PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/45/EY tehdyt muutokset, joilla jätettiin pienet (eli alle 24 metrin pituiset) matkustaja-alukset kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle 21. joulukuuta 2019 alkaen, tulivat voimaan 20. joulukuuta 2017. Tämä oli seurausta sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan ohjelmaan (REFIT) perustuvasta EU:n matkustaja-alusten turvallisuutta koskevan lainsäädännön toimivuustarkastuksesta.

Direktiivillä 2009/45/EY on saatu aikaan kaikkialla EU:ssa yhtä korkea turvallisuustaso, ja sisämarkkinat ovat hyötyneet siitä merkittävästi. Tämä ei kuitenkaan päde pieniin (alle 24-metrisiin) matkustaja-aluksiin, koska niiden osalta ei ole yhdenmukaistettu useita keskeisiä turvallisuusnäkökohtia (mikä osoittaa, miten vaikeaa on soveltaa yhtenäisesti kaikkialla EU:ssa nykyisiä normatiivisia standardeja pieniin aluksiin, joiden mallit ja käyttöolosuhteet vaihtelevat suuresti). Toimivuustarkastuksessa kävi myös selvästi ilmi, että kyseisten alusten suunnittelu ja tekniset ratkaisut ovat hyvin erilaisia, koska niitä rakennetaan monenlaisiin palvelutarkoituksiin. Näin ollen yhteisten ja yksityiskohtaisten sääntöjen määrittäminen on niiden osalta erittäin haastavaa ja sääntelyssä on täytynyt omaksua erilainen lähestymistapa.

Lisäksi on todettava, että kaikkiaan 1 950 pienestä aluksesta vain noin 60:lle teräksestä valmistetulle pienelle alukselle on myönnetty todistuskirjat direktiivin 2009/45/EY mukaisesti. Tämä johtuu siitä, että suurin osa pienistä aluksista rakennetaan nykyisin muista materiaaleista kuin teräksestä (noin 1 000 alusta on tehty puusta, noin 590 alusta komposiittimateriaaleista ja noin 170 alusta alumiinista). Tällaisiin aluksiin ei tällä hetkellä sovelleta EU:ssa tai kansainvälisesti yhteisiä standardeja tai turvallisuutta koskevia viitearvoja. Kaikki jäsenvaltiot sääntelevät turvallisuusnäkökohtia omalla tavallaan, mikä johtaa eroavaisuuksiin toimenpiteissä, lähestymistavoissa ja tulkinnoissa. Tämä tekee laajemmille sisämarkkinoille tarkoitettujen alusten rakentamisesta haastavaa.

Yhdenmukaisten turvallisuusnormien puuttuminen on suuri haaste etenkin pienille eurooppalaisille laivanvarustajille, jotka tukeutuvat toiminnassaan käytettyjen pienten matkustaja-alusten markkinoihin (72 prosenttia noin 360:stä direktiivin 2009/45/EY soveltamisalaan kuuluvien matkustaja-alusten omistajista liikennöi kotimaanmatkoilla vain yhdellä matkustaja-aluksella). Aluksiin, joille ei ole myönnetty todistuskirjaa edellä mainitun direktiivin mukaisesti, olisi lähtökohtaisesti sovellettava vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. Käytännössä kaikki alukset ovat lähestulkoon prototyyppejä, eli ne on rakennettu johonkin tiettyyn tarkoitukseen tulevan omistajan antamien teknisten eritelmien mukaisesti. Jos aluksen lippuvaltio muuttuu, alukseen on tehtävä muunnostöitä ja sille on hankittava uusi todistuskirja, mistä aiheutuu lisäkustannuksia.

Tähän ehdotukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitettyjen onnettomuustilastojen perusteella voidaan todeta, ettei vuodesta 2011 alkaen kerätyistä tiedoista ilmene mitään välitöntä turvallisuuteen liittyvää huolta. Kotimaanmatkoilla liikennöiville, edellä mainitun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääville matkustaja-aluksille kirjattiin merionnettomuuksia koskevaan eurooppalaiseen tietojärjestelmään (European Marine Casualty Information Platform, EMCIP) kaikkiaan 555 onnettomuutta vuosina 2011–2017. Onnettomuuksissa loukkaantui yhteensä 165 ja kuoli 11 henkilöä. Näin ollen jokaista sataa onnettomuutta kohti oli noin kaksi kuolemantapausta ja joka kolmannessa onnettomuudessa loukkaantui yksi henkilö.

Koska joissakin jäsenvaltioissa ei sovelleta tiettyjä vaatimuksia (esim. pienten alusten osastoimisesta) ja muun muassa paloneristystä koskevat vaatimukset ovat erilaisia, (erilaisilla paikallisten ja geofysikaalisten olosuhteiden, kuten navigointirajoitusten, mukaan määritellyillä lisätoimenpiteillä) saavutettua turvallisuustasoa on arvioitava tarkemmin.

Alle 24 metrin pituisille pienille matkustaja-aluksille ehdotetut turvallisuustavoitteet ja toiminnalliset vaatimukset sisältävät suosituksia kyseisten alusten turvallisuutta koskevista periaatteista. Jos jäsenvaltiot noudattavat näitä periaatteita ja niitä kehitetään edelleen, niillä voidaan edesauttaa yhteisen lähestymistavan omaksumista EU:n vesillä kotimaanmatkoilla liikennöivien pienten matkustaja-alusten turvallisuuden varmistamisessa.

Kyse on uudesta lähestymistavasta, joka perustuu normatiivisten vaatimusten sijasta tuloksellisuuteen ja antaa mahdollisuuden tehdä tarvittaessa paikallisiin olosuhteisiin liittyviä mukautuksia ja edistää innovatiivista suunnittelua. Se ilmentää myös paremmin pienten matkustaja-alusten mallien, materiaalien ja liikennöintitapojen moninaisuutta, koska paikalliset liikennöintiolosuhteet vaikuttavat niihin muita aluksia enemmän.

Näin ollen ehdotuksessa kehotetaan jäsenvaltioita soveltamaan pienten matkustaja-alusten turvallisuuden varmistamisessa tuloksellisuuteen perustuvaa lähestymistapaa suosituksen mukaisesti.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tämä ehdotus on täysin yhdenmukainen direktiivin (EU) 2017/2108 ja erityisesti sen johdanto-osan 8 kappaleen kanssa. Mainitussa johdanto-osan kappaleessa lainsäätäjät pyysivät komissiota hyväksymään pieniä matkustaja-aluksia koskevat ohjeet mahdollisimman pian, jotta jäsenvaltiot voivat ottaa ne huomioon kansallisten turvallisuusstandardiensa määrittämisessä. Ohjeissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon kaikki Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliset sopimukset ja yleissopimukset ja vältettävä asettamasta uusia vaatimuksia kansainvälisten sääntöjen lisäksi. Tavoitteena on edistää yhtenäisempää lähestymistapaa EU:n vesillä kotimaanmatkoilla liikennöivien pienten matkustaja-alusten turvallisuuden varmistamisessa.

Ehdotuksessa huomioidaan täysimääräisesti REFIT-toimivuustarkastuksen suositukset pieniä aluksia koskevien ohjeiden tai standardien laatimisesta toiminnallisten vaatimusten perusteella osana tavoitteisiin perustuvaa standardikehystä. Suositus perustuu pääasiassa IMOn kautta saatuihin kansainvälisiin kokemuksiin ja niistä tehtyihin johtopäätöksiin.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotuksella toteutetaan komission paremman sääntelyn ohjelmaa, koska siinä varmistetaan, että EU:n toimi on tarpeellinen, tuo lisäarvoa ja mukailee jatkuvaa poliittista, yhteiskunnallista ja teknologista kehitystä. Sillä edistetään myös vuotta 2018 koskevan meriliikennestrategian tavoitteita varmistamalla muun muassa laadukkaat lauttaliikennepalvelut säännöllisessä EU:n sisäisessä matkustajaliikenteessä.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta