EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 29.9.2011 
SEK(2011) 1099 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUKSENARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
NEUVOSTON DIREKTIIVI 
turvallisuutta koskevien perusnormien vahvistamisesta ionisoivasta säteilystä 
aiheutuvilta vaaroilta suojelemiseksi 
{KOM(2011) 593 lopullinen} 
{SEK(2011) 1098 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. Ongelman määrittely 
1.1. Johdanto 
Altistus ionisoivalle säteilylle aiheuttaa te rveyshaittoja. Annokset ovat tavanomaisissa 
tilanteissa hyvin pieniä, eikä kudoksissa havaita kliinisiä vaikutuksia. Vaikutus voi kuitenkin 
ilmaantua myöhemmin, erityisesti syövän m uodossa. Otaksutaan, että pienestäkin 
altistuksesta voi myöhemmin seurata syöp ä. Säteilysuojeluun on siksi kehitettävä 
tarkoituksenmukainen lähestymistapa. Sen on määritellyt vuosikymmenien ajan 
Kansainvälinen säteilysuojelutoimikunta (ICRP).  
Euratomin perustamissopimuksessa (1957) tun nustetaan terveyden samoin kuin ympäristön 
suojelun tarve. Terveyttä ja turvallisuutta käsittelevässä luvussa III annetaan asiasta 
määräyksiä. Euratom-perustamissopimuksen 31 artiklassa määrätään, että on vahvistettava 
yhtenäiset turvallisuutta koskevat perusnormit.  
Euratom-perustamissopimuksen 31 artiklassa m äärätään myös menettelystä, joilla kyseiset 
normit vahvistetaan. Komission on erityisesti kuultava ns. 31 artiklalla perustettavaa 
asiantuntijaryhmää. Komission yksi köt ja asiantuntijat yleensä laativat uutta lainsäädäntöä 
yhdessä.  
Yhteisön lainsäädäntö on ai na seurannut ICRP:n suos ituksia. ICRP on arvostettu 
kansainvälinen järjestö. Se on hi ljattain julkistanut suojelujärje stelmästä uudet ohjeet (julkaisu 
103, 2007), joissa on otettu huomioon uusimmat tie teelliset tiedot sä teilyn riskeistä ja 
määritellään säteilysuojelujärjestelmä.  
1.2. Ongelman määrittely 
Nykyinen järjestelmä työntekijöiden ja väestön suoj aamiseksi ionisoivalta säteilyltä ei vastaa 
tuoreimpia tutkimustietoja ja viimeisintä yh teiskunnallista ja teknol ogista kehitystä.  
Erityisesti: 
– Työntekijöiden ja väestön terveyden suojel u ei ole uusimman tiete ellisen edistyksen 
mukaista.  
– NORM-alojen työntekijöiden ja erityisammattiryhmien, kuten ulkopuolisten 
työntekijöiden tai inte rventioita suorittavie n radiologien suojelu on riittämätöntä. 
– Työntekijöiden ja väestön terveyden suojelu ei ole uusimman teknologisen 
edistyksen mukaista.  
– Väestön terveyden suojelu l uonnonsäteilyltä on riittämätöntä. 
– Muihin lajeihin kuin ihmiseen tai yl eisesti ottaen ympä ristöön kohdistuvan 
ionisoivan säteilyn riskiä ei käsitellä nimenomaisesti,  niin kuin kansainvälisissä 
suosituksissa edellytetään. 
– Nykyinen säteilysuojelun oikeudellin en kehys on liian monimutkainen. 
 
FI 3   FI Tämän kehityksen johdosta komissio tark asteli perusteellisesti uudelleen yhteisön 
säteilysuojelulainsäädäntöä ja pyysi 31 artiklalla  perustetulta asiantunt ijaryhmältä opastusta 
asiassa. Asiantuntijaryhmä antoi helmikuussa 2010 lausunnon yhteisön asiaa koskevan lainsäädännön mahdollisesta tarkistuks esta direktiiviluonnoksen muodossa.  
2. Toissijaisuusperiaate 
Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdan mukaan yhteisö laatii yhtenäiset 
turvallisuusmääräykset väest ön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii 
niiden noudattamisesta. Jäsenvaltiot julist avat sen mukaisesti perustamissopimuksen 
johdanto-osassa, että ne ”ovat päättäneet luoda tarvittavat edellytykset voimakkaan 
ydinteollisuuden kehittämiselle” ja myöski n ”pyrkivät saamaan aikaan sellaiset 
turvallisuusolosuhteet, että väestön elämää ja terveyttä vaarantavat tekijät poistuvat”. Yhteisön tehtäväksi annettiin laatia yhten äiset turvallisuusmääräykset väestön ja 
työntekijöiden terveyden suojel emiseksi sekä huolehtia niiden noudattamisesta. Euratomin 
perustamissopimuksessa tunnustetaan siis ni menomaisesti Euroopan atomienergiayhteisön 
toimivalta antaa säännöksiä terveyden suojelemiseksi ionisoivalta säteilyltä. 
Euratomin lainsäädäntövalta Euratomin perustamissopimuksen 30 ja 31 artiklan nojalla on 
yksinomainen eikä periaatteessa edellytä tois sijaisuusperiaatteen soveltamista. Toisaalta 
kyseisissä artikloissa määrätään, että komissi o pyytää lainsäädäntöehdo tuksistaan lausuntoa 
Euratomin tieteellis-teknisen komitean nime ämältä asiantuntijaryhmältä, joka toimii 
riippumattomina asiantuntijoina yhteisön hyväksi.  
3. Keskeiset poliittiset tavoitteet 
Aloitteen yleisenä tavoitteena on varmist aa työntekijöiden, väes tön ja potilaiden 
korkeatasoinen suojaaminen ionisoivalle säteilyll e altistumisesta aiheutuvilta terveyshaitoilta. 
Toinen tavoite on ympäristön suojeleminen. 
Tästä yleisestä tavoitteesta voidaan j ohtaa seuraavat neljä erityistavoitetta: 
1. Lainsäädäntöön on tehtävä tarvitt avat asiasisältöä koskevat m uutokset, jotta se vastaisi 
tuoreimpia tutkimustuloksia ja käyttökokemusta. 
2. Vaatimuksia on selvennettävä, ja on varmis tettava, että ne ovat johdonmukaisia yhteisön 
lainsäädännön kanssa. 
3. On varmistettava, että säännökset ovat johd onmukaisia kansainvälisten normien ja 
suositusten kanssa. 
4. Lainsäädännön on katettava kaikki säte ilyvaaratilanteet ja  altistusluokat. 
4. Toimintavaihtoehdot 
Ongelma-alueisiin tarjolla olevat erilaiset ratk aisut analysoitiin perusteellisesti ja harkittiin 
erilaisia ratkaisuja lains äädännön yksinkertaistamisen laajuuteen, päivittämiseen ja 
soveltamisalaan. Lisäarviointiin valittiin seuraavat vaihtoehdot: 
Vaihtoehto 1: Säilytetään voimassa oleva lainsäädäntö ennallaan. 
 
FI 4   FI Vaihtoehto 2: Tarkistetaan turvallisuutta koske vat perusnormit ja lääketieteellinen direktiivi. 
Vaihtoehto 3: Tarkistetaan ja konsolidoidaan perusnormidi rektiivi ja lääketieteellinen 
direktiivi ja yhdennetään tähän säädökseen ulk opuolisia työntekijöitä koskeva direktiivi, 
tiedotusdirektiivi ja korkea-aktiivisia umpilähteitä koskeva direktiivi. 
Vaihtoehto 4: Tarkistetaan perusnormidirektii vi ja laajennetaan sen soveltamisalaa väestön 
altistukseen luonnon säteilylle. 
Vaihtoehto 5: Tarkistetaan perusnormidirektii vi ja laajennetaan sen soveltamisalaa muiden 
lajien kuin ihmisten suojeluun. 
Vaihtoehto 6: Tarkistetaan ja konsolidoidaan perusnormidi rektiivi ja lääketieteellinen 
direktiivi ja yhdennetään lainsäädäntöön ul kopuolisia työntekijöitä koskeva direktiivi, 
tiedotusdirektiivi ja korkea-aktiivisia umpilähteitä koskeva direktiivi sekä laajennetaan direktiivin soveltamisalaa väestön suojeluun luon non säteilyltä ja muiden lajien kuin ihmisten 
suojeluun. 
5. Vaikutusten arviointi 
5.1. Vaihtoehto 1: Säilytetään voimassa oleva lainsäädäntö ennallaan. 
Tämä vaihtoehto ei selvästikään vastaa tä ysin aloitteen erityi stavoitteita. Vuonna 1996 
annetulla perusnormidirektiivillä  taattiin työntekijöiden ja väestön riittävä suojaaminen 
samalla tavalla kuin vuonna 1997 annettu lääk etieteellinen direktii vi oli virstanpylväs 
potilaiden suojaamisessa. Tiede ja yhteiskunta  ovat kuitenkin kehitt yneet, käytännössä on 
tullut esille tarve päiv ittää tiettyjä vaatimuks ia, teknologinen kehitys ed ellyttää lainsäädännön 
mukana pysymistä, ja yhteiskunta odottaa l uonnon säteilylähteiden ja keinotekoisten 
säteilylähteiden johdonmuka ista hallinnointia samo in kuin luonnon suojelua.  
Tässä vaihtoehdossa analysoitiin, missä määr in kansainväliset turvallisuutta koskevat 
perusnormit täyttäisivät tarpeet. Niillä on kuitenkin erilainen tavoite: kansainväliset normit eivät ole sitovia, ja ne ovat vähemmän kunn ianhimoisia, sillä niitä on määrä soveltaa 
kehitysmaissa(kin). Perustamissopimukse ssa määrättyjen yhteisön velvollisuuksien 
mukaisesti uusien kansallisten säädöste n on perustuttava yhteisön lainsäädäntöön. 
5.2. Vaihtoehto 2: Tärkeimpien alalla annettujen direktiivien muuttaminen. 
Tässä vaihtoehdossa tarkastellaan, miten kyseisiä kahta säädöstä voitaisiin muuttaa erikseen 
käytännön kokemuksen ja uuden kehityksen pe rusteella. Muutoksi lla voitaisiin puuttua 
useimpiin tunniste ttuihin ongelmiin: 
A) Perusnormidirektiivissä 
– otettaisiin käyttöön uudet ICRP:n menetelm ät annosten arviointiin, ja silmän mykiön 
annosta pienennettäisiin;  
– NORM-aloja (luonnon radioaktiiviset materiaa lit) hallinnoitaisiin johdonmukaisesti;  
 
FI 5   FI – viranomaisvalvontaan otettaisiin  porrastettu lähestymistapa , joka vastaisi tällaisen 
valvonnan tehokkuutta; siihen sisältyisi yhdenmuka iset vaatimuksista vapauttamisen rajat 
(esim. ydinlaitosten käytöstäpoi stosta ja purkamisesta peräisin oleville materiaaleille); 
B) lääketieteellisessä direktiivissä – vahvistettaisiin vaatimuksia potilaiden suoj aamisesta samoin kuin riskinarvioinnista, 
raportoinnista ja reagoinnista  vahinkoaltistuksiin erityise sti säde- ja isotooppihoidossa; 
– otettaisiin käyttöön uusi lähestymistapa ”o ikeuslääketieteelliseen altistukseen”, jotta 
otetaan huomioon turvatarkastusla itteiden lisääntyvä käyttö; tällaisia al tistuksia pidetään 
nykyisin perusturvadirektiivin soveltamis alaan kuuluvina väestön altistuksina. 
Edellä mainituilla muutoksilla olisi merk ittävä vaikutus seuraavilla aloilla: 
• Taloudelliset vaikutukset:
 Tässä vaiheessa ei ole mahdollista arvioida taloudellisia 
vaikutuksia määrällisesti, mutta NORM-toimialat hyötyvät joka tapauksessa eri 
jäsenvaltioiden vaatimusten yhdenmukaistamisesta. Yhtenäisten vaatimusten noudattamisesta vapauttamistasojen käyttöönotolla  voi lisäksi olla me rkittävä vaikutus 
ydinlaitosten purkukustannusten pienentämiseen; 
• Sosiaaliset ja terveysvaikutukset
: Sosiaaliset vaikutukset liitt yvät asianmukaisen suojelun 
tarjoamiseen NORM-toimialojen työnt ekijöille. Terveysvaikutus on suurin 
lääketieteellisissä altistuksissa, erityisesti kun halutaan estää, että nuorille tehtäisiin useita 
tietokonetomografiakuvauksia, jotka voiva t vuosia myöhemmin aiheuttaa syövän 
ilmenemistä. Tietyt ammattiryhmät (esimerk iksi sydäntautilääkärit) hyötyvät silmän 
mykiön annosrajan pienentämisestä ja välttyvät saamasta harmaakaihia. 
• Viranomaisten tehtävät:  Suojelun optimointi, jonka mukaan  annosten on oltava niin pieniä 
kuin on kohtuudella mahdollista (ALARA-periaate)  sosiaaliset ja ta loudelliset tekijät 
huomioon ottaen, on asianmukaisen kusta nnus-hyötysuhteen edellytys käytännön 
säteilysuojelussa, mutta uusi ”asteittainen lähestymistapa” ulottaa optimointiperiaatteen sääntelyn tehokkuuden parantamiseen ja yrit yksille koituvien hallintokustannusten 
pienentämiseen. 
5.3. Vaihtoehto 3: Tarkistetaan ja konsolidoidaan  perusnormidirektiivi ja lääketieteellinen 
direktiivi ja yhdennetään tähän säädöks een ulkopuolisia työntekijöitä koskeva 
direktiivi, tiedotusdirektiivi ja korkea-akt iivisia umpilähteitä koskeva direktiivi. 
Tässä vaihtoehdossa tarkistettaisiin perusnormidirektiiviä ulottamalla vaatimukset 
lääketieteelliseen säteilyalt istukseen, tiedotukseen, ulkopuolis iin työntekijöihin ja korkea-
aktiivisiin umpilähteisiin. Tässä vaihtoehdossa sulautettaisiin perustur vadirektiivi 96/29 ja 
siihen liittyvät säädöks et. Vaihtoehto perustuu muihin kuin lainsäädännöllisiin keinoihin 
niiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka liitt yvät suojaamiseen luonnon säteilylähteiltä ja 
ionisoivan säteilyn muille lajeille kuin ihmise lle aiheuttamiin riskeihin. Vaihtoehdossa 2 
tarkasteltujen muutosten lisäksi tässä vaih toehdossa tehtäisiin seuraavat muutokset: 
• korkea-aktiivisen umpilähteen (HASS) määr itelmä yhdenmukaistettaisiin kansainvälisten 
normien mukaiseksi; 
 
FI 6   FI • ulkopuolisten työntekijöiden suojeluun vahvis tettaisiin erityisvaatimukset, joissa 
määritellään selkeästi heidän työnantajiens a ja niiden yritysten vastuut, joiden 
palveluksessa työntekijät altistuvat säteilylle; 
• vahvistettaisiin vaatimukset tiedottamisesta v äestölle ennen säteilyvaaratilannetta ja sen 
ilmaantuessa. Vaatimukset sisällytetään säteilyvaaratilanteiden hallinnan yleiseen 
tarkistettuun soveltamisalaan. 
Näiden viiden direktiivin yhteensulauttaminen olisi tärkeä saavutus yhteisön lainsäädännön 
johdonmukaisuuden parantamiseksi. Perusnormidi rektiivin soveltamisalan laajentamisen 
edellyttämä säädöksen rakenteen uudelleenjärjestely selkeyttää edelleen tekstiä ja parantaa 
vaatimusten käytännön täytäntöönpanoa. Vaih toehdossa 3 säilytetään kakkosvaihtoehdon 
taloudelliset, sosiaaliset ja terveyshyödyt ja lisätään vaikut usta joissakin asioissa, esimerkiksi 
siten, että ulkopuolisten työntekijöiden suoja ja liikkuvuus paranee, mutta vaihtoehdon 3 suurin merkitys on kuitenkin siin ä, että yhteisön lainsäädäntö tulee yksinkertaisemmaksi ja 
siten myös hallintotaakka pienenee, mikä koskee sekä saattamista osaksi kansallista 
lainsäädäntöä että käytännön toimintaa. Ohjeiden antaminen kansallisten toimintasuunnitelmien vahvistamisesta sisäti loissa tapahtuva radonaltistuksen riskin 
vähentämiseksi kiinnittää jäsenvaltioid en huomioon uudelleen tähän ongelmaan ja 
mahdollisiin toimiin sen ratkaisemiseksi. Täst ä saataisiin lisäarvoa kuitenkin vain jos 
jäsenvaltiot noudattavat tarjottu ja neuvoja, mitä todennäköises ti ei tapahdu, ellei anneta 
sitovia vaatimuksia. 
5.4. Vaihtoehto 4: Tarkistetaan perusnormidire ktiivi ja laajennet aan sen soveltamisalaa 
väestön altistukseen luonnon säteilylle.  
ICRP:n uudet suositukset mahdollistavat johdonmukaisemman hallinnoinnin luonnon 
säteilylähteistä aiheutuville altis tuksille. Niissä vahvistetaan vertailutasot sisäilman 
radonpitoisuuksille ja rakennus materiaaleista aiheutuvalle ulkoiselle altistukselle. 
Kuten Maailman terveysjärjestö korostaa, sito vien vaatimusten vahvistamisesta asuntojen 
radonille aiheutuisi erittäin merkittävä terv eysvaikutus. Jäsenvaltioiden on vahvistettava 
kattava ja läpinäkyvä radonia koskeva toiminta suunnitelma, joka sopeutetaan kansallisiin 
tarpeisiin ja eri alueiden geologisiin ominaisuuksiin. Kans allisen toimintasuunnitelman 
täytäntöönpano ja sen valvonta ov at jäsenvaltioiden vastuulla. 
Rakennusmateriaaleille vahviste ttavien yhdenmukaistettujen va atimusten ansiosta voidaan 
standardisointia kehittää pitemmälle EY:n rakennustuotelainsäädännön (neuvoston direktiivi 89/106/ETY) nojalla. Tämäkin kuitenkin merkit see kustannuksia alal le. Kuluttajat ja 
rakennusalan ammatit hyötyvät materiaalien seurannasta ja merkinnöistä, kun taas rakennusalan hallintotaakka pysyy kur issa, kun valitaan asianmukaiset vertailutasot  ja 
laaditaan luettelo huolta aihe uttavista materiaalityypeistä. 
5.5. Vaihtoehto 5: Tarkistetaan perusnormidire ktiivi ja laajennet aan sen soveltamisalaa 
muiden lajien kuin ihmisten suojeluun.  
ICRP:llä on nykyään menetelmät eliöstön altistuksen arviointiin. Kun Euratomin 
turvallisuutta koskeviin perus normeihin (ja uusiin kansainvälisiin perusnormeihin) otetaan 
asiaa koskevat vaatimukset, jäsenvaltiot  voivat sisällyttää ne kansallisiin 
 
FI 7   FI ympäristöpolitiikkoihinsa johdonm ukaisesti niiden lähestymis tapojen kanssa, joita nykyisin 
sovelletaan terveyden suojeluun ionisoivalta säteilyltä. Tä män uuden kattavamman yhteisön 
lainsäädännön ympäristövaikut us liittyisi olenna isesti ympäristövahinkojen estämiseen 
ydinvoimalaonnettomuuden sattuessa, kun taas tavanomaisissa tilanteissa pikemminkin olisi osoitettava, ettei ympärist ölle aiheudu haittaa. 
Ympäristönsuojeluvaatimukset eivä t tässä vaiheessa ole kovin korkeita. Eliöstön altistuksen 
arviointimenetelmien lisäksi (julkais u 108) ICRP julkaisee vuosina 2011–2012 ohjeet 
säteilysuojelujärjestelmän soveltamisesta. S iten olisi vielä aikaa antaa tältä pohjalta 
yhdenmukaistetut arviointiperusteet ennen kui n neuvosto hyväksyy direktiivin. Artiklalla 31 
perustettu asiantuntijaryhmä suositteli siksi,  että vaatimukset ot etaan jo nyt mukaan 
komission ehdotukseen sen sijaan , että muutamia vuosia myöhe mmin lisättäis iin taas yksi 
säädös, mikä olisi vastoin komission yksinkertaistamispolitiikkaa. 
5.6. Vaihtoehto 6: Tarkistetaan ja konsolidoidaan  perusnormidirektiivi ja lääketieteellinen 
direktiivi ja yhdennetään lainsäädän töön ulkopuolisia työntekijöitä koskeva 
direktiivi, tiedotusdirektiivi ja korkea-aktiivis ia umpilähteitä koskeva direktiivi sekä 
laajennetaan direktiivin soveltamisalaa väestön suojeluun luonnon säteilyltä ja muiden lajien kuin ihmisten suojeluun. 
Tämä vaihtoehto sisältää kaikki kolmosvai htoehdon osatekijät. Pe rusnormidirektiivin 
tarkistukseen sisältyvä t kaikki tunnistetut kysymykset, ja  siinä laajennetaan säädöksen 
soveltamisalaa kaikkiin säteilyaltistustilantei siin, mukaan luettuina väestön altistuminen 
rakennusmateriaaleille ja radonille sisätiloissa, sekä kaikenlaiset  ihmisten ja muiden lajien 
altistukset. 
6. Vaihtoehtojen vertailu 
Eri vaihtoehtoja on vertailtu sen perusteella, m iten tehokkaita ja toimivia ne ovat ja miten ne 
ovat linjassa muun lainsäädännön kanssa. Ykkösva ihtoehto tyydyttää osittain toimen yleisen 
tavoitteen. Se on myös lähtötilanteena muiden vaihtoehtojen vertailu lle. Kakkosvaihtoehto 
vastaa täysin ensimmäistä tavoitetta ja parantaa jossain määrin Euratomin säteilysuojelulainsäädännön johdonm ukaisuutta ja on myös linja ssa kansainvälisten normien 
kanssa, joten se vastaa kolmea erityistavoitetta. Kolmosvaihtoehto täyttää täysin johdonmukaisuutta ja selkeyttä koskevat vaatimukset. Se noudattaa myös komission 
yksinkertaistamispolitiikkaa. 
Vaihtoehdot 4 ja 5 täyttävät vaatimuksen j ohdonmukaisuudesta kansainvälisten suositusten 
kanssa. Nämä vaihtoehdot laajentavat nykyise n lainsäädännön soveltamisalaa, mikä voi 
merkitä jonkin verran hallinto- ja talousku stannuksia. Kuutosvaihtoehdossa yhdistyvät 
vaihtoehdot 4 ja 5, joten se kattaa kaikki sä teilysuojelun tavoitteet. Kuutosvaihtoehdossa 
myös konsolidoidaan koko lainsäädäntö sa malla tavalla kuin kolmosvaihtoehdossa. 
Vaihtoehdossa 6 siis pääst ään kaikkiin tavoitteisiin tehokkaasti sarjal la tehokkaita 
toimenpiteitä. Se takaa myös parhaan mahdollisen johdonmukaisuuden muun lainsäädännön kanssa. Liitteessä 1 esitetään vert aileva yhteenveto taulukon muodossa. 
7. Seuranta ja arviointi 
Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle Euratom- perustamissopimuksen 33 artiklan nojalla 
laatimansa luonnokset lainsäädännöstä ja hallinnollisista määräyksistä, jotta komissio voi 
 
FI 8   FI varmistaa lähestymistapojen yhdenmukaisuuden. Direktiivin asianmukainen saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä on oso ituksena selkeyden ja yksinkertaisuuden 
toteutumisesta.  
 
FI 9   FI Liite 1 Yhteenveto vertailu sta vaihtoehtojen 2–6 välillä  
Vaikutus  Vaihto-
ehto 2  Vaihto-
ehto 3  Vaihto-
ehto 4  Vaihto-
ehto 5  Vaihto-
ehto 6  
Taloudellinen  (+) (+) (+) (+) (+) 
Sisämarkkinoiden toiminta (+) (+) (+) (+) (+) 
Yrityksille aiheutuva hallinnollinen 
taakka (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Valvontaviranomaiset (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Ympäristö  (+) (+) (+) (++) (++) 
Ympäristönsuojelu (+) (+) (+) (++) (++) 
Sosiaaliasiat ja terveys  (+) (++) (++) (+) (++) 
Työterveys ja -turvallisuus (+) (++) (+) (+) (++) 
Työntekijöiden ja asiantuntijoiden 
liikkuvuus (+) (+)  (+) (+) (+) 
Potilaiden suojaaminen (+) (+)   (+) 
Väestön suojaaminen (+) (+) (++) (+) (++) 
Lainsäädännön 
johdonmukaisuus ja selkeys  (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Johdonmukaisuus 
kansainvälisten suositusten kanssa  (+) (+) (+) (+) (++) 
Kokonaisvaikutus  + ++ ++ + +++