FI Euroopan unionin virallinen lehti C 204/120

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli

(2008/C 204/25)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. tammikuuta 2008. Esittelijä oli Miklós Barabás.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä ja tärkeimmät päätelmät

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on kehittänyt ja vakauttanut suhteitaan EU:hun merkittävästi perimmäisenä tavoitteenaan unioniin liittyminen. Ehdokasvaltion aseman myöntäminen on tunnustus tähänastisesta kehityksestä. ETSK pitää tätä positiivista kehitystä arvossa, kun ajatellaan aluetta vaivanneiden kriisien poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, siirtymävaiheen haasteita sekä Ohridin puitesopimuksen täytäntöönpanoa.

1.2 ETSK on valmis tukemaan entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sen pyrkimyksissä aloittaa liittymisneuvottelut mahdollisimman pian, mielellään vuonna 2008.

1.3 ETSK ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmät ovat sitoutuneet lujittamaan Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua ja yhteistyötä. Tästä syystä on tarpeen valmistella entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian liittymistä Euroopan unioniin. Prosessin edistämiseksi on erittäin tärkeää perustaa ETSK:n kanssa neuvoa-antava sekakomitea. Komitean makedonialaisjäsenten valinnan tulisi perustua avoimeen ja demokraattiseen prosessiin.

1.4 EU:hun liittymisen yhteydessä ETSK korostaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia julkisen politiikan ja lainsäädännön (uudistusohjelman) suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa; niiden tarkoituksena on valmistella EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Prosessin edistämiseksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan tulisi voida osallistua liittymisneuvotteluihin.

1.5 Kaikilla työntekijäjärjestöillä tulisi olla tasapuoliset toimintamahdollisuudet. Tämän mahdollistamiseksi on laadittava erityistä ammattiyhdistyksiä koskevaa lainsäädäntöä sekä harkittava uudelleen ja lievennettävä tämänhetkistä vaatimusta, joka koskee työehtosopimusten sopimusosapuoleksi pääsemistä (33 % työvoimasta). Tämä edistäisi merkittävästi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lujittamista sekä ay-oikeuksien täysimääräistä kunnioittamista.

1.6 Työnantajajärjestöjen kehittämis- ja yhteistyöedellytyksiä olisi parannettava ja oikeudellisia puitteita muutettava siten, että määritetään selvät kriteerit niiden osallistumiselle talous- ja sosiaalineuvoston toimintaan.

1.7 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvoston roolia olisi vahvistettava. Neuvoston edustavuutta tulisi lisätä siten, että kaikki sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, kuuluisivat siihen. Näin syntyisi tukeva institutionaalinen perusta, jolla voitaisiin talous- ja sosiaaliasioista käydä aitoon kumppanuuteen perustuvaa merkittävää vuoropuhelua. Tällaisen kehityksen mahdollistamiseksi olisi yhteistyössä asianomaisten tahojen kanssa luotava uudet oikeudelliset puitteet ja otettava ne nopeasti käyttöön.

1.8 ETSK on erittäin huolissaan maan äärimmäisen korkeista köyhyys- ja työttömyysluvuista ja kehottaa hallitusta laatimaan tehokkaita politiikkoja köyhyyden torjumiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.

1.9 Valtion varojen ja EU-rahoituksen jakamisessa tulisi ottaa köyhien tarpeet paremmin huomioon. Jakamisen tulisi perustua yhteisvastuuseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen nykyisten alueellisten ja etnisten erojen vähentämiseksi. Romanien tilanteen parantaminen edellyttää erityistoimia.

1.10 ETSK antaa arvoa valtiovallan toimille ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan hallitusstrategian hyväksymiselle. Ne ovat edistysaskel luotaessa suotuisaa ympäristöä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehitykselle. Ne edistävät niin ikään merkityksellistä ja rakentavaa kansalaisvuoropuhelua.

1.11 Kansalaisosallistumisen lisääntyessä olisi vahvistettava myös työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun osapuolten toimintaedellytyksiä. Tässä yhteydessä on tärkeää kiinnittää huomiota entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian valtiovallan suoriin ja epäsuoriin taloudellisiin tukitoimiin. Lisäksi koulujen opetussuunnitelmiin olisi lisättävä erityisiä kansalaisyhteiskunnan roolia käsitteleviä kursseja.

2. Johdanto

2.1 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia allekirjoitti 9. huhtikuuta 2001 ensimmäisenä Länsi-Balkanin maana vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2004. Sopimus tehtiin kirjeenvaihtona.

2.2 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia anoi EU:n jäsenyyttä virallisesti 22. maaliskuuta 2004. Euroopan komissio antoi 9. marraskuuta 2005 hakemuksesta myönteisen lausunnon, ja Eurooppa-neuvosto päätti 16. joulukuuta 2005 myöntää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdokasvaltion aseman.

2.3 EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvoston 24. heinäkuuta 2007 pitämässä neljännessä kokouksessa todettiin vahva sitoutuminen uudistusvauhdin kiihdyttämiseen. Lisäksi vakautus- ja assosiaationeuvosto kannatti neuvoa-antavien sekakomiteoiden perustamista ETSK:n ja alueiden komitean kanssa.

2.4 Viimeisimmässä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevassa määräaikaiskertomuksessa, joka julkaistiin 6. marraskuuta 2007, arvioidaan monilla aloilla tapahtunutta kehitystä, mutta luetellaan myös ne mittavat haasteet, joihin maan on vielä vastattava.

2.5 Liittymisneuvottelujen aloittamista odoteltaessa ETSK korostaa tässä yhteydessä kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia. Näin ollen tässä lausunnossa keskitytään entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaan ja sen olosuhteisiin, mahdollisuuksiin ja haasteisiin, maassa käytävään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisvuoropuheluun sekä maan suhteisiin EU:hun ja Länsi-Balkanin maihin.

3. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan piirteitä

3.1 Kansalaisyhteiskunta syntyi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja vaikutti merkittävästi koko yhteiskunnan kehitykseen. Kirjallisuus- ja kulttuuripiirit, avustusjärjestöt ja muut kansalaisaloitteet olivat perusta erilaisten ammatillisten sekä kulttuuriin ja urheiluun liittyvien organisaatioiden kehittämiselle. Sosialistisella kaudella organisaatioita valvottiin poliittisesti. Vuonna 1990 saavutettu itsenäisyys sekä parlamentaariseen demokratiaan siirtyminen ovat edistäneet voimakkaasti kansalaisyhteiskunnan aseman vahvistumista entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.

3.2 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan uuteen nousuun 1990-luvun alussa vaikutti voimakkaasti ja myönteisesti maassa tapahtunut poliittinen kehitys, joka mahdollisti riippumattoman, moniulotteisen ja palveluhenkisen kansalaisyhteiskunnan luomisen. Toinen erityispiirre on se, että maan kansalaisyhteiskunta perustuu arvoihin ja sitä säännellään erittäin normatiivisesti.

3.3 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaa leimaa kansalaisten osallistumisen vähyys ja pinnallisuus. Vaikka makedonialaisten puolueista riippumaton poliittinen toiminta on lisääntynyt, ainoastaan pieni osa väestöstä (alle 30 prosenttia) osallistuu kansalaisyhteiskunnan toimintaan (hyväntekeväisyys, kansalaisjärjestöjen jäsenyys, vapaaehtoistyö, naapurustotoiminta jne.).

4. Yleinen tausta

4.1 Poliittinen tausta: Ohridin puitesopimus ja oikeusvaltioperiaate

4.1.1 Elokuussa 2001 allekirjoitettu Ohridin puitesopimus (1) sekä oikeusvaltioperiaate ovat entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian poliittisen vakauden keskeisiä tekijöitä. Ohridin puitesopimus on auttanut vastaamaan maan heterogeenisuuteen liittyviin haasteisiin. Lisäksi se on edesauttanut luomaan vakauden ja kehityksen perusteet ja rytmittänyt poliittista, sosiaalista, taloudellista ja etnisten ryhmien välistä toimintaa.

4.1.2 Vuonna 2006 järjestettyjen parlamenttivaalien ja uuden keskustaoikeistolaisen hallituksen muodostamisen jälkeen piti löytää uusi tasapaino. Hallituksen on pitänyt sitoutua käymään poliittista vuoropuhelua sekä varmistaa, että kaikki poliittiset voimat tukevat valtion EU:hun liittyviä pyrkimyksiä. Perustavista ja kansallisesti tärkeistä asioista käytävässä rakentavassa poliittisessa vuoropuhelussa on edistytty. Prosessia saattavat kuitenkin vaikeuttaa jatkuvat poliittiset jännitteet, jotka hankaloittavat hallintotapojen parantamista ja toimivien demokraattisten instituutioiden luomista.

4.1.3 Ohridin puitesopimuksen lainsäädäntöön liittyvän osion täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi, ja sopimuksen määräykset sisällytettiin perustuslakiin sen jälkeen, kun parlamentti oli hyväksynyt siihen tehdyt muutosehdotukset. Edistystä on tapahtunut myös yhteisöjen tasapuolisessa edustuksessa julkishallinnossa. Niiden henkilöiden osuus väestöstä, jotka pitävät etnisten ryhmien välisiä suhteita maansa merkittävimpänä ongelmana, on pienentynyt 41,1 prosentista (heinäkuu 2001) 1,4 prosenttiin (maaliskuu 2007). Vuoden 2005 tammikuussa 19,7 prosenttia kansalaisista piti etnisten ryhmien välisiä suhteita ”erittäin huonoina”. Maaliskuussa 2007 vastaava luku oli 7,6 prosenttia. (2)

4.1.4 Yhteisöjen koulutuksessa, tasapuolisessa edustuksessa ja hallinnon hajauttamisessa on havaittavissa edistystä. Koska sopimus edustaa ”puitteita”, siinä on tilaa niin tulkinnoille kuin mahdollisille lisätoimillekin. Uusia haasteita voivat aiheuttaa esimerkiksi eri kielien käyttö (kielilaki, Skopjen kaksikielisyys), entisten albaanitaistelijoiden asema, maan alueellinen organisointi (Kičevo, 2008) sekä pienten ja hajallaan olevien yhteisöjen asema. Tällaisia yhteisöjä ovat esimerkiksi turkkilaiset, romanit, serbit, bosnialaiset ja valakit, ja nämä ryhmät muodostavat 10,6 prosenttia maan väestöstä.

4.1.5 Romaniyhteisön asema aiheuttaa edelleen huolta, vaikka entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia osallistuukin aktiivisesti ”Romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmen 2005–2015” -toimintasuunnitelman toteuttamiseen.

4.1.6 Maa edistyi aiemmin (liian) hitaasti oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisessa lähinnä lakien täytäntöönpanoon ja tuomioistuinjärjestelmään liittyvien rakenteellisten heikkouksien, politisoituneen ja heikon julkishallinnon, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vuoksi. Parhaillaan voidaan näillä aloilla havaita tiettyä edistymistä. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tehokkuuden vahvistamiseen tähtäävät lainsäädäntöpuitteet ovat lähes valmiit, sillä perustuslakiin tehtiin muutoksia joulukuussa 2005. Korruption torjunta on entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksen asialistalla kärkipäässä. Toukokuussa 2007 hyväksyttiin uusi korruption ehkäisy- ja torjuntaohjelma. Tehokas korruption torjunta edellyttää silti edelleen vahvaa poliittista tahtoa.

4.2 Sosiaalis-taloudellinen tausta: kasvu, joka ei luo työpaikkoja

4.2.1 Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia oli kehittymättömämpi kuin muut entisen Jugoslavian liittovaltion tasavallat, ja itsenäistymistä edeltänyt talouden laskukausi kesti kuusi vuotta. Ensimmäisiä itsenäistymistä seuranneita vuosia leimasivat makrotaloudellinen epävakaisuus sekä julkisen talouden alijäämän kasvaminen. Aluetta kohdanneet kriisit, eli Kreikan kauppasaartotoimenpiteet, YK:n Jugoslavian liittovaltiolle asettamat sanktiot ja Kosovon kriisi, vaikuttivat maan taloudelliseen ja poliittiseen tilanteeseen kielteisesti ja olivat osaltaan suoranaisena syynä siihen, että maa ei pystynyt keskittymään omiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiinsa.

4.2.2 Nyt maa on talouspolitiikkoja koskevan laajan yksimielisyyden ansiosta makrotaloudellisesti suhteellisen vakaa ja sen vapaakauppatoiminta lisääntyy (maa kuuluu sekä WTO:hon että CEFTA:an). Talous ei kuitenkaan edelleenkään kehity asianmukaisesti.

4.2.3 Niinpä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on tänä päivänä paljon köyhyyttä: 29,8 prosenttia Makedonian väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyys on suoraan verrannollinen erittäin korkeaan työttömyyteen (36 %).

4.2.4 Köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja korkea työttömyys sekä puutteellisesti toimivat työmarkkinat ovat matalan talouskasvun (noin 4 %), epäasianmukaisen yritysrakenteen (erityisesti pk-yritysten aliedustus), jähmeiden työmarkkinoiden, heikon koulutusjärjestelmän ja nopean väestönkasvun (kielteisiä) seurauksia. Tähän mennessä hallitus on usein käyttänyt köyhyyden hallintaan ainoastaan sosiaaliturvatoimia ilman aktiivista työllisyyspolitiikkaa.

4.2.5 Vuoden 2007 ensimmäisellä vuosineljänneksellä kirjattu BKT:n seitsemän prosentin kasvu saattaisi kuitenkin olla merkki kauan odotetun dynaamisemman talouskehityksen kauden alkamisesta.

4.3 Sosiokulttuurinen tausta: yleinen luottamuspula

4.3.1 Sosiaalisia suhteita leimaa yleinen luottamuksen, suvaitsevaisuuden ja yhteisvastuullisuuden puute. Luottamus julkisiin instituutioihin on heikkoa. Luottamus hallitukseen on kuitenkin viime vuoden aikana kasvanut.

4.3.2 World Values Surveyn indikaattorin suvaitsevaisuusarvo on 2,08, mikä tarkoittaa sitä, että suvaitsevaisuus on entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteiskunnassa vähäistä. Suvaitsemattomuus marginaaliryhmiä kohtaan on erittäin suurta. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi huumeiden käyttäjät, alkoholistit, homoseksuaalit ja romanit. Yhteisvastuullisuutta mitattiin julkisista palveluista (liikenne, vesi jne.) aiheutuvien maksujen sekä verojen maksamatta jättämisellä sekä valtion myöntämien avustusten käytöllä, ja senkin todettiin olevan huonolla tolalla.

5. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunta

5.1 Oikeudellinen ympäristö

5.1.1 Perustuslaissa (20 artikla) taataan järjestäytymisvapaus, ja siitä annetaan hallinnollisia määräyksiä vuonna 1998 hyväksytyssä kansalaisjärjestöjä ja säätiöitä koskevassa laissa.

5.1.2 Ammatti- ja työnantajajärjestöillä ei ole omia säännöksiä, vaan niistä säädetään vain muutamissa työlain ja yhtiölain pykälissä. Työmarkkinaosapuolille on pikaisesti luotava tasapuoliset toimintaedellytykset erityisesti niiden riippumattomuuden takaamiseksi. Kauppakamareista määrätään omassa laissaan.

5.1.3 Vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevaa verolainsäädäntöä sekä hyväntekeväisyystoiminnan verokohtelua onkin parannettu (esim. lahjoituksia ja sponsorointia koskeva laki), ne ovat edelleen jatkokehityksen esteitä.

5.1.4 Valmisteilla on uusi kansalaisjärjestöjä ja säätiöitä koskeva laki, jonka tärkeimmät odotettavissa olevat muutokset ovat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden perustamisoikeuksien parantaminen edelleen, niiden taloudellisen toiminnan sääntely sekä yleishyödyllisen organisaation statuksen käyttöönotto.

5.2 Yleiskatsaus entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaan

5.2.1 Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden monimuotoisuus ja edustavuus

5.2.1.1 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta koostuu ammattijärjestöistä, kansalaisjärjestöistä ja kauppakamareista sekä kirkkokunnista ja uskonnollisista yhteisöistä. Työnantajajärjestöt ovat Makedoniassa uusi ilmiö, ja kauppakamareita (joista kaksi, Makedonian kauppakamari (SKM) ja kauppakamarien liitto (USKM), toimivat kansallisella tasolla) pidetään edelleen yksityissektorin edustajina.

5.2.1.2 Työnantajajärjestöjen välisiä suhteita monimutkaistaa se seikka, että vain toinen niistä (Makedonian työnantajaliitto, ZRM) kuuluu entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvostoon. Toinen työnantajajärjestö (Makedonian tasavallan työnantajien yhteisjärjestö, KRM) pyrkii siihen, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvostosta tulisi avoimempi ja osallistavampi.

5.2.1.3 Ammattiliitot ovat ryhmittyneet neljään keskusjärjestöön: Makedonian ammattiyhdistysten liittoon (SSM), riippumattomien liittojen keskusjärjestöön (KNS), Makedonian ammattiliittojen keskusjärjestöön (KSS) sekä vapaiden ja autonomisten ammattiliittojen unioniin (UNS). Näiden liittojen välisiä suhteita leimaa keskinäinen kilpailu ja toisinaan jopa henkilökohtaisiin syihin perustuva vihamielisyys. Se heikentää merkittävästi niiden neuvotteluasemaa etenkin suhteessa valtiovaltaan.

5.2.1.4 Makedoniassa oli vuonna 2003 kaikkiaan 5 289 rekisteröityä kansalaisyhteiskunnan organisaatiota. Kansalaisyhteiskunnassa on edustajia lähes kaikista sosiaaliryhmistä. Köyhät maaseutuyhteisöt sekä etniset yhteisöt, erityisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian albaanit, ovat kuitenkin heikommin edustettuina. Merkittävä osa organisaatioista (43 %) on keskittynyt pääkaupunkiin Skopjeen, ja maaseutualueilla niitä on tuskin lainkaan.

5.2.2 Organisoitumisen taso ja suhteet

5.2.2.1 Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on noin 200 kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kattojärjestöä. Suurin osa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista kuuluu tyyppinsä tai kohderyhmänsä mukaiseen yhdistykseen, liittoon, foorumiin tai muunlaiseen kattojärjestöön. Kattojärjestöillä on tärkeä asema Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvistamisessa.

5.2.2.2 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan haasteena on keskittyä yhteydenpitoon, yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön. Työnantajien, työntekijöiden ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä ei ole käytännössä juurikaan vuorovaikutusta tai vuoropuhelua. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisfoorumi, jossa on 29 jäsentä, näyttää kuitenkin tässä asiassa hyvää esimerkkiä.

5.3 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvuudet ja heikkoudet

5.3.1 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvuuksia ovat kansalaisten vaikutusvallan vahvistaminen sekä rauhan, sukupuolten tasa-arvon ja ekologisen kestävyyden arvostaminen.

5.3.2 Kansalaisyhteiskunta on saavuttanut merkittävimmät tuloksensa kansalaisten, erityisesti naisten ja marginaaliryhmien vaikutusvallan vahvistamisessa. Naisten osallistuminen yhteiskunnalliseen elämään (parlamentti, kunnat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) on lisääntynyt.

5.3.3 Ympäristöjärjestöt olivat vuosina 1996–2001 todellinen lippulaiva, jolloin hallitus näiden järjestöjen aktiivisen esiintymisen ansiosta sisällytti ekologisen kestävyyden kaikkiin politiikkoihin hyvin tuloksin. Niillä on edelleen hyvät mahdollisuudet positiiviseen vaikuttamiseen tulevaisuudessa.

5.3.4 Kaikki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ovat omaksuneet pluralismin ja soveltavat sitä, vaikka olisi syytä kehittää ja vahvistaa valmiuksia sektorienväliseen vuoropuheluun.

5.3.5 Kansalaisyhteiskunnan heikkoudet liittyvät köyhyyden poistamiseen, avoimuuteen ja itsesääntelyyn, demokratian soveltamiseen, kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin keskinäiseen välinpitämättömyyteen sekä taloudellisten resurssien riittämättömyyteen ja yksipuolisuuteen (tätä nykyä kansalaisyhteiskunta on erittäin riippuvainen ulkomaisista avunantajista).

5.3.6 Menneisyyden taakka ja erilaiset näkökannat ja asenteet — jotka ovat usein tunnepitoisesti sävyttyneitä — kansalaisten välisissä suhteissa (ja suhteissa valtioon) vaikeuttavat vuoropuhelua ja toimintaa merkittävästi.

5.3.7 Kirkkokuntiin ja uskonnollisiin yhteisöihin luotetaan erittäin paljon, kansalaisjärjestöihin kohtuullisesti ja kauppakamareihin sekä ay-liikkeeseen vähän. Viimeksi mainitussa tapauksessa vähäinen luottamus johtuu siitä, että työntekijöiden asema on heikentynyt havaittavasti ja toiminta on puutteellista.

6. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaisvuoropuhelu sekä neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen ETSK:n kanssa

6.1 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

6.1.1 Taustaa

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia kuuluu ILO:hon ja on ratifioinut useimmat sen yleissopimuksista. Viimeksi Makedonia on ratifioidut sopimuksen nro 182 lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä ja välittömistä toimista niiden poistamiseksi (vuonna 2002) ja sopimuksen nro 144 kolmikantaneuvotteluista, joiden tarkoituksena on edistää työtä koskevien kansainvälisten normien noudattamista (vuonna 2005).

6.1.2 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvosto

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun — ja erityisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvoston välityksellä käytävien kolmikantaneuvottelujen — institutionaalisten puitteiden kehittämisessä ollaan alkuvaiheessa. Vuonna 1996 perustettu talous- ja sosiaalineuvosto hoitaa (työntekijöiden, työnantajien ja hallituksen edustajien välisiä) kolmikantaneuvotteluja valtakunnallisella tasolla. Neuvoston osallistuminen on kuitenkin rajallista, sillä siinä on edustajia vain Makedonian ammattiyhdistysten liitosta (SSM) ja Makedonian työnantajaliitosta. Neuvoston puheenjohtajana toimii työ- ja sosiaaliministeri.

6.1.3 Vallitsevalle tilanteelle asettavat vakavan haasteen ne työnantaja- ja työntekijäjärjestöt, jotka eivät kuulu talous- ja sosiaalineuvostoon ja arvostelevat sen työtä voimakkaasti. Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa tunnutaan olevan yleisesti — myös valtiovallan näkökulmasta — yhtä mieltä siitä, että nykyisiä oikeudellisia puitteita olisi muutettava ja selkiytettävä määrittelemällä talous- ja sosiaalineuvostoon kuulumisen kriteerit. On kuitenkin odotettavissa, että tyydyttävän ratkaisun löytäminen sekä talous- ja sosiaalineuvoston uusien oikeudellisten puitteiden luominen edellyttää pitkiä keskusteluja.

6.1.4 Työehtosopimusneuvottelut

Julkisella ja yksityisellä sektorilla on kaksi yleistä työehtosopimusta, joiden lisäksi on tehty noin 24 alakohtaista työehtosopimusta. Tämänhetkisten vaatimusten mukaan tietyn alan työvoiman järjestäytymisasteen on oltava 33 prosenttia, jotta ala voi olla sopimusosapuolena työmarkkinaosapuolten käymissä työehtosopimusneuvotteluissa. Monet ammattiliitot kritisoivat ankarasti tätä määräystä ja vaativat, että kynnystä on madallettava tuntuvasti. Lisäksi on osoittautunut hankalaksi todistaa selkeästi, että tietty organisaatio on ylittänyt kynnyksen.

6.2 Kansalaisvuoropuhelu hallituksen uuden strategian valossa

6.2.1 Julkisen vallan ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suhteiden alkutaivalta leimasi yhteydenpidon ja järjestelyjen väliaikaisuus. Ensimmäinen askel suhteiden vakinaistamista kohti otettiin marraskuussa 2004, jolloin hallituksen yhteyteen luotiin kansalaisyhteiskunta-yksikkö.

6.2.2 Tammikuussa 2007 hyväksyttiin hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä koskeva strategia sekä sen täytäntöönpanoa koskeva toimintasuunnitelma. Hyväksytty asiakirja oli asianmukaisen kuulemisprosessin tulos.

6.2.3 Strategian päätavoitteet ovat kansalaisyhteiskunnan osallistuminen politiikan valmisteluun, kansalaisyhteiskunnan osallistuminen EU:n integraatioprosessiin, kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten parantaminen, kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten kehittämiseen tähtäävien oikeudellisten puitteiden ajantasaistaminen ja tehostaminen sekä instituutioiden välisen ja horisontaalisen yhteistyön käynnistäminen.

6.3 Neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen ETSK:n kanssa

6.3.1 Kaikki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sidosryhmät pitävät ETSK:n kanssa perustettavaa neuvoa-antavaa sekakomiteaa erittäin tärkeänä ja kehottavat perustamaan sen mahdollisimman pian.

6.3.2 Asianmukaisesti muodostettu neuvoa-antava sekakomitea voi olla tehokas väline, jolla paitsi tuodaan maata ja sen kansalaisyhteiskuntaa lähemmäs EU:ta edistetään myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelua kansallisella tasolla.

6.3.3 Kaikkien asianomaisten tahojen on ponnisteltava tehokkaasti sen varmistamiseksi, että neuvoa-antavan sekakomitean makedonialaisjäsenet valitaan avoimesti ja demokraattisesti, niin että he edustavat kansalaisyhteiskuntaa asianmukaisesti ja kattavasti.

7. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Euroopan unioni ja Balkan

7.1 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja EU:n suhteet

7.1.1 Ehdokasvaltio

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on ehdokasvaltio, ja se valmistautuu liittymisneuvottelujen käynnistämiseen EU:n kanssa. Se allekirjoitti huhtikuussa 2001 ensimmäisenä Länsi-Balkanin maana vakautus- ja assosiaatiosopimuksen. Thessalonikissa 19.–21. kesäkuuta 2003 järjestetyssä huippukokouksessa vahvistettiin EU:n tukea Länsi-Balkanin maiden liittymispyrkimyksille. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus toimitti 14. helmikuuta 2005 vastauksensa Euroopan komission kyselyyn. Komissio antoi vastausten perusteella 9. marraskuuta 2005 myönteisen lausunnon, minkä jälkeen Eurooppa-neuvosto päätti 16. joulukuuta 2005 myöntää maalle ehdokasvaltion aseman.

7.1.2 Ulkomaankauppa EU:n kanssa

Vuonna 2006 viennin kokonaisarvo oli 1,43 miljardia euroa ja tuonnin kokonaisarvo 2,25 miljardia euroa. EU:n kanssa käytävä kauppa oli viennistä 51,85 prosenttia, ja 44 prosenttia tuonnista oli peräisin EU:n jäsenvaltioista. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viisi tärkeintä kauppakumppania EU:ssa ovat Saksa, Kreikka, Italia, Slovenia ja Puola.

Kaupankäyntiin liittyy seuraavia ratkaisua vaativia ongelmia: rajapalveluiden yhtenäisyyden puute, uusien teknologioiden ja sähköisen tulliympäristön puute, tuotteiden tullaus ja todistuksia myöntävien viitelaboratorioiden puute (erityisesti maataloustuotteiden yhteydessä).

7.1.3 Viisumit

Henkilöiden liikkuvuus erityisesti yrityskontaktien sekä koulutus- ja kulttuurivaihdon yhteydessä on erittäin tärkeää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle sen rakentaessa yhteyksiä EU:hun. Viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinoton toteuttamista koskeva sopimus EU:n kanssa allekirjoitettiin 18. syyskuuta 2007. Sopimus on välivaihe vastavuoroisen viisumivapaan matkustuksen mahdollistamisessa. Viisumivapaata matkustusta koskeva vuoropuhelu käynnistettiin 20. helmikuuta 2008.

7.1.4 EU:n tuki

EU myönsi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle vuosina 1992–2006 tukea kaikkiaan 800 miljoonaa euroa. Vuosina 2007–2009 tukea on sitouduttu antamaan 210 miljoonaa euroa.

7.2 Kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n integraatioprosessissa

7.2.1 Euroopan yhdentyminen on merkittävä haaste entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnalle. Euroopan yhdentyminen nopeuttaa liittymisprosessin myötä merkittävästi kansalaisyhteiskunnan kehitystä. Uudet arvot, kuten osallistava demokratia, osallisuus, yhdenvertaisuus, avoimuus ja vastuullisuus, leviävät kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kautta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tärkeä välittäjän rooli yritettäessä sovittaa yhteen perinteisiin nojaavaa, monikulttuurista ja monietnistä balkanilaista yhteiskuntaa ja postmodernia Eurooppaa.

7.2.2 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus on alkanut tiedostaa kansalaisyhteiskunnan merkitystä EU:n integraatioprosessissa, ja se sisällyttikin kansalaisyhteiskunnan strategisiin painopisteisiinsä.

7.2.3 EU:n tuki kansalaisyhteiskunnalle on lisääntynyt vuonna 2001 käynnistetyn Cards-ohjelman myötä. EU on tukenut lukuisia kansalaisaloitteita, ja niistä esimerkkeinä voidaan mainita kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan hallitusstrategian laadintaan annettu tekninen tuki sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisfoorumin tukeminen.

7.3 Naapuruus ja verkostoituminen Balkanilla

7.3.1. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tekee aktiivisesti alueellista yhteistyötä, sillä se on sitoutunut kehittämään kahdenvälisiä suhteita ja hyvää naapuruuspolitiikkaa. Se toimii aktiivisesti esimerkiksi seuraavissa alueellisissa hankkeissa: alueellisen yhteistyöneuvoston perustaminen (Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessi, SEECP), Energiayhteisön perustamissopimus, Euroopan yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus, Kaakkois-Euroopan yhteistyöaloite (SECI) ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA). Kansallisella ja paikallisella lehdistöllä on tässä yhteydessä erityinen vastuu edistää prosesseja.

7.3.2. Alueellinen verkostoituminen ja vuorovaikutus lisääntyvät myös muilla aloilla, esimerkiksi kansalaisyhteiskunnassa. Jo nyt on nähtävissä positiivisia esimerkkejä yhteistoiminnasta, jossa on ollut mukana entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian työnantaja- ja ammattijärjestöjä ja muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Vuoden 2001 alussa entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa tapahtui aseellisia yhteenottoja ja etnisten ryhmien välisissä suhteissa vallitsi kriisi. Poliittinen ratkaisu kriisiin saatiin aikaan 13. elokuuta 2001 Ohridissa solmitun puitesopimuksen avulla (tunnetaan myös Ohridin sopimuksena). Sopimus tehtiin neljän johtavan poliittisen puolueen kesken, ja sen takasivat tasavallan presidentti sekä kansainvälinen yhteisö (EU ja Yhdysvallat). Puitesopimuksen tavoitteena on säilyttää valtion koskemattomuus ja yhtenäisyys, edistää demokratiaa ja kehittää kansalaisyhteiskuntaa, edistää euroatlanttista yhdentymistä ja kehittää monikulttuurista yhteiskuntaa, jonka toimintaan etniset ryhmät voivat osallistua tasapuolisesti. Puitesopimuksen lainsäädäntöön liittyvä osio pantiin täytäntöön noin neljässä vuodessa, heinäkuuhun 2005 mennessä.

(2) Early Warning Report — Former Yugoslav Republic of Macedonia, UNDP, Skopje, kesäkuu 2007.