Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Raportti ”Unionin aktiivinen kansalaisuus” -ohjelman 2004–2006 arvioinnista /* KOM/2007/0819 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 17.12.2007 KOM(2007) 819 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Raportti ”Unionin aktiivinen kansalaisuus” -ohjelman 2004–2006 arvioinnista SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 3 1.1. Ohjelma 3 1.2. Jälkiarviointi 4 2. ARVIOINNIN KESKEISET TULOKSET 5 2.1. Ohjelmatyö ja tarkoituksenmukaisuus 5 2.2. Ohjelman yleinen toimivuus ja vaikutukset 5 2.3. Ohjelman yleinen tehokkuus 7 2.4. Lisäarvo ja tulosten hyödyntäminen 7 3. SUOSITUKSET JATKOTOIMIKSI 7 3.1. Kansalaisten osallistumisen lisääminen 8 3.2. Johdonmukaisuuden vahvistaminen, kumppanuuksien edistäminen ja synergiaetujen lujittaminen 8 3.3. Yhteyksien parantaminen kansallisiin ohjelmiin ja hankkeisiin 9 3.4. Ohjelman hallinnoinnin parantaminen 9 4. PÄÄTELMÄT 11 1. JOHDANTO Tässä asiakirjassa esitellään vuosina 2004–2006 toteutetun ”Unionin aktiivinen kansalaisuus” -ohjelman[1] ulkoisen jälkiarvioinnin keskeiset tulokset ja suositukset sekä komission näitä suosituksia koskevat vastaukset ja päätelmät. 1.1. Ohjelma Neuvosto perusti yhteisön toimintaohjelman unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi (kansalaisosallistuminen) tammikuussa 2004. Ohjelman tavoitteina oli 1. vahvistaa avointa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa ja lujittaa eri maiden kansalaisten suhteita, 2. edistää ja levittää Euroopan unionin arvoja ja tavoitteita, 3. tuoda Euroopan unionia ja sen toimielimiä lähemmäs kansalaisia ja kannustaa näitä sitoutumaan useammin toimielinten työhön, 4. saada kansalaiset tiiviisti mukaan Euroopan unionin kehittämistä koskeviin pohdintoihin ja keskusteluihin, 5. lujittaa suhteita ja lisätä vaihtoa ohjelmaan osallistuvien maiden kansalaisten välillä myös kehittämällä ystävyyskuntatoimintaa, 6. tukea aktiivisen ja osallistuvan kansalaisuuden edistämisen alalla toimivien järjestöjen aloitteita. Ohjelmalla oli 72 miljoonan euron talousarvio, ja sen erityisenä tarkoituksena oli - tukea toiminta-avustuksin unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla toimivia järjestöjä (eurooppalaisia ajatuksia ja keskustelua edistävät järjestöt sekä eurooppalaisia arvoja ja tavoitteita edistävät pohdintaryhmät), - tukea järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan (kansalaisjärjestöt, Euroopan edun mukaista tavoitetta edistävät yhdistykset ja liitot tai työmarkkinakeskusjärjestöt) alulle panemia hankkeita, - tukea ystävyyskuntatoimintaa. Ohjelman haluttiin synnyttävän muun muassa - toiminta-avustuksilla tuettujen järjestöjen vetämiä toimintaohjelmia, mukaan luettuina tapaamiset, vuoropuhelu EU:n toimielimien kanssa, kannanotot, verkottuminen, hyvien käytäntöjen vaihto ja tiedottaminen; - tapaamisia, koulutusohjelmia ja -välineitä, julkaisuja, kansalaisjärjestöjen organisoimia tiedonlevittämistoimia; - kansalaisten tapaamisia sekä ystävyyskuntatoiminnasta vastaaville henkilöille tarkoitettuja konferensseja, tiedotuskampanjoita ja koulutustapahtumia. Ohjelmalle oli ominaista se, että siitä tuettiin lukuisia pieniä hankkeita: koko ohjelmakaudella (2004–2006) avustuksia myönnettiin 4 062 ystävyyskuntatapahtumalle ja 343:lle kansalaisjärjestöjen hankkeelle ja toiminta-avustuksia myönnettiin 40 pohdintaryhmälle ja kansalaisjärjestölle. Ohjelmasta tuettiin siten suurta määrää tapahtumia ja muita toimia, joihin kansalaiset Euroopan eri maista osallistuivat suoraan. Keskitetysti hallinnoidulle ohjelmalle tämä rakenne oli melkoinen hallinnollinen haaste. Tehtävästä vastanneet yksiköt käsittelivät yli 7 000 avustushakemusta ja 4 500 avustussopimusta. Ohjelma kattoi kaikki 25 jäsenvaltiota. Lisäksi Bulgaria ja Romania liittyivät ohjelmaan vuonna 2005. Uusissa jäsenvaltioissa tai ehdokasmaissa toimivien järjestöjen määrä kasvoi ohjelmakauden kuluessa. Esimerkiksi ystävyyskuntatoiminnassa näissä maissa järjestettyjen tapahtumien osuus lisääntyi vuosina 2004–2006 17 prosentista 24 prosenttiin. 1.2. Jälkiarviointi Jälkiarvioinnin suoritti konsulttiyritys[2]. Arvioinnin yleistavoitteet olivat seuraavat: 7. arvioida niiden toimien vaikutusta, joita toteutettiin unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämistä (kansalaisosallistumista) koskevan yhteisön toimintaohjelman mukaisesti, ja 8. ottaa oppia ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman (2007–2013) toteuttamista varten. Arvioinnissa keskityttiin ohjelman tarkoituksenmukaisuuteen, vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen sekä sen johdonmukaisuuteen muiden unionin aktiivisen kansalaisuuden kehittämistä tukevien hankkeiden kanssa. Arviointi suoritettiin vuonna 2006, ja se perustui vuosien 2004 ja 2005 tietoihin[3]. Euroopan komissio oli antanut sidosryhmien laajaan kuulemiseen perustuvan ehdotuksensa ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmaksi vuonna 2005. Jo tässä kuulemisessa kävi ilmi monia seikkoja, jotka ovat jälkiarvioinnissa sittemmin vahvistuneet. Useat arvioinnissa esitetyistä suosituksista onkin jo sisällytetty uuteen ohjelmaan. Monilla ulkoisen arvioinnin päätelmistä on kuitenkin yhä merkitystä uuden ohjelman toteuttamisen kannalta[4]. 2. ARVIOINNIN KESKEISET TULOKSET 2.1. Ohjelmatyö ja tarkoituksenmukaisuus Ulkoisessa arvioinnissa vahvistui, että unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla tarvitaan kipeästi yhteisön toimia ja että ohjelma vastasi tähän tarpeeseen tarkoituksenmukaisella tavalla. Arvioija vahvisti myös, että erillisten toimien yhdistäminen yhdeksi ohjelmaksi on osoittautunut kannattavaksi. Arvioijan mukaan ohjelman tavoitteet ja toimet olivat kaikkiaan yhdenmukaiset ohjelman yleisen tarkoituksen ja poliittisen kontekstin kanssa. Ohjelmalla oli laaja kirjo kohderyhmiä, jotka oli arvioijan mukaan määritelty selkeästi. Arvioija katsoo, että ohjelman vaatimattoman talousarvion ja sen julkilausuttujen tavoitteiden pitäisi vastata toisiaan paremmin, sillä ohjelman resurssit olivat sen haastavuuteen ja laajuuteen nähden vähäiset. Arvioijan mukaan tämä voi synnyttää kuilun ohjelman tavoitteiden ja niiden tulosten välillä, joita sillä voidaan tosiasiassa saavuttaa. 2.2. Ohjelman yleinen toimivuus ja vaikutukset Ohjelmalla onnistuttiin parhaiten lujittamaan eri maiden kansalaisten välisiä suhteita ja lisäämään vaihtoja: 75 prosenttia vastaajista ilmoitti suurelta osin saavuttaneensa tämän tavoitteen. Vastaajista 45 prosenttia katsoi, että ohjelmalla oli suurelta osin saavutettu EU:n arvojen edistämistä ja levittämistä koskeva tavoite. Vain 31 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että ohjelmalla kyettiin tuomaan EU lähemmäksi kansalaisia. Nämä havainnot osoittavat, että ohjelma onnistui paremmin horisontaalisessa tehtävässään eli EU:n kansalaisten, kansalaisjärjestöjen ja kuntien välisten yhteyksien lujittamisessa kuin vertikaalisessa ulottuvuudessaan eli EU:n lähentämisessä kansalaisiin. Jälkimmäinen tehtävä on siis erityisen tärkeä haaste myös uudelle ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmalle. Arvioijan mielestä ohjelman toimintojen tärkeimpiä tuloksia olivat konkreettiset tuotteet (kuten julkaisut), menetelmiä koskeva oppiminen, kokemukset ja tieto, poliittiset opetukset ja yhteistyön lisääntyminen Euroopassa sekä tietoisuuden lisääminen kansalaisuusasioista ja toisista kulttuureista. Ohjelmalla saavutettiin merkittäviä tuloksia myös edunsaajien valmiuksien kehittämisessä. Ohjelman vaikutukset voidaan jakaa neljään ryhmään: a) EU:n kansalaiset tuntevat EU:n toimintaa paremmin. - Osallistujat ovat kiinnostuneempia EU:ssa käytävistä keskusteluista ja sen politiikoista ja ymmärtävät niitä paremmin. Jotkin järjestöt ilmoittivat, että hankkeiden osanottajien kiinnostus EU:n hankkeisiin oli lisääntynyt. - Yksittäisten kansalaisten on helpompi lähestyä EU:n toimielimiä. b) EU:n laajuiset ja valtakunnalliset kansalaisjärjestöt ovat vahvistuneet. - Verkottuminen: Monet järjestöt ilmoittivat, että niiden hankkeet olivat johtaneet uuden verkoston syntymiseen tai olemassa olevan verkoston jäsenmäärän huomattavaan kasvamiseen. - Järjestöjen toiminta parantui. Kansalaisyhteiskuntahankkeissa EU:n rahoitus houkutteli hyvin usein rahoitusta myös muilta organisaatioilta – sekä yksityisiltä että julkisilta. - EU:hun liittyvät asiat kiinnostavat enemmän, sen toiminnasta on tullut kestävämpää ja EU:n muiden rahoituslähteiden käyttö on lisääntynyt. Lähes puolet osallistuneista järjestöistä ilmoitti, että osallistuttuaan tähän ohjelmaan ne olivat kiinnostuneempia lähtemään mukaan muihinkin EU:n toimiin. - Kansalaistoiminnassa mukana olevien järjestöjen tuloksellisuus parani. Toiminta-avustusten katsottiin merkittävästi auttaneen parantamaan järjestöjen toimintakykyä ja tuloksellisuutta unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla. - Arvostuksen lisääntyminen. Monet järjestöt ilmoittivat, että EU:n avustuksen saaminen merkitsi tunnustusta ja antoi siksi paikallistason uskottavuutta hankkeeseen kuuluville toimille. c) Vuorovaikutus on lisääntynyt ja ystävyyskuntien väliset kansainväliset verkostot ovat vahvistuneet. - Euroopan laajuinen toiminta on lisääntynyt. - Ystävyyskuntaverkostot kehittyivät ja vahvistuivat ohjelman ansiosta. Monet kunnat ovat luoneet uuden verkoston tai lujittaneet ja laajentaneet olemassa olevaa verkostoaan, ja yhä useampi ystävyyskuntatapahtuma on ollut monenvälinen. d) EU:n politiikan suunnittelussa on otettu enemmän huomioon kansalaisjärjestöjen panos. - Osallistuminen poliittisen keskusteluun ja lakien säätämiseen. Osa tuetuista järjestöistä osoittautui tärkeiksi asiantuntemuksen ja tiedon lähteiksi, joista oli hyötyä sekä jäsenvaltioiden että EU:n poliittisille päättäjille. Monissa tapauksissa niiden työ on vaikuttanut suoraan poliittisiin tai lainsäädännöllisiin muutoksiin joko jäsenvaltioissa tai EU:ssa. Yksi esimerkki poliittisesta muutoksesta tai poliittisesta vaikutuksesta on eurokansalaisen toimintapalvelukeskuksen (ECAS) laatima, työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:ssa koskeva raportti, jota Euroopan komissio käytti sittemmin lähteenä asiaa koskevassa omassa työssään. Samanlainen vaikutus on ollut joillakin muilla toiminta-avustuksen saaneilla järjestöillä, esimerkiksi Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumilla palveludirektiivin valmistelutyössä, Free Trials Abroad -järjestöllä tai Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistyksellä, joka vaikutti Belgian pakolaisia koskevan lainsäädännön muuttamiseen[5]. Arviointi sisältää siis näyttöä ohjelman tavoitteiden mukaisista vaikutuksista. 2.3. Ohjelman yleinen tehokkuus Arviointi osoittaa, että edunsaajat olivat kaikkiaan tyytyväisiä tehokkuuteen, jolla Euroopan komissio hallinnoi ohjelmaa. Esimerkiksi 74 prosenttia vastaajista piti hakemuslomakkeita ja muita asiakirjoja selkeinä. Edunsaajat korostivat myös, että suora yhteydenpito komission virkamiehiin sujui hyvin. Arvioija kuitenkin huomautti, että hankkeiden ja avustusten hallinnoinnista vastaavat komission virkamiehet vaihtuivat usein, mitä edunsaajat pitivät ongelmallisena. Arvioinnissa mainitaan ohjelman hallinnoinnin tärkeimpinä parantamiskohteina maksujen viivästyminen ja komissiolta saatu verrattain vähäinen palaute siitä, kuinka tyytyväinen se oli saavutettujen tulosten laatuun. Edunsaajat kaipasivat myös lisää tietoa, tukea kumppaneiden etsimisessä sekä ohjelmatoimintoja koskevaa neuvontaa ja ohjausta. 2.4. Lisäarvo ja tulosten hyödyntäminen Ohjelman lisäarvo koostui lähinnä rahoitettujen toimien eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamisesta sekä EU:n kansalaisille tarjoutuneesta mahdollisuudesta suoraan osallistumiseen heidän taustastaan riippumatta. Noin 80 prosenttia vastanneista edunsaajista ilmoitti, että he eivät olisi voineet saada toiminnalleen rahoitusta muualta. Arvioijan mukaan ”Unionin aktiivinen kansalaisuus” -ohjelmassa olisi kyetty sekä levittämään että hyödyntämään tuloksia paremmin erityisesti EU:n tasolla. Hankkeiden tuloksista tiedotettiin ennen kaikkea paikallisesti, ja vain pieni osa järjestöistä levitti tietoa EU:n laajuisesti. Tuloksista tiedottaminen muille hankkeille oli myös vähäistä. Arvioijan mukaan vain pieni osa vastaajista sai tietää muiden hankkeiden tuloksista. Arviointiraportissa esitellään seitsemän esimerkkiä parhaista käytännöistä. Nämä tapaustutkimukset ovat myös hyviä esimerkkejä tiedonlevittämistoimista. Esimerkiksi italialainen ystävyyskuntahanke Specchiassa sai valtakunnallista näkyvyyttä ja heijastui lisäksi paikalliseen talouselämään ja julkishallintoon. ECAS:in tapaus on hyvä esimerkki siitä, miten tietyt toimet voivat näkyä tiedotusvälineissä koko Euroopassa [6] . . 3. SUOSITUKSET JATKOTOIMIKSI Tässä osassa esitellään neljää pääaihepiiriä koskevat suositukset sekä toimet, joita Euroopan komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa niiden perusteella. 3.1. Kansalaisten osallistumisen lisääminen Kansalaisten ja heidän järjestöjensä suoraa osallistumista uuden ohjelman tavoitteiden ja toimien suunnitteluun pidettiin tärkeänä. Lisäksi oli kehitettävä uusia toimenpiteitä, joilla EU saataisiin tuotua lähemmäksi kansalaisia. Ennen ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman hyväksymistä keskeisten sidosryhmien kanssa järjestettiin useita kuulemistilaisuuksia, joissa nämä voivat antaa palautetta ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman sisällöstä, tavoitteista ja täytäntöönpanosta. Käytäntöä jatketaan koko ohjelmakauden ajan käymällä rakenteellista vuoropuhelua ohjelman eri osa-alueita edustavien eurooppalaisten katto-organisaatioiden verkostojen kanssa. Lisäksi kansalaisten suora osallistuminen ohjelman toimintojen täytäntöönpanoon on tärkeä osa uuden ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman tointa 1. Uuteen ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmaan on sisällytetty kansalaispaneeleja ja muita uudenlaisia toimintoja uusia toimenpiteitä käyttäen. Näitä toimintoja kokeillaan parhaillaan pilottihankkeissa. Uudet toimenpiteet tuodaan osaksi ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmaa vuodesta 2008 alkaen pilottihankkeiden analyysin pohjalta. Uuteen ohjelmaan sisältyy myös näkyvyyttä lisääviä tapahtumia, joihin kutsutaan paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja Euroopan kansalaisten edustajia ilmaisemaan mielipiteensä Euroopan yhdentymisen tulevasta etenemisestä ja kansalaisten roolista tässä prosessissa. 3.2. Johdonmukaisuuden vahvistaminen, kumppanuuksien edistäminen ja synergiaetujen lujittaminen Euroopan komission mukaan ohjelman sisäisen johdonmukaisuuden vahvistaminen on haasteellista. Haaste heijastuu uudessa ohjelmassa, ja siksi ohjelman tavoitteilla ja painopisteillä pyritään vahvistamaan uuden ohjelman eri toimien välistä johdonmukaisuutta. Tulevalla ohjelmakaudella painotetaan voimakkaasti kumppanuuksia ja monialaisia näkökulmia, jotka yhdistävät kansalaisyhteiskunnan, poliittiset päättäjät ja liike-elämän. Tämä puolestaan lujittaa ohjelmasta rahoitettujen eri osa-alueita edustavien toimintojen ja erityyppisten järjestöjen välisiä synergiaetuja ja verkostoitumista. Yksi uuden ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman painopisteistä onkin monialaisten kumppanuuksien edistäminen ja sellaisten hankkeiden tukeminen, jotka perustuvat kansalaisjärjestöjen, paikallisviranomaisten, pohdintaryhmien, valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden eri toimijoiden yhteistyöhön. Läheisempien suhteiden luominen vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisten ja 30. huhtikuuta 2004 jo EU:n jäsenvaltioina olleiden maiden kansalaisten välille on yksi uuden ohjelman erityistavoitteista, ja vanhoissa ja uusissa jäsenvaltioissa toimivien järjestöjen välisiä kumppanuuksia tuetaan voimakkaasti. Tämä kuvastuu myös avustusten myöntämisperusteissa, joita käytetään ohjelman kaikissa toimissa. Euroopan komissio uskoo, että vuosia 2007–2013 koskevassa ohjelmasukupolvessa yhteisön ohjelmien keskinäiset synergiaedut ovat entistä paremmat. Synergiaetuja on kehitettävä ohjelmien täytäntöönpanossa, ja näin tapahtuukin ohjelmien elinkaaren aikana. Komissio suunnittelee parhaillaan uutta horisontaalista menettelyä, jolla tiedotetaan tuloksista koulutuksen, kulttuurin, nuorison ja kansalaistoiminnan alalla. Tarkoituksena on luoda uusia yhteyksiä eri ohjelmien välille. 3.3. Yhteyksien parantaminen kansallisiin ohjelmiin ja hankkeisiin Yhteyksiä aktiivisen kansalaisuuden alalla toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin ja hankkeisiin olisi edistettävä parantamalla kontakteja kansalaisosallistumisesta vastaaviin kansallisiin viranomaisiin. Euroopan komissiokin katsoo, että yhteyksiä unionin aktiivista kansalaisuutta edistävien EU:n ja jäsenvaltioiden toimien välillä on vahvistettava. Yhdistäminen lisää jäsenvaltioiden sitoutumista unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla toteutettaviin toimiin. Säädöksellä, johon ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelma perustuu, perustetaan myös ohjelmakomitea, joka avustaa Euroopan komissiota ohjelman täytäntöönpanossa. Käytännössä tämä tarkoittaa, että Euroopan komissiolla on tilaisuus käydä vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa ohjelmaan liittyvistä asioista. Jäsenvaltiot ovatkin jo kiinnittäneet enemmän huomiota unionin aktiivista kansalaisuutta koskeviin kysymyksiin, mikä saattaa tiivistää yhteyksiä uuden ohjelman ja alan kansallisten hankkeiden välillä. Monet jäsenvaltiot ovat lisäksi perustamassa koordinaatio- ja tukirakenteita ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelmalle. Niillä on tiedottava ja tietoa levittävä tehtävä, mutta ne voivat myös välittää Euroopan komissiolle palautetta ohjelman täytäntöönpanosta ja unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla toteutettavista kansallisista ohjelmista, hankkeista ja politiikoista. 3.4. Ohjelman hallinnoinnin parantaminen Ohjelman hallinnoinnin parantamista koskevat suositukset ovat seuraavat: a) Rahoitus ja hallinto - nopeutetaan edunsaajille suoritettavia maksuja ja yksinkertaistetaan tilinpäätösmenettelyjä, - perustetaan erityinen tukipiste Euroopan komissioon tai toimeenpanovirastoon palvelemaan hankkeita jatkuvasti koko niiden elinkaaren ajan, - tarjotaan hakemusten jättämistä ja tukikelpoisuusperusteita koskevaa lisäohjausta, - vähennetään avustusten myöntämisestä vastaavan henkilöstön vaihtuvuutta. b) Seuranta ja arviointi - toteutetaan seurantakäynnit paikalla seurantajärjestelyjen parantamiseksi, - määritellään vertailuarvot ja indikaattorit hankkeiden ja koko ohjelman onnistumisen mittaamiseksi, - annetaan hankkeille ohjausta siitä, mitä tietoja on kerättävä hankekohtaisia arviointeja varten. c) Lisäarvo, tiedon levittäminen ja kumppanien haku - jäsennetään ohjelmatoiminnot ja tuetaan näkyvämpiä, laajempia hankkeita, - edistetään tulosten ulkoista käyttöä (esimerkiksi ottamalla tiedottamis- ja hyödyntämissuunnitelmat yhdeksi valintakriteeriksi), - parannetaan hanketulosten levittämistä perustamalla verkkoarkisto sekä laatimalla tapaustutkimuksia ja hyviä käytäntöjä käsitteleviä oppaita, - tuetaan kumppanien etsintää, - suunnitellaan ohjelmalogo ja velvoitetaan hankkeet tiedotustoimiin viestimiä hyödyntäen. Euroopan komissio pitää näitä ehdotuksia hyödyllisinä ja on jo tehnyt joitakin järjestelyjä ohjelman hallinnoinnin parantamiseksi. Toimeenpanoviraston perustaminen vahvistaa huomattavasti ohjelman hallinnointia. Se mahdollistaa avustusten myöntämistä koskevien hallintojärjestelmien vakaamman kehittämisen ja henkilöstön vaihtuvuuden vähentämisen. Vastikään käyttöön otetut yksinkertaisemmat menettelyt, kuten kiinteämääräisten avustusten ja online-välineiden laaja käyttö, ovat asiaa koskevien suositusten mukaisia. Komissio on laatinut kattavan ohjelmakaavion, joka tarjoaa mahdollisille edunsaajille runsaasti ennustettavuutta ja vakautta. Monivuotiset kumppanuudet merkitsevät nekin edunsaajille huomattavaa yksinkertaistusta ja parannusta. Edunsaajille tarjolla olevaa tukea on uudella ohjelmakaudella jo lisätty, ja sitä kehitetään edelleen esimerkiksi hajautettujen tuki- ja tiedotusrakenteiden avulla. Uusi ohjelma sisältää myös monivuotisten kumppanuuksien kaltaisia uutuuksia, joiden avulla toimintoja on helpompi jäsennellä. Tämä tarjoaa toiminnoille ja niiden tuloksille enemmän näkyvyyttä ja komissiolle mahdollisuuden luoda tiiviimmät kumppanuussuhteet edunsaajajärjestöihin. Komissio on myös laatinut strategian ja käytännön toimintasuunnitelman tulosten hyödyntämiseksi ja tiedon levittämiseksi niistä. Tähän kuuluu kouraantuntuvia toimenpiteitä kuten online-välineitä parhaiden käytäntöjen ja hankkeiden tosiasiallisten tulosten levittämiseksi laajasti eri sidosryhmille. Lisäksi kehitteillä on jäsennellympi seurantajärjestelmä. Siihen sisältyy muun muassa vaikutusten arviointi, joka perustuu hankkeisiin suoraan osallistuvien parissa tehtyihin selvityksiin. 4. PÄÄTELMÄT Arvioinnissa vahvistuu unionin aktiivista kansalaisuutta edistävän ohjelman merkitys kansalaisosallistumisen lisäämisessä ja keskustelun edistämisessä yhteisistä eurooppalaisista arvoista. Ohjelma on tarjonnut monille EU:n kansalaisille ja heidän järjestöilleen tilaisuuden osallistua Euroopan rakentamiseen, ilmaista mielipiteensä ja vaikuttaa EU:n poliittiseen prosessiin. Se on yhdistänyt eri maiden ihmisiä ja paikallisyhteisöjä. Näin ollen yhteisön on edelleen tuettava unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämistä EU:ssa, ja tähän tarkoitukseen olisi varattava riittävästi resursseja. Arvioinnissa kävi ilmi myös joitakin aiemman ohjelman puutteita, ja se toi esiin huomattavia kehittämismahdollisuuksia. Näin ollen innovaatio- ja jäsentelytoimenpiteitä voidaan vahvistaa uuden ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman vaikutusten tehostamiseksi. Tällä tarkoitetaan kansalaisten osallistumisen lisäämistä, johdonmukaisuuden ja synergiaetujen kehittämistä, yhteyksien parantamista kansallisiin toimiin ja ohjelman hallinnoinnin parantamista edelleen. Valmistellessaan uutta ohjelmaa ja suunnitellessaan sen täytäntöönpanoa komissio käynnisti rakenteellisemman vuoropuhelun ja kumppanuuden unionin aktiivisen kansalaisuuden alalla toimivien avainjärjestöjen kanssa. Arvioinnissa on vahvistunut, että tällainen vuoropuhelu on avainasemassa pyrittäessä vahvistamaan ohjelman vaikutuksia. Siitä on erityistä hyötyä poliittisten päätelmien tekemisessä ja opin ottamisessa ohjelmasta. Euroopan komissio aikoo siksi jatkaa tämän vuoropuhelun kehittämistä ja vahvistamista. [1] Neuvoston päätös N:o 2004/100/EY, tehty 26 päivänä tammikuuta 2004, joka koskee aikaa välillä 1. tammikuuta 2004 ja 31. joulukuuta 2006, EUVL L 30, s. 6, 4. helmikuuta 2004. [2] ECOTEC. [3] 31 toiminta-avustusta, 250 kansalaisyhteiskuntahanketta ja 2 800 ystävyyskuntatapahtumaa. [4] Ulkoista arviointia koskeva täydellinen raportti on saatavissa seuraavalta www-sivustolta: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader [5] Tarkempia tietoja tapaustutkimuksista on saatavissa lopullisen arviointiraportin liitteessä 7 seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader 6 Lisätietoja on saatavissa lopullisen arviointiraportin liitteessä 7 seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader