I. Johdanto

Ihmiset ovat kautta historian siirtyneet paikasta toiseen. Eurooppaan pyritään eri syistä ja eri kanavia käyttäen. Siirtolaiset hakevat laillisia pääsykeinoja mutta ovat valmiita myös vaarantamaan henkensä voidakseen paeta poliittista sortoa, sotaa tai köyhyyttä, seuratakseen perheenjäseniään, perustaakseen yrityksen tai hankkiakseen koulutuksen. Jokaisella siirtolaisella on oma tarinansa. Virheellisiin tietoihin perustuvissa stereotyyppisissä tarinoissa painopiste on usein tietyntyyppisissä tulijoissa, eikä niissä nähdä muuttoliikkeelle tyypillistä monisyisyyttä, joka vaikuttaa yhteiskuntaan eri tavoin ja edellyttää myös erilaisia lähestymistapoja. Tähän agendaan on koottu toimet, joista osa Euroopan unionin olisi toteutettava heti ja osa lähivuosina. Toimilla pyritään luomaan yhtenäinen ja kokonaisvaltainen lähestymistapa muuttoliikkeen hyötyjen maksimointiin ja siihen liittyvien ongelmien ratkomiseen.

Välittömänä ja väistämättömänä velvollisuutena on suojella hädänalaisia. Välimeren henkensä uhalla ylittämään pyrkivien tuhansien siirtolaisten kohtalo ei jätä ketään kylmäksi. Ensiapuna tilanteeseen komissio on laatinut kymmenkohtaisen suunnitelman välittömästi toteutettavista toimista. Euroopan parlamentti ja Euroopan neuvosto ovat antaneet suunnitelmalle tukensa, ja myös jäsenvaltiot ovat sitoutuneet konkreettisiin toimiin, jotta voitaisiin välttyä uusilta ihmishenkien menetyksiltä.

Toimiin on ryhdytty välittömästi, mutta ne eivät ole olleet riittäviä. Kyse ei voi myöskään olla kertaluontoisista toimista. Hätätoimia on tarvittu, koska Euroopan yhteinen lähestymistapa asiaan on ollut puutteellinen. Vaikka suurin osa eurooppalaisista on pyrkinyt auttamaan tulijoita, tosiasia on, että eri puolilla Eurooppaa on noussut vakavia epäilyksiä siitä, pystytäänkö EU:n muuttoliikepolitiikalla vastaamaan tuhansien siirtolaisten aiheuttamaan paineeseen, tarpeeseen kotouttaa siirtolaiset yhteiskuntiimme tai talouden vaatimuksiin Euroopassa, jonka väestö vanhenee ja vähenee.

EU:n on maailmanlaajuisen asemansa ja monien käytössään olevien välineiden avulla puututtava muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, jotta voidaan lopettaa inhimillinen kärsimys, jota siirtolaisia hyväksi käyttävät tahot toiminnallaan aiheuttavat. Osa syistä on syvään juurtuneita, mutta niihin on siitä huolimatta puututtava. Globalisaatio ja viestinnän perinpohjainen muuttuminen ovat luoneet mahdollisuuksia ja nostattaneet odotuksia. Muut syyt ovat seurausta sodista ja kriiseistä Ukrainassa, Lähi-idässä, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Köyhyyden ja konfliktien vaikutukset leviävät maiden rajojen yli.

Euroopan olisi jatkossakin oltava turvasatama vainoa pakeneville ja samalla houkutteleva kohde taitaville ja/tai yrittäjähenkisille opiskelijoille, tutkijoille ja työntekijöille. Se, että rajaturvallisuudesta huolehtiessamme pidämme kiinni kansainvälisistä sitoumuksistamme ja omista arvoistamme ja samalla luomme otolliset olosuhteet Euroopan taloudelliselle hyvinvoinnille ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, on vaikea yhtälö ja edellyttää koordinoitua toimintaa Euroopan tasolla.

Tähän tarvitaan valikoituja toimenpiteitä ja yhteinen politiikka, joka on johdonmukainen ja selkeä. Meidän on palautettava luottamus kykyymme yhdistää eurooppalaiset ja kansalliset pyrkimykset hallita muuttoliikettä, hoitaa kansainväliset ja eettiset velvoitteemme ja tehdä tuloksellista yhteistyötä solidaarisuuden ja vastuunjaon periaatteita noudattaen. Yksikään jäsenvaltio ei selviä muuttoliikkeen seurauksista yksin. On selvää, että tarvitsemme uuden eurooppalaisemman lähestymistavan. Se edellyttää, että valjastamme käyttöön kaikki sisäisen ja ulkoisen toiminnan politiikat ja välineet parhaiden tulosten saavuttamiseksi. Kaikkien toimijoiden – jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten, kansainvälisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja kolmansien maiden – on tehtävä yhdessä työtä, jotta Euroopan yhteisestä muuttoliikepolitiikasta tulee totta.

II. Välittömät toimet

Euroopan muuttoliikeagendan ensimmäinen osa on vastaus siihen, että inhimillisen tragedian lopettamiseksi koko Välimeren alueella on ryhdyttävä nopeisiin ja päättäväisiin toimiin. Eurooppa-neuvoston 23. huhtikuuta 2015 antama julkilausuma ja muutama päivä sen jälkeen annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma osoittavat, että nopeasta toiminnasta ihmishenkien pelastamiseksi ja EU:n toimien tehostamisesta vallitsee yksimielisyys.

Nopean reagoinnin on oltava EU:n toiminnan lähtökohtana myös tulevissa kriiseissä riippumatta siitä, mistä suunnasta yhteiseen ulkorajaan kohdistuva paine tulee.

Merihädässä olevien pelastaminen

Eurooppa ei voi katsoa vierestä, kun ihmisiä kuolee. Etsintä- ja pelastustoimia lisätään, jotta päästään samalle toimintatasolle kuin Italian aiemmin toteuttamassa Mare Nostrum operaatiossa. Komissio on jo esittänyt vuotta 2015 koskevan lisätalousarvion Frontexin yhteisoperaatioiden (Triton ja Poseidon) määrärahojen kolminkertaistamiseksi, ja se aikoo esittää vuotta 2016 koskevan ehdotuksensa toukokuun loppuun mennessä. Määrärahojen kolminkertaistaminen mahdollistaa operaatioiden toimintakyvyn ja maantieteellisen toiminta-alan kasvattamisen niin, että Frontex voi hoitaa kaksoisroolinsa eli koordinoida paineen alaisina oleville jäsenvaltioille annettavaa operatiivista rajavalvontatukea ja pelastaa siirtolaisia hukkumiselta. Samalla kun EU lisää toiminnan rahoitusta, useat jäsenvaltiot luovuttavat käyttöön resursseja (meri- ja ilma-aluksia). Tällainen solidaarisuus on arvokasta, ja sen on jatkuttava niin kauan kuin muuttopainekin jatkuu. Tritonin uusi toimintasuunnitelma esitetään ennen toukokuun loppua.

Polttopisteessä salakuljettajien verkostot

Toimet on kohdistettava rikollisverkostoihin, jotka käyttävät hyväksi haavoittuvassa asemassa olevia siirtolaisia. Korkea edustaja, komission varapuheenjohtaja on jo esittänyt vaihtoehtoja mahdollisista yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioista, joiden tavoitteena on salakuljettajien käyttämien alusten järjestelmällinen tunnistaminen, haltuunotto ja tuhoaminen. Tällainen kansainvälisen oikeuden nojalla tapahtuva toiminta olisi vahva osoitus EU:n päättäväisyydestä.

Tietojen kokoamista ja käyttöä on tarkoitus parantaa, jotta salakuljettajat voidaan tunnistaa ja ottaa toimien kohteeksi. Europol aikoo välittömästi vahvistaa hiljattain perustamaansa yhteistä operatiivista Mare-ryhmää ja siirtolaisten salakuljetuksen torjuntaan keskittynyttä yhteysyksikköään. Näiden toimenpiteiden tuloksena on keskitetty yhteyspiste virastojen väliselle yhteistyölle, jolla torjutaan ihmisten salakuljetusta. Frontex ja Europol laativat lisäksi profiilit salakuljettajien käyttöön soveltuvista aluksista. Profiilit perustuvat malleihin, joiden avulla potentiaaliset alukset tunnistetaan ja niiden liikkeitä seurataan. Europol myös etsii laitonta verkkosisältöä, jota salakuljettajat käyttävät siirtolaisten ja pakolaisten houkuttelussa, ja pyytää sen poistamista verkosta.

EU:n sisäiset siirrot keinona reagoida suuriin tulijamääriin

Jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu näinä aikoina ennennäkemätön paine, ja kesän lähestyessä siirtolaisten virta etulinjassa oleviin jäsenvaltioihin tulee lähikuukausina kasvamaan. EU:n ei pitäisi odottaa, kunnes paine kasvaa sietämättömäksi: tulijoita on niin paljon, että paikalliset resurssit heidän vastaanottamiseksi ja hakemusten käsittelemiseksi on jo venytetty äärimmilleen. Välimeren tilanteen takia komissio aikoo ehdottaa toukokuun loppuun mennessä, että SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu järjestelmä hätätilanteiden varalta otetaan käyttöön. Ehdotukseen sisältyy kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi olevien henkilöiden sijoittamista koskeva tilapäinen järjestely, jonka avulla varmistetaan kunkin jäsenvaltion osallistuminen oikeudenmukaisella ja tasapainoisella panoksella tähän yhteiseen hankkeeseen. Vastaanottava jäsenvaltio vastaa hakemuksen käsittelystä sovittujen sääntöjen ja takeiden mukaisesti. Liitteessä esitetään jakoperuste, joka määräytyy BKT:n, väestömäärän, työttömyysasteen ja maan aiemmin vastaanottamien turvapaikanhakijoiden ja uudelleensijoitettujen pakolaisten määrän mukaan.

Tämä on pysyvää ratkaisua edeltävä vaihe. EU tarvitsee pysyvän järjestelmän, jolla vastuu suurista pakolais- ja turvapaikanhakijamääristä jaetaan jäsenvaltioiden kesken. Komissio aikoo esittää vuoden 2015 loppuun mennessä lainsäädäntöehdotuksen, jolla luodaan pakollinen ja automaattisesti aktivoituva uudelleensijoitusjärjestelmä kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevien pakolaisten jakamiseksi EU:n sisällä joukoittaisen maahantulon tilanteissa. Järjestelmässä otetaan huomioon jäsenvaltioiden vapaaehtoisuuden pohjalta jo toteuttamat toimet.