Erityiskertomus Uusiutuviin energialähteisiin 
perustuvan energiantuotannon 
tukeminen koheesiopolitiikan 
varoilla – onko tuella saatu 
aikaan hyviä tuloksia?FI 2014  nro 06
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0399-1
doi:10.2865/83939
© Euroopan unioni 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 06
Erityiskertomus Uusiutuviin energialähteisiin 
perustuvan energiantuotannon 
tukeminen koheesiopolitiikan 
varoilla – onko tuella saatu 
aikaan hyviä tuloksia?
(annettu SEUT:n 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I–VIII  Tiivistelmä
1–11  Johdanto
1–3 Uusiutuva energia
4–6 EU:n toimintapoliittiset tavoitteet – uusiutuvia energialähteitä koskeva vuoden 2020 tavoite
7 Uusiutuvan energian esteet
8 Koheesiopolitiikan kautta annettu uusiutuvan energian rahoitustuki
9 –11  Yhteishallinnointi
12–13  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
14–47  Huomautukset
14–16  Tarkastetut hankkeet tuottivat tavoiteltuja tuotoksia...
14–16  Tarkastajien saama kokonaiskuva oli, että hankkeet olivat hyvin suunniteltuja ja tuottivat tavoiteltuja 
tuotoksia
17–21  ...mutta hankkeiden täytäntöönpanossa ilmeni joitakin vaikeuksia
17–21  Parannuksia tarvitaan kuitenkin edelleen kaikissa hankevaiheissa hankinnasta ja laitoksen toiminnasta 
seurantaan ja arviointiin
22–25  ...ja useimmissa tapauksissa tuloksia ei mitattu asianmukaisesti tai hankkeissa ei saavutettu 
energiantuotannon tavoitteita
22–23  Uusiutuvia energialähteitä koskevien tietojen keräämistä ja raportointia voidaan parantaa
24–25  Tavoiteltuja hanketuloksia ei aina saavutettu
26–31  Kustannustehokkuuden periaatetta ei otettu kokonaisvaltaisesti huomioon uusiutuvia 
energialähteitä koskevia hankkeita suunniteltaessa
26–27  Kustannustehokkuus on tärkeä tavoite EU:n varainkäytössä
28–31  Kustannustehokkuutta on aiheellista painottaa jo alkuvaiheessa
03 Sisällys
32–40  ...ja uusiutuvan energian tuotantohankkeiden kustannustehokkuutta voidaan lisätä
41–47  Koheesiopolitiikan varoilla oli vähäinen vaikutus EU:n tasolla saatavan lisäarvon kannalta – 
uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet eivät edistäneet optimaalisella tavalla EU:n 
energiatavoitteiden saavuttamista
48–54 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  –  Jäsenvaltioiden edistyminen uusiutuvia energialähteitä koskevan vuoden 2020  
tavoitteen saavuttamisessa
 Liite II  –  Koheesiopolitiikan varojen (EAKR ja koheesiorahasto 2007–2013) jakautuminen 
uusiutuviin energialähteisiin ja valittuihin hankkeisiin 2007–2012
 Liite III  –  Tarkastetut uusiutuvan energian tuotantoa koskevat hankkeet 
 Liite IV  –  Yhteenveto uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hanketulosten arvioinnista
 Komission vastaukset
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
04
 Sanasto  
ja lyhenteet
CO: Hiilidioksidi
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto
Energiayksiköiden mittayksiköt :
 οGW, MW, kW  – Giga-/Mega-/Kilowatti
 οGWh, MWh, kWh  – Giga-/Mega-/Kilowattitunti
 οkWp  – kW -huipputeho – aurinkosähkömoduulin nimellisteho
EU:n tasolla saatava lisäarvo : EU:n tasolla saatava lisäarvo määritellään yleisellä tasolla seuraavasti: EU:n tukitoimenpiteen 
tuottama lisäarvo siihen arvoon nähden, jonka jäsenvaltion toimi olisi muutoin yksinään tuottanut.
Kustannustehokkuuden käsite : Tarkastettavan organisaation, toiminnan, ohjelman tai tukitoimen kyky tai mahdollisuus 
saavuttaa tiettyjä tuloksia kohtuullisin kustannuksin. Kustannustehokkuuden analyyseissä tutkitaan hankkeen kustannusten 
ja tulosten välistä suhdetta ilmaistuna kustannuksina saavutettua tulosyksikköä kohden1. Käsitettä painotetaan myös EU:n 
varainhoitoa koskevissa säännöissä (ks. kohta 6).
Nollavaikutus : Rahoituksella on nollavaikutus, jos sitä osoitetaan edunsaajalle, joka olisi tehnyt saman valinnan ilman tukeakin. 
Tällaisissa tapauksissa tuloksen ei voida katsoa johtuvan toimintapolitiikasta eikä edunsaajalle maksetulla tuella ole ollut suoraa 
vaikutusta.
Syöttötariffi : Toimintapolitiikan mekanismi, jonka tarkoituksena on nopeuttaa investointeja uusiutuvan energian teknologiaan 
tarjoamalla uusiutuvan energian tuottajille pitkäaikaisia sopimuksia, tavallisesti yksittäiseen teknologiaan liittyvien 
tuotantokustannusten pohjalta.
Uusiutuvat energialähteet : ”Uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla” tarkoitetaan uusiutuvista, muista kuin 
fossiilisista lähteistä peräisin olevaa energiaa eli tuuli- ja aurinkoenergiaa, ilmalämpöenergiaa, geotermistä energiaa, 
hydrotermistä energiaa ja valtamerienergiaa, vesivoimaa, biomassaa, kaatopaikoilla ja jätevedenpuhdistamoissa syntyvää 
kaasua ja biokaasua.
 οGeotermisellä energialla  tarkoitetaan maaperän pinnan alle lämmön muodossa varastoitunutta energiaa.
 οBiomassalla  tarkoitetaan maataloudesta (sekä kasvi- että eläinperäiset aineet mukaan lukien), metsätaloudesta ja niihin 
liittyviltä tuotannonaloilta, myös kalastuksesta ja vesiviljelystä, peräisin olevien biologista alkuperää olevien tuotteiden, 
jätteiden ja tähteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa.
 οAurinkoenergialla  tarkoitetaan auringosta peräisin olevaa säteilevää valoa ja lämpöä, jota hyödynnetään erityyppisissä 
teknologioissa kuten aurinkolämmityksessä, aurinkosähkössä ja aurinkolämpöenergiassa.
 οTuulivoimaa  syntyy muunnettaessa tuulienergiaa hyödylliseen energiamuotoon, esimerkiksi käyttämällä tuuliturbiineita 
sähkövoiman tuotantoon.
 οVesivoima  syntyy muunnettaessa putoavasta ja juoksevasta vedestä syntyvää kineettistä energiaa sähkövoimaksi.
1  ISSAI 3000: INTOSAIn tarkastusstandardeihin ja käytännön kokemuksiin perustuvat tuloksellisuuden tarkastuksen standardit ja ohjeet.
05 Sanasto ja lyhenteet 
Uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi : Direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista 
lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja 
myöhemmästä kumoamisesta.
Uusiutuvia energialähteitä koskevat vuoden 2020 tavoitteet : Uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi 2009/28/EY oli pantava 
jäsenvaltioissa täytäntöön joulukuuhun 2010 mennessä. Direktiivissä asetettiin kaikille jäsenvaltioille pakolliset kansalliset 
tavoitteet, joiden mukaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuus on määrä nostaa vuoteen 2020 mennessä EU:ssa 
yleisesti 20 prosenttiin ja kuljetusalalla 10 prosenttiin.
YVA : Ympäristövaikutusten arviointi.
06
 Tiivistelmä
I
Tarkastuksessa haettiin vastausta kysymykseen, oli -
vatko uusiutuvan energian edistämistä koskevien EU:n 
meno -ohjelmien kaksi tärkeintä rahoituslähdettä eli Euroo -
pan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto (koheesiopolitii -
kan varat) saavuttaneet hyviä tuloksia.
II
Uusiutuvaan energiaan osoitettiin noin 4,7  miljardia  euroa 
ohjelmakaudella 2007–2013. Tilintarkastustuomioistuin 
tutki, oliko varat osoitettu kyseisellä kaudella hyvin prio -
risoituihin, kustannustehokkaisiin ja pitkälle kehitettyihin 
uusiutuvan energian tuotantohankkeisiin, joilla oli järkevät 
tavoitteet. Lisäksi tarkastuksessa tutkittiin, missä määrin 
näillä varoilla oli saatu aikaan hyviä tuloksia, jotka osaltaan 
edistivät uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa 
koskevan EU:n vuoden 2020 tavoitteen saavuttamista.
III
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastuskohteena 
olleet 242 uusiutuvan energian tuotantohanketta olivat 
tuottaneet tavoitellut tuotokset. Useimmat tarkastetuista 
uusiutuvia energialähteitä koskevista hankkeista olivat 
valintavaiheessa riittävän pitkälle kehitettyjä ja täytäntöön -
panovalmiita. Hankkeissa ei ilmennyt huomattavia kustan -
nusylityksiä tai viivästyksiä. Uusiutuviin energialähteisiin 
perustuva tuotantokapasiteetti oli asennettu ja toimi suun -
nitellulla tavalla. Laitteistojen tekniseen soveltuvuuteen ei 
kohdistunut suuria riskejä.
2  Tarkastustulokset saatiin tutkimalla 24 päätökseen saatua uusiutuvan 
energian tuotantohanketta yhdeksästä toimenpideohjelmasta. 
Hankkeet oli rahoitettu EAKR:sta tai koheesiorahastosta ja 
toteutettu Maltalla, Itävallassa, Puolassa, Suomessa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa. Hankkeet liittyivät biomassaan, aurinkosähköön, 
aurinkolämpöön ja tuulienergiaan.IV
Energiantuotantoa koskevat tavoitteet oli saavutettu (tai 
lähes saavutettu) ja asianmukaisesti mitattu kolmasosassa 
tarkastetuista hankkeista. Tilintarkastustuomioistuin totesi, 
että kokonaisuutena tarkasteltuna uusiutuvan energian 
tuotantohankkeiden tukeminen koheesiopolitiikan varoilla 
ei ollut edistänyt kovinkaan kustannustehokkaalla tavalla 
EU:n vuoden 2020 tavoitteen saavuttamista. Tähän todettiin 
seuraavat syyt:
 οkustannustehokkuus ei ole ollut johtavana periaatteena 
uusiutuvan energian tuotantohankkeiden suunnittelussa 
ja täytäntöönpanossa
 οkoheesiopolitiikan varat tuottivat vain vähän EU:n tasolla 
saatavaa lisäarvoa.
V
Tarkemmin ilmaistuna tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa on paran -
tamisen varaa seuraavissa kohdin: joissakin tapauksissa han -
kintamenettelyt eivät olleet kaikilta osin avoimia, oikeuden -
mukaisia ja tehokkaita toimeksisaajia valittaessa; valmistelu 
oli riittämätöntä vaikuttavan seurannan ja arvioinnin kan -
nalta; ohjelmissa ei tuotu esiin, kuinka EU:n varoilla voidaan 
edistää uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden 
saavuttamista kustannustehokkaalla tavalla; uusiutuvien 
energialähteiden eri aloilla toteutettavien toimenpiteiden 
kustannustehokkuutta ei aina otettu huomioon määrä-
rahoja jaettaessa; ohjelmien yhteydessä ei määritetty tulos -
indikaattoreita seurantaa ja arviointia varten.
VI
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että parannuksia tarvi -
taan, jos kyseisten ohjelmien kautta annetulla rahoituksella 
aiotaan edistää uusiutuvia energialähteitä koskevien vuo -
den 2020 tavoitteiden saavuttamista parhaalla mahdollisella 
tavalla.
Tiivistelmä 07
VII
Yleensä koheesiopolitiikan menot hyödyttävät taloutta 
myös laajemmin, ja vaikka tarkastuksen tarkoituksena ei 
ollut koheesiopolitiikan olennaisten päämäärien eli talou -
dellisen kasvun tai luotujen työpaikkojen suora mittaami -
nen, tilitarkastustuomioistuimen huomautukset ja suosi -
tukset esitetään myös kyseisiä toimintapolitiikan tavoitteita 
silmällä pitäen.
VIII
On todennäköistä, että EU:n varoja käytetään uusiutuvien 
energialähteiden edistämiseen enemmän ohjelmakaudella 
2014–2020. Tilintarkastustuomioistuin esittää tätä silmällä 
pitäen seuraavat suositukset:
Suositus 1
Komission olisi annettava ohjeet ohjelmien ja hankkeiden 
valmisteluun ja valintaan sekä määritettävä ehdot uusiutu -
van energian tuotantoa koskevien investointien rahoituk -
selle; tällä tavoin komission olisi
 οvarmistettava, että koheesiopolitiikan kautta osara -
hoitetut uusiutuvia energialähteitä koskevat ohjelmat 
toteutetaan kustannustehokkuuden periaatetta nou -
dattaen ja nollavaikutusta välttäen; ohjelmien olisi 
perustuttava perusteelliseen tarpeidenarviointiin ja 
kustannustehokkaimpien teknologioiden keskinäiseen 
priorisointiin (välttäen syrjintää uusiutuvien energia -
lähteiden eri alojen välillä); ohjelmien olisi edistettävä 
uusiutuvia energialähteitä koskevan EU:n vuoden 2020 
tavoitteen saavuttamista optimaalisella tavalla; lisäksi 
olisi asetettava määrärahoihin nähden riittäväntasoiset 
uusiutuvan energian tuotantotavoitteet sekä hanke-
valinnan kriteerit, joissa painotetaan energiantuotannon 
tulosten kustannustehokkuutta (ja vältetään hankkeiden 
liiallista tukemista)
 οkannustettava jäsenvaltioita luomaan vakaa ja ennakoi -
tavissa oleva sääntelynormisto uusiutuville energian -
lähteille yleensä sekä joustavammat menettelyt uusiu -
tuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiselle 
kantaverkkoihin.Suositus 2
Jäsenvaltioiden olisi laadittava komission ohjeiden pohjalta 
kustannustehokkuuden vähimmäiskriteerit, joita sovelletaan 
ja jotka mukautetaan hankkeiden olosuhteisiin sopiviksi. Nii -
den olisi myös saatava koheesiopolitiikan varoilla enemmän 
lisäarvoa parantamalla uusiutuvia energialähteitä koskevien 
hankkeiden täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia sekä 
luomalla tietokanta, johon kootaan mittauksiin perustuvat 
tiedot energiantuotantokuluista kaikilta relevanteilta uusiu -
tuvien energialähteiden aloilta.
08
 Johdanto
Uusiutuva energia
01 
Uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia 
on tärkeässä asemassa, kun tarkoituksena on 
parantaa energian saannin turvaamista EU:ssa 
ja vähentää EU:n riippuvuutta tavanomaisista 
(fossiilisista) polttoaineista ja tuontienergiasta 
sekä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. 
Sähköä ja lämpöä voidaan tuottaa monista 
eri lähteistä, joita ovat esimerkiksi aurinko 
(keskittävä aurinkolämpö tai aurinkosähkö), 
tuuli (onshore- tai offshore -tuulivoima), vesi 
(suuri-, pieni- tai mikrovesivoima), maa (maa -
lämpö sähkön tai lämmöntuotantoon) sekä 
biomassa (kiinteä, nestemäinen, kaatopai -
koilla syntyvä kaasu, teollisuus- ja yhdyskun -
tajätteiden biohajoava osa ja nestemäiset 
biopolttoaineet).
02 
Uusiutuvilla energialähteillä on myös mer -
kittävä tehtävä hiilidioksidipäästöjen (CO2) 
vähentämisessä ja ympäristön kannalta kestä -
vän kehityksen lisäämisessä. Lisäksi uusiutu -
viin energialähteisiin liittyvien teknologioi-
den kehittäminen voi vauhdittaa Euroopan 
taloutta ja lisätä teollisuuden kilpailukykyä 
ja työllisyyttä. Uusiutuvien energialähteiden 
oletetaan pystyvän kilpailemaan taloudelli -
sesti tavanomaisten energialähteiden kanssa 
keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä3.
03 
Uusiutuvan energian kehittämisestä määrä -
tään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 194 artiklan 1 kohdassa, jossa 
käsitellään sisämarkkinoiden toteuttamista 
ja toimintaa sekä otetaan huomioon myös 
ympäristön säilyttämistä ja sen tilan paranta -
mista koskeva tarve.EU:n toimintapoliittiset 
tavoitteet – uusiutuvia 
energialähteitä koskeva 
vuoden 2020 tavoite
04 
EU julisti jo vuonna 1997, että tavoitteena oli 
lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta 
12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Eu -
roopan unionin neuvosto (neuvosto) asetti 
EU:lle sitovan tavoitteen, jonka mukaan 
uusiutuvien energialähteiden osuus olisi 
20 prosenttia energian kokonaisloppukulu -
tuksesta vuoteen 2020 mennessä. Tavoite 
perustui uusiutuvia energialähteitä koske -
vaan komission etenemissuunnitelmaan, jos -
sa esitetään toimintatavat, joiden avulla uu -
siutuvien energialähteiden käytöstä voidaan 
tehdä pysyvä osa EU:n energiapolitiikkaa ja 
-markkinoita (ks. uusiutuvia energialähteitä 
koskevat kansalliset vuoden 2020 tavoitteet 
liitteessä I )4. Vuonna 2009 annettu uusiutu -
vaa energiaa koskeva direktiivi muodostaa 
oikeudellisesti sitovan kehyksen uusiutuvien 
energialähteiden edistämiselle vuoteen 2020 
saakka5:
 οDirektiivissä asetetaan EU:lle yleinen 
20 prosentin sitova tavoite ja 10–
49 prosentin sitovat kansalliset tavoit -
teet, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 
2020 mennessä. Lisäksi direktiivissä 
parannetaan uusiutuvista energialäh -
teistä tuotetun sähkön edistämiseen 
liittyvää toimintakehystä (esimerkiksi 
asettamalla jäsenvaltioille vaatimuksia, 
jotka koskevat sähköverkkoon pää -
syä ja hallinnollisten menettelyiden 
yksinkertaistamista).
 οDirektiivissä vaadittiin jäsenvaltioita 
laatimaan kansallisia toimintasuunnitel -
mia, joissa määritetään etenemissuun -
nitelmat uusiutuvien energialähteiden 
kehittämiselle. Lisäksi direktiivissä 
luotiin jäsenvaltioille yhteistyömekanis -
mit, joilla pyritään auttamaan uusiutu -
via energialähteitä koskevan tavoitteen 
saavuttamista kustannustehokkaalla 
tavalla.3  KOM(2010) 639 lopullinen, 
10. marraskuuta 2010, 
”Energia 2020: Strategia 
kilpailukykyisen, kestävän 
ja varman energiansaannin 
turvaamiseksi”.
4  KOM(2006) 848 lopullinen, 
10. tammikuuta 
2007 ”Uusiutuvia 
energialähteitä koskeva 
etenemissuunnitelma – 
Uusiutuvat energialähteet 
2000-luvulla: kestävämmän 
tulevaisuuden rakentaminen”.
5  Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2009/28/
EY, annettu 23 päivänä 
elokuuta 2009, uusiutuvista 
lähteistä peräisin olevan 
energian käytön edistämisestä 
sekä direktiivien 2001/77/EY ja 
2003/30/EY muuttamisesta ja 
myöhemmästä kumoamisesta 
(’Uusiutuvia energialähteitä 
koskeva direktiivi’) 
(EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).
09 Johdanto
05 
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden 
uusiutuvien energialähteiden osuus vastaa 
uusiutuvia energialähteitä koskevan vuoden 
2020 tavoitteen saavuttamiselle määritettyjä 
suuntaa -antavia kehityspolkuja tai menee 
jopa niitä pidemmälle. Jäsenvaltioiden on 
raportoitava joka toinen vuosi komissiolle 
direktiivin täytäntöönpanosta ja edistymises -
tään tavoitteidensa saavuttamisessa. Uusiu -
tuvien energialähteiden alan toimenpiteet 
on pantava täytäntöön kustannustehokkaalla 
tavalla6. Komission on laadittava 31. joulukuu -
ta 2014 mennessä uusiutuvia energialähteitä 
koskevan direktiivin täytäntöönpanon edisty -
mistä koskeva kertomus7.
06 
Lisäksi EU:n varainhoitoa koskevien sääntö -
jen mukaan kustannustehokkuusperiaate 
on tärkeä osatekijä, kun julkisten varojen 
käytöstä päätetään8. Myös Euroopan parla -
mentti huomautti, että on tarpeen yksilöidä 
kustannustehokkain uusiutuva energialähde 
ja kustannusoptimaaliset toimintaperiaatteet 
energialähteeseen liittyvän potentiaalin 
hyödyntämiseksi9. Komission tuoreimmassa 
edistymiskertomuksessa10 todetaan, että uu -
siutuvia energialähteitä koskevat EU:n vuoden 
2020 tavoitteet todennäköisesti saavutetaan 
kokonaisuutena tarkastellen, mutta kaikki 
jäsenvaltiot eivät ole vuoteen 2012 mennessä 
edenneet tarpeeksi pitkälle sitovien kansal -
listen tavoitteiden saavuttamista silmällä 
pitäen (ks. liite I ). Vuonna 2013 julkaisemansa 
vihreän kirjan jälkeen komissio esitti alustavat 
näkemykset siitä, millaista ilmasto- ja energia -
politiikkaa unioni tulee harjoittamaan vuosina 
2020–2030; komissio ehdotti EU:lle myös 
sitovaa 27 prosentin tavoitetta uusiutuvien 
energialähteiden alalle11.Uusiutuvan energian 
esteet
07 
Uusiutuviin energialähteisiin tehtäviä in -
vestointeja hankaloittavat eri puolilla EU:ta 
paitsi ulkoiset tekijät (kuten energianhintojen 
kehitys tai lainansaantimahdollisuudet) myös 
lukuisat yksittäisillä aloilla ilmenevät esteet, 
joita jäsenvaltiot ja komissio eivät ole tähän 
mennessä poistaneet12.
 ο Institutionaaliset ja oikeudelliset esteet: 
EU:n tasolla energiakysymyksiä pidetään 
ensisijaisina, mutta tämä ei aina näy 
paikallisella, alueellisella ja kansallisella 
tasolla: täytäntöönpanostrategiat eivät 
ole selkeitä eivätkä asianomaiset hallin -
toviranomaiset joustavia, tai kansalliset 
oikeudelliset järjestelmät ja epäselvät 
lainsäädäntö- ja sopimuspuitteet estävät 
edistämästä uusiutuvia energialähteitä; 
uusiutuviin energialähteisiin perus -
tuvien laitteistojen suunnitteluun, 
rakentamiseen ja käyttöön tarvittavat 
hyväksyntä- ja lupamenettelyt ovat 
monimutkaisia ja yhdessä ympäristövaa -
timusten kanssa ne lannistavat hankkei -
den vetäjiä, jotka eivät näin ollen esitä 
toteuttamiskelpoisia hanke -ehdotuksia 
(vaikuttava hallintojärjestelmä puuttuu).
 ο Vaikeudet uusiutuvista energialähteistä 
tuotetun sähkön liittämisessä siirto- ja 
jakeluverkkoihin (tekniset ongelmat, 
riittämätön infrastruktuuri, kantaverk -
koon pääsyn estävät syrjivät käytännöt, 
kulujen jakautuminen verkko -operaat -
toreiden, valtion ja hankkeiden vetäjien 
kesken, energiantuotantoa koskevien 
mittausten puuttuminen).
 ο Epävakaat ja ennalta -arvaamattomat 
edistämis- ja kannustinjärjestelmät. 
Kustannustehokkaiden teknologioiden 
käyttöä haittaa se, että energiantoi -
mittajilla, asiakkailla ja asentajilla ei ole 
riittävästi tietoa.6  Uusiutuvia energialähteitä 
koskevan direktiivin 
johdanto -osan 9 ja 41 kappale.
7  Uusiutuvia energialähteitä 
koskevan direktiivin 23 artiklan 
8 kohdan c alakohta.
8  Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 1268/2012, annettu 
29 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä 
annetun Euroopan 
parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU, 
Euratom) N:o 966/2012 
soveltamissäännöistä 
(EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1)
9  Euroopan parlamentin 
21. toukokuuta 2013 antama 
päätöslauselma uusiutuvan 
energian nykyisistä haasteista 
ja mahdollisuuksista EU:n 
energian sisämarkkinoilla 
(2012/2259(INI)).
10  COM(2013) 175 final, 
27. maaliskuuta 2013, 
”Kertomus edistymisestä 
uusiutuvien energialähteiden 
käytössä”.
11  COM(2013) 169 final, 
27. maaliskuuta 2013, 
”Vihreä kirja: Ilmasto- ja 
energiapolitiikan puitteet 
vuoteen 2030”. COM(2014) 15 
final, 22. tammikuuta 2014, 
”Ilmasto- ja energiapolitiikan 
puitteet vuosille 2020–2030”.
12  Ks. esim. COM(2012) 271 
final, 6. kesäkuuta 2012 
”Uusiutuva energia: 
merkittävä tekijä Euroopan 
energiamarkkinoilla”, 
sekä komission kahden 
vuoden välein antamat 
edistymiskertomukset vuosilta 
2010 ja 2012, KOM(2011) 31 
lopullinen, 31. tammikuuta 
2011 ja COM(2013) 175 final, 
27. maaliskuuta 2013. Ks. myös 
uusiutuvien energialähteiden 
eurooppalaisten 
toimialajärjestöjen (Euroopan 
uusiutuvan energian neuvosto 
EREC ja sen jäsenjärjestöt) 
kertomukset, erityisesti 
ERECin kertomus vuodelta 
2013 ” Analysis of deviation and 
barriers, 2013 report ”, www.
keepontrack.eu/publications .
10 Johdanto
Koheesiopolitiikan kautta 
annettu uusiutuvan ener -
gian rahoitustuki
08 
Koheesiopolitiikan rahoitusvälineet eli Euroo -
pan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiora -
hasto ovat uusiutuvan energian edistämistä 
koskevien EU:n meno -ohjelmien tärkein 
rahoituslähde13. Ohjelmakaudella 2000–2006 
alan hankkeita tuettiin ainoastaan 600  mil-
joonalla  eurolla, mutta uusiutuvan energian 
alalle osoitettiin kaudella 2007–2013 noin 
4,7 miljardia  euroa, eli toiminnanalan mer -
kitys on huomattavasti kasvanut (ks. liite II , 
jossa esitetään rahoituksen jakautuminen 
jäsenvaltioittain). Ohjelmakaudella 2014–
2020 koheesiopolitiikan avulla tuetaan yhä 
enemmän siirtymistä vähähiiliseen talouteen. 
EAKR:n tuen määrä saattaa nousta ainakin 
27 miljardiin  euroon14. Lisätukea voidaan 
antaa myös koheesiorahaston kautta.13 Muut  uusiutuvia 
energialähteitä 
ohjelmakaudella 2007–2013 
edistävät EU:n ohjelmat 
olivat Euroopan energia -alan 
elvytysohjelma, Älykäs 
energiahuolto Euroopassa 
-ohjelma sekä tutkimuksen 
puiteohjelma.
14  Alueiden on investoitava 
vähimmäisosuus EAKR:n 
varoista (20 prosenttia 
kehittyneemmillä alueilla, 
15 prosenttia siirtymäalueilla 
ja 12 prosenttia vähemmän 
kehittyneimmillä alueilla) 
siten, että ne tukevat 
siirtymistä vähähiiliseen 
talouteen kaikilla aloilla, 
mukaan lukien investoinnit 
uusiutuvaan energiaan 
(Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetus 
(EU) N:o 1301/2013, 
annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2013, Euroopan 
aluekehitysrahastosta 
ja Investoinnit kasvuun 
ja työpaikkoihin 
-tavoitetta koskevista 
erityissäännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1080/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 289), 4 artiklan 
1 kohta).
Koheesiopolitiikan menot uusiutuvien energialähteiden alalla – keskeisiä tietoja
 ο270,8  miljardia  euroa – EAKR:n/koheesiorahaston määrärahat yhteensä vuosina 2007–2013
 ο0,6 miljardia  euroa – EAKR:n/koheesiorahaston määrärahat uusiutuvien energialähteiden alalla, kokonaismäärä vuosi -
na 2000–2006
 ο4,7 miljardia  euroa – EAKR:n/koheesiorahaston määrärahat uusiutuvien energialähteiden alalla, kokonaismäärä vuosi -
na 2007–2013
Määrärahojen lisääminen ainakin 27  miljardiin  euroon – EAKR:n määrärahojen arvioitu vähimmäismäärä, jolla tuetaan 
siirtymistä vähähiiliseen talouteen (uusiutuvat energialähteet mukaan lukien) vuosina 2014–2020. Lisää määrärahoja 
voitaisiin osoittaa myös koheesiorahastosta (alaviite 14).Laatikko 1
11 Johdanto
Yhteishallinnointi
09 
Koheesiopolitiikan yhteydessä jäsenvaltiot 
laativat yksittäiset toimenpideohjelmat sekä 
huolehtivat hallinto- ja valvontajärjestelmien 
perustamisesta ja käytöstä. Lisäksi ne antavat 
komissiolle vuosittain täytäntöönpanoa kos -
kevat kertomukset. Kansalliset tai alueelliset 
elimet valitsevat hankkeet ja vastaavat niiden 
täytäntöönpanosta ja arvioinnista osana 
päivittäistä hallinnointia.
10 
Hallintoviranomaiset, välittävät elimet ja to -
dentamisviranomaiset hallinnoivat toimenpi -
deohjelmien täytäntöönpanoa15. Hankerahoi -
tukseen sovelletaan sääntöjä ja ehtoja, jotka 
on laadittu osittain EU:n tasolla16 ja osittain 
jäsenvaltioiden tasolla (hankkeiden valinta, 
hankkeen kulujen, hyötyjen ja tuottojen 
arvioinnit sekä taloudellisten, sosiaalisten ja 
ympäristövaikutusten arvioinnit ovat jäsen -
valtioiden viranomaisten vastuulla).11 
Komissio antaa ohjeita toimenpideohjelmien 
laatimista varten, hyväksyy toimenpideohjel -
mat sekä valvoo järjestelmien perustamista ja 
toimintaa jäsenvaltioissa. Komissio seuraa toi -
menpideohjelmien täytäntöönpanoa pääasi -
assa saamiensa täytäntöönpanokertomusten 
avulla ja olemalla mukana seurantakomiteois -
sa. Komissio voi vuotuisten täytäntöönpano -
kertomusten lisäksi pyytää hallintoviranomai -
silta yksittäisiä ohjelmiin liittyviä tietoja ja 
”hankevalintaa” koskevia tietoja.15  Yhteenveto Euroopan 
aluekehitysrahaston, 
Euroopan sosiaalirahaston ja 
koheesiorahaston käyttöä, 
vuosina 2007–2013 koskevista 
säännöistä, hallinto- ja 
valvontajärjestelmät 
mukaan lukien, on saatavilla 
seuraavassa osoitteessa: 
http://europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm .
16  Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1083/2006, 
annettu 11 päivänä 
heinäkuuta 2006,Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 25).
12
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
12 
Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, oliko 
uusiutuvan energian tuotantoon investoivilla 
EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeilla saa -
vutettu hyviä tuloksia. Tätä varten kehitet -
tiin monia tarkastuskriteereitä (ks. liite IV ), 
jotka perustuivat eri lähteisiin ja selvityksiin, 
mukaan lukien komission yksiköiden lähteet 
ja selvitykset. Tilintarkastustuomioistuin tutki, 
oliko tarkastuskohteeksi valitut hankkeet pan -
tu täytäntöön suunnitellulla tavalla, olivatko 
hankkeet tuottaneet tavoitellut tuotokset 
ja oliko niissä saavutettu energiantuotantoa 
koskevat tavoitteet. Tarkastuksessa analysoi -
tiin muun muassa, oliko varat ohjelmakauden 
2007–2013 toimenpideohjelmissa osoitettu 
hyvin priorisoituihin, kustannustehokkaisiin 
ja pitkälle kehitettyihin uusiutuvan energian 
tuotantohankkeisiin, joilla oli järkevät tavoit -
teet; lisäksi tutkittiin, missä määrin hankkeilla 
oli edistetty uusiutuvia energialähteitä koske -
van vuoden 2020 tavoitteen saavuttamista.
13 
Tarkastustulokset saatiin tutkimalla 24 pää -
tökseen saatua uusiutuvan energian tuo -
tantohanketta yhdeksästä toimenpideohjel -
masta. Hankkeet oli rahoitettu EAKR:sta tai 
koheesiorahastosta ja toteutettu Itävallassa, 
Maltalla, Puolassa, Suomessa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa17. Hankkeet toteutettiin 
biomassan, aurinkosähkön, aurinkolämmön ja 
tuulienergian aloilla18. Liitteessä III  esitetään 
luettelo tarkastetuista uusiutuvia energialäh -
teitä koskevista hankkeista.17  Tarkastajat tutkivat uusiutuviin 
energialähteisiin osoitettujen 
varojen jakautumista 
toimenpideohjelmissa 
ja tarkastukseen valittiin 
sen perusteella seuraavat 
toimenpideohjelmat:
 Toimenpideohjelma I – 
Investing in Competitiveness 
for a Better Quality of 
Life – 2007MT161PO001
 Toimenpideohjelma 
Niederösterreich 
2007–2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE – 2007AT162PO001
 Toimenpideohjelma Salzburg 
2007–2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO006 
 Toimenpideohjelma 
Steiermark 2007–2013: 
Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE – 2007AT162PO007
 Toimenpideohjelma 
Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko – 
2007PL161PO002  
Toimenpideohjelma 
Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego – 
2007PL161PO007
 Toimenpideohjelma 
Alueellinen kilpailukyky- 
ja työllisyystavoite; 
Länsi -Suomen 
EAKR -toimenpideohjelma 
2007–2013 – 
CCI2007FI162PO003
 Toimenpideohjelma West 
Wales and the Valleys ERDF 
Convergence programme – 
2007UK161PO002
 Toimenpideohjelma East 
Wales ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme – 
2007UK162PO012
18  Kaikkiaan 24 tarkastetusta 
hankkeesta yhdeksän 
koski sähköntuotantoa 
täysimittaisilla tai 
mikrotuuliturbiineilla 
tai aurinkopaneeleilla; 
15 hanketta liittyi biomassan 
avulla tapahtuvaan 
lämmöntuotantoon tai 
aurinkokeräimien avulla 
tapahtuvaan kuuman veden 
tuotantoon. Hankkeiden 
laajuus vaihteli kotitalouksien 
yhden aurinkopaneelin 
hankkeista 16 turbiinia 
käsittävään tuulipuistoon.
13
 Huomautukset
Tarkastetut hankkeet 
tuottivat tavoiteltuja 
tuotoksia...
Tarkastajien saama 
kokonaiskuva oli, että 
hankkeet olivat hyvin 
suunniteltuja ja tuottivat 
tavoiteltuja tuotoksia
14 
Tarkastetut uusiutuvia energialähteitä koske -
vat hankkeet olivat valintavaiheessa riittävän 
pitkälle kehitettyjä ja täytäntöönpanoval -
miita. Vaikka joillakin biomassa- ja tuuliener -
giahankkeilla oli suhteellisen pitkä valmiste -
luaika, olennaisen tärkeät luvat, lisenssit ja 
tekniset suunnitelmat oli yleensä saatu ennen 
hankkeen hyväksymistä. Tarvittaessa oli myös 
varmistettu, että laitteet oli kytketty siirto- ja 
jakeluverkkoihin ja että sopimukset oli tehty 
riittävän suuren kuluttajamäärän kanssa19.
15 
Hankkeissa ei ilmennyt merkittäviä kustan -
nusylityksiä tai viivästyksiä. Kokonaisuutena 
tarkasteltuna uusiutuvia energialähteitä 
koskevat hankkeet pantiin täytäntöön suun -
nitellussa aikataulussa tai suhteellisin pienin viivästyksin (täytäntöönpano viivästyi yli 
kuusi kuukautta vain kahdessa hankkeessa; 
toisessa näistä tapauksissa viivästys johtui 
pienen sähkön ja lämmön yhteistuotanto -
laitoksen korjaamisen vaatimasta seisokis -
ta). Täytäntöönpanon aikana ei ilmennyt 
merkittäviä kustannusylityksiä. Laatikossa 2  
annetaan esimerkkejä tarkastetuista uusiutu -
via energialähteitä koskevista hankkeista.
16 
Uusiutuviin energialähteisiin perustuva 
tuotantokapasiteetti oli asennettu ja se toimi 
suunnitellusti yhtä biomassalaitosta lukuun 
ottamatta20. Laitteistojen tekniseen sovel -
tuvuuteen ei havaittu kohdistuvan suuria 
riskejä. Muutamassa harvassa tapauksessa 
oli poikettu alkuperäisestä suunnitelmasta ja 
hyväksytyistä hanke -ehdotuksista. Hank -
keiden avulla asennettu energiantuotannon 
kapasiteetti oli yleensä yhteisrahoituspäätös -
ten mukainen. Voimalaitokset ovat toimineet 
käyttöönotosta alkaen ilman suurempia tek -
nisiä tai muitakaan ongelmia. Vain muutama 
tarkastettujen hankkeiden avulla luotu tuo -
tantoyksikkö ei ollut toiminnassa. Toimijoilla 
oli käytössään riittävästi asiantuntemusta ja 
resursseja, joiden avulla varmistettiin laitteis -
tojen ongelmaton toiminta ja säännöllinen 
kunnossapito.19  Esimerkiksi Itävallassa 
tarkastettuja 
biomassahankkeita 
hyväksyttäessä oli ollut 
ehtona, että tuotetulle 
lämpöenergialle on riittävä 
määrä kuluttajia.
20  Yksi Itävallassa sijaitseva 
biomassavoimala poikkesi 
alkuperäisestä suunnitelmasta 
siten, että se käytti EU:n varoja 
lämpöverkon laajentamiseen 
eikä alkuperäisen 
suunnitelman mukaisen toisen 
boilerin asentamiseen. Tämän 
poikkeaman avulla ennakoitiin 
lämmityskapasiteetin 
laajentamista uusia 
lämmönkuluttajia silmällä 
pitäen. Se ei näin ollen 
ole puute moitteettoman 
varainhoidon näkökulmasta 
katsottuna.Kuva 1Sisäkuva biomassavoimalaitoksesta (Bruck an der Mur, 
Itävalta) (laitteisto oli asennettu ja toimi suunnitellusti)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

14 Huomautukset Kuva 2Puuhaketta biomassavoimalaitoksen varastosäiliössä 
(Bruck an der Mur, Itävalta)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Esimerkkejä tarkastetuista uusiutuvia energialähteitä koskevista hankkeista, jotka oli 
osarahoitettu koheesiopolitiikan varoilla – tuotokset
Ks. hankkeiden tuotoksia koskevia lisätietoja liitteestä III .
Biomassa
Kolme tarkastetuista biomassalämpövoimaloista (kapasiteetti 3–8 MW) kaukolämpöputkistoineen (0,6–11 km) ra -
kennettiin Itävallassa. Voimalat tuottivat lämpöä ja kuumaa vettä yhteensä 266 kuluttajalle (yksityisiä henkilöitä ja 
teollisuusyrityksiä).
Kolme Suomessa tarkastettua hanketta liittyivät uusien biomassa -pellettikattiloiden ja puuhakekattiloiden rakentami -
seen (kapasiteetti 0,8–2,5 MW). Kattiloilla korvattiin vanhat fossiilista polttoainetta (raskasöljyä) käyttävät kattilat. Kaksi 
näistä hankkeista käsitti myös vaaditun kaukolämpöverkon rakentamisen (0,6 ja 3 km).
Tuulivoima
Puolassa rakennettiin viisi tuulipuistoa, joiden kapasiteetti oli 3,2–38 MW. Laitoksissa oli kaikki tarvittava infrastruktuuri 
(suurjännitteinen/keskijännitteinen syöttöasema, kytkennät sähköverkkoon sekä huoltotiet).
Aurinkovoima (aurinkosähkö ja aurinkokeräimet)
Kahdessa Maltalla toteutetussa hankkeessa asennettiin aurinkosähköjärjestelmät ja niihin kuuluvat laitteistot ja seuranta -
järjestelmät julkisiin rakennuksiin. Yhtä hanketta täydennettiin pienellä tuuliturbiinilla.
Viidessä samanlaisessa hankkeessa Puolassa asennettiin aurinkopaneelisarjat kotitalouksiin ja julkisiin rakennuksiin 
viidessä kunnassa; tarkoituksena oli tuottaa asukkaille kuumaa vettä. Kaikkiaan yli 3 000 julkista ja yksityistä edunsaajaa 
asensi aurinkokeräimet. Yksi hanke käsitti katuvalaistuksen ja aurinkosähkön.Laatikko 2
15 Huomautukset
...mutta hankkeiden täy -
täntöönpanossa ilmeni 
joitakin vaikeuksia
Parannuksia tarvitaan kui -
tenkin edelleen kaikissa 
hankevaiheissa hankinnasta 
ja laitoksen toiminnasta seu -
rantaan ja arviointiin
17 
Uusiutuvien energialähteiden käyttöä ovat 
haitanneet vaikeudet liittää uusiutuvista ener -
gialähteistä tuotettu sähkö kantaverkkoon. 
Kantaverkon kehittäminen on määritetty kaik -
kialla EU:ssa yhdeksi pääasiallisista esteistä, 
jotka haittaavat uusiutuvista energialähteistä 
tuotetun sähkön laajamittaista liittämistä siir -
to- ja jakeluverkkoihin21. Euroopan unionin ja 
sen jäsenvaltioiden on näin ollen investoitava 
sekä kansallisiin verkkoihin että rajat ylittäviin yhteyksiin energian sisämarkkinoita raken-
taessaan. Tarkastettujen hankkeiden toteut -
tajat korostivat, että kantaverkoissa vapaana 
oleva kapasiteetti oli riittämätön22 ja että 
kantaverkkoja on laajennettava ja nykyaikais -
tettava. Hankkeiden toteuttajat painottivat 
niin ikään, että suurempi avoimuus kulujen 
jakautumisessa verkko -operaattoreiden, 
valtion ja hankkeiden vetäjien kesken voisi 
parantaa koko järjestelmän tehokkuutta. Vain 
muutamassa tarkastetuista hankkeista ilmeni 
kantaverkkoon kytkemiseen liittyviä ongel -
mia, mutta uusiutuviin lähteisiin perustuvan 
energian tuotantoa pyritään laajentamaan 
parantamatta samalla kantaverkkoja jäsenval -
tioissa. Kansalliset viranomaiset ja uusiutuvi -
en energialähteiden alan toimijat mainitsivat 
usein tekniset ja kustannuskysymykset teki -
jöinä, jotka haittaavat uusiutuvien energialäh -
teiden tehokasta liittämistä kantaverkkoihin. 
Laatikossa 3  annetaan esimerkkejä uusiu -
tuvista energialähteistä tuotettuun sähköön 
liittyvistä ongelmista kantaverkoissa.21  COM(2013) 175 final.
22  Ks. myös Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivi 2005/89/EY, annettu 
18 päivänä tammikuuta 2006, 
sähkön toimitusvarmuuden ja 
infrastruktuuri -investointien 
turvaamiseksi toteutettavista 
toimenpiteistä (EUVL L 33, 
4.2.2006, s. 22). Direktiivin 
3 artiklan 2 kohdan 
f alakohdan mukaan 
toimenpiteissä, joiden 
tavoitteena on turvata 
sähkön toimitusvarmuus, 
jäsenvaltioiden on otettava 
huomioon, että vakaata 
toimintaa varten on 
tarpeen varmistaa riittävä 
sähkönsiirron ja - tuotannon 
varakapasiteetti.Kuva 3Tuulipuisto (Golice, Puola)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

16 Huomautukset
18 
Komissio mainitsi jäsenvaltioiden vuodelta 
2011 toimittamista uusiutuvan energian 
käytön edistymistä koskevista kertomuksista 
laatimassaan analyysissä, että hallinnollisten 
esteiden poistamisessa oli edetty hitaasti ja 
hyväksyntä- ja lupamenettelyt olivat moni -
mutkaisia ja epäkannustavia24. Tarkastuksen 
kohteena olleissa jäsenvaltioissa on paran -
tamisen varaa. Tarkastuksessa esimerkiksi 
havaittiin, että Malta oli tullut mukaan uusiu -
tuvien energialähteiden kehittämiseen vasta 
kaudella 2007–2013 ja näin ollen uusiutuvien 
energialähteiden markkinat eivät ole vielä kehittyneet täyteen kypsyyteensä. Käytös -
sä ei vielä ole hallinnointijärjestelmää, joka 
olisi kaikilta osin vaikuttava. Lisäksi Puolassa 
ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa viran -
omaisten työn koordinointiin kansallisella tai 
alueellisella tasolla sovellettavat yhdenmu -
kaistetut toimintatavat puuttuivat osittain. 
Etenkin hankkeiden energiatulosten mittaa -
minen ja raportointi oli heikkoa, ja näin ollen 
tietoja ei käytetty hankkeiden ja erilaisten 
uusiutuvien energialähteiden vertailuun eikä 
niitä hyödynnetty tulevien toimenpiteiden 
suunnittelussa.24  SWD(2013) 102 lopullinen, 
27. maaliskuuta 2013, 
Renewable energy 
progress report  (Kertomus 
edistymisestä uusiutuvien 
energialähteiden käytössä).Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittäminen kantaverkkoon 
Puolassa, aurinkoenergiasta tuotetun sähkön liittäminen kantaverkkoon Maltalla
Siirto- ja jakeluverkkojen huono kunto ja niissä käytettävissä olevan kapasiteetin puute ovat olleet keskeisiä esteitä sille, 
että aurinkoenergiasta ja tuulienergiasta tuotettua sähköä ei ole enempää liitetty kantaverkkoon Puolassa. Verkkoinf -
rastruktuurin laajennus- ja nykyaikaistamistarpeen lisäksi uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ovat haitanneet 
vaikeudet saada tarvittavat luvat verkkoon kytkemiselle (oikeudelliset ja tekniset ongelmat sekä verkkoon kytkemisestä 
perittävät maksut)23. Tarkastetuissa tuulienergiahankkeissa laitosten rakentamista edeltävä valmisteluaika (tarvittavien 
verkkoonkytkemislupien vaatima aika mukaan lukien) vaihteli neljästä viiteen vuoteen.
Maltalla oli käytettävissä selvät ohjeet aurinkokäyttöisiin vedenlämmityslaitteistoihin ja aurinkopaneelisysteemeihin 
tarvittavien rakennuslupien hankintaan. Vuosina 2010  ja 2011 käynnistettiin monta EU:n osarahoittamaa hanketta. Hank -
keissa ilmeni usein ongelmia tuotetun sähkön syöttämisessä – tavallisesti oli kyse sähköstä, joka oli jäänyt yli tuottajien 
oman kulutuksen jälkeen. Verkonhaltija ei ollut asentanut mittareita, ja näin ollen tuottajilta jäi saamatta syöttötariffiin 
perustuva korvaus sähköstään jopa neljän kuukauden pituisilta jaksoilta.
23  Integration of electricity from renewables to the electricity grid and to the electricity market – RES‑Integration  (uusiutuvista energialähteistä tuotetun 
sähkön integrointi sähköverkkoon ja sähkömarkkinoille - uusiutuvien energialähteiden integrointi), Kansallinen kertomus: Puola, Eclareon, 
Oeko -Institut e.V., 20.12.2011.Laatikko 3
17 Huomautukset
19 
Itävallasta löytyi kuitenkin esimerkki hyvästä 
käytännöstä. Siellä asianmukainen seuranta 
taattiin biomassalämpövoimaloiden laadun -
hallintavälineen avulla (’QM Heizwerke’, ks. 
laatikko 4 ).
Hankeseuranta Itävallassa
Kaikissa biomassalla toimivissa yli 400 kW:n kaukolämpövoimaloissa, jotka syöttävät lämpöä yli 1 km:n laajuiseen lämpö -
verkkoon, on toteutettava laadunhallintaa. Rahoitusprosessin koordinointia ja tarvittavien suunnittelu- ja toimintatieto -
jen hallinnointia helpottaa tietokanta, joka muodostaa yhtenäisen alustan hankkeiden edunsaajille. Tietokanta tarjoaa 
myös teknisiä ja taloudellisia tietoja laatuvastaaville ja toimii järjestelmäalustana toiminnan seurannassa ja optimoinnissa. 
”QM Heizwerke” otettiin käyttöön vuonna 2006, ja se sisältää tiedot yli 100 biomassavoimalasta.
Internetlinkki: www.qm -heizwerke.atLaatikko 4 Kuva 4Tarkastajat käynnillä biomassavoimalaitoksessa 
(Weissenbach an der Triesting, Itävalta)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

18 Huomautukset
20 
Hankintamenettelyt eivät taanneet, että 
toimeksisaajat valittiin täysin avoimella, 
oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla:
 ο Tarjouskilpailut jouduttiin perumaan 
kahdessa Maltalla toteutetussa aurin -
kosähköhankkeessa, koska yksikään 
tarjouksista ei täyttänyt teknisiä tai 
hallinnollisia vaatimuksia. Tämä johtui 
siitä, että tekniset vaatimukset olivat 
tarpeettomat suuria tai menettelyt ja 
vaatimukset olivat liian monimutkaisia. 
Molemmissa tapauksissa ilmeni jonkin 
verran viivästymistä ja kilpailu tarjous -
ten välillä häiriintyi.
 ο Kahdessa Puolassa toteutetussa hank -
keessa tuuliturbiinimallit oli turhaan 
määritelty rakennussuunnitelmissa tai 
-luvissa. Tämä esti tarjouseritelmät, joilla 
voitiin varmistaa hankintojen kilpailutta -
minen ja paras hinta/laatusuhde. Samoin 
eräässä toisessa hankkeessa oli mää -
ritetty jo ennakkoon tietyntyyppinen 
aurinkokeräin. Kussakin näistä tarjouskil -
pailuista vain yksi jätetyistä tarjouksista 
oli teknisten eritelmien mukainen. ο Täytäntöönpanoelimillä ja hankkeiden 
edunsaajilla ei ollut riittävästi asiantun -
temusta uusiutuviin energialähteisiin 
liittyvien teknologioiden, uusiutuvien 
energialähteiden markkinoiden tai 
hankintamenettelyjen alalta. Monet 
uusiutuviin energialähteisiin liittyvät 
laitteistot ja asennukset olivat saman -
kaltaisia, toisinaan täysin samanlaisia, 
ja ne olivat kooltaan tai laajuudeltaan 
pienimuotoisia, erityisesti avustusjärjes -
telmien puitteissa toteutetun toiminnan 
kohdalla. Näin ollen hankintatoimet olisi 
ollut mahdollista toteuttaa koordinoi -
dusti niin, että hankinnasta olisi vastan -
nut kansallisella/alueellisella tasolla eri -
tyinen asiantuntijoista koostuva yksikkö. 
Tällä tavalla olisi saavutettu paras hinta/
laatusuhde ja mittakaavaetuja, ja myös 
hankinta -ajat olisivat lyhentyneet. Esi -
merkkeinä voidaan mainita katolle asen -
nettavat vedenlämmitysjärjestelmät, 
aurinkopaneelit sekä pienet biomassa -
polttimet Maltalla ja Puolassa. Maltalla 
hankkeita keskeytettiin väliaikaisesti 
osittain siitä syystä, että hankintaa ei 
ollut järjestetty tehokkaalla tavalla.Kuva 5Biomassavoimalaitos (Flachau, Itävalta)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

19 Huomautukset
21 
Uusiutuvia energialähteitä koskevien hank -
keiden valmistelu oli vaikuttavaa seurantaa ja 
arviointia ajatellen riittämätöntä. Tavoitteet ja 
tulosindikaattorit olivat kaikissa tarkastetuissa 
toimenpideohjelmissa epätäsmällisiä eivätkä 
ne perustuneet luotettaviin lähtötietoihin. 
Näin ollen samalla uusiutuvien energialähtei -
den alalla tai uusiutuvien energialähteiden eri 
aloilla toteutettujen hankkeiden vertailu oli 
mahdotonta. Toimivaltaiset viranomaiset ei -
vät myöskään pystyneet tarkistamaan, miten 
EU-varoilla oli edistetty EU:n ja kansallisella 
tasolla asetettujen uusiutuvia energialähteitä 
koskevien tavoitteiden saavuttamista (ks. 
myös kohta 30).
...ja useimmissa tapauk -
sissa tuloksia ei mitattu 
asianmukaisesti tai hank -
keissa ei saavutettu ener -
giantuotannon tavoitteita
Uusiutuvia energialähteitä 
koskevien tietojen kerää -
mistä ja raportointia voidaan 
parantaa
22 
Jäsenvaltioissa ei ole saatavilla oikeellisia ja 
validoituja tietoja uusiutuvia energialähteitä 
koskevien hankkeiden tosiasiallisista tuloksis -
ta. Uusiutuvien energialähteiden alalla oli tyy -
pillistä teknologiakustannusten huomattava 
heilahtelu (useimmat teknologiat kävivät läpi 
suuria hinnanalennuksia) ja energianhintojen 
nousu. On tärkeää, että uusiutuviin energia -
lähteisiin liittyvien teknologioiden kustan -
nuksia analysoidaan ajan tasalla olevien 
tietojen perusteella. Näin voidaan määrittää, 
mitkä teknologiat tuottavat parhaat tulokset 
tietynlaisissa paikallisissa olosuhteissa ja mikä 
on sopiva tukitaso.
23 
Hankkeiden avulla asennetusta tuotanto -
kapasiteetista on saatavilla tietoja, mutta 
tosiasiallisesti tuotetusta energiasta ei ollut 
saatavilla lainkaan tietoja tai tiedot olivat epä -
luotettavia 11:ssä kaikkiaan 24 tarkastetusta hankkeesta. Tosiasiallisten tulosten mittaami -
nen ja niistä raportointi eivät olleet julkisen 
osarahoituksen edellytyksenä, ja näin ollen 
hankkeiden loppukertomuksissa esitettiin 
ainoastaan arvioituja tuloksia, jotka eivät 
perustuneet mittauksiin – tavallisesti tulokset 
perustuivat uusiutuviin energialähteisiin 
liittyvien teknologioiden teknisiin paramet -
reihin, jotka valmistajat olivat toimittaneet, 
sekä yksittäisiin paikallisiin olosuhteisiin. Mo -
net uusiutuvista lähteistä saatavan energian 
tuottajat eivät mitanneet energiantuottoaan. 
Näin ollen 24 tarkastetusta hankkeesta 11:ssä 
energiatulokset eivät perustuneet mittausten 
avulla saatuihin/validoituihin tietoihin vaan 
oletettuihin määriin, jotka olivat peräisin alaa 
koskevista kirjallisista esityksistä tai insi -
nöörien esittämistä arvioista (viisi hanketta 
Puolassa – aurinkoenergiahankkeet Lublinin 
seudulla, neljä hanketta Maltalla ja kaksi 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Tavoiteltuja hanketuloksia ei 
aina saavutettu
24 
Energiantuotannon tulokset oli tosiasiallisesti 
mitattu 24 tarkastetusta hankkeesta 13:ssa. 
Näistä ainoastaan viidessä tavoitteet oli 
saavutettu, ja kolmessa muussa hankkeessa 
tavoitteet oli lähes saavutettu. Muissa hank -
keissa tuotantotavoitteita ei ollut saavutettu 
tai ne oli saavutettu vain osittain. Monissa 
tapauksissa tämä johtui siitä, että ennusteet 
eivät olleet riittävän tarkkoja, mutta osassa 
hankkeita oli ilmennyt myös teknisiä ongel -
mia heti alkuvaiheessa. Taulukossa 1  ver-
taillaan uusiutuvia energialähteitä koskevien 
hankkeiden suunniteltua energiantuotantoa 
toteutuneeseen energiantuotantoon.
25 
Yhteenvetona voidaan todeta, että 24 tar -
kastetun hankkeen kustannustehokkuuden, 
täytäntöönpanon ja tavoitteiden saavuttami -
sen arvioinnissa saatiin tulokseksi sekalainen 
joukko hyviä, tyydyttäviä ja huonoja hankkei -
ta, kuten liitteestä IV  ilmenee. Laatikossa 5  
esitetään syitä eräiden uusiutuvia energia -
lähteitä koskevien hankkeiden heikkoon 
tuloksellisuuteen.
20 Huomautukset
Syitä hankkeiden heikkoihin tuloksiin
Itävallassa tosiasiallinen energiantuotanto vastasi ennusteita tai ylitti ne niissä hankevaiheissa, joita tuettiin suoraan 
EAKR:n varoista. Suunnitelmien mukaisia tavoitteita ei kuitenkaan saavutettu kahdessa hankkeessa, jotka oli myöhem -
min laajennettu kattamaan myös lämmityksen lisäkapasiteetti ja lisäasiakkaita palvelevat verkot. Pääasiallisia syitä tähän 
olivat lämmönkysynnän yliarviointi ja se, että tärkeimmät asiakkaat eivät tilapäisesti kuluttaneet lämpöä.
Syitä Puolan tuulienergiahankkeiden odotettua heikompiin tuloksiin olivat liian optimistiset tuuliennusteet ja ensimmäi -
senä toimintavuonna esiintyneet tekniset ongelmat.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa puolestaan ei ollut saatavilla lopullisia tietoja eikä tarkastettuja avustusohjelmia ollut 
saatu päätökseen tarkastukseen mennessä. Osahankkeiden tulokset kuitenkin osoittivat, että joissakin näistä hankkeista 
ei saavutettu energiantuotantotavoitteita. Tämä johtui pääasiassa biomassa -aineksen suuresta vesipitoisuudesta tai ar-
vioitua alhaisemmasta energiankysynnästä.Laatikko 5 Taulukko 1Keskimääräinen suunniteltu ja toteutunut energiantuotanto niissä tarkastetuissa 
uusiutuvia energialähteitä koskevissa hankkeissa, joissa energiantuotannon 
tulokset oli mitattu – 2009–2012 (prosentteina)
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuimen omat laskelmat perustuvat QM Heizwerke -tietokantaan (Itävalta), samanlaisten hankkeiden keskimääräisiä in -
vestointikustannuksia koskeviin tietoihin (Suomi ja Puola), hankkeiden rahoitussopimuksiin ja edunsaajien laskemia hanketuloksia koskeviin tietoihin.PL Hanke 20MT hanke 22
MT hanke 21MT hanke 24
MT hanke 23
Tietoja ei ole saatavilla- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Hanke 1AT Hanke 2FI Hanke 4FI Hanke 5FI Hanke 7FI Hanke 8UK Hanke 9UK Hanke 10PL Hanke 11PL Hanke 12PL Hanke 13PL Hanke 14PL Hanke 16PL Hanke 17
Tietoja ei ole saatavillaPL Hanke 19
PL Hanke 18
PL Hanke 15
FI Hanke 6
AT Hanke 3
- 60 %
- 40 %
Tavoitellut tulokset
21 Huomautukset
Kustannustehokkuuden 
periaatetta ei otettu 
kokonaisvaltaisesti huo -
mioon uusiutuvia energia -
lähteitä koskevia hank -
keita suunniteltaessa
Kustannustehokkuus on 
tärkeä tavoite EU:n 
varainkäytössä
26 
Kustannustehokkuus tarkoittaa tarkastetta -
van organisaation, toiminnan, ohjelman tai 
tukitoimen kykyä tai mahdollisuutta saavut -
taa tiettyjä tuloksia kohtuullisin kustannuk -
sin. Kustannustehokkuuden analyyseissä 
tutkitaan hankkeen kustannusten ja tulosten 
välistä suhdetta ilmaistuna kustannuksina 
saavutettua tulosyksikköä kohden25.27 
Taloudellisen tuloksellisuuden kannalta on 
tärkeää, että uusiutuviin lähteisiin perustuva 
energia tuotetaan optimaalisesti (eli kustan -
nustehokkaasti). Koheesiopolitiikan varat 
muodostavat merkittävän osan uusiutu -
via energialähteitä koskevalle toiminnalle 
osoitettavasta tuesta. Ne voisivat olla tärkeä 
uusiutuvia energialähteitä koskevaa poli -
tiikkaa ja alueellista taloudellista kehitystä 
ohjaava tekijä.25  ISSAI 3000: INTOSAIn 
tarkastusstandardeihin ja 
käytännön kokemuksiin 
perustuvat tuloksellisuuden 
tarkastuksen standardit ja 
ohjeet.Kuva 6Tuulimylly (ulko- ja sisäkuva Puolassa sijaitsevasta tuuliturbiinista)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
22 Huomautukset
Kustannustehokkuutta on 
aiheellista painottaa jo 
alkuvaiheessa
28 
Kansalliset viranomaiset eivät toimenpide-
ohjelmia valmistellessaan suorittaneet pe -
rusteellista tarvearviointia, jonka avulla olisi 
määritetty, millä teknologioilla edistettäisiin 
uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoit -
teiden saavuttamista kustannustehokkaim -
malla tavalla ja kuinka näitä teknologioita 
voitaisiin täydentää muilla rahoitusvälineillä 
tai kansallisilla tukijärjestelmillä. Toimenpide -
ohjelmissa ei näin ollen kerrottu, kuinka EU:n 
varoilla voitaisiin edistää uusiutuvia energia -
lähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamista 
kustannustehokkaalla tavalla.
29 
Komissio ja kansalliset viranomaiset eivät 
myöskään suunnitelleet koheesiopolitiikan 
(tai kansallisista) varoista annetun tuen 
osuutta uusiutuvia energialähteitä koskevien 
tavoitteiden saavuttamisessa. Tarkastetuista 
toimenpideohjelmista Itävallan ja Suomen 
ohjelmissa ei esitetty, kuinka paljon uusiutu -
viin energialähteisiin perustuvaa energiaa oli 
suunnitelmissa tuottaa EAKR:sta ja koheesio -
rahastosta tuettujen toimien avulla ja mikä 
oli tosiasiasiassa tuotettu määrä. Uusiutuviin 
energialähteisiin perustuvaa kapasiteettia 
on viidessä tarkastuksen kohteena olleessa 
maassa asennettava yhteensä 95 304 MW, jos 
uusiutuvia energialähteitä koskeva tavoite ai -
otaan saavuttaa vuoteen 2020 mennessä (ks. 
taulukko 2 ). Hallintoviranomaisten komissiol -
le esittämistä täytäntöönpanokertomuksista 
ilmenee, että kyseisissä maissa oli vuoteen 
2012 mennessä rahoitettu koheesiopolitiikan 
hankkeiden kautta 4 464 MW eli 4,7 prosent -
tia vaaditusta kapasiteetista vuoden 2020 
tavoitetta silmällä pitäen (eli 8,1 prosenttia 
tarkastettujen jäsenvaltioiden vuoden 2013 kehitystavoitteeseen nähden). Uusiutuviin 
energialähteisiin käytettyjen koheesiopoli -
tiikan varojen hyödyllisyys vaihtelee jäsen -
valtiosta riippuen. Kuten myös taulukosta 2  
ilmenee, monista jäsenvaltioista ei ole 
saatavissa riittävästi tietoja, jotta koheesio -
politiikan hankkeiden saavutuksia voitaisiin 
verrata uusiutuvia energialähteitä koskeviin 
tavoitteisiin. Tietojen puuttuminen estää ta-
loudellisten ja energiaa koskevien lähtötieto -
jen kokoamisen uusiutuvien energialähteiden 
eri aloilla ja uusiutuviin energialähteisiin 
liittyvien erilaisten teknologioiden osalta.
23 Huomautukset Taulukko 2Uusiutuviin energialähteisiin osoitetut koheesiopolitiikan varat kaudella 2007–2013 
ja niiden vaikutus uusiutuvia energialähteitä koskevien vuoden 2020 tavoitteiden 
saavuttamiseen jäsenvaltioissa
1 Jäsenvaltiokohtaiset määrärahat/tuotokset (EUR/MW) eivät ole vertailtavissa, koska investoinnit ovat luonteeltaan erilaisia (energiantuotanto, 
uusiutuvien energialähteiden edistäminen, verkot, pilottihankkeet jne.).
Lähde:  Kansalliset uusiutuvaa energiaa koskevat toimintasuunnitelmat (2010), toimenpideohjelmien täytäntöönpanokertomukset vuodelta 2012.Toimenpideohjelma:Uusiutuviin 
energialähtei -
siin osoitetut 
EAKR:n ja 
koheesio-
rahaston varat 
(euroina)1EAKR:n ja koheesiorahaston 
investointien tuloksena luotu 
uusiutuvien energialähteiden 
lisäkapasiteetti  (MW)Uusiutuviin energialähteisiin 
perustuva lisäkapasiteetti, jota 
uusiutuvia energialähteitä kos -
kevan vuoden 2020 tavoitteen 
saavuttaminen edellyttää  (MW)EAKR:n/koheesiorahaston osuus 
uusiutuviin energialähteisiin 
perustuvasta koko tuotanto -
kapasiteetista, jota uusiutuvia 
energialähteitä koskevan vuoden 
2020 tavoitteen saavuttaminen 
edellyttää (%)Suunni -
teltuRaportoitu (vuoden 
2012 loppu)vuoteen 2013 
mennessävuoteen 2020 
mennessä
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Itävalta 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgia 11 851 495 Tietoja ei saatavilla 3 062 8 255
Tietoja ei ole toimitettu komissiolleBulgaria 16 710 959 Tietoja ei saatavilla 4 232 5 189
Kypros 9 520 000 Tietoja ei saatavilla 190 584
Tšekin tasavalta 397 759 730 131 12 Tietoja ei saatavilla
Saksa 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Tanska Tietoja ei saatavilla 6 017 6 754
Tietoja ei ole toimitettu komissiolle Viro 0 6 Tietoja ei saatavilla
Espanja 160 152  052 Tietoja ei saatavilla 49 722 69 844
Suomi 20 682 247 Tietoja ei saatavilla 24 690 33 420 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Ranska 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 (Tietoja ei ole vahvistettu)
Kreikka 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Unkari 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Irlanti Tietoja ei saatavilla 3 496 8 339
Italia 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Liettua 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Luxemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 (Tietoja ei ole vahvistettu)
Latvia 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Tietoja ei saatavilla 36 160 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Alankomaat 19 182 600 Tietoja ei saatavilla 6 086 14 994 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Puola 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugali 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Romania 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Ruotsi 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Slovenia 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovakia 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Yhdistynyt kuningaskunta 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Kroatia Tietoja ei saatavilla Tietoja ei ole toimitettu komissiolle
Tarkastetut jäsenvaltiot 1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Yhteensä 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 (Tietoja ei ole vahvistettu)
24 Huomautukset
30 
Uusiutuvien energialähteiden eri aloilla 
toteutettujen toimien kustannustehokkuutta 
ei tutkittu eikä kustannustehokkuus ollut 
määräävä tekijä, kun tarkastetuissa toimenpi -
deohjelmissa jaettiin määräahoja uusiutuviin 
energialähteisiin. Myös perusteellinen tarpei -
denarviointi ja väliarvioinnit puuttuivat.
 ο Yksityiskohtainen tilanneanalyysi puut -
tui, kun toimenpideohjelmia vuonna 
2007 suunniteltiin (samalla puuttui alue -
kohtainen tarpeidenarviointi uusiutuvi -
en energialähteiden eri aloilta). Kansalli -
set viranomaiset eivät esimerkiksi olleet 
arvioineet, mitkä olivat kustannukset 
asennettua energiakapasiteettiyksikköä 
kohti tai energiantuotannon kustan -
nukset yksikköä kohti. Viranomaiset 
eivät näin ollen ottaneet huomioon 
julkisin varoin rahoitettavien toimen -
piteiden kustannus- hyötysuhdetta/
kustannustehokkuutta.
 ο Toimenpideohjelmissa ei myöskään hyö -
dynnetty tuloksia tai kokemuksia, joita 
oli saatu aiemmista, kansallisin tai EU:n 
varoin rahoitetuista uusiutuvia energia -
lähteitä koskevista ohjelmista.
 ο Toimenpideohjelmista vastaavat kan -
salliset viranomaiset eivät perustelleet 
riittävästi, miksi uusiutuviin energialäh -
teisiin perustuvan energia tuotantoa 
tuettiin julkisin varoin. Yleensä määrä-
rahajako perustui karkeaan arvioon, jos -
sa selvitettiin alueellisia kehitysmahdol -
lisuuksia ja tuen hyödyntämisvalmiuksia, 
sen sijaan, että alueiden tilanteesta olisi 
suoritettu järjestelmällinen analyysi 
ja vertailtu erityyppisten uusiutuvien 
energialähteiden tai niihin liittyvien 
teknologioiden tarjoamia mahdollisia 
vaihtoehtoja. ο Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan 
viranomaiset mukauttivat ohjelmakau -
den aikana jossakin määrin ohjelmiaan 
ilman virallisia arviointeja. Kauden 
2007–2013 toimenpiteistä ei kuitenkaan 
yleensä suoritettu väliarviointeja tai 
vastaavia arviointeja, joiden perusteella 
uusiutuvia energialähteitä koskevia oh -
jelmia olisi voitu uudelleensuunnata.
31 
Toimenpideohjelmissa ei myöskään asetettu 
tulosindikaattoreita, joiden avulla olisi voitu 
perusteellisesti seurata ja arvioida uusiutuvia 
energialähteitä koskevien toimenpiteiden 
kustannustehokkuutta ja myös helpommin 
arvioida, miten EU -varoilla edistettiin uusiu -
tuvia energialähteitä koskevien tavoitteiden 
saavuttamista ( taulukko 2 ). Itävallassa, 
Puolassa ja Maltalla toteutetuissa toimen-
pideohjelmissa oli indikaattorit, joilla mitattiin 
uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa 
lisäkapasiteettia. Suomessa käytetyt tulos-
indikaattorit eivät sitä vastoin sisältäneet 
indikaattoreita, jotka mittaisivat luotua 
tuotantokapasiteettia, tuotettua energiaa tai 
hiilidioksidipäästöjen vähentymistä/välttä -
mistä. Myös Yhdistyneeltä kuningaskunnalta 
puuttui tulosindikaattori, jolla olisi mitattu 
uusiutuviin energialähteisiin perustuvan 
tuotantokapasiteetin luomista. Hallinto-
viranomaiset ja komissio eivät kyseisissä ta-
pauksissa näin ollen pystyneet suorittamaan 
asianmukaista seurantaa ja jälkiarviointia 
uusiutuvia energialähteitä koskevien kohee -
siopolitiikan investointien osalta26.26  Suomen ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan vuotuisissa 
täytäntöönpanokertomuksissa 
ei annettu selvityksiä 
tosiasiallisista tuloksista ja 
niiden mittaamisesta. Näissä 
maissa ei myöskään arvioitu 
uusiutuvien energialähteiden 
eri aloilla ilmeneviä 
esteitä, mahdollisuuksia 
ja tarpeita tarkastettujen 
toimenpideohjelmien 
kohteena olevilla alueilla.
25 Huomautukset
...ja uusiutuvan energian 
tuotantohankkeiden kus -
tannustehokkuutta voi -
daan lisätä
32 
Uusiutuvia energialähteitä koskevien EU:n 
ja kansallisten vuoden 2020 tavoitteiden 
saavuttamista voidaan edistää suoraan siten, 
että poistetaan tehokkuutta alentavat tekijät 
uusiutuvia energialähteitä koskevien hank -
keiden suunnittelusta ja täytäntöönpanosta. 
Haittatekijöiden poistamisesta voivat lisäksi 
hyötyä myös energiankuluttajat, ja se voi 
vauhdittaa taloutta yleisemminkin.
33 
EU:n tukemien hankkeiden tulokset vaihteli -
vat kustannustehokkuudeltaan. Uusiutuviin 
energialähteisiin liittyvien teknologioiden 
investointikulut vaihtelivat laidasta laitaan ja olivat paikkakohtaisia. EU:ssa ei ole yhtä tiet -
tyä uusiutuviin lähteisiin perustuvan energian 
tuotantoteknologiaa, joka olisi muita kustan -
nustehokkaampi. Tämän vuoksi tarkastukses -
sa vertailtiin kustannuksia ainoastaan tietyllä 
yksittäisellä uusiutuvien energialähteiden 
alalla samassa jäsenvaltiossa. Neljä tarkas -
tettua hanketta oli merkittävästi kalliimpia 
kuin samanlaiset hankkeet samassa jäsenval -
tiossa (biomassa- ja aurinkosähköhankkeet, 
ks. taulukko 3 ). Asennetun kapasiteetin 
keskimääräisten kustannusten laskettiin 
olevan tarkastetuissa hankkeissa 0,16–1,8  mil-
joonaa  euroa/MW. Eräässä tarkastuksen 
kohteena olleessa jäsenvaltiossa kansalliset 
viranomaiset laskivat, että takaisinmaksuajat 
vaihtelivat tarkastetuissa hankkeissa kahdes -
ta vuodesta 537 vuoteen. Pääomavaltaiset 
investoinnit, joissa takaisinmaksuajat ovat yli 
100 vuotta, eivät saavuta taloudellisesti järke -
vää kannattavuusrajaa. Tämä merkitsee, että 
julkista tukea ei aina kohdistettu kustannus-
tehokkaimpiin hankkeisiin.Kuva 7Muuntaja-asema sijaitsevassa tuulipuistossa (Golice, Puola)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

26 Huomautukset Taulukko 3Uusiutuvia energialähteitä koskevien tarkastettujen hankkeiden 
kustannustehokkuus
Lähde:  Hankedokumentaatioon perustuvat tilintarkastustuomioistuimen omat laskelmat, hallintoviranomaisten analyysit1.
1 Suomalaisia hankkeita koskeva huomautus:  Tarkastettujen hankkeiden keskimääräiset kone- ja laitteistoinvestointien kulut. Hanke 5 käsittää 
voimalaitoksen putkistokuluja, hanke 6 ainoastaan lisäkattilan. Tietoja ei ole saatavilla seuraavista hankkeista: Malta, 23 ja 24 (aurinkosähkö), 
Puola 16–20 (aurinkoenergia) sekä Yhdistynyt kuningaskunta 9 ja 10 (biomassa). EUR/MW miljoonaa
EUR/MW miljoonaa
EUR/kWp tuhattaTosiasiallinen investointiInvestoinnit (1MW tai kWp) verrattuna jäsenvaltion keskimääräisiin investointikustannuksiin
Jäsenvaltiossa keskimäärin
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Hanke 8
FI Hanke 7FI Hanke 6FI Hanke 5FI Hanke 4
AT Hanke 3AT Hanke 2AT Hanke 1Biomassa Tuulivoima Aurinko-sähköPL Hanke 15
PL Hanke 14
PL Hanke 13PL Hanke 12
PL Hanke 11
MT hanke 22
MT hanke 21
27 Huomautukset
34 
Uusiutuvia energialähteitä koskeville hank -
keille asetettiin järkevät energiatavoitteet 
vain osittain. Hankkeet olivat yhteensopi -
via uusiutuvia energialähteitä koskevien 
kansallisten strategisten tavoitteiden kanssa. 
Polttoaineen toimitussuunnitelmat oli laadit -
tu tarvittaessa (biomassahankkeet Itävallassa, 
Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskun -
nassa). Joitakin hankkeita edelsi rajallinen 
selvitys, joka osoitti hankkeen taloudellisen 
elinkelpoisuuden ja kannattavuuden. Hank -
keiden osalta ei kuitenkaan analysoitu, minkä 
tyyppiset uusiutuvat energialähteet olisivat 
parhaita ja kustannustehokkaimpia ja mitkä 
teknologiset ratkaisut olisivat parhaita. Aiem -
pia samanlaisia tukitoimenpiteitä koskevia 
arviointeja ei otettu huomioon, eikä aiemmin 
saatuja kokemuksia näin ollen hyödynnetty 
tarkastettuja uusiutuvia energialähteitä kos -
kevien hankkeiden valmistelussa.
35 
Vain noin puolessa tarkastetuista hankkeista 
(13:ssa 24:stä) oli saatavilla tietoja, joiden 
avulla voitiin tarkistaa energiantuotantoa kos -
kevan tavoitteen saavuttaminen tosiasiallista 
tuotantoa koskevien lukujen avulla (ks. tau-
lukko 1  ja liite III ), ks. myös kohta 24. Lisäksi 
lähtötiedot energiantuotannon kustannuk -
sista ja kuluttajien käyttämien tavanomaisten 
polttoaineiden määristä eivät useinkaan ol -
leet saatavilla ennen tavoitteiden asettamista 
ja hankkeiden suunnittelua (esim. Lublinin 
alueella Puolassa toteutettu toimenpideoh -
jelma). Tämän vuoksi kyseisissä tapauksissa 
ei ole mahdollista arvioida, ovatko rahoitetut 
hankkeet tosiasiassa tuottaneet odotetut ta -
loudelliset tai rahoitukseen liittyvät tulokset 
(esim. takaisinmaksuajan laskemisen osalta).36 
Valintamenettelyt eivät taanneet hankkeiden 
kustannustehokkuutta. Hankkeiden valin -
takriteereiden hyväksymisestä vastasivat 
kutakin toimenpideohjelmaa varten perus -
tetut seurantakomiteat. Valintakriteerit eivät 
yleensä olleet sellaisia, että täytäntöönpano -
viranomaiset olisivat niiden perusteella pys -
tyneet yksilöimään kustannustehokkaimmat 
uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet. 
Energiakapasiteetin luomista, tosiasiallista 
energiantuotantoa ja tarkoituksenmukaisia 
tarvittavia investointeja ei useinkaan otettu 
huomioon valinta- tai ratkaisuperusteena. 
Muutamassa tapauksessa ei ollut kehitetty 
valintakriteereitä, jotka olisivat koskeneet ni -
menomaisesti uusiutuvista lähteistä peräisin 
olevan energian tuotantoa. Sen sijaan käy -
tettiin valintakriteereitä, jotka olivat yleisesti 
sovellettavissa moniin toimenpideohjelman 
kattamiin aloihin27.
37 
Joissakin tapauksissa hanke -ehdotusten 
välillä ei ollut riittävästi kilpailua. Silloin kun 
hankkeet yksilöitiin ehdotuspyyntöjen kautta, 
ehdotettujen hankkeiden mahdollisimman 
hyvää kustannustehokkuutta (takaisinmak -
suaika, investoinnin ja tuotetun energian 
välinen suhde) ei otettu huomioon. Tavalli -
sesti hanke -ehdotusten oli täytettävä tietyt 
vähimmäiskriteerit, mutta käytössä olevilla 
prosesseilla ei voitu estää energiatuotannon 
tuloksiltaan suhteellisen heikkojen hankkei -
den tukemista. Investoinneille määritetty vä -
himmäiskoko lisäsi riskiä siitä, että pienempiä 
hankkeita koskevat ehdotukset hylättäisiin, 
vaikka näillä hankkeilla saattoi olla paremmat 
taloudelliset parametrit.27  Esimerkkejä:
– Puolassa toteutettuun 
toimenpideohjelmaan 
”Infrastruktuuri ja 
ympäristö” valittiin 
uusiutuvia energialähteitä 
koskevat hankkeet 
samoin kriteerein, joita 
sovellettiin myös muilla 
aloilla, esimerkiksi sellaisiin 
uusiutuvia energialähteitä 
koskeviin hanketyyppeihin, 
jotka eivät olleet 
vertailukelpoisia.
– Suomessa 
hanke -ehdotuksia 
ei priorisoitu ja 
kustannustehokkuuden 
ja tukikelpoisuuden 
kriteereinä käytettiin 
pelkkiä arvioituja 
takaisinmaksuaikoja.
– Maltalla käytettiin 
valintakriteereitä, joita 
sovellettiin moniin 
toimenpideohjelman 
kattamiin aloihin, mutta 
ei nimenomaisesti 
uusiutuvien 
energialähteiden alaan. 
Vaikka yhden kriteerin 
avulla pisteitä annettiin 
siitä, että hankkeet ylittivät 
tavoitteiden saavuttamisen 
vähimmäisvaatimukset, 
valintakriteerit 
eivät sisältäneet 
yhtään uusiutuvan 
energiantuotannon 
kustannustehokkuuteen tai 
kustannus- hyötysuhteeseen 
liittyvää kriteeriä.
– Itävallassa tarkastetuissa 
toimenpideohjelmissa 
ei otettu huomioon, 
olivatko ehdotetut 
hankkeet mahdollisimman 
kustannustehokkaita 
(takaisinmaksuaika, 
investoinnin ja tuotetun 
energian välinen suhde).
28 Huomautukset
38 
Toisaalta Itävallalla, Yhdistyneellä kuningas -
kunnalla ja jossakin määrin myös Suomella 
oli rahoitussäännöissä teknisiä ja taloudellisia 
kriteereitä, joiden avulla pyrittiin estämään 
varoja tuhlaavien biomassahankkeiden valin -
ta. Näin oli pienennetty riskiä, että valituksi 
tulisi hanke -ehdotuksia, jotka eivät olleet 
kustannustehokkaita. Myös hankkeen kannat -
tavuus otettiin huomioon: kannattavammat 
hankkeet saivat vähemmän tukea ( laatik -
ko 6 ). Muissa tarkastuskohteena olleissa jä -
senvaltioissa toimivaltaiset viranomaiset eivät 
mukauttaneet hankkeen osarahoitusosuutta 
vastaavalla tavalla.39 
EU:n osarahoituksen osuus vaihteli toimen-
pideohjelmissa kahden ja 85 prosentin välillä, 
mitä ei perusteltu asianomaisissa asiakirjois -
sa. Osarahoituksen periaate tarkoittaa, että 
julkisen avustuksen lopullinen saaja rahoittaa 
osan hankkeen investointikuluista, ja lisäksi 
otetaan huomioon hankkeen tuottamat tulot 
tai kannattavuus. Avustuksen tarkoituksena 
on tukea toimintaa, jota ei muutoin voitaisi 
toteuttaa rahoitusvajeen vuoksi tai taloudel -
lisen kannustimen puuttumisen vuoksi. On 
olemassa vaihtoehtokustannukset; suuret 
osarahoitusosuudet pienensivät muiden sel -
laisten uusiutuvia energianlähteitä koskevien 
hankkeiden kokoa tai lukumäärää, joita olisi 
voitu tukea julkisista varoista. Tukimäärä ei ol -
lut sidoksissa kannattavuuteen tai tarpeeseen 
tarjota investoijille kannusteita uusiutuvan 
energian tuottamista koskevien hankkeiden 
toteuttamiseen. Ilman perusteluja myönnetyt 
hyvin suuret osarahoitusosuudet (julkisen 
tuen määrä suurempi kuin oli hankkeen 
taloudellisen tai rahoituksellisen elinkelpoi -
suuden kannalta välttämätöntä) lisäsivät 
nollavaikutuksen riskiä – ne esimerkiksi korva -
sivat yksityistä rahoitusta ja myös kansallista 
rahoitusta. Lisäksi tällaiset rahoitusosuudet 
vähensivät tuettujen uusiutuvan energian 
tuotantoa koskevien hankkeiden lukumäärää. 
Laatikossa 7  annetaan esimerkkejä määräl -
tään huomattavasta osarahoituksesta.
Hankkeiden valinta – tapaukset Itävallassa, Suomessa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa
Itävallassa vaaditaan osarahoituksen hakemisen yhteydessä, että tietyt tekniset ja taloudelliset kriteerit täyttyvät (läm -
pötiheys kaukolämpöputken juoksumetriä kohti, kaukolämpöjärjestelmän ja kattilan tehokkuus). Näin pienennetään 
huomattavasti riskiä siitä, että tukea annetaan hankkeille, jotka eivät ole kustannustehokkaita.
Suomessa pyritään välttämään kaupallisesti elinkelvottomien hankkeiden valinta soveltamalla tukikelpoisuuskriteereitä ja 
järjestämällä mahdollisuus kuulla energiakonsulttia/neuvojaa: hankkeiden ehdottajia vaadittiin toimittamaan tiedot eh -
dottamansa hankkeen takaisinmaksuajasta, joka ei ilman julkista tukea saisi olla alle kolme vuotta (kaupallisesti kannatta -
va) eikä yli 12 vuotta (taloudellisesti kannattamaton).
Yhdistyneessä kuningaskunnassa verrattiin ehdotuksen mukaisia hankekustannuksia tavoitekustannuksiin, jotka perus -
tuivat aiempiin samanlaisiin biomassahankkeisiin.Laatikko 6
29 Huomautukset
40 
Uusiutuvien energialähteiden eri alojen tai 
teknologioiden osalta ei suoritettu kannat -
tavuuslaskelmia. Ohjelmia suunniteltaessa 
osarahoitusosuuksiin ei tehty eroa seuraavien 
seikkojen perusteella: uusiutuvien energia -
lähteiden ala, investointien laajuus ja luonne, 
jäsenvaltioiden muut edistämis-/tukiohjelmat (syöttötariffit, preemiot), investointien toden -
näköinen kannattavuus ja kyseessä oleva uu -
siutuviin energialähteisiin liittyvä teknologia.Suuri määrä julkista osarahoitusta – tapaukset Puolassa ja Maltalla
Puolassa pieniä aurinkokäyttöisiä vedenlämmityslaitteistoja ja aurinkopaneelijärjestelmiä koskevat ohjelmat olivat 
85-prosenttisesti EU -rahoitteisia, mutta yksittäiset hankkeen toteuttajat (kotitaloudet) saattoivat saada jopa satapro -
senttisesti tukea. Suurimmat tuulipuistot saivat suurimman mahdollisen määrän julkista tukea – joko lähes 70 prosenttia 
tukikelpoisten investointikulujen kokonaismäärästä tai 10  miljoonaa  euroa (neljä viidestä tarkastetusta hankkeesta). 
Vaikka useimmissa tapauksissa sovellettiin suurinta mahdollista osarahoitusosuutta, kyseisiä määriä ei ollut yhdessäkään 
ohjelma -asiakirjassa mukautettu tai perusteltu kustannustehokkuuden näkökohtien perusteella. Neljä tai viisi tuuliener -
giahankkeiden edunsaajaa myönsi, että ne olisivat voineet toteuttaa hankkeet ilman avustuksia tai pienemmin avustuk -
sin. Edunsaajat aikoivat käyttää EU:n avustukset aikaistettuun lainanmaksuun.
Malta käytti suuren osan saatavilla olevasta EU:n rahoituksesta tukeakseen uusiutuviin energialähteisiin perustuvia 
laitteistoja julkisissa organisaatioissa, eikä se näin ollen houkutellut riittävästi liikkeelle yksityistä rahoitusta. Yleensä EU 
rahoitti jopa 85 prosenttia näiden hankkeiden investointikuluista. Lisäksi kahdessa laajamittaisessa avustusohjelmas -
sa rahoitettiin uusiutuviin energialähteisiin perustuvia laitteistoja kotitalouksissa 50 prosentin osuudella ja yrityksissä 
60 prosentin osuudella.Laatikko 7 Kaavio 8Aurinkokeräimet omakotitalon katolla Puolassa
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

30 Huomautukset
Koheesiopolitiikan 
varoilla oli vähäinen 
vaikutus EU:n tasolla 
saatavan lisäarvon 
kannalta – uusiutuvia 
energialähteitä koskevat 
hankkeet eivät edistäneet 
optimaalisella tavalla 
EU:n energiatavoitteiden 
saavuttamista
41 
Ainoastaan muutamassa tapauksessa oli 
näyttöä merkittävästä EU:n tasolla saadusta 
lisäarvosta. Näissä hankkeissa EAKR:n/ko -
heesiorahaston osarahoituksella helpotettiin 
pääomarahoitusta; osarahoitus on ollut 
tervetullut investointien lisärahoituslähde, 
jolla on edistetty hankkeiden täytäntöön-
panoa. (Suurempien) tuulipuistojen kohdalla 
sitä myös pidettiin jonkinlaisena laatuleimana 
ulkoisten rahoituslaitosten keskuudessa. On 
selvää, että niissä maissa, joissa uusiutuvien 
energialähteiden käyttö on ollut vähäistä ja 
uusiutuvia energialähteitä koskevat ohjel -
mat harvinaisia ja joissa on vähemmän alan 
hallinnollista kokemusta, EU:n varoilla on 
saatu aikaan enemmän lisäarvoa. EU:n varoilla 
on viety taloudellista kehitystä eteenpäin ja 
parannettu relevanttien hankkeiden laatua; li -
säksi EU -varat ovat jossakin määrin toimineet 
katalysaattorina ja vipuna muulle rahoituksel -
le. On myös ilmennyt ”operatiivista lisäarvoa”, 
sillä EU:n hankkeissa asetettiin täytäntöönpa -
noelimille tiettyjä velvoitteita, joiden kautta 
saatiin aikaan oppimisvaikutuksia toimintaan 
osallistuvissa organisaatioissa. Näitä vaikutuk -
sia painottivat erityisesti Maltalla, Puolassa 
ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat 
organisaatiot.42 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, 
että Itävallan ja Suomen toimenpideohjel -
missa uusiutuviin energialähteisiin osoitet -
tuihin määrärahoihin kohdistui kansallisen 
rahoituksen korvaamisen riski. Molemmissa 
maissa EAKR itse asiassa ainoastaan täyden -
si olemassa olevia kansallisia / alueellisia 
rahoitusmekanismeja, ja Itävallassa EU:n tuki 
käytännössä sisällytettiin – mitään muutta -
matta – olemassa olevaan biomassavoimaloi -
den tukijärjestelmään. Itävallalla ja Suomella 
on pitkät perinteet uusiutuvien energialähtei -
den alalla (etenkin vesienergian ja biomassan 
aloilla). Näin ollen on vaikea arvioida, onko 
EU:n varoilla saatu aikaan lisäarvoa etenkään 
innovoinnin osalta.
31 Huomautukset
43 
Komissio korosti vuonna 2012, että jäsen -
valtioiden ja alueiden olisi huolehdittava, 
että uusiutuville energialähteille osoitettu 
rahoitus täydentää ja houkuttelee yksityisiä 
investointeja eikä syrjäytä niitä28. Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi, että osa uusiutuvia 
energialähteitä koskevista hankkeista olisi 
voitu toteuttaa ilman julkista tukea. Oli ilmeis -
tä, että monet hankkeiden ehdottajat olisivat 
voineet asentaa uusiutuviin energialähteisiin 
perustuvia laitteistoja ilman julkisia avustuk -
sia tai pienemmin avustuksin. Näin varoja olisi 
jäänyt useampiin uusiutuvia energialähteitä 
koskeviin hankkeisiin. Avustuspäätökset olivat 
kuitenkin tärkeitä, koska niiden avulla hank -
keet saivat rahoitusta pankeilta:
 ο Itävallassa kaikki asianomaiset hankkeet 
hyväksyttiin rakennustöiden valmistu -
misen jälkeen, mikä osoitti, että tuki ei 
ollut investoinnin edellytys.
 ο Neljä viidestä Suomessa tarkastetusta 
hankkeesta olisi voitu toteuttaa ilman 
tukia (vain yhtä hanketta ei olisi pantu 
täytäntöön ilman julkisista varoista 
maksettua tukea).
 ο Useat tuulienergiahankkeiden toteut -
tajat kertoivat, että ne olisivat toteut -
taneet hankkeensa ilman julkisia tukia, 
sillä tuulienergian tuotantomäärät ja 
”vihreät sertifikaatit” riittivät taloudel -
lisiksi kannustimiksi. Monet olemassa 
olevista samanlaisista tuulipuistoista 
olikin rakennettu ilman tukia.44 
Uusiutuvia energialähteitä koskevilla inves -
toinneilla oli vain vähäinen vaikutus ohjel -
mien ja hankkeiden hallinnointivalmiuksien 
luomisen kannalta. Yksi EU:n tasolla saatavan 
lisäarvon tavoitelluista vaikutuksista on 
ohjelmien ja hankkeiden hallinnointi- tai joh -
tamisvalmiuksien parantuminen jäsenvalti -
oissa. Useat sidosryhmät Maltalla, Puolassa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ilmoittivat, 
että EU:n hankkeilla oli ollut arvokkaita oppi -
misvaikutuksia. Kauaskantoisia hankkeiden 
suunnittelua, täytäntöönpanoa ja toimintaa 
parantavia edistäviä vaikutuksia ei kuitenkaan 
yleensä pystytty osoittamaan. Uusiutuviin 
energialähteisiin liittyvien avustusohjelmien 
ja yksittäisten hankkeiden hallinnoinnissa 
painotettiin yleensä sääntöjenmukaisuus -
kysymyksiä eikä kustannustehokkuuden 
vaatimuksiin kiinnitetty huomiota. Itävallassa 
ja Suomessa EU:n osarahoitus pelkästään si -
sällytettiin osaksi kansallisia tukimekanismeja 
ilman erityisiä innovaationäkökohtia (ks. myös 
kohta 42). Kummassakaan jäsenvaltiossa tai 
naapurialueilla ei levitetty eteenpäin hankkei -
den täytäntöönpanosta saatua kokemusta.
45 
Uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet 
toteutettiin usein epävakaassa sääntely -ym-
päristössä. Uusiutuviin lähteisiin perustuvaan 
energiantuotantoon osoitettuja EU:n varoja ei 
luonnollisestikaan ollut tarkoitettu sääntely-
normistojen uudistamiseen, mutta näillä 
varoilla olisi kuitenkin voitu antaa sysäys nor -
mistojen parantamiseen. Uusiutuvia energia -
lähteitä koskeva säädösperusta on monissa 
jäsenvaltioissa kärsinyt lukuisista tarkistuksis -
ta, esimerkiksi tuki- ja edistämisohjelmiin on 
tehty takautuvia muutoksia. Lupamenettelyt 
ovat usein monimutkaisia ja epäkannustavia 
tai niitä ei sovelleta yhdenmukaisesti. Yhdes -
sä markkinoiden epävarmuuden ja energian -
hintojen heilahtelujen kanssa ne koettelevat 
investoijien luottamusta alaan.28  COM(2012) 663 final, 
15. marraskuuta 2012 
”Energian sisämarkkinat 
toimiviksi”.
32 Huomautukset
46 
Koheesiovarojen käyttö uusiutuviin ener -
gialähteisiin on ollut jäsenvaltioissa vaihte -
levaa mutta yleisesti ottaen vähäistä. Vaikka 
uusiutuviin energialähteisiin osoitetut EU:n 
varat ovat nousseet 0,6  miljardista  eurosta 
(varat kaudella 2000–2006) 4,7  miljardiin  eu-
roon (varat kaudella 2007–2013), määrä on 
ainoastaan 1,7 prosenttia kaikista EAKR:n ja 
koheesiorahaston menoista. Kansallisten ja 
alueellisten viranomaisten jakaman EU -tuen 
määrä oli vähäinen, kun sitä verrataan niihin 
valtaviin investointitarpeisiin, joita uusiutuvia 
energialähteitä koskevan EU:n vuoden 2020 
tavoitteen saavuttaminen kyseisellä alalla 
edellyttää29. Jäsenvaltiot osoittivat alalle 
0–10,7 prosenttia (pienin ja suurin määrä) 
kaikista EAKR:n ja koheesiorahaston varoista. 
Jopa Maltan uusiutuviin energialähteisiin 
osoittama 10 prosenttia ei ole merkittävä 
määrä, kun päämääränä on kansallisen uusiu -
tuvia energialähteitä koskevan 10 prosentin 
tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2020 
mennessä, etenkin kun otetaan huomioon, 
että Maltalla ei vuonna 2007 ollut käytännös -
sä lainkaan uusiutuvia energialähteitä ja uu -
siutuvien energialähteiden osuus lopullisesta 
energiankulutuksesta ei ollut noussut edes 
kahteen prosenttiin vuoteen 2012 mennessä 
(ks. liite I ). Tarkastetuista jäsenvaltioista Malta 
ei ollut saavuttanut ensimmäistä välitavoi -
tetta ja Itävalta, Suomi ja Puola eivät olleet 
lokakuun 2013 loppuun mennessä saattaneet 
uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktii -
viä osaksi kansallista lainsäädäntöään (määrä -
aika umpeutui 5. joulukuuta 2010).47 
Uusiutuviin energianlähteisiin osoitettujen 
varojen käyttö on ollut hidasta. Vuoden 2012 
lopussa30 oli havaittavissa, että uusiutuviin 
energialähteisiin vuosina 2007–2013 saatavilla 
olleiden EAKR:n ja koheesiorahaston varojen 
käyttöaste (vain 58 prosenttia) on ollut paljon 
alhaisempi kuin EAKR:n ja koheesiorahaston 
kokonaiskäyttöaste keskimäärin (88 prosent -
tia). Lisäksi se on ollut alhaisempi kuin käyt -
töaste energiatehokkuuden toimenpiteiden 
alalla (84 prosenttia). Vaikka markkinoiden 
toimintapuutteet ja esteet ovat energiatehok -
kuuden alalla erilaisia, EU:n osarahoittamia 
hankkeita ovat lähes kaikissa jäsenvaltioissa 
hallinnoineet samat hallintoviranomaiset, 
ks. taulukko 4 . EAKR:n ja koheesiorahaston 
maksujen alhaisemman toteutumisasteen 
taustalla vaikutti selvästi myös se, että 
uusiutuvia energialähteitä koskevat hank -
keet ovat suhteellisen monimutkaisia ja alan 
investointitoimenpiteiden hallinnointiin ei ole 
hallinnollisia valmiuksia. Koheesiovaroilla oli 
näin ollen kaikkiaan vain vaatimaton merkitys 
uusiutuvia energialähteitä koskevan EU:n 
tavoitteen saavuttamisen kannalta.29  SEC(2011) 131 lopullinen, 
31. tammikuuta 2011.
30  Hallintoviranomaisten 
valituille hankkeille osoittamat 
määrät. Tuoreimmat 
käytettävissä olevat tiedot 
ovat vuoden 2012 lopulta.Taulukko 4Koheesiopolitiikan varojen käyttö uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin 
tarkastetuissa jäsenvaltioissa (”valitut hankkeet” vuoden 2012 lopussa)
Lähde:  Aluepolitiikan pääosaston tietokanta SFC 2007.EU:n jäsenvaltioKoheesiopolitiikan varojen koko -
naismäärä valituissa hankkeissa (%)Koheesiopolitiikan varat valituissa 
energiatehokkuuden hankkeissa 
(%)Koheesiopolitiikan varat valituissa 
uusiutuvia energialähteitä koske -
vissa hankkeissa (%)
Itävalta 75,6 2 87, 3 50,6
Suomi 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Puola 85,4 112,2 5 7, 8
Yhdistynyt kuningaskunta 84,7 73,6 49,9
Jäsenvaltioiden keskiarvo 87,7 84,5 58,0
33
 Johtopäätökset 
ja suositukset
48 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että koko -
naisuutena tarkasteltuna uusiutuvan energian 
tuotantohankkeiden tukeminen koheesio -
politiikan varoilla ei ole edistänyt uusiutuvia 
energialähteitä koskevan EU:n vuoden 2020 
tavoitteen saavuttamista kovinkaan kustan -
nustehokkaalla tavalla.
49 
Tarkastetut hankkeet tuottivat tavoitellut tuo -
tokset: Useimmat tarkastetuista uusiutuvia 
energialähteitä koskevista hankkeista olivat 
valintavaiheessa riittävän pitkälle kehitettyjä 
ja täytäntöönpanovalmiita. Hankkeissa ei 
ilmennyt huomattavia kustannusylityksiä 
tai viivästyksiä, ja uusiutuviin energialäh -
teisiin perustuva tuotantokapasiteetti oli 
yleensä asennettu suunnitellulla tavalla 
(kohdat 14–16).
50 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin 
täytäntöönpanossa puutteita, jotka liittyivät 
erityisesti tulosindikaattoreihin, hanketu -
losten mittaamiseen ja raportointiin sekä 
hankintamenettelyihin ja niiden tuloksiin. 
Uusiutuvien energialähteiden kehittämistä 
ovat EU:ssa haitanneet pääasiassa vaikeudet 
liittää uusiutuvista energialähteistä tuotettu 
sähkö kantaverkkoihin (kohdat 17–21).
51 
Lisäksi noin kahdessa kolmasosassa tarkaste -
tuista uusiutuvia energialähteitä koskevista 
hankkeista energiantuotannon tavoitteita ei 
ollut saavutettu tai tuloksia ei ollut mitattu 
asianmukaisesti. Useimmiten näissä tapauk-
sissa tosiasiallisesti tuotetusta energiasta 
oli saatavilla riittämätöntä tai mittauksiin 
perustumatonta tietoa. Tavoiteltuja tuloksia ei 
saavutettu yleensä siksi, että ennusteet olivat 
epätarkkoja tai ilmeni teknisiä ongelmia. 
Kokonaisuutena tarkasteltuna hankkeiden tu -
lokset ovat olleet vaihtelevia (kohdat 22–25).52 
Kustannustehokkuus ei ole ollut johtavana 
periaatteena hankkeiden suunnittelussa. Toi -
menpideohjelmat suunniteltiin priorisoimatta 
uusiutuvien energialähteiden aloja keskenään 
ja arvioimatta, minkä verran varoilla ediste -
tään uusiutuvia energialähteitä koskevien 
tavoitteiden saavuttamista. Yleensä määrä -
rahajako perustui karkeaan arvioon, jossa 
selvitettiin alueellisia kehitysmahdollisuuksia 
ja tuen hyödyntämisvalmiuksia sen sijaan, 
että olisi suoritettu järjestelmällinen analyysi 
alueiden tilanteesta tai vertailtu erityyppis -
ten uusiutuvien energialähteiden tai niihin 
liittyvien teknologioiden tarjoamia mahdolli -
sia vaihtoehtoja. Toimenpiteiden kustannus-
tehokkuutta ei otettu huomioon määrärahoja 
jaettaessa. Kaikissa hankkeissa ei asetettu 
järkeviä energiatavoitteita tai energiantuo -
tannon tulosindikaattoreita. Valintaperusteet 
ja -menettelyt eivät useinkaan edistäneet 
kustannustehokkaimpien uusiutuvia ener -
gialähteitä koskevien hankkeiden valintaa. 
Hanketulokset olivat vaihtelevia kustannus -
tehokkuuden osalta; joissakin jäsenvaltioissa 
ei asiakirjoissa perusteltu, miksi osarahoitus -
osuudet olivat suuria hankkeiden kannatta -
vuuteen nähden (kohdat 26–40).
53 
Tarkastuksessa ilmeni myös, että uusiutuviin 
energialähteisiin osoitetut koheesiopolitiikan 
varat olivat tuottaneet vain vähän EU:n tasolla 
saatavaa lisäarvoa. Julkisen rahoituksen 
korvaamisen riski esiintyi niissä jäsenvaltiois-
sa, joissa EU -varoja käytettiin pelkästään 
täydentämään uusiutuvia energialähteitä 
koskevia kansallisia avustuksia; lisäksi näissä 
maissa ilmeni nollavaikutuksen riski. EU:n 
osarahoituksella oli jonkinasteista ”operatii -
vista lisäarvoa”, mutta investointihankkeilla ei 
silti pystytty merkittävällä tavalla edistämään 
hallinnointivalmiuksien luomista. Kokonai -
suutena tarkasteltuna EAKR:n ja koheesiora -
haston käyttö uusiutuviin energialähteisiin on 
ollut vähäistä suhteessa niihin tehostettuihin 
toimiin, joita EU:n tavoitteiden saavuttaminen 
edellyttää (kohdat 41–47).
34 Johtopäätökset ja suositukset
54 
Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että 
parannuksia tarvitaan, jos koheesiopolitii -
kan rahoituksella aiotaan edistää parhaalla 
mahdollisella tavalla energiatavoitteiden 
saavuttamista31. Lisäksi koheesiopolitiikan 
menot yleisesti ottaen hyödyttävät taloutta 
myös laajemmin ja edistävät muun muassa 
talouskasvua ja työpaikkojen luomista, jotka 
ovat koheesiopolitiikan olennaisia päämääriä. 
On todennäköistä, että EU:n varoja käytetään 
uusiutuvien energialähteiden edistämiseen 
enemmän ohjelmakaudella 2014–2020. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää tätä silmällä 
pitäen seuraavat suositukset:
Suositus 1
Komission olisi annettava ohjeet ohjelmien 
ja hankkeiden valmisteluun ja valintaan 
sekä määritettävä ehdot uusiutuvan ener -
gian tuotantoa koskevien investointien 
rahoitukselle; tällä tavoin komission olisi
ο  varmistettava, että koheesiopolitii -
kan kautta osarahoitetut uusiutuvia 
energialähteitä koskevat ohjelmat 
toteutetaan kustannustehokkuuden 
periaatetta noudattaen siten, että EU:n 
rahoitustuki osoitetaan nollavaikutuk -
sen välttämiseksi kustannustehokkaille 
ohjelmille, joita ei muuten toteutettai -
si; ohjelmien on perustuttava perus -
teelliseen tarpeidenarviointiin ja kus -
tannustehokkaimpien teknologioiden 
keskinäiseen priorisointiin (välttäen 
syrjintää uusiutuvien energialähteiden 
eri alojen välillä), ja niiden avulla on 
edistettävä optimaalisella tavalla EU:n 
vuoden 2020 tavoitteen saavuttamista; 
lisäksi olisi asetettava määrärahoihin 
nähden riittäväntasoiset uusiutuvan 
energian tuotantoa koskevat tavoit -
teet sekä hankkeiden valintakriteerit, 
joissa painotetaan energiantuotannon 
tulosten kustannustehokkuutta (ja väl -
tetään hankkeiden liiallista tukemista)ο  kannustettava jäsenvaltioita luomaan 
vakaampi ja ennakoitavissa oleva 
sääntelynormisto uusiutuville energia -
lähteille yleensä, sekä joustavammat 
menettelyt uusiutuvista energialäh -
teistä tuotetun sähkön liittämiselle 
kantaverkkoihin.
Suositus 2
Jäsenvaltioiden olisi laadittava komission 
ohjeiden pohjalta kustannustehokkuuden 
vähimmäiskriteerit, joita sovelletaan ja jot -
ka mukautetaan hankkeiden olosuhteisiin 
sopiviksi. Niiden olisi myös saatava kohee -
siopolitiikan varoilla enemmän lisäarvoa 
parantamalla uusiutuvia energialähteitä 
koskevien hankkeiden täytäntöönpanoa, 
seurantaa ja arviointia sekä luomalla 
tietokanta, johon kootaan mittauksiin pe -
rustuvat tiedot energiantuotantokuluista 
kaikilta relevanteilta uusiutuvien energia -
lähteiden aloilta.31  Tilintarkastustuomioistuin 
on julkaissut kyseiseltä 
toiminnanalalta 
kertomuksen EAKR:sta 
ja koheesiorahastosta 
osarahoitetuista 
energiatehokkuuden 
toimenpiteistä 
(Erityiskertomus nro 21/2012 
”Energiatehokkuuteen 
kohdennettujen 
koheesiopoliittisten 
investointien 
kustannustehokkuus” 
(https://eca.europa.eu )). 
Tarkastuksessa analysoitiin 
koheesiopolitiikan 
energiatehokkuuteen 
kohdistuneiden investointien 
kustannustehokkuutta. 
Erityistä huomiota 
kiinnitettiin komission 
rooliin hallinnoijana, joka 
hyväksyi toimenpideohjelmia 
ja kohdisti aluekohtaista 
seurantaa ohjelmien 
täytäntöönpanoon.
35 Johtopäätökset ja suositukset
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri 
GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 9. huhtikuuta 2014 
pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Presidentti

36
 Liitteet
Jäsenvaltioiden edistyminen uusiutuvia energialähteitä koskevan vuoden 2020 
tavoitteen saavuttamisessaLiite I
Uusiutuvia energialähteitä koskevan vuoden 2020 tavoitteen saavuttaminen komission toimittamien tietojen mukaan:
1  Lähde:  Eurostat, 10. maaliskuuta 2014. Uusiutuvista energialähteistä tuotetun energia tosiasiallinen osuus (prosenttiosuus energian kokonais -
loppukulutuksesta) vuonna 2012 (sisältää myös vuoden 2010 tiedot).
2  Lähde:  Kertomus edistymisestä uusiutuvien energialähteiden käytössä (Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan 
talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, (COM(2013) 175 final, 27.3.2013). Ensimmäinen välitavoite, joka on laskettu vuosien 
2011/2012 osuuksien keskiarvona.
3  Lähde:  ks. alaviite 1 edellä.
4  Lähde:  Direktiivi 2009/28/EY.JäsenvaltioUusiutuvien 
 energialähteiden osuus 
vuonna 201011 Ensimmäinen  
välitavoite2Uusiutuvien 
 energialähteiden osuus 
vuonna 20123Uusiutuvia 
 energialähteitä koskeva 
vuoden 2020 tavoite4
Belgia 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulgaria 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Tšekin tasavalta 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Tanska 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Saksa 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Viro 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irlanti 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Kreikka 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Espanja 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Ranska 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Italia 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Kypros 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Latvia 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Liettua 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luxemburg 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Unkari 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Alankomaat 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Itävalta 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Puola 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugali 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Romania 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovenia 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovakia 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Suomi 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Ruotsi 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Yhdistynyt kuningaskunta 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EU 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Liitteet
Koheesiopolitiikan varojen (EAKR ja koheesiorahasto 2007–2013) jakautuminen 
uusiutuviin energialähteisiin ja valittuihin hankkeisiin 2007–2012Liite II
1  Yli 100-prosenttinen valinta tarkoittaa, että varoja osoitettiin uudelleen muista prioriteeteista tai toimenpiteistä samasta tai toisesta 
toimenpideohjelmasta. 
Lähde : Aluepolitiikan pääosaston tietokanta SFC2007, vuoden 2012 täytäntöönpanokertomukset valituista hankkeista. JäsenvaltioSidottu ja jaettu EU-varojen määrä Valitut hankkeet
EAKR ja koheesio -
rahasto yhteensä 
(euroa) (A)Uusiutuviin 
energialähteisiin 
osoitettu määrä 
(euroa) (B)Osuus kaikista 
uusiutuviin ener -
gialähteisiin osoite -
tuista varoista (C)EU-varat valituissa 
hankkeissa yhteen -
sä (euroa) (D)Osuus valituista 
hankkeista
(D) (B)1
Belgia 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulgaria 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Tšekin tasavalta 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Tanska 254 788 620
Saksa 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Viro 3 011 942 552
Irlanti 375 362  372
Kreikka 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Espanja 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Ranska 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Kroatia 705 861 911
Italia 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Kypros 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Latvia 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Liettua 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luxemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Unkari 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Alankomaat 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Itävalta 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Puola 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugali 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Romania 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovenia 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovakia 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Suomi 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Ruotsi 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Yhdistynyt kuningaskunta 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Rajatylittävä toiminta 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU27 + rajatylittävä toiminta 270 757 167 870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Liitteet
Tarkastetut uusiutuvan energian tuotantoa koskevat hankkeetLiite III
Hanke 
nroJäsen-
valtioToimenpide-
ohjelmaToimenpideTäytän -
töön-
panotapaHankkeen 
budjetti 
(miljoonaa 
euroa)josta osarahoitustaAsennettu uusiutuvi -
en energialähteiden 
lisäkapasiteetti 
(suunniteltu/toteutu -
nut) MW tai kWp/aInvestoinnit 
tarkastetuissa 
hankkeissa 
(miljoonaa euroa 
/MW tai euroa/
kWp/a)Keskimääräinen 
energiantuotanto 
(suunniteltu/ to -
teutunut) MWh/aKansallinen 
(miljoonaa 
euroa)EAKR/ 
koheesio-
rahasto 
(miljoonaa 
euroa)
Hanke 1
ATNiederösterreich 
(Ala-Itävalta)Biomassavoimalan rakentaminen, 
Weissenbach an der TristingItsenäinen 
hanke0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 /  
2 319 MWh/a
Hanke 2 StyriaBiomassavoimalan ja kaukolämpöver -
kon rakentaminen, Bruck an der MurItsenäinen 
hanke5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Hanke 3 SalzburgBiomassavoimalan ja kaukolämpöver -
kon rakentaminen, FlachauItsenäinen 
hanke5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Hanke 4
FILänsi-Suomen 
toimenpideohjelmaBiomassa-pellettikattilan rakentami -
nen kolmen fossiilista polttoainetta 
käyttävän kattilan korvaamiseksi 
ja pääputken rakentaminen 
Lievestuoreessa Itsenäinen 
hanke0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,252 4 136 / 5 215 MWh/a
Hanke 5Länsi-Suomen 
toimenpideohjelmaBiomassa-puuhakekattilan raken -
taminen fossiilista polttoainetta 
käyttävän kattilan korvaamiseksi 
ja olemassa olevan kaukolämpö -
verkon muuttaminen Kyyjärven 
teollisuusalueella Itsenäinen 
hanke0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
Hanke 6Länsi-Suomen 
toimenpideohjelmaUuden biomassa-pellettikattilan 
rakentaminen fossiilista polttoainetta 
käyttävän kattilan korvaamiseksi 
Tikkakosken voimalaitoksessa Itsenäinen 
hanke0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
Hanke 7Länsi-Suomen 
toimenpideohjelmaUuden biomassa-pellettikattilan 
rakentaminen fossiilista polttoainetta 
käyttävän kattilan korvaamiseksi ja 
tarvittavan kaukolämpöverkon raken -
taminen muunnetussa varastotilassa 
Kiukaisissa Itsenäinen 
hanke0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
Hanke 8Länsi-Suomen 
toimenpideohjelmaUuden biomassa-pellettikattilan 
rakentaminen fossiilista polttoainetta 
käyttävän kattilan korvaamiseksi 
Eurassa Itsenäinen 
hanke0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,3 1 140 / 1 500 MWh/a
Hanke 9
UKItä-Wales, kilpailuky -
kyä koskeva ohjelma Toimenpide Wood Energy Business 
Scheme 2  (80085)Avustus-
ohjelma0,2 0 0,076 MW / Tietoja ei 
toimitettuTietoja ei saatavilla2 700 MWh / Tähän 
ei ollut vielä käytet -
tävissä varoja
Hanke 10Länsi-Wales ja the 
Valleys, lähentymistä 
koskeva ohjelmaToimenpide Wood Energy Business 
Scheme 2  (80028)Rahoitus-
ohjelma1,2 0 0,492,6 MW / Tietoja ei 
toimitettuTietoja ei saatavilla5 300 MWh / Tietoja 
ei vielä saatavana
39 Liitteet Liite III
Hanke 
nroJäsen-
valtioToimenpide-
ohjelmaToimenpideTäytän -
töön-
panotapaHankkeen 
budjetti 
(miljoonaa 
euroa)josta osarahoitustaAsennettu uusiutuvi -
en energialähteiden 
lisäkapasiteetti 
(suunniteltu/toteutu -
nut) MW tai kWp/aInvestoinnit 
tarkastetuissa 
hankkeissa 
(miljoonaa euroa 
/MW tai euroa/
kWp/a)Keskimääräinen 
energiantuotanto 
(suunniteltu/ to -
teutunut) MWh/aKansallinen 
(miljoonaa 
euroa)EAKR/ 
koheesio-
rahasto 
(miljoonaa 
euroa)
Hanke 11
PLInfrastruktuuri ja 
ympäristöTuulipuiston rakentaminen, Itä-
Margonin alue IIItsenäinen 
hanke29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
Hanke 12Infrastruktuuri ja 
ympäristöKolmen tuuliturbiinin rakentaminen, 
Stypolow, Kozuchowin kuntaItsenäinen 
hanke7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
Hanke 13Infrastruktuuri ja 
ympäristöTuulipuiston rakentaminen, 
Jarogniew-MołtowoItsenäinen 
hanke30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
Hanke 14Infrastruktuuri ja 
ympäristöTuulipuiston rakentaminen Golicen 
alueellaItsenäinen 
hanke55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Hanke 15Infrastruktuuri ja 
ympäristöNeljän tuulivoimalan rakentaminen, 
Pluznican kuntaItsenäinen 
hanke5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,848 8 286 / 7 381 MWh/a
Hanke 16 LubelskieAurinkokeräinten asentaminen julki -
siin ja asuinrakennuksiin Kłoczewin 
kunnassaItsenäinen 
hanke1,659 0,24 1,41 2,82 / 2,82 MW 0,5281 502 MWh/a / 
Tietoja ei toimitettu
Hanke 17 LubelskieAurinkokeräinten asentaminen jul -
kisiin ja asuinrakennuksiin Kraśnikin 
kunnassa Itsenäinen 
hanke1,096 0,14 0,931 1,55 / 1,55 MW 0,588972 MWh/a / Tietoja 
ei toimitettu
Hanke 18 LubelskieAurinkokeräinten asentaminen 
julkisiin ja asuinrakennuksiin Potok 
Górnyn kunnassa Itsenäinen 
hanke1,866 0,27 1,53 3,46 / 3,61 MW 0,4151 974 MWh/a / 
Tietoja ei toimitettu
Hanke 19 LubelskieAurinkokeräinten asentaminen julki -
siin ja asuinrakennuksiin Ruda-Hutan 
kunnassaItsenäinen 
hanke1,188 0,17 1,010 1,89 / 1,89 MW 0,519990 MWh/a / Tietoja 
ei toimitettu
Hanke 20 LubelskieAurinkokeräinten, aurinkosähkön 
ja katuvalaistuksen asentaminen 
Gorajin ja Turobinin kunnissa Itsenäinen 
hanke1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MW Tietoja ei saatavillaTietoja ei vahvistet -
tu / ei saatavilla
40 Liitteet Liite III
Hanke 
nroJäsen-
valtioToimenpide-
ohjelmaToimenpideTäytän -
töön-
panotapaHankkeen 
budjetti 
(miljoonaa 
euroa)josta osarahoitustaAsennettu uusiutuvi -
en energialähteiden 
lisäkapasiteetti 
(suunniteltu/toteutu -
nut) MW tai kWp/aInvestoinnit 
tarkastetuissa 
hankkeissa 
(miljoonaa euroa 
/MW tai euroa/
kWp/a)Keskimääräinen 
energiantuotanto 
(suunniteltu/ to -
teutunut) MWh/aKansallinen 
(miljoonaa 
euroa)EAKR/ 
koheesio-
rahasto 
(miljoonaa 
euroa)
Hanke 21
MTInvestoiminen 
kilpailukykyyn 
elämänlaadun 
parantamiseksiUusiutuvien energialähteiden 
asentaminen Maltan taide-, tiede- ja 
teknologiakorkeakouluunItsenäinen 
hanke0,464 0,07 0,395 134/134 KW p/a 3 464 235 / 213 MWh/a1
Hanke 22Investoiminen 
kilpailukykyyn 
elämänlaadun 
parantamiseksiEnergiankäytöltään älykäs viranomai -
nen (asuntoviranomainen)Itsenäinen 
hanke0,041 0,006 0,035 3,48/3,51 KW p/a 3 949 5,23 / 5,28 MWh/a1
Hanke 23Investoiminen 
kilpailukykyyn 
elämänlaadun 
parantamiseksiUusiutuvien energialähteiden käytön 
edistäminen kotitalouksissaAvustus-  
ohjelma16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a Tietoja ei saatavilla9 015 / 13 824 
MWh/a1
Hanke 24Investoiminen 
kilpailukykyyn 
elämänlaadun 
parantamiseksiEAKR, yrityksille suunnattu 
energia-avustusohjelmaAvustus-  
ohjelma18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a Tietoja ei saatavilla5,000 MWh/a / 
Tietoja ei toimitettu
1 Huom.  Toteutunutta kapasiteettia koskevat luvut eivät perustu mittaustuloksiin.
41 Liitteet
Yhteenveto uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hanketulosten arvioinnistaLiite IVHuom . Hankkeiden kokonaismäärä on 27, koska vertailtavuuden varmistamiseksi osa hankkeista on jaettu tässä liit -
teessä osahankkeisiin.
Arvioitujen hankkeiden/osahankkeiden lukumäärä
Heikko Tyydyttävä HyväEi sovelletta -
vissa / tietoa ei 
saatavillaHankkeiden täytäntöönpanoLaitteistot toimivat ilman merkittäviä ongelmia.  Hankkeen tuloksellisuus on  
hyvä , jos laitteisto toimii ilman odottamattomia keskeytyksiä, tyydyttävä , 
jos keskeytyksillä on vähäinen vaikutus energiantuotantoon, heikko , jos 
keskeytykset vaikuttavat merkittävästi energiantuotantoon.0 2 25 0
Asennettu energiakapasiteetti.  Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä  jos suunnitel -
tu energiakapasiteetti on asennettu, tyydyttävä  jos suunnitelmasta poikkea -
minen ei ole merkittävää, heikko  jos energiakapasiteettia ei ole asennettu / 
suunnitelmasta poikkeaminen on merkittävää. 0 0 27 0
Koko tuotantokapasiteetti on käytössä suunnitelman mukaisesti. Hankkeen 
tuloksellisuus on  hyvä , jos energiakapasiteetti on käytössä suunnitelman 
mukaisesti, tyydyttävä , jos suunnitelmasta poikkeaminen ei ole merkittävää, 
heikko , jos energiakapasiteetti ei ole käytössä / suunnitelmasta poikkeaminen 
on merkittävää. 2 6 19 0
Teknistä suunnitelmaa on noudatettu.  Hankkeen tuloksellisuus on heikko , 
jos teknisestä suunnitelmasta on poikettu merkittävällä tavalla, tyydyttävä , 
jos poikkeamista on ollut jonkin verran ilman todellista vaikutusta tuloksiin,  
hyvä , jos teknisestä suunnitelmasta ei ole poikettu.0 1 26 0
Budjettia on noudatettu.  Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , jos hinnasta ei ole 
poikettu, tyydyttävä , jos hinnannousu on ollut 0 % < x < 20 %, heikko , jos 
nousu on ollut > 20 %.1 0 26 0
Toimintasuunnitelmaa on noudatettu. Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , 
jos toimintasuunnitelmasta ei ole poikettu, tyydyttävä , jos poikkeamia on 
ollut vain muutama eikä niillä ole todellista vaikutusta tuloksiin, heikko , jos 
poikkeaminen on ollut merkittävää.2 6 19 0
Riskienhallinta, hankkeen monimutkaisuus, täytäntöönpanon esteet.  Hank -
keen tuloksellisuus on  hyvä , jos yksilöityihin riskeihin on puututtu, tyydyt -
tävä , jos riskejä on osittain analysoitu ja lievennetty, heikko , jos kunnollinen 
riskianalyysi puuttuu.0 10 17 0
Läpinäkyvät, relevantit ja mitattavissa olevat tulosindikaattorit sekä parhaiten 
valmisteltujen / pitkälle kehitettyjen ehdotusten valinta.  Hankkeen tulokselli -
suus on  hyvä , jos käytössä on ollut riittävät indikaattorit parhaiten valmistel -
tujen ja pitkälle kehitettyjen hankkeiden valintaan, ehdotettujen hankkeiden 
kustannustehokkuus on arvioitu ja ehdotusten välinen kilpailu on varmistettu, 
tyydyttävä , jos näitä kriteereitä on sovellettu vain osittain, heikko , jos näitä 
kriteereitä ei ole sovellettu. 0 27 0 0
Lisenssit/luvat/yleinen hyväksyntä (pitkälle kehitetty, valmis hanke). Hank -
keen tuloksellisuus on  hyvä , jos laitteisto on toiminnassa eikä vaadittujen 
lupien saamisessa ole havaittu ongelmia, tyydyttävä , jos on saatu ainoastaan 
olennaiset luvat, heikko , jos lisensseissä/luvissa/yleisessä  hyvä ksynnässä on 
havaittu vakavia ongelmia. 0 2 25 0
42 Liitteet Liite IVArvioitujen hankkeiden/osahankkeiden lukumäärä
Heikko Tyydyttävä HyväEi sovelletta -
vissa / tietoa ei 
saatavillaKustannustehokkuusToiminnan tehokkuus.  Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , jos toiminnan tehok -
kuus on > 95 %, tyydyttävä , jos se on 80 < x < 95 %; heikko , jos se on < 80 %4 7 7 7 9
Investointi(rakennus)kustannukset  (EUR/MW tai EUR/KWp).  Hankkeen tulok -
sellisuus on  hyvä , jos investointikustannukset ovat keskimääräisiä kustannuk -
sia  < 10 % tai vähemmän suuremmat, tyydyttävä , jos ne ovat keskimääräisiä 
kustannuksia 10 % < x < 30 % suuremmat, heikko , jos ne ovat keskimääräisiä 
kustannuksia > 30 % suuremmat. 4 1 17 5
Hankevalinnassa on sovellettu kustannustehokkuuden kriteereitä.  Hankkeen 
tuloksellisuus on  hyvä , jos on valittu kustannustehokkaimmat hankkeet:
– paras kustannus-/ asennettu energiakapasiteettisuhde(EUR/MW)
– paras kustannus-/energiantuotantosuhde (EUR/MWh),
tyydyttävä , jos kustannustehokkuuden kriteereitä on käytetty vain osittain, 
heikko , jos kustannustehokkuuden kriteereitä ei ole käytetty.12 10 5 5 0
Hankkeiden rahoitus perustuu avoimeen tarjouskilpailuun ja valintamenet -
telyyn, hakemusten välillä kilpailua.  Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , jos on 
toteutettu avoin tarjouskilpailu ja valintamenettely, tyydyttävä , jos on to -
teutettu avoin tarjouskilpailu ja valintamenettely mutta saatujen ehdotusten 
määrä on jäänyt vähäiseksi, heikko , jos avointa tarjouskilpailua ja valinta-
menettelyä ei ole toteutettu.   8 14 5 5 0
Asianmukaisia selvityksiä on saatavilla. Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , jos 
suunnittelussa on käytetty toteutettavuustutkimuksia/liiketoimintaa tai muita 
aiheita koskevia selvityksiä, tyydyttävä , jos kyseisiä selvityksiä ei ole aina 
käytetty, heikko , jos niitä ei ole käytetty lainkaan.  6 10 10 10 1
Vastuunotto (omistajien/sidosryhmien sitoutuminen hankkeen täytäntöönpa -
noon).  Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , jos vastuunotto on vahvaa ja hank -
keeseen on osoitettu riittävä tietämys ja varat hankkeen kehittämisvaiheesta 
lähtien ja koko laitoksen toiminnan ajan, tyydyttävä , jos toiminta on vakaata, 
mutta siinä havaitaan jonkin verran heikkoutta varoissa tai osassa tietämystä, 
heikko , jos toiminta on epävakaata ja hankkeen suunnitteluun ja täytäntöön -
panoon ei ole osoitettu riittävää tietämystä ja varoja. 0 10 17 0
Yhdenmukaisuus uusiutuvien energialähteiden strategisen kehyksen kanssa. 
Hankkeen tuloksellisuus on  hyvä , jos hankkeen tavoitteet olivat relevantteja 
ja yhdenmukaisia uusiutuvien energialähteiden strategisen kehyksen kanssa, 
tyydyttävä , jos jotkin hankkeiden osa-alueet eivät olleet suoraan sidoksissa 
uusiutuvia energialähteitä koskeviin tavoitteisiin, heikko , jos tavoitteet eivät 
olleet relevantteja ja yhdenmukaisia uusiutuvien energialähteiden strategisen 
kehyksen kanssa.  0 0 27 0
Arvioitujen hankkeiden/osahankkeiden lukumäärä
Tavoitteiden saavuttaminen Heikko Tyydyttävä HyväEi sovelletta -
vissa / tietoa 
ei saatavilla
Tuotettu energia.  Hankkeen tuloksellisuus on hyvä , jos tuotettu energia 
on > 95 % suunnitellusta määrästä, tyydyttävä , jos se on 85 < x < 95 %, 
heikko , jos se on < 85 %6 2 6 13
43
Siitä syystä komissio katsoo, että tehokkuutta ja vaikut -
tavuutta ei tulisi mitata pelkästään uusiutuvista lähteistä 
tuotetun energian megawatteina investoitua euroa 
kohden vaan myös sen perusteella, miten ohjelma on 
kokonaisuutena onnistunut ja missä määrin hankkeissa 
on saavutettu tavoitellut tulokset.
Komissio katsoo, että kustannustehokkuuden käsite 
voidaan määritellä monin eri tavoin: hyvin lyhytaikainen 
kustannusten vähennys taikka keskipitkän tai jopa pitkän 
aikavälin dynaamisesti tehokas kustannusten vähennys, 
joka tapahtuu energiajärjestelmän kokonaismuutok -
seen tähtäävällä innovoinnilla vuoden 2020 tavoitteiden 
mukaisesti ja valmistelemalla samalla vuoden 2020 
jälkeistä aikaa.
IV – Toinen luetelmakohta
Komissio katsoo, että koheesiopolitiikan investoinnit 
uusiutuviin energialähteisiin on tehty sovellettavan 
lainsäädäntökehyksen tavoitteiden ja vaatimusten 
mukaisesti. Komission näkemykset koheesiopolitiikassa 
EU:n tasolla saatavasta lisäarvosta on esitetty kesäkuussa 
2011 julkistetussa komission valmisteluasiakirjassa The 
added value of the EU budget  (EU:n talousarviosta saatava 
lisäarvo)2. Yksityisen sektorin olisi tehtävä valtaosa inves -
toinneista uusiutuviin energialähteisiin. Jäsenvaltioiden 
ja alueiden on varmistettava, että julkinen rahoitus ei 
korvaa vaan täydentää ja houkuttelee yksityisiä inves -
tointeja valtiontukisääntöjen mukaisesti. Koheesiopoli -
tiikan rahoitusta olisi käytettävä täydentämään nykyisiä 
kansallisia tukijärjestelmiä lisäarvon varmistamiseksi. 
Komissio katsoo, että eri tekijöitä on otettava huomi -
oon, kun analysoidaan EU:n varoista tällä alalla saatavaa 
lisäarvoa.
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 
N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston 
asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta, 30 artikla.
2 SEC(2011) 867 final, 29.6.2011, komission valmisteluasiakirja 
”The added value of the EU budget”, liiteasiakirja komission 
tiedonantoon ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”.Tiivistelmä
III
Komissio on tyytyväinen tulokseen, jonka mukaan kaikki 
uusiutuvan energian tuotantohankkeet olivat tuottaneet 
suunnitellut tuotokset. Koheesiopolitiikan investoin -
teja kestävään energiaan, myös uusiutuvaan energiaan, 
lisätään kaudella 2014–2020, joten tilintarkastustuomio-
istuimen kertomus on hyvin ajankohtainen, ja yleisellä 
tasolla komissio suhtautuu myönteisesti kertomuksessa 
esitettyyn tavoitteeseen hyödyntää rahoitusta mahdolli -
simman hyvin.
IV
Järjestelmän todellista tulosta ei tunneta, ennen kuin 
laitokset ovat täysin toimintakuntoisia. Energiantuotan -
non todellinen taso vaihtelee vuodesta toiseen useiden 
parametrien perusteella (kuten sääolojen, laitteiden 
luotettavuuden ja rakennusten käyttöasteen mukaan). 
Todelliset tiedot raportoidaan, kunhan hanke on täysin 
toimintavalmis.
IV – Ensimmäinen luetelmakohta
Kustannustehokkuusnäkökohdat voidaan määritellä 
yksittäisten toimenpiteiden valintaperusteissa. Kohee -
siopolitiikalla on kuitenkin yleisluontoisia tavoitteita, ja 
kaikkien koheesiopolitiikasta rahoitettavien toimenpide -
ohjelmien on oltava politiikan tavoitteiden mukaisia. Nii -
den on lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista 
yhteenkuuluvuutta ja edistettävä tasapainoista kokonais -
kehitystä pienentämällä alueiden välisiä kehitystason 
eroja ja edistämällä kehitystä alueilla, jotka ovat jääneet 
kehityksessä jälkeen. Koheesiopolitiikka on yhdennetty 
ja paikkasidonnainen politiikka, ja uusiutuvien energia -
lähteiden osuuden lisääminen on yksi sen ohjelmien 
monista tavoitteista. Tämä tarkoittaa, että hankkeilla voi 
olla samanaikaisesti muitakin tavoitteita kuin uusiutuvan 
energian tuotanto. Komissio tunnustaa tehokkuuden ja 
vaikuttavuuden periaatteet sellaisina, kuin ne on mää -
ritelty EU:n varainhoitoasetuksessa1. Asetuksen mukaan 
tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa 
käytetyillä varoilla parhaat mahdolliset tulokset ja 
vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa 
toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä odotetut tulokset.Komission  
vastaus
Komission vastaus 44
Jos tulosten tarkastelusta saadun näytön perusteella 
pelkästään rahoituksellisiin ja tuotosindikaattoreihin ja 
keskeisiin täytäntöönpanovaiheisiin liittyviä prioritee -
tin välitavoitteita ei ole saavutettu eikä jäsenvaltio ole 
toteuttanut tarvittavia toimia ongelman korjaamiseksi, 
komissio voi keskeyttää ohjelman välimaksut kokonaan 
tai osittain tai viime kädessä soveltaa rahoitusoikaisuja. 
Tällaiselle ohjelmalle ei pidä vahvistaa suoritusvarausta.
Komissio on vuosien 2014–2020 säädöskehyksen mukai -
sesti myös tiukentanut rahastojen ennakkoehtoja sen 
varmistamiseksi, että tarvittavat edellytykset rahastojen 
vaikuttavaan täytäntöönpanoon ovat olemassa.
Lisäksi komissio tekee aktiivisesti ja jatkuvasti yhteistyötä 
jäsenvaltioiden kanssa ja neuvoo hallintoviranomaisia 
ottamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suosi -
tukset huomioon uusiutuviin energialähteisiin liittyvien 
hankkeiden valintaprosessissa ja valintaperusteissa. 
Valintaperusteisiin on nyt sisällytettävä toimintalinjan 
odotettujen tulosten edistäminen.
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain. Komissio 
on yhtä mieltä nollavaikutuksen välttämisen tärkeydestä. 
Kuten asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 edellytetään, 
komissio kannustaa entistä markkinalähtöisemmän lähes -
tymistavan tukemiseksi kaudella 2014–2020 käyttämään 
avustusten sijasta rahoitusvälineitä sellaisten investoin -
tien tukemiseen, joiden odotetaan olevan taloudellisesti 
kannattavia mutta joihin ei saada riittävästi rahoitusta 
markkinalähteistä.
Komissio on samaa mieltä myös siitä, että ohjelmien 
on perustuttava perusteellisiin tarvearviointeihin. Tätä 
varten asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetään, että 
vuosille 2014–2020 tehtävässä kumppanuussopimuksessa 
on esitettävä analyysi eroista, kehitystarpeista ja kasvu -
potentiaalista. Kussakin toimenpideohjelmassa tehdyt 
valinnat on perusteltava vastaavasti. Uusiutuviin ener -
gialähteisiin tehtävien koheesiopoliittisten investointien 
optimaalinen suunnittelu varmistetaan myös uusiutu -
via energialähteitä koskevasta direktiivistä johtuvien 
vaatimusten avulla (kuten strateginen lähestymistapa, 
tarvearviointi ja kansalliset uusiutuvaa energiaa käsittele -
vät toimintasuunnitelmat).V
Komissio on jatkuvasti korostanut jäsenvaltioille niiden 
hallintojärjestelmien heikkouksia.
Koheesiopolitiikan uudistuksessa vuosina 2014–2020 
kunkin toimenpideohjelman seurantakomiteaa kan -
nustetaan hyväksymään valintaperusteet, jotta tämän 
tyyppisille investoinneille varmistetaan suurin mahdolli -
nen vaikutus. Jäsenvaltioiden ja alueiden on päätettävä 
etukäteen, mitä tavoitteita käytettävissä olevilla varoilla 
aiotaan saavuttaa, ja eriteltävä tarkasti, kuinka kyseisten 
tavoitteiden saavuttamista mitataan kussakin toimin -
talinjassa. Näin varojen käyttöä voidaan säännöllisesti 
seurata ja harkita.
Ohjelmakaudella 2014–2020 on otettu käyttöön kaikkia 
prioriteetteja koskevat entistä tiukemmat tukitoimiin 
sovellettavat toimintaperiaatteet, kuten useita yhteisiä 
tuotosindikaattoreita, joiden käyttö on soveltuvin osin 
pakollista. Uusiutuvien energialähteiden alalla sekä 
EAKR:n että koheesiorahaston ohjelmakautta 2014–2020 
koskevat asetukset sisältävät yhteisen indikaattorin 
”Uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteetin 
lisäys”.
Kustannustehokkuuteen liittyvien näkökohtien osalta 
komissio viittaa IV kohtaan antamaansa vastaukseen.
VIII – Suositus nro 1
Komissio ei koheesiopolitiikan puitteissa osallistu 
hankkeiden valintaan, lukuun ottamatta suurhankkeiden 
hyväksymistä.
Uudessa sääntelykehyksessä vuosille 2014–2020 varmis -
tetaan kuitenkin alusta alkaen, että jäsenvaltiot tekevät 
mahdollisimman pitkälle hankevalinnat tilintarkastustuo -
mioistuimen suosituksen mukaisesti. Tämä toteutetaan 
hyväksyttyjen ohjelmien sisällön ja tukitoimiin sovellet -
tavien toimintaperiaatteiden avulla, mihin kuuluvat myös 
toimintalinjakohtaisten tavoitteiden tulosindikaattorit ja 
tuotokset.
Lisäksi komissio pystyy pelkästään indikaattoreihin liit -
tyvien välitavoitteiden avulla tarkastelemaan ohjelmien 
tulosta ja kannustamaan parempiin suorituksiin kutakin 
toimenpideohjelmaa varten vahvistetun tuloskehyksen 
perusteella.
Komission vastaus 45
VIII – Suositus nro 2
Komissio hyväksyy suosituksen ja pitää sitä omalta 
osaltaan toteutettuna. Jäsenvaltioiden olisi otettava 
huomioon komission marraskuussa 2013 antamat ohjeet, 
jotka koskevat uusiutuvan energian tukijärjestelmien 
suunnittelua. Myös tulevilla energiaa ja ympäristötukea 
koskevilla ohjeilla edistetään jäsenvaltioiden uusiutuvan 
energian tukijärjestelmien kustannustehokkuutta.
Johdanto
07
Komissio toteaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa uusiutu -
viin energialähteisiin tehtäviä investointeja hankaloitta -
vien esteiden poistamisesta.
Komissio on käsitellyt esteitä määräaikaiskertomuksissa, 
joissa se antaa suosituksia jäsenvaltioille. Tukijärjestel -
miä ei ole aina suunniteltu hyvin, mikä on johtanut joko 
epäsuotuisiin olosuhteisiin tai ylisuuriin korvauksiin. 
Komissio antoi marraskuussa 2013 uusiutuvan energian 
tukijärjestelmien suunnittelua ja uusiutuvaa energiaa 
koskevia yhteistyömekanismeja koskevat ohjeet. Niissä 
korostetaan periaatteita, joita tilanteen korjaamiseksi 
olisi noudatettava.4
4 C(2013) 7243 final, 5.11.2013, komission tiedonanto ”Sähkön 
sisämarkkinoiden toteuttaminen ja julkisten toimien täysimittainen 
hyödyntäminen” ja siihen liittyvät komission valmisteluasiakirjat 
SWD(2013) 439 final ”European Commission guidance for the 
design of renewables support schemes” ja SWD(2013) 440 
final ”Guidance on the use of renewable energy cooperation 
mechanisms”.Koheesiopolitiikka on kuitenkin yhdennetty ja paikka -
sidonnainen politiikka, ja uusiutuvien energialähteiden 
osuuden lisääminen on vain yksi sen monista tavoitteista. 
Koheesiopolitiikan muut tavoitteet, kuten innovoinnin 
edistäminen, saattavat erityisesti oikeuttaa valitsemaan 
muita kuin kaikkein kustannustehokkaimpia tekniikoita. 
Valintamenettelyissä ja - perusteissa on asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 mukaisesti varmistettava, että toimet 
edistävät toimenpideohjelman asiaankuuluvien priori -
teettien erityistavoitteiden ja tulosten saavuttamista, ja 
toimenpideohjelmilla saattaa olla muitakin tavoitteita 
kuin uusiutuvan energian tuotanto.
Suurhankkeissa komissio vaatii edelleen ohjelmakaudella 
2014–2020 kustannus- hyötyanalyysia, johon sisältyy 
myös taloudellinen ja rahoituksellinen analyysi. Osana 
kustannus- hyötyanalyysia edellytetään vaihtoehtojen 
analysointia, jossa on muun muassa otettava huomioon 
taloudelliset ja rahoitukselliset näkökohdat, kuten raken -
nuskustannukset. Näin voidaan valita paras vaihtoehto, 
samalla kun pyritään maksimoimaan hankkeesta yhteis -
kunnalle koituvat hyödyt.
Komissio hyväksyy toisessa luetelmakohdassa annetun 
suosituksen. Se on jatkuvasti muistuttanut jäsenvaltioita 
tarpeesta varmistaa vakaa sääntelykehys ja samalla jatku -
vasti kritisoinut jäsenvaltioiden sääntelykehyksissä usein 
ja taannehtivasti tehtyjä muutoksia. Näitä ongelmakohtia 
käsitellään marraskuussa 2013 julkistetussa komission 
tiedonannossa ”Sähkön sisämarkkinoiden toteuttaminen 
ja julkisten toimien täysimittainen hyödyntäminen” sekä 
ohjeissa, joita komissio on antanut uusiutuvan energian 
tukijärjestelmien suunnittelusta ja uusiutuvaa energiaa 
koskevista yhteistyömekanismeista.3
3 C(2013) 7243 final, 5.11.2013, komission tiedonanto ”Sähkön 
sisämarkkinoiden toteuttaminen ja julkisten toimien täysimittainen 
hyödyntäminen” ja siihen liittyvät komission valmisteluasiakirjat 
SWD(2013) 439 final ”European Commission guidance for the 
design of renewables support schemes” ja SWD(2013) 440 
final ”Guidance on the use of renewable energy cooperation 
mechanisms”.  
Komission vastaus 46
Huomautukset
17
Komissio myöntää, että uusiutuvien energialähteiden 
käyttöä ovat haitanneet vaikeudet liittää uusiutuvista 
energialähteistä tuotettu sähkö kantaverkkoon, mutta 
sen ei voida katsoa suoraan johtuvan hankehallinnosta. 
Vaatimus parantaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun 
sähkön liittämistä kantaverkkoon on uusiutuvaa energiaa 
koskevan direktiivin mukainen laillinen vaatimus.
18
Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden edistys hallinnollis -
ten esteiden poistamiseksi tällä alalla on todella hidasta.
Yhdistyneen kuningaskuntaan tehdyn viittauksen osalta 
komissio katsoo, että muotoilussa olisi otettava huomi -
oon kyseisessä jäsenvaltiossa vallitsevat perustuslailliset 
järjestelyt ja toimivallan jakautuminen. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa eri toimenpideohjelma -asiakirjat ja 
ohjelmien seurantakomiteat ovat erillisiä ja riippumat -
tomia, ja yhdenmukaistaminen saavutetaan käyttä -
mällä maan kaikkiin ohjelmiin sisällytettyjä laaja -alaisia 
teemoja.
20 – Ensimmäinen luetelmakohta
Hankintaviranomainen tunnisti mainitut ongelmakohdat, 
ja tarjouskilpailut järjestettiin uudelleen nimenomaan 
avoimuuden varmistamiseksi ja kilpailun lisäämiseksi.
20 – Toinen luetelmakohta
Puolan tuulivoimahankkeissa tuensaajalla ei ollut mitään 
estettä hakea muutosta myönnettyihin rakennuslupiin 
ja määrittää toinen turbiinimalli (jos sopimuksenteko-
menettelyssä olisi valittu toisen toimittajan tarjous).
Puolassa toteutetussa aurinkokeräinhankkeessa tar -
jouspyyntö oli kuvattu asianmukaisesti ja sovellettavan 
lainsäädännön mukaisesti. Tarjouspyynnössä annetun 
kuvauksen mukaan menettely koski annettua aurinkoke -
räintyyppiä tai muuta tyyppiä, jolla on samat parametrit.Lisäksi kansalliset viranomaiset ovat tehneet kyseisessä 
hankkeeseen kaksi tarkastusta, joissa ei ole asetettu 
kyseenalaiseksi julkisia hankintoja koskevan lain noudat -
tamista hankkeessa.
21
Ohjelmakaudella 2014–2020 on otettu käyttöön kaikkia 
prioriteetteja koskevat entistä tiukemmat tukitoimiin 
sovellettavat toimintaperiaatteet, kuten useita yhteisiä 
tuotosindikaattoreita, joiden käyttö on soveltuvin osin 
pakollista. Uusiutuvien energialähteiden alalla sekä 
EAKR:n että koheesiorahaston ohjelmakautta 2014–2020 
koskevat asetukset sisältävät yhteisen indikaattorin 
”Uusiutuvien energialähteiden tuotantokapasiteetin 
lisäys”. Arvioinnissa on kuitenkin aina erotettava toisis -
taan koheesiopolitiikan rahastoista yhteisrahoitettujen 
toimien panos ja ulkoisten tekijöiden vaikutus, kun tar -
kastellaan muutoksia uusiutuvan energian tuotannossa ja 
kulutustottumuksissa.
23
Järjestelmän todellista tulosta ei tunneta, ennen kuin 
laitokset ovat valmiita ja täysin toimintakunnossa. Ener-
giantuotannon todellinen taso vaihtelee vuodesta toi -
seen useiden parametrien perusteella (kuten sääolojen, 
laitteiden luotettavuuden ja rakennusten käyttöasteen 
mukaan). Todelliset tiedot raportoidaan, kunhan hanke 
on täysin toimintavalmis.
24
Taulukon 1 mukaan neljä viidestä tuulivoimahankkeesta 
Puolassa ei ole saavuttanut tavoitteita. Komissio katsoo, 
että tuloksia olisi arvioitava tuulipuiston koko toimin -
takauden ajan, ja yhdessä hankkeessa näin ei ole tehty. 
On suotavaa parantaa uusiutuviin energialähteisiin 
tehtävien investointien alueellista suunnittelua ottamalla 
huomioon uusiutuvan energialähteen asianomaisen 
tyypin erityisedellytykset tietyssä sijainnissa. Uusiutuvia 
energialähteitä koskevat hankkeet eivät aina saavuta 
suunniteltuja tuotantotavoitteita tai saavuttavat ne 
vain osittain, mikä osoittaa, että hankkeisiin tehtävillä 
investoinneilla on korkea riskiprofiili. Näin ollen tarvitaan 
julkista rahoitusta, koska sen avulla voidaan saada rahoi -
tusta pankeilta ja houkutella yksityistä rahoitusta.
Komission vastaus 47
Laatikko 5 – Toinen kohta
Komissio on ehdottanut Puolan viranomaisille ja 
JASPERS -kumppanuudelle (”Euroopan alueiden hank -
keille annettava yhteinen apu”), että tuulipuistohank -
keiden tulokset ja rahoituksen tuottoaste arvioidaan 
nykyistä realistisempien arvioiden perusteella. Tällöin 
tulosindikaattorit vastaisivat paremmin tuulipuistojen 
toiminta -aikaa.
Laatikko 5 – Kolmas kohta
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaksi viidestä tarkas -
tetusta laitoksesta on tuottanut odotettua pienemmän 
tuotoksen järjestelmiin kohdistuneen ennakoitua pie -
nemmän kysynnän vuoksi. Hallintoviranomaisen suunnit -
telemassa tietojenkeruussa on tarkoitus toimien loppu -
vaiheessa kerätä laitoskohtaisia tietoja, joista saataisiin 
lisäselvyyttä odotettua alhaisemman kysynnän syistä.
26
Komissio tunnustaa tehokkuuden ja vaikuttavuuden 
periaatteet sellaisina, kuin ne on määritelty EU:n varain -
hoitoasetuksessa. Asetuksen mukaan tehokkuuden peri -
aatteen tarkoituksena on saavuttaa käytetyillä varoilla 
parhaat mahdolliset tulokset ja vaikuttavuuden periaat -
teen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut 
tavoitteet ja siltä odotetut tulokset. Siitä syystä komissio 
katsoo, että tehokkuutta ja vaikuttavuutta ei tulisi mitata 
pelkästään uusiutuvista lähteistä tuotetun energian 
megawatteina investoitua euroa kohden vaan myös sen 
perusteella, miten ohjelma on kokonaisuutena onnistu -
nut ja missä määrin hankkeissa on saavutettu tavoitellut 
tulokset.
27
Kustannustehokkuusnäkökohdat voidaan määritellä 
yksittäisten toimenpiteiden valintaperusteissa. Kohee -
siopolitiikalla on kuitenkin yleisluontoisia tavoitteita, ja 
kaikkien koheesiopolitiikasta rahoitettavien toimenpide -
ohjelmien on oltava politiikan tavoitteiden mukaisia. Nii -
den on lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista 
yhteenkuuluvuutta ja edistettävä tasapainoista kokonais -
kehitystä pienentämällä alueiden välisiä kehitystason 
eroja ja edistämällä kehitystä alueilla, jotka ovat jääneet 
kehityksessä jälkeen.Koheesiopolitiikka on yhdennetty ja paikkasidonnainen 
politiikka, ja uusiutuvien energialähteiden osuuden 
lisääminen on yksi sen ohjelmien monista tavoitteista. 
Tämä tarkoittaa, että hankkeilla voi olla samanaikaisesti 
muitakin tavoitteita kuin uusiutuvan energian tuotanto. 
Sitä paitsi komissio katsoo, että erityisesti uusiutuviin 
energialähteisiin tehtävien investointien osalta kus -
tannustehokkuuden käsite voidaan määritellä monin 
eri tavoin: hyvin lyhytaikainen kustannusten vähennys 
taikka keskipitkän tai jopa pitkän aikavälin dynaamisesti 
tehokas kustannusten vähennys, joka tapahtuu energia -
järjestelmän kokonaismuutokseen tähtäävällä innovoin -
nilla vuoden 2020 tavoitteiden mukaisesti ja valmistele -
malla samalla vuoden 2020 jälkeistä aikaa.
28
Asetuksessa 1083/2006 ei ole edellytetty tarvearviointia, 
mutta komissio on samaa mieltä siitä, että tarvearvioin-
nista voi olla hyötyä. Kaikkia koheesiopolitiikasta 
rahoitettavia toimenpideohjelmia koski ohjelmakaudella 
2007–2013 yleinen vaatimus, jonka mukaan ohjelmien 
on sisällettävä ”selvitys tukikelpoisen alueen tai alan 
vahvuuksista ja heikkouksista sekä sen perusteella valittu 
strategia”.
Kaudella 2014–2020 toimintalinjoissa valitaan jäsenval -
tioiden erityistarpeiden ja taustatekijöiden perusteella 
yksi tai useampi investointiprioriteetti. Sen jälkeen 
toimintalinjan tavoitteet määritellään erityistavoitteiden 
ja vastaavien tulosindikaattorien avulla, ja ne liittyvät 
tilanneanalyysiin ja tunnistettuihin toimintapoliittisiin 
tarpeisiin.
29
Uusiutuvaan energiaan tehtävien investointien suhteel -
liset osuudet vaihtelivat kaudella 2007–2013 jäsenvalti -
oiden välillä käytettävissä olevien varojen, kansallisten 
tarpeiden ja kunkin jäsenvaltion asettamien painopis -
teiden mukaan. Koheesiopolitiikan toimenpideohjelmat 
kaudelle 2007–2013 on suunniteltu ja hyväksytty ennen 
vuoden 2020 ilmasto- ja energiatavoitteiden ja niitä vas -
taavan EU:n lainsäädännön hyväksymistä. Panostukset 
vuoden 2020 uusiutuvan energian tavoitteisiin on otettu 
myöhemmin huomioon, jos ja kun jäsenvaltiot ovat 
ilmoittaneet tarkistaneensa toimenpideohjelmiaan.
Komission vastaus 48
36
Jäsenvaltiot vastaavat itse yksittäisten hankkeiden 
valinnasta. Kustannustehokkuuden ja koheesiopolitiikan 
laaja -alaisten tavoitteiden osalta komissio viittaa 26 ja 27 
kohtaan antamiinsa vastauksiin.
37
Komissio viittaa 26 ja 27 kohtaan antamiinsa vastauksiin.
39
Komissio on yhtä mieltä nollavaikutuksen välttämisen 
tärkeydestä. Yhteisrahoituksen tasoa koskevat sään -
nökset on annettu asetuksen (EY) N:o 1083/2006 53 
artiklassa. Se ei sinällään tarkoita, että julkisen tuen 
lopullinen tuensaaja vastaa osasta hankkeen investointi -
kustannuksia. Saman asetuksen 55 artiklassa on annettu 
myös tuloja tuottavia hankkeita koskevat säännökset. 
Uusiutuvia energialähteitä koskevien sitovien tavoittei -
den saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on kannustettava 
investointeja uusiutuvan energian hankkeisiin, jotka 
eivät ehkä saa rahoitusta pankeista omin avuin ottaen 
huomioon tällaisten investointien korkeahko riskiprofiili. 
Valtiontukea saavien uusiutuvan energian hankkeiden 
yhteisrahoitusosuudet vahvistetaan valtiontukipäätök -
sissä, jolloin rahoitusvajemenetelmää ei sovelleta. Rahoi -
tusvajeen laskemiseen kuitenkin kannustetaan, koska se 
helpottaa tuen määrän (tai tuki -intensiteetin) määrittä -
mistä ja rajoittaa tarvittaessa valtiontuen enimmäistason 
alapuolelle.
Komissio kannustaa entistä markkinalähtöisemmän 
lähestymistavan tukemiseksi käyttämään kaudella 
2014–2020 avustusten sijasta rahoitusvälineitä sellais -
ten investointien tukemiseen, joiden odotetaan olevan 
taloudellisesti kannattavia mutta joihin ei saada riittä -
västi rahoitusta markkinalähteistä, kuten asetuksessa (EU) 
N:o 1303/2013 edellytetään. Rahoitusvälineiden kautta 
annettavan tuen on perustuttava edellä mainitun asetuk -
sen 37 artiklan 2 kohdan mukaiseen ennakkoarviointiin, 
jossa esitetään näyttöä markkinoiden toimimattomuu -
desta tai epätyydyttävästä investointitilanteesta sekä 
arvio tarvittavien julkisten investointitarpeiden tasosta 
ja laajuudesta, tuettavat rahoitusvälinetyypit mukaan 
luettuina.On kuitenkin tärkeää huomata, että yksityisen sektorin 
olisi tällä alalla tehtävä valtaosa investoinneista. Jäsenval -
tioiden ja alueiden on varmistettava, että julkinen rahoi -
tus ei korvaa vaan täydentää ja houkuttelee yksityisiä 
investointeja valtiontukisääntöjen mukaisesti. Koheesio -
politiikan rahoitusta olisi käytettävä täydentämään nykyi -
siä kansallisia tukijärjestelmiä lisäarvon varmistamiseksi.
30
Sen jälkeen, kun uusiutuvaa energiaa koskeva direk -
tiivi annettiin vuonna 2009 ja jäsenvaltioille asetettiin 
lakisääteinen vaatimus hyväksyä kansalliset uusiutuvaa 
energiaa käsittelevät toimintasuunnitelmat, jäsenvalti -
oilta on todella edellytetty uusiutuviin energialähteisiin 
tehtävien investointien perusteellista tarvearviointia, ja 
kansalliset toimintasuunnitelmat perustuvat tällaisiin 
tarvearviointeihin. Samalla ne muodostavat vakavasti 
otettavan ja tarkoin harkitun perustan uusiutuviin ener -
gialähteisiin jäsenvaltioissa tehtäville investoinneille. 
Suunnitelmat on lisäksi hyväksytty avoimesti ja ne ovat 
julkisia, mikä on edistänyt parempaa suunnittelua ja 
avoimuutta ja mahdollistanut ensimmäistä kertaa sen, 
että kaikki toimijat, myös investoijat ja naapurijäsen -
valtiot, ovat voineet koordinoida tällaisia investointeja. 
Lisäarvoa ja kustannustehokkuutta on sitä kautta voitu 
kasvattaa. Kaikki vuosien 2007–20013 koheesiopoliittisia 
toimenpideohjelmia koskevat neuvottelut oli kuitenkin 
käyty ja ohjelmat oli hyväksytty, ennen kuin kansallisten 
uusiutuvaa energiaa käsittelevien toimintasuunnitelmien 
oli määrä valmistua (kesäkuussa 2010).
30 – Neljäs luetelmakohta
Toimenpideohjelmien väliarviointi ei ollut asetuksen (EY) 
N:o 1083/2006 48 artiklan mukaisesti pakollista, elleivät 
erityisolosuhteet edellyttäneet sitä.
Kaikki hankkeet ovat Walesissa kuitenkin arvioinnin 
kohteena vuodesta 2014 alkaen. Walesin hallintoviran -
omainen kokoaa vuoden 2014 kuluessa kaikkien, myös 
energia -alan, toimien arvioinneista synteesin saadakseen 
ohjelmatason havaintoja.
32
Komissio on samaa mieltä yleisväittämästä mutta toteaa, 
että tarkastettujen hankkeiden suunnittelussa ja toteu -
tuksessa ei ole havaittu merkittäviä tehokkuutta alenta -
via tekijöitä.
Komission vastaus 49
Johtopäätökset ja suositukset
Komission yhteinen vastaus 48 ja 52 
kohtaan
Koheesiopolitiikan uudistuksessa vuosina 2014–2020 
kunkin toimenpideohjelman seurantakomiteaa kannus -
tetaan hyväksymään valintaperusteet, ja siten tämän 
tyyppisille investoinneille varmistetaan suurin mahdolli -
nen vaikutus. Jäsenvaltioiden ja alueiden on päätettävä 
etukäteen, mitä tavoitteita käytettävissä olevilla varoilla 
aiotaan saavuttaa, ja eriteltävä tarkasti, kuinka kyseisten 
tavoitteiden saavuttamista mitataan kussakin toimin -
talinjassa. Näin varojen käyttöä voidaan säännöllisesti 
seurata ja harkita.
Valintamenettelyissä ja - perusteissa on ohjelmakaudella 
2014–2020 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti 
varmistettava, että toimet edistävät toimenpideohjel -
man asiaankuuluvien prioriteettien erityistavoitteiden ja 
tulosten saavuttamista, ja toimenpideohjelmilla saattaa 
olla muitakin tavoitteita kuin uusiutuvan energian tuo -
tanto. Suurhankkeissa komissio edellyttää, että jäsen -
valtiot/hallintoviranomaiset tekevät kustakin suurhank -
keesta kustannus -hyötyanalyysin, myös taloudellisen 
ja rahoituksellisen analyysin. Tavoitteena on osoittaa, 
että hanke on taloudelliselta kannalta toivottava (ts. 
yhteiskunta hyötyy siitä) ja että koheesiopolitiikan varoja 
tarvitaan, jotta hanke olisi rahoituksellisesti elinkelpoi -
nen ja – joissakin tapauksissa – jotta hanke voisi saada 
rahoitusta pankeilta riskiprofiili huomioon ottaen. Osana 
kustannus- hyötyanalyysia edellytetään vaihtoehtojen 
analysointia, jossa on muun muassa otettava huomi -
oon taloudelliset ja rahoitukselliset näkökohdat, kuten 
mahdollisimman alhaisina pidettävät rakennuskustan -
nukset. Näin voidaan valita paras vaihtoehto, samalla 
kun pyritään maksimoimaan hankkeesta yhteiskunnalle 
koituvat hyödyt.
Komissio viittaa myös 25–26, 28–32, 36, 37 ja 39 kohtaan 
antamiinsa vastauksiin.Laatikko 7 
Puolan tuulipuistohankkeet ovat saaneet tukea 22–70 
prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista, enin -
tään kymmenen miljoonaa euroa. Voidaan todeta, että 
EU:n yhteisrahoitusosuus on 22–25 prosenttia tuuli -
puistoja koskevissa suurhankkeissa eli hankkeissa, jotka 
komissio arvioi.
42
Koheesiopoliittisen rahoituksen edellytetään asetuksen 
(EY) N:o 1083/2006 9 artiklan mukaisesti täydentävän 
jäsenvaltioiden julkisia rahoitusmekanismeja. Nykyisiä 
rahoitusmekanismeja täydentävällä EAKR -rahoituksella 
on rahoituksellinen lisäarvo sikäli, että koheesiopolitiikan 
varojen avulla on mahdollista tehdä enemmän kuin ilman 
niitä. Lisäarvon saamiseksi politiikan luonnetta ei ole 
tarpeen muuttaa.
44
Komissio huomauttaa, että lisäarvon saaminen EU:n 
tasolla hallintovalmiuksien parantumisena vie aikaa. 
Uusiutuviin energialähteisiin tehtävät investoinnit ovat 
koheesiopolitiikassa suhteellisen uusi ala, ja vie aikaa, 
ennen kuin oppimisvaikutuksia alkaa syntyä.
45
Komissio viittaa 7 kohtaan antamaansa vastaukseen.
46
Komissio viittaa 29 kohtaan antamaansa vastaukseen.
Komission vastaus 50
 — tuen panos uusiutuvan energian markkinoiden kehit -
tämisessä jäsenvaltioissa ja EU:ssa
 — EU:n varojen panos uusiutuvia energialähteitä kos -
kevien tavoitteiden saavuttamisessa kustannus- ja 
energiatehokkaalla tavalla ja edistämällä samalla 
innovaatioita ja teknistä kehitystä (EU:n yhdennetyn 
energia- ja ilmastonmuutospolitiikan tavoitteita).
Komissio viittaa myös 42, 46 ja 47 kohtaan antamiinsa 
vastauksiin.
Suositus nro 1
Komissio ei koheesiopolitiikan puitteissa osallistu 
hankkeiden valintaan, lukuun ottamatta suurhankkeiden 
hyväksymistä.
Uudessa sääntelykehyksessä vuosille 2014–2020 varmis -
tetaan kuitenkin alusta alkaen, että jäsenvaltiot tekevät 
mahdollisimman pitkälle hankevalinnat tilintarkastustuo -
mioistuimen suosituksen mukaisesti. Tämä toteutetaan 
hyväksyttyjen ohjelmien sisällön ja tukitoimiin sovellet -
tavien toimintaperiaatteiden avulla, mihin kuuluvat myös 
toimintalinjakohtaisten tavoitteiden tulosindikaattorit ja 
tuotokset.
Lisäksi komissio pystyy pelkästään indikaattoreihin liit -
tyvien välitavoitteiden avulla tarkastelemaan ohjelmien 
tulosta ja kannustamaan parempiin suorituksiin kutakin 
toimenpideohjelmaa varten vahvistetun tuloskehyksen 
perusteella. Jos tulosten tarkastelusta saadun näytön 
perusteella pelkästään rahoituksellisiin ja tuotosin -
dikaattoreihin ja keskeisiin täytäntöönpanovaiheisiin 
liittyviä prioriteetin välitavoitteita ei ole saavutettu eikä 
jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia toimia ongelman 
korjaamiseksi, komissio voi keskeyttää ohjelman väli -
maksut kokonaan tai osittain tai viime kädessä soveltaa 
rahoitusoikaisuja. Tällaiselle ohjelmalle ei pidä vahvistaa 
suoritusvarausta.50
Komissio on jatkuvasti korostanut jäsenvaltioille niiden 
hallintojärjestelmien heikkouksia. Sujuva hallinto on 
myös lainmukainen vaatimus, jota on käsitelty uusiutu -
vaa energiaa koskevan direktiivin 13 artiklassa. Tilannetta 
seurataan ja analysoidaan komission joka toinen vuosi 
laatimissa uusiutuvan energian käytön edistymistä koske -
vissa kertomuksissa.
Komissio viittaa myös 17–21 kohtaan antamiinsa 
vastauksiin.
51
Komissio viittaa 23–25 kohtaan antamiinsa vastauksiin.
53
Komissio katsoo, että koheesiopolitiikan investoinnit 
uusiutuviin energialähteisiin on tehty sovellettavan lain -
säädäntökehyksen tavoitteiden ja vaatimusten mukai -
sesti. Komission näkemykset koheesiopolitiikassa EU:n 
tasolla saatavasta lisäarvosta on esitetty kesäkuussa 2011 
julkistetussa komission valmisteluasiakirjassa The added 
value of the EU budget  (EU:n talousarviosta saatava lisä -
arvo). Komissio katsoo, että seuraavat tekijät on otettava 
huomioon, kun analysoidaan EU:n varoista tällä alalla 
saatavaa lisäarvoa:
 — tuettujen tekniikoiden ja hankkeiden panos uusiu -
tuvia energialähteitä koskevien EU:n tavoitteiden 
saavuttamisessa, myös teknisen kehityksen ja 
innovaatioiden edistäminen, sekä panos työllistämis -
mahdollisuuksien lisäämisessä ja aluekehityksessä 
varsinkin eristyneillä maaseutualueilla
 — tuettujen hankkeiden panos uusiutuvia energia -
lähteitä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa ja 
kansallisten uusiutuvaa energiaa käsittelevien toi -
mintasuunnitelmien täytäntöönpanon edistymisessä 
ottamalla huomioon uusiutuvien energialähteiden 
edistäminen eri aloilla (sähkö; lämmitys ja jäähdytys, 
liikenne)
Komission vastaus 51
Koheesiopolitiikka on kuitenkin yhdennetty ja paikka -
sidonnainen politiikka, ja uusiutuvien energialähteiden 
osuuden lisääminen on vain yksi sen monista tavoitteista. 
Koheesiopolitiikan muut tavoitteet, kuten innovoinnin 
edistäminen, saattavat erityisesti oikeuttaa valitsemaan 
muita kuin kaikkein kustannustehokkaimpia tekniikoita. 
Valintamenettelyissä ja - perusteissa on asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 mukaisesti varmistettava, että toimet 
edistävät toimenpideohjelman asiaankuuluvien priori -
teettien erityistavoitteiden ja tulosten saavuttamista, ja 
toimenpideohjelmilla saattaa olla muitakin tavoitteita 
kuin uusiutuvan energian tuotanto.
Suurhankkeissa komissio vaatii edelleen ohjelmakaudella 
2014–2020 kustannus- hyötyanalyysia, johon sisältyy 
myös taloudellinen ja rahoituksellinen analyysi. Osana 
kustannus- hyötyanalyysia edellytetään vaihtoehtojen 
analysointia, jossa on muun muassa otettava huomioon 
taloudelliset ja rahoitukselliset näkökohdat, kuten raken -
nuskustannukset. Näin voidaan valita paras vaihtoehto, 
samalla kun pyritään maksimoimaan hankkeesta yhteis -
kunnalle koituvat hyödyt.
Suositus nro 1 – Toinen luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Se on jatkuvasti 
muistuttanut jäsenvaltioita tarpeesta varmistaa vakaa 
sääntelykehys ja samalla jatkuvasti kritisoinut jäsen -
valtioiden sääntelykehyksissä usein ja taannehtivasti 
tehtyjä muutoksia. Näitä ongelmakohtia käsitellään 
marraskuussa 2013 julkistetussa komission tiedonannossa 
”Sähkön sisämarkkinoiden toteuttaminen ja julkisten 
toimien täysimittainen hyödyntäminen” sekä ohjeissa, 
joita komissio on antanut uusiutuvan energian tukijärjes -
telmien suunnittelusta ja uusiutuvaa energiaa koskevista 
yhteistyömekanismeista.5
5 C(2013) 7243 final, 5.11.2013, komission tiedonanto ”Sähkön 
sisämarkkinoiden toteuttaminen ja julkisten toimien täysimittainen 
hyödyntäminen” ja siihen liittyvät komission valmisteluasiakirjat 
SWD(2013) 439 final ”European Commission guidance for the 
design of renewables support schemes” ja SWD(2013) 440 
final ”Guidance on the use of renewable energy cooperation 
mechanisms”.Komissio on vuosien 2014–2020 säädöskehyksen mukai -
sesti myös tiukentanut rahastojen ennakkoehtoja sen 
varmistamiseksi, että tarvittavat edellytykset rahastojen 
vaikuttavaan täytäntöönpanoon ovat olemassa.
Lisäksi komissio tekee aktiivisesti ja jatkuvasti yhteistyötä 
jäsenvaltioiden kanssa ja neuvoo hallintoviranomaisia 
ottamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suosi -
tukset huomioon uusiutuviin energialähteisiin liittyvien 
hankkeiden valintaprosessissa ja valintaperusteissa. 
Valintaperusteisiin on nyt sisällytettävä toimintalinjan 
odotettujen tulosten edistäminen.
Suositus nro 1 – Ensimmäinen 
luetelmakohta
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain. Komissio 
on yhtä mieltä nollavaikutuksen välttämisen tärkeydestä. 
Kuten asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 edellytetään, 
komissio kannustaa entistä markkinalähtöisemmän lähes -
tymistavan tukemiseksi käyttämään kaudella 2014–2020 
avustusten sijasta rahoitusvälineitä sellaisten investoin -
tien tukemiseen, joiden odotetaan olevan taloudellisesti 
kannattavia mutta joihin ei saada riittävästi rahoitusta 
markkinalähteistä. Rahoitusvälineiden kautta annetta -
van tuen on perustuttava edellä mainitun asetuksen 37 
artiklan 2 kohdan mukaiseen ennakkoarviointiin, jossa 
esitetään näyttöä markkinoiden toimimattomuudesta tai 
epätyydyttävästä investointitilanteesta sekä arvio tarvit -
tavien julkisten investointitarpeiden tasosta ja laajuu -
desta, tuettavat rahoitusvälinetyypit mukaan luettuina.
Komissio on samaa mieltä myös siitä, että ohjelmien 
on perustuttava perusteellisiin tarvearviointeihin. Tätä 
varten asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetään, että 
vuosille 2014–2020 tehtävässä kumppanuussopimuksessa 
on esitettävä analyysi eroista, kehitystarpeista ja kasvu -
potentiaalista. Kussakin toimenpideohjelmassa tehdyt 
valinnat on perusteltava vastaavasti. Uusiutuviin ener -
gialähteisiin tehtävien koheesiopoliittisten investointien 
optimaalinen suunnittelu varmistetaan myös uusiutu -
via energialähteitä koskevasta direktiivistä johtuvien 
vaatimusten avulla (kuten strateginen lähestymistapa, 
tarvearviointi ja kansalliset uusiutuvaa energiaa käsittele -
vät toimintasuunnitelmat).
Komission vastaus 52
Suositus nro 2
Komissio hyväksyy suosituksen ja pitää sitä omalta 
osaltaan toteutettuna. Jäsenvaltioiden olisi otettava 
huomioon komission marraskuussa 2013 antamat ohjeet, 
jotka koskevat uusiutuvan energian tukijärjestelmien 
suunnittelua. Myös tulevilla energiaa ja ympäristötukea 
koskevilla ohjeilla edistetään jäsenvaltioiden uusiutuvan 
energian tukijärjestelmien kustannustehokkuutta.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-006-FI-C ISSN 1831-0958
Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
kuinka koheesiopolitiikan rahastoista 
osarahoitettujen uusiutuviin energialähteisiin 
perustuvien tuotantohankkeiden tulosten avulla 
edistettiin EU:n vuoden 2020 tavoitteen 
saavuttamista. Tilintarkastustuomioistuin 
toteaa, että hankkeet olivat tuottaneet 
tavoitellut tuotokset, mutta monissa 
investointihankkeissa kustannustehokkuus ei 
ollut johtavana periaatteena tai hankkeet eivät 
tuottaneet todellista lisäarvoa EU:n tasolla. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että 
komissio edistää kustannustehokkuuden 
periaatetta EU:n osarahoittamissa tukiohjelmissa 
ja että jäsenvaltiot laativat vakaan ja 
ennakoitavissa olevan sääntelynormiston 
uusiutuvalle energialle. Lisäksi jäsenvaltioiden 
olisi sovellettava kustannustehokkuuden 
vähimmäiskriteereitä hankkeiden olosuhteiden 
mukaan sekä saatava enemmän lisäarvoa EU:n 
tasolla parantamalla hankkeiden 
täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN