Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla

Euroopan komission panos EU-johtajien kokoukseen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017

”Koulutus ja kulttuuri ovat avain tulevaisuuteen – yhtä lailla yksilölle kuin koko unionille. Niiden avulla olosuhteista tehdään tilaisuuksia, peileistä ikkunoita ja saamme juurrutettua ajatuksen siitä, mitä eurooppalaisuus kaikessa moninaisuudessaan tarkoittaa. Kun Euroopan johtajat kokoontuvat tällä viikolla Göteborgiin, meidän on tartuttava tilaisuuteen ja tehtävä koulutuksesta ja kulttuurista työpaikkojen luomisen, talouskasvun, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja viime kädessä yhtenäisyyden vetureita.”

(Puheenjohtaja Juncker, 14. marraskuuta 2017)

”EU ei ole täydellinen, mutta se on paras välineistä, joilla voimme vastata uusiin haasteisiin. Tarvitsemme EU:ta paitsi rauhan ja demokratian takaamiseksi, myös kansojemme turvallisuuden varmistamiseksi. Tarvitsemme EU:ta, jotta voimme vastata paremmin kansalaistemme tarpeisiin ja toiveisiin saada vapaasti elää, opiskella, tehdä työtä, liikkua ja vaurastua mantereellamme sekä nauttia Euroopan rikkaasta kulttuuriperinnöstä.”

(Bratislavan julistus, 16. syyskuuta 2016)

”Haluamme unionin, joka tarjoaa kansalaisilleen uusia mahdollisuuksia kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja talouskasvuun. [...] ”lupaamme tehdä työtä seuraavan hyväksi: [...] unioni, jossa nuoret saavat parasta koulutusta ja voivat opiskella ja löytää työtä kaikkialta Euroopasta; unioni, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta.”

Rooman julistus, 25. maaliskuuta 2017

Keskustelu Euroopan tulevaisuudesta on käynnissä. Euroopan komissio käynnisti tämän keskustelun maaliskuussa 2017 julkaisemallaan valkoisella kirjalla. Puheenjohtaja Juncker esitti unionin tilaa käsitelleessä puheessaan näkemyksensä yhtenäisemmästä, vahvemmasta ja demokraattisemmasta unionista. Hän on myös esittänyt selkeän etenemissuunnitelman pohjustuksena puheenjohtaja Tuskin 9. toukokuuta 2019 kokoon kutsumalle, Sibiussa järjestettävälle huippukokoukselle, jossa on tarkoitus tehdä päätöksiä Euroopan tulevaisuudesta EU-johtajien asialistalla olevien keskustelujen pohjalta.

Yksi keskeisistä keskusteltavista ja päätöksiä edellyttävistä kysymyksistä koskee Euroopan sosiaalista ulottuvuutta. Komissio on julkaissut aiheesta erillisen pohdinta-asiakirjan, jossa esitellään EU:n merkittäviä saavutuksia. Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat maailman tasa-arvoisimpia ja osallistavimpia, eurooppalaisten elinajanodote on korkea (keskimäärin 80,7 vuotta) ja Euroopan vahvoista sosiaalisen suojelun järjestelmistä on ollut apua talouskriisistä selviytymisessä. Työttömyys on laskussa (7,5 prosenttia syyskuussa 2017, mikä on alin lukema marraskuun 2008 jälkeen), mutta luvut vaihtelevat merkittävästi maittain ja 18,4 miljoonaa ihmistä on edelleen työttömänä, mukaan lukien 3,7 miljoonaa nuorta. Toisaalta 40 prosenttia eurooppalaisista työnantajista raportoi, että niillä on vaikeuksia löytää työntekijöitä, joilla olisi yritysten kasvun ja innovoinnin edellyttämät taidot.

Unionin tulevaisuuspohdintojen yhteydessä on myös syytä pohtia Euroopan yhteisen identiteetin vahvuutta. Kun eurooppalaisia arvoja ja demokratioita koettelevat nousevat populistiset voimat kotoa ja ulkomailta tai valeuutisten levittäminen ja tietoverkkojen manipulointi, EU-johtajien ja EU:n toimielinten on aika reagoida. Ne päättivät Roomassa maaliskuussa 2017 vaalia EU:ta ainutlaatuisena hankkeena, jossa EU ja sen jäsenvaltiot ovat kyenneet hyödyntämään kansakuntiensa ainutlaatuisia vahvuuksia ja rikkautta tunnuslauseen ”moninaisuudessaan yhtenäinen” mukaisesti ennennäkemättömän edistyksen saavuttamiseksi. Rooman sopimusten allekirjoittamisesta on kulunut 60 vuotta, mutta eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen on edelleen ajankohtaista, ja koulutus ja kulttuuri ovat siihen parhaita välineitä.

Tämän vuoksi EU-johtajat ovat päättäneet kokoontua 17. marraskuuta 2017 Göteborgiin keskustellakseen koulutuksen ja kulttuurin roolista pyrittäessä vahvistamaan tunnetta yhteenkuuluvuudesta ja kuulumisesta yhteiseen kulttuuriyhteisöön.

Tämä tiedonanto on Euroopan komission panos tähän keskusteluun. Siinä eritellään keskeisiä kysymyksiä ja esitetään mahdollisia etenemistapoja ottaen huomioon toissijaisuusperiaate ja se, että toimivalta koulutuksen ja kulttuurin alalla kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden kansalliselle, alueelliselle ja paikalliselle tasolle. Unionin toimivalta rajoittuu yhteistyön edistämiseen sekä kansallisten toimien tukemiseen ja täydentämiseen. Unionin on myös mahdollista rahoittaa erilaisia ohjelmia – pitkäaikaisimpia ja tunnetuimpia niistä ovat koulutusalan Erasmus-ohjelma ja kulttuurialan Media-ohjelma.

Tiedonannossa esitetään visio eurooppalaisesta koulutusalueesta käyttäen perustana Euroopan uutta osaamisohjelmaa ja aloitteita investoinnista Euroopan nuorisoon. Koulutus on osa ratkaisua, jolla saadaan kunnon työpaikkoja useammille ja jolla voidaan vastata paremmin talouden osaamistarpeisiin sekä parantaa Euroopan selviytymiskykyä nopeissa ja syvällisissä muutoksissa, joita teknologinen vallankumous ja globalisaatio aiheuttavat. Tätä asiaa käsiteltiin globalisaation hallinnasta annetussa komission pohdinta-asiakirjassa, jossa todettiin sosiaali- ja koulutuspolitiikkojen keskeinen rooli selviytymiskyvyn, innovoinnin ja kilpailukyvyn varmistamisessa. Eurooppa ei ole kunnostautunut huippuosaamisen tuottamisessa, sillä parhaitenkin menestyvät jäsenvaltiot jäävät tässä jälkeen edistyneistä Aasian maista. Euroopalla on kuitenkin halua tarttua kaikkiin kehityksen tuomiin uusiin mahdollisuuksiin.

Tämän vuoksi on jäsenvaltioiden yhteisen edun mukaista hyödyntää koulutuksen ja kulttuurin koko potentiaali työpaikkojen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden aikaansaamisessa ja välineinä eurooppalaisen identiteetin omaksumiseen kaikessa moninaisuudessaan.

1. Tavoitteena kunnianhimoinen yhteinen koulutus- ja kulttuuriagenda

Euroopalla on edessään useita ratkaisevia kehityskulkuja: