Komission kertomus - Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2008 {SEC(2009)1380} /* KOM/2009/0558 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 22.10.2009 KOM(2009) 558 lopullinen KOMISSION KERTOMUS Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla 2008 {SEC(2009)1380} 1. Johdanto Tässä vuosikertomuksessa selostetaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen (TTK) alan tapahtumia ja toimia vuoden 2008 aikana. Kertomus on laadittu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 173 artiklan[1] mukaisesti. Kertomuksen liitteenä on komission yksiköiden valmisteluasiakirja, joka sisältää yksityiskohtaisempia tietoja sekä tilastoja. Kertomuksen keskeisissä luvuissa selostetaan vuoden 2008 aikana toteutettuja toimia ja niistä saatuja tuloksia sekä TTK-toiminnan kehittymistä Euroopan unionin jäsenvaltioissa. 2. Poliittinen kehitys: Eurooppalainen tutkimusalue (ERA) Tutkimus on ollut yksi Lissabonin strategian painopistealueista siitä lähtien kun strategiaa alettiin toteuttaa vuonna 2000. Yhteisön tutkimuspolitiikka luo pohjaa Euroopan teollisuuden kilpailukyvylle ja tukee yhteisön politiikan kehittämistä muilla aloilla. Se on ratkaisevassa asemassa, kun pyritään löytämään riittäviä vastauksia Eurooppaa kohtaaviin haasteisiin. Euroopan tutkimuspolitiikka on saavuttanut yleiset tavoitteensa, kun seitsemännen puiteohjelman toinen toteutusvuosi saatiin menestyksekkäästi päätökseen ja eurooppalaisen tutkimusalueen perustaminen edistyi. Yhteisön tutkimuspolitiikan päätavoitteina ovat edelleen eteneminen kohti tutkimuksen huipputasoa ja tutkimuksen sosioekonomisen merkittävyyden parantaminen. Tähän pyritään lisäämällä ERA:n avoimuutta ja houkuttelevuutta viidennen vapauden (tietämyksen vapaa liikkuvuus) toteuttamiseksi, kehittämällä kansainvälistä tiede- ja teknologiayhteistyötä ja tiivistämällä suhteita naapurimaihin. Strategisten kumppanuuksien luominen jäsenvaltioiden kanssa on myös yksi keskeisistä välineistä, joilla nämä tavoitteet pyritään saavuttamaan. Jos tutkimukseen ei investoida riittävästi eikä Eurooppaan onnistuta luomaan maailmanluokan tutkimusjärjestelmää, tulevat sukupolvet joutuvat maksamaan tästä kalliin hinnan ja koko hyvinvointimme vaarantuu. T&k-investointeja kuvaavat tilastot[2] osoittavat, että Yhdysvallat on edelleen säilyttänyt etumatkansa: EU:n t&k-investoinnit ovat seisahtuneet 1,84 prosenttiin bruttokansantuotteesta (BKT), mikä on selvästi jäljessä Yhdysvaltojen 2,61 prosentista. Julkisten t&k-investointien jatkuva kasvattaminen on erityisen tärkeää rahoitus- ja talouskriisin olosuhteissa, koska se voi tasoittaa suhdanteita aikana, jolloin yksityiset t&k-budjetit ovat kovassa paineessa. Poliittisten päättäjien olisi samalla varmistettava, ettei yksityisiä t&k-investointeja syrjäytetä ja että julkisilla t&k-menoilla on mahdollisimman pieni kilpailua vääristävä vaikutus. Vaikka nykyisen laskusuhdanteen vaikutuksia on vaikea ennustaa, t&k-politiikan rakenteellinen uudistaminen on edelleen olennaisen tärkeää, jotta voidaan lieventää kriisiin vaikutuksia ja tukea elpymistä. T&k-toiminta olikin keskeinen osa Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 hyväksymää talouden elvytyspakettia. Komissio ehdotti erityisesti kolmen merkittävän julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeen käynnistämistä autoteollisuuden alalla (vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva eurooppalainen aloite), rakennusalalla (energiatehokkaita rakennuksia koskeva eurooppalainen aloite) ja teknologian käytön lisäämiseksi valmistusteollisuudessa (tulevaisuuden tehtaita koskeva aloite)[3]. Kilpailukykyneuvosto käynnisti 30. toukokuuta 2008 Ljubljanan prosessin, jonka tarkoituksena on parantaa tutkimuspolitiikan hallinnointia EU:ssa ja siten edistää ERA:n toteuttamista[4]. Prosessi luo puitteet kaikkien tutkimusalan toimijoiden tiiviille osallistumiselle vuonna 2008 vahvistettujen viiden ERA:a koskevan poliittisen tavoitteen toteuttamiseen (ks. 3.1 kohta). Kilpailukykyneuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2008 ERA:n vuoteen 2020 ulottuvan pitkän aikavälin vision[5]. Visio muodostaa keskeisen lähtökohdan tulevien toimien määrittelylle. Siinä kuvataan vuonna 2020 täydessä toiminnassa oleva ERA, joka optimoidun tieteellisen kilpailun, yhteistyön ja koordinoinnin avulla tarjoaa houkuttelevat edellytykset tutkimuksen teolle ja t&k-intensiivisiin aloihin kohdistuville investoinneille Euroopassa. Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2008[6] hyväksymän ”viidennen vapauden” toteuttaminen on keskeinen osa ERA-visioita. Viidenteen vapauteen sisältyy tutkijoiden, tieteellisen tietämyksen ja teknologian vapaa liikkuvuus kaikkialla Euroopassa. Tässä suhteessa keskeisessä asemassa ovat tämän liikkuvuuden esteiden poistaminen ja uusien kannustimien luominen sen edistämiseksi, muun muassa uudistamalla yhteisön eri alojen politiikan tutkimukseen ja tietämykseen vaikuttavia osatekijöitä. 3. Tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvät EU:n toimet 3.1. Poliittinen kehitys Kevään 2008 Eurooppa-neuvosto käynnisti uudistetun Lissabonin strategian toisen toteutusjakson ja vahvisti jälleen tutkimuksen ja osaamisen yhdeksi neljästä painopistealueesta5. EU:n t&k-intensiteettitavoitteen saavuttaminen ja ERA mainittiin nimenomaisesti aloina, joihin on panostettava enemmän. Ljubljanan prosessi tarjoaa puitteet, joissa korkean tason poliittinen sitoutuminen ja ERA:n yleinen ohjaaminen voidaan yhdistää jäsenvaltioiden, komission ja asianomaisten tutkimusalan toimijoiden yhteisten toimien ja kestävien kumppanuuksien kautta saavutettavaan konkreettiseen edistymiseen. Tähän liittyen vuonna 2008 käynnistettiin viisi ERA-aloitetta vuonna 2007 julkaistusta ERA:a koskevasta vihreästä kirjasta[7] käydyn keskustelun ja sidosryhmien kuulemisen pohjalta: - Tutkijoiden toimivien työmarkkinoiden toteuttamisen nopeuttamiseksi annettiin tiedonanto Paremmat uranäkymät ja suurempi liikkuvuus: eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten [8]. Tiedonannossa kuvattujen toimien toteuttaminen on pantu alulle. - Parantaakseen julkisesti rahoitetun tutkimuksen tulosten hyödyntämistä komissio antoi korkeakouluille ja muille julkisille tutkimusorganisaatioille suunnatun suosituksen, johon sisältyvät henkisen omaisuuden hallinnointia tietämyksensiirtotoimissa koskevat käytännesäännöt[9]. Suosituksen ja käytännesääntöjen täytäntöönpanon tueksi on perustettu EU:n tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean (CREST)[10] työryhmä sekä asialle omistettu keskustelufoorumi. - Julkisten tutkimusohjelmien yhteisestä ohjelmasuunnittelusta annettiin tiedonanto[11]. Neuvostossa perustettiin yhteistä ohjelmasuunnittelua käsittelevä korkean tason työryhmä, jonka tehtävänä on aihepiirien valinta. Jäsenvaltioiden johdolla on kehitetty yhteistä aloitetta hermoston rappeutumissairauksien ja erityisesti Alzheimerin taudin alalla (ns. Alzheimer-aloite). - Komissio antoi ehdotuksen eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä[12]. Ehdotuksen tavoitteena on tarjota räätälöity oikeudellinen kehys, jolla helpotetaan suurikokoisten eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien yhteistä perustamista ja toimintaa jäsenvaltioiden kesken. - Komissio antoi tiedonannon Eurooppalainen strategiakehys kansainvälistä tiede- ja teknologiayhteistyötä varten [13], jossa korostetaan, että jäsenvaltioiden ja komission välistä kumppanuutta on kehitettävä koordinoinnin parantamiseksi ja synergioiden luomiseksi muun maailman kanssa käytävässä t&k-yhteistyössä. Kasvavien maailmanlaajuisten haasteiden vuoksi kansainvälisessä tiede- ja teknologiayhteistyössä tarvitaan uutta lähestymistapaa, kuten tiedonannossa tuodaan esiin. Eurooppa-neuvosto päätti kesäkuussa, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) perustetaan Budapestiin. EIT:n tavoitteena on parantaa osaamiskolmion kolmen osan eli tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin integrointia. EIT:n hallintoneuvostoon on nimitetty 18 jäsentä, jotka edustavat tutkimussektoria, korkeakouluja ja yrityksiä. Ensimmäiset osaamis- ja innovaatioyhteisöt valitaan ja perustetaan vuoden 2009 loppuun mennessä. Komission tavoitetta toteuttaa erimuotoisia laaja-alaisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ajettiin vuonna 2008 pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen[14] kautta: niiden pohjalta on syntynyt yhteisiä teknologia-aloitteita, ne ovat edistäneet strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan[15] liittyviä teollisuusaloitteita ja ne ovat auttaneet muokkaamaan edellä mainittuun talouden elvytyspakettiin[16] sisältyviä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita. Eräät teknologiayhteisöt ovat laajentaneet alkuperäisiä tutkimuslinjauksiaan ja osallistuneet edelläkävijämarkkinoita koskevan aloitteen toteuttamiseen[17]. Seitsemännen puiteohjelman olemassa olevia yhteistyövälineitä kuten 169 artiklaan perustuvia aloitteita ja yhteisiä teknologia-aloitteita[18] kehitettiin edelleen vuonna 2008. Komissio antoi ehdotuksen 169 artiklaan perustuvasta yhteisestä eurooppalaisesta metrologian tutkimusohjelmasta[19], ja tietotekniikka-avusteista asumista koskevasta aloitteesta[20] ja EUROSTARS-aloitteesta[21] päästiin sopimukseen. Neljän ensimmäisen yhteisen teknologia-aloitteen perustamisesta annettiin asetukset[22] vuonna 2007, minkä jälkeen neuvosto antoi vuonna 2008 viidennen asetuksen polttokennoja ja vetyä koskevasta yhteisestä teknologia-aloitteesta[23]. Kaikkien viiden yhteisen teknologia-aloitteen toiminta käynnistyi vuonna 2008. Tämän vuosikertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa on tilastotietoja neljän vuonna 2007 perustetun yhteisen teknologia-aloitteen toiminnasta vuonna 2008. Tämä on ensimmäinen näiden yhteisten teknologia-aloitteiden edistymistä koskeva kertomus, jota edellytetään niiden perustamisasetusten 11 artiklan 1 kohdassa. Riskinjakorahoitusvälineestä annetaan lainoja t&k- ja innovointi-investointeihin seitsemännen puiteohjelman tuella. Seitsemännestä puiteohjelmasta osoitetaan enintään 1 miljardi euroa tähän järjestelmään. Yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) yhtä suuren osuuden kanssa se mahdollistaa yhteensä 8–12 miljardin suuruisten lainojen antamisen. EIP allekirjoitti vuonna 2008 16 riskinjakorahoitusvälineeseen liittyvää lainaa, joiden kokonaissuuruus oli 1 020 miljoonaa euroa. Sen jälkeen kun riskinjakorahoitusväline otettiin käyttöön heinäkuussa 2007 annettujen lainojen kokonaismäärä on ollut 1 480 miljoonaa euroa vuosina 2007–2008. Neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008 ”Euroopan puhdas liikenne” -välineen (ECTF) perustamisen EIP:n yhteyteen. Välineen kautta tuetaan investointeja päästöjen vähentämiseen ja energiatehokkuuteen liittyviin t&k- ja innovointitoimiin Euroopan liikennealan teollisuudessa. Välineen kautta voidaan antaa vuosittain 4 miljardin edestä lainoja, ja se on kohdistettu auto-, rautatie-, lentokone- ja laivanrakennusteollisuuteen. Vuonna 2008 allekirjoitettiin sopimukset seitsemänteen puiteohjelmaan assosioitumisesta Bosnia ja Hertsegovinan sekä Montenegron kanssa. Kaikkiaan 39 maasta (27 jäsenvaltiosta ja 12 assosioituneesta maasta) tulevilla tutkijoilla on nyt samat oikeudet ja velvollisuudet osallistuessaan seitsemännen puiteohjelman tutkimushankkeisiin. Vuonna 2008 tehtiin myös t&k-yhteistyösopimus Egyptin kanssa, jota oli jo sovellettu väliaikaisesti, allekirjoitettiin t&k-yhteistyösopimus Uuden-Seelannin kanssa ja aloitettiin t&k-yhteistyösopimusta koskevat neuvottelut Jordanian (EY) kanssa. Lisäksi jo väliaikaisesti sovelletut assosiointisopimukset Sveitsin ja Israelin (EY) kanssa tehtiin lopullisesti ja astuivat voimaan. Pariisissa järjestetyssä strategista energiateknologiasuunnitelmaa15 käsitelleessä konferenssissa perustettiin Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymä (EERA). Strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa esitetyt eurooppalaiset teollisuusaloitteet määrittelevät omaa teknologia-alaansa koskevat etenemissuunnitelmat vuoden 2009 aikana. EERA varmistaa, että tutkimuslinjaukset takaavat aloitteiden jatkuvuuden ja vahvan innovaatioperustan. Kolmessa tieto- ja viestintätekniikkaa (TVT) käsittelevässä tiedonannossa[24] luodaan kattava strategia EU:n TVT-alan tutkimukselle ja innovoinnille. Strategia perustuu puiteohjelmaan sisältyvissä TVT-toimissa saatuihin saavutuksiin ja kokemuksiin. Tiedonannoissa ehdotetaan toimia, joissa yhdistyvät sekä tarjonnan että kysynnän ajama innovointi, t&k-toimien julkiset hankinnat sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet erityisesti tulevaisuuden internetin kehittämisessä. Niissä ehdotetaan myös konkreettisia toimia, joiden avulla voidaan vähentää TVT-alan tutkimus- ja innovointitoimien hajanaisuutta, parantaa näiden toimien koordinointia ja koota resursseja tarvittaessa. Tiedonannossa Johdonmukainen strategia Euroopan maataloustutkimusohjelmalle [25] tuodaan esiin useita keskeisiä aloitteita, joilla pyritään vastaamaan Euroopan maatalouden uusiin haasteisiin. Vuonna 2008 annettiin myös tiedonanto[26], jossa esitetään eurooppalainen merentutkimusstrategia. Rakennerahastot tukevat merkittävällä tavalla alueita Lissabonin strategian täytäntöönpanossa. Koheesiopolitiikkaa koskevissa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa keskitytään entistä enemmän Lissabonin strategian painopistealueisiin, joihin lukeutuu tutkimus. Hyväksyttyjen toimenpideohjelmien[27] analysointi osoittaa, että lähes 25 prosenttia (86 miljardia euroa) EU:n rakennerahastojen kokonaisrahoituksesta vuosina 2007–2013 on osoitettu t&k- ja innovointitoimiin[28]. 3.2. Puiteohjelmien täytäntöönpano Seitsemäs puiteohjelma, jonka kokonaisbudjetti on yli 50 miljardia euroa (Euratomin seitsemännen puiteohjelman budjetti on 2,7 miljardia euroa viidessä vuodessa), on keskeinen väline, jonka avulla voidaan vastata Euroopan työllisyyttä, kilpailukykyä ja kestävää kehitystä koskeviin tarpeisiin, täyttää muista yhteisön politiikoista johtuvat tutkimustarpeet sekä luoda johtoasemaa globaalissa osaamistaloudessa. Vuosi 2008 oli seitsemännen puiteohjelman toinen toteutusvuosi. Kaikkiaan 55 ehdotuspyyntöön saatiin noin 14 000 ehdotusta, ja hakijoita oli yli 72 000. Noin 2 500 ehdotusta hyväksyttiin rahoitettaviksi. Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä perustettiin kaksi toimeenpanovirastoa. Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)[29] perustettiin toteuttamaan seitsemännen puiteohjelman erityisohjelmaa ”Ideat”. Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)[30] toteuttaa osia erityisohjelmista ”Yhteistyö” (aihealueet avaruus ja turvallisuus), ”Valmiudet” (pieniä ja keskisuuria yrityksiä hyödyttävä tutkimus) ja ”Ihmiset” ja tarjoaa seitsemännelle puiteohjelmalle yleisiä tukipalveluja[31] ehdotusten vastaanotossa ja arvioinnissa, asiantuntija-arvioijien nimeämiskirjeiden hallinnoinnissa sekä puiteohjelman osanottajien oikeudellisten ja taloudellisten edellytysten tarkastamisessa. Yhteistyö-erityisohjelmassa määritellyt kymmenen aihealuetta vastaavat keskeisiä tietämyksen ja teknologian aloja, joilla huipputason tutkimus on erityisen tärkeää, jotta Eurooppa voisi vastata tulevaisuuden haasteisiin. Vuonna 2008 esitettiin kaikkiaan 4 619 ehdotusta, joista 787 hyväksyttiin rahoitettaviksi. Pyydetyn yhteisön rahoituksen kokonaismäärä oli yli 2,8 miljardia euroa. Monialaisia toimia ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa on pyritty lisäämään julkaisemalla yhteisiä tai koordinoituja ehdotuspyyntöjä. Ideat-erityisohjelmassa julkaistiin vuonna 2008 ensimmäinen edistyneiden tutkijoiden apurahoja koskeva hakemuspyyntö. Hakemuksia saatiin yli 2 000, joista 275 valittiin. Pyydetyn yhteisön rahoituksen kokonaismäärä oli noin 589 miljoonaa euroa Ihmiset-erityisohjelmassa tuetaan erilaisia toimia, joilla pyritään edistämään tutkijoiden koulutusta ja verkottumista, urakehitystä, elinikäistä oppimista ja yritysten ja tiedelaitosten kumppanuuksia. Vuonna 2008 saatiin 4 563 ehdotusta, joista noin 1 200 hyväksyttiin. Valmiudet-erityisohjelmassa pyritään kehittämään parhaita mahdollisia resursseja ja olosuhteita Euroopan tutkimusyhteisölle. Ohjelman eri toimiin esitettiin kaikkiaan 1 659 hakemusta, joista 281 hyväksyttiin. Pyydetyn yhteisön rahoituksen kokonaismäärä oli noin 782 miljoonaa euroa Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa esitettiin 38 ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvää ehdotusta, joista 18 hyväksyttiin rahoitettaviksi. Pyydetyn yhteisön rahoituksen kokonaismäärä oli noin 52 miljoonaa euroa. Yhteinen tutkimuskeskus jatkoi vuonna 2008 tutkimustoimiensa toteuttamista oman erityisohjelmansa mukaisesti. Se edesauttoi seitsemännen puiteohjelman suorien tutkimustoimien toteuttamista Euroopan poliittisen päätöksenteon tueksi. Vuoden 2008 aikana tarkistettiin muutoksenhakumenettelyä koskevia ohjeita. Myös ehdotusten jättämistä koskevia sääntöjä ja niihin liittyviä arviointi-, valinta- ja avustuksen myöntämismenettelyjä[32] tarkistettiin eettisten arviointimenettelyjen, arkaluonteisten TTK-toimien käsittelyn ja arvioinneissa käytetyn pisteytyksen osalta. Lisäksi kaikkien seitsemännen puiteohjelman erityisohjelmien työohjelmat[33] päivitettiin vuonna 2008. Toimielinten välisten suhteiden koordinointi neuvoston, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean sekä CRESTin kanssa varmistettiin. Seitsemännen puiteohjelman tuki-infrastruktuuria parannettiin monin tavoin vuoden 2008 kuluessa. Tähän sisältyvät keskitetyn arviointipalvelun ensimmäinen täysi toimintavuosi sekä keskitetyn rekisteröintipalvelun toiminnan aloittaminen. Lisäksi on kehitetty hyväksymiskriteereitä, joiden mukaisesti seitsemännen puiteohjelman tuensaajat voisivat laskuttaa henkilöstökustannuksensa keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevien laskelmien perusteella. Myös siirtymäkaudella sovelletun epäsuorien kustannusten 60 prosentin kiinteän korvauksen tarkistamista on valmisteltu. Yhteisön tutkimus- ja kehitystietopalvelun CORDISin korkea käyttöaste (16,4 miljoonaa vierailua)[34] ja palvelun laaja saatavuus (97,8 %) todettiin myös vuonna 2008. Kaikki seitsemännen puiteohjelman ehdotuspyynnöt julkaistiin ajallaan. Vuoden 2008 käyttäjätyytyväisyystutkimus osoitti käyttäjien olevan erittäin tyytyväisiä etenkin CORDIS News -palveluun, seitsemännen puiteohjelman sivustoon sekä sähköpostitse toimiviin ilmoituspalveluihin. research*eu- julkaisun[35] tilaajamäärä kaksinkertaistui vuonna 2008, mikä on osoitus käyttäjien kiinnostuksesta tätä julkaisua kohtaan 4. Jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys ja avoimen koordinointimenetelmän soveltaminen 4.1. Avoin koordinointimenetelmä 3 prosentin tavoitteen saavuttamisen tukena Avoin koordinointimenetelmä määriteltiin kolmen prosentin tavoitteen saavuttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa[36] tärkeäksi välineeksi, jonka avulla voidaan edistää EU:n t&k-intensiteetin kasvattamista kolmeen prosenttiin BKT:stä vuoteen 2010 mennessä. Avointa koordinointimenetelmää on tämän jälkeen toteutettu vuoden jaksoissa. CREST käynnisti neljännen toteutusvaiheen joulukuussa 2007 perustamalla CREST-työryhmät, jotka käsittelevät korkeakouluja, yritysvetoisia osaamiskeskuksia, t&k-toiminnan kansainvälistymistä sekä politiikkayhdistelmien vertaisarviointia Itävallassa ja Bulgariassa[37]. CREST toteuttaa myös vuosittain vastavuoroisen oppimistoimen uudistettuun Lissabonin strategiaan liittyvien kansallisten uudistusohjelmien pohjalta. Vuonna 2008 tässä toimessa keskityttiin edistymiseen kansallisten investointitavoitteiden saavuttamisessa sekä kansallisten t&k-strategioiden osuuteen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa. OMC-NET-järjestelmää[38] kehitettiin sellaisten vastavuoroiseen oppimiseen ja politiikan koordinointiin liittyvien toimien tukemiseksi, joita rajallinen määrä jäsenvaltioita ja/tai niiden alueita toteuttaa erityisesti niiden etuihin liittyvissä poliittisissa kysymyksissä. Syyskuussa 2007 julkaistun ehdotuspyynnön perusteella seitsemän hanketta valittiin rahoitettaviksi vuonna 2008. Maataloustutkimuksen erityisalalla maataloustutkimuksen pysyvä komitea (SCAR) on tärkeässä asemassa, sillä se helpottaa maataloustutkimuksen koordinointia Euroopassa läheisessä yhteistyössä tietopohjaista biotaloutta käsittelevän jäsenvaltioiden edustajien verkon kanssa. 4.2. Julkisten ja yksityisten tutkimusinvestointien kehitys T&k-intensiteetti EU-27:n t&k-intensiteetti (t&k-bruttomenojen prosenttiosuus BKT:stä) oli 1,83 prosenttia vuonna 2007. Vaikka todelliset t&k-menot ovat kasvaneet 19,6 prosenttia samana aikana, t&k-intensiteetti on jäänyt entiselle tasolleen, koska myös BKT on kasvanut vastaavasti. T&k-intensiteetin seisahtuneisuus koko EU:n tasolla ei kuitenkaan kerro koko totuutta, sillä jäsenvaltioiden tilanne on paljon vaihtelevampi. T&k-intensiteetti on kasvanut 17 jäsenvaltiossa vuosina 2000–2007. Toisaalta kymmenessä jäljelle jäävässä jäsenvaltiossa (Belgia, Bulgaria, Kreikka, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Slovakia, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta – maat edustavat 47,1 prosenttia EU-27:n BKT:stä) t&k-intensiteetti on laskenut vuosina 2000–2007. T&k-intensiteetin huomattavaa kasvua on yleensä tapahtunut niissä maissa, joissa t&k-intensiteetti on alhainen (poikkeuksena Itävalta), eli t&k-intensiteetin kasvu on johtunut lähinnä siitä, että jälkeenjääneet maat ovat saavuttaneet muiden maiden etumatkaa. Vuodesta 2005 lähtien jokainen jäsenvaltio (Bulgariaa lukuun ottamatta) on asettanut kansallisen t&k-intensiteettitavoitteen. Nämä kansalliset tavoitteet voivat poiketa koko EU:lle asetetusta kolmen prosentin tavoitteesta riippuen siitä, mikä on t&k-menojen tilanne kussakin jäsenvaltiossa. Kuvassa 1 esitetään kunkin jäsenvaltion saavuttama edistyminen kohti oman t&k-intensiteettitavoitteensa saavuttamista (harmaa) suhteessa siihen, kuinka pitkä matka niillä on vielä tavoitteeseensa (sininen). Kuvasta käy ilmi, että monien jäsenvaltioiden (ja EU-27:n kokonaisuudessaan) on vielä huomattavasti tehostettava toimiaan tavoitteensa saavuttamiseksi. T&k-rahoituksen kehitys[39] Julkisesti rahoitetun t&k-toiminnan osuus EU-27:n BKT:stä oli 0,63 prosenttia vuonna 2005, kun vuonna 2000 se oli 0,64 prosenttia. Kun tähän lukuun lisätään yhteisön rahoitus ja verohuojennukset, julkinen t&k-rahoitus nousee lähemmäs Yhdysvaltojen tasoa. Samoin kuin t&k-intensiteetin osalta, tilanne yksittäisissä jäsenvaltioissa on vaihtelevampi. Neljätoista jäsenvaltiota on lisännyt t&k-toiminnan julkista tukea vuosina 2000–2007. Toisaalta julkinen tuki on laskenut lievästi Saksassa ja Ranskassa ja kasvanut vain hieman Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa. Nämä neljä jäsenvaltiota vastaavat suuresta osasta koko EU-27:n julkisista t&k-menoista, mikä selittää tilanteen seisahtuneisuuden koko EU:n tasolla. Yrityssektorin rahoittaman t&k-toiminnan osuus on 1,00 prosentti EU-27:n BKT:stä. Osuus on huomattavasti suurempi Yhdysvalloissa (1,69 prosenttia BKT:stä) ja yli kaksi kertaa suurempi Etelä-Koreassa (2,43 prosenttia BKT:stä) ja Japanissa (2,62 prosenttia BKT:stä). T&k-toiminnan yksityinen rahoitus kasvoi Japanissa ja Etelä-Koreassa voimakkaasti vuosina 2000–2006, mutta laski Yhdysvalloissa samana ajanjaksona. Samoin kuin t&k-intensiteetin tapauksessa, myös yrityssektorin t&k-rahoituksen kasvussa on ollut kyse lähinnä siitä, että alhaiselta tasolta aloittaneet jäsenvaltiot ovat saavuttaneet muiden maiden etumatkaa. Tämä kehitys ei ole ollut riittävä, jotta koko EU:n yksityinen t&k-rahoitus olisi kasvanut. [pic] | Lähde: Tutkimuksen pääosasto Tiedot : Eurostat, jäsenvaltiot Huomautuksia: (1) IT: 2006; EE, IE, AT, FI: 2008. (2) IT: 2000–2006; EE, IE, AT, FI: 2000–2008; EL: 2001–2007; FR, HU, MT: 2004–2007; SE : 2005–2007. (3) IT: 2006–2010; UK: 2007–2014; FR: 2007–2012; EL: 2007–2015; EE, IE, AT: 2008–2010; FI: 2008–2011. (4) IE: Tutkimuksen pääosaston arvioima t&k-intensiteettitavoite vuodelle 2010. (5) BG ei ole asettanut t&k-intensiteettitavoitetta. Kuva 1: T&k-intensiteetti – edistyminen kohti vuoden 2010 tavoitteita (prosentteina); suluissa t&k-intensiteetti vuonna 2007 (1) 4.3. Tutkimuspolitiikkojen kehitys Vuonna 2008 kansalliset t&k-politiikat jatkoivat kehitystään monimuotoisemmiksi ja johdonmukaisemmiksi politiikkayhdistelmiksi. Monet jäsenvaltiot keskittyivät strategioiden täytäntöönpanoon, toiset taas uusien strategioiden laatimiseen. Jatkuvia kehityssuuntia ovat strategioiden kattavuuden laajentaminen ja t&k-politiikan institutionaalisten puitteiden muuttaminen. Vastauksena rahoitus- ja talouskriisiin jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön talouden elvytyspaketteja, joissa monet jäsenvaltiot ovat korostaneet t&k-toiminnan merkitystä. Tosin eräissä maissa, joita kriisi on kohdannut ankarimmin, julkisia budjetteja tullaan leikkaamaan merkittävästi ja myös yksityiset budjetit ovat ankarassa paineessa. Antaakseen suoria helpotuksia yksityiselle sektorille monet jäsenvaltiot ovat vahvistaneet olemassa olevia t&k-toiminnan verokannustimia. Lähes kaikki jäsenvaltiot keskittyvät taloutensa huipputeknologiasektoreiden kehittämiseen. Monissa maissa on määritelty strategisesti tärkeitä tutkimus- tai teollisuusaloja, joihin tuki keskitetään. Keskittämisessä voidaan käyttää eri keinoja: aihepiirikohtaiset tutkimusyhteistyöohjelmat, osaamiskeskittymiä koskevat aloitteet, aihekohtaiset tutkimuslaitokset tai uutta teknologiaa käyttävien yritysten tukeminen. Yksi yleistyvä lähestymistapa on se, että resurssit keskitetään yhteiskunnallisten haasteiden pohjalta eikä tutkimus- tai teollisuusalojen mukaan. Julkisen tutkimustoiminnan laadun ja tehokkuuden parantaminen on edelleen yksi keskeinen tekijä t&k-politiikan uudistamisessa monissa jäsenvaltioissa. Tähän liittyen jatketaan julkisen tutkimuskentän institutionaalista rakenneuudistusta, jonka taustalla on yleensä tarve varmistaa, että julkisrahoitteinen tutkimus täyttää maailmanlaajuisesti korkeimmat laatuvaatimukset. On tärkeää, että kansalliset poliittiset päättäjät ottavat kansallisissa politiikoissaan nimenomaisesti huomioon eurooppalaisen näkökulman, jotta synergioista ja heijastusvaikutuksista saatavat hyödyt voidaan maksimoida. Puiteohjelma tarjoaa edelleen käyttöön tärkeimmät välineet, joilla voidaan varmistaa kansallisten tutkimusohjelmien koordinointi. Kansallisten tutkimusohjelmien avaaminen on edistynyt vain rajallisesti, vaikka onkin olemassa useita esimerkkejä siitä, että jäsenvaltiot lujittavat yhteistyötään kahdenvälisesti. Yhtenä lisäkeinona lujittaa kansallisia järjestelmiään monet jäsenvaltiot ovat alkaneet viime vuosina kehittää järjestelyjä, joilla ne pyrkivät houkuttelemaan maahan ulkomaisia huippututkijoita. Kaikki jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) toimiin ja joissain tapauksissa täydentävät niitä kehittämällä kansallisia etenemissuunnitelmia tai varaamalla kansallista rahoitusta ESFRI-hankkeisiin osallistumiseen. 5. Tulevaisuudennäkymät Edellä kuvattu edistys pohjusti tietä vuodelle 2009, jolloin seitsemättä puiteohjelmaa toteutetaan kolmatta vuotta ja eurooppalaista tutkimusaluetta viedään edelleen eteenpäin. Viisi yhteisön ERA-aloitetta käynnistettiin vuonna 2008, ja vuonna 2009 painopiste tulee olemaan niiden toteuttamisessa sekä edistymisessä kohti ERA:n vuoteen 2020 ulottuvan vision toteuttamista. Kuudennen puiteohjelman jälkiarviointi, seitsemännen puiteohjelman edistymiskertomus ja Euroopan tutkimusneuvostoa koskeva arviointi ovat tärkeitä välietappeja seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnissa ja Euroopan unionin rahoituskehyksen uudelleentarkastelussa. 6. Lisätiedon lähteitä Tarkempia tietoja on saatavilla tämän kertomuksen liitteenä olevasta komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta. Lisäksi lisätietoja on seuraavissa julkisissa lähteissä: Puiteohjelman ja sen erityisohjelmien vuotuiset seurantaraportit; Viisivuotisarviointiraportit; Säännöllisesti julkaistavat Science, Technology and Competitiveness Key Figures -raportit, joissa kuvataan Euroopan suorituskykyä tutkimuksen, tieteen, teknologian ja kilpailukyvyn aloilla ja annetaan tietoja edistymisestä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa; Tiedettä ja teknologiaa koskevat Eurostatin tilastot ( Statistics on Science and Technology in Europe ); Yhteisön tutkimustoimien ja -politiikkojen yhteydessä julkaistut selvitykset ja analyysit; Opas The practical guide to EU funding opportunities for research and innovation [40] Suurin osa näistä asiakirjoista on saatavissa tai tilattavissa seuraavilta internet-sivuilta: EUROPA-verkkosivut: http://europa.eu/index_en.htm; CORDIS-verkkosivut: http://cordis.europa.eu; Komission Tutkimus-verkkosivut: http://ec.europa.eu/research; ERA-verkkosivut: http://ec.europa.eu/research/era; Investing in European research -verkkosivut: http://ec.europa.eu/invest-in-research; ERAWATCH-verkkosivut: http://cordis.europa.eu/erawatch; Komission tutkimuksen pääosaston verkkosivut: http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html; Komission tietoyhteiskunnan pääosaston verkkosivut:http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.html; Komission yritystoiminnan pääosaston verkkosivut:http://ec.europa.eu/dgs/enterprise/index_en.html; Komission liikenteen ja energian pääosaston verkkosivut:http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html; Yhteisen tutkimuskeskuksen verkkosivut: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm; Eurostatin verkkosivut: http://epp.eurostat.ec.europa.eu [1] Artiklan mukaan ”jokaisen vuoden alussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen. Kertomuksessa annetaan tiedot edellisen vuoden toiminnasta tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä sekä tulosten levittämisessä sekä kuluvan vuoden työohjelmasta.” [2] Ks. http://ec.europa.eu/research/era/pdf/key-figures-report2008-2009_en.pdf. [3] KOM(2008) 800. [4] Ks. asiakirja 10231/08. [5] Ks. asiakirja 16767/08. [6] Ks. asiakirja 7652/1/08. [7] KOM(2007) 161. [8] KOM(2008) 317. [9] Komission suositus K(2008) 1329. [10] Ks. http://www.consilium.europa.eu/crest. [11] KOM(2008) 468. [12] KOM(2008) 467. [13] KOM(2008) 588. [14] Ks. http://cordis.europa.eu/technology-platforms/. [15] KOM(2007) 723. [16] KOM(2008) 800. [17] Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm. [18] Yhteiset teknologia-aloitteet ovat Euroopan tason teolliseen tutkimukseen liittyviä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita, jotka perustuvat perustamissopimuksen 171 artiklaan. [19] KOM(2008) 814. [20] EUVL L 201, 30.7.2008, s. 49. [21] EUVL L 201, 30.7.2008, s. 58. [22] Neljä ensimmäistä yhteistä teknologia-aloitetta ovat seuraavat: Innovatiiviset lääkkeet (neuvoston asetus 2008/73/EY, http://imi.europa.eu ), Clean Sky (neuvoston asetus 2008/71/EY, http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (neuvoston asetus 2008/74/EY, http://www.artemis-ju.eu) ja ENIAC (neuvoston asetus 2008/72/EY, www.eniac.eu). [23] 30. toukokuuta 2008 annettu neuvoston asetus 2008/521/EY, http://ec.europa.eu/research/fch. [24] KOM(2009) 116; KOM(2009) 184; KOM(2009) 108. [25] KOM(2008) 862. [26] KOM(2008) 534. [27] Toimenpideohjelmassa esitetään rahoitusta saavan jäsenvaltion (ja/tai alueiden) prioriteetit. [28] Ks. http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm . [29] Ks. http://erc.europa.eu. [30] Ks. http://ec.europa.eu/research/rea. [31] Lukuun ottamatta Ideat-erityisohjelmaa ja Euratom-puiteohjelmaa. [32] Ks. ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/fp7-evrules_en.pdf. [33] Ks. http://cordis.europa.eu/fp7/find-doc_en.html#workprogrammes. [34] http://cordis.europa.eu. [35] http://ec.europa.eu/research/research-eu/index_en.html [36] KOM(2003) 226. [37] Ks. http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination01_en.htm. [38] Ks. http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination02_en.htm. [39] T&k-toimia rahoitetaan neljästä lähteestä: kotimainen yrityssektori, kansallinen julkishallinto, muut kotimaiset lähteet ja ulkomailta tuleva rahoitus. [40] Ks. http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .