EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, ". 10.1996 
KOM(96) 507 lopull. 
KOMISSION TYÖOHJELMA 1997 
Poliittiset painopistealueet 

Komissio hahmotteli toimikautensa alussa vuonna 1995 toimintansa päälinjat erityisesti 
kasvua ja työllisyyttä koskevan tavoitteen, yhteisvastuullisuuteen perustuvan 
eurooppalaisen yhteiskuntamallin, Euroopan unionin kansainvälisen roolin vahvistamisen 
sekä edessä olevien suurten haasteiden kohtaamisen osalta. 
Vuoden 1997 työohjelma pyrkii edelleen näihin tavoitteisiin. Sen toteutuksessa komissiota 
ohjaa pyrkimys todistaa, että Euroopan unioni on kaikkien palveluksessa ja että se on 
tehokas. 
Unioni voija sen täytyy antaa todellista lisäarvoa EU-kansalaisille. Komissio aikoo edistää 
juuri tällaista dynaamista käsitystä EU:n aloiteoikeudesta. Ongelmat on käsiteltävä 
kussakin yhteydessä asianmukaisella tasolla. 
Tämän vuoksi komissio ei myöskään vuonna 1997 epäröi tehdä aloitteita heti, kun se on 
vakuuttunut siitä, että unionin panos on välttämätön yhteistä etua koskevan kysymyksen 
käsittelemiseksi tehokkaasti. Komissio ei voi hyväksyä sitä, että toissijaisuus- tai 
suhteellisuusperiaatteeseen vedoten asetettaisiin kyseenalaiseksi yhteisön säännöstö {acquis 
communautaire) tai että palattaisiin hallitustenväliseen menettelyyn, joka on yhtä tehoton 
ja epädemokraattinen kuin ennenkin. 
Unionin on oltava tehokas. Parhaiten komissio osoittaa määrätietoisuutensa tässä suhteessa 
soveltamalla mitä suurinta kurinalaisuutta omassa sisäisessä hallinnossaan. Vuonna 1997 
aloitetaan syvällinen uudistus unionin toiminnan nykyaikaistamiseksi ja sen tulosten 
parantamiseksi. Uudistus niveltyy kolmen avainsanan ympärille: hajauttaminen, 
järkeistäminen, yksinkertaistaminen. 
Pyrkimys säästäväisyyteen liittyy tehtäviin, jotka komissiolle on uskottu 
perustamissopimuksessa ja joita se hoitaa päivittäisessä hallinnossaan ja yhteisöpolitiikan 
toteuttamisessa. Ei sovi unohtaa, että suuri osa komission toimista liittyy sen 
täytäntöönpanotehtävään etenkin yhteisen maatalouspolitiikan, sisämarkkinoiden ja 
rakennerahastojen hallinnon alalla. 
Komission toimien avoimuus, sen ehdotusten ymmärrettävyys ja täsmällisyys ovat sille 
jatkuvia tavoitteita. Suunnitteilla onkin kolme kansalaisille suunnattua tiedotustointa: 
Yhteistä Eurooppaa rakentamassa, Kansalaisena Euroopassa ja Yhtenäisvaluutta. 
Komissio aloittaa myös SEM 2000 -ohjelmansa kolmannen vaiheen terveen ja tehokkaan 
hallinnon hyväksi. Tätä periaatetta on nyt sovellettava lisääntyneeseen yhteistyöhön EU:n 
toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä. Komissio pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot 
osallistuvat suoraan Euroopan veronmaksajilta kerättyjen varojen kurinalaiseen käyttöön 
ja panevat täytäntöön petostentorjuntaa koskevat yleissopimukset. Lisäksi vahvistetaan 
komission alalla aloittamia toimia. 
Euroopan rakentaminen on toimimista rauhan, vaurauden ja hyvinvoinnin hyväksi. Se on 
toimimista kansalaisten hyväksi. Talouden ja yritysten maailmanlaajuistuessa, mikä tekee 
EU:n yhä välttämättömämmäksi, komissio pyrkii vuonna 1997 saavuttamaan nämä 
tavoitteet sekä toteuttaessaan suuria painopistealueitaan - talous- ja rahaliitto, työllisyyttä 
koskeva luottamussopimus, hallitusten välinen konferenssi, laajentuminen - että 
hoitaessaan päivittäistä hallintoaan. 
Tähän lähestymistapaan pohjautuva komission työohjelma 1997 keskittyy neljään suureen 
painopistealueeseen: kasvu, työllisyys ja yhtenäisvaluutta, eurooppalaisen 
yhteiskuntamallin edistäminen, EU:n kansainvälinen rooli ja unionin tulevaisuuden 
valmistelu. 
KASVU, TYÖLLISYYS JA YHTENÄISVALUUTTA 
Essenin Eurooppa-neuvostosta lähtien on ollut varmaa, että vain keskipitkän ja pitkän 
aikavälin strategia kykenee tarjoamaan EU-kansalaisille toivoa paremmasta 
tulevaisuudesta. Aloite työllisyyttä koskevan eurooppalaisen luottamussopimuksen 
laatimiseksi on seurausta tästä toteamuksesta: siinä määritellään ja vahvistetaan selkeästi 
eri toimijoiden vastuualueet sekä unionin että kansallisella tasolla. Vuonna 1997 komissio 
aikoo edistää ja vahvistaa kaikkia näissä puitteissa suositeltuja toimia ja hyödyntää näin 
EU:n kerrannaisvaikutusta työllisyyden ja kestävän kasvun hyväksi. Komissio aikoo 
arvioida säännöllisesti jo käynnistettyjä toimia voidakseen näin mitoittaa paremmin vielä 
tarvittavat toimet. Sen toiminta keskittyy luottamussopimuksen painopistealueiden 
ympärille: talouspolitiikka, sisämarkkinat, työllisyysjärjestelmät ja rakennepolitiikat. 
TERVE TALOUSPOLITIIKKA 
Vuonna 1996 on voitu Madridin Eurooppa-neuvoston myönteisten tulosten perusteella 
edistää ratkaisevasti talous- ja rahaliittoa, minkä ansiosta on kehittynyt myönteinen 
ilmapiiri. Euro otetaan suunnitelmien mukaisesti käyttöön vuoden 1999 alussa, ja 
merkittävä osa jäsenmaista osallistuu siihen alusta lähtien. Vuosi 1997 on tässä 
tapahtumasarjassa käännekohta. On täydennettävä talous- ja rahaliiton kolmanteen 
vaiheeseen siirtymisen valmistelutöitä ja parannettava samalla talouspolitiikkojen 
lähentymistä ja yhteensovittamista. Komissio osallistuu aktiivisesti uuden 
valuuttakurssijärjestelmän määrittelyyn euron ja talous-ja rahaliiton ulkopuolelle jäävien 
jäsenvaltioiden valuuttojen välillä. Se laatii vuoden loppuun mennessä kertomuksen, jossa 
arvioidaan jäsenvaltioiden saavuttama lähentymisaste talous- ja rahaliiton kolmanteen 
vaiheeseen siirtymiseen liittyvän päätöksen valmistelemiseksi; Eurooppa-neuvoston on 
tehtävä tämä päätös mahdollisimman pian vuoden 1998 alussa. 
SISÄMARKKINOIDEN TOTEUTTAMISEN LOPPUUNSAATTAMINEN 
Sisämarkkinat ovat hahmottuneet, mutta ne ovat vielä keskeneräiset. Työllisyyttä 
koskevassa luottamussopimuksessa suositellaan niiden tehokasta toteuttamista. Neuvoston 
ja parlamentin on hyväksyttävä vuonna 1997 keskeneräisiä lakiesityksiä etenkin 
eurooppalaisen yhteiskunnan asemasta, biotekniikan oikeudellisista puitteista ja kaasun 
sisämarkkinoista. Samanaikaisesti komissio korostaa etenkin kansallisten viranomaisten 
kanssa tehtävän yhteistyön ja rikkomisesta johtuvien menettelyjen käsittelyn puitteissa 
jäsenvaltioihin kohdistuvaa painetta direktiivien täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi 
käytännössä. Kilpailupolitiikan toteuttaminen on tämän keinovalikoiman välttämätön 
täydennys. Komissio aikoo vuonna 1997 hyväksyä kaupan ja valtionapujen alalla 
toimenpiteitä, jotka mm. lisäävät sovellettavan oikeuden avoimuutta. Lisäksi komissio 
hyväksyy aloitteita, joiden tarkoituksena on hajauttaa eräiden kilpailua koskevien 
rikkomisten käsittelyä, yksinkertaistaa menettelyjä ja korostaa kansallisten viranomaisten 
kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä. Samoin määritellään arviointiperusteet, joiden 
avulla komission panos voidaan kohdentaa entistä paremmin. Kilpailun vapauttaminen 
jatkuu yleishyödyllisiä tehtäviä kunnioittaen, kuluttajien hyväksi. 
Dublinin Eurooppa-neuvostossa vahvistettavien suuntaviivojen yhteydessä kiinnitetään 
erityistä huomiota sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön yksinkertaistamiseen 
erityisesti SLIM-pilottihankkeen puitteissa. 
Näiden suuntaviivojen avulla luotava sääntelykehys on kuitenkin täydellinen vain siinä 
tapauksessa, että se edistää työpaikkojen luomista palvelujen alalla, tulevaisuuden alalla, 
etenkin tietoyhteiskunnassa ja audiovisuaalisella alalla. Dublinin Eurooppa-neuvostossa 
sovittavia käytännön toimenpiteitä toteutetaan vuonna 1997 tämän alan kehityksen 
esteiden poistamiseksi. 
Lisäksi komissio on aloittanut vuonna 1996 Euroopan veropolitiikkoja koskevan 
perusteellisen pohdinnan, joka johtaa toimintaan vaikuttaviin päätelmiin vuonna 1997. 
Suuntaviivojen laatimista Euroopan veropolitiikkojen laajemmaksi yhteensovittamiseksi 
nopeutetaan etenkin, jotta voitaisiin muuttaa nykyistä suuntausta, jolle on ominaista 
pakollisten työvoimakustannusten ja -maksujen sälyttäminen työnantajan kannettavaksi. 
EUROOPAN KILPAILUYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN 
Sisämarkkinat muodostavat välttämättömän perustan työpaikkojen luomiseen otolliselle 
ympäristölle. Jotta eurooppalaiset yritykset saisivat siitä täyden hyödyn, on tarpeen 
parantaa teollisuuden kilpailukykyä mm. avaruus- ja elektroniikkateollisuuden alalla, 
kehittää pienille ja keskisuurille yrityksille suotuisa ympäristö, luoda tehokas tieteellinen 
ja tekninen pohja, kannustaa innovaatiota ja edistää johtavia aloja sekä sijoittaa 
infrastruktuureihin. 
Tutkimuksen ja teknologisen kehityksen alalla komission tärkeä painopistealue vuonna 
1997 on viidennen puiteohjelman esittely. Puiteohjelmassa annetaan huomattava sija 
kansalaisten tarpeisiin suunnatulle tutkimukselle terveyden, ravitsemuksen ja 
elinympäristön alalla. Lisäksi komissio aikoo hyödyntää yhteisen tutkimuskeskuksen 
voimavaroja kehittääkseen tietoja ja tekniikoita sellaisilla tärkeillä aloilla kuin sairauksien 
ja teknologisten vaarojen ehkäisy ja tuotteiden laadun tutkiminen. 
Innovoinnin alalla komissio ehdottaa käytännön toimia alaan liittyvän vihreän kirjan ja 
toimintasuunnitelmansa pohjalta. 
Tietoyhteiskunnan alalla painopisteet koskevat uuden toimintasuunnitelman toteuttamista. 
Lisäksi on aiheellista täydentää sääntelykehyksen hyväksymistä televiestintäpolitiikan 
alalla ja varmistaa, että jäsenvaltiot siirtävät toimenpiteet osaksi kansallista 
oikeusjärjestelmäänsä, jotta televiestintäalan täydellinen vapauttaminen kilpailulle voidaan 
toteuttaa määräaikaan, vuoden 1998 alkuun, mennessä. 
Tehokkaat ja nykyaikaiset infrastruktuurit ovat välttämättömiä Euroopan hyvinvoinnille 
ja sen alueiden tasapainoiselle kehitykselle. Sen vuoksi komissio haluaa, että kaikin 
mahdollisin keinoin pyritään täydentämään Euroopan laajuisia verkkoja ja saattamaan ne 
toimimaan tehokkaasti. Liikenneverkkojen rahoitus yhdessä rautateiden rahtiliikenteen 
"pikateiden" käynnistämisen kanssa ovat painopistealueita. Komissio pyrkii lisäksi 
yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattamiseen liikenteen, energian ja televiestinnän alalla. 
TYÖLLISTÄMISJÄRJESTELMIEN UUDISTAMISEN NOPEUTTAMINEN 
Komissio pyrkii vuonna 1997 edistämään työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa 
esitettyjen, työllistämisjärjestelmien uudistamiseen liittyvien suositusten soveltamista 
tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Se laatii yhdessä 
neuvoston kanssa Eurooppa-neuvostolle tarkoitetun työllisyyttä koskevan kertomuksen. 
Tuloksena olisi oltava haasteisiin sovitettua aktiivista kansallista työllisyyspolitiikkaa. 
Monivuotisten kansallisten ohjelmien seurantamenettelyn vahvistaminen on tässä 
yhteydessä suotavaa. Komissio aikoo lisäksi kannustaa työn tulevaisuutta koskevien 
suurten hankkeiden aloittamista. 
Komissio aikoo korostaa sosiaalipolitiikan vaikutusta taloudellisiin suorituksiin. 
Tasavertaisia mahdollisuuksia, sosiaaliturvaa, työmarkkinaosapuolten roolia, työn 
järjestelyä sekä työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevia 
erityishankkeita toteutetaan. 
RAKENNEPOLITIIKKOJEN MUKAUTTAMINEN 
Yhteisön rakennepolitiikkojen on oltava keskeisiä välineitä työttömyyden torjunnassa ja 
eriarvoisuuden vähentämisessä ja edistettävä näin taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta. Komissio ehdottaa vuonna 1997 rakennepolitiikkojen mukauttamista 
tavoitteen 1 puolivälin tarkastelussa (kehityksestä jäljessä olevat alueet) ja uutta jaksoa 
1997-1999 tavoitteen 2 osalta (uudistettavat alueet) koskevan suunnittelun yhteydessä. 
Uusia maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevia suuntaviivoja esitetään. Lisäksi komissio 
on ehdottanut laadittavaksi alueellisia työllisyyssopimuksia, joihin olisi otettava mukaan 
alueellisia ja paikallisia toimijoita käytännön työllistämistoimien ja -toimenpiteiden 
toteuttamisessa. 
EUROOPPALAINEN YHTEISKUNTAMALLI 
Yhtenäisvaluutta ja sisämarkkinat eivät ole itseisarvoisia tavoitteita, vaan välineitä 
kansalaisten tarpeiden yleensä ja ennen muuta työllisyyden palvelemiseksi. Komissio 
haluaa kuitenkin mennä vielä pidemmälle ja luoda unionin, joka on yhteisvastuullinen, 
inhimillinen, uskollinen eurooppalaiselle yhteiskuntamallille ja lähempänä kansalaisia. 
Tähän päämäärään on pyrittävä ennen muuta koulutuksen avulla. Komissio tekee 
aloitteita, jotka koskevat pääsyä jatkuvaan ammatilliseen koulutukseen sekä elinikäistä 
taitojen hankkimista ja osoittamista. Ehdotus eurooppalaisten oppi sopimusjärjestelyjä 
koskevien sääntöjen laatimiseksi, Erasmus-oppisopimuskoulutusjärjestelrnän perustaminen 
ja oppimista tietoyhteiskunnassa koskevan toimintaohjelman täytäntöönpano ovat 
esimerkkejä siitä, mitä unioni voi tehdä oman toimivaltansa puitteissa. 
Tällä alalla käynnistetään vuonna 1997 myös kokeiluhankkeita, jotka perustuvat koulutusta 
koskevaan valkoiseen kirjaan "Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista 
yhteiskuntaa" sekä vihreään kirjaan kansainvälisen liikkuvuuden esteistä. Vuonna 1997 
käynnistetään lisäksi eurooppalainen vapaaehtoispalvelus parhaillaan käynnissä olevan 
kokeiluhankkeen pohjalta. Näin unioni ojentaa kätensä nuorille. 
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja siihen liittyvä yhteisön toiminta 
vaikuttaa välittömästi eurooppalaisen yhteiskuntamallin ominaislaatuun. Komissio tekee 
vuonna 1997 aloitteita yhteenkuuluvuuspolitiikan mukauttamiseksi ja lujittamiseksi. 
Yhteisön alueen kehittämistä koskevaa suunnitelmaa viimeistellään yhdessä jäsenvaltioiden 
kanssa. Rajojen yli ulottuvaa yhteistyötä vahvistetaan. 
Unionin yhteisvastuullisuus tarkoittaa, että sen on otettava huomioon kansalaisten 
elämänlaatu, kuluttajien etu ja yleishyödyllisten palvelujen merkitys. Komissio tekee 
parhaansa näiden asioiden kehittämiseksi. Se toimii valppaasti esimerkiksi 
elintarvikealalla. 
Ympäristöasioiden alalla tulevien vuosien keskeiset toiminta-alat on määritelty 
tarkasteltaessa uudelleen viidettä ympäristön toimintaohjelmaa: niitä ovat 
ympäristönäkökohtien sisällyttäminen muihin ympäristöpolitiikkoihin, 
ympäristönsuojelumenetelmien kehittäminen sekä yhteisön oikeuden siirtäminen osaksi 
kansallisia lainsäädäntöjärjestelmiä ja sen soveltaminen sekä kansainvälisen yhteistyö. 
Komissio toimii liikkeellepanevana voimana valmisteltaessa Rion huippukokouksen 
seurantakokousta. 
Euroopasta on tultava todellinen vapaa ja turvallinen alue. Viimeisetkin henkilöiden 
vapaata liikkuvuutta unionin alueella häiritsevät esteet on poistettava. Komissio ehdottaa 
käytännön toimia tätä tarkoitusta varten perustetun korkean tason työryhmän selvitysten 
pohjalta. Huumeet, terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus sekä yhteiskuntamme 
haavoittuvimpien jäsenten seksuaalinen hyväksikäyttö ja heillä käytävä kauppa ovat 
kuitenkin yhteiskuntamme ytimeen pesiytyneitä vitsauksia, joita mitkään valtakunnanrajat 
eivät pitele. Niiden hävittämiseksi on turvauduttava kaikkiin käytettävissä oleviin 
keinoihin. Yhteistyössä oikeus- ja sisäasioiden alalla on pyrittävä käytännön tuloksiin. 
Komissio tekee työtä sen eteen, että saadaan syntymään tähän päämäärään tähtääviä 
päätöksiä. On tosin tunnustettava, että toimielinjärjestelmä ei lähimainkaan pysty 
vastaamaan tämän ongelman asettamaan haasteeseen. Komissio on tästä tietoinen ja jatkaa 
ponnistelua olemassa olevien mekanismien vahvistamiseksi hallitusten välisen konferenssin 
yhteydessä. Komissio käyttää kaikkia ulottuvillaan olevia keinoja vastatakseen unionin 
kansalaisten oikeutettuihin odotuksiin. 
EUROOPPA - NAKYVA KANSAINVÄLINEN ROOLI 
Euroopan unioni on luonut tiheän suhdeverkoston, joka ulottuu kaikkialle maailmaan; 
unioni on myös maailman merkittävin kehitysavun antaja. Tästä huolimatta sen 
ulkopolitiikka vaikuttaa toisinaan kokonaisuutena viimeistelemättömältä. Vakavampi puute 
on kuitenkin se, ettei unioni ole pystynyt luomaan käytössään olevista keinoista yhtenäistä, 
tehokasta lähestymistapaa. Tämä synnyttää vaikutelman siitä, että Euroopan unionin 
poliittinen vaikutusvalta ei vedä vertoja sen merkitykselle talouden ja kaupan alalla. 
Ulkosuhteita ei voida hoitaa vuosittaisten ohjelmien avulla; niitä rakennetaan vähä vähältä 
usean vuoden kuluessa. 
Niinpä komissio pyrkiikin vuonna 1997 syventämään suhteitaan kolmansiin maihin, 
etenkin niihin assosioituneihin maihin, joita laajentumishanke koskee; Yhdysvaltoihin 
uuden Atlantin yli ulottuvan yhteistyön asialistan hengessä; entisen Jugoslavian uusiin 
valtioihin, joissa keskeistä on nyt rauhanprosessin lujittaminen ja 
jälleenrakentamishankkeet; Välimeren maihin, missä on kehitettävä edelleen Barcelonan 
kokouksessa perustettua yhteistyötä; Venäjään; Kiinaan; Aasiaan, erityisesti Aasian ja 
Euroopan tapaamisen pohjalta; Latinalaiseen Amerikkaan; AKT-maihin ja Etelä-
Afrikkaan. 
Komissio korostaa edelleen sekä toiminnassaan että hallitusten välisen konferenssin 
yhteydessä, että yhteisen kauppapolitiikan on oltava tehokasta ja yhtenäistä. Se on 
muotoiltava siten, että siinä voidaan ottaa huomioon kansainvälisten kauppasuhteiden 
nykytila. Vuonna 1997 ryhdytään toteuttamaan työohjelmaa, josta päätettiin Maailman 
kauppajärjestön (WTO) ministerikokouksessa Singaporessa joulukuussa 1996. Komissio 
pyrkii edistämään sen puitteissa sellaisia keskeisiä asioita kuin kauppa ja ympäristö, 
sosiaalinen lauseke ja kilpailu. Lisäksi on saatettava päätökseen televiestinnän ja 
rahoituspalveluiden vapautumista koskevat neuvottelut. Vuonna 1997 toteutetaan 
täysipainoisesti myös kolmansien maiden markkinoille pääsyä koskevaa strategiaa. Sitä 
täydentää komission perustama kolmansien maiden markkinoille pääsyä koskeva 
interaktiivinen tietokanta. 
Kehitysyhteistyöpolitiikan painopistealueita ovat paitsi AKT-maiden j a Euroopan unionin 
suhteiden tulevaisuutta koskeva kokonaistarkastelu ja neljäs Lomén yleissopimus myös 
kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston toteuttaminen ja kehitysavun tehostaminen. 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös kehitysavun antajien välisen yhteistyön 
lisäämiseen ja yhteistyönä toteutettavien toimien laadunvalvontaan. 
Komissio vaatii edelleen ihmisoikeuksien ja demokratian kunnioituksen lisäämistä myös 
toimiessaan kansainvälisillä foorumeilla. 
Komissio jatkaa vuonna 1997 humanitaarista toimintaansa hädänalaisen väestön, 
pakolaisten sekä konfliktien ja luonnonkatastrofien uhriksi joutuneiden auttamiseksi. Tämä 
eurooppalaisen yhteisvastuullisuuden osoitus koskee sekä vakavia kriisialueita (Itä-Afrikan 
suurten järvien alue, entinen Jugoslavia) että muita alueita, joiden ongelmat eivät ole yhtä 
tunnettuja. Vuonna 1997 jatkuu myös humaanitaarista apua koskevan uuden asetuksen 
täytäntöönpano. 
VALMISTAUTUMINEN TULEVAISUUTEEN 
Vuonna 1997 saatetaan päätökseen hallitusten välinen konferenssi (HVK). Siinä on 
ehdottomasti saatava aikaan perusteellinen uudistus, jotta unioni pystyy vastaamaan 
tehokkaasti laajentumisen haasteeseen. 
Viitaten hallitusten välistä konferenssia koskevaan tiedonantoonsa komissio haluaa asettaa 
tavoitteet korkealle. Komission näkemyksen mukaan konferenssissa olisi pyrittävä 
saavuttamaan kolme ensisijaista päämäärää. Ensiksikin unionin toimielinjärjestelmää on 
mukautettava siten, että unioni voi toimia tehokkaasti myös laajentumisen jälkeen. 
Pitäytyminen päätösten yksimielisyyteen ja nykyisiin monivaiheisiin 
päätöksentekomenettelyihin olisi omiaan halvauttamaan unionin toiminnan. Toiseksi on 
vastattava käytännön toimin kansalaisten kannalta keskeisiin sisäistä turvallisuutta, 
työllisyyttä tai ympäristöä koskeviin ongelmiin. Kolmanneksi on muotoiltava todellinen 
unionin ulkopolitiikka. Tämä edellyttää sekä yhteisen kauppapolitiikan ja 
ulkomaankauppasuhteiden mukauttamista nykytilanteeseen että yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan perusteellista uudistamista. Unionin ulkoisesta kuvasta on tehtävä 
yhtenäinen, tehokas ja näkyvä. 
Laajentuminen ja rahoitusnäkymät vuonna 1999 päättyvien nykyisten rahoitusnäkymien 
jälkeen ovat toisiinsa läheisesti liittyviä kysymyksiä, joista yhdessä käytetään nimitystä 
vuoden 2000 asialista. Valmistautuminen tähän vuosituhannen vaihteessa odottavaan 
poikkeukselliseen haasteeseen tulee vuonna 1997 uuteen, ratkaisevaan vaiheeseen. 
Hallitustenvälisen konferenssin päätyttyä komissio esittää joulukuussa 1995 kokoontuneen 
Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti useita merkittäviä asiakirjoja. Näitä 
ovat ensiksikin yksilöidyt lausunnot kustakin jäsenyyttä hakeneesta maasta. Komissio laatii 
nämä tiedonannot tinkimättömästi ja puolueettomasti, ilman ennakkoasenteita ja 
myönnytyksiä. 
Toiseksi laaditaan laajentumiseen liittyvää problematiikkaa koskeva yleiskatsaus ja 
yhtenäinen lähestymistapa. Komissio arvioi tässä yhteydessä perusteellisesti laajentumisen 
vaikutusta unionin politiikkoihin. 
Lopuksi komissio selvittelee rahoituskehystä vuodesta 2000 alkaen. Tällainen tehtävä on 
aina vaikea, ja laajentuminen tekee siitä nyt erityisen hankalan. On selvää, että tässä 
yhteydessä on pohdittava perusteellisesti yhteisöpolitiikkojen tulevaisuutta erityisesti 
yhteisen maatalouspolitiikan ja rakennepolitiikkojen osalta. 
PÄÄTELMÄT 
Vuosi 1997 muistetaan vuotena, jolle antoivat leimansa suuret haasteet: hallitusten välinen 
konferenssi, talous- ja rahaliitto, vuoden 1999 jälkeiset rahoitusnäkymät ja laajentuminen. 
Siitä tulee monessa suhteessa käännekohta myös siksi, että silloin saadaan päätökseen 
perustamissopimusten uudistamistyö ja voidaan ryhtyä suunnittelemaan vuoden 2000 
asialistaa. Vuonna 1997 alkaa myös viimeinen vaihe valmisteltaessa talous- ja rahaliiton 
kolmatta vaihetta, josta tehdään päätös keväällä 1998. 
Komissio on todella keskeisessä asemassa vuoden 2000 asialistan käytännön 
valmistelutyössä. Sen tehtävänä on näet suorittaa kurinalainen tilanneanalyysi ja muotoilla 
yhtenäinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon koko unionin ja sen jäsenvaltioiden, 
nykyisten ja tulevien, etu. 
Jotta jäsenvaltiot ja muut toimielimet voisivat hoitaa oman vastuualueensa, komissio 
hoitaa omansa. 
Käsillä olevat suuret haasteet muovaavat unionin kuvaa kuljettaessa kohti uutta vuosisataa. 
Hahmoteltaessa tulevaisuuden Eurooppaa on kuitenkin pidettävä mielessä nykypäivän 
Eurooppa ja sen kansalaisten huolenaiheet. Työttömyys heikentää yhteiskuntiamme ja 
murentaa luottamusta toimielimiin, sekä kansallisiin että unionin. Komissiokaan ei 
yksinään pysty luomaan työpaikkoja. Se voi kuitenkin auttaa yhteisen strategian 
luomisessa ja kehottaa eri toimijoita kantamaan oman vastuunsa. Tähän pyritään 
työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa, josta on tehty ehdotus vuonna 1996. Sen 
myötä käynnistetyn prosessin on määrä jatkua ja syvetä vuonna 1997. Jos Euroopassa 
onnistutaan luomaan kasvua ja työpaikkoja, voidaan vastata paremmin vuoden 2000 
asialistan sisältämiin haasteisiin. 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 507 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
n oi 
Luettelonumero : CB-CO-96-518-FI-C 
ISBN 92-78-10317-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg