PERUSTELUT

1. EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tämän ehdotuksen yleisenä tavoitteena on perustaa unionin turvallinen satelliittiviestintäjärjestelmä, jäljempänä ’ohjelma’, jolla varmistetaan maailmanlaajuisten turvallisten, joustavien ja häiriönsietokykyisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjoaminen unionille ja jäsenvaltioiden valtiollisille elimille.

Satelliittiviestintä tarjoaa kaikkialle ulottuvan kattavuuden, joka täydentää maanpäällisiä verkkoja (maaratkaisuihin perustuvat kaapeliyhteydet, kuten valokuitulaajakaista tai langaton yhteys). Satelliittiviestintä voi tarjota välineet saumattomaan digitaaliseen viestintään alueilla, joilla ei ole maanpäällisiä verkkoja (esim. valtamerellä ja lentokoneessa tai syrjäiset paikat/saaret, joilla ei ole matkapuhelin- tai laajakaistayhteyttä), joilla ne ovat tuhoutuneet (esim. tulvien tai metsäpalojen aikana) tai joilla paikallisiin verkkoihin ei voida luottaa (kriiseissä, kolmansissa maissa tarjottavissa diplomaattipalveluissa tai arkaluonteisissa valtion operaatioissa).

Valtiollinen satelliittiviestintä on strateginen resurssi, joka liittyy läheisesti kansalliseen turvallisuuteen ja jota useimmat jäsenvaltiot käyttävät. Julkiset käyttäjät suosivat yleensä joko valtion omistamia tai julkisen ja yksityisen sektorin ratkaisuja tai käyttävät tiettyjä akkreditoituja yksityisiä palveluntarjoajia. Käyttötilanteisiin kuuluvat valvontaoperaatiot, kriisinhallinta, mukaan lukien pelastuspalvelu ja humanitaariset operaatiot luonnonkatastrofeissa tai ihmisen aiheuttamissa katastrofeissa, sekä keskeisten infrastruktuurien yhteydet ja suojelu.

Tarvittavien investointien laajuuden ja monimutkaisuuden sekä yhteisten voimavarojen mahdollisten synergioiden vuoksi valtiollinen satelliittiviestintä on määritelty jo vuonna 2013 lupaavaksi alaksi unionin aloitteille, ja se voi edistää konkreettisesti vahvaa, turvallista ja häiriönsietokykyistä Euroopan unionia koskevien tavoitteiden saavuttamista. Se on nyt erottamaton osa Euroopan avaruusstrategiaa, Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmaa ja Euroopan unionin globaalistrategiaa. Unionin valtiollisen satelliittiviestintäinfrastruktuurin käsitteeseen on suhtauduttu johdonmukaisen myönteisesti tämän jälkeen annetuissa neuvoston päätelmissä.

Unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen, jäljempänä ’avaruusasetus’, hyväksyminen oli ensimmäinen askel kohti tätä häiriönsietokykyä koskevaa tavoitetta, kun unionin avaruusohjelmaan perustettiin erityinen GOVSATCOM-komponentti. Sen tavoitteena on optimoida olemassa olevan satelliittiviestintäkapasiteetin käyttö valtion käyttäjiä varten yhdistämällä ja yhteiskäyttämällä käytettävissä olevia kansallisia ja yksityisiä EU:n satelliittiviestintäresursseja. Koska satelliittien käyttöikä on rajallinen (noin 15 vuotta geostationaarisen kiertoradan (GEO) satelliittien osalta), useita valtion omistamia infrastruktuureja, jotka ovat osa GOVSATCOMin yhdistämistä ja yhteiskäyttöä, on täydennettävä seuraavien kymmenen vuoden aikana. Tästä syystä asetuksessa (EU) 2021/696 säädetään tarpeesta arvioida satelliittiviestintätarpeiden kehitystä. Asetuksen mukaan jos arviointi ”osoittaa, että toimintatapa on riittämätön kehittyvän kysynnän kattamiseksi, olisi voitava tehdä päätös toiseen vaiheeseen siirtymisestä ja uuden räätälöidyn avaruusinfrastruktuurin tai -kapasiteettien kehittämisestä yhden tai useamman julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden kautta, esimerkiksi unionin satelliittioperaattoreiden kanssa”.

Tätä tarpeiden kehitystä on perusteltu useissa tutkimuksissa. Satelliittiviestintää on perinteisesti käytetty puheviestintään ja tiedonsiirtoon syrjäisillä alueilla (esim. merellä), mutta käyttötilanteet kehittyvät nopeasti, mikä edellyttää lyhyen vasteajan suorituskykyä ja maailmanlaajuista kattavuutta. Satelliittiviestintä on perustunut pääasiassa geosynkronisiin (GEO) avaruusaluksiin, mutta tekninen kehitys on mahdollistanut ei-geostationaarisen kiertoradan (NGSO) viestintäjärjestelmien toteuttamisen. Ne koostuvat matalan kiertoradan (LEO) ja keskikorkean kiertoradan (MEO) satelliiteista ja tarjoavat näitä käyttäjien kehittyviä tarpeita vastaavan suorituskyvyn.

Hybridi- ja kyberuhkien lisääntyminen ja alttius luonnonkatastrofeille ohjaavat valtiollisten toimijoiden muuttuvia tarpeita kohti yhteismitallisia satelliittiviestintäratkaisuja, jotka ovat turvallisempia, luotettavampia ja helpommin saatavilla olevia. Kvanttitietokoneiden yleistyminen aiheuttaa lisäuhan. Kvanttitietokoneiden olennaisesti parempien valmiuksien ansiosta niiden odotetaan pystyvän purkamaan tällä hetkellä salattuja tietoja. Eurooppalaista kvanttiviestintäinfrastruktuuria (EuroQCI) koskevan aloitteen tavoitteena on kehittää tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia salausjärjestelmiä, jotka tarjoavat ennennäkemättömän tason viestinnän turvallisuudelle torjumalla tulevaisuuden kvanttilaskentahyökkäyksiä. EuroQCI-ohjelmaa rahoitetaan tällä hetkellä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta sekä Verkkojen Eurooppa -välineen digitaaliosiosta. Lisäksi komission strategisessa ennakointiraportissa todetaan, että digitaalinen hyperyhteenliitettävyys ja teknologinen muutos ovat joitakin tulevien 50 vuoden yleisimmistä megatrendeistä, joita vauhdittaa palvelujen ennennäkemätön kysyntä esimerkiksi datataloudessa ja rahoituksessa.

Tämä kehitys johtaa siihen, että maailmanlaajuisia satelliittiviestintäyhteyksiä pidetään yhä enemmän strategisena resurssina. Tätä varten on käynnissä useita merkittäviä EU:n ulkopuolisia valtion tukemia hankkeita, joilla on erilaisia yhteyksiä koskevia strategisia tavoitteita. Kaikkien suurten avaruusmahtien toteuttama strategisten infrastruktuurien käynnistäminen korostaa sitä, että valtiollisten palvelujen maailmanlaajuinen tarve kasvaa. Niiden tavoitteena on varmistaa häiriönsietokykyiset yhteydet, jotka tukevat paitsi valtioiden turvallisuusoperaatioita myös kriittisten infrastruktuurien yhdistämistä, kriisien hallintaa sekä raja- ja merivalvonnan tukemista.

Tällä hetkellä ei ole matalan tai keskikorkean kiertoradan toimintavalmiita tai valmisteilla olevia EU:n resursseja, jotka voisivat vastata valtion käyttäjien muuttuviin tarpeisiin. Jäsenvaltioiden käytössä olevat valtiollisia palveluja tarjoavat nykyiset satelliittiviestintäkapasiteetit perustuvat rajalliseen määrään GEO-resursseja, ja kattavat pääasiassa Euroopan. Suurin osa kapasiteetista on varattu sotilaskäyttöön, ja sen hallintoa valvotaan tiukasti (esimerkiksi infrastruktuurien omistamisen kautta tai käyttämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joissa sovelletaan tiukkoja sääntöjä). Koska sotilaallisen satelliittiviestinnän palvelut on mukautettu vastaamaan erityisesti sotilaallisia tarpeita erityisesti taajuuksien, salauksen, signaalien erityispiirteiden, päätelaitteiden ja turvallisuusluokittelun osalta, niitä ei voida käyttää useimmissa valtiollisissa siviilisovelluksissa.

Lyhyen vasteajan teknologisen kehityksen vauhdittamana Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Venäjällä on muodostunut erilaisia julkisin varoin tuettuja EU:n ulkopuolisia megakonstellaatioita. Koska näiden erilaisten megakonstellaatioiden määrä on kasvanut valtavasti, taajuuksista ja kiertoratapaikoista esiintyy pulaa. Kun otetaan huomioon myös GOVSATCOM-kapasiteetin rajallinen käyttöikä, on kiire kehittää EU:n avaruusratkaisuihin perustuva turvallinen yhteysjärjestelmä. Ohjelma kattaisi valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen kapasiteettien ja voimavarojen puutteet.

Ohjelman olisi mahdollistettava myös yksityisen sektorin kaupallisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjonta. Tällaiset kaupalliset palvelut mahdollistaisivat erityisesti nopean laajakaistan ja saumattomat yhteydet kaikkialla Euroopassa, poistaisivat katvealueet ja lisäisivät yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä, mukaan lukien maaseutualueet, kaukana sijaitsevat, syrjäiset ja eristyksissä olevat alueet sekä saaret, ja ne tarjoaisivat yhteyksiä unionin ulkopuolella strategisesti kiinnostavilla maantieteellisillä alueilla.

Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus parhaaksi täytäntöönpanomalliksi sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Kumppanuuden avulla voitaisiin hyödyntää EU:n satelliittiviestinnän teknologista ja infrastruktuuripohjaa ja tarjota luotettavia ja innovatiivisia valtiollisia palveluja. Samalla yksityiset kumppanit voisivat täydentää ohjelman infrastruktuuria ylimääräisillä valmiuksilla, joiden avulla ne voivat tarjota kaupallisia palveluja. Kumppanuus optimoisi käyttöönotto- ja käyttökustannukset, koska siinä jaettaisiin valtiollisille ja kaupallisille infrastruktuureille yhteisten komponenttien kehittämis- ja käyttöönottokustannukset, sekä toimintakulut, koska se mahdollistaisi merkittävän vastuunjaon. Se edistäisi innovointia erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja startup-yrityksissä, jotka ottavat käyttöön uusia avaruusteknologioita ja -sovelluksia, jäljempänä ’uusi avaruustoiminta’, mahdollistamalla tutkimukseen- ja kehitykseen liittyvien riskien jakamisen julkisten ja yksityisten kumppanien kesken.

Samanaikaisesti tämän ohjelman kanssa

·Horisontti Eurooppa -puiteohjelman klusterin 4 komponenteista osoitetaan erityinen osuus tutkimus- ja innovointitoimenpiteisiin, jotka mahdollistavat riskien jakamisen julkisten ja yksityisten kumppanien kesken, myös uuden avaruustoiminnan puitteissa mahdollisesti kehitettävien teknologioiden osalta,

·naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) Globaali Eurooppa -toimista osoitetaan erityinen osuus, jotta voidaan jakaa käyttöönotto- ja hyödyntämisriskit julkisten ja yksityisten kumppanien välillä yhteysjärjestelmässä, joka mahdollistaa erilaisten palvelujen ja niistä kertyneen hyödyn tarjoamisen kansainvälisille kumppaneille,