Virallinen lehti nro C 034 , 02/02/1998 s. 0145



A4-0399/97 Päätöslauselma komission tiedonannosta «Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta» (KOM(97)0007 - C4-0044/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle «Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta» (KOM(97)0007 - C4-0044/97), - ottaa huomioon komission tiedonannot neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: «Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin. Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet» ja «Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin. Seuraavien vaiheiden valmistelu» (KOM(96)0395 - C4-0521/96), - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle «Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma» (KOM(96)0607 - C4-0648/96), - ottaa huomioon komission valkoisen kirjan koulutuksesta - opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa» (KOM(95)0590 - C4-0597/95), - ottaa huomioon vihreän kirjan «Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - ihmisläheisyys etusijalle» (KOM(96)0389 - C4-0522/96), - ottaa huomioon STOAn kertomuksen tietoyhteiskunnan vaikutuksista heikoimmassa asemassa olevien Euroopan unionin alueiden kehitykseen - tieteellinen ja tekninen arvio (PE 166.784), - ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan lausunnon (A4-0399/97), A. katsoo, että tieto- ja tietoliikennetekniikoilla (TTT) on suuri merkitys Euroopalle, koska ne toimivat uudenlaisen kaupallisen ja teollisen toiminnan katalysaattorina, koska ne voivat lisätä Euroopan kilpailukykyä suhteessa maailman muihin alueisiin ja koska niillä on keskeinen asema Euroopan taloudessa, B. katsoo, että tietoyhteiskunnan nopea ja johdonmukainen kehitys on olennaisen tärkeää Euroopan kilpailukyvylle ja työllisyydelle, C. katsoo, että uusien tekniikkojen käyttö voi tukea kustannustehokkaasti alueellisen yhteenkuuluvuuden kehitystä Euroopassa, D. katsoo, että tietoyhteiskunnalla voi etätyön ansiosta olla myönteisiä vaikutuksia taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen säilymiseen maaseutualueilla, E. katsoo, että käyttämällä tieto- ja tietoliikennetekniikkoja etäisyydet ja kielimuurit eivät enää estä tiedon levittämistä ja välittämistä ja että TTT:illä voi sen tähden olla myönteinen vaikutus alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen, F. katsoo, että on välttämätöntä poistaa kaikki esteet tehokkaalta, kansalliset ja kielelliset rajat ylittävältä viestintäverkolta alueiden välillä, G. katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan sovelluksia kaupallistavien puhelin- ja kaapeliyhtiöiden, sähkölaitosten jne. harjoittama politiikka on perustunut mahdollisimman suureen taloudelliseen voittoon lyhyellä aikavälillä, mistä on aiheutunut kuluttajille kustannuksia, jotka eivät vastaa todellisia kustannuksia ja jotka jarruttavat uuden tekniikan leviämistä, erityisesti epäsuotuisilla aloilla ja alueilla, H. katsoo, että on tarpeen kiinnittää huomiota yhteenkuuluvuuteen, erityisesti tukemalla vähemmän kehittyneitä alueita, jotta ne voisivat osallistua tietoyhteiskuntaan, I. katsoo, että unionin eri maiden välillä olevat erot ja epäsuhta kuvastuvat tietoyhteiskunnan perusrakenteissa, sisällössä ja tuntemuksessa ja että nämä erot tulevat johtamaan kilpailua lisäävään ja yhteenkuuluvuutta heikentävään epätasapainoon, J. ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimukseen sisällytettiin uusi 7 d artikla yleishyödyllisistä palveluista, ja että on olennaisen tärkeää, että uudet tietoliikenteen perusrakenteet ovat kaikkien alueiden ja kaikkien kansalaisten saatavilla, K. ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimuksen 109 n artiklassa todetaan, että jäsenvaltiot ja yhteisö pyrkivät kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja erityisesti edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen B artiklassa ja tämän sopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi; 1. Katsoo, että vähemmän kehittyneille alueille tarkoitetuissa sovelluksissa on pyrittävä kehittämään sellaisia yhdennettyjä järjestelmiä, jotka kattavat inhimilliset perustarpeet, ennen kaikkea maaseutualueilla, saaristoalueilla sekä syrjäisillä alueilla, ja keskityttävä yleiseen saatavuuteen ja paikalliseen sisältöön kiinnittäen yhtä lailla huomiota fyysisten perusrakenteiden kuin inhimillisten voimavarojenkin kehittämiseen; 2. Korostaa, että tarvitaan yleispalvelujen tarjoamista ja rahoitusta koskevia yhteisiä periaatteita, jotka perustuvat tasa-arvon, jatkuvuuden ja kohtuullisten kustannusten periaatteille, sillä yleispalvelun käsitteen on kehityttävä, jotta se ei jäisi jälkeen teknologisesta edistyksestä, markkinoiden kehityksestä ja kysynnän muutoksista; 3. Painottaa, että tietoyhteiskunnan etujen on ehdottomasti oltava kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten saatavilla; jos tarkoituksena on hyödyntää tarjoutuvat edut mahdollisimman tehokkaasti, on välttämätöntä vahvistaa kuluttajien kannalta kohtuulliset tariffit ja työnantajien kannalta järkevät hinnat, jotta kaikki Euroopan kansalaiset voisivat osallistua tähän kehitykseen; 4. Katsoo, että uudenaikaisten tietoteknisten apuvälineiden ja erityisesti Internetin käyttömahdollisuudet eivät voi vähemmän kehittyneillä alueilla perustua yksityisesti hankittuihin tietokoneisiin tai vaihtoehtoisiin kotilaitteisiin, vaan tarvitaan helposti saatavilla olevia, julkisiin tiloihin (kirjastot, koulut, kauppakamarit, vapaa-ajan keskukset tai erityiskäyttöön tarkoitetut tilat) sijoitettuja työasemia; tämä tarkoittaa sitä, että ISDN-verkon sisällyttämistä yleispalveluun on suunniteltava lyhyellä tähtäimellä; 5. Pyytää komissiota ja neuvostoa jatkamaan keskustelua periaatteista ja strategioista, joilla taataan, että uudenaikaiset TTT:t eivät luo eriarvoisuutta vaan tukevat kehitystä sosiaalisten kysymysten, talouden, ympäristön ja kulttuurin alalla; 6. Pyytää komissiota kannustamaan tietoyhteiskunnan perusrakenteisiin kohdistuvia sijoituksia, tukemaan palveluita, joilla helpotetaan tiedon saantia ja mahdollistetaan tietokantojen hyödyntäminen Internetin avulla, edistämään markkina-aloitteita yleiseurooppalaisten tietopalvelujen luomiseksi ja suosimaan jäsenvaltioiden kansallisella tasolla hallinnoimia tietopalveluohjelmia; 7. Pyytää komissiota ja neuvostoa kiinnittämään erityistä huomiota naisiin, vanhuksiin ja sellaisiin ryhmiin, jotka todennäköisimmin jäävät tietoyhteiskunnan ulkopuolelle maantieteellisen sijainnin tai sosiaalisen aseman vuoksi, esimerkiksi toimimalla yhteistyössä niiden markkinatahojen kanssa, jotka vastaavat syrjäisten ja vähemmän kehittyneiden alueiden perusrakenteista ja peruspalveluista; tavoitteena olisi helpottaa näiden ryhmien muodostamien verkostojen toimintamahdollisuuksien vähittäistä ja vapaaehtoista kehitystä ja estää uusien eriarvoisuuden muotojen syntyminen tietoyhteiskunnan myötä; 8. Katsoo, että jatkuva koulutus tietoyhteiskunnassa on Euroopan kilpailuaseman avaintekijä ja että tämän koulutuksen on oltava kaikkien kansalaisten saatavilla maantieteellisestä sijainnista riippumatta; 9. Pyytää komissiota, neuvostoa ja työmarkkinaosapuolia ottamaan huomioon väestön kehityssuuntaukset ja työvoiman joustavuutta koskevat, esimerkiksi etätyöhön ja ammatillisiin koulutusmahdollisuuksiin liittyvät sopimukset, jotta työttömillä tai niillä, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa, on mahdollisuus työn saantia helpottavaan koulutukseen; 10. Pyytää komissiota takaamaan TTT:n alan ohjelmien ja toimien välisen tiiviin yhteistyön ja yhteensovittamisen; 11. Pyytää komissiota tiivistämään kansainvälistä yhteistyötä unohtamatta nykyisten jäsenvaltioiden yhteenkuuluvuuden edellytyksiä, ja auttamaan myös seuraavaksi unioniin liittyviä maita valmistautumaan tietoyhteiskuntaan ja parantamaan viestiyhteyksiä maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan edistämiseksi; 12. Pyytää harkitsemaan ensisijaisesti sellaisia komission sekä valtioiden ja alueiden hallitusten toteuttamia maaseutualueiden kehitystoimia, jotka edistävät niitä perusrakenteita, joita täysipainoinen tietoyhteiskuntaan osallistuminen edellyttää; 13. Toteaa, että unionin heikoimmassa asemassa olevien alueiden etujen puolustamiseksi valtiollista ja alueellista rahoitusta voidaan ja sitä pitää tarvittaessa käyttää siihen, että varmistetaan näiden alueiden täysipainoinen osallistuminen tietoyhteiskuntaan perustamissopimuksen 92 artiklan ja sitä seuraavien artikloiden määräykset huomioon ottaen; 14. Pyytää komissiota osoittamaan erityisiä horisontaalisia budjettivaroja, jotta voitaisiin levittää nopeasti ja laajalti sellaisia tietoyhteiskuntaan liittyviä kokemuksia, joilla on ollut yhteenkuuluvuutta edistävä ja kysyntää lisäävä vaikutus; 15. On huolestunut siitä, että vain 2 % rakennerahastojen varoista käytetään tietoliikennealan sijoituksiin; korostaa tietoyhteiskunnan myönteisiä vaikutuksia aluesuunnittelulle ja taloudellisen toiminnan säilymiselle maaseutualueilla ja katsoo, että tällaisten tietoyhteiskuntaan liittyvien kustannusten on oltava osa rakennerahastojen «mainstreamingiä»; 16. Kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion satelliittiviestinnän mahdollisuuksiin, jotta viimeisimmän teknisen tietämyksen mukainen tiedonsiirto olisi mahdollista unionin koko alueella ja erityisesti harvaan asutuille alueille sekä alueille, joilla tavanomainen televiestinnän infrastruktuuri on puutteellinen tai vanhentunut; 17. Korostaa radiolähetysten merkitystä kulttuuri- ja opetuspalveluna, ja katsoo, että lähetysten digitalisointi uutta tietotekniikkaa hyödyntämällä olisi ratkaiseva tekijä niiden saattamiseksi Euroopan unionin kansalaisten ulottuville; 18. Muistuttaa, että jos kaikkien kansalaisten halutaan käyttävän uusia viestintävälineitä, monikielisen sisällön lisäksi on äärimmäisen tärkeää huolehtia ohjelmistoapuvälineiden monikielisistä käyttömahdollisuuksista ja kehittämisestä sekä helposti syrjästäkatsojiksi jäävien suurten väestöryhmien asianmukaisesta koulutuksesta; 19. Katsoo, että rakennerahastoja ja erityisesti yhteisöaloitteita olisi käytettävä synergisesti yhteisen edun mukaisten Euroopan laajuisten televiestintäverkkohankkeiden kanssa, erityisesti olevissa kohdissa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi; 20. Pitää suositeltavana sitä, että «fyysisten» investointien täydellinen tai osittainen korvaaminen riittävien televiestintäpalvelujen tarjoamisella investointikustannusten, ympäristörasitusten ja elämisen laadusta tinkimisen minimoimiseksi sisällytetään järjestelmällisesti rakennerahastosta rahoitettujen investointien arviointiin ja otetaan olennaiseksi osaksi näiden rahastojen puitteissa esitettyjä kansallisia ohjelmia; 21. Pitää tärkeänä rakennerahastojen tietoyhteiskunnan edistämiseen antaman tuen laadun ja määrän arviointia sekä saatujen tulosten syiden selvittämistä; 22. Pyytää komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin epäsuotuisten alueiden erityistarpeet ja laajentumiseen liittyvät haasteet, kun se suunnittelee tietoyhteiskuntaa koskevaa politiikkaansa; 23. Katsoo, että uudet tietotekniikat voivat luoda entistä pahempia alueellisia ja yhteiskunnallisia kuiluja, ja toteaa, että tiedon valtateiden käytössä on tämän riskin välttämiseksi keskityttävä olemassa olevien, taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen liittyvien epätasapainotilanteiden ja erojen Euroopan unionin eri alueiden välillä sekä sosiaalisten ja alueellisten ongelmien korjaamiseen (etäterveydenhoito, etäopetus, etätyö, etähallinto, jne.) sellaisen hyödyn irtisaamiseksi, jonka yleistyminen merkitsisi edistysaskelta; on olemassa se vaara, että nämä mahdollisuudet eivät yleisty kaikilla alueilla, mikä voi merkitä sitä, että erot kasvavat entisestään vahingoittaen koheesiopolitiikkaa ja kehityksen lähentymistä; 24. Vaatii, että Agenda 2000:ssa otetaan tietoyhteiskunta konkreettisemmin huomioon unionin strategisena painopisteenä, joka liittyy erityisesti työllisyyteen ja yhteenkuuluvuuteen, mutta pitää kuitenkin välttämättömänä toimia sen estämiseksi, että uusi tietotekniikka kannustaa Euroopan unionin palvelusektorin toiminnan siirtämiseen alhaisen palkkatason ja heikon sosiaaliturvan maihin; 25. Tähdentää, että rakennerahastovaroja on jo osoitettu tietoliikenneohjelmiin ja että uudenaikainen tietotekniikka vauhdittaa liike-elämän kilpailukykyä ja samalla työmarkkinoita; 26. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.