Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta /* KOM/2011/0481 lopullinen - 2011/0209 (COD) */





PERUSTELUT 1. ehdotuksen tausta · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Finanssi- ja talouskriisin jatkuminen lisää kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuvia paineita, sillä jäsenvaltiot joutuvat pienentämään budjettejaan. Tässä yhteydessä maaseudun kehittämisohjelmien sujuva toteutus on tärkeä väline, jolla reaalitalouteen saadaan ohjattua rahoitustukea. Ohjelmien toteutus on kuitenkin usein haastavaa budjettirajoituksista johtuvien likviditeettiongelmien vuoksi. Tämä koskee ennen kaikkea jäsenvaltioita, joihin kriisi on vaikuttanut eniten ja jotka ovat saaneet rahoitustukea maksutasemekanismista (muut kuin euromaat) tai Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (euromaat). Tähän mennessä kuusi maata on pyytänyt rahoitustukea näistä mekanismeista ja sopinut komission kanssa makrotaloudellisesta sopeutusohjelmasta. Unkari on saanut rahoitustukea vuodesta 2009 alkaen, mutta tämä päättyi vuonna 2010. Loput viisi maata ovat Latvia ja Romania (maksutasemekanismi) sekä Irlanti, Kreikka ja Portugali (rahoituksenvakautusmekanismi), jäljempänä ”ohjelmamaat”. Jotta nämä jäsenvaltiot voisivat jatkaa ohjelmien konkreettista toteuttamista ja jakaa varoja hankkeisiin, tähän ehdotukseen sisältyy säännöksiä, joiden nojalla näiden jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmiin sovellettavaa maaseuturahaston rahoitusosuutta korotetaan enintään 95 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista lähentymistavoitekelpoisilla alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja pienillä Egeanmeren saarilla sekä 85 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla niin kauan, kuin näihin jäsenvaltioihin sovelletaan tukimekanismeja. Ne saavat siten lisää rahoitusresursseja ja ohjelmien konkreettisen toteutuksen jatkaminen helpottuu. · Yleinen tausta Finanssikriisin syveneminen eräissä jäsenvaltioissa vaikuttaa epäilemättä merkittävästi reaalitalouteen, kun otetaan huomioon velkamäärä ja näiden maiden kohtaamat vaikeudet saada lisää lainaa markkinoilta. Komissio on aktiivisesti tehnyt ehdotuksia siitä, miten olisi järkevintä reagoida nykyiseen finanssikriisiin ja sen sosiaalistaloudellisiin vaikutuksiin. Komissio ehdotti elvytyspakettinsa mukaisesti joulukuussa 2008 useita lainsäädännöllisiä muutoksia korottaakseen maaseudun kehittämisohjelmille vuonna 2009 aiheutuneisiin menoihin sovellettavaa maaseuturahaston rahoitusosuutta. Edellä mainituista maista Kreikka, Latvia ja Unkari saivat tukea tästä järjestelystä. · Voimassa olevat aiemmat säännökset Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 määritellään yhteiset säännöt, joita sovelletaan ohjelmatyöprosessiin ja ohjelmien hallinnointia ja seurantaa sekä hankkeiden arviointia koskeviin järjestelyihin. Maaseudun kehittämisohjelmia on tarkasteltava uudelleen ja niitä on mukautettava niiden ohjelmakaudesta jäljellä olevan ajan, jos se on tarpeellista johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteisön strategisten suuntaviivojen, kansallisen strategiasuunnitelman ja asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kanssa mainitun asetuksen 18 ja 19 artiklan mukaisesti. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 26 artiklan 1 kohdassa säädetään, että välimaksut lasketaan soveltamalla kunkin toimintalinjan yhteisrahoitusosuutta kyseisen toimintalinjan osalta todennettuihin julkisiin menoihin. · Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi · Intressitahojen kuuleminen Ehdotus on johdonmukainen sellaisten muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa, joita Euroopan komissio on esittänyt rahoituskriisiin reagoimiseksi. · Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. · Vaikutusten arviointi Tämän ehdotuksen ansiosta komissio voi hyväksyä korkeammat maaseuturahaston yhteisrahoitusosuudet asianomaisille maille niin kauan kuin niihin sovelletaan tukimekanismeja. Lisätalousarviota ei tarvita, koska rahastoista kyseisille maille ja ohjelmille ohjelmakaudella 2007–2013 maksettava kokonaisrahoitus ei muutu. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ · Ehdotuksen pääsisältö · Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 70 artiklan muuttamista ehdotetaan, jotta näiden jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmiin sovellettavaa maaseuturahaston rahoitusosuutta voitaisiin korottaa enintään 95 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista lähentymistavoitekelpoisilla alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja pienillä Egeanmeren saarilla sekä 85 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla niin kauan, kun näihin jäsenvaltioihin sovelletaan tukimekanismeja. Sen jälkeen, kun tukimekanismeista jäsenvaltiolle myönnettävästä tuesta tehty neuvoston päätös hyväksytään, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ehdotus sen maaseudun kehittämisohjelman muuttamisesta maaseuturahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi. Tämän muutoksen jälkeen suoritettaviin maksuihin sovelletaan korotettua tukea. Toimenpide on väliaikainen ja se lopetetaan heti, kun asianomaiseen jäsenvaltioon ei enää sovelleta tukimekanismia. Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti korotettuja yhteisrahoitusosuuksia voidaan soveltaa ainoastaan maksuihin, jotka suoritetaan vasta sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt asianomaiset maaseudun kehittämisohjelmat ja uudet rahoitussuunnitelmat. · Oikeusperusta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 määritellään yhteiset säännöt, joita sovelletaan ohjelmatyöprosessiin ja ohjelmien hallinnointia ja seurantaa sekä hankkeiden arviointia koskeviin järjestelyihin. Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamista koskevan ehdotuksen olisi perustuttava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 ja 43 artiklaan. · Toissijaisuusperiaate Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska sillä pyritään lisäämään maaseuturahastosta myönnettävää tukea tietyille jäsenvaltioille, jotka ovat vakavissa vaikeuksissa tai joita tällaiset vaikeudet uhkaavat. Kyseessä olevat vaikeudet liittyvät ennen kaikkea niiden talouskasvuun ja rahoitusvakauteen sekä alijäämän ja velkaantuneisuuden lisääntymiseen. Nämä ongelmat johtuvat osittain myös kansainvälisestä talous- ja rahoitusympäristöstä Tässä tilanteessa on tarpeen perustaa Euroopan unionin tasolla väliaikainen mekanismi, jonka avulla Euroopan komissio voi palauttaa maaseuturahaston todennetut menot korotettua yhteisrahoitusosuutta noudattaen. · Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Tämä ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä mahdollistetaan lisätuen myöntäminen maaseuturahastosta jäsenvaltioille, jotka ovat vaikeuksissa tai joita uhkaavat vakavat vaikeudet sellaisten poikkeuksellisten tapahtumien vuoksi, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jotka kuuluvat (Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun) neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 soveltamisalaan. Tällaista lisätukea voidaan myöntää myös jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vakavat vaikeudet uhkaavat neuvoston asetuksessa (EY) N:o 332/2002 vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Euroalueen lainajärjestelysopimuksen yhteydessä Kreikan kanssa tehty lainanantajien välinen sopimus tuli voimaan 11 päivänä toukokuuta 2010. Siinä määrätään, että tuen saatavuusaika päättyy kolmen vuoden kuluttua sopimuksen päivämäärästä. · Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Komissio on tarkastellut lainsäädäntöpuitteiden tarjoamaa liikkumavaraa ja pitää tähän mennessä saadun kokemuksen perusteella tarpeellisena ehdottaa muutoksia neuvoston asetukseen (EY) N:o 1698/2005. Tarkistuksen tavoitteena on edistää hankkeiden yhteisrahoitusta, jotta hankkeiden toteutus nopeutuisi ja investoinnit vaikuttaisivat nopeammin reaalitalouteen. 4. Talousarviovaikutukset Ehdotuksella ei ole vaikutuksia maksusitoumusmäärärahoihin, koska maaseuturahastosta toimintaohjelmille ohjelmakaudeksi 2007–2013 myönnettävän rahoituksen enimmäismääriin ei ehdoteta muutoksia. Kyseisenä ajanjaksona komissio korvaa todennetut menot korkeampaa yhteisrahoitusosuutta noudattaen. Tämä tarkoittaa, että asianomaisille jäsenvaltioille suoritetaan välittömästi lisämaksuja menoista, jotka on ilmoitettu komissiolle tämän asetuksen voimaantulosta alkaen ja maaseudun kehittämisohjelmien tarkistuksen jälkeen. Asianomaisten jäsenvaltioiden tähän mennessä komissiolle lähettämien menoennusteiden perusteella vuoden 2011 talousarvioon voi kohdistua 90 miljoonan euron lisämenot, jos ehdotus hyväksytään ajoissa, ja vuoden 2012 talousarvioon puolestaan 470 miljoonan euron lisämenot, jos jäsenvaltiot päättävät käyttää korkeinta sallittua yhteisrahoitusosuutta. Ottaen huomioon jäsenvaltion pyynnön saada soveltaa toimenpidettä ja välimaksupyyntöjä koskevien täytäntöönpanotoimien kehityksen, komissio tarkastelee vuonna 2012 uudelleen maksumäärärahojen lisäämisen tarpeellisuutta ja ehdottaa tapauksen mukaan asiaankuuluvia toimia budjettivallan käyttäjälle. 2011/0209 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[1], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne ovat vahingoittaneet vakavalla tavalla talouskasvua ja rahoitusvakautta sekä heikentäneet huomattavasti useiden jäsenvaltioiden rahoituksellisia ja taloudellisia edellytyksiä. Tilanne aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa tietyille jäsenvaltioille vakavia vaikeuksia, jotka liittyvät erityisesti ongelmiin niiden talouskasvussa ja rahoitusvakaudessa sekä alijäämän ja velkaantuneisuuden lisääntymiseen. Nämä vaikeudet johtuvat osittain myös kansainvälisestä talous- ja rahoitusympäristöstä. (2) Vaikka kriisin kielteisten vaikutusten torjumiseksi on jo toteutettu merkittäviä toimia, kuten lainsäädäntöön on tehty muutoksia, finanssikriisin vaikutukset tuntuvat laajalti reaalitaloudessa, työmarkkinoilla ja kansalaisten elämässä. Kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuu yhä enemmän paineita, joiden helpottamiseksi olisi toteutettava lisätoimenpiteitä käyttämällä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, jäljempänä ”maaseuturahasto”, myönnettävää rahoitusta mahdollisimman laajasti ja tehokkaasti. (3) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta myöntää jäsenvaltioille unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet sille vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Tämän perusteella Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010[3] otettiin käyttöön tällainen mekanismi unionin rahoitusvakauden säilyttämiseksi. (4) Irlannille myönnettiin tällaista unionin rahoitustukea 7 päivänä joulukuuta 2010 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2011/77/EU[4] ja Portugalille 30 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2011/344/EU[5]. Kreikalla oli vakavia vaikeuksia rahoitusvakautensa kanssa jo ennen asetuksen (EU) N:o 407/2010 voimaantuloa, ja se sai rahoitustukea muun muassa muilta euroalueen jäsenvaltioilta. (5) Järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002[6] perustetaan järjestely, jonka mukaisesti neuvosto myöntää keskinäistä tukea jäsenvaltiolle, joka ei ole ottanut euroa käyttöön ja jolla on maksutasetta koskevia vaikeuksia tai jota tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. (6) Tällaista rahoitustukea myönnettiin Unkarille 4 päivänä marraskuuta 2008 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/102/EY[7], Latvialle 20 päivänä tammikuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/290/EY[8] ja Romanialle 26 päivänä kesäkuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/459/EY[9]. (7) Ajanjakso, jona tuki on Irlannin, Latvian, Portugalin, Romanian ja Unkarin saatavilla, vahvistetaan asianomaisissa neuvoston päätöksissä. Unkarin tuki päättyi 4 päivänä marraskuuta 2010. (8) Euroalueen lainajärjestelysopimuksen yhteydessä Kreikan kanssa tehty lainanantajien välinen sopimus tuli voimaan 11 päivänä toukokuuta 2010. Siinä määrätään, että tuen saatavuusaika päättyy kolmen vuoden kuluttua sopimuksen päivämäärästä. (9) Euroalueen 17 jäsenvaltion valtionvarainministerit allekirjoittivat 11 päivänä heinäkuuta 2011 sopimuksen Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisesta. Sopimus tehtiin 25 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyn Eurooppa-neuvoston päätöksen perusteella. Tarkoituksena on, että vuoteen 2013 mennessä EVM:llä hoidetaan tällä hetkellä Euroopan rahoitusvakausvälineellä (ERVV) ja Euroopan rahoituksenvakausmekanismilla (ERVM) hoidettavat tehtävät. (10) Kesäkuun 23 ja 24 päivänä 2011 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä suhtauduttiin myönteisesti komission aikomukseen parantaa Kreikan lainaohjelman ja unionin varojen välistä synergiaa ja tuettiin pyrkimyksiä lisätä Kreikan valmiuksia käyttää sen unionilta saamia varoja, jotta kasvu ja työllisyys paranisivat kilpailukyvyn tehostumisen ja uusien työpaikkojen luomisen ansiosta. Päätelmissä pidettiin myös tervetulleena ja tuettiin sitä, että komissio valmistelee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kattavaa ohjelmaa Kreikalle annettavasta teknisestä avusta. Tämä asetus on tällaisten synergiapyrkimysten mukainen. (11) Unionin varainhoidon helpottamiseksi, asianomaisiin jäsenvaltioihin ja alueisiin tehtävien investointien nopeuttamiseksi ja rahoituksen taloudellisten vaikutusten tehostamiseksi on tarpeen sallia, että maaseuturahaston osuutta voidaan korottaa enintään 95 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista lähentymistavoitekelpoisilla alueilla ja 85 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla, joilla on vakavia vaikeuksia rahoitusvakautensa kanssa. (12) Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti korotettuja yhteisrahoitusosuuksia voidaan soveltaa ainoastaan maksuihin, jotka suoritetaan vasta sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt asianomaiset maaseudun kehittämisohjelmat ja uudet rahoitussuunnitelmat. Sen vuoksi on myös tarpeen määrittää menettely, jolla jäsenvaltiot voivat käyttää kyseistä mahdollisuutta, sekä mekanismi, jolla se varmistetaan. (13) Sen vuoksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 11 päivänä heinäkuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1698/2006[10] olisi muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: ”1 artikla Lisätään asetuksen (EY) N:o 1698/2005 70 artiklaan 4 b kohdan jälkeen 4 c kohta seuraavasti: ”4 c. Poiketen 3, 4 ja 5 kohdassa vahvistetuista enimmäismääristä maaseuturahaston osuutta voidaan nostaa enintään 95 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista lähentymistavoitekelpoisilla alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja pienillä Egeanmeren saarilla sekä 85 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista muilla alueilla. Näitä osuuksia sovelletaan tukikelpoisiin menoihin, jotka on hiljattain ilmoitettu kussakin sellaisena ajanjaksona toimitetussa todennetussa menoilmoituksessa, jona jäsenvaltio täyttää jonkin seuraavista edellytyksistä: a) sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 407/2010* nojalla tai muut euroalueen jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen tämän asetuksen voimaantuloa; b) sen saataville on asetettu keskipitkän ajan rahoitustukea järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti; c) sen saataville on asetettu rahoitustukea Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. Jäsenvaltion, joka haluaa soveltaa ensimmäisessä alakohdassa säädettyä poikkeusta, on esitettävä komissiolle pyyntö vastaavan muutoksen tekemisestä sen maaseudun kehittämisohjelmaan. Poikkeusta sovelletaan siitä hetkestä alkaen, jona komissio hyväksyy ohjelman muutoksen, ja sen voimassaolo loppuu vasta kun kyseinen jäsenvaltio ei enää täytä yhtään ensimmäisen alakohdan a, b tai c alakohdassa säädetyistä edellytyksistä. Jäsenvaltion on tämän jälkeen lähetettävä komissiolle ohjelman muuttamista koskeva ehdotus, johon sisältyy ennen poikkeusta sovellettujen enimmäismäärien mukainen uusi rahoitussuunnitelma. Jos jäsenvaltio ei toimita komissiolle maaseudun kehittämisohjelmansa muuttamista koskevaa ehdotusta ja uutta rahoitussuunnitelmaa sinä päivänä, jona se ei enää täytä yhtään tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a, b tai c alakohdassa säädetyistä edellytyksistä, tai jos toimitettu rahoitussuunnitelma ei ole tämän artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen enimmäismäärien mukainen, näitä määriä sovelletaan ilman eri toimenpiteitä kyseisestä päivämäärästä alkaen. * EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1. ** EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.”. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS RAHOITUSSELVITYS || AGRI/I1/Ares/2011/880294 Rev 1 (JGS/dz) 6.20.2011.6 || PÄIVÄYS: 26.7.2011 1. || BUDJETTIKOHTA: 05 04 05 01 || MÄÄRÄRAHAT 2011: Maksusitoumusmäärärahat: 14 407 971 311 euroa Maksumäärärahat: 11 900 560 340 euroa 2. || TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta 3. || OIKEUSPERUSTA: - 4. || TAVOITTEET: Muutetaan asetusta (EY) N:o 1698/2005, jotta tiettyjen rahoitusvakautensa kanssa vakavissa ongelmissa olevien jäsenvaltioiden osalta voidaan korottaa maaseuturahaston rahoitusosuutta enintään 95 prosenttiin tukikelpoisista julkisista menoista 5. || VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON (1) || 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) || KULUVA VARAIN-HOITOVUOSI 2011 (milj. euroa) || SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2012 (milj. euroa) 5.0 || MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (käyvin hinnoin) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUUT || - || Maksusitoumusmäärärahat: - Maksumäärärahat: + 90 || Maksusitoumusmäärärahat: - Maksumäärärahat: + 470 5.1 || TULOT - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLISELLA TASOLLA || - || - || - || || 2011 || 2012 || 2013 5.0.1 || MENOARVIO (käypinä hintoina) Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat || - +90 || - +470 || - - 5.1.1 || TULOARVIO || - || - || - 5.2 || LASKUTAPA: 6.0 || MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA || KYLLÄ EI 6.1 || MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA || KYLLÄ EI 6.2 || LISÄTALOUSARVION TARVE || KYLLÄ EI 6.3 || MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT || KYLLÄ EI 6.4 || MUUT || HUOMAUTUKSIA: (1) Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisella ei ole rahoitusvaikutuksia maksusitoumusmäärärahoihin, koska maaseudun kehittämisen kokonaismäärärahoja ja vuotuista jakoa ei muuteta. Maksujen osalta yhteisrahoitusosuuden korotus voi johtaa suurempiin korvauksiin asianomaiselle jäsenvaltiolle. Jos ehdotus hyväksytään niin aikaisin, että uutta osuutta voidaan soveltaa jo vuoden 2011 kolmatta neljännestä koskeviin maksupyyntöihin, tänä vuonna arvioidaan tarvittavan maksumäärärahoja noin 90 miljoonaa euroa enemmän. Vuonna 2011 tilanne voidaan tarvittaessa hoitaa kokonaismäärärahasiirtona. Vuonna 2012 lisämaksujen tarpeeksi arvioidaan noin 470 miljoonaa euroa. Ottaen huomioon jäsenvaltion pyynnöt saada soveltaa toimenpidettä ja välimaksupyyntöjä koskevien täytäntöönpanotoimien kehitys komissio tarkastelee vuonna 2012 uudelleen maksumäärärahojen lisäämisen tarpeellisuutta ja ehdottaa tapauksen mukaan asiaankuuluvia toimia budjettivallan käyttäjälle. Vuodesta 2013 ei ole tehty arviota, koska jos yhteisrahoitusosuuksien korottamista voidaan edelleen perustella poikkeuksellisten olosuhteiden jatkumisella, seuraukset otettaisiin huomioon talousarviomenettelyssä. Koska maaseuturahaston kokonaismäärärahat eivät muutu, vuoden 2011 ja 2012 lisämaksut johtavat vastaavaan maksujen vähennykseen kyseisen ajanjakson lopussa. [1] EUVL L …, s. [2] EUVL L …, s. [3] EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1. [4] EUVL L 30, 4.2.2011, s. 34. [5] EUVL L 159, 17.6.2011, s. 88. [6] EUVL L 53, 23.2.2002, s. 1. [7] EUVL L 37, 6.2.2009, s. 5. [8] EUVL L 79, 25.3.2009, s. 39. [9] EUVL L 150, 13.6.2009, s. 8. [10] EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.