FI Euroopan unionin virallinen lehti C 204/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Sisämarkkinoiden tulevaisuus — suuntana maailmalaajuisuus

(2008/C 204/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Sisämarkkinoiden tulevaisuus — suuntana maailmanlaajuisuus.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Bryan Cassidy.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 39 ääntä puolesta ja 9 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä päätelmistä ja suosituksista

1.1 ETSK perusti yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän seuraamaan yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamista. Vuosien kuluessa seurantaryhmä on tuottanut lukuisia lausuntoja vastatakseen muiden toimielinten, kuten neuvoston, komission ja parlamentin pyyntöihin sekä myös EU:n puheenjohtajavaltioiden (1) esittämiin pyyntöihin laatia valmisteleva lausunto. Viimeisin niistä oli vastaus komission edistymisraporttiin aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu” (2). Lisäksi ETSK on kuluneiden vuosien aikana laatinut joukon oma-aloitteisia lausuntoja.

1.2 Tämän oma-aloitteisen lausunnon laatiminen on oikein ajoitettu, koska Eurooppa-neuvosto päätti kokouksessaan 18.–19. lokakuuta 2007 tehdä EU:sta lainsäädäntökysymyksissä ja markkinoiden avaamiskysymyksissä kansainvälisen tahdin määrittäjän. EU voi vaikuttaa globalisaation kehitykseen, jos se yhdistää mallinsa kehitystyöhön, niin että siinä yhdistetään kestävä kehitys, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja ympäristöstä huolehtiminen. Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia on pikemminkin vastaus globalisaation haasteisiin kuin osoitus paluusta protektionismiin.

1.3 Työnantaja- ja ammattijärjestöt ovat yhtä mieltä siitä, että työmarkkinaosapuolten neuvotteleman joustoturvan (3) avulla sekä yritykset että työntekijät voittavat. Siksi se tarjoaa oikeanlaiset puitteet Euroopan työmarkkinoiden modernisoimiseksi, työlainsäädännön edistämiseksi, tehokkaiden elinikäisen oppimisen järjestelmien kehittämiseksi ja sekä sosiaalisen suojelun säilyttämiseksi ja parantamiseksi. Tämän lisäksi tehokas työmarkkinaosapuolien vuoropuhelu (erityisesti työehtosopimusneuvottelut) myötävaikuttaa työmarkkinoiden sujuvaan toimintaan.

1.4 ETSK on tietoinen komission tiedonannosta ”Euroopan yhteinen etu: menestyminen globalisaation aikakaudella” (4), jonka se toimitti Lissabonissa kokoontuneelle neuvoston epäviralliselle Eurooppa-neuvoston kokoukselle.

1.5 Suurin osa unionin kansalaisista pitää sisämarkkinoiden onnistumista monilla unionin sisäisillä aloilla selviönä. Kyseessä ei kuitenkaan ole tapahtunut tosiasia, vaan ”keskeneräinen työ”, kuten komission jäsen McCreevy sisämarkkinoita kuvaili (5). Sen lisäksi, että sisämarkkinat on tarpeen saada päätökseen, unionin on vastattava globalisaation haasteeseen ja edistettävä unionin perustana olevaa markkinoiden avoimuuden periaatetta, eli maailmaa, jossa protektionismilla ei ole sijaa ja jossa kilpailuympäristö on vääristymätön.

1.6 Osa EU:n globaalia tehtävää on saada pääomien, hyödykkeiden, palvelujen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden myötä aikaan harmonisoidut standardit. Tämä tarkoittaa, että unionin ulkopuoliset maat, joiden yritykset haluavat toimia EU:ssa eivät voi kiertää sisämarkkinoilla sovellettavia mm. kuluttajansuojaa, teknisiä standardeja, työoloja ja ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä.

1.7 Maailman kauppajärjestöllä, ILO:lla ja entistä enemmän toisistaan riippuvaisilla maailman finanssimarkkinoilla on tärkeä rooli, kun ajatellaan globalisaation haastetta. Finanssimarkkinoiden keskinäinen riippuvuus korostui vuoden 2007 loppupuoliskon finanssi- ja pörssikriisin yhteydessä.

1.8 Unionin sisämarkkinat eivät yksin riitä. EU:n on käytävä kauppaa ja kehitettävä suhteitaan muuhun maailmaan. Sen on myös pidettävä yllä kilpailukykyään työntekijöiden, työnantajien ja kaikkien kansalaisten eduksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi laadittiin Lissabonin strategia, jolla pyritään parantamaan unionin kilpailukykyä maailmassa. Unionin on myös itse huolehdittava siitä, että jäljellä olevat esteet unionin sisällä poistetaan.

1.9 Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on kannustaa unionia kohtaamaan globalisaatio ja tarttumaan sen mahdollisuuksiin. Euroopan taloudellinen menestys ei perustu protektionismiin vaan Euroopan talousyhteisön neljään alkuperäiseen vapauteen. (Unionin tulee kuitenkin vielä itse poistaa jäljellä olevat kaupan rajoitteet.)

1.10 Unionin on myös varottava biopolttoaineiden tuotannon tukemista, johon ansaan Amerikassa on langettu. Ilman WTO:n hyväksyntää, tällainen turha tuki nostaa väistämättä elintarvikkeiden hintoja ja aiheuttaa elintarvikepulaa kehittyvissä ja kehitysmaissa (6).

1.11 ETSK panee merkille työmarkkinaosapuolten yhteisessä, eurooppalaisten työmarkkinoiden edessä olevia keskeisiä haasteita luotaavassa katsauksessa ja analyysissa esittämät suositukset ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan ne huomioon (7).

1.12 ETSK pitää Lissabonin epäviralliselle neuvoston kokoukselle osoittamaa tiedonantoa (8) tervetulleena. Se kannattaa erityisesti tuolloin unionille ja jäsenvaltioille sovittuja neljää strategiaa: tutkimus ja kehitys sekä innovointi, suotuisa liiketoimintaympäristö, panostaminen ihmisiin sekä energia ja ilmastonmuutos. Uudistuksia on kuitenkin syvennettävä kaikilla neljällä alalla, mikäli halutaan hyödyntää todellinen kasvu- ja työllistämispotentiaali.

1.13 ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat tiiviisti joustoturvan suunnitteluun ja toimeenpanoon jäsenvaltioissa.

1.14 Se, että EU haluaa olla eturivissä, kun on kyse edistyneistä ympäristötoimista, ei saa asettaa eurooppalaisia yrityksiä ja työntekijöitä EU:n ulkopuolisiin kilpailijoihin nähden epäedulliseen asemaan.

1.15 Ratkaisun ongelmaan tarjoaa se, että EU:n on heti ja johdonmukaisesti esiinnyttävä yhtenäisenä kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmaston lämpenemistä. Tässä yhteydessä paine on kohdistettava ongelman laiminlyöviin maihin.

2. Globalisaation aikakaudella menestyminen — tärkeimmät tekijät

2.1 Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiesten viime lokakuiseen tapaamiseen tarkoitettu komission tiedonanto juontaa lokakuussa 2005 Hampton Courtissa järjestettyyn epäviralliseen kokoukseen, jossa käsiteltiin globalisaation haasteita innovoinnin, energiahuollon, muuttoliikkeiden, koulutuksen ja väestökehityksen kannalta. Vuonna 2007 sovittiin, että Eurooppa astuu eturiviin ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa torjunnassa ja että luodaan varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiansaannin takaava eurooppalainen energiapolitiikka. Itse asiassa Eurooppa saatettiin kolmannen teollisen vallankumouksen kynnykselle.

2.2 Suuri yleisö tiedostaa globalisaation ja sen tuomat edut ja vaikeudet entistä paremmin. Osa pitää globalisaatiota tervetulleena ja osa pelkää sitä. Globalisaation myötä on haastettu toisen maailmansodan jälkeisiä olettamuksia, jotka liittyvät maailman talouteen (esim. USA:n johtoasema) ja siihen, miten hallitukset voivat helpottaa muutoksen hyväksymistä kansalaisten keskuudessa. EU:lle globalisaatio on sekä mahdollisuus että haaste.

2.3 Jäsenvaltioiden talouden näkymät ovat Euroopan yhdentymisen 50-vuotisen historian aikana kietoutuneet toisiinsa tiukemmin kuin koskaan aikaisemmin, ja tuloksena on ollut ennennäkemätön yhteiskunnallinen edistys. Seuraavaksi tulisi pyrkiä siihen, että EU johtaa maailmantalouden kehitystrendejä ja saa aikaan arvoihinsa pohjautuvat kansainväliset standardit.

2.4 Rahaliitto ja euron menestys ovat edistäneet ja edistävät jatkossakin markkinoiden entistä perusteellisempaa integroitumista ja sisämarkkinoiden vahvistumista. Toimintaympäristö, jolle on tyypillistä alhainen inflaatio ja alhainen korkotaso, edulliset ja avoimet transaktiot sekä entistä tiiviimpi rahoitusalan yhdentyminen edistää rajatylittävää kauppaa ja investointeja EU:ssa ja auttaa eurooppalaisia yrityksiä kohtaamaan maailmanlaajuisen kilpailun. Ulkoisesti euro suojaa rahamarkkinoiden häiriöiltä, ja vahva euro lievittää kansainvälisten elintarvike- ja energiamarkkinoiden hintapiikkejä, jotka ovat seurausta esimerkiksi kysynnän kasvusta vallankin suurissa nousevissa talouksissa. Vahvan euron on kuitenkin kuvastettava talouden perusteita. Euron arvon nopea ja merkittävä nousu, jota edistävät EKP:n liian korkea ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa, vaarantaa EU:n hyvinvoinnin. Näin luodaan raskas taakka eurooppalaisille yrityksille, jotka tuottavat euroissa ja myyvät dollareissa — mikä puolestaan kasvattaa yritystoiminnan siirtämisen vaaraa.

3. Sisämarkkinoiden ulkoinen ulottuvuus

3.1 Kaupan vapauttaminen

Tärkein väline kansainvälisen kaupan vapauttamisessa on maailman kauppajärjestö. Dohan kierroksen onnistuminen voi avata EU:n viennille yli sadan maan markkinat. Neuvottelujen hidas edistyminen on ollut suuri pettymys. Kahdenväliset kauppasopimukset ovat yleistyneet WTO-sopimusten rinnalla. Yritysten ja työntekijöiden kannalta on tarpeen päästä pian keskeisten kauppakumppaneiden nopeasti kasvaville markkinoille. Unionin strategia, jonka mukaan se neuvottelee vapaakauppasopimuksista Korean, ASEANin ja Intian kanssa, onkin askel oikeaan suuntaan. Kyseisten sopimusten tulee olla mahdollisimman laajoja ja kunnianhimoisia ja kattaa hyödykkeet (myös muut kuin tulliesteet), palvelut, investoinnit, teollis- ja tekijänoikeussäännöt, kauppaa helpottavat toimet, kilpailupolitiikka, ympäristönormit ja ILO:n standardit. Kannattaa myös harkita sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkon (SOLVIT) kaltaisen mallin soveltamista mainittujen sopimusten yhteydessä.

3.2 ETSK katsoo huhtikuun 30. päivänä 2007 järjestetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen tuloksena perustetun transatlanttisen talousneuvoston piirissä käytyjen keskustelujen perusteella, että tavanomaisten vapaakauppasopimusten lisäksi on muitakin innovatiivisia keinoja ratkaista kahdenvälisesti käytännön kaupankäynnissä jatkuvasti esiin tulevia ongelmia. Neuvoston ensimmäisessä tapaamisessa 9. marraskuuta edistyttiin huomattavasti pyrkimyksissä ratkaista ongelmia, jotka liittyvät kaupankäynti- ja investointiolosuhteiden parantamiseen EU:n suurimmassa talouskumppanissa. Kahdenväliset sopimukset ovat tärkeitä, sillä punnittavat kysymykset eivät välttämättä kiinnosta muita kauppa-alueita. (On todettu, että huhtikuun jälkeen osapuolet ovat edistyneet huomattavasti kaupankäyntiä ja sijoituksia haittaavien esteiden purkamisessa ja sääntelytaakan keventämisessä). Käsiteltävänä olevat kysymykset ja sopimusalat liittyvät seuraaviin aiheisiin: — Yhdysvalloissa hyväksyttävä kirjanpitostandardi GAAP: Yhdysvallat hyväksyy nyttemmin yhdysvaltalaisissa pörsseissä noteerattujen eurooppalaisten yritysten IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards) noudattaen laaditut tilinpäätökset — Kaupan turvallisuuden parantaminen ja helpottaminen: laaditaan yhteinen etenemissuunnitelma kaupallisten kumppanuusohjelmien vastavuoroiseksi tunnustamiseksi vuonna 2009 määriteltyjen keskeisten suoritusvaiheiden perusteella. — Helpotetaan uusien harvinaislääkkeiden markkinoille saattamista sopimalla yhtenäisestä harvinaislääkeluokituksen hakumenettelystä. — EU:n toimet säädösehdotuksen laatimiseksi potilaiden pääsystä käsiksi laillisia lääkkeitä koskeviin tietoihin — komission esitys amerikkalaisen mittajärjestelmän ja metrijärjestelmän mukaisten merkintöjen sallimisesta jatkossakin unioniin tuotavissa tavaroissa kulujen pienentämiseksi Atlantin ylittävässä kaupassa — Yhdysvaltain työterveyshallinnon edustajat (US Occupational Safety and Healt Administration) ja komission vastaavat tahot tapaavat ennen seuraavaa talousneuvoston kokousta tarkastellakseen edistymistä sähkötuotteiden kaupan helpottamisessa turvamääräysten mukaisuuden arviointimenettelyjen osalta sekä kartoittaakseen aloja, joilla tulevana vuonna voidaan edistyä. — Yhdysvaltain liittovaltion viestintäviranomainen (US Federal Communications Commission) selvittää, mitkä tuotteet edellyttävät pakollista kolmannen osapuolen suorittamaa testausta, jotta tuotteille, jotka ovat perinteisesti vastanneet ao. standardeja, voidaan myöntää valmistajan tyyppimukaisuusvakuutus. — Rahoitusmarkkinoiden sääntely: aiheesta käydään vuoropuhelua, jossa pohditaan miten ja millä aloilla vastavuoroinen tunnustaminen tulisi kyseeseen arvopapereiden osalta, ja millä muilla tavoin voitaisiin helpottaa rahoituspalvelujen rajatylittävää kauppaa. Tämä työ on vasta alulla, ja Yhdysvaltojen ja EU:n huippukokoukset tekevät yhteistyötä sidosryhmien kanssa muiden prioriteettien määrittämiseksi.

3.3 Euroopan unionin tulisi lisäksi syventää ja vahvistaa naapurimaiden, kuten Ukrainan ja Venäjän, kanssa tehtävää taloudellista yhteistyötä. Venäjän jäsenyys WTO:ssa, EU:n ja Venäjän yhteinen talousalue ja EU:n ja Venäjän uusi puitesopimus ovat tärkeitä etappeja edettäessä kohti aidosti strategista taloudellista kumppanuutta. Entistä vahvempi yhteistyö valmistanee tietä neuvotteluille, joita käydään hyödykkeiden, palvelujen, pääomien, ihmisten, osaamisen ja teknologian vapaata liikkuvuutta edistävästä yhteisestä talousalueesta.

3.3.1 Koska Venäjän liittyminen maailman kauppajärjestöön tarjoaisi vastauksen vain osaan strategiseen talouskumppanuuteen liittyvistä laajoista kysymyksistä, EU:n ja Venäjän tulisi rakentaa tulevat taloussuhteensa mahdollisuuksien tarjoutuessa WTO+ -rakenteiden varaan ja luoda yhteinen unionia laajemmin Euroopan kattava talousalue. Tämä edellyttää, että molemmat osapuolet sitoutuvat käsittelemään paljon tavallisessa vapaakauppasopimuksessa esiin tulevia kysymyksiä laajempia ja syvempiä aihepiirejä.

3.3.2 EU:n ja Venäjä sopimuksen tulisi mm. sisältää yhteiset säännöt rajatylittävien investointien kohtelusta kansallisella tasolla, tullimaksujen poistamisesta, muiden kuin tulliesteiden purkamisesta, sääntelyn yhdenmukaistamisesta, standardien ja vaatimustenmukaisuusarviointien vastavuoroisesta tunnustamisesta, kauppaa ja tullausta helpottavista toimista, yhteistyöstä kilpailun alalla, palvelujen vapauttamisesta, julkisista hankinnoista, terveys- ja kasvinsuojelumääräyksistä, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusta, kiistojen ratkaisusta ja kansainvälisten kirjanpitostandardien noudattamisesta. Sopimus Euroopan talousalueesta tarjoaa esimerkkejä aiheista, jotka kuuluvat tällaisen laajan sopimuksen piiriin.

3.4 T&K ja innovointi

Myös Euroopan innovointikyvyn tehostaminen edellyttää toimivia sisämarkkinoita, sillä aidot sisämarkkinat tarjoavat eniten pontta ja mahdollisuuksia innovatiivisille hyödykkeille, tuotteille ja palveluille. Pk-yritysten ja suuryritysten klustereiden, tutkimuslaitosten, yliopistojen ja uuden Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin T&K-toiminnan koordinointi EU-puitteissa on tarpeen. Yhteensovittaminen vahvistaa eurooppalaista teollisuutta ja auttaa nostamaan tuotteissa hyödynnettävän teknologian tasoa. Yhteisenä tavoitteena on pitää investoinnit EU:ssa ja parantaa teollisuuden kilpailukykyä tuottamalla maailmanmarkkinoille entistä korkeamman lisäarvon tarjoavia tuotteita ja palveluita.

3.5 Globalisaatio on kiihdyttänyt muutostahtia, olipa kyse teknologiasta, ideoista, työskentelytavasta tai elämäntavoista. ETSK on johdonmukaisesti tukenut mainittuja tavoitteita ja uskoo, että mikäli Eurooppa pystyy vapauttamaan innovointipotentiaalinsa ja luovuutensa, se voi ohjata maailmanlaajuisen muutoksen suuntaa ja korostaa erityisesti eurooppalaisia arvoja ja kulttuurista monimuotoisuutta.

3.6 Teollis- ja tekijänoikeuksien turvaaminen

Innovaatioita on Euroopassa tuettava asianmukaisesti siten, että turvataan ne teollis- ja tekijänoikeudet, jotka syntyvät huomattavasti rahoitus- ja inhimillistä pääomaa vaativien innovaatioiden tuloksina. Muiden aloitteiden lisäksi olisi toivottavaa ja todellakin jo aika, että EU:ssa voitaisiin hyötyä yhteisöpatentin tarjoamasta yhteisestä ja yhtenäisestä suojasta (9). Tällä alalla onnistuminen parantaa EU-tuotteiden asemaa maailmanmarkkinoilla.

Tämän lisäksi on olennaista taata, että teollis- ja tekijänoikeuksien toteutumista valvotaan tinkimättömästi sekä torjutaan tehokkaasti tuoteväärennöksiä ja piratismia. Se vaatii välttämättä EU:n oikeuskehyksen loppuunsaattamista. Tarvitaan myös lisää kansainvälistä yhteistyötä, jotta ongelmaan kyetään puuttumaan maailmanlaajuisesti. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva kahdenvälinen vuoropuhelu, jota Euroopan komissio käy Kiinan, Venäjän ja muiden alueiden kanssa, on hyödyllinen keino käydä käsiksi ongelmaan, mutta siitä kaivataan konkreettisia tuloksia. Ehdotettu uusi tuoteväärennösten torjuntaa koskeva kauppasopimus on myös myönteinen askel oikeaan suuntaan.

3.7 Työolot

Vähintä, mitä EU voi tehdä auttaakseen eurooppalaista teollisuutta kilpailemaan tasavertaisesti maailmalla, on varmistaa, että muissa maissa noudatetaan työoloja koskevia ILO:n ja muiden kansainvälisten yleissopimusten vähimmäismääräyksiä, jotka koskevat yksilön oikeuksia, järjestäytymisvapautta, kokoontumisoikeutta ja oikeutta solmia työehtosopimuksia sekä lapsi- ja pakkotyön poistamista.

3.8 Tuontituotteiden markkinavalvonta

Tuoreet uutiset ala-arvoisista ja terveydelle vaarallisista tuontituotteista ovat korostaneet sitä, ettei EU:ssa ole tehokasta markkinavalvontaa. Tämä tarjoaa lisäesimerkin siitä, miten ei-yhdenmukaiset kaupankäyntiä koskevat ehdot vääristävät eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Jäsenvaltioiden suorittaman markkinavalvonnan tehostamisen tulisi varmistaa, että unionin ulkopuolisten valmistajien ilmoittama laatutaso todennetaan, jotta päästään asiamukaiseen tasapainoon eurooppalaisten tuottajien kannalta ja suojellaan EU-kuluttajia ala-arvoisilta ja vaarallisilta tuotteilta.

3.9 Energiansaannin turvaaminen — yhteinen ulkoinen energiapolitiikka

Tuoreet tapahtumat energia-alalla ovat johtaneet siihen, että jäsenvaltioiden on ollut välttämätöntä tiivistää rivejään ja päättää strategisesta energiapolitiikasta, jonka tueksi on solmittu EU- ja muiden maiden kesken kahdenvälisiä sopimuksia. Sopimukset ovat tarpeen, jotta teollisuus voi suunnitella tulevia unioniin tehtäviä investointeja. Tällainen politiikka auttaa myös turvaamaan eurooppalaisten kuluttajien elintason. Jäsenvaltioiden on kehitettävä vaihtoehtoisia energialähteitä, kuten uusiutuvaa ja ydinenergiaa (10) sekä vähennettävä öljy- ja kaasuriippuvuuttaan Venäjästä ja Lähi-idän maista (11). ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että sen hiljattain julkaisema energia- ja ilmastopaketti (12) varmistaa ennakoitavuuden, ei aiheuta etenkään runsaasti energiaa tarvitsevien eurooppalaisten toimialojen kilpailukykyä haittaavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia, rohkaisee eurooppalaisen markkinajohtajuuden kehittämiseen alalla ja edistää ympäristömyönteisiä innovaatioita.

3.10 Ympäristökysymykset

Se, että EU haluaa olla eturivissä, kun on kyse edistyneistä ympäristötoimista, ei saa asettaa eurooppalaisia yrityksiä ja työntekijöitä EU:n ulkopuolisiin kilpailijoihin nähden epäedulliseen asemaan. Strategia, jonka mukaan EU jättää muut taakseen tavoitellessaan entistä korkeampia ympäristöstandardeja, ei ole taloudellisesti järkevä kolmesta syystä:

1) EU ei voi peruuttaa ilmastonlämpenemistä yksinään. Lisäksi unionin toimien vaikutukset kumoutuvat, elleivät sen ulkopuoliset maat ryhdy toimiin energian käytön ja päästöjen kontrolloimiseksi.

2) EU tulisi välttää sitä, että EU:ssa hyödykkeitä tuottavien kilpailuasema maailmanmarkkinoilla heikkenee korkeampien ympäristöverojen vuoksi nousevien toimintakustannusten takia. Lisäksi tämä tasoittaisi tietä sijoitusten suuntaamiselle unionin ulkopuolelle ja saattaisi olla sisämarkkinoiden kannalta strategisesti merkittävää.

3) Väite, jonka mukaan entistä korkeammat ympäristöstandardit kannustaisivat kehittämään aiempaa ympäristömyönteisempiä tuotteita, ei vakuuta ETSK:ta. Tällaisen tuotteiden tutkimiseen ja markkinoille saattamiseen menee pakosti pitkä aika. Sillä välin päästöjensä vähentämisestä vähemmän kiinnostuneiden maiden tuottajat voisivat ajaa epäreilulla kilpailulla energiaintensiivisten hyödykkeiden eurooppalaiset tuottajat markkinoilta.

3.10.1 Ratkaisun ongelmaan tarjoaa se, että EU:n on heti ja johdonmukaisesti esiinnyttävä yhtenäisenä kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmaston lämpenemistä. Tässä yhteydessä paine on kohdistettava ongelman laiminlyöviin maihin. Mikäli EU päättää edetä yksinään ja nostaa tiettyjä ympäristöstandardeja, sen tulisi harkinta mahdollisuutta soveltaa rajoilla WTO:n sääntöjen mukaisia toimia tuotteisiin, joiden alkuperämaissa toimitaan tunnetusti ympäristöstä piittaamatta. Näin vältyttäisiin siltä, että eurooppalaiset tuottajat joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan.

3.10.2 Avoin maailmanlaajuinen kauppajärjestelmä vastaa unionin etua. Aikoinaan EU oli suojeltava kansalaisiaan, etujaan ja arvojaan. Protektionismi ei enää ole ratkaisu. Maailman johtavana kauppamahtina ja investoijana unionin avoimuus tarjoaa teollisuudelle edullisemmat tuotantokustannukset, kuluttajille alemman hinnat, yrityksille kilpailukannusteita ja uusia sijoituksia. Samalla on tärkeää, että EU käyttää vaikutusvaltaansa kansainvälisissä neuvotteluissa saadakseen muutkin avautumaan. Avoimuus on poliittisesti kestävällä pohjalla vain, mikäli vastapuoletkin suhtautuvat siihen myönteisesti ja toimivat vastavuoroisesti.

3.10.3 Komission on varmistettava, että unionin ulkopuoliset maat tarjoavat eurooppalaisille viejille ja investoijille asianmukaisen avoimet mahdollisuudet. Lisäksi tarvitaan perussäännöt, jotka eivät heikennä unioni kykyä puolustaa etuaan ja turvata suojelun korkea taso, kun on kyse terveydestä, turvallisuudesta, sosiaaliturvasta, ympäristöstä ja kuluttajansuojasta.

4. Entistä parempi työllistettävyys ja ihmisiin investoiminen: lisää ja parempia työpaikkoja

4.1 Globalisaatio ja teknologian muutos voivat lisätä eriarvoisuutta, laajentaa ammattitaitoisen ja ammattitaidottoman sekä rikkaiden ja köyhien maiden välistä kuilua. Paras ratkaisu on auttaa kutakin yksilöä ja kansaa sopeutumaan parantamalla kaikenikäisille tarjottavan koulutuksen ja opetuksen laatua ja saatavuutta.

4.2 ETSK ja työmarkkinaosapuolet ovat kommentoineet sitä, miten joustoturva tulisi muotoilla, jotta ihmiset pystyisivät hallitsemaan työpaikan vaihtumisen entistä paremmin tilanteessa, jossa talouden muutostahti kiihtyy.

4.3 Työllisyydestä ja sosiaalipolitiikasta vastaava neuvosto (13) hyväksyi 5. joulukuuta 2007 yhteiset periaatteet joustoturvasta. Tämä mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat sisällyttää joustoturvan kansallisiin uudistusohjelmiinsa ja toteuttaa sitä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuoltensa kanssa.

4.4 ETSK toivoisi, että huomiota kiinnitettäisiin nykyistä enemmän aktiiviseen politiikkaan, jolla rohkaistaan osallistamista ja tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoilla syrjintää kohtaaville ryhmille, esim. yli 50-vuotiaat, naiset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat ja ammattitaidottomat koulutuksensa päättäneet.

5. Maailman rahoitusmarkkinoiden epävakaus

5.1 EU tuntee parhaillaan maailmanlaajuisen finanssi- ja pörssikriisin vaikutukset. Rahaliitto ja EKP:n ripeä reagointi häiriöön ovat vaikuttaneet myönteisesti. Laskemalla rahamarkkinoille huomattavan summan käteistä rahaa EKP on lieventänyt kriisin vaikutusta pankkialaa kohtaan tunnettuun luottamukseen ja siten vähentänyt riskiä, että yritysten ja kotitalouksien luotonsaanti kiristyy huomattavasti. Valuuttariskin puuttuminen ja matalat maakohtaiset riskipreemiot viittaavat siihen, että muita heikommatkin EU-taloudet ovat selvinneet rahoitusmarkkinoiden häiriöistä melko vähäisin seurauksin.

5.2 Globaalit rahoitusmarkkinahäiriöt ja Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen vaikuttavat Eurooppaan mm. euron arvon huomattavana vahvistumisena, jota edistävät EKP:n liian korkealla tasolla pitämä ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa. Tällä on kohtalokas vaikutus unionin talouteen ja sen keskipitkän aikavälin näkymiin.

5.3 Tuoreet tapahtumat maailman rahoitusmarkkinoilla osoittavat, että vakavaraisuussääntöjä on vahvistettava ja parannettava valvontaviranomaisten ja keskuspankkien toiminnan koordinointia ja niiden välistä yhteydenpitoa sekä lisättävä avoimuutta ja tiedotustoimintaa.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Ks. esim. Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudellaan pyytämä lausunto EUVL C 24, 31.1.2006, esittelijä Daniel Retureau.

(2) EUVL C 93, 27.4.2007, esittelijä: Bryan Cassidy.

(3) Esittelijä: Thomas Janson, EUVL C 256, 27.10.2007.

Joustoturvaa käsitelleen asiantuntijaryhmän väliraportti 20.4.2007: ”Joustoturva on poliittinen strategia, jolla edistetään samanaikaisesti ja tietoisesti työmarkkinoiden joustavuutta, työn organisointia ja työmarkkinasuhteita sekä työllisyys- ja sosiaaliturvaa. Joustoturvastrategian keskeisiä periaatteita eli joustavuutta ja turvaa ei tule nähdä toistensa vastakohtina vaan toisiaan mahdollisesti vastavuoroisesti tukevina tekijöinä. Työmarkkinoiden joustavuuden edistäminen ja korkea suojelun taso on mahdollista vain, mikäli työntekijöille annetaan välineet sopeutua muutokseen, ottaa vastaan työtä, pysyä työmarkkinoilla ja edistyä työelämässään. Niinpä joustoturvan käsitteessä korostuukin voimakkaasti aktiivinen työmarkkinapolitiikka, elinikäiseen oppimiseen ja kouluttautumiseen kannustaminen. Siihen liittyy kuitenkin myös vahva sosiaaliturvajärjestelmä toimeentulon turvaamiseksi ja jotta ihmiset voivat yhdistää työssä käynnin ja läheisistään huolehtimisen. Tämän seikan pitäisi myös edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja sukupuolten tasa-arvoa.”

(4) KOM(2007) 581 lopullinen, 3.10.2007.

(5) Ks. Kommission marraskuussa 2007 antama tiedonanto aiheesta ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”, KOM(2007) 724 lopullinen.

(6) EUVL C 44, 16.2.2008, esittelijä: Edgardo Maria Iozia.

(7) ETUC/CES, CEEP,UEAPME ja BUSINESSEUROPE: ”Key challenges facing European labour markets: a joint analysis of European social partners”, lokakuu 2007.

(8) Ks. alaviite 4.

(9) Lisätietoa teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun nykytilasta englanniksi yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston internetsivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/enterprise/library/ee_online/art34_en.htm.

(10) Jotkut jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vastustavansa kaikkea ydinvoimaa eivätkä salli ydinvoimaloiden rakentamista alueelleen. Ne kuitenkin tuovat valtavasti ydinvoimalla tuotettua sähköä (esim. Italia).

(11) EUVL C 318, 23.12.2006, esittelijä: Ulla Sirkeinen.

(12) Komissio julkaisi energia- ja ilmastopakettinsa 23. tammikuuta 2008. Ks. http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/index_en.htm

(13) Neuvoston lehdistötiedote 16139/07, ks. http://register.consilium.europa.eu/pdf/fi/07/st16/st16139.fi07.pdf