EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.12.2017 COM(2017) 777 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE FMT:Boldyhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä tiedotustoimia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 45 artiklan täytäntöönpanosta/FMT {SWD(2017) 459 final}



I. JOHDANTO Tässä kertomuksessa käsitellään yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien tiedotustoimien täytäntöönpanoa vuosina 2015 ja 2016. Oikeusperustana on yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013, jäljempänä ’asetus’, 45 artikla . Asetuksen 45 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan rahoitettavan tiedotustoiminnan ”tarkoituksena on erityisesti auttaa yhteisen maatalouspolitiikan selittämisessä, täytäntöönpanossa ja kehittämisessä ja lisätä yleistä tietoisuutta kyseisen politiikan sisällöstä ja tavoitteista, palauttaa tiedotuskampanjoilla kuluttajien luottamus kriisien jälkeen, antaa tietoa viljelijöille ja muille maaseutualueiden toimijoille sekä tukea eurooppalaista maatalouden mallia ja auttaa kansalaisia ymmärtämään sitä”. Asetuksen 45 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaan toimenpiteillä ”olisi osaltaan varmistettava unionin poliittisia prioriteetteja koskeva toimielinten tiedotustoiminta, siltä osin kuin nämä prioriteetit liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin”. Rahoitettavat tiedotustoimet voidaan jakaa kahteen eri ryhmään: -kolmansien osapuolten ehdottamat toimet, joihin myönnetään rahoitusta (avustuksia) Euroopan maatalouden tukirahastosta eli maataloustukirahastosta -komission aloitteesta toteutettavat toimet, jotka rahoitetaan 100-prosenttisesti maataloustukirahastosta (suorat toimet / julkiset hankinnat). Asetuksen 45 artiklan 5 kohdan mukaan asetuksen mukaisten tiedotustoimien toteuttamisesta on esitettävä joka toinen vuosi kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä on seitsemäs tällainen kertomus. Komissio jatkoi vuosina 2015–2016 tiedotustoimintansa kehittämistä kymmenen poliittisen prioriteettinsa pohjalta painottaen siinä erityisesti investointeja, talouskasvua ja työllisyyttä. Varoja eri meno-ohjelmista yhdistettiin Euroopan unionin yleisiin tavoitteisiin perustuvien tiedotustoiminnan prioriteettien rahoittamiseksi. Vuonna 2015 (kuten vuonna 2014) komission yksiköt, muun muassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (AGRI), vaikuttivat osaltaan tämän yhteisen lähestymistavan toteuttamiseen. Vuoden 2015 lopulta lähtien ja vuoden 2016 ajan tehostettiin sidosryhmille ja suurelle yleisölle kohdistettua tiedottamista erityisesti EU:n kansalaisilleen tuottamista konkreettisista hyödyistä. Tiedottamisessa keskityttiin yleisen tietoisuuden lisäämiseen EU:sta kokonaisuutena, sen tehtävästä, arvoista, poliittisista prioriteeteista ja työstä ajankohtaisiin haasteisiin vastaamiseksi. Tämä tiedotustoimia koskeva komission yhteinen lähestymistapa on AGRI-pääosaston vuosien 2016–2020 ulkoisessa tiedotusstrategiassa keskeinen. Tämän strategian puitteissa vuotuisissa toimintasuunnitelmissa määritellään kunkin vuoden yksittäiset tiedotustoimet. Vuosien 2015–2016 tiedotustoimiensa suunnittelussa AGRI-pääosasto otti huomioon myös YMP:aan liittyviä tiedotustoimia koskevan ulkoisen arvioinnin tuloksena kesäkuussa 2015 annetut suositukset. Asiakirjassa mainitut liitteet sisältyvät tämän kertomuksen liitteenä olevaan komission valmisteluasiakirjaan. II. TALOUSARVIO Budjettikohdan 05 08 06 mukaisiin tiedotustoimiin oli alkuperäisen rahoituspäätöksen mukaisesti käytettävissä 8 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 8 miljoonaa euroa vuonna 2016 (tähän sisältyi AGRI-pääosaston 4 miljoonan euron rahoitusosuus komission viestintäkampanjaan). Määrärahat jakautuivat julkisten hankintojen (komission aloitteesta toteutettujen toimien) ja avustusten (yhteisrahoitettujen toimien) välillä alustavasti seuraavasti: 2015: julkiset hankinnat (5 milj. euroa) (62,5 %) – avustukset (3 milj. euroa) (37,5 %)

2016: julkiset hankinnat (1,5 milj. euroa) (18,75 %) – avustukset (2,5 milj. euroa) (31,25 %) – yhteisvaltuutus viestinnän pääosastolle (COMM-pääosastolle) viestintäkampanjaan (4 milj. euroa) (50 %). Vuonna 2015 toimenpiteiden toteutuksessa päästiin 91,18 prosenttiin maksusitoumuksina ja 88,60 prosenttiin maksuina. Vuonna 2016 toimenpiteiden toteutuksessa päästiin 98,29 prosenttiin maksusitoumuksina. Maksuja koskevat numerotiedot vuoden 2016 toimenpiteiden osalta eivät vielä olleet lopulliset, kun tätä kertomusta luonnosteltiin, sillä maksuja voitiin suorittaa vielä 31. joulukuuta 2017 saakka. Komission viestintää ja erityisesti tiedotustoimintaa koskevien tavoitteiden saavuttamista ja niissä edistymistä koskevat keskeiset tulokset sisältyvät COMM-pääosaston vuotuiseen toimintakertomukseen 2016. III. RAHOITETTUJEN TOIMIEN JAKAUTUMINEN

Vuonna 2013 sovittu yhteisen maatalouspolitiikan uudistus tuli voimaan 1. tammikuuta 2015. Raportointijaksolla keskityttiin selkeästi tiedotustoimiin, joilla selitetään yleisölle uudistettua yhteistä maatalouspolitiikkaa ja sitä, miten sen avulla voidaan vastata komission Eurooppa 2020 -strategiassa määriteltyihin haasteisiin erityisesti aiempaa kilpailukykyisemmän ja kestävämmän maatalouden ja maaseudun kehittämisen politiikan osalta. Tietoa pyrittiin jakamaan politiikan merkityksestä maatalous- ja elintarvikealan työllisyyden edistäjänä, ympäristöhyötyjen tuottajana, osaamisen ja innovoinnin lisääjänä ja resurssitehokkuuden edistäjänä. EU:n maatalousalaan kohdistui suuria haasteita aikana, jona uudistuksesta neuvoteltiin. Maataloushintojen epävakaus ja markkinoiden epävarmuus yhdessä geopoliittisten tapahtumien kanssa antoivat sysäyksen voimakkaaseen julkiseen keskusteluun maatalouden ja maaseudun taloudellisista näkymistä. Alan roolia ilmastonmuutoksen torjumisessa, sen kyky hyödyntää uusia mahdollisuuksia esimerkiksi terveyden, kaupan tai biotalouden alalla, olivat haasteita, joita oli pohdittava uudelleen. Siksi myös alaan kohdistuviin tuleviin haasteisiin vastaaminen oli YMP:aa koskevien tiedotustoimien keskiössä tällä kaudella. Maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvän viestinnän eri toimijoiden, sidosryhmät mukaan luettuina, kanssa pyrittiin kehittämään lisää synergiaa. AGRI-pääosasto syvensi edelleen yhteistyötä komission muiden yksiköiden, komission EU:n jäsenvaltioissa olevien edustustojen ja EU:n muiden toimielinten sekä muun muassa Europe Direct tiedotuspisteiden ja eurooppalaisen maaseudun kehittämisen verkoston kanssa. Tiedotustoimien seurannassa ja arvioinnissa AGRI-pääosasto otti huomioon ulkoisen arvioinnin tulokset, joiden mukaan tavoitteiden määrittelyyn liittyviä menettelyjä ja käytäntöjä ja toteutettujen viestintätoimien tulosten seurantaa ja vaikutusten arviointia olisi kehitettävä. Tästä syystä tiedotustoimien suunnittelua ja arviointia koskevat menettelyt tarkistettiin ja viestintätoimien arviointia koskevat ohjeet päivitettiin vuonna 2015. 1. Avustukset (kolmansien osapuolten aloitteesta toteutetut yhteisrahoitetut tiedotustoimet) Asetuksen 45 artiklan (tiedotustoimet) mukaan avustuksilla rahoitettavia toimenpiteitä on kahdenlaisia – kolmansien osapuolten esittämät vuotuiset työohjelmat tai muut erityistoimenpiteet. Erityisillä tiedotustoimenpiteillä tarkoitetaan ajallisesti ja paikallisesti rajattuja tiedotustapahtumia, joilla on oma talousarvio. Vuotuinen toimintaohjelma puolestaan koostuu 2–5 yksittäisestä tiedotustoimesta. Vuosina 2015 ja 2016 päätettiin edeltävien vuosien tapaan valita yhteisrahoitettaviksi ainoastaan yksittäisiä tiedotustoimia. Avustusohjelmaa haluttiin yksinkertaistaa ja pyrittiin varmistamaan eri viestintätoimien välinen yhtenäisyys. Vuoden 2015 ehdotuspyynnön tarkoituksena oli tiedon tarjoaminen uudistetusta YMP:sta ja sen kolmesta keskeisestä alueesta eli elintarviketurvallisuudesta, luonnonvarojen kestävästä hoidosta sekä maaseutualueiden kehittämisestä. Vuoden 2016 ehdotuspyynnöllä kannustettiin laatimaan maatalouden edessä olevia haasteita, kuten kestävää kehitystä ja Euroopan maatalouden ja koko maaseudun elinkeinoelämän nykyaikaistamista, koskevia tiedotustoimia. Avustuksia koskevien ehdotuspyyntöjen määrittelyssä olivat keskeisessä asemassa komission poliittiset suuntaviivat: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines-speech_en_0.pdf. Molempina vuosina huomio kohdistettiin suureen yleisöön (erityisesti nuoriin kaupunkilaisiin) sekä viljelijöihin ja muihin maaseutualueiden toimijoihin. Edellä mainituille toimille myönnettäväksi rahoitusosuudeksi määritettiin enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Vuonna 2015 yhteisrahoitettiin 15:tä toimea 50 prosentin rahoitusosuudella. Vuoden 2016 ehdotuspyynnön perusteella rahoitettiin 18:aa toimea, joten yhteisrahoitettuja toimia oli kaudella 2015–2016 yhteensä 33. Avustuksia myönnettiin muun muassa tiedotuskampanjoille, joilla on merkittävä rajatylittävä ja multimediallinen ulottuvuus, ja toimille, joissa painotetaan kestävyyttä ja vahvaa EU:n laajuista verkostoitumista. Muut kansallisella tai paikallisella tasolla toteutetut tiedotustoimet liittyivät usein tiiviisti maatalouden käytännön kehittämistarpeisiin. Nuorisoon ja suureen yleisöön kohdennetuissa toimissa kohdeyleisön tavoittamiseen käytettiin uusimpia verkkotyökaluja ja sosiaalisen median työkaluja. Hankkeiden toteuttajia olivat seuraavat ryhmät: kansalliset viljelijä- ja maaseutujärjestöt, ympäristökysymysten, maaseudun kehittämisen ja luonnonmukaisen viljelyn alalla toimivat kansallisen ja EU:n tason kansalaisjärjestöt, alueellisella ja kansallisella tasolla, Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisesti toimivat media-alan järjestöt sekä paikalliset ja kansalliset viranomaiset. Tämän kertomuksen ohessa esitettävässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään enemmän tietoa raportointikaudella myönnetyistä avustuksista. Siinä esitetään myös hyväksyttyjen hakemusten määrä kussakin jäsenvaltiossa. Ehdotuspyynnöissä tuenhakijoita kehotettiin pyrkimään parempaan kohdeyleisön määrittelyyn ja tehokkaampaan tiedonjakeluun sekä analysoimaan toimien vaikutuksia niillä suoraan tai epäsuoraan tavoitettavien henkilöiden määrällä mitattuna. Hakijoita pyydettiin esittämään ehdottamilleen toimille yksityiskohtaiset suunnitelmat, joihin tuli sisällyttää tiedot hankkeen toteutuksesta, viestin välittämisestä ja tehokkuuden mittaamisesta. Raportointikaudella huomattavan monet yhteisrahoitetuista toimista saavuttivat varsinaisia osallistujia laajemman yleisön erikoisalojen tiedotusvälineiden ja visuaalisten välineiden kerrannaisvaikutuksen sekä internetin ja sosiaalisen median lisääntyvän käytön ansiosta.

Hakemukset arvioitiin ehdotuspyynnöissä esitettyjen tiukkojen tukikelpoisuus-, hylkäämis-, valinta- ja myöntämisperusteiden perusteella. Tämä menettely oli varainhoitoasetuksen mukainen, ja sen ansiosta täyttyi komission tavoite taata hakijoille samanarvoinen kohtelu ja oikeudenmukainen kilpailu. 2. Suorat toimet / julkiset hankinnat (komission aloitteesta toteutettavat tiedotustoimet) Kuten aiemminkin, kaudella 2015–2016 toteutettiin komission aloitteesta useita tiedotustoimia. a) Mediaverkostuminen Median tukeminen YMP:n ja maaseudun kehittämisen vaiheita koskevan tiedottamisen ja tiedotustilaisuuksien avulla oli merkittävine kerrannaisvaikutuksineen edelleen hyvin tärkeä osa viestintätoimia. Sosiaalinen media ja internetpohjainen viestintä kasvattivat edelleen merkitystään tällä kaudella. Medialle pyrittiin jakamaan tehokkaasti keskeistä, käyttäjäystävällistä tietoa harjoitettavasta politiikasta. Toimittajille tarkoitetun AG-Press.eu-järjestelmän jatkuva kehittäminen ja ylläpito, opintomatkojen järjestäminen AG-Press-verkoston jäsenille sekä mediaverkostumistapahtumat lujittivat edelleen tiiviitä yhteyksiä ja vuorovaikutusta maatalouskysymyksiin erikoistuneiden toimittajien ja myös muun median kanssa. AGRI-pääosaston sosiaalisen median välineitä (Facebook, Twitter) kehitettiin edelleen, ja ne saivat tänä aikana nopeasti kasvavan yleisön. Ne ovat edelleen tärkeä työkalu sekä asiantuntijoiden houkuttelemiseksi verkkosivulle ja siellä saatavissa olevien kattavien tietojen ja tuoreimpien uutisten pariin että myös suuren yleisön saavuttamisessa. Mediaverkostumistoiminta kaiken kaikkiaan edisti toimittajien tietoisuuden ja ymmärryksen lisääntymistä maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevissa kysymyksissä kaikkialla EU:ssa. AG-Press-verkosto, johon kuuluu nyt yli 800 aktiivitoimittajaa, on hyödyllinen työkalu komissiolle ja toimii verkostona jäsenilleen. Yhdeksän opintomatkan aikana toimittajaryhmillä oli tilaisuus tutustua usein hyvin erilaisiin viljelyoloihin muilla alueilla ja muissa jäsenvaltioissa. Näihin kenttäoppimistilaisuuksiin kuuluvat tyypillisesti tiedotustilaisuudet, joiden aiheena ovat muun muassa maatilojen innovointitoiminta, sukupolvenvaihdokset, vaihtoehtoiset yritykset ja ilmastonmuutoksen hillintää koskevat toimet. Keskustelut tuottajien ja maaseudun yrittäjien kanssa auttoivat luomaan tietoisuutta viljelijöiden nykyisistä haasteista ja mahdollisuuksista kaikkialla Euroopan unionissa. Myös AG-Press-verkoston tammikuussa 2016 järjestetty vuotuinen verkostotapahtuma korkean tason asiantuntijaohjelmallaan, johon osallistui muun muassa maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava Euroopan komission jäsen, helpotti YMP:aa koskevan yhteisen näkemyksen luomista. b) Sidosryhmäverkostuminen – konferenssit Sidosryhmät – muun muassa viljelijät, osuuskunnat, elintarvikeala, ympäristönsuojelijat ja muut maaseutualueiden toimijat – ovat hyvin tärkeitä maatalouden ja maaseudun kehittämisen kysymyksiä koskevan tiedon levittäjiä. Raportointikaudella konferenssit olivat edelleen tärkeä foorumi politiikan täytäntöönpanoa ja tulevaa kehitystä koskevalle vuoropuhelulle. Komission poliittisten prioriteettien ja kansalaisyhteiskunnan laajaa kuulemista korostavan linjan mukaisesti pyrittiin edelleen keskeisiä poliittisia prioriteetteja koskevaan yhteistyöhön EU:n muiden toimielinten, jäsenvaltioiden viranomaisten, EU:n ja kansallisen tason yhteiskunnallisten ja ammatillisten organisaatioiden sekä akateemisen ja tutkimusyhteisön kanssa. AGRI-pääosasto jatkoi vuonna 2014 aloitettua käytäntöä esitellä EU:n maatalousmarkkinoiden keskipitkän aikavälin näkymiä koskevaa, yhdessä Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa tekemäänsä työtä suurelle yleisölle. Sen vuoden 2015 ”EU Agricultural Outlook Conference” konferenssia laajennettiin käsittämään haasteet, joita maataloudella on edessään EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. Tällä tapahtumalla oli tärkeä poliittinen ulottuvuus, ja sen yhteydessä järjestettiin korkean tason paneeleita, joissa keskityttiin tarkastelemaan muun muassa kestävyyttä ja elintarvikeketjua. Vuoden 2016 Outlook Conference tapahtumassa jatkettiin tätä laajempaa korkean tason kokoonpanoa. Siihen osallistui EU:n toimielinten, hallitusten, kansainvälisten järjestöjen ja sidosryhmien edustajia, jotka keskustelivat ilmastonmuutokseen ja luonnonvarojen saatavuuteen liittyvistä näkökulmista. EU:n ja kolmansien maiden korkean tason poliittinen edustus tämän kauden Outlook-konferensseissa auttoi tuottamaan sen aiheille merkittävän medianäkyvyyden. Toinen merkittävä tapahtuma tällä kaudella oli maaseudun kehittämistä koskeva ”Cork 2.0 Conference on Rural Development” konferenssi. Noin kolmesataa EU:n sidosryhmien edustajaa ja kansainvälisten järjestöjen korkean tason edustajaa käsitteli ja uudelleenarvioi maaseutualueiden tilannetta ja siihen liittyviä seuraavia 20:tä vuotta koskevia poliittisia vaikutuksia. Konferenssissa hyväksyttiin maaseutualueiden kehittämistä koskeva julistus ”A better life in rural areas”, jossa hahmoteltiin yhteistä näkemystä maaseutualueiden tulevaisuudesta. Siihen kuuluu maaseudun arvoketjujen vahvistaminen ja sijoittaminen maaseudun elinkelpoisuuteen ja elinvoimaisuuteen lisäämällä muutoksiin tähtäävän innovoinnin ja teknologian käyttöä. Tämä strateginen maaseutualueiden tulevaisuudennäkymä vaikutti osaltaan merkittävästi komission meneillään olevaan pohdintaan YMP:n yksinkertaistamisesta ja nykyaikaistamisesta.

Lisäksi sekä julkisen että yksityisen sektorin asiantuntijat osallistuivat pohdintaprosessiin, joka järjestettiin erilaisten seminaarien ja työpajojen muodossa. Prosessin tavoitteena oli määrittää ne keskeiset tekijät, jotka vahvistaisivat unionin lammasalan järkevää kehittämistä tulevaisuudessa. c) Suurelle yleisölle suunnatut toimet Messuille osallistuminen Komission painopisteenä on ollut suurelle yleisölle tiedottaminen YMP:sta ja EU:sta yleisesti. Tämä oli edelleen myös messuosallistumisen keskeisenä ajatuksena. Toimien kohderyhmänä olivat edelleen kansalaiset ja sidosryhmät, ja messut olivat edelleen foorumi vuoropuhelulle poliittisista kysymyksistä viljelijöiden, kansalaisyhteiskunnan ja suuren yleisön kanssa. Tiedotustoimissa esiteltiin usein menestyksekkäitä maaseudun kehittämishankkeita. Lisäksi järjestettiin perheille ja koululaisille suunnattua tiedotus- ja koulutustoimintaa. Yhteistyötä muiden pääosastojen ja jäsenvaltioissa olevien komission edustustojen kanssa tiivistettiin. Esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto (AGRI), terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto (SANTE) ja meri- ja kalastusasioiden pääosasto (MARE) pystyttivät suurilla messuilla – esimerkkeinä näistä ”Grüne Woche” Berliinissä ja ”Salon International de l'Agriculture” Pariisissa – yhteisen näyttelyosaston teemalla ”Maatilalta ruokapöytään”. Koululaisille tarkoitettu opetuspaketti Raportointikaudella kehitettiin 11–15-vuotiaille koululaisille tarkoitettu opetuspaketti (”edutainment pack”), ja sitä levitettiin alkuvuonna 2017 Europe Direct tiedotuspisteiden ja jäsenvaltioissa olevien komission edustustojen kautta. Levitystä tuettiin digitaalisessa ja sosiaalisessa mediassa järjestetyllä kampanjalla. Tavoitteena on selittää pedagogisesti kiinnostavassa muodossa viljelijöiden ja viljelijäperheiden roolia, heidän panostaan yhteiskuntaan ja haasteita, joita he kohtaavat. d) Horisontaaliset toimet Milanon maailmannäyttely (Expo 2015) Milanossa 1. toukokuuta ja 31. lokakuuta 2015 välisenä aikana järjestetyn vuoden 2015 maailmannäyttelyn teemana on ”Maapallon ruokkiminen – energiaa elämää varten” (Feeding the Planet: Energy for Life). Se oli AGRI-pääosaston vuoden 2015 tiedotustoimien keskiössä. Tämänkertainen maailmannäyttely oli tärkeä foorumi elintarvikkeita ja kestävyyttä koskeville maailmanlaajuisille poliittisille keskusteluille ja poliittisille aloitteille. EU on keskeinen toimija tässä maailmanlaajuisessa keskustelussa, ja maailmannäyttely tarjosi EU:lle tilaisuuden kehittää hedelmällistä yhteistyötä näissä kysymyksissä muiden – niin julkisten kuin yksityistenkin – sidosryhmien kanssa. Tapahtumaan osallistui 147 maata ja kansainvälistä järjestöä, näyttelyvierailijoita oli yli 21 miljoonaa, ja lisäksi internet-sivuston kävijöitä oli satoja miljoonia. Tapahtuma osoittautui näin erittäin hyödylliseksi foorumiksi viestinnälle eurooppalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten kanssa. EU:n osallistumisella oli kolme tärkeää tavoitetta: viestiminen EU:n keskeisistä saavutuksista elintarvikkeiden ja kestävyyden alalla, foorumin tarjoaminen tulevan politiikan kehittämiselle ja koulutuksellisen roolin omaksuminen lisäämällä tietoisuutta muun muassa ruokahävikin torjunnasta ja kannustamalla terveellisempiin elintarvikevalintoihin. Maailmannäyttelyssä EU:ta edustivat komissio, Euroopan parlamentti ja muut toimielimet sekä merkittävä määrä sidosryhmiä. AGRI-pääosastolla oli yhdessä EU:n osallistumista koordinoineen Yhteisen tutkimuskeskuksen ja muiden komission osastojen kanssa keskeinen rooli maatalouspolitiikan ja maaseudun kehityksen tulevaisuuteen liittyvien poliittisten kysymysten korostajana. AGRI-pääosasto järjesti yli kaksikymmentä tapahtumaa, kuten seminaareja, konferensseja, työpajoja ja vierailijoille suunnattuja tiedotustapahtumia. Näiden aiheina olivat muun muassa elintarviketurva ja maatalouden kestävyys, tutkimus ja innovointi, elintarviketurvallisuus ja ruoan laatu, maaseudun kehittäminen ja ruokaan liittyvät maailmanlaajuiset haasteet. Näiden tapahtumien kautta sidosryhmät pystyivät antamaan päätöksentekijöille tärkeän panoksen tulevia haasteita koskeviin keskusteluihin. AGRI-pääosasto osallistui maailmannäyttelyn aikana myös muihin oheistapahtumiin, erityisesti tieteellisen komitean työhön ja sen maailmanlaajuista elintarvike- ja ravitsemusturvaa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tulevaisuutta koskevien suositusten määrittelyyn. EU:n paviljongissa kävi yli 650 000 vierailijaa. Näyttelyvierailijoista 90 prosenttia piti paviljongin keskeistä näyttelyä – leipää, tiedettä ja maataloutta käsittelevää animoitua kertomusta – erittäin kiinnostavana, ja lisäksi 74 prosenttia kävijöistä ilmaisi haluavansa kuulla nyt enemmän elintarvikkeita ja kestävyyttä koskevasta EU:n politiikasta.

Tiedotustoimien kohteena olivat tiedotusvälineet, ja sosiaalista mediaa käytettiin sekä ennen maailmannäyttelyä että sen aikana. Korkean tason poliittinen edustus (valtionpäämiehiä ja ministereitä, Euroopan parlamentin jäseniä, puhemies mukaan luettuna, Euroopan komission jäseniä ja puheenjohtaja Juncker) herätti tiedotusvälineiden kiinnostuksen maailmannäyttelyä kohtaan ja auttoi vahvistamaan sen päätehtävää koskevan tiedon levittämistä. Julkaisut Sähköisessä muodossa olevia julkaisuja kehitettiin raportointijaksolla edelleen voimakkaasti. Kuten aikaisemminkin, osa julkaisuista tuotettiin yhteistyössä EU:n julkaisutoimiston ja infrastruktuuri- ja logistiikkatoimiston (Bryssel) kanssa. Jotkin niistä oli suunnattu koululaisille, ja niissä pyrittiin korostamaan koulujakelujärjestelmiä. Ne osoittautuivat hyvin suosituksi tiedotusmateriaaliksi messuilla ja tapahtumissa. Lisäksi julkaisujen keskeisiä teemoja olivat muun muassa sellaiset kysymykset kuin elintarvikkeiden ja maatalouden panos talouskasvuun ja työpaikkoihin sekä maatalousmarkkinoiden turvaverkot. Maatalousmarkkinoiden työryhmän tärkeä raportti ”Improving Market Outcomes: enhancing the position of farmers in the supply chain” julkaistiin marraskuussa 2016. Eurobarometri Vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä toteutettiin erityinen maataloutta ja YMP:aa koskeva Eurobarometri-tutkimus. Sen tammikuussa 2016 julkaistut tulokset osoittavat, että maatalous ja maaseutualueet ovat eurooppalaisille tärkeitä ja että enemmistö ihmisistä tukee YMP:n johtavia periaatteita ja tavoitteita. Samalla tutkimus osoitti, että 30 prosenttia eurooppalaisista ei ole selvillä maataloutta ja maaseudun kehittämistä ohjaavasta yhteisestä politiikasta eliYMP:sta. AGRI-pääosasto ottaa nämä tulokset huomioon erityisiä tiedotustoimia valmistellessaan. Verkkosivusto ”Maatalous ja maaseudun kehittäminen” verkkosivuja muokattiin raportointijaksolla edelleen erityisesti maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevan erityistiedon lähteeksi. Ne olivat myös merkittävä väline kuultaessa sidosryhmiä ja kansalaisia maatalouspolitiikan tulevaisuudesta. Komission verkkonäkyvyys koki raportointijaksolla merkittäviä muutoksia. Siitä pyrittiin tekemään entistä käyttäjäystävällisempää ja suurta yleisöä puhuttelevampaa. Käynnissä olevaan digitalisaatiokehitykseen kuuluu verkkosisällön mukauttaminen ja sen sisällyttäminen komission uuteen verkkoarkkitehtuuriin vuoden 2017 loppuun mennessä. Näin on tarkoitus tarjota tietoa, joka vastaa paremmin loppukäyttäjän tarpeita. AGRI-pääosasto osallistui vuosina 2015–2016 aktiivisesti tähän prosessiin, jolla varmistettiin onnistunut siirtyminen Documentum-alustasta Drupal-alustaan. Vierailijat AGRI-pääosasto osallistui raportointikaudella edelleen vierailijaryhmille järjestettyihin tiedotustilaisuuksiin. Ryhmät koostuivat pääasiassa viljelijöistä, näiden edustajista, opiskelijoista, alue- ja paikallistason edustajista, uutistoimittajista ja tiedeyhteisön jäsenistä. Vierailujen tarkoituksena oli selostaa osallistujille yhteistä maatalouspolitiikkaa ja syventää heidän tietojaan siitä ja maaseudun kehittämisestä sekä lisätä tietoisuutta niistä laajemmista haasteista ja mahdollisuuksista, joita maataloudella on edessään tulevaisuudessa. Tämä tiedotustoimi toteutettiin tiiviissä yhteistyössä viestinnän pääosaston vierailukeskuksen kanssa. IV. KÄYTETTYJEN VAROJEN (MAKSUSITOUMUKSET JA MAKSUT) JAKAUTUMINEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ALOITTEESTA TOTEUTETTAVIEN YHTEISRAHOITETTUJEN TOIMIEN (AVUSTUKSET) JA KOMISSION ALOITTEESTA TOTEUTETTAVIEN TIEDOTUSTOIMIEN (JULKINEN HANKINTA) VÄLILLÄ