EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.12.2020 COM(2020) 809 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 täytäntöönpanosta







KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 täytäntöönpanosta 1Tausta Komissio (Eurostat) kerää vesiviljelyä koskevia tilastoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti. Asetuksen 11 artiklassa todetaan, että komission on joka kolmas vuosi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus laadittujen tilastojen laadusta ja merkityksestä. Kertomuksessa tulee myös analysoida tietojenkeruujärjestelmän kustannustehokkuutta ja osoittaa parhaita käytäntöjä, joilla jäsenvaltioiden työmäärää voitaisiin vähentää ja tietojen käyttökelpoisuutta ja laatua parantaa. Asetusta sovelletaan jäsenvaltioihin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sen EU:sta eroamista seuraavan siirtymäkauden aikana sekä Norjaan, Islantiin ja Liechtensteiniin (ETA:n kannalta merkityksellinen asetus). Luxemburgissa ja Liechtensteinissa ei ole kaupallista vesiviljelytuotantoa, minkä vuoksi raportointivelvollisuus ei koske niitä. Tämä kertomus perustuu pääasiassa jäsenvaltioiden toimittamiin vesiviljelyn laatua koskeviin raportteihin. Eurostat analysoi myös vuosien 2017 ja 2018 vesiviljelyä koskevat tiedot. Euroopan tilastojärjestelmä (ESS) toimitti tiedot tietojen keräämisestä aiheutuvista kokonaiskustannuksista. Näin ollen tässä kertomuksessa arvioidaan yleistasolla tietojen täsmällisyyttä, kattavuutta, yhtenäisyyttä, saatavuutta ja luottamuksellisuutta. Lisäksi siinä käsitellään tietojenkeruuprosessista aiheutuvaa rasitetta ja prosessin kustannustehokkuutta. Edelliset, asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaiset kertomukset vesiviljelyä koskevien tilastotietojen toimittamisesta julkaistiin kesäkuussa 2015 (vuosien 2011–2013 tiedot) ja joulukuussa 2017 (vuosien 2014 ja 2015 tiedot). Tämä kertomus koskee vuosien 2016–2018 tietoja. Eurostat käynnisti vuonna 2018 Euroopan kalastustilastojen selkeyttämistä ja yksinkertaistamista koskevan hankkeen (”Streamlining and simplifying European fishery statistics”). Hankkeessa arvioidaan vesiviljelyä, saaliita ja aluksesta purkamista koskevia nykyisiä tilastoja sekä tulevien toimintavaihtoehtojen ja mahdollisen tulevan lainsäädännön vaikutuksia. Arviointi, jossa tarkasteltiin myös vesiviljelystä annetun asetuksen (EY) N:o 762/2008 toimintaa, saatiin päätökseen vuonna 2019, ja vaikutustenarviointi käynnistettiin vuonna 2020.

2 Tärkeimmät havainnot Eurostat pyrkii jatkuvasti parantamaan Euroopan tilastojen laatua ja saatavuutta. Se on myös sitoutunut keventämään jäsenvaltioihin ja vastaajiin kohdistuvaa rasitetta. Euroopan kalastustilastojen selkeyttämistä ja yksinkertaistamista koskevassa hankkeessa tarkastellaan nykyistä tiedonkeruuta ja laaditaan strategia vesiviljelytilastojen tarkoituksenmukaistamiseksi. Hankkeessa varmistetaan koordinoinnin yhteensopivuus asetuksen (EU) 2017/1004 mukaisesti kerättyjen tilastojen kanssa ja kalastustilastoja käsittelevän työryhmän suositteleman vesiviljelyä koskevan vakiokyselylomakkeen kanssa. Hankkeen ensimmäinen virstanpylväs – Euroopan kalastustilastoja koskevan arvioinnin loppuun saattaminen – saavutettiin vuoden 2019 lopulla, kun arvioinnista laadittiin komission yksiköiden valmisteluasiakirja . 2.1 Täsmällisyys ja kattavuus 2.1.1 Täsmällisyys Useimmat jäsenvaltiot ovat viime vuosina toimittaneet tietonsa ajoissa. Kolmannes jäsenvaltioista kuitenkin lähetti osan tiedoista vasta määräajan umpeuduttua. Useimmiten myöhästyminen oli vähäistä. Eurostat on kuitenkin ryhtynyt etsimään ratkaisua siihen, että Italia ja Ranska ovat toistuvasti, etenkin vuoden 2016 osalta, toimittaneet tietonsa huomattavasti myöhässä. Eurostat julkaisee tiedot heti niiden validoinnin jälkeen. Validoidut tiedot julkaistaan yleensä Eurostatin julkisessa tietokannassa määräaikaa seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä. Tietoja voidaan tarkistaa milloin tahansa vuoden kuluessa. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n mukaan asetuksen (EY) N:o 762/2008 määräajat ovat kuusi kuukautta myöhässä raportointitarpeisiin nähden, mikä on johtanut rinnakkaiseen tiedonkeruuseen maista. 2.1.2 Kattavuus

Vesiviljelyä koskevat yleistiedot (vesiviljelytuotanto) olivat melko kattavia. Kattavuus on parantunut ajan myötä. Valitettavasti monet tiedot ovat edelleen luottamuksellisia, koska ala on hyvin erikoistunut. Vesiviljelyalan rakennetta koskevat tiedot kerätään kolmen vuoden välein, ja ne kerättiin edellisen kerran vuonna 2017. Näiden tietojen osalta on herännyt vakava huoli niiden käytettävyydestä, koska raportointiyksikkö voi lajista riippuen olla pinta-ala tai volyymi. Tämän vuoksi tietoaineisto antaa käyttäjille epäselviä tietoja erityisesti verrattaessa tietoja maista, joissa kasvatetaan eri lajeja. Tietoaineistoa ei ole vielä julkaistu. Yksikköhinnat aiheuttivat yleisesti ongelmia kaikissa vesiviljelytuotannon tietoaineistoissa. Asiasta keskusteltiin kalastustilastoja käsittelevän työryhmän viimeisimmässä kokouksessa lokakuussa 2018. 2.2 Yhtenäisyys 2.2.1 Laatu ja tarkkuus Eurostat kerää vuosittain vesiviljelytilastoja koskevat laatuselvitykset, joissa kuvataan tiedonkeruun menetelmät ja laatunäkökohdat maiden oman arvioinnin perusteella. Eurostat on käyttänyt kansallisia laatuselvityksiä EU:n tason laatuselvityksen laatimisessa. Yleinen laatu on hyvä, sillä useimmat maat noudattavat kokonaisotantaan perustuvaa lähestymistapaa, jossa vastaamatta jättäminen on joko olematonta tai merkityksetöntä. Laadunhallintajärjestelmä on käytössä yli puolessa maista. Edellisen kertomuksen jälkeen Eurostatin arvioima yleinen laatu on parantunut viidessä maassa. Useimmat parannukset koskivat täsmällisyyttä (seitsemän maata), tarkkuutta ja luotettavuutta (viisi maata). Kaikki laatunäkökohdat paranivat vuonna 2018 Ranskassa, jossa on käytössä kokonaisotantaan perustuva lähestymistapa. Merkitys parani yhdessä maassa, mutta yksikään maa ei parantanut johdonmukaisuutta tai vertailtavuutta. 2.2.2 Vertailtavuus Eurostat julkaisi lokakuussa 2018 vesiviljelytilastoja koskevan käsikirjan , joka on entisestään parantanut tietojen yhtenäisyyttä ja siten niiden vertailtavuutta eri maiden välillä. Aikasarjojen pituus ja siten ajallinen vertailtavuus vaihtelee maittain. Joissakin maissa aikasarja ulottuu vuoteen 1970, kun taas toisissa tilastointi käynnistyi vasta vuonna 2011. Tämän kertomuksen kattaman ajanjakson osalta tiedot ovat kuitenkin ajallisesti vertailukelpoisia. 2.3 Merkitys Vesiviljelytilastoja käyttävät useat erityyppiset käyttäjät. Tilastot muodostavat perustan muulle tiedonkeruulle , erityisesti makean veden vesiviljelyn alalla, jolla ei kerätä eikä julkaista muita EU-tason tietoja. Asetuksen (EY) N:o 762/2008 nojalla kerätyt tiedot ovat olennaisessa asemassa tehtäessä tietoon ja näyttöön perustuvia päätöksiä sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Tuotantomääriä ja kehityssuuntauksia koskevat tiedot ovat tärkeitä analysoitaessa vesiviljelyalan kehitystä osana yhteistä kalastuspolitiikkaa. Määrälliset tiedot ovat erityisen tärkeitä, kun laaditaan kestävää vesiviljelyä koskevia monivuotisia kansallisia suunnitelmia. Ne tarjoavat poliittisille päättäjille ja alan edustajille vakaan perustan alan tulevaisuutta varten. Lisäksi tiedot muodostavat tärkeän lähteen muiden järjestöjen julkaisuille ja palveluille. Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden EU-seurantakeskus (EUMOFA) käyttää Euroopan vesiviljelytilastojen tietoja laatiessaan EU:n kalastus- ja vesiviljelyalaa koskevaa rakenneanalyysiä. Maailman kauppajärjestö puolestaan käyttää Euroopan vesiviljelytilastoja kauppapolitiikan tarkistamisessa. Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat vahvistaneet tarvitsevansa vesiviljelytuotantoa koskevia tietoja myös kansallisella tasolla. Jäsenvaltioiden tiedontarve pystyttiin tyydyttämään täysin tai lähes kokonaan asetuksen nojalla kerätyillä tiedoilla. Asetus (EY) N:o 762/2008 ei kuitenkaan kata sellaisia tärkeitä tietoja, jotka koskevat mikrolevää, rehun ja nuorten kalojen tuotantoa, tuotteiden määränpäätä, tuotantokustannuksia, työllisyyttä ja muita sosioekonomisia muuttujia. Vesiviljelyä koskevia sosioekonomisia tietoja kerätään asetuksen (EU) 2017/1004 nojalla. Jotkut jäsenvaltiot kuitenkin totesivat kansallisella tasolla tapahtuvan tiedonkeruun olevan liian pikkutarkkaa ja aiheuttavan liikaa rasitetta. Vaikka vesiviljelytilastot koetaan merkityksellisiksi, kalastustilastojen arviointi osoitti, että yhä useampi käyttäjä on tyytymätön siihen, että tietojen luottamuksellisuus rajoittaa niiden saatavuutta. 2.4 Saatavuus 2.4.1 Verkkotietokanta

Euroopan vesiviljelytilastot on esitetty Eurostatin julkisessa tietokannassa , jossa on seuraavat tietoaineistot: ·vesiviljelytuotanto hautomoja ja poikaslaitoksia lukuun ottamatta (fish_aq2a) ·ihmisravinnoksi tarkoitetun kalanmädin tuotanto vesiviljelyssä (fish_aq2b) ·siirtoviljelyn tulokset (fish_aq3) ·hautomojen ja poikaslaitosten tuotanto mätivaiheessa (fish_aq4a) ·hautomojen ja poikaslaitosten tuotanto kalojen nuoruusvaiheessa (fish_aq4b). Lisäksi puolet jäsenvaltioista julkaisevat tiedot omissa verkkotietokannoissaan tai ladattavina vuositaulukkoina. Ne ovat aina saatavissa maksutta. 2.4.2 Julkaisut ja taulukot Eurostat julkaisee vesiviljelyä koskevia tietoja ja artikkeleita Statistics Explained ‑sivustollaan ja tilastokirjoissaan . Useimmat jäsenvaltiot julkaisevat vesiviljelytilastoja säännöllisesti erilaisissa raporteissa ja joskus myös lehdistötiedotteiden yhteydessä. 2.4.3 Metatiedot Eurostat kerää vuosittain kansalliset laatuselvitykset asetuksen (EY) N:o 762/2008 liitteen VI mukaisesti. Selvityksissä perehdytään yksityiskohtaisesti tietojen laatuun ja keruumenetelmiin. ESS:n metatietojärjestelmä (Metadata Handler) kerää kansalliset laatuselvitykset, jotka laaditaan ESS:n ohjeita noudattaen. Euroopan tilastojen viitemetatiedot, jotka sisältävät myös vesiviljelytilastoja koskevan EU:n tason laatuselvityksen , julkaistaan Eurostatin julkisessa tietokannassa edellä luetelluissa taulukoissa. Maat tarkastelevat metatietoja vuosittain. 2.5 Tietojen luottamuksellisuus Yksi merkittävä puute asetuksen (EY) N:o 762/2008 nojalla kerättävien vesiviljelytilastojen osalta on luottamuksellisten tietojen suuri määrä. Tähän on pääasiassa kaksi syytä. Ensinnäkin asetuksessa edellytetään tietojen olevan hyvin yksityiskohtaisia, minkä vuoksi ne ovat pirstaleisia. Toiseksi vesiviljelyala on hyvin erikoistunut, koska alalla on yrityksiä, jotka viljelevät vain muutamia lajeja ja joilla on vain yksi pääasiallinen tuotantomenetelmä tai tuotantoympäristö. Tämän seurauksena suuresta määrästä yksittäisiä lajeja koskevista tiedoista ja yhdistelmätiedoista on tullut luottamuksellisia. Vuonna 2018 lähes puolella jäsenvaltioista oli vesiviljelytuotantoa koskeviin yleistietoihin liittyviä luottamuksellisuusongelmia. Tämä tarkoittaa, että EU:n tason yhdistelmätiedot olivat luottamuksellisia useimpien lajien osalta usein siksi, että tiedot olivat luottamuksellisia jossakin yksittäisessä jäsenvaltiossa. Tiedot vuoden 2016 kansallisen kokonaistuotannon määrästä ja arvosta julkaistiin kuitenkin kaikkien jäsenvaltioiden osalta, mutta Latvian osalta ne olivat luottamuksellisia vuosina 2017 ja 2018. Yhden jäsenvaltion luottamukselliset tiedot estivät siirtoviljelyn tuloksia koskevan EU:n tason yhdistelmätietojen julkaisemisen. Ihmisravinnoksi tarkoitetun kalanmädin EU:n laajuinen tuotanto pysyi luottamuksellisena, koska tuotanto on vähäistä kolmessa jäsenvaltiossa. Kansallista tuotantoa koskevat tiedot muuttuivat luottamuksellisiksi Espanjassa ja Unkarissa vuonna 2018. Hautomojen ja poikaslaitosten tuotantotiedot olivat luottamuksellisia useissa jäsenvaltioissa. Eurostat ja jäsenvaltiot ovat käyttäneet aikaa ja voimavaroja voidakseen tarjota tietojen käyttäjille mahdollisimman paljon lukuja turvaten kuitenkin samalla tilastojen luottamuksellisuuden ja prosessin toimivuuden. 3 Rasite ja kustannustehokkuus Eurostat arvioi asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisen vesiviljelyä koskevien tietojen keruun kustannustehokkuutta käyttäen vuoden 2018 maakohtaisia menetelmäraportteja sekä ESS:n vuosittain laatimaa tilastotuotekohtaista kustannusanalyysiä. Kustannusanalyysi vastaa vuotta 2019, joka kattoi vesiviljelyä koskevien tietojen keruun viitevuodelta 2017. Kustannusanalyysiä koskevaan tietopyyntöön vastasi 24 maata; keskimääräiset rahamääräiset kustannukset ovat noin 105 000 euroa vuodessa. Suoraa vertailua edellisen raportointikierroksen lukuihin ei ole mahdollista tehdä, koska kaikki maat eivät vastanneet tietopyyntöön molemmilla raportointikierroksilla. Yhteensä 17 maata raportoi kustannuksista sekä edellisellä että nykyisellä raportointikierroksella. Näissä maissa kustannukset laskivat kolme prosenttia.