FI Euroopan unionin virallinen lehti C 43/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouspolitiikan koordinoinnin ensimmäisen EU-ohjausjakson päättäminen: Ohjeet vuosien 2011–2012 kansallisia toimia varten”

KOM(2011) 400 lopullinen

2012/C 43/02

Yleisesittelijä: Michael SMYTH

Komissio päätti 7. kesäkuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouspolitiikan koordinoinnin ensimmäisen EU-ohjausjakson päättäminen: Ohjeet vuosien 2011–2012 kansallisia toimia varten

KOM(2011) 400 lopullinen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 14. kesäkuuta 2011 antaa asian valmistelun Eurooppa 2020 -ohjauskomitean tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 7.–8. joulukuuta 2011 pitämässään 476. täysistunnossa (joulukuun 8. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Michael SMYTHIN ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 136 ääntä puolesta ja 0 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät

1.1 Euroopan unioni ja sen kansalaiset ovat parhaillaan historiansa pahimman taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kriisin kourissa. Kriisi heikentää jäsenvaltioita ja niiden kansalaisten asemaa ja uhkaa EU:n merkittävimpiä saavutuksia: yhteisvaluuttaa, vakaussopimusta ja sisämarkkinoita. EU:n johtajien nopea ja päättäväinen yhteistoiminta pelasti EU:n pitkältä taantumalta edellisessä finanssikriisissä. Nyt Euroopan on ratkaistava toinen yhtä vaikea haaste. Se edellyttää jälleen erittäin vahvaa poliittista yhteistyötahtoa, sillä yksikään jäsenvaltio ei voi selvitä kriisistä yksinään. Poliittiset vaihtoehdot ovat käyneet vähiin: joko Euroopan integraatiota tiivistetään kriisistä selviämiseksi tai kriisi heikentää vakavasti Euroopan integraatiota ja vaarantaa sen.

1.2 Tarvitaan välittömiä toimia velan vähentämiseksi, julkisen talouden vakauttamiseksi ja kansalaisten ja yritysten luottamuksen parantamiseksi. Poliittisten päättäjien tulee kuitenkin nähdä tämänhetkistä kriisiä pidemmälle. Lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimintaan keskittyminen ei riitä, vaan on selvää, että lisäksi tarvitaan pitkän aikavälin uudistuksia. Tähän liittyvät aloitteet tai niiden tekemättä jättäminen vaikuttavat nopeasti tai jopa välittömästi jäsenvaltioiden lainojen kustannuksiin.

1.3 Komitea katsoo tässä tilanteessa, että Eurooppa 2020 -strategia on nyt tärkeämpi kuin koskaan. Se tarjoaa kattavan uudistusohjelman, jonka avulla pyritään turvaamaan kestävä kasvu ja parantamaan unionin kriisinsietokykyä tulevaisuudessa.

1.4 Strategian eri osa-alueet – erityisesti taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä osio – on pidettävä tasapainossa. Strategian kolme painopistealaa – älykäs, kestävä ja osallistava kasvu – ovat toisiinsa kytköksissä ja vahvistavat toinen toisiaan. Talouskasvuun, yrittäjyyteen, pk-yrityksiin, kilpailukykyyn, innovointiin, kestävään kehitykseen ja ympäristöön, sosiaalisiin oikeuksiin, työpaikkojen luomiseen ja koulutuksen tukemiseen tulee kiinnittää yhtä lailla huomiota.

1.5 Nykyisessä vaikeassa taloustilanteessa, jossa myös jäsenvaltioiden julkiset taloudet ovat tiukalla, haasteena on enemmän kuin koskaan kansallisten uudistusten riittävä täytäntöönpano.

1.6 Komitea on hyvin huolissaan siitä, että jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissaan tekemät sitoumukset eivät – kuten vuotuinen kasvuselvitys (1) osoittaa – riitä strategian tavoitteiden saavuttamiseen useimmilla aloilla (koulutusta, työllisyyttä, tutkimusta ja kehitystä, köyhyyden vähentämistä, päästöjen vähentämistä, energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet).

1.7 Jäsenvaltioiden tulee tehdä enemmän ja sitoutua kunnianhimoisempiin kansallisiin muutoksiin, jotta tavoitteet on mahdollista saavuttaa vuoteen 2020 mennessä. Etusijalle tulee asettaa kasvua lisäävät tekijät (koulutus, innovointi, energia, liikenneyhteydet jne.). Keskeisen tärkeää on, että sitoumuksia noudatetaan asianmukaisesti.

1.8 Komitea katsoo, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen uudistusten ja kasvustrategian toteutukseen on ratkaisevan tärkeää onnistumisen kannalta, ja kannustaa kansallisia hallintoja ja EU:ta saamaan aikaan konkreettisia tuloksia. Komitea aikookin jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten verkoston kanssa Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvissä asioissa. Tarkoituksena on toisaalta pitää jäsenvaltiot ajan tasalla ja toisaalta varmistaa, että EU-tason poliittiset päättäjät ovat tietoisia taloudellisista ja yhteiskunnallisista olosuhteista ruohonjuuritasolla.

2. Taustaa

2.1 Ensimmäinen EU-ohjausjakso, joka on EU:n ja jäsenvaltioiden talouspolitiikan koordinoinnin parantamiseen tarkoitettu uusi hallintoväline, käynnistettiin tammikuussa 2011, kun komissio esitti vuotuisen kasvuselvityksen (2). Kevään kokouksessaan Eurooppa-neuvosto hyväksyi selvityksen ja täydensi sitä (3).

2.2 Tältä pohjalta jäsenvaltioita pyydettiin esittämään huhtikuun 2011 lopussa vakaus- tai lähentymisohjelmat, joissa tarkastellaan niiden julkisen talouden tilannetta, sekä kansalliset uudistusohjelmat, joissa esitellään niiden tärkeimmät toimenpiteet Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi useimmat Euro Plus -sopimukseen osallistuvat jäsenvaltiot antoivat sopimukseen perustuvia erityissitoumuksia (4).

2.3 Arvioituaan ohjelmat ja sitoumukset komissio esitti maakohtaisia suosituksia ja euroalueelle osoitettuja suosituksia (5). Niissä keskitytään aloihin, joilla eräiden jäsenvaltioiden on ponnisteltava enemmän rakenneuudistusten vauhdittamiseksi. Kesäkuussa Eurooppa-neuvosto (6) hyväksyi ne ja päätti näin ensimmäisen EU-ohjausjakson. Samalla alkoi nk. ”kansallinen ohjausjakso”.

2.4 Tämän asiakirjan lähtökohtana on kesäkuussa 2011 annettu komission tiedonanto ”Talouspolitiikan koordinoinnin ensimmäisen EU-ohjausjakson päättäminen: Ohjeet vuosien 2011–2012 kansallisia toimia varten” (7). Siinä pyritään tarkastelemaan useita tärkeitä aiheita, joita ovat esimerkiksi

— hallinnon vahvistaminen strategian yhteydessä

— strategiaa koskevan tiedotuksen parantaminen

— strategian käytännön täytäntöönpanon parantaminen jäsenvaltioissa.

2.5 Asiakirjasta tulee osa uutta ”koontiraporttia” (8), jonka ETSK:n yhdessä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden vastaavien kumppaniorganisaatioiden kanssa perustama vuorovaikutteinen verkosto esittää.

2.6 EU 2020 -strategian yksityiskohtaisia linjauksia käsitellään perusteellisemmin aiemmin aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys: EU:lle kattava ratkaisu kriisiin” annetussa lausunnossa (9). Komitea antoi tuolloin vuotuista kasvuselvitystä koskeneeseen lausuntopyyntöön vastauksena lausunnon, jossa tuetaan täysin EU 2020 -strategiaa ja EU-ohjausjaksoa ja kannustetaan komissiota puolustamaan Euroopan integraatiota. Komitea piti kuitenkin valitettavana, ettei ensimmäisessä vuotuisessa kasvuselvityksessä tartuttu tilaisuuteen esittää poliittisia ehdotuksia älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamiseksi. Näihin ehdotuksiin on tartuttava nyt, kun taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet ovat heikentyneet vakavasti.

2.7 Kyseisessä lausunnossa esitetään myös useita konkreettisia ehdotuksia, jotka liittyvät komission esille nostamiin kymmeneen kohtaan: julkisen talouden tiukka tervehdyttäminen, makrotalouden epätasapainotilojen korjaaminen, rahoitusalan vakauden turvaaminen, työnteon houkuttelevuuden lisääminen, eläkejärjestelmien uudistaminen, työttömien saaminen takaisin työmarkkinoille, turvallisuuden ja joustavuuden tasapainottaminen, sisämarkkinoiden potentiaalin hyödyntäminen, yksityisen rahoituksen houkutteleminen kasvun rahoittamiseksi ja kustannustehokkaan energiansaannin kehittäminen.

2.8 Komissio on julkaissut vuotta 2012 koskevan vuotuisen kasvuselvityksen (10), ja komitea aikookin antaa Eurooppa 2020 -strategian edistymisraporttia käsittelevän lausunnon maaliskuussa 2012 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen.

3. Hallinto

3.1 Eurooppa 2020 -prosessin ei tulisi olla vain poliittisille päättäjille, lainsäätäjille ja asiantuntijaryhmille vaan kaikille suunnattu ja kaikkien toteuttama prosessi:

— Kaikkien yhteiskunnan toimijoiden panos on toivottavaa, jotta voidaan hyödyntää ruohonjuuritason kokemusta, määritellä parhaat tavat ratkaista tämän hetken haasteet ja kokeilla luovia ratkaisuja. Tällainen voisi olla esimerkiksi sosiaalinen yrittäjyys, jolla on niin taloudellisia kuin sosiaalisia myönteisiä vaikutuksia.

— Strategian riittävä täytäntöönpano jäsenvaltioissa riippuu suuresti kaikkien asianomaisten sidosryhmien sitoutumisesta ja vastuunotosta. Tästä syystä strategian ottaminen kaikkien asiaksi on ratkaisevan tärkeää ja edellyttää kattavaa yhteistyötä, jotta uudistuksiin tartutaan dynaamisella otteella.

3.2 Komitea katsoo, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuulemis-, osallistumis- ja aktivointitavoissa olisi parantamisen varaa niin jäsenvaltioiden kuin EU:n tasolla.

3.3 Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan aktiiviseksi kumppaniksi EU 2020 -strategian seurantaan ja täytäntöönpanoon.

3.4 Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä kunkin jäsenvaltion maakohtaisista suosituksista tulee kuulla. Ajoitus on tässä ratkaiseva: järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tulee voida osallistua tulevien, vuoden 2011 jälkeistä jaksoa koskevien näkymien suunnitteluun jo varhaisessa vaiheessa. Jäsenvaltioiden ratifioimia ILO:n keskeisiä yleissopimuksia ja eritoten yleissopimusta nro 98, jolla taataan vapaa oikeus kollektiivisiin työehtosopimusneuvotteluihin, on kunnioitettava erityisen tarkasti.

3.5 Komitea kehottaa vahvistamaan jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien organisaatioiden erityisasemaa ja profiilia. Se ei millään lailla heikennä jäsenvaltioissa käytössä olevia työmarkkinaosapuolten kuulemisjärjestelyjä.

3.6 Keskustelua, jota jäsenvaltioissa käydään EU 2020 -strategian täytäntöönpanosta, olisi aktivoitava, ja valtiovallan olisi otettava käyttöön tehokkaampia palautemekanismeja, joiden avulla voidaan seurata kansalaisyhteiskunnassa ja työmarkkinaosapuolten keskuudessa nykyistä enemmän käytävän strategiaa koskevan vuoropuhelun tuloksia.

3.7 ETSK kannattaa säännöllisten kokousten järjestämistä EU 2020 -strategian seurannasta jäsenvaltioissa. Kokouksiin osallistuisivat kaikki sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot.

3.8 Komitea suosittelee, että jäsenvaltioihin perustettaisiin pysyviä rakenteita kansallisen talous- ja sosiaalineuvoston tai vastaavan elimen ja muiden työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien, kuten pk-yritysten, osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden, aivoriihien, yliopistojen ja sosiaalisen koheesion ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien hyväksi työskentelevien tahojen välistä vuoropuhelua varten. Eräissä jäsenvaltioissa ennestään olemassa olevat kansalaisvuoropuhelua koskevat sopimukset ja käytänteet olisi otettava asianmukaisesti huomioon.

3.9 Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa käytävää aitoa vuoropuhelua haittaavat esteet on poistettava. Tämä merkitsee esimerkiksi kansallisten uudistusohjelmien laatimiselle nykyisin lähes poikkeuksetta asetettujen tiukkojen määräaikojen välttämistä.

3.10 Hallinto EU:n tasolla – eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistamisesta saatava lisäarvo

3.10.1 On yhä selvempää, etteivät kansalliset poliittiset ratkaisut yksin riitä, vaan EU:n poliittista yhteistyötä on tiivistettävä. Epäsymmetriset tai muista irralliset makrotalous-, teollisuus- tai sosiaalipoliittiset linjaukset jäsenvaltioissa voivat heikentää talous- ja rahaliittoa ja sisämarkkinoita ja vaikuttaa haitallisesti muihin jäsenvaltioihin.

3.10.2 Komitea kannustaa jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostoja ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita sekä komission edustajia keskustelemaan kunkin maan erityisolosuhteista. Lisäksi jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot tulee ottaa tiiviimmin mukaan komission vuosittain järjestämiin kuulemisiin. ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa, jota myös Euroopan parlamentti soveltaa tahollaan lisätäkseen yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa sekä alueiden komitea lisätäkseen yhteistyötä Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

3.10.3 Euroopan parlamentti on arvostellut EU-ohjausjaksoa oikeutuksen puuttumisesta, Euroopan parlamentin vähäpätöisestä roolista, kansallisten parlamenttien marginaalisesta osallistumisesta ja prosessin läpinäkymättömyydestä. EU-ohjausjakson tehostamiseksi on ehdotettu säännöllistä taloudellista vuoropuhelua EU-ohjausjakson tuloksista. Komitea kannattaa Euroopan parlamentin ajatusta perustaa EU-ohjausjaksoon liittyviä asioita käsittelevä alivaliokunta ja on halukas osallistumaan tiiviisti sen työskentelyyn.

3.10.4 Komitea haluaa jatkaa yhteistyötään myös alueiden komitean kanssa, jotta kansalaiset ottaisivat EU 2020 -strategian omakseen ja osallistuisivat sen käytännön täytäntöönpanoon.

3.10.5 ETSK:n mielestä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat olisi kutsuttava mukaan EU 2020 -strategiaa koskeviin alueellisiin sopimuksiin (11).

3.11 Hallinnon parantamiskeinot

3.11.1 Komitea katsoo, että kaikkia unionissa tarjolla olevia välineitä (12) tulee käyttää Eurooppa 2020 -strategian onnistumisen varmistamiseen.

3.11.2 ETSK kehottaa varomaan, ettei EU-ohjausjakso korvaa jäsenvaltioiden talous- ja työllisyyspolitiikan laajoja suuntaviivoja.

3.11.3 Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen tulee tukea Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista.

3.11.4 Rakennerahastojen toiminta olisi vuosina 2014–2020 saatettava täysin EU 2020 -strategian painopisteiden mukaiseksi (13).

3.11.5 EU:n ja kansallisen tason varainkäyttöä voitaisiin tehostaa koordinoimalla sitä paremmin.

3.11.6 Julkiset investoinnit – EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla – älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun voisivat myös houkutella täydentäviä yksityisiä investointeja ja saada näin aikaan vipuvaikutuksen.

4. Eurooppa 2020 -strategiaa koskeva tiedotus

4.1 EU 2020 -strategian poliittista erottuvuutta ja sen tunnettuutta kansalaisten keskuudessa olisi parannettava, erityisesti kun ajatellaan yhteiskuntaamme parhaillaan uhkaavia vakavia haasteita.

4.2 Viestintää tulisi tehostaa kaikilla tasoilla (EU, valtiot ja erityisesti paikallistaso), sillä monissa jäsenvaltioissa EU 2020 on ainoa tarjolla oleva uusi ajattelu- ja toimintatapa, joka tuo ihmisille toivoa paremmasta tulevaisuudesta. Eurooppa 2020 -strategian keskeiset viestit kasvusta, työpaikoista ja sosiaalisesta osallisuudesta on nostettava esiin uudelleen ja uudelleen.

4.3 Kansalliset uudistusohjelmat tulisi esitellä ja niistä tulisi keskustella kansallisissa parlamenteissa.

5. Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpano

5.1 Komitea kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään työtä, jotta löydetään ne ongelmakohdat, jotka rajoittavat kasvua kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Ongelmakohtia voivat aiheuttaa hyvin erilaiset tekijät, kuten

— sisämarkkinoiden pirstaleisuus

— pk-yritysten vaikeudet päästä sisämarkkinoille

— yrittäjyyden kehittämisen tarve

— liiketoimintaympäristön (myös sääntely-ympäristön) puutteet

— työllisyyden ja työvoiman uudelleenjakautumisen esteet (työmarkkinoiden segmentoituminen)

— Euroopan teollisuuden heikko kilpailukyky, joka johtuu vastavuoroisuuden puutteesta maailmankaupassa ja kansainvälisissä julkisissa hankinnoissa

— tarve lisätä työmarkkinoille osallistumista

— koulutusjärjestelmien riittämätön laatu ja tehokkuus

— reaalitalouden tarpeita palvelevan, toimivan, säännellyn ja vakaan finanssisektorin tarve.

5.2 Tällaiset potentiaaliset ongelmakohdat voidaan havaita edellä mainittujen pysyvien vuoropuhelujärjestelyjen ansiosta. Uusia kannustimia voitaisiin ehdottaa niille aloille, jotka ovat kehityksessä muista jäljessä.

5.3 Komitea kannattaa sitä, että EU 2020 -strategian onnistunut täytäntöönpano sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten täysimittainen osallisuus varmistetaan hyödyntämällä uudenaikaisia julkishallinnon välineitä. Tällaisia välineitä ovat esimerkiksi seuraavat:

5.3.1 Lähtötilanteen, tavoitteiden ja määräaikojen määritteleminen: Komitea on tietoinen siitä, että konkreettiset, mitattavissa olevat tavoitteet puuttuvat usein ja aikataulut ovat monesti liian tiukkoja. Komitea kannattaa selkeiden, konkreettisten tavoitteiden määrittelyä ja realististen määräaikojen asettamista niiden saavuttamiselle. Todellisen lähtötilanteen määritteleminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan mitata EU 2020 -strategian vaikutuksia. Komitea suosittelee, että Euroopan aluekehittämisen seurantaverkostoa (ESPON) hyödynnettäisiin tässä enemmän.

5.3.1.1 Komission tulisi seurata edistymistä ja käyttää varoitusoikeuttaan, jos jäsenvaltiot eivät pidä sovittuja sitoumuksia.

5.3.2 Vertailukehittäminen ja indikaattorien käyttäminen: Komitea muistuttaa, miten tärkeää on käyttää edistymistä ja onnistumista kuvaavia tulosorientoituneita indikaattoreita – niin määrällisiä kuin laadullisiakin.

5.3.2.1 Kansallisten uudistusohjelmien tavoitteisiin perustuva, sidosryhmien yhdessä valtionhallinnon edustajien kanssa harjoittama vertailukehittäminen tarjoaa konkreettista tietoa, jonka pohjalta voidaan mitata kunkin jäsenvaltion edistymistä EU 2020 -strategian täytäntöönpanossa. Kunkin kansallisen talous- ja sosiaalineuvoston tai vastaavan elimen tulisi analysoida ja asettaa omat ensisijaiset kriteerinsä. Joidenkin jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot ovat jo aloittaneet säännöllisen vertailukehittämisen Eurostat-verkkosivuilla vapaasti saatavilla olevien tilastojen pohjalta. Muiden jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot voivat tehdä samoin.

5.3.2.2 Komitea on valmis tarjoamaan verkkosivuillaan (CESLink-verkkosivut (14)) digitaalisen foorumin tiedonvaihtoa varten.

5.3.2.3 ETSK on valmis myös järjestämään vuotuisen konferenssin, jossa tarkasteltaisiin vertailukehittämisen tuloksia.

5.3.3 Politiikan täytäntöönpanon ja vaikutusten säännöllinen arviointi: Vertailukehittämisen ansiosta sidosryhmät voisivat jatkuvasti seurata uudistusten toteutusta. Näin saataisiin myös tarvittavaa tietoa kansallisten uudistusohjelmien tarkistamista varten, ja eri jäsenvaltioiden parhaiden käytänteiden määritteleminen helpottuisi.

6. Tiedon levittäminen parhaista käytänteistä

6.1 Komitea katsoo, että parhaiden käytänteiden vaihtoa olisi edistettävä voimakkaasti EU:n tasolla. Tästä syystä ETSK järjestää tiedonkeruumatkoja jäsenvaltioihin keskustellakseen parhaista käytänteistä ja uudistusten täytäntöönpanosta ja kannustaakseen vaihtamaan niistä tietoa myös kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa.

6.2 ETSK on sitä mieltä, että sidosryhmien tulisi kehittää uusia menetelmiä parhaiden käytänteiden jakamista varten: monitasoinen verkostoituminen johtaisi tiedonvaihtoon hallinnon eri tasojen välillä, ja kahden tai useamman jäsenvaltion raja-alueiden yhteistyön tiivistäminen mahdollistaisi rajatylittävien tavoitteiden asettamisen. Lisäksi on tarpeen analysoida parhaita käytänteitä, jotta niitä voidaan hyödyntää muiden jäsenvaltioiden kansallisessa kontekstissa.

6.3 Komitea kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään uusiin toimenpiteisiin, joilla edistetään parhaiden käytänteiden rajatylittävää vaihtoa sähköisten viestintävälineiden avulla (tietokannat, joissa on esimerkkejä parhaista käytänteistä, tulostaulut jne.). Tällainen menetelmä edellyttää kuitenkin sitä, että jäsenvaltiot omaksuvat soveltuvan eurooppalaisen kehyksen sitä varten. Tarvittaessa olisi harkittava innovatiivisten välineiden luomista.

6.4 Komitea ilmoittaa jälleen, että se on valmis toimimaan kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden sekä EU:n toimielinten välisen tietojenvaihdon ja yhteistyön foorumina (14) ja tarjoamaan mahdollisuuden kansallisten sidosryhmien väliseen näkemysten ja kokemusten vaihtoon. Kuten ennenkin on todettu, komitea arvostaa erittäin suuresti jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten keskustelupanosta.

Bryssel 8. joulukuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) Vuotuinen kasvuselvitys 2012, KOM(2011) 815, 23.11.2011.

(2) Vuotuinen kasvuselvitys 2011: EU:lle kattava ratkaisu kriisiin, KOM(2011) 11, 12.1.2011, ml. yhteisen työllisyysraportin luonnos.

(3) Eurooppa-neuvosto 25.–24. maaliskuuta 2011, päätelmät, EUCO 1/10/11 REV 1.

(4) Eurooppa-neuvosto 25.–24. maaliskuuta 2011, päätelmät, EUCO 1/10/11 REV 1, liite I.

(5) Eräille jäsenvaltioille, jotka saavat euroalueen jäsenvaltioiden ja IMF:n rahoitusapua, komissio suositteli vain yhteistyöpöytäkirjan ja sen myöhempien täydennysten noudattamista. Näissä asiakirjoissa määritellään rahoitusavun talouspoliittiset ehdot. Rahoitusavun tulisi olla linjassa Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisen kanssa.

(6) Eurooppa-neuvosto 23.–24. kesäkuuta 2011, päätelmät, EUCO 23/11.

(7) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Talouspolitiikan koordinoinnin ensimmäisen EU-ohjausjakson päättäminen: Ohjeet vuosien 2011–2012 kansallisia toimia varten, KOM(2011) 400 lopullinen.

(8) Komitea esitti ensimmäisen kokoavan raportin Lissabonin strategiasta vuoden 2010 jälkeen. Sen tarkoituksena oli pohjustaa uuden eurooppalaisen strategian laatimista vuoden 2010 jälkeiselle ajalle. Lausunnon laati ETSK:n Lissabonin strategian seurantaryhmä, ja se sisälsi jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden kumppaniorganisaatioiden näkemyksiä sekä ETSK:n lausunnon Lissabonin strategiasta vuoden 2010 jälkeen (esittelijä: Wolfgang Greif).

(9) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys”, EUVL C 132, 3.5.2011 s. 26–38.

(10) Vuotuinen kasvuselvitys 2012, KOM(2011) 815.

(11) Eurooppa 2020 -strategiaa koskeva alueellinen sopimus on tietyn valtion hallintotasojen (paikallis-, alue- ja valtiotaso) välillä tehty sopimus. Alueellisen sopimuksen allekirjoittajat sitoutuvat koordinoimaan ja yhtenäistämään poliittisia ohjelmiaan niin, että toiminnassa ja rahoituksessa keskitytään Eurooppa 2020 -strategian päämääriin ja tavoitteisiin. Ks. http://portal.cor.europa.eu/europe2020/news/Pages/TPUsefuldocuments.aspx.

(12) Muun muassa asetuksia, direktiivejä, suosituksia, lausuntoja, suuntaviivoja koskevia sääntöjä, yhteisiä tavoitteita, yhteisiä ohjelmia, rakennerahastovaroja, politiikan koordinointia ja EU:n ulkoisen toiminnan välineitä.

(13) Ks. muun muassa ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuus vuoden 2013 jälkeen”, EUVL C 132, 3.5.2011, s. 8.

(14) Ks. http://www.eesc.europa.eu/ceslink/.