A4-0103/98

Päätöslauselma vuoden 1999 talousarviomenettelyn suuntaviivoista - Pääluokka III - Komissio

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon nykyiset rahoitusnäkymät, jotka hyväksyttiin osana talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29. lokakuuta 1993 tehtyä toimielinten välistä sopimusta, sekä päätöksen niiden mukauttamisesta ((EYVL C 395, 31.12.1994, s. 1.)),

- ottaa huomioon Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa 1992 määritellyn EU:n omien varojen enimmäismäärän ((EYVL C 331, 7.12.1993.)),

- ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varainhoitovuodelta 1996 ja toimielinten vastaukset ((EYVL C 348, 18.11.1997.)),

- ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan, työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot (A4-0103/98),

A. katsoo kuitenkin, että vuoden 1999 talousarviota ei saa pitää «päätösjakson» talousarviona vaan «siltana», joka muodostaa uusien näkymien ja uuden toimielinten välisen sopimuksen lähtökohdan tai alun,

B. ottaa huomioon, että vuoden 1999 rahoitusnäkymät ennakoivat merkittävää menojen kasvua kussakin otsakkeessa vuoden 1998 talousarvioon verrattuna,

C. katsoo, että vuoden 1999 talousarviota on tarkasteltava talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen alkamisen muodostamaa taustaa vasten ja että sen olisi oltava ensimmäinen Amsterdamin sopimusta - erityisesti toisen ja kolmannen pilarin asioissa - toteuttava talousarvio sekä Agenda 2000 -asiakirjaa koskevien neuvottelujen ja liittymistä valmistelevien toimien vahvistamisen talousarvio; edellä mainitun toiminnan rahoitus tulee varmistaa unionin talousarviosta talousarvion yhtenäisyyttä, budjettivallan käyttäjän asianmukaista tiedottamista sekä rahoitusnäkymiä kunnioittaen,

D. katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tulojen kerääminen unionin talousarvioon hoidetaan paremmin tuhlauksen välttämiseksi ja jotta budjettivallan käyttäjä voisi vastata tarpeisiin entistä paremmin,

E. ottaa huomioon, että vuoden 1999 talousarvio esitetään euroina;

1. Pitää tärkeänä, että vuoden 1999 talousarviossa otetaan huomioon parlamentin ensisijaiset tavoitteet, ja katsoo, että tämän talousarvion on oltava «kansalaisten talousarvio», jolla pyritään kohentamaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sekä myös «veronmaksajien talousarvio» toteuttamalla sitä kurinalaisesti;

2. Katsoo, että myös vuoden 1999 talousarvion on oltava työllisyystalousarvio; pitää komission tavoin lähtökohtana sitä, että parlamentin vuonna 1998 aloittamien ja Eurooppa-neuvoston marraskuussa 1997 hyväksymien toimenpiteiden rahoittamista jatketaan;

3. Tähdentää toteuttamisen valvonnan välineiden vahvistamisen tärkeyttä EU:n talousarvion käytön optimoinnille; pitää tarpeellisena sitä, että komissio esittää luokittelua varten siirtopyynnön (varainhoitoasetuksen 6 artiklan mukaisesti) jomman kumman budjettivallan käyttäjän pyynnöstä määrärahojen siirtämiseksi toiminnallisista budjettikohdista varauksiin, joita ei ole sidottu tiettyyn käyttötarkoitukseen, mikäli talousarvion hyväksymismenettelyssä selkeästi säädettyjä toteuttamisedellytyksiä ei täytetä;

4. Vahvistaa seuraavat vuoden 1999 talousarvion painopistealueet:

- työpaikkojen luominen infrastruktuuri-investoinneilla, tutkimuksella ja kehitystoiminnalla, tukemalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä, nuorisotyöttömyyden torjumiseksi tarkoitetuilla toimilla sekä vahvistamalla sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja ulottuvuutta,

- koulutus ja harjoittelu sekä tutkimus ja kehitystoiminta, jotka vastaavat «tietojen ja taitojen Euroopan» käsitettä,

- ympäristö ja ilmastonmuutos unionin Kioton konferenssissa tekemien sitoumusten mukaisesti,

- kaikkien ohjelmien toimeenpanon ja todellisen vaikuttavuuden tehokkaampi valvonta tehostamalla rahoituksen myöntämistä yhteisön ohjelmille ja toimille, jotta voidaan tukea ja vahvistaa kaikkien jäsenvaltioiden taloudellista lähentymisprosessia,

- Euroopan unionin kansainvälisen aseman vahvistaminen johdonmukaisella kehityspolitiikalla, jolla pystytään saavuttamaan kansainvälisesti asetetut tavoitteet;

5. Muistuttaa, että unionin talousarvion on aina täytettävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 3 kohdan riittäviä keinoja koskeva ehto: «Unioni järjestää itselleen tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat keinot»;

6. Katsoo, että rahoitusnäkymät muodostavat budjettivallan käyttäjien välisen poliittisen sopimuksen, jota tulee kunnioittaa;

7. Vaatii, että tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn viidennen puiteohjelman edellyttämä rahoitus otetaan vuoden 1999 talousarvioon osana yleistä sopimusta, ja korostaa tämän vuoksi, että lainsäädäntövaltaa käyttävien kahden osapuolen on päästävä sopimukseen varhaisessa vaiheessa, jotta vuoden 1999 talousarviomenettelyn aikana toimeenpantavat ohjelmat voidaan budjetoida ajoissa ja tarkasti;

8. Myöntää, että vuoden 1999 talousarvion maksujen kasvun tulisi vastata suunnilleen jäsenvaltioiden talousarvioiden keskimääräistä kasvua vuoden 1998 talousarvioihin verrattuna;

9. Katsoo, että tämä tavoite voidaan saavuttaa helpommin, jos budjettivaltaa käyttävät kaksi osapuolta muodostavat yhteisen kannan sellaisista avainkysymyksistä kuin:

- toimielinten välisen sopimuksen 21 kohdan, jossa on Edinburghin neuvoston rakennerahastoille esitetyt tavoitteet, noudattaminen,

- vuoden 1998 «Tillichin ja Mulderin» menettelyn, joka antaa komissiolle mahdollisuuden esittää myöhäisessä vaiheessa maatalousmenoja koskevan oikaisukirjelmän ATE:een, virallistaminen tulevia vuosia varten sekä saman menettelyn käyttö kansainvälisten kalastussopimusten yhteydessä,

- tulosvastuullisen kolmen osapuolen vuoropuhelun aloittaminen oikeusperustaan liittyvästä kysymyksestä, jota määrittävät seuraavat seikat:

- tarve vastata yhteisöaloitteiden käynnistämistarpeisiin,

- rahoituksen ohjelmointi, joka perustuu rahoitusnäkymiin, joissa yhteisön ohjelmat ja toimet on jaettu laajoihin meno-otsakkeisiin,

- lainsäädäntöohjelma, joka on toimielinten välisen vuoropuhelun aiheena,

- jäsenvaltioiden jatkuva talousarviota koskeva kurinalaisuus, jonka vuoksi on varauduttava kohtuullisiin marginaaleihin yksittäisissä otsakkeissa,

- saman kurinalaisen lähestymistavan soveltaminen rahoitusnäkymien eri otsakkeisiin menojen luokittelusta riippumatta,

- kaikkien talousarvioon otettavien menojen vaikuttavuuden tutkiminen, jotta voidaan arvioida todellisia tarpeita ja mahdollisuuksia määrärahojen järkevään käyttöön, esimerkiksi Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmiin, sekä Euroopan kehitysrahaston mahdollista liittämistä yhteisön talousarvioon,

- talousarvion toteuttamisen seuranta, menojen laadun korostaminen määrän sijasta sekä jatkuva petosten torjunta;

10. Vaatii, että uuden vuosituhannen ja uusien rahoitusnäkymien edellä toteutetaan päättyvien toimien ja ohjelmien perusteellinen poliittinen ja taloudellinen arviointi sen selvittämiseksi, mitä niistä kannattaa jatkaa tai jopa tehostaa niiden aikaansaamien kerrannaisvaikutusten ja eurooppalaisen lisäarvon vuoksi ja mitä ei;

11. Katsoo, että vuoden 1999 talousarvio muodostaisi yhden perustan rahoitusnäkymille, jotka kattavat vuoden 1999 jälkeisen ajanjakson; olisi tarkasteltava kaikkia mahdollisuuksia vähentää verorasitusta siten, että voidaan kuitenkin taata todettujen tarpeiden edellyttämä rahoitus, esimerkiksi luomalla sidottuja varauksia, joiden puitteissa maksut eivät ole tarpeellisia ennen kuin siirto on suoritettu; korostaa, että keräilysiirtomenettelyitä on tarkistettava, jotta menettelyn avoimuutta ja tehokkuutta voidaan lisätä; odottaa komission tekevän kesäkuun 30. päivään 1998 mennessä ehdotuksia, joilla näitä pyritään parantamaan;

12. Korostaa, että avoimuuden vuoksi nykymuotoisesta unionista ja toisaalta tulevista jäsenmaista aiheutuvat menot (liittymistä valmisteleva tuki tai liittymistuki) on eroteltava selkeästi toisistaan vuoden 1999 talousarvion esityksessä ja toteuttamisessa;

13. Pitää myönteisenä sitä, että neuvosto ja komissio ovat valmiita jatkamaan vuoden 1998 talousarviomenettelyssä hyväksi osoittautunutta kokeilua laajentamalla tilapäistä neuvottelumenettelyä, mistä sovittiin 8. huhtikuuta 1997; pitää myönteisenä myös neuvoston valmiutta käydä vuoropuhelua parlamentin kanssa menettelyn alkuvaiheista lähtien; odottaa, että jatkuessaan tämä keskusteluvalmius auttaa budjettivallan käyttäjiä pääsemään jo varhaisessa vaiheessa yhteisymmärrykseen yhteisistä vuoden 1999 talousarviota koskevista ensisijaisista tavoitteista;

14. Toteaa, että komissio on menneisyydessä yliarvioinut otsakkeen 1 menotarpeet; huomauttaa, että maatalousbudjetti on nyt selvästi päälinjauksen alapuolella (3 182 miljoonaa ecua), mikä johtui alustavan talousarvioesityksen pohjaksi käytettyjen arvioiden ennenaikaisesta luonteesta; uskoo näin ollen, että ATE:n ei tulisi olla yläraja, ja että budjettivallan käyttäjän olisi vain poikkeustapauksissa poikettava komission oikaisukirjelmän arvioista; katsoo, että uusia rahoitusnäkymiä koskevissa neuvotteluissa olisi oltava mahdollisuus tarkistaa päälinjausta ja muun muassa tarkastella sellaisten varauksien käyttöä, joille ei ole rahoitusta; uskoo, että jos otsakkeessa 1 tehdään säästöjä, ne on tehtävä valikoiden erityisten tarpeiden ja menovaatimusten selvittämisen jälkeen; katsoo, että olisi luotava varaus alaluokkaan B1 ennakoimattomia tarpeita varten, johon voitaisiin turvautua, jos tarpeet kasvavat vuonna 1999; toteaa, että tämä varaus edistää arvioiden tarkkuutta ja talousarvion kurinalaisuutta sekä lisää joustavuutta; muistuttaa, että «kestävää maatalouspolitiikkaa» on edelleen kehitettävä;

15. Vahvistaa olevansa sitoutunut Edinburghissa sovittuun rakennerahastojen kokonaismäärärahaan ja muistuttaa sen olevan luonteeltaan «menotavoite»; muistuttaa, että rakennerahastojen toteutuksella on suoria vaikutuksia jäsenvaltioihin, joiden on osallistuttava rahoitukseen; katsoo tämän vuoksi, että olisi tarkasteltava mahdollisuutta pidentää ohjelmakautta;

16. Myöntää marraskuussa 1997 pidetyn Luxemburgin työllisyyttä käsittelevän huippukokouksen olleen ensimmäinen askel kohti todellista sitoutumista työllisyyden Eurooppaan; vaatii uudelleen, että Euroopan parlamentin työllisyysaloite toteutetaan sen oikeusperustan mukaisesti, joka hyväksyttiin ennen neuvoston ensimmäistä käsittelyä, jotta taataan, että vuoden 1998 talousarviossa hyväksytyt 150 miljoonaa ecua ja vuoden 1999 talousarvioon esitetyt 150 miljoonaa ecua käytetään tehokkaasti;

17. Toteaa, että unionin koulutus-, harjoittelu- ja nuoriso-ohjelmat ovat osoittaneet tarjoavansa selvää «eurooppalaista lisäarvoa», ja että näihin ohjelmiin kohdistunut kysyntä on ylittänyt niille varatut talousarviovarat; toteaa, että nuorten valmistaminen liikkuvuuteen ja «tietojen ja taitojen Eurooppaan» yhdistämällä koulutus ja harjoittelu sekä tutkimus ja kehitystoiminta kuuluu edelleen Euroopan parlamentin ensisijaisiin tavoitteisiin, kuten myös koulutusvaihdon edistäminen, sekä EU:n sisällä, että sen ulkopuolella; varmistaa riittävät määrärahat innovatiiviseen toimintaan;

18. Pyytää komissiota esittämään samoin kiireellisesti Euroopan parlamentille suunnitelman «mainstreaming-periaatteen» ottamisesta mukaan EU:n politiikan eri aloihin;

19. Vaatii satelliittivirastoja kunnioittamaan vuoden 1998 talousarviomenettelyssä määriteltyjen ennalta tiedottamisen, avoimuuden ja tilintekovelvollisuuden periaatteita; pyytää komissiota varmistamaan virastojen talousarvioiden säännöllisen seurannan, jotta budjettivallan käyttäjille voidaan tiedottaa etukäteen kaikista suurista muutoksista virastojen talousarvioissa budjettikäsittelyn kaikissa vaiheissa;

20. Pitää myönteisenä kestävän kehityksen sisällyttämistä Amsterdamin sopimukseen; panee merkille, että Luxemburgin Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään Cardiffissa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle strategian, jolla ympäristönäkökohdat otetaan osaksi kaikkea yhteisön politiikkaa, ja kiirehti yhteisön vuonna 1999 toteuttamia toimenpiteitä uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuuden puolesta Kioton huippukokouksen kasvihuonekaasujen vähentämistä koskevien päätelmien ja parlamentin 19. helmikuuta 1998 ympäristöpolitiikasta ja ilmastonmuutoksesta Kioton konferenssin jälkeen antaman päätöslauselman ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 6.)) mukaisesti; odottaa, että nämä aloitteet edistävät merkittävästi «vihreiden arvojen» sisällyttämistä talousarvioon;

21. Pyytää, että vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueen luomiseksi tarvittava rahoitus otetaan huomioon yleisessä talousarviossa ja että erityisesti Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja tuleva Eurodac-järjestelmä ovat mukana toimintamäärärahoja koskevassa talousarvion osassa;

22. Muistuttaa, että Luxemburgin Eurooppa-neuvostossa korostettiin, että elintarvikkeiden turvallisuudella on keskeinen osuus kuluttajien luottamuksen palauttamisessa BSE-kriisin jälkeen ja pyytää komissiota käynnistämään pohjatyön uusien Euroopan kansanterveys- ja kuluttajansuojelupolitiikan alueiden valmistelemiseksi; niiden käsittämää aluetta on laajennettava huomattavasti Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen;

23. Pyytää komissiota:

- panemaan täytäntöön Euroopan kehitysrahastoja koskevat taloudelliset tiedot, jotka esitetään vuosittain talousarvioesityksen yhteydessä,

- laatimaan suunnitelman, jossa parlamentti on kiinteämmin mukana EKR:n menoista tehtävässä vuosittaisessa arviossa;

24. Panee merkille toteutusvaikeudet tärkeimpien ulkoisten ohjelmien tuen rahoituksessa; katsoo, että vaikeudet johtuvat osittain raskaista toimeenpanomenettelyistä, epäasianmukaisesta oikeudellisesta kehyksestä ja ohjelmien hallinnointiin liittyvistä puutteista komissiossa; panee myös merkille Euroopan toimielinten laatimat epärealistiset rahoitustavoitteet, joissa ei ole otettu huomioon tukea saavien valtioiden kykyä ottaa tukea vastaan; peräänkuuluttaa tehokkaampaa YUTP:aa, jossa korostetaan demokratian ja ihmisoikeuksien edistämistä, unionin ulkoisen politiikan hallinnoinnin sekä edustustojen ja välineiden kattavampaa organisaatiota, erityisesti ihmisoikeuksien, humanitaarisen avun ja jälleenrakentamisen alalla;

25. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä unionin muille toimielimille ja unionin erillisvirastoille.