Ehdotus: neuvoston asetus Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan departementtien Guyanan ja Réunionin tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä alueiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvien lisäkustannusten tasoitusjärjestelmän käyttöön ottamisesta /* KOM/2003/0516 lopull. - CNS 2003/0202 */





Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan departementtien Guyanan ja Réunionin tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä alueiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvien lisäkustannusten tasoitusjärjestelmän käyttöön ottamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Yhteisön syrjäisimpien alueiden (Portugalille kuuluvat Azorien ja Madeiran itsehallintoalueet, Espanjalle kuuluva Kanariansaarten itsehallintoalue sekä Ranskan merentakaiset departementit Guadeloupe, Guyana, Martinique ja Réunion) sosio-ekonominen kehitys laahaa jäljessä. Tämän vuoksi yhteisön toimielimet myöntävät tukea näiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi sekä niiden sopusointuiseksi liittymiseksi sisämarkkinoihin. Neuvosto on päätöksillään 89/687/ETY [1], 91/314/ETY [2] ja 91/315/ETY [3] ottanut käyttöön näiden alueiden syrjäiseen sijaintiin ja saaristoluonteeseen perustuvia, vaihtoehtoisia toimenpiteitä sisältäviä ohjelmia, jotka muodostavat asianmukaisen kehyksen toimenpiteiden toteuttamiselle eri aloilla. Näissä toimenpiteissä on kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisön tuen vahvistamiseen näiden alueiden pysyvien rajoitteiden vähentämiseksi. [1] EYVL L 399, 30.12.1989, s. 39. [2] EYVL L 171, 29.06.1991, s. 5. [3] EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10. Ohjelmilla pyritään ottamaan huomioon yhteisön politiikkoja sovellettaessa näiden alueiden erityispiirteet ja rajoitukset, jotka liittyvät niiden hyvin syrjäiseen sijaintiin, saaristoluonteeseen, pieneen kokoon sekä vaikeaan pinnanmuodostukseen ja ilmastoon. Näiden alueiden taloudellinen ja sosiaalinen tilanne johtuu siis siitä, että niiden talous on riippuvainen muutamista tuotteista ja markkinat ovat kapeat. Lisäksi ne ovat samanaikaisesti yhteisön alueita ja kehitysmaan kaltaisia alueita. Nämä ohjelmat kuvastavat yhteisön yhteisvastuuta kaukaisimmista alueistaan. Yhteisvastuu on tarpeen, jotta nämä alueet voisivat paremmin liittyä sisämarkkinoihin. Tämän vuoksi ohjelmat on laadittu viitekehyksiksi yhteisön politiikan soveltamiseksi näillä alueella. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa [4] tunnustetaan tarve toteuttaa niiden hyväksi erityistoimenpiteitä erityisesti kalastusalalla, joka mainitaan siinä nimenomaisesti. [4] Kyseinen säännös on kokonaisuudessaan seuraavanlainen: Yhteisön tasolla noudatettava lähestymistapa on perusteltu monista syistä, joita ovat erityisesti yksinomaisten talousalueiden laajuus ja alaan liittyvien toimintojen luomat työpaikat. Lähestymistavassa otetaan huomioon kalastusalan merkitys ja samanaikaisesti alueiden syrjäisestä sijainnista johtuvat rajoitteet. Muun muassa seuraavat seikat kuvaavat näiden alueiden sosio-ekonomista tilannetta: - Bruttokansantuote (BKT) on yhteisön keskiarvoa pienempi. - Eräillä alueilla on huomattava työttömyysaste ja varsin merkittävä vajaatyöllisyystilanne. - Alkutuotanto riippuu edelleen laajalti perinteisistä aloista ja sen parissa työskentelee suuri osa väestöstä. Erityisesti kalastusalalla on suurimmaksi osaksi perheyrityksiä. - Hankintaan ja kuljetukseen liittyy lisäkustannuksia: alueellisia lähimarkkinoita ei ole, paikalliset markkinat ovat kapeat ja kuljetus on hankalaa. Tämän vuoksi näillä taloudenaloilla on pysyviä rajoituksia, jotka liittyvät markkinoihin, joilla tuotteita pidetään kaupan. Viimeksi mainitun olosuhteen vuoksi yhteisö on päättänyt tukea näiden alueiden tuottajia eräiden kalastusalan tuotteiden osalta. Vuonna 1992 otettiin käyttöön järjestelmä [5], joka toimi hyvin menestyksekkäästi. Järjestelmän voimassaoloa jatkettiin vuosina 1994, 1995, 1998 ja 2002 [6], minkä ansiosta voitiin tukea niiden lajien kaupan pitämistä, joita tämä kaupan pitämiseen paikallisten markkinoiden ulkopuolella liittyvä toimi eniten koskee. [5] EYVL L 248, 28.8.1992, s. 73 ja 75. [6] EYVL L 162, 30.6.1994, s. 8.; EYVL L 236, 5.10.1995, s. 2; EYVL L 208, 24.7.1998, s. 1; ja EYVL L 89, 5.4.2002, s. 1. Asetuksen (EY) N:o 1587/98 6 artiklassa säädetään, että komissio tekee tarvittaessa tilanteen kannalta tarvittavia ehdotuksia. Tässä yhteydessä on todettava, että asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden kaupan pitämisessä todetut edellytykset pätevät edelleen. Azorien ja Madeiran osalta on huomattava, että paikallisten säilyketehtaiden tuotantomäärä vastaa lähes puolta viennistä ja niissä työskentelee merkittävä osa aktiiviväestöstä. Tuotanto on tarkoitettu pääasiassa manner-Portugaliin ja Italian markkinoille. Näiden alueiden erityiset olosuhteet, jotka johtuvat pienestä koosta ja maantieteellisestä sijainnista, synnyttävät kuitenkin lisäkustannuksia tuotannon ja kaupan pitämisen tasolla, mikä heikentää niiden kilpailuasemaa suhteessa manner-Euroopan vastaaviin toimiin. Tämän vuoksi alan palkkataso on huomattavasti yhteisön keskitasoa alhaisempi. Tilanne johtuu teollisuuden toimintaedellytyksistä: kuljetusten lisäkustannukset, tuotantotekijöiden (erityisesti suola, öljy ja purkit) liikkumattomuudesta johtuvat taloudelliset rasitteet, energian lisäkustannukset ja kuljetuksiin liittyvien vakuutusten kustannukset. Sama koskee myös Kanariansaaria tonnikala-, sardiini- ja makrillialalla sekä pääjalkaisista ja vesiviljelytuotteista saatavien tuotteiden alalla, joilla lisäkustannukset liittyvät lisäksi raaka-aineisiin, energiaan ja kuljetuskustannuksiin. Kanariansaarten tilanne paheni hiljattain, kun yhteisön ja Marokon kalastussopimusta ei uusittu. Guyanan ja Réunionin departementeissa tilanne on samanlainen, mutta näillä alueilla esiintyy edellä mainittujen tekijöiden lisäksi erityisolosuhteita, jotka heikentävät toimintaoloja (rahoituskustannuksiin myönnettävien meritoimintaan liittyvien luottojen puute, tarve pitää huomattavia alusten varaosien varastoa, mantereella sijaitsevilta telakoilta ostettavien alusten ostohinnan ero paikallisen tarjonnan puuttuessa, kilpailu viennissä eräiden sellaisten Etelä- ja Keski-Amerikan kolmansien maiden kanssa, joiden edellytykset yhteisön lainsäädännössä ovat edullisemmat). Edellä kuvattu tilanne ei muutu lyhyellä aikavälillä. Tämän vuoksi on tarpeen jatkaa jo toteutettuja toimia sellaisella oikeudellisella välineellä, jonka avulla asianomaisille taloudellisille toimijoille voidaan ottaa käyttöön vakaa viitekehys. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on mahdollistaa jo käyttöönotetun, huomattavan menestyksekkään järjestelmän voimassaolon jatkaminen. Kyseiseen järjestelmään kuuluvat tuottajat ovat voineet yhteisön järjestelmän ansiosta voittaa ne rajoitteet, jotka johtuvat todetuista lisäkustannuksista, jotka liittyvät kuljetukseen manner-Euroopan markkinoille. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on yksinomaan korvata asianomaisten tuotteiden kaupan pitämisessä todettuja lisäkustannuksia. Näin pyritään saamaan toimintaolot manner-Euroopan toimintaoloja vastaaviksi, jotta kalastusala voi liittyä sisämarkkinoihin. Ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään tukemaan markkinoita pysyvän maantieteellisen haitan korvaamiseksi eli niillä ei ole rakenteellista ulottuvuutta eikä vaikutusta. Tämän vuoksi nämä toimenpiteet on rahoitettava EMOTR:n tukiosastosta eikä kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR), sillä KORista voidaan rahoittaa vain rakenteellisia toimia. Näillä toimenpiteillä, jotka koskevat alueille, joilla ei ole lähes lainkaan muita uudelleensuuntautumisvaihtoehtoja, sekä taloudellisesti että sosiaalisesti erityisen tärkeän alan kilpailukykyä parannetaan korvaamalla paikallisen kalastustuoteteollisuuden eristyneisyydestä johtuvaa haittaa yhteisön syrjäisimpiä alueita koskevan yhteisön politiikan yhteydessä. 2003/0202 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan departementtien Guyanan ja Réunionin tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä alueiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvien lisäkustannusten tasoitusjärjestelmän käyttöön ottamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [7], [7] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [8], [8] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [9], [9] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisön syrjäisimpien alueiden kalastusalalla on vaikeuksia, joita pahentavat erityisesti kalastustuotteiden markkinoille kuljetuksesta syrjäisimpien alueiden etäisyyden ja eristyneisyyden vuoksi aiheutuvat kustannukset. (2) Neuvosto on päätöksillään 89/687/ETY [10], 91/314/ETY [11] ja 91/315/ETY [12] vakiinnuttanut osaksi yhteisön syrjäisimpiä alueita koskevaa politiikkaa Ranskan merentakaisten departementtien (Poseidom), Kanariansaarten (Poseican) sekä Madeiran ja Azorien (Poseima) syrjäiseen sijaintiin ja saaristoluonteeseen perustuvat, vaihtoehtoisia toimenpiteitä sisältävät ohjelmat, joissa määritellään sovellettavat vaihtoehtoisten toimenpiteiden yleiset toimintalinjat kyseisten alueiden erityispiirteiden ja -rajoitteiden huomioon ottamiseksi. [10] EYVL L 399, 30.12.1989, s. 39. [11] EYVL L 171, 29.6.1991, s. 1. [12] EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10. (3) Perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden taloudellista ja sosiaalista tilannetta koskevat erityispuutteet, joita pahentavat erityisesti niiden etäisyys ja saaristoasema. Tämä koskee myös kalastusalaa. (4) Kyseisillä alueilla on kehitykseen liittyviä erityisongelmia; varsinkin tiettyjen tuotteiden kaupan pitämiselle aiheutuu syrjäisestä sijainnista lisäkustannuksia. (5) Yhteisö on tiettyjen kalastustuotteiden kilpailukyvyn säilyttämiseksi suhteessa yhteisön muihin alueisiin toteuttanut kalastusalalla toimia, joilla pyritään korvaamaan vuosien 1992 ja 1993 lisäkustannukset. Kyseisiä toimia jatkettiin vuonna 1994 ja vuosina 1995-1997 neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1503/94 [13] ja (EY) N:o 2337/95 [14] sekä vuosina 1998-2002 neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1587/98 [15] ja (EY) N:o 579/2002 [16]. On tarpeen säätää vuodesta 2003 alkaen lisäkustannusten korvausjärjestelmän jatkamisesta tiettyjen kalastustuotteiden (Azorien tonnikala sekä pelagiset lajit ja pohjakalalajit; Madeiran tonnikala, mustahuotrakala, makrilli ja vesiviljelytuotteet; Kanariansaarten tonnikala, sardiini, makrilli, vesiviljelytuotteet, pääjalkaiset ja pohjakalalajit; Guyanan katkarapu, vähärasvaiset kalat ja vesiviljelytuotteet; Réunionin tonnikala, miekkakala, dolfiini, marliinit ja hait) jalostuksen ja kaupan pitämisen osalta ja säätää toimenpiteistä näiden toimien jatkamiseksi. [13] EYVL L 162, 30.6.1994, s. 8. [14] EYVL L 236, 5.10.1995, s. 2. [15] EYVL L 208, 24.07.1998, s. 1. [16] EYVL L 89, 05.04.2002, s. 1. (6) Pienimuotoisella kalastuksella ja rannikkokalastuksella on yhteisön syrjäisimmille alueille sosiaalista ja taloudellista merkitystä. (7) On tarpeen järkeistää pyyntiponnistukset kalakantojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi ottaen erityisesti huomioon syrjäisimpien alueiden tieteellisissä laitoksissa toteutetut teknisesti korkeatasoiset tutkimukset. (8) Näiden alueiden kalavarojen säilyttämisen ja hoidon yhteydessä on tarpeen noudattaa asiaa koskevaa yhteisön sääntelyä ja erityisesti kieltoa kalastaa Ranskan departementissa Guyanassa katkarapuja alle 30 metrin syvyisissä vesissä sekä säätää mahdollisuudesta tarvittaessa mukauttaa eri lajien osalta vahvistettuja korvauksia ja määriä lajien ominaisuuksien sekä tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevien edellytysten perusteella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Soveltamisala Tässä asetuksessa otetaan käyttöön Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan departementtien Guyanan ja Réunionin liitteissä I-V lueteltujen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä alueiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvien lisäkustannusten korvaus, jäljempänä 'korvaus'. 2 artikla Kohteet Korvaus on osoitettu tuottajille, 1 artiklassa tarkoitettujen alueiden satamissa rekisteröityjen, näillä alueilla toimintaansa harjoittavien alusten omistajille tai laivanvarustajille taikka niiden yhteenliittymille sekä sellaisille jalostusalan ja kaupan pitämisen alan toimijoille tai niiden yhteenliittymille, joille syrjäisyyden vuoksi aiheutuu lisäkustannuksia tässä asetuksessa säädettyjen tuotteiden kaupan pitämisessä. 3 artikla Azorit Azorien osalta korvausta myönnetään liitteessä I tarkoitetuille kalastustuotteille. Korvaukset ja määrät ovat kyseisen alueen osalta seuraavat: a) 177 euroa tonnikalatonnilta enintään 10 000 tonnin vuosittaista paikalliselle teollisuudelle toimitettua määrää kohden; b) 455 euroa tonnilta tuoreena kaupan pidettävää lajia enintään 2 000 tonnin vuosittaista määrää kohden; c) 148 euroa tonnilta pieniä pelagisia lajeja ja pohjakalalajeja, jotka toimitetaan paikalliselle teollisuudelle tai paikallisille yhteenliittymille tai tuottajajärjestöille ja jotka on tarkoitettu jäädytettäviksi tai jalostettaviksi, enintään 1 554 tonnin vuosittaista määrä kohden. 4 artikla Madeira Madeiran osalta korvausta myönnetään liitteessä II tarkoitetuille kalastustuotteille. Korvaukset ja määrät ovat kyseisen alueen osalta seuraavat: a) 230 euroa tonnikalatonnilta enintään 4 000 tonnin vuosittaista paikalliselle teollisuudelle toimitettua määrää kohden; b) 250 euroa mustahuotrakalatonnilta enintään 1 600 tonnin vuosittaista määrää kohden; c) 1 080 euroa tonnilta vesiviljelytuotteita enintään 50 tonnin vuosittaista määrää kohden. 5 artikla Kanariansaaret Kanariansaarten osalta korvausta myönnetään liitteessä III tarkoitetuille kalastustuotteille. Korvaukset ja määrät ovat kyseisen alueen osalta seuraavat: a) 950 euroa tonnilta ilmateitse kaupan pidettävää tonnikalaa enintään 1 619 tonnin vuosittaista määrää kohden; b) 500 euroa tonnilta meriteitse kaupan pidettävää pakkaamatonta tonnikalaa enintään 453 tonnin vuosittaista määrää kohden; c) 250 euroa tonnilta meriteitse kaupan pidettävää pakattua boniittia enintään 453 tonnin vuosittaista määrää kohden; d) 220 euroa tonnilta meriteitse kaupan pidettävää pakkaamatonta boniittia enintään 712 tonnin vuosittaista määrää kohden e) 240 euroa tonnilta pakastettavaksi tarkoitettua sardiinia ja makrillia enintään 347 tonnin vuosittaista määrää kohden; f) 268 euroa tonnilta pääjalkaisista ja pohjakalalajeista saatuja tuotteita enintään 8 292 tonnin vuosittaista määrää kohden; g) 1 300 euroa tonnilta vesiviljelytuotteita enintään 1 157 tonnin vuosittaista määrää kohden. 6 artikla Guyana Guyanan osalta korvausta myönnetään liitteessä IV tarkoitetuille kalastustuotteille. Korvaukset ja määrät ovat kyseisen alueen osalta seuraavat: a) 788 euroa tonnilta katkarapua enintään 4 200 tonnin vuosittaista määrää kohden; b) 933 euroa tonnilta tuorekala-aluksen pyytämää kalaa, joka on tarkoitettu tuoretuotteiden markkinoille, enintään 325 tonnin vuosittaista määrää kohden; c) 282 euroa tonnilta pakastettua tuorekala-aluksen pyytämää kalaa enintään 450 tonnin vuosittaista määrää kohden; d) 282 euroa tonnilta jäädytettyä tuorekala-aluksen pyytämää kalaa enintään 800 tonnin vuosittaista määrää kohden; e) 463 euroa tonnilta katkarapua enintään 23 tonnin vuosittaista määrää kohden; f) 0,027 euroa koristekalalta enintään yhden miljoonan kalan vuosittaista määrää kohden. 7 artikla Réunion Réunionin osalta korvausta myönnetään liitteessä V tarkoitetuille kalastustuotteille. Korvaukset ja määrät ovat kyseisen alueen osalta seuraavat: a) 395 euroa tonnilta miekkakalaa enintään 1 424 tonnin vuosittaista määrää kohden; b) 395 euroa tonnilta tonnikalaa enintään 657 tonnin vuosittaista määrää kohden; c) 395 euroa tonnilta marliinia enintään 44 tonnin vuosittaista määrää kohden; d) 395 euroa tonnilta haita enintään 44 tonnin vuosittaista määrää kohden; e) 395 euroa tonnilta dolfiinia enintään 17 tonnin vuosittaista määrää kohden. 8 artikla Korvausten ja määrien mukauttaminen 1. Komissio voi 10 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen mukauttaa eri lajien osalta vahvistettuja korvauksia ja määriä lajien ominaisuuksien sekä tuotantoa ja myyntiä koskevien edellytysten perusteella 3-7 artiklassa vahvistettujen rahoitussäännösten rajoissa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa mukauttamisessa on otettava huomioon kaikki seikat, joiden perusteella mukautuksen perusteena olevat muutokset voidaan tunnistaa erityisesti lajien biologisten ominaisuuksien, lisäkustannusten vaihtelujen sekä tuotantoon ja myyntiin liittyvien laadullisten ja määrällisten näkökohtien osalta. 9 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 10 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 10 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa kalastustuotteiden hallintokomitea, jäljempänä 'komitea'. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa oman työjärjestyksensä. 11 artikla Rahoitus Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 [17] 2 artiklassa tarkoitettuja, maatalousmarkkinoiden säätelemiseen tähtääviä interventioita. Ne rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta. [17] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103. 12 artikla Kertomus Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle joka neljäs vuosi ja ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 2007 kertomuksen tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamisesta sekä tarvittaessa ehdotuksia 1 artiklan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviksi toimenpiteiksi. 13 artikla Siirtymäsäännökset Komissiolle asetuksen (EY) N:o 1587/98 2 artiklan 6 kohdan nojalla jätettyihin mukauttamispyyntöihin, joista ei ole tehty päätöstä ennen tämän asetuksen voimaantuloa, sovelletaan 10 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä. 14 artikla Voimaantulo ja soveltaminen Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Azorit a) Tonnikala Katsuwonus pelamis Thunnus alalunga Thunnus albacares Thunnus obesus Thunnus thynnus b) Tuoreina kaupan pidettäviksi tarkoitetut lajit Phycis phycis Beryx splendens Pomatomus saltator Sphyraena viridensis Pagellus acame Helicolenus dactylopterus dactylopterus Cetrolabrus trutta Labrus bergylta Galeorhinus galeus Pontinus kuhlii Polyprion americanus Coryphaena hippurus Pseudocaranx dentex Epigonus telescopus Xiphias gladius Serranus cabrilla Serranus atricauda Pagellus bogaraveo Beryx decadactylus Phycis blennoides Seriola spp. Loligo forbesi Mora moro Epinephelus guaza Pagrus pagrus Promethichthys prometeus Lepidopus caudatus Aphanopus carbo Zeus faber, Zenopsis conchifer Balistes carolinensis Molva macrophthalma Raja clavata Scorpaena scrofa Conger conger Mullus surmelutus Diplodus sargus Sarda sarda Sparisoma cretense c) Pienet pelagiset lajit ja pohjakalalajit Scomber japonicus Trachurus picturatus Sardina pilchardus Chaceon affinis Aphanopus carbo LIITE II Madeira a) Tonnikala Thunnus alalunga Thunnus albacares Thunnus Thynnus Thunnus obesus Katsuwonus pelamis b) Mustahuotrakala Aphanopus carbo c) Vesiviljelytuotteet Sparus aurata LIITE III Kanariansaaret a) Tonnikala Thunnus alalunga Thunnus albacares Thunnus thynnus thynnus Thunnus obesus b) Boniitti Katsuwonus pelamis c) Sardiini Sardina pilchardus d) Makrilli Scomber spp. e) Pääjalkaisista ja pohjakalalajeista saadut tuotteet Dentex dentex Dentex gibbosus Dentex macrophatalmus Diplodus sargus Diplodus cervinus Lithognathus mormyrus Pagellus acarne Pagellus bogaraveo Pagellus erythrinus Sparus aurata Sparus caeruleostictus Sparus auriga Sparus pagrus Spondyliosoma cantharus Merluccius merluccius Phycis phycis Lepidorhombus boscii Lophius piscatorius Dicologlossa cuneata Solea vulgaris Seppia Officinalis Loligo vulgaris Octopus vulgaris Todarodes sagittatus f) Vesiviljelytuotteet Sparus aurata Dicentrarchus labrax LIITE IV Guyana a) Katkaravut Penaeus subtilis Penaeus brasiliensis Plesiopenaeus edwardsianus Solenocra acuminata Xipheopenaeus kroyeri b) Tuorekala-aluksen pyytämä tuoretuotteiden markkinoille tarkoitettu kala, pakastettu ja jäädytetty Cynoscion acoupa Cynoscion virescens Cynoscion steindachneri Macrodon ancylodon Lobotes surinamensis Centropomus undecimalis Arius parkeri Arius proops Sphyrnidae Carcharhinidae Trachynotus cayennensis Oligoplites saliens Scomberomorus maculatus c) Katkarapu Macrobrachium rosenbergii LIITE V Réunion a) Miekkakala Xiphias gladius b) Tonnikala Thunnus albacares Thunnus alalunga Thunnus obesus c) Marliini Makaira mazara Makaira indica Tetrapterus audax d) Hai Carcharinus longimanus Isurus oxyrinchus e) Dolfiini Coryphaena hippurus SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Yhteinen kalastuspolitiikka Toimet: 5. Kalatalouden markkinat Toimenpiteen nimi: syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettava kalastusohjelma 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT B1-3240 Syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettava kalastusohjelma 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): miljoonaa euroa maksusitoumus määrärahoina 59 981 648 euroa (14 995 412 euroa vuodessa neljän vuoden ajan) Komissio ehdottaa järjestelmää ilman aikarajoitusta edellä mainitulla vuosittaisella määrällä. Yleensä neuvosto vahvistaa soveltamisajaksi neljä vuotta. 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: Vuosi 2003 ja sitä seuraavat vuodet (ks. kohta 2.1) 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. 6.1.2 kohta) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt.7.2 ja 7.3 kohta) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa * Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin * Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: - Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Azorien, Madeiran, Kanariansaarten sekä Ranskan departementtien Guyanan ja Réunionin tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä alueiden syrjäisestä sijainnista aiheutuvien lisäkustannusten tasoitusjärjestelmän käyttöön ottamisesta annettu neuvoston asetus (EY) N:o XXX/2003 (Uusi asetus, jota sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003) 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve [18] [18] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. 5.1.1 Tavoitteet Yhteisön syrjäisimpien alueiden sosioekonominen kehitys laahaa jäljessä. Sen vuoksi yhteisön toimielimet myöntävät tukea näiden alueiden kehityksen edistämiseen sekä niiden sisämarkkinoihin liittymisen tasoittamiseksi. Näiden olosuhteiden vuoksi yhteisö on jo joitakin vuosia sitten päättänyt tukea näiden alueiden tuottajia eräiden kalastusalan tuotteiden kaupan pitämisen osalta. Ohjelman tavoitteena on korvata tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevista erityisolosuhteista sekä syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvista pysyvistä rajoituksista aiheutuvia lisäkustannuksia, jotka rasittavat näiden alueiden kalastustuotteita, joista merkittävä osa viedään muualle. Jotta kyseiset kalastusalan toimijat voitaisiin saattaa tasa-arvoiseen asemaan Manner-Euroopan toimijoiden kanssa, on tarpeen korvata nämä syrjäisestä sijainnista aiheutuvat lisäkustannukset. Kalatalousala on näillä alueilla erityisen tärkeä niin sosiaaliselta kuin taloudelliseltakin kannalta, eikä sille juuri ole vaihtoehtoja. Niinpä joidenkin yhteisöjen koko olemassaolo riippuu täysin siitä. Tämä toimenpide, joka on yhteisön syrjäisimpiä alueita koskevan politiikan mukainen, parantaa alan tilannetta korvaamalla paikallisen kalatalousalan eristyneisyyden haittavaikutuksia. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Tämän ehdotuksen tarkoituksena on jatkaa jo useita vuosia käytössä ollutta järjestelmää. Järjestelmän soveltamisesta saadut kokemukset ovat osoittaneet sen vastanneen täysin sille asetettuja odotuksia. Tavoitteena on ollut vahvistaa oikeudellinen kehys, jonka avulla kyseessä oleville taloudellisille toimijoille voidaan taata toiminnan turvaamiseksi vakaa viitekehys riittävän pitkällä aikavälillä. Toisaalta tavoitteena on myös ollut korvata kyseessä olevien alueiden luonteesta (syrjäinen sijainti, eristyneisyys, paikallisten markkinoiden kapeus, riippuvuus muutamista harvoista tuotteista ja useimmissa tapauksissa saaristoluonne) aiheutuvat väistämättömät vaikeudet. Ehdotuksen oikeusperustassa (EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta) tunnustetaan sitä paitsi nimenomaisesti nämä tekijät. Tällaisessa tilanteessa kumppanuusperiaatteen soveltaminen, joka on osoittautunut perustavanlaatuiseksi tekijäksi yhteisön syrjäisimpiä alueita koskevissa toimissa, on antanut vuosien kuluessa mahdollisuuden löytää ne alueet, joilla tukitoimet ovat perusteltuja. Ne liittyvät kyseessä oleviin aloihin (tuotanto, jalostus ja myynti paikallisten markkinoiden ulkopuolelle), tuensaajiin (kalastus-, jalostus- ja myyntialojen toimijat), lisäkustannusten määriin ja modulaatiomekanismiin (kullekin alueelle myönnetyn tuen puitteissa tapahtuva tukimäärien ja kalalajien vaihtelu, joka auttaa sopeuttamaan toimet kalavarojen ja markkinatilanteen mukaisiksi). Todettakoon, että järjestelmä, jonka soveltamista on jatkettu jo useampaan otteeseen, on mukautunut joustavasti alalla tapahtuneen kehityksen mukanaan tuomiin muutoksiin. Oikeudellista kehystä on näin muutettu asteittain kulloistakin jatkokautta valmisteltaessa vallinneiden olosuhteiden huomioon ottamiseksi. Tähän joustavuuteen vaikuttaneet tekijät liittyvät alan kehitykseen (uudet hyödynnettävät lajit, tuotteiden esittämismuodon muutokset) tai tilanteisiin, jotka yhteisön lainlaatijan on otettava huomioon voidakseen mukauttaa järjestelmää kyseisille toimijoille haitallisia tosiseikkoja vastaavaksi (muutokset tiettyjen lajien käyttäytymisessä, pääsyn estyminen joidenkin kolmansien maiden vesille yhteisön ja näiden maiden välisten kalastussopimusten jatkamatta jättämisestä johtuen, joidenkin kolmansien maiden käyttämien pyydysten vaikutus eräiden kalalajien vaelluskäyttäytymiseen, muiden kuin yhteisön kalastusalusten harjoittama laiton kalastus jne.). Komissio on tilannut ulkopuoliselta konsultilta tutkimuksen järjestelmän piiriin kuuluvien taloudellisten toimijoiden toimintaolosuhteista tässä ehdotuksessa tarkoitetuilla alueilla (Azorit, Madeira, Kanariansaaret, Guyana ja Réunion). Vuoden 2001 kuluessa toteutetusta ja tammikuussa 2002 esitellystä tutkimuksesta käy ilmi, että kyseessä oleville toimijoille on aiheutunut lisäkustannuksia tähän asti järjestelmän piiriin kuuluneiden tai taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta katsottuna merkittävästi myyntiään kasvattaneiden tuotteiden kaupan pitämisestä. Konsultti oli yhteydessä alan avaintoimijoihin, selvitti yksityiskohtaisesti lisäkustannukset ja teki vertailuja mainittujen alueiden ja Manner-Euroopan toimijoiden tuotanto- ja kaupanpitämiskustannusten välillä. Malli annettiin alan toimijoiden arvioitavaksi, ja he hyväksyivät sen. Tutkimuksen tulokset ovat yhdenmukaiset niiden lukujen kanssa, jotka kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat tarkastaneet ja hyväksyneet sekä toimittaneet virallisesti komissiolle ehdotuksen valmistelutyön yhteydessä. Todettakoon kuitenkin, että komission oli ehdotusta laatiessaan otettava huomioon vahvistettu talousarvion enimmäismäärä. Niinpä se onkin pitäytynyt tiukasti tässä enimmäismäärässä. Ehdotus noudattaa tarkastettuja ja hyväksyttyjä lukuja ja budjettivallan käyttäjän säätämää kokonaismäärää. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Ehdotuksen asiaa koskevan säännöksen mukaisesti komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle joka neljäs vuosi ja ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 2007 kertomuksen järjestelmän täytäntöönpanosta sekä tarvittaessa ehdotuksia toimenpiteiksi, jotka osoittautuvat tarpeellisiksi asetetun tavoitteen, kalastustuotteiden kaupan pitämisestä aiheutuvien todennettujen lisäkustannusten korvaaminen, saavuttamiseksi. Kertomuksen on sisällettävä tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida järjestelmän täytäntöönpanoa sekä järjestelmään sisältyvien toimenpiteiden soveltamista seurattaessa ilmeneviä mahdollisia muutostarpeita. Komissiolle toimitettavien mahdollisten mukauttamispyyntöjen avulla (ks. ehdotuksen 8 artiklan) voidaan erityisesti ottaa huomioon järjestelmän ensimmäisen soveltamiskauden aikana esiintynyt vaihtelu ja esittää tarpeellisiksi osoittautuneita mukautuksia järjestelmän jatkamista koskevassa ehdotuksessa. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Syrjäiseen sijaintiin liittyvien lisäkustannusten korvausjärjestelmän muodostaa kiinteä korvaus tonnilta vuosittaiseen enimmäismäärään saakka. Edunsaajina ovat tuottajat sekä jalostusalan ja kaupan pitämisen alan toimijat, joille aiheutuu lisäkustannuksia tuotteiden kaupan pitämisessä. Tuotteet, lisäkustannukset tonnilta ja vuosittaiset määrät ovat seuraavat: a) Tonnikala, 177 euroa, 10 000 tonnia (Azorit) b) Tuoreina kaupan pidettävät lajit, 455 euroa, 2 000 tonnia (Azorit) c) Pienet pelagiset lajit ja pohjakalalajit, 148 euroa, 1 554 tonnia (Azorit) d) Tonnikala, 230 euroa, 4 000 tonnia (Madeira) e) Mustahuotrakala, 250 euroa, 1 600 tonnia (Madeira) f) Vesiviljelytuotteet, 1 080 euroa, 50 tonnia (Madeira) g) Ilmateitse kaupan pidettävä tonnikala, 950 euroa, 1 619 tonnia (Kanariansaaret) h) Meriteitse kaupan pidettävä pakkaamaton tonnikala, 500 euroa, 453 tonnia (Kanariansaaret) i) Meriteitse kaupan pidettävä pakattu boniitti, 250 euroa, 453 tonnia (Kanariansaaret) j) Meriteitse kaupan pidettävä pakkaamaton boniitti, 220 euroa, 712 tonnia (Kanariansaaret) k) Sardiini ja makrilli, 240 euroa, 347 tonnia (Kanariansaaret) k) Pääjalkaisista ja pohjakalalajeista saadut tuotteet, 268 euroa, 8 292 tonnia (Kanariansaaret) m) Vesiviljelytuotteet, 1 300 euroa, 1 157 tonnia (Kanariansaaret) n) Katkaravut, 788 euroa, 4 200 tonnia (Guyana) o) Tuorekala-aluksen pyytämä tuoretuotteiden markkinoille tarkoitettu kala, 933 euroa, 325 tonnia (Guyana) p) Tuorekala-aluksen pyytämä pakastettu kala, 282 euroa, 450 tonnia (Guyana) q) Tuorekala-aluksen pyytämä jäädytetty kala, 282 euroa, 800 tonnia (Guyana) r) Katkaravut, 463 euroa, 23 tonnia (Guyana) s) Koristekala, 0,027 euroa kappaleelta, 1 miljoona kappaletta (Guyana) t) Miekkakala, 395 euroa, 1 424 tonnia (Réunion) u) Tonnikala, 395 euroa, 657 tonnia (Réunion) v) Marliini, 395 euroa, 44 tonnia (Réunion) w) Hai, 395 euroa, 44 tonnia (Réunion) x) Dolfiini, 395 euroa, 17 tonnia (Réunion). 5.3 Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt Järjestelmän panevat täytäntöön kansalliset ja alueelliset viranomaiset järjestelmän käyttöön ottamisesta annetun neuvoston asetuksen ja sen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen mukaisesti. Lisäksi kansalliset viranomaiset toteuttavat sisäisiä toimenpiteitä yhteisön lainsäädännössä säädettyjen korvausten edunsaajille jakamista koskevien järjestelmien ja perusteiden säätämiseksi. Koska kyseessä on EMOTR:n tukiosastosta rahoitettava järjestelmä, jäsenvaltiot suorittavat maksut ja saavat korvauksen jälkikäteen. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki MSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [19] [19] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. MSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> Laskutapa on tarvittaessa selitettävä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. >TAULUKON PAIKKA> 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Komission asetuksessa säädettävien soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, kuten aina ennenkin tähän asti, jäsenvaltiot antavat järjestelmän täytäntöönpanoedellytysten noudattamiseksi ja erityisesti toimien säännönmukaisuuden varmistamiseksi tarvittavat säännökset. Ne sitoutuvat estämään sääntöjenvastaisuudet ja toteuttamaan niihin kohdistuvia seuraamuksia, perimään takaisin aiheettomasti maksetut summat, toimittamaan komission käyttöön kaikki tarvittavat tiedot ja helpottamaan tarkastuksia. Komissiolle on toimitettava kertomus järjestelmästä tuetuista tuotetuista ja kaupan pidetyistä määristä ja niiden arvosta. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle joka neljäs vuosi kertomuksen järjestelmän täytäntöönpanosta sekä tarvittaessa ehdotuksia toimenpiteiksi, jotka osoittautuvat tarpeellisiksi asetetun tavoitteen, tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisestä aiheutuvien todennettujen lisäkustannusten korvaaminen, saavuttamiseksi. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Tarkastukset paikalla ja EMOTR:n tukiosaston valvontajärjestelmä