12)

korvataan 21 artikla seuraavasti: ”21 artikla Riskirahoitustuki 1. Riskirahoitustukiohjelmat pk-yritysten hyväksi ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava riskirahoitustoimenpide joko suoraan tai toimeksisaaneen yhteisön välityksellä yhden tai useamman rahoituksen välittäjän kautta. Jäsenvaltioiden tai toimeksisaaneen yhteisön on tarjottava rahoituksen välittäjille julkinen rahoitusosuus jäljempänä olevien 9–13 kohdan mukaisesti, ja rahoituksen välittäjien on tehtävä riskirahoitussijoituksia tukikelpoisiin yrityksiin. Jäsenvaltiot tai toimeksisaaneet yhteisöt eivät saa sijoittaa suoraan tukikelpoisiin yrityksiin ilman rahoituksen välittäjän osallistumista. 3. Tukikelpoisia yrityksiä ovat yritykset, jotka ovat ensimmäisen riskirahoitustoimenpiteen myöntämisajankohtana julkisesti noteeraamattomia ja jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista edellytyksistä: a) ne eivät ole harjoittaneet toimintaa millään markkinoilla; b) ne ovat toimineet markkinoilla alle kymmenen vuoden ajan yhtiörekisteriin kirjautumisensa jälkeen ja/tai innovatiivisten yritysten tapauksessa seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla. Sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, jotka ovat ottaneet hoitaakseen toisen yrityksen toiminnan tai jotka on perustettu sulautumisen kautta, tukikelpoisuusaika sisältää myös kyseisen yrityksen tai sulautuneiden yhtiöiden toiminnan. Sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joiden ei tarvitse kirjautua yhtiörekisteriin, tukikelpoisuusajan katsotaan alkavan joko ajankohdasta, jolloin yritys aloittaa taloudellisen toiminnan, tai ajankohdasta, jolloin se on velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi. c) niiden tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uutta taloudellista toimintaa varten laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana. Investointeja, joilla pyritään parantamaan merkittävästi toiminnan ympäristötehokkuutta 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sekä muita asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä ympäristön kannalta kestäviä sijoituksia pidetään uutena taloudellisena toimintana, jos niiden alkuperäiset rahoitusvaatimukset ovat yli [30 prosenttia] viiden edellisen vuoden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta. 4. Riskirahoitussijoituksella voidaan kattaa myös lisäsijoituksia tukikelpoisiin yrityksiin, myös 3 kohdan b alakohdassa mainitun tukikelpoisuusajan jälkeen, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät: a) 8 kohdassa tarkoitettua riskirahoituksen kokonaismäärää ei ylitetä; b) alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan on sisältynyt mahdollisuus lisäsijoituksiin; c) lisäsijoituksen saava yritys ei ole muuttunut muun yrityksen kuin toimenpiteen nojalla riskirahoitusta tarjoavan rahoituksen välittäjän tai riippumattoman yksityisen sijoittajan sidosyritykseksi liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jollei uusi yhteisö ole pk-yritys. 5. Tukikelpoisiin yrityksiin tehtävät riskirahoitussijoitukset voivat olla oman pääoman ehtoisia tai luonteisia sijoituksia, lainoja, takauksia tai niiden yhdistelmiä. 6. Jos tarjotaan takaus, se saa olla enintään 80 prosenttia perusteena olevasta lainasta. 7. Kun riskirahoitussijoitukset tehdään oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tukikelpoisiin yrityksiin, riskirahoitustoimenpide voi kattaa jälkirahoituksen vain siinä tapauksessa, että jälkirahoitukseen yhdistetään uutta pääomaa, joka edustaa vähintään 50:tä prosenttia jokaisesta sijoituskierroksesta tukikelpoisiin yrityksiin. 8. Jäljellä olevan 5 kohdassa tarkoitetun riskirahoituksen kokonaismäärä voi olla enintään 15 miljoonaa euroa jonkin riskirahoitustoimenpiteen nojalla tukikelpoista yritystä kohden. Laskettaessa tämän riskirahoitussijoituksen enimmäismäärää on otettava huomioon seuraavat seikat: a) välineen nimellismäärä, kun on kyse lainoista ja vieraaksi pääomaksi luokitelluista oman pääoman luonteisista sijoituksista; b) perusteena olevan lainan nimellismäärä, kun on kyse takauksista. 9. Rahoituksen välittäjille tarjottava julkinen rahoitusosuus voi olla jokin seuraavista: a) oman pääoman ehtoinen tai luonteinen rahoitus, tai rahoitustuki riskirahoitussijoituksen tarjoamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille; b) lainat riskirahoitussijoituksen tarjoamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille; c) takaus riskirahoitussijoituksesta aiheutuvien tappioiden kattamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille. 10. Jäsenvaltion tai sen toimeksisaaneen yhteisön ja rahoituksen välittäjän välisten riskin- ja hyödynjakojärjestelyjen on oltava riittäviä ja niissä on noudatettava seuraavia vaatimuksia: a) muussa muodossa kuin takauksina myönnettävän riskirahoitustuen osalta on asetettava epäsymmetrinen voitonjako etusijalle tappioriskiltä suojautumiseen nähden; kun on kyse epäsymmetrisestä tappionjakojärjestelystä julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä, julkisen sijoittajan tappion ylärajaksi on asetettava 25 prosenttia riskirahoitussijoituksesta; b) takausten muodossa myönnettävän riskirahoitustuen osalta takausosuus on rajattava 80 prosenttiin ja jäsenvaltion kokonaistappioiden ylärajaksi on asetettava enintään 25 prosenttia takauksella suojattavasta salkusta. Ainoastaan takaukset, jotka kattavat takauksella suojattavasta salkusta odotetut tappiot, voidaan tarjota ilmaiseksi. Jos takaus kattaa myös odottamattomat tappiot, rahoituksen välittäjän on maksettava markkinaehtoinen takauspalkkio siitä takauksen osasta, joka kattaa odottamattomat tappiot. 11. Jos rahoituksen välittäjille tarjottava julkinen rahoitusosuus on 9 kohdan a alakohdassa tarkoitettu oman pääoman ehtoinen tai luonteinen sijoitus, enintään 30 prosenttia rahoituksen välittäjän yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista voidaan käyttää likviditeetinhallintatarkoituksiin. 12. Riskirahoitustoimenpiteillä, joilla on tarkoitus tarjota tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoituksia oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tai lainoina, rahoituksen välittäjille myönnettävällä julkisella rahoitusosuudella on hankittava lisärahoitusta riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta rahoituksen välittäjien tai tukikelpoisten yritysten tasolla siten, että yksityisen rahoituksen yhteenlaskettu osuus saavuttaa seuraavat vähimmäisarvot: a) 10 prosenttia 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista; b) 40 prosenttia 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista; c) 60 prosenttia 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista ja tukikelpoisiin yrityksiin 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen tehtäviä lisäriskirahoitussijoituksia varten. Sellaisten riippumattomien yksityisten sijoittajien tarjoamaa rahoitusta, jotka saavat 21 a artiklan mukaista riskirahoitustukea verokannustimina, ei oteta huomioon ensimmäisen alakohdan mukaisten yksityisen rahoituksen yhteenlaskettujen osuuksien saavuttamisessa. Ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa mainittuja yksityisen sektorin osuuksia alennetaan 20 prosenttiin b alakohdan mukaisesti ja 30 prosenttiin c alakohdan mukaisesti sellaisten investointien osalta, jotka on tehty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa soveltaen riskirahoitussijoituksen myöntämisajankohtana voimassa olevassa hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla. 13. Jos riskirahoitustoimenpide toteutetaan rahoituksen välittäjän kautta ja sen kohteena on tukikelpoisia yrityksiä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuilla eri kehitysasteilla, rahoituksen välittäjän on saavutettava yksityinen rahoitusosuus, joka vastaa vähintään kohteena olevassa salkussa olevien yksittäisten sijoitusten volyymiin perustuvaa painotettua keskiarvoa ja joka on seurausta vähimmäisrahoitusosuuksien soveltamisesta tällaisiin sijoituksiin 12 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ellei riippumattomien yksityisten sijoittajien edellytettyä osallistumista saavuteta tukikelpoisten yritysten tasolla. 14. Rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat on valittava avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä sovellettavan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Menettelyn on perustuttava objektiivisiin kriteereihin, jotka liittyvät kokemukseen, asiantuntemukseen sekä operatiiviseen ja taloudelliseen kapasiteettiin, ja siinä on noudatettava seuraavia edellytyksiä: a) siinä on varmistettava, että hyväksytyt rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat ovat sijoittautuneet sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; b) siinä ei saa syrjiä rahoituksen välittäjiä ja rahastonhoitajia missä tahansa jäsenvaltiossa sijaitsevan toimipaikan tai perustamispaikan perusteella; c) siinä voidaan edellyttää, että hyväksytyt rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat täyttävät ennalta määritellyt kriteerit, jotka ovat sijoitusten luonteen perusteella objektiivisesti perusteltuja; d) siinä pyritään ottamaan käyttöön asianmukaiset riskin- ja hyödynjakojärjestelyt 10 kohdassa kuvatulla tavalla. 15. Riskirahoitustoimenpiteillä on varmistettava, että julkisen rahoitusosuuden saavat rahoituksen välittäjät tekevät tuotto-odotuksiin perustuvia päätöksiä tarjotessaan tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoitusta. Tämä velvoite täyttyy, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät: a) jäsenvaltion tai yhteisön, jonka tehtäväksi toimenpiteen toteuttaminen on annettu, on käytettävä due diligence -prosessia, jolla varmistetaan liiketaloudellisesti järkevä sijoitusstrategia riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien asianmukaiset riskienhajautusperiaatteet, joilla pyritään taloudelliseen kannattavuuteen ja tehokkuuteen sijoitussalkun koon ja maantieteellisen kattavuuden suhteen; b) tukikelpoisille yrityksille tarjottavan riskirahoitusinvestoinnin on perustuttava toteuttamiskelpoiseen liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa elinkelpoisuutta arvioidaan ennakolta; c) kutakin oman pääoman ehtoista ja luonteista sijoitusta varten on laadittava selkeä ja realistinen irtautumisstrategia. 16. Rahoituksen välittäjiä on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus täyttyy, kun rahoituksen välittäjä ja, riippuen riskirahoitustoimenpiteen muodosta, rahastonhoitaja täyttävät seuraavat edellytykset: a) niiden on oltava lain tai sopimuksen mukaisesti velvoitettuja toimimaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti ja ammattimaiselta rahastonhoitajalta edellytetyllä huolellisuudella sekä vilpittömässä mielessä ja välttämään eturistiriitoja; viranomaisvalvontaa sovelletaan; b) niiden palkkion on vastattava markkinakäytäntöä. Tämän vaatimuksen oletetaan täyttyvän, jos ne valitaan avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä 14 kohdan mukaisesti; c) niiden saaman palkkion on määräydyttävä tuloksen perusteella tai niiden on jaettava osa sijoitusriskistä yhteissijoittamalla omia varojaan, jotta taataan, että niiden edut vastaavat pysyvästi jäsenvaltion tai sen toimeksisaaneen yhteisön etuja; d) niiden on vahvistettava sijoitusstrategia, perusteet ja suunniteltu aikataulu sijoittamiselle; e) sijoittajien on voitava olla edustettuina sijoitusrahaston hallintoelimissä, kuten hallintoneuvostossa tai neuvoa-antavissa elimissä. 17. Riskirahoitustoimenpiteessä, jossa riskirahoitussijoitus tarjotaan tukikelpoisille yrityksille takauksina, lainoina tai oman pääoman luonteisina vieraaksi pääomaksi luokiteltuina sijoituksina, rahoituksen välittäjän on tehtävä tukikelpoisiin yrityksiin riskirahoitussijoituksia, joita ei olisi toteutettu tai jotka olisi toteutettu rajoitetusti tai eri tavalla ilman tukea. Rahoituksen välittäjän on pystyttävä osoittamaan, että sillä on käytössä menetelmä, joka varmistaa, että kaikki edut siirretään mahdollisimman suuressa määrin lopullisille tuensaajille suurempina rahoitusmäärinä, riskialttiimpina salkkuina, pienempinä vakuusvaatimuksina, pienempinä takauspalkkioina tai alhaisempina korkoina. 18. Riskirahoitustoimenpiteet, joilla tarjotaan riskirahoitussijoituksia pk-yrityksille, jotka eivät täytä 3 kohdan edellytyksiä, ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät: a) pk-yritysten tasolla tuki täyttää komission asetuksessa (EU) N:o 1407/2013 (*27), komission asetuksessa (EU) N:o 1408/2013 (*28) tai komission asetuksessa (EU) N:o 717/2014 (*29) säädetyt edellytykset sen mukaan, mitä niistä sovelletaan; b) kaikki tässä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät lukuun ottamatta 3, 4, 8, 12 ja 13 kohdassa säädettyjä edellytyksiä; c) riskirahoitustoimenpiteellä, jolla tarjotaan tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoituksia oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tai lainoina, on hankittava lisärahoitusta riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta rahoituksen välittäjien tai pk-yritysten tasolla siten, että yksityisen rahoituksen yhteenlaskettu osuus on vähintään 60 prosenttia pk-yrityksille tarjotusta riskirahoituksesta.” (*27) Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1)." (*28) Komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9)." (*29) Komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 45)."