MUUTTUNUT TILANNE

Taloudellinen tilanne on muuttunut dramaattisesti seitsemännen puiteohjelman käynnistämisen jälkeen. Vuoden 2008 rahoituskriisin aiheuttaman laman takia talouden elvyttämiseksi otettiin käyttöön elvytyspaketteja. Samaan aikaan kun tästä laskusuuntauksesta ollaan hiljalleen toipumassa, Eurooppa on jälleen kasvokkain julkisen talouden kriisin ja uuden laman pelon kanssa. Julkisten viranomaisten täytyy kaikkialla Euroopassa toimia päättäväisesti selviytyäkseen tässä muuttuneessa tilanteessa. Keskeinen haaste on talous- ja rahoitusjärjestelmän vakauttaminen lyhyellä aikavälillä niin, että samaan aikaan luodaan taloudellisia mahdollisuuksia tulevaisuutta varten.

Julkisen talouden vakauttaminen ja rakenteellinen uudistus ovat tarpeellisia, mutta eivät riittäviä keinoja Euroopan maailmanlaajuisen kilpailukyvyn turvaamiseksi. Täsmäinvestoinnit erityisesti tutkimukseen ja innovointiin ovat elintärkeitä, jotta korkea elintaso säilyy samalla, kun haetaan ratkaisua vaikeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Näitä ovat esimerkiksi ilmastonmuutos, väestön ikääntyminen ja siirtyminen kohti resursseiltaan tehokkaampaa yhteiskuntaa.

Tutkimus ja innovointi tuovat mukanaan työpaikkoja, vaurautta, elämänlaatua ja globaaleja julkishyödykkeitä. Ne tuottavat tieteellisiä ja teknologisia läpimurtoja, joita tarvitaan vastaamaan yhteiskunnan kiireellisiin haasteisiin. Tähän alueeseen investoimalla luodaan myös uusia liiketoimintamahdollisuuksia, sillä sen kautta syntyy innovatiivisia tuotteita ja palveluita. Vaikka unioni on usealla teknologian alalla maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa, se joutuu kilpailemaan yhä kovemmin niin perinteisten kilpailijoiden kuin voimakkaan talouskasvun maidenkin kanssa. Siksi sen on nostettava innovaatiotasoaan.

Tästä syystä tutkimus ja innovointi on asetettu Eurooppa 2020 -strategian[1] keskiöön edistämään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. Myös yksi päätavoitteista, nostaa T&K-toimien rahoitusta kolmeen prosenttiin BKT:stä, on osa tätä. Innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa[2] esitetään kattava toimien kokonaisuus tutkimus- ja innovointitoiminnan vauhdittamiseksi. Näissä poliittisissa puitteissa EU:n vuoden 2013 jälkeistä talousarviota koskeva komission ehdotus[3] osoittaa komission halun sijoittaa Euroopan tulevaisuuteen ja varmistaa, että jokaisesta eurosta on mahdollisimman paljon hyötyä Euroopan kansalaisille.

HORISONTTI 2020: MENNEESTÄ VAPAUTUMINEN

Unionin uuden tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelman nimi, Horisontti 2020, osoittaa kunnianhimoa luoda ideoita, kasvua ja työpaikkoja tulevaisuutta varten. Horisontti 2020 on keskeinen väline Innovaatiounioni-lippulaivahankkeen toteuttamiseen, sen sitoumusten täyttämiseen ja Euroopan neuvoston 4 päivänä helmikuuta 2011 ja Euroopan parlamentin 12 päivänä toukokuuta 2011 antaman Innovaatiounionia koskevan päätöslauselman[4] päätelmiin vastaamiseen.

Horisontti 2020 yhdistää unionin kaiken tutkimus- ja innovointirahoituksen, mukaan lukien tutkimuksen puiteohjelma sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (European Institute of Innovation and Technology, EIT)[5] innovointiin liittyvät toimet. Sidosryhmät pitävät sitä hyvänä tapana edetä[6]. Euroopan parlamentti on ilmaissut sille tukensa 27 päivänä syyskuuta 2011 annetussa päätöslauselmassaan[7], ja myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitea[8] sekä eurooppalaisen tutkimusalueen komitea[9] ovat tukeneet sitä.

Horisontti 2020 -ehdotuskokonaisuus sisältää

- ehdotuksen Horisontti 2020 -puiteohjelmasta[10], jossa esitetään sen yleiset tavoitteet, perustelut ja unionin lisäarvo, rahoituspuitteet ja valvontaa koskevat säännökset sekä seuranta ja arviointi,

- ehdotuksen erityisohjelmasta[11], jolla Horisontti 2020 -puiteohjelma pannaan täytäntöön ja jossa esitetään sen toteutussäännöt ja toteutettavien toimien sisältö pääpiirteissään,

- ehdotuksen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä[12], jossa esitetään rahoitustavat ja kustannusten korvaaminen, osallistumista koskevat ehdot, valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet sekä tulosten omistusoikeutta, hyödyntämistä ja levittämistä koskevat säännöt sekä

- erillisen ehdotuksen[13], joka koskee Euratomin puiteohjelman nojalla toteutettavaa Horisontti 2020 -puiteohjelman osaa.

Ehdotuksiin kuuluu vaikutusten ennakkoarviointi[14], ja pakettia täydentää myös erillinen ehdotus Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista annetun asetuksen muuttamisesta.

Keskeiset uudistukset:

Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluu joukko uusia piirteitä, joiden ansiosta se soveltuu edistämään kasvua ja käsittelemään yhteiskunnallisia haasteita. Näitä ovat

- Yksinkertaistaminen, joka tapahtuu yksinkertaistamalla ohjelmarakennetta, ottamalla käyttöön yksi sääntökokonaisuus, keventämällä byrokratiaa helppokäyttöisen kustannusten korvaamisen mallin avulla, keskittämällä hakijat yhteen asiointipisteeseen, vähentämällä paperitöitä ehdotuksia laadittaessa ja vähentämällä valvontaa ja tarkastuksia. Yleistavoitteena on lyhentää avustuksen myöntämiseen kuluvaa aikaa keskimäärin 100 päivällä.

- Kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka on avoin uusille osallistujille mukaan lukien ne, joiden ideat ovat valtavirran ulkopuolelta. Näin varmistetaan, että huipputason tutkijat ja innovaatioiden kehittäjät Euroopasta ja sen ulkopuolelta voivat osallistua ohjelmaan ja myös tekevät niin.

- Tutkimuksen ja innovoinnin integrointi tarjoamalla saumatonta ja johdonmukaista rahoitusta, joka kattaa vaiheet ideasta markkinoille tuomiseen saakka.

- Tuen lisääminen innovoinnille ja markkinoita lähellä oleville toiminnoille talouden piristämiseksi.

- Vahva keskittyminen liiketoimintamahdollisuuksien luomiseen, joita tarjoutuu kehitettäessä ratkaisuja kaikille eurooppalaisille ja muillekin yhteisiin suuriin huolenaiheisiin eli yhteiskunnallisiin haasteisiin.

- Lisämahdollisuuksien antaminen uusille tulokkaille ja nuorille, lupaaville tutkijoille ideoiden esittämiseen ja rahoituksen saamiseen.

VOIMAVAROJEN KOHDENTAMINEN KESKEISIIN PAINOPISTEISIIN

Horisontti 2020 keskittää resurssit kolmeen erilliseen, mutta toisiaan vahvistavaan tavoitteeseen, joilla on selvää EU:n lisäarvoa. Nämä painopisteet vastaavat Eurooppa 2020 -strategian ja Innovaatiounioni-hankkeen painopisteitä.

1. Huipputason tiede . Tämä painopiste kasvattaa Euroopan tiedeperustan huippuosaamista ja varmistaa maailmanluokan tutkimuksen tasaisen virran, mikä turvaa Euroopan pitkän aikavälin kilpailukykyä. Sen avulla tuetaan parhaita ajatuksia, kehitetään lahjakkuutta Euroopassa, annetaan tutkijoille pääsy ensisijaiseen tutkimusinfrastruktuuriin ja tehdään Euroopasta maailman parhaita tutkijoita houkutteleva paikka.

Tämä painopiste

- tukee lahjakkaimpia ja luovimpia yksilöitä ja näiden tiimejä huipputieteen eturintamassa Euroopan tutkimusneuvoston menestyksekkääseen toimintaan pohjautuen

- rahoittaa tutkimusyhteistyötä uusien ja lupaavien tutkimus- ja innovointialojen avaamiseksi tukemalla tulevia ja kehitteillä olevia teknologioita (Future and Emerging Technologies, FET)

- annetaan tutkijoille huipputason koulutusta ja urakehitysmahdollisuuksia Marie Skłodowska-Curie -toimilla[15] (’ Marie Curie -toimet ’)

- varmistaa, että Euroopalla on maailmanluokan tutkimusinfrastruktuureja (mukaan lukien sähköiset infrastruktuurit), joihin on pääsy kaikilla niin eurooppalaisilla kuin muillakin tutkijoilla.

- Teollisuuden johtoasema . Tämä painopiste tähtää siihen, että Euroopasta tulisi houkuttelevampi kohde tutkimukseen ja innovointiin (mukaan lukien ekoinnovaatiot) kohdistuville investoinneille. Tämä saavutetaan edistämällä toimintaa, jossa yritykset itse määrittävät linjaukset. Painopisteen ansiosta tehdään suuria investointeja keskeisiin teollisuusteknologioihin, maksimoidaan eurooppalaisten yritysten kasvupotentiaali antamalla niille riittävä rahoitus ja autetaan innovatiivisia pk-yrityksiä kasvamaan maailman johtaviksi yrityksiksi.

Tämä painopiste

- luo johtoaseman mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa ja antaa kohdennettua tukea tieto- ja viestintäteknologialle, nanoteknologialle, kehittyneille materiaaleille, bioteknologialle, kehittyneille valmistus- ja prosessointimenetelmille ja avaruusteknologialle. Samalla se tukee monialaisia toimia, jotta useiden keskeisten mahdollistavien teknologioiden yhdistelmistä koituvat kokonaishyödyt saataisiin talteen

- helpottaa riskirahoituksen saatavuutta

- antaa unionin laajuista tukea innovoinnille pk-yrityksissä .

- Yhteiskunnalliset haasteet . Tämä painopiste kuvastaa Eurooppa 2020 -strategian painopisteitä ja tarjoaa ratkaisuja niin eurooppalaisten kuin muidenkin yhteisiin suuriin huolenaiheisiin. Haasteisiin perustuva lähestymistapa yhdistää eri alojen, teknologioiden ja tieteiden, mukaan lukien yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet, resurssit ja tiedon. Se kattaa toimet tutkimuksesta markkinoille asti, ja niiden uutena painopisteenä ovat innovointiin liittyvät toimet, kuten pilottitoimet, demonstrointi, testausalustat, julkisten hankintojen tukeminen ja innovaatioiden saattaminen markkinoille. Yhteyksiä luodaan myös eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien toimiin.

Rahoituksessa keskitytään seuraaviin haasteisiin:

- Terveys, väestönmuutos ja hyvinvointi

- Elintarviketurva, kestävä maatalous, merien ja merenkulun tutkimus ja biotalous

- Turvallinen, puhdas ja tehokas energia

- Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne

- ilmastotoimet, resurssitehokkuus ja raaka-aineet

- Osallisuutta edistävät, innovatiiviset ja turvalliset yhteiskunnat.

Kestävä kehitys on Horisontti 2020 -puiteohjelman ensisijainen tavoite. Ilmastotoimien ja resurssitehokkuuden erityisrahoitusta täydennetään sen muiden erityistavoitteiden avulla, mistä syystä ennakoidaan, että ainakin 60 prosenttia Horisontti 2020-puiteohjelman budjetista tulee olemaan kestävään kehitykseen liittyvää rahoitusta. Suurin osa näistä menoista on tukea toisiaan vahvistaville ilmasto- ja ympäristötavoitteille. Lisäksi odotetaan, että noin 35 prosenttia Horisontti 2020:n budjetista tulee olemaan ilmastoon liittyviä menoja.

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutilla on tärkeä rooli osaamiskolmion integroimisessa yhdistämällä huipputason tutkimus, koulutus ja innovointi. Se tekee tämän pääasiassa osaamis- ja innovointiyhteisöjen (KIC) kautta. Lisäksi se varmistaa, että kokemuksia jaetaan myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ulkopuolella kohdennetun tulosten levityksen ja tietämyksen vaihdon avulla.

Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ovat olennainen osa Horisontti 2020 -puiteohjelmaa, ja ne antavat unionin eri alojen politiikoille vankkaa, näyttöön pohjautuvaa tukea. Näitä toimia ohjaavat asiakkaan tarpeet, ja niitä täydennetään ennakoivilla toimilla.

Euratomin perustamissopimuksen perusteella tuettava ydinenergiatutkimus ja -innovaatio auttaa unionia kehittämään edistyneimpiä teknologioita ydinturvallisuuteen, ydinvalvontaan, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen kaikkien jäsenvaltioiden hyödyksi.

Horisontti 2020 -puiteohjelman budjetin jakautuminen strategisten tavoitteiden kesken osoittaa sekin, kuinka sitä on sovellettu muuttuneeseen tilanteeseen. Horisontti 2020 -puiteohjelman budjetti jakautuu siten, että se

- on täysin Eurooppa 2020:n mukainen, eli se panee täytäntöön Innovaatiounioni-lippulaivahankkeen, asettaa digitaalistrategian, osallistavuuden, energian, resurssitehokkuuden, teollisuusteknologiat ja ilmastotoimet etusijalle sekä edistää EU:n ulkopolitiikkaa

- asettaa etusijalle sellaiset menot, joilla on välitön vaikutus kasvuun ja työpaikkoihin investoimalla merkittävästi riskirahoitukseen, pk-yrityksiin ja keskeisten teknologioiden laajamittaisiin pilotti- ja demonstraatiohankkeisiin

- jatkaa sijoittamista Euroopan tulevaisuuteen edistämällä merkittävästi Euroopan tutkimusneuvoston toimintaa, vahvistamalla tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden tutkimusta, parantamalla nuorten lahjakkuuksien mahdollisuuksia koulutukseen, liikkuvuuteen ja urakehitykseen ja antamalla tärkeän sijan Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille

- hyödyntää muita julkisia ja yksityisiä rahoituslähteitä, jotta sen vaikutus etenemiseen kohti kolmen prosentin tavoitetta maksimoituu.

Horisontti 2020 on seitsemänvuotinen ohjelma, ja laajemmat rahoitukselliset ja poliittiset puitteet voivat muuttua merkittävästi sen edetessä. Ohjelman painopisteitä ja resursseja täytyy siis tarvittaessa muuttaa, jotta se pysyy relevanttina. Tästä syystä ehdotukseen sisältyy joustolausekkeita.

Yksi Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanon painopisteistä on tutkimuksen ja innovoinnin strateginen ohjelmasuunnittelu, jossa käytetään sellaisia yhteisiä toimia ja hallinnointitapoja, jotka seuraavat läheisesti poliittista kehitystä mutta jotka samalla ylittävät perinteisten alakohtaisten toimintatapojen rajat. Tämä perustuu vankkoihin todisteisiin, analyyseihin ja ennusteisiin, ja edistymistä mitataan luotettavilla indikaattoreilla.

Ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä koskevan tutkimuksen suhteen Horisontti 2020 -lainsäädäntöpaketti vastaa täysin vuodelta 2006 olevan komission lausuman[16] mukaista lähestymistapaa, jolle Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat tukensa hyväksyessään seitsemännen puiteohjelman lainsäädäntöä.

OHJELMIIN OSALLISTUMISEN YKSINKERTAISTAMINEN JA HALLINNON OPTIMOINTI

Horisontti 2020 -puiteohjelman on houkuteltava parhaita huippututkijoita ja innovatiivisimpia yrityksiä. Tämän takia osallistujiin kohdistuvia sääntöjä ja menettelyjä on edelleen yksinkertaistettava. Seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnissa todettiin, että tarvitaan merkittäviä askeleita kohti yksinkertaistamista, ja se saavutetaan löytämällä sopiva tasapaino riskinoton ja osallistujiin luottamisen välillä[17].

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa hyödynnetään yksinkertaistamisesta annetun tiedonannon[18] ja kolmesta toimenpiteestä seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi annetun komission päätöksen[19] antamaa alkusysäystä ja otetaan mukaan uusia tärkeitä osa-alueita, joita myös Euroopan parlamentti on peränkuuluttanut 11 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa[20].

Yksinkertaistaminen kohdistuu kolmeen yleistavoitteeseen: osallistujien hallintokustannusten alentaminen, ehdotusten ja avustusten hallinnoinnin nopeuttaminen ja varainhoidon virheiden vähentäminen.

Yksinkertaistaminen tapahtuu seuraavien ulottuvuuksien kautta:

- Rakenteellinen yksinkertaistaminen, joka tapahtuu

- yksinkertaistamalla ohjelmarakennetta keskittyen kolmeen strategiseen tavoitteeseen, minkä ansiosta osallistujien on helpompi paikantaa rahoitusmahdollisuudet

- ottamalla käyttöön yksi esimerkiksi osallistumiskelpoisuutta, arviointia ja immateriaalioikeuksia koskeva osallistumissääntöjen kokonaisuus, jota sovelletaan kaikkiin Horisontti 2020:n komponentteihin ja jossa poikkeuksia tehdään vain erityistarpeiden vuoksi.

- Yksinkertaisemmat rahoitussäännöt, joissa otetaan huomioon, että sidosryhmät asettavat etusijalle todellisten kustannusten korvaamisen ja joihin kuuluu

- välittömien kulujen korvaamisen yksinkertaistaminen niin, että edunsaajien tavanomaiset kirjanpitokäytänteet hyväksytään laajemmin

- henkilöstöyksikkökustannusten (keskimääräiset henkilöstökustannukset) käytön mahdollisuus mukaan lukien sellaiset pk-yritysten omistajat, jotka eivät saa palkkaa

- työaikojen kirjaamisen yksinkertaistaminen antamalla selkeät ja yksinkertaiset vähimmäisehdot ja poistamalla erityisesti vaatimus työaikojen kirjaamisesta sellaisten työntekijöiden kohdalla, jotka työskentelevät yksinomaan Horisontti 2020 -projektin parissa

- välillisten kustannusten kattaminen käyttäen kiinteää osuutta, jota sovelletaan yleisesti välittömiin kustannuksiin; näin poistuu yksi suurimmista varainhoidon virheiden ja monimutkaisuuden lähteistä

- yhden ja saman korvausprosentin käyttöönotto yhden projektin kaikille osallistujille ja toimille

- kertakorvausten, palkintojen ja tuloksiin perustuvan rahoituksen käyttöönotto sellaisille alueille, joilla se on todettu sopivaksi.

- Tarkistettu valvontastrategia, joka luo uuden tasapainon luottamuksen ja valvonnan välille sekä riskin ottamisen ja riskin välttämisen välille

- laajentamalla takuurahaston koskemaan kaikkia Horisontti 2020 -puiteohjelman toimia ja edellyttämällä taloudellisiin valmiuksiin liittyviä ennakkotarkistuksia vain koordinaattoreiden osalta

- vähentämällä kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen lukumäärää vaatimalla vain yhden tällaisen lausunnon edunsaajaa kohden hankkeen päätyttyä

- vähentämällä tarkastuksista osallistujille aiheutuvaa taakkaa ottamalla käyttöön jälkivalvontastrategia, jossa keskitytään riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjumistoimenpiteisiin, yksinkertaisen tarkastuksen konseptiin ja jälkikäteistarkastusten vanhentumisajan laskemiseen viidestä neljään vuoteen.

- Tämän tarkistetun lähestymistavan ansiosta enintään seitsemän prosentin Horisontti 2020 -puiteohjelman edunsaajista koko ohjelmakauden aikana pitäisi joutua tilintarkastusten kohteeksi.

Samaan aikaan komissio jatkaa ohjelman ja projektien täytäntöönpanoon liittyvien menettelyiden ja prosessien selkeyttämistä, yhdenmukaistamista ja nopeuttamista. Tähän liittyy uudistettu komitologiaa koskeva lähestymistapa, jonka painopisteet ovat ohjelmakomiteoiden saaminen mukaan keskusteluun strategisesta suunnittelusta ja yhteyksien varmistaminen kansallista rahoitusta saaviin toimiin. Lisäksi komissio hyödyntää täytäntöönpanon laadussa, tehokkuudessa ja johdonmukaisuudessa tapahtunutta edistystä yhdessä käyttäjäystävällisessä tietojärjestelmässä, joka tarjoaa osallistujille keskitetyn palvelupisteen (e-Horizon 2020), sekä siirtymällä laajemmin kohti unionin tutkimus- ja innovointirahoituksen ulkoistamista kohti. Tällä tavoin optimoidaan olemassa olevien toimeenpanovirastojen hyödyntäminen. Mahdollisesti myös työtehtävät voidaan jakaa uudelleen niin, että laajempi erikoistuminen on mahdollista.

Kaiken tämän avulla komissio katsoo mahdolliseksi vähentää Horisontti 2020 -puiteohjelman keskimääräistä avustuksen myöntämiseen kuluvaa aikaa 100 päivällä nykytilanteeseen verrattuna.

Myös perustamissopimuksen 185 ja 187 artiklaan perustuvia kumppanuuskonsepteja jatketaan. Ulkoistamisen tärkeä osa on myös rahoitusvälineiden laajempi käyttö hyödyntämällä perusteilla olevia velka- ja pääomamekanismeja. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti sovittaa tarkan suunnittelun avulla toimintansa Horisontti 2020 -puiteohjelman painopisteiden mukaiseksi. Osaamis- ja innovointiyhteisöjen lukumäärää lisäämällä ja ottamalla käyttöön tulosten levitykseen ja tietämyksen vaihtoon liittyviä toimia se voi hallita tämänhetkistä suurempaa budjettia.

LAAJA JA SAUMATON LÄHESTYMISTAPA INNOVOINTIIN

Innovaatiounioni-lippulaivahanke korostaa Euroopan tarvetta luoda oma, omiin arvoihinsa perustuva innovaatiopolitiikan toimintamallinsa. Horisontti 2020 -puiteohjemassa innovointi ymmärretään laajasti niin, että se ei rajoitu vain uusien tuotteiden tuomiseen markkinoille, vaan määritelmässä ovat mukana myös prosessit, järjestelmät ja muut lähestymistavat, mukaan lukien eurooppalaisten vahvuuksien tunnustaminen suunnittelussa, luovuudessa, palveluissa ja sosiaalisen innovoinnin merkitys. Näiden toimien rahoittaminen sovitetaan yhteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen tukemisen kanssa.

Innovaatioiden saattamista markkinoille tuetaan enemmän myös julkisen sektorin puolella, ja tähän liitetään lisää konseptin toimivuuden osoittamista, pilottitoimia ja demonstrointia. Tarkoituksena on käyttää tutkimusinfrastruktuurien potentiaalia paremmin hyödyksi ja laatia teknisiä standardeja, käyttää esikaupallista hankintaa ja vahvistaa laina- ja pääomarahoitusta. Uudet lähestymistavat, kuten erityisten tavoitteiden saavuttamisesta myönnettävät kannustuspalkinnot, rohkaisevat laajempaa innovaatioiden kehittäjien ryhmää osallistumaan ohjelmaan. Eurooppalaisille innovaatiokumppanuuksien tehtävänä on poistaa teknisiä, oikeudellisia ja toiminnallisia esteitä eurooppalaisten innovaatioiden edestä ja luoda siten vahvat yhteydet tarjontaa ja kysyntää koskevien toimenpiteiden välille.

Suurimmat innovaatiot syntyvät usein ennennäkemättömistä läpimurroista tai nykyisen tai uuden teknologian uusista sovelluksista. Horisontti 2020 -puiteohjelman avulla Euroopan älykkäimmät ja luovimmat ihmiset voivat loitontaa tiedon rajoja, sillä se vahvistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimia kuten Euroopan tutkimusneuvostoa ja tulevia ja kehitteillä olevia tekniikoita, Marie Curie -toimia ja pk-yrityksille kohdennettua välinettä. Lisäksi hakijoilla on aiempaa enemmän mahdollisuuksia ehdottaa omia innovatiivisia ratkaisujaan yhteiskunnallisiin haasteisiin ehdotuspyyntöjen aihealueilla.

Horisontti 2020 tukee ajatusten ja näkemysten vaihtoa hyödyntäen saumatonta lähestymistapaa kaikkien osiensa välillä. Samat säännöt pätevät kaikissa osissa, joten osallistujat voivat liikkua nopeasti niiden välillä. Yhdistämistoimenpiteitä otetaan käyttöön, jotta yhden osan projekteja ja tuloksia voidaan tuoda yhteen toisten osien samankaltaisten projektien kanssa.

Horisontti 2020 -puiteohjelman eri osien välisiä yhteistyötoimia tarvitaan erityisesti varmistamaan, että mahdollistaville ja teollisuusteknologioille myönnettävä tuki liittyy saumattomasti sovelluksiin, joilla voidaan vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tämän lähestymistavan mahdollistamiseksi ja monialaisten toimien, kuten budjettien tehokkaan yhdistämisen tukemiseksi on luotu erityissääntöjä.

Keskeisten mahdollistavien teknologioiden (Key Enabling Technologies, KET) korkean tason ryhmän suosituksia[21] (˝Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa˝) noudattaen keskeisiä mahdollistavia teknologioita pidetään Horisontti 2020 -puiteohjelman tärkeänä painopisteenä. Erityisesti huomioidaan niiden tärkeys kasvun ja työpaikkojen luomisessa. Tästä syystä fotoniikan, mikro- ja nanoelektroniikan, nanoteknologioiden, kehittyneiden materiaalien, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja prosessointimenetelmien keskeisille mahdollistaville teknologioille on varattu oma 6 663 miljoonan euron budjettikohtansa. Keskeisten mahdollistavien teknologioiden yhdistämisestä saatavia kokonaishyötyjä hyväksikäyttävien toimien, kuten laajamittaisten pilottihankkeiden ja demonstraatiohankkeiden tukeminen on osa tätä kokonaisvaltaista lähestymistapaa.

PK-YRITYSTEN AKTIVOIMINEN

Innovaatiounioni-lippulaivahankealoitteeseen kuuluu sitoutuminen siihen, että pk-yritykset osallistuvat runsain määrin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan. Pk-yrityksillä on merkittäviä innovaatiovalmiuksia, ja niillä on riittävästi ketteryyttä tuoda vallankumouksellisia teknologisia läpimurtoja ja palveluinnovaatioita markkinoille. Niitä koskevan lähestymistavan vahvistaminen, mukaan lukien mikroyritysten osallistumisen tukeminen, on ehdottoman tärkeää, jos Horisontti 2020 -puiteohjelmalla pyritään auttamaan nykyisiä nopeasti kasvavia yrityksiä tulemaan tulevaisuuden monikansallisiksi yhtiöiksi.

Horisontti 2020 omaksuu pk-yrityksiin kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jonka perusteella odotetaan, että noin 15 prosenttia yhteiskunnallisten haasteiden ja mahdollistavien ja teollisuusteknologioiden kokonaisbudjetista menee pk-yrityksille. Pk-yritysten osallistumista rohkaistaan Horisontti 2020 -puiteohjelmassa usean uudistuksen avulla.

Yksinkertaistamisesta on pk-yrityksille erityistä hyötyä, sillä niillä ei usein ole resursseja selvitä raskaasta hallinnollisesta taakasta. Horisontti 2020 -ohjelmaan osallistua haluaville pk-yrityksille luodaan keskitetty asiointipiste. Myös innovointitoimien vahva painottaminen lisää osallistuvien pk-yritysten määrää, sillä näillä toimilla on niille välitön merkitys.

Horisontaalisia toimenpiteitä täydennetään erityisesti pk-yrityksiin kohdistetuilla toimenpiteillä, jotka vakiinnuttavat aiemmin useisiin ohjelmiin sirotellun tuen selkeään välinevalikoimaan.

Ensiksikin otetaan käyttöön, pienyritysten innovaatioita tukevan ohjelman (SBIR)[22] malliin perustuva pk-yrityksille suunnattu uusi väline, jonka pääpiirteet on kuvattu kohdassa ˝Innovaatio pk-yrityksissä˝, ja jota käytetään johdonmukaisesti kaikkiin yhteiskunnallisiin haasteisiin samoin kuin mahdollistaviin ja teollisuusteknologioihin. Tämän välineen avulla pk-yritykset voivat tuoda esiin innovatiivisimpia unionin tason haasteisiin liittyviä ajatuksiaan. Väline vastaa kaikkien sellaisten pk-yritysten tarpeisiin, jotka tarjoavat innovatiivisia ratkaisuja erityisiin haasteisiin riippumatta siitä, ovatko ne huipputeknologia- ja tutkimusvetoisia vai sosiaalisia ja palveluvetoisia. Tämä tapahtuu seuraavasti:

- Vain pk-yritykset saavat hakea rahoitusta. Ne voivat tehdä yhteistyötä kumppaneidensa kanssa, mutta tämän välineen mukanaan tuoma uudistus on se, että mahdollistaa yhden osallistujan hankkeet.

- Tukea saa eri vaiheissa. Toteutettavuuden arviointivaiheessa arvioidaan hankkeen mahdollisuudet. Pääasiallisen avustuksen avulla pk-yritykset voivat toteuttaa hankkeensa, pitää immateriaalioikeudet itsellään ja ulkoistaa tehtäviä tarpeen mukaan. Myöhempää tukea annetaan epäsuorasti palveluina, kuten apuna pääomasijoitusten saamiseen, innovointitukena tai julkisina hankintoina.

Toiseksi, ˝Innovaatio pk-yrityksissä˝ -kohta sisältää tutkimusintensiivisille pk-yrityksille kohdennetun toimenpiteen. Näin tuetaan seuraavaa vaihetta Eurostars-ohjelmassa[23], joka on otettu käyttöön yhdessä jäsenvaltioiden kanssa[24] . Sen mukana seuraa toimenpiteitä, joilla kasvatetaan pk-yritysten innovointivalmiuksia verkostoitumisen ja välityksen avulla ja joiden avulla pk-yritykset voivat saada teknologiaa käyttöönsä (ns. ˝spin in˝) olemalla yhteydessä tutkijoihin ja innovaatioiden kehittäjiin kaikkialla Euroopassa.

Kolmanneksi, ˝Riskirahoituksen saatavuus˝ -tavoitteessa keskitytään Eurooppa-neuvoston vaatimuksen mukaisesti vahvasti pk-yrityksiin. Velkajärjestelyn kohdalla pk-yrityksiin keskittymistä vahvistetaan työskentelemällä kansallisten ja alueellisten rahoituksen välittäjien kanssa. Pääomajärjestely keskittyy varhaisvaiheen sijoituksiin, mutta siihen sisältyy myös mahdollisuus tehdä laajentumis- ja kasvuvaiheinvestointeja suuryritysten ja pk-yritysten kilpailukykyohjelman kasvuinvestointeja koskevan pääomajärjestelyn yhteydessä.

Pääomajärjestely ja velkajärjestelyn pk-osuus pannaan täytäntöön osana kahta EU:n rahoitusvälinettä, joista myönnetään pääomaa ja lainoja pk-yritysten tutkimuksen, innovoinnin ja kasvun tukemiseen suuryritysten ja pk-yritysten kilpailukykyohjelman pääoma- ja velkajärjestelyjen yhteydessä.

KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ

Kolmansien maiden kanssa on tehtävä yhteistyötä, jotta useat Horisontti 2020 -puiteohjelmassa määritellyt erityistavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaalla tavalla. Tämä pätee erityisesti Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluviin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joihin pitää löytää ratkaisu maailmanlaajuisella tasolla. Kansainvälistä yhteistyötä on syytä tehdä myös eturintamassa olevassa tutkimuksessa ja perustutkimuksessa, jotta kehittyvien tiede- ja teknologiamahdollisuuksien edut voitaisiin hyödyntää. Tutkimus- ja innovointihenkilöstön kansainvälisen liikkuvuuden edistäminen on erinomainen tapa parantaa maailmanlaajuista yhteistyötä. Kansainvälisen tason toimilla on yhtä suuri merkitys, kun Euroopan teollisuuden kilpailukykyä yritetään parantaa edistämällä uusien teknologioiden käyttöönottoa ja kauppaa. Esimerkkeinä mainittakoon maailmanlaajuisten normien ja suuntaviivojen vahvistaminen sekä eurooppalaisten ratkaisujen hyväksymisen ja käyttöönoton edistäminen Euroopan ulkopuolella.

Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisessa kansainvälisessä yhteistyössä tähdätään unionin huippuosaamisen ja houkuttelevuuden vahvistamiseen, maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseen yhdessä ja unionin ulkopolitiikan tukemiseen. Horisontti 2020 -puiteohjelman kansainvälisessä yhteistyössä keskitytään yhteistyöhön kolmen suuren maaryhmittymän kanssa:

1) teollisuusmaat ja kehittyvän talouden maat

2) liittymistä valmistelevat maat ja naapurimaat sekä

3) kehitysmaat.

Horisontti 2020 -puiteohjelmalla edistetään soveltuvin osin alueellista ja monenvälistä yhteistyötä. Tutkimuksen ja innovoinnin kansainvälinen yhteistyö on yksi merkittävimmistä unionin kansainvälistä sitoumuksista. Sillä on tärkeä asema kehitysmaiden, joihin maailmanlaajuiset haasteet vaikuttavat usein suhteettomasti, ja unionin välisissä kumppanuuksissa. Yhteistyö edistää osallistavaa kasvua ja edistymistä kohti vuosituhattavoitteiden ja muiden kansainvälisen kestävän kehityksen puitteissa sovittujen tavoitteiden saavuttamista.

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa jatketaan yleisen avoimuuden periaatteen noudattamista ja kannustetaan vastavuoroista pääsyä kolmansien maiden ohjelmiin. Lisäksi toteutetaan monenlaisia kohdennettuja toimia noudattamalla kansainvälisessä yhteistyössä strategista lähestymistapaa yhteisiin etuihin ja keskinäiseen hyötyyn pohjautuen ja edistämällä jäsenvaltioiden toimien välistä koordinointia ja synergiaa. Strategista ohjelmasuunnittelua ja painopisteiden asettamista koskevat tukitoimet ovat osa ˝Osallisuutta edistävien, innovatiivisten ja turvallisten yhteiskuntien˝ haastetta.

HUIPPUOSAAMISEN LEVITTÄMINEN JA LAAJEMPI OSALLISTUMINEN

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa jatketaan rahoituksen jakamista kilpailukykyisimpien ehdotuspyyntöjen ja itsenäisen ja ansioihin perustuvan vertaisarvioinnin perusteella niin, että vain parhaat hankkeet tulevat valituksi niiden maantieteellistä jakautumista huomioimatta.

Tähän lähestymistapaan on kuitenkin liitettävä toimenpiteitä, jotka varmistavat, että Horisontti 2020 -puiteohjelma on avoin laajalle joukolle osallistujia uudet hakijat mukaan lukien, ja että huippuosaamiselle annetaan aina etusija. Lahjakkuutta on siis tuettava, että se kasvaa huippuosaamiseksi. Samoin on varmistettava, että tutkijat ja innovaatioiden kehittäjät kaikkialla Euroopassa hyötyvät Horisontti 2020 -puiteohjelman välineistä, verkostoista ja rahoituksesta. Tätä varten tarvitaan läheisten yhteyksien luomista korkeakoulusektorin toimiin, erityisesti Yhteinen Erasmus -ohjelmiin ja osaamisyhteenliittymiin.

Unionin rahoituksella on tuettu huippuosaamisen saavuttamista ja levittämistä kaikkialla Euroopassa sekä seitsemännen puiteohjelman että koheesiopolitiikan rahastojen kautta. Seitsemännen puiteohjelman Valmiudet-erityisohjelman ˝Osaavat alueet˝- ja ˝Tutkimuspotentiaali˝-toimet on otettu erittäin kiinnostuneina vastaan, mutta on havaittu, että niiden kaltaiset toimet olisivat tehokkaampia, jos niitä jatkettaisiin koheesiopolitiikan[25] alueella.

Tästä syystä komissio esittää selkeämpää työnjakoa Horisontti 2020 -puiteohjelman ja rakennerahastojen välille vahvistaen kuitenkin samalla niiden välistä vuorovaikutusta. Alueiden tutkimus- ja innovaatiovalmiuksien kasvattamista tuetaan koheesiopolitiikan avulla. Se kehittää älykkään erikoistumisen käsitettä ja auttaa tutkijoita ja innovaatioiden kehittäjiä kaikkialla Euroopassa tulemaan huippuosaajiksi.

Horisontti 2020 -puiteohjelman täydentävien toimien tavoitteena on laajempi osallistuminen koko ohjelmaan. Paremman koordinoinnin, yhteistyön ja tiedonvaihdon varmistaminen unionin kyseisten kahden rahoitusohjelman välillä on osa tätä. Myös ˝Osallisuutta edistävä, innovatiivinen ja turvallinen yhteiskunta˝ -haasteen kautta saa tukea politiikkaoppimiseen ja neuvoja tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistamiseen. Tähän kuuluvat myös verkostoituminen ja ystävyystoiminta, jotka parantavat tutkijoiden ja innovaatioiden kehittäjien välisiä suhteita kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla. Näin huippuosaamisen edistäminen, joka on Horisontti 2020 -puiteohjelman tunnusmerkki, yhdessä koheesiorahastojen valmiuksien kehittämistekijöiden kanssa mahdollistaa huippuosaamisresurssien syntymisen ja kasvun kehittyvillä alueilla. Ne lisäävät näiden alueiden kansainvälistä houkuttavuutta ja toimivat niiden talouden kehittymisen kiintopisteenä. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös syrjäisimpien alueiden erityisolosuhteet.

EUROOPPALAISEN TUTKIMUSALUEEN TOTEUTTAMINEN

Eurooppalaisen tutkimusalueen (European Research Area, ERA) toteuttamista tarvitaan kiireellisesti kalliiden päällekkäisyyksien ja tarpeettoman toiston välttämiseksi. Tähän sisältyy osaamisen, tutkimuksen ja innovoinnin todellisten sisämarkkinoiden luominen, jolloin tutkijat, tutkimuslaitokset ja yritykset voivat liikkua, kilpailla ja tehdä yhteistyötä rajojen yli. Jäljellä oleviin aukkoihin puututaan ERA-kehyksellä, joka komission on määrä esitellä vuonna 2012 .

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa vahvistetaan tukea tutkijoiden urien ja liikkuvuuden edistämiselle (muun muassa ’Marie Curie –toimien’ kautta), verkostoitumisen ja suuren mittakaavan tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien varmistamiselle ja virtuaalisen eurooppalaisen tutkimusalueen (tutkimusinfrastruktuurit) luomiselle. Tutkijan uran houkuttavuuden lisäämiseksi Horisontti 2020 -ohjelmassa otetaan asianmukaisesti huomioon eurooppalainen tutkijoiden peruskirja, tutkijoiden työhönoton säännöstö sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta. Ohjelmassa edetään myös kohti avointa julkaisemista, jotta voidaan varmistaa, että tutkimustulokset ovat saatavilla niitä tarvitseville. Siihen kuuluu myös toimia, joiden tarkoitus on poistaa esteitä naisten menestyksekkään tutkijan uran luomisen edestä. Komissio on sitoutunut tavoitteeseen naisten 40 prosentin osuudesta neuvoa antavissa rakenteissaan ja haluaa varmistaa, että sukupuolierot otetaan tarpeen mukaan huomioon ehdotuspyyntöjen sisällössä ja arviointiprosesseissa. Naisten suurempi osallistuminen parantaa tutkimusten ja innovoinnin laatua ja paikkaa Euroopan kilpailukyvyn ja taloudellisen kasvun parantamiseen tarvittavien ammattitaitoisten ja kokeneiden tutkijoiden puutetta.

˝Osallisuutta edistävät, innovatiiviset ja turvalliset yhteiskunnat˝ -haaste tukee politiikan koordinointia kaikkialla Euroopassa ja tarjoaa vahvat asiaperusteet, joiden avulla jäsenvaltiot voivat panna täytäntöön asianmukaiset toimenpidekokonaisuudet. Uutena toimenpiteenä työohjelmissa on mukana tietoa siitä, miten varmistaa koordinointi kansallisen tutkimus- ja innovointirahoituksen kanssa ottamalla se käsiteltäväksi ohjelmakomiteoissa.

Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tuetaan muiden rahoituslähteiden hankkimiseen ja yhdistämiseen tähtääviä lähestymistapoja yksinkertaistetun ERA-NET-hankkeen avulla, joka antaa apua kansallisten ohjelmien koordinoinnista aina yhteisten ehdotuspyyntöjen yhteisrahoitukseen. Yhteisiä ohjelmia (185 artikla) ja yhteisyrityksiä (187 artikla) koskevat selkeät kriteerit vievät eteenpäin vahvempaa aloitesarjaa ottaen huomioon seitsemännen puiteohjelman kokemukset ja arvioinnit ja varainhoitoasetusten tarkistukset.

Yhteinen ohjelmasuunnittelu (Joint Programming Initiatives, JPI) on tärkeä kehitysaskel resurssien kokoamisessa kriittisen massan saavuttamista ja jäsenvaltioiden yhteisten haasteiden ratkaisemista varten. Horisontti 2020 -puiteohjelma auttaa yhteistä ohjelmasuunnittelua strategisten tutkimuslinjausten kehittämisessä. Jos yhteisen ohjelmasuunnittelun kohteena oleva haaste on Horisontti 2020 -ohjelman painopisteiden mukainen, lisätukea voi saada ERA-NETIN tai yhteisrahoituksen kautta. Uusia 185 artiklan mukaisia aloitteita harkitaan vain, jos jäsenvaltiot ovat selvästi sitoutuneita niihin ja kun yhteinen ohjelmasuunnittelu on osoittanut, että sillä on merkittävät yhteistyövalmiudet ja tarvittava mittavuus ja laajuus kansallisten ohjelmien täysimittaiseen integrointiin.

Euroopan talouden elvyttämissuunnitelman mukaisten julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien kokemusten perusteella tällaisten kumppanuuksien luomisesta tehdään vapaampaa ilman uusia lainsäädäntömenettelyjä. Näin tällaiset aloitteet voidaan panna täytäntöön tehokkaasti varmistaen samalla, että tehtävät ja vastuualueet ovat entistä selkeämmät.

YHTEISTEN KUNNIANHIMOISTEN TAVOITTEIDEMME SAAVUTTAMINEN

Eurooppalaisilla veronmaksajilla on oikeus tietää, miten heidän rahansa sijoitetaan. Koska tutkimus ja innovointi ovat olennaisen tärkeitä ihmisten tulevaisuudelle, on tärkeää tuoda suuren yleisön tietoon Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitetut tutkimus- ja innovointitoimet ja korostaa erityisesti unionin tason toimien lisäarvoa. Tämä lisää suuren yleisön ymmärtämystä ja osallistumista sekä julkista keskustelua. Tästä syystä tieto- ja viestintätoimenpiteet ovat olennainen osa Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanoa.

Näissä toimenpiteissä keskitytään myös siihen, että tutkimustuloksista tiedotetaan poliittisille päätöksentekijöille, yrityksille, innovaatioiden kehittäjille ja muille tutkijoille esimerkiksi edistämällä avointa julkaisemista.

Yhteiset kunnianhimoiset tavoitteemme ovat Eurooppa 2020:n ja Innovaatiounioni-hankkeen keskiössä, ja niiden saavuttaminen vaatii kunnianhimoista politiikkaa. Komissio on vakuuttunut siitä, että sen Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskeva ehdotus radikaaleine muutoksineen mahdollistaa sen, että unionin talousarvion avulla voidaan viedä ratkaisevasti eteenpäin Euroopan tarvitsemia selkeitä parannuksia tutkimus- ja innovointitoiminnassa. Horisontti 2020 kestää tämän vuosikymmenen loppuun saakka, mutta sen projektit ulottuvat pitkälle ensi vuosikymmenelle, ja sen rahoituksen vaikutusten pitäisi tuntua vielä pidemmälle. Siksi se on todellinen sijoitus tulevaisuuteen.

[1] KOM(2010) 2020.

[2] KOM(2010) 546.

[3] KOM(2011) 500.

[4] P7 TA(2011)0236.

[5][pic]:;ÀÁ[ƒ/V¢£

:;fgÕÖŠ‹fgSTäåf}J€g x i"ƒ"http://ec.europa.eu/research/horizon2020/pdf/consultation-conference/summary_analysis.pdf

[6] P7 TA(2011)0401.

[7] CESE 1163/2011.

[8] ERAC 1210/11.

[9] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020 (2014–2020) , KOM(2011) 809.

[10] Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) täytäntöön panemista koskevasta erityisohjelmasta, KOM(2011) 811.

[11] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä, KOM(2011) 810.

[12] Ehdotus neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018), KOM(2011) 812.

[13] SEC(2011) 1427 ja SEC(2011) 1428.

[14] Tämä nimi on komission kunnianosoitus tätä merkittävää Nobel-voittajaa ja tutkijaa kohtaan ja ylistää tämän panosta Euroopan tieteen edistämiseen.

[15] EUVL L 412, 30.12.2006.

[16] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf

[17] KOM(2010) 187.

[18] K(2011) 174, 24.1.2011.

[19] P7 TA(2011)0401.

[20] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf

[21] Small Business Innovation Research, http://www.sbir.gov.

[22] http://www.eurostars-eureka.eu/

[23] http://www.eurekanetwork.org/

[24] Seitsemännen puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja koheesiopolitiikan rahastojen synergiaa käsittelevä asiantuntijaryhmä (Expert Group on synergies between FP7, CIP and the Cohesion Policy Funds), ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/seg-final_en.pdf.