Ehdotetut painopisteet perustuvat aihekohtaisiin kuulemisiin, kuten EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia koskevaan julkiseen kuulemiseen ja EU:n kansalaisuutta ja demokratiaa koskevaan Flash-eurobarometriin, sekä muihin tutkimuksiin, esimerkiksi EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia käsittelevän tutkijaverkoston työhön. Painopisteiden määrittelyssä komissio on myös ottanut huomioon kansalaisilta saamansa lukuisat kirjeet ongelmista, joita he kohtaavat käyttäessään oikeuksiaan arkielämässään.

Myös viimeaikaiset haasteet ovat olleet moninaisia ja monimutkaisia. Covid-19-kriisi osoittaa, kuinka olennaista vapaasta liikkuvuudesta on eurooppalaisille tullut ja kuinka riippuvaisia he siitä ovat erilaisista taloudellisista ja henkilökohtaisista syistä. Vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla tuhannet eurooppalaiset jumiutuivat ulkomaille covid-19-pandemian takia asetettujen matkustusrajoitusten vuoksi. EU ja sen jäsenvaltiot toteuttivat tämän vuoksi ennennäkemättömiä koordinointitoimia, joilla tuotiin yli 600 000 kansalaista turvallisesti kotiin. Näin Eurooppa kyllä vastasi kansalaistensa ulkomailta pelastamisen haasteeseen, mutta samalla kysyttiin, olisiko EU:n resurssien yhteiskäyttöä kolmansissa maissa virtaviivaistettava ja kansalaisille annettavasta avusta tehtävä joustavampaa. Pandemian, samoin kuin Euroopan parlamentin vaalien, aikana eurooppalaiset joutuivat verkossa levitetyn disinformaation kohteeksi, mikä heikensi heidän mahdollisuuksiaan demokraattiseen osallistumiseen julkisessa elämässä ja tietoon perustuvien valintojen tekemiseen.

Edellisen kansalaisuuskatsauksen jälkeen Euroopassa on syntynyt voimakkaita yhteiskunnallisia liikkeitä esimerkiksi ilmastonmuutoksen, talouden ja verotuksen, rasismin ja tasa-arvon saralla. Nämä liikkeet ovat usein yhdistäneet katumielenosoitukset ja verkkoaktivismin. Näin ne ovat onnistuneet ylittämään maantieteelliset ja kielelliset rajat sekä luomaan yleiseurooppalaisia ja jopa maailmanlaajuisia synergioita. Jos on ollut epäilystä siitä, että Euroopan kansalaiset olisivat kyllästymässä politiikkaan, viime vuodet ovat osoittaneet, että kansalaiset toimivat entistä innokkaammin saadakseen äänensä kuuluviin ja kehittääkseen yhteiskuntaa, jossa he elävät.

Komissio raportoi EU:n kansalaisuutta koskevien säännösten soveltamisesta kolmen vuoden välein ja ehdottaa uusia painopisteitä seuraaviksi kolmeksi vuodeksi. Viimeisimmän, vuonna 2017 julkaistun Euroopan unionin kansalaisuutta koskevan katsauksen jälkeen EU:n kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien käyttämisessä on ollut merkittäviä haasteita, muun muassa covid-19-pandemian seurauksena. Paljon myönteistäkin kehitystä on tapahtunut. Esimerkiksi yhdeksän kymmenestä EU:n kansalaisesta tuntee nykyään termin ’Euroopan unionin kansalainen’, mikä on tähänastinen ennätys. Lisäksi viimeisimpien Euroopan parlamentin vaalien äänestysprosentti oli korkeimmillaan kahteen vuosikymmeneen, mikä johtui suurelta osin nuorista ja ensikertalaisista äänestäjistä. Sukupuolten välinen ero äänestämisessä ja Euroopan parlamentin kokoonpanossa on kaventunut entisestään. Vapaan liikkuvuuden suosio on korkeimmillaan 12 vuoteen.

Euroopan unionin kansalaisuus on rauhan ohella yksi Euroopan yhdentymisen merkittävimmistä saavutuksista, ja ainutlaatuinen käsite maailman mittakaavassa. EU:n kansalaisuuteen liittyvillä oikeuksilla, kuten vapaalla liikkuvuudella, poliittisilla ja demokraattisilla oikeuksilla sekä EU:n kansalaisten oikeudella saada muiden jäsenvaltioiden konsuliviranomaisten antamaa suojelua silloin, kun heidän omalla maallaan ei ole edustusta ulkomailla, on ollut suuri muutosvaikutus Euroopassa. Tällä hetkellä yli 13,3 miljoonaa eurooppalaista käyttää oikeuttaan asua toisessa EU-maassa.

EU:n kansalaisuuteen liittyvät oikeudet eivät anna liikkuville EU:n kansalaisille oikeutta äänestää asuinjäsenvaltionsa kansallisissa vaaleissa, vaikka he ovat aktiivisia yhteiskunnan jäseniä ja vaikka kansallinen politiikka vaikuttaa heihin. Flash-eurobarometri 485 -kyselyn mukaan yli kuusi eurooppalaista kymmenestä (63 prosenttia) katsoo, että on perusteltua, että muussa EU-maassa kuin kotimaassaan asuvat EU:n kansalaiset saavat äänioikeuden asuinmaansa kansallisissa vaaleissa ja kansanäänestyksissä. Tätä kertomusta koskevassa avoimessa julkisessa kuulemisessa kävi ilmi, että liikkuvien EU:n kansalaisten äänioikeus asuinjäsenvaltionsa kansallisissa vaaleissa sai samanlaista kannatusta. Maaliskuussa 2020 rekisteröitiin asiaa koskeva eurooppalainen kansalaisaloite. Komissio tarkastelee tätä aihetta lähemmin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

Liikkuvilla EU:n kansalaisilla on myös oikeus äänestää ja asettua ehdolle kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa asuinjäsenvaltiossaan. Heidän äänestysprosenttinsa on kuitenkin usein alhaisempi kuin niiden kansalaisten, jotka ovat maan kansalaisia. Tämä johtuu osittain rekisteröintiprosessien monimutkaisuudesta ja äänestysvaihtoehtojen riittämättömyydestä. Komissio aikoo päivittää asiaa koskevia direktiivejä, jotta liikkuvilla kansalaisilla olisi paremmat mahdollisuudet käyttää vaalioikeuksiaan. Tämä tarkoittaisi sääntöjen päivittämistä, selkeyttämistä ja vahvistamista sen varmistamiseksi, että ne tukevat liikkuvien EU:n kansalaisten laajaa osallistumista. Käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa kohdennetun tiedon (esimerkiksi määräajat, äänestäjien rekisteröinnin vaikutukset ja pysyvyys sekä tietojenvaihto liikkuvien EU:n kansalaisten rekisteröinnistä äänestäjiksi tai ehdokkaiksi Euroopan parlamentin vaaleissa) antaminen liikkuville EU:n kansalaisille ja brexitin johdosta tarvittavat mukautukset.

Monet jäsenvaltiot toteuttivat toimenpiteitä parantaakseen naisten osallistumista EU-vaaleihin. Näitä olivat muun muassa poliittisten puolueiden julkisen rahoituksen myöntämisen yhdistäminen naisten poliittisen osallistumisen edistämiseen, ehdokasluetteloiden kiintiöjärjestelmät ja yleinen velvoite, jonka mukaan poliittisilla puolueilla on oltava sukupuolijakaumaltaan tasapainoiset ehdokasluettelot. Ratkaistavana on kuitenkin vielä monia haasteita. Verkossa esiintyvä vihapuhe ja naisiin kohdistuva verkkoväkivalta luovat yhä enemmän esteitä naisten poliittiselle osallistumiselle esimerkiksi vaikeuttamalla naisten asettumista ehdolle.

Vammaiset ovat edelleen aliedustettuina vaaleissa, kun tarkastellaan sekä äänioikeutta että oikeutta tulla valituksi. He joutuvat kohtaamaan monenlaisia esteitä, kuten rajoitettu pääsy tiloihin ja vaaliuurnille tai riittämättömät tiedot ehdokkaista ja keskusteluista. Arviolta 800 000 EU:n kansalaista 16 jäsenvaltiossa on saattanut menettää oikeutensa osallistua vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleihin, koska heidän oman maansa säännöissä ja järjestelyissä ei oteta riittävästi huomioon heidän erityistarpeitaan. Komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa varmistaakseen vammaisille henkilöille muiden kanssa yhdenvertaiset poliittiset oikeudet ja erityisesti sen, että niitä voidaan käyttää seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa.

Kansalaisten osallistumisen lisääminen demokraattisen prosessin kaikissa vaiheissa on keskeisen tärkeää eurooppalaisen demokratian kannalta. Monien uusien aloitteiden tarkoituksena on saada kansalaiset mukaan päätöksentekoprosessiin. Esimerkiksi kaikkialla EU:ssa kiinnostus keskustelevaan demokratiaan on lisääntynyt, mikä on otettava huomioon ja mitä on kannustettava. Demokraattisen legitimiteetin kannalta on keskeistä lisätä politiikan ja päätöksenteon avoimuutta sekä ottaa kansalaiset mukaan keskusteluihin, joissa käsitellään unionin toimielinten kohtaamia monimutkaisia kysymyksiä. Sillä on merkitystä myös kansalaisten luottamukselle EU:n toimielimiä kohtaan heidän niitä kohtaan kokemalleen yhteydelle.

Tuleva Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi on merkittävä yleiseurooppalainen demokratiahanke. Sen myötä luodaan uusi julkinen foorumi kansalaisten kanssa käytävälle avoimelle, osallistavalle, läpinäkyvälle ja jäsennellylle keskustelulle useista keskeisistä painopisteistä ja haasteista. Siihen liittyy alusta alkaen kokonaan uudenlainen monikielinen digitaalinen alusta, joka tuo konferenssin erilaisia taustoja edustavien ja kaikkialta unionista tulevien kansalaisten ulottuville. Kansalaisille annetaan mahdollisuus esittää ajatuksia ja ehdotuksia tai järjestää paikallisia keskusteluja. Reaaliaikaisen kaikilla EU:n kielillä tapahtuvan tulkkauksen ansiosta eri jäsenvaltioiden kansalaiset voivat seurata keskusteluja, mikä tarjoaa mahdollisuuden aidosti monikansallisiin keskusteluihin Euroopan tulevaisuudesta. Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa voitaisiin keskustella Euroopan parlamentin vaalien kärkiehdokasjärjestelmän kehittämisestä ja siitä, miten kansalliset rajat ylittäviä vaalilistoja koskevaan kysymykseen vastataan.

Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan sisältyvien muiden ehdotettujen toimenpiteiden täydentämiseksi katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen on omaksuttu kansalaiskeskeinen lähestymistapa. Siinä keskitytään toimenpiteisiin ja aloitteisiin, jotka suoraan lisäävät kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia ja suojelevat heidän oikeuksiaan. Keskustelevaa ja kansaa edustavaa demokraattista osallistumista olisi tuettava innovatiivisilla ja käyttäjäkeskeisillä tavoilla, jotka soveltuvat erilaisille ikäryhmille ja erilaisiin tarpeisiin. Toimintapolitiikan, jolla lisätään kansalaisten tietoisuutta ja osallistumista päätöksentekoon Euroopan tason kysymyksiin, tulisi hyödyttää kaikkia kansalaisia. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta Euroopan kansalaiset voivat luottaa siihen, että heidän äänensä kuullaan ja että äänestämisellä on merkitystä. Kansalaisilla tulee olla tarvittavat välineet, kanavat ja taidot saada äänensä kuuluviin julkisesti, jotta he voivat osallistua politiikan kehittämiseen suoraan kaikilla tasoilla. Komissio tarkastelee innovatiivisia tapoja kuulla kansalaisia ja kerätä palautetta EU:n uudesta lainsäädännöstä.

Komissio testaa jo osallistumis- ja keskusteluprosesseja esimerkiksi suunnitellessaan ja toteuttaessaan koheesiopolitiikan hankkeita sekä määrittäessään mahdollisia painopisteitä viidelle EU:n tehtävälle, jotka ovat erottamaton osa Horisontti Eurooppa ‑ohjelmaa eli seuraavaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa (jonka osa-alueet ovat syöpä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vihreämmät ja älykkäämmät kaupungit, terve maaperä sekä terveet valtameret ja vedet) . Se jatkaa sellaisten tutkimus- ja innovointihankkeiden rahoittamista, joiden tavoitteena on kehittää keskustelevaa ja osallistavaa demokratiaa erilaisten kokeilujen kautta sekä tutkia keskusteluprosessien käytäntöjä, haasteita ja vaikutuksia eri maantieteellisillä tasoilla ja eri yhteiskuntaryhmissä. Komissio myös rahoittaa innovointihankkeita, joilla lisätään kapasiteettia tai tarjotaan käytännön tukea Euroopan kansalaisten saamiseksi mukaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviin siirtymiin keskustelujen ja osallistumisen kautta, sekä myös muilla aloilla.

Lisäksi Euroopan unioni pyrkii edelleen kannustamaan nuoria osallistumaan demokratian toteuttamiseen Euroopassa. Osallistavan demokratian edistäminen on myös yksi ohjaavista periaatteista Euroopan unionin nuorisostrategiassa (2019–2027), jolla pyritään tukemaan nuorten osallistumista yhteiskunnan ja politiikan muovaamiseen Euroopassa. EU:n nuorisostrategian kolme avainaluetta ovat osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet. Sitouttamisella tarkoitetaan nuorten osallistumisen edistämistä ja EU:n päättäväisyyttä rohkaista kaikkia nuoria demokraattiseen osallistumiseen pääasiassa EU:n nuorisodialogin kautta. Nuorisodialogi tarjoaa puitteet nuorten osallistumiselle. Se on yksi EU:n suurimpia kansalaisten osallistumisvälineitä, ja se tuo nuorten ajatuksia esille. Tämä on erinomainen esimerkki alhaalta ylöspäin suuntautuvasta vaikuttamisesta, joka saavuttaa myös poliittiset päättäjät. Tänä vuonna (2020) tulee kuluneeksi 10 vuotta EU:n nuorisodialogin aloittamisesta.

Eurooppalainen kansalaisaloite on tärkeä osa EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia ja tehokas osallistavan demokratian väline EU:ssa. Sen avulla miljoona kansalaista, joiden asuinmaat muodostavat neljäsosan jäsenvaltioista, voi pyytää komissiota tekemään lakiehdotuksia, joilla pannaan täytäntöön EU:n perussopimuksia. Tammikuusta 2020 alkaen voimassa on ollut uusia sääntöjä, jotka tekevät eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta käyttäjäystävällisemmän ja helppokäyttöisemmän, mikä helpottaa Euroopan kansalaisten osallistumista EU:n demokraattiseen prosessiin. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 15. heinäkuuta 2020 väliaikaiset toimenpiteet, jotka koskevat covid-19-pandemian vaikutuksia eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen. Sääntöjä on muutettu siten, että pandemiasta kärsivien kansalaisaloitteiden tuenilmausten keräysaikoja voidaan pidentää.

Covid-19-pandemiaan on liittynyt valtava väärien tai harhaanjohtavien tietojen aalto, ja EU:n ulkopuolisten ihmiset ja ryhmät ovat yrittäneet vaikuttaa EU:n kansalaisiin ja heidän keskusteluihinsa. Komissio vaatii verkkoalustoilta suurempaa vastuuta ja jatkaa näin työtään sellaisen tietoympäristön tukemiseksi, jossa kansalaiset voivat muodostaa tietoon perustuvia mielipiteitä yhteiskunnallisista asioista. Komissio on perustanut Covid-19:ään liittyvän disinformaation vuoksi seuranta- ja raportointiohjelman jatkotoimena kesäkuussa 2020 annetulle yhteiselle covid-19-tiedonannolle . Disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen allekirjoittajat ovat raportoineet kuukausittain toimista, joita ne ovat toteuttaneet covid-19-pandemiaan liittyvän disinformaation leviämisen rajoittamiseksi palveluissaan. Lisäksi kuluttajien huijaukset, kuten tarpeettomien, tehottomien ja mahdollisesti vaarallisten suojatuotteiden tarjoaminen, ovat covid-19-pandemian aikana nousseet disinformaation erityispiirteeksi. Näitä kysymyksiä käsitellään yhteisessä tiedonannossa ja uudessa kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ja digitaalisia palveluja koskevassa säädöksessä käsitellään haasteita, joita verkossa oleva disinformaatio aiheuttaa yhteiskunnillemme.

Osallistuminen oppimistoimintaan voi lisätä kansalaisten mahdollisuuksia osallistua demokraattisiin prosesseihin. Tämä on muistettu Euroopan osaamisohjelmassa , jolla edistetään elinikäistä oppimista, koska ”demokraattiset yhteiskunnat ovat riippuvaisia aktiivisista kansalaisista, jotka löytävät tietoa eri lähteistä, tunnistavat disinformaation, tekevät tietoon perustuvia päätöksiä, ovat selviytymiskykyisiä ja toimivat vastuullisesti”. Tätä varten komissio tukee laadukkaan ja osallistavan aikuiskoulutuksen kehittämistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen mukaisesti.

Digitaaliteknologia muuttaa demokraattista päätöksentekoa EU:ssa sekä tapaa, jolla viranomaiset ovat vuorovaikutuksessa kansalaisten kanssa. Verkkotyökalut voivat helpottaa vuorovaikutusta ja demokraattista osallistumista nyt, kun monet ihmiset ovat joutuneet muuttamaan tapaansa tehdä töitä ja olla yhteydessä muihin ihmisiin. Samalla digitaalista osallistumista rajoittavat ihmisten tekniset taidot.

Yksi komission keskeisistä painopisteistä on ”Euroopan digitaalinen valmius” ja sekä nuorten että aikuisten digitaalisten taitojen parantaminen. Tämä on vuosien 2021–2027 päivitetyn digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman painopiste. Tähän liittyviä toimenpiteitä ovat muun muassa digitaalisen lukutaidon edistäminen, yhteisten suuntaviivojen kehittäminen disinformaation torjumiseksi koulutuksen avulla, tekoälyn ja datan paremman ymmärtämisen tukeminen kaikkien kansalaisten keskuudessa sekä digitaalisen lukutaidon järjestelmällinen integroiminen virallisiin ja epävirallisiin koulutushankkeisiin. Komissio on myös sitoutunut puuttumaan väestön ikääntymisen vaikutuksiin kaikilla politiikan aloilla auttaakseen yhteiskuntia ja talouksia sopeutumaan väestörakenteen muutoksiin. Se hahmottelee erityistoimia, joilla kansalaisia kannustetaan aktiiviseen osallistumiseen kaikissa elämänvaiheissa – nuorista vanhuksiin – ja joissa voidaan kiinnittää enemmän huomiota lasten osallistumiseen poliittiseen ja demokraattiseen toimintaan EU:ssa.

Toiseen jäsenvaltioon muuttavat liikkuvat EU:n kansalaiset tarvitsevat tukea, jolla helpotetaan heidän osallistumistaan vastaanottavassa yhteiskunnassa. Jotkut liikkuvat EU:n kansalaiset saattavat olla epävarmassa tilanteessa (esim. asunnottomuus) tai heillä voi olla vähemmistötausta ja oikeus lisätukeen. Tällä hetkellä tukea tarjotaan usein kolmansien maiden kansalaisille, kun taas liikkuvat EU:n kansalaiset ryhmänä jäävät usein ilman riittävää tukea. Tähän on tietenkin poikkeuksia, ja yhä useammat paikallishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan hankkeet yrittävät korjata tätä puutetta. Lisäksi komissio tukee joka vuosi EU:n kansalaisuuden alaan kohdennetulla rahoituksella tiedotustoimia, jotka koskevat EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia ja liikkuvien EU:n kansalaisten osallisuutta.

Kansainvälisessä tutkimuksessa ja kirjallisuudessa on myös havaittu vahva yhteys kulttuurisen osallistumisen ja demokratian välillä. Yhteiskuntien sanotaan olevan avoimempia, suvaitsevaisempia, paremmin toimivia, taloudellisesti vahvempia ja demokraattisesti turvallisempia siellä, missä ihmiset voivat helposti osallistua monenlaiseen kulttuuritoimintaan ja missä niiden osallistumisaste on korkea. Komissio valmistelee riippumattoman tutkimuksen käynnistämistä vuoden 2021 alussa aiheesta ”kansalaisten osallistuminen kulttuuritoimintaan kansalaisvaikuttamisen ja demokratian näkökulmasta – kansainvälisestä tutkimuksesta saadut poliittiset kokemukset”. Siinä esitetään yhteenveto aihetta koskevasta tiedosta ja näytöstä, kerrotaan keskeisistä poliittisista kokemuksista sekä tuodaan esiin esimerkkejä onnistuneista toimista useissa EU:n jäsenvaltioissa. Tutkimus tukee komissiota uuden kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman ja neuvoston kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 täytäntöönpanossa.