Virallinen lehti nro C 033 , 03/02/1997 s. 0066



B4-0040/97 Päätöslauselma perustamissopimusten tarkistusta koskevasta kokonaisehdotuksesta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon aiemmat 17. toukokuuta 1995 ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 56)), 13. maaliskuuta 1996 ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)), 14. marraskuuta 1996 ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 9)) ja 11. joulukuuta 1996 ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 1 a)) antamansa päätöslauselmat, A. katsoo, että Firenzen Eurooppa-neuvostossa pyydettiin, että Dublinin Eurooppa-neuvostoa varten valmistellaan perustamissopimusten tarkistusta koskeva kokonaisehdotus kolmen seuraavan tavoitteen osalta: - unionin ja kansalaisten lähentäminen - YUTP:n vahvistaminen ja laajentaminen, jotta lisättäisiin sen johdonmukaisuutta ja tehokkuutta - laajentumista silmällä pitäen sen varmistaminen, että toimielimet toimivat moitteettomasti ja päätöksentekomenettely on tehokas, B. katsoo, että puheenjohtajavaltio Irlannin laatimaa luonnosta on arvioitava näiden tavoitteiden valossa ja ottaen huomioon, että se heijastelee vain neuvottelujen nykytilaa, mutta katsoo kuitenkin, että EU:sta tehdyn sopimuksen B artiklan mukaisesti perustamissopimuksen tarkistuksessa ei ainoastaan tule säilyttää yhteisön säännöstö kokonaisuudessaan, vaan jopa kehittää sitä, C. toteaa, että puheenjohtajamaa Irlannin teksti antaa tunnustusta Euroopan parlamentin kahden tarkkailijan osuudelle hallitusten välisen konferenssin työskentelyssä, mutta muistuttaa kuitenkin, ettei se katso missään tapauksessa olevansa toimielimenä sidottu töiden välituloksiin ja että sillä on täysi valta tehdä poliittisia arviointeja konferenssin työn aikana ja sen lopussa, D. toteaa, että 13. ja 14. joulukuuta 1996 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa arvioitiin, että puheenjohtajavaltion esittämä luonnos perustamissopimukseksi on hyvä perusta jatkoneuvotteluille; katsoo sitä vastoin, että tämä hanke merkitsee tiettyjen jäsenvaltioiden kunnianhimon puutetta todellisten syvällisten uudistusten aikaansaamiseksi ja että näissä olosuhteissa on tärkeää yhtenäistää mainitussa tekstissä ne määräykset, jotka vastaavat näitä tavoitteita, mitä ilman Euroopan parlamentti ei voisi hyväksyä sopimuksen lopullisia muutoksia; I JAKSO - VAPAUDEN, TURVALLISUUDEN JA OIKEUDENMUKAISUUDEN ALUE 1 luku - Perusoikeudet ja syrjimättömyys 1. Panee merkille määräykset, jotka koskevat perusoikeuksia, mutta pitää valitettavana sitä, että kansalaisten suorasta yhteydestä yhteisöön ja heidän osallistumisestaan yhteisiin toimielimiin ei ole tehty ehdotuksia; 2. Panee tyytyväisenä merkille syrjimättömyyslausekkeen sisällyttämisen, mutta katsoo, että sen on oltava vaikutukseltaan välitön ja että on tarpeen vahvistaa EP:n roolia yhteispäätösmenettelyllä tällä kansalaisten oikeuksien kannalta merkittävällä alalla; 3. Toistaa kantansa unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja pyytää, että SEU:n L artikla muutetaan siten, että kolmannen pilarin kattamat asiat kuuluvat tuomioistuimen toimivalta-alueeseen näiden oikeuksien suojaamisen osalta ja että annetaan selkeä oikeudellinen perusta, joka mahdollistaa yksityishenkilöille suoran turvautumisen yhteisön tuomioistuimeen, kun on kyse perusoikeuksien rikkomisesta unionin toimielimen taholta; 4. Pahoittelee sellaisten määräysten puutetta, jotka koskevat niiden kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia, jotka asuvat laillisesti unionissa ja toistaa, että perustamissopimuksen on tunnustettava heidän suhteen erityisesti ihmisoikeuksien kunnioitus, tasavertainen kohtelu ja se, että heitä ei syrjitä sosiaalisten, taloudellisten ja kulttuuristen oikeuksien alalla; 5. Toteaa, että oikeus yhdistyä poliittisiksi puolueiksi Euroopan tasolla edellyttää perustamissopimuksen muuttamista Kreikan, Italian ja Itävallan hallitusten ehdotuksen mukaisesti; palauttaa tämän vuoksi mieliin 10. joulukuuta 1996 antamansa päätöslauselman sisältämät ehdotukset Euroopan tason poliittisten puolueiden primaarioikeudellisesta asemasta ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 5)); 6. On pahoillaan siitä, että oikeutta tiedonsaantiin ja ilmaisunvapauteen yhteisön politiikkojen osalta ei ole tunnustettu yleisenä periaatteena; 7. Pyytää ottamaan käyttöön yhtenäisen vaalitavan Saksan ehdotuksen mukaisesti ja vähintäänkin ottamaan perustamissopimukseen sitovan aikataulun; 2 luku - Henkilöiden vapaa liikkuvuus, turvapaikka ja maahanmuutto 8. Tuo esiin «silmänlumeen» omaisen yhteisöllistämisen vaaran ja vaatii sen vuoksi, että käytetään kaikkia yhteisön menettelyjä ja että kaikki yhteisön toimielimet, Euroopan parlamentti ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin mukaan luettuna, osallistuvat sellaisten oikeus- ja sisäasioiden käsittelyyn, jotka siirtyvät valtioiden väliseltä tasolta yhteisön yhteistyön piiriin, varsinkin siinä määrin kuin perustamissopimuksen tarkistusta koskevassa kokonaisehdotuksessa a) aiotaan määritellä poikkeussäännöt tuomioistuinten suorittaman valvonnan osalta (G artiklan 4 kohta); b) ei oteta selvästi kantaa neuvoston määräenemmistöäänestysten tai yhteispäätösmenettelyn puolesta (G artiklan 2 ja 3 kohta); 9. Pyytää kuitenkin, että EY:n perustamissopimukseen siirretään seuraavat alat: a) huumekaupan vastainen toiminta; b) kansainvälisen rikollisuuden vastainen toiminta erityisesti ihmiskaupan osalta; c) oikeudellinen ja hallinnollinen yhteistyö yhteiskunnallisella ja kaupallisella alalla; 10. Ottaa kiinnostuneena vastaan puheenjohtajavaltion ehdotuksen turvautumisesta ns. tavoiteaikamenetelmään oikeus- ja sisäasioiden alan tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti kaikkia kyseessä olevia aiheita koskevan määräajan (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen B artikla); pyytää erityisesti, että henkilöiden vapaa liikkuvuus taataan lopullisesti koko unionin tasolla määrättynä ajankohtana, jota ei voi muuttaa; 3 luku - Turvallisuus ja henkilöiden suoja 11. Vaatii, että myös normaalissa lainsäädännössä oikeus- ja sisäasioihin liittyvässä yhteisessä politiikassa neuvostossa käytetään määräenemmistöäänestyksiä ja yhteispäätösmenettelyä Euroopan parlamentin kanssa; 12. Tukee puheenjohtajavaltio Irlannin ehdotuksia yksityiskohtaisiksi määräyksiksi poliisialan yhteistyön ja Europolin toiminnallisten mahdollisuuksien osalta (K.1 b artikla) sillä edellytyksellä, että sitova aikataulu otetaan huomioon; katsoo kuitenkin, että näin yksityiskohtainen luettelo toimenpiteistä ja tehtävistä ei sovi niin perustavanlaatuisen sopimuksen kuin perustamissopimuksen yhteyteen; 13. Katsoo, että suunniteltuja määräyksiä on sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen uuden osaston että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston osalta vahvistettava ja täydennettävä huomattavasti; arvioi, että tätä varten erityisesti seuraavia asioita on tarkasteltava hallitusten välisessä konferenssissa, päämääränä niiden hyväksyminen: a) kysymys asioiden siirtämisestä yhä laajemmin yhteisön «pilarin» piiriin Belgian hallituksen ehdottamalla tavalla (VI osastossa yksinomaan oikeus- ja poliisiasioiden yhteistyö); b) «yhteisöllistämisen» asteittaisuutta koskevan lähestymistavan edut, kuten BENELUX-maiden sekä Saksan ja Ranskan hallitusten yhteisessä muistiossa ehdotetaan, ja Schengenin sopimuksen sisällyttäminen (Alankomaiden valtuuskunta); c) määräenemmistöäänestyksen laajentaminen neuvostossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston yhteydessä, kuten Saksan ja Ranskan hallitukset ehdottavat, ja poliisiyhteistyön osalta, kuten Espanjan ja Belgian hallitukset ehdottavat; d) näkökannat tehostetun yhteistyön kehittämiseksi, kuten Saksan ja Ranskan hallitukset ehdottavat; e) sellaisten määräysten kehittäminen, joilla pyritään ottamaan käyttöön yhteinen vähimmäisperusta rikkomusten ja rangaistusten määrittämiseksi ja oikeuden päätösten tunnustamisen ja täytäntöönpanon sekä siviili- ja rikosoikeudellisten avun helpottamiseksi; II JAKSO - UNIONI JA KANSALAINEN 4 luku - Työllisyys 14. Varoittaa HVK:ta vaarasta, että se tyytyy hyväksymään työllisyyttä koskevan osaston tai luvun, jolla ei ole todellista sisältöä; arvioi, että HVK:n on siksi tarkasteltava syvällisemmin Euroopan parlamentin kahden edustajan jättämää ehdotusta, erityisesti työllisyyttä edistävän makrotaloudellisten politiikkojen yhteensovittamisen osalta; 15. Tukee puheenjohtajavaltio Irlannin ehdotusta työllisyyden ja erityisesti edistämistoimenpiteiden täytäntöönpanon osalta (5 artikla); 16. Arvioi kuitenkin tarpeelliseksi vahvistaa suunniteltuja määräyksiä: a) varmistaen, että työllisyys- ja talouspolitiikan suuntaviivat vastaavat toisiaan; b) antamalla työllisyyden edistämistavoitteella sama sitova luonne kuin perustamissopimuksen 3 a artiklassa esitetyille johtaville periaatteille; samoin yhteisön tämän alan toimille pitäisi antaa yhteisen politiikan luonne (uusi kohta ennen 3 artiklan i) kohtaa); c) esittämällä periaatteet, joilla voitaisiin ohjata työllisyyspolitiikan määrittämistä; d) täsmentämällä, että yhteiset taloudelliset toimielimet ja suuret taloudelliset linjaukset on suunniteltava siten, että korkean työllisyystason toteuttamiselle ja säilyttämiselle annetaan asianmukainen etusija; e) vahvistamalla Euroopan parlamentin osallisuutta ja yhteistoimintaa työmarkkinaosapuolten kanssa laadittaessa vuotuista talouskertomusta ja kertomusta työllisyystilanteesta Eurooppa-neuvostoa varten (4 artiklan 1 kohta); f) selkeyttämällä suunniteltua menettelyä (4 artiklan 1 ja 5 kohta); g) edellyttämällä selkeästi, että neuvosto reagoi ja turvautuu perustamissopimuksessa määrättyihin keinoihin, jos työttömyystaso nousee tai pysyy korkeana; 17. Varoittaa riskeistä, joita voi aiheutua toisaalta EMU:n ja itsenäisen keskuspankin toteuttamisen ja toisaalta liian hitaan talousliittoa kohti kulkevan kehityksen välisestä kuilusta; 5 luku - Sosiaaliset määräykset 18. Pyytää pöytäkirjaan 14 liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen sisällyttämistä erottamattomasti ja arvioi, että HVK:ssa on vielä neuvoteltava syvällisesti siihen tehtävistä perustavaa laatua olevista parannuksista; 19. Tukee Irlannin hallituksen ehdotusta sisällyttää perustamissopimukseen määräys, jonka kautta yhteisö voi toteuttaa suoria toimia sosiaalisen syrjäytymisen estämiseksi; 20. Pyytää sisällyttämään perustamissopimukseen selvän viittauksen julkisiin palveluihin yhtenä unionin kansalaisten oikeuksien osatekijänä sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja käyttäjien suojaamisen varmistamiseksi; pyytää, että näihin oikeuksiin ja tavoitteisiin liitetään niiden tosiasiallisen toteutumisen saavuttamiseksi unionin toimielinten keinojen ja vallan uudelleenmäärittäminen; 6 luku - Ympäristö 21. Pitää myönteisenä ehdotettuja uusia viittauksia kestävään kehitykseen ja ympäristösuojelun vaatimusten täysimääräisempään integroimiseen useiden yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyyn ja toteuttamiseen; 7 luku - Kuluttajapolitiikka 22. Pitää myönteisenä ehdotettua uutta 129 a artiklaa, joka olisi lisäaskel kohti todellisen kuluttajapolitiikan määrittelyä perustamissopimuksessa, ja arvioi, että tästä politiikasta olisi viime kädessä tehtävä yhteisön yhteistä politiikkaa; 7 a luku - Matkailu 23. Pahoittelee, ettei mukaan otettu erityistä viittausta matkailuun ja toistaa, että sen eurooppalaisista näkökohdista tulisi tehdä itsenäinen ja erillinen yhteinen politiikka, jolla on oikeudellinen perusta ja oma lukunsa tarkistetussa perustamissopimuksessa; 8 luku - Avoimuus 24. Katsoo, että puheenjohtajavaltio Irlannin tekstiluonnos avoimuudesta tuo joitakin parannuksia tälle alueelle, mutta on silti soveltamisalaltaan aivan liian varovainen ja rajoittunut; a) ehdotettu lausuma avoimuusperiaatteesta SEU:n A artiklassa on tyhjää parempi, mutta sen sanamuoto on liian heikko; b) ehdotettu oikeus tutustua asiakirjoihin on myönteistä kehitystä, kuten myös ehdotus siitä, että yleiset periaatteet ja rajat, jotka sääntelevät kyseisen oikeuden harjoittamista, olisi päätettävä yhteispäätösmenettelyssä; tällaisiin yleisiin periaatteisiin olisi sisällyttävä sellainen ajatus, että oikeus tutustua asiakirjoihin on perussääntö, johon on vain harvoja tarkasti määriteltyjä poikkeuksia, joista on päätetty 2/3 määräenemmistöllä; c) ajatus neuvoston kokousten julkisuudesta, kun se kokoontuu lainsäädäntöelimenä, on vahvistettava asianmukaisesti, jotta vähintään ensimmäinen keskustelu ja lopullinen päätös ovat julkisia; d) täytäntöönpanosääntöjä ei pitäisi jättää toimielinten sisäisten menettelysääntöjen varaan; 9 luku - Toissijaisuus 25. Toistaa kantansa, jonka mukaan perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyt toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet on säilytettävä ja niitä on sovellettava oikein; III JAKSO - TEHOKAS JA YHTENÄINEN ULKOPOLITIIKKA 10 luku - Yhteinen ulko- ja turvallisuus politiikka (YUTP): tavoitteet, keinot ja rakenteet 26. Panee tyytyväisenä merkille sen, että perustamissopimukseen sisällytetään poliittinen solidaarisuus, jonka pitäisi sisältää myös rahoituksellisen solidaarisuuden lauseke, sekä YUTP:n tavoitteiden erittely erityisesti unionin integriteetin suojaamisen osalta; 27. Panee merkille julkilausuman siitä, että päätösasiakirjaan, joka koskee uutta suunnittelu- ja varoitusrakennetta, sisällytetään ensimmäistä kertaa WEU:n integroimista koskeva elementti sitä kautta, että yksikössä olisi WEU:sta peräisin olevaa henkilöstöä, ja toistaa pyyntönsä siitä, että tätä johtaisi komissio, läheisessä yhteistyössä neuvoston pääsihteerin kanssa; 28. Panee merkille, että puheenjohtajavaltio Irlannin teksti ei riitä antamaan unionille tehokkaita välineitä todellisen YUTP:n luomiseksi ja se sisältää erityisesti seuraavia vakavia heikkouksia, joista on neuvoteltava syvällisemmin: a) YUTP:n osalta toimivaltaisen komission jäsenen pitäisi varmistaa kiinteässä yhteistyössä neuvoston puheenjohtajan kanssa EU:n edustus YUTP:ssa; b) pahoittelee uuden veto-menettelyn käyttöönottoa aloilla, joille määräenemmistöäänestystä on jo suunniteltu; olisi luotava asianmukaisia mekanismeja sen välttämiseksi, että jäsenvaltio voi yksipuolisesti estää päätöksenteon, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin italialaisen, 25.10.1996 päivätyn asiakirjan ja sen kokonaislähestymistavan, joka puolustaa määräenemmistöäänestyksen käytön lisäämistä päätöksentekomenettelyssä; c) neuvoston pääsihteerin roolin yksipuolinen vahvistaminen ei ole hyväksyttävissä; katsoo kuitenkin, että on vakavasti harkittava ajatusta YUTP:stä vastaavan poliittisluontoisen henkilön nimeämisestä, siten, että tämä missään tapauksessa olisi vastuussa neuvoston pääsihteeristölle (voitaisiin harkita erityismenettelyllä nimitettyä komission jäsentä, joka olisi vastuussa neuvostolle); d) pitää myönteisenä Saksan 6. kesäkuuta 1996 tekemää puolivirallista ehdotusta ja italialaista 25. lokakuuta 1996 päivättyä asiakirjaa, joiden mukaan J.8 artiklaa tarkistetaan siten, että määräenemmistöstä tehdään periaatesääntö ja että kun jäsenvaltio pyytää päätöksen tekemistä yksimielisesti, pyyntö voidaan hylätä määräenemmistöllä; mahdollisuus pidättäytyä äänestyksestä rakentavalla tavalla on asianmukaista ottaen huomioon, että muut jäsenvaltiot hyötyvät poliittisesta ja rahoituksellisesta solidaarisuudesta tehtyjä päätöksiä täytäntöönpantaessa; e) EU:n konfliktinestokyvyt olisi määriteltävä tarkemmin ja niitä olisi vahvistettava; konfliktien eston ja niiden rauhanomaisen ratkaisun politiikan olisi oltava osa yhteistä puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa; f) se, että toiminnalliset menot katsotaan perustamissopimuksista aiheutuviksi pakollisiksi menoiksi EY:n perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti, ei ole hyväksyttävissä; 11 luku - Taloudelliset ulkosuhteet 29. Katsoo, että perustamissopimusluonnoksessa ehdotetut toimenpiteet ovat taloudellisten ulkosuhteiden osalta aivan liian rajoitettuja ottaen huomioon nykyisen perustamissopimuksen artiklojen heikkous ja Euroopan parlamentin täysin puutteellinen rooli tällä alueella; 30. Ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että puheenjohtajavaltion ehdotus rajoittaa hyväksyntämenettelyn käyttö laajentumista ja assosiaatiosopimuksia koskevaksi johtaisi itse asiassa nykyisen 228 artiklan mukaisen Euroopan parlamentin toimivallan vähentämiseen; 31. Toistaa pyyntönsä, että 113 artikla jaetaan kahtia artiklaan, jossa määrätään oikeudellinen perusta lainsäädännöllisille säädöksille, joissa Euroopan parlamentti on mukana yhteispäätöksen kautta, ja artiklaan, jossa määrätään oikeudellinen perusta kansainvälisille sopimuksille, joissa Euroopan parlamentti on mukana hyväksyntämenettelyn kautta; 32. Pitää myönteisenä puheenjohtajavaltio Irlannin ehdotusta, jonka mukaan komissio on ainoa neuvottelija palveluja, henkistä omaisuutta ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevien monenvälisten sopimusten osalta; vaatii kuitenkin, että neuvosto tekee tämän alan päätökset määräenemmistöllä ja että ehdotettua lausumaa muutetaan siten, että komissio hoitaa neuvottelut mahdollisimman avoimesti sekä Euroopan parlamentin että jäsenvaltioiden osalta; katsoo lisäksi, että näitä periaatteita on sovellettava myös kahdenvälisiin sopimuksiin mainituilla aloilla; 12 luku - Turvallisuus ja puolustus 33. Panee tyytyväisenä merkille ilmaistun poliittisen tahdon aikaansaada konkreettista edistystä puolustuksen alalla; miettii kuitenkin seurauksia, joita sotilaallisen ja turvallisuusalan integroitumisen nopealla kehittymisellä voisi olla, jollei YUTP kehity samanaikaisesti; muistuttaa, että puheenjohtajavaltion asiakirjassa on seuraavia myönteisiä tekijöitä: a) YUTP:n tavoitteiden uudelleenmuotoilu turvallisuuden ja puolustuksen osalta; b) Petersbergin tehtävien tavoitteiden sisällyttäminen perustamissopimukseen; 34. Pyytää seuraavien kysymysten syventämistä: a) unionin auktoriteetin WEU:n osalta pitäisi olla selkeästi vahvistettu ja pitää tarpeellisena, kuten ranskalais-saksalaisessa asiakirjassakin ehdotetaan, että HVK:ssa hyväksytään tavoiteaikataulu WEU:n integroimiseksi vaiheittain EU:hun; b) pöytäkirja, johon liittyminen on vapaaehtoista ja jossa määritellään jäsenten nykyiset vastavuoroiset turvallisuussitoumukset koko WEU:n osalta, olisi liitettävä perustamissopimukseen; c) kehottaa sopimaan päätöksentekomekanismista sotilaallisesti merkityksellisiä asioita varten, jotta voitaisiin estää päätöksenteon jumiutuminen ilman, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi annettava käytettäväksi omia joukkojaan tai varusteitaan; d) yhteinen varustelupolitiikka, mukaan lukien tuotannon ja viennin valvonta, olisi sisällytettävä YUTP:n tavoitteeksi unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden vahvistamisen yhteydessä, kuten Italia on ehdottanut; 13 luku - Unionin oikeushenkilöys 35. Pitää myönteisenä sellaisen uuden artiklan lisäämistä SEU:hun, jossa unionille annetaan oikeushenkilöys; ei kuitenkaan pidä hyväksyttävänä menettelyä, jonka mukaan neuvosto päättää sopimuksista yksimielisesti unionin nimissä EP:ia kuultuaan; 36. Toistaa kantansa, jonka mukaan hyväksyntämenettelyn olisi koskettava kaikkia yhteisön kansainvälisiä sopimuksia; IV JAKSO - UNIONIN TOIMIELIMET Yleiset institutionaaliset asiat 37. Pitää jälleen erittäin valitettavana sitä, että puheenjohtajavaltio ei ole esittänyt virallisia perustamissopimustekstejä eikä joissakin tapauksissa edes mahdollisia vaihtoehtoja HVK:n päätettäviksi tulevien keskeisten institutionaalisten asioiden osalta; katsoo, että jos näitä ongelmia ei ratkaista tyydyttävällä tavalla, HVK epäonnistuu täysin keskeisessä tehtävässään lisätä demokratiaa ja tehokkuutta nykyisessä EU:ssa ja EU:n tuleva laajentumisprosessi vaarantuu; 14 luku - Euroopan parlamentti 38. Katsoo tässä yhteydessä, että puheenjohtajavaltio Irlannin tekstissä on tältä osin joitakin myönteisiä ehdotuksia, mutta siinä ei kuitenkaan ole otettu riittävästi huomioon tarvetta vahvistaa demokraattista valvontaa EU:n tasolla: i) tekstissä ehdotetaan yhteispäätösmenettelyn laajentamista lähinnä objektiivisten kriteerien perusteella eikä niinkään tapauskohtaisin perustein, mutta siinä ei tehdä sitä johtopäätöstä, että komission ja parlamentin ehdotus yhteispäätösmenettelyn soveltamisesta kaikkeen normaaliin johdettuun oikeuteen on ainoa käsiteltäväksi jätetty ehdotus, jota sen vuoksi olisi kehitettävä; ii) puheenjohtajavaltion tekstissä ei käsitellä lainkaan seuraavia aiheita: - hyväksyntämenettelyn laajentaminen kaikkiin primaarioikeudellisiin aiheisiin, kuten perustamissopimusten uudistaminen, 235 artikla ja omat varat, sekä kaikkiin kansainvälisiin sopimuksiin - yhteispäätösmenettelyn täysimääräinen soveltaminen talousarviokysymyksiin - Euroopan parlamentin tärkeämpi rooli komission jäsenten ja puheenjohtajan nimittämisessä - Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen nimitysten osalta siten, että hyväksyntämenettelyä sovellettaisiin tuomioistuimen ja tilintarkastustuomioistuimen nimityksiin - nykyisen monimutkaisen sekä riittämättömän demokraattisen ja riittämättömän avoimen komitologiamenettelyn uudistaminen - Euroopan parlamentin vastuu politiikkojen neuvottelussa ja arvioinnissa; 39. Pitää myönteisenä puheenjohtajavaltion ehdotusta yhteispäätösmenettelyn yksinkertaistamisesta, joka on samoilla linjoilla kuin Euroopan parlamentin ehdotus; katsoo kuitenkin, että asiaa olisi selkeytettävä siltä osin, että jos neuvosto tekee muutoksia EP:n tarkastelemaan tekstiin, EP:lle olisi annettava tilaisuus toiseen käsittelyyn; uskoo lisäksi, että ehdotetut aikarajoitukset ja muut sellaiset asiat, kuten sovittelukomiteavaltuuskuntien koon mahdollinen rajoittaminen tai pysyvien jäsenten osuuden lisääminen, ovat asioita, joista neuvoston ja parlamentin olisi keskusteltava yhdessä sovittelumenettelyn tehokkuuden parantamiseksi; 15 luku - Neuvosto 40. Pitää erittäin valitettavana sitä, että puheenjohtajavaltio ei ole esittänyt nimenomaisia ehdotuksia määräenemmistöäänestyksen laajentamisesta neuvostossa koskemaan esimerkiksi periaatteessa kaikkea normaalia johdettua oikeutta, vaikka tapauskohtaisen lähestymistavan noudattamisella ei kovinkaan todennäköisesti saavuteta tyydyttäviä tuloksia; 41. Panee merkille, että puheenjohtajavaltio on selkeästi vihjannut, että kaksinkertaisen enemmistön järjestelmä neuvostossa saattaisi olla parempi vaihtoehto kuin pelkkä neuvoston äänien painottaminen uudelleen ratkaisuna pienten ja suurten jäsenvaltioiden äänestystasapaino-ongelmaan; pyytää, että kaksinkertaisia enemmistöjä koskeva käsite selkeytetään mahdollisimman nopeasti (eli mitä kynnyksiä sovelletaan mihinkin asiaan); 16 luku - Komissio 42. Toistaa kantansa, jonka mukaan tässä vaiheessa komission jäsenmäärän pitää olla vähintään sama kuin jäsenvaltioiden lukumäärä; toteaa, että komission puheenjohtajan toimivallan lisääminen on toteutettava konsensuksen kautta; vaatii, että komission rooli ja itsenäisyys sekä sen aloiteoikeus säilytetään; 43. Varoittaa tietystä pyrkimyksestä vahvistaa neuvoston toimivaltaa muiden toimielinten kustannuksella; muistuttaa tässä yhteydessä sitoutumisestaan toimielinten väliseen tasapainoon ja erityisesti komission yksinoikeuteen tehdä aloitteita lainsäädännön alalla; korostaa, että on välttämätöntä, että komissio edustaa yhteisöä toimivaltansa alalla; 17 luku - Yhteisön tuomioistuin 44. Katsoo, että tuomioistuimen toimenkuvaa olisi laajennettava siten, että Euroopan parlamentti voi viedä asioita tuomioistuimeen samoin edellytyksin kuin komissio ja neuvosto, ja siten, että tilintarkastustuomioistuin, Euroopan keskuspankki, alueiden komitea ja talous- ja sosiaalikomitea voivat viedä asioita tuomioistuimeen, kun niiden oikeuksia on loukattu; pyytää jälleen kerran, että tuomioistuimen tuomareilla olisi ensimmäisestä nimityksestään lukien yksi 9 vuoden toimikausi, jota ei voi uusia; 18 luku - Muut institutionaaliset asiat - Talousarviokysymykset ja petolliselta menettelyltä suojaaminen - Alueiden komitea 45. Pitää erittäin valitettavana, että sen toistuvia pyyntöjä talousarvion yhtenäistämisestä ja talousarviomenettelyjen yksinkertaistamisesta, pakollisten ja muiden kuin pakollisten menojen eron poistamisesta ja hyväksyntämenettelyn soveltamisesta omia varoja koskevien päätösten osalta ei ole otettu lainkaan huomioon puheenjohtajavaltion tekstissä ja että sille ei ole annettu toisen ja kolmannen pilarin rahoituksen osalta minkäänlaista merkityksellistä roolia; 46. Pyytää syventämään puheenjohtajavaltion ehdotusta, jossa käytetään pohjana Tanskan hallituksen ehdotusta petolliselta menettelyltä suojaamiseksi erityisesti ehkäisemällä sääntöjenvastaisuudet yhteisön varainhoidossa ja yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavat rikkomukset; 47. On tyytyväinen ehdotuksesta poistaa pöytäkirja n:o 16 talous- ja sosiaalikomiteasta ja alueiden komiteasta, mikä mahdollistaisi jälkimmäiselle suuremman hallinnollisen itsenäisyyden; kannattaa Saksan valtuuskunnan ehdotusta laajentaa aloja, joilla alueiden komiteaa kuullaan; 19 luku - Kansalliset parlamentit 48. Vahvistaa tukensa lokakuussa 1996 pidetyn Dublinin COSAC-kokouksen (kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin välinen yhteistyöelin) päätelmien osalta; 49. Pitää myönteisenä, että perustamissopimukseen sisällytetään uusi pöytäkirja kansallisten parlamenttien roolista, sekä ajatusta, että parlamenteille toimitetaan aiempaa aikaisemmin tietoa komission kuulemisasiakirjoista ja kaikista lainsäädäntöehdotuksista, mukaan lukien uuden neljän viikon vähimmäisajan ottaminen käyttöön parlamenttien käsittelyä varten; 50. Panee huolestuneena merkille sen, että puheenjohtajavaltion ehdotusluonnoksessa mennään paljon pidemmälle kuin COSACin omissa päätelmissä siinä mielessä, että julistukseen tai pöytäkirjaan sisällytetään erityinen viittaus COSACiin, ja pelkää, että tämä saattaa johtaa COSACin roolin institutionalisointiin johtaen erittäin ei-toivottuun kehitykseen kohti Euroopan parlamentin roolin kahdentumista ja tällaisen kahdentumisen ei-toivottuun institutionalisoitumiseen; kehottaa hallituksia estämään sen, että kansallisia parlamentteja ohitettaisiin tässä asiassa esimerkiksi rajoittamalla käsiteltäviä asioita tai mielipiteen ilmaisun muotoja, ja sen sijaan ensisijaisesti ottamaan huomioon kansallisten parlamenttien itse esittämät ajatukset; V JAKSO - TEHOSTETTU YHTEISTYÖ - «JOUSTAVUUS» 51. Toteaa, että tehostetusta yhteistyöstä on tullut HVK:n keskeinen kysymys, jota tulisi ryhtyä käsittelemään selkeästi, ilman epämääräisyyttä, ja arvioi, että tätä kysymystä olisi syvennettävä tarkastelemalla komission roolia, päätöksentekoprosessia, osallistuvien jäsenvaltioiden vähimmäismäärää, EP:n roolia ja rahoituksellisia järjestelyjä; 52. On vakuuttunut, että parhaillaan keskusteltavana oleva tehostetun yhteistyön menettely, joka mahdollistaisi sen, että osa jäsenvaltioista voisi mennä pidemmälle kuin toiset (institutionaalinen joustavuus), on erittäin ongelmallinen ja edellyttää täten syvällisempää tarkastelua; katsoo, että tällaisen menettelyn on joka tapauksessa oltava poikkeus - jotta ei vaarannettaisi Euroopan unionin institutionaalista yhtenäisyyttä ja tavoitteita - ja tämän menettelyn sisältämän sääntelyn on oltava yhdenmukaista yhteisön ja unionin päätöksentekomenettelyn kanssa ja sen on edustettava luonteeltaan siirtymävaihetta ja sitä on ehdottomasti täydennettävä välttämättömillä toiminnan ulkopuolisille jäsenvaltioille suunnatuilla tukitoimenpiteillä, jotta mahdollistetaan kaikkien sitä haluavien valtioiden osallistuminen tyydyttävän aikavälin kuluessa;katsoo, että tämän periaatteen soveltaminen yhteisön perustamissopimuksissa tuo esiin erittäin vakavia ongelmia, jotka edellyttävät huomattavasti syvällisempää tarkastelua; mahdollinen tehostettu yhteistyö Firenzen Eurooppa-neuvostossa jo esitettyjen periaatteiden noudattamisen lisäksi ei missään tapauksessa saa asettaa kyseenalaiseksi komission etuoikeuksia tai EP:n roolia ja sen ykseyttä; PERUSTAMISSOPIMUSTEN YKSINKERTAISTAMINEN 53. Pitää välttämättömänä, että perustamissopimusten yksinkertaistamiseen pyrkivät toimet johtavat ottaen huomioon unionin uusi oikeushenkilöys neljän perustamissopimuksen (EU, EY, EHTY ja Euratom) sulauttamiseen yhteen ilman, että yhteisön säännöstö asetetaan kyseenalaiseksi; 54. Pyytää puheenjohtajavaltio Alankomaita järjestämään neuvotteluja, jotta tulevassa perustamissopimuksessa annettaisiin tyydyttävä vastaus ilmaistuihin tavoitteisiin, ja muistuttaa, että laajentuminen voidaan toteuttaa vasta, kun on tehty kunnianhimoinen ja syvällinen institutionaalinen uudistus; 55. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä komissiolle ja muille yhteisön toimielimille.