Ehdotus neuvoston päätös, tutkimus-ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002) /* KOM/98/0306 lopull. - CNS 98/0187 */



Virallinen lehti nro C 236 , 28/07/1998 s. 0010



Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002) (98/C 236/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 306 lopull. - 98/0187(CNS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, neuvosto on päätöksellään . . ./. . ./Euratom vahvistanut tutkimus- ja koulutustoimintaa (jäljempänä "TEK") koskevan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (jäljempänä "viides puiteohjelma") vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa määritellään muun muassa ekosysteemin suojelun alalla toteutettavat toimet, viidennen puiteohjelman 3 artiklan mukaan puiteohjelma toteutetaan erityisohjelmin, jotka vahvistetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ja kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, Euroopan atominergiayhteisöä (Euratom) koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) neuvoston päätöksen 94/268/Euratom (1) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuolisen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle, perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä "osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt") Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman toteuttamista varten tehtyä neuvoston päätöstä . . ./. . ./Euratom sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin, tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 101 m artiklan nojalla, tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimus- ja koulutustoiminnan tuloksia, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta, ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaation edistämiseen, JET-hankkeen (Joint European Torus) toteuttaminen on annettu päätöksellä 78/471/Euratom (2) perustetun Joint European Torus-yhteisyrityksen (JET) tehtäväksi, tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä, ja tieteellis-teknistä komiteaa on kuultu, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti (tämän ohjelman hyväksymispäivän) ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta "Ekosysteemin suojelu" koskeva erityisohjelma (jäljempänä "erityisohjelma"). 2 artikla 1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä "rahamäärä") on viidennen puiteohjelman 2 artiklan mukaisesti 1 141 miljoonaa ecua, josta enintään 13 % varataan komission hallintomenoihin. 2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. 3. Tästä rahamäärästä - 375 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998-1999 ja - 766 miljoonaa ecua kaudeksi 2000-2002. Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin. 4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoitusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saatavilla. 3 artikla 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti. 2. Toteutettavien TEK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista koskevien sääntöjen 9 artiklassa. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. 5. Erityisohjelman epäsuorat TEK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteessä III. Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityiskohtaiset säännöt annetaan liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuuluvista toimista. 5 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään a) liitteen II sisältö, b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu, c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epäsuoraa TEK-tointa varten. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 2. Toteuttaakseen epäsuoria TEK-toimia komissio käynnistää työohjelman pohjalta osallistumista koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin. 6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttamisesta. 2. Komissiota avustaa tämän ohjelman toteuttamisessa neuvoa-antava komitea. Komitean kokoonpano sekä sen toimintaa koskevat menettelyt ja yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan neuvoa-antavien komiteoiden hallintoa ja koordinointia koskevassa neuvoston päätöksessä 84/338/Euratom, EHTY, ETY (3) ydinfissioon liittyvien seikkojen osalta ja fuusio-ohjelman neuvoa-antavasta komiteasta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehdyssä neuvoston päätöksessä fuusioon liittyvien seikkojen osalta. 7 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. (1) EYVL L 115, 6.5.1994, s. 31. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 96/253/Euratom EYVL L 86, 4.4.1996, s. 72). (2) EYVL L 151, 7.6.1978, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/305/Euratom (EYVL L 117, 14.5.1996, s. 9). (3) EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25. LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Varmat, kestävät ja kilpailukykyiset energialähteet ovat taloudellisen kasvun, vaurauden ja elämänlaadun olennainen edellytys teollistuneessa maailmassa. Kehitysmaiden pyrkimykset ja niiden talouden kehitys aiheuttavat voimakkaan energiankysynnän kasvun maailmassa, mikä voi vaikuttaa polttoaineiden hintoihin ja huonontaa ympäristö- ja terveystilannetta. Keskipitkällä aikavälillä huomattava osa energiankysynnän kasvusta tyydytetään fossiilisten polttoaineiden käytöllä, mikä pahentaa ympäristön happamoitumisongelmaa alueellisesti ja hiilidioksidipäästöongelmaa koko maailmassa. Näitä ongelmia ei voida ratkaista muuten kuin kansainvälisen yhteistoiminnan avulla. Energiansäästö ja uusiutuvien energianlähteiden käytön lisääminen voivat auttaa, mutta niiden vaikutus on rajoitettu lyhyellä aikavälillä, ja toisaalta nämä toimenpiteet ovat riittämättömiä pitkällä aikavälillä. Koska energiankysynnän odotetaan kasvavan, on edelleen pyrittävä käyttämään kaikkia mahdollisia energialähteitä. Strategisista syistä kuitenkin suositaan kestävimpiä ja terveydelle ja ympäristölle vähiten haitallisia energialähteitä. Ydinenergia voi tarjota mahdollisuuden sähköntuotantoon Euroopassa varmalla ja kestävällä tavalla ja kilpailukykyiseen hintaan. Ohjelman strateginen tavoite Tämän ohjelman alainen toiminta sovitetaan tarvittaessa tiiviisti yhteen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien toimien ohjelman kanssa, jotka kuvataan tutkimus- ja opetustoimintaa koskevassa Euratomin viidennessä puiteohjelmassa. Tämän ohjelman tavoite on edistää ydinenergian kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämistä toisaalta tekemällä nykyiset teknologiat vielä varmemmiksi ja taloudellisemmiksi ja toisaalta tutkimalla uusia lupaavia menetelmiä. Ohjelmassa on kolme erillistä osa-aluetta: - Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus jatkaa koereaktorin mahdollisessa rakentamisessa tarvittavien perusteiden kehittämistä samoin kuin reaktoria varten pitkällä aikavälillä tarvittavien peruskäsitteiden ja teknologian tutkimusta. - Ydinfissiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus lujittaa Euroopan ydinlaitosten turvallisuutta ja työntekijöiden sekä väestön suojelua, ratkaista jätehuollon ja jätteiden loppuvarastoinnin ongelmat ja parantaa Euroopan ydinteollisuuden kilpailukykyä ja hyväksyttävyyttä. - Yleisluonteista tutkimustyötä ja teknologian kehittämistä, jonka on tarkoitus konsolidoida ja kehittää Euroopan tietämystä ja asiantuntemusta eri alueilla ydinfission käyttämiseksi turvallisesti ja kilpailukykyisesti samoin kuin ionisoivan säteilyn muita käyttötapoja varten teollisuudessa ja lääketieteessä sekä luonnonsäteilyn hallintaa varten. Ydinfuusion alalla tutkimus on jo täysin yhdennetty Euroopan tasolla, mutta ydinfission alalla näin ei ole; tällä alalla tutkimustoimet pitäisi yhdentää täydellisemmin ja tehokkaammin. a) AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET: i) Hallittu lämpöydinfuusio TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Viidennessä puiteohjelmassa esitetyssä strategiassa tarkastellaan ydinfuusion osuutta varmassa ja turvallisessa sähköntuotannossa laajemmassa yhteydessä fuusion yhteiskunnallis-taloudellisia vaikutuksia koskevien tutkimusten kanssa. Tähän avaintutkimuskokonaisuuteen kuuluvat olennaisena osana tutkimushenkilöstön ja teknisen henkilöstön liikkuvuus ja koulutus, tulosten levittäminen ja tiedotus yleisölle. Viidennen puiteohjelman voimassaoloaikana strategian täytäntöönpanoon kuuluu kolme päätoimintalinjaa: - Meneillään olevien tutkimusten jatkaminen: Fysiikan ja fuusioteknologian toimissa on tarkoitus kehittää erityisesti assosiaatioiden puitteissa, JET-yhteisyrityksessä ja Euroopan teollisuudessa koereaktorin suunnitteluun tarvittavaa tietämystä; Euroopan osallistuminen ITER-EDA:aan jatkuu, ja päämääränä on ITER:n mahdollinen rakentaminen. Tutkimuksen painopisteet: Hankkeen suunnittelun loppuunsaattaminen ja prototyyppien testauksen sekä avustavien tutkimusten loppuunsaattaminen; laite-eritelmien laatimisen loppuunsaattaminen; tarvittavan tieteellisen perustan vahvistaminen; JET:n täyden toimintavalmiuden saavuttaminen (kun JET-yhteisyritys lopetetaan joulukuussa 1999, Euratomiin assosioituneiden järjestöjen henkilökunnan pitäisi ryhtyä käyttämään sen laitteita). - Käsitteiden tutkimus: Fysiikan alan jäsennetyissä toimissa keskitytään fuusiolaitteiden peruskäsitysten tutkimukseen. Tutkimuksen painopisteet: Edellisessä puiteohjelmassa päätetty koelaitteiden rakentaminen, käyttö ja niiden parantaminen ja muiden jo käytössä olevien laitteiden uudenaikaistaminen; fuusioplasmojen diagnostiikka- ja ohjausmenetelmät; teoreettisten tutkimusten jatkaminen; fuusiokoneen kauko-ohjattua käyttöä koskevat tutkimukset; magneettisen koossapidon ohella inertiaalikoossapitoa koskevien kansallisten siviilitutkimustoimien yhteensovittaminen teknologisen seurantaohjelman puitteissa sekä mahdollisesti uusien käsitteiden kehittäminen. - Pitkän aikavälin teknologia: Teknologisten jäsennettyjen toimien tarkoituksena on pitkällä aikavälillä valmistautua esittelyreaktorin (DEMO) rakentamiseen. Tutkimuksen painopisteet: Tritiumin hyötövaippojen kehittäminen ja vertailurakennemateriaalin kehittäminen DEMO-hankkeeseen sopiville rakennemoduuleille; heikosti aktivoituvien ja säteilyä kestävien kehittyneiden tulevaisuuden materiaalien tutkiminen DEMOa varten; turvallisuuden ja ympäristövaikutusten uusi arviointi; fuusioenergian yhteiskunnallis-taloudellisten näkökohtien analysointi; DEMOn vertailuhankkeen käsitteellinen tutkimus. ii) Ydinfissio TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tärkeimmät tavoitteet ovat varmistaa Euroopan ydinlaitosten turvallisuus (1), työntekijöiden ja väestön turvallisuus, radioaktiivisten jätteiden varma ja tehokas huolto ja loppuvarastointi, parantaa eurooppalaisen ydinteollisuuden kilpailukykyä ja lisätä sen mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla sekä kartoittaa käsitteitä, jotka olisivat innovatiivisia ja kestäviä ja joihin liittyisi potentiaalisia taloudellisia sekä turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön liittyviä hyötyjä pitkällä aikavälillä. Tutkimukset ovat pääasiassa tieteellisiä tai teknologisia, mutta niissä olisi myös merkittävä yhteiskunnallis-taloudellinen osuus. Lisätavoitteena on edistää opetuksen ja koulutuksen avulla korkean asiantuntemuksen tason ylläpitämistä ydinturvallisuuden alalla Euroopan unionissa. - Nykyisten laitosten toimintavarmuus: Tutkimuksessa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus ylläpitää ja parantaa vanhojen laitosten turvallisuutta, ja erityisesti turvallisuuden niihin osatekijöihin, jotka liittyvät reaktorien käyttöiän pidentämiseen ja vakavien onnettomuuksien hallintastrategioihin. TTK-toiminnan painopisteet: Yhteisten perusteiden ja menetelmien kehittäminen reaktorien jäljellä olevan turvallisen käyttöiän määrittämiseksi; vanhenemisen vaikutukset rakenteisiin ja järjestelmiin; tarkastus- ja valvontamenetelmien parantaminen turvallisuuden lisäämiseksi ja työperäisen altistuksen vähentämiseksi; ohjausjärjestelmien uudenaikaistaminen; vakavien onnettomuuksien ennaltaestämisen ja lieventämisen strategiat; ihmisen ja koneen rajapinta; turvallisuustoimien organisaatio ja hallinto. - Polttoainekierron turvallisuus: Tutkimuksessa keskitytään tieteellisen lähestymistavan kehittämiseen radioaktiivisten jätteiden huoltoon ja varastointiin; sen pitäisi olla sekä taloudellinen että yhteiskunnallisesti laajalti hyväksyttävissä. Tutkimuksissa pyritään lisäksi parempien, täydellisempien ja laajasti hyväksyttyjen menetelmien kehittämiseen koko ydinpolttoainekierron turvallisuuden arvioimiseksi ja sen hallintoon, jotta voitaisiin kehittää paremmat perusteet julkiselle päätöksenteolle, kohdistaa varoja tehokkaammin, edistää parempien turvakäytäntöjen käyttöönottoa ja lisätä yleisön luottamusta. TTK-toiminnan painopisteet: Tarkoituksena on kehittää yhteistä tietämystä ja päästä yhteisymmärrykseen radioaktiivisten jätteiden huollosta ja varastoinnista, mukaan lukien jätteiden määrän vähentäminen minimiin sekä kemiallisen erottamisen ja transmutaation tarjoamat mahdollisuudet; syvälle maanalaisiin laboratorioihin tehtävän varastoinnin toteutettavuuden testaus ja esittely, mukaan lukien varastointiin liittyvien kysymysten ja varastoinnin eri osatekijöiden käyttäytymisen arviointi pitkällä aikavälillä; yhteiset lähtökohdat koko polttoainekierron turvallisuuden arviointiin ja hallintaan, mukaan lukien yhteiskunnalliset näkökohdat; laadunvarmistusjärjestelmät. - Tulevaisuuden järjestelmien turvallisuus ja tehokkuus: Tutkimuksessa keskitytään tulevaisuudessa rakennettavien laitosten turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen ja entistä innovatiivisempien tai täysin uusien energiantuotannon käsitteiden kartoittamiseen, jotka tarjoavat hyötyjä kustannusten, turvallisuuden (mukaan lukien parempi jätehuolto ja fissiilisten materiaalien käyttö), kestävyyden ja väärille teille joutumisen riskien vähenemisen kautta. TTK-toiminnan painopisteet: Pienemmät ja yksinkertaisemmat ("käyttäjäystävälliset") reaktorit, reaktoreita ja jätehuoltoa koskevat innovatiiviset käsitteet; uudet polttoaineet ja fissiilisten materiaalien parempi käyttö; koko polttoainekierron optimointi ottaen huomioon terveys-, turvallisuus- ja ympäristövaikutukset; passiivista turvallisuutta vahvistavat tekijät ja edistyneet ohjausjärjestelmät; materiaalien ja laitteiden käyttöiän pidentäminen ja tarkastus- ja huoltotarpeen vähentäminen. - Säteilysuojelu: Tutkimuksen tarkoitus on tukea käyttäjiä ja turvallisuusviranomaisia heidän tehtävissään työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi ydinpolttoainekierron toimintojen aikana, ydinhätätilanteiden hallinnassa ja saastuneiden alueiden kunnostamisessa. Tutkimus rajoitetaan tiukasti koskemaan tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteita. Täydentävää tutkimusta, joka on yleisluontoisempaa ja selvemmin perustutkimusta, tehdään tukemaan edellä mainittua tutkimusta. TTK-toiminnan painopisteet: Yhdennetty riskinhallinta ja suojelun optimointi; riskien hallinta; työperäisen altistuksen tosiaikainen seuranta; päätöksenteon apuvälineet; tiedonvaihto ja seurantastrategiat hätätilanteiden hoitamiseksi; saastuneiden alueiden kunnostaminen ja pitkän aikavälin hallinnointi. b) YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA TTK-toiminnan tavoitteet ja toimet Tavoitteena on koontaa ja edistää eurooppalaista säteilysuojelun asiantuntemusta ionisoivan säteilyn käytön turvallisuuden ja tehokkuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi teollisuudessa ja lääketieteessä, säteilyn luonnollisten lähteiden arvioimiseksi ja hallitsemiseksi paremmin sekä säteilysuojelun standardien kehittämisen ja soveltamisen tukemiseksi. - Säteilysuojelu ja terveys: Tutkimuksissa keskitytään ionisoivasta säteilystä aiheutuviin heikkoihin ja pitkäaikaisiin annoksiin liittyvien riskien parempaan arviointiin. TTK-toiminnan painopisteet: DNA:n vaurioiden induktioon ja korjaamiseen sekä niiden terveysvaikutuksiin liittyvä molekyylifysiikka ja molekyylibiologia; epidemiologia; säteilyaltistuksen vaikutusten hoito. - Ympäristön radioaktiiviset aineet: Tutkimuksissa keskitytään parantamaan tietämystä ympäristön radioaktiivisten aineiden käyttäytymisestä, jotta voidaan kehittää luotettava strategia ja asianmukaisia käytäntöjä luonnollisten ja keinotekoisten säteilylähteiden vaikutusten hallintaan. TTK-toiminnan painopisteet: Radionuklidien kulkeutuminen ekosysteemeissä; ekosysteemien herkkyyden osoittimet; saastuneiden alueiden kunnostamisen käsitteellinen ja metodologinen perusta. - Säteilyn käyttö lääketieteessä ja teollisuudessa ja luonnon säteilylähteet: Tutkimuksissa keskitytään säteilyn käytön turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen teollisuudessa ja lääketieteessä, luonnon säteilylähteistä aiheutuvan altistuksen arvioinnin ja hallinnan parantamiseen sekä käsitteellisiin ja metodologisiin kysymyksiin säteilysuojelun optimoimiseksi. TTK-toiminnan painopisteet: Innovatiiviset lähestymistavat lääketieteellisen diagnostiikan samoin kuin säteilyn teollisuuskäytön alalla; säteilysuojelun optimointi; luonnon säteilylähteille tapahtuvan altistuksen hallinta; riskin havaitseminen ja riskistä tiedottaminen. - Sisäinen ja ulkoinen annosmittaus: Tutkimuksissa keskitytään ulkoisista lähteistä tai kehoon joutuneista nuklideista tulevan säteilyaltistuksen määritysmenetelmien parantamiseen ja innovatiivisten seurantatekniikoiden kehittämiseen hyödyntämällä materiaalitieteiden ja digitaalielektroniikan saavutuksia. TTK-toiminnan painopisteet: Monimutkaisten säteilykenttien ja kehoon joutuneista radionuklideista tulevan säteilyn annosmittaus; annoksen laskeminen takautuvasti; innovatiiviset seurantatekniikat. c) TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEIDEN TUKI Ydintutkimuslaitosten välinen sekä niiden ja muiden ydinalan järjestöjen välinen yhteistyö on Euroopassa suhteellisen vakiintunutta. Sitä olisi tehostettava tulevaisuudessa, jotta voidaan vastata rationalisointitarpeisiin ja lukuisten kansallisten ydintutkimusohjelmien säästövaatimuksiin ja tavoitteista tinkimiseen. Tutkimusta on yhdennettävä tehokkaammin ja hyödynnettävä paremmin, jotta voidaan varmistaa ydinenergian turvallisen käytön jatkuminen ja ylläpitää Euroopan ydinalan teollisuuden kilpailukyky ulkoisilla markkinoilla. Tavoitteet ja toimet Tavoitteena on jatkaa ydintutkimuksen yhdentämistä unionissa siten, että käytettävissä olevia keinoja voidaan käyttää tehokkaammin ja varmistaa Euroopan ydinalan teollisuudelle kilpailuetuasema ja saada aikaan tilanne, jossa ydinteknologioita voidaan edelleen hyödyntää tyydyttävissä turvallisuusoloissa ja yhteiskunnallisesti hyväksyttynä. Suuret laitokset: Suurten laitosten käyttöoikeus on olennaista, ja sitä voidaan helpottaa järjestämällä yhteiskäyttöä ja yhteistoimintaohjelmia. Ensisijaisesti on tuettava tutkimuslaitoksia: sydämen kuluminen, suojarakenteet, materiaalitestaus, kiihdyttimet, maanalaiset laboratoriot, joissa testataan ja esitellään jätteiden varastointia maan syvissä kerroksissa sekä annosmittaus ja radiologia. Yhteistoimintaverkot: Valmiita verkkoja on lujitettava ja luotava uusia silloin, kun ne selvästi edistäisivät ohjelman tavoitteita tai unionin laajempia tavoitteita: suurten tai monipuolisten ydinturvallisuuden keskeisiin ongelmiin, jätehuoltoon ja jätteiden loppusijoitukseen, laitosten käytöstä poistamiseen, hätätoimenpiteiden suunnitteluun, säteilysuojeluun, uusiin turvallisuus- tai teknisiin kysymyksiin keskittyvien verkkojen tuki. Tietokannat ja biologisten kudosten pankit: Olemassa olevat tietokannat olisi hyvä konsolidoida, ja uusia on perustettava tarvittaessa. Painopisteitä ovat käytöstäpoisto- ja purkamistekniikkaan, jätteiden laatuun ja niiden loppusijoituksen turvallisuuteen, tärkeimpien komponenttien turvallisuuden arviointiin, vakavien onnettomuuksien vaikutusten lieventämiseen ja epidemiologisiin tutkimuksiin liittyvien tietokantojen laajentaminen ja perustaminen. Samoin perustetaan kudospankki, johon kerätään ydinonnettomuuteen joutuneiden henkilöiden kudoksia ja biologisia näytteitä. (1) Ilmaisua "turvallisuus" käytetään tässä laajimmassa merkityksessään, johon sisältyvät terveyttä, ympäristöä ja teknologiaa koskevat kysymykset. Samalla tavalla käytettynä "ydinturvallisuuteen" sisältyvät laitosten turvallisuus, jätehuolto ja jätteiden varastointi sekä ihmisen ja ympäristön suojeleminen ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan epäsuorilla TEK-toimilla. Nämä epäsuorat TEK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteessä III lukuun ottamatta i) kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten myönnettäviä apurahoja ja ii) tämän liitteen 2 kohdassa määriteltyjä tutkijankoulutusverkkoja. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä: 1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti - erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu, - tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset, - ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntäminen, mukaan lukien tieteellisten tietokantojen käyttö, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TEK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten, - tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, sekä tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet, - erityisohjelman TEK-toimiin liittyvä koulutustoiminta, mukaan lukien avaintoimintakokonaisuutta "ydinfissio" varten annettava erityiskoulutus. Tämän erityiskoulutuksen tarkoituksena on pitää yllä korkeatasoista asiantuntemusta yhteisössä. Koulutuksella täydennetään kansallisia koulutusohjelmia, kun tähän ilmenee perusteltu tarve (esimerkiksi lisäarvo yhteisön tasolla tai toissijaisuusperiaatteen noudattaminen). Erityisesti painotetaan koulutusta, jolla pyritään levittämään tehokkaasti yhteisön ja kansallisten tutkimusohjelmien tuloksia, - tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, suunnattaville valistus- ja tukitoimille annettava tuki. 2. Lisäkoulutus Tämän erityisohjelman edellyttämää lisäkoulutusta annetaan seuraavilla kahdella tavalla: - kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten myönnettävillä apurahoilla, jotka antavat Keski- ja Itä-Euroopan sekä uusien itsenäisten valtioiden nuorille tutkijoille mahdollisuuden työskennellä ydinfissio-ohjelmassa Euroopan yhteisössä sijaitsevissa laboratorioissa, jotka osallistuvat erityisohjelman toteuttamiseen, - tutkijankoulutusverkoilla, jotka perustetaan edistyneille tai uusille tutkimusaloille ja joissa tutkijat voivat vapaasti valita tutkimusaiheensa. Tutkijankoulutusverkot tähtäävät pääasiassa nuorten, väitelleiden tai väitöskirjavaiheessa olevien tutkijoiden koulutukseen. 3. Rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Epäsuorien TTK-tointen rahoitusosuudet vahvistetaan viidennen puiteohjelman liitteessä III. Avaintoimintakokonaisuudessa "hallittu lämpöydinfuusio" erityisohjelmaan osallistuminen tapahtuu jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) tai jäsenvaltioihin sijoittautuneiden järjestöjen kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten, JET-yhteisyrityksen, NET-sopimuksen, jossa otetaan huomioon yhteisön osallistuminen ITER-EDA-hankkeeseen, ja erityisesti sellaisten muiden määräaikaisten sopimusten puitteissa, jotka on tehty assosioitumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden järjestöjen kanssa. Viidennen puiteohjelman liitteessä III olevan 4 kohdan mukaisesti hankkeet toteutetaan kustannustenjakoperiaatteella tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevina toimina. Toimet toteutetaan menettelyin, jotka määritellään assosiaatiosopimuksissa, JET-yhteisyrityksen säännöissä, NET-sopimuksessa, ITER-EDA-sopimuksessa ja muissa yhteisön ja sellaisten assosioituneiden järjestöjen ja/tai oikeushenkilöiden välillä tehdyissä monenvälisissä sopimuksissa, jotka voidaan perustaa, kun erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa. Yhteisyritysten perustamista kannustetaan sellaisia yhdistelmähankkeita varten, joilla on yhteinen tavoite. Viidennellä puiteohjelmalla osallistutaan assosiaatiosopimuksista johtuviin juokseviin kustannuksiin ja määräaikaisista sopimuksista johtuviin kustannuksiin pääsääntöisesti noin 25 prosentin yhdenmukaisella vuosittaisella osuudella. Kuultuaan erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa komiteaa komissio voi rahoittaa - sellaisten erityisesti määriteltyjen hankkeiden investointikustannuksia, jotka erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on asettanut etusijalle, yhdenmukaisella 45 prosentin osuudella, - erityisesti määriteltyjä toimia (kuten JET-laitteistojen käyttöä vuoden 1999 jälkeen), jotka toteutetaan Euratomin ja assosioituneiden järjestöjen tai oikeushenkilön välillä tehdyn monenvälisen sopimuksen perusteella, enintään 75 prosentin osuudella, - tiettyjä tehtäviä, jotka voi suorittaa vain teollisuus, enintään 100 prosentin osuudella. Enintään 45 tai 75 prosentin osuudella rahoitettavissa hankkeissa ja toimissa kaikilla avaintoimintakokonaisuuteen "hallittu lämpöydinfuusio" osallistuvilla assosioituneilla tahoilla ja järjestöillä on oikeus osallistua kokeisiin, jotka suoritetaan näillä laitteilla. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta JET-yhteisyritykseen on määritetty mainitun yhteisyrityksen säännöissä, jotka neuvosto on vahvistanut Joint European Torus-yhteisyrityksen (JET) perustamista koskevassa päätöksessään 78/471/Euratom (1) Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ITER-hankkeeseen (ITER-EDA) annetaan EDA-sopimuksessa (2), sen pöytäkirjassa 2, liiteasiakirjoissa (3) ja muutoksessa (4) jolla EDA-sopimusta ja siihen liittyviä järjestelyjä jatketaan. 4. Osallistumista koskevia sääntöjä koskevat lisämääräykset Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 8 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut sopimukset ovat yhteisön ja sellaisten assosioituneiden järjestöjen ja/tai yritysten välillä tehtyjä sopimuksia, jotka voidaan perustaa, kun erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa. Kyseiset sopimukset edellyttävät mainitun komitean lausuntoa. Viidennen puiteohjelman liitteen II sekä osallistumista koskevien sääntöjen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja uusiin itsenäisiin valtioihin sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat saada rahoitusta viidennestä puiteohjelmasta, jos niiden osallistuminen edistää merkittävästi erityisohjelman tavoitteita. 5. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TEK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TEK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat. Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteutetaan - muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa, - tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevissa tutkimusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös . . ./. . ./EY, - muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa, - muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten PHARE-, TACIS- ja MEDA-ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa. Koordinointi toteutetaan i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti - tiedonvaihtoon ja - yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista koskevien sääntöjen 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ii) jakamalla epäsuoria toimia koskevat ehdotukset uudelleen TEK-erityisohjelman ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien erityisohjelmien välillä. (1) EYVL L 151, 7.6.1978, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/305/Euratom (EYVL L 117, 14.5.1996, s. 9). (2) EYVL L 244, 26.8.1992, s. 13. (3) EYVL L 114, 5.5.1994, s. 25. (4) Jollei ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskevasta neuvoston päätöksestä ja ITER-osapuolten sopimuksesta muuta johdu.