EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 31.05.1995 
KOM(95) 224 lopull 
95/0124 (COD) 
KOHTI TIETOYHTEISKUNTAA 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
tietoyhteiskunnan sovellusten 
täytäntöönpanon metodologiasta 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 
(komission esittämä) 

K 
Jäljempänä olevassa tiedonannossa esitellään lähestymistapa ja toimenpiteet 
tietoyhteiskunnan kehityksen vauhdittamiseksi Euroopassa. 
Tiedonanto muodostuu kahdesta asiakirjasta: 
Niistä ensimmäisessä kuvaillaan, miten yhteisö voi tehokkaimmin käyttää voimavarojaan 
tietoyhteiskunnan laajentamisen vauhdittamiseksi. 
Toinen asiakirja on ehdotus Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 
perustamissopimuksen XII osaston mukaisesti tehtäväksi Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätökseksi. 
Nämä kaksi asiakirjaa ovat toisiaan täydentäviä. Ensimmäisessä asiakirjassa esitellään 
sovelluksille metodologia, ja toisessa taas väline kyseisen metodologian täytäntöön 
panemiseksi Euroopan laajuisten televerkkojen muodostamassa kehyksessä. 
Ib 
ÎOSA 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE 
JA 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE 
tietoyhteiskunnan sovellusten 
täytäntöönpanon metodologiasta 
l c 
METODOLOGIA TIETOYHTEISKUNNAN SOVELLUSTEN 
TÄYTÄNTÖÖN PANEMISEKSI1 
Teollisuuden ja televiestinnän alan ministereiden yhteisneuvosto, joka kokoontui 24 päivänä 
syyskuuta 1994, pyysi komissiota laatimaan asiakirjan, jossa esitellään sen ehdottama 
metodologia uusien palvelujen ja sovellusten kehittämiseen pyrkivien hankkeiden 
yhteensovittamiseksi erityisesti T&K -puiteohjelman ja Euroopan laajuisten verkkojen 
ohjelman kanssa. Tämä tiedonanto on vastaus kyseiseen pyyntöön. 
Seuraavan metodologisen kehyksen tarkoituksena on optimoida yhteisön 
rahoitusvälineiden ja rahavarojen käyttö. Tähän yleistavoitteeseen pyritään 
tiedottamalla tehokkaammin mahdollisista yksityisistä tai julkisista kumppanuuksista, 
parantamalla mahdollisen tuen saatavuutta sekä varmistamalla kaikkien olemassa 
olevien yhteisön rahoitusvälineiden ja rahavarojen välinen synergia. 
Yleistä 
Tieto- ja televiestintäteknologioiden ja niihin liittyvän teollisuuden läheneminen sekä 
televiestintäalan vapauttamiseen tähtäävä asiaankuuluva lainsäädäntö ovat luomassa 
mahdollisuuksia uusien informaatiota lähteenään käyttävien verkkojen, sovellusten ja palvelujen 
syntymiselle. Erityisesti paikallisten infrastruktuurien nopea vapautuminen tulee toimimaan 
kannustimena kokeiluhankkeiden käynnistämiselle. Markkinamekanismeja pidetään tämän 
tietoaikakauden tuloa jouduttavana tekijänä. Tarvittavien aloitteiden tekeminen tieto- ja 
tietoliikenneinfrastruktuurien kehittämiseksi onkin, erityisesti rahoituksen osalta, riippuvainen 
ensisijaisesti yksityisestä sektorista. 
Euroopan neuvosto kuitenkin katsoo, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot osallistuvat, kilpailua ja 
uuden lainsäädännöllisen kehyksen täytäntöönpanoa koskevien tehtäviensä lisäksi, tärkeällä 
panoksella tämän kehityksen tukemiseen tarjoamalla vahvan poliittisen kannustimen ja 
vauhdittamalla tarpeen mukaan sovellushankkeiden täytäntöönpanoa. 
Useimmilla aloilla uusien palvelujen ja sovellusten kaupallinen kannattavuus on riittävän 
houkutteleva tehdäkseen julkisen toimenpiteen tarpeettomaksi tai rajoittaakseen sen 
mahdollisimman vähäiseksi esimerkiksi uusien teknologioiden kehittämiseen liittyvien riskien 
kattamiseksi vain osittain. Tietyillä sovellusaloilla, joilla yksityiset investoijat ovat ilmeisestä 
sosiaalistaloudellisesta hyödystä huolimatta arvioineet taloudellista kannattavuutta koskevat 
näkymät epävarmoiksi tai arvioineet niiden toteutuvan vasta pitkällä aikavälillä, voidaan 
erityisesti yhteistä etua koskevilla aloilla suunnitella katalyyttisiä toimenpiteitä yhteistyössä 
julkisten viranomaisten kanssa. Välittömän taloudellisen kannattavuuden puuttuminen tietyissä 
sovelluksissa johtuu osittain myös sovellusten innovatiivisesta luonteesta, joka edellyttää 
uusien teknologioiden nopeaa integroitumista ja niiden mukauttamista organisaatioihin. 
Tässä tiedonannossa ilmauksella "sovellus" viitataan tieto-ja viestintäteknologioiden erityiskäytön eri 
osa-alueisiin. Sillä ei tarkoiteta tietosisältöä. 
Yhteisöllä voi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olla katalyyttinen tehtävä, jossa se 
auttaa yksityisiä investoijia houkuttelevan kriittisen massan luomisessa nopeuttaen siten 
markkinoiden syntymistä. 
Tietoinfrastruktuureihin tehtävien investointien viipymisellä on kielteisiä vaikutuksia yhteisön 
sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen, kasvuun ja työllisyyteen. Laajojen 
liiketoimintamahdollisuuksien syntyminen talouselämän uuden kasvun toiminta-aloilla (esim. 
multimedia) on riippuvainen uusien integroitujen tieto- ja viestintäjärjestelmien saatavuudesta. 
Näiden järjestelmien sisältämät palvelut ja sovellukset kaikilla talouselämän aloilla ovat 
todennäköisesti synnyttämässä ja tukemassa uusia taloudellisia ja sosiaalisia toimintoja. Nämä 
uudet toiminnot tulevat edistämään työpaikkojen luomista erityisesti PK-yrityksissä. Ne tulevat 
myös osaltaan parantamaan sosiaalista ja alueellista yhtenäisyyttä. 
UNIONIN TEHTÄVÄ 
Unioni voi olla osaltaan vauhdittamassa hankkeita koskevien aloitteiden tekemistä sekä 
tietyissä tapauksissa tukea näiden hankkeiden täytäntöön panemista niiden 
rahoitukseen osallistumalla. 
1. Hankkeita koskevien aloitteiden vauhdittaminen 
Unioni voi, sovittaen toimet yhteen jäsenvaltioiden toimien kanssa, osaltaan vauhdittaa 
hankkeita koskevien aloitteiden tekemistä, jotka liittyvät tietoyhteiskunnan sovellusten ja 
palvelujen kehittämiseen tai tarjoamiseen. 
Komission tukemiseksi näissä toiminnoissa on perustettu kaksi neuvoa-antavaa elintä, 
Tietoyhteiskunta-foorum, jossa kokoontuvat kaikki ne toimijat, joita asia koskee, sekä 
sosiaalialan korkean tason asiantuntijoiden ryhmä, jonka jäsenet tutkivat asian sosiaalisia 
näkökohtia. Lisäksi komissioon on perustettu erikoistyöryhmä tutkimaan, millä tavoin 
voitaisiin kehittää eurooppalaisia multimedia-opetusohjelmistoja. 
Näillä vauhdittamistoimilla pyritään täyttämään niiden eri alojen toimijoiden tarpeet, jotka 
saattavat olla kiinnostuneita palvelujen tai sovellusten tarjoamisesta tai käyttämisestä. Näihin 
toimijoihin, joita sekä palvelujen tarjoajat että niiden käyttäjät ovat, kuuluvat teollisuus, 
verkko-operaattorit, palvelujen välittäjät, sisältöteollisuus, rahoituslaitokset, PK-yritykset, 
kansalliset hallintoelimet sekä alueelliset ja kaupunkien viranomaiset. Erityistä huomiota tullaan 
kiinnittämään kaikkien kansalaisten tarpeisiin. 
Tätä taustaa vasten unionin täytettävänä on kolme päätehtävää: 
•Tiedotus- ja valistustehtävä, erityisesti: 
- pitämällä päivitettyä luetteloa kansallisella, Euroopan tai kansainvälisellä tasolla 
suunnitelluista tai vireillä olevista hankkeista (tämä tehtävä on eräs G 7 -ryhmän 
yksilöimästä 11 hankkeesta), ja varmistamalla, että ne toteutetaan; 
- tiedottamalla olemassa olevista teknologioista, erityisesti osana unionin tasolla 
toteutettuja T&K -ohjelmia kehitetyistä teknologioista, sekä mahdollisuuksista, joilla 
nämä voidaan ottaa käyttöön; 
- tiedottamalla lainsäädännöllisestä kehyksestä ja sen kehityksestä. 
•Välitystehtävä: 
- niiden eri alojen toimijoiden, joilla voi olla yhteistä etua tietyistä aloitteista, saattaminen 
yhteen; 
- kumppanuuksien muodostumisen edistäminen näiden toimien avulla erityisesti 
yksityisten ja julkisten toimijoiden välillä. 
•Rahoitustuen saantia koskeva neuvontatehtävä: 
- asianomaisten osapuolten, jotka ovat valmistautumassa hankkeen toteuttamiseen, 
ohjaaminen asianmukaisiin yhteisön rahoitusvälineitä hoitaviin komission 
toimintayksiköihin, jotta osapuolet voisivat arvioida unionista saatavilla olevan tuen 
luonteen ja sen tarjoamat mahdollisuudet. 
Komissio perusti joulukuussa 1994 tietoyhteiskuntahankkeista vastaavan toimiston 
(ISPO), jonne nämä tehtävät on keskitetty. 
2. Yhteisön rahoitustuki hankkeiden toteuttamiseksi 
Yhteisön käytettävänä on tietty määrä rahoitusvälineitä, joita voidaan käyttää yksityisten ja 
julkisten varojen lisäksi hankkeen käynnistämiseksi tarvittavan kriittisen investointimassan 
luomiseksi. 
Nämä välineet, joista kutakin on käytettävä sen omien sääntöjen mukaisesti, ovat: 
• Euroopan laajuisille verkoille tarkoitettu tukijärjestely 
• T&K -puiteohjelma 
• Rakenne- ja koheesiorahasto 
• Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto 
• opetusta ja koulutusta koskevat ohjelmat 
Nämä välineet kuvataan yksityiskohtaisesti liitteessä 1. 
Jos hanke on kaupallisilta näkökohdiltaan sellaisenaan riittävän houkutteleva synnyttämään 
yksityisiä aloitteita, ei yhteisön toimenpide ole tarpeen. 
Jotkin hankkeet, joista on ilmeistä sosiaalis-taloudellista hyötyä, eivät ehkä heti ole 
taloudellisesti kannattavia. Tämä pätee usein yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin. 
Tässä tapauksessa yhteisöllä on mahdollisuus käyttää näiden välineiden yhdistelmää 
koordinoidusti niiden keskinäistä täydentävyyttä hyödyntäen ja samalla niiden välisen 
synergian varmistaen. 
Asteittain vapautumassa olevalla televiestintäalalla sovellettavien kilpailusääntöjen 
noudattamiseksi ja kunkin yhteisön tukeen oikeutetun hankkeen erityistarpeiden täyttämiseksi 
on hankkeelle myönnetyn rahoitustuen hallinnoimiseksi sovellettava seuraavia periaatteita: 
a) Hankkeet olisi valittava kysyntään perustuvaa lähestymistapaa noudattaen ja 
käytettävä julkista ehdotuspyyntömenettelyä yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi 
kaikille mahdollisille ehdotuksen tekijöille. Pyydetyn tuen määrä on eräänä hankkeen 
valintaperusteena, ottaen huomioon tarpeen noudattaa yhteisön kilpailusääntöjä. 
b) Kutakin välinettä on käytettävä sen omien sääntöjen ja erityisvaatimusten 
mukaisesti: tämä merkitsee, että hankkeelle myönnettävän tuen luonnetta koskevat 
edellytykset on arvioitava, jotta käytettäisiin niitä yhteisön välineitä, jotka parhaiten 
täyttävät nämä eri tarpeet. Esimerkiksi T&K-tuella tarkoituksena on tukea hanketta sen 
mahdollisessa tutkimus-, kehitys- ja esittelyvaiheessa, rakennerahasto on tarkoitettu 
hankkeiden laajentamiseksi tietyille alueille, ja Euroopan laajuisten verkostojen rahavarat 
toteutettavuustutkimuksia, korkotukea, lainatakuita varten jne. 
c) Eräänä ongelmana on rahoitustukivälineiden saatavuuden ajallinen 
yhteensovittaminen. Sen ratkaisemiseksi tapauksessa, jossa yksi ehdotuspyyntö koskee 
useiden eri rahoitusvälineiden saatavuutta (kuten T&K -ohjelmissa ja Euroopan laajuisia 
verkkoja koskevissa hankkeissa), voidaan ehdotuspyynnöt sovittaa ajallisesti yhteen. 
Komission on laadittava yhteensovittamiskehys ja käytettävä sitä näiden näkökohtien 
hallinnoimiseksi. Tämän tiedonannon toisessa asiakirjassa esitetyn Euroopan laajuisia 
televerkkoja koskeviin suuntaviivoihin liittyvän päätöehdotuksen hallinnointikehys voi 
olla eräs näistä yhteensovittamiskehyksistä2. 
Tietoyhteiskuntaa, audiovisuaalista alaa, Euroopan laajuisia verkkoja ja koheesiota käsittelemään on 
perustettu työryhmät. 
3. Päätelmät 
Joissakin tapauksissa ei aloitetta voida tukea joko varojen puutteesta tai siksi, että aloite on 
saatavilla olevien välineiden soveltamisalan tai sääntöjen ulkopuolella. Komissio esittää 
Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden kuluessa kertomuksen aloitettujen toimien 
edistymisestä ja niiden vaikutuksista sekä niissä esiintyneistä vaikeuksista mukaan lukien 
tapaukset, joissa tukea ei voitu myöntää. 
LIITI: i 
YHTEISÖN RAHOITUSVÄLINEET 
a) Euroopan laajuisten verkkojen tukijärjestely (XII osasto) 
Tämä väline on tarkoitettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 c artiklan 
mukaisten liikenne-, energia- ja televiestintäverkkojen kehittämiseen. Komissio on 
varannut Euroopan laajuisille televerkoille kaudeksi 1995 - 99 lähes 450 miljoonan ecun 
suuruisen ohjeellisen määrän, josta hieman alle 300 miljoonaa ecua on tarkoitettu 
neuvoston hyväksymissä suuntaviivoissa tarkoitettujen yhteisen edun mukaisten 
hankkeiden tukemiseen. Se voi muodostua toteutettavuustutkimusten 
yhteisrahoituksesta, esitutkimukset ja muut tekniset toimenpiteet mukaan lukien, sekä 
korkotuesta ja lainatakuihin liittyvien preemioiden rahoittamisesta osittain hankkeiden 
toteuttamisvaiheessa. 
Neuvostossa ja parlamentissa neuvotellaan parhaillaan ehdotuksesta asetukseksi, jossa 
vahvistetaan edellytykset yhteisön tuen myöntämiseksi Euroopan laajuisiin verkkoihin 
liittyville yhteistä etua koskeville hankkeille. Neuvoston yhteinen kanta hyväksyttiin 31 
päivänä maaliskuuta 1995. Tässä asetuksessa sallitaan asianmukaisesti perustelluissa 
tapauksissa myös suorien avustusten myöntäminen. 
b) Neljäs T&K -puiteohjelma 
Yhteisön neljännestä puiteohjelmasta rahoittaman osuuden kokonaismäärä on tällä 
hetkellä 13 161 miljoonaa ecua kaudeksi 1994 - 98, josta 3 620 miljoonaa ecua on 
osoitettu tieto- ja viestintäteknologioille, jotka on jaettu kolmeen ryhmään: telemaattiset 
sovellukset (telemaattisten sovellusten ohjelma TELEMATICS: 902 miljoonaa ecua), 
kehittyneet viestintäteknologiat (ACTS-ohjelma: 674 miljoonaa ecua), ja tietoteknologiat 
(Esprit-ohjelma: 2 044 miljoonaa ecua). T&K-hankkeet näillä kolmella alueella 
myötävaikuttavat tietoyhteiskunnan toteutumiseen kehittämis- ja erityisesti 
esittelytoimintojensa kautta, kuten: 
- yhteistä etua koskevat sovellukset telemaattisten sovellusten ohjelmassa, jonka 
määrärahoista suurin osa on osoitettu esittelyhankkeille; 
- pääasiassa perusteknologiat ACTS-ohjelmassa; 
- perusteknologiat, sovellukset ja teollisuuden kannalta "parhaat tavat" ESPRIT-
ohjelmassa. 
Tähän olisi lisättävä vielä poikittaistoiminnot tutkimuksen levittämisen ja arvioinnin 
alalla. 
c) Rakennerahastot 
Rakennerahastoilla3 on huomattava rahoituskyky4, mutta niiden budjetissa ei 
televiestinnän ohjelmien kohdalla ole erityistä kohtaa tietoyhteiskunnan kehittämisen 
tukemiseksi. Rakennerahastot ovat yhteisön sisäiseen, erityisesti alueiden väliseen 
solidaarisuuteen pyrkivän taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuspolitiikan väline. 
Yhteisön tuki "tavoitteen 1" kattamille (kehityksestä jäljessä oleville) alueille, joihin 70 
prosenttia (noin 96 miljardia ecua) tuesta on keskitetty, tulee kolmesta eri lähteestä: 
- yhteisön tukikehykset (CCA), jotka jäsenvaltiot vahvistavat. Jo hyväksyttyjen 
tukikehysten perusteella arvoituna televiestintäalan investointeihin on osoitettu osuus 
on noin 1,4 miljardia ecua eli 1,3 prosenttia yhteisön tuesta. Suurimmalle osalle niistä 
jäsenvaltioista, joiden saatavilla rakennerahastojen varat ovat, ei televiestinnän ala ole 
ensisijaisena yhteisön tukea jaettaessa. 
- Yhteisön aloitteet, jotka on jaoteltu seitsemään aihepiiriin5, saavat 9 prosenttia 
rakennepolitiikkaan osoitetusta määrästä, mikä merkitsee 13,45 miljardia ecua. Tähän 
määrään sisältyy 1,6 miljardin ecun suuruinen yhtä tai useampaa vielä 
määrittelemättömälle aloitetta koskeva varaus. Kahta näistä seitsemästä aihepiiristä 
voidaan pitää muita ilmeisemmin tietoyhteiskunnan kehittämiseen liittyvinä: rajat 
ylittävä sisäinen ja ulkoinen yhteistyö, jota koskevalle INTERREG II -aloitteelle on 
osoitettu 2,9 miljardia ecua, sekä teolliset muutokset, jota koskeville PK-yritysten 
kilpailukyvyn parantamiseen liittyville PK-aloitteille on osoitettu 1 miljardi ecua ja 
työntekijöiden teollisiin muutoksiin sopeutumisen helpottamiseen liittyvälle ADAPTille 
1,4 miljardia ecua. 
Yhteisön rakennerahastot ovat seuraavat: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), jonka 
tarkoituksena on kaventaa kehityseroja yhteisön alueiden välillä; Euroopan sosiaalirahasto (ESR), jonka 
tehtävänä on parantaa työllisyysmahdollisuuksia yhteisössä; Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahasto 
(EMOTR), joka tukee kansallisia maataloustukijärjestelmiä ja osallistuu yhteisön maatalousalueiden 
kehittämiseen ja monipuolistamiseen; Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR), joka tukee kalastusalan 
rakenneuudistusta. 
Kauden 1994 - 1999 osalta 141 miljardia ecua, joka vastaa noin kolmannesta yhteisön 
kokonaisbudjetista. 
5 
Rajat ylittävä sisäinen ja ulkoinen yhteistyö, maaseudun kehittäminen, erittäin syrjäiset alueet, 
inhimillisten voimavarojen käyttöjä kehittäminen, teolliset muutokset, kaupunkipolitiikka, kalastuksesta 
riippuvaisia alueita koskevat aloitteet. 
8 
- Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 10 artiklan perusteella (alueellinen 
kehitys yhteisön tasolla) komissiolla on käytettävissään rahoitusväline, jolla se voi 
edistää yhteisön alueiden välistä kokemustenvaihtoa ja yhteistyötä teknologisen 
kehittämisen ja innovaatiohankkeiden alalla 1 prosentin rajoissa EAKR:n vuotuisista 
määrärahoista. Näiden pilottihankkeiden olisi oltava luonteeltaan innovatiivisia, niiden 
olisi liityttävä Euroopan laajuisiin verkkoihin sekä tarjottava mahdollisuus 
esittelytoimintoihin muilla alueilla. 
Komissio on parhaillaan laatimassa 10 artiklan mukaista tukikehystä tietoyhteiskuntaan 
liittyvien mahdollisten toimien yhteensovittamiseksi. 
- Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti (tekninen tuki, 
pilotti- ja esittelyhankkeet) voidaan rahoittaa luonteeltaan innovatiivisia hankkeita, 
joiden tarkoituksena on tutkia ammatillisen koulutuksen sisältöön, metodologiaan ja 
järjestelyyn sekä työllisyyden, tutkimusten ja pilottihankkeiden kehittämiseen liittyviä 
uusia olettamuksia. Ammatillisen koulutuksen ja työllisyyden aloihin liittyville 
sovelluksille voitaisiin tässä yhteydessä löytää rahoitus. 
d) Koheesiorahasto 
Jäsenvaltioista neljä on rakennerahastojen lisäksi oikeutettu koheesiorahoitusvälineeseen, 
jonka tarkoituksena on nopeuttaa niiden lähentämistä. Alat, joita asia koskee, ovat 
liikenne ja ympäristö. Yhteisrahoitettuihin toimiin saattaa sisältyä myös telemaattisia 
sovelluksia koskevia osuuksia. 
e) Euroopan investointipankki 
EIP osallistuu aktiivisesti televerkkojen rahoitukseen, johon on osoitettu 15 prosenttia 
sen lainasalkusta. Vuonna 1994 se rahoitti televiestintähankkeita noin 2,1 miljardilla 
eculla. Edinburghin väliaikainen lainajärjestely perustettiin vuonna 1992 Euroopan 
laajuisten verkkojen rahoituksen vauhdittamiseksi. Määrä on nyt kokonaan käytetty, ja 
siitä 641 miljardia ecua televiestintähankkeisiin. 
EIP:n lainoilla rahoitetaan hankkeita, jotka edistävät yhteisön tavoitetta lujittaa 
sisämarkkinoita ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Näiden hankkeiden on 
oltava taloudellisesti kannattavia. Katoksi on asetettu 50 prosenttia investointien 
kokonaiskustannuksista. 
0 Euroopan investointirahasto 
EIR tukee laajoja infrastruktuurihankkeita myöntämällä vakuuksia enintään 50 prosentille 
lainan määrästä. EIR:n toimenpiteet on yhteensovitettu muiden yhteisön 
avustusmuotojen, kuten erityisesti EIP:n lainojen kanssa. 
g) SOKRATES- ia LEONARDO-ohjelmat 
SOKRATES-ohjelman (850 miljoonaa ecua vuodesta 1995 vuoteen 1999) yleistavoite 
on auttaa kehittämään lapsille, nuorille ja aikuisille suunnatun koulutuksen laatua ja 
relevanssia, laajentaa yhteisössä tarjolla olevien koulutusmahdollisuuksien saatavuutta, ja 
antaa yhä useammille nuorille mahdollisuus saada henkilökohtaisia kokemuksia muista 
Euroopan maista valmistautuessaan ammattiinsa. 
LEONARDO DA VINCI -ohjelmassa (714 miljoonaa ecua vuodesta 1995 vuoteen 
1999) tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden koulutuspolitiikan ja -toiminnan 
kehittämistä kojskevia toimia ja kykyä etsiä uusia opetusmenetelmiä. 
Avointa opetusta ja etäopiskelua koskevien hankkeiden edistäminen on näiden ohjelmien 
yhteisenä tavoitteena. 
10 
II OSA 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 
Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 
11 
SISÄLLYS 
1. Johdanto : tietoyhteiskunnan infrastruktuuri 
a) Suuntaukset 
h) Kehittyneet viestintäteknologiat 
c) Unionin tehtävä 
2. Perusta toimelle 
3. Tavoitteet 
4. Painopisteet 
5. Pääperiaatteet 
6. Yhteistä etua koskevat hankkeet 
a) Pääalueet 
h) Yksilöiminen 
c) Menettelyn seuranta 
7. Loppupäätelmät 
EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PAATOKSEKSI 
EUROOPAN LAAJUISIA TELEVERKKOJA KOSKEVISTA SUUNTA VHVOISTA 
Liite 1: Yhteisen edun mukaisten hankkeiden pääalueet 
Liite 2: Valintaperusteet 
12 
1. Johdanto: tietoyhteiskunnan infrastruktuuri 
Uusien markkinoiden luomisen vauhdittamiseksi komissio ehdottaa strategisten Euroopan 
laajuisten hankkeiden yksilöimistä... Strategiset hankkeet toteutettaisiin niillä kolmella 
keskenään riippuvaisella tasolla, joista televerkot muodostuvat: tiedonsiirtovälineeksi 
tarkoitetut verkot, geneeriset palvelut ja telemaattiset sovellukset. 
Tiedonsiirtovälineinä (ääni, data, kuvat) käytettävien verkkojen osalta tavoitteena olisi 
digitaalisten monipalveluverkkojen (ISDN) lujittaminen ja nopeiden verkkojen luominen 
kehittynyttä siirto- ja kytkentätekniikkaa käyttäen (asynkroninen toimintamuoto: ATM) 
digitaalisten multimediapalvelujen läpimurron edistämiseksi. 
Valkoinen kirja - "Kasvu, kilpailukyky ja 
työllisyys: 21. vuosisadan haasteet ja 
tavoitteet" 
a) Suuntaukset 
Euroopan laajuisten televerkkojen olisi noudatettava yleistä kehityssuunnitelmaa, jonka 
avulla Eurooppa etenee nykyisestä tilanteestaan laajentamalla kehittyneitä 
viestintäteknologioita vuoteen 2010 - 2020 mennessä. 
Tälle kehitykselle antaa sysäyksen käyttäjiltä tuleva kysyntä. Käyttäjät tulevat yhä 
monimutkaisempien tarpeidensa täyttämiseksi tarvitsemaan kehittyneitä palveluita ja 
sovelluksia, joita voidaan tarjota ainoastaan erittäin kehittyneissä verkoissa. 
Kaksi pääsuuntausta, kaupallinen ja teknologinen, joista Euroopan viestintäympäristö 
tulee muodostumaan suunnitteluajanjakson kuluessa, ovat jo erotettavissa. 
Nämä kaksi suuntausta synnyttävät uuden kasvun toiminta-aloja, joita kehittynyt 
viestintäinfrastruktuuri ja -palvelut tukevat. Näiden toimintojen laajentuessa ja avatessa 
uusia ja moninaisia markkinamahdollisuuksia syntyy monille aloille uusia työpaikkoja. 
Kaupallinen suuntaus pyrkii vielä tiiviimmin integroimaan ja lujittamaan 
Euroopan verkkotoimintoja yhteismarkkinoiden aikaansaaman Euroopan kaupallisen ja 
sosiaalisen elämän lisääntyvän kansainvälistymisen myötä. Tämä tulee näkymään 
lisääntyneenä yhteistyönä teletoiminnan harjoittajien kesken yhteisyrityksissä, jotka 
toteutetaan mahdollisten rahoitusta koskevien kumppanuuksien avulla tai operaattorien 
keskinäisinä vaihtoina. 
Samanaikaisesti vapauttaminen avaa tietä vaihtoehtoiselle verkkojen tarjoamiselle 
ja palvelujen välittämiselle, joka edelleen lisää tarvetta kiinnittää huomiota palvelujen 
välittämisen yhteentoimivuuteen ja avoimuuteen. Julkisiin verkko-operaattoreihin 
kohdistuu lisää paineita uusien ulkomaisten kilpailijoiden vuoksi, jotka tulevat 
markkinoille hyödyntäen innovaatioteknologioita kuten digitaalista matka- ja 
satelliittiviestintää ja interaktiivista televisiota. 
13 
Teknologisena pääsuuntauksena tulee olemaan integroituminen alkuperäiseen 
yksinkertaiseen laajakaistaverkkoon, jonka älykkyyttä ja liikkuvuutta koskevat 
ominaisuudet paranevat. Lisäksi kehittyy uusia sovelluksia, joissa käytetään hyödyksi 
verkon lisääntynyttä siirtokykyä ja joustavuutta (esimerkiksi tilausvideo ja teleläsnäolo). 
b) Kehittyneet viestintäteknologiat 
Kaupalliset ja teknologiset suuntaukset kohdistuvat kaikenlaisiin viestintävälineisiin, 
jotka tarjoavat laajan valikoiman telepalveluja kapeakaistaisista verkoista laajakaistaisiin 
lopullisena tavoitteenaan laajakaistainen monipalveluverkko (IBC), johon sisältyy 
kolme avainominaisuutta: 
"Monipalvelu-' viittaa koko verkkoon kokonaisuutena ja siten sen 
muodostavien osien moitteettomaan yhteentoimivuuteen, sen olemassa olevat ja 
vasta kehittymässä olevat osat kuten puhelinliikenne, digitaaliset 
monipalveluverkot (ISDN), laajakaistaverkot, satelliitti- ja matkaviestintä 
mukaan lukien. Se viittaa myös palvelujen integroimiseen (käyttäjän ja 
asianmukaisten verkkojen tasolla). 
" Ixiajakaislaisella" tarkoitetaan kyseessä olevien palvelujen moninaisuutta 
alkaen ISDN.stä aina niihin palveluihin asti, joita (interaktiivisten ja jakeluun 
liittyvien) videopalvelujen tosiasiallinen käyttöön ottaminen edellyttää. 
"Verkkoon" sisältyvät "perinteiset" kytkentä-, tiedonsiirto- sekä asiakkaan 
verkon (Customer Premises Network) toiminnot, mutta myös kehittyneet 
viestintäominaisuudet, jotta palvelujen välittäminen olisi asiakasystävällistä, 
kannattavaaja taloudellisesti varmalla pohjalla. 
Nämä verkot: 
- tarjoavat rajattoman tiedonsaannin myös haja-asutus- ja syrjäseutualueilla, 
- tarjoavat laajakaistaisia, monenvälisiä, vuorovaikutteisia palveluja kohtuullisin 
taloudellisin kustannuksin, 
- kattavat vähitellen koko yhteisön alueen, 
- voidaan liittää muihin verkkoihin, 
- takaavat vaivattoman ja tehokkaan tiedonsaannin ja tiedonsiirron kansalaisten välillä. 
14 
Näiden verkkojen täytäntöönpano voidaan jakaa neljään limittäiseen vaiheeseen : 
1990 - 2000: EURO-ISDN:n täytäntöönpano ja sen lisääntyvä käyttö. 
1995 - 2010: Laajakaistaisen monipalveluverkon täytäntöönpano ja alunperin 
yritysasiakkaille tarkoitetun asiakkaan verkkoonpääsyn loppuun saattaminen. Lukuisien 
kehittyneiden, erityisesti multimediapalvelujen tarjoaminen. 
2000 - 2010: Älyn ja liikkuvuuden integroiminen verkkoihin, jotka mahdollistavat täyden 
kutsunsiirron liikkuvuuden läpi koko verkon. 
2005 - 2020: "Fotonisen verkon" täytäntöönpano, jossa kaikki verkkotoiminnot 
toteutetaan optisilla laitteilla, joilla voidaan tarjota hyvin laajakaistaisia kytkentäpalveluja 
50 prosentille asiakkaista. 
c) Unionin tehtävä 
Euroopan laajuisten televerkkojen merkitys unionille tunnustetaan Maastrichtin 
sopimuksen XII osaston 129 b ja 129 c artiklassa. Näissä kyseisen sopimuksen artikloissa 
määrätään välineistä, joilla muihin yhteisön välineisiin yhdistettyinä tuetaan 
tietoyhteiskunnan verkkojen, palvelujen ja sovellusten täytäntöönpanoa. Seuraavissa 
kohdissa esitellään ehdotus Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 
tehtäväksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi. 
2. Peruste toimelle 
Maastrichtin sopimuksen 129 b artiklassa määrätään seuraavaa: 
1. ... yhteisö myötävaikuttaa Euroopan laajuisien verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen ... 
teletoiminnan... infrastruktuurien aloilla. 
2. Yhteisö pyrkii toiminnallaan avointen markkinoiden ja kilpailumarkkinoiden järjestelmässä 
edistämään kansallisten verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä 
tällaisiin verkkoihin. Se ottaa erityisesti huomioon tarpeen liittää saarialueita, erillisalueita 
ja syrjäseutualueita yhteisön keskusalueisiin. 
Kyseisen sopimuksen 129 c artiklassa ilmoitetaan seuraavaa: 
I. Edellä 129 b artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisö: 
- vahvistaa joukon suuntaviivoja, jotka koskevat suunniteltujen toimien tavoitteita, 
painopisteitä ja pääperiaatteita Euroopan laajuisten verkkojen alalla; näissä 
suuntaviivoissa yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet. 
15 
Seuraavissa kappaleissa esitetään joukko 129 c artiklassa määriteltyjä Euroopan laajuisia 
televerkkoja koskevia suuntaviivoja. 
3. Yleiset tavoitteet 
Valkoisessa kirjassa Euroopan laajuisten televerkkojen toteutuminen liitetään kasvun, 
kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteisiin. Se valmistaa tietä tietoyhteiskunnalle osoittamalla 
kohteet vuoteen 2000 mennessä toteutettaville strategisille hankkeille yhteenliitettyjen, 
kehittyneiden viestintäverkkojen, geneeristen palvelujen ja telemaattisten sovellusten aloilla. 
Teollisuuden korkean tason edustajien ryhmän laatimassa Bangemannin raportissa painotetaan 
tarvetta nopeuttaa tietoyhteiskunnan moduulien luomista. Erityistä huomiota kiinnitetään "tien 
raivaamiseen" tietoyhteiskunnalle tukemalla sellaisten 10 eri alueelle kohdennettujen 
sovellusten käynnistämistä, jotka välittömästi täyttävät tärkeitä taloudellisia ja sosiaalisia 
tarpeita1 . 
Euroopan laajuisten televerkkojen kehittämiseksi tarvittavat toimet perustuvat verkkoihin 
pääsyn sekä niiden yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden edistämiseen käyttäjien 
moninaisten tarpeiden täyttämiseksi. Näillä toimilla myötävaikutetaan seuraavien yleisten 
tavoitteiden saavuttamiseen: 
- kehityksen helpottaminen tietoyhteiskuntaa kohden pyrkimällä lisäämään 
kehittyneiden teknologioiden käyttöä ja helpottamalla niiden käyttöön ottamista 
erityisesti tarjoamalla mukautettuja opetus- ja koulutuspalveluja, edistämällä uusia 
työtapoja (esimerkiksi etätyö), ja kehittämällä uusia tietosovelluksia ja -palveluja 
erityisesti yhteistä etua koskevilla aloilla kuten terveydenhoito, opetus ja koulutus 
sekä kulttuuritoiminta, jotka myötävaikuttavat elämänlaadun ja ympäristön 
paranemiseen, 
- Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kehittäminen ja sisämarkkinoiden 
lujittaminen edistämällä sellaisten Euroopan laajuisten verkkojen, sovellusten ja 
geneeristen palvelujen kehitystä, jotka tukevat yhteiseurooppalaista elektronista 
kaupankäyntiä ja uusia kaupallisia sovelluksia ja jotka antavat unionin kansalaisille 
mahdollisuuden vapaaseen tiedonsaantiin ja -siirtoon alueella, jolla ei ole sisäisiä 
rajoja, 
- taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen vähentämällä 
alueiden välisiä eroavaisuuksia, jotka liittyvät sekä televiestinnän infrastruktuureiden, 
palvelujen ja sovellusten yleiseen saatavuuteen että niiden käyttöön ottamiseen, 
"Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - Suosituksia Euroopan neuvostolle" 26.5.1994 
16 
- nopeuttamalla työpaikkoja synnyttävien uuden kasvun toiminta-alojen (kuten 
multimedian ja elektronisten tietopalvelujen) kellitystä luomalla suotuisa 
ympäristö kysynnästä ja investoinneista muodostuvan kriittisen massan 
aikaansaamiselle. 
Asianmukainen jatkuva valvontajärjestelmä tullaan perustamaan sen arvioimiseksi, miten 
tehokkaasti Euroopan laajuisia televerkkoja koskevat hankkeet pääsevät näihin tavoitteisiin. 
Kyseisen järjestelmän avulla seurataan Euroopan laajuisten verkkojen edistymistä ja suoritetaan 
hankkeiden arviointia sosiaalisesta ja taloudellisesta näkökulmasta kuhunkin hankkeeseen ja 
sen erityisiin tavoitteiden liittyvien osoittimien perusteella. 
Euroopan neuvostolle, Euroopan parlamentille, ministerineuvostolle, talous- ja 
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle esitetään kertomukset määräajoin. 
4. Painopisteet 
Näiden tavoitteiden pohjalta komissio ehdottaa yhteisön toimien asettamista 
tärkeysjärjestykseen niiden kolmen tason perusteella, joista Euroopan laajuisten televerkkojen 
malli muodostuu. 
- sovellukset, jotka varmistavat käyttäjän loogisen tiedonsaannin. Sovellusten tulisi olla 
keskenään yhteentoimivia; 
- geneeriset palvelut, jotka täydentävät erityissovelluksia tukemalla niiden 
yhteentoimivuutta; 
- perusverkot, joilla varmistetaan fyysinen pääsy, tiedonsiirto ja yhteenliittäminen. 
Yhteisön on käytettävä rajoitetut rahavaransa tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Sen vuoksi 
painopisteet on määriteltävä harkiten. Kayttäjäjohtoiset sovellukset ovat tärkeimpiä, koska ne 
tukevat tietoyhteiskunnan laajentumista. Sovellukset synnyttävät tarvetta uusiin investointeihin 
kehittyneiden telepalvelujen ja -verkkojen alalla. Vaikka joitain sovelluksia voidaan jo tarjota 
olemassaolevia infrastruktuureja käyttäen, niiden yleistä kehitystä kuitenkin rajoittaa 
markkinoiden epävarmuus ja käyttäjien haluttomuus sopeutua uusiin palveluihin. 
Ensisijaisena on sen vuoksi pidettävä sovellusten kehittämisen vauhdittamista, jotta 
kaikenlaiset käyttäjät voisivat yhteisön toimessa pyrkimyksenä olevien tavoitteiden puitteissa 
saada pääsyn tarvitsemaansa tietoon. Geneerisille palveluille asetettavien painopisteiden 
perusteena on se, miten ne tukevat näiden sovellusten saatavuutta sekä toimiminen palveluna, 
johon käyttäjillä on oltava välitön pääsy. Perusverkkojen osalta painopisteet perustuvat niiden 
tarjoaman tiedonsiirron edullisuuteen ja tehokkuuteen, mahdollisuuksiin ottaa nopeasti 
käyttöön uusia sovelluksia ja geneerisiä palveluja ja tarjota nopeasti uusinta ja asianmukaisinta 
tiedonsiirtoteknologiaa. Erityistä huomiota kiinnitetään PK-yritysten tarpeisiin. 
17 
Sovellukset 
Sovelluksissa painopisteet ovat seuraavat: 
- vauhdittajina ja tukena tietoon perustuvaan informaatioyhteiskuntaan siirryttäessä 
toimivien sovellusten kehittäminen ja erityisesti sellaisten, jotka täyttävät yhteistä etua 
koskevia tarpeita ja auttavat kaikkien kansalaisten yleisen kulttuurin muuttamisessa 
tekemällä tutuksi tietoyhteiskunnan ympäristöä ja työvälineitä, 
- sosiaaliseen ja taloudelliseen koheesioon myötävaikuttavien sovellusten kehittäminen 
sekä helpottamalla tiedonsaantia kaikkialla unionissa että hyödyntämällä Euroopan 
kulttuurien moninaisuuden tarjoamia mahdollisuuksia, 
- eurooppalaisten yritysten ja sisämarkkinoiden kilpailukykyä vahvistavien 
helppopääsyisten ja yhteentoimivien sovellusten kehittäminen ja erityisesti sellaisten, 
jotka tarjoavat PK-yrityksille niiden tarvitsemia välineitä kilpailukyvyn kasvattamiseen 
ja säilyttämiseen. 
Geneeriset palvelut 
Geneerisssä palveluissa painopisteet ovat seuraavat: 
- Euroopan laajuisten yhteenliitettyjen ja yhteentoimivien geneeristen palvelujen 
toteuttaminen ja yhteisten standardien määritteleminen osana kehittyviä universaaleja 
palveluja2 , 
- Euroopan laajuisten geneeristen palvelujen maailmanlaajuinen yhteentoimivuus. 
Perusverkot 
Digitaalisissa perusverkoissa painopisteet ovat seuraavat: 
- olemassa olevan EURO-ISDN -verkon, joka toimii välittömästi saatavilla olevana 
digitaalisena tukialustana uusille sovelluksille, edistämiseksi, 
- nopeiden ja kustannustehokkaiden laajakaistaverkkojen, joilla on laajakaistaisten 
monipalveluverkkojen kaltaisia verkkoja yhteen liittäviä ominaisuuksia, nopea 
kehittäminen Euroopassa, 
2 Universaalien palvelujen periaate on olennainen osa teleinfrastruktuurien ja kaapelitelevisioverkkojen 
\apauttamista koskevassa Vihreässä kirjassa esiteltyä lainsäädännöllistä kehystä. Ks. KOM (95/158)lopullinen 
18 
- Euroopan laajuisten televerkkojen yhteenliittäminen ja niiden yhteentoimivuus 
maailmanlaajuisten verkkojen kanssa sekä asianmukaisten standardien käyttöön 
ottaminen. 
5. Pääperiaatteet 
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan yhteisön toimenpidettä. Monet toimenpiteet ovat 
jo käynnissä muissa yhteyksissä, kuten neljännessä T&K -puiteohjelmassa, lainsäädännön alalla 
jne. 
Lisäksi tarvitaan välittömiä toimia Euroopan laajuisten verkkojen kehityksen 
vauhdittamiseksi. Näillä toimenpiteillä, joiden on perustuttava julkituotuihin tai mahdollisiin 
tarpeisiin, olisi pyrittävä suosimaan tarpeiden ilmaisemista konkreettisesti sekä edistämään ja 
tukemaan palvelujen välittäjien aloitteita palvelujen ja sovellusten tarjoamiseksi, jotta nämä 
tarpeet voitaisiin täyttää. Tähän tiedonantoon kuuluvassa ensimmäisessä asiakirjassa esitetään 
menetelmät, joita toimenpiteen toteuttamisessa olisi käytettävä. 
Nämä menetelmät voidaan tiivistää seuraavasti: 
yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen, 
toimet uusien viestintävälineiden olemassaolosta ja niiden tarjoamista eduista 
tiedottamiseksi, 
toteutettavuuden varmistamisen ja sovellusten, erityisesti yhteistä etua koskevien, 
laajentamisen tukeminen perustamissopimuksessa määrätyin keinoin sekä kehittämällä 
uusia kumppanuuksia, joissa yhdistyvät julkiset ja yksityiset edut, 
telemaattisten palvelujen tarjonnan ja käytön edistämiseksi PK-yrityksissä ja 
ammatinharjoittajien keskuudessa toteutettavat toimet, joiden olisi toimittava 
pääasiallisena kannustimena kasvulle ja työllisyydelle Euroopassa, 
toimet Euroopan laajuisten laajakaistaverkkojen nopean kehityksen edistämiseksi. 
Jos aiheellista, yhteistyötä kolmansien maiden kanssa tullaan helpottamaan näiden 
suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä täytäntöön pantaessa erityisesti silloin, kun ne 
arvioidaan molemminpuolisen edun mukaisiksi ja jotta varmistettaisiin perusverkkojen 
yhteenliittäminen ja näissä verkoissa tarjottujen palvelujen yhteentoimivuus. 
19 
6. Yhteistä etua koskevat hankkeet 
a) Yhteistä etua koskevien hankkeiden pääalueet 
Euroopan laajuisten televerkkojen kehitys varmistetaan panemalla täytäntöön 
yhteistä etua koskevia hankkeita. Ottaen huomioon, että kullakin pääalueella on 
omat erityisominaisuutensa, ei näytä olevan mahdollista määritellä etukäteen 
erityistä yhteistä etua koskevaa hanketta esimerkiksi liikenteen alalla. 
Televiestintäalalle ovat erityisesti ominaisia teknologian nopeat muutokset sekä se, 
että alaa ollaan vähitellen vapauttamassa: näistä kahdesta tekijästä yhdessä johtuu, 
että hankkeita koskevien aloitteiden: 
- on tultava yksityiseltä sektorilta (tai kumppanuuksilta julkisen ja yksityisen 
sektorin kesken, jos edistettäviä palveluja käyttää julkinen viranomainen 
julkisten palvelujen harjoittamisessa), 
- on täytettävä julkituodut käyttäjien tarpeet. 
Yhteistä etua koskevat erityishankkeet voidaan sen vuoksi yksilöidä 
ainoastaan kysyntään perustuvaa lähestymistapaa käyttäen turvautumalla 
valituilla aloilla ehdotuspyyntöön käyttäjien yksilöityihin tarpeisiin 
perustuvien aloitteiden keräämiseksi. Pääalueet, joilta ehdotuksia 
erityishankkeiksi voidaan esittää, ovat tietoyhteiskunnan päämoduuleina pidetyt 
alueet: 
- sovellusten alueella erityisen tärkeitä ovat Bangemannin raportissa yksilöidyt 
yhteistä etua koskevat hankkeet3 , 
- geneeristen palvelujen alueella on voimakkaasti edistettävä niitä palveluja, 
joiden tuella suurin osa sovelluksista voidaan tarjota, 
- perusverkkojen alueella olisi tarpeen mukaan tuettava verkkojen 
yhteenliittämistä edistäviä, sovellusten ja palvelujen kehittämiseen tarvittavia 
infrastruktuureja sekä kehittyneiden verkkotoimintojen laajentamista edistäviä 
hankkeita kuten laajakaistaviestinnän käyttöön ottamista. 
Nämä Euroopan laajuisten televerkkojen kolme tasoa kattava luettelo yhteistä etua 
koskevien hankkeiden aloista on tämän tiedonannon jatkona olevan 
päätösehdotuksen liitteessä 1. Liite 1 sisältää myös joukon poikittaisia tuki- ja 
yhteensovittamistoimia verkkojen ja palvelujen yhteenliittämisen ja 
yhteentoimivuuden lujittamiseksi. 
3 Jos aiheellista, hankkeet sovitetaan yksilöidyillä sovellusaloilla tiiviisti yhteen sisältöihin liittyvien 
aloitteiden kanssa (INFO 2000), jotta synergian vaikutuksia voitaisiin hyödyntää. 
20 
b) Yhteistä etua koskevien erityishankkeiden yksilöiminen 
Komissio laatii yhteistyössä alan toimijoiden kanssa työohjelman, jonka se tarpeen 
mukaan saattaa ajan tasalle, tiettyjen osa-alueiden, joilta ehdotuksia pyydetään, 
poimimiseksi valitulta pääalueelta. Sen jälkeen työohjelmaan valituista osa-alueista 
laaditaan ehdotuspyyntö, joka julkaistaan. 
Sen jälkeen yhteistä etua koskevat hankkeet valitaan saatujen ehdotusten 
joukosta sen perusteella, ovatko ne vahvistettujen tavoitteiden ja painopisteiden 
sekä rahoituksellista vakautta koskevien perusteiden mukaiset. Kun tämä on 
suoritettu, luettelo yhteistä etua koskevista erityishankkeista on valmis. 
Tämän hankkeiden yksilöimistä koskevan menettelyn hallinnoimisessa komissiota 
avustaa jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komitea. 
c) Menettelyn seuranta 
Tämän päätöksen mukaisesti voidaan laatia luettelo yhteistä etua koskevista 
hankkeista. 
Ne tähän luetteloon kuuluvista hankkeista, jotka 129 c artiklan 1 kohdan c 
alakohdan mukaisesti ovat oikeutettuja yhteisön rahoitustukeen, valitaan 
myöhemmässä vaiheessa yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi 
Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetun asetuksen mukaisesti. 
Tämä yhteisön rahoitustukimuoto koskee pääasiassa sovellusten aluetta, 
erityisesti yhteistä etua koskevia sovelluksia. 
Perusverkkojen ja geneeristen palvelujen ryhmään kuuluville hankkeille, jotka ovat 
taloudellisesti huomattavasti kannattavampia, olisi myönnettävä yhteisön tukea 
ainoastaan rajoitetusti kyseisessä asetuksessa annettujen sääntöjen mukaisesti. 
Muut yhteisön rahoituslähteet4 ovat edelleen avoinna kaikille kutakin välinettä 
sääntelevien rahoitusta koskevien sääntöjen mukaisesti yksilöidyille yhteistä etua 
koskeville hankkeille. Lisäksi niiden nimeäminen yhteistä etua koskeviksi 
hankkeiksi antaa niille poliittista näkyvyyttä, jonka pitäisi helpottaa rahoitustuen 
saamista muista julkisista ja yksityisistä lähteistä. 
4 Näitä ovat: neljäs T&K -puiteohjelma, rakennerahasto, koheesiorahasto. Euroopan investointipankki 
ja Euroopan investointirahasto. Nämä välineet on yksityiskohtaisesti esitelty asiakirjan "Metodologia 
tietoyhteiskunnan täytäntöön panemiseksi" liitteessä 1. 
21 
7. LOPPUPÄÄTELMÄT 
Perustamissopimuksen 129 b ja 129 c artiklan perusteella, ja ottaen huomioon tämän Euroopan 
laajuisten televerkkojen yleistä kehystä ja niitä koskevia suuntaviivoja käsittelevän 
tiedonannon, komissio esittää Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi liitteenä 
olevan ehdotuksen Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehtäväksi 
päätökseksi. 
22 
EHDOTUS 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 
tehty 
Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti 129 d artiklan 
ensimmäisen kohdan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen, 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon5 , 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon6 , 
sekä katsovat, että 
Euroopan laajuisten televerkkojen täytäntöön panemisen ja kehittämisen tavoitteena on 
varmistaa tietojen jakelu ja vaihto koko yhteisössä; tämä on edellytyksenä "tietoyhteiskunnan" 
toteutumiselle, joka muodostuu, kun kenellä tahansa kansalaisella, yrityksellä tai julkisella 
viranomaisella unionissa on saatavillaan kaikki tarvitsemansa tieto sen laadusta tai määrästä 
riippumatta, 
kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa komissio painotti 
tietoyhteiskunnan toteutumisen tärkeyttä, joka tuodessaan mukanaan uudenlaisia taloudellisia, 
poliittisia ja sosiaalisia suhteita auttaa unionia kohtaamaan tulevan vuosisadan uudet haasteet, 
mukaan lukien työpaikkojen luominen; Brysselissä kokoontunut Euroopan neuvosto tunnusti 
tämän joulukuussa 1993, 
sisämarkkinat muodostaa alueen, jolla ei ole rajoja, jolla on varmistettava tavaroiden, 
henkilöiden, pääoman ja palvelujen vapaa liikkuvuus ja jolla yhteisön toteuttamat toimenpiteet 
sekä ne, jotka se vielä tulee toteuttamaan, edellyttävät huomattavaa tietojen vaihtoa yksilöiden, 
organisaatioiden ja hallintoelinten välillä; tehokkaat välineet tietojen vaihtamiseksi ovat 
elintärkeitä teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi; tämä tietojen vaihto voidaan varmistaa 
Euroopan laajuisten televerkkojen avulla; Euroopan laajuisten verkkojen saatavuus vahvistaa 
sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta unionin tasolla, 
23 
Euroopan laajuisia televerkkoja täytäntöön panemalla ja kehittämällä olisi varmistettava 
tietojen vaihdon vapaus yksilöiden, organisaatioiden ja hallintoelinten välillä yksityisyyden 
suojaa koskevia sekä teollis-ja tekijänoikeuksia noudattaen, 
ryhmä huomattavia teollisuuden edustajia suositteli kesäkuussa 1994 laatimassaan 
kertomuksessa "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta"7 neuvostolle Euroopan 
laajuisten televerkkojen täytäntöön panemista ja niiden yhteenliittämisen varmistamista muiden 
Euroopan verkkojen kanssa; kesäkuussa 1994 Korfulla kokoontunut Euroopan neuvosto antoi 
yleisen hyväksyntänsä tälle suositukselle, 
komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Kohti eurooppalaista 
tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma"8 on näiden suositusten mukainen; teollisuus- ja 
teletoimintaneuvoston 28 päivänä syyskuuta 1994 pitämässä kokouksessa tästä 
toimintasuunnitelmasta tehdyissä päätelmissä painotettiin, että tehokkaiden 
tietoinfrastruktuurien (verkot, palvelut ja sovellukset) kehittäminen nopeasti maailmanlaajuista, 
johdonmukaista ja harkittua lähestymistapaa noudattaen on olennaisen tärkeää Euroopalle, 
perustamissopimuksen 129 c artiklassa määrätään, että yhteisö laatii joukon suuntaviivoja, 
jotka koskevat tavoitteita, painopisteitä ja pääperiaatteita Euroopan laajuisten verkkojen alalla; 
näissä suuntaviivoissa yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet, 
tietoyhteiskunta ei voi kehittyä, ellei saatavilla ole sovelluksia ja erityisesti yhteistä etua 
koskevia sovelluksia, jotka tehokkaimmalla mahdollisimmalla tavalla täyttävät käyttäjien 
tarpeet, tarvittaessa vanhusten ja vammaisten tarpeet mukaan lukien; sovellukset ovat näin 
ollen tärkeä osa yhteistä etua koskevista hankkeista, 
yhteistä etua koskevat hankleet voidaan useissa tapauksissa jo panna täyttätöön nykyisissä 
televerkoissa Euroopan laajuisten sovellutsen tarjoamiseski; on laadittava suuntaviivat tällaisten 
yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittämiseksi, 
tällaisia hankkeita valitessa ja täytäntöön pantaessa olisi otettava huomioon sekä 
teleorganisaatioiden tarjoamat infrastruktuurit että muiden palvelujen välittäjien tarjoamat 
vaihtoehtoiset infrastruktuurit, 
komissio on toimittanut neuvostolle joukon suuntaviivoja, jotka koskevat digitaalisen 
monipalveluverkon (ISDN) kehittämistä Euroopan laajuiseksi verkoksi9 ; neuvosto on antanut 
yhteisen kannan tästä ehdotuksesta, 
7 Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 pidettyä neuvoston kokousta varten laadittu raportti 
"Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - Suosituksia Euroopan neuvostolle" 
8 KOM(94)347. 19.7.1994 
9 KOM(93)347, 1.9.1993 
24 
tämänhetkiset verkot, joihin nykyinen ISDN sisältyy, ovat muuttumassa kehittyneiksi verkoiksi, 
joiden tarjoama datasiirtonopeus vaihtelee aina laajakaistaiseen suorituskykyyn asti, ja joita 
voidaan mukauttaa erilaisiin, erityisesti multimediapalvelujen ja -sovellusten tarjonnan 
tarpeisiin; tämä kehitys tulee johtamaan laajakaistaisten monipalveluverkkojen (IBCN) 
toteutumiseen; IBCN tulee muodostamaan optimaalisen alustan tietoyhteiskunnan sovellusten 
rakentamiselle, 
viestintäteknologian alalla toteutetun tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan 
erityisohjelman (RACE)10 tulokset ovat luoneet pohjan ja teknologisen perustan IBC-
verkkojen käyttöön ottamiselle Euroopassa, 
tietoteknologian alalla toteutetun tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan 
erityisohjelman (ESPRIT) tulokset ovat luoneet pohjan ja teknologisen perustan tietotekniikan 
sovellusten käyttöön ottamiselle, 
yleistä etua edustavien telemaattisten järjestelmien alalla (91 - 94)11 ja yleisesti kiinnostavien 
telemaattisten sovellusten alalla (94 - 98)12 toteutettavien tutkimusta ja teknologista kehitystä 
koskevien erityisohjelmien tulokset luovat pohjaa yhteistä etua koskevien yhteentoimivien 
sovellusten käyttöön ottamiselle koko Euroopassa, 
olisi varmistettava yhteisön eri ohjelmien tehokas yhteensovittaminen erityisesti PK-yritysten 
hyväksi toteutettavien ohjelmien13 ja tietosisältöön kohdistuvien-ohjelmien (kuten INFO 2000 
ja MEDIA 2) sekä muiden tietoyhteiskuntahankkeiden kanssa, 
tiedonannossaan "Valmistavista toimenpiteistä Euroopan laajuisten verkkojen ja 
laajakaistaisten monipalveluverkkojen alalla (TEN-1BC)"14 komissio ilmaisi tarpeen suorittaa 
alan toimijoiden kanssa valmistavia toimenpiteitä asianmukaisten suuntaviivojen laatimiseksi; 
näiden toimenpiteiden tulokset ovat perustana tässä päätöksessä IBC-verkkoihin liittyville 
suuntaviivoille, 
televiestintäalaa ollaan asteittain vapauttamassa; Euroopan laajuisten sovellusten, palvelujen ja 
verkkojen kehittyminen riippuu pääasiassa yksityisistä aloitteista; tämän Euroopan laajuisen 
kehityksen on oltava markkinoiden tarpeiden mukaista; tämän huomioon ottaen niitä alan 
toimijoita, joita asia kiinnostaa, pyydetään toimijoille yhdenvertaiset mahdollisuudet takaavia 
menettelyjä noudattaen ehdottamaan yhteistä etua koskevia erityishankkeita valituilta 
10 Neuvoston päälös 91/352/ETY (EYVL N:o L 192, 16.7.1991, s. 8) 
11 Neuvoston päälös 91/353/ETY (EYVL N:o L 192. 16.7.1991, s. 18) 
12 Neuvoston päätös 94/80l/EY (EYVL N:o L 334. 22.12.1994, s. 1) 
13 Komission tiedonanto: "Integroitu ohjelma PK-yritysten ja käsitcollisuusalan hyväksi" KOM (94)207. 
3.6.1994 
14 KOM(93) 372. 22.7.1993, (EYVL N:o C 200, 24.7.1993, s. 22) 
25 
pääalueilta, nämä menettelyt olisi määriteltävä ja olisi hyväksyttävä luettelo valituista 
pääalueista; yhteistä etua koskevien erityishankkeiden yksilöimisessä komissiota avustaa 
komitea, 
yhteisön rahoitustuesta tämän päätöksen mukaisesti yksilöityjen yhteistä etua koskevien 
hankkeiden täytäntöönpanemiseksi olisi päätettävä yleisistä periaatteista rahoitustuen 
myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetun asetuksen mukaisesti; tämän 
asetuksen mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on annettava tietty määrä tukea yhteistä etua 
koskeville hankkeille, 
komissio toteuttaa toimenpiteet verkkojen yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja 
jäsenvaltioiden Euroopan laajuisten televerkkojen täytäntöönpanoa koskevien toimintojen 
yhteensovittamiseksi, 
tietoyhteiskunnan tehokkaan kehittymisen kannalta on tärkeää varmistaa tehokas tietojen 
vaihto yhteisön ja kolmansien maiden ja niistä erityisesti Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden 
välillä; sen vuoksi on tarpeen edistää verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta 
Euroopan tasolla, ja 
näiden suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä toteutettaessa on noudatettava kaikkia 
perustamissopimuksessa ja täytäntöönpanosäännöksissä annettuja kilpailusääntöjä, 
OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Tässä päätöksessä laaditaan suuntaviivat, jotka koskevat Euroopan laajuisten televerkkojen 
alalla toteutettavien toimenpiteiden tavoitteita, painopisteitä ja pääperiaatteita. Näissä 
suuntaviivoissa määritetään pääalueet yhteistä etua koskeville hankkeille sekä menettely 
yhteistä etua koskevien erityishankkeiden yksilöimiseksi näiltä pääalueilta. 
2 artikla 
Yhteisö tukee televerkkojen ja erityisesti laajakaistaisten monipalveluverkkojen (IBCN) 
yhteenliittämistä, yhteentoimivien palvelujen ja sovellusten sekä tähän vaadittavien 
infrastruktuurien toteuttamista, niiden laajentamista sekä pääsyä niihin yleistavoitteinaan: 
- tietoyhteiskuntaan siirtymisen helpottaminen erityisesti sosiaalisten tarpeiden 
täyttymisen edistämiseksi ja elämänlaadun parantamiseksi, 
- Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen ja sisämarkkinoiden lujittaminen, 
- sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen, 
- työpaikkoja luovien uuden kasvun toiminta-alojen kehityksen nopeuttaminen. 
26 
3 artikla 
Painopisteinä 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden toteuttamisessa ovat: 
• Euroopan tietoyhteiskunnan kehitystä tukevien, erityisesti yhteistä etua koskevien 
sovellusten toteutettavuuden varmistaminen ja sen jälkeen niiden laajentaminen. 
• Taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen myötävaikuttavien sovellusten 
toteutettavuuden varmistaminen ja sen jälkeen niiden laajentaminen parantamalla 
pääsyä tietojärjestelmiin koko unionissa, jonka perustana on Euroopan kulttuurien 
moninaisuus. 
• Toimet sellaisten alueiden välisten aloitteiden kannustamiseksi, joissa epäsuotuisimmat 
alueet yhdistyvät Euroopan laajuisten telepalvelujen ja sovellusten käyttöön 
ottamiseksi. 
• Sisämarkkinoiden vahvistumiseen ja työpaikkojen luomiseen myötävaikuttavien 
sovellusten ja palvelujen ja niistä erityisesti sellaisten, jotka tarjoavat PK-yrityksille 
keinoja kehittää kilpailukykyään Euroopan unionissa ja maailmanlaajuisesti, 
toteutettavuuden varmistaminen ja sen jälkeen niiden laajentaminen. 
• Sellaisten Euroopan laajuisten geneeristen palvelujen toteutettavuuden varmistaminen 
ja sen jälkeen niiden laajentaminen, jotka tarjoavat rajattoman tiedonsaannin myös haja-
asutus- ja syrjäseutualueilla, ja jotka ovat yhteentoimivia vastaavien palvelujen kanssa 
maailmanlaajuisella tasolla. 
• Uusien erittäin laajakaistaisten optisten runkoverkkojen toteutettavuuden tutkiminen 
siellä, missä tällaisia sovelluksia ja palveluja tarvitaan, sekä tällaisten verkkojen 
yhteenliittämisen edistäminen. 
• Televerkoissa ja erityisesti IBC-verkoissa olevien aukkojen ja puutteiden yksilöiminen 
ja korjaaminen niiden kaikkien komponenttien yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden 
tehostamiseksi Euroopassa ja maailmanlaajuisella tasolla. 
4 artikla 
Pääperiaatteet edellä 2 artiklassa määriteltyihin tavoitteisiin pääsemiseksi ovat: 
• Yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen. 
• Toimet kansalaisten, talouselämän toimijoiden ja hallintoelinten tiedottamiseksi 
paremmin niistä eduista, joita ne voivat saada uusista kehittyneistä Euroopan laajuisista 
telepalveluista ja sovelluksista. 
• Toimet käyttäjien ja palvelujen tarjoajien kannustamiseksi tekemään yhteisiä aloitteita 
Euroopan laajuisten televerkkojen ja erityisesti IBC-verkkojen alalla. 
• Sovellusten ja niistä erityisesti yhteistä etua koskevien sovellusten toteutettavuuden 
varmistamisen ja niiden sen jälkeen tapahtuvan laajentamisen tukeminen 
perustamissopimuksessa määriteltyjä välineitä käyttäen, sekä julkis-yksityisten 
kumppanuuksien muodostamisen edistäminen. 
27 
• Palvelujen ja sovellusten tarjonnan ja käytön, jotka muodostavat perustan työllisyydelle 
ja kasvulle, edistäminen PK-yritysten ja ammattikäyttäjien keskuudessa. 
• Verkkojen yhteenliittämisen ja laajakaistapalvelujen, sovellusten sekä niiden vaatimien 
infrastruktuurien yhteentoimivuuden edistäminen erityisesti multimedian osalta, sekä 
yhteentoimivuuden edistäminen olemassa olevien ja uusien laajakaistapalvelujen ja 
sovellusten välillä. 
5 artikla 
Tässä päätöksessä Euroopan laajuisten televerkkojen kehitys varmistetaan panemalla 
täytäntöön yhteistä etua koskevia hankkeita. Luettelo pääalueista, joiden joukosta yhteistä etua 
koskevat hankkeet yksilöidään, on liitteessä 1. 
6 artikla 
Jäljempänä 7-9 artiklassa esitetään menettely yhteistä etua koskevien erityishankkeiden 
yksilöimiseksi liitteessä 1 olevilta aloilta liitteessä 2 esitettyjä valintaperusteita käyttäen. 
Yksilöidyille hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea yleisistä periaatteista rahoitustuen 
myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetun asetuksen mukaisesti. 
7 artikla 
\. Komissio laatii yhteistyössä alan toimijoiden kanssa työohjelman muiden Euroopan laajuisia 
verkkoja koskevien politiikkojen mukaisesti niiden liitteessä 1 esitettyjen yhteistä etua 
koskevien hankkeiden pääalueisiin sisältyvien osa-alueiden valitsemiseksi, joilta yhteistä etua 
koskevia erityishankkeita voidaan ehdottaa. Työohjelma saatetaan tarpeen mukaan ajan 
tasalle. 
2 Työohjelma on perustana komission esittämälle ehdotuspyynnölle yhteistä etua koskevista 
hankkeista. 
H artikla 
1. Edellä 7-9 artiklassa määritellyn menettelyn täytäntöön panemisesta vastaa komissio. 
2. Jäljempänä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa komissiota avustaa komitea, 
joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 
Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa 
lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden 
mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden 
päätösten edellytykseksi säädetyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission 
ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan kyseisessä 
artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 
28 
Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. 
Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole 
annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. 
Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. 
Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmessa kuukaudessa siitä, kun asia on tullut vireille 
neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 
9 artikla 
1. Edellä 8 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan: 
• edellä 7 artiklassa viitattua työohjelmaa laadittaessa ja sitä ajan tasalle saatettaessa; 
• valittaessa yhteistä etua koskevia hankkeita ehdotuspyynnön sadosta; 
• täydentäviä tuki- ja yhteensovittamistoimia määriteltäessä; 
• työohjelman täytäntöönpanon arvioimiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin. 
2. Digitaalisiin monipalveluverkkoihin (ISDN) liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden 
(joihin viitataan liitteessä 1 olevan 3 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa) osalta 
sovelletaan suuntaviivoja, jotka neuvosto hyväksyi...15 
3. Komissio ilmoittaa komitealle työohjelman täytäntöönpanon edistymisestä jokaisessa 
kokouksessaan. 
10 artikla 
Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla yhteistä etua 
koskevien hankkeiden täytäntöön panemisen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi vaadittavat 
toimenpiteet. Mahdollisesti tarvittavat luvanantomenettelyt on saatettava päätökseen 
viipymättä. 
/ / artikla 
Tällä päätöksellä ei rajoiteta jäsenvaltion tai yhteisön tekemiä taloudellisia sitoumuksia. 
12 artikla 
Neuvosto voi sallia kolmansien maiden ja niistä erityisesti Euroopan talousalueesta tehdyssä 
sopimuksessa sopimuspuolina olevien tai yhteisön kanssa assosiointisopimuksen tehneiden 
maiden osallistumisen tapauskohtaisesti perustamissopimuksen 228 artiklassa määrättyä 
menettelyä noudattaen, jotta ne voisivat myötävaikuttaa yhteistä etua koskevien hankkeiden 
täytäntöön panemiseen ja edistää televerkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta. 
15 Viittaus neuvoston yhteiseen kantaan päätösehdotuksesta: (EY) N:o 47/94, 22 päivänä joulukuuta 
1994 (EYVL N:o C 384, 31.12.1994, s. 29) 
29 
13 artikla 
Komissio esittää kahden vuoden välein kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanemisesta 
Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 
Kertomus sisältää arvion yhteisön tuen avulla eri hankealueiUa saavutetuista tuloksista 
suhteessa yleistavoitteisiin. 
14 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
75 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston 
puolesta 
Puheenjohtaja Puheenjohtaja 
30 
LIITE 1: YHTEISTÄ ETUA KOSKEVIEN HANKKEIDEN PÄÄALUEET 
Euroopan laajuiset televerkot avaavat Euroopan markkinat uusille sovelluksille ja palveluille, 
jotka muodostavat perustan, jolle tietoyhteiskunta rakentuu. Ne ovat olennaisen tärkeitä 
Euroopan menestymisen turvaamiseksi ja edistämiseksi, työpaikkojen luomiseksi sekä 
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi. 
Asianmukaisimpana kehyksenä Euroopan laajuisille televerkoille pidetään yleensä kolmesta eri 
tasosta muodostuvaa mallia. Nämä tasot ovat: 
• Sovellukset, joiden kautta käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa geneeristen palvelujen ja 
perusverkkojen kanssa ammatillisten, koulutukseen liittyvien tai sosiaalisten 
tarpeidensa täyttämiseksi. Sovellusten on oltava keskenään yhteentoimivia 
hyödyttääkseen parhaalla mahdollisella tavalla käyttäjiä koko yhteisössä. 
• Geneeriset palvelut, jotka muodostuvat yhteensopivista geneerisistä palveluista ja 
niiden hallinnosta. Tukemalla sovelluksia koskevia yhteisiä tarpeita nämä palvelut 
täydentävät sovelluksia niiden yhteentoimivuutta edistäen. 
• Perusverkot, jotka muodostuvat fyysisestä pääsystä sekä tiedonsiirto- ja 
kytkentätoiminnoista, niiden hallinnan ja merkinantotoiminnot mukaan lukien. Näillä 
toiminnoilla varmistetaan Euroopan laajuisten verkkojen yhteenliittäminen. 
Nämä kolme tasoa muodostavat tiiviin rakenteen, jossa kaksi alempaa tasoa, geneeriset 
palvelut ja perusverkot, tukevat sovelluksia. Etenkään sovelluksia ei voida tarjota, jos jompi 
kumpi kahdesta muusta tasosta puuttuu; kunkin tason olisi kuitenkin oltava riittävän avoinna 
minkä tahansa sitä välittömästi edeltävän tason toiminnon tukemiseksi. Tätä taustaa vasten 
yhteistä etua koskevat hankkeet olisi yksilöitävä sen mukaan, mikä on niiden toiminnallinen 
kyky tukea tässä päätöksessä asetettuja tavoitteita. 
Tämän päätöksen tarkoituksena on laatia yksilöity luettelo yhteistä etua koskevista 
hankkeista, joiden joukosta valitaan hankkeet, joille myönnetään yhteisön tukea 129 c 
artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. Tämä valinta tapahtuu 
yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla 
annetun asetuksen mukaisesti. 
Muut yhteisön rahoituslähteet16 ovat edelleen avoinna kaikille yhteistä etua koskeville 
yksilöidyille hankkeille kunkin rahoitusvälineen rahoitusta koskevien sääntöjen mukaisesti. 
Yhteisön rahoitustukea myönnetään kilpailupolitiikkaa ja erityisesti tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen rahoittamista sekä valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisesti. 
16 Näitä ovat: Neljäs T&K -puiteohjelma, rakennerahasto, koheesiorahasto, Euroopan investointipankki, 
Euroopan investointirahasto. Nämä rahoitusvälineet on yksityiskohtaisesti kuvattu asiakirjan "Metodologia 
tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöön panemiseksi" liitteessä 1. 
31 
Seuraavissa kohdissa määritellään pääalueet, joiden joukosta yhteistä etua koskevat hankkeet 
on yksilöitävä. 
/. Sovellukset 
• Verkot korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia varten: Olisi toteutettava kehittynyt 
multimediasovelluksia sisältävä Euroopan laajuinen verkko, joka liittäisi yhteen 
korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia koko Euroopassa ja takaisi avoimen pääsyn niiden 
kirjastoihin. 
• Etäopetus ja -koulutus: Kaikille kansalaisille, kouluille, oppilaitoksille ja 
yrityksille olisi taattava kehittyneiden etäopetus ja -koulutuspalvelujen saatavuus. Olisi 
perustettava keskuksia ja niihin olisi varmistettava pääsy kaikkialta Euroopasta 
opetusmateriaalin ja palvelujen tarjoamiseksi PK-yrityksille, suurille yrityksille, 
opetusjärjestelmille ja julkisille hallintoelimille. Olisi kehitettävä ja edistettävä uusia 
lähestymistapoja tietoyhteiskuntaan liittyvää ammattikoulutusta varten. 
• Terveydenhuollon telematiikka: Olisi laajennettava yhteisiin standardeihin 
perustuvia Euroopan laajuisia verkkoja ja sovelluksia, joihin liitettäisiin Euroopan 
tasolla kaikki terveydenhuoltojärjestelmän toimijat, erityisesti yleislääkärit, sairaalat ja 
sosiaalikeskukset. 
• Liikennetelematiikka: Euroopan laajuisia televerkkoja olisi hyödynnettävä 
tehokkaimmalla mahdollisella tavalla liikenteen alan verkkosuunnittelun ja logistisen 
tuen parantamiseksi kuljetusteollisuudessa sekä arvonlisäpalvelujen kehittämiseksi. 
Telemaattiset järjestelmiä ja palveluja olisi tarpeen mukaan käytettävä työkaluna myös 
yhteisen liikennepolitiikan täytäntöönpanemisessa; täydentävyys suhteessa Euroopan 
laajuisiin verkkoihin ja yhteentoimivuus niiden kanssa tullaan varmistamaan. 
• Ympäristötelematiikka. Euroopan laajuiset verkot voivat merkittävästi 
myötävaikuttaa ympäristön valvontaan ja hallintaan, mukaan lukien hätätilanteiden 
hallinta. 
• Etätyö. Etätyön kehittäminen (kodeissa ja etäistoimistoissa), jota kehittyneet 
viestintäjärjestelmät tukevat, auttaa uudenlaisen joustavuuden saavuttamisessa 
työpisteen sijainnin ja työn järjestämisen osalta. Etätyö voi ammattitoimintoja 
hajauttamalla myös auttaa vähentämään asutuskeskuksiin suuntautuvan päivittäisen 
liikenteen aiheuttamia haitallisia vaikutuksia ympäristöön. 
• PK-yritysten telemaattiset palvelut: Yhteistä etua koskevat hankkeet tukevat 
Euroopan laajuisten televerkkojen ja palvelujen käyttöä Euroopan PK-yrityksissä 
luomalla yhteyksiä kaupallisiin yhteisöihin, kuluttajiin, asiakkaisiin, palvelujen 
välittäjiin, tietopalvelut ja elektronisen kaupankäynnin mukaan lukien. Telematiikkaan 
perustuvista ratkaisuista olisi paremmin tiedotettava PK-yrityksissä. 
32 
• Julkisten hallintoelinten Euroopan laajuiset verkot. Eurooppaan olisi 
perustettava julkisten hallintoelinten välisiä yhteenliitettyjä verkkoja, joiden 
tarkoituksena olisi tietojen vaihdon helpottaminen hallintoelinten välillä, erityisesti 
panemalla täytäntöön Euroopan unionin asetuksia, joissa säädetään tehokkaasta ja 
kustannuksiltaan edullisesta tietojen vaihdosta. Verkkoja olisi myöhemmin 
laajennettava julkisten hallintoelinten ja Euroopan kansalaisten yhteenliittämiseksi. 
• Elektroninen tarjouskilpailu: Olisi toteutettava Euroopan laajuinen elektroninen 
tarjouskilpailuverkko, jonka perusteella julkisia hankintoja tehdään elektronisin 
menettelyin julkisten hallintoelinten ja tavarantoimittajien välillä Euroopassa. 
• Urbaanit tietoväylät: Olisi edistettävä kotitalouksia, yrityksiä, yhteiskunnallisia 
järjestöjä ja hallintoelimiä yhteenliittäviä verkkoja ja palveluja, jotka takaavat pääsyn 
suorakäyttöisiin tieto-, opetus-, kulttuuri-, ajanviete- ja matkailualan 
multimediapalveluihin paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Olisi 
myös edistettävä yhteyksiä kaupunkien ja haja-asutusalueiden verkkojen välillä. 
• Kirjastopalvelut: Olisi laajennettava kehittyneitä Euroopan laajuisia verkottuneita 
kirjastopalveluja kaikentyyppisiin kirjastoihin (kansalliset, yliopistolliset/ 
tutkimuslaitosten, kaupungin ja kunnan jne.), jotta tehostettaisiin pääsyä koko 
Euroopan kirjastoissa oleviin järjestetyn tietämyksen ja kulttuuriperinnön varastoihin 
talous-, sosiaali-, opetus- ja kulttuurielämän tukemiseksi Euroopan unionissa. 
• Telemaattiset palvelut työmarkkinoilla: Olisi kehitettävä verkottuneita palveluja 
kuten paikanhakuun liittyvässä tietopalvelussa käytettäviä tietokantoja muuttuvien 
työmarkkinoiden tukemiseksi Euroopassa ja työttömyyden vähentämisen 
edistämiseksi. 
33 
• Kieli- ja kulttuuriperintö: Olisi tehtävä aloitteita Euroopan kulttuuriperinnön 
säilyttämisen ja saatavuuden edistämiseksi sekä tietoinfrastruktuurien sisältämien 
mahdollisuuksien esittelemiseksi, jotta tuettaisiin paikallissisällön kehitystä 
paikalliskielissä. 
• Kansalaisten pääsy palveluihin: Olisi esiteltävä sovelluksia, joiden avulla yhteistä 
etua koskevat palvelut voitaisiin asettaa kansalaisten saataville. Esimerkkeinä näistä 
voisivat olla kioskien ja päätteiden asentaminen julkisille paikoille sekä älykorttien ja 
elektronisen rahan käyttö. 
2. Geneeriset palvelut 
Seuraavissa kohdissa määritellään pääalueet, joiden joukosta geneeristen palveluverkkojen 
yhteistä etua koskevat hankkeet on yksilöitävä: 
• Euroopan laajuisten toiminnallisten geneeristen palvelujen täytäntöönpano, 
joihin sisältyvät erityisesti sähköposti, tiedostojen siirtojärjestelmät, suorakäyttöiset 
elektroniset tietokannat sekä videopalvelut. Koska näitä Euroopan laajuisia geneerisiä 
palveluja tarvitaan pikaisesti, niissä on hyödynnettävä olemassaolevia kytkentäisiä 
perusverkkoja ja käyttäjän pääsyä niihin. Niihin olisi sisällyttävä Euroopan tasolla 
toimivia palvelutoimintoja kuten tietosuoja ja -turvallisuus, Euroopan laajuinen kioski 
ja verkkonavigointituet jne. 
• Geneeristen palvelujen asteittainen laajentaminen miiltimediaynipäristöön. 
Nämä palvelut tarjoavat loppukäyttäjälle pääsyn multimediapalveluihin ja voivat 
kattaa multimediapostin, nopean tiedostojen siirron ja videopalvelut, mukaan lukien 
tilausvideo, niiden kuitenkaan tarvitsematta rajoittua näihin. Näiden 
multimediapalvelujen käyttöä yrityksissä ja työpaikoilla olisi kannustettava, kuten 
myös uusien palvelutoimintojen kuten konekääntäminen, puheentunnistus ja graafiset 
käyttäjäliitännät. 
• Palvelujen tarjoamisen avoimuuden ja käyttöjoustavuiiden perustana olevien 
yleisten digitaalisten allekirjoitusten käyttöön ottaminen: Geneeriset palvelut ovat 
riippuvaisia laajasta joukosta niitä täydentäviä ja niiden kanssa kilpailevia palvelujen 
tarjoajia. Palvelujen tarjoamisen avoimuus ja käyttöjoustavuus ovat olennaisen 
tärkeitä ja edellyttävät, että elektroniset nimet (yleiset digitaaliset allekirjoitukset) ovat 
yleisesti saatavilla ja että niitä tuetaan. 
3. Perusverkot 
Seuraavissa kohdissa määritellään pääalueet, joiden joukosta perusverkkojen yhteistä etua 
koskevat hankkeet on yksilöitävä: 
34 
• Digitaaliset Euro-moiiipalveliiverkot: ISDN on Euroopan laajuisesti välittömän 
kaupallisen ja teknisen saatavuutensa vuoksi tällä hetkellä asianmukaisin ja tehokkain 
digitaalikytkentäinen perusverkko, jolla uusia palveluja ja sovelluksia voidaan tukea. 
Se tarjoaa nykyisen kehityksensä ansiosta Euroopalle monia mahdollisuuksia ja sen 
laajat markkinat ja maantieteellisen levinneisyys ovat perustana on näiden uusien 
palvelujen ja sovellusten täytäntöönpanemiselle yleiseurooppalaisella tasolla. Olisi 
kuitenkin pidettävä mielessä, että ISDN on ainoastaan välivaihe ja että siitä tulee 
myöhemmin muodostumaan pelkkä väline käyttäjän pääsylle laajakaistaisiin 
perusverkkoihin. 
• Hallitun asynkronisen toimintamuodon (ATM) ja muiden 
laajakaistaverkkojen markkinoille saattaminen: tätä aluetta on pidettävä yleisesti 
erittäin kiinnostavana Euroopassa. 
* Olemassaolevien ja laajakaistaisten viestintäverkkojen yhteentoimivuus: 
olemassaolevien (kiinteisiin sekä matkaviestin- ja satelliittipalveluihin tarkoitettujen) 
verkkojen olisi oltava yhteenliitettyjä ja yhteentoimivia keskenään sekä ATM-
kantaisten suurinopeuksisten verkkojen kanssa taloudellisesti asianmukaisimpien 
ratkaisujen tarjoamiseksi tietoyhteiskunnan toteuttamisvaiheessa ilmenevissä erilaisissa 
tilanteissa. Tämä on edellytyksenä laajakaistaisten monipalveluverkkojen kehitykselle 
ja olennaisen tärkeää erityisesti PK-yrityksille kuten myös ammatti- ja kotikäyttäjien 
muodostamille markkinoille. 
4. Yhteensovitiamis- ja tukitoimet 
Yhteistä etua koskeville hankkeille antamansa tuen lisäksi yhteisön olisi käynnistettävä toimet 
asianmukaisen ympäristön varmistamiseksi hankkeille. Toimet myötävaikuttavat konsensuksen 
kehittymiseen sekä kansallisiin ja alueellisiin yhteistoimiin uusien sovellusten ja palvelujen 
vauhdittamiseksi ja edistämiseksi yhdenmukaisesti muilla aloilla, täytäntöönpantavien ohjelmien 
ja laajakaistaisten perusverkkojen kehityksen kanssa. Niihin liittyy yhteistoimia Euroopan 
standardisointi- ja strategisten suunnittelujärjestöjen kanssa17 sekä yhteensovittamistoimia 
yhteisön eri rahoitusvälineillä rahoitettujen toimien kanssa. Toimiin sisältyy: 
* tavoitespesifikaatioiden kehittäminen ja pyrkiminen näihin tavoitteisiin. Nämä 
spesifikaatiot auttavat alan toimijoita taloudellisesti kannattavien investointipäätösten 
tekemisessä. Tämä toteutetaan yhteistyössä kaikkien alan toimijoiden kanssa, mukaan 
lukien teletoiminnan harjoittajat, kaapelilähetystoiminnan harjoittajat, uudet 
operaattorit, palvelujen tarjoajat, kaupalliset yhteisöt ja kuluttajaryhmittymät: 
- aukkojen ja tukosten yksilöimiseksi Euroopan laajuisissa verkoissa, 
- verkkokohdespesifikaatioiden kehittämiseksi verkkojen kolmelle yksilöidylle 
tasolle. Tähän kuuluvat kiinteät sekä satelliitti- ja matkaviestinverkot, mukaan 
lukien niiden hallinta ja käyttö Euroopan tasolla. Alan toimijat hyödyntävät RACE-
17 ETSI, CEN/CENELEC, EURESCOM ja ETNO 
35 
ohjelmaa, Telematiikan ohjelman yhteisiä toiminnallisia eritelmiä, EURESCOM-
toimia ja muita alan toimijoiden perustamia teknisiä elimiä sekä käynnissä olevien 
laajakaistakokeilujen sekä ESPRIT-ohjelman ja IT-ohjelmien tuloksia, 
- verkkojen kehittymisen edistämiseksi kohti tavoiteverkkoja, ja 
- avointen, yhteentoimivien ja käyttäjäystävällisten järjestelmien kehittämisen 
edistämiseksi. 
* Tapojen määritteleminen laajakaistaverkkoihin pääsemiseksi kaikilla kolmella 
yksilöidyllä tasolla. 
* Yhteisten spesifikaatioiden laatiminen eurooppalaisten ja kansainvälisten 
standardien perusteella. 
* Yhteistyön syventäminen alan toimijoiden kesken, erityisesti uusien ja osa-
alueiden operaattoreiden, kuten kaapelitelevisioverkkojen, sekä käyttäjien kanssa. 
* Yhteistyö ja yhteensovittaminen yhteisön, Euroopan ja kansallisten 
ohjelmien kanssa. 
36 
Liite 2 
Valintaperusteet 
Yhteistä etua koskevien hankkeiden valinta asiasta kiinnostuneiden alan toimijoiden 
vastauksena 7 artiklassa tarkoitettuun ehdotuspyyntöön esittämien hanke-ehdotusten joukosta 
suoritetaan sen perusteella, missä määrin ne ovat 2 ja 3 artiklassa määrättyjen tavoitteiden ja 
painopisteiden mukaisia. Hankkeiden on oltava kansainvälisiä ja etusija on annettava 
luonteeltaan alueiden välisille hankkeille. 
Lisäksi on otettava huomioon yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi Euroopan 
laajuisten verkkojen alalla annetussa asetuksessa säädetyt taloudelliset ja rahoitusta koskevat 
valintaperusteet. Valintaperusteet, joita kyseisen asetuksen mukaisesti on sovellettava 
päätettäessä rahoitustuen myöntämisestä erityishankkeelle, ovat: 
- hankkeen mahdollinen taloudellinen kannattavuus, joka olisi varmistettava 
- hankkeen toteuttamiskelpoisuus 
- yhteisön rahoitustoimenpiteiden julkisia ja yksityisiä rahoittajia kannustava vaikutus 
- rahoituspaketin tehokkuus 
- suorat tai välilliset sosiaalistaloudelliset vaikutukset erityisesti työllisyyteen 
- ympäristövaikutukset 
- hankkeen eri osuuksien sovittaminen ajallisesti yhteen erityisesti rajat ylittävien hankkeiden 
osalta. 
37 
HUOMIOITA VAIKUTUKSISTA PK-YRITYKSI1N JA TYÖLLISYYTEEN 
EHDOTUS EUROOPAN LAAJUISIA TELEVERKKOJA KOSKEVISTA 
SUUNTAVIIVOISTA TEHTÄVÄKSI EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON 
PÄÄTÖKSEKSI 
Päätösluonnoksen tarkoituksena on vauhdittaa tietoyhteiskunnan uusien palvelujen ja 
sovellusten ja niistä erityisesti sellaisten, jotka koskevat yhteistä etua, täytäntöönpanoa 
perustamissopimuksen XII osastossa määrättyjen menettelyjen mukaisesti Euroopan laajuisten 
televerkkojen kehityksen tukemiseksi. Päätösluonnoksessa määritellään suuntaviivat luettelon 
laatimiseksi yhteistä etua koskevista hankkeista, jotka voivat saada yhteisön rahoitustukea 
erilaisten käytettävissä olevien rahoitusvälineiden kautta. 
I. Pienten ja keskisuurten yritysten (PK-yritykset), jotka esittävät luonteeltaan yhteiskansallisia 
ehdotuksia ja pyytävät tässä tarkoituksessa rahoitustukea, olisi liiketoimintasuunnitelmassa 
näytettävä toteen hankkeen taloudellinen kannattavuus. Yritysten on myös osoitettava 
hankkeiden suorat ja välittömät vaikutukset erityisesti työllisyyden ja ympäristön kannalta. 
2 Taloudellinen kehitys erityisesti paikallisella ja alueellisella tasolla on riippuvainen 
tehokkaiden Euroopan laajuisten televerkkojen nopeasta kehityksestä. Ne edistävät uusien 
markkinoiden syntymistä sisältäen tietoyhteiskunnan palveluja ja sovelluksia, joiden kehitys 
tulee olemaan paljolti riippuvainen viestintäalalla tavallisesti erityisen innovatiivisten PK-
yritysten dynaamisuudesta. Päätösluonnokseen sisältyy yhteensovittamis- ja tukitoimia PK-
yritysten osallistumisen edistämiseksi. Yhteisön tukea saavien sovellusalueiden joukossa ovat 
paitsi telemaattisten liityntöjen täytäntöönpano PK-yritysten välillä, myös PK-yrityksille 
erityisen tärkeiden ammatillisten etäopetus-ja etätyöpalvelujen käynnistäminen. 
3. Päätösluonnoksella ei ole kielteisiä vaikutuksia PK-yrityksiin. 
4. Uusien toimintojen vauhdittaminen luo välittömästi työpaikkoja erityisesti elektronisia 
palveluja välittävissä ja ohjelmistoja tarjoavissa yrityksissä, jotka usein ovat PK-yrityksiä. 
Työpaikkoja syntyy välillisesti myös muilla elinkeinoelämän aloilla riippuen tuottavuuden 
määrästä ja tulojen kasvusta. 
5 Päätösluonnoksen pääperiaate ilmoitettiin komission tiedonannossa "Kohti eurooppalaista 
tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" (KOM(94) 347). Tätä asiakirjaa on käsitelty erilaisissa 
muiden parlamentaaristen instituutioiden (EP, ECOSOC) ja edustuksellisten järjestöjen 
laatimissa kertomuksissa. 
6. Valittu lähestymistapa perustuu yleisen kehyksen laatimiseen mahdollisen yhteisön tuen 
myöntämiseksi. Yhteisön toimenpidettä ohjaa pyrkimys avoimuuteen ja sen tarkoituksena on 
kannustaa niitä yhtiöitä ja organisaatioita, jotka ovat halukkaita kehittämään toimintojen 
eurooppalaisen tietoyhteiskunnan sovellusten ja palvelujen alalla. 
\~S V-/ 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 224 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 
Luettelonumero : CB-CO-95-252-FT-C 
ISBN 92-77-89401-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg