Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta" (KOM(2002) 765 lopullinen – 2002/0304 (COD))



Virallinen lehti nro C 220 , 16/09/2003 s. 0016 - 0018



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta" (KOM(2002) 765 lopullinen - 2002/0304 (COD)) (2003/C 220/04) Neuvosto päätti 11. helmikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. kesäkuuta 2003. Esittelijä oli Paulo Barros Vale. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. kesäkuuta 2003 pitämässään 400. täysistunnossa (kesäkuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti. 1. Johdanto 1.1. Käsillä olevassa ETSK:n lausunnossa tarkastellaan ehdotusta liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamiseksi. 1.1.1. Liikkuvissa työkoneissa käytettäviä moottoreita valmistetaan pääasiassa maailmanlaajuisille markkinoille. Maailmanlaajuinen yhdenmukaistaminen oli keskeisessä asemassa laadittaessa nykyistä lainsäädäntöä ja on sitä edelleen päätettäessä tulevista päästönormeista. 1.2. Tarkasteltavana olevassa direktiivissä käsitellään puristussytytysmoottoreita, joiden teho on 18-560 kW ja joita on tarkoitus käyttää liikkuvissa työkoneissa, ja siinä ehdotetaan tiukempia rajoituksia kyseisten moottoreiden ilman pilaantumista aiheuttaville päästöille. 1.3. Voimassa olevassa direktiivissä 97/68/EY säädetään kahdessa vaiheessa käyttöön otettavista päästönormeista ja asetetaan niiden käyttöönotolle seuraavat ehdot: - Vaiheen I normit tulivat voimaan 31. joulukuuta 2000 kaikissa teholuokissa. - Vaiheen II normit tulevat teholuokasta riippuen voimaan 31. joulukuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2003 välisenä aikana. 1.4. Direktiivin 19 artiklaan, jossa säädetään puristussytytysmoottoreiden tuottamia päästöjä koskevien normien tiukentamisesta, on tarkasteltavana olevassa ehdotuksessa lisätty uudet vaiheet III A ja III B uusine kyseisiä moottoreita koskevine rajoituksineen. 1.5. Käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa direktiivin soveltamisala ulotetaan kattamaan - sisävesillä liikennöivät alukset, joiden pituus on vähintään 20 metriä ja tilavuus vähintään 100 m3 - hinaajat ja työntöalukset, jotka on rakennettu hinaamaan, työntämään tai siirtämään vierellään aluksia, joiden pituus on vähintään 20 metriä. 1.6. Direktiivin muuttamista koskevassa ehdotuksessa esitetty vaihe III A koskee ainoastaan kaasupäästöjä, ja silloin pyritään vähentämään typen oksidien (NOx) päästöjä noin 30 prosentilla vaiheessa II mainittuihin arvoihin verrattuna. Vaiheen III A normien on määrä tulla voimaan 31. joulukuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2007 välisenä aikana moottorin koosta riippuen. Tavoitellut raja-arvot ovat Yhdysvalloissa jo tehtyjen vastaavien säädösten mukaisia. 1.7. Direktiivin muuttamista koskevassa ehdotuksessa esitetyn vaiheen III B tavoitteena on vähentää soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden päästöjen kiinteiden hiukkasten määrää noin 90 prosentilla vaiheeseen II verrattuna. Säännöksen on määrä tulla voimaan 31. joulukuuta 2010 ja 31. joulukuuta 2011 välisenä aikana. 1.8. Mittaus- ja näytteenottomenetelmien muuttamista koskevissa ehdotuksissa esitetään menetelmiä, jotka kuvastavat paremmin moottorien todellista käyttöä, ja siksi niiden tulokset ovat nykyisellä vakiotilaisella testimenettelyllä aikaansaatuja tuloksia varteenotettavampia. Ehdotettuja menetelmiä tulee käyttää vaiheessa III B päästöjen hiukkasmassan määritykseen. Sitä vastoin vaiheen III A päästöjä sekä vaiheen III B kaasupäästöjä voidaan vapaasti testata joko uusien tai tähän asti käytettyjen menetelmien avulla. Kuten tarkasteltavana olevassa direktiivissä säädetään, mittaus- ja näytteenottomenetelmien soveltaminen rajoitetaan koneisiin, joita niiden käyttötavasta johtuen eivät koske liikkuville työkoneille esitetyt testausmenetelmät. Tällaisista koneista säädetään kuitenkin yleensä erityisdirektiivein, jollaisia ovat esimerkiksi moottoriajoneuvodirektiivi (70/156/ETY), maataloustraktoridirektiivi (74/150/ETY), huvivenedirektiivi (94/25/ETY) jne., tai koneiden teho ylittää tavallisesti 560 kW, kuten veturien moottoreiden tapauksessa. 1.9. Vaihe III A voidaan toteuttaa nykytekniikan avulla tai ottamalla käyttöön nykyisen kehitysvaiheen tuloksena vuoteen 2010 mennessä syntyviä tekniikoita. Hiukkaspäästöille kaavailtujen raja-arvojen vuoksi on välttämätöntä huolehtia vähärikkisen polttoaineen (50 mg/kg eli 50 ppm) yleisestä saatavuudesta. Näin ollen vaiheessa III B käyttöön otettavien rajoitusten voimaantulo riippuu dieselpolttoainetta käsittelevään direktiiviin 98/70/EY tehtävien muutosten voimaantulosta. 1.10. Nyt tehdyssä ehdotuksessa moottoridirektiivin muuttamiseksi myönnetään, että moottorivalmistajat itse tai laitevalmistajat asentavat moottorit laitteisiin. Ehdotuksessa on siis kaksi joustomahdollisuutta, joiden ansiosta laitevalmistajille jää riittävästi aikaa sopeuttaa tuotteensa direktiivin mukaisiksi seuraavasti: - Laitevalmistajat voivat käyttää "vanhoja" moottoreita kahden vuoden ajan, mikäli kyseiset moottorit on valmistettu ennen päästöjä koskevien uusien raja-arvojen voimaantuloajankohtaa. - Laitevalmistajat voivat käyttää tietyn määrän moottoreita, jotka ovat ainoastaan edellisen vaiheen raja-arvojen mukaisia ja joiden lukumäärä on rajoitettu 20 prosenttiin vuosituotannosta kussakin teholuokassa (laskettu keskiarvona viidestä viimeisestä jakeluvuodesta EU:n markkinoilla), tai valmistaja voi soveltaa poikkeusta tiettyyn kappalemäärään moottoreita yhdessä tai useammassa teholuokassa ylittämättä kuitenkaan seuraavia määriä: 50 kappaletta teholuokassa 130-560 kW, 100 kappaletta teholuokassa 75-130 kW, 150 kappaletta teholuokassa 37-75 kW ja 200 kappaletta teholuokassa 19-37 kW. 2. Yleistä 2.1. Direktiivin 19 artiklassa säädetään puristussytytysmoottoreiden tuottamia päästöjä koskevien normien tiukentamisesta. Komissio ehdottaa, että päästörajoja tiukennetaan edelleen silloin kun liikkuvien työkoneiden moottoreiden teho on 18-560 kW. 2.2. Liikkuvia työkoneita varten valmistetaan huomattavasti vähemmän moottoreita kuin tieliikenneajoneuvoihin. Tieliikenneajoneuvoihin ja liikkuviin työkoneisiin tarkoitetut moottorit ovat tekniikaltaan hyvin samanlaisia, joten ensiksi mainituista moottoreista saadut kokemukset ovat sovellettavissa jälkimmäisiin. Kyse on suurelta osin siitä, että tavarankuljetuksissa käytettävien kuorma-autojen moottoreita varten jo kehitettyä tekniikkaa sovelletaan liikkuviin työkoneisiin ja niiden toimintaolosuhteisiin. On kuitenkin otettava huomioon niiden käyttöön liittyvät muutamat merkittävät erot: - Moottoreita käytetään hyvin erilaisessa työympäristössä ja hyvin erilaisella pyörimisnopeudella. - Työkonerekisterin (kansanomaisesti ilmaistuna rekisteritunnuksen) puuttuminen vaikeuttaa niiden tavanomaisten käyttöolosuhteiden valvontaa, mutta se ei estä asettamasta direktiivissä kyseisille koneille tyyppihyväksyntävaatimuksia. - Käsitteen "käyttöikä" määrittely ei riipu pakollisista määräaikaiskatsastuksista, kuten tieliikennekäyttöön tarkoitettujen koneiden käyttöikä, vaan pikemminkin koneiden käyttöä koskevista taloudellisista kriteereistä, joita puristussytytysperiaatteella toimivia työkoneita toiminnassaan käyttävät ammatinharjoittajat ja yritykset ovat asettaneet. 2.3. Edellä mainitut eroavuudet eivät haittaa merkittävästi tarkasteltavana olevan direktiivin tavoitteiden toteutumista, kun otetaan huomioon, että - uusissa mittaus- ja näytteenottomenetelmissä voidaan asianmukaisesti huomioida työkoneiden käyttötavat - kyseiset koneet on kooltaan ja tehokkuudeltaan tarkoitettu pääasiassa ammattikäyttöön, ja koneet omistavien yritysten on näin ollen huolehdittava niiden säännöllisestä huollosta - työkoneiden mekaaninen heikkeneminen on todennäköisesti nopeampaa kuin niiden moottoreiden heikkeneminen, joten moottoreiden tulevalla tyyppihyväksynnällä taataan ainoastaan se, että direktiivin raja-arvoja noudatetaan koneiden käyttöiän aikana. 2.4. Jotta voidaan paremmin ymmärtää direktiivin soveltamisen merkitys ilmanlaatua koskevien ongelmien ratkaisemiseksi, on syytä mainita liikkuvien työkoneiden osuus kaikista dieselkoneista. EU:n kaikissa 15 jäsenvaltiossa vuonna 1998 kulutetusta dieselöljystä päätellen (noin 227,117 milj. tonnia) liikkuvat työkoneet muodostavat noin 9,3 % koko konekannasta: >TAULUKON PAIKKA> 3. Tekniset ongelmat 3.1. Kuten edellä mainittiin, tieliikenteeseen tarkoitettujen koneiden moottoreihin tehtävät tekniset parannukset ovat useimmiten sovellettavissa työkoneiden moottoreihin. Komission ehdotus arvioida viimeistään vuoden 2006 joulukuun lopussa kyseisen tekniikan hyödyntämis- tai siirtomahdollisuutta vaikuttaa kuitenkin järkevältä. 4. Polttoaineiden laadun merkitys 4.1. Direktiivissä 98/70/EY säädetään, että 1. tammikuuta 2005 lukien tieliikenteen ajoneuvoissa käytettävän dieselöljyn rikkipitoisuus saa olla enintään 50 ppm. Vaiheen III B täytäntöönpanon riippuminen polttoaineiden laadusta ja siis edellä mainitun direktiivin noudattamisesta merkitsee sitä, että kyseisen vaiheen voimaantuloajankohdat määräytyvät kyseisen direktiivin noudattamisen perusteella. Moottoreiden tyyppihyväksyntä vertailupolttoaineen avulla takaa, että moottorit toimivat vaiheen III B raja-arvojen mukaisesti. Päästöt noudattavat kuitenkin uusia raja-arvoja vain, jos asianmukaisia polttoaineita on todella kaupan. 4.1.1. Tarkasteltavana olevan direktiivin muuttamista koskevan ehdotuksen perusteluissa mainitut kustannukset ovat arvioita, eikä niitä ole eritelty, joten kustannus-hyötysuhdetta ei voida määrittää eikä työkoneiden moottoreita varten ehdotetun raja-arvokokonaisuuden tuottamia hyötyjä arvioida asianmukaisesti, kuten asiakirjassa mainitaan (ks. esim. perustelujen kohta 3.7.4). 4.2. Koska voidaan olettaa, että vähärikkisiä polttoaineita (10-50 ppm) ei ole tarjolla kaikilla markkinoilla, on varauduttava siihen, että vaiheelle III B asetettuja raja-arvoja ei voida saavuttaa ennen kuin kyseiset polttoaineet ovat käytössä. 5. Loppupohdintoja 5.1. Vaikka ehdotuksen ympäristönsuojelullinen periaate on kannatettava, on otettava huomioon sen täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat. Ongelmia aiheuttavat täytäntöönpanon riippuminen saatavilla olevien polttoaineiden laadusta sekä tyyppihyväksynnän jälkeinen normien täytäntöönpanon valvonta. 5.2. Koska puristussytytysperiaatteella toimivia liikkuvia työkoneita käyttävät tavallisesti ammatinharjoittajat ja yritykset, kunkin jäsenvaltion viranomaiset voivat yksilöidä ja paikantaa koneet siitä huolimatta, että niitä ei ole rekisteröity. Koneiden mukana tulisi aina pitää tyyppihyväksyntäasiakirja, jossa on yksityiskohtainen selvitys pakollisista laitteista direktiivin - jonka nojalla koneet tyyppihyväksyttiin - raja-arvojen noudattamiseksi kokonaisvaltaisesti. Tällä tavoin jäsenvaltioilla on tulevaisuudessa keinoja valvoa tyyppihyväksyntään liittyviä ehtoja ja niiden noudattamista. 6. Päätelmät 6.1. Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen vähentää polttomoottoreita käyttävien liikkuvien työkoneiden aiheuttamia päästöjä. 6.2. Komitea kannattaa eri vaiheille määritettyjen raja-arvojen noudattamiseksi välttämättömien teknisten ratkaisujen toteuttamista, esitettyjä täytäntöönpanoajankohtia ja vaiheessa III B välttämättömiä polttoaineisiin tehtäviä muutoksia sekä direktiiviehdotuksen liitteessä mainittuja uusiin testausmenetelmiin liittyviä teknisiä parannuksia. Bryssel 18. kesäkuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch