ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.1

Yhteisessä kalastuspolitiikassa, YKP:ssä, yhteisyritykset katsottiin ensimmäistä kertaa rakennepoliittisiksi välineiksi asetuksessa N:o EY 3944/90, jossa ne määriteltiin seuraavasti: ”’Joint enterprise’ means a company incorporated under private law comprising one or more Community shipowners and one or more partners from a third country with which the Community maintains relations, associated under a joint enterprise agreement set up for the purpose of exploiting and, where appropriate, using the fishery resources of waters falling within the sovereignty and/or jurisdiction of such third country, primary consideration being given to the supply of the Community market”. (1) YKP kehittyi edelliseen kauteen verrattuna huomattavasti 1990-luvulla, jolloin syntyi termi ”sininen Eurooppa”. Se on tullut jälleen ajankohtaiseksi, ja sen merkitys on jopa laajentunut, kun on ryhdytty keskustelemaan yhteisen meripolitiikan käynnistämisestä.
5.4.2

”Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa PPP-tyyppisten järjestelyjen merkitystä on lisätty selvästi sosiaalialalla (koulutuksessa ja terveydenhuollossa) — eniten koko National Health Service -järjestelmän historiassa. Vuodesta 1997 lähtien Yhdistyneen kuningaskunnan terveysministeriö on tukenut 64:ää PPP-tyyppistä sairaalahanketta, joiden pääoman arvo on 11,1 miljardia Englannin puntaa (15,7 miljardia euroa). Ministeriö on hyväksynyt hankintamenettelyjen käynnistämisen. Loppuun saakka ja toimintavalmiiksi taikka rakenteille on saatettu 27 hanketta, joiden arvo on 3 miljardia puntaa (4,3 miljardia euroa).”
1.1

Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi 18. joulukuuta 1990 antamassaan päätöslauselmassa 45/158 siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2003 sen jälkeen, kun ensimmäiset 20 valtiota olivat ratifioineet sen. Tällä hetkellä sopimuksen ratifioineita valtioita on 25 (1). Se on siis voimassa oleva kansainvälinen sopimus, jota sen ratifioineiden valtioiden on noudatettava.
6.4

Sosiaalis-taloudellisesta näkökulmasta on korostettava, että paikallisväestö on otettava erityisesti huomioon tapahtuman ensisijaisena toimijana. Palveluita ja perusrakenteita suunniteltaessa on pidettävä mielessä, miten asukkaat voivat hyödyntää niitä tulevaisuudessa. Paikallisväestön on oltava viitekohtana luotaessa työllisyyttä ja toteutettaessa tapahtumia palvelevaa koulutusta.
1.2.1

Sukupuoleen perustuva välitön ja välillinen syrjintä on kiellettyä, myös naisten epäsuotuisa kohtelu raskauden tai äitiyden vuoksi. Ehdotetussa direktiivissä määriteltyä häirintää ja sukupuolista häirintää on pidettävä sukupuoleen perustuvana syrjintänä, ja se on näin ollen kiellettyä. Henkilöön vaikuttavien päätösten perusteena ei saa olla se, vastustaako henkilö tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen. Myös yllyttämistä syrjintään on pidettävä tässä direktiivissä tarkoitettuna syrjintänä.
3.7

ETSK kannattaa komission aikomusta järjestää medialukutaitokampanjoita lapsille ja heidän laillisille edustajilleen edellä mainittujen verkostojen ja mielipidevaikuttajien välityksellä. Komitea kannustaa ulottamaan ne muihinkin järjestäytyneisiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin niiden vaikutuksen tehostamiseksi ja luovien ratkaisujen kehittämiseksi, sillä näillä organisaatioilla on joissakin jäsenvaltioissa pitkä käytännön kokemus etulinjan työstä. ETSK katsoo, että koulutuksella on ratkaisevan tärkeä rooli tässä yhteydessä, sillä se on ase verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan torjunnassa.
3.15

ETSK kannattaa sitä, että komission suunnittelema rahoitustuki on tarkoitettu ensisijaisesti viljelijöille ja pk-yrityksille, joihin on kohdistunut eniten vaikutuksia, ja että tämä määritellään valintaperustein, joiden on oltava puolueettomia ja syrjimättömiä.
3.9

Vaikka ETSK on samaa mieltä Euroopan komission kanssa tavoitteesta saavuttaa riippumattomuus venäläisestä kaasusta, komitea huomauttaa, että Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle on äärimmäisen haastavaa vähentää Venäjältä peräisin olevan kaasun kysyntää kahdella kolmanneksella kuluvan vuoden loppuun mennessä. Tämä tarkoittaa diversifiointia yhtäältä nesteytetyn maakaasun ja biometaanin avulla – lähinnä lyhyellä aikavälillä – ja toisaalta energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön laajentamisen keinoin. Riippuvuutta yhdestä toimittajasta ja sellaisesta energialähteestä, jolla on suuri osuus EU:n energialähteiden yhdistelmässä, on hankala muuttaa muuksi, eikä tätä mutkikasta kysymystä voi ratkaista yhdessä yössä. Kaikki energialähteet on aktivoitava virtakatkosten ja yhteiskunnallisten levottomuuksien välttämiseksi.
3.3

Standardeja on kehittänyt perinteisesti teollisuus. Laajan yhteiskunnallisen konsensuksen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää taata, että toimintatapa on tasapainoinen ja mahdollistaa kaikkien osallistumishalukkaiden ja asianosaisten sidosryhmien täyden osallistumisen. Poliittiset toimijat ja standardointiorganisaatiot tukevat EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toisiaan sopimalla viitekehyksestä. Vaatimus eurooppalaisen standardointistrategian osallistavuudesta on ainutlaatuinen maailmassa, ja sitä on todellakin syytä vahvistaa. Se, että osallistavuus ei kansainvälisellä tasolla ole kansainvälisen standardoinnin perusperiaatteena, on huolestuttavaa.
3.21

Hiilenpoistotekniikoiden kustannusten on alennuttava, ja näillä tekniikoilla on varmistettava hiilen pysyvä varastointi ja poisto. Hiilidioksidin talteenottotekniikat saattavat olla erittäin paljon energiaa kuluttavia prosesseja. Niihin on käytettävä uusiutuvista lähteistä saatavaa energiaa, ja niiden on oltava kestäviä. Lisäksi on vältettävä niistä aiheutuvat haittavaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja maan saatavuuteen.
3.1.2

Lähes kaikki vihreän kehityksen ohjelman toimenpiteet aiheuttavat sen, että EU:n kansalaisten maksamat sähkön, polttoaineen, kotien lämmityksen yms. hinnat nousevat. Näillä hinnankorotuksilla on erityisen suuri vaikutus satoihin miljooniin pieni- ja keskituloisiin ihmisiin EU:n jäsenvaltioissa samoin kuin ylipäätään haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, jotka useissa tapauksissa ovat vähätuloisia EU:n kansalaisia. Tämä tarkoittaa, että kaikilla vihreän kehityksen ohjelman puitteissa toteutettavilla toimenpiteillä on merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia ja että niitä täytäntöön pantaessa on noudatettava varovaisuutta. Toimenpiteiden on lisättävä vaurautta sen sijaan, että sivuutetaan ne, jotka tarvitsevat tukea selviytyäkseen muutoksessa.
Jätteiden laiton kauppa on edelleen yksi vakavimmista ympäristörikoksista, ja sitä pidetään tuottoisana ja vähäriskisenä toimintana, jolla on tuhoisia seurauksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut, että jätteiden laitonta kauppaa koskevien tunnistettujen laittomien tapausten havaitseminen on edelleen vähäistä ja että syytteeseenpanoaste on muita rikostyyppejä alhaisempi, ja seuraamukset eivät ole myöskään oikeasuhteisia ja varoittavia ( 17 ) . Tämä johtuu pääasiassa siitä, että jätteiden siirtoketjut ovat hyvin monimutkaisia ja sen osoittaminen, että asianosaiset olivat tietoisia laittomasta toiminnasta, on vaikeaa erityisesti siksi, että jäte voi vaihtaa omistajaa ja maata useita kertoja ennen kuin se hävitetään laittomasti.
Ranskan kansallinen elintarvikeneuvosto CNA antoi heinäkuussa 2021 lausunnon (nro 89) ”Feedback from the Covid-19 crisis – Period of the first national lockdown in France” ( 6 ) covid-19-kriisistä ja ensimmäisistä sulkutoimista Ranskassa. Lausunnossa todetaan, että covid-19-kriisin puhkeaminen vahvisti tarvetta kehittää systeemisempää näkemystä elintarvikejärjestelmistä yhteinen terveys -lähestymistavan täytäntöönpanon avulla elintarvikeketjun kaikilla tasoilla. Tässä terveyttä koskevassa yhdennetyssä lähestymistavassa korostetaan eläinten, ihmisten ja ympäristön välistä vuorovaikutusta. Kriisi on joissakin tapauksissa aiheuttanut tai vahvistanut taloudellista ja sosiaalista epävarmuutta ja tuonut esiin suuren eriarvoisuuden, joka liittyy elintarvikkeiden saatavuuteen ja joka on ristiriidassa kestävän elintarvikejärjestelmän kanssa, minkä myötä on herätty pohtimaan oikeutta ruokaan ja ruokademokratiaa. Terveellisten, laillisesti tuotettujen, kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien elintarvikkeiden saatavuuden takaaminen koko EU:n väestölle on ratkaisevan tärkeää Pellolta pöytään -strategiassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ( 7 ) . ETSK katsoo, että tavoite, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n maatalousmaasta olisi oltava luonnonmukaisesti viljeltyä vuoteen 2030 mennessä, on erittäin kunnianhimoinen ( 8 ) , ja kehottaa laatimaan EU:n laajuisen edistämisstrategian tavoitteen saavuttamiseksi unohtamatta, että tuotteet on myös kulutettava.
2.1.6

Päästökauppa on markkinapohjainen mekanismi päästöjen vähentämiseksi, ja välineen parametrien hienosäätö voi vahvistaa mekanismia. Kun arvioidaan tällaisten toimenpiteiden vaikutuksia markkinadynamiikkaan edellä esitetyllä tavalla, on muistettava, että ilmaisten päästöoikeuksien asteittainen vähentäminen lisää kustannustaakkaa jo ennakoitujen, EU:n laajuisesta vähimmäisverosta aiheutuvien kustannusten ohella. Lisäksi energiaverodirektiivi, päästökauppadirektiivi ja ReFuelEU Aviation -asetus edellyttävät kukin tietoja lentopetrolin käytöstä ja kulutuksesta sekä kestävien lentopolttoaineiden käytöstä. Olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota tiedonkeruuta, raportointia ja todentamista koskevien säännösten järkeistämiseen tarpeettoman monimutkaisuuden välttämiseksi ja prosessien käytännöllisyyden varmistamiseksi. Ehdotetun vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevan asetuksen tarkoituksena on varmistaa, että lentoasemilla on asianmukainen infrastruktuuri, joka mahdollistaa kestävien lentopolttoaineiden käytön EU:n kaikilla lentoasemilla. Vaikka tehokkaan logistiikan takaaminen kestävien lentopolttoaineiden jakelua varten on ilmeisen välttämätöntä, itse asetusta on vielä selvennettävä. Sen nykyisen sanamuodon mukaan ympäristöystävällistä lentopolttoainetta jakelevien ajoneuvojen voitaisiin katsoa olevan ympäristöä saastuttavia (8). Tarvittavien täsmennysten puuttuessa on vaikea arvioida, missä määrin lentoasemilla saattaa syntyä muita kustannuksia, jotka mahdollisesti koituvat lentoyhtiöiden maksettaviksi.
2.10

Koska yksityisillä metsänomistajilla ja yrityksillä on niin merkittävä rooli, myös omaisuudensuoja ja elinkeinovapaus on otettava kaikilta osin huomioon. Tuotevalikoimien, raaka-ainevalintojen tai operatiivisten käytäntöjen ohjailu ei yleensä ole mahdollista, mutta sen sijaan voidaan luoda tieteeseen perustuvat ja teknologianeutraalit toimintapuitteet, joissa biotalousalan toimijat voivat innovoida, investoida ja toimia. Tämä koskee esimerkiksi kaskadiperiaatteen täytäntöönpanoa, jonka on oltava markkinapohjaista.
Vesilainsäädäntöä on tarkoitus mukauttaa kemiallisten epäpuhtauksien ja mikromuovien vähentämiseksi. Muovijäte on erittäin huolestuttava seikka, koska sen poistaminen on monimutkaista ja koska se adsorboi muita epäpuhtauksia, puhumattakaan muovin lisäaineiden ja muovijätteen hajoamisessa syntyvän nanomuovin aiheuttamista merkittävistä kemiallisista ja toksikologisista vaikutuksista ( 6 ) . OECD-maat vastaavat merkittävästä osasta muissa maissa syntyvästä muoviroskasta, joten rajat ylittävään saastumiseen on löydettävä ratkaisuja ja otettava käyttöön uusi erityinen muoviroskia koskeva maailmanlaajuinen rajoitus. Myös ennaltaehkäisy on olennaisen tärkeää, ja ekosuunnitteluun perustuvaa tuotantoa on edistettävä kannustimin. Teollisuuden ja ympäristötieteen on tehtävä yhteistyötä toteuttamiskelpoisten ratkaisujen löytämiseksi.
3.5

Teknologiset synergiat ovat mahdollisia pääasiassa matalammilla teknologisen valmiuden tasoilla sekä komponenteissa ja osajärjestelmissä. Tekoälyn, suurteholaskennan ja lohkoketjuteknologian kaltaisilla digitaalisilla aloilla monet perustana olevat mallit ja teoriat ovat samat eri aloilla. Tutkimustyön jakaminen näillä tasoilla nopeuttaisi alakohtaisten ratkaisujen kehittämistä ja vapauttaisi resursseja niiden käyttöönottoon. Teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien välisellä uudella hallintokumppanuuteen perustuvalla lähestymistavalla olisi varmistettava oikeudenmukainen siirtymä ekosysteemeille niiden digitaalisessa ja ”vihreässä” muutoksessa. Etusijalle on asetettava synergioiden etsiminen sellaisten ekosysteemien ja alojen välillä, joilla on suurimmat haasteet saavuttaa häiriönsietokykyä ja kestävyyttä koskevat tavoitteet sosiaalisesti sekä ympäristön ja hallinnon kannalta. On edistettävä pk-yritysten osallistumista Euroopan laajuisiin, tieteidenvälisiin ja monialaisiin klustereihin yhdistämällä ilmailu- ja avaruusalan ja puolustusekosysteemien kriittiset arvoketjut erityisesti liikkuvuuteen, autoteollisuuteen ja liikenteeseen sekä terveyteen. Näitä klustereita on tuettava, jotta voidaan puuttua häiriöihin ja haavoittuvuuksiin tai monipuolistaa niitä saattamalla ne yhteen uusien paikallisten ja rajatylittävien kumppaneiden kanssa toteuttamiskelpoisissa kestävän kilpailukyvyn suunnitelmissa.
4.6.2

Luettelo rahastovaroista, joita voidaan käyttää kotouttamiseen ja osallisuuteen tai jotka ovat maahanmuuttajien tukemiseen liittyvien toimien kannalta merkityksellisiä, on vaikuttava, sisältäen AMIF-, ESR+- ja EAKR-rahastot. Tästä huolimatta olisi selvennettävä synergioita muiden rahastojen kanssa, esimerkiksi Erasmus+-ohjelman, elpymis- ja palautumistukivälineen, Euroopan maaseudun kehittämisen maaseuturahaston ja InvestEU-rahaston kanssa. Kun teknisen tuen väline on hyväksytty, silläkin voidaan tukea jäsenvaltioita kotouttamis- ja osallisuuspolitiikkojen kehittämisessä tai parantamisessa. Myös tulevalla kansalaisuutta, tasa-arvoa, oikeuksia ja arvoja koskevalla ohjelmalla voisi olla rooli sellaisten erityisten toimien rahoittamisessa, jotka kohdennetaan maahanmuuttajataustaisten EU:n kansalaisten hyväksi. On päätetty, että käytettävissä on laaja valikoima mahdollisia rahastovaroja, mutta erityinen rahasto kotouttamisasioita varten olisi voinut olla parempi ratkaisu. ETSK ehdottaa, että komissio helpottaa rahoituksen saantia esimerkiksi luomalla erityisen välineen muuttajien kotouttamista varten.
3.11

On tärkeää välittää eteenpäin viestiä siitä, että ympäristöön sitoutuminen koskee kaikkia: yrityksiä, jotka ottavat käyttöön entistä kestäväpohjaisempia toimenpiteitä ja käytäntöjä, tiedottavat kuluttajille ja valistavat heitä, sekä – jotta edellä mainitut toimenpiteet olisivat tehokkaita – kuluttajia, joiden on niin ikään omaksuttava kestäväpohjaisia kulutustottumuksia ja toimintatapoja. On varmistettava, että eurooppalaisille pk-yrityksille mahdollisesti aiheutuvia lisäkustannuksia, jotka määritetään osana pk-yritystestin vaikutustenarviointia (joka on kiinteä osa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa Small Business Act -aloitetta), kevennetään tässä mekanismissa, johon kuuluu osana myös parhaillaan toteutettava pk-yritysten edustajien kuuleminen. On luotava mekanismeja ja keinoja, joiden avulla pk-yritykset kykenevät ajantasaistamaan ja uudistamaan osaamistaan.
4.5.

Komission tiedonannossa on täysin ymmärrettävästi ennen kaikkea eurooppalainen näkökulma, sillä keskeisenä kysymyksenä on raaka-aineiden toimitus Euroopan taloudelle. ETSK katsoo kuitenkin, että komission olisi otettava huomioon niiden maiden ihmisten ja talouden tarpeet ja edut, joista raaka-aineita on tarkoitus tuoda Eurooppaan, erityisesti kun viestinä on usein ”eurooppalaiset arvot”, ”globaali vastuu” ja maailmanlaajuisen ”kestävän kehityksen tavoitteet”. Lisäksi on tärkeää ottaa huomioon, että Euroopan talousalueeseen kuuluvilla EU:n ulkopuolisilla mailla on runsaasti mineraalivaroja ja että raaka-ainestrategiat, strategiset kumppanuudet ja rahoitusvälineet, joilla tuetaan kaivosalan vihreää siirtymää, olisi asetettava myös näiden maiden saataville.
3.1

Kevään 2020 talousennusteen synkät näkymät, joiden mukaan EU on ajautunut vuonna 2020 ennennäkemättömän syvään taantumaan, ovat toteutuneet. Covid-19-kriisi on aiheuttanut useita kysyntä- ja tarjontapuolen häiriöitä, joiden seurauksena bkt:n odotetaan supistuvan 7,8 prosenttia vuonna 2020. Myös työmarkkinatilanne on heikentynyt, vaikka kunnianhimoisten politiikkatoimien, kuten työajan lyhentämisjärjestelyjen, ansiosta talouden taantuma ei kaikilta osin heijastu työttömyysluvuissa. Tehtyjen työtuntien kokonaismäärä on kuitenkin vähentynyt ja työvoimaosuus on pienentynyt, kun työnhausta luopuneet työntekijät ovat poistuneet työmarkkinoilta.
3.4.2

ETSK katsoo, että riittävien yksityisten investointien ja monille EU:n yrityksille tarjottujen nykyisten palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää taata edelleen ulkomaisten palveluntarjoajien osallistuminen hankkeeseen (EU:n sääntöjen mukaisesti). Myös esimerkiksi Horisontti Eurooppa- ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmien kautta myönnettävä julkinen rahoitus on keskeisessä asemassa. EU:n talousarviota, jossa on otettava huomioon talouden elpymiseen liittyvät painopisteet, on kuitenkin supistettu komission toukokuussa esittämään ensimmäiseen ehdotukseen verrattuna. Erityisesti todettakoon, että samalla kun unionin keskeisten strategisten digitaalisten valmiuksien kokonaisrahoitusta on lisätty edelliseen monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoja on supistettu 8,2 miljardista eurosta 6,76 miljardiin euroon.
3.5

Covid-19-pandemian aiheuttama maailmanlaajuinen kriisi on osoittanut selvästi valtioiden kyvyn ryhtyä ankariin toimenpiteisiin olemassaoloa uhkaavan vaaran lieventämiseksi sekä ihmisten kyvyn sovittaa elämäntapansa ainakin lyhyellä aikavälillä uusiin rajoituksiin, joita nämä toimenpiteet tuovat tullessaan. On tärkeää huomata, että yhteisöillä, yrityksillä, työmarkkinaosapuolilla ja muilla valtiosta riippumattomilla toimijoilla on ratkaiseva rooli pandemian torjunnassa, koska usein ne havaitsevat tarpeita sekä suunnittelevat ja toteuttavat toimintaympäristöönsä soveltuvia toimia nopeammin, tehokkaammin ja luovemmin kuin ylhäältä alaspäin suuntautuvan ohjauksen avulla on osoittautunut mahdolliseksi.
1.2

ETSK on hyvin tietoinen pandemian aiheuttamasta poikkeuksellisesta ja vakavasta taloudellisesta tilanteesta ja kannattaa toimenpiteitä, jotka on hyväksytty talouden suorituskykyyn kohdistuvien kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. Vaikutukset ovat vaihdelleet: ennennäkemättömän kysyntähäiriön ja likviditeetin vähenemisen lisäksi myös toimitusketjuissa on ollut keskeytyksiä ja tarjontapuolella vakavia ongelmia, kun toimitusketjut ovat katkenneet ja monilla yrityksillä on ollut ongelmia muun muassa komponenttien, työvoiman ja raaka-aineiden saannissa, minkä vuoksi niiden on pitänyt lopettaa tuotantoprosessinsa. Tässä mielessä myös toimenpiteiden on oltava poikkeuksellisia, ja ETSK katsoo, että niiden tulee olla hyvin kattavia.
1.8

ETSK kannattaa komission ehdotusta mukauttaa siirtymäjärjestelyjä, joiden ansiosta luottolaitokset voivat lieventää IFRS 9 -standardin mukaisten odotettavissa olevien luottotappioiden varausten ja oikaisujen vaikutuksia omiin varoihin. ETSK katsoo, että ehdotus on vasta ensimmäinen askel kohti taantuman vaikutusten lieventämisen tavoitetta, mutta ei pidä sitä tehokkaana ja soveltuvana eurooppalaisten välittäjien tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttämisen kannalta. Tästä syystä komitea katsoo, että ehdotukseen olisi lisättävä seuraavat toimenpiteet: — Laajennetaan 1. tammikuuta 2020 mitattua ”uutta” dynaamista osaa niin, että se kattaa myös lainat, joista on tullut järjestämättömiä 1. tammikuuta 2020 jälkeen (tai jonkin muun myöhemmän, pandemian käynnistymisen kannalta soveltuvaksi katsotun ajankohdan jälkeen). — Ei korvata skaalausarvoa 100 prosentin vakioriskipainolla, jota käytetään vähittäisasiakkaille tarkoitetussa rahoituksessa. Tällaisessa korvaamisessa ei otettaisi huomioon liikepankkien ja aivan erityisesti paikallisten pankkien tyypillisten lainanottajaryhmien erilaista riskialttiutta. Kyse on erityisesti kotitalouksista ja pk-yrityksistä. Näiden lainanottajaryhmien vastuisiin sovelletaan pääomavaatimusten osalta erityistä vakavaraisuuskohtelua. Lisäksi skaalausarvon korvaaminen 100 prosentin vakioriskipainolla aiheuttaisi pankeille merkittäviä, ellei peräti ylitsepääsemättömiä ongelmia niiden soveltaessa standardimenetelmää ja käyttäessä raportoinnissa protokollaprosessia. Komission ehdottaman säännöksen sijaan voitaisiin harkita tehokkaana yksinkertaistamistoimena puuttumista samaisen 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun verotuskohteluun sen sijaan, että poistetaan b alakohta. — Siirtymäajan pidentäminen myös 1. tammikuuta 2018 mitatun staattisen osan suhteen, kun käyttöön tulee uusi IFRS 9 -standardi, jonka johdosta pankkien on kiinnitettävä erityistä huomiota vaikutuksiin ensimmäisen käyttöönoton (First Time Adoption) yhteydessä, vaikuttaa niin ikään järjestämättömien lainojen arvottamiseen myyntiskenaariossa. Tällaiset lainat muodostavat tällä hetkellä suurimman osan kirjanpidollisiin varauksiin ensimmäisen IFRS-standardien käyttöönoton yhteydessä kirjatusta kokonaismäärästä.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rahoituskurista varainhoitovuodesta 2021 alkaen sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pilareiden välisestä joustavuudesta kalenterivuoden 2020 osalta”

(COM(2019) 580–2019/0253(COD))

(2020/C 97/09)

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 13.11.2019 Euroopan unionin neuvosto, 15.11.2019 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla Vastaava jaosto ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” Hyväksyminen täysistunnossa 11.12.2019 Täysistunnon nro 548 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 191/1/1

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 11.–12. joulukuuta 2019 pitämässään 548. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 191 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.
1.7

Komitea on samaa mieltä tekoälyn merkityksestä sisämarkkinoiden kannalta ja katsoo, että nykyisiä turvallisuussääntöjä on päivitettävä. Erityisesti teknisen turvallisuuden standardoinnin yhteydessä on otettava huomioon vuonna 2019 laaditut ”Luotettavaa tekoälyä koskevat eettiset ohjeet” ihmiskeskeistä tekoälyä varten.
ETSK suhtautuukin myönteisesti ehdotukseen 11. marraskuuta 2002 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ( 1 ) muuttamisesta niin, että sen soveltamisalaa laajennetaan, jotta se kattaa tietyn tyyppiset julkiset lisämenot ja jotta ’suurkatastrofien’ käsite kattaa luonnonkatastrofien lisäksi myös tilanteet, joissa jäsenvaltioille aiheutuu vakava taloudellinen rasite välittömänä seurauksena siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista ilman sopimusta. Koska kyseessä on kertaluonteinen tilanne, määrärahat tätä varten on rajoitettava enintään puoleen vuosina 2019 ja 2020 käytettävissä olevasta enimmäismäärästä.
3.17

EU:n finanssipolitiikka. ETSK on vahvasti sitä mieltä, että Euroopan yhdentymishankkeen onnistumisen ehtona on, että kaikilla jäsenvaltioilla on aina riittävät mahdollisuudet osallistua päätöksentekoprosessiin. Päätavoitteena on luoda suotuisa ympäristö sekä EU:lle että yksittäisille jäsenvaltioille.