EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.6.2011 
SEK(2011) 813 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Alankomaiden kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto  
 
Alankomaiden tarkistetusta vak ausohjelmasta vuosiksi 2011-2015 
{SEK(2011) 727 lopullinen} 
 
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Alankomaiden kansallisesta uudi stusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto  
 
Alankomaiden tarkistetusta vaka usohjelmasta vuosiksi 2011-2015 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
1 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, 
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi t yöllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordi nointia. Strategia 
keskitetään avainalueisii n, joilla tarvitaan  toimia Euroopan kestävän kasvun 
vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 s uosituksen jäsenval tioiden ja unionin 
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoi sta (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä 
lokakuuta 2010 päätöksen jäse nvaltioiden työllisyyspo litiikan suuntaviivoista
3. 
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt s uuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin 
ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL C …, s.. 
3 Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 
2011/308/EU. 
 
FI 3   FI (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tammik uuta 2011 ensimmäisen vuotuisen 
kasvuselvityksen. Tästä alkoi  uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja 
ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäte iskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka 
perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.  
(4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivän ä maaliskuuta 2011 julkisen talouden 
vakauttamisen ja rakenneuudi stuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta 
ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettuje n neuvoston päätelmien ja komission 
vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusij alle on asetettava 
talousarvioiden tervehdyttäminen ja julk isen talouden kestä vyyden palauttaminen, 
työttömyyden vähentäminen työmarkkina uudistusten avulla sekä uudet kasvua 
edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvalt ioita toteuttamaan näihin painopisteisiin 
perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jo tka sisällytetään niiden vakaus- tai 
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.  
(5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro Plus 
-sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioita esittä mään sitoumuksensa niin ajoissa, että ne 
voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjel miin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(6) Alankomaat toimitti vuosiksi 2011–2015 laaditun vuoden 2011 tarkistetun 
vakausohjelmansa ja vuodeksi 2011 laaditu n kansallisen uudistusohjelmansa 29 
päivänä huhtikuuta 2011. Ohjelmat on arvioitu sa maan aikaan, jotta niiden keskinäiset 
yhteydet on voitu ottaa huomioon. 
(7) Aiemmasta voimakkaasta kehityksestä huolim atta Alankomaiden erittäin avoin talous 
kärsi huomattavasti kriisin syventyessä: vuonna 2009 BKT supistui lähes 4 prosenttia. 
Talouden elpyminen alkoi vuoden 2009 jälk ipuoliskolla ulkoisen kysynnän kasvun 
ansiosta ja se nopeutui vuoden 2010 alkupuol iskolla, jolloin BKT:n kasvu oli 1,8 
prosenttia. Kriisin vaikutukset työmarkkinoihi n olivat kuitenkin suhteellisen vähäiset. 
Työttömyyden odotetaan lask evan asteittain kahden seuraavan vuoden aikana 4,5 
prosentista vuonna 2010 4 prosenttiin vuonna 2012. Kriisi vaikutti Alankomaiden 
julkiseen talouteen voimakk aasti. Julkisen talouden al ijäämä nousi 5,5 prosenttiin 
suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 5,4 prosenttiin vuonna 2010. Julkiset toimet rahoituslaitosten tukemiseksi ja rahoitu smarkkinoiden vakauttamiseksi merkitsivät 
julkisen talouden velkasuhteen  kasvua 15 prosenttiyksiköl lä suhteessa BKT:hen, ja 
vuonna 2009 velkasuhde oli 60,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. 
(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman 
arvioinnin perusteella sitä mi eltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva 
makrotalouden skenaario on uskottava. Ohjelma perustuu hieman varovaisempiin kasvuennusteisiin vuosille 2011 ja 2012 kuin komission kevään 2011 talousennusteessa. Vakausohjelman tavoitteen a on vähentää julkisen  talouden alijäämä 
alle 3 prosentin viitearvon vuonna 2012, mikä olisi vuotta aikaisem min kuin liiallisen 
alijäämän menettelyssä asetettu määräai ka. Vakausohjelman lukujen perusteella 
keskipitkän aikavälin tavoite  eli BKT:n 0,5 prosentin rake nteellinen alijäämä melkein 
saavutetaan ohjelmakauden lopussa, si llä komission yksiköiden laskema 
rakenteellinen rahoitusasema on -0,8 prosenttia BKT:sta vuonna 2015. Julkisen 
talouden strategiaa tuetaan täysimääräisest i riittävän täsmällis illä toimenpiteillä 
vuoteen 2015 saakka. Toimenpiteiden tä ytäntöönpanoon liittyy kuitenkin joitakin 
riskejä, jotka koskevat pääosin valmiuksia  korvata terveydenhuo ltobudjetin ylitykset 
ja valvoa paikallishallintojen menoja. Keskimääräiset vuotuiset julkisen talouden 
 
FI 4   FI toimet ovat 0,75 prosenttia BKT:sta vuosina 2011–2013 neuvoston 2 päivänä 
joulukuuta 2009 antaman liiallisen alijäämän  menettelyn mukaisen suosituksen 
mukaisesti. Liiallisen alijäämän korjaamis en määräaikaa seuraav ien vuosien (2014 ja 
2015) osalta uudelleen laskettu  rakenteellinen rahoitusasema  paranee 0,25 prosenttia 
vuonna 2014 ja 0,5 prosenttia vuonna 2015. Luvut ovat vain hieman alle 0,5 prosenttia, joka vaaditaan julkisen ta louden rahoitusaseman parantamiseksi kunnes 
keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan. 
(9) Alankomaiden viranomaisten suunnittelema ja  täytäntöönpanema julkisen talouden 
tervehdyttäminen nojautuu suurelta osin ra kennemenojen supistuksiin ja on noin 3 
prosenttia BKT:sta ohjelmaka uden lopulla (2015) perustas oon verrattuna. Tuloksena 
olevalla sopeuttamisuralla julkisen talouden alijäämää supistetaan 3,8 prosentista 
BKT:sta vuonna 2011 2,4 pros enttiin BKT:sta vuonna 20 12, minkä jälkeen sitä 
supistetaan vielä vuosittain noin 0,5 pr osenttia vuosina 2013–2015. Alankomaat on 
vahvasti sitoutunut saavuttamaan nämä ta voitteet. Koulutuksen kaltaisten kasvua 
lisäävien politiikan alojen suojelu budjet tileikkauksilta estä isi tulevan talouden 
kasvupotentiaalin vahingoittam isen ja edistäis i liiallisen alij äämän kestävää 
korjaamista. 
(10) Lyhyen aikavälin tervehdyttämisen lisäksi yksi suurimmista haasteista on parantaa 
julkisen talouden pitkän ai kavälin kestävyyttä, johon vai kuttaa kielteisesti väestön 
ikääntymiseen liittyvien me nojen voimakas kasvu. Väestön ikääntymisestä aiheutuvat 
pitkän aikavälin kustannukset ovat selvästi  yli EU:n keskiar vojen erityisesti 
pitkäaikaishoidon ja eläkkeid en osalta. Pitkäaikaishoidon menojen odotettu kasvu on 
selvästi Euroopan suurin. Tämä todettiin myös väestön ikääntymistä koskevassa kertomuksessa, jonka komissio laati vuonna 2009. Tärkein syy menojen kasvuun on 
se, että Alankomaissa on jo kattava virallinen pitkäaikaishoitojärjestelmä (esimerkiksi julkinen pitkäaikaisv akuutus, jolla katetaan  henkilökohtainen hoito, 
sairaanhoitopalvelut, avustajat sekä hoito  ja oleskelu laitoksessa), kun taas 
epävirallisilla hoitopalveluilla on Al ankomaissa vähemmän merkitystä. 
(11) Osallistumisaste Alankomaiden työmarkkinoille on suhteellisen suuri, työn 
tuottavuusaste työtuntia kohti on korkea ja ty öttömyys on alhainen. Suurin haaste 
työmarkkinoille tulee kuitenkin olemaan  käyttämättömän työvoimapotentiaalin 
hyödyntäminen erityisesti ikääntymisen j ohdosta tapahtuvan odotettavissa olevan 
työikäisen väestön vähenemisen korv aamiseksi. Viimeis immissä tiedoissa 
vahvistettiin, että keskim ääräiset vuosittaiset työtunnit ovat EU:n alhaisimmat. 
Alhainen työtuntien määrä johtuu siitä, että er ittäin suuri määrä työt ekijöitä, erityisesti 
naiset, pitää osa-aikaisuutta parempana va ihtoehtona, mutta syynä siihen on myös 
työmarkkinoille osallistumista ta i työtuntien pidentämistä estävät taloudelliset tekijät. 
Tällä hetkellä pääasialliset esteet kotital ouden toisen tulonsaajan osallistumiselle 
työmarkkinoille tai työtuntimäärän lisäämiselle on Alankomaiden korkea toisen tulonlähteen marginaaliveroaste, joka joissa kin tapauksissa voi ol la yli 80 prosenttia. 
Tämä johtuu mm. yleisestä verohyvitykses tä ja tuloon sidottujen etujen, kuten 
lastenhoitotuen, vähentämisestä. 
(12) Aktiivisen työmarkkinapolitiikan  täytäntöönpanolla ei ilmeisesti ole ollut myönteisiä 
vaikutuksia jatkuvasti kasvav aan osittain vammautuneista ja pitkäaikaistyöttömistä 
koostuvaan heterogeeniseen ryhmään, joka  on yhä lisääntyvässä vaarassa joutua 
rakennetyöttömyyden uhriksi. Muiden kuin EU :n kansalaisten jatkuvat työllisyys- ja 
työttömyyserot suurenevat heidän ko kemiensa erityisvaikeuksien vuoksi.  
 
FI 5   FI (13) Alankomaiden tutkimus- ja innovaatio järjestelmä on pystynyt säilyttämään 
innovaatiokykynsä, mutta yksityissektor in alhainen osuus  tutkimus- ja 
innovaatioinvestoinneista voi vaikuttaa kielteises ti Alankomaiden talouden tulevaan 
kasvuun ja kilpailukykyyn. Halli tus aikoo luoda suotuisat puitteet tutkimukseen ja 
innovaatioihin voimakkaasti panostaville yrit yksille, myös ulkomaisille yrityksille, 
verokannustimien, yrittäjien mahdollisuuksien lisäämisen ja tutkimuksen alan huippuosaamisen avulla. Koska julkista talo utta on vakautettava  tänä vuonna, joitakin 
yritystukia ei voida jatkaa, kun taas toisia tukia tehostet aan ja kohdennetaan ’talouden 
huippualoille’ ja siirretään yl eisimpiin verotusvälineisiin. 
(14) Maantie- ja rautatieliikenteen ruuhkat vaikuttava t kielteisesti 
liiketoimintaympäristöön. Liikenneruuhkat ovat EU:n pahimpia. Tässä yhteydessä 
suhteellisen tehoton liikenteen infrastrukt uuri vaikuttaa kiel teisesti työvoiman 
liikkuvuuteen ja siten mahdolliseen tuotta vuuden kasvun myötä tapahtuvaan kasvuun. 
Työntekijöillä on pitkät työmatkat, ai kataulut ovat epäluotettavia ja 
ruuhkautumiskustannukset ovat suuret. R uuhkautumiskustannusten odotetaan vielä 
nousevan vuoteen 2020 saakka, jos politiikk aan ei tule muutosta. Infrastruktuurin 
käytön tehostaminen esimerki ksi tietullien avu lla lisäisi työmar kkinoiden liikkuvuutta 
ja tuottavuutta sekä siten mahdollista kasvua.  
(15) Alankomaat ilmoittivat 4 päivänä huhtikuuta 2011 tehneensä useita Euro Plus -
sopimuksen
4. mukaisia sitoumuksia. Niihin ku uluvat toimenpiteet kilpailukyvyn 
lisäämiseksi (uuden yrityspolitiikan käytt öönotto, joka perustuu verotuksen ja 
hallinnollisen taakan ylei sempään vähentämiseen), työllisyyden parantamiseksi 
(aktivoivampi sosiaalipolitiikka ja pyrkiminen siihen, että riippuvuus 
työttömyyskorvauksista vähenee), julkis en talouden kestävyyden edistämiseksi 
(vakaus- ja kasvusopimuksen ottaminen osaksi  kansallista lainsäädäntöä) ja julkisen 
talouden vakauden vahvistamiseksi (enemmän  valtaa valvontaelimille). Sitoumukset 
koskevat sopimuksen kaikkia os a-alueita. Ne merkitsevät jatkoa vakausohjelmissa ja 
kansallisissa ohjelmissa es itetylle laajemmalle uudist usohjelmalle. Aikataulun 
yksityiskohtia ei ole kuitenkaan esitetty eikä toimenpiteitä niiden täytäntöönpanemiseksi. Nämä sitoumuks et on arvioitu ja otettu huomioon 
suosituksissa. 
(16) Komissio on arvioinut vakaus ohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro 
Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset
5. Se on ottanut huomioon niiden 
merkityksen Alankomaiden finanssipolitii kan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan 
kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinu t, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden 
mukaisia, koska Euroopan unionin talouden oh jausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa 
kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason pano s tuleviin kansallis iin päätöksiin. Se 
katsoo, että kattavasti määritelty Alankomaid en julkisen talouden vakauttamisstrategia 
olisi pantava täytäntöön suunnitellusti ja sama lla olisi säilytettävä määrärahat aloilla, 
jotka ovat suotuisimpia pitkän aikavälin kasvun kannalta. Julkisen talouden pitkän 
aikavälin kestävyyden parantamiseksi olisi tote utettava toimia erity isesti eläkkeiden ja 
pitkäaikaishoidon aloilla, työvoimaosuutta ja integraatiota olisi lisättävä ja 
liikenneruuhkia koskevia kysymyksiä olisi käsiteltävä. 
                                                 
4 Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 727. 
5 SEC(2011) 727. 
 
FI 6   FI (17) Neuvosto on tutkinut Alankomaiden tark istetun vakausohjelman vuodelta 2011 edellä 
esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan noj alla 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun 
neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto6 on esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2 
kohdassa esitetyssä suosituksessa. Neuvosto on tutkinut Alankomaiden kansallisen 
uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt 
Eurooppa-neuvoston päätelmät, 
SUOSITTAA, että Alankomaat tote uttaisi vuosina 2011–2012 toimia, joilla se 
(1) toteuttaa vuodesta 2012 alkavaa julkisen talouden strategiaa suunnitellusti; 
varmistaa, että liiallisen al ijäämän korjaus on kestävä ja kasvulle suotuisa eli menoja 
ei leikata aloilla, jotka ovat merkityksel lisiä kasvun kannalta, kuten tutkimus ja 
innovaatio sekä koulutus;  
(2) toteuttaa toimenpiteitä lakisääteisen eläk eiän nostamiseksi siten, että se nousee 
samaa tahtia elinajanodotteen kanssa, ja toteuttaa tämän tukemiseksi toimenpiteitä todellisen eläkeiän nostami seksi ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden 
parantamiseksi; laatii suunnitelman pitk äaikaishoidon uudist amiseksi väestön 
ikääntymisen huomioon ottamiseksi;  
(3) parantaa työvoimaosuutta siten, että esteit ä kotitalouden toisen tulonsaajan työssä 
käynnille vähennetään, ja laatii sosiaalihuo ltojärjestelmien hajauttamisen puitteissa 
toimenpiteitä kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi ja heidän auttamisekseen osallist umaan uudelleen työmarkkinoille;  
(4) edistää innovaatioita, yksityisiä T&K -investoi nteja ja tieteen ja liike-elämän välisten 
yhteyksien tiivistämistä antamalla sopivia kannustimia uuden yrityspolitiikan (”Naar 
de top”) puitteissa;  
(5) jatkaa liikenneverkostojen suurten ruuhkautumiskustannusten vähentämistä ottamalla 
käyttöön kiinteiden tieliikenteen maksujen sijaan vaihtelevat maksut, laajentamalla 
kohdennetusti rautatieverkostoa ja ottamalla käyttöön tiemaksut.  
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
                                                
 
6 Lausunnosta säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa.