FI Euroopan unionin virallinen lehti C 48/120

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja – Kaupparekistereiden yhteenliittäminen”

KOM(2009) 614 lopullinen

2011/C 48/21

Esittelijä: Ana BONTEA

Komissio päätti 4. marraskuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja – Kaupparekistereiden yhteenliittäminen

KOM(2009) 614 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. heinäkuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. syyskuuta 2010 pitämässään 465. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 65 puolesta ja 13 vastaan 18:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea kannattaa EU:n kaikkien jäsenvaltioiden kaupparekisterien yhteistyön kehittämistä ja voimistamista. Tässä yhteydessä perusperiaatteina pitäisi olla avoimuus, nopeus, kustannusten pienentäminen, hallinnon yksinkertaistaminen, henkilötietojen asianmukainen suojaaminen ja yhteentoimivuus. Kaupparekistereiden rajatylittävän yhteistyön tulee taata velkojille, kauppakumppaneille, osakkeenomistajille ja kuluttajille entistä parempien ja luotettavampien virallisten tietojen saatavuus. Se parantaisi sisämarkkinoiden oikeusvarmuutta ja sujuvuutta.

1.2 Kaupparekisterien yhteenliittämisen olisi kuvastettava kahden keskeisen asiakirjan – Eurooppa 2020 -strategian (1) ja eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act, SBA) (2) – tavoitteita. Kun kaupparekisterit liitetään yhteen, pitäisi yritysten keskinäisen avoimuuden lisääntyä ja yhteistyön helpottua, rajatylittävän liiketoiminnan esteiden vähentyä ja etenkin pk-yritysten hallinnollisen taakan keventyä. Kaikki tämä on ratkaisevan tärkeää yhtenäismarkkinoiden lujittamiseksi sekä tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen tukemiseksi, kuten komission tiedonannossa ”’Pienet ensin’ – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite” (KOM(2008) 394 lopullinen) korostetaan.

1.3 ETSK kehottaa lisäämään vihreässä kirjassa esitettyihin tavoitteisiin uusia tavoitteita:

— Luodaan pakollinen yhteistyöväline, joka helpottaa ja vahvistaa jäsenvaltioiden keskusrekistereiden sähköistä yhteenliittämistä ja eritoten yhteenliittämistä sähköisen oikeudenkäytön portaaliin, josta muodostuisi näin oikeudellisen tiedon pääasiallinen yhteyspiste, jotta voidaan tehostaa yhtiöoikeusdirektiivien soveltamista.

— Tehostetaan rajatylittävää yhteistyötä etenkin rajatylittävissä sulautumissa sekä silloin, kun toisissa jäsenvaltioissa on sivuliikkeitä, hyödyntäen sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI).

1.4 Komitea kannattaa yleisesti ottaen vihreää kirjaa sillä edellytyksellä, että vaikutukset arvioidaan kattavasti ja ettei yrityksille aiheudu lisää hallinnollisia rasitteita.

1.5 Komitean mielestä kaupparekisterien yhteenliittämisestä saadaan todellista lisäarvoa vain, jos verkosto kattaa paitsi jäsenvaltioiden keskusrekisterit myös kaikki paikalliset ja alueelliset rekisterit kaikista 27 jäsenvaltiosta ja jos verkostossa toimitettava tieto on alkuperämaasta riippumatta aina ajantasaista, suojattua ja vakiomuotoista sekä helposti saatavilla yksinkertaisin menettelyin ja mieluiten kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja veloituksetta (ainakin perustiedot).

1.6 Mikäli EU-tasolla ryhdytään lainsäädäntätoimiin, komitea haluaa korostaa, että samassa yhteydessä on paikallaan muuttaa julkistamissääntöjä niin, että etenkin pk-yrityksille koituvia hallinnollisia rasitteita karsitaan avoimuutta kuitenkaan heikentämättä. Tulee muistaa, että tietojen julkistamisesta valtion virallisessa lehdessä aiheutuu yrityksille huomattavia lisäkustannuksia. Todellista lisäarvoa ei kuitenkaan synny, sillä samat tiedot ovat saatavilla verkossa olevista rekistereistä.

1.7 Kaupparekisteriyhteistyön tekniset yksityiskohdat voitaisiin määritellä esimerkiksi hallinnointisopimuksessa.

1.8 Komitea ehdottaa, että vihreän kirjan tavoitteisiin pyrittäisiin sellaisen ratkaisun avulla, jossa sulautetaan yhteen kaikki olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt ja -aloitteet – erityisesti EBR (3), BRITE (4), IMI ja sähköisen oikeuden hanke (e-Justice) – ja hyödynnetään niitä. EBR:ää olisi laajennettava ja kehitettävä edistykselliseksi ja innovatiiviseksi yhteentoimivuusjärjestelmäksi, joka integroidaan Euroopan sähköisen oikeuden portaaliin. Tällainen järjestelmä toimisi tieto- ja viestintäteknisenä palvelualustana ja tehokkaana ennakointivälineenä, jonka välityksellä saadaan yhteys koko EU:n kaupparekistereihin ja joka edistää yritysten yhteistyötä ja mahdollisuuksia arvioida niiden kehitystä.

1.9 Komitea katsoo, että kaupparekisteriverkoston liittämisestä direktiivin 2004/109/EY nojalla perustettuun sähköiseen verkkoon olisi tehtävä vaikutusarviointi, kun kaikki kaupparekisterit on liitetty yhteen.

1.10 Yhtiöiden muihin maihin avaamia sivuliikkeitä koskevissa asioissa komitea kannattaa sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän käytön vakiinnuttamista, sillä järjestelmä tarjoaa hallinnollisen yhteistyön puitteet, joita voidaan hyödyntää minkä tahansa sisämarkkinasäädöksen soveltamisen tukemiseen.

1.11 Kaikkien jäsenvaltioiden kaupparekisterit käsittävän rajatylittävän yhteistyöverkoston rakentaminen sekä näiden tavoitteiden saavuttaminen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä nopeutuu, kun nimetään toimivaltainen taho, joka ottaa hoitaakseen EBR:n – jonka tulee olla luonteeltaan pakollinen eikä vapaaehtoinen –, laajentaa ja kehittää sitä sekä varmistaa, että hankkeelle saadaan asianmukainen EU-rahoitus.

1.12 Luotavan kaupparekisteriverkoston olisi täytettävä erilaisia tehtäviä ja tarjottava lisävälineitä viestinnän sujuvoittamiseksi.

1.13 Erityisen tärkeää on jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyö tällä saralla.

2. Taustaa

2.1 EU:ssa on 27 valtakunnalliselta tai alueelliselta pohjalta toimivaa kaupparekisteriä. Niihin rekisteröidään, niiden avulla selvitetään ja niissä säilytetään tietoja kyseisen maan tai alueen yrityksistä EU:n lainsäädännön perusteella tuotettaviin peruspalveluihin sovellettavien vähimmäisvaatimusten mukaisesti.

2.2 Vaikka virallisia yritystietoja on helposti saatavilla yritysten rekisteröintivaltiossa (lähes kaikkien jäsenvaltioiden kaupparekisterit ovat olleet tammikuun 1. päivästä 2007 lähtien verkossa sähköisesti saatavilla), saattaa samojen tietojen saaminen toisesta jäsenvaltiosta estyä teknisistä syistä (erilaiset hakuehdot ja rakenteet) tai kielimuurin takia.

2.3 Yritystietoja halutaan saada käyttöön entistä enemmän maasta toiseen joko kaupallisessa tarkoituksessa tai oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi, sillä yhtenäismarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ovat helpottaneet yli kansallisten rajojen toimimista. Lisäksi monissa yritysten sulautumisissa ja jakautumisissa on ollut mukana yrityksiä useista EU:n eri jäsenvaltioista erityisesti direktiivin 2005/56/EY antamisesta lähtien, sillä siinä edellytetään kaupparekisterien yhteistyötä, ja yritykset voivat rekisteröityä yhteen jäsenvaltioon ja harjoittaa liiketoimintaansa osittain tai kokonaan toisessa jäsenvaltiossa.

2.4 Valtakunnallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten ja/tai kaupparekisterien päivittäisestä yhteistyöstä on tullut kansainvälisen liiketoiminnan johdosta välttämätöntä. Vapaaehtoisen yhteistyön helpottamiseksi on tarjolla runsaasti keinoja ja aloitteita.

3. Tiivistelmä vihreästä kirjasta

3.1 Kaupparekisterien yhteenliittämistä käsittelevässä vihreässä kirjassa selostetaan voimassa olevaa oikeuskehystä ja pohditaan, miten voitaisiin parantaa yritystietojen saatavuutta kaikkialla EU:ssa ja tehostaa yhtiöoikeusdirektiivien soveltamista.

3.2 Vihreän kirjan mukaan kaupparekisterien yhteenliittäminen palvelee kahta erillistä mutta toisiinsa kytkeytyvää tavoitetta:

— Se parantaa virallisten ja luotettavien yritystietojen saatavuutta yli rajojen yhtenäismarkkinoiden avoimuuden lisäämiseksi sekä osakkaiden ja kolmansien osapuolten suojan parantamiseksi.

— Se vahvistaa kaupparekisteriyhteistyötä rajatylittävissä menettelyissä, joita ovat esimerkiksi eri maissa toimivien yritysten sulautuminen, yrityksen kotipaikan siirto tai maksukyvyttömyysmenettelyt. Tällaista yhteistyötä vaaditaan nimenomaisesti rajatylittävistä sulautumisista annetussa direktiivissä sekä eurooppayhtiön (SE) ja eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöissä.

3.3 Vihreässä kirjassa esitetään tiivistetysti nykyiset yhteistyöjärjestelyt ja -aloitteet:

— EBR: Euroopan komission tuella toteutettava 18 jäsenvaltion ja kuuden muun kuin EU-valtion kaupparekisterien vapaaehtoinen aloite. EBR on kaupparekisterien verkosto, jonka tavoitteena on tarjota luotettavia yritystietoja. Sillä on kuitenkin verkoston laajuuteen ja rajatylittäviä menettelyjä koskevaan yhteistyöhön liittyvät rajoituksensa.

— BRITE: muutamien EBR-kumppanien käynnistämä ja suurelta osin Euroopan komission rahoittama tutkimusaloite, joka saatiin päätökseen maaliskuussa 2009. BRITE-hankkeen tavoitteena oli kehittää ja toteuttaa edistyksellinen ja innovatiivinen yhteentoimivuusmalli, tieto- ja viestintätekninen palvelualusta ja hallinnointiväline kaupparekistereiden yhteiskäyttöön kaikkialla EU:ssa. Siinä tarkasteltiin erityisesti kotipaikan siirtoja toiseen jäsenvaltioon, eri maissa toimivien yritysten sulautumisia ja toiseen jäsenvaltioon rekisteröityjen sivuliikkeiden valvonnan parantamista.

— Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä (Internal Market Information System, IMI): maaliskuussa 2006 käynnistetty komission ylläpitämä suojattu internetpohjainen sovellus. Se on suljettu verkosto, jonka avulla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat helposti löytää tarvittavat toisten jäsenvaltioiden viranomaiset ja olla niihin yhteydessä nopealla ja tehokkaalla tavalla. IMIä käytetään tukemaan ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin ja palveludirektiivin täytäntöönpanoa.

— Sähköisen oikeuden hanke (e-Justice): kesäkuussa 2007 käynnistetty aloite, jonka tavoitteena on avustaa oikeusviranomaisia ja oikeusalan toimijoita heidän työssään sekä parantaa yleisön mahdollisuuksia tutustua oikeudellisiin tietoihin. Hankkeen yksi konkreettinen tulos on sähköisen oikeuden portaali. Siitä tulee tärkein yhteyspiste, jonka kautta voi tutustua oikeudellisiin tietoihin, oikeusalan ja hallinnollisiin laitoksiin, rekistereihin, tietopankkeihin ja muihin palveluihin. Euroopan sähköisen oikeuden toimintasuunnitelmassa 2009–2013 tarkastellaan EBR:n sisällyttämistä portaaliin vaiheittain (ensin linkkinä ja myöhemmin mahdollisesti integroimalla se osittain portaaliin).

3.4 Vihreässä kirjassa ehdotetaan kaupparekisterien nykyisten yhteistyöjärjestelyjen kehittämiseksi periaatteessa kolmea vaihtoehtoa:

— Ensimmäinen vaihtoehto on hyödyntää BRITE-hankkeen tuloksia ja nimetä tai perustaa elin, joka vastaa tarvittavien, kaikki jäsenvaltiot kattavien palvelujen ylläpidosta.

— Toinen vaihtoehto on hyödyntää jo toiminnassa olevaa IMIä ja ulottaa se tulevina vuosina uusille EU:n lainsäädännön aloille.

— Kolmas vaihtoehto on edellä mainittujen vaihtoehtojen yhdistäminen.

4. Yleistä

4.1 Komitea kannattaa EU:n kaikkien jäsenvaltioiden kaupparekisterien yhteistyön kehittämistä ja voimistamista virallisten ja luotettavien yritystietojen saatavuuden parantamiseksi sekä avoimuuden varmistamiseksi yhtenäismarkkinoilla. Samalla tulee parantaa osakkaiden ja kolmansien osapuolten (velkojien, liikekumppanien, kuluttajien jne.) suojaa erityisesti rajatylittävissä menettelyissä (esimerkiksi eri maissa toimivien yritysten sulautuminen, yrityksen kotipaikan siirto tai maksukyvyttömyysmenettelyt).

4.2 Sen pohtiminen, miten voitaisiin parantaa yritystietojen saatavuutta kaikkialla EU:ssa ja tehostaa yhtiöoikeusdirektiivien soveltamista, on varteenotettava komission aloite. Komitea kannattaakin yleisesti ottaen vihreää kirjaa. Vaikutukset on kuitenkin arvioitava kattavasti, eikä yrityksille saa aiheutua lisää hallinnollisia rasitteita.

4.3 Kaupparekisterien yhteenliittämisen olisi kuvastettava kahden keskeisen asiakirjan – Eurooppa 2020 -strategian ja SBA-aloitteen – tavoitteita. (Ensin mainitussa kannustetaan vahvistamaan rajatylittävää yhteistyötä, ja jälkimmäisen tavoitteena on, että ”yrityksille aiheutuvat kustannukset ja rasite vähenevät”, mikä ”vaikuttaa paljon pk-yritysten menestykseen ja kasvuun säästäen niiden aikaa ja rahaa ja vapauttaen resursseja innovointiin ja työpaikkojen luomiseen”, kun kaavailluista lainsäädännöllisistä ja hallinnollisista aloitteista tehdään tinkimätön vaikutusarviointi.)

4.4 Kun kaupparekisterit liitetään yhteen, pitäisi yritysten keskinäisen avoimuuden ja yhteistyön lisääntyä ja yrityksiä koskevien virallisten tietojen saatavuuden parantua, mikä on ensiarvoisen tärkeää yhtenäismarkkinoiden lujittamiseksi sekä tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi.

5. Vastaukset vihreässä kirjassa esitettyihin kysymyksiin

5.1 Onko nykyistä paremmalle jäsenvaltioiden kaupparekisteriverkostolle tarvetta?

5.1.1 Nykytilanteessa komitea kannattaa EU:n kaikkien jäsenvaltioiden kaupparekisterien yhteistyön kehittämistä ja voimistamista. Tässä yhteydessä perusperiaatteina pitäisi olla avoimuus, nopeus, kustannusten pienentäminen, hallinnon yksinkertaistaminen, henkilötietojen asianmukainen suojaaminen ja yhteentoimivuus (automaattinen tietojenvaihto paikallisten ja alueellisten rekisterien kanssa).

5.1.2 Komitean mielestä kaupparekisterien verkottamisesta saadaan todellista lisäarvoa vain, jos verkosto kattaa kaikki paikalliset ja alueelliset rekisterit kaikista 27 jäsenvaltiosta ja jos verkostossa toimitettava tieto on alkuperämaasta riippumatta aina ajantasaista, suojattua ja vakiomuotoista sekä helposti saatavilla yksinkertaisin menettelyin ja mieluiten kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja veloituksetta (ainakin perustiedot).

5.2 Voitaisiinko tällaisen yhteistyön yksityiskohdat määritellä hallinnointisopimuksessa jäsenvaltioiden edustajien ja kaupparekisteriviranomaisten välisesti?

5.2.1 Sillä edellytyksellä, että kustannustehokkuus tutkitaan kattavan vaikutusarvioinnin yhteydessä, komitea korostaa, että kaupparekisteriyhteistyötä on paikallaan laajentaa ja vahvistaa nykyisestä. Komitea tähdentää tämän edellyttävän, että kaikki jäsenvaltiot täyttävät velvollisuutensa kehittää kumppanuuttaan tällä saralla ja osallistuvat aktiivisesti yhteistyön laajentamiseen ja sen ehtoja koskevaan päätöksentekoon.

5.2.2 Mikäli vaikutusarvioinnin jälkeen katsotaan tarpeelliseksi ryhtyä EU-tasolla lainsäädäntätoimiin oikeudellisen yhteistyövelvoitteen vahvistamiseksi kaupparekistereille, komitea haluaa korostaa, että samassa yhteydessä on paikallaan muuttaa rekisterien julkisuussääntöjä niin, että etenkin pk-yrityksille koituvia hallinnollisia rasitteita karsitaan avoimuutta kuitenkaan heikentämättä. Tulee muistaa, että tietojen julkistamisesta valtion virallisessa rekistereitä koskevassa julkaisussa aiheutuu yrityksille huomattavia lisäkustannuksia. Todellista lisäarvoa ei kuitenkaan synny, sillä samat tiedot ovat saatavilla verkossa olevista rekistereistä.

5.2.3 Verkoston joillekin ominaispiirteille voisi olla hyödyllistä luoda vankempi oikeusperusta, mutta yhteistyön yksityiskohdat olisi määriteltävä kaupparekistereiden sähköisen verkoston hallinnointia koskevassa sopimuksessa. Hallinnointisopimuksen olisi katettava ainakin sellaiset näkökohdat kuin verkostoon liittymisen ehdot, verkoston hallintoelimen nimittäminen, vastuukysymykset, rahoitus ja riitojenratkaisu, keskuspalvelimen ylläpitoon liittyvät kysymykset ja sen varmistaminen, että tiedot ovat julkisesti saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä, sekä turva- ja tietosuojavaatimusten vähimmäisstandardien määrittäminen.

5.3 Tuottaisiko se lisäarvoa, että kaupparekisteriverkosto liitettäisiin pitkällä aikavälillä yhteen avoimuusdirektiivin (2004/109/EY) nojalla luodun sähköisen verkon kanssa?

5.3.1 Komitea katsoo, että kaupparekisteriverkoston nivomista avoimuusdirektiivin (2004/109/EY) nojalla luotuun sähköiseen verkkoon, jossa säilytetään säänneltyjä pörssiyhtiötietoja, olisi tavoiteltava vasta sen jälkeen, kun kaikki kaupparekisterit on liitetty kaikin osin yhteen. Lisäksi komitea katsoo, että olisi tehtävä vaikutusarviointi, jossa arvioidaan tähän liittyviä teknisiä vaikeuksia, toimenpiteen tuloksellisuutta sekä siitä odotettavissa olevaa aitoa lisäarvoa ja kustannuksia. Ehkä olisi tarkoituksenmukaisempaa käyttää direktiiviä 2003/58/EY, jolla otettiin käyttöön sähköiset kaupparekisterit.

5.3.2 Kaupparekisteriyhteistyön tehostaminen voi myös edistää mahdollisen synergiavaikutuksen muodostumista, kun muut elimet julkistavat yritystietoja (liittyen rahoitusmarkkinoiden avoimuuden lisäämiseen, pörssiyhtiöiden rahoitustietojen saatavuuden parantamiseen kautta Euroopan ja rajatylittävien maksukyvyttömyysmenettelyjen toimivuuden varmistamiseen).

5.4 Millä ratkaisulla voitaisiin parhaiten edistää kaupparekisteriviranomaisten välistä tiedonvälitystä eri maissa toimivien yritysten sulautumisten ja yrityksen kotipaikan rajanylittävien siirtojen yhteydessä?

5.4.1 Komitea ehdottaa, että vihreän kirjan tavoitteisiin pyrittäisiin sellaisen ratkaisun avulla, jossa sulautetaan yhteen kaikki olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt ja -aloitteet – erityisesti EBR, BRITE, IMI ja sähköisen oikeuden hanke (e-Justice) – ja hyödynnetään niitä. EBR:ää olisi laajennettava kattamaan kaikki jäsenvaltiot ja kehitettävä edistykselliseksi ja innovatiiviseksi yhteentoimivuusjärjestelmäksi, joka integroidaan Euroopan sähköisen oikeuden portaaliin. Tällainen järjestelmä toimisi tieto- ja viestintäteknisenä palvelualustana ja tehokkaana ennakointivälineenä, jonka välityksellä saadaan yhteys koko EU:n kaupparekistereihin ja joka edistää yritysten yhteistyötä ja mahdollisuuksia arvioida niiden kehitystä.

5.4.2 Komitean ehdottaman ratkaisun (laajennetaan EBR kattamaan kaikki jäsenvaltiot, tehostetaan sen toimintaa BRITE-hankkeen tuloksiin nojautuen ja turvautumalla mahdollisesti sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään [IMI] ja integroidaan verkosto sähköisen oikeuden portaaliin) ansiosta tällaisten tietoteknisten alustojen ylläpidosta ja hallinnoinnista kertyneen kokemuksen jatkuvuus varmistuisi ja niiden hyväksyttävyys säilyisi. Näin vältyttäisiin sekaannuksilta, joita voisi aiheutua, jos otettaisiin käyttöön samanlaista tai peräti samaa tietoa kuin EBR jakava uusi väline. Lisäksi komitean ehdottamassa ratkaisussa hyödynnettäisiin uudelleen mm. EU:n tuella jo tehtyjen investointien tuloksia, minkä johdosta täytäntöönpanokustannukset jäisivät pienemmiksi erityisesti IMI-järjestelmän mahdollisessa käytössä tai integroitaessa verkosto Euroopan sähköisen oikeuden portaaliin.

5.5 Sivuliikkeitä koskevat ratkaisuehdotus

5.5.1 Direktiivillä 89/666/ETY säädetyt ulkomaisia sivuliikkeitä koskevat julkistamisvaatimukset tekevät kaupparekisteriyhteistyöstä käytännössä välttämätöntä sen varmistamiseksi, että tiedot ja asiakirjat julkistetaan sivuliikettä avattaessa. Komitea kannattaa BRITE-hankkeen tuloksiin pohjautuvaa kehittämistyötä sekä rekisterien väliseen automaattiseen ilmoittamiseen perustuvaa ratkaisua, jotta varmistetaan, että tarvittavat tiedot ovat tarkkoja ja ajantasaisia ja suojaavat siten sivuliikkeen kanssa tekemisissä olevia velkojia ja kuluttajia.

6. Erityistä

6.1 Jotta kaupparekistereistä saadaan täysin yhteentoimivia, on löydettävä parhaat ratkaisut nykyisten teknisten ongelmien (erilaiset hakuehdot ja rakenteet) ja kielimuurien purkamiseksi (EBR:ssä asia on ratkaistu niin, että haku voidaan tehdä millä tahansa kielellä ja haettu tieto toimitetaan hakukielellä).

6.2 Kaikki jäsenvaltiot käsittävän verkoston rakentaminen sekä näiden tavoitteiden saavuttaminen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä nopeutuu, kun nimetään toimivaltainen taho, joka ottaa EBR:n hoitaakseen, laajentaa ja kehittää sitä sekä varmistaa, että hankkeelle saadaan asianmukainen EU-rahoitus. Tulevaisuudessa pitäisi päästä EBR:n ohjelmistojen tai tilausten korkeiden liittymis- ja käyttömaksujen muodostamista rajoitteista ja poistaa kansallisella tasolla osallistumista hankaloittavat tekijät.

6.3 Kaupparekisterien yhteenliittämisen ei pitäisi rajoittua vain verkoston ja ohjelmistojen ylläpitoon, kehittämiseen, hallinnointiin ja ajantasaistamiseen, vaan tällaisen toiminnan avulla olisi myös organisoitava osallistujien keskinäiset suhteet, tehtävä järjestelmää asianmukaisella tavalla tunnetuksi kansalaisten ja yritysten keskuudessa, osallistuttava EU-rahoitteisiin ohjelmiin, laajennettava palveluja uusiin maihin ja vieläpä tuotettava kaupallisia palveluja tulojen hankkimiseksi ja sijoittamiseksi kokonaisuudessaan takaisin verkoston kehittämiseen.

6.4 Kun kaupparekisterit liitetään yhteen, olisi lisättävä välineitä, jotka helpottavat tiedonvälitystä: hakukriteerit, kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymät selkeät menettelyt tiedustelujen vastaanottoa ja vastausten toimittamista varten, mahdollisuus saada asiakirjat ja todistukset sähköisessä muodossa, välineet tiedustelujen ja vastausten hallinnointia ja tilanteen seurantaa varten, valitus- ja valitusten käsittelymenettelyt, monikieliset hakupalvelut, ennalta määrätyt – mutta myös avoimet – kysymykset ja vastaukset, vastuuhenkilön yhteystiedot jne.

6.5 Aloitteessa kaupparekisterien yhteenliittämiseksi menettelyyn olisi sisällytettävä kaikki tiedot, joiden julkistaminen on pakollista. Niiden tulee olla saatavilla kansallisten rekistereiden sähköisissä tiedostoissa. Lisäksi etenkin pk-yritysten hallinnollista taakkaa tulee keventää, eikä lisäkustannuksia saa aiheutua. IMI vaikuttaa käyttökelpoiselta välineeltä jäsenvaltioiden kaupparekistereiden välisen tiedonvälityksen edistämiseksi.

6.6 Vaikutusarvioinnissa olisi otettava huomioon seuraavien seikkojen toteuttaminen:

— rekisteriverkoston käyttö keskitetysti yhdestä yhteyspisteestä

— yksi EU:n laajuisesti käytettävä yritystunniste

— yhtenäinen laskutusjärjestelmä

— eurooppalainen todistus, joka on muodoltaan EU:n laajuisesti standardoitu kaupparekisteriote

— vähimmäismääräykset tietojen yhdenmukaistamisesta ja soveltamisesta EU-tasolla, mukaan luettuina samanlaatuiset tietopalvelut kaikissa jäsenvaltioissa.

6.7 Erityisen tärkeää on jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyö tällä saralla.

Bryssel 16. syyskuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Komission tiedonanto: Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM(2010) 2020 lopullinen.

(2) Komission tiedonanto: ”Pienet ensin” – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”), KOM(2008) 394 lopullinen.

(3) Eurooppalainen kaupparekisteripalvelu (European Business Register).

(4) Tutkimusaloite kaupparekisterien EU:n laajuisen yhteentoimivuuden edistämisestä (Business Register Interoperability Throughout Europe).