Olemme oppineet viimeisten puolentoista vuoden aikana paljon – esimerkiksi sen, että pelkästään toipuminen näin suuresta kriisistä ei riitä. Sen sijaan meidän on selviydyttävä siitä entistäkin vahvempina ja palautumiskykyisempinä ja saatettava taloutemme kestävän kasvun tielle. Viime vuoden aikana sovitut toimenpiteet on pantava täytäntöön. Julkisia ja yksityisiä investointeja ja uudistuksia on edistettävä tulevina vuosina kaikkialla unionissa, jotta vihreä ja digitaalinen siirtymä onnistuisivat.

Kuluneena vuonna komissio esitteli nk. 55-valmiuspakettinsa, jonka tavoitteena on saavuttaa eurooppalaisessa ilmastolaissa sovitut tavoitteet taloudellisesti kestävällä ja sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla. YK:n hallitustenvälisen ilmastopaneelin äskettäin julkaisema raportti ilmaston lämpenemisestä antaa lisänäyttöä siitä, että aikaa ei ole hukattavaksi. Glasgow’n COP 26-kokous ja Kunmingin COP 15-kokous ovat ratkaisevan tärkeitä, sillä ilmasto- ja biodiversiteettikriisien välillä on selkeä yhteys. Myös energian korkeat hinnat osoittavat, että on tarpeen siirtyä puhtaaseen talouteen ja vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.

Euroopan komissio on reagoinut nopeasti haasteisiin, kuten covid-19-pandemiaan, ilmastonmuutokseen ja luonnon kriisiin. Se on varmistanut toimillaan, että jatkuvasti digitaalisempi maailma toimii ihmisten hyväksi, ja reagoinut uuteen globaaliin geopoliittiseen todellisuuteen. Samalla se on rakentanut perustuksia parempaa huomista varten. Kaikki tämä on toteutettu rohkean ja muutokseen tähtäävän ohjelman mukaisesti komission kuuden päätavoitteen pohjalta.

Komissio jatkaa työtään, jotta Euroopasta tulee maailman ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. Aiomme ehdottaa sääntelykehystä hiilipoistumien sertifiointia varten, lisätä kestävien hiilipoistumien käyttöönottoa ja luoda uuden liiketoimintamallin, jossa maankäyttäjiä palkitaan tällaisista käytännöistä. Komissio tarkastelee uudelleen raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormeja ja luo lainsäädäntökehyksen liikenteen ja logistiikan päästöjen yhdenmukaiselle mittaamiselle, jotta voidaan tukea siirtymistä päästöttömään liikkuvuuteen. Lisäksi tarkastellaan fluorattuja kasvihuonekaasuja koskevia EU:n sääntöjä, jotta voitaisiin vähentää niiden päästöjä ja varmistaa niitä koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamisen.

Kestävä Eurooppa -investointiohjelman osana liikkeeseen laskettavat vihreät joukkovelkakirjat ovat yhä tärkeämpiä yhteiskuntamme hiilestä irtautumiseen tarvittavan rahoituksen kannalta.

Saasteettomuustoimintasuunnitelman jatkotoimia toteutetaan esimerkiksi integroidun vesivarojen hoidon alalla pinta- ja pohjavesiä pilaavien aineiden torjumiseksi ja ilmanlaadun parantamiseksi, jotta normit saatettaisiin vastaamaan Maailman terveysjärjestön suosituksia. Lisäksi komissio ehdottaa toimenpiteitä, joilla rajoitetaan mikromuovien lisäämistä tuotteisiin ja vähennetään niiden pääsyä ympäristöön. Puutumme biohajoavien ja kompostoituvien muovien kestävyyteen liittyviin haasteisiin ja kartoitamme, missä niistä voisi olla hyötyä ympäristölle. Tarkistamme myös luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevaa lainsäädäntöä ja pyrimme siihen, että REACH-asetusta tarkistettaisiin kohdennetusti ihmisten terveyden ja luonnon suojelun parantamiseksi.

Kestävän tuotepolitiikan aloitteiden lisäksi parannamme kuluttajien oikeuksia korjata tuotteita oikeudenmukaisin hinnoin. Tämä pidentää tavaroiden käyttöikää ja edistää siten kiertotalouden tavoitteita.

Siirtyminen puhtaaseen energiaan on paras vakuutus sellaisten hintahäiriöiden varalta, joita unionissa parhaillaan koetaan. Korkeat energian hinnat ovat entisestään korostaneet tarvetta nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa. Tukeakseen heinäkuussa 2021 asetettua uusiutuvaa energiaa koskevaa tavoitetta komissio laatii hyviä käytäntöjä uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi ja julkaisee aurinkoenergiaa koskevan tiedonannon, jossa keskitytään tiettyihin sovelluksiin ja puututaan nykyisiin esteisiin.

Otamme käyttöön resursseja, joilla voidaan varmistaa sosiaalisesti ja kansainvälisesti tasapuolinen ja oikeudenmukainen vihreä siirtymä. EU:lla on jo oikeudenmukaisen siirtymän rahasto ja sille on ehdotettu sosiaalista ilmastorahastoa, joka liittyy hiilikaupan laajentamiseen liikenteeseen ja asumiseen. Lisäksi komissio aikoo kaksinkertaistaa biologisen monimuotoisuuden ulkoisen rahoituksen ja edistää merkittävästi ilmastorahoitusta kehittyville maille sekä maille, jotka ovat kaikkein alttiimpia ilmastonmuutoksen vaikutuksille.

Jatkamme työtä aiempaa vihreämmän ja kestävämmän maatalouden edistämiseksi ja Pellolta pöytään -strategiassa esitettyjen toimien toteuttamiseksi. Komissio tekee vuonna 2022 yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sopiakseen kunnianhimoisista kansallisista strategiasuunnitelmista, joilla saavutetaan yhteisen maatalouspolitiikan ja vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet. Se myös ehdottaa muiden aloitteiden ohella torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevia uusia sääntöjä, jotta saavutetaan biodiversiteettistrategiassa ja Pellolta pöytään -strategiassa vahvistettu 50 prosentin vähennystavoite ja tarkistetaan kaupan pitämisen vaatimuksia. Samaan aikaan komissio pyrkii lisäämään kestäviä viljelykäytäntöjä edistämällä hiiltä sitovaa viljelyä, määrittelemällä uudelleen viljelymaan kestävät käyttötavat ja kalojen ja äyriäisten kestävät viljelytavat sekä parantamalla kestävyysindikaattorien tilakohtaista seurantaa.

2.2.Euroopan digitaalinen valmius

Pandemia on vauhdittanut Euroopan ja koko maailman digitaalista siirtymää. Komissio seuraa polkuaan digitaaliselle vuosikymmenelle, jotta EU:n digitalisaatio voidaan toteuttaa vuoteen 2030 mennessä. Se haluaa olla etujoukoissa kehittämässä luotettavaa, turvallista ja ihmiskeskeistä teknologiaa. Pyrimme myös pääsemään yhteisymmärrykseen turvallista ja suojattua internetiä, eurooppalaista digitaalista identiteettiä ja luotettavaa tekoälyä koskevista ehdotuksista ja panemaan ne täytäntöön.

Sisämarkkinat ovat edelleen innovatiivisen, vauraan ja tulevaisuuteen suuntautuvan Euroopan talouden ytimessä. Palautumiskykyä tukevaa elpymistä sekä digitaalista ja vihreää siirtymää varten tarvitaan vahvaa ja tehokasta kilpailupolitiikkaa ja täytäntöönpanon valvontaa. Komissio on käynnistänyt tätä varten kilpailupolitiikan uudelleentarkastelun varmistaakseen, että eri välineet ovat tarkoituksenmukaisia. Se esittää myös sisämarkkinoiden hätäapuvälineen, jonka avulla ehkäistään tulevia häiriöitä.

Monista haasteista ja häiriöistä huolimatta Eurooppa on selviytynyt kriisistä suurelta osin innovatiivisten taitojensa, vahvan teollisuuspohjansa sekä monipuolisten ja kilpailukykyisten toimitusketjujensa vuoksi. Joillakin strategisilla aloilla on kuitenkin ollut haavoittuvuutta, sillä se on erityisesti raaka-aineiden osalta erittäin riippuvainen hyvin pienestä määrästä EU:n ulkopuolisia toimittajia. Tämä on erityisen ilmeistä puolijohteiden kohdalla. Euroopan digitaaliset ratkaisut mahdollistavien sirujen toimittamisesta on tullut todellinen ongelma EU:n teollisuudelle, ja tuotanto on hidastunut. Tätä taustaa vasten EU hyväksyy eurooppalaisen siruja koskevan säädöksen, jolla edistetään eurooppalaista huippuluokan siruekosysteemiä. Näin voidaan parantaa innovointivalmiuksia ja toimitusvarmuutta ja kehittää uraauurtavalle eurooppalaiselle teknologialle uusia markkinoita.

Koska talous ja yhteiskunta tukeutuvat yhä enemmän digitaalisiin ratkaisuihin, EU:n on varmistettava, että se voi puolustaa itseään maailmassa, joka on yhä alttiimpi yhteenliitettyjen tuotteiden ja niihin liittyvien palvelujen hakkeroinnille. Tätä varten aiomme ehdottaa eurooppalaista kyberuhkien sietokykyä koskevaa säädöstä, jolla vahvistetaan tuotteille yhteiset kyberturvallisuusstandardit. Aloitamme myös EU:n avaruussijoitteisen maailmanlaajuisen suojatun viestintäjärjestelmän rakentamisen. Sillä tarjotaan EU:n laajuisia laajakaistayhteyksiä sinne, missä niitä ei tällä hetkellä ole, sekä suojatun ja riippumattoman viestinnän mahdollisuuksia jäsenvaltioille.

Koska energia-ala on suurin tekijä EU:n ilmastotavoitteessa, jonka mukaan päästöjä on vähennettävä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, komissio aikoo ehdottaa toimintasuunnitelmaa alan nopeutetulle digitaaliseen talouteen siirtymiselle. Tämä on tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen uusiutuviin energialähteisiin, verkottuneeseen liikkuvuuteen, älykkäisiin rakennuksiin ja aiempaa integroidumpaan energiajärjestelmään, jonka keskiössä ovat kuluttajat. Yhdysvalloissa ja EU:ssa viime vuonna koetut laajamittaiset energiatoimitusten katkokset osoittavat, että tarvitaan häiriönsietokykyistä ja kyberturvallista energiaa.

Jotta Euroopan kansalaiset voisivat täysin hyötyä digitaaliteknologiasta, keskeisessä asemassa on edistyneiden digitaalisten taitojen ja koulutuksen tarjoaminen. Tämä kävi erityisesti ilmi, kun etäopiskelusta tuli normi covid-19-pandemian aikana. Samaa korostetaan myös digitaalikompassin keskeisenä tavoitteena. Osaamiseen ja tietämykseen liittyvien puutteiden korjaamiseksi ehdotamme toimenpiteitä, joilla helpotetaan ja edistetään digitaalisia taitoja kouluissa ja korkeakouluissa.

Tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli vastattaessa nykyisiin haasteisiin. Niiden avulla Eurooppa pystyy elpymään sellaisen talouskasvun pohjalta, joka voi edistää vihreää ja digitaalista siirtymää. Tämä on olennaisen tärkeää sellaisen oikeudenmukaisen talouskasvun kannalta, joka hyödyttää kaikkia alueita ja kansalaisia, myös maaseutualueita. On tärkeää varmistaa, että Eurooppa pysyy tieteen eturintamassa ja uusien innovaatioaaltojen huipulla.

Digitaalisilla ratkaisuilla voidaan myös osaltaan tukea yhdennetympää ja kestävämpää liikkuvuutta. Komissio ehdottaa multimodaalisia digitaalisia liikkuvuuspalveluja koskevaa aloitetta, jolla puututaan markkinoiden puutteisiin käytettäessä yhdistetysti useita liikennemuotoja, myös rautateitä.

2.3.Ihmisten hyväksi toimiva talous

Taloudellinen toimeliaisuus on palaamassa pandemiaa edeltäneelle tasolle, ja nyt on pohdittava, miten kriisi on vaikuttanut talouteen EU:ssa. Tämän vuoksi komissio käynnistää uudelleen julkisen keskustelun finanssipoliittisista säännöistä ja talouden ohjausjärjestelmän puitteista. Komissio ottaa huomioon kaikki julkisessa keskustelussa esitettävät näkemykset. Se antaa vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä tulevan kauden finanssipolitiikkaa koskevaa ohjausta helpottaakseen finanssipolitiikan koordinointia ja jäsenmaiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua. Ohjauksessa otetaan huomioon maailmanlaajuinen taloustilanne, kunkin jäsenmaan erityistilanne ja keskustelu talouden ohjausjärjestelmästä. Komissio esittää suuntaviivoja mahdollisista muutoksista talouden ohjausjärjestelmään, jotta etenemistavasta voitaisiin saavuttaa laaja yhteisymmärrys hyvissä ajoin vuotta 2023 varten. Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen SURE-tukiväline on osoittautunut erittäin onnistuneeksi, ja komissio aikoo tarkastella siitä saatuja kokemuksia huolellisesti.

Komissio toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelman jatkotoimia varmistaakseen, että eurooppalaisilla on laadukkaita työpaikkoja, oikeudenmukaiset työolot ja laaja sosiaalinen suojelu ja että he voivat elää tasapainoista elämää.

Pandemia toi esiin vahvojen sosiaalisten turvaverkkojen merkityksen. Esitämme suosituksen vähimmäistulosta tueksi jäsenvaltioiden toimintapolitiikoille.