Ehdotus: neuvoston asetus (EY) talousarvion kurinalaisuudesta /* KOM/99/0364 lopull. */



Virallinen lehti nro C 021 E , 25/01/2000 s. 0037 - 0041



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) talousarvion kurinalaisuudesta (komission esittämä) PERUSTELUT Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmät, uuden toimielinten välisen sopimuksen tekeminen ja neuvoston 31 päivänä lokakuuta 1994 tekemän päätöksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset antavat aihetta muuttaa talousarvion kurinalaisuutta koskevia säännöksiä. Lisäksi yksinkertaistaminen on paikallaan. Jäljempänä esitetään tällä hetkellä voimassa oleviin säännöksiin [1] tehtävät mukautukset ja parannukset. [1] Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 31 päivänä lokakuuta 1994 tehty neuvoston päätös, EYVL L 293, 12.11.1994. 1. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen 1.1. Maatalouden menolinjauksen soveltamisala Tehostaakseen ja täydentääkseen ehdotettuja markkina- ja hintapolitiikan uudistuksia Eurooppa-neuvosto päätti tehostaa maaseudun kehittämispolitiikkaa, joka on vastedes yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toinen pilari. Uudessa maaseudun kehittämistä koskevassa asetuksessa luodaan perusta kokonaisvaltaiselle ja johdonmukaiselle maaseudun kehittämispolitiikalle, jolla varmistetaan se, että maatalousmenoja suunnataan aiempaa enemmän aluesuunnitteluun. Tämä huomattava kehitysaskel noudattaa vuoden 1992 uudistusta, ja sitä tuetaan rahoittamalla rahoitusnäkymien otsakkeesta 1 epäsuotuisimmille alueille tarkoitettuja toimenpiteitä kaikilla alueilla ja muita maaseudun kehittämistoimia kaikilla alueilla, lukuun ottamatta tavoite 1 -aluetta. Edellä mainittujen uusien maaseudun kehittämistoimien lisäksi laajennetaan maatalouden menolinjauksen soveltamisalaa kattamaan · eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet, koska ne ovat kiinteä osa laatutietoista maataloutta ja elintarviketurvallisuutta, · liittymistä valmisteleva maatalouden rahoitusväline, joka rahoitetaan otsakkeesta 7, · se osa liittymiseen varatuista määrärahoista, joka koskee maatalousmenoja. Nämä maatalouden menolinjauksen soveltamisalaa koskevat muutokset on otettava huomioon uudessa talousarvion kurinalaisuudesta annettavassa asetuksessa (4 artiklan 1 kohta). 1.2. Rahoitusvaraus sekä euron ja dollarin välinen valuuttakurssi YMP:n uudistaminen supistaa vientitukia, joten maatalousmenojen riippuvuus euron ja dollarin välisen valuuttakurssin vaihteluista heikkenee kautta linjan; siksi rahoitusvaraus voidaankin poistaa pitkällä aikavälillä. Vuonna 2000 ja vuonna 2001 varaus on edelleen 500 miljoonaa euroa käyvin hinnoin, mutta se supistetaan 250 miljoonaan vuonna 2002 ja poistetaan vuodesta 2003 alkaen. Tämän vuoksi on muutettava talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn päätöksen 8, 9, 10 ja 12 artiklaa. Talousarvion laadinnassa käytettävän valuuttakurssin osalta on otettava huomioon, että talousarvion on perustuttava edellisen varainhoitovuoden kolmen ensimmäisen kuukauden keskikurssiin. Nyt vaikuttaa siltä, että tätä velvoitetta on mukautettava, jotta määrärahasiirtoesitykset saadaan aiempaa paremmin vastaamaan todellisia tarpeita. Euro/dollari-suhteen valintaa koskevat säännöt on tässä yhteydessä pidettävä selkeinä. Komissio ehdottaa, että vastedes käytettäisiin niiden kolmen kuukauden keskikurssia, jotka edeltävät alustavaa talousarvioesitystä (ATE), oikaisukirjelmää tai korjaavaa ja täydentävää talousarviota. 2. Budjettikurin tiukentaminen 2.1. Otsakkeeseen 1 liittyvien menojen enimmäismäärät 2.1.1. Enimmäismäärien taso ja kattavuus Uusien rahoitusnäkymien osalta Eurooppa-neuvosto katsoo, että "kyseinen uudistus voidaan panna täytäntöön rahoituspuitteissa, joiden keskimääräinen taso on (vuoden 1999 hintoina) 40,5 miljardia euroa, johon lisätään kyseisenä kautena 14 miljardia euroa [2] maaseudun kehittämistä sekä eläinlääkintäalaa ja kasvinsuojelua koskevia toimenpiteitä varten. Tämä olisi paremmin sopusoinnussa maatalouden menojen nykyisten tasojen kanssa, ja sen tarkoituksena on maatalousmenojen vakauttaminen kyseisenä kautena". [3] [2] KOR:lle osoitetaan alle 875 miljoonaa euroa (ks. kohta 40). [3] SN 100/99 Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmien kohta 21. Lisäksi "Eurooppa-neuvosto pyytää [...] komissiota toimittamaan vuonna 2002 neuvostolle kertomuksen maatalousmenojen kehityksestä ja tarvittaessa esittämään sen mukana asianmukaiset ehdotukset sekä pyytää neuvostoa tekemään tarvittavat päätökset uudistuksen tavoitteiden mukaisesti" [4]. [4] SN 100/99 Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmien kohta 22. Eurooppa-neuvosto katsoo, että rahoitusnäkymien otsakkeeseen 1 sisällytettävien määrien ei tule ylittää jäljempänä esitettäviä määriä. Molemmat budjettivallan käyttäjät ovat vahvistaneet kyseiset määrät toimielinten välisen sopimuksen liitteenä olevassa rahoitusnäkymiä esittävässä taulukossa. >TAULUKON PAIKKA> Kaikki edellä tarkoitetut määrät ilmaistaan vuoden 1999 hintoina. Käypien hintojen laskemiseen käytetään 2 prosentin deflaattoria. Jotta otsakkeen 1 menojen koko enimmäismäärää ja kahta alakohtaista enimmäismäärää voidaan alkaa soveltaa, on laadittava uusi artikla, jossa nämä uudet rajoitukset otetaan huomioon, ja annettava säädös, jolla taataan alakohtaisten enimmäismäärien noudattaminen. 2.1.2. Enimmäismäärien noudattamisen takaava järjestelmä Komissio ehdottaa, että 5 artiklassa säädetään menettelystä, jolla varmistetaan, että otsakkeen 1 alakohtaisia enimmäismääriä ei ylitetä talousarviota laadittaessa. Tätä tarkoitusta varten säädetään, että alustavan talousarvioesityksen määrärahojen on jäätävä alle rahoitusnäkymien alakohtaisten enimmäismäärien. Jos arvioista käy ilmi, että alakohtaiset enimmäismäärät saattavat ylittyä, komissio tutkii, miten se voi reagoida asiaan toimivaltansa rajoissa. Jos komission toimivalta ei riitä, se tekee neuvostolle ehdotuksen toimenpiteistä. Neuvoston on Euroopan parlamentin lausunnon saatuaan tehtävä päätös heinäkuun 1 päivään mennessä. Jos neuvosto ei tee asiassa päätöstä tai jos sen tekemä päätös estää alakohtaisten enimmäismäärien noudattamisen, komissio tekee neuvostolle ehdotuksen aiheellisista toimenpiteistä budjettineuvottelujen yhteyteen kuuluvassa erityisistunnossa syyskuun 15 päivään mennessä. Jos varainhoitovuoden alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä oikaisukirjelmässä arvioidaan, että alakohtaista enimmäismäärää ei todennäköisesti voida noudattaa, komissio ehdottaa, että talousarvion kurinalaisuudesta annettavassa asetuksessa säädetään myös mahdollisuudesta supistaa suorien tulotukien korvauksia juuri kyseisenä varainhoitovuonna. Jos kyseisen varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen aikana jää liikkumavaraa, komissio mukauttaa rahoitettavaa määrää ja laatii esityksen vastaavista määrärahasiirroista. Ennakkona maksetut määrät maksetaan joka tapauksessa takaisin yhteisön talousarviosta viimeistään sitä varainhoitovuotta seuraavana varainhoitovuonna, jona ennakkomaksut on suoritettu. Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi keskipitkällä aikavälillä ehdotetaan, että monivuotisten talousarvioennusteiden avulla tarkastetaan, miten alakohtaisia enimmäismääriä noudatetaan. Jos enimmäismääriä ei noudateta, komissio tekee neuvostolle ehdotuksen toimenpiteistä edellä kuvatun menettelyn mukaisesti. Komissio ehdottaa (6 artikla), että se järjestää menojen seurannan ja ottaa käyttöön menettelyn, jolla on tarkoitus varmistaa, että alakohtaisia enimmäismääriä noudatetaan. Jos määrärahoja toteutettaessa alkaa näyttää siltä, että ne ylitetään, komissio tutkii, voiko se puuttua asiaan toimivaltansa rajoissa. Jos toimivalta ei riitä, komissio tutkii, voidaanko neuvostolle ehdottaa toimenpiteitä, jotka vaikuttavat kyseisen varainhoitovuoden talousarvioon. Jos ei voida, komissio jäädyttää maksut varainhoitovuoden lopussa. Jäädytetyt määrät katetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarviosta. 2.2. Budjettihallinto luvuittain Budjettihallinnossa on velvollisuutena reagoida heti, jos todellisten menojen kasvuvauhti näyttää ylittävän tai ylittää menoprofiilit, jotka määritellään ennalta talousarvioluvuittain. Tämä velvollisuus on kuitenkin osoittautunut äärimmäisen joustamattomaksi ja ajan mittaan epäuskottavaksi. Jotta korjaavat toimenpiteet voidaan hyväksyä ja jotta ne alkavat vaikuttaa, tarvitaan usein sen verran aikaa, että tilannetta ei yleensä ehditä korjaamaan asianomaisen varainhoitovuoden aikana. Maatalousmenojen noudattaminen luvuittain on osoittautunut hankalaksi tavoitteeksi. Ongelma ei poistu, vaikka kasvava osuus maatalousmenoista (suorat tulotuet) on entistä paremmin ennakoitavissa. Jäljellä ovat kuitenkin markkinainterventioihin liittyvät menot (vientituet ja varastointi), joiden toteutuminen riippuu eri epävarmuustekijöistä, kuten kasvukauden tuotosta ja maailmanmarkkinahinnoista. Koska tilanteita on ollut vaikea korjata riittävän nopeasti varainhoitovuoden aikana lukujen sisällä ja koska osa maatalousmenojen määrästä vaihtelee, on vahvistettava määrärahasiirtojen asema budjettihallinnon välineenä, etenkin kun talousarvioennusteita on jo tiukennettu useina eri varainhoitovuosina. Menojen seuranta luku luvulta on kuitenkin edelleen ehdoton osa maatalousmenojen valvontaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. 2.3. Ennakoiden jäädyttäminen ja supistaminen Budjettikurista annettavan asetuksen 13 artiklassa säädetään, että komissio voi supistaa kuukausiennakoita tai jäädyttää ne. Kyseistä säädöstä on sovellettu vuodesta 1994, ja se on osoittautunut toimivaksi. Se onkin hyvä sisällyttää uuteen asetukseen. 3. Lainsäädännön yksinkertaistaminen a) Maatalouden menolinjauksen laskentaa ei enää tarvitse ottaa esille hintapaketin esittämisen yhteydessä; otsakkeen 1 alakohtaiset enimmäismäärät ovat vastedes niitä rajoja, joita hintapaketissa on noudatettava. Riittää, kun maatalouden menolinjauksen laskenta otetaan esille ATE:ssa (1 artikla). b) Maatalouden menolinjauksen laskentaperustetta olisi uudistettava (2 artikla) muuttamatta laskentatapaa, jonka Eurooppa-neuvosto on vahvistanut. Vertailuperusteena on tarkoitus käyttää maatalouden menolinjausta vuodelta 1995; sen määrä perustuu talousennusteisiin, joita käytettiin vuoden 2000 rahoitusnäkymien teknisen mukautuksen yhteydessä. Ennusteissa otetaan huomioon vuonna 1995 tapahtuneen laajentumisen vaikutus mutta ei korjaavia tekijöitä. Vuoden 1995 valinta johtuu siitä, että Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston toimittamat lopulliset tiedot päättyvät vuoteen 1995. Uusi, vuoden 1995 peruste lasketaan siis seuraavasti: · (1) Vuoden 1988 peruste ilman korjaavia tekijöitä: 24 858 miljoonaa euroa · (2) 74 prosenttia kasvuprosentista vuosina 19891995: 10,62 prosenttia · (3) vuosittainen inflaatio vuosina 19891995: 25,52 prosenttia · (4) vuonna 1995 tapahtuneen laajentumisen vaikutus: 5,44 prosenttia · (5) Vuoden 1995 peruste = (1)*(2)*(3)*(4): 36 394 miljoonaa euroa. Jokaisena seuraavana vuonna maatalouden menolinjausta mukautetaan nykyisen laskentatavan mukaisesti. 4. Ulkoisiin toimiin liittyvät varaukset Komissio ei ehdota muutoksia nykylainsäädännön säännöksiin, jotka koskevat ulkoisiin toimiin liittyviä varauksia, muuten kuin täsmentämällä, että luottoja ja lainatakuita koskevaa varausta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat samat kuin ne, jotka määritellään toimielinten välisessä sopimuksessa. 5. Säädöksen oikeudellinen muoto Koska asiaa halutaan selkeyttää ja koska talousarvion kurinalaisuuden toteuttamiseen sovellettavaa järjestelmää on perusteellisesti mukautettu, ehdotetaan, että kumotaan tällä hetkellä voimassa oleva päätös ja annetaan kattava ja uusi asetus. Muodoksi on valittu asetus, koska sen soveltamisala on laaja. Asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja kaikkien jäsenvaltioiden on sovellettava sitä suoraan, toisin sanoen sitä sovelletaan kaikkiin unionin kansalaisiin. Myös päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, mutta sen soveltamisala on suppeampi ja se on suunnattu rajatulle kohderyhmälle. Aiemmissa talousarvion kurinalaisuutta koskevissa päätöksissä kohderyhmänä ovat ainoastaan jäsenvaltiot. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) talousarvion kurinalaisuudesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37, 279, 308 artiklan, ja ottaa huomioon komission ehdotuksen [6], [6] ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [7], [7] ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon [8], [8] sekä katsoo, että (1) Eurooppa-neuvosto sopi pitämässään kokouksessa 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 1999 Berliinissä, että päätökseen 94/729/EY [9] perustuvaa talousarvion kurinalaisuutta ylläpidetään ja lujitetaan, sekä vahvisti, että yhteisön kaikissa menoissa on noudatettava julkisten varojen moitteettoman hoidon ja budjettikurin periaatteita, [9] (2) on tärkeää, että kaikkiin politiikkoihin sovelletaan talousarvion kurinalaisuutta, jotta varmistetaan kestävä suhde maksusitoumusten, maksumääräysten ja käytettävissä olevien omien varojen välillä, (3) talousarvion kurinalaisuuden toteuttamiseksi ja vuosittaisen talousarviomenettelyn parantamiseksi Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat 6 päivänä toukokuuta 1999 tehneet uuden toimielinten välisen sopimuksen, joka sisältää rahoitusnäkymät vuosiksi 20002006, (4) yksinkertaisuuden vuoksi on suotavaa käyttää uusinta vertailuperustetta, jonka mukaan maatalouden menolinjaus vuosittain lasketaan, muuttamatta sen alkuperäisiä laskentasääntöjä, (5) Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella toimielimet ovat myös sopineet pitävänsä ennallaan maatalouden menolinjauksen viitekehyksen ja kasvuprosentin sekä ulottavansa maatalouden menolinjauksen kattamaan kaikki uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan menot, uudet maaseudun kehittämistoimet, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteet, liittymistä valmistelevaan maatalouden rahoitusvälineeseen liittyvät menot sekä liittymisen yhteydessä maataloutta varten käytettävissä olevat määrät, (6) otsakkeen 1 enimmäismäärät eli yhteisen maatalouspolitiikan menot lukuun ottamatta maaseudun kehittämistä sekä maaseudun kehittämiseen ja liitännäistoimenpiteisiin liittyvät menot on vahvistettu maatalousmenojen reaalimääräistä vakauttamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, (7) varainhoitovuoden aikana muodostuvien varastojen arvonalennusmenettely on pidettävä edelleen voimassa, (8) lainsäädäntöehdotuksissa ja/tai päätöksissä sekä kunkin varainhoitovuoden määrärahasiirtoesityksissä, joista aiheutuu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta maksettavia menoja, on noudatettava otsakkeen 1 osalta vahvistettuja enimmäismääriä, (9) tämän vuoksi säästötoimet voivat osoittautua tarpeellisiksi ja, jos neuvosto ei ole tehnyt asiasta päätöstä, komission ehdotuksesta toimenpiteistä voidaan tehdä päätös neuvoston erityisistunnossa budjettineuvottelujen yhteydessä syyskuun 15 päivään mennessä, (10) unionin taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää, että voidaan toteuttaa hätätoimenpiteitä, joten komission toimivaltuuksia on lisättävä, (11) viimeksi mainitun tavoitteen perusteella on laadittava ehdotus keskipitkän aikavälin toimenpiteistä, (12) otsakkeen 1 osalta vahvistettujen enimmäismäärien noudattamisen varmistamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettava säästötoimia tarvittaessa erittäin lyhyellä aikavälillä; tästä seikasta olisi ilmoitettava asianosaisille, jotta nämä voivat vastaavasti mukauttaa odotuksiaan; toimenpiteiden toteuttamisessa on kuitenkin pyrittävä ottamaan huomioon oikeusvarmuutta koskevat vaatimukset, (13) liitännäistoimenpiteisiin liittyvät menot sekä uudet maaseudun kehittämistoimet ovat luonteeltaan monivuotisia ja sen vuoksi erityisen seurannan kohteena, (14) rahoitusvaraus on otettava talousarvioon alustavina varauksina vuoteen 2002 asti, jotta katetaan euro/dollari-pariteetin vaihteluista markkinoilla aiheutuvat rahoitusvaikutukset, (15) yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen asteittainen toteuttaminen aiheuttaa sen, että menot eivät ole yhtä alttiita euro/dollari-pariteetin vaihteluille; tämän vuoksi rahoitusvaraus voidaan asteittain poistaa, (16) olisi säädettävä mahdollisuudesta supistaa kuukausiennakoita tai jäädyttää ne, jos komissio ei jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella pysty toteamaan, että sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä on noudatettu, tai jos se joutuu toteamaan, että yhteisön varoja on selvästi käytetty väärin, (17) toimielimet ovat sopineet, että yhteisön ulkopuolisille maille ja yhteisön ulkopuolisissa maissa myönnettäviä luottoja ja lainatakuita koskeva varaus on otettava talousarvioon alustavina varauksina, jotta takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille [10] 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/99, perustettuun takuurahastoon voidaan siirtää varoja ja jotta tarvittaessa voidaan kattaa takuuvaateet, jotka ylittävät rahaston käytettävissä olevat varat, [10] (18) toimielimet ovat sopineet, että talousarvioon on alustavina varauksina otettava varaus yhteisön ulkopuolisille maille ensisijaisesti humanitaarisina toimina annettavaa hätäapua varten sellaisten äkillisten avuntarpeiden kattamiseksi, joiden syntymistä ei ole voitu ennakoida, (19) toimielimet ovat sopineet, että olisi säädettävä, että edellytykset pyytää varoja tai niiden irrottamista ovat samat rahoitusvarauksen, lainatakuuvarauksen sekä hätäapuvarauksen osalta; hätäapuvarauksen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat samat kuin ne, jotka määritellään toimielinten välisessä sopimuksessa, ja (20) selkeyden vuoksi olisi muutettava päätöstä 94/729/EY ja korvattava se tällä asetuksella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Talousarvion kurinalaisuutta sovelletaan kaikkiin menoihin. Siihen sovelletaan tapauksen mukaan varainhoitoasetusta, tätä asetusta ja 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä toimielinten välistä sopimusta. I. EMOTR:n tukiosaston menot 2 artikla Kunakin vuonna on noudatettava maatalouden menolinjausta, joka jokaisena varainhoitovuonna muodostaa 4 artiklassa määriteltyjen maatalousmenojen enimmäismäärän. Kunakin varainhoitovuonna komissio vahvistaa maatalouden menolinjauksen antaessaan alustavan talousarvioesityksen. 3 artikla 1. Vertailuperuste, jonka mukaan maatalouden menolinjaus lasketaan, on 36 394 miljoonaa euroa vuonna 1995, jonka kokonaismäärä on laskettu vuoden 1988 perusteen mukaan. 2. Maatalouden menolinjaus annettuna vuonna vastaa 1 kohdan vertailuperustetta, johon lisätään: - 74 prosenttia vuoden 1995 (perusvuosi) ja asianomaisen vuoden BKTL:n kasvuprosentista, - komission arvioon perustuva BKTL:n deflaattori samalta kaudelta, - asianomaista varainhoitovuotta koskevat arviot AKT-sokerin kaupan pitoon liittyvistä menoista, elintarvikeapuna annettavasta tuesta, sokerin yhteisen markkinajärjestelyn mukaisista tuotantomaksuista ja muista tulevaisuudessa saatavista maatalousalan tuloista. 3. BKTL:n tilastollinen peruste määritellään markkinahintaisen bruttokansantulon muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/130/ETY/Euratom [11]. [11] 4 artikla 1. Maatalouden päälinjaus kattaa menot, jotka otetaan talousarvion pääluokan III alaluokan B1 osastoihin 14 vuotta 2000 koskevan nimikkeistön mukaisesti, ja rahoitusnäkymien otsakkeeseen 7 kuuluvat menot, jotka liittyvät liittymistä valmistelevaan maatalouden rahoitusvälineeseen, sekä rahoitusnäkymissä vahvistetut määrät, jotka ovat käytettävissä liittymisen yhteydessä maataloutta varten. 2. Rahoitusnäkymien otsakkeen 1 osastot 1 ja 2 sisältävät kunakin vuonna määrärahat, jotka tarvitaan rahoittamaan kaikki varainhoitovuoden aikana muodostuvien varastojen arvon alentumisesta johtuvat kustannukset. 5 artikla 1. Kaikki yhteisen maatalouspolitiikan yhteyteen kuuluvat komission tekemät lainsäädäntöehdotukset tai neuvoston tai komission tekemät päätökset noudattavat rahoitusnäkymissä vahvistettuja määriä, jotka koskevat alaotsaketta "YMP-menot", jäljempänä 'alaotsake 1a', ja alaotsaketta "Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet", jäljempänä 'alaotsake 1b'. 2. Laatiessaan varainhoitovuoden alustavaa talousarvioesitystä komissio tarkastelee budjettitilannetta keskipitkällä aikavälillä. Jos on ilmeistä, että alaotsakkeita 1a ja 1b koskevat rahoitusnäkymien määrät saattavat ylittyä asianomaisen varainhoitovuoden tai sitä seuraavan varainhoitovuoden aikana, komissio tekee neuvostolle ehdotuksen aiheellisista toimenpiteistä kyseisten määrien noudattamisen varmistamiseksi. 3. Varainhoitovuoden alustavassa talousarvioesityksessä on osastoja 13 koskevat määrärahat sisällytettävä alaotsakkeen 1a määrään. Osastoa 4 koskevat määrärahat on sisällytettävä alaotsakkeen 1b määrään. 4. Jos alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa on ilmeistä, että määrärahatarve asianomaisena varainhoitovuonna ylittää kohdassa 3 tarkoitetut määrät, komissio toteuttaa aiheelliset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi toimivaltansa rajoissa. Jos tämä ei ole mahdollista tai jos toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi, komissio ehdottaa muita toimenpiteitä tarvittaessa osana hintapakettia ja liitännäistoimenpiteitä kyseisten määrien noudattamisen varmistamiseksi. Neuvosto tekee päätöksen näistä toimenpiteistä sen varainhoitovuoden heinäkuun 1 päivään mennessä, joka edeltää kyseisen alustavan talousarvioesityksen kattamaa varainhoitovuotta. 5. Jos neuvosto ei ole tehnyt asiasta päätöstä 4 kohdassa tarkoitettuun määräaikaan mennessä tai jos komissio katsoo, että kyseisiin ehdotuksiin liittyvissä neuvoston keskusteluissa päädytään ylittämään komission alustaviin ehdotuksiin sisältyvät kustannukset, neuvosto päättää tarvittavista toimenpiteistä budjettineuvottelujen yhteyteen kuuluvassa erityisistunnossa sen varainhoitovuoden syyskuun 15 päivään mennessä, joka edeltää kyseisen alustavan talousarvioesityksen kattamaa varainhoitovuotta. 6. Euroopan parlamenttia kehotetaan antamaan lausuntonsa kuuden viikon kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut komission ehdotuksen, jonka tarkoituksena on varmistaa 3 kohdassa tarkoitettujen määrien noudattaminen. 7. Jos varainhoitovuoden alustavaan talousarvioesitykseen liittyvää oikaisukirjelmää laadittaessa on ilmeistä, että alaotsakkeen 1a määrää ei voida noudattaa, komissio supistaa suorien tulotukien korvauksia oikaisukirjelmän kohteena olevana varainhoitovuonna kaiken varalta. Jos kyseisen varainhoitovuoden tai sitä seuraavan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen aikana on ilmeistä, että liikkumavaraa jää, suorien tulotukien korvauksia mukautetaan vastaavasti. Komissio toteuttaa mukautuksesta aiheutuvat toimenpiteet, etenkin määrärahasiirtoesitykset. Joka tapauksessa määrät, joita jäsenvaltiot ovat ennakkoon maksaneet, maksetaan takaisin yhteisön talousarviosta viimeistään, ensisijaisesti ja kokonaan oikaisukirjelmän kohteena olevaa varainhoitovuotta seuraavana varainhoitovuonna. 8. Tämän artiklan täytäntöönpanemiseksi sovelletaan yhteisen maatalouspolitiikan yhteyteen kuuluvia tukitoimenpiteitä ja virallisia hintoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joiden tarkoituksena on varmistaa 3 kohdassa tarkoitettujen määrien noudattaminen. 6 artikla 1. Komissio soveltaa kuukausittaista varo- ja seurantajärjestelmää luku luvulta talousarvion B1 alaluokan osastoissa 14 tarkoitettuihin menoihin. 2. Tätä varten komissio määrittelee kullekin talousarvion luvulle kuukausittaiset menoprofiilit käyttämällä perusteena kolmen aiemman vuoden kuukausittaisten menojen keskiarvoa aina, kun se on tarkoituksenmukaista. 3. Alaluokan B1 osastoon 4 kuuluvien menojen seuraamiseksi komissio aikoo lisäksi toteuttaa erityistarkastuksen, jonka avulla on tarkoitus valvoa 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määrän noudattamista, sellaisena kuin se on määriteltynä komission asetuksessa (EY) N:o [ ] [12] Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/99 [13] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. [12] EYVL L ... [13] EYVL L 155, 22.6.99, s. 29. 4. Menotaulukko, jonka jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kuukausittain komission asetuksen (EY) N:o 296/96 [14] 3 artiklan 3 alakohdan mukaisesti, annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle. [14] EYVL L 39, 17.2.96, s. 5. Tämän jälkeen komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuukausiraportin, jossa tarkastellaan menojen toteutumista suhteessa profiileihin ja johon sisältyy tarvittaessa arvio toteutumasta varainhoitovuoden loppuun mennessä. 5. Jos tarkastelussa päädytään siihen, että alaotsakkeen 1a määrärahat saatetaan ylittää varainhoitovuoden lopussa, komissio käyttää tilanteen korjaamiseksi toimivaltaansa. Jos järjestelyt osoittautuvat riittämättömiksi, komissio arvioi, millaisia säästöjä saadaan aikaan neuvostolle ehdotettavilla toimenpiteillä ja kuinka nopeasti kyseiset toimenpiteet alkavat vaikuttaa talouteen ja talousarvioon. Arvio toimitetaan budjettivallan käyttäjälle. Jos toimenpiteet osoittautuvat tehokkaiksi menojen hallinnassa, komissio tekee neuvostolle ehdotuksen niiden toteuttamisesta. Euroopan parlamenttia kehotetaan antamaan lausuntonsa kuuden viikon kuluessa, ja neuvosto tekee päätöksen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut komission ehdotuksen, jonka tarkoituksena on saattaa menot määrärahoja vastaavalle tasolle. 6. Jos tilanteen korjaaminen varainhoitovuoden aikana osoittautuu mahdottomaksi tai jos neuvosto ei tee päätöstä myönnetyssä määräajassa, komissio jäädyttää jäsenvaltiolle maksettavat EMOTR:n tukiosaston kuukausiennakot kaiken varalta. Jäädytys on suhteessa siihen, mikä verran asianomaisen alaotsakkeen määrärahoja on yhteensä ylitetty. Jäädytetyt määrät katetaan ensisijaisesti ja kokonaan seuraavan vuoden talousarviosta. 7 artikla Otsakkeen 1 osastoihin 13 tiettynä vuonna sisältyvien menojen arvioinnissa käytettävä euron ja dollarin välinen valuuttakurssi vastaa markkinoiden keskikurssia sitä kuukautta edeltävältä neljännesvuodelta, jonka aikana komissio antaa alustavan talousarvioesityksen tai alustavan esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi taikka näihin liittyvän oikaisukirjelmän. 8 artikla Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetaan alustavasti 500 miljoonan euron varaus kattamaan 10 artiklassa tarkoitetuista euron ja dollarin välisen valuuttakurssin vaihteluista markkinoilla aiheutuva kehitys suhteessa talousarviossa käytettävään pariteettiin. Vuonna 2002 varaus on enää 250 miljoonaa euroa. Rahoitusvaraus poistetaan vuodesta 2003 alkaen. Kyseisiä määrärahoja ei oteta maatalouden menolinjaukseen. 9 artikla Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle vuosittain viimeistään lokakuun lopussa raportin siitä, miten keskimääräisen euro/dollari-pariteetin vaihtelut vaikuttavat otsakkeen 1 osastoissa 13 tarkoitettuihin menoihin. 10 artikla 1. Euro/dollari-pariteetin vaihteluista aiheutuvia säästöjä tai lisäkustannuksia kohdellaan tasaveroisesti. Jos dollarin arvo suhteessa euroon vahvistuu verrattuna talousarviossa käytettävään pariteettiin, tukiosaston osalta syntynyt säästö siirretään rahoitusvaraukseen 500 miljoonan euron määräisenä vuosina 2000 ja 2001 ja 250 miljoonan euron määräisenä vuonna 2002. Jos budjettikustannukset kasvavat kun dollarin arvo suhteessa euroon heikentyy verrattuna talousarviossa käytettävään pariteettiin, käytetään rahoitusvarausta ja siirretään määrärahoja niihin EMOTR:n tukiosaston budjettikohtiin, joihin dollarin heikentyminen on vaikuttanut. Esitys kyseisten määrärahojen siirtämisestä annetaan tarvittaessa samanaikaisesti 9 artiklassa tarkoitetun raportin kanssa. 2. Perustetaan 200 miljoonan euron neutraali marginaali. Jos 1 kohdassa tarkoitetuista vaihteluista aiheutuvat säästöt tai lisäkustannukset jäävät tätä pienemmiksi, määrärahoja ei siirretä rahoitusvaraukseen tai rahoitusvarauksesta. Jos säästöt tai lisäkustannukset ylittävät kyseisen neutraalin marginaalin, ne siirretään rahoitusvaraukseen tai otetaan käyttöön rahoitusvarauksesta. Neutraali marginaali on vuonna 2002 enää 100 miljoonaa euroa. 11 artikla 1. Määrärahoja otetaan varauksesta vasta, jos lisäkustannuksia ei voida rahoittaa niistä määrärahoista, joilla on tarkoitus kattaa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut menot kyseisenä varainhoitovuonna. 2. Vastaavien menojen rahoittamista varten tarvittaviin omiin varoihin turvaudutaan päätöksen ../.../ETY, Euratom [15] ja sen soveltamisesta annettujen säännösten mukaisesti. [15] 3. EMOTR:n tukiosaston osalta syntynyt säästö, joka on siirretty rahoitusvaraukseen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja joka vielä varainhoitovuoden lopussa on varauksessa, perutaan ja otetaan tuloina seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon laatimalla oikaisukirjelmä seuraavan vuoden alustavaan talousarvioesitykseen. 12 artikla Tämän asetuksen 811 artiklat ovat voimassa varainhoitovuoden 2002 loppuun asti. 13 artikla 1. Komissio maksaa EMOTR:n tukiosaston kuukausiennakot niiden tietojen perusteella, jotka jäsenvaltiot toimittavat kunkin menoluvun osalta. 2. Jos komissio ei jäsenvaltion toimittamien menoselvitysten tai tietojen perusteella voi todeta, että varat on sidottu sovellettavien yhteisön sääntöjen mukaisesti, komissio pyytää asianomaista jäsenvaltiota toimittamaan lisätiedot määräajassa, jonka asettaminen riippuu ongelman vakavuudesta. Jos komissio pitää vastausta epätyydyttävänä tai päätyy siihen, että lainsäädäntöä on selvästi jätetty noudattamatta ja/tai että yhteisön varoja on selvästi käytetty väärin, se voi supistaa jäsenvaltioille maksettavia kuukausiennakoita tai jäädyttää ne. Ennakoita supistetaan tai jäädytetään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksiä, jotka tehdään tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. 3. Ennen kuin komissio tekee päätöksensä, se ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle. Jäsenvaltio ilmoittaa kantansa kymmenen päivän kuluessa. Komission asianmukaisesti perustellussa päätöksessä, joka tehdään EMOTR-komitean lausunnon saamisen jälkeen, noudatetaan suhteellisuusperiaatetta. II. Ulkoisiin toimiin liittyvät varaukset 1. Luottoja ja lainatakuita koskeva varaus 14 artikla Varaus, jolla on tarkoitus kattaa a) asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/99, perustetun takuurahaston rahoitustarpeet, ja b) tarvittaessa takuuvaateet, jos ne ylittävät rahaston käytettävissä olevat varat ja jotta ne voidaan ottaa talousarvioon, otetaan joka vuosi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon alustavasti. Varaus määräytyy toimielinten väliseen sopimukseen sisältyvien rahoitusnäkymien perusteella. Varauksen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat samat kuin ne, jotka määritellään toimielinten välisessä sopimuksessa. 2. Hätäapuvaraus 15 artikla Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon otetaan joka vuosi alustava hätäapuvaraus yhteisön ulkopuolisia maita varten. Varauksen tavoitteena on kyetä kattamaan ensisijaisesti humanitaarisin toimin sellaiset yhteisön ulkopuolisten maiden yksittäiset äkilliset avuntarpeet, joiden syntymistä ei ole voitu ennakoida. Varaus määräytyy toimielinten väliseen sopimukseen sisältyvien rahoitusnäkymien perusteella. Varauksen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat samat kuin ne, jotka määritellään toimielinten välisessä sopimuksessa. 3. Yhteiset määräykset 16 artikla Varauksia käytetään siirtämällä niistä määrärahoja asianomaisiin budjettikohtiin varainhoitoasetuksen mukaisesti. 17 artikla Varauksien rahoittamista varten tarvittavia omia varoja pyydetään jäsenvaltioilta vain, jos varauksia käytetään 16 artiklan mukaisesti. Tarvittavat omat varat annetaan käyttöön asetuksessa (ETY, Euratom) N:o 1552/89 säädettyjen edellytysten mukaisesti. III. Muu säännös 18 artikla Jos Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyssä hyväksymällä säädöksellä tai neuvoston antamalla säädöksellä ylitetään käytettävissä olevat talousarvion määrärahat tai rahoitusnäkymiin sisältyvät määrärahat, asianomaista säädöstä ei saa soveltaa ennen kuin talousarviota on muutettu ja tarvittaessa rahoitusnäkymiä riittävällä tavalla tarkistettu molempien tapausten osalta säädetyn menettelyn mukaisesti. IV. Loppusäännökset 19 artikla Kumotaan päätös 94/729/EY. 20 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan xx päivästä xxkuuta 19xx. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja