Virallinen lehti nro 120 E , 24/04/2001 s. 0140 - 0145



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto Yhteisön politiikkojen täytäntöön panijana komission tehtäväksi on tullut yhä useampien ja yhä monimutkaisempien ohjelmien toteuttaminen ja hallinnoiminen. Näiden tehtävien täyttäminen vaatii varsin merkittävien henkilöresurssien sitomista. Tehtävästä selviytyäkseen komissio on joutunut turvautumaan laajasti ulkopuoliseen apuun. Tarkoituksenmukaisten säädösten puuttuessa seurauksena on ollut lisääntyvä turvautuminen yksityisiin yrityksiin (teknisen avun toimistoihin). Vuosien saatossa tämä tapa käyttää alihankkijoita on tuottanut lukuisia ongelmia, kuten alihankinnan rajojen määrittelemisen vaikeus, hallinnointiin liittyvät käytännön ongelmat, komission näkyvyyden häviäminen ja täytäntöönpanon hallinnan kadottaminen. 2. Eriyttämisen uusia muotoja Komissio on siis katsonut aiheelliseksi ottaa tarkasteltavakseen kysymyksen yhteisön ohjelmien hallinnoinnin yleisestä järjestelystä osana vuoden 2000 alussa aloitettua hallinnonuudistusta. Samalla kun komissio on painottanut yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoedellytysten parantamisen tarpeellisuutta, se on myös korostanut, että sen on välttämätöntä keskittyä uudelleen institutionaalisiin tehtäviinsä. Sen vuoksi komissio aikoo ottaa käyttöön erikoistuneemman hallinnointi järjestelmän, joka olisi samanaikaisesti sekä tehokas että avoin. Yhteisön ohjelmien hallinnoinnin eriyttämistä koskevassa tiedonannossaan, joka liittyy tähän asetusluonnokseen, komissio esittelee eriyttämisen edut ja rajat, suunnittelemiensa hallinnointimallien uudet muodot sekä annettavien tehtävien ja niiden suorittamiseen käytettävissä olevien välineiden väliset suhteet. 3. Toimeenpanovirasto 3.1. Muodoltaan uusin oikeudellinen väline komission kaavailemien eriyttämisvälineiden joukossa on toimeenpanovirasto, jota tämä asetusehdotus koskee. Siinä on kysymys erillisenä oikeushenkilönä toimivasta yhteisön elimestä, jonka tehtävänä olisi komission toimeksiannosta ja komission valvonnassa osallistua lainsäätäjän vahvistamien yhteisön ohjelmien hallinnointiin. 3.2. Komissio ei ehdota, että tällä asetuksella luotaisiin suoraan kyseinen elin vaan että sillä määriteltäisiin täsmällisesti tällaisen elimen asema. Komissio voi sitten tapauskohtaisesti päättää turvautua tämän aseman mukaisiin toimeenpanovirastoihin määrättyjen yhteisön ohjelmien hallinnoimiseksi aina silloin kun tällaisen ohjelman perustamissäädös sallii ulkopuoliseen tekniseen apuun turvautumisen. 3.3. Yhteisön julkisoikeuteen perustuvaan elimeen, kuten ehdotettuun toimeenpanovirastoon, turvautumisen etuna on, että sille voidaan tarvittaessa siirtää merkittävä osa ohjelmien hallinnosta julkisen palvelun tehtävät ja talousarvion toteuttaminen mukaan luettuina. 3.4. Turvautuminen yhteisön toimeenpanovirastoon, jolla on tilapäinen mutta erikoistunut ja erittäin pätevä henkilökunta, voisi auttaa kyseisiä ohjelmia parempiin tuloksiin ja taata joissakin tapauksissa komission toimien paremman näkyvyyden. 3.5. Komissio ehdottaa, että tällä asetuksella vahvistettaisiin toimeenpanoviraston asema sekä sen rakennetta, hallintoelimiä ja henkilökuntaa koskevat piirteet, sen toimivalta ja valtuudet, sen toimintatavat ja suhteet komissioon, sen budjetti- ja varainhoitojärjestelmä, virastoa koskevat tarkastukset ja siihen sovellettava juridista ja varainhoitovastuuta koskeva järjestelmä. Tehtävät 3.6. Toimeenpanoviraston vastuulle voidaan antaa yhden tai useamman yhteisön ohjelman hallinnointi joko kokonaan tai osittain lukuun ottamatta toimia, joihin sisältyy poliittisiin valintoihin perustuva harkintavallan käyttö ohjelmia täytäntöön pantaessa. Näiden toimien on säilyttävä toimivaltaisten toimielinten yksinomaisella vastuulla. Toimeenpanoviraston vastuulla olisi yhteisön ohjelmien konkreettinen hallinnointi lainsäätäjän vahvistamien tavoitteiden ja komission määrittelemän ohjelmoinnin puitteissa ja virastolle osoitettujen määrärahojen rajoissa. Virasto voisi siis hallinnoida kutakin yksittäistä hanketta kokonaisuudessaan tai osaa sen vaiheista hankkeen yksilöinnistä sen moitteettoman toimeenpanon valvontaan asti. Sitä varten toimeenpanovirastolla olisi oltava valta tehdä yksittäisiä päätöksiä. Sen pitäisi myös voida päättää yksittäisten hankkeiden täytäntöön panemiseksi tarvittavista talousarvion toteuttamistoimista sekä niihin liittyvistä muista toimista (julkisten hankintojen toteuttaminen, sopimusten allekirjoittaminen jne.). Toimeenpanoviraston tehtävänä voisi myös olla ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien tietojen keruu ja käsittely. Näiden erityistietojen avulla toimeenpanovirasto voisi laatia komissiolle näiden ohjelmien myöhempää kehittämistä koskevia suosituksia. Komission asiana olisi sitten tutkia suositukset ja tarvittaessa tehdä lainsäädännöstä ja budjettivallan käytöstä vastaaville asianmukaisia ehdotuksia. Viitekehys ja tarkastukset 3.7. On selvää, että näiden valtuuksien käyttö on rajattava tiukasti, jotta taattaisiin sekä yhteisön oikeudelliseen järjestelmään kuuluvan toimielinten välisen tasapainon noudattaminen että niiden kolmansien osapuolten etujen suojelu, joita toimeenpanoviraston päätökset koskevat. Rajauksesta huolehtisi ensisijaisesti lainsäädäntövallan käyttäjä tässä asetuksessa säädettävillä säännöksillä ja tarvittaessa asetuksilla, joilla vahvistetaan ne yhteisön ohjelmat, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu. Toiseksi rajauksesta huolehdittaisiin niillä edellytyksillä, perusteilla, parametreillä ja yksityiskohtaisilla säännöillä, jotka komissio määrittelisi säädöksessä, jolla se delegoisi hallinnointitehtävät toimeenpanovirastolle (valtuutus) ja jossa vahvistettaisiin myös sellaiset tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joiden avulla komission kyseisistä ohjelmista vastuussa olevat yksiköt voivat varmistua toimeenpanoviraston moitteettomasta toiminnasta. Kolmanneksi rajauksesta huolehdittaisiin siten, että viraston vuosittaisen työohjelman olisi noudatettava ohjelmaa, jonka komissio määrittelee asetuksissa, joissa kyseiset ohjelmat vahvistetaan. 3.8. Lisäksi ehdotetaan toimeenpanovirastoa koskevaa valvontajärjestelmää, johon sisältyisi seuraavaa: toimintatalousarvion toteuttamisesta vastuuvapauden myöntävän Euroopan parlamentin harjoittama poliittinen valvonta ja muille toimielimille vastuussa olevan komission harjoittama valvonta; viraston sisäisten tarkastusjärjestelmien säännönmukaisuuden ja moitteettoman toiminnan tarkastukset, joista vastaavat niin komission sisäinen tarkastaja kuin tilintarkastustuomioistuin; Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAFin) suorittamat tarkastukset; tuomioistuimen suorittamat viraston toteuttamien toimien laillisuutta koskevat tarkastukset. Talousarvio ja varainhoito 3.9. Talousarviota ja varainhoitoa koskevien säännösten osalta on tarkoitus säätää, että toimeenpanoviraston talousarvio koskisi vain sen toimintamenoja. Merkittävin osa talousarvion tuloista muodostuisi budjettivallan käyttäjän komission ehdotuksesta päättämästä vuosittaisesta tuesta. Tämän tuen olisi vastattava määrättyä prosenttiosuutta niille ohjelmille myönnetyistä vuosittaisista varoista, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu, ja se olisi suhteutettava virastolle annettuihin tehtäviin. Talousarviota hallinnoitaisiin komission tilintarkastustuomioistuimen lausunnon jälkeen ja yleisen varainhoitoasetuksen mallin perusteella laatiman tilapäisen varainhoitoasetuksen mukaisesti. 3.10. Niiden ohjelmien toimintamäärärahat, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu, pysyisivät kirjattuina Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ja niitä hallinnoitaisiin mainittuun talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. Näin komissio olisi selkeästi täysin vastuussa budjettivallan käyttäjälle näiden määrärahojen käytöstä perustamissopimuksen 274 artiklan hengen ja kirjaimen mukaisesti. Hallintoelimet, henkilökunta ja kotipaikka 3.11. Toimeenpanoviraston hallintoelimien toimivalta on tarkoitus jakaa siten, että johtaja olisi vastuussa viraston toiminnasta ja yhteisön ohjelmien toiminnan hallinnoinnista. 3.12. Johtokunta vahvistaisi vuosittaisen työohjelman ja valvoisi viraston toimintaa. 3.13. Toimeenpanoviraston henkilökuntaa koskisivat "muuhun henkilöstöön" sovellettavat henkilöstösäännöt. Komissiosta tilapäisesti siirretyt virkamiehet toimisivat esimiestehtävissä. Koska toimeenpanoviraston tehtävänä olisi osallistua määräaikaisten ohjelmien hallinnointiin, vaikuttaa suotavalta säätää, että kaikki sen henkilöstöä koskevat työsuhteet ja sopimukset olisivat tilapäisiä. 3.14. Kotipaikan osalta on otettava huomioon, että komission ja toimeenpanoviraston olisi solmittava kiinteät ja jatkuvat suhteet yhteisön ohjelmien tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi. Sen vuoksi on järkevää säätää, että viraston kotipaikka olisi siellä, missä komission yksiköt sijaitsevat. Muista lähteistä kuin yleisestä talousarviosta rahoitettavat ohjelmat 3.15. Muusta lähteestä kuin yleisestä talousarviosta rahoitettavien ohjelmien hallinnointi vaatii erityissäännöksen. On totta, että näiden ohjelmien lainsäädännöllinen kehys eroaa varsinaisten yhteisön ohjelmien kehyksestä, mutta toimeenpanovaiheessa kummankin ohjelmakategorian välillä on merkittäviä samankaltaisuuksia, erityisesti komission roolin osalta. Ehdotuksena on siksi, että komissio voisi talousarvion ulkopuolisiin ohjelmiin sovellettavien oikeusperustojen nojalla laadittuja sääntöjä ja menetelmiä soveltuvin osin noudattaen turvautua toimeenpanovirastoon tässä asetuksessa säädettävin edellytyksin. Komission rooli 3.16. Tässä ehdotuksessa esitetty toimeenpanovirasto eroaa joiltakin osin nykyisistä yhteisön virastoista. Suurin toimielimiä koskeva eroavuus on komissiolle annettava erittäin tärkeä rooli toimeenpanoviraston organisaatiossa ja toiminnassa. 3.17. Päätöksen näiden virastojen perustamisesta yhtä tai useampaa yhteisön ohjelmaa hallinnoimaan pitäisi näin ollen kuulua komissiolle, jota tarvittaessa avustaisi jäsenvaltioiden edustajista kokoonpantu komitea. Komission tehtävänä olisi myös yksittäisissä delegointitapauksissa täsmentää virastolle annettavat tehtävät ja määritellä näiden tehtävien täytäntöönpanon edellytykset, perusteet, parametrit ja yksityiskohtaiset säännöt. Vaikka toimeenpanovirastolla olisikin itsenäinen asema, se kuuluisi komission tiukkaan valvontaan, ja komissio nimittäisi sen johtajan ja johtokunnan jäsenet sekä määräisi sen työohjelman sisällön. 3.18. Komission rooli on perusteltu, kun otetaan huomioon toimeenpanovirastolle annettavien tehtävien erityisluonne. Viraston ainoa tehtävä on osallistua yhteisön ohjelmien hallinnointiin. Se on kuitenkin nimenomaan komission toimivaltaan kuuluva asia: säädöksissä, joilla ohjelmat on vahvistettu, komissio velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet, ja näiden ohjelmien täytäntöönpano rahoitetaan määrärahoista, joiden käytöstä komissio on suoraan vastuussa budjettivallan käyttäjälle perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti. 3.19. Tästä seuraa, että toimeenpanovirastoa on lähinnä pidettävä komissiota sen hallinnointi tehtävässä avustavana välineenä. Päätöksentekomenettelyn tulisi sen vuoksi olla yksinkertainen. Toimeenpanoviraston toiminnan tulisi myös säilyä asianmukaisella tavalla komission hallinnassa, jotta muille toimielimille vastuussa oleva komissio voisi kantaa sille kuuluvan vastuun. Komission ja virastojen välisten suhteiden etäännyttäminen, joka olisi seurausta toisenlaisista hallintoa ja valvontaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, suistaisi tässä ehdotuksessa esitetyn järjestelmän johdonmukaisuuden epätasapainoon. 3.20. On kuitenkin aiheellista todeta, että tämän ehdotuksen mukaisesti komissiolle annetut valtuudet ja toimeenpanovirastolle annetut tehtävät eivät millään tavoin loukkaa muiden toimielinten oikeuksia ja toimivaltaa. Toimeenpanovirastoon turvautuminen ei saa tehdä kyseenalaiseksi lainlaatijan asettamia edellytyksiä, erityisesti komiteamenettelyn osalta, komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä. 4. Oikeusperustan valinta Yhteisön ohjelmien täytäntöönpano vastaa perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa mainittuja tavoitteita. Perustamissopimuksessa ei kuitenkaan ole muuta tämän asetuksen antamiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, joka on siis tämän asetuksen tarvittava oikeusperusta. 5. Toissijaisuus ja suhteellisuus Joissakin tapauksissa yhteisön ohjelman (kokonaisuudessaan tai joiltakin osin) hallinnoinnin on tapahduttava yhteisön tasolla, mikä johtuu joko ohjelman luonteesta tai siitä, että asetettuja tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä ja tehokkaalla tavalla kansallisiin elimiin turvautumalla. Virastojen asemasta annettavalla säädöksellä on yhteisöllinen ulottuvuus, ja sen yleisen ja velvoittavan muodon on oltava asetuksen muoto, kuitenkin niin, ettei tässä mennä pitemmälle kuin asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta on tarpeellista. Artikloja koskevia huomioita Asetusehdotuksen 1 artiklassa määritellään ehdotuksen keskeinen tarkoitus, joka on toimeenpanovirastojen aseman vahvistaminen. Asetusehdotuksen 2 artiklassa määritellään ehdotuksen kaksi keskeistä käsitettä, jotka ovat toimeenpanovirasto ja yhteisön ohjelma. Asetusehdotuksen 3 artiklassa säädetään, että komissio, jota avustaa sääntelykomitea, valtuutetaan päättämään kunkin erillisen toimeenpanoviraston perustamisesta ja lopettamisesta. Kyseisessä säännöksessä täsmennetään nimenomaan, että jokaisen näin perustetun toimeenpanoviraston on oltava tässä ehdotuksessa vahvistetun yleisen aseman mukainen. Säännöksessä otetaan myös esiin mahdollisuus, että toimeenpanoviraston perustamista koskevalla päätöksellä vahvistetaan myös sen olemassaoloaika samoin kuin se, että viraston mahdollisella lakkauttamispäätöksellä määrätään sen toiminnan lopettamisen edellytykset. Asetusehdotuksen 4 artiklassa määritellään toimeenpanovirasto yhteisön elimeksi, jolla on julkinen palvelutehtävä, ja vahvistetaan viraston asema oikeushenkilönä sekä sen oikeustoimikelpoisuus. Asetusehdotuksen 5 artiklassa edellytetään, että kunkin erillisen toimeenpanoviraston kotipaikka olisi siellä, missä komission yksiköt sijaitsevat, jotta tarvittava tiivis ja jatkuva yhteistyö viraston ja komission yksiköiden välillä olisi mahdollista. Lisäksi säädetään, että toimeenpanovirasto voisi perustaa paikallistoimistoja muihin maihin varmistaakseen, että sille uskotut tehtävät suoritetaan mahdollisimman hyvin. Asetusehdotuksen 6 artiklassa osoitetaan ne yhteisön ohjelmien hallinnointia koskevat tehtävät, jotka toimeenpanovirastolle voidaan antaa. Tehtävät, joihin liittyy poliittisia valintoja heijasteleva harkintamahdollisuus, eivät tule kysymykseen. Sen sijaan toimeenpanoviraston tehtäväksi voidaan antaa kyseessä olevien ohjelmien toimeenpanoa suuntaavien tietojen keruu, analysointi ja toimittaminen komissiolle, ohjelmien toimeenpanoon liittyvien suositusten laatiminen komissiolle, jonkin ohjelman yksittäisten hankkeitten eri vaiheiden hallinnointi, jolloin komissio voi valtuuttaa viraston tekemään tarvittavat päätökset, sekä talousarvion toteuttamistoimet ja niihin liittyvät toimet mainittujen yksittäisten hankkeiden täytäntöön panemiseksi. Artiklassa myös täsmennetään, että kyseisten tehtävien antamiseen toimeenpanovirastolle tarvitaan komission valtuutus. Tässä valtuutuksessa määritellään ne edellytykset, perusteet, parametrit ja yksityiskohtaiset säännöt, joita toimeenpanoviraston on noudatettava tehtäviään suorittaessaan, samoin kuin niitä tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita komission asianomaiset yksiköt tekevät varmistuakseen toimeenpanoviraston moitteettomasta toiminnasta. Asetusehdotuksen 7 artiklassa säädetään, että virastoa johtaa johtokunta ja johtaja ja että henkilökunta toimii johtajan alaisuudessa. Asetusehdotuksen 8 artiklassa säädetään johtokunnan nimittämistavasta ja sen toimikauden pituudesta. Siinä käsitellään myös johtokunnan puheenjohtajan nimittämistä, johtokunnan kokousten koollekutsumista ja sen sisäistä äänestysmenettelyä. Asetusehdotuksen 9 artiklassa luetellaan johtokunnan tehtävät, joista on syytä mainita komission määrittelemää ohjelmointia noudattavan toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman hyväksyminen, viraston toimintatalousarvion hyväksyminen sekä kaikki muut viraston yleistä organisaatiota tai valvontaa koskevat päätökset. Asetusehdotuksen 10 artiklassa säädetään johtajan nimittämisestä ja hänen toimikautensa pituudesta. Artiklassa täsmennetään, että komission on valittava johtajaksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa asetuksissa ja säännöissä tarkoitettu virkamies. Asetusehdotuksen 11 artiklassa luetellaan johtajan tehtävät, joista on syytä mainita toimeenpanoviraston edustaminen, johtokunnan kokouksiin osallistuminen ilman äänioikeutta ja johtokunnan päätösten valmisteleminen, viraston vuosittaisen työohjelman täytäntöönpano ja yhteisön ohjelmien virastolle delegoitujen hallinnointitoimien konkreettinen toimeenpano, viraston toimintatalousarvion valmisteleminen ja toteuttaminen, sekä vastuu kaikista viraston henkilöstöä koskevista kysymyksistä. Asetusehdotuksen 12 artiklassa vahvistetaan toimeenpanoviraston talousarviota ohjaavat periaatteet, säädetään Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettavasta tuesta ja täsmennetään henkilöstötaulukon luonne sekä työpaikkojen väliaikaisuus. Asetusehdotuksen 13 artiklassa kuvataan toimintatalousarvion vahvistamismenettely: johtaja valmistelee luonnoksen, johtokunta hyväksyy luonnoksen ja lähettää sen komission hyväksyttäväksi, tarkastettuaan, että luonnos on vuosiohjelman mukainen, komissio sisällyttää alustavaan talousarvioesitykseen tukiehdotuksen, budjettivallan käyttäjä hyväksyy tuen, johtokunta hyväksyy lopullisesti toimintatalousarvion budjettivallan käyttäjän lopulta päättämän tuen mukaisesti. Komissio ehdottaa vuosittaisen tuen määräksi määrättyä prosenttiosuutta niistä vuosittaisista varoista, jotka on myönnetty niille yhteisön ohjelmille, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu. Asetusehdotuksen 14 artiklassa säädetään, että toimintatalousarvion toteuttamisesta vastaa viraston johtaja, joka on vastuussa hallinnostaan niin Euroopan parlamentille, komissiolle kuin johtokunnallekin. Parlamentti myöntää toimeenpanovirastolle vastuuvapauden talousarvion toteuttamisesta viimeistään kahden vuoden kuluttua kyseisestä varainhoitovuodesta. Asetusehdotuksen 15 artiklassa säädetään, että komissio, jota avustaa sääntelykomitea, antaa tilintarkastustuomioistuinta kuultuaan varainhoitoasetuksen, jota toimeenpano virastojen on sovellettava toimintatalousarviota toteuttaessaan. Tämä varainhoitoasetus laaditaan niin suuressa määrin kuin mahdollista Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. Asetusehdotuksen 16 artiklassa täsmennetään, että niiden ohjelmien toimintamäärärahat, joiden hallinnointiin toimeenpanovirastot osallistuvat, säilyvät Euroopan unionin yleisessä talousarviossa, eikä niitä kirjata toimeenpanoviraston talousarvioon edes niissä tapauksissa, joissa komissio valtuuttaa viraston suorittamaan talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä. Tällaisessa tapauksessa toimeenpanoviraston valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä toimii viraston johtaja, jonka on toimittava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen velvoitteiden mukaisesti Asetusehdotuksen 17 artiklassa säädetään, että tätä ehdotusta sovellettaisiin myös muista lähteistä kuin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien ohjelmien hallinnoinnin delegoimiseen toimeenpanovirastolle. Sitä varten on otettava huomioon erityisesti näihin ohjelmiin sovellettava lainsäädännöllinen kehys varsinkin viraston toimintatalousarvion laatimisen osalta sekä sen vastuulla oleviin toimintamäärärahoihin sovellettavan varainhoitoasetuksen osalta. Asetusehdotuksen 18 artiklassa käsitellään toimeenpanoviraston henkilöstöä ja täsmennetään, että se koostuu yhteisön toimielimistä tilapäisesti siirretyistä virkamiehistä ja toimeenpanoviraston suoraan palvelukseensa ottamista väliaikaisista toimihenkilöistä. Henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen toimihenkilöihin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja muita säädöksiä, ja soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt antaa johtokunta yhteisymmärryksessä komission kanssa. Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan sekä virastoon että sen henkilöstöön. Asetusehdotuksen 19 artiklassa luetellaan toimeenpanovirastoon sovellettavat tarkastukset: komission sisäisen tarkastajan tekemät tarkastukset, joista tarkastaja laatii kertomuksen niin komissiolle kuin itse virastollekin, OLAFin toimielintenvälisen sopimuksen perusteella tekemät, OLAFin sisäisiin tutkimuksiin liittyvät tarkastukset ja tilintarkastustuomioistuimen perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti tekemät tarkastukset. Asetusehdotuksen 20 artiklassa käsitellään viraston sopimusperusteista ja sopimussuhteen ulkopuolista korvausvastuuta ja säädetään, että yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta käsitellä jälkimmäiseen korvausvastuuseen liittyvät riidat. Asetusehdotuksen 21 artiklassa laajennetaan tuomioistuimen perustamissopimuksen 230 artiklan mukaisesti toteuttama komission toimien laillisuudenvalvonta järjestelmä koskemaan niitä toimeenpanoviraston päätöksiä, joilla on velvoittavia oikeusvaikutuksia. Asetusehdotuksen 22 artiklassa säädetään oikeudesta saada tietoa toimeenpanoviraston asiakirjoista viitaten vastaaviin perustamissopimuksen 255 artiklan täytäntöönpanosta annettaviin säädöksiin. Johtokunta laatii tarvittavat soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt toimeenpanoviraston ensimmäisen toimintavuoden aikana. Kyseisessä säännöksessä vahvistetaan myös salassa pitovelvollisuuden alaisten tietojen luottamuksellisuusvelvoite johtokunnan jäsenille, johtajalle, toimeenpanoviraston henkilöstölle ja kaikille muille viraston toimintaan osallistuville henkilöille. Asetusehdotuksen 23 artiklassa perustetaan "toimeenpanovirastojen komitea", joka on tämän ehdotuksen täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisessa komissiota avustava sääntelykomitea. Noudatettavan menettelyn osalta viitataan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklaan. Asetusehdotuksen 24 artiklaan sisältyy klassinen lauseke asetuksen voimaantulosta, joka vahvistetaan kolmanneksi päiväksi sen jälkeen, kun se on julkaistu. 2000/0337 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS annettu yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen [...] artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Lainsäätäjä vahvistaa perustamissopimuksen 3 artiklassa (yhteisön ohjelmat) säädettyjen toimien puitteissa kasvavan määrän ohjelmia mitä erilaisimmilla aloilla, ja niistä hyötyvät erilaiset tuensaajaluokat. Komission tehtävänä on tavallisesti toteuttaa näiden ohjelmien täytäntöönpano toimenpiteet. (2) Näiden ohjelmien täytäntöönpano rahoitetaan ainakin osittain Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otetuista määrärahoista. Perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti komissio vastaa talousarvion toteuttamisesta. (3) Voidakseen kantaa täysin vastuunsa muita toimielimiä ja kansalaisia kohtaan komission on keskityttävä ensisijaisesti toimielimiä koskeviin tehtäviinsä. Sen vuoksi sen olisi voitava siirtää joitakin yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyviä tehtäviä kolmansille osapuolille. Joidenkin hallinnointitehtävien eriyttäminen voi sitä paitsi olla tehokkaampi keino yhteisön ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi. (4) Hallinnointitehtävien eriyttämisessä on noudatettava perustamissopimuksella luodun toimielinjärjestelmän asettamia rajoja. Tästä seuraa, että sellaisia tehtäviä ei voida eriyttää, jotka on perustamissopimuksessa osoitettu toimielimille ja jotka edellyttävät poliittisia valintoja heijastavan laajan harkintavallan käyttämistä. (5) Eriyttämiseen voidaan turvautua vain lukuisia tekijöitä huomioon ottavan analyysin jälkeen (kustannus-hyötyanalyysi, valvonnan ja koordinoinnin aiheuttamat kustannukset ja hyödyt mukaan luettuina, eriytettyjen tehtävien täytäntöönpanon tehokkuus ja joustavuus, käytettyjen menettelyiden yksinkertaistaminen, eriytettyjen toimien sijoittuminen lähelle lopullisia kohderyhmiä, yhteisön näkyminen kyseisen ohjelman tukijana, riittävän osaamisen säilyttäminen komission sisällä). (6) Yksi eriyttämisen muoto on turvautuminen yhteisöoikeudellisiin elimiin, joilla on oikeushenkilön asema (toimeenpanovirastot). (7) Toimeenpanovirastojen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi toimielintasolla niiden asema ja erityisesti eräät olennaiset rakennetta, tehtäviä, toimintaa, budjettijärjestelmää, tarkastuksia ja vastuuta koskevat seikat olisi vahvistettava asetusteitse. (8) Yhteisön ohjelmien toimeenpanosta vastaavana toimielimenä komission tehtävänä on arvioida onko jollekin toimeenpanovirastolle annettava, ja missä määrin, yhteen tai useampaan määrättyyn yhteisön ohjelmaan liittyviä hallinnointitehtäviä. Turvautuminen toimeenpanovirastoon ei vapauta komissiota velvollisuuksista, jotka kuuluvat sille perustamissopimuksen ja erityisesti sen 274 artiklan nojalla. Komission on siis voitava rajata tiukasti toimeenpanoviraston toiminta ja valvottava tehokkaasti sen toimintaa ja erityisesti sen hallintoelimiä. (9) Tämä merkitsee, että komissiolla on toimivalta päättää toimeenpanoviraston perustamisesta (ja tarvittaessa sen lakkauttamisesta) lainsäätäjän vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Koska toimeenpanoviraston perustaminen on menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [3] 2 artiklassa tarkoitettu laajakantoinen toimenpide, siitä olisi päätettävä mainitun päätöksen 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen. [3] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 1. (10) On myös tarpeen, että komissio voisi nimittää sekä toimeenpanoviraston johtokunnan jäsenet että sen johtajan, ettei komissio delegoidessaan toimeenpanovirastolle sen omaan toimivaltaan kuuluvia tehtäviä menettäisi niiden hallintaa. (11) Toimeenpanoviraston on myös toimissaan noudatettava täysin ohjelmaa, jonka komissio on määritellyt niille yhteisön ohjelmille, joiden hallinnointiin virasto osallistuu. Komission on siis hyväksyttävä toimeenpanoviraston vuosittainen työohjelma. (12) Varmistaakseen tehokkaan eriyttämisen ja voidakseen täysin hyötyä toimeenpanoviraston tarjoamasta asiantuntemuksesta komission olisi voitava siirtää virastolle yhden tai useamman yhteisön ohjelman täytäntöönpanotehtävät joko kokonaan tai osittain lukuun ottamatta sellaisia tehtäviä, joihin liittyy poliittisia valintoja heijastava harkintamahdollisuus. Siirrettäviin tehtäviin kuuluvat jonkin erityisen hankkeen hallinnointi kokonaisuudessaan tai joidenkin sen vaiheiden osalta, tarvittavien talousarvion toteuttamistoimien täytäntöönpano, komissiolle toimitettavien tietojen keruu ja käsittely sekä suositusten laatiminen komissiolle. (13) Koska toimeenpanoviraston talousarvion tarkoituksena on ainoastaan rahoittaa sen omat toimintamenot, sen tulojen olisi muodostuttava pääasiassa budjettivallan käyttäjän määräämästä prosenttiosuudesta varoista, jotka on myönnetty niille yhteisön ohjelmille, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu. (14) Perustamissopimuksen 274 artiklan soveltamisalan säilyttämiseksi niiden yhteisön ohjelmien toimintamäärärahat, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu, on pysyttävä kirjattuina Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ja ne on pantava täytäntöön siten, että ne otetaan suoraan yleisestä talousarviosta. Näitä määrärahoja koskeva rahaliikenne on siis toteutettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. (15) Toimeenpanovirastolle on voitava antaa muista lähteistä kuin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien ohjelmien hallinnointia koskevia toimeenpanotehtäviä. Sellaisissa tapauksissa sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä ottaen kuitenkin huomioon kyseisten ohjelmien oikeusperustasta johtuvat erityispiirteet. (16) Toimeenpanoviraston hallinnoinnin tavoitteeksi asetettu avoimuus ja luotettavuus edellyttävät, että sen toiminnan sisäiset ja ulkoiset tarkastukset vahvistetaan, että virastolle annetaan vastuu toimistaan ja että sen hallussa olevat asiakirjat ovat yleisön saatavilla, perustamissopimuksen 255 artiklassa tarkoitettuja edellytyksiä ja rajoituksia vastaavasti. (17) Toimeenpanoviraston on tehtävä tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä niiden komission yksiköiden kanssa, jotka vastaavat niistä yhteisön ohjelmista, joiden hallinnointiin se osallistuu. Jotta yhteistyö olisi mahdollisimman toimivaa, olisi säädettävä, että kunkin toimeenpanoviraston kotipaikka olisi siellä, missä komission yksiköt sijaitsevat. (18) Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän asetuksen antamiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus Tämän asetuksen tarkoituksena on määritellä niiden toimeenpanovirastojen asema, joiden tehtäväksi komissio voi valvonnassaan ja vastuullaan antaa tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyviä tehtäviä. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) 'toimeenpanovirastolla' tämän asetuksen mukaisesti perustettua oikeussubjektia; b) 'yhteisön ohjelmalla' toimia, toimikokonaisuuksia ja aloitteita, jotka komission on pantava toimeen asianomaisen oikeusperustan tai myönnettyjen määrärahojen nojalla maksuja suorittaen, yhden tai useamman määrätyn kohderyhmän hyväksi. 3 artikla Perustaminen ja lakkauttaminen 1. Komissio voi päättää perustaa toimeenpanoviraston antaakseen sille joitakin yhden tai useamman yhteisön ohjelman hallinnointiin liittyviä tehtäviä. Tässä päätöksessä voidaan vahvistaa viraston olemassaoloaika. 2. Jos komissio katsoo, ettei sen ole enää tarpeen turvautua perustamaansa toimeenpanovirastoon, se voi päättää lakkauttaa viraston. Siinä tapauksessa se nimeää kaksi selvitysmiestä, joiden tehtävänä on viraston toiminnan lopettaminen. Samassa päätöksessä komissio määrittää viraston toiminnan lopettamisen edellytykset. Sen nettotulos tuloutetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. 3. Komissio tekee edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut päätökset 23 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. Edellä 1 kohdan mukaisesti perustettujen toimeenpanovirastojen on oltava tämän asetuksen säädösten mukaisia. 4 artikla Oikeudellinen asema 1. Toimeenpanovirasto on yhteisön elin, jolle on annettu julkinen palvelutehtävä. 2. Toimeenpanovirasto on oikeushenkilö. Se nauttii kaikissa jäsenvaltioissa niiden kansallisen lainsäädännön nojalla oikeushenkilöille myönnettyä laajinta mahdollista oikeustoimikelpoisuutta. Se voi muun muassa hankkia tai luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 5 artikla Kotipaikka Toimeenpanoviraston kotipaikan on oltava jollakin sellaisella paikkakunnalla, jolla komission yksiköt sijaitsevat. Se voi päättää perustaa paikallistoimistoja sekä jäsenvaltioihin että niiden ulkopuolelle silloin kun se on tarpeen sille uskottujen tehtävien suorittamiseksi mahdollisimman hyvin. 6 artikla Tehtävät Edellä olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi komissio voi antaa toimeenpanovirastolle yhteisön ohjelman minkä tahansa toimeenpanotehtävän lukuun ottamatta sellaisia tehtäviä, joihin liittyy poliittisia valintoja heijastava harkintamahdollisuus. Toimeenpanovirastolle annettavia tehtäviä voivat olla erityisesti: a) yhteisön ohjelmien toimeenpanoon liittyvien suositusten laatiminen komissiolle; b) hankkeen tai sen jakson eri vaiheiden hallinnointi kokonaisuudessaan tai osittain suhteessa yhteisön ohjelman toimeenpanoon liittyviin erityisiin hankkeisiin sekä tältä osin tarvittavan valvonnan toteuttaminen tekemällä asianmukaisia päätöksiä komission antaman valtuutuksen perusteella; c) yhteisön ohjelman täytäntöön panemiseksi tarvittavien talousarvion tulojen ja menojen toteuttamistoimien sekä kaikkien muiden siihen liittyvien toimien toteuttaminen komission valtuutuksen perusteella; d) yhteisön ohjelman toimeenpanon ohjaamiseksi tarvittavien tietojen keruu, käsittely ja toimittaminen komissiolle. Valtuutuksessa määritellään ne edellytykset, perusteet, parametrit ja yksityiskohtaiset säännöt, joita toimeenpanoviraston on noudatettava edellä tarkoitettuja tehtäviään suorittaessaan, samoin kuin niistä yhteisön ohjelmista, joiden hallinnointiin toimeenpanovirastot osallistuvat, vastaavien komission yksiköiden tekemiä tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 7 artikla Rakenne 1. Toimeenpanovirastoa johtaa johtokunta ja johtaja. 2. Toimeenpanoviraston henkilökunta toimii johtajan alaisuudessa. 8 artikla Johtokunta 1. Johtokunta muodostuu viidestä komission nimittämästä jäsenestä. 2. Johtokunnan jäsenten toimikausi on vähintään kaksi vuotta. Johtokunnan jäsen voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Toimikauden päättyessä tai jäsenen erotessa jäsenet jatkavat tehtävässään toimikauden uudistamiseen tai uuden jäsenen nimittämiseen asti. 3. Johtokunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. 4. Johtokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa. Lisäksi se voidaan kutsua koolle aina, kun vähintään yksinkertainen enemmistö sen jäsenistä tai viraston johtaja sitä pyytää. 5. Johtokunnan jäsentä, joka on estynyt osallistumasta kokoukseen, voi edustaa joku toinen, erityisesti kyseistä kokousta varten valtuutuksen saanut jäsen. Jäsen voi itsensä lisäksi edustaa ainoastaan yhtä jäsentä. Puheenjohtajan ollessa estyneenä puheenjohtajana toimii varapuheenjohtaja. 6. Johtokunta tekee päätökset yksinkertaisella enemmistöllä. Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee. 9 artikla Johtokunnan tehtävät 1. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä. 2. Johtokunta hyväksyy toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman viimeistään kunkin vuoden alussa johtajan antaman ehdotuksen perusteella ja komission suostumuksen saatuaan. Ohjelman on noudatettava komission määrittelemää ohjelmasuunnittelua niiden säännösten mukaisesti, joilla vahvistetaan ne yhteisön ohjelmat, joiden hallinnointiin täytäntöönpanovirasto osallistuu. Vuosittaista työohjelmaa voidaan mukauttaa toimintakauden kuluessa samaa menettelyä noudattaen, jotta voitaisiin ottaa erityisesti huomioon komission kyseisiä yhteisön ohjelmia koskevat päätökset. Vuotuiseen toimintaohjelmaan sisältyvien toimien edellyttämistä kustannuksista annetaan erillinen arvio. 3. Johtokunta vahvistaa toimeenpanoviraston toimintatalousarvion 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4. Johtokunta päättää muista lähteistä kuin yhteisöltä saatavien testamenttilahjoitusten, lahjoitusten ja tukien vastaanottamisesta komission suostumuksen saatuaan. 5. Johtokunta päättää toimeenpanoviraston edellä olevassa 5 artiklassa tarkoitettujen paikallistoimistojen perustamisesta. 6. Johtokunta antaa tarvittavat erityissäännökset siitä, miten toteutetaan oikeus saada tietoa toimeenpanoviraston asiakirjoista 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 7. Johtokunta hyväksyy ja antaa komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta toimeenpanoviraston edellisen vuoden toimintaa ja sen rahoitusta koskevan vuosikertomuksen. 8. Johtokunta hoitaa muut sille tässä asetuksessa osoitetut tehtävät. 10 artikla Johtaja 1. Viraston johtajan nimittää komissio, joka nimeää tehtävään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa asetuksissa ja säännöissä tarkoitetun virkamiehen. 2. Johtajan toimikausi on neljä vuotta. Johtaja voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Komissio voi johtokunnan lausunnon nojalla pidättää johtajan virantoimituksesta ennen tämän toimikauden päättymistä. 11 artikla Johtajan tehtävät 1. Johtajan tehtävänä on toimia toimeenpanoviraston edustajana. Johtaja vastaa viraston hallinnosta. 2. Johtaja valmistelee johtokunnan työt ja erityisesti toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman luonnoksen. Hän osallistuu johtokunnan työhön ilman äänioikeutta. 3. Johtaja huolehtii toimeenpanoviraston vuosittaisen työohjelman täytäntöönpanosta. Erityisesti hän on vastuussa 6 artiklassa tarkoitettujen tehtävien toimeenpanosta ja tekee sitä varten tarvittavat päätökset. Hänellä on valtuudet hyväksyä toimeenpanoviraston puolesta niiden ohjelmien, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu ja joiden talousarvion toteuttamiseen komissio on antanut valtuutuksen, toimintamäärärahojen toteuttamista koskevat tulot ja menot. 4. Johtaja valmistelee ennakkoarvion tuloista ja menoista ja toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjänä toimeenpanoviraston toimintatalousarvion varainhoitoasetuksen 15 artiklan mukaisesti. 5. Johtaja vastaa niiden kertomusten valmistelusta ja julkaisemisesta, jotka toimeenpanoviraston on esitettävä komissiolle. Näitä ovat muun muassa 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu toimeenpanoviraston toimintaa koskeva vuosikertomus samoin kuin kaikki muut yleis- tai erityiskertomukset, joita komissio toimeenpanovirastolta pyytää. 6. Johtajalla on toimeenpanoviraston henkilökuntaan nähden Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa säädetyt palvelukseen ottamista koskevien sopimusten tekemiseen oikeutetun viranomaisen valtuudet. Hänellä on vastuu kaikista toimeenpanoviraston henkilöstöä koskevista kysymyksistä. 12 artikla Toimintatalousarvio 1. Toimeenpanoviraston kaikki tulot ja menot arvioidaan etukäteen kullekin varainhoitovuodelle, joka on kalenterivuosi, ja ne otetaan viraston toimintatalousarvioon, johon sisältyy budjettivallan käyttäjälle toimitettu henkilöstötaulukko. Henkilöstötaulukossa, joka muodostuu yksinomaan väliaikaisista toimista, täsmennetään toimeenpanoviraston palveluksessa kyseisenä varainhoitovuonna olevan henkilöstön määrä, palkkaluokka ja ura-alue. 2. Toimeenpanoviraston toimintatalousarviossa tulojen ja menojen on oltava yhtä suuret. 3. Jollei muista tuloista muuta johdu, viraston tulot koostuvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otetusta tuesta. 13 artikla Toimintatalousarvion laatiminen 1. Johtaja laatii vuosittain toimeenpanoviraston talousarvioesityksen, johon sisältyvät seuraavan varainhoitovuoden toimintamenot. Hän antaa talousarvioesityksen johtokunnalle. 2. Johtokunta hyväksyy viimeistään 15 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna viraston talousarvioesityksen ja antaa sen komissiolle. 3. Tämän talousarvioesityksen perusteella ja ottaen huomioon niille yhteisön ohjelmille, joiden hallinnointiin toimeenpanovirasto osallistuu, määrittelemänsä ohjelman komissio ehdottaa talousarviomenettelyssä, että toimeenpanoviraston toimintatalousarvioon otettavaksi vuosittaiseksi tueksi vahvistettaisiin määrätty prosenttiosuus niistä vuosittaisista varoista, jotka kyseisille yhteisön ohjelmille on myönnetty. 4. Toimivaltaisen budjettivallan käyttäjän näin määrittämän vuosittaisen tuen perusteella johtokunta vahvistaa toimeenpanoviraston talousarvion kunkin varainhoitovuoden alussa yhdessä toimintaohjelman kanssa toimeenpanovirastolle myönnetyt eri rahoitusosuudet ja muista lähteistä tulevat varat huomioon ottaen suoritettavin mukautuksin. 14 artikla Toimintatalousarvion toteuttaminen ja vastuuvapaus 1. Johtaja toteuttaa toimeenpanoviraston toimintatalousarvion. 2. Johtaja antaa Euroopan parlamentille, tilintarkastustuomioistuimelle, komissiolle ja johtokunnalle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen varainhoitovuoden kaikki tulot ja menot sisältävän tilinpäätöksen. 3. Euroopan parlamentti myöntää toimeenpanovirastolle toimintatalousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen vuoden n+2 huhtikuun 30 päivää. 15 artikla Toimintatalousarvioon sovellettava varainhoitoasetus Saatuaan lausunnon tilintarkastustuomioistuimelta komissio antaa toimeenpanoviraston toimintatalousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 23 artiklan 2 kohdassa säädettävän menettelyn mukaisesti ja Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen [4] 142 artiklaa noudattaen. [4] EYVL L 356, 31.12.77, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2673/1999. 16 artikla Toimintamäärärahoihin sovellettava varainhoitoasetus 1. Kun komissio on 6 artiklan c kohdan säännösten nojalla siirtänyt toimeenpanovirastolle yhteisön ohjelmiin liittyvien toimintamäärärahojen talousarvion toteuttamistehtäviä, nämä määrärahat säilyvät Euroopan unionin yleisessä talousarviossa, ja ne on pantava täytäntöön kirjaamalla ne suoraan siihen. 2. Johtaja on toimintamäärärahojen osalta toimeenpanoviraston valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, ja hänen on tässä tehtävässä toimittava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen velvoitteiden mukaisesti. 17 artikla Muista lähteistä kuin yleisestä talousarviosta rahoitettavat ohjelmat Edellä olevien 13 ja 16 artiklan säännökset eivät rajoita muista lähteistä kuin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien ohjelmien oikeusperustan nojalla säädettyjen erityissäännösten soveltamista. 18 artikla Henkilöstö 1. Toimeenpanoviraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia säännöksiä ja määräyksiä. Johtokunta antaa komission suostumuksella tarvittavat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt. 2. Toimeenpanoviraston henkilöstö muodostuu yhteisön toimielimistä tilapäisesti siirretyistä virkamiehistä, jotka on määrätty toimeenpanovirastoon väliaikaisina toimihenkilöinä, sekä toimeenpanoviraston palvelukseensa ottamista muista toimihenkilöistä. 3. Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan sekä toimeenpanovirastoon että edellä 2 kohdassa tarkoitettuun henkilöstöön. 19 artikla Tarkastukset 1. Komission sisäisellä tarkastajalla ja varainhoidon valvojalla on suhteessa toimeenpanovirastoon sama toimivalta ja samat tehtävät kuin suhteessa komission yksikköihin. Tarkastaja laatii kertomuksen havainnoistaan ja suosituksistaan sekä komissiolle että toimeenpanovirastolle. Nämä huolehtivat suositusten täytäntöön panosta oman toimivaltansa mukaisesti. 2. Toimeenpanovirasto liittyy välittömästi perustamisensa jälkeen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisiä tutkimuksia koskevaan toimielinten väliseen sopimukseen [5]. Johtokunta vahvistaa liittymisen ja antaa tarvittavat säännökset, joilla helpotetaan OLAFin sisäisten tutkimusten tekemistä. [5] EYVL L 136, 31.5.99, s. 15. 3. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa toimeenpanoviraston tilit perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. 4. Jokaisessa toimeenpanoviraston säädöksessä ja erityisesti jokaisessa päätöksessä sekä jokaisessa sen tekemässä sopimuksessa on määrättävä nimenomaisesti, että komission sisäinen tarkastaja, OLAF ja tilintarkastustuomioistuin voivat tehdä sekä asiakirjoihin perustuvia että tarvittaessa paikalla toteutettavia tarkastuksia, jotka voivat kohdistua myös varojen lopulliseen saajaan ja tarvittaessa niitä jakaviin välittäjiin. 20 artikla Vastuu 1. Toimeenpanoviraston sopimukseen perustuva vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaisesti. 2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa toimeenpanoviraston on korvattava viraston tai sen henkilöstön tehtäviä hoitaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden oikeudelle yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen tällaisten vahinkojen korvaamista koskevissa riidoissa. 21 artikla Laillisuuden valvonta Yhteisöjen tuomioistuin tutkii toimeenpanoviraston oikeusvaikutuksiltaan velvoittavien päätösten laillisuuden samojen edellytysten ja samojen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti kuin perustamissopimuksen 230 artiklassa on määrätty komission säädösten laillisuuden osalta. 22 artikla Tiedonsaantioikeus ja luottamuksellisuus 1. Jokaisella Euroopan unionin kansalaisella tai unionissa asuvalla luonnollisella henkilöllä taikka sinne sijoittuneella oikeushenkilöllä on oikeus saada tietoa toimeenpanoviraston asiakirjoista tiedonsaantioikeudesta -- päivänä --kuuta 200- annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o --/200- [6] säädetyin edellytyksin ja rajoituksin. [6] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisön oikeudesta saada tietoja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoista (KOM(2000)30 lopullinen/2, 21.2.2000). Tiedonsaantioikeuden täytäntöön panemiseksi tarvittavat erityissäännökset antaa johtokunta viimeistään toimeenpanoviraston perustamista seuraavan ensimmäisen vuoden aikana. 2. Johtokunnan jäsenet, johtaja ja toimeenpanoviraston henkilöstö eivät saa luovuttaa edes toimikautensa päätyttyä tietoja, joita niiden luonteen takia koskee salassa pitovelvollisuus; sama velvoite koskee myös kaikkia muita toimeenpanoviraston toimintaan osallistuvia henkilöitä. 23 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa toimeenpanovirastojen komiteaksi kutsuttu komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan säännökset. 3. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 24 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...]