Vahvoilla ulkorajoilla on keskeinen merkitys sisäisen liikkuvuuden mahdollistamisessa. Tämä pätee etenkin Euroopan unionissa, jossa ulkorajojen vahvuus on edellytys vapaalle liikkuvuudelle Schengen-alueella. EU:n kansalaiset ylittävät Schengen-rajan vuosittain noin 400 miljoonaa kertaa ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset 200 miljoonaa kertaa. Rajatarkastusten päivittäisellä sujumisella on keskeinen merkitys EU:n taloudelle ja yhteiskunnille sekä EU:n suhteille naapurimaihin.

Tässä tiedonannossa esitellään keskeiset toimintalinjat muuttoliikeagendan, turvallisuusagendan ja turvallisuusunionin toteuttamisen jatkamiselle. Toimenpiteet muodostavat yhdessä kokonaisuuden, jolla voidaan hallita muuttoliikettä, helpottaa vilpittömässä mielessä tapahtuvaa matkustamista sekä tehdä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä turvallisuuden parantamiseksi. Mitä nopeammin tehokkaat ja vuorovaikutteiset järjestelmät otetaan käyttöön, sitä nopeammin niistä on hyötyä. Sen vuoksi tässä tiedonannossa esitetään, miten tätä työtä on nopeutettava, sekä tuodaan esiin lyhyen aikavälin lisämahdollisuuksia parantaa ulkorajojen valvontaa, vastata turvallisuustarpeisiin sekä varmistaa, että rajavartijoilla, tulliviranomaisilla, turvapaikkaviranomaisilla, poliisilla ja oikeusviranomaisilla on oikeat tiedot. Tietojen käytön tehostamisessa korostuu erityisesti tarve kunnioittaa perusoikeuksia ja tietosuojasääntöjä. Tämä edellyttää hyvin suunniteltuja, oikein käytettyjä ja asianmukaisesti säänneltyjä teknisiä ja tietojärjestelmiä sekä täysiä takeita yksityiselämän ja henkilötietojen suojasta.

Tässä tiedonannossa edetään pidemmälle ja esitetään käytännön toimia tämän työn nopeuttamiseksi ja laajentamiseksi. Sen perustana on sekä toimielinten että yleisen mielipiteen vahva yksimielisyys siitä, että EU:n on tehtävä kaikkensa auttaakseen jäsenvaltioita suojelemaan kansalaisia. Sen on maksimoitava yhteistyömahdollisuudet samalla kun taataan EU:n yhteiskuntien perustan muodostavien perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen.

Monet matkustajat pyrkivät EU:hun lyhytaikaisesti työasioissa, vapaa-ajan matkalle tai opiskelujen vuoksi, ja hankkivat sitä varten tarvittaessa viisumin. Näissä tapauksissa, kuten kaikilla laillisilla väylillä tulla EU:n alueelle, rajalla voidaan tarkastaa, että kaikki maahantulon edellytykset täyttyvät, ja toivottaa tulijat tervetulleiksi Eurooppaan.

Muuttoliike- ja pakolaiskriisi on kuitenkin tuonut esiin tarpeen hallita erityisesti sääntöjenvastaista maahantuloa. EU:lla on velvollisuuksia niitä kohtaan, jotka ovat kansainvälisen suojelun tarpeessa. Heidät on ohjattava turvapaikkamenettelyyn. Sen sijaan niiden, jotka eivät ole käyttäneet käytettävissä olevia laillisia väyliä ja joilla ei ole oikeutta jäädä, on palattava tai heidät on palautettava. Sen vuoksi on tärkeää, että jokainen Schengen-alueelle saapuva on asianmukaisesti rekisteröity, heihin on sovellettava asianmukaisia tunnistamis- ja arviointimenettelyjä ja heidät on vastaanotettava tiloissa, joissa tarvittavat tarkastukset voidaan tehdä.

Muuttoliike- ja pakolaiskriisi on tuonut selkeästi esiin puutteita ja heikkouksia muun muassa toimissa EU:n ulkorajoilla. On tarvittu merkittäviä ponnisteluja tehokkaan rajavalvonnan palauttamiseksi. Tähän on kuulunut uudenlaisia toimia etulinjassa sijaitsevien jäsenvaltioiden tukemiseksi hotspot-lähestymistavalla, vaiheittain etenevää työtä, jotta voitaisiin palata Schengenin säännöstön asianmukaiseen soveltamiseen ulkorajojen turvaamiseksi, sekä tiivistä yhteistyötä ja koordinointia, jotta muuttuva tilanne pysyy jatkuvassa valvonnassa. Näitä ponnisteluja on jatkettava, etenkin Kreikassa ja Italiassa, joissa esiintyy edelleen rakenteellisia puutteita ja täytäntöönpano on liian hidasta ja jotka tarvitsevat keskeistä asiantuntemusta muista jäsenvaltioista. Tämän vuoksi Euroopan raja- ja rannikkovartioston nopea perustaminen on keskeisen tärkeää.

Vaikka rajat ovat vain osa turvallisuusratkaisua, rajavalvonnan puutteet aiheuttavat aukkoja turvallisuudessa. Ulkomaisten terroristitaistelijoiden ilmiö on suuri turvallisuusriski, johon liittyy korostunut valtioiden rajat ylittävä uhka ja jonka vuoksi kattavat ja tehokkaat, myös EU:n kansalaisten, rajatarkastukset ovat erityisen tärkeitä. Yleisempänä huolena on jo ennestään ollut se, että terrorismin torjuntaa haittaa terroristien mahdollisuus toimia rajojen yli, jolloin puutteet keskeisten tiedustelutietojen jakamisessa korostuvat.

EU voi hyödyntää mahdollisuuksia kehittää yhteinen lähestymistapa sellaisen tehokkaan järjestelmän aikaansaamiseksi, jossa hyödynnetään sen suuruutta kansalaisten turvallisuuden parantamiseksi. Jos EU hyödyntää lainvalvonnan ja rajavalvonnan välineitään täysimääräisesti, tarttuu mahdollisuuksiin tehdä tietolähteet yhteentoimiviksi, jotta yhdistettyjen tietojen perusteella voidaan havaita mahdolliset turvallisuusongelmat, ja käyttää unioniin saapumisen vaihetta ratkaisevana kohtana tehdä turvallisuuteen liittyviä tarkastuksia, terroristiverkostot eivät pysty hyödyntämään EU:n puutteita. Tämä muodostaa turvallisuusunionin ytimen.

Huomio on kiinnitettävä maahantulomenettelyihin ja ulkorajojen valvontaan. Tarvitaan perusteellisia tarkastuksia, jotka eivät kuitenkaan aiheuta tarpeetonta viivytystä, mikä viittaa siihen, että olisi hyödyllistä suorittaa tiettyjä tarkastuksia ennen matkaa. Tarvitaan laadukkaita ja luotettavia henkilöllisyysasiakirjoja, joissa on vertailukelpoiset turvaominaisuudet, sekä yhteisiä lähestymistapoja asiakirjapetosten torjuntaan. Tarvitaan erityisesti luotettavia, nopeita ja nykyaikaisia rajatarkastuksia. Tämä edellyttää järjestelmiä ja menettelyjä, jotka mahdollistavat nopean ja luotettavan pääsyn tietoihin, joita henkilöllisyyden ja henkilön aseman tarkastamiseen tarvitaan.

Turvallisuuspuutteiden välttäminen yhteisen lähestymistavan avulla

Komissio käynnisti huhtikuussa 2016 keskustelun siitä, miten voitaisiin kehittää vahvempia ja älykkäämpiä tietojärjestelmiä nykyisten tietojärjestelmien rakenteellisten ja yhteentoimivuuteen liittyvien puutteiden korjaamiseksi ja järjestelmien koko potentiaalin hyödyntämiseksi turvallisuusuhkien havaitsemisessa samalla kun noudatetaan täysimääräisesti tietosuojasääntöjä. Järjestelmän hyödyllisyys riippuu luonnollisesti myös sen sisältämien tietojen laadusta, joten jäsenvaltioiden olisi noudatettava ja hyödynnettävä täysimääräisesti olemassa olevia sääntöjä ja järjestelmiä, joita ovat esimerkiksi Schengenin tietojärjestelmä, viisumitietojärjestelmä, Interpolin varastettuja ja kadonneita matkustusasiakirjoja koskeva tietokanta, Eurodac-järjestelmä ja Europolin tietokannat.

Nykyisissä terroriuhan olosuhteissa turvatarkastusten tehokkuus riippuu suuresti tietojen vaihdosta lainvalvontaviranomaisten välillä mutta myös tiedusteluyhteisöjen välillä. Tehokas ja nopea tiedonvaihto toimivaltaisten viranomaisten välillä on menestyksekkään terrorisminvastaisen toiminnan edellytys. Sekä kansallisella että EU:n tasolla esiintyy kuitenkin edelleen hajanaisuutta, mikä voi johtaa vaarallisiin turvallisuuspuutteisiin. Tilannetta voidaan korjata EU:n tasolla rakentamalla yhteyksiä näiden kahden yhteisön välille sekä parantamalla EU:n mekanismeja hyödyntäen täysimääräisesti EU:n perussopimusten tarjoamia yhteistyön mahdollisuuksia että auttamalla luomaan yhteisen vastuun kulttuuria sekä tahtoa ja kykyä muuntaa se käytännön toiminnaksi.

3. KESKEISET OPERATIIVISET TOIMET