KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE ”Pieni yritys, suuri maailma– uusi yhteistyöhanke avaa maailmanmarkkinoita pk-yrityksille” /* KOM/2011/0702 lopullinen */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE ”Pieni yritys, suuri maailma – uusi yhteistyöhanke avaa maailmanmarkkinoita pk-yrityksille” 1. Johdanto Euroopan unionin on löydettävä uusia kasvulähteitä työpaikkojen luomiseksi ja kansalaisten hyvinvoinnin lisäämiseksi. Suuret EU:n ulkopuoliset markkinat, kuten Kiina, Intia, Venäjä ja Brasilia, joilla kasvu on voimakasta tai joilla on paljon kasvupotentiaalia, tarjoavat EU:n yrityksille huomattavia mahdollisuuksia.[1] Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa vienti EU:n ulkopuolisille laajentuville markkinoille voi olla vakaa talouskasvun lähde. Kansainvälistyminen EU:n ulkopuolelle on askel, joka pk-yritysten on otettava näiden tilaisuuksien hyödyntämiseksi. Pk-yritysten taloudellisten toimintojen edistäminen ja tukeminen EU:n ulkopuolella on sen vuoksi tärkeä osa unionin kilpailukykystrategiaa, joka on esitetty yhdennettyä teollisuuspolitiikkaa koskevassa Eurooppa 2020 -lippulaivatiedonannossa[2], tarkistetussa pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa[3] ja jokin aika sitten julkistetussa EU:n kauppapoliittisessa tiedonannossa[4]. Strategia pohjautuu komission sitoumukseen lisätä hyötyjä, joita sisämarkkinat tarjoavat pk-yrityksille[5], ja se myös täydentää kyseistä sitoumusta. Euroopan 23 miljoonaa pk-yritystä[6] tarjoavat 2/3 yksityissektorin työpaikoista, ja niiden osuus kokonaisarvonlisäyksestä oli 59 prosenttia muussa kuin rahoitusalan yritystoiminnassa vuonna 2010. Viiden viime vuoden aikana noin 80 prosenttia uusista työpaikoista on luotu pk-yrityksissä. EU:n yritykset ovat jo saavuttaneet hyviä tuloksia esimerkiksi kone- ja laiteteollisuudessa ja kemianteollisuudessa Brasiliassa tai energia-alalla Intiassa ja monia muita esimerkkejä voitaisiin antaa. Yritysten tien tasoittamiseksi Euroopan on edistettävä niiden kansainvälistymisprosessia ja tuettava kansainvälistyviä pk-yrityksiä. Vaikka 25 prosenttia EU:n pk-yrityksistä on kolmen viime vuoden aikana harjoittanut vientitoimintaa sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella, vain 13 prosentilla EU:n pk-yrityksistä on kansainvälistä toimintaa EU:n ulkopuolella kaupan, investointien tai muun ulkomaisten kumppanien kanssa harjoitettavan yhteistyön muodossa.[7] Parhaillaan toteutetaan toimia sisämarkkinoiden syventämiseksi. Tavoitteena on myös helpottaa pk-yritysten pääsyä sisämarkkinoille ja tehdä sisämarkkinoista niille luonnolliset kotimarkkinat. Tässä asiakirjassa ehdotetun strategian tavoitteena on toisaalta luoda sellaiset edellytykset pk-yrityksille, että ne voivat toimia myös EU:n ulkopuolisilla markkinoilla. On selvää, että monien suljetuilla sektoreilla toimivien mikro- ja pk-yritysten toiminta on luonteeltaan paikallista. Avoimilla sektoreilla, kuten innovatiivisilla valmistusteollisuuden aloilla ja luovilla teollisuusaloilla, on kuitenkin paljon potentiaalia, jota yritykset voivat hyödyntää laajentaakseen toimintaansa EU:n ulkopuolelle tavoitteenaan löytää uusia ja kasvavia markkinoita, hankkia vientituloja, teknologiaa ja pääomaa sekä parantaa tuottavuutta[8]. On näyttöä siitä, että kansainvälistyminen sekä yritysten kilpailukyky ja innovointikapasiteetti korreloivat keskenään, kun kansainvälistyneitä yrityksiä verrataan vain paikallisesti toimiviin pk-yrityksiin.[9] EU:n on vapautettava kasvupotentiaali, jota pk-yritykset eivät ole vielä hyödyntäneet, lisätäkseen kasvua ja luodakseen uusia työpaikkoja kaikkialla EU:n taloudessa[10]. Komission elokuussa 2011 julkaisemassa ja EIM Business and Policy Research ‑organisaation tekemässä tutkimuksessa ”Opportunities for the Internationalisation of SMEs” todettiin, että kaksilletoista kohdemarkkinoille, joita olivat muun muassa Kiina, Japani, Venäjä, Intia ja Brasilia, suuntautuneesta EU:n kokonaisviennistä, jonka arvo oli 261,6 miljardia euroa, pk-yritysten hallitsemien alojen osuus oli 134,6 miljardia euroa. Maasta riippuen pk-yritysten hallitsemien alojen osuus on 39–62 prosenttia kokonaisviennistä[11]. Sekä yksityiset että julkiset kansainväliset markkinat tarjoavat eurooppalaisille yrityksille huomattavia tilaisuuksia. Tästä huolimatta erityisesti pk-yritykset kohtaavat tiettyjä globaalistumisen esteitä, ei vähiten silloin, kun on kyse markkinatietojen saatavuudesta sekä potentiaalisten asiakkaiden ja sopivien kumppanien löytämisestä. Ne kohtaavat myös monimutkaisempia ongelmia, jotka liittyvät ulkomaisten lakien, esimerkiksi sopimusoikeuden pakottavien säännösten, tullisääntöjen, teknisten määräysten ja standardien noudattamiseen, teknologian siirron hallinnointiin ja teollis- tai tekijänoikeuksien suojaamiseen. Pk-yrityksillä on yleensä suuria yrityksiä vähemmän omaa asiantuntemusta, varoja ja henkilöstöresursseja[12] tällaisiin haasteisiin vastaamiseksi. Eurooppa 2020 -strategiassa esitetyn älykkään ja kestävän kasvun strategian osana eurooppalaisia pk-yrityksiä autetaan voittamaan kansainvälistymisen esteitä ja edistetään niiden yhdentymistä globaaliin talouteen. Komission vuosina 2009 ja 2011 sidosryhmien keskuudessa järjestämissä julkisissa kuulemisissa[13] kävi ilmi, että tunnetaan suurta huolta mahdollisista vaaroista, jotka liittyvät tämän alan tukiohjelmien koordinoimattomaan leviämiseen ja verovarojen optimaalista heikompaan käyttöön. Ottaen huomioon sekä Eurooppa 2020 -tavoitteet että kyseiset julkiset huolenaiheet tässä tiedonannossa ehdotetaan pk-yritysten käytössä nykyisin olevien tukirakenteiden tarkistamista, kartoitetaan tärkeimmät ongelma-alueet, tehdään ehdotuksia toimenpiteiksi aloilla, joilla EU:n tason toimet antavat eniten lisäarvoa, ja esitetään periaatteet, jotka ohjaavat sitä, kuinka rajallisia varoja voidaan käyttää johdonmukaisimmin ja tehokkaimmin sellaisilla ensisijaisilla markkinoilla kuin Kiina, Brasilia, Intia, Venäjä, Yhdysvallat ja Japani. Tässä asiakirjassa pyritään esittämään johdonmukaisempi ja tehokkaampi EU:n strategia pk-yritysten tukemiseksi kansainvälisillä markkinoilla, ehdottamaan parempia tapoja tarjota näille yrityksille asianmukaista tietoa ja apua, kun ne pyrkivät uusille markkinoille ja etsivät sopivia kumppaneita, sekä käyttämään tehokkaammin olemassa olevia resursseja. Tässä yhteydessä on ehdottoman tärkeää ottaa huomioon pk-yritysten erityispiirteet, erityisesti niiden koko ja toimiala, ja puuttua myös mikroyritysten kohtaamiin erityisvaikeuksiin. Tämän tiedonannon yleisenä johtavana periaatteena on luoda synergiaetuja ja kannustaa yhdistämään toimet tehokkuuden lisäämiseksi ja sellaisten yksityisten, jäsenvaltioiden ja EU:n rahoittamien toimien välillä olevien puutteiden korjaamiseksi, joilla jo tuetaan kolmansissa maissa toimivia pk-yrityksiä. Komissiolla on keskeinen tehtävä tämän prosessin koordinoinnissa ja hallinnoinnissa, ja se myös järjestää ajoittain pk-yrityksille kansainvälistymisfoorumin ja tapaa jäsenvaltioiden pk-yritysedustajat tätä aihetta koskevissa säännöllisissä kokouksissa. Yksityissektorin edustajat osallistuvat kaikkiin näihin toimintoihin. 2. Poliittinen konteksti: pk-yritysten toiminnan tukemisen nykyiset puitteet Yritystoiminnan tukemiseen käytetään jo nyt huomattavasti resursseja sekä kansallisella että EU:n tasolla. Tähän osallistuvat sekä julkinen että yksityinen sektori. Komission jokin aika sitten teettämässä tutkimuksessa ilmeni, että EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa on käytössä yli 300 tukiohjelmaa[14] yritysten kansainvälistymisen edistämiseksi[15]. Pk-yritysten kansainvälistymistä koskevassa eurooppalaisessa strategiassa on sen vuoksi otettava huomioon erilaiset politiikat ja täytäntöönpanotoimet. Kaikki toiminnot tai aloitteet, jotka on jo käynnistetty tai jotka aiotaan käynnistää millä tasolla tahansa, olisi kohdistettava pk-yrityksiin, ja niiden todellista vaikuttavuutta olisi mitattava niiden kyvyllä saavuttaa tavoitteensa. 2.1. EU:n tasolla Euroopassa ja Euroopan ulkopuolella toteutetut toimenpiteet[16] Pk-yrityksiä koskeva EU:n strategia on esitetty komission kesäkuussa 2008 käynnistämässä eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa (Small Business Act for Europe, SBA), jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008 ja jota tarkistettiin vuonna 2011. Aloitteessa kehotetaan EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan pk-yrityksiä markkinakohtaista tukea myöntämällä ja liiketalouden koulutusta järjestämällä, jotta ne voisivat hyödyntää EU:n ulkopuolisten markkinoiden kasvun tarjoamia mahdollisuuksia. Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen uudelleentarkastelussa korostettiin, että komission tukea tarvitaan sellaisilla aloilla kuin markkinoille pääsyn avustaminen, muiden kuin tullimaksuihin liittyvien kaupan esteiden poistaminen, opastus sääntely- ja standardointiasioissa ja vaatimustenmukaisuuden arvioiminen[17]. Tuki-infrastruktuuriin kuuluva Enterprise Europe Network -verkosto auttaa jo nyt yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, hyötymään sisämarkkinoista, ja tukee pk-yritysten kansainvälistymistä. Jäsenvaltioissa toimivat verkoston kumppanit ovat usein kansallisen ja paikallisen tason yritystukiorganisaatioita, mikä auttaa yhdentämään eri maiden tukirakenteita. Pk-yrityksiä tukee verkoston kautta yli 600 paikallista kumppania eri puolilla maailmaa. Yleensä pk-yritys hakee yritystoimintaa koskevaa tukea ja opastusta paikallisesti, kun se suunnittelee toimintansa kansainvälistämistä, riippumatta siitä, haluaako se hyödyntää sisämarkkinoiden liiketoimintamahdollisuuksia vai ulottaa toimintansa EU:n markkinoiden ulkopuolelle. Komission uudistettu markkinoille pääsyä koskeva strategia[18], johon sisältyy Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja EU:n liike-elämän välinen kumppanuutta koskeva lähestymistapa, on keskeisessä asemassa tuettaessa eurooppalaisten pk-yritysten kansainvälistymistä. Pk-yritykset ovat entistä aktiivisempia vientimarkkinoilla, ja kaupan esteiden voittaminen on usein niiden suurin haaste. Pk-yritykset hyötyvät kumppanuuslähestymistavasta sekä EU:ssa että sen ulkopuolisilla markkinoilla. Tähän tavoitteeseen päästään muun muassa perustamalla tärkeimmille vientimarkkinoille markkinoillepääsyä käsitteleviä tiimejä, joita johtaa EU:n edustusto. Markkinoille pääsyä koskeva tietokanta on toinen edellä mainitun strategian mukainen tärkeä väline. Se tarjoaa viejille tarkoitetun oppaan ja vapaasti saatavilla olevia tietoja tullimaksuista ja merkittävistä muista kuin tullimaksuihin liittyvistä esteistä kolmansissa maissa.[19] EU:n uudessa kauppastrategiassa[20] vahvistettiin markkinoillepääsyä koskevan strategian ja sen palvelujen hyödyllisyys parannettaessa EU:n yritysten pääsyä maailmanmarkkinoille. Myös EU:n tullialan tietoportaali (ECIP)[21] tarjoaa käytännön tietoja, verkko-oppimisvälineitä ja verkkotietokantoja kansainvälistymistä suunnitteleville yrityksille. EU tarjoaa rahoitusapua EU:n ja Japanin teolliselle yhteistyökeskukselle ja tukee EU:n Gateway-ohjelmia ja Japaniin ja Koreaan liittyviä johdon koulutusohjelmia sekä teollis- ja tekijänoikeuksia Kiinassa koskevaa pk-yritysten tukipalvelua (China IPR SME Helpdesk). EU tukee myös (yksityisten) eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen (European Business Organisations, EBO) verkostoa yli kaksillakymmenillä markkinoilla ulkomailla ja liike-elämän järjestöjä Hongkongissa, Malesiassa ja Singaporessa. Näillä organisaatioilla ja ohjelmilla on erilaiset tavoitteet ja palvelutarjonta, mutta yhteistä niille on keskittyminen auttamaan ensi sijassa pk-yrityksiä. Euroopan parlamentti on tarjonnut rahoitusta valmisteleviin toimiin, joiden tarkoituksena on edistää yritysten, akateemisen maailman ja tieteen edustajien välisiä vaihtoja. Osalla näistä varoista on perustettu Euroopan kauppa- ja teknologiakeskus Intiaan ja viimeksi EU:n pk-keskukset Kiinaan ja Thaimaahan. Niiden tavoitteena on tarjota EU:n pk-yrityksille kattavia palveluja EU:n ulkopuolisilla markkinoilla. Näistä ensimmäisistä EU:n ulkopuolisilla markkinoilla sijaitsevista keskuksista saadaan arvokasta kokemusta tulevaisuuden tukitoimintoja varten. On selvää näyttöä siitä, että tutkimukseen ja innovointiin liittyvä kansainvälinen yhteistyö parantaa yritysten ja erityisesti pk-yritysten kilpailukykyä ja menestymistä markkinoilla. EU:n tutkimuksen puiteohjelmasta annetaan rahoitustukea tämän tyyppisiin toimintoihin, mukaan lukien tukitoimet, jotka voivat edistää pk-yritysten kansainvälistymistä. 2.2. Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet[22] Jäsenvaltiot, kansalliset kauppakamarit ja yksityissektori (yritysjärjestöt ja liike-elämän konsultit) tukevat yritystoimintaa EU:n ulkopuolisilla markkinoilla EU:ta vieläkin laajemmin ja kattavammin. Kansallisella ja paikallisella tasolla yritysjärjestöille, pk-yritysjärjestöille ja kaupanedistämisjärjestöille on kertynyt huomattavaa asiantuntemusta, jonka ne voivat valjastaa auttaakseen pk-yrityksiä kansainvälistymään. Niiden toiminta kattaa enimmäkseen keskeiset kaupanedistämistoiminnot, kuten liikekumppanien etsimisen yrityksille, messut, liikematkat ja erityiset markkinatutkimukset. Jäsenvaltioiden suurlähetystöjen toteuttamiin yritysalan toimintoihin kuuluu usein tietojen vaihto EU:n edustustojen järjestämissä säännöllisissä kokouksissa, erityisesti silloin, kun yhteiset edut ovat ilmeisiä, kuten kaupan esteiden vastaisten toimintojen koordinointi. Muilla aloilla (esimerkiksi suuria hankintasopimuksia koskeva taloudellinen diplomatia) kilpailuun liittyvät näkökohdat ovat kuitenkin yleensä etusijalla EU:n jäsenvaltioiden kannalta. 2.3. Kokemukset: paremman kustannustehokkuuden tarve Nykyisin käytössä oleville kansainvälistymisen tukitoimille näyttää yleensä ottaen olevan hyvät perustelut[23], mutta kaikilla kansainvälisillä tukiohjelmilla ei ole samaa vaikutusta. Toimenpiteiden ja organisaatioiden moninaisuuden vuoksi pk-yritysten on vaikea kartoittaa saatavilla olevat tukimuodot ja käyttää niitä hyväkseen.[24] Koska julkiset resurssit ovat rajalliset, näyttää olevan asianmukaista tarkastella sitä, kuinka EU:n sisäinen yhteistyö ja verkostoituminen voisivat lisätä nykyisten toimenpiteiden tehokkuutta ja vaikutuksia.[25] Näin ollen tuleviin toimiin olisi ennen kaikkea liityttävä enemmän avoimuutta, johdonmukaisuutta ja yhteistyötä kustannustehokkaamman työnjaon toteuttamiseksi EU:n nykyisten ohjelmien välillä, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden välillä ja julkisen ja yksityisen sektorin organisaatioiden välillä. EU:n toimilla ei missään tapauksessa pitäisi korvata nykyisiä kansallisen tai alueellisen tason toimintalinjoja, vaan pikemminkin täydentää niitä, luoda synergiaetuja mahdollisuuksien mukaan ja ottaa käyttöön erityistoimenpiteitä vain silloin kun havaitaan selviä puutteita. Lisäksi on tarpeen arvioida nykyisten Euroopan tason tukitoimenpiteiden vaikuttavuutta. EU:n pk-keskuksia koskevia pilottihankkeita olisi arvioitava perusteellisesti, jotta voidaan selvittää, olisiko vastaavista aloitteista hyötyä myös muualla. Koska Enterprise Europe Network -verkoston kumppanien määrä EU:n ulkopuolella kasvaa, verkoston on vahvistettava hallintoaan parantaakseen eurooppalaisille yrityksille tarjoamiaan palveluja. Tässä tiedonannossa ehdotetaan sen vuoksi johdonmukaisempaa yhdennettyä lähestymistapaa pk-yritysten tukeen. Lähtökohtana on nykyisten tukipalvelujen yksityiskohtainen kartoittaminen ensisijaisilla markkinoilla. Tiedonannossa esitetään myös EU:n toimia tällä alalla ohjaavat periaatteet. 3. Pk-yritysten kansainvälistymiseen liittyvät suurimmat haasteet EU:n pk-yritykset eivät useinkaan ole selvillä EU:n, jäsenvaltioiden tai yksityissektorin tarjoamista yritystoiminnan tukipalveluista[26]. Erityistä huomiota olisi tässä suhteessa kiinnitettävä siihen, että pk-yritykset etsivät ensin niitä lähellä olevan yritystoimintaa tukevan yhteyspisteen. Yritystoiminnan tuen erilaiset käsitteet ja menetelmät EU:ssa ja hyvin erilaiset ohjelmat ja organisaatiot kansallisella, EU:n tai maailmanlaajuisella tasolla asettavat pk-yritykset vaikeaan asemaan, sillä niillä ei ole riittävästi varoja tai henkilöstöresursseja saadakseen tietoja sopivista ohjelmista tai voidakseen käyttää niitä[27]. Jos tiedot olisivat helpommin kaikkien EU:n pk-yritysten saatavilla jo ”kotona”, niillä olisi paremmat mahdollisuudet löytää omia tarpeitaan vastaavat asianmukaiset palvelut. Sen vuoksi tässä tiedonannossa tarkastellaan mahdollisuutta toteuttaa internet-pohjainen kansainvälinen yritystoiminnan portaali, joka tarjoaisi ulkomaisia markkinoita koskevia tietoja kansainvälistymistä suunnitteleville yrityksille sekä katsauksen EU:n ulkopuolisia markkinoita koskeviin tukitoimintoihin. Monet pk-yritykset, erityisesti pienemmistä ja uusista jäsenvaltioista, ovat heikommassa asemassa, koska tällaisten maiden hallituksilla tai kauppakamareilla ei useinkaan ole edustusta ensisijaisilla markkinoilla[28]. Niiltä puuttuu sen vuoksi tietoa ja tukea, ja siksi olisikin edistettävä vientialan ”veteraanien” ja ”vasta-alkajien” välistä yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Kauppakamarien ja EU:n ulkopuolisissa maissa toimivien vastaavien järjestöjen välisen yhteistyön ja verkostoitumisen kannustus- ja motivointimuotoja voitaisiin parantaa, erityisesti siellä, missä näiden järjestöjen kulttuurisella tietämyksellä ja kielellisellä osaamisella voi olla merkittävää arvoa. Monet muut haasteet johtuvat pk-yritysten luonteesta. Julkisten ja yksityisten järjestöjen sekä EU:n tai jäsenvaltioiden tarjoamat palvelut eivät aina pysty vastaamaan kaikkiin pk-yritysten tarpeisiin tai ne eivät ole riittäviä täyttämään kysyntää[29]. Markkinoiden paikallisen tilanteen kattavampi analyysi on tarpeen, jotta voidaan arvioida, mitä toimia saatettaisiin tarvita, ja tutkia mahdollisuuksia lisätä synergiaetujen tarjoamaa parempaa tehokkuutta ja vaikuttavuutta, Euroopan laajuista verkostoitumista ja yhteistyötä. Koska paikallinen tilanne vaihtelee suuresti, alhaalta ylöspäin -lähestymistapa on kentällä välttämätön, jotta voidaan kartoittaa tarjottavien palveluiden puutteet ja määrittää, missä EU:n tason toiminta antaisi lisäarvoa. Komission analyysistä ilmenee myös, että pk-yritysten kanssa käytävällä suoralla viestinnällä on erittäin tärkeä rooli. EU:n pk-yrityksiä, jotka haluavat kansainvälistää toimintaansa, on ensinnäkin valmisteltava siihen kotona. Lisäksi ne tarvitsevat asianmukaisia taitoja sekä tietoja, jotka ovat saatavilla lähellä ja joita tarjoavat etupäässä paikalliset yritysjärjestöt[30] tai yksityiset konsultit taikka joita tarjotaan internetin eri sivustoilla. Kun yritykset jo toimivat ulkomailla, on usein vaikeampaa vastata niiden avun tarpeeseen itse kohdemarkkinoilla. Jo saatavilla olevien palvelujen näkyvyys ei aina riitä ja pk-yritykset kohtaavat edelleen huomattavia vaikeuksia, kun on kyse EU:n ulkopuolisille markkinoille pääsystä ja liikealan yhteistyön aloittamisesta kansainvälisten kumppanien kanssa. Tutkimuksista ilmenee, että pk-yrityksillä on usein vaikeuksia saada käyttökelpoisia tietoja[31]. 4. EU:n yritystoiminnan tukistrategia pk-yritysten kansainvälistymiseksi 4.1. EU:n tavoitteet yritystoiminnan tukistrategiaksi Tämä tiedonanto pohjautuu jokin aika sitten tarkistettuun pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen ja Eurooppa 2020 -strategiaan, ja sen tavoitteena on vahvistaa yhdenmukainen EU-strategia, jolla voidaan tehostaa eurooppalaisten yritysten yhdentymistä maailmantalouteen tukevia yrityspalveluja ja lisätä niiden vaikutuksia. EU:n uuden strategian tavoitteena on · tarjota pk-yrityksille helposti saatavia, riittäviä tietoja siitä, kuinka ne voivat laajentaa toimintaansa EU:n ulkopuolelle; · parantaa tukitoimintojen johdonmukaisuutta; · parantaa tukitoimintojen kustannustehokkuutta; · korjata tukipalveluiden nykyiset puutteet; · luoda tasavertaiset toimintaedellytykset ja tarjota EU:n kaikkien jäsenvaltioiden pk-yrityksille yhtäläinen pääsy tukipalveluihin[32]. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi käytettäviä välineitä kuvaillaan seuraavissa jaksoissa. 4.2. EU:n tavoitteiden saavuttaminen Jotta pk-yritystä voitaisiin seurata siitä hetkestä alkaen, jolloin se päättää kansainvälistää toimintaansa, siihen hetkeen asti, jolloin se käynnistää toimintansa EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, komissio aikoo toimia seuraavassa esitetyllä tavalla. 4.2.1. Tukipalveluympäristön kartoittaminen kotona ja ulkomailla Komissio käynnistää nykyisten tukipalvelujen perusteellisen kartoituksen ja analyysin EU:ssa ja sen ulkopuolisissa maissa. Tämä selvitys on tarpeen nykyisen palvelutarjonnan mahdollisten puutteiden ja päällekkäisyyksien löytämiseksi, ja siihen osallistuvat jäsenvaltiot ja EU:n edustustoissa olevat markkinoillepääsyä käsittelevät tiimit[33]. Selvityksen perusteella arvioidaan lisätoimenpiteiden tarvetta[34]. Tämä koskee aluksi vain ensisijaisia markkinoita (ks. jäljempänä 4.2.5.2 kohta). Vakiokriteerejä soveltamalla arvioidaan kyseisten tukipalvelujen laajuutta ja saatavuutta. Arvioinnin on katettava sekä yksityiset että julkiset aloitteet paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla. Kartoitus tarjoaa kokonaiskuvan nykyisistä yksityisten ja julkisten organisaatioiden, mukaan lukien jäsenvaltiot ja EU:n tason elimet, tarjoamista paikallisista palveluista kolmansissa maissa. Lisäksi markkinoillepääsyä käsittelevien tiimien olisi saatettava yhteen paikalliset organisaatiot, esimerkiksi kauppakamarit, eurooppalaiset elinkeinoelämän järjestöt (EBO) ja Enterprise Europe Network -verkoston kumppanit, ja koordinoitava toimintoja, jotta voidaan selvittää synergiaedut ja puutteet paikallisissa pk-yritysten tukitoiminnoissa. Tämä edistäisi verkostoitumista ja helpottaisi vuoropuhelua nykyisten yritystukea tarjoavien organisaatioiden välillä. Sen johdosta palvelut olisivat johdonmukaisempia ja helpommin kaikkien jäsenvaltioiden pk-yritysten saatavilla. Kattavan kokonaiskuvan saamiseksi jäsenvaltioiden ja nykyisten tukiorganisaatioiden sitoutuminen ja yhteistyö ovat keskeisellä sijalla. Sekä EU:ssa että sen ulkopuolella tarjottavien palvelujen kartoitusta tarkistetaan säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden ja EU:n edustustojen kanssa. Tämän prosessin aikana komissio arvioi jo toiminnassa olevien EU:n tukipalvelujen tehokkuutta. Nykyisen kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman puitteissa komissio aikoo välittömästi - käynnistää nykyisten julkisten ja yksityisten tukipalvelujen perusteellisen kartoituksen ja analyysin EU:ssa ja sen ulkopuolisissa maissa tarkoituksena saada vuoden 2012 loppuun mennessä päätökseen ensisijaisia markkinoita koskeva työ; - tarkastella nykyisten pk-tukitoimintojen päällekkäisyyttä, pirstaloitumista ja puutteita sekä toiminnoista mahdollisesti saatavia synergiaetuja; - edistää nykyisten julkista rahoitusta saavien palveluntarjoajien välistä yhteistyötä EU:n edustustoissa toimivien markkinoillepääsyä käsittelevien tiimien ja jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välityksellä. 4.2.2. Pk-yrityksille suunnattu tiedotus Palvelujen ja asiantuntemuksen on oltava helpommin pk-yritysten saatavilla, ja yritysten on pystyttävä löytämään sopivat ohjelmat kotimaassaan jo kansainvälistymisen ensimmäisessä vaiheessa. Tämä tarkoittaa sitä, että ne tarvitsevat EU:ssa sekä fyysisen että virtuaalisen paikallisen yhteyspisteen. Enterprise Europe Network -verkosto ja sen 600 paikallista kumppania antavat pk-yrityksille mahdollisuuden muodostaa suoran yhteyden ja saada ammattitaitoisia tukipalveluja lähellä omaa toimipaikkaansa. Tämän toteuttamiseksi komissio pyrkii parantamaan Enterprise Europe Network -verkoston ja jäsenvaltioiden kaikkien sidosryhmien välistä yhteistyötä ja siten parantamaan yhteistyön vaikutuksia. Verkostolle luodaan uusi hallintorakenne, johon tukea antavat organisaatiot ja asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat laajemmin ja jonka avulla varmistetaan, että palvelut ovat todellisuudessa pk-yritysten saatavilla. Komissio ottaa vuoden 2012 alkupuolella käyttöön sisällöltään monipuolisen verkkoportaalin. Siinä yhdistetään nykyinen sisältö ja virtaviivaistetaan sitä, tarjotaan maa- ja alakohtaista tietoa kolmansien maiden kohdemarkkinoista ja annetaan yksityiskohtainen kokonaiskuva saatavilla olevista tukipalveluista. Portaali yhdistetään kussakin jäsenvaltiossa olevan keskitetyn palvelupisteen verkkosisältöön, eikä jo olemassa olevia tietoja toisteta siinä.[35] Vuoteen 2014 saakka Enterprise Europe Network -verkoston kustannukset katetaan olemassa olevista talousarviovaroista. Samanaikaisesti toteutetaan pilottiportaalihanke, jonka puitteissa tiedot käännetään vähitellen kaikille EU:n kielille. Portaali yhdistää EU:n ja kansallisen tason olemassa olevat portaalit, mukaan lukien markkinoille pääsyä koskeva EU:n tietokanta ja viennin tukipalvelu, ja se tarjoaa tietoa ja kokonaiskuvan saatavilla olevista eri palveluista. Komissio aikoo - luoda Enterprise Europe Network -verkostolle uuden hallintorakenteen, mikä parantaa sen toimintaa ja yhteistyötä tukiorganisaatioiden ja sidosryhmien kanssa; näin voidaan parantaa pk-yrityksille suunnattua tiedotusta kentällä; - ottaa vuonna 2012 käyttöön monikielisen verkkoportaalin, joka tarjoaa maa- ja alakohtaista tietoa kolmansien maiden ensisijaisista markkinoista ja yksityiskohtaisen kokonaiskuvan saatavilla olevista eri tukipalveluista. Portaali kuuluu nykyisen kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman piiriin, ja se perustuu sellaisiin olemassa oleviin tietokantoihin kuin markkinoille pääsyä koskeva EU:n tietokanta, viennin tukipalvelu ja EU:n tullialan verkkoportaali. Se tarjoaa liiketoimintamahdollisuuksia ja riskejä koskevia profiileja, jotka kattavat sellaiset indikaattorit kuin talouden tilanne, kaupan esteet, hallinnollinen rasite, tullimenettelyt ja julkiset hankintamenettelyt, sekä muita vientiä harjoittavia pk-yrityksiä kiinnostavia tietoja[36], kuten tietoja sellaisesta unionin lainsäädännöstä, jota voidaan käyttää tehtäessä sopimuksia kolmansissa maissa olevien osapuolten kanssa[37]. Portaalia päivitetään säännöllisin väliajoin. - käynnistää vuonna 2012 pk-yrityksille suunnattuja tukipalveluja koskevan tiedotuskampanjan yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa. 4.2.3. Eurooppalaisen ulottuvuuden tuominen pk-yrityksille tarjottaviin palveluihin ensisijaisilla markkinoilla Pk-yritykset saattavat tarvita erityistä tukea sen jälkeen kun ne ovat aloittaneet toiminnan kolmannessa maassa. Tätä varten komissio laatii viimeistään vuoteen 2012 mennessä konkreettiset suositukset, joiden tarkoituksena on parantaa eurooppalaisten pk-yritysten käytettävissä EU:n ulkopuolisilla markkinoilla olevan tukijärjestelmän tehokkuutta ja vaikutuksia. Aloitteen perustana käytetään kartoituksesta saatavia tuloksia ja yritysten tukitoimintaan liittyvistä pilottihankkeista saatuja kokemuksia. Eurooppalaisten yritysten mahdollisuudet vaihtelevat markkinoista riippuen ja tämän vuoksi komissio on perustanut ensisijaisilla markkinoilla toimivia markkinoillepääsyä käsitteleviä tiimejä[38]. Koska tilanne eri ensisijaisilla markkinoilla saattaa vaihdella merkittävästikin, alhaalta ylöspäin -lähestymistapa on välttämätön. EU:n edustustoissa toimivat markkinoille pääsyä käsittelevät tiimit koordinoivat toimia sellaisen foorumin perustamiseksi, jolla yritystukiohjelmien edustajat, esimerkiksi kahdenväliset kauppakamarit, jäsenvaltioiden vientitukiorganisaatiot ja Enterprise Europe Network -verkoston kumppanit, tapaavat säännöllisesti. Näin ne voivat tiedottaa omista toimintasuunnitelmistaan, rationalisoida toimintoja erikoistumalla ja työnjaolla ja suunnitella mahdollisia yhteisiä toimintoja. Paikallisten organisaatioiden välisen paremman verkostoitumisen avulla voitaisiin yhdistää asiantuntemusta ja taitoja ja tehostaa työnjakoa. Koska resursseja on vähän, paikallisten organisaatioiden toimia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti toimien ja käytäntöjen rationalisoinnin avulla, mikä hyödyttäisi kaikkia osapuolia. Tämän lähestymistavan pääasiallisena etuna olisi yritysten tukitoimintojen koon ja näkyvyyden parantaminen EU:n ulkopuolisissa maissa ja parhaimpien taitojen ja osaamisen tarjoaminen kohtuullisin kustannuksin. Lisäksi asiantuntemuksen verkostoituminen helpottaisi kaikkien talouden alojen tavoittamista ja auttaisi myös eurooppalaisia klustereita ja vientikonsortioita ja niihin kuuluvia pk-yrityksiä löytämään mahdollisia yhteistyökumppaneita EU:n ulkopuolisissa maissa. Kartoituksesta saatavien tulosten perusteella komissio edistää, arvioi ja optimoi parhaiden käytäntöjen pohjalta ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa pk-yrityksille suunnattuja EU:n yritystukitoimintoja EU:n ulkopuolisissa maissa. Tähän pitäisi sisältyä EU:n pk-yrityskeskusten ja Enterprise Europe Network -verkoston lisäksi muita välitystapahtumia tukevia vakiintuneita EU:n ohjelmia (esimerkiksi Invest in Med, East Invest, AL-INVEST), klusterien yhteistyöaloitteita (kuten European Cluster Collaboration Platform ja European Club of Cluster Managers), tutkimuksen puiteohjelman kansalliset yhteyspisteet sekä verkostoitumista ja yksittäistä koulutusta koskevia EU:n ohjelmia (kuten Gateway to Japan/South Korea tai Executive Training Programme (johdon koulutusohjelma)). Näitä välineitä, joilla on usein eri oikeusperustat ja määrärahat ja jotka on suunnattu eri markkinoille, on käytettävä yhdessä osana eurooppalaisten pk-yritysten yhdennettyä tukitoimintaa ottamalla käyttöön sellaisia työskentelyjärjestelyjä kuin yhteiset vertailuarvot, saavuttamalla synergiaetuja ja vaihtamalla käytäntöjä, jotka koskevat esimerkiksi niiden suorituskyvyn mittaamista (arviointi). Jäsenvaltioita kehotetaan harkitsemaan EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevien palvelujensa avaamista vapaaehtoispohjalta EU:n kaikille pk-yrityksille.[39] Näin nykyisten rakenteiden ja asiantuntemuksen parempi käyttö edistäisi palvelujen yleistä tehokkuutta ja tarjoaisi jäsenvaltioiden vakiintuneille organisaatioille mahdollisuuden palvella laajempaa asiakaspohjaa. Näiden palvelujen saatavuus hyödyttäisi niiden jäsenvaltioiden pk-yrityksiä, joilla ei ole kansallisia yritystukiorganisaatioita kaikilla kolmansien maiden markkinoilla. Rahoituksen EU-tason täydennysjärjestelmiä olisi tarvittaessa harkittava ottaen huomioon tuleva monivuotinen rahoituskehys. Nämä järjestelmät helpottaisivat palveluntarjoajien välistä rajat ylittävää yhteistyötä ja täydentävän asiantuntemuksen saatavuutta, jolloin vähäisiä julkisia varoja voitaisiin käyttää optimaalisesti. Koko prosessin ohjaamiseksi, kehityksen huomioon ottamiseksi, edistymisen seuraamiseksi ja lähestymistavan vaikutusten arvioimiseksi olisi ajoittain järjestettävä arviointitapahtuma, johon kaikki tärkeimmät sidosryhmät osallistuvat. Tilaisuus voitaisiin järjestää vuosittaisena foorumina, johon komissio kutsuu sidosryhmiä kertomaan kokemuksistaan ja vaihtamaan näkemyksiä. Kaikki osallistujat voisivat tehdä työnjakoa ja tarvittavia uusia toimintoja koskevia ehdotuksia ja oppia toistensa kokemuksista. Komissio aikoo - helpottaa rajat ylittävää yhteistyötä ja täydentävän asiantuntemuksen saatavuutta palveluntarjoajien keskuudessa erityisesti taloudellisten kannustimien avulla, jotka voisivat kuulua ehdotettuun vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan uuden ohjelman piiriin; - arvioida käytössä olevia toimenpiteitä säännöllisesti kaikkien keskeisten sidosryhmien kanssa; - arvioida, optimoida ja edistää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja parhaiden käytäntöjen pohjalta pk-yrityksille suunnattuja EU:n yritystukitoimintoja EU:n ulkopuolisissa maissa[40]. 4.2.4. Pk-yritysten kansainvälistymisen edistäminen klusterien ja verkostojen avulla Pk-yritysten on usein löydettävä oikeat yrityskumppanit kehittyäkseen ja tuottaakseen maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiä tuotteita ja palveluja. Yhä useammin niiden kasvu ja innovointi perustuvat kansainvälisten kumppanien kanssa tehtävään strategiseen yhteistyöhön ja verkostoitumiseen. Tässä yhteydessä on otettava huomioon alihankintojen merkitys. Klustereilla, yritysverkostoilla ja vientikonsortioilla voi olla tärkeä tehtävä autettaessa pk-yrityksiä kehittämään tällaisia toimintoja ja kansainvälistymään. Erityisesti vientikonsortioilla on merkittävä rooli kansainvälistymisessä, sillä konsortiot edustavat vientialan kehityshankkeissa yhteistyössä toimivia yritysryhmiä. Viime aikaisissa tutkimuksissa on esimerkiksi ilmennyt, että vasta perustetut pk-yritykset, jotka kehittävät uusia tuotteita ja palveluja tietyllä kapealla markkinasektorilla, toimivat usein alusta alkaen kansainvälisillä markkinoilla ja niiden vientikapasiteetti vahvistuu klusterijäsenyyden myötä.[41] Klustereihin ja yritysverkostoihin kuuluvat pk-yritykset voivat hyötyä yhteyksistä, liikesuhteista ja virallisista ja epävirallisista tiedoista, joita ne saavat klusterissa ja yritysverkostoissa sekä klusteri- ja verkosto-organisaatioiden tarjoamista yrityskohtaisista palveluista. Tällaiset hyödyt helpottavat muun muassa yrityskumppanuuksien kehittämistä ulkomailla, niin että pk-yritykset pääsevät helpommin maailmanlaajuisiin arvonlisäketjuihin ja ne voivat solmia strategisia liittoumia vastaaviin klustereihin tai verkostoihin kuuluvien tutkimusjärjestöjen kanssa, laajentaa kaupallisia toimintojaan ulkomailla, julkiset hankinnat mukaan luettuina, ja hankkia asianmukaisia taitoja ja räätälöityjä asiantuntijaneuvoja.[42] Tältä osin jäsenvaltioissa olisi tunnustettava klusteri- ja verkosto-organisaatioiden merkitys tärkeinä välittäjinä ja integroitava ne pk-yritysten kansainvälistymistä edistäviin yritystukijärjestelmiin.[43] Myös klusteri- ja verkosto-organisaatioiden rajat ylittävä yhteistyö on merkittävä haaste ja sitä olisi käsiteltävä kaikilla tasoilla[44]. Näitä organisaatioita olisi tuettava myös tarjoamalla rajat ylittäviä lainoja, kuten komissio ehdotti tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”[45]. Klusteriorganisaatioiden ja Enterprise Europe Network -verkoston sekä muiden asianomaisten EU:n yritysjärjestöjen välistä yhteistyötä olisi myös lujitettava innovaatiopalvelujen parantamiseksi ja pk-yritysten kansainvälisille markkinoille pääsyn helpottamiseksi. Pitkällä aikavälillä komissio aikoo laatia kattavan EU:n aloitteen, jonka tavoitteena on käyttää strategisesti hyväksi rajat ylittävää klusteriyhteistyötä Euroopan ulkopuolisilla markkinoilla yhteisten pitkän aikavälin strategioiden luomiseksi kansainvälisten kumppanien kanssa EU:n eri jäsenvaltioissa. Klusterien kansainvälistymiseen liittyvä aloite edistäisi maailmanlaajuisesti kilpailukykyisten klusterien muodostamista Euroopassa, erityisesti kehittyvillä toimialoilla, joilla eurooppalaiset yritykset voivat klusteriyhteistyön avulla luoda Euroopalle uusia kilpailuetuja. Ohjelmaan voi kuulua toimia, joiden tarkoituksena on kartoittaa strategiset edut klusteriyhteistyön lisäämiseksi eri puolilla EU:ta. Komissio aikoo - edistää ja rahoittaa yrittäjille sekä pk-yritysten, klusterien, yritysverkostojen ja vientikonsortioiden johtajille suunnattujen koulutusohjelmien perustamista, jotta nämä pystyvät ohjaamaan kansainvälistymiseen liittyviä toimintoja; - synergiaetujen saavuttamiseksi edistää eri jäsenvaltioissa toimivien pk-yritysten välisten vientikonsortioiden perustamista erilaisten toimenpiteiden, esimerkiksi tiedotuskampanjoiden ja rahoituskannustimien, avulla; - tukea klusterien ja verkostojen rajat ylittävää yhteistyötä lainoilla, joihin liittyy EU:n myöntämä takaus. 4.2.5. Uusien toimintojen järkeistäminen ensisijaisilla markkinoilla 4.2.5.1. Ohjaavat periaatteet Saatavilla olevien resurssien käyttämiseksi täysimääräisesti ja päällekkäisyyksien välttämiseksi komissio vahvistaa seuraavat ohjaavat periaatteet. Täydentävyys. EU:n tason toimien olisi täydennettävä jäsenvaltioiden ja/tai yksityisten organisaatioiden jo toteuttamia yritystukitoimintoja. Päällekkäisyyttä olisi vältettävä. Toissijaisuusperiaatteen ja asianmukaisen työnjaon mukaisesti EU:n toiminnalla olisi pyrittävä vahvistamaan nykyisiä tukipalveluja tai korjaamaan niiden puutteita silloin kun muut julkiset tai yksityiset organisaatiot eivät pysty täyttämään kysyntää joko ollenkaan tai riittävästi. Tällaisesta tapauksesta voisi olla kyse esimerkiksi silloin, kun nykyiset palveluntarjoajat eivät kata kaikkia ensisijaisia markkinoita (esimerkiksi uusia kehittyviä markkinoita) tai kaikkia markkinoille pääsyä koskevia kysymyksiä, kuten standardit ja määräykset ja muut kuin tullimaksuihin liittyvät kaupan esteet. Kestävyys. EU-tason yritystukipalvelujen olisi perustuttava osoitettuun kysyntään markkinoilla. Lyhyellä aikavälillä ne voidaan rahoittaa julkisista varoista varainhoitoasetuksen mukaisesti, mutta pitkän aikavälin tavoitteena pitäisi olla palvelujen omarahoitteisuus niin pitkälti kuin mahdollista, jotta voidaan lieventää sitä riskiä, että yksityiset palveluntarjoajat ajetaan tahattomasti pois markkinoilta. Julkisten varojen tehokas käyttö. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti julkisia varoja olisi käytettävä niin, että käytettyjen varojen ja saavutettujen tulosten välinen suhde on paras mahdollinen. Tämän vuoksi kullekin toiminnolle olisi määriteltävä erityiset, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet ja suunniteltava asianmukainen arviointi. Julkisten varojen tehokas käyttö voi tarkoittaa sitä, että uuden fyysisen rakenteen perustamisen sijaan voi olla järkevämpää kannustaa nykyisiä palveluntarjoajia, joita ovat esimerkiksi kansalliset tai eurooppalaiset kauppakamarit tai EU:n paikalliset edustustot ja markkinoille pääsyä käsittelevät tiimit, laajentamaan toimintojaan EU:n ulkopuolisilla markkinoilla tai yhdistämään resurssinsa paremman palvelutason aikaansaamiseksi. Ohjaavat periaatteet ovat tämän strategian avaintekijöitä, ja ne määrittävät kaikki tämän alan aloitteet EU-tasolla ennen vuotta 2014 ja sen jälkeen. Komissio sitoutuu noudattamaan näitä uusia ohjaavia periaatteita tukialoitteiden valinnassa, suunnittelussa ja täytäntöönpanossa EU:n tasolla. Jäsenvaltioita kehotetaan noudattamaan mahdollisuuksien mukaan samantapaisia periaatteita ja painopisteitä omassa ulkoisessa yritystuessaan. 4.2.5.2. Maantieteelliset painopisteet Komissio soveltaa EU:n ulkopuolella toteutettavissa uusissa toimissa seuraavia kriteerejä maantieteellisten painopisteiden määrittämiseksi, ensisijaisten maiden yksilöimiseksi ja asianmukaisen toimenpidekokonaisuuden käyttöön ottamiseksi. Tarkoituksena on edistää aloitteiden tehokkuutta keskittymällä pk-yritysten todellisiin tarpeisiin. Ajan mittaan ensisijaisten maiden luetteloa on tietenkin muokattava. Painopisteet olisi asetettava erityisesti seuraavien tekijöiden perusteella: Markkinoiden taloudellinen potentiaali ja koko. Ensisijaisiin markkinoihin olisi kuuluttava EU:n tärkeimmät kauppa- ja investointikumppanit sekä markkinat, joilla on vahvan talouskasvun potentiaali. Markkinoita, joilta voidaan tulevaisuudessa löytää hyödyllisiä yrityskumppaneita ostovoiman ja investointitilaisuuksien lisääntymisen johdosta, on seurattava tulevien toimien tarpeen arvioimiseksi. Pk-yritysten markkinoille pääsyssä kohtaamien vaikeuksien suuruus. Pk-yritysten on vaikeampi päästä eräille markkinoille toisiin verrattuna, mikä johtuu osaksi tullisuojasta mutta useimmiten sääntely-ympäristön erilaisuudesta, joka voi vaikuttaa muihin kuin tullimaksuihin liittyviin kaupan ja investointien esteisiin. Myös maittain vaihteleva rahoituksen saannin vaikeus voi muodostaa esteen pk-yrityksille. Toimet olisi suunnattava näiden esteiden poistamiseen mahdollisuuksien mukaan ja pk-yritysten auttamiseen voittamaan ne. Nykyisen yritystuen puutteet. Kartoittamalla julkisten tai yksityisten organisaatioiden nykyisin tarjoamat paikalliset palvelut voidaan havaita mahdolliset puutteet paikallisessa tuki-infrastruktuurissa ja määrittää, kuinka puutteet voidaan korjata. Sellaisia temaattisia aloja, joita tuki ei kata riittävästi, voisivat olla tiettyjä kysymyksiä koskevan asiantuntemuksen tarve, kuten standardit, vaatimustenmukaisuuden arvioiminen, teknologian kaupallinen hyödyntäminen, tekijänoikeuksien suoja, julkiset hankinnat ja tarjousmenettelyt sekä tullimääräykset. On mahdollista, että on tarpeen vahvistaa painopistealat. EU yksilöi pk-yritysten kannalta ensisijaiset markkinat edellä esitettyjen kriteerien perusteella. Näitä voivat olla EU:n tällä hetkellä tärkeimmät kauppa- ja investointikumppanit (Yhdysvallat, Kiina, Venäjä ja Japani), laajentumisprosessissa mukana olevat maat ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat kumppanimaat idässä ja etelässä sekä vahvan talouskasvun markkinat (kehittyvät markkinat Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa). 4.2.6. Pk-yritysten kansainvälistymisen valtavirtaistaminen muihin EU:n politiikkoihin ja suotuisan ympäristön luominen pk-yritysten kansainvälisille toimille Monien nykyisten ja kehitteillä olevien EU:n politiikkojen tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää niiden pk-yritysten auttamiseksi, jotka haluavat kansainvälistää toimintaansa ja päästä ulkomaisille markkinoille. Kaikkia laajentumisprosessissa mukana olevia maita kehotetaan ottamaan Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteet huomioon, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevat toiminnot. Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen on keskeinen tavoite laajentumispolitiikassa, sillä se auttaa lisäämään EU:n pk-yritysten luottamusta investoida näille markkinoille. Yritysystävällisen toimintaympäristön luominen on myös tärkeä pilari EU:n suhteissa itäisen kumppanuuden piiriin kuuluvien maiden kanssa. Eteläisen Välimeren ja Pohjois-Afrikan alueen meneillään olevat historialliset muutokset puoltavat EU:n tukea alueen sosiaalis-taloudellisiin muutoksiin ja tuen liittämistä EU:n naapuruuspolitiikkaan. Tähän voisivat kuulua EU:n ja näiden maiden yritysten väliseen yhteistyöhön liittyvien ohjelmien kehittäminen ja vahvistaminen.[46] Ottaen huomioon Afrikan maiden yleensä valtavat mahdollisuudet talouden kehittymiseen ja yhteisen Afrikka–EU-strategian näitä maita olisi rohkaistava muodostamaan vahvempia kumppanuuksia EU:n pk-yritysten kanssa. Kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten yhteydessä kiinnitetään huomiota pk-yritysten erityistilanteeseen – tuojina, käyttäjinä, kantelijoina tai viejinä – ja parannetaan niiden mahdollisuuksia saada kaupan suojakeinojen toimintaan liittyviä tietoja. Yksipuoliset tullisuspensiot ja autonomiset tariffikiintiöt ovat merkityksellisiä unionissa tuotantoa harjoittavien yritysten kannalta. Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten etuihin. Tämän välineen vaikutusta arvioidaan osana taloudellisten vaikutusten arviointia, joka käynnistetään vuonna 2012. EU aikoo - tukea erityisesti pk-yritysten kannalta yritysystävällisen toimintaympäristön luomista laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa, naapurimaissa ja kehitysmaissa; parempi toimintaympäristö hyödyttää kaikkia pk-yrityksiä, myös niitä, jotka haluavat toimia tietyillä markkinoilla; - lisätä pyrkimyksiä poistaa jäljellä olevat tullimaksuihin ja muihin kuin tullimaksuihin liittyvät esteet EU:n ulkopuolisissa maissa; - luoda pk-yrityksiä varten kaikkien relevanttien EU-edustustojen kaupallisiin ja taloudellisiin osastoihin yhteyspisteet, jotka toimivat osana markkinoille pääsyä tarkastelevia tiimejä; - jatkaa sääntelyä koskevaa vuoropuhelua kumppanimaiden hallitusten kanssa tavoitteena tehdä markkinoista pk-yritysten kannalta avoimemmat ja yritysystävällisemmät; - saattaa pienten yritysten kansainvälisille hankintamarkkinoille pääsyä koskevat edut painopisteeksi WTO:n useammankeskisen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) neuvotteluissa; - parantaa pk-yrityksille suunnattua tiedotusta taloudellisista hyödyistä, joita kansainvälinen kauppa ja kauppapoliittiset toimenpiteet (erityisesti kahdenväliset vapaakauppasopimukset) luovat; - perustaa Afrikkaa koskeva pk-yritysten talousfoorumi, joka on ensimmäinen askel EU:n uudessa lähestymistavassa muodostaa yhteyksiä eurooppalaisten ja afrikkalaisten yritysten välille vahvistamalla säännöllistä vuoropuhelua; - lisätä pk-yritysten tietoisuutta mahdollisista yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä ja arvioida niiden vaikutusta pk-yrityksiin osana vuonna 2012 käynnistettävää arviointia. 5. Päätelmät Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa on välttämätöntä etsiä uusia kasvun lähteitä. Laajentuvat kolmansien maiden markkinat voivat tarjota korvaamattoman tilaisuuden EU:n pk-yrityksille. Komissio katsoo, että edellä kuvailtu lähestymistapa voi tarjota pk-yrityksille tarvittavat välineet harjoittaa menestyksellisesti liiketoimintaa EU:n ulkopuolella. Tämän perustana on se, että EU:n ja jäsenvaltioiden välisestä, jäsenvaltioiden keskinäisestä ja yksityisen ja julkisen sektorin välisestä yhteistyöstä on selvästi hyötyä pk-yrityksille. Tämä EU:n uusi strategia koostuu kuudesta toiminta-alasta: · kartoitetaan nykyisten tukipalvelujen tarjonta, jolloin voidaan laatia rationaalisempi ja johdonmukaisempi lähestymistapa; · perustetaan sellaisille pk-yrityksille suunnattua tiedotusta varten tietoportaali, jotka haluavat harjoittaa liiketoimintaa EU:n rajojen yli; · parannetaan EU-tason tukiohjelmien johdonmukaisuutta niiden vaikutusten lisäämiseksi; · edistetään pk-yritysten kansainvälistymiseen liittyviä klustereita ja verkostoja; · koordinoidaan Euroopan laajuista yhteistyötä ensisijaisilla markkinoilla julkisten varojen käyttämiseksi optimaalisesti; · hyödynnetään EU:n nykyistä ulkosuhdepolitiikkaa eurooppalaisten pk-yritysten kansainvälistymisvauhdin nopeuttamiseksi. Tulevissa toimissa olisi keskityttävä siihen, kuinka nykyiset palveluntarjoajat voivat toimia tehokkaammin yhteistyössä, usein kansallisten rajojen yli, ja kuinka voidaan tarjota kannustimia tämän saavuttamiseksi. Euroopan tukipalvelujen tarjonnan kattava kartoittaminen luo perustan tälle prosessille. Kaikki EU:n toimielimet ja asiaankuuluvat pk-yritysten sidosryhmät osallistuvat yhdessä tämän strategian täytäntöönpanoon, ja niiden olisi noudatettava tässä tiedonannossa vahvistettuja painopisteitä ja ohjaavia periaatteita, kun ne harkitsevat pk-yritysten kansainvälistymistä tukevien uusien toimintojen käyttöönottoa sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön samantapainen lähestymistapa ja työskentelemään läheisessä yhteistyössä komission kanssa eurooppalaisten pk-yritysten kansainvälistä kasvua tukevan ympäristön vahvistamiseksi. Liite Markkinoillepääsyä käsitteleviä tiimejä on joko jo toiminnassa seuraavissa maissa tai niitä aiotaan perustaa seuraaviin maihin kolmansissa maissa vallitsevien merkittävien markkinoille pääsyn esteiden kartoittamisesta (jota Euroopan unionin neuvosto pyysi joulukuun 2008 päätelmissään) saadun kokemuksen perusteella: - Algeria - Argentiina - Brasilia - Chile - Egypti - Etelä-Afrikka - Etelä-Korea - Filippiinit - Hongkong - Indonesia - Intia - Israel - Japani - Kanada - Kazakstan - Kiina - Kolumbia - Malesia - Marokko - Meksiko - Nigeria - Norja - Peru - Singapore - Sveitsi - Taiwan - Thaimaa - Tunisia - Turkki - Ukraina - Uusi-Seelanti - Venäjä - Vietnam - Yhdysvallat [1] OECD:n mukaan kehitysmaiden ja kehittyvien talouksien markkinoiden osuuden odotetaan olevan 60 prosenttia suhteessa maailman BKT:hen vuoteen 2030 mennessä. [2] KOM(2010) 614. [3] KOM(2008) 394, tarkistettu asiakirjassa KOM(2011) 78. [4] KOM(2010) 612. [5] Esitetty sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa, KOM(2010) 608. [6] Siten kuin ne on määritelty suosituksessa 2003/361/EY, jonka komissio hyväksyi 6. toukokuuta 2003 ja jota on sovellettu 1. tammikuuta 2005 alkaen; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm. [7] Raportti ”Internationalisation of European SMEs”, joulukuu 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. [8] Jokin aika sitten julkaistussa raportissa huomautetaan, että eurooppalaiset pk-yritykset pyrkivät ensi sijassa hyödyntämään kehittyvissä talouksissa nopeasti kasvavien keskiluokkien muodostamia markkinoita. Aikaisemmin monet yritykset investoivat kehittyvien talouksien markkinoille tai tekivät niiltä hankintoja supistaakseen tuotantokustannuksiaan (EIU: ”New horizons: Europe’s small and medium-sized companies look to emerging markets for growth”). [9] Raportti ”Internationalisation of European SMEs”, joulukuu 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. Kyseisessä tutkimuksessa tarkastellaan pk-yritysten toimintoja sisämarkkinoilla ja EU:n ulkopuolella. [10] Viime vuosikymmeninä tavaroiden, palveluiden, pääoman, ihmisten ja tiedon kansainvälisen liikkumisen vapautuminen on johtanut integroituneempaan maailmantalouteen, jossa rajat ylittävistä arvoketjuista on tulossa entistä tärkeämpiä. Kansainvälisen kaupan osuus maailman BKT:stä on kolminkertaistunut 1950-luvun jälkeen. Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Afrikan kehittyvillä talouksilla odotetaan olevan merkittävä osuus maailmantalouden tulevasta kasvusta (ks. alaviite 1); näin ollen monet eurooppalaiset yritykset löytävät uusia toimintamahdollisuuksia EU:n ulkopuolella. Niiden on aika hyödyntää globalisaatiota. Eurooppalaisten pk-yritysten on pystyttävä käyttämään tämä kasvu hyväksi ja samalla annettava panoksensa EU:n kasvuun. [11] Taulukko 2.1, sivu 20, ”Opportunities for the Internationalisation of SMEs”, elokuu 2011, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/enterprise-europe-network/intern_event_en.htm, jäljempänä ’kansainvälistymismahdollisuuksia koskeva raportti’. [12] Henkilöstöresurssien riittämätön saatavuus oli yksi suurimmista ongelmista harjoitettaessa liiketoimintaa seitsemässä keskeisessä EU:n ulkopuolisessa maassa. Ks. kansainvälistymismahdollisuuksia koskevan raportin 2 luku. [13] Keskusteluasiakirja julkaistiin vuonna 2009. Toukokuussa 2011 käynnistettiin lopullinen kuuleminen, joka perustui joukkoon taustakysymyksiä. Kuulemisessa saatiin yli 60 vastausta erilaisilta sidosryhmiltä. Kuulemista koskevat tarkemmat tiedot ja tiivistelmä vastauksista ovat internet-osoitteessa http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/listeningstakeholders/public-consultation-sme-support/index_en.htm. [14] Ohjelmat, joiden talousarvio on suurimmissa jäsenvaltioissa yli 2 miljoonaa euroa. [15] Kansainvälistymismahdollisuuksia koskeva raportti. [16] Yksityiskohtaisempi luettelo EU:n tukialoitteista on tausta-asiakirjassa internet-osoitteessa http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/files/annexes-to-consultation_en.pdf. [17] KOM(2011) 78. [18] KOM(2007) 183. [19] Ks. http://madb.europa.eu/. [20] KOM(2010) 612. [21] http://ec.europa.eu/ecip/index_en.htm [22] Ks. kansainvälistymismahdollisuuksia koskevassa raportissa oleva luettelo. [23] Jokin aika sitten toteutetussa tutkimuksessa, jossa tarkasteltiin EU:n pk-yritysten kokemuksia kansainvälistymisestä, havaittiin, että yli puolessa (63 %) kyseisistä yrityksistä toiminnan tulos parani niiden osallistuttua kansainväliseen tukiohjelmaan; tulokset sisältyvät kansainvälistymismahdollisuuksia koskevassa raportissa tarkasteltuun tutkimukseen EU:n pk-yritysten kansainvälistymiskokemuksista. [24] Kansainvälistymismahdollisuuksia koskevasta raportista ilmenee, että jopa niistä pk-yrityksistä, joilla jo on kansainvälistä toimintaa, vain 27 prosenttia on tietoisia julkisista tukiohjelmista. Lisäksi vain noin 7 prosenttia kansainvälistä toimintaa harjoittavista pk-yrityksistä hyödyntää julkista tukea kansainvälisissä yritystoiminnoissaan. [25] Venäjän kanssa tehtävä yhteistyö on hyvä esimerkki tässä suhteessa. Jo nyt toteutetaan yhteistyössä toimia, joiden tavoitteena on parantaa yleistä sijoitusilmastoa ja luoda EU:n pk-yrityksille suotuisa toimintaympäristö. Tähän korkean tason yhteistyöhön osallistuvat Euroopan komissio, EU:n Venäjän-edustusto, suurlähetystöt, EU:n yritysjärjestöt, kansalliset kauppakamarit ja Venäjän hallitus, ks. kansainvälistymismahdollisuuksia koskeva raportti. [26] Kansainvälistymismahdollisuuksia koskevan raportin mukaan 24 prosenttia kansainvälistä toimintaa harjoittavista pk-yrityksistä on tietoisia kansainvälistymistä tukevista julkisista ohjelmista, joita kyseiset yritykset voisivat käyttää. Tietoisuus lisääntyy yritysten koon mukaan: mikroyritykset: 23 prosenttia; pienet yritykset: 36 prosenttia; ja keskisuuret yritykset: 37 prosenttia. Tämä on silti vähemmistö pk-yrityksistä. [27] Kansainvälistymismahdollisuuksia koskevan raportin mukaan alle kolmannes niistä kansainvälistä toimintaa harjoittavista pk-yrityksistä, jotka ovat tietoisia julkisista tukiohjelmista (24 prosenttia), hyödyntää näitä ohjelmia omissa toiminnoissaan. [28] Jäsenvaltioiden tarjoamien merkittävien tukitoimenpiteiden määrä seitsemässä tärkeimmässä kohdemaassa oli 4–25 kansainvälistymismahdollisuuksia koskevan raportin mukaan. [29] Ks. edellinen alaviite. Raportin mukaan 40 prosenttia pk-yrityksistä ilmoitti vuonna 2009, että julkisen tuen riittämättömyys oli merkittävä kansainvälistymisen este. [30] Komission tähän asti EU:ssa tarjoama, kansainvälistymiseen tarkoitettu paikallinen apu rajoittuu seuraaviin tukimuotoihin: Enterprise Europe Network -verkosto, lyhyen aikavälin ohjelmat kuten ”Understanding China” (http://www.understandingchina.eu), useissa Euroopan kaupungeissa järjestettävät pk-yrityksiä koskevat pyöreän pöydän keskustelut ja seminaarit, joiden tarkoituksena on kouluttaa mm. kauppakamarien omia kouluttajia, ja eräät EU:n ja Japanin välisen teollisen yhteistyön keskuksen (http://www.eu-japan.eu) Brysselin-osaston tiedostustoiminnot, joiden tavoitteena on tiedottaa EU:n pk-yrityksille keskuksen ohjelmista. Suurin osa teollis- ja tekijänoikeuksia Kiinassa koskevan pk-yritysten tukipalvelun toiminnoista järjestettiin EU:ssa. Näiden palvelujen tarjoaminen lähellä pk-yrityksiä osoittautui menestyksen avaintekijäksi. [31] EU:n pk-yrityksistä 44 prosenttia totesi, että riittävien tietojen puute on merkittävä este. Raportti ”Internationalisation of European SMEs”, joulukuu 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. [32] Kuten on esitetty uudessa yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevassa ohjelmassa, jota on ehdotettu 29. kesäkuuta annetussa tiedonannossa seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä. [33] Jos markkinoillepääsyä käsitteleviä tiimejä ei ole, EU:n edustustojen tehtävänä on tarvittaessa toimittaa havaintoja täydentäviä perustietoja, jotka kartoitusta tekevä palveluntarjoaja tarvitsee. Edustustot voivat tarvittaessa järjestää yritysten ja kentällä toimivien yritysjärjestöjen välisiä koordinointikokouksia. [34] Kansainvälistymismahdollisuuksia koskevan raportin mukaan kartoittaminen on keskeinen tehtävä koordinoinnin toteuttamiseksi EU:n tasolla. [35] Tehokkuusetuja saataisiin järjestelemällä EU:n tasolla ulkomaisten markkinoiden markkinakehitystä sekä oikeudellista ja institutionaalista ympäristöä koskevien tietojen kerääminen; ks. komission raportti Internationalisation of European SMEs, joulukuu 2009, s. 9. [36] Se täydentää mm. WTO:n jäsenmaissa olevien kaupan esteitä koskevien yhteyspisteiden (TBT Enquiry Points) tarjoamia palveluja. Näiden yhteyspisteiden tehtävänä on tarjota tietoa teknisistä määräyksistä, standardeista ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. [37] Ks. komission ehdotus yhteiseksi eurooppalaiseksi kauppalaiksi, annettu 11. lokakuuta 2011. [38] Luettelo jo toimivista tai perustettavista markkinoillepääsyä käsittelevistä tiimeistä on tämän tiedonannon liitteessä. [39] Vaikutteita voitaisiin ottaa SEUT-sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan c alakohdasta, jonka mukaan unionin kansalaisella on muun muassa… ”c) ollessaan sellaisen kolmannen maan alueella, jossa jäsenvaltiolla, jonka kansalainen hän on, ei ole edustusta, oikeus saada minkä tahansa jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaisilta suojelua samoin edellytyksin kuin tämän valtion kansalaisilla”. [40] Tähän sisältyy EU:n pk-yrityskeskusten ja Enterprise Europe Network -verkoston lisäksi myös muita välitystapahtumiin liittyviä vakiintuneita EU:n yritystukiohjelmia, klusterien yhteistyöaloitteita, puiteohjelman kansallisia yhteyspisteitä sekä verkostoitumista ja yksittäistä koulutusta koskevia EU:n ohjelmia. [41] Ks. esimerkiksi OSEO/UBIFRANCE:n vuonna 2010 tekemä tutkimus ”Link Innovation-Exports”, http://www.oseo.fr/storage/newsletters/vendredi_28_mai_20102/gauche/actualites/etude_oseo_ubifrance. [42] European Clusters Go International: Networks and clusters as instruments for the initiation of international business cooperation, VDI/VDE/IT, 2011, http://www.vdivde-it.de/news-en/publications/best-practice/european-clusters-go-international-2013-networks-and-clusters-as-instruments-for-the-initiation-of-international-business-cooperation. [43] Tämän saavuttamiseksi EU:n tasolla maaliskuussa 2011 julkaistiin erityinen ehdotuspyyntö osana kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmaa kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi alueellisten ja kansallisten klusteriohjelmien avulla. Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968. [44] European Cluster Excellence Initiative -aloitteen puitteissa perustettu European Cluster Cooperation Platform on keskeisessä asemassa edistettäessä pk-yrityksiä hyödyttävää kansainvälistä klusteriyhteistyötä. Ensi askeleina on allekirjoitettu yhteisymmärryspöytäkirjat japanilaisten, intialaisten ja brasilialaisten kumppanien kanssa ja muita on suunnitteilla. Lisätietoja internet-osoitteessa http://www.cluster-excellence.eu/collaboration. Lisäksi klusterien välistä kansainvälistä yhteistyötä käsitellään seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ’osaavat alueet’ -toiminnassa. Tavoitteena on vahvistaa Euroopan eri alueiden tutkimusvalmiuksia, erityisesti kannustamalla ja tukemalla korkeakouluista, tutkimuskeskuksista, yrityksistä ja alueviranomaisista muodostuvien alueellisten tutkimusklustereiden kehitystä koko Euroopassa. Tukea on saatavilla erityisesti kansainvälistymistoimintoihin ja strategioiden kehittämiseen kolmansien maiden kanssa; http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html. [45] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio – Osa II: Politiikan alat, KOM(2011) 500, 29.6.2011. Komissio on ehdottanut, että kaudella 2014–2020 EU:n lainatakausjärjestelyt olisi keskitettävä kansallisen ulottuvuuden lisäksi myös rajat ylittävään tai usean maan väliseen lainanantoon. [46] Esimerkiksi klusteriyhteistyön avulla: klusterikumppanuudet tarjoavat konkreettisia mahdollisuuksia yritysten välisen yhteistyön lisäämiseen. Yhteistyötä voitaisiin kehittää ja mukauttaa yritysten erityistarpeiden mukaisesti esimerkiksi matkailussa ja luovilla aloilla, joilla on merkittävää taloudellista potentiaalia eteläisen Välimeren maissa. Tämän yhteistyömuodon lisäksi komissio harkitsee myös eri maiden yrittäjien välisten vaihtojen tukemista Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella.