Vaikutustenarvioinnin tiivistelmä

Suositukset neuvoston päätöksiksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Australian ja Uuden-Seelannin kanssa vapaakauppasopimusten tekemiseksi

A. Toimenpiteen tarve

Miksi? Mihin ongelmaan puututaan?

EU:n uutta kauppapolitiikkaa käsittelevässä komission tiedonannossa ”Kaikkien kauppa” asetetaan tavoitteeksi, että EU:n kauppapolitiikka tuottaa taloudellisia tuloksia tehokkaammin, siitä tehdään avoimempaa ja siinä otetaan etujen lisäksi huomioon myös arvot. Näihin yleistavoitteisiin sisältyvät kauppa, kestävä kehitys, EU:n arvojen ja normien (kuten ihmisoikeuksien, työntekijöiden oikeuksien sekä ympäristön, terveyden ja kuluttajien suojelun) edistäminen sekä pk-yritysten kaupan ja investointien helpottaminen. Jotta kaikki kaupan tarjoamat mahdollisuudet voidaan hyödyntää, tarvitaan kunnianhimoinen monenvälisten ja kahdenvälisten neuvottelujen ohjelma. Tähän perustuu vapaakauppasopimusneuvottelujen aloittamiseen Australian ja Uuden-Seelannin kanssa tähtäävä aloite, joka on yksi ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa luetelluista konkreettisista aloitteista. EU:n yrityksillä on suhteellisesti vähemmän suotuisat edellytykset päästä Australian ja Uuden-Seelannin markkinoille verrattuna niihin EU:n ulkopuolisiin maihin, jotka ovat tehneet vapaakauppasopimukset Australian ja Uuden-Seelannin kanssa. Vaikka Australian ja Uuden-Seelannin soveltamat tuontitullit ovat matalat, molemmat maat kantavat suhteellisen korkeita tulleja joistakin tuotteista. Lisäksi on olemassa muita kuin tulliesteitä, esimerkiksi erilaisia sääntöjä. Sekä Australian että Uuden-Seelannin kanssa voimassa olevien alakohtaisten sopimusten rajatun soveltamisalan vuoksi kauppaan liittyviä EU:n yleistavoitteita ei voida saavuttaa näiden maiden kanssa, koska voimassa on vain muutamia asiaa koskevia kahdenvälisiä aineellisia, oikeudellisesti täytäntöönpanokelpoisia sääntöjä, eikä kahdenvälisissä kauppa- ja investointipuitteissa ole välineitä yleistä täytäntöönpanon valvontaa varten.

Mitä toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan?

Tasapuolistaa toimintaedellytyksiä suhteessa muihin maihin, jotka kuuluvat etuuskohtelun piiriin siksi, että niillä on vapaakauppasopimukset Australian ja Uuden-Seelannin kanssa. Hyödyntää käyttämätön potentiaali tehostaa kauppa- ja investointivirtoja EU:n ja Australian sekä EU:n ja Uuden-Seelannin välillä. Tämä voidaan saavuttaa vähentämällä olemassa olevia kaupan ja investointien esteitä, ottaen huomioon EU:n maatalouteen liittyvät vaikeat kysymykset, ja tarkastelemalla tulevaisuuteen suuntautuvaa sääntely-yhteistyötä tietyillä aloilla ja soveltuvissa tapauksissa. Luoda uusi kehys, jossa on EU:n ja Australian sekä EU:n ja Uuden-Seelannin kauppa- ja investointisuhteisiin sovellettavat kattavat, asteittaiset ja ajantasaiset säännöt. Tässä otetaan huomioon myös poliittiset puitesopimukset, jotka tehtiin hiljattain sekä Australian että Uuden-Seelannin kanssa.

Mitä lisäarvoa saadaan toimenpiteen toteuttamisesta EU:n tasolla?

Toimenpiteellä on kaksi päätavoitetta: parannetaan erityisedellytyksiä EU:n kaupan ja investointien lisäämiseksi Australian ja Uuden-Seelannin kanssa ja pannaan täytäntöön EU:n kauppapoliittiset tavoitteet, jotka on vahvistettu ”Kaikkien kauppa” -tiedonannossa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 3 artiklassa luettuna yhdessä sen 207 artiklan kanssa määrätään, että vain EU voi neuvotella kauppasopimuksia. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvilla aloilla.

B. Ratkaisut

Mitä lainsäädännöllisiä ja muita toimenpidevaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto arvioitu parhaaksi? Miksi?

Toimintavaihtoehtoja yksilöitiin kolme: Vaihtoehdossa A (perusskenaario) jatketaan nykyisissä puitteissa, mutta tämä saattaisi johtaa kahdenvälisten kauppasuhteiden suhteelliseen heikkenemiseen, eikä tavoitteita saavutettaisi. Vaihtoehdossa B olisi mukana perusskenaario, jonka lisäksi parannettaisiin nykyisten alakohtaisten kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanoa tai tehtäisiin uusia alakohtaisia sopimuksia, jotka pohjautuisivat nykyisiin kahdenvälisiin alakohtaisiin sopimuksiin. Vaihtoehtoa B ei ole tarkasteltu pitemmälle, koska se ei ole poliittisesti toteuttamiskelpoinen Australian ja Uuden-Seelannin tapauksessa. Vaihtoehto C käsittäisi kaksi rinnakkaista uudenaikaista ja kattavaa sopimusta — toinen Australian ja toinen Uuden-Seelannin kanssa. Näihin sisältyisi merkittäviä toimia tulli- ja muiden esteiden poistamiseksi, palvelujen ja investointien vapauttaminen ja helpottaminen, investointien suoja ja sääntely-yhteistyön lisääminen samalla kun otettaisiin huomioon nykyiset vaikeat kysymykset ja poikkeukset. Tämä vaihtoehto on jaettu alavaihtoehdoiksi sen mukaan, kuinka pitkälle halutaan mennä: C1) varovainen skenaario ja osittainen vapauttaminen ja C2) pitemmälle menevä vapauttamisskenaario, johon sisältyy tavaroiden täysi vapauttaminen tuontitulleista. Tulevien vapaakauppasopimusten soveltamisalaa koskevissa rinnakkaisissa keskusteluissa Australian ja Uuden-Seelannin kanssa päädyttiin vaihtoehtoon C. EU:n parhaana pitämä vaihtoehto olisi vaihtoehto C2, jota muutettaisiin eräiden maatalouden osa-alueiden vaikeiden kysymysten huomioon ottamiseksi, jotka tulivat esiin myös vaikutustenarvioinnin analyysissä.

Mitkä toimijat kannattavat mitäkin vaihtoehtoa?

Euroopan komissio sekä Australian ja Uuden-Seelannin viranomaiset kannattavat vaihtoehtoa C, sillä siitä on eniten hyötyä kummallekin osapuolelle. Myös suurin osa liike-elämän sidosryhmistä kannattaa uusien vapaakauppasopimusten tekemistä Australian ja Uuden-Seelannin kanssa taloudellisten siteiden lujittamiseksi edelleen. Selkeän poikkeuksen tekevät liike-elämän sidosryhmät eräillä EU:n maatalouden osa-alueilla. Ne eivät kannata tiettyjen tuotteiden täydellistä vapauttamista. Voittoa tavoittelemattoman sektorin sidosryhmät korostivat, että on tärkeää säilyttää korkeatasoiset normit sosiaali-, ympäristö-, kuluttaja- ja muilla aloilla sekä suojata hallitusten sääntelyoikeus. Nämä tavoitteet ovat johdonmukaisia vapaakauppasopimuksia koskevan EU:n politiikan kanssa.

C. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutukset

Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon edut?

Parhaaksi arvioidulla vaihtoehdolla on myönteisiä taloudellisia yleisvaikutuksia unioniin, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. EU:n osalta arvioidaan, että tämän vaihtoehdon aiheuttama reaalisen BKT:n muutos on lähes 0,02 prosenttia, mitä pidetään merkittävänä (4,9 miljardia euroa) pitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon EU:n talouden koko. Taloudellinen hyvinvointi lisääntyy pitkällä aikavälillä 4,8 miljardia euroa. Australian osalta reaalisen BKT:n arvioidaan kasvavan 0,20 prosenttia (4,2 miljardia euroa) ja taloudellisen hyvinvoinnin 1,8 miljardia euroa pitkällä aikavälillä. Uuden-Seelannin osalta reaalisen BKT:n arvioidaan kasvavan 0,52 prosenttia (1,3 miljardia euroa) ja taloudellisen hyvinvoinnin 0,6 miljardia euroa pitkällä aikavälillä. Tämä vaihtoehto tuottaisi kokonaisuudessaan suuria taloudellisia hyötyjä samalla kun otettaisiin huomioon tiettyjen maatalouden osa-alueiden herkkyys. Sosiaaliset vaikutukset (erityisesti palkkoihin ja työllisyyteen) ovat todennäköisesti hieman positiivisia EU:ssa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Elintason paranemisesta johtuvat kokonaisvaikutukset taloudellisiin ja sosiaalisiin ihmisoikeuksiin (riittävä elintaso, oikeus työhön, sosiaalinen suojelu) sekä muihin oikeuksiin olisivat positiivisia.

Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon kustannukset?

Tulliesteiden vähentämisen tavanomaisena seurauksena tapahtuva taloudellisen toiminnan lisääntyminen johtaisi kasvihuonekaasupäästöjen (CO2) hienoiseen lisääntymiseen (Australiassa lisäys olisi 0,38 %, Uudessa-Seelannissa 0,64 % ja EU:ssa 0,04 %) ja vähenemiseen muualla maailmassa, mikä johtaisi marginaaliseen lisäykseen maailmanlaajuisesti pitkällä aikavälillä. EU aikoo sisällyttää sopimukseen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun, jossa on määräyksiä ympäristönsuojelua koskevista periaatteista. Kaupan vapauttaminen saattaisi aiheuttaa siirtymävaiheessa jonkin verran työttömyyttä (työpaikkojen kohdentumista uudelleen) muutamilla aloilla. Lisääntynyt pääsy alkutuotannon markkinoille voi vaikuttaa kielteisesti maaseudun pienten viljelijöiden työllisyyteen EU:ssa.

Mitkä ovat vaikutukset yrityksiin, mukaan lukien pk- ja mikroyritykset?

Parhaaksi arvioitu vaihtoehto sisältäisi tavaroihin ja palveluihin sovellettavien tullien kokonaisvaltaisen laskemisen EU:n viennin ja investointien osalta Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Tullimenettelyjä ja hallintoa yksinkertaistavista määräyksistä on etua pienille viejille, ja ne ovat sen vuoksi erittäin tärkeitä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). Lisäksi kahdenvälistä yhteistyötä koskevat määräykset, joilla lisätään pk-yritysten mahdollisuuksia saada tietoa, lisäisivät avoimuutta.

Kohdistuuko jäsenvaltioiden budjettiin ja julkishallintoon merkittäviä vaikutuksia?

Vapaakauppasopimuksista ei odoteta aiheutuvan merkittäviä vaikutuksia jäsenvaltioiden budjettiin ja julkishallintoon. (Suora vaikutus EU:n talousarvioon olisi negatiivinen menetettyjen tullitulojen vuoksi.)

Onko toimenpiteellä muita merkittäviä vaikutuksia?

Ei ole.

D. Seuranta

Milloin asiaa tarkastellaan uudelleen?