[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 21.9.2006

KOM(2006) 501 lopullinen

2005/0017 (COD)

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti

Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymistä

2005/0017 (COD)

KOMISSION TIEDONANTOEUROOPAN PARLAMENTILLEEY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti

Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen hyväksymistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

1. TAUSTA

Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle:KOM(2005) 81 lopullinen - 2005/0017 (COD): | 8.3.2005 |

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa: | 27.9.2005 |

Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä: | 14.3.2006 |

Muutettu ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle: | 8.5.2006 |

Neuvosto pääsi poliittiseen sopimukseen yhteisestä kannasta: | 1.6.2006 |

Neuvoston yhteinen kanta hyväksyttiin virallisesti: | 21.9.2006 |

2. KOMISSION EHDOTUKSEN TAVOITE

PERUSTETTAVAKSI EHDOTETUN INSTITUUTIN TARKOITUKSENA ON ANTAA TEKNISTÄ TUKEA SEKÄ JÄSENVALTIOILLE ETTÄ YHTEISÖN TOIMIELIMILLE JA ETENKIN KOMISSIOLLE MIESTEN JA NAISTEN TASA-ARVOA KOSKEVAN YHTEISÖN POLITIIKAN EDISTÄMISEKSI JA SEN TÄYTÄNTÖÖNPANON VARMISTAMISEKSI EUROOPAN UNIONISSA. NÄIN OLLEN INSTITUUTIN TEHTÄVIIN KUULUU PUOLUEETTOMIEN, LUOTETTAVIEN JA VERTAILUKELPOISTEN TIETOJEN KERÄÄMINEN JA ANALYSOINTI YHTEISÖN TASOLLA SEKÄ SOVELTUVIEN MENETELMIEN KEHITTÄMINEN, JOTTA TASA-ARVONÄKÖKOHDAT VOITAISIIN SISÄLLYTTÄÄ OSAKSI YHTEISÖN POLITIIKKOJA. SE MYÖS EDISTÄÄ HYVIEN TOIMINTATAPOJEN VAIHTOA, ASIAAN LIITTYVIEN TOIMIJOIDEN VÄLISTÄ VUOROPUHELUA JA TIETÄMYSTÄ SEKÄ LISÄÄ ALALLA TOTEUTETTAVAN POLITIIKAN NÄKYVYYTTÄ EUROOPAN KANSALAISTEN KESKUUDESSA.

Ehdotus on sääntelyvirastojen toimintakehyksestä vuonna 2002 annetun tiedonannon sekä kyseisiä virastoja koskevan toimielinten välisen sopimusluonnoksen mukainen (ehdotus tehtiin helmikuussa 2005, ja se on parhaillaan käsiteltävänä) etenkin seuraavilta osilta:

- rajattu hallintoneuvosto, joka koostuu kuudesta neuvoston edustajasta (eikä yhdestä jokaisen jäsenvaltion edustajasta), kuudesta komission edustajasta sekä kolmesta äänioikeudettomasta jäsenestä, jotka edustavat Euroopan tason työnantajia, työntekijöitä ja valtiosta riippumattomia järjestöjä;

- tasapuolinen määrä neuvoston ja komission edustajia: instituutin tarkoituksena on antaa teknistä tukea yhteisön toimielimille ja varsinkin komissiolle sekä jäsenvaltioille, ja edustajien tasapuolisella määrällä hallintoneuvostossa pyritään ottamaan tasapainoisesti huomioon yhteisön tavoitteet ja kansalliset edut;

- neuvoa-antava ryhmä, jossa on edustettuna asiantuntijoita kaikista jäsenvaltioista (ja lisäksi kolme jäsentä, jotka edustavat Euroopan tason työnantajia, työntekijöitä ja valtiosta riippumattomia järjestöjä) ja jonka tehtävänä on helpottaa instituutin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten ja elinten välistä yhteistyötä ja tietojen vaihtoa;

- johtajan valintamenettelyä ja johtajan sopimuksen jatkamista koskevat säännökset.

3. HUOMAUTUKSET YHTEISESTÄ KANNASTA

3.1. Yleiset huomiot

Komissio katsoo, että neuvoston yhteinen kanta, joka hyväksyttiin yksimielisesti, on yleisesti ottaen komission alkuperäisen ehdotuksen ja muutetun ehdotuksen mukainen yhtä merkittävää kohtaa eli instituutin hallintoneuvoston kokoonpanoa lukuun ottamatta.

Neuvosto on tehnyt alkuperäiseen tekstiin parannuksia, jotka eivät muuta komission ehdotuksen asiasisältöä. Neuvosto on myös suurelta osin noudattanut komission muutettua ehdotusta ja sisällyttänyt yhteiseen kantaansa suurimman osan Euroopan parlamentin esittämistä tarkistuksista siinä muodossa, jossa komissio oli ne hyväksynyt muutetussa ehdotuksessaan. Johdonmukaisen lähestymistavan säilyttämiseksi neuvosto ei ole hyväksynyt joitakin komission jo hylkäämiä tarkistuksia, jotka liittyvät kaikkia yhteisön virastoja koskeviin laaja-alaisiin kysymyksiin.

Hallintoneuvoston kokoonpanon osalta Euroopan parlamentti päätti kannattaa komission ehdotusta rajatumpaa hallintoneuvostoa, jossa on 13 jäsentä (yhdeksän neuvoston edustajaa, yksi komission edustaja sekä kolme työmarkkinaosapuolten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen äänioikeudetonta edustajaa). Komissio hyväksyi tämän ehdotuksen sillä edellytyksellä, että niissä hyvin harvoissa tapauksissa, joissa komissio on vastuussa, sen edustajan painoarvoa vahvistetaan niin, että näiden kahden toimielimen välinen tasapaino säilyy. Komissio myös sisällytti muutettuun ehdotukseensa hallintoneuvoston jäsenten vuorottelujärjestelmän, jotta maantieteellinen tasapaino eri jäsenvaltioiden edustajien välillä varmistetaan.

Komissio pitää valitettavana, että neuvosto päätyi kannattamaan laajaa, 31-jäsenistä hallintoneuvostoa, jossa jokaisella jäsenvaltiolla on yksi edustaja. Komissio katsoo, että rajattu hallintoneuvosto pystyisi paremmin takaamaan instituutin tehokkuuden ottaen huomioon sen koko ja rajattu talousarvio sekä sen tekninen luonne. Komissio on vahvistanut kantansa 1 päivänä kesäkuuta 2006 kokoontuneen neuvoston pöytäkirjaan merkityssä lausumassaan.

Komissio pitää valitettavana myös sitä, että neuvosto hylkäsi Euroopan parlamentin esittämän ja muutettuun ehdotukseen sisältyvän säännöksen, jonka tarkoituksena on vahvistaa kummankin sukupuolen edustajien vähimmäismäärä (vähintään 40 prosenttia miehiä ja naisia) hallintoneuvostossa (katso kohta 3.2.2).

3.2. Miten Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset on otettu huomioon

Euroopan parlamentti hyväksyi 50 tarkistusta, joiden tarkoituksena on

a) parantaa tekstin selkeyttä

b) vahvistaa tai täsmentää instituutin tehtäviä ja sen työskentelymenetelmiä

c) käsitellä laaja-alaisia kysymyksiä

d) tehdä täsmennyksiä, jotka ovat rakentavia mutta jotka eivät kuulu asetukseen.

Komissio hyväksyi näistä tarkistuksista 40, joista 28 sellaisenaan ja 12 hiukan muotoiltuna. Komissio hylkäsi 10 tarkistusta, jotka kuuluvat edellä mainittuihin c ja d kohtiin.

Neuvosto hyväksyi komission tapaan suurimman osan tarkistuksista joko sellaisenaan tai komission tekemin mukautuksin tai niitä hieman itse muuttaen (yhteensä 35 tarkistusta). Neuvosto hylkäsi 15 tarkistusta (viisi tarkistusta niiden 10:n lisäksi, joita komissio ei hyväksynyt). Hallintoneuvoston kokoonpanoa koskeva tarkistus on näiden viiden hylätyn joukossa. Komissio on eri mieltä tästä hylkäyksestä.

3.2.1. Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka on otettu huomioon sellaisenaan, osittain tai periaatteessa komission muutetussa ehdotuksessa ja neuvoston yhteisessä kannassa

Yhteiseen kantaan sisältyy suurin osa komission hyväksymistä tarkistuksista, joilla parannetaan tekstin selkeyttä tai vahvistetaan tai täsmennetään instituutin tehtäviä ja sen työskentelytapoja, joko sellaisenaan (2, 6, 9, 59/74, 18, 64/80, 65/81, 29, 35, 36, 38, 41, 42, 45, 53 ja 55) tai komission tekemin muutoksin (3 osittain, 4, 5, 7, 8, 10, 59/74, 13, 15 osittain, 60/76 osittain, 61rev./77 osittain, 17, 20, 24, 25, 28, 29, 62/78, 63/79, 40 ja 48 osittain).

3.2.2. Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka on otettu huomioon sellaisenaan, osittain tai periaatteessa komission muutetussa ehdotuksessa mutta ei neuvoston yhteisessä kannassa

Kyseessä ovat seuraavat tarkistukset:

Tarkistus nro 66/82 (hallintoneuvoston kokoonpano): tässä 10 artiklan 1 kohtaa koskevassa tarkistuksessa säädetään rajatusta hallintoneuvostosta, jossa on 13 jäsentä (yhdeksän neuvoston edustajaa, jotka valitaan komission ehdottaman luettelon ja Euroopan parlamentin kuulemisen perusteella, yksi komission edustaja sekä kolme työmarkkinaosapuolten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen äänioikeudetonta edustajaa) [1] . Tämä Euroopan parlamentin kanta on linjassa parlamentin 1. joulukuuta 2005 antaman päätöslauselman kanssa, jossa käsitellään luonnosta toimielinten väliseksi sopimukseksi tulevien sääntelyvirastojen toimintakehyksestä.

Komissio hyväksyi Euroopan parlamentin kannan sillä edellytyksellä, että näiden kahden toimielimen välinen tasapaino säilytetään niissä kysymyksissä, joissa komissio on vastuussa (työohjelman ja talousarvion hyväksyminen). Tämän vuoksi komissio ehdotti, että 10 artiklan 7 kohtaan (hallintoneuvoston päätöksentekoa koskevat säännöt) lisätään seuraava säännös:

”Kun on kyse 10 artiklan 5 kohdan a ja d alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä, komission edustajan äänen painoarvo on sama kuin kaikkien neuvoston edustajien äänien yhteinen painoarvo.”

Komissio ehdotti tarkistuksen tueksi seuraavaa johdanto-osan kappaletta:

” Jotta varmistettaisiin instituutin tehokkuus ja otettaisiin huomioon sen koko ja tekninen luonne, instituuttia hallinnoi rajattu hallintoneuvosto, johon kuuluu yhdeksän edustajaa neuvostosta, yksi edustaja komissiosta ja kolme äänioikeudetonta edustajaa sidosryhmistä . Neuvoston ja komission välinen tasapaino on säilytettävä tapauksissa, joissa komissio on vastuussa (etenkin työohjelman ja talousarvion hyväksymisen yhteydessä)” .

Ottaen huomioon sekä niiden jäsenvaltioiden esittämän pyynnön, jotka voisivat hyväksyä komission esittämän rajatun hallintoneuvoston, jos maantieteellinen tasapaino säilytettäisiin, että Euroopan parlamentin ehdottaman hallintoneuvoston kokoonpanon, joka mahdollistaa vuorottelujärjestelmän ansiosta sen, että kaikkien jäsenvaltioiden edustajat ehtivät olla hallintoneuvoston jäseninä kerran kolmen toimikauden kuluessa (9 x 3 = 27), komissio ehdottaa, että tarkistukseen 66/82 lisätään seuraava vuorottelujärjestelmää koskeva teksti:

” 1. Hallintoneuvostossa on […] Komission laatima luettelo, joka perustuu jäsenvaltioiden esittämiin ehdotuksiin ja puheenjohtajuusjärjestyksen mukaiseen vuorottelujärjestelmään, toimitetaan[…]”

Säännöksen tueksi ehdotetaan lisäksi seuraavaa johdanto-osan kappaletta:

”Jotta varmistettaisiin tarvittava maantieteellinen tasapaino jäsenvaltioiden välillä, hallintoneuvoston jäsenet nimetään kutakin vuorotteluun perustuvaa toimikautta varten neuvoston puheenjohtajuusjärjestyksen mukaan.”

Komissio ehdottaa lisäksi hallintoneuvoston jäsenten toimikauden lyhentämistä viidestä kolmeen vuoteen, jotta jäsenvaltioiden vuorottelu etenisi kohtuullisessa ajassa. Ehdotuksen 10 artiklan 2 kohdan neljäs alakohta muutetaan sen vuoksi seuraavasti:

"Toimikauden kesto on kolme vuotta, eikä sitä voida uusia.”

Ehdotetusta vuorottelujärjestelmästä huolimatta neuvosto hylkäsi tämän tarkistuksen ja korvasi sen kesäkuussa 2005 yleisten suuntaviivojen yhteydessä hyväksytyllä tekstillä, joka on yhteisön virastojen hallintoneuvostoja koskevan laaja-alaisen lähestymistavan mukainen (laaja hallintoneuvosto, jossa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, kolme komission edustajaa sekä työmarkkinaosapuolten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kolme äänioikeudetonta edustajaa ja jonka tukena on hallintoneuvoston suuren koon vuoksi kuusijäseninen johtokunta).

Tarkistukset 67/83 ja 68/84 , jotka koskevat neuvoa-antavaa ryhmää: 12 artiklan 1 kohtaa koskevassa tarkistuksessa rajataan ryhmän jäsenyys ainoastaan jäsenvaltioiden edustajiin ja poistetaan Euroopan tason valtiosta riippumattomien järjestöjen ja työmarkkinaosapuolten kolmen edustajan osallistuminen, koska nämä ovat äänioikeudettomia hallintoneuvoston jäseniä. Komissio hyväksyi hallintoneuvoston rajattua kokoonpanoa koskevan tarkistuksen 66/82 mukaisesti, että neuvoa-antavan ryhmän kokoonpano rajataan ainoastaan jäsenvaltioiden edustajiin, ja piti riittävänä sitä, että sidosryhmien kolme edustajaa ovat mukana vain hallintoneuvostossa. Tarkistuksessa 68/84, joka koskee 12 artiklan 4 kohtaa, tekstiin tehdään lisäys, jonka mukaan neuvoa-antava ryhmä avustaa johtajaa instituutin vuotuisten ja keskipitkän aikavälin työohjelmien laadinnassa. Koska kaikki jäsenvaltiot eivät ole edustettuina rajatussa hallintoneuvostossa, on tärkeää vahvistaa kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuvan neuvoa-antavan ryhmän asemaa. Kaikkien jäsenvaltioiden edustusta hallintoneuvostossa kannattava neuvosto on poistanut neuvoa-antavan ryhmän ja lisännyt instituutin tehtäviin vuotuisen kokouksen järjestämisen jäsenvaltioiden tasa-arvoasiantuntijoille, katso 3 artiklan 1 kohdan e alakohta.

Tarkistus 39 : tässä 10 artiklan 2 kohdan toiseen alakohtaan liittyvässä tarkistuksessa ehdotetaan säädettäväksi, että kyseisten kolmen toimielimen on varmistettava, että naiset ja miehet ovat tasapuolisesti edustettuina ja että naisia ja miehiä on kumpiakin vähintään 40 prosenttia hallintoneuvoston kokoonpanosta. Komissio hyväksyi tämän tarkistuksen, koska on tarpeen varmistaa hallintoneuvoston tekemien päätösten olevan koko yhteiskunnan tarpeiden mukaisia. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta sillä perusteella, että jäsenvaltioiden on vaikeaa taata tämän vähimmäismäärän toteutuminen. Komissio pitää tätä hylkäystä valitettavana, minkä se toteaa 1 päivänä kesäkuuta 2006 kokoontuneen neuvoston pöytäkirjaan merkityssä lausumassaan.

Tarkistus nro 26 : tässä 3 artiklan 1 kohtaa koskevassa tarkistuksessa lisätään uusi h c alakohta, jonka mukaan instituutin olisi käytävä kansainvälistä vuoropuhelua tasa-arvon edistämisestä vastaavien järjestöjen kanssa. Yhteistyöstä säädetään jo 8 artiklan 1 kohdassa, mutta Euroopan parlamentti haluaa korostaa sen arvoa lisäämällä sen myös tehtäviin. Yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa on tärkeää, mutta sen merkitys ei saisi olla suhteeton instituutin kokoon ja talousarvioon nähden sen toiminnan ensimmäisessä vaiheessa.

Tältä pohjalta komissio hyväksyi tarkistuksen uudelleen muotoiltuna niin, että tehtävää kevennetään ja mukautetaan muiden virastojen tehtäviä vastaavaksi. Sen vuoksi teksti olisi korvattava seuraavalla ilmaisulla, joka perustuu Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston mukaiseen malliin: ”kerätä tietoja sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä kolmansista maista ja kansainvälisistä järjestöistä ja antaa tällaisia tietoja niiden käyttöön”. Neuvosto ei hyväksynyt tätä tarkistusta edes komission muuttamassa muodossa, sillä se katsoi tämän näkökohdan tulevan riittävällä tavalla huomioon otetuksi 4 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklassa.

Lisäksi neuvosto ei hyväksynyt joitakin osia seuraavista tarkistuksista:

Tarkistukset 3 ja 60/76 (instituutin tehtävät): tarkistuksessa 3 tehdään johdanto-osan kappaleeseen 10 kaksi tekstiä selkeyttävää lisäystä ja korvataan ilmaus ”tietojen kerääminen” ilmauksella ”tietojen dokumentointi” sen selkeyttämiseksi, että instituutin tehtävissä korostetaan pikemminkin jäsenvaltioiden muiden instituuttien ja tutkimuskeskusten sekä Eurostatin keräämien tietojen analysointia, mistä koituu selkeää lisäarvoa. Vastaavasti 3 artiklan 1 kohdan a alakohtaa koskevassa tarkistuksessa 60/76 tekstistä poistetaan ilmaus ”kerättävä, tallennettava”, jotta korostettaisiin analysointia keräämisen sijaan. Komissio hyväksyi nämä mukautukset, koska tiedot on joka tapauksessa kerättävä ennen niiden analysointia, vaikka sana ”kerättävä” poistettaisiinkin analysoinnin korostamiseksi. Lisäksi dokumentointi mainitaan nimenomaisesti johdanto-osan 10 kappaleessa siihen tehdyn tarkistuksen 3 jälkeen. Neuvosto ei noudattanut komission ehdotusta eikä hyväksynyt ilmauksen ”kerättävä” poistamista johdanto-osan 10 kappaleessa ja 3 artiklassa ja korosti tietojen keräämisen olevan tärkeä vaihe, joka sisältyy muiden vastaavien virastojen tehtäviin.

Tarkistus 15 : tällä 3 artiklan 1 kohdan b alakohtaan tehtävällä tarkistuksella pyritään vahvistamaan yhteistyötä Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten kanssa. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta instituutin ja kansallisten tilastolaitosten välisen yhteistyön osalta vaan piti parempana, että yhteydenpito tapahtuu ainoastaan Eurostatin kautta.

Tarkistus 48 : tässä 11 artiklan 4 kohtaan tehtävässä tarkistuksessa ehdotetaan säädettäväksi, että neuvosto ja Euroopan parlamentti voivat milloin tahansa kutsua johtajan kuulemistilaisuuteen, jossa käsitellään mitä tahansa instituutin toimintaan liittyvää kysymystä. Neuvosto ei hyväksynyt mainintaa neuvostosta sillä perusteella, että jos kaikki jäsenvaltiot ovat edustettuina hallintoneuvostossa, neuvostolle tiedottaminen ei ole tarpeen.

Tarkistus 61rev./77 : tässä 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaa koskevassa tarkistuksessa ehdotetaan kolmea lisäystä: menetelmien levittäminen ja niiden käytön edistäminen; menetelmillä on tuettava yhteisön politiikan lisäksi siitä johtuvia kansallisia toimia; tuki tasa-arvon valtavirtaistamiseen kaikissa yhteisön toimielimissä ja elimissä. Neuvosto ei hyväksynyt menetelmien levittämistä ja niiden käytön edistämistä, koska se katsoi niiden kuuluvan poliittisten tahojen tehtäviin.

3.3. Neuvoston lisäämät komission kannan mukaiset säännökset

Neuvosto suhtautui hyvin myönteisesti komission ehdotukseen lukuun ottamatta hallintoneuvoston kokoonpanoa ja siihen liittyvää neuvoa-antavaa ryhmää koskevia kysymyksiä.

Muilta osin neuvosto teki joitakin pieniä muutoksia, joilla parannetaan tekstin selkeyttä kuten muun muassa 2 artiklassa (tavoitteet) ja 5 artiklassa (instituutin itsenäisyyttä koskeva määritelmä).

3.4. Yhteisen kannan vahvistamisen yhteydessä esiin tulleet ongelmat

Kesäkuun 1 päivänä 2006 kokoontunut neuvosto pääsi yhteistä kantaa koskevaan poliittiseen sopimukseen yksimielisesti myös hallintoneuvoston kokoonpanon osalta. Komissio vahvistaa muutetussa ehdotuksessa esitetyn kantansa ja pahoittelee, että komission ja Euroopan parlamentin rajattua hallintoneuvostoa puoltavaa kantaa ei hyväksytty. Komissio pitää valitettavana myös sitä, että neuvosto ei hyväksynyt kummankin sukupuolen edustuksen vähimmäisrajaa (40 prosenttia) hallintoneuvostossa. Komissio antoi näitä kahta kysymystä koskevan lausuman, joka on merkitty 1 päivänä kesäkuuta 2006 kokoontuneen neuvoston pöytäkirjaan (katso liite).

4. PÄÄTELMÄT

Komissio katsoo, että neuvoston yhteinen kanta on komission ehdotuksen mukainen ja että siinä otetaan huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä ehdottamat tarkistukset sekä komission muutettu ehdotus.

Komissio kuitenkin pahoittelee sitä, että neuvosto kannatti yksimielisesti laajaa, 31-jäsenistä hallintoneuvostoa ja sitä tukevaa kuusijäsenistä johtokuntaa. Nämä raskaat rakenteet eivät ole perusteltuja siihen nähden, että virastossa työskentelee 15 henkilöä vuonna 2007 ja 30 vuonna 2013 ja että sen vuotuinen talousarvio on noin 7,5 miljoonaa euroa. Lisäksi komissio katsoo, että neuvoston hylkäämän neuvoa-antavan ryhmän puitteissa jokaisella jäsenvaltiolla olisi mahdollisuus osallistua työohjelman valmisteluun ja toteuttamiseen sekä antaa instituutille ja muille jäsenvaltioille tietoa omista tarpeistaan.

Komissio pitää valitettavana myös sitä, että neuvosto ei hyväksynyt kummankin sukupuolen edustuksen vähimmäisrajaa (40 prosenttia) hallintoneuvostossa. Nämä seikat on merkitty 1. kesäkuuta 2006 kokoontuneen neuvoston pöytäkirjaan sisältyvään komission lausumaan.

LIITE

Neuvoston (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) kokous

1.-2. kesäkuuta 2006

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Komission lausuma

Komissio pahoittelee, että neuvosto valitsi laajan hallintoneuvoston: yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, kolme komission edustajaa ja kolme jäsentä, joilla ei ole äänioikeutta. Komissio on eri mieltä neuvoston kanssa ja kannattaa rajattua hallintoneuvostoa.

Komissio muistuttaa, että 14. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselman mukaisesti, joka koskee ehdotusta Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta ja erityisesti hallintoneuvoston kokoonpanoa koskevaa tarkistusta 66/82, komission muutetussa ehdotuksessa [KOM(2006) 209] säädetään hallintoneuvostosta, joka koostuisi 13 jäsenestä: yhdeksän neuvoston nimittämää jäsentä, yksi komission edustaja sekä kolme komission nimittämää asiaankuuluvien sidosryhmien edustajaa, joilla ei ole äänioikeutta.

Komissio katsoo Euroopan parlamentin 1. joulukuuta 2005 antaman päätöslauselman mukaisesti, joka koskee Euroopan unionin sääntelyvirastojen toimintakehystä koskevaa toimielinten välistä sopimusehdotusta, että rajoitetun kokoisella hallintoneuvostolla varmistettaisiin instituutin tehokkaampi toiminta ottaen huomioon sen tehtävät ja koko.

Komissio pahoittelee myös, että neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta siitä, että kyseisten kolmen toimielimen on varmistettava, että naisia ja miehiä on kumpiakin vähintään 40 prosenttia hallintoneuvoston kokoonpanosta.

[1] Tämän vaihtoehdon mallina on vuonna 2002 perustetun elintarviketurvallisuusviranomaisen rajattu hallintoneuvosto, jossa on 18 jäsentä (14 neuvoston edustajaa, yksi komission edustaja ja kolme sidosryhmien äänioikeudetonta edustajaa).