Komission tiedonanto - Syrjäisimmät alueet: Euroopan voimavara /* KOM/2008/0642 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 17.10.2008 KOM(2008) 642 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Syrjäisimmät alueet: Euroopan voimavara KOMISSION TIEDONANTO Syrjäisimmät alueet: Euroopan voimavara 1. JOHDANTO Globaalistuminen, ilmastonmuutos, väestönkehitys ja muuttovirrat sekä merten luonnonvarojen ja maataloustuotteiden kaltaisten luonnonvarojen kestävä hallinta ovat haasteita, joihin koko Euroopan on vastattava. Euroopan komissio on tietoinen siitä, että syrjäisimmät alueet ovat erityisen haavoittuvia ja alttiita tällaisille haasteille. Kannustaakseen keskustelua näitä alueita koskevasta Euroopan laajuisesta strategiasta, Euroopan komissio käynnisti syyskuussa 2007 Euroopan unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, syrjäisimpien alueiden, ammattiryhmien edustajien, tutkimuskeskusten ja yliopistojen laajan kuulemisen[1] ja järjesti 14. ja 15. toukokuuta 2008 Brysselissä toimielinten välisen kumppanuuskonferenssin. Lukuisat kannanotot ovat osoitus aidosta halusta hyödyntää ja lujittaa Euroopan unionin (EU) syrjäisimpiin alueisiin liittyvää ulottuvuutta ja kehittää uudistettu strategia, jolla toimintatapaa muutetaan siten, että syrjäisimmät alueet mielletään ”mahdollisuuksien alueiksi”, jotka ovat täynnä kehityspotentiaalia, ottaen samalla huomioon niiden erityispiirteet. Käytyjen keskustelujen perusteella tässä tiedonannossa - vastataan valtion- ja hallitusten päämiesten komissiolle esittämään pyyntöön esitellä julkisen kuulemisen tulokset ja tehdä asiaa koskevia ehdotuksia (Eurooppa-neuvoston päätelmät, joulukuu 2007, 59 kohta); - ehdotetaan, että strategian kehittämistä koskevaa lähestymistapaa muutetaan uuden toimintatavan luomiseksi, ja esitetään suosituksia olemassa olevien välineiden ja mahdollisuuksien parhaan mahdollisen käytön varmistamiseksi nykyisessä rahoituskehyksessä (2007–2013). 2. SYRJÄISIMPIÄ ALUEITA KOSKEVAN EUROOPAN LAAJUISEN STATEGIAN KEHITYS Euroopan unioni tunnusti vuonna 1999, että syrjäisimpien alueiden maantieteelliset ja taloudelliset realiteetit ovat erilaiset muihin Euroopan alueisiin verrattuna: niille on ominaista syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista (ks. EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta). Nämä realiteetit muodostavat niiden kestävälle ja sopusointuiselle kehitykselle esteen, jota Euroopan unioni pyrkii madaltamaan eri ohjelmien ja toimien avulla näiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen lähentymisen edistämiseksi[2]. Euroopan unioni määritteli vuonna 2004 strategian, joka perustuu kolmeen toimintalinjaan nojaavaan yhdennettyyn lähestymistapaan. Nämä toimintalinjat ovat kulkuyhteydet ja muiden haittojen vaikutusten lieventäminen, kilpailukyky ja alueellinen yhdentyminen. Syrjäisimpien alueiden haittojen pysyvän luonteen vuoksi tämä lähestymistapa on edelleen ajankohtainen, mutta uusiin haasteisiin vastaaminen edellyttää sen täydentämistä. Tästä syystä komissio totesi syyskuussa 2007[3], että ”erityisiä yhteisön politiikkoja ja tukimuotoja on jatkettava aina kun se on välttämätöntä”. Syrjäisimpien alueiden erityispiirteet onkin otettu huomioon vuoden 2007 jälkeen hyväksytyissä syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavissa uusissa ohjelmissa ja toimenpiteissä, minkä vuoksi strategian kolmen toimintalinjan toteuttamisen pitäisi edistyä huomattavasti. Huonojen yhteyksien parantaminen Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) kauden 2007–2013 toimenpideohjelmilla pyritään vähentämään yhteyksiin liittyviä ongelmia investoimalla liikenteen ja televiestinnän infrastruktuureihin ja korvaamalla toimintamenoja lisäkustannusten tasoittamista koskevalla uudella määrärahalla. EAKR:stä investoidaan yhteensä lähes 1 710 miljoonaa euroa (eli 36 % syrjäisimmille alueille myönnetyistä EAKR:n kokonaismäärärahoista) näiden alueiden yhteyksien parantamiseen. Lisäksi komissio on hyväksynyt merentakaisiin departementteihin sovellettavan rahtitukijärjestelmän[4] ja lentoliikenteen sosiaalisia tukia (Guyana[5] ja Madeira sekä aiemmin Guadeloupelle, Martiniquelle ja Réunionille myönnetyt vastaavat tuet). Kilpailukyvyn parantaminen Lissabonin ja Göteborgin strategioiden täytäntöönpanoon perustuvien linjausten mukaisesti syrjäisimmät alueet ovat reagoineet alueensa taloudellista kilpailukykyä koskevaan haasteeseen määrittelemällä kaudeksi 2007–2013 kehittämisstrategian, joka nojaa niiden omiin mahdollisuuksiin. EAKR:n ja ESR:n (Euroopan sosiaalirahasto) toimenpideohjelmissa tämä näkyy erityisesti siinä, että suurin osa menoista kohdennetaan Lissabonin aiheisiin, pyritään laatimaan alueellisia innovaatiostrategioita ja yritetään lisätä tutkimus- ja innovaatiovoimavaroja. Kauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmilla voimistetaan niin ikään syrjäisempien alueiden kilpailukykyä keskittymällä maatalouden tuottavuuden säilyttämiseen, rakennemuutosalojen tukemiseen, jatkokoulutukseen, laatutuotteiden kehittämiseen ja ympäristönsuojeluun. Maatalousalan ”terveystarkastusta” koskevassa asetusehdotuksessa[6] säilytetään syrjäisimpiä alueita koskevat poikkeukset, jotka liittyvät suorien tukien tuotannosta irrottamisen ja niiden mukauttamisen soveltamiseen. Asetusehdotuksessa säädetään niin ikään 24,46 miljoonan euron suuruisten suorien tukien siirtämisestä POSEI-ohjelmaan varainhoitovuodesta 2010 alkaen. Lisäksi komissio on viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä ottanut huomioon syrjäisimpien alueiden pyynnöt, jotka koskevat viinitarhojen nykyisen rakenneuudistusjärjestelmän säilyttämistä ja raivausjärjestelmästä poissulkemista. Tislauksen ja tiivistetyn rypäleen puristemehun käyttämisen tilanne säilytetään entisellään asetuksella (EY) N:o 247/2006 säädetyllä muutoksella. Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) auttaa kalastajayhteisöjä monipuolistamaan elinkeinoaan, pysymään kilpailukykyisinä tuoretuotemarkkinoilla kehittämällä suuren lisäarvon tuotteita ja lisäämään vesiviljelyn avulla tarjontaa paikallismarkkinoilla. Komissio esitti lokakuussa 2007 näkemyksensä uudesta Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta[7], jonka tavoitteena on alakohtaisten politiikkojen synergiaa ja johdonmukaisuutta parantamalla vastata paremmin syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin. Lisäksi valtiontukien alalla monien toimenpiteiden erityisenä tavoitteena on edistää tuotannollisia investointeja, työpaikkojen syntymistä ja ammattikoulutusta ottaen huomioon syrjäisimpien alueiden erityiset haitat[8]. Syrjäisimpien alueiden osalta hyväksyttyjen erityisten vero- ja tullijärjestelyjen[9] ansiosta on mahdollista tukea edelleen tarvittavalla tavalla näiden alueiden elinkeinoelämän kilpailukykyä erityisesti tietyillä aloilla tai tiettyjen tuotetyyppien osalta. Alueellisen yhdentymisen lujittaminen EAKR:stä kaudella 2007–2013 osarahoitettavat alueyhteistyöohjelmat tarjoavat mahdollisuuksia kehittää lähialueita koskevia toimintasuunnitelmia. Esimerkiksi Makaronesia-ohjelmassa[10] (MAC) lähes kolmannes EAKR:n määrärahoista käytetään kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Vastaavasti kymmenennen EKR:n maaohjelmissa Mauritania, Senegal ja Kap Verde ovat myöntäneet tai voivat myöntää varoja syrjäisimpien alueiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Lisäksi Kanariansaaret valmistelee parhaillaan lähialuevälineestä ja EAKR:stä osarahoitettavaa rajat ylittävää yhteistyöohjelmaa Marokon kanssa. Makaronesian syrjäisimmät alueet ovat lisäksi tärkeässä asemassa toteutettaessa Euroopan unionin ja Kap Verden välistä erityiskumppanuutta[11]. Talouskumppanuussopimuksiin sisältyvät syrjäisimpiin alueisiin sovellettavat erityismääräykset (AKT-maiden kanssa tehtävän yhteistyön helpottaminen, sokerin ja banaanin paikallismarkkinoita koskeva suoja- ja poissulkemislauseke) antavat näille alueille mahdollisuuden syventää niiden alueellista yhdentymistä ottaen samalla huomioon niiden markkinoiden haavoittuvuuden. 3. JULKINEN KESKUSTELU Syrjäisimpiä alueita koskevan Euroopan laajuisen strategian tulevaisuudesta syyskuun 2007 ja toukokuun 2008 välillä käyty julkinen keskustelu oli tärkeä virstanpylväs Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden välisen vuoropuhelun ja kumppanuuden syventämisessä. Lukuisat kannanotot samoin kuin alueellisella ja paikallisella tasolla järjestetyt kuulemiset osoittavat, että kaikki osapuolet ovat strategiaan vahvasti sitoutuneita ja siitä erittäin kiinnostuneita. Lisäksi 14. ja 15. toukokuuta 2008 Brysselissä järjestetty toimielinten välinen kumppanuuskonferenssi keräsi lähestulkoon 300 osallistujaa keskustelemaan Euroopan syrjäisimpiä alueita koskevista haasteista ja realiteeteista. Kuulemisen[12] tulosten yksityiskohtaisen analyysin ohella kuulemisessa nousi esille useita keskeisiä viestejä: Vuoden 2004 strategian toteuttamisen onnistuminen kaiken kaikkiaan tyydyttävästi - Yhdennetyn Euroopan laajuisen strategian hyödyllisyys tunnustettiin yksimielisesti ja vuonna 2004 määritellyt kolme toimintalinjaa (kulkuyhteydet, kilpailukyky ja alueellinen yhdentyminen) hyväksyttiin. Varsinkin syrjäisimpien alueiden huonojen yhteyksien parantamiseksi ja alueellisen yhdentymisen lujittamiseksi toteutettavissa toimissa on edettävä vielä pidemmälle. - Tunnustettiin, että viime vuosina on saavutettu huomattavaa edistystä varsinkin koheesio-, maatalous-, tutkimus- ja kilpailupolitiikan yhteydessä toteutettujen erityistoimenpiteiden ansiosta. Vuoden 2007 tiedonannossa ehdotettujen aiheiden hyväksyminen - Vahvistettiin, että syyskuussa 2007 annetussa tiedonannossa ehdotetut neljä aihetta[13], joilla pyritään täydentämään strategian kolmea toimintalinjaa, ovat ajankohtaisia. Nämä aiheet ovat syrjäisimmille alueille erittäin haasteellisia niin ratkaistavien ongelmien (ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumisesta aiheutuvat korkeat kustannukset, nopean väestönkasvun ja väestön ikääntymisen vaikutus, laittoman maahanmuuton kasvun seuraukset) kuin kehitysmahdollisuuksien (maatalouden monipuolistamisen haaste, mereen liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen) kannalta katsottuna. Syrjäisimpien alueiden haittojen tunnustaminen ja niiden voimavarojen hyödyntäminen - Tunnustettiin, että syrjäisimpien alueiden haitat ovat luonteeltaan pysyviä ja että näiden haittojen korvaamiseksi tarkoitettuja välineitä on tarpeen lujittaa. - Oltiin halukkaita hyödyntämään täysimääräisesti suhteellisia voimavaroja ja etuja, joita näillä alueilla on verrattuna Euroopan unioniin ja sen ulkopuolisiin naapurimaihin (ainutlaatuinen geostrateginen sijainti, uusiutuvia energialähteitä, ilmastonmuutoksen vaikutusten tarkkailua ja seurantaa sekä biologista monimuotoisuutta koskeva erityispotentiaali). Näiden erityispiirteiden ansiosta syrjäisimmät alueet ovat ihanteellinen paikka testata pilottihankkeita, joista Euroopan unioni saa huomattavaa lisäarvoa. Vaikutustenarviointien järjestelmällisyys ja pyrkimykset parantaa syrjäisimpiä alueita koskevien yhteisön politiikkojen synergiaa ja johdonmukaisuutta - Uuden yhteisön lainsäädännön (varsinkin ympäristö-, maatalous- ja kalatalouslainsäädännön) täytäntöönpanon yhteydessä tai neuvoteltaessa kansainvälisiä kauppasopimuksia, jotka vaikuttavat suoraan syrjäisimpien alueiden elinkeinoelämään, on tarpeen käyttää järjestelmällisemmin vaikutustenarviointeja. - On tarpeen parantaa yhteisön eri politiikkojen välistä johdonmukaisuutta ja taata, että paikalliset realiteetit otetaan huomioon ja tunnustetaan paremmin. Tiettyjä ilmiöitä koskevan tietämyksen ja tilastotietojen parantaminen - Jotta julkisia politiikkoja voitaisiin laatia ja panna täytäntöön sekä arvioida tehokkaasti niiden vaikutusta, tarvitaan luotettavia ja täydellisiä tietoja, jotka vastaavat syrjäisimpien alueiden erityistilannetta. Tästä syystä ehdotetaan muun muassa seuraavista aiheista laadittavia tutkimuksia: väestöliikkeet ja väestönkehityksen suuntaukset, muuttoliikkeen vaikutus syrjäisimpien alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon, ilmastonmuutoksen vaikutukset näiden alueiden elinkeinoelämään ja kaupan vapauttamisen vaikutus maatalouteen. Kaikki kannanotot on otettu huomioon tässä tiedonannossa esitetyissä komission huomioissa, ja niitä käytetään edelleen hyväksi laadittaessa ja pantaessa täytäntöön syrjäisimpiin alueisiin vaikuttavia yhteisön politiikkoja. 4. UUSI TOIMINTATAPA: SYRJÄISIMPIEN ALUEIDEN AINUTLAATUISTEN OMINAISPIIRTEIDEN HYÖDYNTÄMINEN Samalla kun globaalistuminen ja tutkimus parantaa Euroopan unionin kilpailukykyä, on tarpeen tukea sellaisten kasvavien alojen kehittämistä, joilla syrjäisimmillä alueilla on erikoistumispotentiaalia ja huomattavia suhteellisia etuja. Nämä alat muodostavat lisäksi otollisen maaperän kehittyneille aloitteille ja pilottihankkeille, joista on huomattavaa etua Euroopalle. Uusi toimintapa perustuu siihen, että syrjäisimpien alueiden voimavarojen hyödyntämisellä on avainasema taloudellisessa kehityksessä. Uuden toimintatavan ansiosta strategiaa uudistetaan siten, että huomioon otetaan erityisesti alat, joista saadaan huomattavaa lisäarvoa, kuten elintarvikkeet, biologinen monimuotoisuus, uusiutuvat energianlähteet, astrofysiikka, avaruustiede, merentutkimus, vulkanologia tai seismologia, ja syrjäisimpien alueiden tärkeä merkitys Euroopan unionin etuvartioasemina maailmassa. 4.1. Euroopan unionin etuvartioasemat maailmassa Koska syrjäisimpien alueiden maantieteellis-poliittiset ja maantieteelliset realiteetit ovat erilaiset kuin mannermaalla sijaitsevassa Euroopan unionissa, syrjäisimmät alueet edustavat Euroopan unionin eturintamaa suhteessa muihin tärkeisiin taloudellisiin ryhmittymiin. Tästä syystä nämä alueet tarjoavat Euroopan unionin ulkoiselle toiminnalle erityisen ulottuvuuden ja ovat mukana kehittämässä todellista naapuruuspolitiikkaa, joka perustuu niiden maantieteellisiin, kulttuurisiin ja historiallisiin yhteyksiin muiden maiden ja muiden kansakuntien (erityisesti Afrikassa ja Amerikan mantereella) kanssa. Syrjäisimmät alueet tarjoavat Euroopan unionille laajan kansainvälisen meripoliittisen ulottuvuuden, minkä vuoksi on aina vain oikeutetumpaa, että Euroopan unioni toteuttaa yhteisiä valtamerten kestävää kehittämistä koskevia toimia erityisesti kolmella vesialueella: Makaronesiassa, Karibialla ja Intian valtameren lounaisosassa. Koska syrjäisimmät alueet sijaitsevat merenkulkureittien tai salmien varrella, ne ovat kaupan kannalta tärkeässä asemassa. Ne osallistuvat niin ikään meriasioiden hallintoon valvomalla rannikkovesiä (esim. laittoman kalastuksen, merirosvouden ja huumekaupan torjunta) tai parantamalla kuljetusten turvallisuutta (esim. öljykuljetusten hallinta Karibialla). Lisäksi syrjäisimpien alueiden naapuristo muodostuu alueista, joilla on erilaisia kehitykseen liittyviä haasteita ja joiden kanssa Euroopan unioni tekee yhteistyötä köyhyyden torjunnan, kestävän kehityksen, muuttoliikkeen hallinnan ja alueen turvallisuuden parantamiseksi. Syrjäisimmät alueet voivat tästä syystä toimia naapureinaan olevien kolmansien maiden ensisijaisina kumppaneina varsinkin hallinnollisten valmiuksien, koulutuksen ja terveyden parantamiseen, pk-yritysten luomiseen, maatalouteen, kalatalouteen ja luonnonkatastrofien ehkäisemiseen liittyvissä hankkeissa. Atlantilla sijaitsevia syrjäisimpiä alueita kehotetaan omaksumaan strateginen rooli erityiskumppanuudessa, josta Euroopan unioni ja Kap Verde äskettäin sopivat[14]. Yhteistyömuotoja kehitetään erityisesti kumppanuutta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvillä ensisijaisilla aloilla, kuten laittoman kaupan torjunta (huumeet, laiton maahanmuutto) ja poliisiviranomaisten välinen yhteistyö. 4.2. Ihanteellinen paikka torjua ilmastonmuutoksen vaikutuksia Syrjäisimpien alueiden pinnanmuodostus ja maantieteellinen sijainti tekevät alueista erittäin tärkeitä tieteellisen tutkimuksen suhteen ja varsinkin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin liittyvien ilmiöiden tutkimuksen ja seurannan suhteen. Sellaisten luonnonkatastrofien ehkäiseminen, joille syrjäisimmät alueet ovat erityisen alttiita, muodostaa tutkimusalan, joka tarjoaa huomattavaa lisäarvoa. Syrjäisimmät alueet voivat niin ikään toimia teknisen ja tieteellisen yhteistyön foorumeina alueilla esiintyvien luonnonkatastrofien seurannan ja tarkkailun ansiosta. Energia-alalla syrjäisimmillä alueilla on kaksi haastetta: parantaa omavaraisuuttaan fossiilisten energianlähteiden alalla ja käyttää hyväkseen luonnonympäristön tarjoamia mahdollisuuksia kehittää taitotietoa ja toimintatapoja, joita on mahdollista viedä ja toistaa. Meneillään tai valmisteilla olevissa pilottihankkeissa kehitetään innovatiivisia ja omaperäisiä ratkaisuja, joissa käytetään hyväksi uusiutuvia energianlähteitä. Sen lisäksi, että niistä saadaan ympäristöä koskevaa ja taloudellista hyötyä, ne ovat oiva osoitus Euroopan taitotiedosta. NRJRUP-hankkeen tavoitteena on edistää hyvien toimintatapojen vaihtoa ja taitotiedon siirtämistä syrjäisimpien alueiden välillä sekä muotoilla uusiutuvien energianlähteiden kehittämistä koskeva politiikka, joka perustuu merten luonnonvarojen hyödyntämiseen. Réunionin saarella toteutettavan GERRI-hankkeen tavoitteena on turvata saaren energiaomavaraisuus vuoteen 2030 mennessä. Madeiran monikäyttövoimalaitos (” Aproveitamento de fins múltiplos dos Socorridos ”) edistää merkittävästi saaren sähköntuotantoa vähentämällä riippuvuutta vesivoimasta, joka on altis kausittaisille vaihteluille. Terveydenhuollon alalla ilmastolliset muutokset lisäävät tätä nykyä trooppisten tautien riskiä ja altistavat niille. Uusien sairauksien puhkeamisen vuoksi alueille, joilla tauti esiintyy endeemisenä, on perustettava edistyneitä laitoksia mikrobiologista tutkimusta ja seurantaa varten, jotta taudinaiheuttajat saadaan määritettyä nopeasti ja luotettavasti ja taudin puhkeamisen ja leviämisen riskit saadaan arvioitua. Syrjäisimmillä alueilla on jo nyt tutkimusinfrastruktuureja, joita ne pystyvät kehittämään edelleen ja käyttämään terveysturvan parantamisessa koko niiden alueella ja Manner-Euroopassa. Vuoden 2007 Chikungunya-epidemian jälkeen perustetun Intian valtameren uusien tautien tutkimus- ja seurantakeskuksen (CRVOI, Centre de Recherche et de Veille sur les Maladies Emergentes dans l'Océan Indien) tavoitteena on kehittää Intian valtameren alueen terveydenhuollon painopisteiden perusteella monialaista tutkimusta uusien tartuntatautien alalla. Tutkimuskohteena ovat erityisesti taudit, jotka voivat aiheuttaa epidemioita. 4.3. Huomattava biologinen monimuotoisuus ja meren ekosysteemien rikkaus Tarkasteltaessa biologista monimuotoisuutta voidaan todeta, että syrjäisimmillä alueilla esiintyy monenlaisia lajikkeita, joiden lukumäärä on huomattavasti suurempi kuin koko Manner-Euroopassa. Tämä rikkaus muodostaa perustan kalastuksen ja matkailun kaltaiselle taloudelliselle toiminnalle ja on tukena monenlaisille ekologisille palveluille kuten vesien puhdistukselle, kalavarojen uudistamiselle, maaperän suojelemiselle eroosiolta tai rannikkojen suojelemiselle luonnonkatastrofeilta ja ilmastonmuutokselta. Luonnonperintö tarjoaa mahdollisuuksia keksintöihin ja innovaatioihin lääke- ja maataloustutkimuksen aloilla. Lisäksi syrjäisimpien alueiden kalavarat ovat runsaat ja hyvin säilyneet: merenpohjat ovat biologisen monimuotoisuuden kannalta katsottuna todellisia ”eläviä laboratorioita”, jotka auttavat kalastuksen kestävää kehittämistä koskevan politiikan muotoilemista. Syrjäisimmät alueet ovat niin ikään ihanteellinen paikka tehdä tutkimuksia erityisesti sellaisten biotekniikoiden kehittämiseksi, jotka koskevat meren erityisten luonnonvarojen (esim. syvänteiden hydrotermiset lähteet ja trooppiset ekosysteemit) hyödyntämistä. Azorien yliopiston merentutkimuksen ja kalatalouden laitos on perustanut huippuosaamiskeskuksen, joka tutkii ja analysoi valtamerten luonnonvaroja. Yhden meneillään olevan hankkeen tavoitteena on parantaa valtamerten syvyyksiä koskevaa tietämystä ja kehittää syviin vesiin pääsyä helpottavia tekniikoita. 4.4. Tiedeportaaleja omalla maantieteellisellä alueellaan Kehittämällä edistyneitä tieto- ja viestintätekniikoita omalla maaperällään syrjäisimmät alueet saavat käyttöönsä välineet, joiden avulla ne voivat toimia teknologian levittämiskeskuksina ja todellisina tiedeportaaleina omalla alueellaan. Guyanan SEAS-hankkeen[15] tavoitteena on kerätä satelliittivälitteisiä tietoja Amazonin ja Karibian alueen ympäristöstä. Tämän Euroopassa ja Etelä-Amerikassa ainutlaatuisen teknologiayhteisön ansiosta on mahdollista kerätä luonnonvarojen seurannassa ja Amazonin alueen (7 milj. km2) hallinnoinnissa tarvittavia tietoja. Hankkeesta on hyötyä myös ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskevalle aloitteelle. Guadeloupe otti vuonna 2005 käyttöön suurinopeuksisen digitaalisen merikaapeliverkon (” Global Cable Network ”), jota hallinnoidaan Puerto Ricosta käsin ja joka palvelee 14:ää Itä-Karibian saarta aina Trinidadiin ja Tobagoon asti. Tämä huomattava, yli 2 100 kilometrin päähän ulottuva infrastruktuuri on lisännyt huomattavasti teleoperaattorien kapasiteettia ja mahdollistanut erittäin kilpailukykyisten tariffien tarjoamisen käyttäjille. Kanariansaarten astrofysiikan tutkimuskeskus on kansainvälisesti erittäin tunnettu, sillä tähtitieteilijöillä on sieltä erinomainen näkyvyys taivaalle, ja keskuksen teleskoopit ja astrofyysiset laitteet ovat edistyneimpiä Euroopan unionissa. Kun ainutlaatuinen Kanariansaarten suuri teleskooppi otetaan käyttöön lähitulevaisuudessa, eurooppalaiset astrofysiikan tutkijat pystyvät käynnistämään uusia huipputeknologiahankkeita. 4.5. Laadukkaita maataloustuotteita Syrjäisimpien alueiden maataloustuotteiden omaperäisyys ja laatu ansaitsisi enemmän huomiota. Myös laatunsa ja tyypillisten ominaisuuksiensa ansiosta kysyttyjen tuotteiden vienti edistää syrjäisimpien alueiden talouskehitystä. Tällaisia tuotteita ovat esimerkiksi Martiniquen rommi, jolla on tarkistettu alkuperänimitys, Réunionin Victoria-ananas, Antillien meloni, madeiraviini, Azorien juustot ja tee, Kanariansaarten viinit ja juustot, joilla on tarkistettu alkuperänimitys, sekä kaikilta syrjäisimmiltä alueilta peräisin olevat koristekukat ja -kasvit. Martiniquen elintarviketutkimuskeskus (Pôle de Recherche Agro-environnementale de la Martinique, PRAM) pyrkii kehittämään monimuotoista ja kestävää maataloutta ja löytämään uusia markkinamahdollisuuksia erityisesti hyödyntämällä paikallisia vähän käytettyjä hedelmälajikkeita, parantamalla lajikkeita geneettisesti ja ottamalla käyttöön kestäviä tuotantojärjestelmiä. Kuten kaikki edellä mainitut esimerkit osoittavat, syrjäisimmät alueet käyttävät jo nyt innovatiivisia ja omaperäisiä menetelmiä voimavarojensa hyödyntämiseksi. Tätä taitotietoa olisi lujitettava, jotta nämä alueet pystyisivät tekemään talouselämästään dynaamisempaa ja saamaan uuden aseman Euroopan unionissa. 5. TULEVAISUUTTA KOSKEVIA EHDOTUKSIA Riippumatta siitä, miten Euroopan unionin yleinen poliittinen kehys kehittyy tulevaisuudessa – rajoittamatta varsinkaan vuoden 2013 jälkeisiä rahoitusnäkymiä – ja uuden toimintatavan konkretisoimiseksi komissio pyytää varmistamaan, että olemassa olevien yhteisön välineiden käyttöä parannetaan ja ehdottaa monia toimia, jotka voidaan toteuttaa nykyisen talousarvion puitteissa. 5.1. Olemassa olevien yhteisön välineiden hyödyntäminen Syrjäisimmille alueille on myönnetty talousarviosta yhteisön investointina 7,8 miljardia euroa kaudeksi 2007-2013 (EAKR, ESR, maaseuturahasto, EKTR ja POSEI-ohjelma). Näitä välineitä samoin kuin uusissa asetuksessa säädettyä joustavuutta uusien painopistealueiden lisäämisessä on käytettävä nyt täysimääräisesti hyväksi esimerkiksi vuoden 2009 maakohtaisten kertomusten ja vuoden 2010 komission kertomuksen yhteydessä tehtävässä strategisessa väliarvioinnissa. Komission yksiköt toimivat edelleen yhteistyössä EIP:n ja EIR:n kanssa helpottaakseen JEREMIE- ja JESSICA-aloitteiden toteuttamista syrjäisimmillä alueilla. Syrjäisimmät alueet voivat niin ikään osallistua ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen ja sen nopeutettuun menettelyvaihtoehtoon, joka pannaan täytäntöön Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen alueiden välisessä ohjelmalohkossa ja kaupunkialueiden kehittämisverkkoja koskevassa ohjelmassa (Urbact II). Koska edellä mainitussa aloitteessa rohkaistaan alueellisten toimijoiden verkkojen perustamista ja lähentymistä ja kilpailukykyä edistäviin ohjelmiin lopulta sisällytettävien pilottihankkeiden toteuttamista, siihen sisältyy aiheita, jotka ovat erityisen kiinnostavia syrjäisimpien alueiden kannalta, kuten ”rannikkoalueiden hoito” ja ”merien ja valtamerien hyödyntäminen”. Koulutuksen alalla komissio kannustaa 2000-luvun haasteiden kohtaamisessa tarvittavien uusien taitojen ja taitotiedon kehittämistä. Inhimillistä pääomaa kehitettäessä on kannustettava erityisesti nykyistä suurempaa osallistumista yliopistojen vaihto-ohjelmiin, avaintaitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen[16] avulla ja Euroopan koulutusjärjestelmien välisen yhteistyön lisäämistä. Lisäksi syrjäisimpien alueiden on voitava käyttää hyväkseen olemassa olevien yhteisön ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet tutkimuksen, liikenteen, energian, innovaatioiden, tieto- ja viestintätekniikoiden, koulutuksen ja kulttuurin aloilla osallistumalla aktiivisesti vastaaviin ehdotuspyyntöihin. 5.2. Uusiin haasteisiin vastaaminen, tietojen syventäminen ja kumppanuuden lujittaminen Erityisesti julkisessa keskustelussa tarkasteltujen aiheiden osalta komissio ehdottaa seuraavia toimia: 1. Ilmastonmuutos 2. Käynnistetään tutkimus, jossa tarkastellaan ilmastonmuutokseen sopeutumisesta rannikkoalueilla aiheutuvia taloudellisia vaikutuksia. Tutkimus on tarkoitus tehdä koko Euroopan unionissa, mutta siihen sisältyy syrjäisimpiä alueita koskeva erillinen analyysi. Tutkimuksen tarkoituksena on rohkaista kustannuksiin ja sopeutumisen suunnitteluun rannikkoalueilla liittyvien hyvien toimintatapojen järjestelmällistä vaihtoa. 3. Kannustetaan ottamaan turvallisuuden ja pelastuspalvelun aloilla käyttöön rannikoilla esiintyvien riskien (tulvat, rannikoiden eroosio, riskeille alttiiden asukkaiden ja omaisuuden haavoittuvuuden vähentäminen) yhdennettyä valvontaa koskeva politiikka ja seuranta- ja varoitusjärjestelmä. 4. Laaditaan vapaaehtoinen luonnonsuojelusuunnitelma Natura 2000 -kokemusten perusteella. 5. Kehitetään toimenpiteitä tulokaslajien torjumiseksi ja pannaan ne täytäntöön. 6. Tunnustetaan syrjäisimpien alueiden haavoittuvuus ilmastonmuutoksen seurauksiin sopeutumista koskevassa valkoisessa kirjassa. 7. Väestönkehitys ja muuttovirrat 8. Käynnistetään vaikutustutkimus, jotta saataisiin parempi yleiskäsitys muuttoliikkeen ja väestönkehityksen myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista alueeseen, työmarkkinoihin, julkisiin palveluihin, koulutukseen ja terveyteen syrjäisimmillä alueilla. Tällä tavoin saataisiin laadittua kutakin aluetta koskeva ”muuttotase”. Kauden 2007–2013 yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman väliarvioinnin yhteydessä komissio tarkastelee, onko ohjelmaa tarpeen kehittää edelleen, mukaan luettuna ”maahanmuuttoon sopeutumista edistävän Euroopan rahaston” perustamisen tarpeellisuus ja toteuttamiskelpoisuus. 9. Väestöntutkimuksen alalla komissio kannustaa jäsenvaltioita ja syrjäisimpien alueiden paikallisviranomaisia jatkamaan ja tarvittaessa lisäämään analysointia, jotta väestönkehitys saataisiin liitettyä varsinkin koulutus- ja työllisyyspolitiikkojen määritelmään ja rakennerahastojen ohjelmatyöhön. Lisäksi se kehottaa kansallisia tilastokeskuksia jatkamaan yhteistyötä EUROSTATin kanssa. 10. Maatalous 11. Rohkaistaan edelleen kaikkien POSEI-ohjelman tarjoamien mahdollisuuksien käyttöä kullekin syrjäisimmälle alueelle myönnettyjen määrärahojen rakenteen ja jakamisen, tuettavien tuotteiden lukumäärän ja tiettyihin haitallisiin aineisiin liittyvien ympäristöongelmien valvonnan suhteen. 12. Rohkaistaan nuoria viljelijöitä käyttämään erilaisia aloitus- ja investointitukia. Näitä tukia voidaan mukauttaa kyseisessä maaseudun kehittämisohjelmassa paikallisten erityisvaatimusten huomioon ottamiseksi. 13. Käytetään hyväksi kaikki tuotteiden myynninedistämistä koskevien yhteisön ohjelmien[17] tarjoamat mahdollisuudet. Kun ohjelmiin sisällytetään enemmän tuotteita, myyntikanavien määrä kasvaa ja suorituskykyisen maatalous- ja elintarvikealan kilpailukyky vahvistuu. 14. Meripolitiikka 15. Mukautetaan Euroopan unionin yhdennettyä meripolitiikkaa ja sitä koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyviä erilaisia alakohtaisia toimia syrjäisimpien alueiden erityispiirteisiin. 16. Parannetaan syrjäisimpien alueiden meriasioiden ja meriympäristön sekä merten ekosysteemipalvelujen arvon tuntemusta meriä koskevien sosioekonomisten tietojen keruuta koskevan EUROSTATin hankkeen ja Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja tietoverkon (EMODNet) yhteydessä tehtävällä erillisellä analyysillä. Tällä tavoin saatujen tietojen ansiosta on mahdollista sisällyttää syrjäisimpien alueiden kattava analyysi ”merikartastoon”, jonka komissio aikoo julkaista vuonna 2009. 17. Perustetaan tutkimusverkkoja ja käytetään hyväksi syrjäisimpien alueiden mahdollisuuksia toimia Euroopan meriympäristön seurantakeskuksina uuden merien ja merenkulkualan tutkimusta koskevan strategian[18] yhteydessä. Tuetaan meren ekosysteemien tuntemusta, säilyttämistä ja hallintaa koskevaa tutkimusta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. 18. Rohkaistaan syrjäisimpiä alueita omaksumaan omalla alueellaan strateginen rooli meriasioiden hallinnon ja valvonnan alalla erityisesti kehittämällä oma yhdennetty alueellinen meripolitiikka ja omia merialuesuunnitelmia sekä toteuttamalla yhteistyötoimia kolmansien maiden kanssa yhteisön alueyhteistyöohjelmien tai lounaisen Intian valtameren alueellisen kalastuksenvalvontasuunnitelman puitteissa. 19. Rohkaistaan meriyhteyksiä syrjäisimpien alueiden ja naapureina olevien kolmansien maiden välillä talous- ja kulttuurivaihdon edistämiseksi muuttamalla nykyisiä meriliikenteen valtiontukia koskevia yhteisön suuntaviivoja viimeistään niiden seuraavan tarkistuksen yhteydessä siten, että käynnistystuen käyttö sallitaan näiden yhteyksien kehittämiseksi. Vaihtoehtoisesti syrjäisimmät alueet voivat käyttää tässä yhteydessä julkisia palveluja koskevia sopimuksia, jos Altmark-oikeuskäytännön[19] perusteet täyttyvät. 20. Kumppanuuden lujittaminen 21. Uutta yhteisön lainsäädäntöä valmisteltaessa olisi johdonmukaisuuden varmistamiseksi analysoitava paremmin sen vaikutusta syrjäisimpiin alueisiin. Tässä yhteydessä komission sisäisen syrjäisimpiä alueita käsittelevän ryhmän työtä olisi tarvittaessa täydennettävä erityisongelmia käsittelevien ad hoc -erityistyöryhmien työllä. 22. Käynnistetään syrjäisimpien alueiden kasvua edistäviä tekijöitä koskeva sosioekonominen tutkimus, jossa keskitytään muun muassa tässä tiedonannossa mainittuihin kasvaviin aloihin, tunnistetaan niiden kehityksen tiellä olevat tärkeimmät esteet ja etsitään ratkaisuja puutteiden korjaamiseksi. 23. Sisällytetään syrjäisimpiä alueita koskevan strategian kehitystä koskevat keskustelut käynnissä oleviin prosesseihin ja toimiin ja varmistetaan, että syrjäisimmät alueet osallistuvat näihin keskusteluihin. Tällaisia prosesseja ja toimia ovat vihreä kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2013 jälkeen, EU:n talousarviouudistus, alueellinen yhdentyminen AKT-maiden kehittämiseksi, vihreä kirja EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden välisten suhteiden tulevaisuudesta ja Euroopan meripolitiikan kehitys. 24. Syrjäisimpien alueiden on osallistuttava rakentavasti talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoon ja viimeistelyyn. Niiden on erityisesti käytettävä hyväksi tavaroiden ja palvelujen kauppaa ja muita aloja (muun muassa palvelut, immateriaalioikeudet ja julkiset hankinnat) koskevan alueellisen yhteistyön lujittamisen tarjoamia mahdollisuuksia. Syrjäisimpien alueiden ja AKT-maiden elinkeinoelämät voivat täydentää toisiaan nimenomaan aloilla, joilla syrjäisimmillä alueilla on suhteellisia etuja. Tässä yhteydessä on tärkeää tukea toimia, joilla pyritään parantamaan syrjäisimpien alueiden valmiuksia pysyä mukana alueen kauppavirtojen ja EU:n kauppapolitiikan kehityksessä. 25. Järjestetään yhteistyössä syrjäisimpien alueiden kanssa tiedotustilaisuuksia, joissa kerrotaan selkeämmin yhteisön välineistä ja politiikoista (tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemäs puiteohjelma, EKR:n ja EAKR:n yhteistyömahdollisuuksien levittäminen jne.). 26. Järjestetään yhteistyössä jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden kanssa joka toinen vuosi Euroopan syrjäisimpien alueiden foorumi (parhaiden toimintatapojen verkottuminen, kasvavia aloja kehittävistä aloitteista palkitseminen, erityiset tiedotuskampanjat syrjäisimpien alueiden haasteista jne.). 6. PÄÄTELMÄ Tämä tiedonanto on komission vastaus joulukuussa 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyyntöön. Siinä on otettu huomioon julkisessa kuulemisessa esitetyt eturyhmien näkemykset. Energiakriisin, elintarvikekriisin, ilmastonmuutoksen, väestörakenteen luoman paineen, muuttovirtojen ja valtamerien hoidon tehostamista koskevan kiireellisen tarpeen kaltaisten maailmanlaajuisten haasteiden vuoksi on käytettävä täysimääräisesti hyväksi syrjäisimpien alueiden panosta. Nämä alueet ovat todellisia ”kokeilulaboratorioita”, jotka mahdollistavat mainittujen haasteiden ja ilmiöiden tunnistamisen, analysoinnin ja mallinnuksen. Syrjäisimpien alueiden kokemukset ovat tärkeitä niiden naapurialueille ja Euroopan unionille muille alueille. Nämä mahdollisuudet synnyttävät uuden toimintatavan, jota on sovellettava tulevaisuudessa. Tämä ei saa kuitenkaan johtaa siihen, ettei EU:n alakohtaisten politiikkojen kehitystä enää seurata tiiviisti, vaan kaikkia niiden tarjoamia olemassa olevia mahdollisuuksia on käytettävä hyväksi. Uuden lähestymistavan on synnytettävä uusia hankkeita, joista saadaan lisäarvoa, jotka edistävät kestävää kehitystä ja joiden ansiosta on mahdollista laatia pidemmällä aikavälillä syrjäisimpiä alueita koskeva uudistettu Euroopan laajuinen strategia. [1] Kuuleminen käynnistettiin komission tiedonannolla ”Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät”, KOM(2007) 507 lopullinen. [2] Euroopan unionin viimeisten laajentumisten jälkeen kaikki syrjäisimmät alueet eivät enää kuulu EU:n köyhimpien alueiden ryhmään. Vuoden 2005 yhteisön keskiarvoon (EU-27=100) verrattuna EU-27:n köyhimpiä alueita ovat Guyana (BKT henkeä kohti 50,5), Réunion (BKT henkeä kohti 61,6), Azorit (BKT henkeä kohti 66,7), Guadeloupe (BKT henkeä kohti 70,6) ja Martinique (BKT henkeä kohti 75,6). Kanariansaaret (BKT henkeä kohti 93,7) ja Madeira (BKT henkeä kohti 94,9) ovat lähestymässä yhteisön keskiarvoa. [3] Komission tiedonanto ”Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät”, KOM(2007) 507 lopullinen, 12.9.2007. [4] Valtiontuki N 199/2007 rahtituesta merentakaisissa departementeissa. [5] Valtiontuki N 912/2006 yksittäisistä sosiaalisista tuista Guyanan sisäisessä lentoliikenteessä ja Madeiran autonomisen alueen lentoliikenteessä. [6] KOM(2008) 306 lopullinen, 20.5.2008. [7] Komission tiedonanto ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka", KOM(2007) 575 lopullinen, sininen kirja, SEC(2007) 12/78/2 toimintasuunnitelma. [8] Esimerkiksi seuraavat: Valtiontuki NN 22/2008 Kanariansaaria koskevista tukitoimenpiteistä AIEM-verojärjestelmässä. Päätös 2008/417/RY, tehty 3 päivänä kesäkuuta 2008, Madeiralla tuotettuun olueen sovellettavasta valmisteverokannasta. Valtiontuki N 421/2006 luvan antamisesta alennettuna verokantana sovellettavalle valtiontukijärjestelmälle Madeiran vapaa-alueella rekisteröityjen yritysten osalta. [9] Esimerkiksi seuraavat: Neuvoston päätös 2008/439/EY, tehty 9 päivänä kesäkuuta 2008, meriverojärjestelmän muuttamisesta Guyanan uusien tuotteiden osalta. Asetus (EY) N:o 645/2008, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2008, eräiden kalastustuotteiden Kanariansaarille tuonnissa sovellettavien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista. [10] Makaronesia-ohjelma kattaa Kanariansaaret, Madeiran ja Azorit yhdistävän valtioiden välisen alueellisen yhteistyön alueen. [11] Komission tiedonanto, annettu 24 päivänä lokakuuta 2007, Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan suhteiden kehittämisestä, KOM(2007) 641 lopullinen. [12] Kaikki kannanotot ja yhteenveto julkisen kuulemisen päätelmistä on saatavilla seuraavasta internet-osoitteesta: http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/rup/contri_fr.htm. [13] Ilmastonmuutos, väestörakenteen muutokset ja muuttoliike, maatalous sekä meripolitiikka. [14] Komission tiedonanto, annettu 24 päivänä lokakuuta 2007, Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan suhteiden kehittämisestä, KOM(2007) 641 lopullinen. [15] SEAS Guyana -hanke: Surveillance de l'Environnement Amazonien assisté par satellite. [16] Suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, EUVL L 394, 30.12.2006. [17] Syrjäisimpien alueiden graafisen tunnuksen edistämistä koskeva ohjelma (neuvoston asetus (EY) N:o 247/2006) ja komission asetuksen (EY) N:o 501/2008 liite I – alustava vuotuinen talousarvio: 1 miljoona euroa ja POSEI-ohjelmaan sisältyvät tuotteiden myynninedistämistä koskevat toimenpiteet. [18] KOM(2008) 534 ”Eurooppalainen strategia merien ja merenkulkualan tutkimusta varten. Johdonmukaiset puitteet eurooppalaisella tutkimusalueella harjoitettavalle tutkimukselle merien kestävän käytön tukemiseksi”. [19] Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio. EUVL C 226/1, 20.9.2003.