FI Euroopan unionin virallinen lehti C 2/7

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 2/04)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”GLÜCKSTÄDTER MATJES”

EY-nro: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Glückstädter Matjes”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Saksa

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.7 Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Glückstädter Matjes valmistetaan perinteisesti käsin useimmiten fileinä mutta myös fileoimattomana kevyesti suolatusta, kalan sisältämien omien entsyymien vaikutuksesta perkaamattomana kypsyneestä sillistä (Clupea harengus). Fileet ovat rasvaisen kiiltäviä ja väriltään vaalean harmaanruskeita, yläpuolelta nahan ansiosta hopeaan vivahtavia ja alapuolelta punertavia johtuen kypsymisestä perkaamattomana. Käytettyjen sillien koosta ja painosta riippuen fileet painavat 30–50 g, ja niiden pituus on 14–17 cm. Glückstädter Matjes nautitaan tavallisesti kylmänä; fileet ovat pehmeitä ja suussa sulavia, ja niissä tuntuu erityinen, matjessillille ominainen aromaattinen kylmän, tuoreen mutta ei raa’an kalan kevyen suolaiseen vivahtava maku. Glückstädter Matjes tarjotaan kuluttajille, ravintoloille ja kauppiaille tuoreina jäähdytettyinä fileinä. Kalakauppiaat ja ravintoloitsijat ostavat Glückstädter Matjes -silliä myös fileoimattomana ja jalostavat sen itse.

3.3. Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Glückstädter Matjes valmistetaan yksinomaan sillistä (Clupea harengus). Matjessillin raaka-aineena käytettävä silli pyydetään perinteisesti Pohjanmeren keski- ja pohjoisosien vesiltä. Silli pakastetaan välittömästi sellaisenaan.

Silliä pyydetään toukokuun lopusta heinäkuun alkuun, jolloin sen luonnollinen elinkaari on siinä vaiheessa, että se on riittävän rasvaista matjessillin tuotantoon mutta siinä ei ole vielä selvästi näkyvää mätiä tai maitia.

3.4. Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaloista poistetaan sisälmykset ja ne raakakypsytetään ja jalostetaan matjesfileiksi yksinomaan maantieteellisellä alueella.

3.6. Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7. Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Glückstadtin kaupungin alue Schleswig-Holsteinissa.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1. Maantieteellisen alueen erityisyys

Glückstadt on satamakaupunki Elbejoen alajuoksulla Schleswig-Holsteinissa.

Glückstädter Matjes on tuote, jolla on pitkä valmistusperinne. Erityinen käsiteollinen tuotantomenetelmä (raakakypsytys yksinomaan suolan ja perkaamattoman kalan omien entsyymien avulla, käsin tapahtuva nahan ja ruotojen poistaminen sekä fileiden viimeistely) on erottamaton osa Glückstadtissa säilynyttä matjessillin tuotantoperinnettä ja edellytys tuotteen erityisominaisuuksien kehittymiselle.

Perinne alkoi vuonna 1893, kun Glückstadtissa aloitettiin sillinkalastus, ja 15. heinäkuuta 1894 Tümmler, kaupungin ensimmäinen sillinpyyntialus palasi satamaan 8 viikkoa kestäneeltä ensimmäiseltä pyyntimatkaltaan tuoden mukanaan 150 tynnyrillistä (Kantjes) suolattua silliä (Willy Detjens: Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887, Glückstadt 1957, s. 4, rivit 52–). Tästä perinteestä kertoo myös se, että 21. kesäkuuta 1957 silloiselle liittopresidentille Theodor Heussille lahjoitettiin pieni tynnyrillinen Glückstädter Matjes -silliä Glückstadtissa Saksan sillinkalastuksen kunniaksi järjestetyn Matjes-päivän yhteydessä (Heinz Kaufholz: Ein Fässchen Glückstädter Matjes für Heuss, Glückstädter Monatsspiegel, kesäkuu 2008, s. 15).

Perinteisen käsiteollisen toiminnan säilyminen Glückstadtissa ilman koneellista jalostusta ja apu-, maku- tai väriaineiden käyttöä raakakypsytyksessä ja säilytyksessä on osoitus kaupungissa tuotetun matjessillin erityislaadusta.

5.2. Tuotteen erityisyys

Glückstädter Matjes tuotetaan puhtaasti käsityönä ilman mitään kypsytyksen apuaineita yksinomaan sillistä ja suolasta sen jälkeen, kun kalasta on poistettu sisälmykset, jotka ovat tarpeettomia entsymaattisen kypsymisprosessin kannalta. Muutaman viikon kestävän pyyntikauden aikana pyydetyt kokonaiset tuoreet sillit, joista ei ole poistettu sisälmyksiä, pakastetaan, jolloin Glückstadtissa on koko ajan seuraavaan pyyntikauteen asti saatavilla tuoreita matjesfileitä jalostusta varten. Sulatuksen jälkeen silleistä poistetaan pää ja sisälmykset siten, että suolen ja umpilisäkkeen alueella sijaitseva entsyymipitoinen haima jätetään paikalleen. Sillit ja suola laitetaan tynnyreihin, joissa kala kypsyy ruotoineen omien entsyymiensä vaikutuksesta matjessilliksi. Ruodot poistetaan ja silli fileoidaan täysin käsityönä. Glückstädter Matjes erottuu teollisesti tuotetusta matjessillistä ja vastaavankaltaisista tuotteista makunsa ja rakenteensa perusteella. Sen maku on selkeän aromaattinen, kevyesti suolainen matjessillin maku. Suutuntuma on erityisen pehmeä olematta silti liian ”sohjoinen”. Perkaamattomana tapahtuvasta raakakypsymisestä johtuen fileen alapuoli on punertava. Glückstädter Matjes -silli nautitaan useimmiten sämpylän tai ruisleivän kera sekä erilaisten lisukkeiden ja kastikkeiden kanssa.

Glückstädter Matjes tunnetaan ainakin Pohjois-Saksassa, jossa se on erittäin arvostettu tuote, jonka maine perustuu sen alkuperään ja Glückstadtissa edelleen tapahtuvaan jalostukseen. Erityinen maine perustuu siten maantieteellisellä alueella vuosikymmeniä jatkuneeseen matjessillin tuotantoperinteeseen. Glückstädter Matjes -sillin yhä kasvava tunnettuus alkoi kukoistaa, kun Glückstadtin silloinen pormestari Manfred Bruhn järjesti vuonna 1968 ensimmäisen kerran sittemmin joka vuoden kesäkuussa vietettävän nelipäiväisen Glückstädter Matjeswochen -tapahtuman (Heinz Kaufholz, em. teos ja Heringsfang, harte Knochenarbeit, Glückstädter Monatsspiegel, kesäkuu 2005, s. 7). Tapahtuman avajaistilaisuus houkuttelee paikalle Schleswig-Holsteinin, Hampurin ja Niedersachsenin lisäksi kävijöitä ja matjessillin ystäviä myös muista Saksan osista. Glückstädter Matjeswochen -tapahtuman yhteydessä järjestetyn reseptikilpailun innoittamana syntyi lukemattomia Glückstädter Matjes -sillin käyttöön ja valmistukseen liittyviä ruokalajeja ja -ohjeita.

Glückstädter Matjes -silliä myydään paikallisena erikoistuotteena erityisesti Schleswig-Holsteinin, Hampurin ja Niedersachsenin elintarvikeliikkeissä. Sitä toimitetaan ympäri vuoden yhä enemmän myös ravintoloihin ja kotitalouksiin. Glückstädter Matjes -sillin korkea tunnettuusaste ja suuri arvostus vahvistettiin myös vuonna 2008 järjestetyssä edustavassa kuluttajakyselyssä (Dr. Adriano Profeta: Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung ”Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A., Freising 2008). Glückstadtin kaupungin ja Glückstädter Matjes -sillin tunnettuuden välillä on vakiintunut vuorovaikutussuhde.

5.3. Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Glückstädter Matjes -sillifileiden maku, rakenne ja ulkonäkö perustuvat Glückstadtissa yhä käytössä oleviin perinteisiin tuotantomenetelmiin. Hyvä maine johtuu erityisesti siitä, että Glückstadtissa matjessillin tuotannossa ei edelleenkään käytetä yksinkertaisempia teollisia valmistus- ja kypsytysmenetelmiä vaan tuotanto tapahtuu käsityönä, mikä vaatii enemmän vaivannäköä. Lisäksi Glückstadtin kaupunki ja sen matjessillin tuottajat ovat jo vuosikymmenten ajan toteuttaneet toimenpiteitä tämän perinteisen tuotteen maineen levittämiseksi. Glückstädter Matjes on tiiviisti sidoksissa kaupungin kulttuurielämään, ja sitä pidetään erityisen arvostettuna elintarvikkeena. Niinpä tuote onkin perinteisesti erottamaton osa paikallista ruokakulttuuria, ja se tunnetaan sekä alueella että sen ulkopuolella.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.