Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 351/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Saint-Guilhem-le-Désert”

PGI-FR-A1143-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 6.7.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Viinien aistinvarainen kuvaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Saint-Guilhem-le-Désert” tuote-eritelmän I luvun 3.3 kohdassa olevaa viinien aistinvaraista kuvausta on täydennetty. Lisätyt tiedot on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viinien kuvaus”.

2. Viiniköynnöslajikkeet

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Saint-Guilhem-le-Désert” tuote-eritelmän I luvun 5 kohta – Viiniköynnöslajikkeet:

– lisätään seuraavat lajikkeet: Agiorgitiko N, Airen B, Artaban N, Assyrtiko B, Calabrese N, Carignan gris G, Carricante B, Felen B, Fiano B, Floreal B, Glera B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Œillade N, Primitivo N, Roditis Rs, Rousseli Rs, Saperavi N, Touriga nacional N, Verdejo B, Verdelho B, Vidoc N, Voltis B ja Xinomavro N;

– poistetaan seuraavat lajikkeet, koska niitä ei viljellä tuotantoalueella:

Auxerrois B, Clairette rose Rs, Muscat à petits grains roses Rs ja Rosé du Var Rs.

Tuote-eritelmään lisätyt lajikkeet ovat muita lajikkeita vastustuskykyisempiä sienitaudeille ja lisäksi sopeutuneet paremmin ilmastonmuutokseen. Näistä lajikkeista voidaan tuottaa suojatun maantieteellisen merkinnän saaneiden viinien profiilin mukaisia viinejä. Lisäksi suojattujen tuotteiden edunvalvonnasta vastaava elin (Organisme de défense et de gestion, ODG) on kehottanut sisällyttämään tuote-eritelmään viisi lajiketta, jotka edustavat kulttuuriperintöä ja innovaatioita ja joita jo viljellään tuotantoalueella. Nämä lajikkeet nostavat suojatun maantieteellisen merkinnän viinien profiilia ja samalla parantavat viinitarhojen mukautumiskykyä.

Viinin viljelyssä käytetyt lajikkeet on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viinirypälelajikkeet”.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Saint-Guilhem-le-Désert

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

16. Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4. Viinin/viinien kuvaus

1. Hiilihapottomat viinit

TIIVIS SANALLINEN KUVAUS

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Saint-Guilhem-le-Désert” on varattu hiilihapottomille sekä ylikypsistä rypäleistä valmistetuille puna-, rosee- ja valkoviineille.

Hiilihapottomien viinien kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Viineissä on niille ominaisia pitkäkestoisia aromeja, joiden voimakkuus ja luonne vaihtelevat käytettyjen rypälelajikkeiden ja valmistustekniikoiden mukaan. Punaviineille tehdään uutto, jotta viineihin kehittyy pehmeä rakenne sekä kypsiä ja silkkisiä tanniineja. Viineissä on voimakkaan rubiininpunainen väri sekä punaisten ja tummien marjojen, mustapippurin ja lakritsan aromeja. Viinit ovat rotevia, ja niissä on hyvä happotasapaino, pitkä jälkimaku ja silkkisiä tanniineja. Alueella on mahdollista kypsyttää viinejä pitkän aikaa. Pitkän kypsytysajan ansiosta saadaan valkoviinejä, joissa on oljenkeltaisesta kullankeltaiseen vaihteleva väri, valkoisten kukkien ja eksoottisten hedelmien aromeja sekä kandeerattujen hedelmien vivahteita ja jotka ovat suutuntumaltaan täyteläisiä ja raikkaita. Roseeviinit ovat lohenpunaiseen taittuvan kirsikan värisiä. Värin voimakkuus vaihtelee vaaleasta hieman syvempään sävyyn. Viineissä on mustaherukan, aprikoosin ja seljankukkien aromeja sekä hedelmäkaramellisia vivahteita. Viinien maulle on ominaista raikkaus ja hedelmäisyys, jotka ovat yhdistyneet erittäin tasapainoisella tavalla.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

2. TIIVIS SANALLINEN KUVAUS

Ylikypsistä rypäleistä valmistetun viinin todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Ylikypsistä rypäleistä valmistetut viinit ovat meripihkan värisiä ja maultaan pyöreitä. Viineissä on monitahoisia mausteisia, pähkinäisiä ja kandeerattujen hedelmien aromeja.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Puna- ja roseeviinit

95 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Valkoviinit

100 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Maantieteellisellä merkinnällä ”Saint-Guilhem-le-Désert” suojattujen viinien valmistuksessa käytettävien rypäleiden korjaaminen ja viiniyttäminen sekä viinen valmistaminen tapahtuvat seuraavien kuntien alueella:

Hérault’n departementti: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (alueet AI, AK, KO, KP, MP et MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges ja Saint-Jean-de-Cuculles; Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort ja Viols-en-Laval.

Gardin departementti: Brouzet-lès-Quissac ja Corconne.

7. Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Abouriou B

Agiorgitiko N

Airen

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Altesse B

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Aubun N – Murescola

Baroque B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carignan gris G

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Duras N

Egiodola N

Felen

Fiano

Floreal B

Folle blanche B

Furmint B

Gamaret

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Glera

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Grolleau N

Gros Manseng B

Jacquère B

Jurançon Noir N – Dame Noire

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Melon B

Merlot N

Meunier N

Mondeuse N

Montepulciano

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – Monastrell

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Oeillade noire

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Poulsard N – Ploussard

Primitivo N – Zinfandel

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Roditis Rs

Rosé du Var Rs

Roussanne B

Rousseli Rs

Saperavi N

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Touriga nacional N

Trousseau N

Ugni blanc B

Verdejo B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellisen alueen ja tuotteen erityisyys

Maantieteellisen merkinnän Saint-Guilhem-le-Désert alue sijaitsee poikkeuksellisessa välimerellisessä ympäristössä, Larzacin tasangon ja Cévennes-vuoriston liepeille levittyvillä kukkuloilla Hérault’n departementin pohjoisosassa.

Tuotantoalue sijaitsee halkaisijaltaan noin 50 kilometrin kokoisella alueella. Alueen maaperä on pääosin kalkkikiveä, soraa ja merkeliä, jotka ovat peräisin mesotsooiselta kaudelta. Hérault’n laakson ylä- ja keskirinteillä on kvartäärikaudella syntyneitä penkereitä.

Viininviljelyaluetta hallitsee kaksi kalkkikivivuorta: lännessä Mont Saint-Baudille ja idässä Pic Saint-Loup.

Alueella vallitseva ilmastotyyppi vaikuttaa oleellisella tavalla viinitarhoihin. Alue on etäällä Välimerestä, eikä mereltä tuleva kosteus juurikaan ulotu sinne.

Alueella sataa noin 800–900 mm, mikä lieventää Välimeren ilmaston piirteitä. Vuorten läheisyyden vuoksi päivä- ja yölämpötilojen erot ovat suuret. Vuoret myös suojaavat viinitarhoja pohjoistuulilta. Viinitarhat sijaitsevat pääasiassa 100–150 metrin korkeudella merenpinnasta ja pääsevät näin hyötymään niille suosiollisesta leudosta Välimeren ilmastosta. Maantieteelliseltä alueelta löydettyjen todisteiden mukaan alueella on viljelty viiniä jo Rooman aikakaudella. Keskiajalla Anianen ja Saint-Guilhemin luostareista alkunsa saanut viininviljely levisi luostariverkoston kautta laajalle Karolingien keisarikuntaan. Viininviljelykäytäntöjä säilyttivät ja levittivät etenkin benediktiinimunkit. Luostareissa katsottiin, että alueella voitaisiin viljellä menestyksekkäästi viininköynnöstä, josta tulikin varteenotettava vaihtoehto luostarissa viljeltävien kasvien joukossa.

Historiallinen Saint-Guilhem-le-Désertin luostari on romaanisen taiteen helmi, yksi Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitin etapeista ja Unescon maailmanperintökohde. Luostari sijaitsee keskellä viinin tuotantoaluetta ja on myös antanut nimensä suojatulle maantieteelliselle merkinnälle Saint-Guilhem-le-Désert.

Alue koostuu suurelta osin luonnonmetsistä, joissa kasvaa rautatammea ja mäntyä, tai Välimeren alueelle tyypillisestä garrigue-pensaikosta. Tässä luonnonympäristössä on ollut mahdollista harjoittaa monipuolista maataloutta, kuten viljan ja oliivipuiden viljelyä sekä laiduntaloutta. Kaupankäynnin kehittyessä 1800-luvun lopulla alueen viinitarhat alkoivat myös menestyä kaupallisesti.

Huhtikuun 5. päivänä 1982 annetulla asetuksella ainoastaan viidelle alueen kunnalle myönnettiin oikeus käyttää tuotteissaan Vin de pays -merkintää. Lähellä olevat viinitilat, jotka harjoittivat viininviljelyä samanlaisissa maaperä- ja ilmasto-olosuhteissa, toivoivat, että tuotantoaluetta laajennettaisiin. Sittemmin maantieteellinen alue käsittääkin yhteensä 71 kunnan alueen, jolla tuotetaan 30 000–40 000 hehtolitraa puna-, rosee- ja valkoviinejä.

Lisäksi on hyväksytty kaksi pienempää maantieteellistä yksikköä, Cité d’Aniane ja Val de Montferrand, jotta tuottajat voivat täsmentää tarkemmin, miltä alueelta niiden viinit ovat peräisin. Val de Montferrand -merkinnällä varustetuissa viineissä käytettyjen rypälelajikkeiden luettelo on suppeampi ja enimmäistuotos on 70 hehtolitraa hehtaarilta, mikä takaa, että viinien pitoisuudet ovat tavanomaista korkeammat. Cité d’Aniane -merkinnällä varustetut viinit valmistetaan yksinomaan Anianen kunnassa korjatuista rypäleistä.

Viininviljelijät ovat jo varhaisessa vaiheessa laajentaneet käyttämiensä lajikkeiden valikoimaa, jotta voisivat luoda viinejä, joissa kalkkikivimaaperän potentiaali ja hitaaseen kypsyttämiseen soveltuvat ilmasto-olosuhteet saadaan hyödynnettyä. Välimeren alueelle tyypillisten lajikkeiden ohelle onkin otettu muiden alueiden lajikkeita, kuten Cabernet-Sauvignon ja Merlot punaviinien tuotantoon ja Chardonnay, Sauvignon ja Viognier valkoviinien tuotantoon.

Kaikki tuotetut viinit ovat erittäin raikkaita.

Sekä pitkän että lyhyen aikaa maseroiduissa punaviineissä on hyvin pehmeitä tanniineja, kun taas rosee- ja valkoviinit ovat voimakkaan aromaattisia.

8.2. Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisluonteen välillä

Alueella toimivat viininviljelijät ovat pyrkineet mukauttamaan käyttämänsä rypälelajikkeet alueen erityisiin ilmasto-olosuhteisiin. Ilmaston vuoksi myöhään alkavan kasvukauden ja suurten lämpötilavaihteluiden vuoksi sekä Välimeren alueelle tyypilliset lajikkeet että myöhemmin käyttöön otetut lajikkeet kypsyvät hitaasti ja tasaisesti, mikä parantaa punaviineissä esiintyvien polyfenolien laatua ja tuo rosee- ja valkoviineihin vahvoja ja hienostuneita aromeja. Kaikki viinit ovatkin hyvin omaleimaisia riippumatta siitä, saatetaanko ne markkinoille nopeasti vai pitkän kypsytyksen jälkeen.

Suurin osa viinitarhoista koostuu pienistä palstoista, jotka sijaitsevat pääasiassa alueelle tyypillisillä kalkkikivikukkuloilla. Alueen maaperä hillitsee luonnollisella tavalla viiniköynnösten kasvua ja mahdollistaa sen, että viiniköynnökset juurtuvat syvään ja kestävät kesän kuivuutta. Viinitarhat sijaitsevat usein luonnonalueilla, jotka ovat samalla suojeltavia ympäristökohteita. Viiniköynnösten värittämät omaleimaiset maisemat ovat myös tehneet alueesta arvostetun ja tunnetun matkailukohteen. Viininviljelijät ovat ottaneet molemmat näkökohdat huomioon, ja viinin edistämiseen kuuluukin tänä päivänä ennen kaikkea tuotantoalueiden suojelu, jonka tavoitteet on sovitettu yhteen viinimatkailun kehittämisen kanssa.

Näin Saint-Guilhem-le-Désertin luostarin alueella toimivien viininviljelijöiden ja vierailevien ihmisten (noin 800 000 ihmistä vuodessa) välille on syntynyt yhteisvaikutus, joka edistää Hérault’n alueen taloutta.

Saint-Guilhem-le-Désert-nimestä, joka liittyy sekä tämän luostarin tuhatvuotiseen historiaan että tällä maantieteellisellä merkinnällä suojattuihin viineihin, on sittemmin tullut tunnettu myös Ranskan ulkopuolella.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Saint-Guilhem-le-Désert” saamiin hiilihapottomiin viineihin voidaan lisätä seuraavat merkinnät:

— yhden tai useamman viiniköynnöslajikkeen nimi;

— merkinnät ”primeur” tai ”nouveau”.

Suojattua maantieteellistä merkintää ”Saint-Guilhem-le-Désert” voidaan täydentää pienemmillä maantieteellisillä yksiköillä ”Cité d’Aniane” tai ”Val de Montferrand” tuote-eritelmässä vahvistetuin edellytyksin.

Etiketissä on oltava Euroopan unionin SMM-tunnus silloin, kun merkintä ”Indication géographique protégée” on korvattu perinteisellä merkinnällä ”Vin de pays”.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä ja viinien valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu seuraavista maantieteellisellä merkinnällä Saint-Guilhem-le-Désert suojattujen viinien tuotantoalueen reuna-alueella olevista kunnista:

Hérault’n departementti: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l’Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues ja Vendargues.

Gardin departementti: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve ja Sumène.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2