot koskevat töiden  kustannusarvion erittäin
merkittävää ylitystä. Lisäkusta nnusten osalta ei ole noudate ttu julkisista hankinnoista
annettua direktiiviä, erityi sesti kun on tilattu odottamatto mia töitä. Tilanne johtuu
yleisesti ottaen komissiolle esitettyjen  hankkeiden puutteellis esta valmistelusta.
4.2.2. Espanja
Aluepolitiikan pääosaston tarkastus:
Espanjassa tehtiin vuode n 2001 aikana kolme tarkastuskäyntiä: yksi
keskushallinnossa ja loput kaksi kahdessa autonomisessa  yhteisössä. Espanjassa
tilanne vaihtelee, koska hajautettu hallinto-organisaatio antaa autonomisille
yhteisöille enemmän vastuut a hankkeiden hallinnosta ja valvonnasta. Tarkastusten
ensimmäisten tulosten perusteella on kuitenkin nähtävissä, että paikallisetviranomaiset eivät valvo järjestelmiä ja hankkeita riittävästi. Erään hankeryhmänosalta vaikuttaa tässä vaiheessa siltä, että julkisia hankintoja koskevia määräyksiä eiolisi noudatettu.
4.2.3. Irlanti
Aluepolitiikan pääosaston tarkastus: Irlannissa ei suoritettu yhtään tarkastuskäyntiä
vuoden 2001 aikana.
4.2.4. Portugali
Aluepolitiikan pääosaston tarkastus:
Portugalissa toteutettiin vuoden 2001 aika na kaksi tarkastuskäyntiä, joiden
tavoitteena oli tarkastaa Portugalissa kohees iorahastoa varten luodut järjestelmät
sekä tutkia neljää erillistä  hanketta. Tarkastuksissa havaittiin, että valvonta on
puutteellista (ensimmäisen ja toisen ast een valvonta puuttuu) ja että muun muassa
henkilöstöä on liian vähän. On myös todettava, että tarkastetuissa, koheesiorahastonvaroista tuetuissa neljässä hankkeessa  ei ole noudatettu vuonna 1996 julkisuudesta
tehtyä päätöstä.
Yhden hankkeen tuottamat tulot oli arvioitu erittäin epätar kasti, mistä seurasi, että
todelliset tulot ovat huomattava sti suuremmat kuin ne tulo t, jotka otettiin huomioon,
kun tukihakemus jätettiin komission käsiteltäväksi.
4.2.5. Päätelmät
Vaikka aluepolitiikan pääosasto onkin s uorittanut vain vähän koheesiorahastoa
koskevia tilintarkastustoimia vuonna 2001, voi daan kuitenkin tuoda esiin joitakin
huolenaiheita. Näitä ovat esimerkiksi EU:n  rahoituksen saama riittämätön julkisuus
(päätös vuodelta 1996), hylättävien menojen syntyminen, tarjousk ilpailumenettelyjen
toteuttaminen epätyydyttävästi, tu lojen huomioimatta jä ttäminen, hankkeiden
riittämätön valmistelu sekä maksu- ja tarkastustoiminnan erottamatta jättäminen.
41Vuonna 2001 aloitettuja tarkastuksia jatketaan paljon tiiviimmin vuoden 2002
aikana. Niiden yhteydessä tutkitaan yksi tyiskohtaisesti neljän koheesiorahaston tukea
saavan jäsenvaltion hallinto- ja valvontajärje stelmät ja tarkastet aan merkittävä määrä
koheesiorahaston alaan kuuluvia suurhankkeita.
Luonnos asetukseksi neuvoston asetuksen  (EY) 1164/94 soveltamista koskevista
yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koske vat hallinto- ja tark astusjärjestelmiä ja
menettelyä koheesiorahastosta  myönnettyyn tukeen liittyvien varainhoitoa koskevien
oikaisujen toteuttamiseksi, saatettiin lopulliseen muotoonsa. Komissio hyväksynee
sen vuoden 2002 ensimmäis ellä puoliskolla.
4.3. Väärinkäytökset ja tuen keskeyttäminen
Koheesiorahaston rahoituksen yhteydessä  esiintyvistä epäsäännönmukaisuuksista ja
perusteettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä sekä tätä alaa koskevantiedotusjärjestelmän perustamisesta a nnetun komission asetuksen (EY) N:o
1831/94
13 3 artiklan mukaan edunsaajina olev at jäsenvaltiot an tavat komissiolle
selvityksen epäsäännönmukaisuuksista, joista on tehty hallinnollinen tai
oikeudellinen esitutkinta.
Vuodelta 2001 yksi edunsaajina olevista  jäsenvaltioista, eli Kreikka, ilmoitti
komissiolle neljästä vääri nkäytöstapauksesta, jotka koskivat yhteensä 2 429 040
euroa. Väärinkäytöksissä oli kyse sellaisten kulujen maksamisesta, joita ei ollutotettu huomioon hankkeita hyväksyttä essä. Kyseiset tapaukset havaittiin
talousministeriön valvontaosa ston tekemien tarkastusten yhteydessä. Komissiolle on
ilmoitettu tässä yhteydessä, että kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet tarvittavattoimet yhteisön taloude llisten etujen suojelemiseksi . Kolmessa näis tä tapauksista
menettelyt perusteettomasti maksettujen summien takaisinperimiseksi ovatkinkäynnissä, kun taas neljänne ssä tapauksessa hankkeesta vastaavaa yrittäjää on
kehotettu korjaamaan ha nkkeessa ilmenneet puutteet, mikä on jo tehty.
Kolme muuta edunsaajana olevaa jäsenvaltio ta ovat ilmoittaneet komissiolle edellä
mainitun asetuksen perusteella, etteivät ne ole havainneet väärinkäytöksiä kyseisenä
vuonna.
                                                
13 EYVL 191, 29.7.1994
425. E NNAKKO - JA JÄLKIARVIOINTI
5.1. Yleistä
Asetuksen määräysten mukaisesti komi ssio ja edunsaajina olevat jäsenvaltiot
suorittavat hankkeiden ennakko- ja jälkiarvioinnin turvatakseen yhteisön tuen
tehokkuuden.
Kaikkiin tukihakemuksiin liitetään e dunsaajana olevan jäsenvaltion esittämä
hankkeen ennakkoarviointi, jonka tulee oso ittaa, että hankkeen tuoma sosiaalinen ja
taloudellinen hyöty on keskipitkällä aika välillä oikeassa suht eessa käytettyihin
varoihin. Komissio tarkastelee arvioi ntia käyttämällä mahdollisesti apunaan
Euroopan investointipankin tai ulkopuo listen konsulttien asiantuntemusta. Tältä
pohjalta komissio päättää, hyväksyykö se hankkeen, ja päättää yhteisön tuen
määrästä.
Jälkiarvioinnissa, joka suoritetaan ha nkkeen edettyä käyttöönottovaiheeseen,
arvioidaan, onko alun perin asetetut ta voitteet saavutettu tai tullaanko ne
saavuttamaan sekä hankkeen vaikutukset ympäristöön.
5.2. Hankkeiden käsittely ja ennakkoarviointi
Komissio teki vuonna 2001 suurhankkeiden kustannus-hyötyanalyysejä koskevan
oppaan päivityksen yhteydessä merkittävää sisäistä työtä, jolla pyritään parantamaaneri hankkeiden taloudellis ten ennakkoanalyysien j ohdonmukaisuutta. Pohdinnan
kohteina olivat erityisesti käytetty diskon ttauskerroin, saastuttaja  maksaa -periaatteen
soveltamista koskevat yksi tyiskohtaiset säännöt vesi huoltohankkeissa , sellaisten
kustannusten huomioon ottaminen hankkeen kannattavuuden arvioi nnissa, jotka ovat
syntyneet ennen hankkeen esittämistä komi ssiolle, sekä rahoituskulujen mahdollinen
seuranta. Pohdinnan tulokset esitetään  jäsenvaltioille kes kusteltaviksi vuonna 2002.
5.3. Yhteistyö EIP:n kanssa  hankkeiden arvioinnissa
Toimielinten vuonna 2000 tekemä n, vuoteen 2006 voimassa olevan puitesopimuksen
mukaan komissio voi pyytää Euroopa n investointipankilta teknistä apua
koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden  sekä EAKR:n t ukemien tai ISPA:sta
rahoitettujen hankkeiden arviointiin. Komi ssio saa lisäksi järjestelmällisesti EIP:ltä
kaikki tarvittavat tiedot jollekin näistä kolmesta rahastosta esitetyistä hankkeista,joita pankki on itse päättänyt tukea.
Vuonna 2001 komissio tilasi EIP:ltä yli 20 an alyysiä koheesiorahastosta tuettavista
hankkeista. Hankkeet toteutetaan pääosin Espanjassa ja ne koskevat enimmäkseen
liikennealaa. Asiantuntija-arvioiden perusteella komissio pyysi jäsenvaltioitamuuttamaan eräitä hankkeita  tai täydentämään alustavia tutkimuksia. Yhteistyön
ansiosta pystyttiin erityisesti supistamaan eräitä liikennealan hankkeita ja saatiinsiten investointikustannukset pienemmiksi vaarantamatta tavoitte iden toteutumista
sekä ennakoimaan jäteve denpoistohankkeiden toteut ukseen liittyviä mahdollisia
teknisiä tai hallinnollisia vaikeuksia.
435.4. Rahaston taloudellinen ja sosiaalinen va ikutus jäsenvaltioissa ja taloudelliseen
ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa, mukaan lukienvaikutukset työllisyyteen
Koheesiorahastosta annetussa  asetuksessa komissio velvo itetaan arvioimaan rahaston
tukien vaikutuksia taloudelliseen ja so siaaliseen yhteenkuuluvuut een, mukaan lukien
vaikutukset työllisyyteen, sekä jokaisen  hankkeen osalta että koko yhteisön tuen
osalta.
Vuonna 2001 tehty suurhankkeiden kusta nnus-hyötyanalyysejä koskevan oppaan
päivitystyö parantaa kunkin hankkeen sosiaa lis-taloudellisten vaikutusten arviointia
ennakko- ja jälkiarvioin tien yhteydessä. Uudessa oppaassa, jonka odotetaan
ilmestyvän keväällä 2002, esitetään  käytännön esimerkkejä kustannus-
hyötyanalyyseistä liikenne- ja ym päristöalan hankke issa. Esimerkeillä
havainnollistetaan, mitä vaa timuksia komissio asettaa s ille esitettyjen hankkeiden
analysoinnille. Johdonmukaisempien analyysien ansiosta myös yhteisön toimienkokonaisvaikutusten arviointi helpottuu.
5.5. Jälkiarviointiohjelma
Vuonna 1998 käynnistettiin kolmivuotinen jälkiarviointiohj elma. Hankkeita on
arvioitu yhteensä 120, joista 60 on ym päristöalan hankkeita  ja 60 liikennealan
hankkeita.
5.5.1. Ympäristö
Ympäristöalan hankkeiden toteuttamisessa ei ole ilmennyt suuria ongelmia, ja
hankkeille asetetut tavoitteet on saavute ttu. Hankkeiden suunnittelu-, rakennus- ja
käyttövaiheet on toteutettu kaiken kaikkiaan tyydyttävästi, vaikka eräilläpuhdistamoilla onkin jouduttu tekemään  lisätöitä ja vaikka eräiden
jätehuoltohankkeiden määräaikaa on pidenn etty sen vuoksi, että käyttäjät ovat
yllättäen suhtautuneet vastahakoisesti erillisen keräyksen asettamiin rajoituksiin.
Hankkeiden ympäristövaikutukset ovat oll eet erittäin tyydyttäviä erityisesti
viemäröintihankkeissa, joiden vaikutuks et ovat välittömät. Ha nkkeiden sosiaaliset
vaikutukset, jotka ovat näkyneet elinol ojen paranemisena ja uusien työpaikkojen
syntymisenä, ovat olleet erittäin myönteisiä ja mitattavissa myös maan arvonnousuna tai matkailun ja talouselämän kehittymis enä uusien infrastruktuurien
palvelemilla alueilla.
5.5.2. Liikenne
Liikennealan hankkeiden toteut uksessa on sitä vastoin törmätty useisiin vaikeuksiin,
jotka ovat johtaneet enemmän tai vä hemmän merkittäviin lisäkustannuksiin ja
aikataulujen viivästymiseen. Syyn ä ovat olleet odotettua suuremmat
lunastuskustannukset, hintojen nousu rakennusvaiheen aikana, alkuperäiseen
hankkeeseen tehdyt muutokset, hallinnolliset tai institutionaaliset ongelmat jne.
Hankkeiden sosiaaliset ja taloudelliset  vaikutukset ovat kuitenkin kokonaisuudessaan
erittäin myönteiset, ja alue iden välistä tal oudellista ja sosiaa lista lähentymistä
koskevat poliittiset tavoitteet ovat to teutuneet odotettua paremmin. Uudet
infrastruktuurit säästävät aikaa ja parantavat turvallisuutta usein merkittävästi.Liikenne Euroopan laajuise ssa liikenneverkossa on lis ääntynyt odotettua enemmän.
44Hankkeiden ansiosta yhteydet yhte isön eräille alueille  ovat parantuneet
huomattavasti, syrjäisten alueiden ta loudellinen eristyneisyys on vähentynyt,
rajavaikutukset ovat lieve ntyneet ja kaupunkialueiden  ruuhkaisuus on voimakkaasti
vähentynyt uusien infrastr uktuurien rakentamisen myötä. Hankkeiden toteutus on
vaikuttanut maltillisesti työpaikkojen l uomiseen. Ympäristöön on kiinnitetty
runsaasti huomiota: tukihakemuksiin oli liitetty ympäristövaikutusanalyysi, ja
hankkeiden mahdollisten haitallisten vaikutusten torju miseksi on toteutettu useita
toimenpiteitä.
456. T OIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU , TIEDOTTAMINEN JA JULKISUUS
6.1. Vuosikertomuksen 2000 esittäminen
6.1.1. Euroopan parlamentti
Euroopan parlamentti oli kertomuksessaan14, tyytyväinen vuosikertomukseen
rahaston toiminnan keskeise nä arviointivälineenä.
Se huomauttaa kuitenkin, että komissi o ei ollut kovin tyytyväinen
ennakkoarviointien laatuun. Lisäksi Euroopa n parlamentti korostaa, että komission
vuonna 2000 tekemien tarkastusten lukumäär ä oli sen mielest ä riittämätön, sillä
tarkastuksia tehtiin vähe mmän kuin edellisinä vuosina.
Vuonna 2001 aloitettuja tarkastuksia jatketaan paljon tiiviimmin vuoden 2002
aikana.
Parlamentti muistuttaa myös, että komission on jatkettava julkisiin hankintoihin
liittyvien, avoimuutta koskevien sääntöjen tarkkaa noudattamista.
6.2. Tiedottaminen jäsenvaltioille
Brysselissä pidettiin 24. lokakuuta 2001 tiedotuskokous 15 jäse nvaltion kanssa.
Komissio esitteli kokouksessa luonnoksen kertomukseksi koheesiorahaston
toiminnasta vuonna 2000. Komissio jakoi myös  luonnoksen asetukseksi hallinto- ja
tarkastusjärjestelmistä se kä koheesiorahastosta myönnettyyn tukeen liittyvistä
oikaisuista. Asetusluonnoksen er äistä artikloista keskusteltiin.
6.3. Muut tiedotustapahtumat
6.3.1. Tiedottaminen yhteiskuntaelämän osapuolille
Yhteiskuntaelämän osapuolten kan ssa pidettiin kokous 14. maaliskuuta 2001.
Kokouksessa esitettiin katsaus koh eesiorahaston toimintaan vuonna 2000.
6.4. Komission julkisuus-  ja tiedotustoimet
Komissio toimi erityisen aktiivisesti julkaisujen parissa vuonna 2001 uusimalla
esitekokoelmansa (antologiat maittain, menestystarina t aiheittain ja esitteet
aluetyypeittäin). Uusissa esitteissä tuod aan esiin esimerkkejä koheesiorahastosta
tuetuista onnistuneista hankkeista.
Vuosikertomus julkaistiin asianmukaisessa  muodossa, ja sen tiivistelmä julkaistiin
aluepolitiikan pääosaston Inforegio-tiedotuslehdessä.
Tiedotuskokousten, konferenssien ja näyttely jen kaltaisiin tilais uuksiin valmistellaan
tapauskohtaisesti materiaa lia (siirrettäviä kojuja, tietokoneella suunniteltuja
diaesityksiä ja graafisia esityksiä, audiovisuaalista materiaalia ja painotuotteita). Osa
                                                
14 Maurizio Turcon kertomus
46tästä tiedotusmateriaalista on saatavissa suoraan komission Europa-palvelimen
Inforegio-sivuilta.
Komissio järjesti lisäksi kokouksia Portuga lin ja Kreikan viranomaisten kanssa
aluepolitiikkaa ja koheesiota koskevasta tie dotuksesta ja julkisuudesta. Kokouksissa
käsiteltiin myös koheesiorahastoa koskevaa tiedottamista.
47LIITE I
Vuonna 2001 tehdyt tarkastuskäynnit
Kreikka
– Maaliskuu Kozanin jätevedenpuhdistamo
– Maaliskuu Tekninen kokous, jossa käs iteltiin maantie-, rautatie- ja
satamahankkeita.
– Huhtikuu Tekninen kokous, jossa käsite ltiin koheesiorahastosta tuettaviin
ympäristöhankkeisiin haettuja muutoksia.
– Toukokuu Koheesiorahastosta tuetta vien hankkeiden seurantakomitean
kokous.
– Toukokuu Maantie- ja rautatiehankkeisiin liittyvä kokous
talousministeriön kanssa.
– Kesäkuu Koheesiorahastosta tuettavan hankkeen avaaminen Ateenassa ja
koheesiorahastosta tuettavia ha nkkeita koskeva koulutusseminaari.
– Heinäkuu Koheesiorahastosta tu ettavia hankke ita koskeva kokous
ympäristöministeriössä.
– Lokakuu Epeiroksen alueella kohees iorahastosta tu ettavia hankkeita
koskeva kokous.
Espanja
Espanjassa tehtiin seuraavat tarkastuskäynnit alueittain lueteltuina:
– Tammikuu Nuolijunahanke. Madrid–Barcel ona–Ranskan raja. Käynti EIP:n
edustajien kanssa ar viointiraportin päiv ityksen yhteydessä.
– Heinäkuu Barcelona. Hanke 2000.ES.16.CPE.061. Besos-joen suiston
ympäristön kunnostaminen. Vaihe II. Kä ynti paikalla hankkeen arvioinnin
yhteydessä hankkeelle asetetun ympäristötavoitteen selville saamiseksihankkeesta vastaavilta viranomaisilta.
Irlanti
25.–27. maaliskuuta - Dublin
Hanke N:o 96/07/61/011 – Julkisuus ja tiedottaminen: Komissi olle tiedotettiin
hankkeen edistymisestä ja syistä, joiden vuoksi hanke sai lisäaikaa. Komissio arvioi,
miten merkittävä vaikutus hankkeella oli sen lisäksi , että siinä noudatettiin 25
päivänä kesäkuuta 1996 tehtyä komission päätöstä 96/455/EY.
Three Rivers-hanke: N:o 94/07/61/014 (Suir-joen valuma-alueen veden
laadunhallintajärjestelmä ), N:o 95/07/61/001 (Boyne-joen suistoalueen
48suojeluohjelma), N:o 94/07/61/015 (Liffey-jo en suistoaluetta koskeva suunnitelma):
Komissio tiedusteli, miksi näistä kolmesta päätöksestä oli liitetty osia suistoalueenseuranta- ja hoitohankkeeseen ja vaa ti, että kunkin hankkeen osista tehdään
täydellinen ja avoin rahoitusselvitys.
Hanke N:o 95/07/61/013 – Dublinin vesihuolto  III: Tarkastuskäynnin tarkoituksena
oli varmistaa edistyminen hankesuunnittelun niissä osissa, jotka vaativat lisäaikaa
(Stillorganin altaat) sekä varmistaa, että töihin oli tehty koheesiorahastontukipäätöksessä edellytetyt muutokset (Dun Laoghaire/ Killiney).
Hanke N:o 96/07/61/001 – Dublinin vesiens uojelu: Tarkastuskäynnin tarkoituksena
oli varmistaa Dublinin vesiensuojelustrategian laatiminen ja vahvistaa, että hanketarvitsee lisäaikaa. Lisäksi haluttiin varmist aa, että hankkeen yhte ydessä toteutettava
työmäärä vastaa tuki päätöksen kuvausta.
Hanke N:o 99/07/61/003 – Dublinin alueen jätevesihuolto (käsitte lylaitos), vaihe V:
Tarkastuskäynnin tarkoituksena oli varmistaa Dublinin Ringsendissä sijaitsevankäsittelylaitoksen rakennustöiden edisty minen. Tarkastuskäynnillä hanke esiteltiin
lyhyesti työmaan toimistossa ja lisäksi tutustuttiin käynnissä oleviin laajoihinrakennustöihin. Yhtiö on tuottanut aja nkohtaista tiedotusaineistoa ja valokuvia
laitoksesta.
Hanke N:o 98/07/61/004 – Dublinin alueen jätevesihuolto (Dub linin merenalainen
vesijohto). Tarkastuskäynti oli osa Ringsendin käsittelylaitoksen esittelyä ja siihenkuului lyhyt tutustuminen vesijohdon rakennustyömaahan Ringsendissä sekä
luonnonsuojelualueella ja mere nrannalla olevien tiedotus taulujen tarkastaminen.
Merenranta on aidattu ves ijohdon kulkuväylän mukaisesti.
Hanke N:o 99/07/65/002 – Heuston Stati on ja lounaisen rautatiekäytävän
laajentaminen: Tarkastuskäynnin tarkoituksena oli tarkistaa alustavasti äskettäinhyväksytty Heuston Station -hanke ja l ounaisen rautatiekäytävän laajentaminen.
17. toukokuuta - DublinHanke N:o 96/07/65/010 – M50 Southern Cro ss -moottoritie: Käynnin tarkoituksena
oli tarkistaa miten hankkeen valmistuminen on edistynyt. Tavoitteena on tienavaaminen liikenteelle kesällä 2001 sekä tähänastisten tiedotus ta ja julkisuutta
koskevien järjestelyjen tarkastaminen.
Portugali
Tarkastuskäynnit
– 4. toukokuuta – Setúbal
Hanke nro 97.10.61.018 – Setúbalin viemäröin tijärjestelmä keskusviemäreineen ja
jätevedenpuhdistamo.
– 5. ja 6. kesäkuuta – Vila Nova de Gaia, Esposende ja Vila do Conde
Hanke nro 94/10/61/010-011; 97/10/61/ 004 – Vila Nova de Gaian
viemäröintijärjestelmä ja jätevedenpuhdistamot.
49Hanke nro 95/10/61/015 – Esposende n viemäröintijärjestelmä ja
jätevedenpuhdistamot.
Hanke nro 96/10/61/019 – Vila do C onden eteläinen keskusviemäri.
– 26/11/2001 – Madeira (Funchal)
Hanke nro 2001/PT/16C/PE/002 – Madeiran  saariston vesihuollon parantaminen
– 22/6/2001 – Madeira (Funchal)
Hankkeet nro 96/10/61/007 ja 2000/PT/16/ C/PE/002 – Madeiran saariston
jätteenkäsittelylaitoksen I ja II vaihe.