Komission kertomus kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamisen toteuttamisesta vuosina 1994-1998 /* KOM/98/0613 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamisen toteuttamisesta vuosina 1994-1998 Sisällys Johdanto I OSA - Operatiiviset toimet 1 TOIMI A: ALUEELLISET SELVITYKSET 1.1 Tavoite ja menetelmät 1.2 Töiden edistyminen 1.3 Rahoitusnäkökohdat 1.4 Päätelmät ja suuntaviivat 2 TOIMI B: NOPEAT EUROOPAN LAAJUISET ARVIOT 2.1 Tavoite ja menetelmät 2.2 Töiden edistyminen 2.3 Toimeenpanotavat ja tärkeimmät kehitysaskeleet 2.4 Kenttätutkimusten asema 2.5 Varojen käyttö 2.5.1 Kuvat 2.5.2 Kuvien käsittely ja arvioiden tuottaminen 2.5.2.1 Hankkeen johto ja hallinto 2.5.2.2 Hankkeen käynnistäminen 2.5.2.3 Valmistelu 2.5.2.4 Satelliittitietojen hankkiminen ja esikäsittely 2.5.2.5 Satelliittitietojen tulkinta 2.5.2.6 Tietojen yhdistäminen 2.5.2.7 Koulutus 2.5.2.8 Ylläpito 2.5.2.9 Hankkeen sisäinen valvonta 2.5.2.10 Kertomukset 2.5.2.11 Tuotteiden toimittaminen 2.5.2.12 Kuvankäsittelyä ja arvioiden tuotantoketjua koskevat kustannukset 2.5.3 Ohjelmistojen ylläpito 2.5.4 Kenttätutkimukset 2.5.5 Varainhoito 2.6 Tulokset ja virheanalyysi 2.7 Toiminnan arviointi 2.8 Päätelmät II OSA - Kehitteillä olevat toimet 3 TOIMI C : KEHITTYNYT MAATALOUSTIETOJÄRJESTELMÄ 3.1 C.1. Kasvuindeksit 3.2 C.2. Tuoton arviointimallit 3.2.1 Säätiedot: 3.2.2 Maaperää koskevat tiedot ja maataloutta koskevat muuttujat: 3.2.3 Tuoton arviot: 3.2.4 Tietotekniikka: 3.3 C.3: yhdennetty maataloustietojärjestelmä ja MARS-tiedotuslehti 3.4 C.4. Kansallisen ja alueellisen tason yhdennetty järjestelmä 4 TOIMI D : MUIDEN MAIDEN SATOJEN SEURANTA JA ARVIOINTI 5 TOIMI E : UUSIEN MENETELMIEN JA ANTURIEN KÄYTTÖ 5.1 Mikroaaltokuvien käyttöä viljelyalojen arvioinnissa koskeva kokeiluhanke 5.2 Toimen B uudelleenjärjestäminen (REACT_B) 5.3 Aeropalynologinen malli 6 Kehitteillä olevia toimia koskevat päätelmät LIITTEET 1. MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1994 koskevista tilastoista EUR-12 2. MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1995 koskevista tilastoista EUR-12 3. MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1996 koskevista tilastoista EUR-15 4. MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeamat Eurostatin vuotta 1997 koskevista tilastoista EUR-15 5. Operatiivisten toimien tärkeimmät sopimuspuolet 6. Luettelo MARS-hanketta koskevista julkaisuista vuosina 1994-1998 7. Käytetyt lyhenteet Johdanto Neuvosto hyväksyi 26 päivänä syyskuuta 1988 päätöksen 88/503/ETY1 kaukohavaintotekniikan maataloustilastoihin soveltamista koskevasta kokeiluhankkeesta (joka tunnetaan paremmin nimellä MARS-hanke). Tämän kokeiluhankkeen tarkoituksena oli sellaisten analysointitekniikoiden ja -menetelmien kehittäminen ja kokeileminen, jotka mahdollistaisivat Euroopan unionin maataloustietojen tason parantamisen sisällyttämällä avaruudesta saadut tiedot yhteisön tilastojärjestelmään entistä laajemmin. Kehittämistoimet suunniteltiin kymmeneksi vuodeksi, mutta edellä mainittu päätös kattaa ainoastaan toimien viisi ensimmäistä vuotta (1989-1993). Tämän viisivuotiskauden päättyessä kokeiluhankkeen ensimmäisestä vaiheesta (1989-1993) laadittiin katsaus2 mainitun neuvoston päätöksen määräysten mukaisesti; tämä katsaus toimitettiin komissiolle ja siihen liitettiin ehdotus operatiiviseen vaiheeseen edenneiden sovellusten jatkamisesta. Tämän perusteella neuvosto hyväksyi 14 päivänä marraskuuta 1994 päätöksen 94/753/EY kaukohavaintotekniikan maataloustilastoihin soveltamisen jatkamisesta vuosiksi 1994-19983. Tämän päätöksen mukaisella soveltamisella pyritään * helpottamaan kaukohavaintotekniikan käyttöä asiasta kiinnostuneissa jäsenvaltioissa kansallisten maataloustilastojärjestelmien parantamiseksi (toimi A - alueelliset selvitykset) * antamaan ennen sadonkorjuuta arvioita tärkeimmistä viljelyyn käytetyistä aloista ja niiden mahdollisesta tuotannosta Euroopassa ja mahdollisuuksien mukaan kansallisella tasolla käytettävissä olevien varojen rajoissa (toimi B - nopeat Euroopan laajuiset arviot). Neuvoston päätöksen 94/753/EY 5 artiklassa säädetään, että viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 1998 komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen näiden toimien toteuttamisesta sekä sen käyttöön tätä varten annettujen rahoitusmäärien käytöstä, "liittäen mukaan mahdollisesti ehdotukset kaukohavaintotekniikan maataloustilastoihin soveltamisen jatkamisesta". Näitä toimia käsitellään tämän kertomuksen I osassa. Lisäksi neuvosto otti huomioon komission aikomuksen jatkaa neljännen tutkimus- ja kehityspuiteohjelman yhteydessä joitakin MARS-hankkeeseen kuuluvia toimia, jotka kuitenkin edellyttävät muita tutkimustoimia ennen kuin niitä voidaan soveltaa Euroopan tasolla. Kyse on tässä tapauksessa seuraavista toimista: * yhteisön kehittyneen maataloustietojärjestelmän laatiminen yhdentämällä siihen ohjelman aikana kehitetyistä ja testatuista eri toimista saadut tiedot (toimi C - yhdennetty järjestelmä); * sellaisen Euroopan unionissa kehitettyä menetelmää vastaavan menetelmän käyttöönotto, joka mahdollistaa sadonkorjuun ennakkoarvioinnin Euroopan unionin raja-alueilla ja erityisesti Itä-Euroopan ja mahdollisesti Pohjois-Afrikan alueilla näitä maita koskevien yhteistyöohjelmien yhteydessä (toimi D - muiden maiden satojen seuranta ja arviointi); * tällä hetkellä MARS-hankkeen yhteydessä käytettäviä korkearesoluutiosatelliitteja ja säähavaintosatelliitteja täydentävien uusien anturien, kuten tutkien, tilastosovelluksia koskevien tutkimustöiden jatkaminen (toimi E - uusien menetelmien ja anturien käyttö). Näitä toimia, joita ohjaa Isprassa sijaitseva yhteinen tutkimuskeskus (YTK) yhdessä maatalouden pääosaston (PO VI) ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) kanssa, kuvaillaan lyhyesti tämän kertomuksen II osassa. I OSA - Operatiiviset toimet 1. TOIMI A: ALUEELLISET SELVITYKSET 1.1 Tavoite ja menetelmät Tämän toimen tavoitteena on vastata tarpeeseen, joka koskee tärkeimpien hyötykasvien viljelyalojen ja niiden tuotannon tarkkaa ja objektiivista vuosittaista selvittämistä kansallisella tasolla. Menetelmässä yhdistetään korkearesoluutiosatelliittien antamat (koko asianomaista aluetta koskevat) tiedot maankäyttöä ja tuottoa koskevien pinta-alatutkimusten (Area Frame Sampling Survey) tapaisten kenttätutkimusten tietoihin. Toimen viimeistely ja arviointi ovat koskeneet erityisesti regressioanalyysiksi kutsuttua menetelmää. Toimi jaettiin kahteen erilliseen osaan: * objektiiviset kenttähavainnot, joihin liitettiin kaukokartoitustekniikalla laaditut tai sillä parannetut näytteenottosuunnitelmat * avaruudesta saatujen tietojen automaattinen luokittelu, joka mahdollistaa kenttätutkimusten arvioiden laadun parantamisen regressioanalyysin avulla Kaukokartoitustekniikkaa käytetään myös sellaisten asiakirjojen laadinnassa, joiden avulla tutkijat voivat paikantaa peltolohkot tarkasti kentällä. 1.2 Töiden edistyminen MARS-hankkeen kokeiluvaiheen aikana tämä toimi toteutettiin kolmena erillisenä vaiheena: * 1988-1989: tämän vaiheen aikana viidellä alueella sovellettiin täsmälleen samanlaista metodologiaa * 1990-1991: näiden vuosien aikana toteutettiin paikallisia mukautuksia, ja alueiden ja kansallisten tahojen aktiivinen osallistuminen tuli tarpeelliseksi * 1992-1993: tämän vaiheen aikana hankkeen avulla tuettiin paikallisia tai alueellisia aloitteita. Kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamista koskevan kokeiluhankkeen ensimmäisen vaiheen lopussa tämän toimen täytäntöönpano siirrettiin pääosin jäsenvaltioille. Kuitenkin neuvoston päätöksen 94/753/EY mukaisesti tekninen tuki ja sen rahoitus voitiin ottaa yhteisön talousarvioon erityisesti tilastotekniikan tukemiseksi, pinta-alakartoitusten käyttöä kansallisten maataloustilastojen parantamisessa edistävien kokeilututkimusten toteuttamiseksi sekä ohjelmistojen parantamiseksi. Toisen vaiheen aikana Espanjan maatalous-, kalastus- ja elintarvikeministeriö (MAPA) ja Portugalin tilastotoimisto saivat komissiolta tukea kahden tällä toimialalla toteutetun hankkeen rahoitukseen. Erityisesti MAPA sai tukea tärkeimpien viljelyalojen ja niiden tuoton ennakkoarviointia suorittavan paikallisen/alueellisen työryhmän kehittämiseen. Portugalin maatalousministeriölle taas myönnettiin yhteisön rahoitusta maankäyttötilastojen laatimiseen tarvittavien pinta-alakartoitusmenetelmien soveltamista koskevan hankkeen toteuttamiseen. Kummassakin tapauksessa yhteisön rahoitusosuus oli noin 40 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Tämän toimen yhteydessä yhteinen tutkimuskeskus antoi teknistä tukea niin useille Euroopan unionin jäsenvaltioille kuin monille Phare-ohjelman osallistujamaillekin. Slovenia, Puola ja T ekin tasavalta saivat erityisesti teknistä tukea tilastomenetelmien ja näytteenottosuunnitelmien osalta (katso myös hankkeen toimi D). Lisäksi yhteinen tutkimuskeskus antoi teknistä tukea tietyille Välimeren alueen maille (erityisesti Tunisialle ja Turkille) alueellisten selvitysten laatimiseksi ja toteutti Marokon kanssa tiedevaihtoa tällä alalla. 1.3 Rahoitusnäkökohdat Taulukossa 1 esitetään yhteenveto yhteisön rahoitusosuuksista kahdessa edellä mainitussa hankkeessa. Taulukko 1 - Yhteisön rahoitusosuus toimessa A (ecua) >VIITTAUS KAAVIOON> 1.4 Päätelmät ja suuntaviivat Hankkeen toisessa vaiheessa toimi "alueelliset selvitykset" rajoitettiin rahoitustukeen ja tekniseen tukeen niitä pyytäneille kansallisille tilastotoimistoille käytettävissä olevien varojen mukaisesti. Alueelliset selvitykset muodostavat tulevaisuudessakin nopean, objektiivisen ja usein muita järjestelmiä tarkemman tutkimusjärjestelmän, kun taas tietyt puutteet hankaloittavat viljelijöitä koskevien tutkimusten toteuttamista tai tekevät niistä epäluotettavampia. Kehitetty tieteellinen menetelmä saattaa edistää maankäyttöä koskevien arvioiden yhdenmukaistumista koko Euroopan unionin alueella. Pinta-alakartoitusjärjestelmä kohdistettiin erityisesti Phare-ohjelman maille, koska näissä maissa viljelijöitä koskevaa luetteloa on vaikea pitää ajan tasalla meneillään olevien maatalousuudistusten vuoksi. Tällainen menettelytapa saattaa olla hyödyllinen myös koko Euroopan unionissa, jos sen avulla voidaan vastata esimerkiksi maankäyttöä, maanviljelyn ympäristövaikutuksia, maatalouspoliittisten toimenpiteiden ja maaseudun kehittämisen paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä muita vastaavia seikkoja koskevien tietojen lisääntyvään tarpeeseen. Kuvien korkeiden hintojen vuoksi vuosittainen tyhjentävä koko alueen kattaminen korkearesoluutiokuvilla ja regressioanalyysimenetelmän käyttäminen eivät ole kannattavia tapoja tilastojen tuottamiseksi yhteisön tasolla, eikä niiden käyttämistä sen vuoksi suositella. Tilanne saattaa muuttua tulevaisuudessa joko uusien antureiden tulon ja kuvien hintojen laskun myötä tai siinä tapauksessa, että tilastojen tuottaminen yhdistetään karttatuotteiden tuotantoon. Tämän vuoksi on suotavaa jatkaa menetelmiä koskevien näkökohtien ja uusien antureiden, tutka-anturit mukaan lukien, tuoman edistyksen teknologista seurantaa. Lisäksi on suotavaa, että pinta-alakartoitusten toteuttamisen suomia mahdollisuuksia hyödynnetään Euroopan tasolla entistä paremmin, jotta saadaan tietoja maankäytöstä sekä muista tilastollisista muuttujista, joilla on alueellinen ulottuvuus ja joiden käsittelyssä perinteiset menetelmät eivät ole yhtä tehokkaita. 2. TOIMI B: NOPEAT EUROOPAN LAAJUISET ARVIOT 2.1 Tavoite ja menetelmät Toimen B tavoite on antaa vuosittain objektiivinen ennakkoarvio tärkeimpien viljelyalojen kehityksestä Euroopan tasolla 60:stä (40 x 40 km:n suuruisesta) eri puolilla Eurooppaa sijaitsevasta kohteesta otettuja korkearesoluutiosatelliittikuvia tulkitsemalla. Menetelmä perustuu toisaalta kutakin kohdetta koskevaan arvioon viljelyalan muutoksesta edelliseen vuoteen verrattuna, toisaalta näiden muutosten laajentamiseen Euroopan tasolle edellistä vuotta koskevien virallisten viljelyalaa koskevien (Eurostatin) tilastojen perusteella. Menetelmässä ei käytetä lainkaan kuluvaa vuotta koskevia kenttätietoja, mutta siihen lisätään edellisen vuoden kenttähavainnot, joiden avulla menetelmän luotettavuutta voidaan myös valvoa jälkikäteen. Tästä toimesta saatiin maatalousvuoden aikana myös laadullisia tietoja. 2.2 Töiden edistyminen Tämän toimen toteuttaminen koostui MARS-hankkeen ensimmäisen vaiheen aikana kolmesta jaksosta: * 1987-1988: menetelmän yksityiskohtainen viimeistely * 1989-1991: järjestelmän käyttöönotto ja tuotannon käynnistäminen * 1992-1993: testaaminen toimen koko laajuudessa (53 kohteessa). Toisen vaiheen aikana toimi eteni operatiiviseen vaiheeseen. Tärkeimmät vaiheet olivat: * 1994: siirtymävuosi odotettaessa neuvoston päätöstä. Vuoden aikana menetelmissä ja töiden organisoinnissa ei tapahtunut merkittäviä muutoksia * 1995: tarjouspyyntö kuvien tulkintaa ja viljelyalojen arviointia koskevan sopimuksen tekemiseksi * 1995: ensimmäinen varsinainen neuvoston päätöksen soveltamisvuosi. Yhteinen tutkimuskeskus otti käyttöön GRIPS- ja ORCA-ohjelmistot, joita käytetään kuvien korjauksessa, käsittelyssä ja luokittelussa. Lisäksi otettiin käyttöön seitsemän uutta kohdetta toimen ulottamiseksi kolmeen uuteen jäsenvaltioon * 1996: toiminnan ulottaminen 60 kohteeseen; näistä kohteista seitsemän sijaitsee kolmessa uudessa jäsenvaltiossa (Itävalta, Ruotsi ja Suomi) * 1996-1997: CAMEL-ohjelmiston käyttöönotto tietojen yhdistämiseksi * 1997: GRIPS-ohjelmiston mukauttaminen IRS-satelliittikuviin * 1998: neuvoston päätöksen viimeinen soveltamisvuosi. Kuvansaantikanavien avautumisen ennakointi arvioiden tehokkuuden lisäämiseksi niiden vakauden ja ennakoivuuden osalta. 2.3 Toimeenpanotavat ja tärkeimmät kehitysaskeleet Toimen B toimeenpanotavat MARS-hankkeen toisen vaiheen aikana eivät eronneet merkittävästi ensimmäisen vaiheen tavoista. Vaikka tätä tointa pidettiin operatiivisena, niin toimen laitteisiin kuin välineisiinkin tehtiin useita merkittäviä muutoksia: * Vuoteen 1995 asti käytössä olleet ohjelmistot korvattiin seuraavilla, yhteisen tutkimuskeskuksen alaisuudessa kehitetyillä ohjelmistoilla: - GRIPS-ohjelmisto satelliittikuvien tarkennukseen - ORCA-ohjelmisto kuvien luokitteluun ja tulkintaan - CAMEL-ohjelmisto tulosten analysointiin ja niiden tietojen käsittelyyn, joita tarvitaan laadittaessa loppuarvioita luokiteltujen kuvien perusteella. GRIPS- ja ORCA-ohjelmistoja käytettiin koko toisen vaiheen ajan. CAMEL-ohjelmistoksi nimetty ohjelmisto oli käytössä vuodesta 1997. Nämä ohjelmistot mahdollistivat työtehtävien järkeistämisen sekä kaikkien toimen toimeenpanovaiheiden valvonnan, millä varmistettiin koko tuotantoketjun kattava laadunvalvonta. GRIPS-ohjelmistoa mukautettiin vuosien 1997 ja 1998 välisenä aikana uusiin IRS-satelliittikuviin (siihen asti ohjelmistossa oli käytetty ainoastaan SPOT- ja LANDSAT-satelliitteja). * Kolmen uuden jäsenvaltion alueella sijaitsevat seitsemän uutta kohdetta otettiin käyttöön. Näistä kohteista kolme sijaitsee Ruotsissa, kaksi Suomessa ja kaksi Itävallassa. Käyttöönotto mahdollisti muun muassa entistä tarkemmat kevätviljelyä koskevat esitykset. * Kuvien tulkintaa tukevan radiometrisen tietokannan perustaminen ottamalla huomioon aiemmin havaitut spektriavaimet (spectral signatures) ja ilmasto-olosuhteet. Tätä tietokantaa pidetään ajan tasalla ja lujitetaan joka vuosi, jolloin järjestelmän laatu paranee. Toimen B tärkeimmät tulokset sisällytettiin MARS-tiedotuslehteen (katso toimi ). Vuosien 1994-1998 aikana merkittävimmät tapahtumat olivat: * 1994 Siirtymävuoden aikana toimea jatkettiin siirtymällä tutkimuksesta operatiiviseen vaiheeseen. Toimi eteni samalla tavoin kuin vuonna 1993. Yhteensä hankittiin 155 kuvaa 53 kohteesta. * 1995 Yhteensä hankittiin 153 kuvaa, jotka kattoivat 53 kohdetta. Arvioiden tulokset julkaistiin markkinointivuoden aikana seitsemässä MARS-tiedotuslehdessä. Tämän vuoden aikana toimi eteni tyydyttävästi seuraavista arvioiden tarkistamisen yhteydessä ilmenneistä ongelmista huolimatta: - joidenkin hyötykasvien, kuten auringonkukan, viljelyalojen huomattavan suuri kasvaminen, joka osaksi johtui YMP:n vaikutuksista, - tiettyjen hyötykasvien, kuten rapsin, viljelyalojen kasvun yliarviointi, joka johtui tämän kasvin puutteellisesta edustuksesta näytejoukossa, - vakava kuivuus Espanjassa ja Portugalissa, jonka vuoksi kuvien tulkinta oli hyvin vaikeaa ja huomattava osa kesäviljelmiä koskevista arvioista oli epäluotettavia. Auringonkukan ja rapsin osalta virheellisyys oli suuri erityisesti näiden kasvien viljelykohteiden vähäisen lukumäärän vuoksi. Tämän takia esimerkiksi YMP:n uudistuksen aiheuttamat viljelyalojen muutokset näkyvät arvioissa erittäin herkästi. * 1996 Toimen yhteydessä käsiteltiin 59:ää 60 mahdollisesta kohteesta (Köpingin kohteesta ei ollut saatavissa kuvia), joten toimi kattoi Euroopan unionin ensimmäistä kertaa kokonaisuudessaan. Yhteensä hankittiin 171 kuvaa. Tulokset julkaistiin markkinointivuoden aikana seitsemässä MARS-tiedotuslehdessä. * 1997 Yhteensä hankittiin 183 kuvaa, jotka kattoivat kaikki 60 kohdetta. Tärkeimmät tulokset sisällytettiin kuuteen MARS-tiedotuslehteen ja kolmeen välikertomukseen. * 1998 Vaikka lopullisia tuloksia ei vielä ole käytettävissä tätä kertomusta toimitettaessa, on hyvä mainita joistakin muutoksista, jotka tehtiin tulosten ja hallinnon parantamistarpeisiin vastaamiseksi: - Kuvanottopäivämääriä järkeistettiin syys- ja kevätviljelmien erottamiseksi, viljakasvien tulevaa viljelyalaa koskevien arvioiden vakauttamiseksi sekä syysrapsin erottamiseksi muista entistä paremmin. Tämä menettely oli mahdollinen niiden kylvöpäivämäärät sisältäneiden tietokantojen ansiosta, jotka koottiin toimeen B liittyvien kenttätutkimusten yhteydessä saaduista tiedoista; - GRIPS-ohjelmiston mukauttaminen Intian IRS-1C-satelliitin kuvien käsittelyyn. Mukauttamisen avulla voidaan lisätä kuvien saannin todennäköisyyttä ennalta määrättyinä ajankohtina. 2.4 Kenttätutkimusten asema Toimen B toteuttamisessa MARS-hankkeen toisen vaiheen aikana on hyödytty samoissa kohteissa paikalla toteutetuista, tiettyihin tutkimusalueisiin kohdistuneista kenttätutkimuksista (keskimäärin 16 kooltaan 1 400 x 1 400 metrin tutkimusaluetta yhtä kohdetta kohti). Näiden tutkimusten (joita vaiheessa 1 kutsuttiin toimeksi 6) tavoitteet olivat: a) kenttätietojen antaminen kuvien tulkitsijoille kutakin kohdetta vuonna n-1 koskevien viitetietojen laatimiseksi ja saatujen tulosten tarkistamiseksi satelliittitietojen avulla vuoden n lopussa; b) tärkeimpien viljelyalojen ja niiden tuoton suorien arvioiden laatiminen Euroopan tasolla ilman kaukokartoitustekniikkaa; c) tärkeimpien viljelyaloja ja niiden tuottoa koskevien kohteittaisten tietojen antaminen vuosittain tulosten laajentamisessa tarvittavaa tilastomallia varten; d) agrometeorologisen mallin yhteydessä huomioon otettavia tiettyjä näkökohtia (kylvö-, kukinta- ja sadonkorjuupäivämäärät, vuoroviljely, seuraavan vuoden kylvösuunnitelma ja niin edespäin) koskevien lisätietojen antaminen. Kaikki näiden tutkimusten tulokset on kirjattu yhteisen tutkimuskeskuksen tietokantaan, ja ne vaikuttavat myönteisesti muihin näkökohtiin. Kenttätutkimusten avulla on voitu esimerkiksi laatia spektriavaimista koostuva tietokanta, saada todellisia tietoja kylvöpäivämääristä ja niin edespäin. 2.5 Varojen käyttö Jäljempänä taulukossa 2 esitetään toimen B operatiivista toteuttamista vuosina 1994-1998 koskeva katsaus. Taulukosta käy ilmi, että näiden vuosien aikana tämän toimen kokonaiskustannukset yhteisön talousarviossa olivat 11,8 miljoonaa ecua eli keskimäärin 2,4 miljoonaa ecua vuodessa. Vuosina 1997 ja 1998 summa oli kuitenkin noin 2,1 miljoonaa ecua. Tämän kustannusten laskun merkitystä verrattuna jakson alkuun korostaa edelleen kohteiden lukumäärän lisääntyminen; laskun selittävät pääasiassa vuosien 1997 ja 1998 säästöt, jotka saavutettiin vuonna 1995 kuvien käsittelyä koskevan sopimuksen tekemiseksi esitetyn tarjouspyynnön jälkeen. Vuonna 1996 todettu nousu vuorostaan johtuu kyseisenä vuonna tietotekniikkaan tehdyistä investoinneista valitun sopimuspuolen kanssa. Taulukko 2 - Toimen B kokonaismenot >VIITTAUS KAAVIOON> Operatiiviset kustannukset voidaan ryhmitellä karkeasti neljään luokkaan: * kuvien hankinta * kuvien käsittelystä ja arvioiden tuotannosta aiheutuneet menot * ohjelmistojen ylläpito * kenttätutkimukset. Seuraavassa on lyhyt kuvaus kustakin menoluokasta. 2.5.1 Kuvat Kunkin markkinointivuoden aikana käsiteltiin keskimäärin kolme kuvaa kohdetta kohti, ja lähes kaikki kuvat otettiin huhtikuun alun ja syyskuun lopun välillä. Jotta kuvaa voidaan käyttää, taivaan täytyy olla lähes pilvetön. Joillakin Euroopan alueilla pilvisyys saattaa kokonaan estää kuvien ottamisen pitkinä kasvukauden kannalta merkittävinä ajanjaksoina. Taulukko 3 - Toimessa B käytettyjen kuvien tase >VIITTAUS KAAVIOON> Vuosina 1994-1997 otettiin ja käsiteltiin yhteensä 674 kuvaa. Näiden vuosien aikana kullakin hetkellä soveltuvimpien kuvien toimittamisesta kilpaili keskenään kaksi kuvien toimittajaa: Spot Image, jolla on yksinoikeus eurooppalaisen SPOT-satelliitin kuviin, ja Eurimage, jolla puolestaan on yksinoikeus amerikkalaisen Landsat-satelliitin kuviin. Tietyiltä osin Spot- ja Landsat-satelliittien kuvat ovat vaihdettavissa keskenään. Käytännössä ainoa tapa varmistaa kuvien saaminen tarvittavassa paikassa tarvittavaan aikaan on kuitenkin hankkia ensimmäinen valitusta kohteesta valittuna ajankohtana otettu saatavilla oleva kuva. SPOT-satelliitin ohjelmointimahdollisuus lisää huomattavasti mahdollisuutta saada käyttöön satelliitin ottamia hyviä kuvia toimessa B, mikä selittää SPOT-satelliittikuvien suuren hankintamäärän Landsat-kuviin verrattuna. Aivan hiljattain (huhtikuussa 1998) markkinoille tuli Intian IRS-1C-satelliitin kuvia yksinoikeudella toimittava GAF/Euromap. Vuonna 1998 arvioidaan hankittavan noin 180 kuvaa, ja nämä hankinnat jakautuvat kolmen toimittajan kesken taulukon 3 mukaisesti. 2.5.2 Kuvien käsittely ja arvioiden tuottaminen Käsittelyyn kuuluvat kaikki käytännön toimenpiteet, jotka toteutetaan kuvan ottamisen jälkeen komission yksiköiden tarvitsemien arvioiden laatimiseksi. Jotta tässä yhteydessä toteutuneiden menojen määrä ja luonne olisi helpompi ymmärtää, seuraavissa kappaleissa annetaan lyhyt selvitys kuvien käsittelyyn liittyvistä toimista. 2.5.2.1 Hankkeen johto ja hallinto Hallintoon kuuluu hankkeen organisointi kokonaisuudessaan, tarvittavien henkilöresurssien ja välineiden käyttöön antaminen sekä noudatettavan aikataulun suunnittelu. Toimeenpanovaiheen aikana hallinnolla varmistetaan tuotantoprosessien toiminta ja peräkkäisten maatalousvuosien välinen koordinointi sekä ratkaistaan ongelmat ja odottamattomat hankaluudet. 2.5.2.2 Hankkeen käynnistäminen Tämä toimi toteutetaan valmisteluvaiheessa, ja se koskee koko tuotantoketjun käynnistämistä, kuten tietotekniikkalaitteiden asentamista ja ohjelmistojen ja viestintäverkon käyttöönottamista. Pitkäaikaisen (useita peräkkäisiä vuosia kestävän) tuotantoketjun käynnistämisen yhteydessä tästä toimesta aiheutuvat menot korvataan ainoastaan ensimmäiseltä vuodelta. 2.5.2.3 Valmistelu Tämä tehtävä koostuu kahdesta osasta: tarkistamisesta ja kohteiden valmistelusta. Tarkistaminen koostuu kuvien tulkinnan tulosten laadun arvioinnista, jossa verrataan näitä tuloksia kussakin kohteessa edeltävän maatalousvuoden aikana toteutettuihin kenttätutkimuksiin. Kohteiden valmistelu koostuu vuorostaan kaikkien sellaisten edeltävään maatalousvuoteen liittyvien tietojen kokoamisesta, jotka on säilytetty kohteiden tietokannan parantamiseksi (viljelyalojen kehittymistä koskevat taulukot, kohteiden kuvaukset, kuvamateriaalit, alueiden määrittely ja vastaavat tiedot). 2.5.2.4 Satelliittitietojen hankkiminen ja esikäsittely Kun kuva on saatu, sen hyväksyttävyys tarkistetaan (ottopäivämäärä, kuvan laatu, pilvipeitteen voimakkuus ja niin edespäin). Tämän jälkeen kuvaa käsitellään eri toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on poistaa kuvasta kaikki ilmasto-olojen, satelliittikuvauksen muuttujien, satelliitin luokan ja paikallisen pinnanmuodostuksen aiheuttamat vaikutukset. Nämä käsittelytoimenpiteet ovat karkeasti ottaen kahta tyyppiä, joko radiometrisia tai geometrisia, ja ne toteutetaan komission omistaman GRIPS-ohjelmiston avulla. 2.5.2.5 Satelliittitietojen tulkinta Tämä ensisijaisen tärkeä vaihe koostuu useista toimenpiteistä, jotka voidaan ryhmitellä kuuteen peräkkäiseen jaksoon: a) tietojen yhdentäminen, jos edeltävä korjausvaihe on tarkistettu, b) automaattinen luokittelu jakamalla kuvat noin kolmeenkymmeneen yhtenäiseen luokkaan, c) tutkimusalueiden aiheittainen analyysi, d) maankäyttöä koskevan kartan laatiminen yhdenmukaistamalla kukin tutkimusalue automaattisella luokittelulla, e) tietojen siirto yhdistämisestä vastaavaan yksikköön, f) tulosten säilyttäminen. Vaiheet b) ja c) toteutetaan komission omistaman ORCA-ohjelmiston avulla. 2.5.2.6 Tietojen yhdistäminen Tietojen yhdistämistä koskevan tehtävän tavoitteena on laatia huhtikuusta alkaen joka toinen viikko arvio kaikista 17 tärkeimmästä viljelyalasta Euroopassa. Arvio perustuu sellaisten tietojen laajentamiseen, jotka on saatu käsittelemällä enintään neljää kuvaa yhtä kohdetta kohti. Tässä vaiheessa apuna käytetään tietojen yhdistämisen mahdollistavaa ohjelmistoa sekä muita apuohjelmistoja. 2.5.2.7 Koulutus Koulutus jakautuu kahteen vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe koostuu alustavasta tuotantotyöryhmän perustamiseen tähtäävästä valmentavasta koulutuksesta. Sitä seuraa operatiivinen koulutus, jolla vastataan tuotantovälineiden kehittämistarpeisiin ja vastaavasti toimintamenetelmien muuttamistarpeisiin. 2.5.2.8 Ylläpito Ylläpidolla varmistetaan kaikkien tuotantoketjussa tarvittavien ja kuvien käsittelystä ja arvioiden tuottamisesta vastaavan osapuolen käyttämien tietotekniikkalaitteiden jatkuva käytettävyys. 2.5.2.9 Hankkeen sisäinen valvonta Tämän toimen tarkoituksena on varmistaa jatkuvasti tuotantoketjun moitteeton toiminta, määräaikojen noudattaminen ja arvioiden laatimisen eri vaiheissa asetettujen laatuvaatimusten tason säilyminen. 2.5.2.10 Kertomukset Tämän toimen tärkein "tuote" on merkittävimpien hyötykasviviljelmien kehittymistä koskevien arvioiden toimittaminen komissiolle. Nämä arviot luovutetaan markkinointivuoden aikana reaaliajassa ja eri muodoissa - maantieteelliset tasot erottelevina taulukoina, viljelmätaulukoina, viljelyaloja koskevina tiedot yhdistävinä kertomuksina ja muina vastaavina. 2.5.2.11 Tuotteiden toimittaminen Tämä toimi koostuu kaikkien lisätietojen antamisesta miltei välittömästi komission yksiköiden käyttöön tuotantoketjussa tuotettujen tilastollisten tulosten ohella. Nämä tiedot muodostavat erittäin suuren tietokannan, joka koostuu yhdenmukaistetuista historiatiedoista. Näitä tietoja voidaan vuorostaan käyttää muihin tutkimustöihin tai sovelluksiin. 2.5.2.12 Kuvankäsittelyä ja arvioiden tuotantoketjua koskevat kustannukset Taulukossa 4 esitetään kuvankäsittelyä koskeva menoselvitys operatiivisen vaiheen ajalta. On tarpeen huomauttaa, että vuosina 1994 ja 1995 käsittely koski 53:a kohdetta 12:ssa Euroopan jäsenvaltiossa ja että tällä hetkellä tutkittavat 60 kohdetta olivat operatiivisessa vaiheessa vasta vuodesta 1996. Taulukko 4 - Kuvien käsittelyä koskevien kulujen erittely >VIITTAUS KAAVIOON> Komissio käytti vuosina 1994 ja 1995 esioperatiivisen vaiheen sopimuskehystä. Vuodesta 1996 nämä toimet on uskottu sellaisten komission ulkopuolisten yritysten vastuulle, jotka valitaan vapaaseen kilpailuun perustuvien sopimusmenettelyiden kautta. Vuoden 1996 muita vuosia suuremmat menot johtuvat edellä mainituista käynnistystoimista. 2.5.3 Ohjelmistojen ylläpito Yhteisen tutkimuskeskuksen pyynnöstä luodut GRIPS- ja ORCA-ohjelmistot luovutettiin tutkimuskeskuksen käyttöön lokakuussa 1994 ja vastaavasti elokuussa 1995. GRIPS-ohjelmistoa käytetään SPOT- ja Landsat-kuvien radiometriseen ja geometriseen korjaukseen. ORCA-ohjelmistoa käytetään apuvälineenä kuvien tulkinnassa toimessa B. GRIPS-ohjelmistoa mukautettiin hiljattain toimeen B vuoden 1998 alussa mukaan otettujen IRS/LISS-kuvien käsittelemiseksi. Ylläpidon tarkoituksena on varmistaa, että nämä kaksi käsittelyvaiheessa ja arvioiden tuotannossa välttämätöntä ohjelmistoa toimivat moitteettomasti. Ylläpidosta vastaa erikoisalan yritys. Ylläpitoa on kahdenlaista, korjaavaa ja mukauttavaa. Korjaavan ylläpidon tarkoituksena on niin laitteissa kuin käyttöjärjestelmässäkin ilmenneiden toimintavikojen korjaaminen. Mukauttava ylläpito kattaa kaikenlaisen käyttäjien pyynnöstä toteutettavan, ohjelmistojen mukauttamista koskevan tutkimuksen ja mukautusten toteuttamisen. Lisäksi ORCA-ohjelmiston kehittämisessä ja toiminnassa hyödynnetään CLIPS- ja ARKEMIES-ohjelmistopaketteja, joiden käyttöluvat kuuluvat muille yrityksille. Näiden kahden ohjelmistopaketin käyttämisestä ORCA-ohjelmiston tukena aiheutuu käyttölupa- ja ylläpitokustannuksia. Taulukko 5 - GRIPS- ja ORCA-ohjelmistojen käyttömaksut >VIITTAUS KAAVIOON> 2.5.4 Kenttätutkimukset Kuten edellä on jo tullut ilmi, maankäytön eri tapoja ei voida luotettavasti määritellä yksinomaan kuvien perusteella. Lisäksi on viitattu kuvien automaattisen käsittelyn tulosten välttämättömään korjaamiseen ja kunkin kohteen tutkimusalueita koskevan yksityiskohtaisen historiatiedot sisältävän kannan kokoamisen tärkeyteen. Tämän vuoksi käytettävissä on oltava kenttätutkimusten tapaisia lisätietoja. Tarjouspyynnön perusteella valitut yksityiset yritykset tai jäsenvaltioiden tilastotoimistot toteuttavat nämä tutkimukset. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kenttätutkimusten vuosittaisista kustannuksista jäsenvaltioittain. Taulukko 6 - Kenttätutkimusten kustannukset ecuina (1994-1998) >VIITTAUS KAAVIOON> 2.5.5 Varainhoito Operatiiviseen vaiheeseen siirtyminen aiheutti muutoksia myös toimen B hallinnossa. Jos ei oteta lukuun vuotta 1994, joka oli siirtymävuosi hankkeen tutkimusvaiheen ja operatiivisen vaiheen välillä, toimen B rahoitus katettiin pääasiassa yleisen talousarvion kohdan B2-513 ("maatalouden tietojenkeruujärjestelmän uudelleenjärjestäminen") määrärahoista. Kenttätutkimukset toteutettiin kuitenkin osittain kohdan B6-792 ("yhteisön politiikkojen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta kilpailulliselta pohjalta") määrärahoilla. Kyseisen vaiheen aikana tehtiin useita aloitteita toimen B operatiivisten kustannusten vähentämiseksi menetelmien asettamissa rajoissa. Nämä ponnistelut keskittyivät kolmeen tärkeimpään alaan, joissa kustannusten vähentäminen katsottiin mahdolliseksi, eli kuvien hankintaan, kuvien käsittelyyn ja kenttätutkimuksiin. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään lyhyt katsaus keskimääräisten kohteittaisten kustannusten kehittymiseen vuosina 1994-1998: Taulukko 7 - Keskimääräisten kohteittaisten kustannusten kehittyminen (tuhatta ecua) >VIITTAUS KAAVIOON> Kuten taulukosta käy ilmi, keskimääräinen kohteittainen kustannusosuus laski 47 400 ecusta (vuosi 1994) 33 000 ecuun (vuosi 1998); osuus laski siis noin kolmanneksen. Kustannusten laskeminen oli huomattavaa käsittelyssä (vähennystä 44,4 prosenttia) ja vaatimattomampaa kuvissa (vähennystä 12,6 prosenttia) sekä kenttätutkimuksissa (vähennystä 23,8 prosenttia). 2.6 Tulokset ja virheanalyysi Toimen B piiriin kuuluvat viljelyaloja koskevien arvioiden tulokset esitetään MARS-tiedotuslehdessä, jonka yhteinen tutkimuskeskus julkaisee kerran kuussa tammikuun ja lokakuun välisenä aikana. Tähän tiedotuslehteen sisältyy niin ikään selvitys agrometeorologisesta tilasta ja arvio tärkeimpien viljelyalojen tuotosta. Yleensä tämä tiedotuslehti laaditaan erittäin pikaisesti (muutaman päivän kuluessa viimeisimpien kuvien ottamisesta) ja toimitetaan nopeasti asianomaisille komission yksiköille, Eurostatin kasvituotteiden tilastoja käsittelevän työryhmän jäsenille sekä eri jäsenvaltioiden asiantuntijoille. Lisäksi neuvoston päätöksen 94/753/EY mukaisesti komissio esittää vuosittain pysyvälle maataloustilastokomitealle kertomuksen edellä mainitun neuvoston päätöksen täytäntöönpanosta. Kun tästä kertomuksesta keskustellaan kasvituotteiden tilastoja käsittelevässä työryhmässä, komissiolla on mahdollisuus esittää toimen B tulokset ja sen toimeenpanotavat sekä keskustella niistä. Liitteissä 1-4 esitetään toimen B kaikki tulokset Eurostatin virallisiin tilastoihin verrattuina. Tämän jälkeen esitetään lyhyt katsaus virheanalyysista vuosina 1994-1997. Tämä analyysi perustuu toimessa B laadittuihin tärkeimpiä viljelyaloja koskeviin arvioihin, joita verrataan Eurostatin virallisiin tilastoihin (jotka ovat tavallisesti saatavilla 15. toukokuuta seuraavana vuonna CRONOS-kannassa). Vaikka tätä menettelyä ei oikeastaan voida pitää todellisena toimen B tulosten tarkistamisena sen vuoksi, että virallisissakin tilastoissa on virheitä, se on kuitenkin hyödyksi arvioitaessa näiden lähteiden välisiä poikkeamia ja siis toimessa B toteutettujen, viljelyaloja koskevien arvioiden virhemarginaaleja. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kokonaiskatsaus toimessa B saatujen kuukausiarvioiden ja virallisten tietojen välisiin keskimääräisiin prosentuaalisiin poikkeamiin ajanjaksolla 1994-1997 (vuoden 1998 tiedot eivät olleet tätä kertomusta laadittaessa vielä käytettävissä). Taulukko 8 - Keskimääräinen kuukausittainen poikkeama toimessa B ajanjaksolla 1994-1997 (prosenttia) >VIITTAUS KAAVIOON> Taulukon 8 viimeisestä sarakkeesta ilmenee keskimääräinen virhe koko ajanjaksolta tärkeimpien kasvien osalta. Kaikkien peltokasvien keskimääräinen virhemarginaali on taulukon mukaan 1,1 prosenttia; vehnän virhemarginaali on 1,8 prosenttia, ohran 2,6 prosenttia, durumvehnän 3,7 prosenttia ja maissin 4,3 prosenttia. Näitä suuremmat virhemarginaalit on auringonkukalla (keskimäärin 8,7 prosenttia) ja rapsilla (12,1 prosenttia). Myös sokerijuurikkaan virhemarginaali (5,0 prosenttia) ja kohteissa harvinaisten lajien, kuten riisin, virhemarginaali (keskimäärin 9,7 prosenttia) ovat suuret. On kuitenkin muistettava, että vaikka kaikkien viljakasvien yhteinen virhemarginaali on prosentuaalisesti muita kasveja pienempi, kyseinen 1,1 prosentin virhemarginaali koskee noin 400 miljoonan hehtaarin viljelyalaa eli noin 2,5:tä miljoonaa tonnia viljaa. Tätäkin marginaalia voidaan kuitenkin pitää liiallisena otettaessa huomioon näiden markkinoiden hallintoa koskevat tarpeet. On totta, että syysviljoja koskevat virhemarginaalit ovat pienentyneet vuosien aikana hieman. Kevätviljojen ja öljykasvien osalta arvioiden virheet ovat kuitenkin vielä liian suuret. 2.7 Toiminnan arviointi Toimen B tuloksissa voidaan havaita MARS-hankkeen toisen vaiheen lopussa niin vahvuuksia kuin heikkouksiakin. Vahvuudet voidaan tiivistää seuraavasti: * Kaukokartoitustekniikan avulla on teknisesti mahdollista saada nopeita arvioita tärkeimpien viljelyalojen kehityksestä Euroopan tasolla. Arviointi voidaan ainakin tärkeimpien viljelyalojen osalta toteuttaa suhteellisen suppean näytejoukon seurannan avulla. * Teknologisten innovaatioiden ja entistä uudenaikaisempien maataloustilastotietojen keruujärjestelmien käyttöönotto ovat osoittautuneet MARS-hankkeessa ja erityisesti sen toimessa B onnistuneiksi. Edellä mainittujen, komission tarpeisiin kehitettyjen kaukokartoitustekniikoiden sovellusten lisäksi monissa niin Euroopan unionin jäsenvaltioissa kuin eräissä Keski- ja Itä-Euroopan maissakin on käytössä nykyään lukuisia muita sovelluksia, joiden tavoitteena on nostaa kansallisten tilastojärjestelmien tasoa hyödyntämällä MARS-hankkeessa saavutettuja tuloksia. * Toimen B koko tekninen ketju sekä tietojen hankinta ja analysointi operatiivisten tuotantojärjestelmien ja tulosten tasolla on niin ikään ollut menestyksellistä, koska sen ansiosta tutkimustiedot on saatu käyttöön hyvin pian perustietojen (satelliittikuvien) hankkimisen jälkeen. * Toimen B toteuttaminen MARS-hankkeen yhteydessä on synnyttänyt muita, maataloustilastoihin liittymättömiä sovelluksia, kuten sovellukset maanviljelijöiden YMP:n käytäntöjen mukaisesti ilmoittamien viljelyalojen valvontaan, ja lisäksi näin on tuotu esiin uusiakin mahdollisia sovelluksia esimerkiksi metsien kunnon tai maatalouden ympäristövaikutusten seurantaan. Näiden vahvuuksien lisäksi MARS-hankkeessa ja erityisesti toimessa B on kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamisessa havaittu joitakin viljelyalojen arviointiin liittyviä rajoituksia. Heikkoudet voidaan tiivistää seuraavasti: * Käytetty näytejoukko ei mahdollista luotettavien kansallisen tason tietojen saantia tärkeimpienkään maiden osalta. * Vaikka yleisesti ottaen toimi B mahdollistaa viljelyalan muutosten asianmukaisen kokonaisarvioinnin virallisia tilastoja ennakoivammin, voidaan todeta, että toimen B suorituskyky on kuitenkin kyseisten tilastojen suorituskykyä rajallisempi tarkemmin määriteltyä tuotantoa (sokerijuurikas, maissi, rapsi ja niin edespäin) arvioitaessa. Tämä johtuu osaksi käytetyn näytejoukon heikommasta edustavuudesta yksittäisissä viljelyaloissa ja toisaalta tietyissä tapauksissa eri viljelmien erotteluun liittyvistä hankaluuksista. Lisäksi kaukokartoitustekniikalla on mahdotonta erotella tuotteiden määränpäätä ja viljelyn tavoitteita, kuten sitä, onko kyseessä vehnä vai durumvehnä, jyvämaissi vai rehumaissi, elintarvikerapsi vai muu rapsi, sopimuskesannointi (maan poistaminen viljelykäytöstä) vai maanviljelyyn liittyvä kesannointi ja niin edespäin. * Vaikka toimen B ensimmäiset, toukokuun tai kesäkuun alussa käytettävissä olevat viljelyalojen arviot ovatkin virallisia tilastoja ennakoivampia, niitä ei ole vielä vakautettu ja niiden luotettavuus on heikko, koska kuvien ja kohteiden määrä on rajallinen ja koska erityisesti eri viljelmien erotteleminen on hankalaa. Tiedoista tulee suhteellisesti luotettavampia vasta kesäkuun lopussa. Tässä vaiheessa kevätviljojen viljelyaloja ei ole vielä kuitenkaan helppoa määrittää kaukokartoitustekniikalla. * Kuvien kustannukset ovat yhä suuret viime vuosina saavutetuista säästöistä huolimatta, eikä niitä ole kyetty vähentämään merkittävästi lukuun ottamatta Itä-Eurooppaa, missä satelliittikuvien kysyntä on vähäisempää. Tämä rajoitus sekä ohjelmointiin ja hankintaan liittyvät ristiriidat rajoittavat merkittävästi mahdollisuutta kohteiden lukumäärän lisäämiseen hyötykasviviljelmien entistä paremman edustavuuden varmistamiseksi ja siten kyseisiin arvioihin liittyvien virhemarginaalien vähentämiseksi. * Huolimatta viime vuosien aikana tehdyistä mukautuksista (kuten kenttätutkimusten ja kaukokartoitustekniikalla toteutettujen arvioiden entistä tehokkaammasta yhdentämisestä) järjestelmä kärsii liiallisesta jähmeydestä suhteessa viljelmien sijoittamisessa mahdollisesti tapahtuvaan kehitykseen ja innovaatioihin, joiden käyttöönotto olisi suotavaa (esimerkiksi toimessa B ei tämän vuoksi vuonna 1994 kyetty havaitsemaan YMP:n uudistuksesta aiheutunutta rapsin viljelyalojen muutosta). 2.8 Päätelmät Edellä mainitun perusteella MARS-hankkeen toimen B jatkaminen sellaisenaan samoin menetelmin ja toimintalinjoin kuin toisessa vaiheessa ei vaikuta suotavalta. Viime vuosien aikana käyttöönotetuista parannuksista huolimatta ja tällä hetkellä käytettävissä olevat tieteelliset ja rahoitukselliset keinot huomioon ottaen kaukokartoitustekniikassa tähän asti käytetyillä menetelmillä saatujen viljelyaloja koskevien arvioiden ennakoivuus ja luotettavuus eivät tyydytä yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoijia etenkään yksittäisten viljelmien osalta. Edustavuutta voitaisiin varmasti parantaa lisäämällä kohteiden lukumäärää, mutta tällöin kustannukset nousisivat liian korkeiksi ja kustannus-hyötysuhde muuttuisi epätasapainoiseksi (esimerkiksi toimen B kokonaiskustannukset 100 kohteessa olivat noin 5 miljoonaa ecua ensimmäisenä vuonna ja keskimäärin lähes 4 miljoonaa ecua muina vuosina. Ei kuitenkaan ole varmaa, että 100 kohdetta takaisi riittävän edustavuuden). Nykyisissä olosuhteissa mahdollisuudet kuvien ja kenttätutkimusten kustannusten vähentämiseen vaikuttavat siis melko rajallisilta. Toimen B keskeyttäminen ei kuitenkaan ole toivottavaa erityisesti seuraavien näkökohtien vuoksi: * Komissio on sijoittanut merkittävästi varoja tälle alalle saavuttaakseen siinä sellaista niin Euroopan kuin maailmankin tasolla ainutlaatuista teknologista edistystä, jonka sovelluksia ei ehkä ole vielä kokonaisuudessaan hyödynnetty. * Hankkeen alkuperäiset tarpeet (viljelyalojen ja tuotannon ennakkoarviointiin tarkoitetun objektiivisen välineen saaminen käyttöön) ovat yhä olemassa. * Toimen B keskeyttäminen kyseenalaistaisi todennäköisesti muut mahdolliset sovellukset muilla maataloustilastoihin liittyvillä aloilla (kuten metsien kunnon seuranta, maatalouden ympäristövaikutusten indeksit ja muut vastaavat alat). * Olisi varmistettava sellaisen, yhteisen tutkimuskeskuksen alaisen teknisesti pätevän työryhmän ylläpito, joka tukisi teknisesti komission yksiköitä tai vastaisi mahdollisesti tarvittavien täsmällisten analyysien (kuten kuivuuden vaikutuksia satoihin koskevat analyysit ja muut vastaavat analyysit) laatimisesta. Edellä mainitun perusteella yhteiselle tutkimuskeskukselle olisi annettava tehtäväksi tutkia sellaisia nykyisille menettelytavoille vaihtoehtoisia menetelmiä tai niiden parannuksia, joiden tarkoituksena on lisätä viljelyaloja koskevien arvioiden luotettavuutta ja ennakoivuutta kuitenkin nykyinen rahoitustilanne huomioon ottaen. Toimenpiteet tällä alalla käynnistettiin jo vuonna 1997, ja niitä on jatkettava vuoden 1998 jälkeen. Toimenpiteet kattavat useita vaihtoehtoisia menettelyihin liittyviä lähestymistapoja, joihin kuuluvat muun muassa perinteisen kaukokartoitusmenetelmän merkittävät muutokset, uudet näytteenottomenetelmät ja niin edelleen. Näitä tutkimuksia olisi jatkettava joidenkin vuosien ajan ennen kuin niissä voidaan tarvittaessa edetä uuteen operatiiviseen vaiheeseen. Siinä tapauksessa, että näiden töiden tuloksena saadaan aikaan sellaisia nykyiselle menetelmälle vaihtoehtoisia ratkaisuja, joissa tulosten luotettavuus, ennakoivuus ja kustannukset ovat tyydyttävät, näiden toimien rahoittamista komission toimintamäärärahoista olisi pohdittava tietyn ajan kuluessa. II OSA - Kehitteillä olevat toimet 3. TOIMI C : KEHITTYNYT MAATALOUSTIETOJÄRJESTELMÄ Toimi C jakautuu neljään erilliseen tavoitteeseen: * C.1: kehitteillä olevien toimien saattaminen päätökseen kasvuindeksien laadinnan osalta * C.2: tuoton arviointimallin käyttöönotto (agrometeorologisten mallien siirtäminen operatiiviseen vaiheeseen) * C.3: Euroopan unionin yhdennetyn maataloustietojärjestelmän toteuttaminen yhdistämällä toimesta B saadut tiedot sekä toimista C.1 ja C.2 saadut tiedot * C.4: yhdennetyn järjestelmän käyttöönoton kansallisella ja alueellisella tasolla mahdollistavien menettelytapojen ja edellytysten tutkiminen. Seuraavassa annetaan lyhyt kuvaus MARS-hankkeen toisen vaiheen aikana toteutetuista töistä eri tointen osalta. 3.1 C.1 Kasvuindeksit Tässä toimessa jatkettiin vaiheessa 1 toteutettuja töitä, ja toimen tarkoituksena oli ottaa käyttöön operatiivinen ketju NOAA-AVHRR-säähavaintosatelliitin päivittäin ottamien kuvien käsittelemiseksi ja varastoimiseksi sekä kasvun tilaa koskevien tietojen poimimiseksi. Toisen vaiheen toimet koskivat erityisesti seuraavia näkökohtia: - vastaanottoaseman käyttöönotto yhteisessä tutkimuskeskuksessa (tehtävä suoritettu); - useiden kuvien samanaikaisen käsittelyn mahdollistavan tietotekniikkaohjelmiston käyttöönotto (tehtävä suoritettu); - SPACE-ohjelmiston muuttujien ylläpito kuvien esikäsittelemiseksi (pysyvä tehtävä); - SPACE-järjestelmän asennus mikrotietokoneeseen (tehtävä suoritettu); - NDVI-indeksin4 (normalisoitu kasvuindeksi) suodatus- ja synteesitekniikkojen parantaminen (tehtävä suoritettu, toimeenpano kesken); - sovelletun pinta-alakartoituksen parantaminen NDVI-indeksin käyttämiseksi laadullisena indeksinä tietoja yhdistävässä analyysissa (tehtävä suoritettu); - numeeristen tilastomallien viimeistely johdettujen NDVI-indeksiin perustuvien tuottoarvioiden laatimiseksi (viimeinen testaus- ja tarkistusvuosi meneillään); - NDVI-pohjaisen biomassan arviointimallin käyttöönotto (tutkimus suoritettu ja soveltaminen meneillään). Tuotantoketjun avulla on mahdollista laatia kartografinen katsaus markkinointivuoden tärkeimpiin häiriöihin, kuten kuivuuteen, kasvun viivästymiseen, sadon varhaisuuteen ja muihin vastaaviin seikkoihin. Tulevat suuntaviivat Vuoden 1998 tulosten ja käynnissä olevien tarkistusten avulla voidaan arvioida, missä määrin tätä alatavoitetta voidaan pitää operatiivisena. Tulevaisuudessa samaa menettelytapaa sovelletaan maaliskuussa 1998 käyttöönotettuun VEGETATION-anturiin. Tämän eurooppalaisen anturin etuna on entistä helpompi kuvien muuttujien hallinta kasvuindeksin määrittämisessä. Itse asiassa anturi on alun perin suunniteltu pienimuotoiseen kasvun tarkkailuun ja seurantaan eikä säähavainnointiin, kuten NOAA-AVHRR-satelliitti. 3.2 C.2 Tuoton arviointimallit Tuoton arviointi on yksi hankkeeseen sisältyvistä olennaisista tavoitteista. Arviot kohdistuvat erityisesti tärkeimpien yksivuotisten kasvien tuottoon. Lisäksi tarkastellaan tärkeimpien monivuotisten kasvien, kuten viiniköynnöksen ja oliivipuiden, tuottoa. Kehitetyt tuoton arviointimallit perustuvat CGMS-järjestelmään (Crop Growth Monitoring System) sisältyviin agrometeorologisiin simulaatiomalleihin, joita on suunniteltu, sovellettu ja parannettu yhteisessä tutkimuskeskuksessa vaiheiden 1 ja 2 aikana. Mallin viimeistely edellytti maaperää, ilmastoa, kasveja sekä tuottoa koskevan tietokannan kokoamista. Tämä tietokanta saatetaan ajan tasalle vuosittain ja sitä laajennettiin toisen vaiheen aikana. Kuten vaiheessa 1 suunniteltiin, tuoton arviot perustuvat tuottoa koskevien historiatietojen ja jäljempänä mainituista alimalleista saatavien määrällisten muuttujien historiallisen sarjan tilastolliseen suhteeseen; nämä mallit ovat: * mahdollista haihtumista koskeva alimalli; * kokonaissäteilyä koskeva alimalli; * alimalli säätietojen täydentämiseksi avaruudesta käsin saaduilla tiedoilla; * viljelmittäistä vesivarantoa koskeva alimalli; * kasvien fysiologista kasvua koskeva alimalli. Kutakin näistä alimalleista ja niihin liittyvistä tietokannoista on parannettu erillisten tutkimusten ja toimien ansiosta. Näitä ovat erityisesti olleet: 3.2.1 Säätiedot: Vaiheen 1 tavoin säätä koskevia historiatietoja on kerätty melko pitkän ajan kuluessa eli 25-30 vuoden aikana. Kerätyt tiedot ovat tavallisesti käytettävissä GTS-verkossa (maailmanlaajuinen televiestintäjärjestelmä), ja ne syötetään mallien tai alimallien tietoina. Kyseessä ovat päiväkohtaiset tiedot, jotka koskevat etenkin: * sadetta;{symbol 45 \f "Symbol" \s 4 \h} lämpötilaa (enimmäis- ja vähimmäislämpötilaa); * vesihöyryn painetta tai suhteellista kosteutta;{symbol 45 \f "Symbol" \s 4 \h} keskimääräistä tuulen nopeutta; * valoisan ajan pituutta tai pilvipeitettä.Toisessa vaiheessa niiden asemien lukumäärä, joilla on nämä historiatiedot, lähes kaksinkertaistui, ja tällä hetkellä näitä asemia on noin 700 (Euroopan mantereelle ja Pohjois-Afrikkaan levittäytyvällä alueella, katso toimi D). Muut saavutetut parannukset olivat: - käytettyjen sääasemien verkoston parannukset (vaiheessa 1 asemia oli 700, joista 350:llä oli historiatiedot ja 350:llä ainoastaan nykyhetkeä koskevat tiedot; vaiheessa 2 asemia oli 2000, joista 700:lla oli historiatiedot) (tehtävä suoritettu) - tietojen täydennystekniikan parannukset (tutkimukset suoritettu ja tehtävä kokeiluvaiheessa) - johdettujen tuotteiden, kuten äärimmäisiä sääoloja ja pakkasriskiä koskevien karttojen, parantuminen (jatkuva tehtävä) - yleissäteilyn tapaisten muuttujien laskemisessa käytettyjen algoritmien parantaminen (tutkimus suoritettu ja tehtävä kokeiluvaiheessa) - MARS-tiedotuslehteen sisältyvien tulosten esitysten parannukset (toimi C.3). 3.2.2 Maaperää koskevat tiedot ja maataloutta koskevat muuttujat: Tilastomalleissa ja toimessa C.3 käytetään seuraavia lopputietoja: * epätyypilliset sääolosuhteet {symbol 45 \f "Symbol" \s 4 \h} vuosikymmentä koskevat kasvukauden alkuun ulottuvat kasvuindeksit, kuten biomassa, siementuotanto, vesivaranto, vuodenaikojen ja sään vaihtelua koskeva tila, vesitase, liiallinen vesi, lehtialaindeksi. Tärkeimmät hyötykasvit ovat vehnä, ohra, jyvämaissi, rapsi, auringonkukka, sokerijuurikas, peruna, herne ja proteiinipitoiset pavut. Merkittävimmät toiseen vaiheen aikana aikaansaadut parannukset olivat: - European Soil Bureaun (yhteinen tutkimuskeskus) maaperäkarttojen tietojen käyttöönotto (tehtävä suoritettu 15 jäsenvaltion osalta) - kuhunkin kasviin liittyvien maataloutta koskevien muuttujien (kylvöpäivämäärä, sadonkorjuu, vuodenaikojen ja sään vaihteluihin liittyvät päivämäärät ja niin edespäin) ylläpito (tehtävää toteutetaan parhaillaan) - agrometeorologisen mallin aihekohtainen ulottaminen koskemaan viiniköynnöstä ja oliivipuuta. Tätä varten on käynnistetty erilliset hankkeet OLIWIN 1 ja 2. Tulokset on sisällytetty vuosien 1997 ja 1998 MARS-tiedotuslehteen. Tulokset tarkistetaan vuonna 1998. - MARS-tiedotuslehteen sisältyvien tulosten esitysten parannukset (toimi C.3). 3.2.3 Tuoton arviot: - niiden tilastomallien parantaminen ja tarkistaminen, joita käytetään mallista saatujen tuottotietojen tarkistamisessa (tehtävä kesken vuonna 1998). Yhteinen tutkimuskeskus on julkaissut ensimmäisen tutkimuksen tulosten tarkkuudesta. 3.2.4 Tietotekniikka: - tietojen saannin ja käyttöliittymien parantaminen käyttäjien osalta - CGMS-mallin asennus mikrotietokoneeseen. Vuonna 1990 perustetun agrometeorologisen tukiryhmän (SuGrAm) ansiosta sääasemien verkosto ja tietojen täydennysmenetelmät sekä mahdollisen haihtumisen ja yleissäteilyn määrittämistä koskevat alimallit voitiin tarkistaa. Tätä ryhmää koordinoi Maailman ilmatieteellinen järjestö. Toisen vaiheen aikana tämä ryhmä muodosti tarpeellisen tieteellisen lähtökohdan CGMS:n edelleen kehittämisen jatkamiseksi ja kaikentyyppisten tähän järjestelmään liittyvien tulosten tarkistamiseksi. 3.3 C.3 Yhdennetty maataloustietojärjestelmä ja MARS-tiedotuslehti Kaikki kasvun seurannan näkökohtiin, kasvun simulointiin ja meteorologisten ääriolosuhteiden seurantaan liittyvät tiedot sekä MARS-hankkeen yhteydessä käytettävissä olevat aputiedot (peltotöiden aikataulu, viljelytietokanta ja muut vastaavat) kerätään yhteen ja niistä laaditaan tiedot yhdistäväksi analyysiksi kutsuttava analyysi, jota käytetään tärkeimpien viljelyalojen odotettujen tuottojen määrittämiseen kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla. Tiedot yhdistävä analyysi laaditaan valmiiksi yhteisessä tutkimuskeskuksessa kunkin kuukauden lopussa maatalousvuoden aikana. Yhdistävän analyysin jälkeen eri tilastomalleista peräisin olevat numeeriset arvot tarkistetaan ja julkaistaan MARS-tiedotuslehdessä, joka on tämän toimen lopullinen tulos. Toimesta B saadut viljelyalojen arviot yhdennetään niin ikään MARS-tiedotuslehteen sellaisina kuin tämän tehtävän saanut ulkopuolinen sopimuspuoli ne toimittaa. Tietojen vaihto toimen B ja toimien C.1 ja C.2 välillä on osoittautunut hyödylliseksi saatujen tulosten tulkitsemisessa. Vuodesta 1994 lähtien on julkaistu 31 MARS-tiedotuslehteä, ja vuonna 1998 näitä tiedotuslehtiä on tarkoitus julkaista kuusi kappaletta (ja yksi toisinto telekopioitse). Tiedotteen painos on keskimäärin 300 kappaletta. Kappaleet jaetaan komissioon maatalouden pääosastolle (PO VI) ja muille pääosastoille, joita asia koskee, Eurostatille, jäsenvaltioille (Eurostatin kasvituotteiden tilastoja käsittelevään työryhmään osallistuvat valtuuskuntien edustajat) ja muille asiasta kiinnostuneille kansainvälisille organisaatioille, kuten FAO:lle. Viime vuosina saavutetuista parannuksista on huomattava erityisesti seuraavat seikat: - Vuonna 1997 tiedotuslehteen sisällytettiin OLIWIN-hankkeen tulokset eli oliivipuita ja viinitiloja koskevien analyysien tulokset. - Vuoden 1996 lopusta tiedotuslehteen sisällytettiin niin ikään toimen D tulokset (muiden maiden satojen arviot). Nämä tulokset mahdollistivat Keski- ja Itä-Euroopan maiden (Phare- ja Tacis-maat), Turkin ja Pohjois-Afrikan maiden vehnäntuotantoa koskevien ensimmäisten koeluonteisten arvioiden laatimisen (katso toimi D). - Tiedot yhdistävään analyysiin ja asiaan liittyviin erilaisiin tilastomalleihin sisältyviä virheitä koskeva tutkimus antoi aiheen yhteen sisäiseen kertomukseen. Tulokset osoittavat, että arviot ovat ennakoivampia ja virheet vähäisempiä kuin muissa käytettävissä olevissa lähteissä. - Vuonna 1998 malli saadaan ulotettua koskemaan Euroopan unionin viidentoista jäsenvaltion rajavaltioita (Phare- ja Tacis-ohjelman maat) ja Pohjois-Afrikan maita; samalla malliin otetaan mukaan muita hyötykasveja. Taulukko 9 - Viidentoista EU:n jäsenvaltion tulokset vuonna 1997 >VIITTAUS KAAVIOON> 3.4 C.4 Kansallisen ja alueellisen tason yhdennetty järjestelmä Eri yhteydenotot useisiin EU:n jäsenvaltioihin ovat mahdollistaneet MARS-hankkeen yhteydessä käytettävissä olevien järjestelmien siirron ja mukauttamisen erilaisiin alueellisiin tilanteisiin. Hydre-hankkeen ja sen jatkohankkeen, Sisilian monivuotisen ohjausohjelman, yhteydessä agrometeorologinen järjestelmä siirrettiin paikallisten viranomaisten vastuulle ja sitä mukautettiin alueellisten vesivarojen seuraamiseksi ja niiden taseen määrittämiseksi. Hankkeeseen osallistuviin alueisiin kuuluivat Sisilia ja Sardinia Italiassa, Languedoc-Roussillon Ranskassa ja Andalusia Espanjassa. Pyynnöstä toteutetuissa yhteistyöhankkeissa agrometeorologinen järjestelmä mukautettiin ja siirrettiin Suomen tilastojärjestelmään. 4. TOIMI D : MUIDEN MAIDEN SATOJEN SEURANTA JA ARVIOINTI Toimen D tavoitteena oli MARS-hankkeen muissa toimissa kehitettyjen menetelmien viimeistely ja ulottaminen EU:n rajavaltioihin ja erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä Pohjois-Afrikan maihin näiden maiden satojen arvioimiseksi. Tärkeimmät edistysaskeleet tällä alalla olivat seuraavat: - Vuonna 1996 julkaistiin ensimmäinen tiedotuslehti, johon sisältyivät kokeiluluonteisesti ensimmäiset CGMS-mallin laajennukset. Näiden nimeksi tuli järjestelmä D. Tiedotteessa viitattiin edellä mainittujen maiden vehnänviljelyä koskeviin agrometeorologisiin näkökohtiin. - Vuonna 1997 analyysi yhdennettiin toimeen C.3. ja analyysin tuloksena saatiin kahdentoista Euroopan unionin viiteentoista jäsenvaltioon kuulumattoman maan, mukaan lukien Venäjä, Ukraina, Phare-ohjelman maat sekä Pohjois-Afrikan maat, ensimmäiset sato- ja tuotantoarviot sekä satojen kehittymistä neljässätoista muussa maassa koskevat muut laadulliset indeksit. - Vuonna 1998 tulokset ulotetaan koskemaan muita hyötykasveja, kuten ohraa ja maissia. 5. TOIMI E : UUSIEN MENETELMIEN JA ANTURIEN KÄYTTÖ 5.1 Mikroaaltokuvien käyttöä viljelyalojen arvioinnissa koskeva kokeiluhanke Vuonna 1996 käynnistettiin kokeiluhanke ERS 1- ja 2 / SAR-satelliiteista saatujen mikroaaltokuvien (tutkakuvien) yhdentämiseksi viljelyalojen nopeaan arviointijärjestelmään. Tutka-anturien käyttö on hyödyllistä, koska sen avulla voidaan ottaa kuvia pilvisissäkin olosuhteissa. Lisäksi saatuihin tietoihin vaikuttavat pikemminkin kohteiden geometria ja niiden pinnan epätasaisuus kuin radiometrinen sisältö, kuten optisten antureiden kohdalla. Tämän seikan ansiosta kuvat voidaan suhteuttaa viljelmien kehitykseen optisten antureiden antamia kuvia ennakoivammin. Tutka-anturien käyttöä koskeva tutkimus on johtanut kokeilusovellukseen, joka jakautuu kahden vuoden ajalle: * Vuonna 1996 toteutettiin laajamittainen toteutettavuustutkimus, jonka tarkoituksena oli ottaa käyttöön eurooppalaisen ERS-2-satelliitin ottamat tutkakuvat. Sovelluksessa simuloitiin tointa B eräissä Pohjois-Euroopan kohteissa. Rohkaisevat tulokset mahdollistivat siirtymisen seuraavaan vaiheeseen. * Vuonna 1997 sovellus ulotettiin koskemaan kaikkia 60:tä toimen B kohdetta. Hankkeen tarkoituksena oli parantaa viljelyalojen arvioiden ennakoivuutta ja tarkkuutta MARS-hankkeen toimen B optisten kuvien tietojen ja ERS/SAR-tutkakuvien infrapunatietojen välisen yhteisvaikutuksen avulla. Tässä hankkeessa otettiin 300 tutkakuvaa 60:stä toimen B kohteesta vuoden 1996 talven ja vuoden 1997 kevään aikana. Ensimmäiset tärkeimpien kasviryhmien viljelyaloja koskevat arviot saatiin jo tammikuussa. Vuoden 1997 satokautta koskevia, ERS/SAR-tutkan kuvista johdettuja viljelyalojen arvioita verrattiin toimen B (jossa käytetään ainoastaan optisia kuvia) arvioihin sekä kenttätutkimuksista saatuihin tuloksiin. Kahden kokeiluhankkeen tulokset osoittivat, että syksyä, talvea ja kevättä koskevat ERS/SAR-tiedot voivat olla hyödyksi arvioitaessa kasvien kylvöaloja. Sovellus antaa kuitenkin parhaat tulokset suurikokoisista pelloista koostuvilla, maanviljelykäytännöiltään, maaperäkoostumukseltaan ja rakenteeltaan yhtenäisillä alueilla. Epäyhtenäisillä alueilla tulokset on yhdennettävä edellä mainittuja muuttujia koskeviin aputietoihin. Lisätutkimukset ovat osoittaneet, että optisten tietojen ja ERS/SAR-tutkien tietojen yhdistäminen mahdollistaa muun muassa optisista kuvista muodostettujen, pilvisyyden aiheuttamien ongelmien vuoksi epätäydellisten kronologisten kuvasarjojen täydentämisen. Tulevaisuuden suuntaviivat Erilaisin ominaisuuksin varustetut uudet anturit saadaan käyttöön lähitulevaisuudessa. Näiden antureiden avulla MARS-hankkeesta voitaisiin todennäköisesti saada lisähyötyä. Jatkuvalla ja maaperän geometriset muutokset huomioon ottavalla tutkan käytöllä viljelyaloja koskevia arvioita voitaisiin ennakoida ennen kevättä. ERS/SAR-tutkaa hyödyntävä kokeiluhanke on osoittanut kaukokartoitustekniikan käyttämisen mahdollisen tehokkuuden myös aikaistettaessa arvioita talvella. Seuraavina vuosina käyttöön saatavat, erittäin korkealla resoluutiolla varustetut uudet anturit lisäävät todennäköisesti jatkossa menetelmän arvoa vähentämällä tiettyjen viljelmien erotteluun liittyviä epävarmuustekijöitä. 5.2 Toimen B uudelleenjärjestäminen (REACT_B) Vuonna 1997 käynnistettiin hanke kaikkien kaukokartoitustekniikan maataloustilastoihin soveltamista koskevien tämänhetkisten menettelytapojen mahdollisten parannusten (kuten luokittelumenetelmien) tutkimiseksi. Tämän hankkeen nimi on REACT_B (eli toimen B uudelleenjärjestely). REACT_B käynnistettiin tammikuussa 1997 selvityksellä käyttäjien tarpeista. Näitä tarpeita käytetään opastuksena analysoitaessa tämänhetkisten menettelytapojen suorituskykyä. Työohjelmaan sisältyy toimen B koko tuotantoketjun saattaminen ajan tasalle: - kuvien hankinta - kuvien käsittely - kuvien tulkinta ja luokittelu. Erityisesti korostetaan kuitenkin pikemmin osittaisten satelliittikuvien kuin kokonaiskuvien käyttöön liittyvän näytejoukon käyttöönottoa ja yhteyttä MARS-hankkeen muihin toimiin. Tilastotutkimuksesta on itse asiassa käynyt ilmi, että olisi mahdollista käyttää tällä hetkellä käytössä olevia kohteita pienempiä kohteita. Operatiivisesta käytöstä on kuitenkin vielä saatava näyttöä. Hyötykasveja koskevien kohteiden lukumäärän lisäämisen olisi lisättävä otoksen edustavuutta ja arvioiden tarkkuutta. Nämä näkökohdat, "edustavuus" ja "tarkkuus" ovat olennaiset käyttäjien tarpeiden kannalta. Erilaisia näytteenottosuunnitelmia arvioidaan parhaillaan kuvien toimittajien kanssa tämänkaltaisen menettelytavan teknisen toteutettavuuden tarkistamiseksi. Suuressa mittakaavassa toteutetun toiminnan tuloksia saadaan eräältä EU:n alueelta (Baijerissa sijaitseva NUTS II -tason alue). Tällä kokeiluvyöhykkeellä kaikki tutkimusta palvelevat tiedot on hankittu maantieteellisen tietojärjestelmän piirissä, johon ne on yhdennetty. Operatiivisten anturien (SPOT, LANDSAT, IRS-1C ja ERS/SAR) kuvia on hankittu erilaisten luokittelujen suorituskyvyn vertailevaa analyysia varten. Kokeet perustuvat vertailuun koko alueen kattaneen kenttätutkimuksen tulosten kanssa. Käytetyt tekniikat ja menetelmät viimeistellään osana vuonna 1998 toteutettavaa perinpohjaista arviointia tämän toteutettavuustutkimuksen ja siitä saatujen tulosten perusteella. Asianomaisissa kohteissa toteutetaan operatiivisia kokeita samanaikaisesti toimen B kanssa. RADARSAT-, SPOT 4- ja mahdollisesti RESOURS-satelliitit tuovat tutkimukseen muita hyötytekijöitä. Yksi erittäin tärkeä hankkeen osatekijä on kustannus/hyötysuhde, jonka on oltava kohtuullinen ennen kuin operatiivinen järjestelmä voidaan panna täytäntöön. 5.3 Aeropalynologinen malli Tämä tutkimustoimi saatiin päätökseen vuonna 1997. Tämän hankkeen tarkoituksena oli toimittaa viinirypälesatoa (tai viinintuotantoa) koskevia arvioita viinitilojen kukintaolosuhteiden perusteella. Näitä olosuhteita seurattiin tarkkailemalla kasvien hedelmöityksen laatua ja määrää siitepölynkeruumenetelmän avulla. Luotettavan ja toistettavan ilmakehän siitepölyvuota koskevan näytteenotto- ja analysointitekniikan avulla voidaan laatia satoa koskevia ennakkoarvioita noin kolme kuukautta ennen viininkorjuuta. Maatalousalan asiantuntijoiden on kuitenkin tarkistettava käytettävät laboratoriotulokset. Ehdotettu menetelmä mahdollistaa asianmukaisten arvioiden laatimisen sekä näytevyöhykkeillä että kansallisella ja yhteisön tasolla. Paikallisella tasolla menetelmän avulla saadaan täysin tyydyttävä tulos noin 50 prosentissa tapauksista. Kukinnan jälkeiset olosuhteet, jotka voivat muuttaa kukinnan aikana laadittujen arvioiden määriä huomattavasti, ovat todettujen poikkeamien tärkein syy. Tämän vuoksi siitepölymenetelmällä saadut ensimmäiset ennakkoarviot on välttämätöntä saattaa ajan tasalle maatalousvuoden kuluessa agrometeorologisten mallien avulla. On kuitenkin myös joitakin tavallisesti hyvin tunnettuja arviointiprofiileja, joissa menetelmän soveltaminen ei ole mahdollista. Kansallisella tasolla tuloksia pidetään tyydyttävinä, jos on saatu käyttöön riittävä siitepölynkeruuasemien verkosto. Siitepölymääriä koskevien tilastokäyrien kehittymisen ansiosta myös kukintajaksojen päivämäärät voidaan määrittää karkeasti. Lisäksi näytevyöhykkeen vuodenaikojen ja sääilmiöiden vaihtelujen yhtenäisyyttä koskevan kokonaisarvioinnin avulla on mahdollista laatia ensimmäinen arvio mahdollisesta vuosituotannosta. Tointa on toteutettu CEMAGREFin, Montpellier'n yliopiston sekä niiden maiden kansallisten laitosten tuella, joita asia koskee. Lopuksi voidaan todeta, että vaikka näitä toimia voidaan tällä hetkellä pitää operatiivisina, niiden jatkuminen on mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että kansalliset operatiiviset yksiköt ottavat ne vastuulleen. Yhteinen tutkimuskeskus on ryhtynyt huolehtimaan tästä tehtävien siirrosta. Tässä tehtävässä onnistuminen edellyttää paitsi teknisesti asiantuntevan, myös hankkeen operatiivisista kustannuksista vastaamaan kykenevän tahon osallistumista. 6. Kehitteillä olevia toimia koskevat päätelmät Kahden viisivuotisen tutkimusjakson aikana on saavutettu merkittäviä tuloksia. * Agrometeorologisia toimia (malli ja matalaresoluutiosatelliittien tiedot) voidaan pitää tyydyttävinä ja toimivina, vaikka niitä voidaankin yhä parantaa. Tulokset ovat käytettävissä samanaikaisesti sekä Euroopan tasolla että kansallisella ja alueellisella tasolla. * Tietyt toimen B rajoitteet, jotka koskevat erityisesti kansallista ja tiettyjä tuotteita koskevaa edustavuutta, voitaneen poistaa käyttämällä uusia antureita ja uusia näytteenottomenetelmiä; edellä mainittujen välineiden toimivuus on kuitenkin vielä näytettävä toteen. * Tietyt menetelmät, kuten aeropalynologinen malli, ovat toteutettavissa ainoastaan siinä tapauksessa, että kansalliset viranomaiset ottavat ne vastuulleen. LIITE 1 MARS-hankkeen (toimi B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä POIKKEAMAt EUROSTATin VUOTTA 1994 KOSKEVISTA TILASTOISTA EUR-12 >TAULUKON PAIKKA> arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) LIITE 2 MARS-hankkeen (toimI B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelyaloista sekä poikkeama EUROSTATin vuotta 1995 koskevista tilastoista EUR-12 >TAULUKON PAIKKA> arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) LIITE 3 MARS-HANKKEEN (TOIMI B) YHTEYDESSÄ LAADITUT ARVIOT TÄRKEIMMISTÄ VILJELYALOISTA SEKÄ POIKKEAMAT EUROSTATIN VUOTTA 1996 KOSKEVISTA TILASTOISTA EUR-15 >TAULUKON PAIKKA> arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) LIITE 4 MARS-hankkeen (toimI B) yhteydessä laaditut arviot tärkeimmistä viljelYaloista sekä poikkeamat EUROSTATin vuotta 1997 koskevista tilastoista EUR-15 >TAULUKON PAIKKA> arvio = pinta-ala (x 1000 ha) ja toimessa B arvioitu muutos prosentteina edeltävään vuoteen verrattuna poikk. = toimessa B laaditun arvion ja Eurostatin virallisten tilastojen välinen poikkeama % = viljelyalan muutos edeltävään vuoteen verrattuna EUROSTAT lopulliset tiedot toukokuussa 1998 (x 1000 ha) LIITE 5 Operatiivisten toimien sopimuspuolet Toimi A Sopimuspuolet Instituto de Estruturas agrárias e desenvolvimento rural (Portugali) Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (Espanja) Toimi B Kuva-analyysit Pääsopimuspuoli Alihankkija Groupe SOTEMA SOTEMA GEOSPACE CISI AID Bureau Veritas Faculté de Gembloux Kuvien toimittajat SPOT IMAGE, S.A. EIRIMAGE, SCRL. G.A.F Tietotekniikka ja ohjelmistot CISI INGENIERIE Kenttätiedot: Instituto de Estructuras Agrarias e Desenvolvimento Rural (IEADR) Remote Sensing Data Engineering, Srl Danish Institute of Plant and Soil Science Katholieke Universiteit Leuven Da Vinci Consulting Österreichisches Statistisches Zentralamt Desarrollo Agrario y Pesquero de Andalucía Era-Maptec Eftas Fernerkundung Technologietransfer, gmbh Information Centre of Ministry of Agriculture and Forestry Irco s.p.r.l National Remote Sensing Center Limited Trabajos Catastrales Ministère de l'Agriculture et de la Pêche Hunting Technical Services Ltd Spazio Verde Strabo, s.a. Statistics Sweden LIITE 6 LUETTELO MARS-HANKETTA KOSKEVISTA JULKAISUISTA VUOSINA 1994-1998 Erikoistutkimukset BOUMAN, B.A.M., SCHAPENDONK, A.H.C.M., STOL, W., VAN KRAALINGEN, D., 1996. Description of the grass growth model LINGRA as implemented in CGMS. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Agrobiology and Soil Fertility. Wageningen (NL); 83 s. D'SOUZA G., BELWARD A.S., MALINGREAU J.P. (Eds.) - Advances in the use of NOAA-AVHRR data for land applications. Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995). JONES, P.D., SALMON, M., 1996. Development and integration of a stochastic weather generator into a crop growth model for European agriculture. Contract Report N 5631-93-12 ED ISP GB. University of East Anglia, Norwich (UK), 32 s. PAQUET, F., J.V. VOGT & A. VIAU, 1996. Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie.- JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 s. VAN DER VOET, P., KRAMER, K., VAN DIEPEN, C.A., 1996. Parametrization of the Richardson weather generator within the European Union. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Integrated Land, Soil and Water Research. Wageningen (NL); 73 s. VOGT, J., ASTRAND P., BORIES, L., NIEMEYER, S., 1996. Monitoring the Quality and Quantity of Water Resources in Sicily: Development of a Geographic Information System and Integration of Remote Sensing Derived Parameters. Joint Research Centre of the EC. Space Applications Institute. Ispra (I), 61 s. + liitteet. WOODING M.G., DE GROOF H. et al. - Satellite radar in agriculture - experience with ERS-1. European Space Agency, ISBN 90-9092-339-3, Noordwijk (NL), October 1995. Erityisalojen julkaisuissa ilmestyneet artikkelit BURRILL A., VOSSEN P., VAN DIEPEN C.A. - A G.I.S. database for crop modelling. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D., Jones R.J.A., Thomasson A.J. (Eds.). EUR Publication N 16232/EN (1995), 143-154. CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Sulla dimensione ottimale del segmento per rilievi a terra e fotointerpretazione. Statistica e Telerilevamento. AIT. Quaderno N 3 (1995) CNR Pisa, 41-61. GENOVESE G. - The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop yield forecasting "system". In: Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN, 1998, Ispra, Italy, 100 s. JONES R.J.A., BUCKLEY B. - European Soil Database Information Access and Data Distribution Procedures. EUR Publication N 17266/EN (1996), 35 s. KING D. & THOMASSON A.J., 1996 - European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR 16393 EN, Ispra, Italy, 22 s. LE BAS C., 1996 - Base de Données Géographique des Sols d'Europe, EUR 16380 FR, Ispra, Italy, 39 s. MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. European Society for Soil Conservation (ESSC) Newsletter nr.2, 1996, 2-5. NEZRY E., RÉMONDIÈRE S., SOLAAS G., GENOVESE G. - Mapping of next season's crops during the previous winter using ERS SAR", Earth Observation Quarterly, Nº 50 (1995), 5 s. TERRES J.M., DELINCÉ J., VAN DE STEENE M. - The use of remote sensing and GIS capabilities to support the Common Agricultural Policy of the European Community. Remote Sensing Review, Vol.12 (1995), 53-60. VOGT J.V. (1996): Land Surface Temperature Retrieval from NOAA AVHRR Data in: G. D'Souza, A. Belward & J.-P. Malingreau (eds.), Advances in the Use of AVHRR Data for Land Applications.- (Kluwer Academic Publishers) Dordrecht, Boston, London, s. 125 - 151. VOGT J.V., VIAU A., PAQUET F. (1996): Mapping Regional Air Temperature Fields Using Satellite Derived Surface Skin Temperatures.- submitted to Int. J. of Climatology. VOSSEN P. - Land information with remote sensing: the MARS Project. GIM International Journal for Geomatics, Volume 9 (11) (1995), 51-55. VOSSEN P. - Crop production assessment for the European Union: the MARS-STAT Project, including the use of NOAA-AVHRR data. In: Advances in the Use of NOAA-AVHRR Data for Land Applications. D'Souza G., Belward A.S., Malingreau J.P. (Eds.), Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995), 336-355. VOSSEN P., GENOVESE G. - MARS: previsioni della produzione agricola. AER Meteorologia, Climatologia, Agrometeorologia, Ambiente, Volume 8 (1995),12-16. VOSSEN P., MEYER-ROUX J. - Crop monitoring and yield forecasting activities of the MARS Project. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D., Jones R.J.A., Thomasson A.J. (Eds.), EUR Publication N 16232/EN (1995), 11-30. Tekniset EUR-kertomukset BERNARD, A.C., MEYER-ROUX, J., 1994 (third print 1996). Proceedings of the Conference on the MARS Project: Overview and Perspectives. EUR Publication N 15599 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 168 s. BESSELAT, B., COUR, P., MONTANARELLA (Eds.), 1996. Guide pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. Rapport EUR 16422 FR. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche. Ispra, 130 s. BINDI, M., FIBBI, L., MARACCHI, G., 1996. A comparative study of radiation estimation methodologies. EUR Publication N 16429 EN of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 182 s. DALLEMAND, J.F., VOSSEN, P., 1995 (second print 1996). Agrometeorological models: theory and applications in the MARS Project. EUR Publication N 16008 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 246 s. GALLEGO J. - Sampling frames of square segments. EUR Publication N 16317/EN (1995), 72 s. GALLEGO F.J., (1996), Sampling satellite images for area estimates in a large region. Proceedings. Conference on Spatial Accuracy Assessment. Fort Collins, May 21-23, USDA Technical Report RM-GTR-277, s. 509-516. KING D., JONES R.J.A., THOMASSON A.J. (Eds.) - European land information systems for agro-environmental monitoring. EUR Publication N 16232/EN (1995), 286 s. KING, D., THOMASSON, A.J., 1996. European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR Publication N 16393 EN of the Office for Official Publications of the EC. Ispra, 22 s. LE BAS, C., JAMAGNE, M. (Eds.), 1996. Soil databases to support sustainable development. EUR Publication N 16371 of the Office for Official Publications of the EC. Jointly Published by the Joint Research Centre of the EC and the Institut National de la Recherche Agronomique (F). Orléans (F), 149 s. MONTANARELLA L. (Ed.) - Guide Pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. EUR 16422 FR, 1996, 151 s. MONTANARELLA, L. (Editor), 1996. Soils Information for Europe. EUR Publication N 16423 Office for Official Publications of the EC. Ispra (I), 21 s. RIJKS D., TERRES J.M., VOSSEN P. (editors) - Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN. 1998, Ispra 500 s. RUSSEL G., WILSON G.W. - An Agro-pedo-climatological Knowledge-base of Wheat in Europe. EUR publication 15789 EN, 1994. SAI, Ispra. RUSSEL G., MUETZELFELDT R., TAYLOR K. - Crop Knowledge Base. EUR publication 17697 EN, 1997. SAI, Ispra. SCHOENMAKERS R.P.H.M. - Integrated methodology for segmentation of large optical satellite images in land applications of remote sensing. EUR Publication N 16292/EN (1995), 178 s. SUPIT I. - Global Radiation. EUR Publication 15745 EN, 1994, SAI, Ispra. SUPIT, I., HOOIJER, A.A., VAN DIEPEN, C.A., Edts, 1994 (reprint 1996). System description of the WOFOST 6.0 crop simulation model implemented in CGMS. Volume 1: Theory and Algorithms. EUR Publication N 15959 EN of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 146 s. TYCHON B., TONNARD V. (editors) - Estimation de la production agricole à une échelle régionale. Proceedings of the Arlon Conference 16-20 September 1996. EUR Publication 17663 FR, 1997, SAI, Ispra. VOSSEN, P. RIJKS, D., 1995 (third print, 1996). Early crop yield assessment of the EU countries: the system implemented by the Joint Research Centre. EUR Publication N 6318 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 182 s. Esitelmät CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Yield estimates from area frame at European level. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 237-240. CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Extrapolating intra-cluster correlation to optimize the size of segments in an area frame. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 261-270. CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Three stage area frame sampling for a farm survey in the European Union. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P.R. China), Book 1, 141-142. CHIUDERI, A., CAPPELLINI, V., 1996. A Kohonen's Self-Organizing Map for Landcover Classification. Proc. of the EARSeL Symposium on Progress in Environmental Research and Applications Basel (CH) September 4-6, 1995. CHIUDERI, A.,1996. Neural Networks for multi-temporal and multi-sensor data fusion in landcover classification. International Workshop on Time-varying Image Processing and Moving Object Recognition, Florence (Italy), Sept. 5-6 1996. CHIUDERI, A., 1996. Integrating LANDSAT and SPOT images to improve land cover classification accuracy. 3rd International Workshop on Signal/Image Processing, Manchester (UK) November 4-7, 1996, s. 365-368. FUENTES M., GALLEGO F.J. - Stratification and cluster estimator on an area frame by square segments with an aligned sample. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 112-121. GALLEGO F.J. - Agricultural surveys on area frame based on a square grid. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P.R. China), Book 1, 378-379. GENOVESE G. - Yield forecasting and operational approaches using remote sensing: overview of approaches and operational applications in 1994 in EU. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 91-99. GENOVESE, G. - The MARS Bulletin, an integrated assessment of agricultural status. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N 16008/EN (1995), 221-240. GENOVESE G., NEZRY E., ARCANGELI N. - Stime precoci di superfici agricole utilizzando i dati radar dei satelliti ERS. In: Problemi Statistici nel Telerilevamento. Atti delle giornate di studio dell'AIT e della SIS, Roma 10-11 Giugno 1996. Rubettino ed., 1998, Roma. GENOVESE G., TERPESSI C. - The use of remote sensing for the derivation of crop yield and areas statistics at different scales. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P.R. China), Book 1, 396-397. KING D. & MONTANARELLA L. - European Soil Information: Present status and future perspectives. In: Proceedings of the National Congress of the Spanish Soil Science Society, Lleida, 1996. LAGUETTE S., VIDAL A., VOSSEN P. - Monitoring of yield indicators in Europe by combined use of NOAA-AVHRR and an agrometeorological model. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France). LAGUETTE S., VIDAL A., VOSSEN P. - Using satellite data into a productivity model. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy),1465-1467. LEMOINE G.G., DE GROOF H., VAN LEEUWEN H.J.C., BAKKER J.G.M. - Monitoring agricultural land preparation activities with ERS-1 SAR data. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy). LOUDJANI P., DELÉCOLLE R., GUÉRIF M., VOSSEN P. - Combined use of NOAA/AVHRR and SPOT/HVR data for the estimation of European crop yields on a regional scale. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France). MEYER-ROUX J. - Introduction to yield forecast. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 7-8. MILLOT M., LOOPUYT P. - Data, software, hardware and operations requirements. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 543-557. MEYER-ROUX J. & MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. In: Proceedings of the 2nd Workshop on Land Information Systems, Hannover, 1996. NEZRY E., DE GRANDI G., LEYSEN M. - Speckle and scene spatial statistical estimators for SAR image filtering and texture analysis: some application to agriculture, forestry and point targets detection, In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, Proceedings of SPIE, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2584, 11 s. NEZRY E., GENOVESE G., SOLAAS G., RÉMONDIÈRE S. - ERS based early estimation of crop areas in Europe during the winter 1994/1995, In: Proceedings of the 2nd ERS Applications Workshop, 6-8 December 1995, London (UK). NEZRY E., SOLAAS G., GENOVESE G., RÉMONDIÈRE S. - Early estimation of next season's set-aside and crop surfaces in Europe during the winter 1994/1995 using ERS-1 SAR data. In: Proceedings of the Symposium on Retrieval of Bio and Geophysical Parameters from SAR Data for Land Applications, 10-13 October 1995, Toulouse (France), CNES/IEEE Publication, 10 s. PERDIGÃO V. - Updating a multi-sources database: the case of CORINE land cover. In: Proceedings of the Workshop for Decision-Makers on the Integration of Space and Conventional Earth Observation Data for Agricultural and Environmental Management, FAO/EC/ESA, May 1995, Warsaw (Poland). PERDIGÃO V. - Area frame sampling and ground surveys. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N 16008/EN (1995). PERDIGÃO V., DALLEMAND J.F., VOSSEN P. - Monitoring and forecasting agricultural production in central-eastern Europe: a review of the MARS activities. In: Proceedings of GIS/LIS '95, June 1995, Budapest (Hungary). PERDIGÃO V., VOSSEN P. - Monitoring Agriculture with Remote Sensing: the MARS Project. In: Proceedings of the Colloquium on Space Technology and Remote Sensing Techniques for Sustainable Development in and around the Mediterranean, EURISY, May 1995, Madrid (Spain). PERDIGÃO V., VOSSEN P., GALLEGO J. - The MARS Project: the European approach adaptable to national needs. In: Proceedings of the Workshop on New Tools for Agriculture and Forestry Statistics in Southern European Countries and their Potential Use in Developing Countries, October 1995, Porto (Portugal). SCHOENMAKERS R.P.H.M., LEMOINE G.G., NEZRY E. - Segmentation of multi-temporal ERS-1 SAR imagery. In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2579, 7 s. VIAU A., VOGT J.V., PAQUET F. (1996): Regionalisation and Mapping of Air Temperature Fields Using NOAA-AVHRR Imagery.- 9e Congrès de l'Association Québécoise de Télédétection (AQT), 30 avril - 3 mai 1996, Québec, Canada. CD ROM ISBN 2-9802696-2-X, 11 s. VOGT J. - The use of low resolution satellite data for crop sate monitoring. Possibilities and limitations. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N 16008/EN (1995). VOGT J., VOSSEN P. - Suivi des ressources hydriques de la zone méditerranéenne au nord: premiers résultats du Projet HYDRE. In: Actes des Cinquièmes Journées Scientifiques du Réseau Télédétection de l'UREF: Télédétection des Ressources en Eau, 21-24 septembre 1993, Tunis (Tunisia). VOSSEN P. - Early assessment of national crop yields: the approach developed by the MARS-STAT Project on behalf of the European Commission. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 323-347. VOSSEN P., GALLEGO J., PERDIGÃO V., LOOPUYT P., DALLEMAND J.F., GENOVESE G. - The MARS Project and its extensions in central and eastern Europe. In: Proceedings of the Equilino Seminar on the Application of Remote Sensing in Statistics, 27-29 November 1995, Roma (Italy). Erikoisjulkaisut BESSELAT, B., COUR, P., 1996. Méthode aéropalynologique pour la prévision du potentiel de la production viticole. Rapport final 1995 N 10935-95-04 F1 ED ISP F. Publié conjointement par le CCR, le CEMAGREF (F) et le CNRS (F). Bordeaux, 120 s. MARS BULLETINS. - Early crop production forecasting and crop state assessment at European Union and National levels. Volume 2 (1994) N : 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1995) N : 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1996) N : 1,2,3,4,5,6,7,8 Volume 2 (1997) N : 1,2,3,4,5,6,7 Volume 2 (1998) N : 1,2,3,4,5,6 Joint Research Centre of the EC, Space Applications Institute, Ispra (Italy). MARS Project, 1996. Suivi agrométéorologique sur l'ensemble du continent Européen et sur le Maghreb. Situation à la fin des mois de mai, juillet, août, septembre et novembre 1996. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche de la CE. Ispra (Italie), nombre variable de pages. Tekniset asiakirjat ACTIVITY B DOCUMENTATION - Documentation sur les 5 premières années de fonctionnement de l'Action 4. Volumes 1-8. Ispra, 1994, Scot Conseil and CE editors. BORIES L., P. VOSSEN - Bilan provisoire du programme 1988-1995 "Méthode pollinique pour la prévision précoce du potentiel de production viticole en Europe". Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy), 20 pages & annexes (1995). DE GROOF H. - An Operational Service for Timely Estimating of Agricultural Crop Areas from Satellite Images. Call for proposal O.J. 95/C 44/5. February 1995, Space Application Institute, J.R.C., 1995, Ispra, 80 s. DE GROOF H., COLAES C., ATTARDO C. - Activity B: 1996 Quality Control Procedure, 1997, SAI, Ispra. DE GROOF H., VOSSEN P. - Research activities related to the improvement of the Advanced Agricultural Information System of the European Commission. In: Official Journal N 95/C 203/07, 8 August 1995. GENOVESE G., 1997. The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop forecasting "systems", 1993-1996 activities, Publication n SPI 97.68, Office for the Official Publications of the E.C., Luxembourg , Space Application Institute, JRC, ISPRA, 381 s. KERDILES H. (1996): Software for Processing Avhrr data for the Communities of Europe (SPACE): algorithms used in SPACE version 2. Part 1: calibration, atmospheric correction and cloud detection. JRC-SAI-AIS Technical Note, Ispra/Italy, 23 s. LOUDJANI P. - Remote sensing and crop yield estimation: an overview. COST 77 document. Joint Research Centre of the EC, Ispra (Italy) (1995), 55 s. PAQUET F., VOGT J.V. & VIAU A. (1996): Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie.- JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 s. PERDIGÃO, A. - L'application de la méthode "Comptage du pollen émis dans l'atmosphère" dans le cadre du suivi de la production viticole au niveau du parcellaire d'une petite région. Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy) (1995), 18 pages & annexes. PERDIGÃO V. - Technical specifications for area frame sampling surveys in the three new Member States in 1995 (1995). TOLLEFSEN T. - Area Frame Sampling Survey within the European Union. Call for proposals O.J. 96/C 366/14, Space Applications Institute, 1996, J.R.C., Ispra. VOGT J. - Suivi des ressources hydriques au service des politiques régionales, de l'agriculture et de l'environnement. Projet HYDRE. Rapport Final, JRC, Ispra (1995). VOGT J. - Monitoring agricultural production in Europe using remote sensing and GIS techniques. 1 December 1995, Université Laval, Quebec (Canada). VOSSEN P. - Note de réflexion: les orientations du Projet MARS 1995-1998. Document stratégique. Institut des Applications de la Télédétection, Ispra (Italy), (1995), 95 s. VOSSEN P., GALLEGO J., PERDIGÃO V. - Multi-country project for rapid environmental and agricultural monitoring and statistics in the PHARE countries. In: Project Document for DG I - External Affairs, in the context of the PHARE Regional Programme (1995), 55 s. LIITE 7 Käytetyt lyhenteet CAMEL // Erityisesti toimessa B käytettävä hankkeenhallintaohjelma CGMS // Viljantuotannon tarkkailujärjestelmä (Crop Growth Monitoring System) ECU // Euroopan valuuttayksikkö ERS // Maan kaukokartoitus ETY // Euroopan talousyhteisö EY // Euroopan yhteisö EU // Euroopan unioni FAO // Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö GRIPS // Geometrinen ja radiometrinen kuvankäsittelyjärjestelmä IRS // Intian kaukokartoitussatelliitit LANDSAT // Maan voimavarojen tarkkailuun tarkoitettujen satelliittien järjestelmä LISS // IRS-satelliittien monikanavaiset havaintolaitteet MARS // Maatalouden tarkkailu kaukokartoituksen avulla NDVI // Normalisoitu kasvuindeksi (Normalised Difference Vegetation Index) NOAA-AVHRR // Radiometriavälineillä (Advanced Very High Resolution Radiometer) varustettujen korkearesoluutiosatelliittien ryhmä OLIWIN // Agrometeorologinen oliivi- ja viinituotannon arviointimalli ORCA // Viljelyalojen kaukokartoitus kiertoradalta PHARE // Taloudellisen jälleenrakentamisen tukiohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden hyväksi SAR // Satelliitti SPOT // Kokeellinen maantarkkailujärjestelmä TACIS // Teknisen avun ohjelma uusien itsenäisten valtioiden hyväksi YMP // Yhteinen maatalouspolitiikka 1 EYVL L 273, 5.10.1988. 2 Asiakirja KOM(94) 332 lopullinen, 19.9.1994. 3 EYVL L 299, 22.11.1994, sivu 27. 4 Tämä indeksi ilmaisee kasvien yhteyttämistä.