Erityiskertomus nro 24/2012 ”Euroopan unionin solidaarisuusrahaston toiminta Abruzzossa vuonna 2009 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen: Toiminnan hyödyllisyys ja kulut”





SANASTO CASE : Lyhenne ilmaisulle "Complessi Antisismici Sostenibili Ecocompatibili", seismisesti eristetyt ja ympäristön kannalta kestävät asuinrakennukset. Italian valtioneuvosto ilmoitti CASE-hankeesta 23. huhtikuuta 2009. Huhtikuun 28. päivänä 2009 Italian hallitus antoi asetuksen (decreto-lei) n:o 39, joka tunnetaan nimellä "Decreto Abruzzo" ja jossa väestönsuojeluosastoa vaaditaan varmistamaan kestävään käyttöön tarkoitettujen CASE-asuntojen rakentaminen. Talot rakennetaan erityisille pylväille, jotka eristävät ne horisontaalisista maanjäristysliikkeistä. Lisäksi rakennukset ovat energiatehokkaita ja niissä on uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviä järjestelmiä, kuten aurinkopaneelit ja aurinkoenergialla toimivat vedenlämmityslaitteet. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto : Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin 11 päivänä marraskuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2012/2002. Sen avulla reagoidaan suuriin luonnonkatastrofeihin ja autetaan katastrofeista kärsineitä Euroopan alueita eurooppalaisen solidaarisuuden nimissä. Solidaarisuusrahastoa on käytetty monien erilaisten katastrofien yhteydessä (tulvat, metsäpalot, maanjäristykset, myrskyt ja kuivuusongelmat). Solidaarisuusrahaston toimenpiteet voidaan käynnistää vasta, kun kansallisen katastrofin aiheuttamat vahingot ovat arvoltaan yli kolme miljardia euroa (vuoden 2002 hintoina) tai yli 0,6 prosenttia bruttokansantulosta. Rahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Marraskuuhun 2011 mennessä rahastosta on myönnetty apua lähes 2,5 miljardia euroa. (ks. liite I). +++++ TIFF +++++ L’Aquila : Abruzzon alueen pääkaupunki, jonka virallinen väkiluku oli 73150 vuonna 2009. Kaupungissa oli lisäksi päivittäin ihmisiä opiskelu-, palvelutoiminta-, työskentely- ja matkailutarkoituksissa, joten väestön määrä kasvoi päiväsaikaan 100000 henkeen. L’Aquila sijaitsee 721 metrin korkeudessa neljän yli 2000 metrin korkuisen vuoren ympäröimänä. Ilmasto on viileä verrattuna Keski-Italian useimpien muiden alueiden ilmastoon. KAAVIO 1 – L’AQUILAN MAANTIETEELLINEN SIJAINTI Lähde: Eurostat. MAP : Lyhenne ilmaisulle "Moduli Abitativi Provvisori", tilapäiset majoitusparakit. MUSP : Lyhenne ilmaisulle "Moduli ad Uso Scolastico Provvisori", tilapäiset koulukäyttöön tarkoitetut parakit. Nämä parakit korvaavat maanjäristyksen tuhoamat koulut tilapäisesti. Täytäntöönpanosopimus : Komission ja väestönsuojeluosaston välillä 11. marraskuuta 2009 tehty sopimus n:o C(2009) 9138, jossa määrätään avustuksen määrä ja toimenpiteet, jotka EU:n solidaarisuusrahasto rahoittaa Abruzzon maanjäristyksen seurauksena. Väestönsuojeluosasto : Italian väestönsuojelu on integroitu järjestelmä, joka mahdollistaa kaikkien valtion ja yksityisten resurssien koordinoidun käytön. Väestönsuojeluosasto (Dipartimento della protezione civile) on pääministerin kansliaan kuuluva osasto, johon kuuluu lakisääteisesti joukko viranomaisia, hallintoelimiä sekä muita yksityisiä ja julkisia elimiä (esimerkiksi armeija, laivasto, ilmavoimat, useita ministeriöitä ja aluehallintoja) sekä tutkimustoimintaa harjoittavia akateemisen yhteisön jäseniä. Vuoden 2012 talousarvio on 1,67 miljardia euroa, joista 72 prosenttia kattaa aiempien vuosien katastrofeihin liittyviä lainoja, 21 prosenttia lakisääteisiä toimia ja 7 prosenttia osaston sisäisiä kuluja, muun muassa lentokalustosta aiheutuvat kulut. TIIVISTELMÄ I. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita sekä EU-jäsenyysneuvotteluita parhaillaan käyviä maita reagoimaan suuriin luonnonkatastrofeihin ja antaa täydentävää rahoitusta näiden valtioiden julkisiin menoihin hätätoimia varten. Rahoitettaviin toimiin kuuluu perusrakenteiden ja palvelujen toiminnan välitön uudelleenkäynnistäminen energia-, vesi- ja jätevesihuollon, liikenteen, televiestinnän, terveydenhuollon ja opetuksen alalla sekä väestön välittömästi tarvitsemien pelastuspalvelujen ja tilapäisen majoituksen järjestäminen. II. Huhtikuun 2009 alussa maanjäristys ravisutti Italiassa sijaitsevaa Abruzzon aluetta ja alueen pääkaupunkia L’Aquilaa aiheuttaen arviolta yli 10 miljardin euron välittömät vahingot. Marraskuussa 2009 Euroopan unioni osallistui solidaarisuusrahastonsa kautta puolella miljardilla eurolla Italian hätätoimien rahoittamiseen. Täytäntöönpanosopimuksen mukaan rahoitusosuus oli käytettävä i) ensimmäisiin hätätoimiin (oletettu EU:n solidaarisuusrahaston osuus 50 miljoonaa euroa), ii) MAP-hankkeeseen (tilapäiset majoitusparakit 7000 ihmiselle) ja MUSP-hankkeeseen (tilapäiset koulutilat 15000 koululaiselle) (oletettu EU:n solidaarisuusrahaston osuus 94 miljoonaa euroa) sekä iii) CASE-asuntohankkeeseen, joka koski 15000:ta ihmistä (oletettu EU:n solidaarisuusrahaston osuus 350 miljoonaa euroa). III. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin, i) olivatko täytäntöönpanosopimukseen perustuvat menot EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisia ii) oliko CASE-hanke onnistuneesti suunniteltu ja pantiinko se nopeasti täytäntöön ja iii) pantiinko CASE-hanke täytäntöön riittävän taloudellisesti. IV. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että rahoitetut hankkeet olivat CASE-hanketta lukuun ottamatta tukikelpoisia EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen perusteella. Hankkeet oli kaikki toteutettu täytäntöönpanosopimuksen mukaisesti, ja ne vastasivat maanjäristyksestä kärsineen väestön moniin välittömiin tarpeisiin. Italian viranomaisten valitsema strategia rakentaa CASE-asuntoja oli hyvin ymmärrettävä, mutta hankeen avulla ei onnistuttu majoittamaan kaikkea siirtymään joutunutta väestöä ennen talven tuloa. CASE-asunnot osoittautuivat tarpeettoman kalliiksi, ja niihin saatiin majoitettua liian vähän ihmisiä. Lisäksi sekä hankkeen suunnittelu että taloudellisuuden varmistaminen täytäntöönpanovaiheessa oli puutteellista. V. Jotta Abruzzon kokemuksesta voitaisiin oppia ja hätä-tilannetta ja sen vaikutuksia tarkastella asianmukaisesti, tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio i) harkitsee EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen muuttamista viimeaikaisten hätätilanne-strategioiden valossa, ii) kannustaa jäsenvaltioita parantamaan hätätilannevalmiuttaan ja varmistamaan näin nopean ja kustannusvaikuttavan avun toimittamisen sekä iii) edistää asianmukaisella tavalla ta-loudellisuuden huomioonottamista hätähankkeiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. JOHDANTO 1. Italiassa sijaitsevaa Abruzzon aluetta koetteli 6. huhtikuuta 2009 maanjäristys, joka oli voimakkuudeltaan 6,3 magnitudia. Maanjäristys vaurioitti pahoin perusrakenteita ja aiheutti vakavaa haittaa väestölle. Maanjäristysalueeseen kuuluivat koko L’Aquilan maakunta, valtaosa Abruzzon alueesta sekä osa naapurialueista. Voimakkaan maanjäristyksen keskus oli alueen pääkaupungissa L’Aquilassa, jossa erityisesti kaupungin historiallinen keskusta kärsi pahoista vaurioista. +++++ TIFF +++++ © Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 2. Maanjäristyksestä joutui kärsimään kaiken kaikkiaan noin 300000 asukasta, joista yli 300 sai surmansa ja 1500 loukkaantui. Tuhannet menettivät kotinsa ja/tai yrityksensä, ja 67500 ihmistä sijoitettiin telttaleireihin, hotelleihin ja yksityisasuntoihin. Huomattavaa osaa maanjäristyksen jälkeen tarkastetuista rakennuksista pidettiin kokonaisuudessaan vaarallisina [1] (ks. taulukko 1). 3. EU:n solidaarisuusrahastolle esitetyn apuhakemuksen mukaan välittömien vahinkojen kokonaismääräksi arvioitiin yli 10 miljardia euroa, joka vastasi 0,67 prosenttia Italian bruttokansantulosta. Määrä oli yli kolme kertaa suurempi kuin se 3 miljardin euron määrä, jonka ylityttyä EU:n solidaarisuusrahaston toimenpiteet voidaan käynnistää [2]. Italian viranomaiset hakivat maanjäristykseen liittyvää rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastolle osoitettaville hakemuksille annetun 10 viikon määräajan kuluessa. Komissio teki 8. kesäkuuta 2009 päätöksen, jossa se ehdotti, että Euroopan unionin budjettivallan käyttäjät neuvosto ja Euroopan parlamentti käynnistäisivät 494 miljoonan euron rahoitustuen [3]. 4. Komissio totesi 494 miljoonan euron rahoitustukea koskevassa pyynnössään, että Italian viranomaiset olivat arvioineet asetuksen (EY) N:o 2012/2002 [4] 3 artiklan 2 kohdan mukaan tukikelpoisista ensisijaisista hätätoimista aiheutuvien kulujen määräksi 2004 miljoonaa euroa: Tästä määrästä suurin osa tarvittiin pelastustoimiin ja erityisesti tilapäisasuntoihin. Komissio mainitsi lisäksi, että Italian viranomaiset olivat ilmoittaneet selvittävänsä, olisiko osa hätätoimien lisäksi toteutettavasta jälleenrakennustyöstä mahdollista rahoittaa sopivien rakennerahastosta yhteisrahoitettavien toimenpideohjelmien kautta [5]. TAULUKKO 1 MAANJÄRISTYKSEN RAKENNUKSILLE AIHEUTTAMAT VAHINGOT Lähde: Väestönsuojeluosasto. Tarkastuksen tulos | Yksityiset rakennukset | Julkiset rakennukset | Kulttuuriperintö | Turvallisia (A) | 52,0 % | 53,6 % | 24,1 % | Osittain tai tilapäisesti vaarallisia (B, C) | 15,9 % | 25,2 % | 22,2 % | Kokonaisuudessaan vaarallisia (E) tai vaarallisia ulkoisten riskien vuoksi (F) | 32,1 % | 21,2 % | 53,7 % | Tarkastettujen rakennusten lukumäärä | 71302 | 2219 | 1800 | 5. Täytäntöönpanosopimus [6] tehtiin 11. marraskuuta 2009, ja avustus maksettiin 30. marraskuuta 2009 [7]. 6. Täytäntöönpanosopimuksen mukaan 494 miljoonan euron avustus (ks. taulukko 2) oli tarkoitettu käytettäväksi - ensimmäisiin hätätoimiin; väestölle heti alussa annettavan avun kulut olivat yhteensä 653 miljoonaa euroa [8], josta EU:n solidaarisuusrahaston arvioitiin rahoittavan noin 50 miljoonaa euroa - MAP-hankkeeseen (pienten tilapäisten asuntojen järjestäminen 7000 henkilölle) ja MUSP-hankkeeseen (tilapäisten koulujen järjestäminen osalle maanjäristysalueen yli 15000 koululaisesta); MAP- ja MUSP-hankkeiden kokonaiskulut olivat 321 miljoonaa euroa [9], josta EU:n solidaarisuusrahaston arvioitiin rahoittavan noin 94 miljoonaa euroa - CASE-asuntohankkeeseen, jolla järjestettiin tilapäinen asunto vähintään 15000:lle L’Aquilan asukkaalle; hankkeen kokonaiskulut olivat 810 miljoonaa euroa [10], josta EU:n solidaarisuusrahaston arvioitiin rahoittavan noin 350 miljoonaa euroa. TAULUKKO 2 EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTOSTA RAHOITETTAVAT TOIMET (MILJOONAA EUROA) Lähde: EU:n solidaarisuusrahasto, täytäntöönpanosopimus. | Kansallinen talousarvio | Solidaarisuusrahasto | Yhteensä | Ensimmäiset hätätoimet | 603 | 50 | 653 | MAP- ja MUSP-hankkeet | 227 | 94 | 321 | CASE-hanke | 460 | 350 | 810 | | 1290 | 494 | 1784 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 7. Tarkastuksessa haettiin vastausta seuraaviin kolmeen kysymykseen: 1) Olivatko täytäntöönpanosopimuksessa määrätyt toimet EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisia? 2) Oliko CASE-hanke suunnittelultaan ja rakenteeltaan onnistunut? 3) Kiinnitettiinkö CASE-hankkeen täytäntöönpanossa riittävästi huomiota taloudellisuuteen? 8. Tarkastuskysymykset 2 ja 3 koskivat CASE-hanketta, johon käytettiin suurin osa EU:n solidaarisuusrahaston avustuksesta (ks. kohta 6). Tarkastus toimitettiin marraskuun 2011 ja helmikuun 2012 välisenä aikana, ja sen yhteydessä tarkastettiin viidestä hankintamenettelystä ja 12 sopimuksesta koostuva otos (sopimukset koskivat rakennusten rakentamista sekä kalusteiden, betonin, pylväiden ja seismisten eristeiden toimittamista). Otos kattoi 35 prosenttia CASE-hankkeeseen osoitetusta määrästä (ks. liite II). Asiakirjatarkastuksia täydennettiin väestönsuojeluosastolla, hankkeiden toteutuspaikoilla ja maanjäristysalueella olevien sidosryhmien luona tehdyin haastatteluin ja havainnoin. HUOMAUTUKSET TÄYTÄNTÖÖNPANOSOPIMUS JA EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTOA KOSKEVA ASETUS EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTOA KOSKEVASSA ASETUKSESSA EI SÄÄDETÄ CASE-HANKKEEN KALTAISISTA RATKAISUISTA 9. EU:n solidaarisuusrahaston tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita ja EU-liittymisneuvotteluja parhaillaan käyviä maita reagoimaan suuriin luonnonkatastrofeihin ja antaa täydentävää rahoitusta näiden valtioiden julkisiin menoihin seuraavissa ensisijaisissa hätätoimissa [11]: - perusrakenteiden ja palvelujen toiminnan välitön uudelleenkäynnistäminen energia-, vesi- ja jätevesihuollon, liikenteen, televiestinnän, terveydenhuollon ja opetuksen alalla - väestön välittömästi tarvitsemista tilapäisistä majoitusjärjestelyistä ja pelastuspalveluiden rahoituksesta huolehtiminen - varojärjestelmän infrastruktuureiden turvallisuuden välitön varmistaminen ja kulttuuriperinnön välittömät suojelutoimenpiteet - tuhoja kärsineiden alueiden, luontoalueet mukaan lukien, välitön puhdistaminen. 10. Komissio on tulkinnut [12] edellä sanotun tarkoittavan, että hätätoimiin myönnettävä rahoitus ei saa ylittää välittömänä pidettyjä tarpeita (toiminnan uudelleenkäynnistäminen) eikä se pääsääntöisesti kata koko jälleenrakennustyötä. 11. Kaikki toimet pantiin täytäntöön täytäntöönpanosopimuksen mukaisesti. On kuitenkin aiheellista huomata, että EU:n solidaarisuusrahastoa koskevassa asetuksessa säädettiin ensimmäisten hätäaputoimien, väestön auttamisen sekä MAP- ja MUSP-hankkeiden kaltaisista toimenpiteistä, mutta ei CASE-hankkeen tyyppisistä toimista. VÄESTÖN AUTTAMISEKSI TOTEUTETTUJEN ENSIMMÄISTEN TOIMIEN TUKIKELPOISUUS 12. Maanjäristyksen jälkeen väestönsuojeluosasto antoi välitöntä hätäapua ja muuta apua noin 67000 henkilölle, jotka huhtikuun 2009 loppuun mennessä saatiin majoitettua hotelleihin ja yksityisasuntoihin (lähes 32000 henkeä) sekä telttaleireihin (yli 35000 henkeä). 13. Ensimmäisiin hätäaputoimiin ja väestön auttamiseen osoitetut rahaston varat käytettiin EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisesti, sillä kyse oli ensisijaisista hätäaputoimista, joilla annettiin hätäpalveluja katastrofista kärsineen väestön välittömiin tarpeisiin. MAP- JA MUSP-HANKKEIDEN TUKIKELPOISUUS 14. Täytäntöönpanosopimuksessa määrättiin 2300 tilapäisen asunnon (MAP) ja 34 tilapäisen koulun (MUSP) rakentamisesta. Lopullisen täytäntöönpanokertomuksen mukaan väestönsuojeluosasto rakensi 3313 MAP-asuntoa ja 33 tilapäistä koulua. Lisäksi korjattiin 59 vahingoittunutta koulua ja vahvistettiin niiden rakenteita. MUSP-hankkeen saavutukset olivat erityisen hyödyllisiä, sillä koulujen nopean rakentamisen ansiosta perheet, joissa oli koululaisia, pystyivät jäämään L’Aquilan alueelle. +++++ TIFF +++++ © Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 15. MAP- ja MUSP-hankkeet pantiin täytäntöön EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen säännösten mukaisesti. MAP-hankkeen avulla järjestettiin väestölle tilapäistä majoitusta ja MUSP-hankkeen avulla vastattiin tarpeeseen saada opetustilat nopeasti käyttökuntoon. CASE-HANKKEEN TUKIKELPOISUUS 16. Täytäntöönpanosopimuksessa määrättiin 160 tilapäisen asuinkerrostalon rakentamisesta [13]. Rakennukset käsittivät 4000–4500 huoneistoa, joihin voitiin majoittaa yli 15000 ihmistä. Kaiken kaikkiaan kerrostaloja rakennettiin alle vuodessa yhteensä 185 maanjäristyksen jälkeen. +++++ TIFF +++++ © Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 17. Vastoin EU:n solidaarisuusrahastoa koskevaa asetusta hankkeessa ei rakennettu tilapäisiä asuntoja vaan uusia pysyväksi tarkoitettuja rakennuksia, jotka sopivat asunnoiksi jälleenrakennusvuosien ajaksi. Tällä oli pysyvä vaikutus alueen maisemaan ja L’Aquilan kaupungin asuntokantaan. 18. Komissio ja Italian viranomaiset totesivat täytäntöönpanosopimuksessa, että rahoitus ei kata toimia, jotka ylittävät välittömät tarpeet (ks. kohta 10). CASE-asunnot on kuitenkin rakennettu hyvin energiatehokkaiksi ja niissä on seisminen eristys, joten ne ovat paljon paremmin varusteltuja kuin perinteiset tilapäiset talot tai useat aiemmin paikalla olleet rakennukset. 19. Kun kaikki CASE-asunnot olivat valmistuneet, väestönsuojeluosasto luovutti ne L’Aquilan kaupungille, joka vastaa nykyisin niiden hoidosta. Tulevaisuudessa kaupunki suunnittelee myyvänsä osan CASE-asunnoista vapailla markkinoilla [14]. Muita asuntoja aiotaan käyttää sosiaaliseen asuntotarjontaan sekä yliopisto- ja muiden opiskelijoiden vuokra-asunnoiksi. Näin ollen asuntojen odotetaan tuottavan tuloa. Toisin kuin rakennerahastoja koskevissa asetuksissa EU:n solidaarisuusrahastoa koskevassa asetuksessa ei ole säännöksiä tällaisesta mahdollisuudesta. Tämä viittaa siihen, että asetuksessa ei ole otettu huomioon mahdollisuutta rahoittaa kyseisenlaisia uusia pitkän aikavälin rakennushankkeita [15]. 20. EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaan rahaston tuki on tarkoitettu ainoastaan kaikkein kiireellisimpiin tarpeisiin, kun taas pitkän aikavälin jälleenrakennusta tuetaan muilla välineillä. CASE-hankkeen tarkoituksena oli järjestää pysyvät asuintilat, joten se ei ollut EU:n solidaarisuusrahaston tavoitteiden mukainen. CASE-HANKKEEN SUUNNITTELU JA TÄYTÄNTÖÖNPANO CASE-HANKKEEN TAUSTALLA OLEVA STRATEGIA OLI YMMÄRRETTÄVISSÄ, MUTTA… 21. Italian viranomaiset sovelsivat L’Aquilan kaupungin asukkaiden tilapäiseen majoitukseen erilaista strategiaa kuin aiempien katastrofien yhteydessä. Aiemmin strategia muodostui lyhytaikaisesta majoituksesta telttaleireissä, jonka jälkeen rakennettiin tilapäisiä asuntoja ja sen jälkeen uusia pysyviä rakennuksia. L’Aquilan maanjäristyksen jälkeen strategiana oli, että väestö majoitettiin tavallista pidemmäksi aikaa telttaleireihin; ja tällä välin rakennettiin nopeasti korkeatasoisia kerrostaloja. Italian viranomaiset pitivät toimintatapaa mahdollisena, koska maanjäristys tapahtui ennen kesää. Tavoitteena oli järjestää mahdollisuuksien mukaan ennen talvea väestölle täysin varusteltuja ja heti asumiskelpoisia huoneistoja – myös niille, jotka olivat menettäneet kaiken omaisuutensa maanjäristyksessä. Kaaviossa 2 esitetään Italian viranomaisten noudattama strategia. KAAVIO 2 PERINTEINEN JA CASE-STRATEGIA +++++ TIFF +++++ Lähde: Väestönsuojeluosasto. 22. Italian viranomaiset katsoivat, että CASE-strategian valinta oli perusteltua seuraavista syistä: a) vahingoittuneissa rakennuksissa asui suuri määrä ihmisiä, erityisesti L’Aquilan kaupungissa b) L’Aquila sijaitsee vuoristoisella alueella, joten ei ole helppoa löytää tarpeeksi maata, jolle voitaisiin rakentaa riittävä määrä yksikerroksisia taloja c) jälleenrakennuksen kaupungin historiallisessa keskustassa odotettiin kestävän kauan, joten majoitusta tarvittaisiin pitkäksi aikaa d) alueen ilmasto-olosuhteet vaihtelevat suuresti: talvet ovat hyvin kylmiä ja kesät hyvin kuumia. 23. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että CASE-hankkeessa ei noudatettu EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen säännöksiä, vaikka Italian viranomaiset pitivätkin valitsemaansa strategiaa perusteltuna. …TARPEIDEN ARVIOINTI OLI PUUTTEELLISTA JA… 24. Väestönsuojeluosasto arvioi rakennuksille aiheutuneet vahingot kansainvälisten asiantuntijoiden, muun muassa jäsenvaltioista tulevista asiantuntijoista koostuvan EU:n pelastuspalveluryhmän, avustamana pian maanjäristyksen jälkeen. Kuukausi maanjäristyksen jälkeen väestönsuojeluosasto totesi, että sen arvio vaarallisten rakennusten kokonaismäärästä oli luotettava [16]. 25. Paikallisviranomaisten rekisterit eivät soveltuneet siirtymään joutuneen väestön todellisten majoitustarpeiden arviointiin. CASE-hanke oli pantava täytäntöön nopeasti, joten hankintamenettelyt oli aloitettava ennen kuin kyseiset tiedot olivat käytettävissä. Todelliset majoitustarpeet määriteltiin lopulta elokuun 2009 alussa suoritetun väestönlaskennan perusteella, toisin sanoen neljä kuukautta maanjäristyksen jälkeen ja yli kaksi kuukautta CASE-asuntojen rakentamista koskevien sopimusten myöntämisen jälkeen. Laskennan avulla saatiin luotettavia tietoja väestön todellisista tarpeista, sillä se tuotti myös tietoa toiveista, joita ihmisillä oli tilapäisten majoitusjärjestelyjen suhteen [17]. Laskennan perusteella rakennettiin 19 kerrostaloa lisää [18]. 26. Siirtymään joutuneesta väestöstä ei ollut saatavilla tietoja oikea-aikaisesti, ja näin ollen vasta elokuussa 2009 suoritetun laskennan perusteella ilmeni, että asuntotarpeet ylittivät asuntojen suunnitellun määrän. Siksi asunnot oli jaettava tarpeiden mukaisessa järjestyksessä.Taulukossa 3 esitetään tilapäistä asuntoa hakeneiden perheiden määrä ja saatavilla olleiden CASE-asuntojen määrä. Tiedoista käy selville, että CASE-asuntoa ei riittänyt 4294:lle asuntoa hakeneelle perheelle eli noin 8800 ihmiselle. Vaikka CASE-kerrostalojen määrää lisättiin 150:stä 185:een, huhtikuussa 2012 vielä 11292 henkeä sai kuukausittaisen korvauksen vuokrakuluihin (korvaukset kuukausittain yhteensä yli 3 miljoonaa euroa). Lisäksi 162 henkilöä asui hotellissa ja 142 henkilöä veropoliisin Guardia di Finanzan kasarmeissa [19]. TAULUKKO 3 CASE-ASUNTOA HAKENEET JA NIIHIN SIJOITETUT PERHEET Lähde: Väestönsuojeluosasto. | Yhteensä | Hakeneet CASE-asuntoa | Saaneet CASE-asunnon | Arvioinnin kattamat perheet | 15752 | 8715 | 4421 | Yli 6 jäsentä | 69 | 49 | 26 | 6 jäsentä | 202 | 168 | 120 | 5 jäsentä | 708 | 536 | 408 | 4 jäsentä | 2407 | 1750 | 1309 | 3 jäsentä | 3046 | 1998 | 1486 | 2 jäsentä | 3883 | 2203 | 935 | 1 jäsen | 5437 | 2011 | 137 | …USEIMMAT ASUNNOISTA EIVÄT OLLEET KÄYTETTÄVISSÄ ENNEN TALVEA 27. Hankkeessa ei täysin saavutettu tavoitetta majoittaa ihmiset huoneistoihin ennen talven tuloa (ks. kohta 21). Ensimmäiset asunnot olivat kyllä valmiita syyskuun 2009 lopussa (alle kuusi kuukautta maanjäristyksestä) ja kerrostalot rakennettiin suunnitelman mukaan, mutta vain noin 6300 täytäntöönpanosopimuksessa tarkoitetuista 15000 ihmisestä pystyttiin sijoittamaan asuntoihin ennen marraskuun loppua. Viimeiset asunnot saatiin käyttöön maaliskuussa 2010 (ks. taulukko 4). Majoituksen lisäkuluja ei siis voitu välttää, sillä asuntoa vailla olevat ihmiset oli majoitettava talveksi hotelleihin. 28. Viivästyminen johtui hankintamenettelyjen käynnistämiseen tarvitusta ajasta ja siitä, että ensin oli löydettävä sopivat rakennuspaikat, jotka oli analysoitava seismisen sekä hydrologisiin- ja geologisiin tekijöihin liittyvän turvallisuuden kannalta. Italiassa maanjäristysvaara on suuri (ks. liite III), mutta siitä huolimatta väestönsuojeluosasto omaksui kyseisen strategian ensimmäistä kertaa. Näin ollen CASE-taloja koskevat tekniset erittelyt ja tarjouskilpailuasiakirjat laadittiin vasta maanjäristyksen jälkeen [20]. Silti ensimmäiset hankintamenettelyt onnistuttiin käynnistämään 22. toukokuuta 2009, vain puolitoista kuukautta maanjäristyksen jälkeen. TAULUKKO 4 EDISTYMINEN CASE-ASUNTOJEN JAOSSA Lähde: Väestönsuojeluosasto. Ajankohta | Asuntoja jaettu | Ihmisiä majoitettu | 29.9.2009 | 300 | 1042 | 30.10.2009 | 825 | 2973 | 30.11.2009 | 1694 | 6328 | 31.12.2009 | 2941 | 10625 | 31.1.2010 | 3588 | 12772 | 28.2.2010 | 4357 | 14554 | 10.3.2010 | 4415 | 14649 | CASE-ASUNTOJEN KUSTANNUKSET CASE-ASUNNOT TULIVAT SUHTEELLISEN KALLIIKSI 29. Väestönsuojeluosasto teki CASE-hankkeessa sopimuksia yhteensä 710 miljoonan euron arvosta (alv ei ole mukana luvussa) [21]. Sopimukset kattoivat asuinalueen infrastruktuurin rakennustyöt, viheralueet, kalusteet ja tarvikkeet ja muut kulut. Taulukossa 5 esitetään eritelmä kuluista, jotka otetaan huomioon CASE-asuntojen neliömetrikohtaista rakennushintaa laskettaessa. Mukaan ei ole laskettu kalusteisiin ja tarvikkeisiin, alueen infrastruktuurin rakentamiseen, purkutöihin, sähkömekaniikkaan ja viheralueisiin liittyviä kuluja (yhteismäärä 112,5 miljoonaa euroa, ks. liite II). 30. Mainituista 185 kerrostalosta jokaisen kerrostalon keskimääräiset rakennuskustannukset olivat 3230629 euroa. Kunkin 4449 huoneiston rakennuskustannukset olivat näin ollen 134337 euroa. TAULUKKO 5 CASE-RAKENTAMISEN KULUT EUROINA Lähde: Väestönsuojeluosaston toimittamiin asiakirjoihin perustuva Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi. Rakennustyö | Sopimusten kattama määrä | Prosenttiosuus kokonaismäärästä | Hissit | 9810023 | 1,6 | Rakennukset | 425305706 | 71,2 | Valu /betonin raudoitus | 55160175 | 9,2 | Betoni | 27344339 | 4,6 | Betoniteräsverkot | 15927758 | 2,7 | Pylväät | 37562778 | 6,3 | Seismiset eristeet | 12013512 | 2,0 | Kaivuutyöt | 14542086 | 2,4 | YHTEENSÄ | 597666377 | 100,0 | 31. Tilintarkastustuomioistuin vertasi CASE-talojen kustannuksia rakentamisen standardikustannuksiin Italiassa (ks. kaavio 3). Vertailu perustui yleisesti käytettyyn käsikirjaan [22]. Näin ollen neliömetrien lukumäärä laskettiin käsikirjassa esitellyn laskentamenetelmän mukaan. Neliömetrikohtaisen kustannuksen laskentaperusteena oli 1960 neliömetriä kerrostaloa kohden [23]. Yksikkökustannus oli 1648 euroa/asumisneliömetri [24], pysäköintitilojen kustannukset mukaan luettuna. 32. Käsikirjassa määritellään sosiaaliseen asuntotarjontaan kuuluvan rakennuksen perushinnaksi noin 1153 euroa/neliömetri, pysäköintitilat mukaan luettuna [25]. CASE-kerrostaloissa vastaava hinta oli keskimäärin 43 prosenttia kalliimpi. Valmistuotantoa olevien huoneistojen tapauksessa standardikustannukset olivat kuitenkin noin 640 euroa/neliömetri [26] 5964 neliömetrin kerrostaloissa. Tähän verrattuna CASE-asuintalot olivat keskimäärin 158 prosenttia kalliimpia [27] [28]. HÄTÄTILANTEEN JA SEISMISEN ERISTYKSEN VAIKUTUS 33. Väestönsuojeluosaston mukaan rakennusmateriaalien, työmenetelmien ja urakoitsijoiden valintaan vaikutti se, että hanke jouduttiin toteuttamaan nopeasti. Tilintarkastustuomioistuin määritti näiden tekijöiden vaikutuksen olevan noin 27 miljoonaa euroa: a) CASE-talojen pylväät valmistettiin teräksestä, koska ne pystyttiin toimittamaan nopeammin kuin betonipylväät, joita tavallisesti käytetään. Teräspylväät olivat kuitenkin myös yli kaksi kertaa kalliimpia kuin betonipylväille neuvoteltu hinta [29], mikä lisäsi kuluja yli 21 miljoonalla eurolla. b) Betonin täytyi olla työstettävissä kaikissa mahdollisissa sääolosuhteissa ja sen oli kuivuttava nopeasti. Tämän vuoksi oli välttämätöntä käyttää erittäin korkealaatuista betonia, joka sisälsi kalliita kemiallisia lisäaineita, mikä lisäsi kuluja noin 16 prosenttia eli 4 miljoonaa euroa [30]. c) Vain muutama yhtiö tarjoutui rakentamaan enemmän kuin yhden kyseisistä 30 osiosta lyhyessä määräajassa, ja tämän vuoksi sopimukset tehtiin 16 eri tarjoajan kanssa. Jos olisi ollut mahdollista myöntää sopimus yhdeksälle parhaiten sijoittuneelle tarjoajalle, säästöjä olisi kertynyt noin 2 miljoonaa euroa. d) Urakoitsijat joutuivat toteuttamaan suuren hankkeen lyhyessä ajassa, joten niiden oli maksettava enemmän materiaaleista ja työvoimasta, joka työskenteli kolmessa vuorossa. Näiden lisäkulujen tarkkaa määrää on mahdotonta määrittää. 34. Osa lisäkuluista aiheutui siksi, että rakennuksiin valittiin seismisesti eristetty rakenne: seismisten eristeiden lisäksi tarvittiin myös lisähissejä ja -portaikkoja, jotka yhdistävät eristetyn alustan eristämättömään perustaan. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan nämä lisäkulut ovat noin 23 miljoonaa euroa [31]. 35. Tarkistettu neliömetrikohtainen hinta, johon ei ole laskettu mukaan hätätilanteesta aiheutuvia kuluja ja seismisestä eristyksestä aiheutuvia lisäkuluja, oli 1510 euroa (ks. taulukko 6). Hinta on edelleen huomattavasti korkeampi standardirakennuksiin verrattuna (ks. kaavio 3). TAULUKKO 6 CASE-ASUNTOJEN TARKISTETUT KUSTANNUKSET Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen omat laskelmat. Kuvaus | Määrä (euroa) | Rakennuskustannukset yhteensä | 597666377 | josta vähennetty: kiireellisistä työmenetelmistä aiheutuneet kulut | - 27000000 | josta vähennetty: seismisestä eristyksestä aiheutuneet kulut | - 23000000 | Tarkistetut kustannukset | 547666377 | | | Yksikkökustannukset / 185 kerrostaloa | 2960358 | Yksikkökustannukset / 4449 huoneistoa | 123098 | Hinta / koko pinta-alan neliömetrit (1960 m2) | 1510 | 36. Hätätilanteesta aiheutuvat kulut ja rakennusten varustaminen seismisellä eristyksellä saattoivat osittain selittää CASE-huoneistojen lisäkulut. Kulut johtuivat kuitenkin osittain myös siitä, että tarjoajia oli vähän, määräajat olivat lyhyitä ja hintaan kiinnitettiin vain vähän huomiota sopimuksia myönnettäessä. TARJOAJIEN MÄÄRÄ OLI VÄHÄINEN TARJOUKSET OLI JÄTETTÄVÄ ERITTÄIN LYHYEN MÄÄRÄAJAN KULUESSA 37. Hätätilanteissa sovellettavien hankintasääntöjen tarjoamista mahdollisuuksista huolimatta tarjousten ja osallistumishakemusten jättämiselle on asetettava riittävän pitkät määräajat, jotta kiinnostuneille tahoille jää kohtuullisesti aikaa tarjousten laatimiseen ja esittämiseen. Lisäksi on otettava erityisesti huomioon [32] sopimuksen monimutkaisuus. Pidempien määräaikojen ansiosta kilpailu laajenee ja tarjousten laatu paranee, mikä puolestaan edistää hankkeen onnistumista ja taloudellisten näkökohtien asianmukaista huomioon ottamista. KAAVIO 3 CASE-RAKENTAMISEN KUSTANNUKSET VERRATTUNA STANDARDIASUNTOIHIN +++++ TIFF +++++ Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. 38. Italian hallitus julisti maanjäristyspäivänä hätätilan, minkä seurauksena "valtuutuksen saaneen Abruzzon hätätilakomissaarin" valtuudet annettiin väestönsuojeluosaston päällikölle. Hätätilalaki valtuutti väestönsuojeluosaston päällikön antamaan määräyksiä, jotka poikkesivat sovellettavista laeista. Näin ollen täytäntöönpanoviranomaisella oli mahdollisuus olla osittain noudattamatta tavanomaisia hankintamenettelyjä. "Decreto Abruzzo" [33] mahdollisti hankinnan neuvottelumenettelyllä, ilman ennakkoon julkaistavaa ilmoitusta. 39. "Decreto Abruzzon" tarjoamista mahdollisuuksista huolimatta väestönsuojeluosasto käytti talojen rakentamisen ja kalusteiden hankinnan yhteydessä läpinäkyvämpiä avoimia tarjouskilpailumenettelyjä, jotka kattoivat yli 70 prosenttia CASE-hankkeen kokonaiskustannuksista. Neuvottelumenettelyjä sovellettiin ainoastaan 30 prosenttiin menoista, esimerkiksi pylväiden, betonin ja seismisten eristeiden hankintaan. Jos kuitenkin otetaan huomioon hankintamenettelyjen käynnistämisessä heti alussa tapahtunut viive, väestönsuojeluosasto lyhensi kaikkien menettelyjen kohdalla huomattavasti määräaikaa, jonka kuluessa tarjoukset oli jätettävä (ks. taulukko 7). TAULUKKO 7 TARJOUSTEN JÄTTÄMISEN MÄÄRÄAIKA Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi hankintailmoitusten ja tarjouspyyntökirjeiden pohjalta. Hankinta | Tarjouspyynnöt | Määräaika | Pituus päivissä | Standardin mukaiset päivät | Rakennukset | 26.5.2009 | 3.6.2009 | 8 | 52 | Kalusteet ja tarvikkeet | 8.7.2009 | 16.7.2009 | 8 | 52 | Pylväät | 22.5.2009 | 28.5.2009 | 6 | 20 | Betoni | 22.5.2009 | 29.5.2009 | 7 | 20 | Seismiset eristeet | 28.5.2009 | 4.6.2009 | 7 | 20 | 40. Väestönsuojeluosaston mukaan vain muutama yritys pystyi toimittamaan halutun määrän ja laadun lyhyessä ajassa (yksityiskohdat esitetään taulukossa 8). Väestönsuojeluosasto kutsui siksi neuvottelumenettelyihin suhteellisen vähän yrityksiä ja sai vähän tarjouksia. Monia tarjouksia ei kuitenkaan voitu hyväksyä, sillä tarjousten jättämiseen annettu määräaika oli lyhyt ja tarjoukset olivat sen vuoksi huonolaatuisia (ks. laatikko 1). Tarjousten jättämisen määräaikoja asettaessaan täytäntöönpanoviranomainen olisi voinut ottaa paremmin huomioon, että kyse oli laajoista urakoista ja lyhyestä täytäntöönpanoajasta ja sopimukset olivat siksi hyvin monimutkaisia. Taulukosta 8 ilmenee, että tarjouskilpailuun kutsuttujen yritysten lukumäärän ja kilpailuun hyväksyttävien tarjousten määrän välinen ero oli suuri erityisesti betonitoimitusten (ks. kohta 41) ja seismisten eristeiden (ks. laatikko 1) tapauksessa. TAULUKKO 8 SAADUT, HYLÄTYT JA MENETTELYYN HYVÄKSYTYT TARJOUKSET Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi tarjouskilpailuasiakirjojen perusteella. Hankinta | Neuvottelu-menettelyihin kutsutut yritykset | Saadut tarjoukset | Menettelyyn hyväksytyt tarjoukset | Hylätyt tarjoukset | Hylättyjen tarjousten osuus (%) | Rakennukset | Ei sovelleta | 58 | 44 | 14 | 24,1 % | Kalusteet ja tarvikkeet | Ei sovelleta | 19 | 18 | 1 | 5,3 % | Pylväät | 5 | 5 | 4 | 1 | 20,0 % | Betoni | 7 | 4 | 1 | 3 | 75,0 % | Seismiset eristeet | 5 | 3 | 2 | 1 | 33,0 % | LAATIKKO 1 TARJOUSTEN HYLKÄÄMISEEN JOHTANEET SYYT Niiden viiden tarjouksen joukossa, joita ei hyväksytty neuvottelumenettelyyn, oli yritys, joka pyysi tarjousasiakirjojen esittämiselle annetun määräajan lykkäämistä (pylväiden toimittaminen). Lisäksi kaksi tarjousta hylättiin, koska niihin ei sisältynyt tarjousta ensimmäisestä osasta (betoni) tai asiakirjoja puuttui (betoni ja seismiset eristeet). Rakennuksiin liittyvien avointen tarjouspyyntömenettelyjen tapauksessa yksi tarjous jätettiin liian myöhään, viiden tarjouksen kohdalla ei ollut noudatettu kirjekuoriin liittyviä sääntöjä ja neljässä tapauksessa puuttui asiakirjoja – kahdessa tapauksessa tarjouksissa ei täsmennetty sovellettavaa työsopimusta ja kahdessa muussa tapauksessa puuttui "antimafiatodistus" [34]. SOPIMUKSIA EI JAETTU RIITTÄVÄSTI OSIIN 41. Tarjousten jakaminen kohtuullisen kokoisiin osiin lisää osaltaan kilpailua. Rakennuksiin liittyvässä hankinnassa tarjoukset jaettiin useisiin osiin, jotta voitiin taata, että tarjoajia olisi riittävästi ja menettely onnistuisi paremmin. Neuvottelumenettelyjen yhteydessä osiin jaottelu ei kuitenkaan ollut riittävää. Tämä näkyi erityisesti betonin hankinnan yhteydessä: yksi kolmesta osasta oli niin suuri, että kaksi neljästä tarjoajasta ei esittänyt siitä hintatarjousta, koska niiden tuotantokapasiteetti ei ollut riittävä [35]. Nämä tarjoajat jätettiin siksi jäljellä oleviin osiin liittyvien hankintamenettelyjen ulkopuolelle. LAATIKKO 2 JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVAT MENETTELYT EU:n varainhoitoasetuksen ja julkisia hankintoja koskevan direktiivin mukaan tarjous voi tulla valituksi joko soveltamalla alhaisimman hinnan perustetta tai kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta. Tarjouspyyntömenettelyssä asetetaan vähimmäisperusteet (valintaperusteet), jotka tarjouskilpailuun osallistuvien yritysten on täytettävä. Tämän ensimmäisen vaiheen läpäisseet tarjoukset arvioidaan sen jälkeen sopimusten myöntämisperusteiden pohjalta (alhaisin hinta tai kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous). CASE-hankkeen yhteydessä tarjouskilpailu ratkaistiin valitsemalla kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous. Tätä perustetta sovellettaessa tarjoajat esittävät tarjouksensa kahdessa eri kirjekuoressa: yhdessä kirjekuoressa kuvaillaan tarjottujen urakoiden/tavaroiden/palvelujen luonne (tekninen tarjous) ja toisessa kirjekuoressa annetaan tiedot hinnasta (hintatarjous). Teknisten tarjousten ansiot arvioidaan teknisten perusteiden mukaan ja pisteytetään hankinta-asiakirjoissa ilmoitetun enimmäispistemäärän rajoissa. Hintatarjous arvioidaan matemaattisesti siten, etta hinnaltaan alhaisin hyväksyttävissä oleva tarjous saa korkeimman pistemäärän kunkin tarjouksen osalta täsmennetyn painotuksen mukaan. Kumulatiivinen painotus on aina arvoltaan 100. Italiassa hintatarjous arvioidaan sen mukaan, kuinka paljon hankinta-asiakirjoissa ennakkoon määritellystä hinnasta (niin sanotusta perushinnasta) myönnetään alennusta. Näin ollen hintatarjous ei voi olla perushintaa korkeampi, mutta toisaalta se pysyttelee yleensä lähellä perushintaa, jos siihen sovelletaan alhaista painotusta. HINTA OLI TOISARVOINEN KRITEERI SOPIMUKSIA MYÖNNETTÄESSÄ HINNAN SUHTEELLINEN PAINOTUS OLI HYVIN VÄHÄINEN 42. Jotta hankintamenettelyissä tulisi valituksi kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous, olisi sovellettava parhaiten kyseiseen tarjouskilpailuun sopivia ratkaisuperusteita. Lisäksi hintakriteerin suhteellinen painotus muihin perusteisiin nähden ei saa aiheuttaa hintakriteerin vaikutuksen häviämistä tarjouskilpailun voittajan valinnassa [36]. 43. CASE-hankkeen hankinta- ja urakkasopimukset myönnettiin kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta koskevan perusteen mukaan. Arviointiprosessissa myönnettiin tarjoajille pisteitä näiden teknisten tarjousten ja hintatarjousten ansioista, ja hintatarjouksiin sovellettiin painotusta, joka vaihteli pisteytysten 25/100 ja 55/100 välillä. 44. Tärkeimmän sopimuksen (talojen rakentaminen) yhteydessä hintatar-joukseen sovellettiin painotusta 25/100, joka oli hyvin alhainen ja aiheutti hintakriteerin vaikutuksen häviämisen tarjouskilpailun voittajaa valittaessa. Menettelyyn hyväksyttäviä tarjouksia oli paljon (ks. taulukko 8), mutta käytännössä hintaan sovellettiin niin alhaista painotusta, että kaikki hinnat jäivät lähelle perushintaa ja sopimukset myönnettiin hinnoin, jotka eivät olleet alhaisempia kuin kaikkien tarjousten keskihinta. Vertailun vuoksi mainittakoon kalusteiden ja tarvikkeiden hankinta, jonka yhteydessä hintatarjouksen painotus oli 40/100 ja jossa kilpailu perustui enemmän hintaan: tarjotut alennukset olivat suurempia ja tarjotuissa hinnoissa oli enemmän vaihtelua. 45. Rakennuksia koskevien sopimusten ja kalusteiden ja tarvikkeiden hankintaa koskevien sopimusten myöntämiseen vaikutti enemmän harkinta kuin objektiivisesti todennettavissa olevat perusteet. Rakennuksia koskevien sopimusten yhteydessä teknisten tarjousten tärkeimpänä valintaperusteena olivat rakennusten esteettiset/arkkitehtuuriset ominaisuudet, jotka itsessään ovat harkintaan pohjautuvia perusteita, koska niiden kohdalla ei ole käytettävissä objektiivisesti todennettavissa olevaa indikaattoria. Tarjouskilpailuilmoituksessa kyseiset myöntämisperusteet oli määritelty varsin väljästi, minkä seurauksena tarjousten arviointikomitealla oli huomattava määrä harkintavaltaa [37]. Parhaiden käytäntöjen mukaan tällaisissa tapauksissa olisi esitettävä lisätietoja, joilla annetut pistemäärät perustellaan. MYÖNTÄMISPERUSTEET AIHEUTTIVAT NELIÖMETRIKOHTAISTEN KUSTANNUSTEN LISÄÄNTYMISEN 46. Hankintamenettelyissä sovelletut myöntämisperusteet ja painotukset aiheuttivat sen, että tarjouskilpailun voittoa tavoitellessaan tarjoajat tarjosivat vakiosisällön lisäksi ylimääräistä varustelua, kuten valvottua koneellista ilmanvaihtoa [38], auringonvarjostimia tai ylellisiä sisustusmateriaaleja. Nämä ratkaisut, jotka kenties nostivat mukavuustasoa ja saattoivat parantaa energiatehokkuutta, lisäsivät huoneistojen neliömetrikohtaisia kustannuksia ja vähensivät käytettävissä olevia varoja, joilla olisi voitu rakentaa enemmän asuntoja suuremman väestömäärän majoittamiseksi. LAATIKKO 3 RAKENNUSTEN HANKINNASSA SOVELLETUT MYÖNTÄMISPERUSTEET JA PAINOTUKSET Väestönsuojeluosasto järjesti CASE-rakennusten rakentamista varten avoimen tarjouskilpailun. Tarjouskilpailun ratkaisuperusteena oli kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous. Hintatarjouksen osalta painotus oli 25/100 pistettä ja teknisen tarjouksen osalta 75/100 pistettä. Teknisen tarjouksen kohdalla sovellettiin seuraavia painotustekijöitä: a) rakennusten arkkitehtuurinen laatu ja ulkonäkö: 15 pistettä b) energiatehokkuus ja varustelun laatu: 10 pistettä c) ympäristöä koskevien kestävyysparametrien parantaminen: 10 pistettä d) sisätilojen arkkitehtuurinen laatu ja sisustuksen laatu: 10 pistettä e) tarjottu pinta-ala: 5 pistettä f) majoitettujen ihmisten lukumäärä: 5 pistettä g) asuintilojen joustavuus ja muunnettavuus: 5 pistettä h) rakennusten joustavuus suhteessa alustan pituuteen: 5 pistettä i) rakennusaika: 10 pistettä. 47. Maanjäristyksen jälkeisissä olosuhteissa myöntämisperusteiden olisi pitänyt tukea muun muassa tavoitetta järjestää majoitus mahdollisimman suurelle määrälle ihmisiä. Käytetyt perusteet olisivat kuitenkin soveltuneet paremmin pitkän aikavälin investointeihin kuin hätätilanteeseen, sillä niissä painotettiin huomattavassa määrin arkkitehtuurisen laadukkuuden lisäämistä sekä energiatehokkuuden maksimointia – ja vain vähäisessä määrin majoitettujen ihmisten määrää tai tarjottavissa olevaa asuinpinta-alaa (ks. laatikko 3). Väestölle järjestettyjen huoneistojen pinta-ala oli tämän seurauksena todellisuudessa pienempi kuin saaduissa tarjouksissa tarjottu pinta-ala keskimäärin. Lisäksi majoitettujen ihmisten määrä oli todellisuudessa pienempi kuin tarjouksissa esitetty majoitettujen määrä keskimäärin. Nämä seikat nostivat osaltaan neliömetrikohtaisia kustannuksia ja majoitettuja henkilöitä kohden laskettuja kustannuksia. Lisäksi hankinnassa olisi voitu saavuttaa 11 miljoonan euron säästöt, jos arkkitehtuurisia perusteita ei olisi sovellettu [39]. LISÄURAKOIDEN OSALTA TEHTIIN SUORIA SOPIMUKSIA 48. Ajan säästämiseksi lisäurakoiden yhteydessä vältettiin uusia hankinta-menettelyjä ja tehtiin sen sijaan suoria sopimuksia. Esimerkiksi lämmitysjärjestelmät, jotka eivät sisältyneet alkuperäisiin sopimuksiin, hankittiin samoilta urakoitsijoilta, jotka olivat rakentaneet talot. Sopimusten lisäosassa hinnat laskettiin soveltaen samoja pieniä perushintojen alennuksia kuin itse rakennusten yhteydessä (ks. kohta 44). Koska rakennussopimukset myönnettiin harkinnanvaraisten perusteiden pohjalta (ks. kohta 45), lämmitysjärjestelmistä maksetut hinnat olivat korkeampia kuin olisi ollut tarpeellista [40]. 49. Tarkastuksessa ilmeni myös huomattavia eroja hissikuilujen rakentamisessa, sillä joidenkin rakennusten tapauksessa kulut olivat 100 prosenttia suuremmat kuin eräiden muiden rakennusten kohdalla [41]. Joidenkin rakennusten lopulliset kulut lisääntyivät yli 13 prosenttia kyseisten urakoiden vuoksi, ja samantyyppisten lisätöiden kokonaiskustannukset vaihtelivat alle 128000 eurosta/rakennus yli 280000 euroon/rakennus, eli niiden osuus vaihteli 6 prosentista 13 prosentin osuuteen rakennusten alkuperäisistä kuluista (ks. taulukko 9). Näin ollen rakennus, joka alkuperäisen sopimuksen mukaan oli 34500 euroa kalliimpi kuin halvin rakennus, oli lisäurakoiden jälkeen lähes 189000 euroa kalliimpi. TAULUKKO 9 TARKASTUKSEEN VALITTUJEN RAKENNUSTEN LISÄURAKOISTA AIHEUTUNEET KUSTANNUKSET Lähde: Virallisiin asiakirjoihin perustuva Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi. Kustannukset/rakennus | Sopimus 1 | Sopimus 2 | Sopimus 3 | Sopimus 4 | Alkuperäinen sopimus (euroa) | 2152476,20 | 2124913,27 | 2140101,82 | 2117980,95 | Ero halvimpaan nähden (euroa) | 34495,25 | 6932,31 | 22120,87 | 0,00 | Ero halvimpaan nähden (%) | +1,6 % | +0,3 % | +1,0 % | 0,0 % | Lisäurakat | 282307,78 | 201954,75 | 151235,25 | 127811,34 | Ero halvimpaan nähden (euroa) | 154496,44 | 74143,41 | 23423,91 | 0,00 | Ero halvimpaan nähden (%) | +120,9 % | +58,0 % | +18,3 % | 0,0 % | Osuus (%) rakennuskustannuksista | 13,1 % | 9,5 % | 7,1 % | 6,0 % | | | | | | Lopulliset kulut | 2434783,98 | 2326868,02 | 2291337,07 | 2245792,29 | Ero halvimpaan nähden (euroa) | 188991,69 | 81075,73 | 45544,78 | 0,00 | Ero halvimpaan nähden (%) | +8,4 % | +3,6 % | +2,0 % | 0,0 % | Rakennusten lukumäärä | 22 [1111] | 7 | 12 | 22 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET OLIVATKO TÄYTÄNTÖÖNPANOSOPIMUKSESSA MÄÄRÄTYT TOIMET EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTOA KOSKEVAN ASETUKSEN MUKAISIA? 50. EU:n solidaarisuusrahastoa koskevassa asetuksessa säädetään, että rahastoa voidaan käyttää vain ensisijaisiin hätätoimiin, joihin myös tilapäinen majoitus kuuluu. Asetuksessa ei säädetä varsinaisen jälleenrakennuksen tai tuloa tuottavien hankkeiden rahoituksesta. Lisäksi EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaan rahaston soveltamisala rajoittuu kaikkein kiireellisimpiin tarpeisiin, kun taas pitkän aikavälin jälleenrakennus on rahoitettava muilla välineillä. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, että CASE-hanke, joka tuotti luonteeltaan pysyvää ja kestävää majoitusta, ei ollut EU:n solidaarisuusrahaston tavoitteiden mukainen. Lisäksi CASE-huoneistojen odotetaan tuottavan merkittävää tuloa tulevaisuudessa, vaikka tällaisesta mahdollisuudesta ei ole säännöksiä EU:n solidaarisuusrahastoa koskevassa asetuksessa. 51. Alkuvaiheen apuun sekä MAP-taloihin ja MUSP-rakennuksiin liittyvät menot olivat EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisia. Hankkeilla vastattiin väestön välittömiin tarpeisiin asetuksessa tarkoitetuilla hätätoimilla. SUOSITUS NRO 1 Komission olisi selvennettävä EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen säännöksiä viimeaikaisten hätätilannestrategioihin liitty-vien seikkojen valossa ja harkittava, tarvitaanko säännöksiin muutoksia muun muassa seuraavilta osin: tilapäisiin majoitustarpeisiin vastaaminen pysyvillä rakennuksilla ja suhtautuminen tuloa tuottaviin hankkeisiin. Jos tuloa on odotettavissa, komission olisi lisäksi varmistettava, että kertynyt tulo palautetaan EU:n talousarvioon. Komission olisi myös analysoitava uudelleen Italian viranomaisten apuhakemus, ottaen huomioon asetuksessa säädetyt tukikelpoisuusperusteet. OLIKO CASE-HANKE SUUNNITTELULTAAN JA RAKENTEELTAAN ONNISTUNUT? 52. Strategian avulla vastattiin maanjäristyksestä kärsineen väestön majoitustarpeisiin, vaikka samalla poikettiin EU:n solidaarisuusrahastoa koskevasta asetuksesta. Vaihtoehtoiset ratkaisut eivät Abruzzon alueen vaikeista olosuhteista johtuen näyttäneet yhtä vaikuttavilta, kun tavoitteena oli majoittaa suuri määrä ihmisiä. 53. Rakennuksille aiheutuneet vahingot arvioitiin nopeasti ja luotettavasti, mutta tiedot siirtymään joutuneen väestön todellisista majoitustarpeista olivat saatavilla vasta kaksi kuukautta sopimusten myöntämisen jälkeen. Huolimatta siitä, että maanjäristysvaara on L’Aquilan alueella suuri, käytössä ei ollut riittäviä järjestelyjä, joiden avulla olisi saatu tarpeeksi ajoissa väestöä koskevat tiedot, joiden perusteella hanke olisi voitu räätälöidä. Lisäksi mahdollisia rakennuspaikkoja ei ollut yksilöity ja arvioitu etukäteen. 54. Siitä huolimatta, että maanjäristyksestä kärsineestä väestöstä ei ollut riittävästi tietoja, teknisissä erittelyissä vaadittiin korkealaatuisia ja kalliita kolmikerroksisia kerrostaloja, joihin käytettiin kaikki saatavilla olevat varat ja jotka vähensivät mahdollisuuksia mukauttaa hanketta ennakoitua suuremman kysynnän mukaan. CASE-hankkeella saatiin tämän vuoksi aikaan riittämätön määrä huoneistoja siirtymään joutuneen väestön todellisiin tarpeisiin nähden. 55. CASE-talojen tekniset erittelyt laadittiin vasta maanjäristyksen jälkeen. Tämän vuoksi hankkeessa ei saavutettu päämäärää majoittaa koko asianomainen väestö ennen talven tuloa, vaikka CASE-asunnot rakennettiinkin nopeasti. SUOSITUS NRO 2 Yleisesti ottaen ja EU:n solidaarisuusrahaston rahoittamien hankkeiden hyötyjen lisäämistä silmällä pitäen komission olisi käytettävissä olevien foorumeiden ja keinojen kautta (esimerkiksi rakennerahastot ja parhaiden käytäntöjen levittäminen) edistettävä jäsenvaltioiden valmiuksia toimia nopeasti ja vaikuttavasti hätätilanteissa. Komission ja riskille alttiiden jäsenvaltioiden pitäisi a) laatia käyttöön ajantasalla olevat katastrofinhallintasuunnitelmat, joiden avulla varmistettaisiin oikea-aikaisten ja luotettavien tietojen saanti luonnonkatastrofista kärsineestä väestöstä sekä tilapäisiin majoitustarpeisiin käytettävien paikkojen oikea-aikainen yksilöinti b) laatia käyttöön ennakkoon määritellyt strategiat ja ratkaisut, joiden avulla varmistetaan asianmukaisen majoituksen järjestäminen mahdollisimman suurelle ihmismäärälle rajallisin resurssein c) luoda järjestelyt, joiden avulla voidaan järjestää kiireelliset hankintamenettelyt nopeasti (kiireelliset menettelyt, joilla varmistetaan kohtuullinen taloudellisuus, tekniset erittelyt, puitesopimukset ja luettelot mahdollisista urakoitsijoista). PANTIINKO CASE-HANKE TÄYTÄNTÖÖN RIITTÄVÄN TALOUDELLISESTI? 56. Taloudellisuuteen ei kiinnitetty paljoakaan huomiota. Vaikka vertailu rakentamisen standardikustannuksiin on vain viitteellinen, CASE-asunnot olivat selvästi kalliimpia kuin markkinoilla olevat asunnot. Suuret kustannukset selittynevät osittain sillä, että rakennuksiin käytettiin korkealaatuisia materiaaleja, ne varustettiin seismisin eristein ja hanke jouduttiin panemaan täytäntöön nopeasti. Osa lisäkuluista olisi kuitenkin voitu välttää, jos tarjouskilpailuihin olisi osallistunut useampia tarjoajia ja jos taloudellisuuteen olisi kiinnitetty enemmän huomiota tarjouksia arvioitaessa. 57. Hankintamenettelyt käynnistettiin myöhään, joten tarjousten jättämiselle annetut määräajat olivat tavanomaista paljon lyhyempiä, mikä heikensi tarjousten laatua ja kilpailua. Neuvottelumenettelyjen alaiset osiot, erityisesti betonin toimittamisen osalta, olivat liian suuria, mikä osaltaan vähensi tarjoajien määrää. Lisäurakoita koskevien sopimusten myöntäminen suorien neuvottelujen kautta auttoi säästämään kallisarvoista aikaa hankkeen täytäntöönpanon aikana. Neuvottelujen yhteydessä ei kuitenkaan kiinnitetty riittävästi huomiota taloudellisuuteen, mistä seurasi eräiden tarkastettujen sopimusten tapauksessa, että samanlaiset tulokset saatiin aikaan huomattavasti suuremmin kustannuksin. 58. Asuntojen kustannukset nousivat seuraavista syistä: talojen rakentamista koskevissa tarjouksissa hinnalla oli alhainen painoarvo, tekniset myöntämisperusteet olivat tehottomat ja harkinnanvaraisten perusteiden (kuten rakennusten arkkitehtuurinen laatu ja ulkonäkö, energiatehokkuus ja varustelun laatu) painoarvo oli korkea. SUOSITUS NRO 3 EU:n solidaarisuusrahastosta tulevaisuudessa rahoitettavien toimien taloudellisuuden parantamiseksi komission pitäisi a) tarkistaa jäsenvaltioiden luonnonkatastrofien seurauksena toteuttamat hankintamenettelyt; tarkoituksena olisi yksilöidä kiireellisiin hankintamenettelyihin liittyvät parhaat käytännöt ja kokemukset sekä levittää tietoa niistä b) arvioida, onko EU:n solidaarisuusrahaston avustuksia käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti, taloudellisuus mukaan lukien; arvioinnin avulla yksilöitäisiin taloudellisuusnäkökohtiin liittyviä parhaita käytäntöjä ja kokemuksia sekä levitettäisiin tietoa niistä. Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Harald NOACKIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen 12. joulukuussa 2012 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [1] KOM(2011) 136 lopullinen, 23. maaliskuuta 2011 – Komission kertomus – Euroopan unionin solidaarisuusrahasto – Vuosikertomus 2009, s. 5. [2] KOM(2011) 136 lopullinen, s. 5. [3] KOM(2011) 136 lopullinen, s. 6. [4] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3). [5] KOM(2009) 448 lopullinen, 28. elokuuta 2009 – Alustava lisätalousarvioesitys nro 9 vuoden 2009 yleiseen talousarvioon. [6] Täytäntöönpanosopimus n:o C(2009) 9138. [7] KOM(2011) 136 lopullinen, s. 6. [8] Lopullinen täytäntöönpanokertomus, Relazione di esecuzione delle spese sostenute a valere sul contributo del Fondo di Solidarietà dell’Unione Europea (FSUE), Protezione Civile Nazionale, s. 11. [9] Katso edellä. [10] Katso edellä. [11] Asetus (EY) N:o 2012/2002, 3 artiklan 2 kohta. [12] Komission kertomus Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta – Vuosikertomus 2002–2003 ja kertomus uuden välineen ensimmäisenä soveltamisvuonna saaduista kokemuksista. [13] Norme Tecniche per le Costruzioni 2008: Italian väestönsuojeluosaston allekirjoittama asiakirja, jossa viitataan tilapäisten rakennusten osalta enintään 10 vuoden käyttöikään ja pysyvien rakennusten osalta vähintään 50 vuoden käyttöikään. [14] Kaupunginvaltuuston päätös, 29.12.2011, pöytäkirja 172. [15] Perusteluissa, jotka liittyvät solidaarisuusrahaston perustamista koskevaan komission ehdotukseen, komissio toteaa, että "infrastruktuurien ja talouselämän rakenteiden pitkän aikavälin jälleenrakennushankkeet olisi jätettävä muiden välineiden asiaksi" (Ehdotus: neuvoston asetus, annettu Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, KOM(2002) 514 lopullinen). [16] EU:n pelastuspalvelumekanismin asiantuntijat osallistuivat arviointiin. He olivat tyytyväisiä rakennusten arvioinnin laatuun. Ks. kertomus "Community Civil Protection Mechanism – Technical Report – Community Civil Protection Mechanism Assessment Mission, Italy Earthquake 2009", huhtikuu 2009. [17] Oli mahdollista valita joko CASE-majoitus tai kiinteämääräinen korvaus niille, jotka olivat järjestäneet majoituksen itse. [18] Kerrostalojen määrää lisättiin 150:stä 166:een ja väestönlaskennan jälkeen 185:een. [19] Il Commissario delegato per la Ricostruzione – Presidente della Regione Abruzzo – Report sulla situazione della popolazione post sisma al 10 aprile 2012. [20] Väestönsuojeluosasto on laatinut äskettäin tekniset erittelyt erilaisille ratkaisuille, jotka voitiin hankkia puitesopimusten kautta. Tätä varten tehtiin erityissopimus 13. maaliskuuta 2012 CONSIP-yhtiön kanssa. CONSIP on julkinen osakeyhtiö, joka toimii Italian julkishallinnon keskustason hankintaviranomaisena. [21] Lisäksi aiheutui yhdeksän miljoonaa euroa kuluja huoneistojen liittämisestä sähkö- ja kaasuverkkoon ja yksitoista miljoonaa euroa teknisiä kuluja, joilla ei ollut merkitystä rakennuskuluja laskettaessa. [22] Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 – Edizione Dei. [23] Käsikirjassa viitataan asuttavaan kokonaispinta-alaan. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin otti laskelmaan tarjouskilpailussa valittujen tarjoajien tarjoaman 1834 neliömetrin keskimäärän, johon sisältyi 30 prosenttia noin 180 neliömetrin parvekkeista ja portaikoista, ja lisäksi kyseisten alueiden jäljellä olevat 70 prosenttia. [24] Tilintarkastustuomioistuimen laskemat kustannukset eroavat Italian väestönsuojeluosaston ilmoittamista kustannuksista (1314 euroa/neliömetri) lähinnä siksi, että pinta-alan neliömetrien laskutapa on erilainen. Väestönsuojeluosaston laskelma perustui 2333 neliömetrin pinta-alaan, eli siinä ei käytetty käsikirjan menetelmää. Väestönsuojeluosaston ilmoittamat kustannukset eivät siksi ole vertailukelpoisia käsikirjassa ilmoitettujen kustannusten kanssa. [25] Sosiaalinen asuntotarjonta, "edificio in edilizia convenzionata"; kustannusten (pysäköintitiloja lukuun ottamatta) ilmoitettiin olevan 1066 euroa/neliömetri. [26] Teollinen rakentaminen väestön asunnoiksi – "Edificio di civile abitazione industrializzato", Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 – Edizione Dei. [27] MAP-rakennusten kustannuksiksi ilmoitettiin 733 euroa/neliömetri, joka on lähellä käsikirjassa mainittua standardikustannusta. [28] Samankokoinen korkeatasoisempi asuinrakennus (1754 neliömetriä), johon kuuluu pysäköintitilojen sijaan useita kalliimpia autotalleja, maksaa 1294 euroa/asuinneliömetri (pysäköintitilat ja autotallit mukaan luettuna). Siihenkin verrattuna CASE-huoneistojen kustannukset olivat 27 prosenttia suuremmat. [29] Teräspylväiden keskimääräinen yksikköhinta oli 6061,45 euroa, kun taas betonipylväiden lopullinen yksikköhinta oli 2743,23 euroa. [30] Tämä ero vastaa keskimääräistä hintaeroa, joka vallitsee seismisesti eristettyyn alustaan käytetyn betonilaadun XC4 (Rck 30 N/mm) tai perustaan käytetyn betonilaadun XF1 (Rck 40 N/mm) ja halvempien betonilaatujen (XC1 tai Xf2) välillä. [31] Lisäkustannukset jakautuvat seuraavasti: seismiset eristeet 12 miljoonaa euroa, lisähissit noin 3,5 miljoonaa euroa (19000 euroa/hissi) sekä lisäportaikot ja hissikuilut 7,5 miljoonaa euroa (40000 euroa/portaikko tai hissikuilu). [32] Decreto Legislativo, 12. huhtikuuta 2006, n:o 163 (Italian julkisia hankintoja koskeva laki). Lain 70 artiklan 12 kohdassa säädetään seuraavaa: jos hätätilanteessa on mahdotonta noudattaa lakisääteisiä vähimmäismääräaikoja, hallintoviranomaiset asettavat määräajat ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon urakoiden monimutkaisuuden ja tarjousten laatimiseen tarvittavan ajan. [33] Decreto-legge 28. huhtikuuta 2009, n:o 39. [34] Italian kauppakamarin antama todistus, jonka mukaan asianomainen yritys ei ole sekaantunut järjestäytyneeseen rikollisuuteen. [35] Tiedon on antanut eräs tarjouksen tehnyt yritys, ja se on kirjattu tarjousten arviointikomitean pöytäkirjaan. [36] Tämä hyvä käytäntö mainitaan myös 23 päivänä joulukuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (EUVL L 357, 31.12.2002, s. 1) 138 artiklan 3 kohdassa. [37] Italian julkisia hankintoja koskevan valvontaviranomaisen AVCP:n (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture) antamien ohjeiden mukaan tarjouskilpailuilmoituksessa pitäisi ilmoittaa kaikki perusteet ja pisteytykset yksityiskohtaisesti niin, että tarjousten arviointikomitealle jää mahdollisimman vähän harkintavaltaa – Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture – Linee guida per l’applicazione del criterio dell’offerta economicamente più vantaggiosa negli appalti di servizi e forniture. [38] Yksi neljästä tarjouksesta sisälsi laitteen, jonka avulla huoneistoihin ilmoitettiin saatavan ihanteellinen mikroilmasto, joka edistää lämpötila- ja kosteusoloista riippuvaa hyvinvointia ja luonnonmukaista ilman ionisaatiota. [39] Ilman arkkitehtuuristen perusteiden tuomia pisteitä tarjousten lopullinen valintajärjestys olisi muuttunut ja 185 rakennuksen rakentamishinta olisi ollut 11 miljoonaa euroa halvempi. [40] Huolimatta siitä, että kaikki valitut rakennukset saivat hyvin korkean pistemäärän energiatehokkuuden osalta (eli lämmitystarpeiden voitiin olettaa olevan samanlaiset), kallein lämmitysjärjestelmä maksoi lähes 140000 euroa, kun taas halvin lämmitysjärjestelmä maksoi 67000 euroa. Kahden muun rakennuksen kulut olivat 79000 euroa ja 128000 euroa. [41] Yksi otokseen valituista urakoitsijoista asensi kuhunkin rakentamaansa 22 rakennukseen kaksi hissikuilua; yhden hissikuilun hinta oli lähes 55000 euroa, eli rakennuskohtaiset kulut olivat 110000 euroa. Kaksi muuta urakoitsijaa asensi hissikuilut 23000 euron yksikköhintaan. [1111] Tämän sopimuksen tapauksessa rakennusten lukumäärä vastaa 20,53 standardikokoista rakennusta, koska osa rakennuksista oli pienempiä. Lisäkulujen yksikköhinta lasketaan kuitenkin kunkin 22 rakennuksen osalta, sillä lämmitysjärjestelmien ja hissikuilujen kuluissa ei otettu tätä eroa huomioon, kun taas rakennusten yksikköhinnan laskenta perustui standardoituihin kustannuksiin. -------------------------------------------------- LIITE I EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTON TUET VUODESTA 2002 ALKAEN (MARRASKUU 2002 – SYYSKUU 2012) Lähde: Euroopan komissio. Edunsaaja-valtio | Ajankohta | Katastrofin laatu | Luokka | Vahingot (miljoonaa euroa) | Myönnetty apu (miljoonaa euroa) | Myönnetty apu yhteensä (miljoonaa euroa) | +++++ TIFF +++++ ITÄVALTA | Elokuu 2002 | Tulva | Suurkatastrofi | 2900 | 134,0 | 148,8 | Elokuu 2005 | Tulva (Tirol, Vorarlberg) | Alueellinen | 592 | 14,8 | +++++ TIFF +++++ BULGARIA | Toukokuu 2005 | Tulva | Suurkatastrofi | 222 | 9,7 | 20,3 | Elokuu 2005 | Tulva | Suurkatastrofi | 237 | 10,6 | +++++ TIFF +++++ KROATIA | Toukokuu 2010 | Tulva | Naapurimaan katastrofi | 153 | 3,8 | 5,0 | Syyskuu 2010 | Tulva | Naapurimaan katastrofi | 47 | 1,2 | +++++ TIFF +++++ KYPROS | Huhtikuu 2008 | Kuivuus | Suurkatastrofi | 165 | 7,6 | 7,6 | +++++ TIFF +++++ TSEKIN TASAVALTA | Elokuu 2002 | Tulva | Suurkatastrofi | 2300 | 129,0 | 145,0 | Toukokuu 2010 | Tulva | Naapurimaan katastrofi | 205 | 5,1 | Elokuu 2010 | Tulva | Alueellinen | 437 | 10,9 | +++++ TIFF +++++ VIRO | Tammikuu 2005 | Myrsky | Suurkatastrofi | 48 | 1,3 | 1,3 | +++++ TIFF +++++ RANSKA | Syyskuu 2002 | Tulva (Gard) | Alueellinen | 835 | 21,0 | 203,7 | Joulukuu 2003 | Tulva (Rhône-joen laakso) | Alueellinen | 785 | 19,6 | Helmikuu 2007 | Sykloni (Gamède; Réunion) | Alueellinen | 211 | 5,3 | Elokuu 2007 | Hurrikaani (Dean; Martinique) | Alueellinen | 509 | 12,8 | Tammikuu 2009 | Myrsky (Klaus) | Suurkatastrofi | 3806 | 109,4 | Helmikuu 2010 | Myrsky (Xynthia) | Alueellinen | 1425 | 35,6 | +++++ TIFF +++++ SAKSA | Elokuu 2002 | Tulva | Suurkatastrofi | 9100 | 444,0 | 610,9 | Tammikuu 2007 | Myrsky (Kyrill) | Suurkatastrofi | 4750 | 166,9 | +++++ TIFF +++++ KREIKKA | Maaliskuu 2006 | Tulva (Evros) | Alueellinen | 372 | 9,3 | 99,1 | Elokuu 2007 | Metsäpalot | Suurkatastrofi | 2118 | 89,8 | +++++ TIFF +++++ UNKARI | Huhtikuu 2006 | Tulva | Suurkatastrofi | 519 | 15,1 | 37,6 | Toukokuu 2010 | Tulva | Suurkatastrofi | 719 | 22,5 | +++++ TIFF +++++ IRLANTI | Marraskuu 2009 | Tulva | Alueellinen | 521 | 13,0 | 13,0 | +++++ TIFF +++++ ITALIA | Lokakuu 2002 | Maanjäristys (Molise) | Alueellinen | 1558 | 30,8 | 1246,6 | Lokakuu 2002 | Tulivuorenpurkaus (Etna) | Alueellinen | 894 | 16,8 | Huhtikuu 2009 | Maanjäristys (Abruzzo) | Suurkatastrofi | 10212 | 493,8 | Lokakuu 2010 | Tulva (Veneto) | Alueellinen | 676 | 16,9 | Lokakuu 2011 | Tulva (Liguria & Toskana) | Alueellinen | 722,5 | 18,1 | Toukokuu 2012 | Maanjäristys (Emilia-Romagna) | Suurkatastrofi | 13274 | 670,2 | +++++ TIFF +++++ LATVIA | Tammikuu 2005 | Myrsky | Suurkatastrofi | 193 | 9,5 | 9,5 | +++++ TIFF +++++ LIETTUA | Tammikuu 2005 | Myrsky | Naapurimaan katastrofi | 15 | 0,4 | 0,4 | +++++ TIFF +++++ MALTA | Syyskuu 2003 | Myrsky ja tulva | Suurkatastrofi | 30 | 0,96 | 0,96 | +++++ TIFF +++++ PUOLA | Toukokuu 2010 | Tulva | Suurkatastrofi | 2994 | 105,6 | 105,6 | +++++ TIFF +++++ PORTUGALI | Heinäkuu 2003 | Metsäpalot | Suurkatastrofi | 1228 | 48,5 | 79,8 | Helmikuu 2010 | Tulva ja maanvyörymät (Madeira) | Suurkatastrofi | 1080 | 31,3 | +++++ TIFF +++++ ROMANIA | Huhtikuu 2005 | Kevättulva | Suurkatastrofi | 489 | 18,8 | 108,0 | Heinäkuu 2005 | Kesätulva | Suurkatastrofi | 1050 | 52,4 | Heinäkuu 2008 | Tulva | Alueellinen | 471 | 11,8 | Kesäkuu 2010 | Tulva | Suurkatastrofi | 876 | 25,0 | +++++ TIFF +++++ SLOVAKIA | Marraskuu 2004 | Myrsky (Tatra) | Suurkatastrofi | 203 | 5,7 | 26,1 | Toukokuu 2010 | Tulva | Suurkatastrofi | 650 | 20,4 | +++++ TIFF +++++ SLOVENIA | Syyskuu 2007 | Tulva | Suurkatastrofi | 233 | 8,3 | 15,8 | Syyskuu 2010 | Tulva | Suurkatastrofi | 251 | 7,5 | +++++ TIFF +++++ ESPANJA | Marraskuu 2003 | Öljyvahinko (Prestige) | Alueellinen | 436 | 8,6 | 31,0 | Elokuu 2003 | Metsäpalot (Portugalin rajalla) | Naapurimaan katastrofi | 53 | 1,3 | Toukokuu 2011 | Maanjäristys (Lorca) | Alueellinen | 843 | 21,1 | +++++ TIFF +++++ RUOTSI | Tammikuu 2005 | Myrsky (Gudrun) | Suurkatastrofi | 2297 | 81,7 | 81,7 | +++++ TIFF +++++ YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | Kesäkuu 2007 | Tulva | Suurkatastrofi | 4612 | 162,3 | 162,3 | Vuodesta 2002 alkaen myönnetty apu yhteensä | 3160,0 miljoonaa euroa | -------------------------------------------------- LIITE II TARKASTUKSEN KATTAVUUS Huom: Pyöristämisestä johtuen lukujen yhteenlaskettu määrä ei aina vastaa ilmoitettua yhteismäärää. Urakka / tavaran- tai palveluntoimitus | Sopimuksen mukainen määrä alv:a lukuun ottamatta (miljoonaa euroa) | Tarkastettu määrä alv:a lukuun ottamatta (miljoonaa euroa) | Kattavuus (%) | Betonin valaminen, betoniteräsverkko, betonipylväiden valmistus | 55,2 | 0,0 | 0,0 | Betonin toimitus | 27,3 | 27,3 | 100,0 | Teräsverkon toimitus | 15,9 | 0,0 | 0,0 | Teräspylväiden toimitus | 37,6 | 37,6 | 100,0 | Seismisten eristeiden toimitus | 12,0 | 11,3 | 94,0 | Kaivuutyöt | 14,5 | 0,0 | 0,0 | Rakennukset | 425,3 | 145,0 | 34,1 | Kalusteet ja tarvikkeet | 55,7 | 28,5 | 51,2 | Asuinalueen rakennustyöt (kaikki) | 41,2 | 0,0 | 0,0 | Purkutyöt | 0,1 | 0,0 | 0,0 | Sähkömekaaniset työt | 0,2 | 0,0 | 0,0 | Hissit | 9,8 | 0,0 | 0,0 | Viheralueet | 15,2 | 0,0 | 0,0 | YHTEENSÄ | 710,2 | 249,7 | 35,2 | --------------------------------------------------