FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 2.2.2011 
SEK(2011) 133 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
matkustajarekisteritietojen käyttöä koskevasta yhteis estä lähestymistavasta  
  
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
   
. 
{SEK(2011) 132 lopullinen} 
{KOM(2011) 32 lopullinen} 
FI    FI 1. MENETTELYTAPAKYSYMYKSET  JA INTRESSITAHOJEN  
KUULEMINEN 
Komissio esitti 6. marraskuuta 2007 ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi 
matkustajarekisterin (PNR) kä ytöstä lainvalvontatarkoituksiin1. Ehdotukseen liittyi 
vaikutusten arviointi2. Ehdotusta käsiteltiin perusteellise sti neuvoston työryh missä, ja oikeus- 
ja sisäasioiden neuvosto vahvisti keskus teluissa saavutetun tuloksen vuonna 2008. 
Työryhmissä käydyissä keskusteluissa päästi in yhteisymmärrykseen useimmista ehdotuksen 
säännöksistä.  
Lissabonin sopimuksen tulles sa voimaan 1. joulukuuta 2009 komission ehdotus kuitenkin 
raukesi, koska neuvosto ei ollut vi elä hyväksynyt sitä. Asiakirjassa Tukholman ohjelma – 
Avoin ja turvallinen Eurooppa kansal aisia ja heidän suojeluaan varten3 komissiota 
kehotetaan esittämään ehdotus matkustajarekist eritietojen käytöstä terrorismirikosten ja 
vakavan rikollisuuden ehkäisemistä, paljastamista, tutkimista ja syytteeseenpanoa varten. 
Vuoden 2007 vaikutustenarviointi a varten komissio kuuli kaikkia sidosryhmiä. Sen jälkeen 
kun komissio oli hyväksynyt vuoden 2007 ehdotuksen sa, kaikki sidosryhmät eli Euroopan 
parlamentti, tietosuojatyöryhmä, Euroopan tiet osuojavaltuutettu, perusoikeusvirasto ja 
lentoyhtiöitä edustavat järjestöt julkistivat sitä koskevat kannanottonsa. Tämän kertomuksen tarkoituksena on selvittää, olisiko Lissabonin sopimuksen määräysten ja menettelyjen mukaisesti mahdollista hyväksyä vuoden 2007 ehdotuksen tilalle uusi ehdotus. Kertomuksessa pyritään vastaamaan sidosryhmien es ittämään kritiikkiin. Siinä on myös otettu 
huomioon kaikki vuoden 2007 jälkeen esiin tulleet uudet tosiseikat ja tä llä välin kertyneet 
kokemukset. 
2. ONGELMAN
 MÄÄRITTELY 
2.1. Terrorismin ja vakavan rikollisuuden uhka 
Viime vuosikymmenen aikana Euroopan unionissa ja myös muualla maailmassa on koettu 
valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden leviäminen. EU Source bookin  mukaan EU:n 
jäsenvaltioissa tehtiin vuonna  2007 keskimäärin 143 948 rikosta 100 000:ta asukasta kohti 
(tiedot eivät sisällä Italiaa ja  Portugalia koskevia lukuja). Esimerkiksi Ruotsissa luku oli 
14 465 ja Kyproksessa 958. Europolin vuonna 2009 laatimassa EU:n  järjestäytyneen 
rikollisuuden uhkien arvioinnissa ( EU Organised Crime Threat Assessment 2009 ) todetaan, 
että useimmat järjestäytynyttä rikollis uutta koskevat uhkatekijät ovat luonteeltaan 
kansainvälisiä ja että vakavaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen useimmiten liittyy matkustamista maasta toiseen.  
Terrorismi on nykyään yksi suurimmista turvallis uuteen, rauhaan, vakautee n, demokratiaan ja 
perusoikeuksiin kohdistuvista uhkist a. Terrorismin uhka ei rajoitu  tietyille maantieteellisille 
alueille. Europolin kertomuksessa EU Terrorism Situation and Trend Report 2010  
korostetaan, että vaikka terrorismia esii ntyi EU:ssa vuonna 2009 aiempaa vähemmän, sen 
uhka on yhä todellinen ja vakava. Useimmat te rroristien suunnitelmat, erityisesti ne joista 
Europol käyttää nimitystä ’ääri-islamilainen terrorismi’, ovat luonteeltaan valtioiden rajat 
ylittäviä. 
                                                
 
1 KOM(2007) 654. 
2 SEC(2007) 1453. 
3 Neuvoston asiakirja 17024/09, 2.12.2009. 
FI    FI 2.2. PNR-tiedot ja niiden käyttö 
Lähinnä tulli- ja lainvalvontaviranomai set eri puolilla maailmaa ovat hyödyntäneet PNR-
tietoja jo vuosia. PNR-tietoja voidaan käyttä ä myös poliisi- ja oikeudellisissa asioissa 
seuraavasti: 
• reaktiivisesti:  tutkinnassa, syytetoimissa tai rikollisverkostojen paljastamisessa rikoksen jo 
tapahduttua. Jotta lainvalvont aviranomaiset voivat  löytää tarvitsemansa vanhat tiedot, 
tietoja on voitava säilyt tää riittävän kauan; 
• reaaliaikaisesti: ennen matkustajien saapumista tai lähtöä, jotta voidaan estää rikoksen 
tapahtuminen tai seurata tai ottaa kiinni he nkilöitä ennen kuin rikos  toteutetaan tai sen 
vuoksi, että rikos on toteutettu tai sitä toteutetaan parhaill aan. Tällaisissa tapauksissa on 
erityisen hyödyllistä verrata PNR-tietoja ennalta määriteltyihin arviointikriteereihin, jotta 
voidaan tunnistaa lainvalvont aviranomaisille ennestään t untemattomia henkilöitä, ja 
etsityistä henkilöistä ja esineistä laadittuihin tietokantoihin; 
• ennakoivasti:  tietojen perusteella voidaan laatia anal yyseja ja arviointikriteerejä, joiden 
avulla matkustajia voidaan arvioida ennen sa apumista ja ennen lähtöä. Jotta tällaisista 
analyyseista olisi hyötyä terrorismiri kosten ja vakavan rikollisuuden kannalta, 
lainvalvontaviranomaisten on voitava säilyttää tietoja riittävän kauan. 
Lentoliikenteen harjoittajille on säädettävä tällaiset oikeudelliset  velvoitteet seuraavista syistä: 
Ensinnäkin lainvalvontaviranomai set voivat PNR-tietojen avulla yksilöidä henkilöitä, jotka 
eivät ole viranomaisille ennestään tuttuja siksi, että heitä ei aiemmin ole epäilty osallisuudesta 
vakaviin rikoksiin ja terrorismiin. PNR-tietojen analyysin perusteella he saattavat kuitenkin olla osallisina tällaisessa rikollisuudessa, mi nkä vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi 
tehtävä heidän suhteensa lisätutkimuksia. Tällaisten henkilöiden yksilöinti auttaa lainvalvontaviranomaisia ehkäisemään ja paljasta maan vakavia rikoksia, kuten terroritekoja. 
Tätä varten lainvalvontaviranomaisten on vo itava käyttää PNR-tietoja reaaliaikaisesti, 
vertaamalla niitä sellaisiin enna lta määriteltyihin arviointikri teereihin, jotka liittyvät aiemmin 
tuntemattomiin henkilöihin, joiden suhteen ol isi tehtävä lisätutkimuksia. Lisäksi tietoja on 
voitava käyttää ennakoivasti anal yysien ja tällaisten arviointik riteerien laatimista varten.  
PNR-tietojen analysointi saattaa antaa viitte itä esimerkiksi ihmiskaupassa tai laittomassa 
huumekaupassa käytetyistä yleisi mmistä matkustusreiteistä, jotka voidaan ottaa huomioon 
arviointikriteerejä laadittaessa. Vertailemalla PN R-tietoja reaaliaikaisesti tällaisiin kriteereihin 
voidaan estää rikoksia ta i paljastaa ne. Eräs jäsenvaltio on esittänyt konkreet tisen esimerkin 
ihmiskauppaa koskevasta tapauksesta, jossa PNR-tietojen analyysi paljasti ryhmän 
ihmiskauppiaita, jotka käyttivät aina samaa ma tkustusreittiä. He käyttivät väärennettyjä 
asiakirjoja lähtöselvityksessä EU:n sisäisel le lennolle ja ilmoittautuivat sitten oikeita 
henkilötodistuksiaan käyttäen toiselle lenno lle, joka oli matkalla kolmanteen maahan. 
Päästyään lähtöselvityksen ohi he me nivät EU:n sisäiselle lennolle. Tämän 
ihmiskauppaverkoston paljastaminen ei  olisi onnistunut ilman PNR-tietoja. 
Käyttämällä PNR-tietoja sekä ennakoivasti et tä reaaliaikaisesti lainvalvontaviranomaiset 
pystyvät puuttumaan vakavan rikollisuuden ja terrorismin uhkaan eri tavoin kuin 
muuntyyppisiä henkilötietoja käsittelemällä : kuten jäljempänä esitetään, niiden 
henkilötietojen käsittely, jotka ovat lainvalvonta viranomaisten saatavilla jo voimassa olevien 
ja vasta suunniteltujen EU:n tason toimenpite iden kuten API-tietojen toimittamista koskevan 
direktiivin
4, Schengenin tietojärjestelmän (SIS) ja toisen sukupolven Schengenin 
                                                 
4 Direktiivi 2004/82/EY, annettu 29 päivänä elokuuta 2004. 
FI    FI tietojärjestelmän (SIS II) nojalla , ei anna lainvalvontaviranomaisille edellytyksiä yksilöidä 
ennalta tuntemattomia epäiltyjä niin  kuin PNR-tietojen analysointi.  
Toiseksi PNR-tiedot auttavat lainvalvon taviranomaisia vakavien rikosten, kuten 
terroritekojen, ehkäisemisessä, paljastamisessa, tutkimisessa ja syytteeseenpanossa sen jälkeen kun rikos on tapahtunut. Tätä varten lainvalvontavira nomaisten on voitava käyttää 
PNR-tietoja reaaliaikaisesti , vertailemalla niitä erilaisiin ennalta tunnettujen henkilöiden ja 
etsittyjen esineiden tietokantoi hin. Viranomaisten on voitava  käyttää PNR-tietoja myös 
reaktiivisesti  näytön keräämistä varten ja  tarvittaessa myös rikollisten käyttämien apurien ja 
rikollisverkostojen paljastamiseksi.  
Esimerkiksi PNR-tietoihin sisält yvien luottokorttitietojen a vulla lainvalvontaviranomaiset 
voivat havaita ja osoittaa yhteyks iä tietyn henkilön ja tunnetun ri kollisen tai rikollisjärjestön 
välillä. Erään jäsenvaltion esittämä esimerkki liittyy laajamittaiseen ihmis- ja huumekauppaan, jossa oli mukana yksi jäsenvaltio ja useita kolmansia maita. Huumekartellit 
toivat huumausaineita eri kohteisiin Euroopassa. Salakuljettajat olivat  ihmiskaupan uhreja, 
jotka pakotettiin nielemään huumepaketteja. Heidät  tunnistettiin sillä peru steella, että heidän 
matkalippunsa oli PNR-tietojen mukaan ostettu varastetuilla luottokorteilla. Tämä johti 
useisiin pidätyksiin kyseisessä jäsenvaltiossa. Tällä perusteella laadittiin arviointikriteeri, 
jonka avulla tehtiin useita muita pidätyksiä mu issa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa.  
Kolmanneksi, tarkastelemalla PNR-tietoja ennen matkustajan saapumista 
lainvalvontaviranomaiset voivat ar vioida ja tutkia tarkemmin va in sellaisia he nkilöitä, jotka 
objektiivisten arviointikriteerien ja aiem pien kokemusten perusteella kaikkein 
todennäköisimmin muodostavat turvallisuusuh kan. Tämä helpottaa kaikkien muiden 
matkustajien matkustamista ja vähentää heidän riskiään joutua tarkastettavaksi laittomien 
kriteerien kuten kansalaisuuden tai ihonvärin perust eella siksi, että lain valvontaviranomaiset, 
kuten tulliviranomaiset ja rajavartijat, saa ttavat virheellisesti yhdi stää nämä ominaisuudet 
turvallisuusriskeihin.  
PNR-tietojen siirtämistä koskevia sopimuksia on tehty terrorismin ja valtioiden välisen 
järjestäytyneen rikollisuuden to rjumiseksi EU:n sekä Yhdysva ltojen, Kanadan ja Australian 
välillä. Voidaan olettaa, että yhä useammat kolmannet valtiot pyytävät, että EU:n alueella toimivat lentoliikenteen harjo ittajat luovuttavat PNR-tietoja. 
Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Tanska ovat jo antaneet prim aarilainsäädäntöä PNR-
tietojen keräämisestä ja käytöstä. Tällaiset kans alliset toimenpiteet eroavat toisistaan monessa 
suhteessa. On todennäköistä, että kun näissä  jäsenvaltioissa vahvistetaan lopullinen 
säädöskehys, niiden keskinäiset erot ovat entisestään lisääntyneet. Kun yhä useammat 
jäsenvaltiot valmistelevat omaa PNR-lainsäädäntöään, saattaa tuloksena olla 27 varsin erilaista järjestelmää. Tästä olisi seurauksena tietosuojan tason vaihte lu, turvallisuusaukkojen 
muodostuminen, kustannusten lisääntyminen ja oikeudellinen epävarmuus liikenteenharjoittajien kannalta.  
2.3. EU:n toimintaedellytykset ja toissijaisuusperiaate 
EU:n valtuudet toteuttaa toimenpiteitä tällä alalla vahvistetaan Eur oopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen V luvun V osaston 82 ja 87 artiklassa. Koska useimpiin vakaviin 
rikoksiin, kuten huume- ja ihmiskauppaan, liittyy jossakin vaiheessa kansainvälistä 
matkustamista, PNR-tietojen kerääminen, käsittel y ja vaihtaminen viranomaisten toimesta on 
EU:n sisäisen turvallisuuden parantamisen kanna lta erittäin tärkeää. Koska Schengen-alueella 
taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, kaikkien jäsenvaltioiden on käytettävä PNR-tietoja, 
jotta voidaan välttää turvallisuusaukkojen muodostuminen. Lisäksi EU:n tason toimilla 
FI    FI voidaan varmistaa tietosuojaa koskevien sää nnösten yhdenmukaisuus, vähentää kustannuksia 
ja taata oikeusvarmuus liikenteenharjoittajien kannalta. 
3. TAVOITTEET 
3.1. Politiikan tavoitteet 
Yleistavoitteena on parantaa EU:n sisäistä turvallisuutta kunnioittaen samalla oikeutta 
henkilötietojen suojaan ja muita perusoikeuks ia. Politiikan erityistavoitteet ovat seuraavat: 
(1) ehkäistä ja vähentää terroritoimintaa ja  muuta vakavaa rikollisuutta omaksumalla 
kattava lähestymistapa PNR-tietojen käy ttöön ja välttämällä  turvallisuusaukkojen 
muodostumista; 
(2) varmistaa, että yksilön oikeutta henkilötietojen suojaan PNR-tietojen keräämisen ja 
käsittelyn yhteydessä kunnioitetaan asia nmukaisella tavalla helpottamalla PNR-
tietojen vaihtoa toimivaltaisten viranomaisten kesken ja varmistamalla, että pääsy PNR-tietoihin rajoitetaan siihen, mikä on välttämätöntä; 
(3) taata oikeusvarmuus liikenteenharjoittajien kannalta ja alentaa niille aiheutuvia 
kustannuksia vähentämällä niille asetettuje n oikeudellisten ja teknisten vaatimusten 
välisiä eroja. 
3.2. Perusoikeuksia koskevat huomautukset 
Eri toimintavaihtoehtojen vaikutuksia perusoikeuksiin arvioidaan käyttäen ns. 
perusoikeuksien tarkistusl istaa, joka esite llään Euroopan unionin strategiassa 
perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön
5. 
PNR-tietojen käyttö vaikuttaisi yksityisy yden ja henkilötietojen suojaa koskeviin 
perusoikeuksiin. Tietojen käytölle voidaan as ettaa rajoituksia ja ehtoja, jos puuttuminen 
perusoikeuksiin tapahtuu ”lain mukaisesti” ja se on ”välttämätöntä demokraattisessa 
yhteiskunnassa”. Koska ehdotettu jen toimien tarkoituksena on to rjua terrorismia ja muita 
vakavia rikoksia, ne edistäisivät yleisen edun mukaista tavoitetta, joka riittäisi oikeuttamaan 
tällaiset rajoitukset, kunhan suht eellisuusperiaatetta noudatetaan. 
Ehdotetut toimet kuuluisivat Euroopan  unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
poliisiyhteistyötä koskevan V lu vun soveltamisalaan. Toimiin s ovellettaisiin rikosasioissa 
tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä  käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta 
tehtyä puitepäätöstä 2008/977/YOS6 ainoastaan siltä osin kuin ne koskevat henkilötietojen 
siirtämistä jäsenvaltiosta toiseen. Puitepäätöstä ei  siis sovellettaisi pelkästään kansallisella 
tasolla tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn. Tällaisesta henkilötietojen käsittelystä kansallisella tasolla ei toistaiseksi ole annettu  EU:n sääntöjä. Sopivin ratkaisu olisi, että 
ehdotettujen toimien tietosuojatakeet olisivat  puitepäätöksen 2008/977/YOS mukaiset. Näin 
voitaisiin taata yhdenmukainen henkilötietojen suoja.  
Toimivaltaisten viranomaisten on voitava säilyttää tietoja riittävän kauan. Kun tarkastellaan 
tapaa, jolla liikenteenharjoittajien olisi pa ras siirtää tietoja, ns. tarjontamenetelmän ( push ) edut 
ovat kiistattomat suhteessa ns. kysyntämenetelmään ( pull). Sen vuoksi kaikki tiedonsiirrot 
olisi toteutettava tarjontamenetelmän mukaisesti. 
                                                
 
5 KOM(2010) 573, 19.10.2010. 
6 Neuvoston puitepäätös 2008/977/YOS, tehty 27 päivänä marraskuuta 2008, rikosasioissa tehtävässä 
poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltä vien henkilötietojen suojaamisesta, EUVL L 350, 
30.12.2008, s. 60. 
FI    FI Profilointia koskevan kritiikin suhteen voidaan todeta, että EU:n tieto suojasäännöt takaavat 
jokaiselle yksilölle oikeuden, jonka mukaan hä ntä koskevaa päätöstä, j oka aiheuttaa hänelle 
oikeusvaikutuksia tai muutoin vaikuttaa häneen merkittävällä tavalla, ei saa tehdä yksinomaan 
sellaisen automaattisen tietojenkäsittelyn peru steella, jonka tarkoituksena on arvioida hänen 
henkilökohtaisia ominaisuuksiaan. Kaikki yk silöä koskevat päätök set, jotka on tehty 
automaattisesti, olisi tarkistettava ja vahvistettava  ihmisen toimesta, ja niissä olisi mainittava 
järjestelyt, joiden mukaisesti asianomainen  voi esittää asiasta oman näkemyksensä. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin ne ljää pääasiallista toimintavaihtoehtoa: 
Toimintavaihtoehto A . Ei käsitellä asiaa EU:n tasoll a, vaan säilytetään nykytilanne. 
Toimintavaihtoehto B . PNR-järjestelmän rakenne tta koskevat vaihtoehdot: 
B.1: Tietoja kerätään ja käsitellään hajaut etusti jäsenvaltioissa; B.2: Tietoja kerätään 
ja käsitellään keskitetysti EU:n tasolla. 
Toimintavaihtoehto C . Tietojen käyttötarkoituksen ra joittamista koskevat vaihtoehdot: 
C.1: Tietoja voidaan käyttää vain terrorism irikosten ja vakavan rikollisuuden torjuntaan; 
C.2: Tietoja voidaan käyttää terrorismirikosten ja vakava n rikollisuuden torjunnan ohella 
myös muiden toimintatavoitteiden edistämiseen. 
Toimintavaihtoehto D . Eri liikennemuotoja koskevat vaihtoehdot: 
D.1: Vain lentoliikenteenharjo ittajat; D.2: Lento-, vesi- ja rautatieliikenteen harjoittajat. 
Toimintavaihtoehto E. Valinnainen/tiiviimpi yhteistyö. Tä mä toimintavaihtoehto, jonka 
mukaan jäsenvaltioita kannustettai siin tekemään yhteistyötä kentäl lä, hylättiin jo varhaisessa 
vaiheessa. 
5. ERI  TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN  JA NIIDEN  VAIKUTUSTEN  
VERTAILU 
Toimintavaihtoehtojen vertailussa kiinnitettii n huomiota siihen, miten niiden vaikutukset 
lisäisivät EU:n turvallisuutta ja parantaisivat he nkilötietojen suojaa ja miten ne vaikuttaisivat 
viranomaisille ja liikenteenharj oittajille aiheutuviin kustannuks iin, kilpailuun sisämarkkinoilla 
ja EU:n ja kolmansien maiden suhteisiin sekä  missä määrin ne kannustaisivat soveltamaan 
kokonaisvaltaista lähestymistapaa. 
Toimintavaihtoehto A (nykytilanteen säily ttäminen) parantaisi jonkin verran EU:n 
turvallisuutta. Muutoin sen va ikutukset olisivat negatiivis et, koska monista erilaisista 
kansallisista järjestelmistä aiheutuisi ha llinnollisia vaikeuksia  ja lisäkustannuksia.  
Toimintavaihtoehdon B mukainen tietojen ker ääminen hajautetusti (vaihtoehto B1) on EU:n 
turvallisuuden lisäämisen kannalta parempi toim intatapa kuin tietojen kerääminen keskitetysti 
(vaihtoehto B2). Keskitettyyn tiet ojenkeruuseen liittyy suuri epä onnistumisen riski, koska sen 
avulla ei voida taata riittävää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi järjestelmä olisi käytännössä raskas ja kallis. Vaihtoehto B1 olisi tosin kalliimpi kuin vaihtoehto B2. Turvallisuusedut olisivat kuitenkin tärk eämmät kuin kustannuksiin liittyvät haitat. 
Käyttötarkoituksen rajoittamista koskevista va ihtoehdoista C2 on turv allisuusetujensa vuoksi 
parempi kuin C1. Toisaalta C2 vaikuttaa tietos uojaan huomattavasti enemmän ja on kalliimpi 
kuin C1. Vaihtoehto C2, jonka mukaan PNR-tiet ojen käyttö voitaisii n sallia myös muita 
tarkoituksia varten, t untuisi tässä vaiheessa kohtuuttoman laajalta. 
FI    FI Liikennemuotoja koskeva vaihtoehto D2 on tu rvallisuuden kannalta parempi kuin D1, koska 
se kattaisi useampia liikennemuotoja ja siten suuremman määrän matkustajia. Toisaalta se 
vaikuttaa tietosuojaan enemmä n ja on kalliimpi kuin vaih toehto D1, jonka mukaan 
toimenpide koskisi ainoastaan lentoliikenteen  harjoittajia. Vaihtoehto D2, jonka mukaan 
toimenpiteen soveltamisalaan kuuluisivat myös ve si- ja rautatiekuljetuks et, tuntuisi ainakin 
tässä vaiheessa e nnenaikaiselta.  
6. PARHAAKSI  ARVIOITU  VAIHTOEHTO 
Tässä vaiheessa parhaalta toimintavaihtoehdolt a tuntuisi laatia uusi säädösehdotus, jota 
sovellettaisiin lentomatkustamiseen siten,  että tietoja kerättäisiin hajautetusti 
terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten ehkäisemistä, paljastamista, tutkimista ja syytteeseenpanoa varten (vaihtoe htojen B1, C1 ja D1 yhdistel mä). Näin voitaisiin parantaa 
keinoja lisätä turvallisuutta EU :n sisällä ja samalla varmist aa, että tietosuojaan puututaan 
mahdollisimman vähän ja että kustannukset pysyvät kohtuullisina.  
Parhaaksi arvioituun toiminta vaihtoehtoon liittyviä kustannuksia analys oitiin vuoden 2007 
vaikutustenarvioinnin yhteydessä.  Vuonna 2007 tehtyjen laskelmien perusteella parhaaksi 
arvioidusta toimintavaihtoehdosta aiheutuisi vira nomaisille ja liikenteen harjoittajille seuraavat 
kokonaiskustannukset: 
Arvio kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisille aiheutuvista kustannuksista yhteensä
: 
Perustamiskustannukset (kertaluonteiset) 614  833  187 euroa 
MUTTA viiden vuoden kuoletusaika 122  966  637 euroa 
Vuotuiset henkilöstökustannukset (toistuvat) 11  686  749 euroa 
Vuotuiset ylläpitokustannukset (toistuvat) 61  483  319 euroa 
Kaikille EU:n liikenteenharjo ittajille aiheutuvat kustannukset : 
Perustamiskustannukset - tarjontam enetelmä (kertaluonteiset) 11  647 116 euroa 
MUTTA viiden vuoden kuoletusaika 2  3 29  423 euroa 
Siirtokustannukset - ta rjontamenetelmä – x 2/matkustaja (toistuvat)
 2  250  080 euroa 
Henkilöstö- ja ylläpitoku stannukset (toistuvat) 5  435  321 euroa 
Vuonna 2008 komissio julkaisi tarjouspyynnön tutk imuksesta, jonka avulla selvitettäisiin 
paras keino EU:n PNR-verkoston luomiseksi . Vuonna 2009 julkaistussa selvityksessä ( Study 
on ways of setting up an EU network on exchange of Passenger Name Record (PNR) data for 
law enforcement purposes7) esitetään uusi arvio hankkees een liittyvistä kustannuksista. 
Arvio kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisille aiheutuvista kustannuksista yhteensä:  
Perustamiskustannukset (kertaluonteiset) 221  000  000 euroa 
MUTTA viiden vuoden kuoletusaika 44  200  000 euroa 
Vuotuiset henkilöstökustannukset (toistuvat) 11  686  749 euroa 
Vuotuiset ylläpitokustannukset (toistuvat) 61  483  319 euroa 
Kaikille liikenteenharjoitta jille aiheutuvat kustannukset:  
                                                 
7 Laatijat: Accenture ja SITA. 
FI    FI Perustamiskustannukset - tarjontam enetelmä (kertaluonteiset) 
100 000 € * 120 EU:n liikenteenharjoittajaa = 12  000  000 euroa 
100 000 € * 80 EU:n ulkopuolista liikenteenharjoittajaa = 8  000  000 euroa 
MUTTA viiden vuoden kuoletusaika 4  000  000 euroa 
Siirtokustannukset - tarj ontamenetelmä – x 2 / ma tkustaja (toistuvat) 
33 500 € / lentoyhtiö vuodessa * 120 liikenteenharjoittajaa * 3 yhteyttä * 2 siirtoa (push)
 24  120  000 euroa 
Henkilöstö- ja ylläpitoku stannukset (toistuvat) 6  240  000 euroa 
Vuoden 2009 lukujen perusteella viranomaisill e EU:n PNR-järjestelmän perustamisesta 
aiheutuvat kustannukset ovat vä hentyneet, kun taas liikentee nharjoittajille aiheutuvat 
kustannukset ovat lisääntyneet vuoden 2007 lask elmiin verrattuna. Todelliset kustannukset 
lienevät jossakin näiden lukujen  välimaastossa ja ainakin li ikenteenharjoitta jien kustannusten 
osalta todennäköisesti lähempänä vuoden 2007 arvioita, jotka pe rustuvat suoraan 
liikenteenharjoittajien ilmoittamiin markkinahintoihin. 
Vaikka vuoden 2009 erittäin korkeat laskelma t osoittautuisivat todenmukaisiksi ja 
liikenteenharjoittajat päättäisivät siirtää kus tannuksensa matkustajille, tästä aiheutuisi 
matkalippua kohti alle 0,10 euron lisäkulut, mitä on pidettävä lippujen kokonaishintaan 
nähden mitättömänä. 
7. SEURANTA  JA ARVIOINTI 
Kunkin jäsenvaltion olisi laadittava vuosittain kertomus järjestelmien täytäntöönpanosta. 
Komission olisi arvioitava di rektiivin toimintaa viimeist ään neljän vuoden kuluttua sen 
voimaantulosta, jotta voidaan arvioida, onko PN R-tietojen käyttö täy ttänyt sille asetetut 
tavoitteet, ovatko jäsenvaltiot noudattaneet velvollisuuksiaan ja onko järjestelmä ollut 
onnistunut.  
Komission olisi myös pohdittava mahdollisuutta laajentaa toimenpiteen soveltamisala 
kattamaan EU:n sisäiset lennot. Tätä varten voit aisiin säätää siirtym äajasta, jonka puitteissa 
kerättäisiin kokemuksia ensimmäisen PNR-direktiivin toiminnasta.