Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön välisen tehokkaaseen energian hyödyntämiseen liittyviä merkintäohjelmia koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

PERUSTELUT

1. Toimistolaitteet (tietokoneet, näytöt, faksit, skannerit, kopiokoneet ja tulostimet) vastaavat suuresta osasta kolmannen sektorin sähkönkulutusta. Toimistolaitteet kuluttavat nykyisin noin 50 TWh vuodessa. Lisäksi kyseessä on yksi nopeimmin kasvavista sähkön kulutuksen alueista, koska se on yhteydessä palvelualaan, talouden nopeimmin kasvavaan alueeseen, ja lisääntyvään tietotekniikan (esimerkiksi Internetin) käyttöön. Komissio on SAVE [1] -ohjelman mukaisesti ryhtynyt toimiin vähentääkseen kaikkien tärkeimpien kulutuselektroniikan laitteiden, myös kotitalouskoneiden (kuten jääkaappien), palvelu-alan laitteiden (kuten komponenttien) ja teollisuudessa käytettävien laitteiden (kuten sähkömoottoreiden) sähkönkulutusta. SAVE -ohjelman yhteydessä on erityisesti pyritty toteuttamaan sellaisia toimia energian säästämiseksi, jotka hyödyttävät kuluttajaa mahdollisimman paljon mutta joiden vaikutus tuottajiin on pienin mahdollinen. Näitä toimia ovat energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, merkinnät, muut kuluttajille suunnatut tiedotuskampanjat ja neuvotellut sopimukset. Toimistolaitteissa parhaiten energiaa säästävä toiminto on laitteen kyky vähentää virrankulutusta huomattavasti, kun laite ei ole käytössä, eli vähentää virrankulutusta valmiustilassa [2].

[1] EYVL L 307, 8.11.1991, s. 34 - Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency (erityistoimet energiatehokkuuden parantamiseksi). Neuvosto teki 16 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen uudesta monivuotisesta ohjelmasta (SAVE II), EYVL. L 335, 24.12.1996.

[2] Näytöllä varustettu tavanomainen tietokone kuluttaa aktiivitilassa jopa 200 KWh. Energiansäästötoiminnot käynnistämällä kulutus voidaan pienentää 50 wattiin tai sitäkin vähempään.

2. Jäsenvaltioiden asiantuntijat ja riippumattomat asiantuntijat katsoivat, että tehokkain ja kustannuksia säästävin tapa toimistolaitteiden energiankulutuksen vähentämiseksi olisi toteuttaa vapaaehtoinen merkintäohjelma, jossa käytettäisiin tunnusta tehokkaimpien toimistolaitteiden merkitsemiseksi. Kyseiset asiantuntijat tekivät lisäksi seuraavia tärkeitä huomautuksia:

Toimistolaitteet ovat nopeasti muuttuva tuoteryhmä, jossa tekninen kehitys on erittäin ripeää. Tästä syystä suositeltiin vapaaehtoista itsearviointiin perustuvaa vaihtoehtoa, jotta tekniikan kehitystä voidaan seurata.

Toimistolaitteita markkinoidaan kaikkialla maailmassa (eli yritys valmistaa laitteita yhdessä maassa ja toimittaa niitä ympäri maailmaa). Valmistajien kannalta onkin välttämätöntä yhdenmukaistaa energiatehokkuutta koskevat vaatimukset, testausmenetelmät ja merkinnät, jotta ei tarvitse noudattaa monia keskenään ristiriitaisia teknisiä kriteerejä.

Energiaa tehokkaasti hyödyntävien toimistolaitteiden virrankulutusta voidaan vähentää valmiustilaa käyttämällä, mutta laitteen käyttäjän tai yrityksen tietokonevastaavan on käynnistettävä toiminto erikseen [3]; tästä syystä merkintään on liitettävä tehokas tiedotuskampanja, jossa käyttäjiä opastetaan käynnistämään energiaa säästävä toiminto.

[3] Komission teettämässä äskettäisessä katsauksessa todettiin, että energiansäästötoiminto oli käytössä 10 prosentissa kaupallisten järjestöjen tietokoneista ja näytöistä.

Yhdysvaltojen ympäristövirasto (US EPA) otti vuonna 1993 käyttöön vapaaehtoisen toimistolaitteiden merkintää koskevan Energy star -ohjelman. Ohjelma on ollut menestys alusta lähtien, ja suuri joukko valmistajia on saatu osallistumaan siihen. Valmistajien suuri enemmistö on ohjelman johdosta varustanut laitteensa energiansäästötoiminnolla sekä parantanut kuluttajien tietoisuutta toimistolaitteiden valmiustilassa aiheuttamasta energianhukasta.

3. Tätä taustaa vasten sekä yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja eurooppalaisten valmistajien kanssa komissio päätti, että Energy star -ohjelman käyttöönotto yhteisössä olisi paras keino toimistolaitteiden energiankulutuksen vähentämiseksi yhteisössä. Näin menettelemällä i) saataisiin mahdollisimman suuri hyöty hyvin tunnetusta tunnuksesta yhteisön markkinoilla, ii) saataisiin mahdollisimman moni valmistaja osallistumaan ohjelmaan ja toimimaan aktiivisesti energian säästämisen edistämiseksi ja iii) voitaisiin käyttää hyvin tunnettua tunnusta käyttäjien opastamiseksi säästämään energiaa. Lisäksi yhteisön taloudelliset toimijat hyötyisivät tästä selvästi. Energy star -tunnus on Yhdysvaltojen markkinoilla käytännössä edellytetty toimistotekniikan standardi, ja Energy star -merkinnän edellyttämistä vaatimuksista on tulossa maailmanlaajuinen (ja yhteisöä koskeva) standardi ilman minkäänlaista Euroopan antamaa panosta. Komissio totesi, että Energy star -ohjelman ottaminen yhteisössä käytettäväksi merkintäohjelmaksi olisi mahdollista vain, jos yhteisöstä tulisi tasaveroinen kumppani Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa ohjelman hallinnoinnissa ja teknisten vaatimusten asettamisessa. Asiasta olisi tehtävä sitova sopimus yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä. Kyseisenä ajankohtana myös Japani ilmoitti olevansa kiinnostunut olemaan mukana sopimuksessa, joten alustavien keskusteluiden jälkeen aiottiin neuvotella kolmikantasopimuksen tekemisestä.

4. Edellä sanotun perusteella komissio pyysi 14. helmikuuta 1996 lupaa [4] neuvotella Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa energiaa tehokkaasti hyödyntävien toimistolaitteiden merkintäohjelman yhteensovittamisesta. Neuvosto antoi syyskuussa 1996 komissiolle luvan [5] neuvotella Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa asiaa koskevasta sopimuksesta ja antoi neuvotteluohjeet. Neuvottelujen alkuvaiheessa kävi ilmi, että Japani ei ollut kiinnostunut sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta, koska valtio oli jo tehnyt Yhdysvaltojen kanssa hallinnollisen sopimuksen. Japani päätti helmikuussa 1998 vetäytyä neuvotteluista, ja komissio ilmoitti neuvostolle tästä muutoksesta. Vaikka kolmikantasopimuksella olisi vältetty paremmin epätasapaino Yhdysvaltojen suhteen, ja sellainen sopimus olisi vastannut paremmin EU:n taloudellisten toimijoiden etuja, komissio katsoi, että yhteisön ja Yhdysvaltojen välinen sopimus tuottaisi kuitenkin huomattavia etuja, ja siihen kannattaisi siksi pyrkiä. Asiasta ilmoitettiin energiaa käsittelevälle neuvoston työryhmälle, ja komission annettiin jatkaa saman luvan perusteella neuvotteluja Yhdysvaltain kanssa tehtävästä kahdenvälisestä sopimuksesta.

[4] SEC(96) 224 lopullinen.

[5] Asiak. 9485/1/96 ENER 120 ENV 280 RELEX 30 REV1.

5. Yhteisön neuvottelukannassa oli kaikin puolin otettava huomioon Euroopan yhteisön politiikka erityisesti energian, ympäristön ja sisämarkkinoiden alalla. Neuvottelut johtivat liitteenä olevaan sopimukseen, joka on tarkoitus tehdä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisellä kirjeenvaihdolla. Käsillä oleva ehdotus edistäisi ennen muuta komission tavoitetta vähentää hiilidioksidipäästöjä ja siitä koituisi toimistolaitteiden käyttäjille huomattavia taloudellisia säästöjä. EU:n taloudellisten toimijoiden edut on otettu kokonaisuudessaan huomioon, ja yhteisön tietotekniikkateollisuus kannattaa täysin tämän ehdotuksen hyväksymistä. Mitä tulee Energy star -ohjelman toteuttamista koskeviin keinoihin ja menettelytapoihin, komissio esittää myöhemmin ehdotuksen neuvoston asetukseksi toimistolaitteiden merkintäohjelmasta. Ehdotus neuvoston asetukseksi seuraa käsillä olevassa ehdotuksessa esitettyjä edellytyksiä.

6. Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto

- hyväksyy oheistetun Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen tehokasta energian hyödyntämistä koskevien merkintäohjelmien yhteensovittamisesta

- valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään tarpeellisilla valtuuksilla varustetut henkilöt allekirjoittamaan sopimuksen Euroopan yhteisön puolesta.

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön välisen tehokkaaseen energian hyödyntämiseen liittyviä merkintäohjelmia koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo, että

(1) toimistolaitteiden energiatehokkuutta koskevassa perusteellisessa tutkimuksessa kävi ilmi, että vapaaehtoinen merkintäohjelma on kustannustehokkain toimi mahdollisen energiansäästön toteuttamiseksi; tutkimus osoitti, että merkintäohjelmien kansainvälisestä yhteensovittamisesta saadaan lisäarvoa niihin sisältyvien mahdollisuuksien toteuttamiseksi ja tuotteiden välisen tasapuolisen vertailtavuuden varmistamiseksi,

(2) on suotavaa helpottaa kansainvälistä kaupankäyntiä ja vähentää toimijoille sääntelystä koituvaa rasitusta saavuttaen samalla mahdollisimman suuri energiansäästö,

(3) neuvosto on antanut komissiolle luvan neuvotella Japanin ja Yhdysvaltojen kanssa tehtävästä sopimuksesta; Japani on virallisesti vetäytynyt neuvotteluista; kahdenvälisen sopimuksen tekemisestä on ilmeistä hyötyä, ja

(4) Yhdysvaltojen kanssa on neuvoteltu sopimus,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välinen sopimus energian tehokkaaseen hyödyntämiseen liittyvien merkintäohjelmien yhteensovittamisesta. Sopimusteksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvosto valtuuttaa komission hyväksymään sopimukseen tehtävät muutokset Euroopan yhteisön puolesta sopimuksen IX ja X artiklassa esitettyjen menettelytapojen mukaisesti.

3 artikla

Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa 1 artiklassa tarkoitettu Euroopan yhteisöä sitova sopimus.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta,

Puheenjohtaja

LIITE

Amerikan yhdysvaltain hallituksen ja Euroopan yhteisön sopimus energiatehokkuusmerkintäohjelmien koordinoinnista

Amerikan yhdysvaltain hallitus ja Euroopan yhteisö, jäljempänä osapuolet, jotka pyrkivät mahdollisimman laajoihin energiasäästöihin ja ympäristöhyötyihin edistämällä energiaa tehokkaasti käyttävien tuotteitten tarjontaa ja kysyntää, ovat sopineet seuraavaa:

I artikla

Yleiset periaatteet

1. Osapuolet käyttävät yhteisiä energiatehokkuuden määrittelykriteerejä ja yhteistä tunnusta asettaessaan tavarantuottajille johdonmukaisia tavoitteita ja pyrkivät näin saamaan parhaan mahdollisen tehon omista tämäntyyppisten tuotteitten tarjontaan ja kysyntään liittyvistä toimistaan.

2. Osapuolet käyttävät kansainvälistä Energy Star -tunnusta liitteessä C lueteltujen energiankäytöltään tehokkaitten tuotetyyppien merkitsemisessä.

II artikla

Määritelmät

1. Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

(a) Energy Starilla liitteessä A kuvattua, Yhdysvalloissa rekisteröityä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston palvelumerkkiä

(b) kansainvälisellä tunnuksella liitteessä A kuvattua, Yhdysvalloissa rekisteröityä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston sertifiointitunnusta

(c) Energy Star -tunnuksilla ilmaisua "Energy Star" sekä kansainvälistä tunnusta samoin kuin kaikkia näiden tunnusten uusia tai muunneltuja esitystapoja, joita tämän sopimuksen määritelmien mukaiset hallintoyksiköt tai ohjelman osanottajat voivat laatia; Energy Star -tunnuksena pidetään myös liitteessä A olevaa merkkiä tai merkintää, jota Euroopan yhteisö käyttää tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanossa

(d) Energy Star -merkintäohjelmalla hallintoyksikön hallinnoimaa ohjelmaa, jossa käytetään yhteisiä energiatehokkuuden kriteerejä, tunnuksia ja ohjeita tiettyjä tuotetyyppejä varten

(e) ohjelman osanottajilla tuotevalmistajia, myyjiä tai jälleenmyyjiä, jotka myyvät tiettyjä Energy Star -merkintäohjelman vaatimukset täyttäviä, energiankäytöltään tehokkaita tuotteita ja jotka osallistuvat Energy Star -merkintäohjelmaan joko rekisteröidyttyään osallistujaksi tai tehtyään sopimuksen jommankumman osapuolen hallintoyksikön kanssa

(f) vaatimuksilla niitä liitteessä C lueteltuja tuotteen energiankäytön tehokkuuteen ja toimintaan liittyviä edellytyksiä - testausmenetelmät mukaan luettuna -, joita hallintoyksiköt ja ohjelman osanottajat käyttävät selvittäessään, onko jokin energiankäytöltään tehokas tuote kansainvälisen tunnuksen myöntämiskriteerien mukainen.

III artikla

Hallintoyksiköt

Kumpikin osapuoli nimeää tämän sopimuksen täytäntöönpanosta vastaavan hallintoyksikön. Euroopan yhteisö nimeää hallintoyksikökseen Euroopan yhteisöjen komission (jäljempänä komissio). Amerikan yhdysvallat nimeää hallintoyksikökseen Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston.

IV artikla

Energy Star -merkintäohjelman hallinto

1. Kumpikin hallintoyksikkö vastaa liitteessä C lueteltuja energiankäytöltään tehokkaita tuotetyyppejä koskevan Energy Star -merkintäohjelman hallinnoinnista tämän sopimuksen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Ohjelman hallinnointiin kuuluu ohjelman osanottajien rekisteröinti näiden vapaasta tahdosta, ohjelman osanottajista ja vaatimustenmukaisista tuotteista laadittavien luettelojen ylläpito sekä liitteessä B annettujen tunnuksenkäyttöohjeitten noudattamisen valvonta.

2. Energy Star -merkintäohjelmassa sovelletaan liitteessä C lueteltuja vaatimuksia.

3. Kumpikin hallintoyksikkö tiedottaa tehokkain toimin kuluttajille Energy Star -tunnuksista noudattaen liitteessä B annettuja tunnuksenkäyttöohjeita. Tällaisia toimia voivat olla esimerkiksi kuluttajille suunnattu tiedotus niistä eduista, joita he saavat ostaessaan vaatimukset täyttäviä energiankäytöltään tehokkaita tuotteita, samoin kuin merkinnän saaneitten tuotteitten kysynnän lisäämiseen tähtäävä markkinointi tai valistus.

4. Kumpikin hallintoyksikkö vastaa tämän sopimuksen puitteissa toteuttamiensa toimien kustannuksista.

V artikla

Osallistuminen Energy Star -merkintäohjelmaan

1. Kaikki valmistajat, myyjät ja jälleenmyyjät voivat osallistua Energy Star -merkintäohjelmaan rekisteröitymällä hallintoyksikön tai jommankumman osapuolen kautta ohjelman osanottajaksi.

2. Ohjelman osanottajat voivat käyttää kansainvälistä tunnusta niiden tuotteiden merkitsemiseen, jotka on testattu osanottajien omissa tiloissa tai riippumattomassa testauslaboratoriossa ja havaittu liitteessä C annettujen vaatimusten mukaisiksi; osanottajat voivat itse antaa tuotteelle vaatimustenmukaisuusvakuutuksen.

3. Osapuolten hallintoyksiköt tunnustavat toisen osapuolen hallintoyksikön toimittamat Energy Star -merkintäohjelman osanottajien rekisteröinnit.

4. Jotta Energy Star -merkintäohjelman osanottajien tunnustaminen edellä 3 kohdassa mainitulla tavalla sujuisi vaivatta, hallintoyksiköt ylläpitävät yhteistyössä yhteisiä luetteloja ohjelman osallistujista ja kansainvälisen tunnuksen myöntämiskriteerit täyttävistä tuotteista.

5. Sen lisäksi, mitä 2 kohdassa määrätään itse annettavista vaatimustenmukaisuusvakuutuksista, kummallakin hallintoyksiköllä on oikeus testata tai muutoin tarkastaa alueellaan (kun kyse on komissiosta, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella) myytäviä tai myytyjä tuotteita halutessaan selvittää, onko tuotteet sertifioitu liitteessä C annettujen vaatimusten mukaisesti. Hallintoyksiköt varmistavat tiiviin keskinäisen yhteydenpidon ja yhteistyön avulla, että kaikki kansainvälisellä tunnuksella merkityt tuotteet vastaavat liitteessä C annettuja vaatimuksia.

VI artikla

Ohjelman koordinointi osapuolten kesken

1. Osapuolet perustavat tämän sopimuksen täytäntöönpanon tarkastelua varten teknisen toimikunnan, joka koostuu osapuolten hallintoyksikköjen edustajista.

2. Tekninen toimikunta kokoontuu säännöllisin väliajoin tarkastelemaan Energy Star -merkintäohjelman toimintaa ja hallintoa, tämän sopimuksen liitteessä C annettuja vaatimuksia, tuotekirjon laajuutta, kuluttajavalistusta sekä edistymistä tämän sopimuksen tavoitteitten saavuttamisessa.

3. Ulkopuoliset tahot (esimerkiksi muut viranomaisten tai elinkeinoelämän edustajat) voivat osallistua teknisen toimikunnan kokouksiin tarkkailijoina, jolleivät hallintoyksiköt yhteisesti toisin sovi.

VII artikla

Energy Star -tunnusten rekisteröinti

1. Energy Star -tunnusten omistaja, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto voi pyrkiä rekisteröimään tunnukset Euroopan yhteisössä. Komissio ei pyri rekisteröimään eikä rekisteröi Energy Star -tunnuksia tai niiden eri esitystapoja missään maassa.

2. Jos Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto rekisteröi tunnukset Euroopan yhteisössä tai jossakin sen jäsenvaltiossa, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto pidättyy katsomasta suojan loukkaamiseksi tilannetta, jossa komissio tai komission rekisteröimä ohjelman osanottaja käyttää liitteessä A olevaa merkkiä tai tunnusta tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

VIII artikla

Valvonta ja määräysten noudattamatta jättäminen

1. Energy Star -tunnusten suojaamiseksi hallintoyksiköt varmistavat, että Energy Star -tunnuksia käytetään asianmukaisesti hallintoyksikön alueella (kun kyse on komissiosta, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella). Hallintoyksiköt varmistavat, että käytössä on ainoastaan liitteessä A esitetyn muotoisia Energy Star -tunnuksia. Hallintoyksiköt varmistavat lisäksi, että Energy Star -tunnuksia käytetään ainoastaan liitteessä B tunnuksen käytöstä annettujen ohjeiden mukaisella tavalla. Tätä tarkoitusta varten hallintoyksiköt toteuttavat seuraavat toimet:

2. Hallintoyksiköt varmistavat, että ohjelman osanottajia vastaan ryhdytään välittömästi asianmukaisiin toimenpiteisiin, mikäli sen tiedossa on, että ohjelman osanottaja on käyttänyt tunnuksen suojaa loukkaavaa tunnusta tai on merkinnyt Energy Star -tunnuksella tuotteen, joka ei vastaa liitteessä C annettuja vaatimuksia. Toimenpiteitä ovat ainakin seuraavat:

(a) Ohjelman osanottajalle ilmoitetaan kirjallisesti, ettei se ole noudattanut Energy Star -merkintäohjelman vaatimuksia.

(b) Kuullaan ohjelman osanottajaa ja laaditaan vaatimusten noudattamiseen tähtäävä suunnitelma.

(c) Jollei vaatimustenmukaisuuteen päästä, ohjelman osanottajan rekisteröinti peruutetaan tarvittaessa.

3. Hallintoyksiköt varmistavat, että kaikin kohtuullisin toimenpitein pyritään lopettamaan muun kuin ohjelman osanottajan harjoittama Energy Star -tunnusten luvaton käyttö tai tunnuksen suojaa loukkaavan tunnuksen käyttö. Toimenpiteitä ovat ainakin seuraavat:

(a) Energy Star -tunnuksen käyttäjälle ilmoitetaan Energy Star -merkintäohjelman vaatimuksista ja tunnuksen asianmukaisesta käytöstä annetuista ohjeista.

(b) Käyttäjää rohkaistaan ryhtymään ohjelman osanottajaksi ja rekisteröimään vaatimustenmukaiset tuotteet.

4. Hallintoyksiköt ilmoittavat välittömästi toisen osapuolen hallintoyksikölle tiedossaan olevasta Energy Star -tunnusten loukkaamisesta samoin kuin loukkaamisen lopettamiseksi toteutetuista toimista.

IX artikla

Menettelyt sopimuksen ja sen liitteitten A ja B muuttamiseksi ja uusien liitteitten lisäämiseksi

1. Kumpikin hallintoyksikkö voi ehdottaa muutosta tähän sopimukseen ja sen liitteisiin A ja B sekä uusien liitteitten lisäämistä sopimukseen.

2. Muutosehdotus tehdään kirjallisesti, ja siitä keskustellaan teknisen toimikunnan seuraavassa kokouksessa, kunhan ehdotus on toimitettu toiselle hallintoyksikölle vähintään kuusikymmentä päivää ennen toimikunnan kokousta.

3. Hallintoyksiköt sopivat yhdessä tähän sopimukseen ja sen liitteisiin A ja B tehtävistä muutoksista ja uusien liitteitten liittämisestä sopimukseen.

X artikla

Menettelyt liitteen C muuttamiseksi

1. Mikäli hallintoyksikkö haluaa muuttaa liitettä C voimassa olevien vaatimusten tarkistamiseksi tai uuden tuotetyypin lisäämiseksi, hallintoyksikkö (jäljempänä ehdottava hallintoyksikkö) toimii IX artiklan 1 ja 2 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ja liittää ehdotukseensa seuraavat seikat:

(a) osoituksen siitä, että tarkistamalla vaatimuksia tai lisäämällä uusi tuotetyyppi saataisiin aikaan huomattavia energiansäästöjä

(b) osoituksen siitä, että käytettävissä olevan teknologian avulla olisi mahdollista säästää energiaa kustannuksiin nähden tehokkaalla tavalla tuotteen toimintaa haittaamatta

(c) arvion sellaisten tuotemallien määrästä, jotka vastaisivat ehdotettuja vaatimuksia, sekä arvion niiden markkinaosuudesta

(d) tietoja niiden elinkeinoelämän ryhmien näkemyksistä, joihin ehdotettava muutos mahdollisesti vaikuttaa

(e) ehdotuksen uusien vaatimusten voimaantulopäiväksi ottaen huomioon tuotteitten elinkaaren ja tuotantosuunnitelmat.

2. Kummankin hallintoyksikön hyväksymät muutosehdotukset tulevat voimaan hallintoyksikköjen yhteisesti sopimana ajankohtana.

3. Mikäli toinen hallintoyksikkö katsoo otettuaan vastaan IX artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti laaditun ehdotuksen, ettei ehdotus täytä tämän artiklan 1 kohdan vaatimuksia, tai muutoin vastustaa ehdotusta, hallintoyksikkö (jäljempänä vastustava hallintoyksikkö) ilmoittaa tästä ehdottavalle hallintoyksikölle (yleensä teknisen toimikunnan seuraavaan kokoukseen mennessä) kirjallisesti ja liittää ilmoitukseen käytettävissä olevat vastustamista perustelevat tiedot, joiden mukaan ehdotuksen hyväksymisellä olisi todennäköisesti seuraavia vaikutuksia:

(a) Ehdotus antaisi yhdelle yritykselle tai yritysryhmälle suhteettoman ja epäreilun markkina-aseman.

(b) Ehdotus heikentäisi elinkeinoelämän yleistä osallistumista Energy Star -merkintäohjelmaan.

(c) Ehdotus olisi ristiriidassa vastustavan hallintoyksikön maan lainsäädännön ja määräysten kanssa.

(d) Ehdotus aiheuttaisi raskaita teknisiä vaatimuksia.

4. Hallintoyksiköt pyrkivät kaikin toimin sopimaan ehdotetusta muutoksesta ehdotusta seuraavassa teknisen toimikunnan kokouksessa. Jolleivät hallintoyksiköt pysty sopimaan muutosehdotuksesta mainitussa teknisen toimikunnan kokouksessa, ne pyrkivät sopimaan asiasta kirjallisesti ennen teknisen toimikunnan seuraavaa kokousta.

5. Mikäli hallintoyksiköt eivät teknisen toimikunnan seuraavassa kokouksessa ole päässeet ehdotuksesta sopuun, ehdottava hallintoyksikkö peruuttaa ehdotuksensa, ja kun kyse on voimassa oleviin vaatimuksiin ehdotetuista tarkistuksista, vastaava tuotetyyppi poistetaan liitteestä C hallintoyksiköiden kirjallisesti sopimaan ajankohtaan mennessä. Muutoksesta ja muutoksen täytäntöönpanoon tarvittavista menettelyistä ilmoitetaan kaikille ohjelman osanottajille.

XI artikla

Yleiset määräykset

1. Muut ympäristömerkintäohjelmat eivät kuulu tämän sopimuksen piiriin, ja kumpikin osapuoli voi vapaasti laatia ja käynnistää niitä.

2. Kaikkiin tämän sopimuksen puitteissa toteutettaviin toimiin sovelletaan niitä koskevaa kummankin osapuolen lainsäädäntöä ja säännöstöä. Toimia voidaan toteuttaa voimavarojen niin salliessa.

3. Tämä sopimus ei miltään osiltaan vaikuta niihin kummankaan osapuolen oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka johtuvat osapuolen ennen tämän sopimuksen voimaantuloa tekemistä kahdenvälisistä, alueellisista tai monenvälisistä sopimuksista.

4. Tämän sopimuksen muiden määräysten estämättä kumpikin hallintoyksikkö voi rekisteröidä ohjelman osanottajia sellaisten tuotetyyppien osalta, jotka eivät sisälly liitteeseen C mutta jotka kuuluvat hallintoyksikön maan omaan merkintäohjelmaan. Kumpikaan osapuoli ei estä minkään tuotteen maahantuontia, vientiä, myyntiä tai jakelua siitä syystä, että tuote on merkitty toisen osapuolen hallintoyksikön energiatehokkuuden tunnuksilla.

XII artikla

Voimaantulo ja kesto

1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona kumpikin osapuoli on kirjallisesti ilmoittanut toisilleen saattaneensa sopimuksen voimaantuloon tarvittavat sisäiset menettelynsä päätökseen.

2. Tämä sopimus on voimassa aluksi viisi vuotta. Viimeistään yhtä vuotta ennen tämän alustavan kauden päättymistä osapuolet kokoontuvat keskustelemaan sopimuksen uudistamisesta.

XIII artikla

Sopimuksen irtisanominen

1. Kumpikin osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti milloin tahansa ilmoittamalla siitä toiselle osapuolelle kirjallisesti kolme kuukautta aikaisemmin.

2. Mikäli tämä sopimus sanotaan irti tai sitä ei uudisteta, hallintoyksiköt ilmoittavat kaikille rekisteröimilleen ohjelman osanottajille yhteisen ohjelman päättymisestä. Lisäksi hallintoyksiköt ilmoittavat rekisteröimilleen ohjelman osanottajille, että kumpikin hallintoyksikkö voi jatkaa merkintätoimia osana kahta erillistä ohjelmaa. Tällaisessa tapauksessa Euroopan yhteisö ei käytä ohjelmassaan Energy Star -tunnuksia. Komissio varmistaa, että se itse, Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä kaikki sen rekisteröimät ohjelman osanottajat lopettavat Energy Star -tunnusten käytön hallintoyksiköitten kirjallisesti sopimaan päivään mennessä. Tämän XIII artiklan 2 kohdan velvoitteet pysyvät voimassa tämän sopimuksen päätyttyäkin.

Tehty ..................... .......................................

Amerikan yhdysvaltain puolesta: Euroopan yhteisön puolesta:

................................................. ................................................

Nimi Nimi

LIITE A

Energy Star -kansainvälinen tunnus

Kansainvälinen tunnus: Mustavalkoinen

>VIITTAUS KAAVIOON>

Kansainvälinen tunnus: Värillinen

>VIITTAUS KAAVIOON>

LIITE B

ENERGY STAR -nimen ja kansainvälisen tunnuksen käyttöohjeet

Energy Star -nimi ja kansainvälinen tunnus ovat Yhdysvaltojen ympäristönsuojeluviraston EPA:n Yhdysvalloissa rekisteröimiä merkkejä. Näin ollen nimeä ja tunnusta saa käyttää vain seuraavien suuntaviivojen ja yhteisymmärryspöytäkirjojen tai Euroopan komission Energy Star -merkintäohjelman osanottajien allekirjoittaman rekisteröintilomakkeen mukaisesti. Nämä käyttöohjeet on syytä toimittaa Energy Star -aineiston valmistelusta vastaaville kussakin jäsenvaltiossa.

Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto EPA (ja Euroopan komissio Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella) valvovat Energy Star -nimen ja kansainvälisen tunnuksen oikeaa käyttöä. Tähän sisältyy merkkien käytön valvonta markkinoilla ja suora yhteydenotto niihin organisaatioihin, jotka käyttävät niitä epäasiallisesti tai luvatta. Merkkien väärinkäytön seurauksena voi olla asianomaisen osallistujan sulkeminen Energy Star -merkintäohjelmasta. Mikäli on kyse tuotteiden tuonnista Yhdysvaltoihin käyttämällä väärin merkkejä, Yhdysvaltain tulliviranomaiset voivat takavarikoida tuotteet.

1. Johdanto

Energy Star -nimeä saa käyttää yleisiin opetustarkoituksiin. Nimi voi esiintyä kuvattaessa Energy Star -merkintäohjelmaa esimerkiksi erityisessä koulutusesitteessä, tiedotteessa, vuosikertomuksessa tai muussa artikkelissa, jossa esitetään yksityiskohtaisia tietoja ohjelmasta ja sen vaatimuksista. (Lisätietoja II jaksossa.)

Kansainvälistä tunnusta saa käyttää tuotemerkkinä, jolla merkitään Energy Star -yhteisymmärryspöytäkirjan tai Euroopan komission rekisteröintilomakkeessa ilmoitettujen erityisvaatimusten mukaiset tuotteet. (Lisätietoja III jaksossa.)

2. Energy Star -nimen käyttö yleisiin opetustarkoituksiin

Ohjelman osanottajat saavat sisällyttää Energy Star -nimen opetus- tai tiedotustarkoituksia varten laadittuun yleiseen aineistoon, jossa käsitellään Energy Star -ohjelmaa. Tällaisia ovat esimerkiksi esitteet, tiedotteissa julkaistut artikkelit ja vuosikertomukset.

3. Kansainvälisen tunnuksen käyttö tuotemerkkinä

3.1. Kansainvälisen tunnuksen käyttäminen tuotemerkintään

Kansainvälinen tunnus on sertifiointimerkki, ja sitä saa käyttää vain sellaisten tuotteiden merkitsemiseen, joiden on todettu vastaavan Energy Star -merkintäohjelman erityisvaatimuksia. Kansainvälistä tunnusta voi käyttää joko suoraan tällaisessa erityistuotteessa tai tuotteeseen liittyvissä materiaaleissa, esimerkiksi pakkauksessa tai tuoteliitteessä. Kansainvälisen tunnuksen yhtenäisyyden ja Energy Star -merkintäohjelmien uskottavuuden säilyttämiseksi on erittäin tärkeää, että tätä perussääntöä noudatetaan.

Kukin Energy Star -ohjelman osanottaja on allekirjoittanut yhteisymmärryspöytäkirjan tai Euroopan komission rekisteröintilomakkeen ja on siten vastuussa kansainvälisen tunnuksen oikeasta käytöstä. Tämä koskee osanottajan omaa kansainvälisen tunnuksen käyttöä ja myös sitä, miten osanottajan valtuuttamat edustajat, esimerkiksi mainostoimistot ja myyjät käyttävät sitä. Siksi ohjelman osanottajan olisi toimitettava tunnuksen käyttöä koskevat ohjeet kaikille osapuolille, jotka laativat aineistoja ohjelman osanottajan puolesta.

3.2. Kansainvälisen tunnuksen käyttö tuotteiden mainonnassa

Julkaistavia mainoksia tai esitteitä laadittaessa kansainvälinen tunnus tulisi sijoittaa joko vaatimustenmukaisen tuotteen päälle tai välittömään yhteyteen. Jos mainoksessa kuvataan vain yhtä tuotetta (ja tuote on vaatimustenmukainen), kansainvälinen tunnus voidaan sijoittaa mihin tahansa kohtaan kyseisellä sivulla. Jos taas esitellään useita tuotteita, kansainvälinen tunnus on sijoitettava vain vaatimustenmukaisten tuotteiden välittömään yhteyteen. Kansainvälistä tunnusta ei saa sijoittaa mainoksen alareunaan tai sivulle muiden yleisten kuvakkeiden viereen, ellei jokainen mainoksessa oleva tuote ole Energy Star -vaatimusten mukainen.

Jos kansainvälistä tunnusta käytetään jotain tuoteryhmää esittelevässä yleismainoksessa, jossa vain tietyt mallit ovat vaatimustenmukaisia, ohjelman osanottajan olisi selvennettävä asiaa sanallisesti (esimerkiksi "Tuote (tuotteen mallin nimi) vastaa Energy Star -vaatimuksia"). Ohjelman osanottaja voi liittää jokaisen vaatimustenmukaisen mallin yhteyteen selventävän tekstin (esimerkiksi maininnan " Energy Star -vaatimusten mukainen" tuotetta kuvaavien ominaisuuksien luetteloon).

Kansainvälistä tunnusta saa käyttää viittaamatta erityiseen tuotteeseen ainoastaan silloin, kun ohjelman osanottaja tiedottaa merkin sertifiointitarkoituksesta. Ohjelman osanottaja voi esimerkiksi liittää toteamuksen "Tarkkailkaa tuotteittemme kansainvälistä tunnusta. Se kertoo, että tuote vastaa Energy Star -ohjelman energiatehokkuutta koskevia suuntaviivoja". Nimeä tai tunnusta ei myöskään missään olosuhteissa saa käyttää tavalla, joka viittaa siihen, että yritys, sen tuotteet tai palvelut ovat Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston ja/tai Euroopan komission hyväksymiä.

3.3. Kansainvälisen tunnuksen vastuuvapauslauseke

Kuten kaikissa yhteisymmärryspöytäkirjoissa tai Euroopan komission rekisteröintilomakkeessa kuvaillaan ohjelman osanottajan on käyttäessään kansainvälistä tunnusta aina liitettävä siihen seuraava lauseke: " Energy Star -ohjelman osanottajana (yrityksen nimi) on varmistanut, että tämä tuote on Energy Star -ohjelman energiatehokkuutta koskevien suuntaviivojen mukainen". Vastuuvapauslausekkeen on oltava tunnuksen yhteydessä, mutta sen ei tarvitse olla välittömästi sen vieressä; lauseke voidaan sijoittaa samaan paikkaan, jossa on tavanomaisia selventäviä tietoja. Esimerkiksi:

Mainosjulkaisut tai julisteet: vastuuvapauslauseke voidaan sijoittaa muiden tavanomaisten tuotemerkkiä ja rekisteröintiä koskevien tietojen yhteyteen mainoksen loppuun, jossa todetaan muiden toiminimien tuotteet (esim. "Tuote X on XYZ -yhtymän rekisteröity tuotemerkki; Energy Star -ohjelman osanottajana XYZ -yhtymä on varmistanut, että tämä tuote on Energy Star -ohjelman energiatehokkuutta koskevien suuntaviivojen mukainen").

Esitteissä ja käyttöohjeissa lausekkeen on oltava tekstiosan alussa ja/tai alkuosassa muiden tuotemerkkien maininnan yhteydessä.

Jos tunnus on tuotteessa, ohjelman osanottaja voi sijoittaa lausekkeen käyttöohjeisiin tai nimikilpeen.

Jos tunnus on tuotepakkauksessa, ohjelman osanottajan ei ole pakko liittää vastuuvapauslauseketta pakkaukseen, vaan se voi olla käyttöohjeissa tai muissa rinnakkaisissa myynti- ja markkinointitiedoissa.

Painoasun on oltava selvästi luettavissa - kirjasinkoon on oltava vähintään 2,5 istettä.

4. Kansainvälisen tunnuksen jäljentäminen

Kansainvälistä tunnusta on saatavana sekä värillisenä että mustavalkoisena levykkeellä kahdessa graafisessa muodossa: .EPS (Encapsulated PostScript) ja .BMP (Bitmap) Nämä ovat kuluttajille tarkoitetusta graafisesta aineistosta vastaavien osastojen käytettävissä. .EPS -muotoa voidaan käyttää sekä PC- että Mac- laitteissa (.TIF -muoto on saatavana pyydettäessä).

Kuten kaikissa Energy Star -yhteisymmärryspöytäkirjoissa tai rekisteröintilomakkeessa todetaan, kansainvälistä tunnusta ei saa muuttaa, leikellä tai irrottaa millään tavoin. Seuraavassa yksityiskohtaisempia ohjeita:

Tunnuksen kokoa saa muuttaa, kunhan mittasuhteet säilytetään.

Neliväritunnuksen värejä ei saa muuttaa (neliväritekniikka).

Neliväritunnus voidaan jäljentää mustavalkoisin varjostuksin.

Yksinkertaistettu ääriviivatunnus tai viivagrafiikkatunnus voidaan jäljentää seuraavasti:

musta tai valkoinen perusväreinä

yksivärinen tunnus vapaasti valittavan värisenä

kaksivärinen tunnus, jossa käytetään neliväritunnuksen värejä, esimerkiksi sininen ja keltainen, vihreä ja sininen, keltainen ja sininen.

5. Rekisteröity tuotemerkki

Kuten edellä mainittiin Energy Star -nimi ja kansainvälinen tunnus ovat Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston Yhdysvalloissa rekisteröimiä tuotemerkkejä. Käyttäessään Energy Star -nimeä tai kansainvälistä tunnusta viestintä- ja markkinointiaineistossaan ohjelman osanottajan on meneteltävä seuraavasti:

Viitattaessa Energy Star -ohjelmaan tai siihen osallistuviin Energy Star -nimi on aina ilmaistava isoin kirjaimin. On myös paikallaan merkitä sanan alkukirjain hieman suuremmalla kirjasinkoolla, esimerkiksi kirjaimet E ja S koolla 12 muut kirjaimet koolla 10 - Energy Star.

Ohjelman osanottajan on ilmaistava merkkien rekisteröity asema liittämällä mukaan rekisteröintiä ilmaiseva tunnus (_) aina, kun Energy Star -nimeä tai tunnusta käytetään Yhdysvaltain markkinoilla esimerkiksi esitteessä, mainoksessa, julisteessa tai tuotteen pakkauksessa (siis: Energy Star _). (On huomattava, että kun Energy Star -nimeä käytetään toistuvasti Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston kehittämissä materiaaleissa, esimerkiksi tunnuksen käyttöä koskevissa ohjeissa, rekisteröintitunnus ilmaistaan vain kerran, jotta se ei johtaisi lukijaa harhaan).

- JA -

Ohjelman osanottaja voi Yhdysvaltain markkinoilla liittää tuotteeseen rekisteröintitunnuksen " Energy Star on Yhdysvalloissa rekisteröity tuotemerkki". Rekisteröintilauseke voidaan vastuuvapauslausekkeen tavoin sijoittaa tavanomaisten selosteiden yhteyteen (esimerkiksi mainoksen tai julisteen alareunaan, asianomaisen sivun alareunaan käyttöohjeessa tai esitteessä taikka tuotteen pakkaukseen).

6. Muita Energy Star -tunnuksia (ei koske toimistolaitteiden ohjelman osanottajia)

Kansainvälinen tunnus on ainoa ohjelman osanottajien käytettävissä oleva tuotetunnus. Tähän tunnukseen ei kuulu tekstiä eikä akronyymejä. Postitse lähetetyn tunnuksen levykekopio on saatavissa ottamalla puhelimitse yhteyttä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirastoon (Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella Euroopan komissioon).

Markkinoilla voi todennäköisesti nähdä muita tunnuksen toisintoja. Nämä ovat joko vanhentuneita tai ne on tarkoitettu käytettäviksi muiden Yhdysvaltain ENERGY STAR -ohjelmien yhteydessä. Seuraavia tunnuksia EI pidä käyttää:

VANHENTUNUT TUNNUS MUIDEN OHJELMIEN OSANOTTAJIEN KÄYTTÖÖN TARKOITETTU TUNNUS (HVAC, HOMES ETC.)

>VIITTAUS KAAVIOON>

>VIITTAUS KAAVIOON>

7. Tunnuksen käyttöön liittyviä lisäkysymyksiä

Energy Star -neuvontanumero

Yhdysvalloissa maksuton puhelinnumero: 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)

Yhdysvaltojen ulkopuolella puhelinnumero: 202 775-6650

Faksi : 202 775-6680

EUROOPAN KOMISSIO

Pääosasto XVII

Puhelin: + 32 2 295 22 04

Faksi: + 32 2 296 42 54

LIITE C

1. Henkilökohtaisia tietokoneita ja näyttölaitteita koskevat vaatimukset

1.1. Määritelmät

1.1.1. Tietokone: Työpöydälle tai sen viereen sijoitettava tietokone tai pieni yhden käyttäjän laite, mukaan lukien tehokkaat pöytätietokoneet, henkilökohtaiset tietokoneet, työasemat, verkostoon kytketyt päätteet, X-pääteohjaimet ja vähittäismyyntipisteiden tietokonepäätteet. Vastatakseen määritelmää laitteen on oltava liitetty seinäpistokkeeseen, mutta tämä ei sulje määritelmän ulkopuolelle akku- tai paristokäyttöisiä laitteita. Määritelmä on ensisijaisesti tarkoitettu koskemaan yritys- tai kotikäyttöön myytäviä tietokoneita.

1.1.2. Näyttö: Katodisädeputki (CRT), nestekidenäyttö (LCD) tai muu näyttölaite ja siihen liittyvä elektroniikka. Näyttö voidaan myydä erikseen tai se voi sisältyä tietokoneeseen. Tämän määritelmän tarkoitus on ensisijaisesti kattaa henkilökohtaisten tietokoneiden yhteydessä käytettävät tavanomaiset näytöt. Tässä yhteydessä voidaan myös seuraavia laitteita pitää näyttöinä: keskustietokonepäätteitä (joita joskus nimitetään tyhmiksi päätteiksi), päätteitä, joilla on jonkin verran prosessointikykyä ja jotka on suunniteltu käytettäviksi asiakaskohtaisten laitteiden tai palvelimien kanssa (joita joskus nimitetään älykkäiksi päätteiksi), ja erillisiä näyttöjä pankkiautomaateissa sekä vähittäismyyntipäätteitä.

1.1.3. Integroitu tietokonejärjestelmä: Järjestelmät, joissa tietokone ja näyttö on yhdistetty samaan yksikköön. Näiden järjestelmien on täytettävä kaikki seuraavat kriteerit: näyttölaite sisältyy tietokoneen koteloon; näiden kahden osan energiankulutusta ei voi mitata erikseen; yksi kaapeli yhdistää järjestelmän seinäpistokkeeseen.

1.2. Energy Star -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset

1.2.1. Tekniset vaatimukset

A. Näytöt:

Energy Star® -vaatimusten mukaisen näytön on kyettävä automaattisesti siirtymään kahteen peräkkäiseen tehonsäästötoimintoon. Ensimmäisessä vähän energiaa kuluttavassa lepotilassa (sleep mode), joka vastaa Display Power Management Signaling (DPMS) -järjestelmän keskeytystilaa (suspend mode), näyttö saa kuluttaa enintään 15 wattia oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä. Jos näyttö on edelleen käyttämättömänä, sen on keskusyksikön ohjeiden mukaan siirryttävä vielä vähemmän energiaa kuluttavaan lepotilaan (deep sleep mode), joka vastaa DPMS-järjestelmän pois päältä -tilaa. Energy Star® -vaatimusten mukainen näyttö saa kuluttaa tässä energiansäästötilassa enintään 8 wattia. Näyttöjen, jotka pystyvät automaattisesti siirtymään aktiivitoiminnosta enintään 8 wattia kuluttavaan tehonsäästötilaan, katsotaan vastaavan Energy Star -vaatimuksia.

Kun laitetta käytetään uudestaan (esimerkiksi liikuttamalla hiirtä tai näppäilemällä), näytön on automaattisesti palattava täyteen toimintavalmiuteen. Jos näytön tehonsäästötilaan saattamiseksi tarvitaan ohjelmistoa, ohjelmisto on toimitettava yhdessä näytön kanssa.

B. Tietokoneet:

Energy Star -vaatimusten mukaisen tietokoneen on täytettävä seuraavat ehdot:

i Virrankulutus Tietokoneen, jonka virtalähteen jatkuva nimellisteho on enintään 200 wattia (=200W), on määrätyn toimettomuusjakson jälkeen siirryttävä automaattisesti energiaa säästävään lepotilaan, joka on enintään 15 prosenttia sen jatkuvasta enimmäistehosta. Virtalähteen jatkuva nimellisteho on arvo, jonka on sertifioinut kansallisesti tunnustettu testilaboratorio, esimerkiksi Underwriters Laboratories (UL) Yhdysvalloissa, tai akreditoitu eurooppalainen laboratorio Euroopan komissioon rekisteröidyille tuotteille. Wattiarviota tehtäessä ei oteta huomioon järjestelmään sisältyviä liitäntöjä lisälaitteille, jotka eivät kuormita järjestelmän tehonlähdettä. Tuulettimet ja muut yksikön toiminnan vaatimat laitteet sisältyvät wattiarvioon.

Käyttömukavuuden lisäämiseksi tehonsäästötilassa olevan tietokoneen on herättävä (eli palattava täystehoiseen tai aktiiviseen toimintatilaan) järjestelmän aktivoituessa tai ottaessa vastaan ulkoisen syöttösignaalin (esimerkiksi hiiren liikkeen, näppäimistön käytön, salasanan kirjoittamisen, modeemin toiminnon). Kun järjestelmä on aktivoitunut, laite palaa automaattisesti lepotilaa edeltäneeseen tilanteeseen, toisin sanoen lepotilan alkaessa käytössä olleet tiedostot ja ohjelmistot palaavat sellaisenaan näyttöön. Jos ohjelma vaatii turvakoodia tai salasanaa, tietokone pystyy palaamaan aiempaan tilaan, kun käyttäjä antaa turvakoodin tai salasanan. Tietokoneiden, joiden tehonkulutus on aina enintään 30 wattia, katsotaan myös vastaavan vaatimuksia.

Sen varmistamiseksi, että mahdollisimman moni käyttäjä hyödyntää energiaa säästävää lepotilaa, valmistajien on toimitettava tietokoneensa sellaisessa toimintatilassa, että niiden energianhallinta on toiminnassa. Vakioajaksi on asetettava 15-30 minuuttia tietokoneissa, joiden virtalähteen jatkuva enimmäisteho on korkeintaan 200 wattia. Tietokoneissa, joiden virtalähteen jatkuva enimmäisteho on yli 200 wattia, vakioajaksi on asetettava 15-60 minuuttia. Käyttäjän on voitava vaihtaa aika-asetuksia tai kytkeä tehonsäästötila pois päältä.

ii Käyttöjärjestelmät Tietokoneen tehonsäästötilan aktivaatio riippuu tavallisesti käyttöjärjestelmästä, joita ovat esimerkiksi DOS, Windows, OS/2, Unix, System 7. Jos valmistaja toimittaa tietokoneen sellaisena, että siihen on valmiiksi asennettuna yksi tai useampia käyttöjärjestelmiä, tietokoneen on pystyttävä siirtymään tehonsäästötilaan tai pois sieltä näissä käyttöjärjestelmissä. [6] Jos tietokone toimitetaan ilman varusohjelmistoa, valmistajan on selvästi ilmoitettava, mitkä käyttöjärjestelmät tekevät laitteesta Energy Star -vaatimusten mukaisen. Valmistajan on sisällytettävä nämä tiedot käyttöohjeisiin ja teknisiin tietoihin. Esite- ja mainostekstit on laadittava niin, että ne eivät johda harhaanjohtaviin tulkintoihin. Jos lepotilaan tai aktivaatioon siirtymiseen tai niihin palaamiseen tarvitaan erityisiä ohjelmistoja, laitteistoajureita tai apuohjelmia, niiden on oltava asennettuina tietokoneeseen.

[6] Jos jotakin Energy Star -vaatimusten mukaista tuotemallia myydään tilapäisesti käyttöjärjestelmän kanssa, jonka yhteydessä lepotila ei aktivoidu oikein, valmistajan on selvästi ilmoitettava tästä rajoituksesta tuotekuvauksessa. Jos esimerkiksi tavallisesti DOS tai Windows -käyttöjärjestelmää käyttävän mallin kanssa joskus toimitetaan UNIX-käyttöjärjestelmä, Energy star -ohjelman osanottajan (jäljempänä: valmistajan) on sisällytettävä käyttöohjeisiin ja teknisiin tietoihin esimerkiksi seuraava ilmoitus: "Tämä tietokone on Energy Star -vaatimusten mukainen, jos sitä käytetään DOS tai Windows -käyttöjärjestelmien kanssa, mutta ei UNIX-käyttöjärjestelmän kanssa." Tämän tyyppisten laitemallien esitteissä tai mainoksissa valmistajien on vältettävä harhaanjohtavia tai virheellisiä tietoja.

iii Näytönohjaus Tietokoneessa on oltava yksi tai useampia järjestelmiä, joiden avulla Energy Star® -vaatimusten mukaisen näytön tehonsäästötilat voidaan aktivoida. Valmistajan on tuote-esitteissä selvästi yksilöitävä, millä tavoin sen tietokone ohjaa Energy Star® -vaatimusten mukaisia näyttöjä ja mitä erityisolosuhteita näytön tehonhallinta mahdollisesti vaatii.

Jotta loppukäyttäjä todennäköisimmin hyödyntää näytön tehonsäästömahdollisuuksia, valmistajan on toimitettava tietokone niin, että näytön energianhallinta on toiminnassa. Valmistajan on myös asetettava tietokoneen vakiotoiminnoksi näytön siirtyminen ensimmäiseen tehonsäästötilaan, kun laite on ollut käyttämättömänä 15-30 minuuttia. Valmistajan on myös tehtävä vakioasetukset niin, että näyttö siirtyy seuraavaan tehonsäästötilaan eli syvempään lepotilaan oltuaan enintään 70 minuuttia käyttämättömänä. (Molempien tehonsäästötilojen oletusviiveitten yhteenlaskettu määrä ei saa ylittää 70 minuuttia. Esimerkki: näyttö siirtyy ensimmäiseen tehonsäästötilaan eli lepotilaan oltuaan 30 minuuttia käyttämättömänä. Jos käyttämättömyys jatkuu vielä 40 minuuttia, näyttö siirtyy toiseen tehonsäästötilaan eli syvempään lepotilaan.) Käyttäjän tulee voida vaihtaa aika-asetukset tai kytkeä näytön tehonsäästötilat pois päältä.

Tämä näytönhallintavaatimus ei koske integroituja tietokonejärjestelmiä. Telakoitumisjärjestelmän osana markkinoitavien ja myytävien integroitujen tietokonejärjestelmien tulee kuitenkin pystyä automaattisesti ohjaamaan erillisen näytön energiankulutusta.

iv Yhteensopivuus verkon kanssa Monet tietokoneet ostetaan käytettäviksi verkkoympäristössä. Siksi on suositeltavaa, että Energy Star -vaatimusten mukaisen tietokoneen verkkoyhteys ei vahingossa katkea tehoa säästävässä lepotilassa, jos laitetta käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. Käyttäjien mahdollisten ongelmien minimoimiseksi valmistajan on pyrittävä antamaan kuluttajille yleisohjeita ja tietoja Energy Star -vaatimusten mukaisten tietokonemallien käytöstä verkkoympäristössä. Valmistaja voi esimerkiksi ilmoittaa tuoteselosteissa, millaisessa verkkoympäristössä ja minkä korttien kanssa tietokoneen tehonsäästötila toimii. Jos jotain tiettyä Energy Star -tietokonemallia ei ole suunniteltu tai tarkoitettu käytettäväksi verkkoympäristössä, valmistajan on ilmoitettava tästä käyttöohjeissa ja teknisissä tiedoissa.

Mainos- ja esitetekstit on laadittava niin, että ne eivät johda harhaanjohtaviin tulkintoihin.

C. Integroidut tietokonejärjestelmät

Integroidun järjestelmän tulee automaattisesti siirtyä tehoa säästävään alle 60 watin lepotilaan oltuaan käyttämättömänä tietyn ajan. Valmistajan on toimitettava integroitu järjestelmä sellaisena, että sen energianhallinta on toiminnassa ja että vakioajaksi on asetettu 15-30 minuuttia. Käyttäjän tulee voida vaihtaa aika-asetukset tai kytkeä ne pois päältä. Integroitujen järjestelmien, joiden energiankulutuksen taso on aina enintään 60 wattia, katsotaan vastaavan vaatimuksia. Integroitujen laitteiden on täytettävä myös kaikki edellä mainitut tietokoneita koskevat kriteerit, lukuun ottamatta näytön hallintaa koskevaa jaksoa.

2. Tulostinta ja faksia koskevat vaatimukset

2.1. Määritelmät

2.1.1. Tulostin: Standardimallina valmistettava kuvantamislaite, jota käytetään paperitulostetta antavana laitteena ja joka pystyy vastaanottamaan tietoa yksittäiskäyttäjien tietokoneista tai verkkotietokoneista. Lisäksi laitteen on voitava ottaa virtaa seinäpistokkeesta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita mainostetaan ja myydään tulostimina.

2.1.2. Faksi: Standardimallina valmistettava kuvantamislaite, jota käytetään kirjoitteen tulostimena ja jonka ensisijainen tehtävä on lähettää ja vastaanottaa tietoa. Tämä määritelmä kattaa tavallista paperia käyttävät faksit (esimerkiksi mustesuihku/kuplasuihkulaitteet, laser/LED-laitteet ja lämpötulostimet). Laitteen on voitava ottaa virtaa seinäpistokkeesta. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita mainostetaan ja myydään fakseina.

2.1.3. Tulostimen ja faksin yhdistelmä: Standardimallina valmistettava kuvantamislaite, jota käytetään sekä täysin toimivana tulostimena että faksina edellä olevien määritelmien mukaisesti. Tämä määritelmä on tarkoitettu koskemaan tuotteita, joita markkinoidaan ja myydään tulostimen ja faksin yhdistelminä.

2.2. Energy Star -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset

2.2.1. Tekniset vaatimukset

Näissä vaatimuksissa pientehoisten väritulostinten, esimerkiksi mustesuihkutulostinten ja värimatriisitulostinten laatu arvioidaan tulostusnopeuden perusteella. Suurtehoiset väritulostimet, mukaan lukien värilasertulostimet, lämpövahatulostimet tai värilämpötulostimet saavat tehonsäästötilassa kuluttaa enintään 45 wattia.

Taulukko 1.

>TAULUKON PAIKKA>

3. Kopiokoneita koskevat vaatimukset

3.1. Määritelmät

3.1.1. Kopiokone: Kaupallinen reprograafinen kuvantamisyksikkö, jonka yksinomaisena tehtävänä on tuottaa kopioita paperioriginaalista. Kopiokoneessa on oltava merkintäjärjestelmä, kuvantamisjärjestelmä ja paperinkäsittelymoduuli. Nämä vaatimukset koskevat kaikkea mustavalkoista paperikopiotekniikkaa, vaikka tarkoituksena on keskittyä laajalle levinneisiin standardikopiolaitteisiin, esimerkiksi valolinssikopiokoneisiin. Seuraavassa esitetyt vaatimukset koskevat kopiokoneita, jotka on suunniteltu kirjekokoista (tai A4-kokoista) paperia varten. Isokokoisia kopioita tekevät laitteet, jotka on suunniteltu 17" x 22" (tai A2) -kokoista tai suurempaa paperia varten, voidaan sisällyttää tähän ohjelmaan, jos ne täyttävät hitaille kopiokoneille asetetut vaatimukset.

3.1.2. Peruslaite: Peruslaite on markkinoilla olevan kopiokoneen yksinkertaisin malli, jossa on tarvittavat perustoiminnot ja joka toimii tietyllä nopeudella. Peruslaite suunnitellaan ja toimitetaan tavallisesti yhtenä laitteena, eikä siihen sisälly erillisiä energiaa kuluttavia lisälaitteita, jotka voidaan myydä erikseen.

3.1.3. Lisälaitteet: Lisälaite ei ole tarpeen peruslaitteen normaalitoiminnalle mutta se voidaan liittää kopiokoneeseen ennen toimittamista tai sen jälkeen suorituskyvyn lisäämiseksi tai muuttamiseksi. Lisälaite voidaan myydä erikseen omalla mallinumerollaan peruslaitteen kanssa tai kopiointilaitteiston osana. Lisälaitteita ovat esimerkiksi lajittelijat ja tehokkaat paperinsyöttäjät. Riippumatta lisälaitteen omasta energiankulutuksesta sen liittämisen laitteistoon ei oleteta lisäävän merkittävästi (yli 3 prosenttia) peruslaitteen virrankulutusta, silloin kun peruslaite on kytkettynä pois päältä. Lisälaitteet eivät saa rajoittaa tavanomaista automaattista virrankatkaisua tai siirtymistä tehonsäästötilaan.

3.1.4. Kopiokonemalli: Näissä vaatimuksissa kopiokonemalli määritellään peruslaitteeksi ja yhdeksi tai useammaksi lisälaitteeksi, joita mainostetaan ja myydään kuluttajille yhdellä mallinumerolla. Ilman lisälaitteita mainostettaessa ja myytäessä peruslaitteen katsotaan myös olevan kopiokonemalli.

3.1.5. Tehonsäästötila: Näissä vaatimuksissa tehonsäästötila on alhaisimman virrankulutuksen tila, johon kopiokone voi automaattisesti siirtyä ilman virrankatkaisua oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä. Kopiokone siirtyy tähän tilaan määrätyn ajan kuluttua viimeisen kopion tekemisestä. Tehonsäästötilan energiankulutuksen määrittämiseksi yritys voi mitata alhaisimman arvon joko energiansäästötilassa tai valmiustilassa.

3.1.6. Energiansäästötila Tila, jossa laite ei tee kopioita, on aikaisemmin saavuttanut toimintavalmiuden mutta kuluttaa vähemmän energiaa kuin ollessaan valmiustilassa. Kun laite on tässä tilassa, saattaa kestää jonkin aikaa, ennen kuin se voi tehdä seuraavan kopion.

3.1.7. Valmiustila: Tila, jossa laite ei tee kopioita, on saavuttanut toimintavalmiuden ja on valmis tekemään kopioita, mutta ei ole vielä siirtynyt energiansäästötilaan. Kun laite on tässä tilassa, se pystyy käytännöllisesti katsoen välittömästi tekemään seuraavan kopion.

3.1.8. Automaattinen virrankatkaisu: Näissä vaatimuksissa automaattinen virrankatkaisu määritellään kopiokoneen kyvyksi itsestään katkaista virta tietyn ajan kuluttua viimeisen kopion tekemisestä.

3.1.9. Pois päältä -tila: Näissä vaatimuksissa pois päältä -tila määritellään tilaksi, jolloin kopiokone on yhdistetty asianmukaiseen virtalähteeseen ja on vastikään siirtynyt virran automaattisesti katketessa pois verkkoyhteydestä. [7] Mitattaessa tämän tilan energiankulutusta kauko-ohjainlaitteet voidaan jättää huomiotta.

[7] Vaatimusten jaksossa B.1. esitetään tavoitteet energiankulutuksen enimmäismääriksi laitteen ollessa poissa päältä. Useimpien yritysten oletetaan pääsevän näihin tavoitteisiin liittämällä automaattisen virrankatkaisutoiminnon kopiokoneeseen. Näiden vaatimusten mukaan on kuitenkin mahdollista ja sallittua, että valmistaja käyttää tehonsäästötilaa automaattisen virrankatkaisun asemesta, jos tehonsäästötilan energiankulutus on yhtä alhainen tai alhaisempi kuin näiden vaatimusten pois päältä -tilan energiankulutuksen tavoitteet. (Lisätietoja asiasta EPA:n laatimassa kopiolaitteiden testausohjeistossa.).

3.1.10. Verkkoyhteystila: Tila, jossa laite on yhdistetty asianmukaiseen virtalähteeseen ilman, että sitä olisi kytketty päälle. Kopiokone käynnistetään tyypillisesti on/off -katkaisimella.

3.1.11. Oletusviiveet: Valmistajan ennen laitteen toimittamista asettamat aikamääritykset, joiden mukaisesti laite siirtyy eri toimintoihin, esimerkiksi tehonsäästötilaan tai pois päältä. Oletusviiveet sekä pois päältä että tehonsäästötilaan siirtymiseksi mitataan viimeisen kopion tekohetkestä.

3.1.12. Palautumisaika: Aika, jonka laite tarvitsee siirtyäkseen tehonsäästötilasta valmiustilaan.

3.1.13. Automaattinen kaksoistoiminto: Toiminto, jossa kopiokone tekee automaattisesti kaksipuolisia kopioita syöttämällä sekä kopiopaperin että alkuperäiskappaleen laitteen läpi. Esimerkkejä tästä ovat yksipuolisesta alkuperäiskappaleesta tehdyt kaksipuoliset kopiot tai kaksipuolisesta alkuperäiskappaleesta tehdyt kaksipuoliset kopiot. Näissä vaatimuksissa kopiolaitteessa katsotaan olevan automaattinen kaksoistoiminto vain, mikäli laitteessa on kaikki lisälaitteet, joita tarvitaan edellä mainittujen ehtojen täyttämiseksi, toisin sanoen automaattinen asiakirjojen syöttölaite ja automaattiseen kaksipuoliseen kopiointiin tarvittavat lisälaitteet.

3.1.14. Viikkoajastin: Sisäinen laite, joka käynnistää kopiokoneen ja kytkee sen pois päältä ennalta määrättyinä aikoina kunakin työpäivänä. Asiakkaan on voitava ohjelmoida ajastin siten, että se erottaa työpäivät viikonlopuista ja lomapäivistä (toisin sanoen ajastimen ei pidä käynnistää kopiokonetta lauantai- ja sunnuntaiaamuisin, jos työntekijät eivät normaalisti ole töissä viikonloppuisin). Asiakkaan on myös voitava kytkeä ajastin pois päältä. Viikkoajastimet ovat valinnaisia eikä niitä vaadita Energy Star -vaatimusten mukaisissa kopiokoneissa. Kopiokoneisiin kuuluvat viikkoajastimet eivät saa haitata tehonsäästötoimintoa tai laitteen automaattista kytkeytymistä pois päältä.

3.2. B. Energy Star -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset

3.2.1. Vaatimukset

Vastatakseen Energy Star -merkin laatuvaatimuksia kopiokoneen on täytettävä seuraavassa esitetyt vaatimukset:

Energy Star -kopiokoneohjelman 2. asteen kriteerit. (Voimassa 1.7.1997 lähtien)

>TAULUKON PAIKKA>

Valmistajan on toimitettava kopiolaitteet sellaisina, että tehonsäästötilaan siirtymisen oletusviive on 15 minuuttia. Valmistajan on asetettava automaattisen virrankatkaisun oletusviiveet tasoille, jotka on esitetty edellä taulukoissa 1.

Jos malli on toimitettu automaattisin kaksipuolisin kopiointiominaisuuksin, on suositeltavaa asettaa kaksipuolinen kopiointi oletustoiminnoksi kaikissa kopiointinopeuksissa, joissa tämä on mahdollista. Valmistaja voi tarjota käyttäjille mahdollisuuden kytkeä pois kaksipuolisen kopioinnin oletustoiminto yksipuolisia kopioita tehtäessä.

3.2.2. Poikkeuksia ja tarkennuksia

Laitteen toimittamisen jälkeen valmistaja tai tämän nimeämä huoltoedustaja ei saa muuttaa kopiokonemallia millään tavalla, joka rajoittaa edellä esitettyä laitteen vaatimustenmukaisuutta. Tietyt poikkeukset ovat sallittuja oletusviiveiden muuttamisessa, pois päältä kytkemisessä ja kaksoiskopioinnissa. Poikkeukset ovat seuraavat

A. Oletusviiveet: Valmistaja, tämän nimeämä huoltoedustaja tai asiakas voi muuttaa joko tehonsäästötilaan siirtymisen tai automaattisen virrankatkaisun oletusviiveitä, mutta enintään valmistajan asettamaan enimmäismäärään, joka on 240 minuuttia. Yhteenlasketut oletusviiveet pois päältä kytkeytymistä ja tehonsäästötilaan siirtymistä varten saavat olla enintään 240 minuuttia.

B. Energiankulutus laitteen ollessa kytkettynä pois päältä: Joissakin tapauksissa valmistaja voi joutua toimittamaan kopiokoneen sellaisena, että kosteudenestolaite on irtikytkettynä, jotta laite vastaa vaatimuksia energiankulutuksesta ollessaan pois päältä. Jos tästä tilanteesta aiheutuu tuntuvaa haittaa jollekin asiakkaalle, valmistaja (tai tämän nimeämä huoltoedustaja) voi kytkeä kosteudenestolaitteen päälle. Jos valmistaja katsoo, että tietyillä maantieteellisillä alueilla on jatkuvia kosteustasoihin liittyviä toimintahäiriöitä, valmistaja voi ottaa yhteyden Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston [8] ohjelmanjohtajaan ja neuvotella vaihtoehtoisista ratkaisuista. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto tai Euroopan komissio voi esimerkiksi sallia valmistajan liittävän kosteudenestolaitteet kopiokoneisiin, jotka toimitetaan hyvin kostealle maantieteelliselle alueelle.

[8] Euroopan yhteisöjen alueella sijaitsevat ohjelman osapuolet voivat ottaa yhteyttä Euroopan komissioon.

C. Automaattisen virrankatkaisun poisto: Yksittäistapauksessa, jossa automaattinen virrankatkaisu aiheuttaa tuntuvaa haittaa asiakkaalle tämän erityisten käytäntöjen vuoksi, valmistaja, tämän nimeämä huoltoedustaja tai asiakas voi poistaa tämän automaattisen toiminnon. Jos valmistaja haluaa suunnitella kopiokonemalleihinsa asiakkaalle mahdollisuuden poistaa automaattinen virrankatkaisu, poiston tulee tapahtua eri tavoin kuin oletusviiveiden asetus. Jos esimerkiksi ohjelmistovalikon tarjoamat virrankatkaisun viiveajat ovat 30, 60, 90, 120 ja 240 minuuttia, samassa valikossa ei pidä tarjota virrankatkaisua tai virrankatkaisun poistoa. Vaihtoehdon tulee olla kätkössä (tai vähemmän ilmeistä) tai sen on oltava eri valikossa.

4. Skannereita koskevat vaatimukset

4.1. Määritelmät

4.1.1. Skanneri: Näissä vaatimuksissa skanneri määritellään sähköoptiseksi laitteeksi, jonka avulla värillinen tai mustavalkoinen tietue muutetaan sähköisiksi kuviksi, joita voidaan varastoida, editoida, muuntaa tai siirtää lähinnä henkilökohtaisilla tietokoneilla. Näin määriteltyjä skannereita käytetään tavallisimmin paperikuvien digitointiin. Näissä vaatimuksissa pyritään keskittymään laajalle levinneisiin pöytäskannereihin (esimerkiksi tasoskannerit, arkkisyöttöskannerit ja filmiskannerit); kuitenkin tehokkaat asiakirjojen hallintaan käytettävät toimistoskannerit, jotka täyttävät seuraavassa luetellut vaatimukset, voivat olla Energy Star -vaatimusten mukaisia. Nämä vaatimukset koskevat vain erillisiä skannereita eivätkä monikäyttölaitteita, joilla voi myös skannata, tai verkkoskannereita (eli skannereita, jotka on yhdistetty vain verkkoon ja jotka pystyvät välittämään skannattuja tietoja siirrettäviksi verkon eri osiin) tai skannereita, jotka eivät saa virtaa suoraan rakennuksen virtalähteestä.

4.1.2. Peruslaite: Peruslaite määritellään yksinkertaisimmaksi markkinoilla olevaksi skannerimalliksi, jossa on tarvittavat perustoiminnot. Peruslaite suunnitellaan ja toimitetaan tavallisimmin yhtenä osana eikä siihen sisälly erillisiä energiaa kuluttavia lisälaitteita, jotka voidaan myydä erikseen.

4.1.3. Skannerimalli: Näissä vaatimuksissa skannerimalli määritellään peruslaitteeksi ja yhdeksi tai useammaksi erityiseksi lisälaitteeksi, joita markkinoidaan ja myydään yhdellä mallinumerolla. Ilman lisälaitteita mainostettaessa ja myytäessä peruslaitteen katsotaan myös olevan skannerimalli.

4.1.4. Lisälaite: Lisälaite, joka ei ole välttämätön skannerin normaalitoiminnalle mutta joka voidaan liittää laitteeseen suorituskyvyn parantamiseksi tai muuttamiseksi. Lisälaite voidaan myydä erikseen omalla mallinumerollaan tai peruslaitteen kanssa skannerikokonaisuuden tai laitteiston osana. Esimerkkejä lisälaitteista ovat automaattiset arkinsyöttölaitteet ja kalvojen käyttöön tarvittavat lisälaitteet.

4.1.5. Tehonsäästötila: Näissä vaatimuksissa tehonsäästötilalla tarkoitetaan vähiten energiaa kuluttavaa tilaa, johon skannerin on suunniteltu siirtyvän ilman virrankatkaisua oltuaan jonkin aikaa käyttämättömänä. Skanneri siirtyy tähän tilaan määrätyn ajan kuluttua viimeisen kuvan tekemisestä.

4.1.6. Oletusviive: Valmistajan ennen laitteen toimittamista määrittämä aika, jonka kuluttua skanneri siirtyy tehonsäästötilaan. Tehonsäästötilaan siirtymisen oletusviive mitataan viimeisen kuvan skannaamisesta.

4.2. Energy Star -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset

4.2.1. Tekniset vaatimukset Ohjelmassa sovitaan, että valmistaja otta tuotanto-ohjelmaansa yhden tai useamman erityisen peruslaitteen, joka vastaa seuraavassa määriteltyjä vaatimuksia.

Taulukko 1. Energy Star -skanneriohjelman kriteerit

Tehonsäästötila //

Tehonsäästötilaan siirtymisen oletusviive

£ 12 wattia //

£ 15 minuuttia

5. Monikäyttölaitteita koskevat vaatimukset

5.1. Määritelmät

5.1.1. Monikäyttölaite: Monikäyttölaite on rakenteellisesti integroitu laitteisto tai toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmä (ks. edempänä määritelmää peruslaitteesta), joka tuottaa paperikopioita alkuperäisistä graafisista kirjoitteista (erotuksena yhden sivun kopioinnista poikkeustapauksissa, ks. seuraavaa jaksoa) sekä hallitsee jommankumman tai molemmat seuraavista ydintoiminnoista: asiakirjojen tulostaminen (suoraan liitetyistä tietokoneista, verkkotietokoneista, tiedostopalvelimista ja faksin välityksellä saatavasta digitaalisesta tiedosta) tai faksaus (lähetys ja vastaanotto). Monikäyttölaitteella voi olla myös muita, näissä vaatimuksissa luettelemattomia ominaisuuksia, esimerkiksi skannaus tietokoneen tiedostoon. Laite voidaan yhdistää verkkoon, ja se voi tuottaa mustavalkoisia, harmaansävyisiä tai värillisiä kuvia. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto otaksuu, että värilaitteita koskevat erillisvaatimukset saattavat myöhemmin olla tarpeen värikuvatekniikan todennäköisen kehityksen myötä, mutta toistaiseksi nämä vaatimukset koskevat myös värilaitteita.

Nämä vaatimukset koskevat monikäyttölaitteina markkinoitavia ja myytäviä tuotteita, joiden ensisijainen tehtävä on kopiointi mutta jotka pystyvät myös joko tulostamaan tai faksaamaan tai tekemään kumpaakin. Laitteet, joiden ensisijainen tehtävä on faksaus ja joilla voidaan rajoitetusti tehdä yksittäiskopioita tarvittaessa, sisältyvät tulostimia ja fakseja koskeviin vaatimuksiin.

Jos monikäyttölaite ei ole integroitu laite vaan toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmä, valmistajan on varmennettava, että oikein asennettuna monikäyttölaitteen osien yhteinen virrankulutus peruslaitteineen ei ylitä jäljempänä lueteltuja tasoja, jotta laite olisi Energy Star -ohjelman monikäyttölaitteita koskevien vaatimusten mukainen.

5.1.2. Kuvantoistonopeus: Laitteen minuutissa kopioimien kuvien määrällä mitataan kuvantoistonopeutta, joka määritellään yksivärisinä tekstituotoksina minuutissa laitteen oletusresoluutiolla. Yksi kuva määritellään 8.5" x 11" tai A4-kokoisena painosivuna yhdellä rivinvälillä kirjoitettua tekstituotosta, jonka kirjasinkoko on 4, kirjasinlaji Times ja marginaalin leveys 1" (2.54 cm) sivun kaikilla reunoilla. Kaksipuoliset tulosteet tai kopiot katsotaan kahdeksi kuvaksi, vaikka ne on tulostettu yhdelle paperille. Jos Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto myöhemmin kehittää nimenomaan tulostusnopeutta mittaavan testimenetelmän, se korvaa tässä jaksossa luetellut tulostusnopeutta koskevat vaatimukset.

Kaikkien monikäyttölaitteiden nopeus määritellään joko 8.5" x 11" tai A4 -kokoiseen paperiin suhteutettuna, riippuen asianomaisten markkinoiden standardeista. Jos kopiokoneen ja tulostimen nopeudet ovat erilaiset, laite luokitellaan korkeamman nopeuden perusteella.

Etupäässä A2- tai 17" x 22" -kokoista tai suurempaa paperia varten suunnitelluissa isokokoisia tulosteita tekevissä monikäyttölaitemalleissa muutetaan A2- tai A0-kokoisten kuvien tulostusnopeus minuutissa A4-kokoisten kuvien tulostusnopeudeksi seuraavasti: (a) Yksi A2-kuva minuutissa vastaa neljää A4-kuvaa minuutissa; (b) yksi A0-kuva minuutissa vastaa kuuttatoista A4-kuvaa minuutissa.

Monikäyttölaitteet luokitellaan seuraavasti:

Henkilökohtaiset monikäyttölaitteet: Enintään 10 kuvaa minuutissa tuottavat monikäyttölaitteet.

Hitaat monikäyttölaitteet: 10-20 kuvaa minuutissa tuottavat monikäyttölaitteet.

Keskinopeat monikäyttölaitteet: 20-44 kuvaa minuutissa tuottavat monikäyttölaitteet.

Keskinopeat/nopeat monikäyttölaitteet: 44-100 kuvaa minuutissa tuottavat monikäyttölaitteet.

Nopeat monikäyttölaitteet: Yli 100 kuvaa minuutissa tuottavat monikäyttölaitteet.

5.1.3. Peruslaite: Peruslaite määritellään yksinkertaisimmaksi markkinoilla olevaksi monikäyttölaitteen malliksi, jossa on tarvittavat perustoiminnot ja joka toimii tietyllä nopeudella. Peruslaite voidaan suunnitella ja toimittaa yhtenä laitteena tai toiminnallisesti yhteenkuuluvien osien yhdistelmänä. Peruslaitteella tulee voida kopioida ja joko tulostaa tai faksata tai tehdä molempia näistä perustoiminnoista. Peruslaitteeseen ei sisälly erillisiä virtaa kuluttavia lisälaitteita, jotka voitaisiin myydä erikseen.

5.1.4. Lisälaitteet: Lisälaite ei ole välttämätön peruslaitteen normaalitoiminnalle, mutta se voidaan liittää laitteeseen ennen laitteen toimittamista tai sen jälkeen tehostamaan tai muuttamaan monikäyttölaitteen suorituskykyä. Lisälaitteita ovat esimerkiksi lajittelijat, tehokkaat paperinsyöttäjät, paperin viimeistelylaitteet, isokokoisen paperin syöttölaitteet, tulosteiden järjestelijät ja koodinlukulaitteet. Lisälaite voidaan myydä erillisenä omalla mallinumerollaan tai peruslaitteen kanssa monikäyttölaitekokonaisuuden tai laitteiston osana. Lisälaitteiden liittämisen ei katsota lisäävän olennaisesti (yhteensä yli 10 prosenttia) peruslaitteen tehonsäästötilan virrankulutusta (riippumatta lisälaitteiden virrankulutuksesta). Lisälaite ei saa haitata normaalia tehonsäästötilaa ja lepotilaa.

5.1.5. Monikäyttölaitemalli: Näissä vaatimuksissa monikäyttölaitemalli määritellään peruslaitteeksi ja yhdeksi tai useammaksi lisälaitteeksi, joita mainostetaan ja myydään yhdellä mallinumerolla. Jos peruslaitetta mainostetaan ja myydään ilman lisälaitteita, sen katsotaan myös olevan monikäyttölaitemalli.

5.1.6. Valmiustila: Tila, jossa laite ei tulosta, on valmis toimimaan ja tekemään paperitulosteita, mutta ei ole vielä siirtynyt tehonsäästötilaan. Kun monikäyttölaite on tässä tilassa, se voi viivytyksettä tuottaa seuraavan tulosteen.

5.1.7. Tehonsäästötila: Näissä vaatimuksissa tehonsäästötila on tila, jossa monikäyttölaite ei tulosta ja jossa se kuluttaa vähemmän virtaa kuin valmiustilassa. Monikäyttölaitteen ollessa tässä tilassa tulosteen tuottamisessa saattaa olla jonkin verran viivettä, mutta faksilla, tulostimella tai skannerilla välitettävien tietojen vastaanotossa ei saa olla viivettä. Monikäyttölaite siirtyy tähän tilaan tietyn ajan kuluttua viimeisen tulosteen tuottamisesta riippumatta signaalin syöttölähteestä. Jos laite täyttää tehonsäästötilan vaatimukset valmiustilassa, se on vaatimusten mukainen ilman muita virrankulutuksen rajoituksia.

5.1.8. Lepotila: Näissä vaatimuksissa lepotila on alhaisimman virrankulutuksen tila, johon monikäyttölaite voi siirtyä ilman virrankatkaisua. Tässä tilassa sekä tulostus että kuvantamistietojen vastaanotto joistakin syöttöporteista saattaa viivästyä. Monikäyttölaite siirtyy lepotilaan tietyn ajan kuluttua viimeisen tulosteen tekemisestä tai mahdolliseen tehonsäästötilaan siirtymisestä.

5.1.9. Oletusviive: Valmistajan ennen laitteen toimittamista asettama aika, jonka kuluttua monikäyttölaite siirtyy eri toimintoihin, toisin sanoen tehonsäästötilaan, lepotilaan jne. Sekä lepotilaan että tehonsäästötilaan siirtymisen oletusviiveet mitataan viimeisimmän tulosteen tekemisestä.

5.1.10. Palautumisaika: Monikäyttölaitteen tarvitsema aika siirtymiseen tehonsäästötilasta valmiustilaan.

5.1.11. Automaattinen kaksoistoiminto: Toiminto, jossa monikäyttölaite automaattisesti kopioi kaksipuolisesti syöttämällä sekä kopiopaperin että alkuperäiskappaleen monikäyttölaitteen läpi. Esimerkkejä tästä ovat kopioinnit yksipuolisesta kaksipuoliseksi tai kaksipuolisesta kaksipuoliseksi sekä kaksipuolinen tulostus. Näissä vaatimuksissa monikäyttölaitemallissa katsotaan olevan automaattinen kaksoistoiminto vain, jos monikäyttölaitemallissa on kaikki edellä esitettyihin toimintoihin tarvittavat lisälaitteet eli automaattinen asiakirjojen syöttölaite ja lisälaitteet automaattista kaksoiskopiointia varten.

5.1.12. Viikkoajastin: Laite, joka päivittäin kytkee monikäyttölaitteen päälle ja päältä ennalta määrättyinä aikoina. Ohjelmoidessaan ajastinta asiakkaan on voitava erottaa työpäivät viikonlopuista ja lomista. Toisin sanoen ajastin ei saa käynnistää kopiokonetta lauantai- ja sunnuntaiaamuisin, jos työntekijät eivät ole normaalisti töissä viikonloppuisin. Asiakkaalla on myös oltava mahdollisuus kytkeä ajastin pois käytöstä. Viikkoajastimet ovat valinnaisia, eikä niitä siksi vaadita Energy Star -vaatimusten mukaisissa monikäyttölaitteissa. Monikäyttölaitteisiin liitetyt viikkoajastimet eivät saa haitata tehonsäästötilaa ja lepotilaa.

5.1.13. Laajennettava digitaalinen kopiokone: Kaupallinen eprograafinen kuvantamislaite, jonka yksinomainen tehtävä on kopioiden tuottaminen paperioriginaalista käyttämällä digitaalikuvatekniikkaa mutta jolla voidaan lisälaitteiden avulla tehdä muutakin, esimerkiksi tulostaa tai faksata. Jotta laite voidaan luokitella monikäyttölaitteita koskevien vaatimusten mukaiseksi laajennettavaksi digitaaliseksi kopiokoneeksi, lisätoimintomahdollisuuksien on oltava saatavana markkinoilla tai tulossa markkinoille vuoden kuluessa peruslaitteen markkinoille tulosta. Sellaisten digitaalisten kopiokoneiden, joihin ei ole suunniteltu toiminnallisia laajennuksia, on oltava kopiokoneita koskevien ENERGY STAR -vaatimusten mukaisia.

5.2. Energy Star -tunnuksen edellyttämät tuotteiden laatuvaatimukset

5.2.1. Tekniset vaatimukset

Energy Star -ohjelman osanottaja tuo markkinoille yhden tai useamman seuraavissa taulukoissa esitettyjen vaatimusten mukaisen erityisen monikäyttölaitemallin.

A. Standardikokoisia tulosteita tekevät monikäyttölaitteet: Ensisijaisesti 8.5" x 11" tai A4-kokoisen paperin käsittelyyn suunniteltujen monikäyttölaitemallien on täytettävä taulukoissa 1 esitetyt vaatimukset ollakseen Energy Star -vaatimusten mukaisia. Kaikki laitenopeudet mitataan 8.5" x 11" tai A4-kokoisten kuvien lukumääränä minuutissa, kuten on esitetty edellä jaksossa II B.

Taulukko 1. Energy Star -monikäyttölaiteohjelman 2. asteen kriteerit (1.4. 1999)

>TAULUKON PAIKKA>

B. Isokokoisia tulosteita tekevät eli suurkokolaitteet: Ensisijaisesti A2- tai 17" x 22" -kokoisen tai suuremman paperin käsittelyyn suunniteltujen monikäyttölaitemallien on täytettävä taulukoissa 2 esitetyt vaatimukset ollakseen Energy Star -vaatimusten mukaisia. Kaikkien suurkokolaitteiden nopeudet mitataan suhteutettuna A4-kokoisten kuvien lukumäärään minuutissa, kuten on esitetty edellä jaksossa II.B.

Taulukko 2. Energy Star -monikäyttölaiteohjelman 2. asteen kriteerit-SUURKOKOLAITTEET (1.4.1999)

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukko 3. Energy Star -monikäyttölaiteohjelman 2. asteen kriteerit - LAAJENNETTAVAT DIGITAALISET KOPIOKONEET (1.4.1999)

>TAULUKON PAIKKA>

On huomattava, että laajennettavien digitaalisten kopiokoneiden 2. asteen kriteerit ovat samat kuin kopiokoneita koskevien vaatimusten 2. asteen kriteerit.

C. Laajennettavat digitaaliset suurkokokopiokoneet : Ensisijaisesti A2 tai 17" x 22" -kokoisen tai suuremman paperin käsittelyyn suunniteltujen laajennettavien digitaalisten kopiokoneiden on täytettävä taulukoissa 4 esitetyt vaatimukset ollakseen monikäyttölaitteita koskevien Energy Star -vaatimusten mukaisia. Kaikki laitenopeudet mitataan suhteutettuna A4-kokoisten kuvien lukumäärään minuutissa, kuten on esitetty edellä jaksossa II B.

Taulukko 4. Energy Star -monikäyttölaiteohjelman 2. asteen kriteerit - LAAJENNETTAVAT DIGITAALISET SUURKOKOKOPIOKONEET (1.4.1999)

>TAULUKON PAIKKA>

5.2.2. Lisävaatimukset:

Taulukoissa 1-4 esitettyjen vaatimusten lisäksi laitteiden on täytettävä seuraavat lisävaatimukset.

A. Tehonsäästötilaan siirtymisen oletusviive: Monikäyttölaitteita ja laajennettavia digitaalisia kopiokoneita koskevien 2. asteen kriteerien mukaisesti valmistajan on toimitettava monikäyttölaitemallit sellaisina, että tehonsäästötilaan siirtymisen oletusviive on 15 minuuttia. Valmistajan on asetettava lepotilaan siirtymisen oletusviiveet taulukoissa 1-4 esitetyille tasoille. Tehonsäästötilaan ja lepotilaan siirtymisen oletusviiveet mitataan viimeisen kopion tekemisestä tai viimeisen sivun tulostamisesta.

B. Palautumisaika tehonsäästötilasta: Ohjelman 2. astetta varten tosiasiallinen palautumisaika tehonsäästötilasta on ilmoitettava tuote-esitteissä, jos laitteessa on tehonsäästötila (ks. jakso IV.C.1).

C. Viikkoajastimet: On huomattava, että laitteissa voi olla viikkoajastimet, mutta ne eivät saa estää tai haitata tehonsäästö- tai lepotilaa. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston tarkoituksena on, että lisäominaisuudet täydentävät alhaisemman virrankulutuksen toimintoja eivätkä tee tyhjäksi niiden vaikutusta.

D. Automaattiset kaksoistoiminnot: Kaksoistoimintoja ei vaadita monikäyttölaitteiden vakioasetuksina. Tätä mahdollisuutta on kuitenkin tarjottava valinnaisena kaikissa normaalikokoisissa monikäyttölaitteissa, joiden nopeus on yli 20 kuvaa minuutissa. Lisäksi on suositeltavaa, että monikäyttölaitteet toimitetaan sellaisina, että kaksoistoiminto on vakioasetuksena kopiointia ja muita mahdollisia toimintoja varten ja että tämä esitellään asiakkaille asennuksen yhteydessä.

5.2.3. Poikkeukset ja selvennykset:

Valmistaja tai tämän nimeämä huoltoedustaja ei saa monikäyttölaitemallin toimittamisen jälkeen muuttaa sitä millään sellaisella tavalla, jonka johdosta laite ei täyttäisi edellä esitettyjä vaatimuksia. Tietyt poikkeukset sallitaan oletusviiveissä ja kaksoistoiminnoissa. Poikkeukset ovat seuraavat:

A. Oletusviiveet: Valmistaja, tämän nimeämä huoltoedustaja tai asiakas voi laitteen toimittamisen jälkeen muuttaa joko tehonsäästötilaan tai lepotilaan siirtymisen oletusviiveitä, mutta vain tehtaassa asetettuun 240 minuutin enimmäismäärään (toisin sanoen oletusviiveitten yhteenlaskettu enimmäismäärä on 240 minuuttia - ks. kuvio 1).

B. Kosteudenestolaitteet: Joissakin tapauksissa valmistaja voi joutua toimittamaan monikäyttölaitemallin siten, että kosteudenestolaite on irrotettuna, jotta laite olisi lepotilan energiankulutusta koskevien vaatimusten mukainen. Jos tästä on tuntuvaa haittaa asiakkaalle, valmistaja (tai tämän nimeämä huoltoedustaja) voi kytkeä kosteudenestolaitteen. Jos valmistaja katsoo, että tietyllä maantieteellisellä alueella on jatkuvia korkeaan ilmankosteuteen liittyviä toimintahäiriöitä, valmistaja voi ottaa yhteyttä Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston ohjelmanjohtajaan [9] (lueteltu lisäyksessä A) ja neuvotella vaihtoehtoisista ratkaisuista. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto voi esimerkiksi sallia, että valmistaja liittää kosteudenestolaitteet monikäyttölaitemalleihin, jotka toimitetaan hyvin kostealle maantieteelliselle alueelle.

[9] Euroopan yhteisöjen alueella sijaitsevat ohjelman osapuolet voivat ottaa yhteyttä Euroopan komissioon.

C. Lepotilan poisto: Jos lepotila yksittäistapauksessa aiheuttaa asiakkaalle tuntuvaa haittaa hänen erityisten käyttötapojensa vuoksi, valmistaja, tämän nimeämä huoltoedustaja tai asiakas voi poistaa lepotilan. Jos valmistaja haluaa suunnitella monikäyttölaitemalleihinsa asiakkaalle mahdollisuuden poistaa lepotila, poiston tulee tapahtua eri tavoin kuin oletusviiveiden asetus. Jos esimerkiksi ohjelmistovalikon tarjoamat lepotilan viiveajat ovat 15, 30, 60, 90, 120 ja 240 minuuttia, samassa valikossa ei pidä tarjota lepotilan poistoa tai virrankatkaisua. Vaihtoehdon tulee olla kätkössä (tai vähemmän ilmeistä) tai sen on oltava eri valikossa.

6. Energy Star -toimistolaitteiden testausohjeet

6.1. Koeolosuhteet

Linjaimpedanssi: TAULUKON PAIKKA>

6.2. Testauslaitteet:

Avoitteena on mitata tarkasti laitteen tai näytön TODELLINEN virrankulutus [10]. Tämä vaatii wattimittaria, joka mittaa todellisen RMS-tehon. Valittavana on monia wattimittareita, mutta valmistajien on oltava huolellisia sopivan mallin valinnassa. Seuraavat seikat on otettava huomioon mittaria hankittaessa ja varsinaiseen testiin valmistauduttaessa.

[10] Todellinen virrankulutus määritellään arvona voltti x ampeeri x tehokerroin ja ilmoitetaan tavallisesti watteina. Näennäisteho määritellään arvona voltti x ampeeri ja ilmoitetaan tavallisesti volttiampeereina (VA). Katkaisimin varustettujen laitteiden tehokerroin on aina enintään 1,0, joten todellinen teho on aina pienempi kuin näennäisteho.

Huippukerroin

Varhaisemmassa Energy Star -testimenetelmässä valmistajia vaadittiin käyttämään wattimittaria, jonka huippukerroin on suurempi kuin 8. Kuten monet valmistajat huomauttivat tämä ei ole mielekäs eikä käyttökelpoinen vaatimus. Seuraavissa kappaleissa on tarkoitus pohtia huippukertoimeen liittyviä kysymyksiä ja selvittää alkuperäisen virheellisen vaatimuksen tarkoitus. Valitettavasti Energy Star -ohjelmassa ei voida määrätä erityislaitteita virheen korjaamiseen. Testaus on yhtä paljon taidetta kuin tiedettä, ja sekä valmistajien että testaajien on käytettävä harkintaa ja käännyttävä testaukseen perehtyneiden henkilöiden puoleen sopivan mittarin valinnassa.

Ensinnäkin on tärkeää tietää, että laitteet, joissa on kytkentävirtalähde, saavat virtaa aaltoina, joiden muoto eroaa tyypillisestä sinimuotoisesta aallosta. [11] Kuvio 1 esittää kytkentälaitteella varustetun sähkölaitteen tyypillistä aaltoa. Käytännöllisesti katsoen millä tahansa wattimittarilla voidaan mitata normaalia aaltoa, mutta on vaikeampaa valita wattimittaria epäsäännöllisen aaltomuodon omaavaa virtaa.

[11] Sinimuotoisen 60 Hz aallon huippukerroin on aina 1,4. Kytkentävirtalähteellä varustettuun PC-laitteeseen tai näyttöön liittyvän aallon huippukerroin on aina yli 1,4 (vaikkakaan ei tavallisesti yli 8). Aallon huippukerroin määritellään huippuvirran suhteena RMS -virtaan (ampeereina).

>VIITTAUS KAAVIOON>

(Kuvio 1)

On tärkeää, että valitulla wattimittarilla pystytään mittaamaan laitteen vaatima virta aiheuttamatta sisäistä huipun vääristymää eli typistämättä sähkövirran aallonhuippua. Tämä vaatii mittarin huippukertoimen [12] ja mittarin virta-alueiden tarkistamista. Paremmissa mittareissa on korkeammat huippukertoimet ja useampia virta-alueita.

[12] Wattimittarin huippukerroin ilmoitetaan usein sekä virtaa että jännitettä varten. Jos kyse on virrasta, huippukerroin on huippuvirran suhde RMS -virtaan tietyllä ampeerialueella. Jos vain yksi huippukerroin ilmoitetaan, se koskee tavallisesti virtaa. Keskimäärin RMS -wattimittarin huippukertoimet ovat ampeerialueella 2:1 - 6:1.

Testiä valmisteltaessa on ensiksi määritettävä tutkittavan laitteen huippuvirta (ampeereina). Tämä voidaan tehdä oskilloskoopilla. Sen jälkeen on valittava mittausalue, jolla mittari voi rekisteröidä huippuvirran. Valitun mittausalueen ylälukeman kerrottuna mittarin (virtaa koskevalla) huippukertoimella on nimenomaan oltava suurempi kuin oskilloskoopilla todettu huippuvirta. Jos esimerkiksi wattimittarin huippukerroin on 4, ja mittausalue on asetettu kolmeen ampeeriin, mittari voi rekisteröidä 12 ampeeriin kohoavat virtapiikit. Jos mitattu huippuvirta on vain 6 ampeeria, mittari on riittävä. On myös huolehdittava siitä, että virta-aluetta ei aseteta liian korkeaksi huippuvirran rekisteröintiä varten, koska tällöin saatetaan saada epätarkka tulos mitattaessa muuta kuin huippuvirtaa. Siksi tarvitaan herkkää tasapainoilua. Paremmat tulokset saadaan, jos virran mittausalueita on useita ja huippukertoimet ovat korkeampia.

Taajuusvaste

Wattimittaria valittaessa on lisäksi kiinnitettävä huomiota mittarin taajuusvastearvoon. Sähkölaitteet, joissa on kytkentävirtalähde, aiheuttavat ylivärähtelyä (parittoman harmonian tyypillisesti 21:seen asti). Tämä ylivärähtely on otettava huomioon tehonmittauksissa, jotta saadaan tarkka arvo kulutetusta wattimäärästä. Siten Energy Star -ohjelmassa suositellaan valmistajille sellaisten wattimittarien hankkimista, joiden taajuusvaste on vähintään 3 kHz. Tämä ulottuu ylivärähtelyyn 50:nteen asti , ja on IEC 555 -standardien suositus.

Erotuskyky

Valmistajat suosinevat todennäköisesti mittaria, jonka erotuskyky on 0,1 wattia.

Tarkkuus

Lisäksi on kiinnitettävä huomiota tarkkuuteen, johon halutaan päästä. Wattimittareita koskevissa luetteloissa ja tuote-erittelyissä on tavallisesti tietoja siitä, miten tarkkoja mittaustulokset ovat erilaisilla mittausalueilla. Jos mitataan tuotetta, joka on hyvin lähellä energiankulutuksen enimmäismäärää testattavassa toiminnossa, on valittava testi, jolla saadaan tarkempi tulos.

Kalibrointi

Wattimittarit on kalibroitava vuosittain tarkkuuden säilyttämiseksi.

6.3. Testimenetelmä:

Valmistajien on mitattava laitteiden keskimääräinen virrankulutus niiden ollessa kytkettynä pois päältä tai tehonsäästötilassa. Tämä tehdään mittaamalla energiankulutus yhden tunnin aikana. Tulokseksi saatava energiankulutuksen määrä voidaan jakaa yhdellä tunnilla keskimääräisen wattimäärän arvioimiseksi.

6.3.1. Tehonmittaus energiaa säästävissä toiminnoissa. Tämä testi on tehtävä kaikissa energiaa säästävissä toiminnoissa (esimerkiksi tehonsäästötila, virrankatkaisu, valmiustila, lepotila), jotka ovat sovellettavissa tiettyyn laitteeseen Energy Star -laatuvaatimusten mukaisesti. Ennen testin aloittamista laite on kytkettävä verkkoon, jossa on virtaa, mutta sitten kytkettävä pois päältä ja annettava olla tasaisessa huoneenlämmössä vähintään 12 tuntia. Sopivan wattimittarin on oltava sarjakytkennässä laitteen kanssa siten, että laite on koko ajan kytkettynä tehonlähteeseen. Tämä mittaus voidaan tehdä peräkkäin pois päältä -tilaa koskevan mittauksen kanssa; molempiin testeihin kulunee korkeintaan 14 tuntia, mukaan lukien aika, joka tarvitaan laitteen kytkemiseen päälle ja pois päältä.

Laite käynnistetään ja sen annetaan lämmetä. Kun energiansäästötilaan siirtymisen oletusaika on kulunut, wattituntimittarin lukema ja kellonaika todetaan ja kirjataan (tai käynnistetään ajanottokello tai ajastin). Tunnin kuluttua todetaan ja kirjataan wattituntimittarin lukema uudelleen. Wattituntimittarin kahden lukeman välinen erotus on tehonsäästötilan energiankulutus; kun lukema jaetaan yhdellä tunnilla, saadaan selville keskimääräinen energiankulutus.