EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.03.1998 
KOM(1998) 140 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
Yhteisön säännöistä valtion tuesta 
terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 
tehdyn komission päätöksen 
N:o 2496/96/EHTY (terästukisäännöf) 
täytäntöönpanosta vuonna 1997 

Komission kertomus yhteisön säännöistä 
valtion tuesta terästeollisuudelle 
18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn 
komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (terästukisäännöt) 
täytäntöönpanosta vuonna 1997 
1. Johdanto 
xYhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 
1996 tehdyn komission päätöksen N.o 2496/96/EHTY1 Gäljempänä 
"terästukisäännöt") 8 artiklassa säädetään, että komissio laatii vuosittain 
kertomuksen päätöksen täytäntöönpanosta neuvostolle ja antaa sen tiedoksi 
myös Euroopan parlamentille ja neuvoa-antavalle komitealle. 
2. Yleiskatsaus 
2.1 Tässä kertomuksessa esitetään ensimmäiset tapaukset, joista komissio 
on tehnyt päätöksen kuudensien terästukisääntöjen mukaisesti. Komissio 
on voinut käyttää EHTY:n terästeollisuuden herkille aloille myönnettävän 
valtiontuen uutta valvontakeinoa yleisesti ottaen tyydyttävästi. 
Kahdessa tapauksessa komissio käytti hyväkseen terästukisääntöjen 6 
artiklan 4 kohdassa sille tarjottuja uusia mahdollisuuksia ja 3 artiklassa 
säädettyä sääntöjen laajennettua soveltamisalaa myöntääkseen EHTY:n 
terästeollisuudelle vapautuksia hiilidioksidiverosta. 
1 EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42. 
EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa tarkoitetuista tapauksista 
aiemmin tehtyjen päätösten täytäntöönpanon seuranta jatkui vuonna 
1997. Komissio jätti neuvostolle seitsemännen2 ja kahdeksannen3 
seurantakertomuksensa, joissa käsiteltiin erityisesti kyseisten yritysten 
rakenneuudistuksia ja luvallisten tukien maksamista. 
2.2 Komissio teki vuonna 1997 viisi lopullista kielteistä päätöstä ja kaksi 
lopullista myönteistä päätöstä. Yhdessä tapauksessa menettely lopetettiin 
asiaomaisten viranomaisten peruttua ilmoituksensa. Komissio päätti ilman 
menettelyn aloittamista olla vastustamatta tukea seitsemässä 
tapauksessa, joista kahdessa se tuli siihen johtopäätökseen, että 
kyseessä ei ollut valtiontuki. Seitsemässä muussa tapauksessa komissio 
päätti aloittaa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan mukaisen 
menettelyn. 
2.3 Kertomuksen 3. luvussa esitetään yksittäiset tapaukset, joista komissio 
teki päätöksen vuonna 1997. Kertomuksessa ei käsitellä niitä komissiolle 
vuonna 1997 ilmoitettuja tapauksia, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 
Tapauksia koskeva tieto esitetään taulukon muodossa liitteessä I. 
3. Terästeollisuuden valtiontuet jäsenvaltioittain 
3.1 Belgia 
3.1.1 Forges de Clabecq/Duferco Clabecq 
Komissio päätti, että Vallonian aluehallituksen Duferco Clabecqille 
myöntämä rahoitustuki, joka toteutettiin hankkimalla 350 miljoonan 
Belgian frangin suuruinen osakkuus yrityksen pääomasta (25 % 
pääomasta) ja myöntämällä yritykselle 550 miljoonan Belgian frangin 
2 SEC (97) 673 lopullinen. 
3 SEC (97) 1898 lopullinen. 
suuruinen laina kymmeneksi vuodeksi, on aito markkinatalouden 
tavanomaisen käytännön mukainen riskipääomasijoitus. 
Kyseinen rahoitustuki ei siis ole valtiontukea. 
Päätellessään, että kyse ei ole valtiontuesta komissio otti 
pääomaosakkuuden osalta huomioon, että SWS (Société Wallonne pour 
la Sidérurgie) hankki 25 prosentin vähemmistöosuutensa samoin ehdoin 
ja samaan aikaan kuin yrityksen osake-enemmistön omistava yksityinen 
sijoittaja. 
Yksityisellä osakkaalla on vankka taloudellinen asema, ja uusi sijoitus on 
osa sen yritysstrategiaa. Strategian mukaisesti yritys tekee sijoituksia, 
joiden avulla yksityiskohtainen teollisuusstrategia toteutetaan 
käytännössä. Yrityksen käyttökateprosentin arvioidaan 
liiketoimintasuunnitelmassa olevan positiivinen toisesta vuodesta alkaen 
ja toiminnan olevan voitollista viidennestä vuodesta alkaen. 
Lainan ei katsottu olevan valtiontukea, sillä riski lainapääoman 
maksamatta jättämisestä jakautui molemmille osakkeenomistajille 
suhteessa niiden omistusosuuteen. Lainasta maksetaan myös 
puolivuosittain korkoa, joka ei ole riippuvainen yrityksen tuloksesta. Korko 
on kiinteä 5,55 prosenttia vuodessa kymmenen vuoden ajan ja vastaa sitä 
viitekorkoa, jota komissio on käyttänyt 1. elokuuta 1997 alkaen 
määrittääkseen, sisältävätkö Belgian valtion myöntämät lainat 
valtiontukea. Korkoa voidaankin pitää tämänkaltaisiin lainoihin ja riskeihin 
sovellettavana markkinakorkona. 
3.2 Saksa 
3.2.1 Investointiohjelma ympäristön saastumisen vähentämiseksi 
Komissio aloitti tammikuussa 1996 menettelyn, joka koskee Saksan 
tukijärjestelmää. Järjestelmän tavoitteena oli edistää hankkeita, joilla 
pyrittiin osoittamaan, miten tuotantomenetelmien ja tekniikan sovellukset 
voivat auttaa merkittävästi vähentämään ilman ja veden saastumista, 
supistamaan jätemääriä sekä laskemaan melutasoa. 
Komissio katsoi, että järjestelmän mukaisesti myönnetyn tuen intensiteetti, 
50 prosenttia, oli liian korkea, koska esittelyhankkeet ovat varsin lähellä 
markkinoita. Lisäksi komissio katsoi, että tukeen oikeuttavat kustannukset 
eivät olleet ainoastaan tutkimus- ja kehitystoiminnan (T&K) kustannuksia, 
vaan niihin saattoi sisältyä myös investointikustannuksia. 
Komissio lopetti menettelyn lokakuussa Saksan viranomaisten peruttua 
ilmoituksen. Mitään toimenpiteitä ei ole toteutettu. 
3.2.2 Eisen- und Stahlwalzwerke Rötzel GmbH 
Komissio päätti heinäkuussa aloittaa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 
kohdan mukaisen menettelyn Saksaa vastaan niiden takausten osalta, 
joita Nordrhein-VVestfalenin osavaltio oli myöntänyt vuonna 1995 Eisen-
und Stahlwalzwerke Rötzel GmbH -nimiselle yritykselle. 
Takauksen määrä oli 80 prosenttia investointitarkoituksiin myönnetystä 15 
miljoonan Saksan markan suuruisesta pankkiluotosta. 
3.2.3 Gröditzer Stahlwerke ja Walzwerk Burg GmbH 
Komissio aloitti heinäkuussa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan 
mukaisen menettelyn, joka koskee kyseisten yritysten yksityistämistä sekä 
eräitä vuosina 1993-1996 maksettuja rahoitustukia. 
Komissiolla oli vahvoja epäilyksiä siitä, että yksityistämisprosessiin, jossa 
yritykset myytiin Georgsmariënhûtte GmbH.n tytäryhtiöille, sisältyi 
valtiontukea. 
Rahoitustuista komissio tutki korottomien lainojen muodossa myönnettyä 
96,9 miljoonaan Saksan markan suuruista investointitukea ja osakaslainan 
muodossa myönnettyä 166,8 miljoonan Saksan markan suuruista 
toimintatukea. Osakkaat olivat tuolloin valtion virastoja. Menettely koskee 
lisäksi joitakin takauksia ja avustuksia. 
Komissio on tässä tapauksessa sitä mieltä, että Gröditz GmbH on yritys, 
jonka toimialana on teräksen tuotanto, joten sitä koskee EHTY:n 
perustamissopimuksen 80 artikla, vaikka yritys valmistaakin lähinnä muita 
kuin EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita. 
Koska yritys valmistaa kuitenkin myös EHTY-sopimuksen soveltamisalaan 
kuuluvaa terästä ja myy osan sopimukseen kuuluvasta terästuotannostaan 
markkinoilla, komissio katsoi, että sillä oli riittävät perusteet soveltaa 
yritykseen EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklaa. 
3.2.4 MCR Gesellschaft fur metallurgisches Recycling mbH 
Komissio teki joulukuussa 1994 myönteisen päätöksen yritykselle 
myönnettävästä alueellisesta investointituesta. 
Päätös tehtiin edellisten terästukisääntöjen 1 ja 5 artiklan perusteella4. 
Joulukuussa 1997 komissio päätti aloittaa terästukisääntöjen 6 artiklan 5 
kohdan mukaisen menettelyn. Se koskee kahta myönnettyä lainaa, jotka 
ovat yhteensä 97 miljoonaa Saksan markkaa, lainatakausta sekä aiemmin 
myönnettyä 24 miljoonan Saksan markan avustusta. 
Lainoilla ja lainatakauksella oli tarkoitus kattaa ympäristönsuojelusta 
aiheutuvia kustannuksia, mutta komissiolla oli vahvoja epäilyjä siitä, 
täyttääkö kyseinen hanke kaikki terästukisääntöjen ja 
ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen 
edellytykset5. 
Yhteensä 24 miljoonan Saksan markan suuruinen avustus myönnettiin 
joulukuussa 1994, ja se oli tarkoitus maksaa yritykselle saman vuoden 
loppuun mennessä. Komissio päätti aloittaa menettelyn saatuaan tietää, 
että avustusta ei ollut maksettu määräajassa. 
Se alkoi myös valmistella terästukisääntöjen 6 artiklan 4 kohdan 
mukaisesti päätöstä avustuksen maksamisen lykkäämisestä. 
3.2.5 Georgsmarienhutte 
Komissio aloitti heinäkuussa terästukisääntöjen mukaisen menettelyn 
tutkiakseen, sisältyykö valtiontukea niihin ympäristövelvoitteiden 
lievennyksiin, jotka Niedersachsenin osavaltio myönsi Osnabruckin 
lähellä sijaitsevalle EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan 
kuuluvaa terästä valmistavalle Georgsmarienhutte GmbHMe. 
Ympäristövelvoitteet koskevat teollisuuspölyn kierrätystä ja käsittelyä. 
4 EYVLL362, 31.12.1991, s. 57. 
5 EYVLC72, 10.3.1994, s. 3. 
Saksalaiseen K/öc/cner-konsemiin kuuluvien terästeollisuuden yritysten 
rahoitus uudistettiin vuonna 1993 velkojien välisellä sopimusmenettelyllä. 
Myöhemmin Georgsmarienhuttessä sijaitseva tytäryhtiö Klöckner 
Edelstahl GmbH myytiin, ja sen nimi muuttui Georgsmarienhutte 
GmbH:ks\. Sopimusmenettelyn aikana Niedersachsenin osavaltio vapautti 
yrityksen velvoitteesta käsitellä tai kierrättää teräksen 
valmistusprosessissa syntyvää teollisuuspölyä. Myöhemmin osavaltio 
antoi Niedersächsische Landesentwicklungsgesellschaft mbH -nimisen 
valtionyrityksen tehtäväksi huolehtia teollisuuspölyn asianmukaisesta 
käsittelystä. Valtionyritys antoi puolestaan Georgsmarienhutten tehtäväksi 
huolehtia pölyn kierrättämisestä ja maksoi siitä 61,64 miljoonaa Saksan 
markkaa. 
Komissio katsoo, että valtion myöntämä lievennys, joka koskee 
julkisoikeuden mukaista yleistä teollisuusjätteen käsittely- tai 
kierrätysvelvoitetta ja joka perustuu "saastuttaja maksaa" -periaatteeseen, 
vähentää asianomaisen yrityksen tuotantokustannuksia ja saattaa sen 
vuoksi olla terästukisääntöjen vastaista toimintatukea. 
3.2.6 Elbe Stahlwerk Feralpi GmbH 
Komissio aloitti marraskuussa terästukisääntöjen mukaisen valtiontukea 
koskevan menettelyn. Kyse on 9,4 miljoonan Saksan markan 
investointituesta ja 42 miljoonan Saksan markan takauksista, jotka 
Sachsenin osavaltio myönsi Riesassa sijaitsevalle EHTY:n 
perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa terästä valmistavalle 
ESF Elbestahlwerk Feralpi GmbH -yritykselle. Komissio oli saanut tietää, 
että osaa investointituesta, joka myönnettiin vuosina 1993-1994 
erityispoikkeuksella entisen DDR:n alueella sijaitseville terästeollisuuden 
yrityksille, oli ehkä käytetty väärin toimintakustannuksiin. Komissio oli 
myös saanut tietää, että entistä Itä-Saksaa koskevan poikkeuksen 
voimassaolon lakattua kyseisille yrityksille oli myönnetty ylimääräistä 
investointi-ja toimintatukea vuosina 1995-1996. Tukea myönnettiin ilman 
ennakkoilmoitusta, ja näin siis rikottiin terästukisääntöjen 
menettelysääntöjä. Komissio kehotti Saksan hallitusta toimittamaan 
huomautuksensa keskeyttämismääräyksestä, jonka komissio aikoo antaa 
kaikkien ESF Elbestahlwerk Feralpi -yritykselle myönnettävien lisätukien 
maksamisesta. 
3.2.7 Stahlwerke Bremen GmbH 
Komissio päätti kesäkuussa, että Bremenissä sijaitsevan julkisen 
sijoitusyhtiön Hanseatische Industriebeteiligungen GmbH.n (Hibeg) 
suunnittelema sijoitus Stahlwerke Bremen GmbH.n pääomaan ei 
sisältänyt valtiontukea. 
Stahlwerke Bremenin osakkaat ovat belgialainen terästeollisuuden yritys 
Sidmar NV (67,6835 %) ja Hibeg (32,3165 %). Ne aikoivat sijoittaa 150 
miljoonaa Saksan markkaa yhtiönsä pääomaan rahoittaakseen tiettyjä 
investointeja, joiden katsotaan edistävän Stahlwerke Bremenin 
kannattavuutta. Osakkaat suunnittelivat rahoittavansa pääomasijoituksen 
osakkeiden omistusosuuksiensa mukaisesti. Valtion osuudesta oli 
ilmoitettava komissiolle terästukisääntöjen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 
Komissio tutki suunniteltuja rahoitusjärjestelyjä ja päätti, että Bremenin 
toimet olivat tavanomaista yksityisten sijoittajien toimintaa markkinoilla. 
3.3 Kreikka 
3.3.1 Halyvourgia Thessalias 
Komissio hyväksyi syyskuussa Halyvourgia Thessalias SA -nimiselle 
terästeollisuuden yritykselle myönnetyn alueellisen investointituen 
terästukisääntöjen 5 artiklan mukaisesti. 
Sijoitus kohdistui uuden ohjatun jäähdytysjärjestelmän ja uuden 
huipputeknisen leikkurin hankintaan ja asennukseen sekä 
jäähdytysalustan siirtämiseen tuotantolaitoksessa. 
Tuki koostui 69,6 miljoonan ja 26,4 miljoonan Kreikan drakman suuruisista 
kahdesta avustuksesta, ja 114 miljoonan drakman suuruisesta 
pankkilainojen korkotuesta. 
Sijoitus ei lisännyt tuotantokapasiteettia. 
3.4 Italia 
3.4.1 Acciaieria ISP Cremona. 
Komissio ilmoitti huhtikuussa, että 25,9 miljardin Italian liiran avustus 
Acciaieria ISP CremonaWe soveltuu terästukisääntöjen 2 artiklan nojalla 
yhteismarkkinoille. 
Tutkimus- ja kehitystoiminnan avulla on määrä tunnistaa ja määrittää 
tehdastuotannon tekniset edellytykset ruostumatonta terästä valmistavassa 
ISP:n tuotantolaitoksessa sekä edellytykset saada suoraan 
kuumavalmistukseen ne alle 1,5 mm:n paksuiset tulkit läpäisevät austeniittiset 
teräslevyt, joita ei voida valmistaa nykyisissä valssilaitoksissa. 
Tutkimus- ja kehitystoiminnan katsottiin olevan teollista tutkimusta, ja 36,6 
prosentin suuruinen tuen intensiteetti oli huomattavasti alle 50 prosentin 
enimmäismäärän. Tuen kannustavan vaikutuksen edellytyksen voidaan 
myös katsoa täyttyneen hankkeisiin liittyneiden erityisten riskien ja 
kustannusten perusteella ja siksi, että Cremonan tutkimus- ja 
kehitystoiminnan kustannukset ovat lähes 4,5 prosenttia yrityksen 
liikevaihdosta. Kustannukset ovat siis huomattavasti korkeammat kuin 
muiden teräksentuotantoyritysten keskimääräiset tutkimus- ja 
kehitystoiminnan kustannukset (noin 1-2 %). 
3.4.2 Bresciani 
Helmikuussa komissio päätti lopettaa menettelyn, joka oli aloitettu Italian 
yksityisen terästeollisuuden purkamisen yhteydessä kuudelle 
terästeollisuuden yritykselle myönnettyjen valtiontukien vuoksi. Komissio 
oli kuitenkin aloittanut huhtikuussa 1996 menettelyn niiden valtiontukien 
osalta, jotka Italian valtio oli suunnitellut myöntävänsä seuraaville 
yrityksille: Diano, Lamifer, Demafer, LMV, MAO ja Sidercamuna. 
Tutkittuaan tapaukset komissio totesi, että lukuun ottamatta MAO:ia ja 
Dianoa, joille myönnetyt tuet voitiin hyväksyä, muiden yritysten tuet täyttivät 
kaikki muut terästukisääntöjen 4 artiklan edellytykset paitsi säännöllisen 
tuotannon edellytystä. Komissio huomautti tässä yhteydessä, että Italian 
viranomaisten toimittamista perusteista (voimassa oleva sähkösopimus, 
tehtaiden investoinnit ja huoltotyöt, henkilöstö jne.) ei käynyt ilmi, että 
yrityksillä oli säännöllistä tuotantoa, vaan että ne olivat 
tuotantovalmiudessa. 
Komissio katsoikin, että tuotannon säännöllisyyttä koskeva edellytys ei 
täyttynyt kyseisessä neljässä tapauksessa eikä Italian valtio kyennyt 
väitteillään oleellisesti muuttamaan komission ensimmäistä arviota, joka 
tehtiin silloin kun menettely päätettiin aloittaa. 
3.4.3 Ferdofin Sri 
Komissio päätti huhtikuussa lopettaa kielteisellä päätöksellä menettelyn, 
joka koski Ferdofin Sr/Ile julkisista varoista myönnettyä rahoitusta. 
Havaittuaan, että Italian viranomaiset olivat menettelyn aloittamisen jälkeen 
päättäneet luopua aikomuksestaan maksaa Feroto/znille Italian lain N:o 
95/1979 2 a artiklan perusteella tukea, komissio selvitti, sisältyykö itse lakiin 
valtiontukea. 
Italian lainsäädännön säätelemiä konkurssimenettelyjä sovelletaan kaikkiin 
yrityksiin. Kyseistä menettelyä sovelletaan sitä vastoin vain suuryrityksiin, 
toisin sanoen niihin maksukyvyttömiin yrityksiin, joissa on vähintään 300 
työntekijää. 
Valtion varojen siirtämisen osalta komissio totesi, että erityiseen 
hallintomenettelyyn sisältyy tiettyjä taloudellisia etuja, jotka merkitsevät 
valtion varojen siirtoa ja joilla on vaikutusta valtion talousarvioon. 
Komissio päätyi näin ollen toteamaan, että kyseinen laki on valtiontukea. 
Tapausta koskevista asiakirjoista käy ilmi, että kyseistä julkista 
rahoitustukea ei voida käyttää ympäristönsuojeluun, tutkimus- ja 
kehitystoimintaan eikä myöskään tuotantolaitosten sulkemiseen. 
3.5 Luxemburg 
3.5.1 ARBED S.A ja ARES S.A.. 
Ilmoitetut tuet koskevat hankkeita, jotka aloitettiin ja toteutettiin vuosina 1995-
1996. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien 
yhteisön puitteiden6 6.5 kohdassa kuitenkin todetaan, että komissio tutkii 
erityisen tarkkaan tuen kannustusvaikutuksen varmistaakseen, ettei kyseessä 
EYVLC45, 17.2.1996, s. 5. 
10 
ole toimintatuki. Komissio kiinnittää erityistä huomiota markkinaläheisiin 
tutkimushankkeisiin ja tapauksiin, joissa huomattava osa tutkimus- ja 
kehitystoiminnan kustannuksista on jo suoritettu ennen tuen hakemista. 
Komissio toteaakin, että koska hankkeet on jo toteutettu ilman julkista 
rahoitustukea, on erittäin vaikea osoittaa toteen, että tuella olisi 
kannustusvaikutus tai että yritykset eivät olisi toteuttaneet tutkimus- ja 
kehittämishankkeitaan ilman julkista tukea. 
Edellä mainittujen yhteisön puitteiden 6.1 kohdassa määrätään edelleen, että 
tutkimus-ja kehitystoiminnan olisi kannustettava yrityksiä harjoittamaan niiden 
tavanomaisen T & K -toiminnan lisäksi myös sitä tukevaa toimintaa. Tapausta 
koskevista asiakirjoista käy kuitenkin ilmi, että Luxemburgin viranomaiset eivät 
ole perustelleet, miksi asiakirjoissa esitetyt toiminnat eivät olisi yrityksen 
tavanomaista toimintaa eivätkä esittäneet, miten tuki kannustaisi kyseisiä 
yrityksiä toteuttamaan tavanomaisten T & K -toimiensa lisäksi myös muita T & 
K -toimia. 
Komission oli siis erittäin vaikea päättää, soveltuvatko tuet yhteismarkkinoille. 
Se aloittikin kyseisten tukien osalta terästukisääntöjen 6 artiklan 5 kohdan 
mukaisen menettelyn. 
3.6 Ruotsi, Tanska ja Alankomaat 
3.6.1 Hiilidioksidivero 
Ruotsin, Tanskan ja Alankomaiden lainsäädännössä on 
hiilidioksidipäästöjen verotusta koskevia säännöksiä. Kyseisen veron ei 
sinänsä katsota olevan valtiontukea. Oleellista laeissa kuitenkin on, että 
eräitä teollisuudenaloja verotetaan keveämmin kuin muita energiaa 
kuluttavia aloja. Tällaiset poikkeukset katsotaan valtiontueksi. Komissio 
hyväksyy kyseiset poikkeukset EY:n perustamissopimuksen nojalla silloin 
kun ne koskevat muita kuin EHTY:n perustamissopimuksen alaisia 
teollisuudenaloja. 
EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva terästeollisuus 
kuluttaa merkittävästi energiaa ja lisää huomattavasti hiilidioksidipäästöjä. 
n 
Jos terästeollisuutta kyseisissä kolmessa jäsenvaltiossa alettaisiin 
verottaa täysimääräisesti, se joutuisi todennäköisesti epäedullisempaan 
asemaan kuin terästeollisuus muissa jäsenvaltioissa, joissa 
hiilidioksidipäästöjä ei veroteta lainkaan. 
Juuri tämä on syynä siihen, että kyseiset kolme jäsenvaltiota ovat 
liittäneet terästeollisuuden niiden teollisuusalojen luetteloon, joiden 
verotusta on kevennetty. 
Tämänkaltainen toimintatuki soveltuu terästukisääntöjen 3 artiklan ja 
ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien 
suuntaviivojen7 perusteella yhteismarkkinoille, joten komissio päätti olla 
vastustamatta tukea. 
Ennen uusia terästukisääntöjä komissio olisi voinut tehdä kyseisen 
päätöksen ainoastaan vetoamalla EHTY:n perustamissopimuksen 95 
artiklaan. 
3.7 Espanja 
3.7.1 Laki 43/1995 
Komissio päätti heinäkuussa tutkia terästeollisuuden yritysten 
vientitoimintaan myönnettyjä verohyvityksiä. Espanjassa sijaitsevilla 
yrityksillä on todellakin oikeus verohyvityksiin, jotka ovat enintään 25 
prosenttia yritysten investoinneista, jos investoinnit koskevat seuraavia 
toimintoja: 
Sivutoimipisteiden tai pysyvien liikelaitosten perustaminen ulkomaille 
sekä ulkomaisten yritysten osakehankinnat tai tavaroiden ja 
palvelujen vientiä harjoittavien tytäryritysten perustaminen 
Ulkomailla toteutettu mainonta ja tiedotus tuotteiden lanseeraamiseksi 
ulkomailla, markkinoille pääsy ja vientimarkkinatutkimus 
Ks. alaviite 5. 
12 
messut, näyttelyt ja muut niiden kaltaiset julkiset tapahtumat, sekä 
Espanjassa järjestettävät kansainväliset tapahtumat. 
Espanjan yritysverotusta koskevassa laissa 43/1995 kodifioidaan 
lainsäädäntö, joka on ollut voimassa vuodesta 1978 eli ennen Espanjan 
liittymistä Euroopan yhteisöön. On kuitenkin huomattava, että toisin kuin 
EY: n perustamissopimuksen säännöissä, EHTY:n perustamissopimuksessa 
ei ole aikaisemmin myönnetyn tuen käsitettä. 
Näin ollen päätöstä voidaan soveltaa arvioitaessa ainoastaan EHTY:n 
sääntöjen mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. 
Edellä mainittu verohyvitysjärjestelmä näyttää olevan luonteeltaan 
valtiontukea, joten se on EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan 
määräysten vastainen. Myös jonkin terästukisäännöissä esitetyn 
poikkeuksen soveltaminen on kyseenalaista. 
13 
JASEN-
VALTIO 
B 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
Dk 
E 
G 
1 
1 
1 
L 
NL 
SE TUEN 
NUMERO 
N 680/97 
N 361/97 
C2/96 
N 301/97 
N 344/97 
NN 85/97 
NN 86/97 
NN 108/97 
N 759/96 
NN 116/96 
N 154/97 
C8/96 
N 119/97 
C 54/95 
N 668/96 
N 72/97 
N 73/97 
N 20/97 
N 742/96 YRITYS 
Duferco 
Clabecq 
Gröditzer 
Stahlvverke 
saastumisen 
vähentäminen 
MCR 
Stahlwerke 
Bremen 
Rötzel 
Georgs-
marienhutte 
Feralpi 
hiilidioksidivero 
Laki 43/1995 
Halyvourgia 
Thessalias 
Ferdofin Sri 
Acciaieria ISP 
Bresciani 
Arbed group 
hiilidioksidivero 
hiilidioksidivero TOIMEN­
PIDE 
pääoma-
osakkuus/ 
laina 
yksityistä­
minen/ 
erilaiset 
tukitoimet 
T&K/ 
investointi­
tuki 
ympäristö/ 
investointi­
tuki 
pääoma­
sijoitus 
takaus 
ympäristö-
velvoit­
teiden 
lieventä­
minen 
investointi/ 
toimintatuki 
poikkeus 
verohyvi­
tykset 
alueellinen 
investointi­
tuki 
takaus 
T&K -tuki 
sulkemis-
tuki 
T&K -tuki 
poikkeus 
poikkeus PAATOS 
ei sisaiia 
valtiontukea 
menettelyn 
aloitus 
menettelyn 
lopetus/ 
ilmoituksen 
peruutus 
menettelyn 
aloitus/ 
keskeytta-
mismaarays 
ei sisaiia 
valtiontukea 
menettelyn 
aloitus 
menettelyn 
aloitus 
menettelyn 
aloitus/ 
keskeytta-
mismaarays 
hyvaksynta 
menettelyn 
aloitus 
hyvaksynta 
lopullinen 
kielteinen 
paatos 
hyvaksynta 
2 lopullista 
myOnteista 
paatasta/ 
4 lopullista 
kielteista 
paatasta 
menettelyn 
aloitus 
hyvaksynta 
hyvaksynta PAlVA-
MAARA 
5/11/97 
15/7/97 
21/10/97 
16/12/97 
18/6/97 
30/7/97 
15/7/97 
18/11/97 
5/2/97 
30/7/97 
16/9/97 
30/4/97 
2/4/97 
26/2/97 
21/5/97 
30/7/97 
26/2/97 JULKAI-
SEMINEN 
EYVL C 20, 
22.1.98 
EYVL C 395, 
31.12.97 
EYVL C 377, 
12.12.97 
ei vieia 
julkaistu 
EYVLC1, 
3.1.98 
EYVL C 328, 
30.10.97 
EYVL C 323, 
24.10.97 
ei vieia 
julkaistu 
EYVL C 197, 
27.6.97 
EYVL C 329, 
31.10.97 
ei vieia 
julkaistu 
EYVL L 306, 
11.11.97 
ei vieia 
julkaistu 
EYVL L 139, 
30.5.97 
EYVL C 250, 
15.8.97 
ei vieia 
julkaistu 
EYVL C 197, 
27.6.97 
14 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 140 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 10 06 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-174-FI-C 
ISBN 92-78-32325-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
/f