Tiivistelmä Espanjan oikeuslaitoksella on tehokkuuteen liittyviä haasteita, minkä vuoksi tuomioistuinmenettelyt kestävät yhä pidempään. Tämän ongelman ratkaisemiseksi valmisteilla on uusi rikosprosessilaki, jonka tavoitteena on nopeuttaa rikosoikeudellisia menettelyjä. Valmisteilla on myös menettelyllisiä ja teknisiä toimenpiteitä koskeva lakiluonnos. Sähköisten välineiden käyttö on vakiintunut oikeuslaitoksessa, ja muita parannuksia pannaan täytäntöön. Samaan aikaan tiettyjä ongelmia, jotka koskevat erityisesti maan eri alueilla käytettyjen järjestelmien yhteentoimivuutta, on kuitenkin edelleen jäljellä. Tuomarineuvoston tilanne on toinen haaste, erityisesti koska sen uusia jäseniä ei ole vielä nimitetty. Valtakunnansyyttäjän ja toimeenpanovallan käyttäjien keskinäisestä suhteesta on keskusteltu, erityisesti siltä osin kuin on kyse valtakunnansyyttäjän nimitysjärjestelmästä ja virkakaudesta sekä valtakunnansyyttäjän ja oikeusministerin välisen viestinnän kirjaamisesta. Espanja on vahvistanut korruptiontorjunnan kehystään viime vuosina sekä korruption ennaltaehkäisyn että sen kitkemisen osalta. Espanjalla ei ole kokonaisvaltaista korruptiontorjuntastrategiaa, mutta helmikuussa 2019 vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi hyväksytyn kansallisen strategian tavoitteena on parantaa tutkintavalmiuksia ja pääsyä taloustietokantoihin sekä parantaa virastojen välistä yhteistyötä. Vaikka rikoslakia ja rikosprosessilakia tarkistettiin viimeksi helmikuussa 2019, uutta lainsäädäntöluonnosta rikosprosessilain muuttamisesta valmistellaan jo parhaillaan. Sen seurauksena Espanja ottaa käyttöön parannetun oikeudellisen kehyksen julkisen sektorin integriteetin edistämiseksi. Tavoitteena on vahvistaa parlamentin integriteettimekanismeja ja lujittaa valtion keskushallinnon korkea-arvoisten virkamiesten varallisuuden ilmoittamisjärjestelmää, eturistiriitajärjestelmää ja jääviysperiaatteita. Vakaville rikoksille on nyt olemassa pidennetty vanhentumisaika, ja korruptioon liittyvistä rikoksista voidaan rangaista ankarammin, myös sulkemalla henkilö pidemmäksi ajanjaksoksi julkisesta virasta. Lobbausta koskevia ja väärinkäytösten paljastajien suojelua vahvistavia lainsäädäntömuutosehdotuksia sekä korruptiontorjunnan lakeja kokoava ehdotus on annettu, mutta niitä ei ole vielä hyväksytty. Parlamentin jäsenten uudet eettiset käytännesäännöt hyväksyttiin huhtikuussa 2019, ja samalla perustettiin eturistiriitoja käsittelevä toimisto valvomaan sääntöjen täytäntöönpanoa. Perustuslaissa vahvistetaan sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta koskevat oikeudet sekä tiedonsaantioikeus. Tehostettuja omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevia vaatimuksia sovelletaan televisio- ja radiotoimintaan, mutta ei painettuihin viestimiin. Kaupparekisterissä (”registro mercantil”) saatavilla olevat tiedot ovat samanlaisia kuin minkä tahansa muun yrityksen tiedot Espanjassa, ja suuren yleisön on vaikea ymmärtää niitä. Huolta aiheuttaa yleistä turvallisuutta koskeva uusi lainsäädäntö, koska sen väitetään rajoittavan tiedonvälityksen vapautta ja sananvapautta. Lainsäädäntöprosessissa säädetään erityisesti julkisten kuulemisten avulla lakeja, joilla voidaan taata läpinäkyvyys ja sidosryhmien osallistaminen. Läpinäkyvyyttä koskevan kehyksen täytäntöönpanoa jatketaan, ja kaikilla Espanjan alueilla on tällä alalla oma oikeudellinen kehyksensä. Parlamentti ja perustuslakituomioistuin valvovat hallituksen lainsäädäntöaloitteita ja oikeutta antaa asetuksia. Oikeusasiamiehellä on laajat toimivaltuudet, joiden avulla se voi puolustaa kansalaisten oikeuksia. Hallitus on kehittänyt avoimia hallintokäytäntöjä, joiden tavoitteena on osallistaa kansalaisia vielä voimakkaammin julkisten politiikkojen kehittämiseen.



I.Oikeuslaitos

Espanjan oikeuslaitos koostuu yleisistä tuomioistuimista ja erityistuomioistuimista , ja sen rakenteen pohjana käytetään maan jakoa alueisiin. Korkein oikeus on korkein lainkäyttöelin kaikilla oikeudenaloilla. Perustuslakituomioistuimella on tuomiovalta perustuslakiasioissa ja perusoikeuksia koskevissa yksilövalituksissa. Espanjan perustuslaissa vahvistettu yleinen oikeusneuvosto on oikeuslaitoksen itsenäinen hallintoelin, ja se varmistaa tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuuden . Näin ollen se ei itse ole osa oikeuslaitosta. Se harjoittaa kurinpitotoimia ja sillä on toimivalta nimittää, siirtää ja ylentää tuomareita, ja se vastaa tuomareiden koulutuksesta ja rekrytoinnista. Syyttäjänvirasto on toiminnallisesti riippumaton osa oikeuslaitosta, ja sen tehtävänä on edistää oikeudenmukaisuutta puolustamalla lakia, kansalaisten oikeuksia ja yleistä etua. Valtionpäämies nimittää valtakunnansyyttäjän hallituksen ehdotuksesta kuultuaan yleistä oikeusneuvostoa. Paikalliset asianajajaliitot ovat ammattilaisista koostuvia julkisoikeudellisia organisaatioita, jotka ovat riippumattomia julkishallinnosta, eivät ole riippuvaisia viranomaisten määrärahoista, eivätkä niiden varat ole julkisia. Niillä on toimivalta ammattikunnan järjestäytymisessä ja ammattietiikassa, ja ne hyväksyvät omat eettiset sääntönsä.

Riippumattomuus

Tuomarineuvosto on toiminut tehtävissään väliaikaisesti joulukuusta 2018 lähtien. Perustuslain mukaan tuomarineuvosto koostuu korkeimman oikeuden presidentistä (joka toimii puheenjohtajana) ja 20 jäsenestä: 12 tuomaria ja 8 asianajajaa tai muuta juristia, jotka ovat tunnustetusti päteviä ja ovat harjoittaneet ammattiaan yli 15 vuotta. Parlamentti vastaa tuomarineuvoston oikeusoppineiden jäsenten nimittämisestä saatuaan tuomarineuvostolta luettelon tuomariyhdistyksen tai 25 tuomarin tuen saaneista ehdokkaista. Tuomarineuvoston uusien jäsenten nimittämiseen tarvitaan kolmen viidesosan määräenemmistö. Vuonna 2019 pidetyissä kaksissa yleisvaaleissa kyseistä enemmistöä ei saavutettu ja tuomarineuvoston jäsenet pysyvät tehtävissään väliaikaisesti siihen saakka, kunnes uusi tuomarineuvosto valitaan. Ammatilliset yhdistykset ovat vaatineet tuomarineuvoston uudistamista , ja ne ovat riitauttaneet nykyisen tuomarineuvoston pätevyyden jatkaa ehdokkaiden nimittämistä oikeudellisiin huippuvirkoihin. Lain mukaan tuomarineuvostolla on täysi toimivalta, kunnes uusi tuomarineuvosto on valittu , mutta tuomarineuvosto päätti kuitenkin tammikuussa 2020 keskeyttää oikeudellisten virkojen nimitykset. Toukokuussa 2020 tuomarineuvosto kuitenkin aloitti nimitykset uudelleen . Tuomarineuvoston istuntoa johtava puheenjohtaja on toistuvasti esittänyt parlamentille, että on tarpeen jatkaa tuomarineuvoston jäsenen nimittämistä. Puheenjohtaja on myös kutsunut nykyisiä olosuhteita institutionaaliseksi poikkeamaksi, ja varoittanut, että tilanteen pitkittyminen voi antaa tuomarineuvostolle huonon maineen. Euroopan neuvosto on huomauttanut, että tilanteen kehitys osoittaa, miten tärkeää on varmistaa, että tuomarineuvostoa ei pidetä politikoinnille alttiina.

Kansalaisten käsityksen mukaan oikeuslaitoksen riippumattomuus on keskinkertainen. Vuodesta 2016 lähtien kansalaisten ja yritysten käsityksen mukaan tuomioistuinten ja tuomarien riippumattomuus on vaihdellut huomattavasti. Vuonna 2020 tapahtui hieman parannusta verrattuna edellisvuoteen sekä suuren yleisön (44 prosenttia piti sitä ”erittäin hyvänä” tai ”melko hyvänä”) että yritysten (42 prosenttia piti sitä ”erittäin hyvänä” tai ”melko hyvänä”) keskuudessa.

Valtakunnansyyttäjän ja toimeenpanovallan käyttäjien keskinäisestä suhteesta keskustellaan parhaillaan. Valtionpäämies nimittää valtakunnansyyttäjän hallituksen ehdotuksesta yli 15 vuotta ammattiaan harjoittaneiden arvostettujen espanjalaisten juristien joukosta. Ennen ehdokkaan asettamista hallituksen on kuultava yleistä oikeusneuvostoa ja Espanjan edustajainhuoneen vastaavan valiokunnan on arvioitava ehdokkaan sopivuus. Korkein oikeus voi harjoittaa jälkikäteisvalvontaa nimityksen laillisuudesta. Hallituksella ei ole valtuuksia erottaa valtakunnansyyttäjää. Valtakunnansyyttäjän toimikausi kuitenkin päättyy samaan aikaan kuin hallituksen toimikausi . Tätä järjestelmää on kritisoitu erityisesti siksi, että virkakauden samanaikaisuus voi vaikuttaa käsitykseen riippumattomuudesta. Euroopan unionin neuvosto on korostanut, että kansalaisten luottamuksen kannalta ei ole ratkaisevaa vain se, että syytetoimet ovat puolueettomia, objektiivisia ja sellaisia, ettei niihin vaikuteta, erityisesti poliittisesti, vaan niiden on myös näytettävä sellaisilta. Euroopan neuvosto totesi, että tämä seikka oli otettu asianmukaisesti huomioon, mutta kehotti viranomaisia tekemään merkittäviä parannuksia syyttäjänviraston itsenäisen päätösvallan lisäämiseksi erityisesti hallituksen kanssa tapahtuvan viestinnän avoimuuden osalta. Valtakunnansyyttäjä toimii riippumattomasti ja puolueettomasti, eikä voi ottaa vastaan ohjeita tai määräyksiä hallitukselta tai miltään muulta hallinnolliselta elimeltä tai lainkäyttöelimeltä. Hallitus voi kuitenkin kiinnittää valtakunnansyyttäjän huomion yleisen edun puolustamiseen liittyviin toimenpiteisiin. Vaikka laissa säädetään, että kaiken viestinnän toimeenpanovallan käyttäjien ja syyttäjänviraston välillä tulee tapahtua oikeusministerin ja valtakunnansyyttäjän välillä , siinä ei kuitenkaan vaadita tämän viestinnän julkaisemista eikä siinä säädetä velvoitteesta kirjata kyseistä viestintää. Lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) on myös esittänyt tämän huolenaiheena . Vaikuttaa kuitenkin siltä, että osa tästä viestinnästä on tapana julkaista lehdistötiedotteiden kautta oikeusministeriön verkkosivulla. Sidosryhmät kiinnittävät huomion siihen, että on tärkeää varmistaa julkisuus, jotta voidaan poistaa mahdollinen vaikutelma siitä, että toimeenpanovallan käyttäjä puuttuu poliittisesti syytetoimiin, ja vahvistaa kansalaisten luottamusta rikosoikeuteen.

Laatu

Lainsäädäntöluonnosta rikosprosessilain muuttamisesta valmistellaan parhaillaan. Huhtikuussa 2020 oikeusministeriö käynnisti menettelyn rikosprosessilain tarkistamisesta. Merkittävää muutosta harkitaan erityisesti tutkintavaiheeseen, jotta syyttäjät voisivat johtaa rikostutkintaa. Tällä hetkellä järjestelmä antaa tutkintatuomarille vallan johtaa tutkintaa, kun taas syyttäjät voivat vain pyytää turvaamis- tai tutkintatoimia, jotka tuomari toteuttaa. Sidosryhmät kritisoivat nykyistä järjestelmää ja löytävät siitä yhtymäkohdan rikosprosessien tehottomuuteen . Rikosprosessilain 324 § tarkistettiin jo heinäkuussa 2020 tutkimusten määräaikojen pidentämiseksi. Sidosryhmät ovat vaatineet tätä muutosta, koska tutkinnan tiukkojen määräaikojen sanottiin olevan ristiriidassa monimutkaisten tapausten tutkimisessa tarvittavan huolellisuuden kanssa.

Tieto- ja viestintäteknisten välineiden käyttö on vakiintunut oikeuslaitoksessa ja digitalisointiin investoidaan edelleen. Erityisesti ”Justicia Digital” ‑hanke, jossa korostetaan voimakkaasti hallinnon nykyaikaistamista ja digitaalisten ratkaisujen käyttöä oikeushallinnossa, on pantu täysimääräisesti täytäntöön. Eri itsehallintoalueilla käytettyjen hallintojärjestelmien välinen yhteentoimivuus on kuitenkin edelleen ongelma. ”Justicia 2030” ‑hankkeessa suunnitellaan tieto- ja viestintäteknisten palveluiden tehostamista oikeusalalla. Tämän hankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön uusi viestintämalli, jonka avulla palveluja voidaan tarjota automaattisesti ja ennakoivasti. Hanke sisältää myös vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien kehittämisen. Vaikka oikeusalan digitalisaatiokehitystä on parannettava Espanjassa edelleen, maassa on runsaasti tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksia asianhallinnassa. Espanja on myös yksi niistä jäsenvaltioista, joka on ottanut käyttöön eniten järjestelyjä koneellisesti luettavien tuomioistuinratkaisujen tuottamiseksi. Espanja sai Euroopan komissiolta tukea oikeussuojan saatavuuden ja laadun parantamiseen. Tähän tavoitteiseen se on pyrkinyt edistämällä kyberoikeuden täytäntöönpanoa strategisella ja tietoon perustuvalla lähestymistavalla sekä muuttamalla kokonaisvaltaisesti oikeusministeriön ja itsehallintoalueiden käyttöön ottamien asiaankuuluvien tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien hallinnointia ja yhtenäistämistä tai täydellistä yhteentoimivuutta. Espanja sai Euroopan unionilta ja Euroopan neuvostolta tukea myös oikeudellisten tilastojen keräämisen parantamiseen ja uhrien tuesta vastaavan viraston toiminnan tehostamiseen (tieto- ja viestintätekninen tuki sekä institutionaalinen tuki). Hankkeen toisessa ja nykyisessä vaiheessa Euroopan neuvosto tukee osaa Justicia 2030 ‑hankkeista. Tuettuja hankkeita ovat esimerkiksi sähköisten menettelysääntöjen toteutettavuus ja digitaalisten hankkeiden täytäntöönpanoa koskeva käsikirja.

Covid-19-pandemia on vaikuttanut oikeuslaitoksen toimintaan. Espanjassa julistettiin poikkeustila 14. maaliskuuta. Tuomioistuinten toimintaa rajoitettiin niiden kolmen kuukauden aikana, jonka poikkeustila oli voimassa. Tällöin menettelytoimia jatkettiin vain kiireellisissä menettelyissä ja menettelyllisiä määräaikoja lykättiin. Sidosryhmät ovat ilmaisseet huolensa näiden toimenpiteiden mahdollisista vaikutuksista oikeusjärjestelmän kykyyn vastata kertyneestä asiaruuhkasta ja odotettavissa olevasta riita-asioiden määrän kasvusta, kun otetaan erityisesti huomioon järjestelmässä jo esiintyneet tehokkuushaasteet. Covid-19-pandemian pandemian vaikutuksia oikeusjärjestelmään pyritään vähentämään mahdollisimman paljon. Erityisesti on annettu uutta lainsäädäntöä, jossa säädetään erityisistä menettelyllisistä ja organisatorisista toimenpiteistä sekä konkurssimenettelyjä koskevista erityissäännöistä . Suunniteltuihin toimenpiteisiin kuuluu myös digitaaliteknologian käytön laajentaminen menettelyissä.

Tehokkuus

Tuomioistuinkäsittelyt kestävät Espanjassa yhä kauemmin. Siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeudellisten asioiden käsittelyaika ensimmäisessä oikeusasteessa on pidentynyt vuodesta 2016 lähtien. Se on erityisen pitkä korkeimman oikeuden siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, joissa se on yli 600 päivää. Lisäksi myös asioiden ratkaisuaste on huonontunut. Siviili- ja kauppaoikeudellisissa riita-asioissa selvitysaste laski 86,7 prosenttiin vuonna 2018. Selvitysaste ensimmäisen asteen hallintotuomioistuimessa on myös laskenut alle 100 prosentin. Koska järjestelmään tulevien asioiden määrä on ratkaistujen asioiden määrää suurempi, siitä aiheutuu jatkuvasti lisääntyviä asiaruuhkia. Espanjassa tehokkuus on hyvällä tasolla joillakin EU-oikeuden erityisaloilla. Erityisesti EU-tavaramerkin loukkausta koskevissa asioissa oikeudenkäynnin kesto lyheni puoleen vuonna 2018. Kuluttajansuojan osalta oikeussuojakeinojen käyttämiseen tuomioistuimessa keskimäärin kulunut aika on lyhyt ja pysyy samalla tasolla.

Espanja ryhtyy toimiin tehokkuuden lisäämiseksi tuomioistuimissa. Erityisesti uuden rikosprosessilain vahvistamiseen tähtäävät käsittelyt ovat käynnissä. Uudella lailla pyritään nopeuttamaan rikosoikeudellisia menettelyjä. Oikeusministeriö valmistelee myös lakiesitystä menettelyllisistä ja teknisistä toimenpiteistä sekä vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien käyttöönotosta. Näillä toimenpiteillä pyritään nopeuttamaan oikeudenkäyntejä, parantamaan niiden tehokkuutta ja toteuttamaan toimenpiteitä, joiden avulla nykyinen oikeudenkäyttöjärjestelmä voi tarjota kohtuullisella ja hyödyllisellä tavalla kansalaisten tavoittelemaa oikeussuojaa.

II. Korruptiontorjunnan kehys