1Johdanto

Sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevassa 12. kertomuksessa esitetään 12. huhtikuuta julkaistun edellisen kertomuksen jälkeen päivitetty tilannekatsaus sisäisten siirtojen järjestelmän ja uudelleensijoittamisjärjestelmän täytäntöönpanoon. Siinä kuvataan puutteet, jotka on korjattava, ja toimet, jotka on toteutettava kummankin järjestelmän puitteissa annettujen sitoumusten täyttämiseksi.

Yksi seikka on ollut onnistumisen kannalta ratkaisevan tärkeä sisäisiä siirtoja koskevan järjestelmän koko täytäntöönpanon ajan: keskinäinen yhteistyö ja luottamus siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien ja siirtävien jäsenvaltioiden välillä sisäisiä siirtoja koskevien neuvoston päätösten mukaisesti ja niiden täytäntöönpanemiseksi. Siirtomenettelyn käynnistyttyä ja jäsenvaltioiden enemmistön alettua antaa vastaanottolupauksia säännöllisesti kuukausittaiset siirrot lisääntyivät huomattavasti. Myös kaksi siirtävää jäsenvaltiota lisäsivät toimiaan keskinäisen yhteistyön ja luottamuksen parantamiseksi ja sen myötä sisäisten siirtojen vauhdittamiseksi. Niinpä jäsenvaltiot ovat vuoden 2017 neljän ensimmäisen kuukauden aikana ottaneet vastaan lähes yhtä paljon sisäisesti siirrettyjä henkilöitä kuin vuoden 2016 aikana yhteensä. Tähän mennessä on siirretty kaikkiaan yli 18 000 henkilöä, mikä osoittaa sisäisten siirtojen järjestelmän toimivan, jos vain löytyy halua noudattaa yhteistä sopimusta aidon yhteistyön hengessä.

Sisäiset siirrot ovat edelleen keskeinen toimenpide, jolla lievennetään Kreikkaan ja Italiaan kohdistuvaa painetta ja jaetaan vastuu kansainvälistä suojelua selvästi tarvitsevista hakijoista. Kreikkaan saapuvien maahantulijoiden määrä on nyt pienempi, mutta maalla on edelleen paineita sijoittaa yli 62 000 maahantulijaa, jotka ovat yhä sen alueella. Heistä noin 13 500 on saarilla ja noin 48 500 Manner-Kreikassa. Italiaan on tullut vuoden 2017 alun jälkeen 45 130 maahantulijaa, mikä merkitsee 40 prosentin kasvua verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2016. Suurin osa tulijoista ei kuitenkaan kuulu kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi oleviin kansalaisuusryhmiin, mikä on neuvoston päätösten nojalla edellytys sisäisten siirtojen piiriin pääsemiselle. Italiassa eritrealaiset ovat tärkein sisäisten siirtojen piiriin kuuluva kansalaisuusryhmä, ja heidän määränsä on vähentynyt merkittävästi vuonna 2017. Eritreasta tulleet muodostivat vuonna 2016 toiseksi suurimman tulijaryhmän, ja heidän osuutensa oli 11,5 prosenttia. Nyt he eivät olleet edes tulijaryhmien kärkikymmenikössä, ja heidän osuutensa oli vain noin 2,3 prosenttia tulijoista. Tästä jyrkästä laskusta huolimatta Italiassa on edelleen noin 11 000 maahan vuonna 2016 tullutta eritrealaista, jotka olisi rekisteröitävä ja siirrettävä muihin jäsenvaltioihin.

Kuten aiemmin on todettu, Italiassa ja Kreikassa oleskelevien, sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien henkilöiden määrä on pienempi kuin neuvoston päätöksissä esitettiin. Kreikassa, jossa rekisteröityjen sisäistä siirtoa hakeneiden tulijoiden määrän odotetaan pysyvän vakaana (27 146 sisäisiä siirtoja varten rekisteröityä, joista 12 707 on jo siirretty), noin 12 400 henkilöä odottaa yhä siirtoa. Italiassa on tähän mennessä rekisteröity sisäisiä siirtoja varten yli 8 300 henkilöä, joista 5 711 on jo siirretty, ja 700 olisi rekisteröitävä lähiaikoina. Lisäksi maahan on tähän mennessä vuonna 2017 saapunut yli 1 100 eritrealaista, jotka olisi vielä rekisteröitävä sisäisiä siirtoja varten. Kaikkien sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien henkilöiden siirtäminen syyskuuhun 2017 mennessä on siten mahdollista, ja sen olisi oltava kaikkien jäsenvaltioiden ensisijainen tavoite. Alentuneiden lukujen ei pitäisi johtaa siihen, että jäsenvaltiot vähentävät toimiaan, sillä sisäisten siirtojen nykyinen vauhti ei edelleenkään riitä kaikkien sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien siirtämiseen syyskuuhun 2017 mennessä. Näin ollen toimia on vauhditettava edelleen merkittävästi erityisesti Kreikassa komission kymmenennessä kertomuksessaan asettamien kuukausittaisten tavoitteiden mukaisesti.

Neuvoston päätösten mukaisten sisäisten siirtojen toteuttaminen on oikeudellinen velvoite. Lisäksi se on yhteinen hanke, joka edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden osallistumista siirrettävien henkilöiden vastaanottamiseen sekä Italiasta että Kreikasta. Monet jäsenvaltiot ovat lisänneet toimiaan, mutta edelleen on valitettavasti sellaisiakin jäsenvaltioita, jotka eivät ole vastaanottaneet ensimmäistäkään siirrettävää henkilöä ja jotka näin ovat rikkoneet oikeudellisen velvoitteensa ja jättäneet täyttämättä sitoumuksensa sekä Italialle ja Kreikalle että suhteessa muihin jäsenvaltioihin, jotka noudattavat sitoumuksiaan ja ottavat vastaan sisäisesti siirrettäviä henkilöitä.

Vaikka monet yhdennentoista kertomuksen suosituksista ovat edelleen voimassa (sisäisten siirtojen kahden kuukauden syklin vuoksi), tässä 12. kertomuksessa keskitytään pääasiassa niihin jäsenvaltioihin, jotka ovat kieltäytyneet järjestelmällisesti panemasta neuvoston päätöksiä täytäntöön eivätkä ole noudattaneet antamiaan sitoumuksia.

Uudelleensijoittamisista voidaan todeta, että 22 504 henkilön uudelleensijoittaminen heinäkuussa 2015 annettujen päätelmien mukaisesti etenee hyvin, sillä yli kaksi kolmasosaa sovitusta määrästä on jo uudelleensijoitettu. Määrä on huomattava verrattuna siihen, miten vähän jäsenvaltiot uudelleensijoittivat maahantulijoita vuosina 2014 ja 2015 kansallisten tai monenvälisten järjestelmien kautta. Tämä osoittaa EU-tason yhteistyön ja koordinoinnin lisäarvon tällä alalla.

2Sisäiset siirrot

Sisäisten siirtojen kasvuvauhti on edelleen myönteinen tietyistä logistisista vaikeuksista huolimatta. Jos kaikki sisäisiä siirtoja vastaanottavat jäsenvaltiot lisäisivät toimiaan, asetetut tavoitteet saavutettaisiin. Komission asettamilla tavoitteilla pyritään varmistamaan, että kaikki Italiassa ja Kreikassa tällä hetkellä olevat sisäisten siirtojen piiriin kuuluvat henkilöt siirretään tehokkaasti ja ajallaan ja että vältetään operatiiviset ja logistiset pullonkaulat, joita aiheutuisi, jos suurin osa jäljellä olevista siirroista toteutettaisiin vasta syyskuun viimeisinä viikkoina. Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimia ja joustavuutta siirtoprosessin kaikissa vaiheissa aina vastaanottolupauksista siirtoihin. Lisäksi siirtoja vastaanottavien jäsenvaltioiden on huolehdittava riittävistä vastaanottovalmiuksista siirtojen jälkeen.

Lähes kaikki jäsenvaltiot ottavat nyt siirrettäviä henkilöitä vastaan Italiasta ja Kreikasta. Unkari, Puola ja Itävalta ovat ainoat jäsenvaltiot, jotka eivät oikeudellisen velvoitteensa vastaisesti ole vastaanottaneet ensimmäistäkään siirrettävää henkilöä. Itävalta on tosin ilmoittanut aikovansa aloittaa vastaanottamisen pian. Lisäksi Tšekki ei ole antanut uusia vastaanottolupauksia toukokuun 2016 jälkeen eikä ole ottanut vastaan yhtään sisäisesti siirrettävää henkilöä elokuun 2016 jälkeen. Se on ottanut vastaan alle 1 prosentin sille kohdennetuista hakijoista.