Ehdotus: neuvoston päätös päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseen tarkoitetun EIP:n erityistoimintaohjelman perustamiseksi /* KOM/2000/0479 lopull. - CNS 2000/0197 */



Virallinen lehti nro C 365 E , 19/12/2000 s. 0167 - 0168



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseen tarkoitetun EIP:n erityistoimintaohjelman perustamiseksi (komission esittämä) PERUSTELUT I. Tausta 1. Neuvosto teki 23 päivänä joulukuuta 1963 päätöksen 64/732/ETY assosiaatiosopimuksen tekemisestä ETY:n ja Turkin välillä [1] (ns. Ankaran sopimus), jonka tavoitteena oli kaupan vapauttaminen ja tulliliiton perustaminen. Assosiaatiosopimukseen liitettiin tammikuun 1 päivästä 1973 voimassa ollut lisäpöytäkirja [2], jossa määrätään tulliliiton kolmivaiheisen perustamisen ehdot, järjestelyt ja aikataulut 22 vuoden ajalle. [1] EYVL 217, 29.12.1964, s. 3685. [2] EYVL L 293, 29.12.1972, s. 4. 2. Maaliskuun 6 päivänä 1995 neuvosto sopi yleispaketista tulevien suhteiden kehittämiseksi Turkin kanssa; pakettiin sisältyi yleisen poliittisen kehyksen lisäksi EY-Turkki -assosiaationeuvoston päätösluonnos tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta (ks. 4 kohta jäljempänä) ja siihen liittyvä rahoitusyhteistyötä koskeva yhteisön julistus. Rahoitusyhteistyötä koskevassa julistuksessa todettiin, että teollisuussektorin mukauttamiseksi tulliliiton luomaan uuteen kilpailutilanteeseen ja infrastruktuuriyhteyksien parantamiseksi EU:hun yhteisö ryhtyy uudelleen rahoitusyhteistyöhön Turkin kanssa ennen tulliliiton käynnistymistä ja päättää vuoden 1995 alkupuolella sitä koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä. Julistuksessa jatkettiin, että uudelleen käynnistetyn rahoitusyhteistyön perustuu mm. seuraaviin tekijöihin: - huomattaviin talousarviovaroihin, jotka varataan yhteistyöhön Turkin kanssa vuonna 1996 alkavalle viiden vuoden ajanjaksolle - jatkuvaan mahdollisuuteen saada vuosien 1992-1996 horisontaalisen Välimeri-politiikan nojalla EIP:n lainoja infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen ympäristö-, energia-, kuljetus- ja televiestintäaloilla [3] [3] Neuvoston asetus N:o 1763/92, 29.6.1992, EYVL L 181, 1.7.1992, s. 5. - EIP:n lisälainoihin vuonna 1996 alkavan viisivuotiskauden aikana Turkin talouden kilpailukyvyn parantamiseksi tulliliiton voimaantulon jälkeen - rahoitusjärjestelyihin (talousarviovarat ja EIP:n lainat), jotka yhteisö antaa kaikkien Välimeren maiden käyttöön vuodesta 1996 (MEDA-ohjelman nojalla). 3. Edellä mainitun julistuksen perusteella komissio antoi 25 päivänä heinäkuuta 1995 ehdotuksen neuvoston asetukseksi rahoitusyhteistyötä koskevan erityistoimen täytäntöönpanosta Turkin hyväksi. Erityistoimi kattaa 375 miljoonan ecun avustusjärjestelyn, jolla tuetaan Turkkia sen parantaessa sosiaalista ja taloudellista infrastruktuuriaan tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisessa. [4] [4] KOM(1995)389 lopullinen, 25.7.1995, EYVL C 271, 17.10.1995, s. 12. Samassa ehdotuksessa komissio kehotti neuvostoa hyväksymään EIP:n erityisluottojärjestelyn, jolla vahvistetaan Turkin talouden kilpailukykyä tulliliiton voimaantulon jälkeen. Ehdotuksessa ei esitetty tälle erityistoimelle mitään nimenomaista määrää. Enimmäismääränä pidettiin kuitenkin aikanaan 750 miljoonaa ecua 5 vuoden ajanjaksolla assosiaationeuvostossa 6 päivänä maaliskuuta 1995 . Tavoitteena oli saada näistä kahdesta järjestelystä koostuva paketti hyväksytyksi ajoissa assosiaationeuvoston lokakuun 1995 kokousta varten. Komission ehdotus joutui kuitenkin perustavanlaatuisiin vaikeuksiin lainsäädäntöprosessissa, eikä neuvosto hyväksynyt oikeudellista perustaa. Näitä kahta järjestelyä ei siis käynnistetty. 4. EY-Turkki -assosiaationeuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 1995 päätöksen N:o 1/95 tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta [5]. Tässä vastavuoroisiin ja tasapainoisiin velvoitteisiin perustuvassa päätöksessä määrätään säännökset tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamiselle. Parlamentin 13 päivänä joulukuuta 1995 antaman suostumuksen jälkeen tulliliitto tuli voimaan 31 päivänä joulukuuta 1995. [5] Päätös 96/142/EY, EYVL L 35, 13.2.1996, s. 1. 5. Tulliliiton voimaan tullessa Turkki poisti tullit ja vastaavat maksut sekä määrälliset rajoitukset yhteisöstä tuoduilta teollisuustuotteilta. Turkki hyväksyi myös suuria osia yhteisön lainsäädännöstä erityisesti tullien, kauppapolitiikan, kilpailun ja henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden alalla. Lisäksi Turkin on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä koko kaupan teknisten esteiden poistamista koskeva yhteisön lainsäädäntö. Tulliliitto, joka kattaa kaupan, josta kahdenvälisten kauppavirtojen osuus on yli 90 prosenttia, on hyödyttänyt taloudellisesti sekä EU:a että Turkkia. EU:n ja Turkin välinen kauppa on tulliliiton alkamisen jälkeen kasvanut huomattavasti: vuonna 1995 se oli 23,9 miljardia euroa ja vuonna 1999 31,5 miljardia euroa. EU:n kaupan osuus Turkin koko ulkomaankaupasta nousi vuoden 1995 49 prosentista 53 prosenttiin vuonna 1999. EU:n nimellismääräinen kauppaylijäämä Turkin kanssa nousi hieman vuodesta 1995, jolloin se oli 4,9 miljardia euroa, vuoteen 1999, jolloin se oli 6,2 miljardia euroa. Tulliliiton tärkeimpiä vaikutuksia vuosina 1995-1999 on ollut Turkin tuonnin painottuminen entistä enemmän EU:hun kuin kolmansiin maihin. 6. Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, että Turkki voi hakea Euroopan unionin jäsenyyttä. Se kehotti laatimaan strategian, jolla valmistellaan Turkkia liittymiseen lähentämällä sitä EU:hun joka alalla. Komissio hyväksyikin 4 päivänä maaliskuuta 1998 Euroopan Turkkia koskevan strategian [6], joka kattaa työohjelman, jolla vahvistetaan ja kehitetään tulliliittoa sisällöllisesti ja tiivistetään yhteistyötä muilla EU:n ja Turkin suhteiden edelleen kehittämisen kannalta tärkeillä aloilla. Strategian keskeisenä tavoitteena on edistää teollista yhteistyötä ja investointeja, mukaan luettuna pk-yritysten investoinnit, parantaa vastavuoroisesti maatalouden alkutuotteiden etuuskohteluun perustuvaa markkinoille pääsyä, tehdä palveluiden vapauttamista koskeva etuuskohtelusopimus, vapauttaa vastavuoroisesti julkisten hankintojen markkinat, lähentää Turkin televiestintälainsäädäntöä EU:n vastaavaan lainsäädäntöön, lähentää ympäristölainsäädäntöä ja käynnistää makrotaloudellinen vuoropuhelu erityisesti pääomanliikkeiden laajemman vapauttamisen osalta. [6] KOM(1998)124 lopullinen, 4.3.1998. Cardiffïssa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tuki strategiaa ja arvioi, että kokonaisuudessaan asiakirja on hyvä perusta Euroopan unionin ja Turkin suhteiden kehittämiselle edelleen. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota edistämään strategian valmistelua ja esittämään kaikki sen tehokkaan täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset ehdotukset. Eurooppa-neuvosto muistutti strategian edellyttävän rahoitustukea ja pani merkille komission aikomuksen pohtia strategian täytäntöönpanon tukemisen tapoja ja esittää asiaa koskevia ehdotuksia. 7. Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti Turkin EU:n jäsenehdokkaaksi. Turkki kuuluu liittymistä edeltävään strategiaan tasaveroisena muiden ehdokasmaiden kanssa. Strategian keskeinen osa on liittymiskumppanuus, jossa esitetään Turkin kannalta tärkeät tavoitteet ja joka on määrä hyväksyä ensimmäisen kerran marraskuussa 2000. 8. Tulliliitto on edelleenkin EU:n ja Turkin suhteen kulmakivi kummankin osapuolen eduksi. Tulliliittoon liittyvää rahoitusta annetaan 15 miljoonaa euroa vuosina 2000-2002 [7]. Euroopan Turkkia koskevan strategian mukaisesti ja koska Turkilla on ollut virallinen ehdokasmaan asema joulukuun 1999 Helsingin Eurooppa-neuvoston jälkeen, komissio on päättänyt esittää neuvostolle ja parlamentille ehdotuksen EIP:n erityistoimintaohjelman perustamiseksi EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi. Ehdotus korvaa vuonna 1995 tehdyn EIP:n erityistoimea koskevan ehdotuksen. [7] Neuvoston asetus (EY) N:o 764/2000, annettu 10 päivänä huhtikuuta 1998, EYVL L 94, 14.4.2000, s. 6. II. Ehdotus 9. Tässä tiedonannossa esitetään komission ehdotus päätöksellä 2000/24/EY määrätyn EIP:n yleisen ulkoisen luotonantovaltuutuksen muuttamisesta EIP:n erityistoimintaohjelman perustamista varten; ohjelman kokonaissumma on 450 miljoonaa euroa, joka jakautuu vuosille 2000-2004 ja sillä tuetaan EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamista ja tiivistämistä. 10. Ehdotus korvaa ehdotuksen EIP:n erityistoimeksi Turkin talouden kilpailukyvyn vahvistamisesta, joka tehtiin 25 päivänä heinäkuuta 1995 annetun komission tiedonannon N:o 389 puitteissa (ks. 3 kohta edellä) ja jota neuvosto ei hyväksynyt. Aiemmassa ehdotuksessa ei määritelty tarkkaa summaa erityistoimelle. Assosiaationeuvoston 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman Turkin kanssa uudelleen käynnistettyä rahoitusyhteistyötä koskevan julistuksen yhteydessä ajateltu enimmäismäärä oli 750 miljoonaa ecua 5 vuoden ajalle. EIP:n hallintoneuvoston 24 päivänä marraskuuta 1999 antaman suosituksen perusteella EIP:n valtuusto hyväksyi 4 päivänä tammikuuta 2000 uuden korotetun nk. liittymistä edeltävän järjestelyn. Järjestelyn nojalla myönnetään luottoja pankin omista varoista jäsenyyttä hakeneille maille 3 ½ vuoden aikana alkaen vuoden 2000 tammikuusta. Liittymistä edeltävään järjestelyyn ei liity yhteisön takuuta. Sen soveltaminen on tällä hetkellä rajoitettu maihin, jotka olivat jäsenehdokkaita silloin, kun pankin hallintoneuvosto antoi suosituksen pankin valtuustolle. Helsingin Eurooppa-neuvoston jälkeen EIP:n odotetaan antavan ehdotuksen valtuustolle siitä, että Turkki katsottaisiin kelpoiseksi saamaan lainoja liittymistä edeltävän rahoitusjärjestelyn nojalla. Liittymistä edeltävässä rahoitusjärjestelyssä ei ole maakohtaisia osuuksia tai kiintiöitä. Rahoituksesta päätetään yksinomaan luottoriskin perusteella ja rahoitusta myönnetään pankin tavanomaisten ehtojen perusteella, joihin kuuluvat normaalit vakuusvaatimukset. Voidaan kuitenkin kohtuudella katsoa, että tässä ehdotuksessa esitetty uusi 450 miljoonan euron rahoitusjärjestely yhdessä liittymistä edeltävän rahoitusjärjestelyn nojalla myönnettävän luotonannon kanssa toteuttavat EIP:n erityisluotonantoa Turkissa koskevan EU:n sitoumuksen vuoden 1995 tulliliiton puitteissa. 11. Tulliliiton kilpailutilanteen osalta nykyisellä järjestelyllä tuetaan vuoden 1995 ehdotuksen tavoitteiden mukaisesti erityisesti: - investointeja, joilla parannetaan Turkin teollisuuden ja erityisesti pk-yritysten kilpailukykyä - Turkin infrastruktuuri-investointeja, jotka kattavat liikenteen, energian ja televiestinnän ja parantavat EU:n ja Turkin infrastruktuurien välisiä yhteyksiä, mukaan luettuna tarpeen vaatiessa ja käytettävissä olevien resurssien mahdollistamissa puitteissa Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvät hankkeet ehdokasmaissa (TINA-verkko), Inogate (Interstate crude oil and gas transportation to Europe) hiilivetyä sisältävät energiayhteydet Eurooppaan ja liikenneväylä Eurooppa-Kaukasus-Aasia (Traceca) - investointeja, joilla tuetaan EU-maiden yritysten suoria sijoituksia Turkkiin - investointeja tulliliiton toimintaa auttaviin teknisiin laitoksiin, kuten laboratorioihin ja standardisointivälineisiin, joiden osalta EIP:n lainarahoitus on tarkoituksenmukainen väline. 12. Erityistoimi muodostaa uuden erityiskiintiön EIP:n yleisvaltuutuksessa, ja se on varattu luotonantoon, jolla tuetaan EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamista ja tiivistämistä. Päätöksen 2000/24/EY nojalla avattavien luottojen enimmäismäärää korotetaan vastaavasti 450 miljoonalla eurolla ja edellä mainittua tarkoitusta varten avataan erityinen 450 miljoonan euron kiintiö. Kaikki muut EIP:n yleisvaltuutuksen määräykset, mukaan luettuna kesto ja raportointijärjestelyt, säilyvät muuttumattomina. 13. EIP:n tämän ehdotuksen nojalla tekemien toimien täytyy olla johdonmukaisia EIP:n muiden Turkkia koskevien järjestelyiden kanssa. Turkki voi hakea investointipankin luottoja äskettäin uudistetun ja vuosina 2000-2007 voimassa olevan EIP:n yleisvaltuutuksen 6,425 miljardin euron suuruisesta Välimeren kiintiöstä. [8] (EIP:n vuoden 1997 yleisvaltuutukseen [9] sisältyvästä 2,31 miljardin euron Välimeren kiintiöstä Turkki sai lainoja 205 miljoonan euron arvosta. Nämä olivat lähinnä ympäristöalan - erityisesti vesihuollon - lainoja ja globaalilainoja teollisuudelle.) Vuoden 1999 erityisen maanjäristyksen vaurioittamien alueiden jälleenrakentamiseen tarkoitetun valtuutuksen [10] nojalla investointipankki hyväksyi vuoden 2000 alussa Turkin hyväksi kaksi lainajärjestelyä, joiden yhteisarvo oli 600 miljoonaa euroa ja jotka kattavat (i) infrastruktuurin, asuntojen ja pienyritysten jälleenrakentamisen ja (ii) avustukset vaurioituneille pk-yrityksille kolmelle turkkilaiselle pankille myönnettyjen globaalilainojen avulla. Tähän mennessä on jo allekirjoitettu kaksi lainaa, joiden yhteismäärä on 225 miljoonaa euroa. EIP:n liittymistä edeltävän järjestelyn nojalla myönnetty rahoitus riippuu pankin tekemästä luotonottajan tai hankkeen luottoarviosta. MEDA II -ohjelman nojalla Turkki saa vuosina 2000-2002 vuosittain 127 miljoonaa euroa avustuksina, riskipääomana (jota hoitaa EIP) ja korkotukina (jotka liittyvät EIP:n ympäristölainoihin). [8] Neuvoston päätös 2000/24/EY, tehty 13 päivänä tammikuuta 2000, EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24. [9] Neuvoston päätös 97/256/EY, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997, EYVL L 102, 19.4.1997, s. 33. [10] Neuvoston päätös 1999/786/EY, tehty 29 päivänä marraskuuta 1999, EYVL L 308, 3.12.1999, s.35. 14. Yhteisö pitää erittäin tärkeänä prosessia, jonka avulla Turkki on aloittanut demokraattisten käytäntöjensä ja perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien kunnioittamisen kehittämisen ja jolla se pyrkii saamaan kansalaisyhteiskunnan tiiviimmin mukaan kehitykseen [11]. Liittymistä edeltävän strategian puitteissa komissio antaa vuosittain kertomuksen parlamentille EU:n ja Turkin välisistä suhteista, jossa keskitytään erityisesti hakijamaihin sovellettaviin Kööpenhaminan kriteereihin. [11] Ks. myös neuvoston asetus (EY) N:o 764/2000, annettu 10 päivänä huhtikuuta 2000, EYVL L 094, 14.4.2000, s. 6. 15. Helsingin ja Feiran Eurooppa-neuvostojen pyynnön mukaisesti komissio aikoo esittää mahdollisimman pian Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavasta avusta ja erityisesti liittymiskumppanuusjärjestelmän perustamisesta 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 622/98 [12] mukaisen ehdotuksen yhtenäisestä kehyksestä kaikkien EU-rahoitusapulähteiden koordinoimiseksi liittymistä valmistelevalle Turkille. Tämä päätösehdotus on täysin yhteensopiva yhtenäisen kehyksen kanssa. [12] EYVL L 085, 30.12.1989, s. 1. III. Vaikutukset talousarvioon 16. Tämän ehdotuksen, joka koskee uuden kiintiön lisäämistä päätökseen 2000/24/EY EIP:n erityistoimintaohjelman perustamiseksi EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi, kokonaisvaikutus ulkoisten toimien takuurahastoon on 26,33 miljoonaa euroa [13]. [13] Ks. neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2728/1994, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille, EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/1999, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, EYVL L 139, 2.6.1999, s. 1. 17. Komissio ehdottama aikataulu erityistoimen luotonannolle on esitetty liitteessä olevan rahoitusselvityksen kohdassa 12.1. Ilmoitetut määrät edellyttävät, että takuurahastoon suoritettavat määrät olisivat 11,7 miljoonaa euroa vuonna 2000, 5,85 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 2,93 miljoonaa euroa vuosittain vuosina 2002-2004. 18. Takuurahaston takuuvarauksessa jäljellä oleva marginaali on tällä hetkellä 21,43 miljoonaa euroa ottaen huomioon kaikki jo päätetyt tai ehdotetut ulkoiset toimet sekä ne, jotka ovat melko varmasti ennakoitavissa. Tällä ehdotuksella kyseinen marginaali alenee 9,73 miljoonaan euroon. Tarpeen vaatiessa jäljellä olevalla vuoden 2000 marginaalilla voitaisiin vielä kattaa joko 108 miljoonaa euron arvosta uutta makrotaloudellista rahoitusapua tai 166 miljoonaa euron arvosta uusia EIP:n lainoja. 19. Seuraavina vuosina tämän ehdotuksen edellyttämät takuurahastoon vuosittain suoritettavat määrät vaikuttaisivat jäljellä olevaan takuuvaraukseen niin, että se olisi 35,54 miljoonaa euroa vuonna 2001, 30,61 miljoonaa euroa vuonna 2002, 51,51 miljoonaa euroa vuonna 2003 ja 64,17 miljoonaa euroa vuonna 2004. Näillä määrillä yhteisö voisi taata vuonna 2001 joko 395 miljoonan euron arvosta uutta makrotaloudellista rahoitusapua tai 600 miljoonan euron arvosta uusia EIP:n järjestelyjä; vuonna 2002 joko 340 miljoonan euron arvosta uutta makrotaloudellista rahoitusapua tai 520 miljoonan euron arvosta uusia EIP:n järjestelyjä; vuonna 2003 570 miljoonan euron arvosta uutta makrotaloudellista rahoitusapua tai 880 miljoonan euron arvosta uusia EIP:n järjestelyjä tai muita näiden summien yhdistelmiä. Takuurahaston käytettävissä olevan takuuvarauksen osalta tilanne on tiukka erityisesti vuonna 2002, mutta se on kuitenkin hallittavissa, ellei muissa olosuhteissa tapahdu muutoksia. 20. Tavoitteena on saada ehdotus hyväksyttyä niin ajoissa, että siirtoa takuuvarauksesta takuurahastoon voidaan pyytää vielä vuonna 2000. Jos hyväksymistä ei saada niin ajoissa, että siirto laina- ja lainatakausten varauksesta ulkoisten toimien takuurahastoon voidaan tehdä ennen joulukuun 31 päivää 2000, komissio ja EIP mukauttavat rahoitusselvitystä ja järjestävät ennakoitujen lainojen aikataulut uudelleen (esimerkiksi vuodelle 2000 ennakoidut 200 miljoonan euron lainat voitaisiin siirtää vuosille 2005 ja 2006). Mukautus on neuvoston päätöksen (EY, Euratom) N:o 2728/1994 liitteen 3 kohdan mukainen, jossa määrätään, että EIP:n luotonantoon liittyvien takausten osalta "maksut (takuu)rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen liitetyssä rahoitusta koskevassa selvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, jotka tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella". 2000/0197(CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseen tarkoitetun EIP:n erityistoimintaohjelman perustamiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [14], [14] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [15], [15] EYVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto on tehnyt 23 päivänä joulukuuta 1963 päätöksen 64/732 ETY:n ja Turkin välisen assosiaatiosopimuksen tekemisestä [16]. Assosiaatiosopimukseen [17] liitettiin tammikuun 1 päivästä 1973 voimassa ollut lisäpöytäkirja, jossa määrätään tulliliiton vaiheittain etenevän perustamisen ehdot, järjestelyt ja aikataulut 22 vuoden ajalle. [16] EYVL 217, 29.12.1964, S. 3685. [17] EYVL L 293, 29.12.1972, s. 4. (2) Neuvosto sopi maaliskuun 6 päivänä 1995 yleispaketista, joka koskee tulevien suhteiden kehittämistä Turkin kanssa; pakettiin sisältyi EY-Turkki -assosiaationeuvoston päätösluonnos tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamisesta ja siihen liittyvä rahoitusyhteistyötä koskeva yhteisön julistus. (3) Rahoitusyhteistyötä koskevassa julistuksessa tarkennettiin, että uudelleen aloitettu rahoitusyhteistyö Turkin kanssa perustuu mm. "EIP:n lisälainoihin vuonna 1996 alkavan viisivuotiskauden aikana Turkin talouden kilpailukyvyn parantamiseksi tulliliiton voimaantulon jälkeen". (4) Komissio antoi 25 päivänä heinäkuuta 1995 edellä mainitun julistuksen perusteella ehdotuksen neuvoston asetukseksi rahoitusyhteistyötä koskevan erityistoimen täytäntöönpanosta Turkin hyväksi. Samassa ehdotuksessa komissio kehotti neuvostoa hyväksymään erityisen EIP:n luotonantojärjestelyn, jolla vahvistetaan Turkin talouden kilpailukykyä tulliliiton voimaantulon jälkeen. Komission ehdotus joutui kuitenkin perustavanlaatuisiin vaikeuksiin lainsäädäntöprosessissa, eikä oikeudellista perustaa ole hyväksytty. (5) Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti laatimaan strategian, jolla valmistellaan Turkkia liittymiseen lähentämällä sitä EU:hun joka alalla. Komissio antoi 4 päivänä maaliskuuta 1998 neuvostolle tiedonannon nimeltä Euroopan Turkkia koskeva strategia; tiedonannossa esitetään työohjelma, jolla vahvistetaan ja kehitetään tulliliittoa sisällöllisesti ja tiivistetään yhteistyötä muilla aloilla, jotka ovat merkityksellisiä EU:n ja Turkin suhteiden edelleen kehittämisen kannalta. (6) Cardiffissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 1998 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tuki strategiaa ja arvioi, että se on hyvä perusta Euroopan unionin ja Turkin suhteiden kehittämiselle edelleen terveeltä ja kehityskelpoiselta pohjalta. Eurooppa-neuvosto muistutti strategian edellyttävän rahoitustukea ja pani merkille komission aikomuksen pohtia strategian täytäntöönpanon tukemisen tapoja ja esittää asiaa koskevia ehdotuksia. (7) Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti ottaa Turkin EU:n jäsenehdokkaaksi ja tarkoituksena on, että Turkki liittyy unioniin samojen ehtojen perusteella kuin muut ehdokasvaltiot. (8) Euroopan Turkkia koskevan strategian mukaisesti ja koska Turkilla on joulukuun 1999 Helsingin Eurooppa-neuvoston jälkeen virallisesti ehdokasvaltion asema, tällä päätöksellä olisi perustettava EIP:n erityistoimintaohjelma EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi. Ohjelma edesauttaa edistystä alueilla, joihin täytyy vielä kiinnittää huomiota tietyn tulliunionin kannalta asiaankuuluvan lainsäädännön toimeenpanon ja tehokkaan soveltamisen kannalta, kuten on todettu komission säännöllisissä kertomuksissa Turkin edistymisestä liittymisen kannalta, ja asiaankuuluvilla Euroopan Turkkia koskevan strategian aloilla. (9) Tällä päätöksellä korvataan vuonna 1995 tehty EIP:n erityistoimea koskeva ehdotus. Tällä päätöksellä ja koska on odotettavissa, että Turkki katsotaan kelpoiseksi EIP:n liittymistä edeltävään järjestelyyn, on tarkoitus toteuttaa EIP:n erityisluotonantoa koskeva EU:n sitoumus Turkissa vuoden 1995 tulliliiton puitteissa. (10) EIP:n tämän päätöksen nojalla suorittamien toimien olisi oltava johdonmukaisia EIP:n muiden Turkkia koskevien järjestelyiden kanssa. Niillä olisi tuettava investointeja, joilla parannetaan Turkin teollisuuden ja erityisesti pk-yrityssektorin kilpailukykyä; infrastruktuuri-investointeja Turkissa, jotka kattavat liikenteen, energia-alan ja televiestinnän ja parantavat EU:n ja Turkin infrastruktuurien välisiä yhteyksiä, mukaan luettuna tarpeen vaatiessa ja saatavilla olevien resurssien luomissa puitteissa TINA-verkkoon liittyvät hankkeet, Traceca-käytävä ja Inogate-energiayhteydet; EU-maiden yritysten Turkkiin tekemiä suoria sijoituksia tukevia investointeja ja investointeja tulliliiton toimintaa auttaviin teknisiin laitoksiin silloin kun EIP:n lainarahoitus on tarkoituksenmukainen väline. (11) Neuvoston päätöksellä 2000/24/EY [18], tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, myönnetään EIP:lle yhteisön takuu yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta). [18] EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24. (12) Neuvoston päätöksessä 2000/24/EY turvaudutaan 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94 [19], sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä toukokuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/1999 [20], perustettuun ulkoisten toimien takuurahastoon. [19] EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1. [20] EYVL L 139, 2.6.1999, s. 1. (13) Yhteisön takuu, joka kattaa päätöksellä 2000/24/EY määrätyn EIP:n yleisen ulkoisen luotonantovaltuutuksen, olisi laajennettava kattamaan EIP:n erityistoimintaohjelma, jolla tuetaan EY-Turkin tulliliiton vahvistamista ja tiivistämistä. Sen vuoksi päätöstä 2000/24/ETY olisi muutettava vastaavasti. (14) Tämän päätöksen säännökset perustuvat demokraattisten periaatteiden kunnioittamiseen, oikeusvaltioon, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin sekä kansainvälisen oikeuden kunnioittamiseen, joihin Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden politiikat pohjautuvat. Yhteisö pitää erittäin tärkeänä, että Turkki parantaa ja edistää demokraattisia käytäntöjä ja perusluonteisten ihmisoikeuksien kunnioittamista ja liittää kansalaisyhteiskunnan tiiviimmin mukaan tähän prosessiin. (15) Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Päätöksen 2000/24/EY 1 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan toista virkettä muutetaan täten seuraavasti: (a) korvataan johdanto-osassa "18 410 miljoonaa euroa" "18 860 miljoonalla eurolla"; (b) lisätään seuraava viides luetelmakohta Etelä-Afrikan tasavallan jälkeen: "-Erityistoimi EY-Turkin tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi: 450 miljoonaa euroa." 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Euroopan yhteisön takuu EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseen tarkoitetulle EIP:n erityistoimintaohjelmalle 2. Budjettikohdat B0-220. Euroopan yhteisön takuu lainoille, jotka Euroopan investointipankki on myöntänyt Välimeren alueen kolmansille maille 3. Peruste: Perustamissopimuksen 308 artikla 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Yleistavoite Turkissa tehtävien investointien tukeminen rahoituksella, joka auttaa tulliliiton vahvistamisessa ja tiivistämisessä. 4.2. Kuvaus Budjettikohdan tarkoituksena on myöntää Euroopan investointipankille talousarviosta annettava Euroopan yhteisön takuu, joka kattaa EIP:n Turkille myöntämät 450 miljoonan euron lainat. 4.3 Toimenpiteen kesto ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Päätöksessä 2000/24/EY määrätty Euroopan investointipankin yleisvaltuutuksen kesto. Takuu kestää siihen saakka, kun luotonsaaja on maksanut viimeisen erän luotosta. EIP määrittelee laina-ajan itsenäisesti. 5. Menojen ja tulojen luokitus Pakolliset menot / jaksottamattomat määrärahat 6. Meno-/tulolaji Euroopan investointipankille annettava takuu 7. Rahoitusvaikutus Ainoastaan, jos velan suoritusta haetaan takaajalta. Takuu on yleistakuu, joka on rajoitettu kattamaan 65 prosenttia päätöksen 2000/24/EY nojalla avattujen luottojen yhteismäärästä eli 65 prosenttia 18 860 miljoonasta eurosta. 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja kokonaiskustannusten suhde) Ehdotetaan käytettäväksi pro memoria -menettelyä, koska tämän budjettikohdan käyttömäärään ja -aikaan liittyy paljon epävarmuutta eikä niitä voida laskea etukäteen. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Ei täytetä. 7.3 Talousarvion B osaan sisältyvät toimintamenot tutkimuksia, asiantuntijoita yms. varten Ei täytetä. 8. Toimenpiteen kustannusten rahoitus Jos lainan takaisinmaksu laiminlyödään, maksut maksetaan velkojalle suoraan takuurahastosta, joka on perustettu 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä toukokuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/1999. Jos rahastossa ei ole riittäviä varoja velan suorittamiseksi, seuraavia lisävaroja voidaan käyttää talousarviosta: - ensimmäiseksi käytetään varauksessa oleva marginaali, - toiseksi käytetään rahoitusnäkymien 4 otsakkeen ylärajan nojalla käytettävissä oleva marginaali tai vahvistetun uudelleenjärjestelyn mukainen marginaali, - kolmanneksi voidaan muuttaa rahoitusnäkymiä toimielinten yhteisen sopimuksen mukaisesti; tämä saattaa edellyttää uudelleenjärjestelyjä muihin otsakkeisiin nähden. Vastatakseen sitoumuksistaan komissio voi käyttää likvidejä varojaan velan väliaikaiseen hoitoon. Tällöin sovelletaan 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 12 artiklan säännöksiä. 9. Toimenpiteet, joilla varmistetaan takuujärjestelyjen toteuttaminen EIP:n tavanomaiset menettelyt asianmukaiset valvontatoimenpiteet mukaan luettuina. 10. Kustannustehokkuusanalyysi 10.1 Erityiset ja määrälliset tavoitteet ja kohdemaa - Määrälliset tavoitteet: Turkin teollisuuden ja erityisesti pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen, jotta ne selviävät tulliliiton synnyttämästä kilpailutilanteesta; Turkin infrastruktuuriyhteyksien parantaminen EU:n kanssa (tieliikenne, satamat, lentokentät, rautatiet, televiestintä ja sähkö); EU-maiden yritysten Turkkiin tekemien suorien sijoitusten tukeminen ja silloin kun EIP:n lainarahoitus on tarkoituksenmukainen väline, tulliliiton toimintaa helpottaviin teknisiin laitoksiin tehtävät investoinnit. - Väestö: Turkki. 10.2 Toimenpiteen perustelut - EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukeminen. - Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: EIP aloitti lainanantotoimintansa Turkissa vuonna 1965, ja on tähän mennessä myöntänyt lainoja useiden EY-järjestelyiden nojalla. Toimintansa myötä pankki on luonut säännöllisiä yhteyksiä tärkeisiin yksityisen ja julkisen sektorin laitoksiin Turkissa sekä Turkissa toimiviin kansainvälisiin rahoituslaitoksiin. - Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin: Turkin poliittisen kehityksen tietyt piirteet. 10.3 Toimenpiteen seuranta Valitut tulosmittarit - Päätöksen 2000/24/EY johdanto-osan 18 kappaleen ja 2 artiklan mukaisesti komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain toimittamiin tietoihin sisältyy arvio tämän päätöksen perusteella myönnettyjen lainojen osuudesta yhteisön kyseisten ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, ja siinä otetaan huomioon Euroopan investointipankin tämän päätöksen perusteella myöntämiä lainoja varten päätöksen 2000/24/EY mukaisesti määrittelemät toiminnalliset tavoitteet ja niiden saavuttamista koskevat mittausmenetelmät. Toimen täytäntöönpanon onnistumista arvioidaan ottaen huomioon tämän päätöksen johdanto-osan 10 kappaleen tavoitteet. 11. Hallintomenot (talousarvion pääluokka III, A osa) Ei täytetä. Ehdotettuun toimenpiteeseen ei liity komission henkilöstön eikä hallintomenojen kasvua. 12. Vaikutus takuuvaraukseen 12.1 Päätöksen voimassaoloaikana allekirjoitettavien lainojen arvioitu aikataulu >TAULUKON PAIKKA> 12.2. Takuuvarauksen arvioitu käyttö takuurahaston rahoittamiseksi Takuurahaston rahoitusaste on 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen 9 prosenttia. Yleistakuun suuruus on 65 prosenttia. >TAULUKON PAIKKA> 12.3 Takuuvarauksen arvioitu käyttö tämän ehdotuksen perusteella [21] [21] Tilanne 1.4.2000. >TAULUKON PAIKKA> * Huomautus: Tässä rahoitusselvityksessä ei ole otettu vuodesta 2001 huomioon oletettua 400 miljoonan euron makrotaloudellista rahoitusapua [22], johon viitataan neuvoston päätöksen 97/256/EY johdanto-osan 21 kappaleessa. Jos oletus 400 miljoonan euron makrotaloudellisesta rahoitusavusta ja 36 miljoonan euron varaustarpeesta vuosittain toteutuisi täysin, se johtaisi siihen, että varauksessa ei olisi lainkaan marginaalia vuosina 2001 ja 2002, marginaali olisi 15,51 miljoonaa euroa vuonna 2003 ja 28,17 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vertailun vuoksi mainittakoon, että vuonna 1997 makrotaloudellinen rahoitusapu oli 460 miljoonaa, vuonna 1998 150 miljoonaa ja vuonna 1999 390 miljoonaa euroa. Lisäksi 21 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/179/Euratom komissio valtuutetaan sopimaan lainanotosta sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joilla lisätään ydinvoimaloiden turvallisuutta ja tehokkuutta tietyissä EY:n ulkopuolisissa maissa tai hankkeisiin, jotka liittyvät näiden laitosten poistamiseen käytöstä. Tämän päätöksen mukaisten hankkeiden hyväksyminen voi edellyttää enintään 36,77 miljoonan euron lisävarausta vuosina 2001-2003. Euratomia varten takuurahastoon suoritettavien määrien taso kattaa vuonna 2000 allekirjoitettavien lainojen odotettavissa olevan määrän eli 716 miljoonaa euroa (ensimmäinen 212,5 miljoonan euron laina Bulgarialle allekirjoitettiin 29. toukokuuta 2000).