Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta /* KOM/2011/0659 lopullinen - 2011/0301 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Niukan budjetin aikoina tarvitaan kiireellisesti innovatiivisia ratkaisuja, jotta pystyttäisiin saamaan liikkeelle enemmän yksityisiä säästöjä ja laajentamaan infrastruktuurihankkeiden, erityisesti energia-, liikenne- sekä tieto- ja viestintätekniikkasektoreiden, käytettävissä olevien rahoitusvälineiden määrää. Koska infrastruktuurihankkeilla on nykyisin aiempaa vähäisemmät mahdollisuudet löytää rahoitusta, tarvitaan vaihtoehtoisia vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä. Kun infrastruktuurihankkeilla on kaupallista potentiaalia, tavanomaisena käytäntönä olisi oltava EU:n varojen yhdistäminen pääomamarkkinoiden ja pankkisektorin kanssa solmittaviin kumppanuuksiin. Tällöin toimittaisiin erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) välityksellä, sillä se on perussopimuksella perustettu EU:n rahoituselin. a) Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite (Europe 2020 Project Bond Initiative) osana Verkkojen Eurooppa ‑välinettä (2014–2020) Euroopan komissio antoi 29. kesäkuuta 2011 ehdotuksensa vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä. Yksi keskeisiä sovituista seikkoja oli ryhtyä soveltamaan liikenne-, energia- sekä tieto- ja viestintätekniikkainfrastruktuurin rahoitustuen myöntämiseen yhteistä lainsäädäntökehystä eli Verkkojen Eurooppa -välinettä: ”Komissio on päättänyt ehdottaa uutta Verkkojen Eurooppa -välinettä, jolla nopeutetaan EU:n tarvitseman infrastruktuurin kehittämistä. (…) Verkkojen Eurooppa -välineellä rahoitetaan etukäteen nimettyjä EU:n etujen kannalta tärkeimpiä liikenteeseen, energiaan ja tieto- ja viestintäteknologiaan liittyviä infrastruktuurihankkeita. Investointeja tehdään sekä fyysiseen että tieto- ja viestintäteknologian infrastruktuuriin kestävän kehityksen vaatimusten mukaisesti.”[1] Tämän vuoksi komissio ehdottaa antaa asetusehdotuksen Verkkojen Eurooppa ‑välineestä. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite liittyy niiden vieraan pääoman ehtoisten välineiden joukkoon, joita Verkkojen Eurooppa ­‑välineessä voidaan hyödyntää oman pääoman ehtoisten välineiden ja avustusten ohella. Verkkojen Eurooppa -väline tarjoaa pidemmän aikavälin kehyksen sen varmistamiseksi, että energia-, liikenne- ja televiestintähankkeita kehitetään ja toteutetaan oikeaan aikaan ja tehokkaasti. Infrastruktuurihankkeiden ensisijaisia toteuttamismahdollisuuksia koskevalla kattavalla strategialla[2] on huomattavaa potentiaalia houkutella lisää yksityisen sektorin rahoitusta, ja samaan aikaan se auttaa osaltaan sisämarkkinoiden toteuttamisessa. Rahoitusvälineitä tarvitaan vähentämään erityisiä esteitä, jotka haittaavat vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen saamista. Niiden päätavoitteena on saada hankkeille helpommin ja enemmän yksityisen sektorin rahoitusta. Kun investoinnit infrastruktuurihankkeisiin saadaan lisääntymään, piristetään samalla finanssimarkkinoiden kriisin jälkeistä yleistä kehitystä, kiihdytetään talouden elpymistä ja edistetään kasvua. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevasta aloitteesta tulee keskeinen osa Verkkojen Eurooppa ‑välineen riskinjakovälineitä vuosina 2014–2020. Lisäksi Verkkojen Eurooppa ‑välineen rahoitusvälineitä voidaan laajentaa muille aloille, kuten yhteiskunnallinen infrastruktuuri, uusiutuva energia tai tietyt avaruushankkeet, edellyttäen, että hankkeet täyttävät tarkoituksenmukaiset taloudelliset ja rahoitukseen liittyvät kriteerit. Komissio pyrkii kutsumaan useita kumppaneita, myös kansainvälisiä rahoituslaitoksia tai julkisia tehtäviä hoitavia jäsenvaltioiden rahoituslaitoksia, mukaan osallistumaan vuoden 2013 jälkeisten rahoitusvälineiden toteuttamiseen. b) Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe vuosina 2012 ja 2013 Vuosien 2012 ja 2013 pilottivaiheen päätavoitteena on valmistella Verkkojen Eurooppa ‑välineen vuosien 2014–2020 toimintavaihetta ja tarjota heti tukea infrastruktuurihankkeille. Jäsenvaltioiden finanssipoliittisten säästötoimien vuoksi on vaarana, että EU:n kannalta merkityksellisiä infrastruktuurihankkeita ei toteuteta siihen tahtiin, jota vaadittaisiin saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, mikä uhkaa talouden elpymistä ja kasvua EU:ssa. Finanssikriisi toi lisäksi mukanaan maksuvalmius- ja riskihaasteita, mikä sai pankit lyhentämään infrastruktuurihankkeisiin otettujen lainojen juoksuaikoja, korottamaan hinnoittelua ja lisäämään vakuusvaatimuksia. Vaikka pankkien velkamarkkinoilla on jo merkkejä elpymisestä, infrastruktuurihankkeilla on edelleen melkoisia vaikeuksia saada pitkäaikaista vieraan pääoman ehtoista rahoitusta. Sen vuoksi joukkolainamarkkinoiden potentiaalinen merkitys rahoituslähteenä on lisääntynyt. Koska tätä nykyä ei kuitenkaan ole käytössä luottoriskin vähentämiseen tähtääviä julkisia toimenpiteitä, hankejoukkolainoja ei ole viime vuosina laskettu liikkeeseen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) ja energiaverkkojen (TEN-E) taikka laajakaistayhteyksien aloilla. Niin kauan kuin infrastruktuurihankkeisiin liittyy senkaltaisia piirteitä ja riskejä kuin rakentamattomien alueiden käyttöönotto, epävarmat näkymät tulevista tulovirroista, alueelliset näkökohdat, myös valtionvelkakriisin vaikutukset, ja rajojen ylitse ulottuvat vaikutukset, joiden vuoksi hankkeiden valmistelusta ja toteuttamisesta tulee vaativaa ja aikaa vievää, tällaiset hankkeet eivät houkuttele pääomamarkkinasijoittajia. Tämän vuoksi ja sisämarkkinoiden toteuttamisen edistämiseksi ehdotetaan, että Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevassa aloitteessa käynnistettäisiin pilottivaihe liikenteen, energian sekä tieto- ja viestintätekniikan (TVT) aloilla. Aloitteella pyritään saamaan liikkeelle investointeja sellaisilla aloilla, jotka edistävät kasvua ja luovat työpaikkoja. Infrastruktuureihin on tehtävä tuntuvia ja kiireellisiä investointeja. Lisäksi hankkeiden valmisteluajat ovat hyvin pitkiä. Tämän vuoksi tarvitaan heti toimia, joilla ratkaistaisiin rahoituksen niukkuus ja pystyttäisiin hyödyntämään julkisen kuulemisen tuomaa painoarvoa ja tämän myötä vahvistettaisiin sijoittajien luottamusta. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevalla aloitteella pyritään vähentämään luottoriskiä pääomamarkkinasijoittajien houkuttelemiseksi, ja aloitteella helpotettaisiin uuden omaisuuseräluokan eli infrastruktuurihankkeiden joukkovelkakirjojen luomista. Talouden elpymisen taustaa vasten ja kasvua edistävien toimien tukemiseksi on tarpeen käynnistää aloite ajankohtaa, jona pääomamarkkinasijoittajat ovat ryhtyneet etsimään vaihtoehtoisia pitkän aikavälin sijoitusmahdollisuuksia, jotka toisivat vakaita tuloja. Jotta pystyttäisiin tehostamaan Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyvien rahoitusvälineiden käyttöä, on ensin käynnistettävä pilottivaihe. Näin rakenteesta saataisiin paras mahdollinen ja lisättäisiin sijoittajien kiinnostusta vuoden 2013 jälkeisellä ajanjaksolla. Vaikka pilottivaihe olisi soveltamisalaltaan, käytettävissä olevilta määrärahoiltaan ja tuettavien hankkeiden määrältään rajallinen, sen odotetaan piristävän markkinakäyttäytymistä siihen suuntaan, että infrastruktuurihankkeissa hyväksyttäisiin yhä suuremmassa määrin rahoituksen hankkiminen vieraan pääoman markkinoilta yleisesti ottaen ja näin luotaisiin perusta täysimittaiselle täytäntöönpanolle vuosina 2014–2020. Aloite tuo EU:n lisäarvoa, koska sillä pystytään ylittämään senkaltaiset kysymykset kuin markkinoiden pirstoutuminen, joita tällainen aloite kohtaisi jäsenvaltioiden tasolla. Aloitteella pikemminkin täydennetään pankkirahoitusta kuin korvataan se, ja siten sillä tarjotaan vaihtoehtoisia ja kilpailukykyisiä pitkäaikaisen vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä infrastruktuurihankkeiden rahoitukseen. Kun yksityisen sektorin varat saadaan liikkeelle EU:n rahoitusvälineiden avulla, niukat avustusvarat voidaan varata hankkeille, joihin yksityistä pääomaa ei saada riittävästi. Pilottivaiheessa komissio tekee yhteistyötä erityisesti EIP:n kanssa, jotta aloitteelle saadaan luotua paras mahdollinen rakenne ja täytäntöönpano vuodesta 2014 lähtien voisi sujua parhaalla mahdollisella tavalla. Pilottivaiheesta saatujen kokemusten ansiosta niin sijoittajat kuin hankkeiden toteuttajat pystyisivät tutustumaan hankejoukkolainojen rakenteeseen, ja kokemukset otettaisiin tarkoituksenmukaisella tavalla huomioon mahdollisissa uusissa aloitteissa. Jotta vaikutukset olisivat mahdollisimman suuret, aloitetta voitaisiin myös hyödyntää hankkeissa aikaisessa vaiheessa tarjousprosessia jälleenrahoituksen saamiseksi rakennusvaiheen aikana tai heti sen jälkeen. Pilottivaiheessa aloitetta toteutettaisiin EIP:n kanssa, mutta vuoden 2013 jälkeistä ajanjaksoa varten pyrittäisiin löytämään useampia täytäntöönpanokumppaneita. Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen myötä EU on jo yhdessä EIP:n kanssa soveltanut riskinjakovälinettä, joka on nimeltään Euroopan laajuisia verkkoja koskevien liikennehankkeiden lainavakuusväline (LGTT), jäljempänä ’liikennehankkeiden lainavakuusväline’. Aloitteen riskienjakotekniikat ja työskentelymenetelmät sovitetaan yhteen liikennehankkeiden lainavakuusvälineessä sovellettujen tekniikoiden ja menetelmien kanssa, minkä myötä soveltamisala laajennettaisiin energiaan ja televiestintään. Kuten liikennehankkeiden lainavakuusvälineessä, EU:n rahoitusosuutta käytettäisiin riskien jakamiseksi EIP:n kanssa. Sen vuoksi samankaltaisuuden ansiosta hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kerrannaisvaikutuksen odotetaan olevan noin 15–20. Koska aikaa on rajoitetusti, komissio kehottaa parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään pilottivaihetta koskevan ehdotuksen mahdollisimman nopeasti. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET Aloitteen perusperiaatteista käynnistettiin julkinen kuuleminen 28. helmikuuta 2011. Lisäksi järjestettiin 11. huhtikuuta 2011 konferenssi, jossa keskusteltiin suunnitellun aloitteen hyödyistä ja haitoista. Kuulemisessa saatiin yli 100 vastausta useilta eri aloilta. Sidosryhmät ovat suhtautuneet hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen myönteisesti. Aloitteen tavoitteista saatiin positiivista palautetta. Sidosryhmät katsoivat, että aloitteen ansiosta infrastruktuureihin saataisiin enemmän ja helpommin rahoitusta, kun joukkolainamarkkinat saataisiin avattua vieraan pääoman lähteenä yhteisösijoittajia kiinnostavassa muodossa. Ehdotettua mekanismia ja tavoitteena olevaa luottoluokitusta A/A- pidettiin tarkoituksenmukaisina. Aloitteella odotetaan olevan melko myönteinen vaikutus rahoituskustannuksiin ja juoksuaikoihin eli kustannusten arveltiin laskevan ja juoksuaikojen pitenevän. Vain 2 prosenttia vastaajista uskoi, etteivät rahoituskustannukset alenisi. Loput uskoivat, että vaikutus olisi heikoimmillaan neutraali ja parhaimmillaan positiivinen. Kun kysyttiin, miten paljon luottoriskiä tulisi vähentää, suurin osa vastaajista piti riittävänä luottoriskin vähentämisinstrumentteja, jotka olisivat 20 prosenttia etuoikeutetun saatavan määrästä. Osa piti 10–20 prosenttia riittävänä kyseisillä aloilla (eli TEN-T, TEN-E ja TVT). Lähes kaikki sidosryhmät olivat sitä mieltä, että rahoitettavien hankkeiden pitäisi tulla nimenomaan näiltä kolmelta alalta. Lisäksi 1/4 sidosryhmistä katsoo, että mukaan olisi myös otettava yhteiskunnallinen infrastruktuuri, ja 1/5 vastaajista uskoo, että uusiutuvien energialähteiden olisi myös oltava tukikelpoisia. Tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan kuulu TEN-T:n, TEN-E:n tai TVT:n piiriin, ja niitä harkitaan myöhemmin. Mielipiteet jakautuivat sen suhteen, pitäisikö ainoastaan yhden velkojan olla määräävässä asemassa. Komissio ei sen vuoksi halua säännellä tätä seikkaa, vaan kannustaa sijoittajia, hankkeiden toteuttajia ja muita toimijoita päättämään järjestelyistä, jotka kaikki osapuolet voivat hyväksyä. Koska palaute oli kaiken kaikkiaan positiivista, voidaan todeta, että komissio ja EIP ovat tunnistaneet hankerahoituksen alalla huomattavan markkinatarpeen. Niinpä aloite – jos se suunnitellaan huolellisesti – onnistuu varmasti. Vaikutusten arvioinnissa tuli esille joitakin mahdollisia sääntelyyn liittyviä esteitä julkisten hankintojen ja pääomamarkkinoiden sääntelyn aloilla. Komissio jatkaa näiden seikkojen tarkastelua löytääkseen asianmukaiset ratkaisut tarpeen mukaan. Näiden seikkojen ei kuitenkaan katsota vaarantavan pilottivaiheen täytäntöönpanoa, vaikkakin ne voivat hidastaa sitä. Koska Euroopassa ei tosiasiallisesti ole hankejoukkolainojen toimivia markkinoita, sidosryhmät korostivat, että aloite olisi käynnistettävä mahdollisimman pian. Koska Euroopan tasolla ei vielä ole olemassa hankejoukkolainoja eli useille aloille yhteistä infrastruktuurin rahoitusvälinettä, vuosien 2012 ja 2013 pilottivaiheen ansiosta pystyttäisiin testaamaan välineen rakennetta ja sen markkinoilla saamaa hyväksyntää. Tällä tavoin välineen toimintaa voitaisiin tehostaa Verkkojen Eurooppa -välineessä vuosina 2014–2020. Pilottivaiheessa keskityttäisiin hankkeisiin, jotka ovat jo melko edistyneessä vaiheessa[3], jotta hankkeiden toteutusta saadaan nopeutettua ja hankesalkku luotua helpommin. Tarkoituksena on kerätä asianmukaista kokemusta, jotta toteutus alkaisi nopeasti vuoden 2013 jälkeen. Tämän vuoksi EIP haluaakin käydä työhön konkreettisesti käsiksi jo lainsäädäntömenettelyn aikana (eli ennen virallisia poliittisia päätöksiä), jotta ensimmäiset liiketoimet voidaan toteuttaa vuonna 2012. Vaikutustenarviointilautakuntaa kuultiin 31. elokuuta 2011, ja se toimitti lausuntonsa 2. syyskuuta 2011. Saatujen suositusten perusteella raporttia on muokattu seuraavien keskeisten linjausten mukaisesti: Vaikutusten arvioinnissa tarkastellaan nykyistä markkinatilannetta, ja siinä luodaan yhteys Verkkojen Eurooppa -välineestä tehdyn ehdotuksen ohessa esitettyyn vaikutusten arviointiin. Kyseisessä vaikutusten arvioinnissa esitetään laajemmin taustaa mahdollisista Verkkojen Eurooppa ‑välineen rahoitusvälineistä sekä rahoitusvajeista ja markkinoiden puutteista, jotka vaikuttavat infrastruktuuri-investointien nykyiseen tasoon. Ensimmäiseksi arvioitiin tilanteen pysymistä ennallaan, eli energia- ja liikennealoilla jatkettaisiin nykyisiä avustusohjelmia ja liikennealalla käytettäisiin nykyisiä avustusohjelmia ja rahoitusvälineitä. Toiseksi arviointiin mahdollisuuksia luoda kannustimia sääntelyn avulla ja kolmanneksi arvioitiin ehdotusta hankejoukkolainoja koskevaksi aloitteeksi. Tässä yhteydessä on arvioitu aloitteen toteuttamista mahdollisesti estäviä riskejä ja odotettuja määrällisiä vaikutuksia (eli kerrannaisvaikutusta). Arvioinnissa käsitellään myös seikkoja, jotka liittyvät pidemmän aikavälin investoinnit mahdollistavaan sääntelykehykseen, eli esimerkiksi julkisia hankintoja, Solvenssi II:ta tai pääomavaatimuksia. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Oikeusperusta Koska ehdotuksessa keskitytään liikenteen, energian ja televiestinnän Euroopan laajuisiin verkkoihin ja sillä muutetaan eritoten asetusta (EY) N:o 680/2007, sen oikeusperustana on kyseisen asetuksen oikeusperusta eli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artikla ja 173 artiklan 3 kohta. 3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, sillä EU:n asetuksen valitseminen Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien hankkeiden rahoittamiseen hankejoukkolainoilla tarjoaa – hallinnollisen rasitteen kannalta – parhaiten tehokkaan keinon houkutella runsaasti yksityisen sektorin rahoitusta. EU:n talousarviosta maksettavalle rahoitusosuudelle odotetaan suhteessa kokonaisrahoitukseen kerrannaisvaikutusta, joka on noin 15–20. Keskittymällä EU:n varojen käytön optimointiin aloitteella pyritään tehostamaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden toimia. Ehdotus on myös suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä asetusluonnoksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Liikennehankkeiden lainavakuusvälinettä sovelletaan ainoastaan liikennehankkeisiin. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite onkin ensimmäinen kerta, kun EU:n rahoitusvälineellä tuetaan infrastruktuurihankkeita, joilla on samankaltaiset rahoitustarpeet mutta jotka tulevat useilta eri aloilta, ja näin saavutetaan markkinavaikutusten, hallinnollisen tehokkuuden ja resurssien käytön osalta suurempaa etua. Näin infrastruktuurialan sidosryhmät, kuten rahoittajat, viranomaiset, rakennusyhtiöt ja toimijat, saavat käyttöönsä yhtenäisen EU:n rahoitusvälineen. 3.3. Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus Jotta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana voidaan käynnistää pilottivaihe, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 1639/2006/EY[4] sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 680/2007[5] on muutettava seuraavalla tavalla: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1639/2006/EY perustetaan kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP), joka kattaa tieto- ja viestintätekniikan. Päätöstä on muutettava, jotta Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite voidaan käynnistää tieto- ja viestintätekniikan ja erityisesti nopeiden laajakaistayhteyksien alalla. Ehdotuksen 1 artiklan 1 kohdassa lisätään sana ”laajakaistayhteydet” nykyisen CIP-päätöksen 26 artiklan 2 kohdan b alakohtaan. Koska CIP-päätöksen mukaisissa infrastruktuurihankkeissa odotetaan keskityttävän nopeiden laajakaistahankkeiden kehittämiseen, katsotaan tarpeelliseksi korostaa tätä. Ehdotuksen 1 artiklan 2 kohdalla korvataan CIP-päätöksen 31 artiklan 2 kohta. Siinä lisätään päätökseen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen määritelmä. Tämän ansiosta tieto- ja viestintätekniikkahankkeet pääsevät hyötymään aloitteesta sen pilottivaiheessa. Välineen odotetaan olevan käytettävissä 31. joulukuuta 2014 saakka. EU:n talousarviovastuu rajoittuu yksinomaan talousarviomäärärahoihin, ja EIP kantaa muut riskit. Ehdotuksen 1 artiklassa mahdollistetaan enintään 20 miljoonan euron siirtäminen TVT-talousarviosta Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 680/2007 vahvistetaan yleiset säännöt unionin rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja luodaan lisäksi riskien jakamiseen tarkoitettu Euroopan laajuisia verkkoja koskevien liikennehankkeiden lainavakuusväline (LGTT). Asetusta (EY) N:o 680/2007 on samoin muutettava, jotta EU pystyy muuttamaan liikennehankkeiden lainavakuusvälineen mukaisen, EIP:n kanssa harjoitettavan nykyisen riskinjakokumppanuuden soveltamisalaa ja EIP pystyy tukemaan aloitteessa joukkolainarahoitusta. Ehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa muutetaan sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 680/2007 2 artiklaa, jotta siihen voidaan lisätä hankejoukkolainojen riskinjakovälineen ja luottoriskin vähentämisen määritelmät. Tämän ansiosta liikennealaa ja Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevat hankkeet pääsevät hyötymään aloitteesta sen pilottivaiheessa. Ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa muutetaan asetuksen (EY) N:o 680/2007 4 artiklaa ja säädetään, että hankejoukkolainojen riskinjakovälineitä koskevat hakemukset on osoitettava EIP:lle, kuten nykyisin tehdään liikennehankkeiden lainavakuusvälineen osalta. Ehdotuksen 2 artiklan 3 kohdassa mahdollistetaan enintään 200 miljoonan euron siirtäminen Euroopan laajuisten liikennehankkeiden lainavakuusvälineestä ja 10 miljoonan euron siirtäminen Euroopan laajuisten energiaverkkojen talousarviosta Eurooppa 2020 ‑hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen. EU:n talousarviovastuu rajoittuu yksinomaan talousarviomäärärahoihin, ja EIP kantaa muut riskit. Jotta täytäntöönpano voisi alkaa heti, ehdotuksen 3 artiklassa täsmennetään, että asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Aloite rahoitetaan kokonaisuudessaan kohdentamalla uudelleen nykyisten ohjelmien määrärahoja vuosina 2012 ja 2013. Asetuksessa (EY) N:o 680/2007 säädetään liikennehankkeiden lainavakuusvälineelle jo 500 miljoonan euron määrästä, josta enintään 200 miljoonaa euroa voidaan kohdentaa uudelleen hankejoukkolainoihin pilottivaiheessa liikennealalla seuraavasti: 06 03 03 TEN-liikenne enintään 200 miljoonaa euroa vuosina 2012 ja 2013 määrärahoja voidaan kohdentaa uudelleen 10 miljoonaa euroa TEN-E-budjettikohdasta ja 20 miljoonaa euroa CIP-budjettikohdasta seuraavasti: 32 03 02 TEN-energia enintään 10 miljoonaa euroa vuosina 2012 ja 2013 TEN-E-hankkeisiin 09 03 01 CIP enintään 20 miljoonaa euroa vuonna 2013 TVT- ja laajakaistahankkeisiin Talousarviomäärärahojen uudelleenkohdentaminen esitetään ehdotuksen ohessa esitettävässä rahoitusselvityksessä. EU:n talousarviolle ei aiheutuisi vastuusitoumuksia, sillä EU:n rahoitusosuus rajoittuisi määrään, joka on sidottu tähän tarkoitukseen kyseisissä budjettikohdissa. 2011/0301 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan ja 173 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[7], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Lokakuun 24 päivänä 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1639/2006/EY[8] säädetään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta, johon sisältyy erilaisia erityisohjelmilla toteutettavia täytäntöönpanotoimenpiteitä; näistä erityisohjelmista tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmalla tuetaan tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja -palvelujen sekä tieto- ja viestintätekniikoihin perustuvien tuotteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden lujittamista, ja sen tavoitteena on edistää innovointia laajentamalla tieto- ja viestintätekniikoiden käyttöä ja investoimalla niihin. (2) Kesäkuun 27 päivänä 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 680/2007[9] vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja luodaan lisäksi riskinjakoväline nimeltään Euroopan laajuisia verkkoja koskevien liikennehankkeiden lainavakuusväline (LGTT). (3) Kymmenen seuraavan vuoden aikana tarvitaan ennen näkemättömän paljon investointeja Euroopan liikenne-, energia- sekä tieto- ja viestintäverkkoihin, jotta voitaisiin tukea Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeita ja kehittää älykkäitä, tasokkaampia ja täysin yhteenliitettyjä infrastruktuureja ja edistää näin sisämarkkinoiden toteuttamista. Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) arvioidut investointitarpeet ovat noin 500 miljardia euroa. Euroopan kannalta merkittävien energiainfrastruktuurihankkeiden joukossa on noin 100 miljardin euron arvosta investointeja, jotka ovat vaarassa jäädä toteutumatta lupien saamiseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien esteiden vuoksi. Energia-ala rahoittaa toiset 100 miljardia euroa itse. Euroopan digitaalistrategian tavoitteena on tuoda nopea internet kaikkien Euroopan kansalaisten ja yritysten saataville. Tavoitteen saavuttamisen edellyttämät investointitarpeet ovat 181–273 miljardia euroa, josta yksityisen sektorin investointien odotetaan olevan 30–100 miljardia euroa. (4) Euroopan parlamentti korosti 8 päivänä kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa ”Sijoittaminen tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten”[10], että unionin olisi ryhdyttävä toimiin erityisesti tehostaakseen EU:n varojen käyttöä vauhdittavana tekijänä, jolla houkutellaan lisärahoitusta Euroopan investointipankilta (EIP), Euroopan jälleenrahoitus- ja kehityspankilta (EBRD), muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja yksityiseltä sektorilta, ja piti myönteisenä Eurooppa 2020 ‑hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta EIP:n kanssa toteutettavana riskinjakomekanismina, joka tarjoaa rajoitettua tukea unionin talousarviosta ja jolla lisätään unionin varojen vipuvaikutusta ja houkutellaan lisää yksityisiä sijoittajia osallistumaan unionin ensisijaisen tärkeisiin hankkeisiin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti. (5) Rahoitusvälineillä pystytään tehostamaan talousarviovarojen käyttöä ja pääsemään suureen kerrannaisvaikutukseen, kun yksityiseltä sektorilta saadaan houkuteltua varoja ja investointivolyymit kasvavat. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kerrannaisvaikutuksen odotetaan olevan 15–20. (6) Heinäkuun 12 päivänä 2011 kokoontunut neuvosto muistutti, että rahoitusvälineisiin liittyviä vipuvaikutuksia on arvioitava verrattuna olemassa oleviin välineisiin, niistä julkisen talouden taseisiin aiheutuviin lisäriskeihin ja yksityisten laitosten mahdolliseen syrjäytymiseen. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevasta aloitteesta laaditussa komission tiedonannossa[11] ja aloitteen vaikutusten arvioinnissa, jotka perustuvat julkiseen kuulemiseen, käsitellään edellä mainittuja seikkoja. (7) Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevalla aloitteella on kaksi tavoitetta: ensinnäkin tarkoituksena on auttaa rahoittamaan Euroopan politiikan painopisteinä olevia hankkeita ja toiseksi edesauttaa yksityisen sektorin osallistumista infrastruktuurihankkeiden pidempiaikaiseen pääomamarkkinarahoitukseen. Aloitteessa ohjataan joitakin EU:n talousarviovaroja uudelleen kohti kasvua edistäviä aloja ottaen samalla huomioon unionin talousarviokuri sekä nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät. (8) Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun rahoitusvälineellä tuetaan infrastruktuurihankkeita, joilla on samankaltaiset rahoitustarpeet mutta jotka tulevat useilta eri aloilta, ja näin saavutetaan markkinavaikutusten, hallinnollisen tehokkuuden ja resurssien käytön osalta suurempaa etua. Näin infrastruktuurialan sidosryhmät, kuten rahoittajat, viranomaiset, rakennusyhtiöt ja toimijat, saavat käyttöönsä yhtenäisen välineen. (9) Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevassa aloitteessa joukkovelkalainojen liikkeeseenlaskijoina olisivat hankkeita toteuttavat yritykset, ja unionin talousarviota käytettäisiin yhdessä rahoituskumppanin myöntämän rahoituksen kanssa vähentämään joukkolainojen luottoriskiä, jotta saataisiin houkuteltua vieraan pääoman markkinoilla toimivia sijoittajia, kuten eläkerahastoja ja vakuutusyhtiöitä. (10) Unionin tuella olisi vähennettävä hankejoukkolainoihin liittyvää luontaista riskiä siinä määrin, että pääomamarkkinoiden toimijat ovat halukkaita sijoittamaan suuremmassa määrin infrastruktuurihankkeiden joukkolainoihin kuin olisi mahdollista ilman unionin tukea. (11) Talouden elpymistä Euroopassa ei saisi vaarantaa se, että liikenneruuhkat pahenevat, energiayhteydet ovat puutteellisia ja laajakaistan yleistyminen hidastuu sen vuoksi, että infrastruktuurihankkeilla on vaikeuksia saada pitkäaikaista yksityistä tai julkista rahoitusta. (12) Infrastruktuuri-investointeja koskevien ohjelmien uudelleenarviointi jäsenvaltioissa finanssipoliittisten säästötoimien ja rakenneuudistusten vuoksi ei vaikuta suotuisasti siihen, että infrastruktuuri-investointien tahtia olisi kiihdytettävä. Lisäksi infrastruktuurihankkeiden pitkäaikainen pankkirahoitus on edelleen riittämätöntä ja kallista, minkä vuoksi tarvittaisiin vaihtoehtoisia ja kilpailukykyisiä vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä. (13) Rahoitusta ei kuitenkaan ole helposti saatavilla vieraan pääoman markkinoilta infrastruktuurihankkeita varten unionissa. Joukkolainamarkkinat ovat EU:ssa pirstoutuneet, ja lisäksi infrastruktuurihankkeiden valmisteluajat ovat pitkiä hankkeiden koon ja monimutkaisuuden vuoksi. Ongelman käsittely unionin tasolla soveltaen nopeutettua menettelyä onkin sekä ajankohtaista että tarkoituksenmukaista hyvissä ajoin ennen Verkkojen Eurooppa -välineen käyttöönottoa. (14) Sen vuoksi ehdotetaan, että käynnistettäisiin Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe nykyisen rahoituskehyksen aikana, jotta voitaisiin yleisemmin kehittää rahoituksen saantia vieraan pääoman markkinoilta infrastruktuurialalla ja lisätä liikennehankkeiden käytettävissä nykyisin olevien rahoitusvälineiden määrää. (15) Jotta Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe voitaisiin käynnistää, päätöstä N:o 1639/2006/EY ja asetusta (EY) N:o 680/2007 olisi muutettava. Pilottivaiheen tavoitteena on tukea infrastruktuurihankkeita, joilla on kaupallista potentiaalia, liikenteen, energian sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Vuoden 2013 jälkeen aloitetta voidaan laajentaa muillekin aloille. (16) Kun otetaan huomioon EIP:n pitkäaikainen kokemus, toiminta infrastruktuurihankkeiden keskeisenä rahoittajana ja luonne perussopimuksella luotuna EU:n rahoituselimenä, komission olisi saatava EIP mukaan tämän pilottivaiheen toteuttamiseen. Yhteistyötä, myös riskinjakoa ja EIP:lle maksettavaa palkkiota, koskevat erityisehdot olisi vahvistettava komission ja EIP:n välisessä sopimuksessa. (17) Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe olisi käynnistettävä ehdotetun Verkkojen Eurooppa -välineen valmistelemiseksi. Pilottivaiheella tasoitetaan tietä riskien jakamiseen tarkoitetulle Verkkojen Eurooppa ‑välineen rahoitusvälineelle. (18) Tuen hakemiseen ja kaikkien hankkeiden valintaan ja täytäntöönpanoon sovelletaan unionin lainsäädäntöä, erityisesti valtiontukien osalta, ja samalla on pyrittävä välttämään markkinavääristymisen aiheuttamista tai lisäämistä. (19) Pilottivaihe olisi rahoitettava kohdentamalla uudelleen vuosien 2012 ja 2013 talousarviovaroja nykyisistä liikenteen, energian ja televiestinnän ohjelmista. Tässä tarkoituksessa aloitteeseen voitaisiin kohdentaa uudelleen enintään 200 miljoonaa euroa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) talousarviosta, enintään 20 miljoonaa euroa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman talousarviosta ja enintään 10 miljoonaa euroa Euroopan laajuisten energiaverkkojen (TEN-E) talousarviosta. Saatavilla olevat määrärahat rajoittavat sekä aloitteen soveltamisalaa että tuettavien hankkeiden määrää. (20) EIP:n olisi pyydettävä talousarviovaroja siltä perustalta, millaisia sen soveltuvina ja todennäköisesti toteutuvina pitämiä hankkeita on vireillä. Tällaiset pyynnöt olisi tehtävä ennen 31 päivää joulukuuta 2013. Koska suuret infrastruktuurihankkeet ovat monimutkaisia, varsinainen hyväksyminen saattaa tapahtua myöhemmin mutta kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. (21) Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Päätökseen N:o 1639/2006/EY tehtävät muutokset Muutetaan päätös N:o 1639/2006/EY seuraavasti: 1. Korvataan 26 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti: ”b) edistetään innovointia laajentamalla tieto- ja viestintätekniikoiden ja laakakaistayhteyksien käyttöä ja investoimalla niihin;”. 2. Muutetaan 31 artikla seuraavasti: a) Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Hankkeiden tavoitteena on edistää innovointia, teknologian siirtoa sekä sellaisten uusien teknologioiden levittämistä, jotka ovat valmiita otettaviksi käyttöön markkinoilla. Unioni voi myöntää 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden budjettiin avustuksen. Vaihtoehtoisesti unioni voi myöntää EIP:lle rahoitustukea EIP:n omista varoistaan 2 a–2 d kohdassa tarkoitetun hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta myöntämiä lainoja tai takauksia koskeviin varauksiin ja kohdennettaviin pääomiin.”. b) Lisätään 2 a–2 d kohta seuraavasti: ”2 a. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineellä tarkoitetaan luottoriskin vähentämistä, joka täyttää seuraavat perusteet: a) sen muotona on laina tai takaus, jonka EIP myöntää tieto- ja viestintätekniikan ja laajakaistayhteyksien alan rahoitukselle; b) se kattaa hankkeen velanhoitoriskin ja pienentää joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä; c) sitä käytetään vain hankkeisiin, joiden taloudellinen elinkelpoisuus perustuu tuloihin. 2 b. Unionin rahoitusriski hankejoukkolainojen riskinjakovälineen osalta, hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien, rajoittuu tiukasti unionin rahoitusosuuteen, joka osoitetaan hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen, eikä unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita. Muut riskit jäävät kaikkien toimien osalta EIP:n vastuulle. 2 c. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen yksityiskohtaisemmat täytäntöönpanoehdot, myös sen seuranta ja valvonta, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä delegointisopimuksessa. 2 d. Vuonna 2013 voidaan käyttää enintään 20 miljoonaa euroa talousarviosta, joka on myönnetty tieto- ja viestintätekniikka- ja laajakaistapolitiikan harjoittamiseen liitteessä I olevassa b alakohdassa esitetyn säännön mukaisesti. Riskinjakovälineessä voidaan käyttää uudelleen kaikki investointikaudella saadut mahdolliset tulot uusiin lainoihin ja takauksiin.”. 2 artikla Asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttaminen Muutetaan asetus (EY) N:o 680/2007 seuraavasti: 1) Lisätään 2 artiklaan 14 ja 15 kohta seuraavasti: ”14) ’hankejoukkolainojen riskinjakovälineellä’ luottoriskin vähentämistä, joka suunnataan yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin. Hankejoukkolainojen riskinjakoväline kattaa hankkeen velanhoitoriskin ja pienentää joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä. Sitä käytetään vain hankkeisiin, joiden taloudellinen elinkelpoisuus perustuu tuloihin; 15) ’luottoriskin vähentämisellä’ EIP:n lainaa tai EIP:n vakuutta, jolla parannetaan hankelainan luottokelpoisuutta.”. 2) Lisätään 4 artiklan 1 kohtaan seuraava virke: ”Jäljempänä olevan 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisia hankejoukkolainojen riskinjakovälineitä koskevat hakemukset on osoitettava EIP:lle sen tavanomaisen hakumenettelyn mukaisesti.”. 3) Muutetaan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti: a) Lisätään d alakohtaan seuraava virke: ”Vuosina 2012 ja 2013 voidaan kohdentaa uudelleen enintään 200 miljoonaa euroa liikennealan hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen.”. b) Lisätään g alakohta seuraavasti: ”g) EIP:lle myönnettävä rahoitustuki EIP:n omista varoistaan Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alojen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen kautta myöntämiä lainoja tai vakuuksia koskeviin varauksiin ja kohdennettaviin pääomiin. Unionin rahoitusriski riskinjakovälineen osalta, hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien, rajoittuu tiukasti unionin rahoitusosuuteen, joka osoitetaan hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen, eikä unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita. Muut riskit jäävät kaikkien toimien osalta EIP:n vastuulle. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineen yksityiskohtaisemmat täytäntöönpanoehdot, myös sen seuranta ja valvonta, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä delegointisopimuksessa. Vuosina 2012 ja 2013 voidaan kohdentaa uudelleen enintään 210 miljoonaa euroa hankejoukkolainojen riskinjakovälineeseen noudattaen 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä; tästä summasta enintään 200 miljoonaa euroa kohdennetaan uudelleen liikennehankkeisiin Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (LGTT) budjettikohdasta ja enintään 10 miljoonaa euroa energiahankkeisiin Euroopan laajuisten energiaverkkojen budjettikohdasta. Hankejoukkolainojen riskinjakovälineessä voidaan käyttää uudelleen kaikki investointikaudella saadut mahdolliset tulot uusiin lainoihin ja vakuuksiin.”. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1639/2006/EY sekä yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta. 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[12] Toimintalohko: Talous- ja rahoitusasiat Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: Rahoitustoiminnot ja -välineet. Toimintalohko: Liikkuvuus ja liikenne Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: Euroopan laajuiset verkot Toimintalohko: Tietoyhteiskunta ja viestimet Toiminnot: TVT:n yleistyminen (0903) Toimintalohko: Energia Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: Euroopan laajuiset verkot (3203) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Verkkojen Eurooppa -välineen valmistelu Tuetaan sellaisten energiainfrastruktuurien kehittymistä, joilla varmistetaan energiahuollon jatkuvuus ja turvallisuus sekä tämän myötä talouden asianmukainen toiminta. Varmistetaan liikenneverkkojen yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus. Tuetaan TVT:n yleistymistä. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite: Tuettujen liikenne-, energia- ja laajakaistahankkeiden lukumäärä. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: ECFIN: Rahoitustoiminnot ja -välineet. MOVE: Verkkojen yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus pullonkauloja poistamalla INFSO: TVT:n yleistyminen (0903) ENER: Energian huoltovarmuuden parantaminen infrastruktuurin avulla 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Aloitteen tavoitteena on tukea Euroopan hankejoukkolainojen markkinoiden elpymistä ja helpottaa infrastruktuurihankkeiden rahoituksensaantia. Eurooppa 2020 ‑hankejoukkolainoja koskeva aloite on uusi riskinjakoon tarkoitettu rahoitusväline, joka on tarkoitus ottaa käyttöön Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa politiikassa liikenteen, energian ja televiestinnän, erityisesti laajakaistayhteyksien, aloilla. Sillä halutaan kannustaa yksityiseltä sektorilta saatavaan vieraan pääoman ehtoiseen rahoitukseen Euroopan infrastruktuurihankkeissa. Sen sijaan, että EU:n talousarviosta myönnettäisiin avustuksia, talousarviota käytetään Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen (TEN-T ja TEN-E) sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) yhteydessä Euroopan Investointipankissa (EIP) varauksina ja kohdennettavana pääomana kattamaan osa riskistä, jonka EIP ottaa rahoittaessaan aloitteen mukaisia infrastruktuurihankkeita. Välineen toteuttamisen on tarkoitus mahdollistaa seuraavat: a) EIP voi kasvattaa luotonantoaan infrastruktuurihankkeille, ja se voi rahoittaa riskialttiimpia mutta kuitenkin luottokelpoisia infrastruktuurihankkeita. b) Myöntämällä EU:n talousarviosta rahoitusta saadaan aikaiseksi infrastruktuuriin tehtäviin yksityisiin sijoituksiin kohdistuva kerrannaisvaikutus siten, että yhdellä eurolla aloitteeseen myönnettyjä EU:n varoja voidaan saada 15–20 euroa yksityisiä varoja sijoitettua Euroopan infrastruktuurihankkeisiin. Kun kuitenkin otetaan huomioon budjettikohdissa käytettävissä olevat määrät ja niiden ei-vaihdettavuus pilottivaiheessa, arvioidaan, että niiden hankkeiden määrä, joita voidaan tukea, rajoittuu 5–14 infrastruktuurihankkeeseen. Hankkeiden arvioitu määrä riippuu lähinnä niiden koosta ja markkinahyväksynnästä. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Tavoitteena on lisätä rahoituksen saatavuutta vieraan pääoman markkinoilta infrastruktuurihankkeisiin, jotka ovat tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 690/2007 tai päätöksen N:o 1639/2006/EY nojalla. Seuraavia indikaattoreita käytetään: – Niiden TEN-T-, TEN-E- ja laajakaistahankkeiden lukumäärä, jotka ovat saaneet EIP:ltä rahoitusta aloitteen nojalla. – Saavutettu kerrannaisvaikutus kumulatiivisesti ja alakohtaisesti. EU:n talousarviotuen odotettu kerrannaisvaikutus on jopa 15–20 verrattuna aloitteen nojalla tukea saaneisiin hankkeisiin tehtyihin kokonaisinvestointeihin ja liiketoimien ehtoihin. – Vieraan pääoman markkinoilta näihin hankkeisiin saadun rahoituksen määrä kumulatiivisesti ja aloittain. Tuloksia seurataan EIP:n raportoinnin ja markkinatutkimusten perusteella. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Jäsenvaltioiden finanssipoliittisten säästötoimien vuoksi on vaarana, että EU:n kannalta merkityksellisiä infrastruktuurihankkeita ei toteuteta siihen tahtiin, jota vaadittaisiin saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, mikä uhkaa talouden elpymistä ja kasvua EU:ssa. Finanssikriisi toi lisäksi mukanaan maksuvalmius- ja riskiongelmia, mikä sai pankit lyhentämään infrastruktuurihankkeisiin otettujen lainojen juoksuaikoja, nostamaan hinnoittelua ja lisäämään vakuusvaatimuksia. Vaikka pankkien velkamarkkinoilla on jo merkkejä elpymisestä, infrastruktuurihankkeilla on edelleen vaikeuksia saada pitkäaikaista vieraan pääoman ehtoista rahoitusta. Sen vuoksi joukkolainamarkkinoiden potentiaalinen merkitys rahoituslähteenä on lisääntynyt. Koska tätä nykyä ei kuitenkaan ole käytössä luottoriskin vähentämiseen tähtääviä julkisia toimenpiteitä, viime vuosina ei ole toteutettu hankejoukkolainoihin liittyviä toimia Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) ja energiaverkkojen (TEN-E) taikka laajakaistayhteyksien aloilla. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevalla aloitteella pyritään vähentämään luottoriskiä pääomamarkkinasijoittajien houkuttelemiseksi, ja aloitteella helpotettaisiin uuden omaisuuseräluokan eli infrastruktuurihankkeiden joukkovelkakirjojen luomista. Talouden elpymisen taustaa vasten ja kasvua edistävien toimien tukemiseksi on tarpeen käynnistää aloite ajankohtana, jona pääomamarkkinasijoittajat ovat ryhtyneet etsimään vaihtoehtoisia pidemmän aikavälin sijoitusvaihtoehtoja, jotka olisivat melko turvallisia. Jotta pystyttäisiin piristämään markkinakäyttäytymistä ja tehostamaan Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyvien rahoitusvälineiden käyttöä, on ensin käynnistettävä pilottivaihe. Näin voitaisiin tehdä markkinatestausta ja rakenteesta saataisiin paras mahdollinen vuoden 2013 jälkeistä ajanjaksoa varten. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Aloitteella pikemminkin täydennetään pankkirahoitusta kuin korvataan se, ja siten sillä tarjotaan vaihtoehtoisia ja kilpailukykyisiä pitkäaikaisen vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen lähteitä hankerahoitukseen. Nykyisin ei ole olemassa samankaltaisia välineitä, jotka houkuttelisivat rahoitusta pääomamarkkinoilta keskeisiin EU:n infrastruktuurihankkeisiin. Innovatiivisia ratkaisuja tarvitaan, jotta pystyttäisiin kiireellisesti saamaan liikkeelle enemmän yksityisiä säästöjä EU:sta ja sen ulkopuolelta ja näin lievittämään julkisen sektorin kansallisiin talousarvioihin kohdistuvia paineita. Eurooppa 2020 ‑hankejoukkolainoja koskevan aloitteen mukaisilla EIP:n rahoitustoimilla täydennetään toimia, joita on toteutettu nykyisten oman ja vieraan pääoman välineiden eli Marguerite-rahaston ja Euroopan laajuisten liikennehankkeiden lainavakuusvälineen (LGTT) avulla. EIP:n rahoitustoimet ovat hyvin näkyvä ja tehokas väline, jolla tuetaan Eurooppa 2020 ‑strategian toteuttamisen kannalta merkittävillä liikenteen, energian sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla toteutettavia infrastruktuurihankkeita. EIP siirtää EU:n tuesta koituvat rahoitukselliset hyödyt ja EIP:n edulliset rahoituskustannukset kokonaisuudessaan edelleen lopullisille edunsaajille kilpailukykyisen korkotason muodossa. Tällä riskinjakovälineellä EU tarjoaa tarpeellista rahoituksellista tukea hankkeille, jotka muutoin jäisivät EIP:n vakiosääntöjen ja valintaperusteiden ulkopuolelle. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Havainnoista esitetään tiivistelmä ja niitä analysoidaan vaikutusten arvioinnissa, joka esitetään tämän ehdotuksen ohella. Euroopan laajuisten liikennehankkeiden lainavakuusvälineestä (LGTT) saadut kokemukset osoittavat, että kestää huomattavan kauan saada finanssimarkkinat, rahoitusneuvojat, oikeudelliset neuvonantajat, viranomaiset, hankkeiden toteuttajat ja toimijat hyväksymään uusia ajatuksia ja ymmärtämään, kuinka paljon lainavakuusvälineestä on etua hankkeiden rahoitusrakenteen kannalta. Lainavakuusväline otettiin käyttöön vuonna 2007. Se oli uusi kohdennettu väline, jolla oli tarkoitus kattaa operatiiviset riskit liikenteen infrastruktuurihankkeiden rakennusvaiheen jälkeen. Sen vuoksi on tärkeää käynnistää Eurooppa 2020 ‑hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaihe, jottei hukattaisi aloitteeseen myönteisesti suhtautuvien sidosryhmien innostusta. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Aloite on Eurooppa 2020 -strategian, Verkkojen Eurooppa -välineestä tehdyn ehdotuksen ja vuotuisen kasvuselvityksen mukainen. Verkkojen Eurooppa -väline tarjoaa pidemmän aikavälin kehyksen sen varmistamiseksi, että energia-, liikenne- ja televiestintähankkeita kehitetään ja toteutetaan oikeaan aikaan ja tehokkaasti. Infrastruktuurihankkeiden ensisijaisia toteuttamismahdollisuuksia koskevalla kattavalla strategialla, jota komissio ehdotti 29. kesäkuuta 2011[13], on huomattavaa potentiaalia houkutella lisää yksityisen sektorin rahoitusta ja samaan aikaan auttaa osaltaan sisämarkkinoiden toteuttamisessa. Strategia, myös tukikelpoisten hankkeiden valinta, on avoin, mikä tuo kaikille sidosryhmille paljon varmuutta. Strategiassa edellytetään politiikan painopisteiden määrittämistä, sääntelyä, kannustinjärjestelmiä, sidosryhmien välistä tiivistä yhteystyötä sekä tiedotus- ja valistuskampanjoita, jotta voidaan vahvistaa infrastruktuuri-investointien yleiset reunaehdot, muuttaa sidosryhmien käyttäytymistä ja nopeuttaa tukitoimia. Tarkoituksena olisi hyödyntää koordinoidusti avustuksia ja rahoitusvälineitä, joihin kumpaiseenkin sovellettaisiin erillisiä rahoitussääntöjä. Rahoitusvälineitä tarvitaan vähentämään erityisiä esteitä, jotka haittaavat vieraan ja oman pääoman ehtoisen rahoituksen saamista. Niiden päätavoitteena on saada hankkeille helpommin ja enemmän yksityisen sektorin rahoitusta. Kun investoinnit infrastruktuurihankkeisiin saadaan lisääntymään, piristetään samalla finanssimarkkinoiden kriisin jälkeistä yleistä kehitystä, kiihdytetään talouden elpymistä ja edistetään kasvua. Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevasta aloitteesta tulee keskeinen osa Verkkojen Eurooppa ‑välineen riskinjakovälineitä vuosina 2014–2020. Vuosien 2012–2013 pilottivaiheen päätavoitteena on tarjota heti tukea infrastruktuurihankkeille ja valmistella aloitteen varsinaista vuosien 2014–2020 toimintavaihetta. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2012 ja päättyy vuonna 2013. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[14] Yhteinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtävät on siirretty EIP:lle. Nykyisiä säännöksiä seuraten ehdotuksessa esitetään, että EIP rahoittaa investointihankkeita omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti. Komissio vastaa talousarviomäärärahojen hallinnoinnista. EIP ja komissio tekevät sopimuksen, jossa määrätään ehdotetun päätöksen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja menettelyistä. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt, hallinnointi ja valvonta EIP:n rahoitustoimia hallinnoi EIP itse omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti, mukaan lukien asianmukaiset tarkastus-, valvonta- ja seurantamenettelyt. Kuten EIP:n perussäännössä todetaan, EIP:n tarkastuskomitean, jota avustavat ulkoiset tilintarkastajat, vastuulla on tarkastaa EIP:n toimien ja kirjanpidon sääntöjenmukaisuus. EIP:n valtuusto hyväksyy pankin tilinpidon vuosittain. Lisäksi EIP:n hallintoneuvosto, jossa komissiota edustaa yksi johtaja ja tämän varahenkilö, hyväksyy EIP:n jokaisen rahoitustoimen ja seuraa, että EIP:tä johdetaan sen perussäännön ja valtuuston antamien yleisten ohjeiden mukaisesti. Komission, tilintarkastustuomioistuimen ja EIP:n nykyisessä, lokakuussa 2003 tehdyssä kolmenvälisessä sopimuksessa, joka uudistettiin vuonna 2007 vielä neljäksi vuodeksi, määrätään yksityiskohtaisesti säännöistä, joiden mukaisesti tilintarkastustuomioistuin suorittaa EU:n takuun piiriin kuuluvien EIP:n rahoitustoimien tilintarkastukset. Toimielinten sopimuksen 49 artiklan mukaisesti komissio raportoi budjettivallan käyttäjälle EIP:n toteuttamista toimista vuosittain. EIP toimittaa komissiolle myös tilasto-, rahoitus- ja kirjanpitotietoja jokaisesta rahoitustoimestaan siinä määrin kuin on tarpeen, jotta komissio voi täyttää raportointivelvoitteensa ja vastata Euroopan tilintarkastustuomioistuimen selvityspyyntöihin. Lisäksi se toimittaa tilintarkastustodistukset laina- ja takauskannastaan. Komissio seuraa varainhoidon moitteettomuutta muun muassa laatimalla säännöllisesti raportteja aloitteen edistymisestä rahoituksen toteutumisen, tulosten ja vaikutusindikaattoreiden perusteella. Toimielinten sopimuksen 49 artiklan mukaiseen raportointiin sisällytetään tätä aloitetta koskeva jakso. Lisäksi komissio aikoo arvioida pilottivaihetta vuoden 2013 jälkipuoliskolla. Tavoitteena on arvioida, miten pilottivaihe on onnistunut lyhyen toimintavaiheensa aikana, ja pohtia, millaisia parannuksia Verkkojen Eurooppa -välineen toimintaan voitaisiin tehdä vuoden 2013 jälkeisellä kaudella. 2.2. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Koska EIP vastaa aloitteen operatiivisesta hallinnosta, aloitteen seurannassa ja valvonnassa pohjaudutaan samoihin periaatteisiin kuin jo nykyisin liikennehankkeiden lainavakuusvälineessä. EIP:llä on päävastuu petostentorjunnasta, ja sen on erityisesti sovellettava rahoitustoimiin huhtikuussa 2008 hyväksyttyä EIP:n toimintamenettelyä, joka koskee korruption, petosten, salaisen yhteistoiminnan, pakottamisen, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämistä EIP:n toiminnassa. EIP:n sääntöihin ja menettelyihin sisältyy petosten- ja korruptiontorjuntaa koskevien yksityiskohtaisten järjestelyjen lisäksi OLAF:n valtuudet suorittaa sisäistä tutkintaa. EIP:n valtuusto hyväksyi heinäkuussa 2004 erityisesti päätöksen, joka koskee sisäisen tutkinnan ehtoja ja edellytyksiä, kun kyseessä on petosten, korruption ja kaikenlaisen yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavan lainvastaisen toiminnan ehkäiseminen. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat. Välineen rahoitus varmistetaan kohdentamalla uudelleen EU:n talousarviovaroja nykyisten ohjelmien sisällä asianomaisilla, myös uuden välineen kattamilla politiikanaloilla (MOVE, ENER ja INFSO) ja samaisissa budjettikohdissa. Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitus­osuudet Numero [Nimi…...….] || JM/EI-JM ([15]) || EFTA-mailta[16] || ehdokas­mailta[17] || kolman-silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1A || 06.03.03 TEN-T || Jaks. || EI || EI || /EI || EI Moni­vuot. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitus­osuudet Numero [Nimi……………………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas­mailta || kolman-silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1A || 32.03.02 TEN-E || Jaks. || EI || EI || EI || EI Moni­vuot. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitus­osuudet || || || || Numero [Nimi……………………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas­mailta || kolman-silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1A || 09.03.01 CIP – TVT-politiikan tukiohjelma || Jaks. || KYL-LÄ || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin Budjettivallan käyttäjä tekee tähän toimeen osoitettavia talousarviomäärärahoja koskevan päätöksen vuosittaisessa menettelyssä. Sen vuoksi vuotuinen jako maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin on ainoastaan suuntaa antava. Eurooppa 2020 ‑hankejoukkolainoja koskevaan aloitteeseen käytettävissä olevat EU:n talousarviomäärärahat ovat joka tapauksessa enintään 230 miljoonaa euroa. MOVE-pääosaston ja TEN-T EA:n osalta hallinnollisten järjestelyjen odotetaan pysyvän vakaana samalla tasolla kuin liikennehankkeiden lainavakuusvälineen hallinto nykyisin edellyttää. Henkilöstöön ei sen vuoksi aiheudu nettovaikutuksia. ENER- ja INFSO-pääosastojen kannalta kyseessä on uusi toimi. ECFIN-pääosastossa täytäntöönpano ja seuranta edellyttää hallinnollisia toimia. Henkilöstöön kohdistuu siis näiden pääosastojen osalta vaikutuksia, vaikka niissä onkin eroja erilaisten tehtävien vuoksi. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 1A || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky PO: MOVE, ENER ja INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || 06.03.03 || Sitoumukset || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 Maksut || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || Sitoumukset || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 Maksut || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || Sitoumukset || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 Maksut || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Tiettyjen toimintaohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[19] || 0 || 0 || 0 || Budjettikohdan numero || || (3) || || || || MOVE-, ENER- ja INFSO-pääosastojen määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230 Maksut || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 Maksut || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230 Maksut || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ PO: MOVE, ENER, INFSO JA ECFIN SEKÄ TEN-T EA ||  Henkilöresurssit || 0,5 työn­tekijää (ECFIN) + 0,1 työn­tekijää (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 vakio­kustan­nukset virkaa kohti) || 0,1 työn­tekijää (ECFIN) + 0,1 työn­tekijää (ENER)+ 0,5 työn­tekijää (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 vakio­kustan­nukset virkaa kohti) || 0,1 työn­tekijää (ECFIN) + 0,1 työn­tekijää (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 vakio­kustan­nukset virkaa kohti) || || || || ||  Muut hallintomenot || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || || <….> PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2012[20] || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 ) || || || || || 230,1905 Maksut || 40,0762 || 90,0889 ) || 1000,0254 ) || || || || || 230,1905 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Nämä tarpeet katetaan kuitenkin määrärahojen uudelleenkohdennuksella. Hanketta kohtaan ei myöskään ole kiinteitä kustannuksia, sillä EU:n talousarviovarat, jotka tarvitaan, riippuvat hankkeen koosta ja muista olosuhteista. Sen vuoksi jäljempänä esitetyt luvut ovat ainoastaan arvioita ja suuntaa antavia osoittamaan, että tuettavien hankkeiden määrä on rajallinen. – Tuotoksella tarkoitetaan niiden hankkeiden määrää, joiden luottoriskiä on vähennetty, ja talousarviomäärärahoja, jotka EU maksaa EIP:lle. Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp­pi[21] || Keski­määräi­set kustan­nukset riippu­vat hank­keen koosta, riski­luoki­tuksesta, juoksu­ajasta, jne. || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Luku­määrä yhteensä || Kustannukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1[22]… || Tuettujen liikenne-, energia- ja laajakaistahankkeiden lukumäärä. – Tuotos MOVE || Hank­keiden luku­määrä || Arvio 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200 – Tuotos ENER || Hank­keiden luku­määrä || Arvio 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 – Tuotos INFSO || Hank­keiden luku­määrä || Arvio 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20 Välisumma erityistavoite 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || || ERITYISTAVOITE 2… || – Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: || Vuosi 2012 [23] || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[24] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || ECFIN 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[25] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 04 yy[26] || - at päätoimipaikassa[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || EU:n ulkop. edustustoissa || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || YHTEENSÄ || || || || || || arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosastojen henkilöstöllä ja/tai pääosastoissa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoivat pääosastot voivat saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Koska pääasiallinen vastuu toiminnasta on EIP:llä, komission henkilöstöllä on seuraavat tehtävät: – Neuvottelu sopimusjärjestelyistä, jne. – Talousarviomenettelyn hallinto (EIP:n esittämän hankesuunnitelman perusteella). – EIP:n säännöllisesti toimittamien tietojen arviointi ja budjettivallan käyttäjälle esimerkiksi toimielinten sopimuksen 49 artiklan mukaisesti laadittavien raporttien valmistelu. – Osallistuminen ohjausryhmän kokouksiin täytäntöönpanon seuraamiseksi. – Kirjanpito. – Suhteet tilintarkastustuomioistuimeen, Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon. – Tukikelpoisuusohjeistuksen antaminen EIP:lle yksittäisistä hankkeista Ulkopuolinen henkilöstö || Ei sovelleta 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. Määrät saadaan nykyisten ohjelmien varojen uudelleenkohdennuksesta. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin Välineen tuottamat korot ja muut tulot, kuten edunsaajien maksamat palkkiot, jotka on saatu ennen 31. joulukuuta 2013, voidaan lisätä aloitteen varoihin. Tammikuun 1. päivän 2014 jälkeen tulot palautetaan unionin talousarvioon. Tässä vaiheessa ei ole mahdollista arvioida mahdollisten tulojen virtaa ja ajankohtaa. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – X Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – ¨ vaikutukset omiin varoihin – X vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[28] 2012 || 2013 || 2013 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Momentti …. || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä [1] KOM(2011) 500 lopullinen. [2] KOM(2011) 500 ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” ja asiaan liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat. [3] Esimerkiksi hankkeet, jotka ovat jo siinä vaiheessa, että jokin tarjoaja on asetettu etusijalle, ja/tai hankkeita jälleenrahoitetaan rakentamisen aikana. [4] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15. [5] EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1. [6] EUVL C , , s. . [7] EUVL C , , s. . [8] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15. [9] EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1. [10] KOM(2011) 500. [11] KOM(2011) 660. [12] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [13] KOM(2011) 500 – ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio” ja asiaan liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat. [14] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [16] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [17] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [18] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [19] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [20] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [21] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [22] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”. [23] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [24] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [25] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [26] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [27] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [28] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.