•it -fr 
* + * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 19.02.1997 
KOM(97) 68 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EURO-VÄLIMERI -KUMPPANUUDEN TILA JA ULKOASIAINMINISTERIEN 
TOISEN KOKOUKSEN VALMISTELU 
MB 

Luonnos: 
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
EURO-VÄLIMERI -KUMPPANUUDEN TILA JA ULKOASIAINMINISTERIEN 
TOISEN KOKOUKSEN VALMISTELU 
1 JOHDANTO 
Tällä tiedonannolla on kaksi tavoitetta: i) käsitellä Euro-Välimeri -kumppanuuden 15 
ensimmäisen kuukauden tulostaja ii) valmistella unionin kantaa ja ehdottaa yhteisöllisiä 
suuntaviivoja ulkoasiainministerien toisen Euro-Välimeri -kokouksen päätelmiä varten. 
1.1. Barcelonan Euro-Välimeri -kokous 
Barcelonassa 27 ja 28 päivänä marraskuuta 1995 aloitettu Euro-Välimeri -kumppanuus 
kokoaa Euroopan unionin ja sen 15 jäsenvaltiota sekä 12 Välimeren alueen kumppania. 
Barcelonassa kumppanit ovat vahvistaneet kolme tavoitetta: 
- perustetaan yhteinen rauhan ja vakauden alue, 
- luodaan jaetun vaurauden alue luomalla vapaakauppa-alue ja lisäämällä 
huomattavasti unionin rahoitustukea kumppaneille, 
- kehitetään inhimillisiä voimavaroja, edistetään kulttuurien välistä 
ymmärrystä ja kansalaisyhteiskuntien välisiä vaihtoja. 
Kumppanuus on luotu tasa-arvon, yhteistyön ja solidaarisuuden hengessä kumppaneiden 
lähentämiseksi ja konfliktien syiden vähentämiseksi. Euroopan unionin osalta 
kumppanuus osoittaa sen tahtoa toimia yhä aktiivisemmin alueella sekä politiikan, 
talouden että sosiaalisten kysymysten alalla. 
Euroopan unionin näitä toimia ja aloitteita koskeva strategia on määritelty yhteisen 
rauhan ja vakauden alueen toteuttamisen oleellisena välineenä pidetyn Barcelonan 
prosessin yhteydessä. 
Kokoukseen osallistuneet ministerit antoivat Barcelonan julistuksen ja hyväksyivät 
työohjelman, joka on tarkoitus toteuttaa käytännön toimilla. Barcelonan julistukseen 
sisältyy ulkoasiainministerien kokouksen järjestäminen vuoden 1997 ensimmäisellä 
puoliskolla jossakin Välimeren kumppanimaassa. 
1.2. Toisen ministerikokouksen tavoitteet 
Ulkoasiainministerien toinen Euro-Välimeri -kokous pidetään Maltalla 15 ja 16 päivänä 
huhtikuuta 1997, 17 kuukautta Barcelonan kokouksen jälkeen. Kokous antaa tilaisuuden 
arvioida ensimmäistä kertaa poliittisella tasolla kumppanuuden täytäntöönpanon tuloksia 
ja antaa voimakkaan sysäyksen seuraavien 18 kuukauden toiminnalle. Ensimmäisen 
harjoittelun merkeissä sujuneen kauden jälkeen prosessin olisi nyt edistyttävä 
säännöllisesti ja voimakkaasti. 
Komission mukaan ulkoasiainministerien toisella Euro-Välimeri -kokouksella olisi oltava 
neljä yleistavoitetta: 
Aa 
i) Euro-Välimeri -kumppanuuden puitteissa jo saavutettujen tulosten arvon 
korostaminen ja niiden vakiinnuttaminen. 
Tämän vuoksi on korostettava kumppanuuden kolmessa luvussa saavutettuja tuloksia ja 
yksilöitävä aloja, joilla on todettu viivästymisiä tai jopa epäonnistumisia. Lisäksi olisi 
tuotava esiin saavutettujen tulosten johdonmukaisuus, erityisesti Euro-Välimeri -
kumppanuuden kahdenvälisten (assosiaatiosopimukset) ja alueellisten 
asiakokonaisuuksien täydentävyys. 
ii) näiden tulosten perusteella tapahtuva marraskuussa 1995 pidetyssä ensimmäisessä 
kokouksessa hyväksyttyjen suuntaviivojen ja tavoitteiden vahvistaminen ja niiden 
mahdollinen muuttaminen tai niissä etenemisen nopeuttaminen joiltakin osin. 
Yksi kumppanuuden kantavista osista eli Euroopan yhteisöjen ja Välimeren alueen 
kumppaneiden välisen vapaakaupan aloittaminen riippuukin oleellisesti Euro-Välimeri -
assosiaatiosopimusten täytäntöönpanosta ja kumppaneiden kyvystä voittaa avoimempaan 
talouteen siirtymisen vaiheeseen liittyvät vaikeudet. 
Komission mielestä kokouksessa on annettava uusi sysäys tähän suuntaan ja kehitettävä 
vapaakaupan liitännäistoimia alueellisella tasolla ja pienalueiden tasolla. Sen 
tarkoituksena on yleisesti siirtyä alueellisen yhteistyön johdonmukaisen järjestämisen 
vaiheeseen, jolta se täyttäisi kumppanuuden yleistavoitteet ja Euro-Välimeri -
kumppaneiden tärkeimmät tavoitteet. 
iii) täydentävien toimenpiteiden toteuttaminen seuraavaan ministerikokoukseen 
ulottuvalla ajanjaksolla. 
Barcelonan kokouksesta alkaen on voitu yksilöidä joitakin yhteisen edun mukaisia aloja 
ja aiheita, joilla Välimeren alueen kumppanit odottavat todellista edistystä. Barcelonassa 
perustetun kumppanuuden hengessä unioni voi keskustella Välimeren alueen 
kumppaneiden kanssa aloista, joilla sen mielestä voidaan edetä nopeammin tai joilla 
voidaan sopia täydentävistä tavoitteista. 
2 KAHDENVÄLISET NÄKÖKOHDAT 
2.1. Assosiaatiosopimusten tavoitteet 
Vapaakaupan vähittäisenaloittamisen, taloussiirtymäkehityksen tukemisen, 
yhteistyöalojen monimuotoisuuden, yhteistyön kansalaisyhteiskuntaan ulottamisen sekä 
ihmisoikeuksiin ja kansanvaltaan liittyvien sitoumusten kautta assosiaatiosopimuksilla 
pyritään lähentämään ne allekirjoittaneita Välimeren alueen maita ja Euroopan unionia. 
Assosiaatiosopimuksilla on kaksi toisistaan riippuvaa ja toisiaan täydentävää pääasiallista 
tavoitetta: Euro-Välimeri -vapaakaupan kokonaisvaltainen luominen ja jokaisen 
kumppanin erityispiirteiden täydellinen huomioon ottaminen. Tapauksen mukaan 
kumppaneiden tarpeiden perusteella etusija annetaan kilpailukyvyn parantamiselle, 
talouden rakennemuutokselle, hallinnon uudistukselle, talouden perusrakenteiden 
luomiselle tai tieteelliselle yhteistyölle. 
Talouden alalla vapaakauppa ei ole itsetarkoitus, vaan kilpailukyvyn ja 
maailmankauppaan yhdentymisen väline elintason nostamiseksi. Kehityksen erilaisten 
tasojen vuoksi siirtyminen vapaakauppaan on kuitenkin asteittaista. Samasta syystä siihen 
liittyy taloussiirtymän ja rakennesopeutuksen tukiohjelmia, joiden tarkoituksena on 
erityisesti lieventää mahdollisia kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, nopeuttaa talouden 
nykyaikaistamista ja edistää kestävää kehitystä. Euro-Välimeri -vapaakauppa-alue 
toteutetaan Euro-Välimeri -assosiaatiosopimuksilla ja Välimeren kumppaneiden välisillä 
vapaakauppasopimuksilla. Markkinatalouden periaatteiden mukaisten talousmuutosta 
koskevien politiikkojen toteuttamisen pitäisi helpottaa vapaakauppa-alueen asteittaista 
luomista. 
On tärkeää korostaa, että komission mielestä talouden nykyaikaistaminen, sosiaalinen 
edistys ja kansanvaltaistumisen tukeminen sekä Välimeren maiden unioniin lähentyminen 
riippuvat toisistaan. 
2.2. Assosiaatiosopimusten neuvotteleminen 
Euroopan unionin ja Välimeren kumppaneiden kahdenvälisten assosiaatiosopimusten 
tekemisessä on edistytty huomattavasti. 
Tunisian, Marokon ja Israelin kanssa on allekirjoitettu assosiaatiosopimukset, joissa 
voidaan Välimeren politiikan puitteissa ottaa täysin huomioon näiden kolmen maan 
ominaispiirteet ja erityistarpeet. Komissio on tyytyväinen voidessaan korostaa, että 
palestiinalaishallinnon puolesta Palestiinan vapautusjärjestön kanssa neuvoteltu kauppaa 
ja yhteistyötä koskeva väliaikainen sopimus on allekirjoitettu. Palestiinan kansan aseman 
täysivaltaisena Välimeri-kumppanina vahvistavan sopimuksen on tarkoitus tulla voimaan 
lähiaikoina. 
Neuvottelut Egyptin, Jordanian ja Libanonin kanssa ovat loppuvaiheessa. Komissio 
arvioi, että näiden neuvottelujen onnistunut päätökseen saattaminen on näköpiirissä. 
Algerian kanssa käytävien neuvottelujen pitäisi alkaa lähiviikkoina. Komissio toivoo, etä 
alustavat keskustelut Syyrian kanssa avaavat tien assosiaatiosopimuksen tekemiseen sen 
kanssa lähiaikoina. 
Turkin kanssa tehty sopimus tulliliitosta tuli voimaan 31 päivänä joulukuuta 1995. 
Tulliliiton toiminta on ollut kokonaisuudessaan tyydyttävää. Se on mahdollistanut 
erityisesti tullien ja vaikutukseltaan vastaavien maksujen sekä määrällisten rajoitusten 
poistamisen. Turkki on ottanut käyttöön yhteisen tullitariffin ja alkanut toteuttaa 
kokonaisuudessaan yhteisön ulkoista kauppapolitiikkaa vastaavaa kauppapolitiikkaa. 
Vapaakauppa-alueen luominen Barcelonassa sovittuun tavoitteeseen vuoteen 2010 
mennessä on voimakkaamman lähentämisen ja kumppanimaiden vaurauden lisäämisen 
oleellinen väline. Koska kyseiset sopimukset ovat elintärkeitä tästä näkökulmasta, 
kaikkien osapuolten on ponnisteltava niiden todellisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. 
Yksityisille ulkomaisille investoijille se on merkki kehityksen peruuttamattomuudesta, 
mikä kannustaa niitä lisäämään toimintaansa Välimeren kumppanimaissa. 
Kahdenvälisten Euro-Välimeri -sopimusten todellisen täytäntöönpanon lisäksi on 
korostettava, kuinka tärkeää on helpottaa tavaroiden vapaata liikkumista Euro-Välimeri -
alueella antamalla tarkoituksenmukaisia alkuperäsääntöjä, varmentamista, teollis- ja 
tekijänoikeuksien suojelua sekä kilpailua koskevia säännöksiä ja Välimeren alueen 
kumppaneiden välisillä vapaakauppasopimuksilla. 
2.3 Rahoitusvälineet 
Euroopan unioni on sopinut varaavansa yhteisön talousarviosta 4,685 miljoonaa ecua 
Välimeren alueen kumppaneille vuodesta 1995 vuoteen 1999 ulottuvalle viiden vuoden 
ajanjaksolle. Cannesin Eurooppa-neuvostossa päätetty ja Barcelonan kokouksessa 
vahvistettu Välimeren alueen kumppaneille myönnettävän rahoitusavun huomattava 
lisäys on oleellinen väline pyrittäessä alueen vaurauden lisäämiseen. 
Vuonna 1996 komissio sitoi kaikki kumppaneiden avustamiseen tarkoitetut yhteisön 
budjettivarat pääasiallisesti talousuudistuksen tukemiseen, rakennesopeutukseen ja 
sosiaalis-taloudellisten perusrakenteiden tason parantamiseen. Komissio jatkaa 
Cannesissa ja Barcelonan julistuksessa annettujen vakuutusten noudattamiseksi 
tarvittavien toimenpiteiden toteuttamista. 
Kuten Cannesissa ja Barcelonassa sovittiin, myös EIP:n (Euroopan investointipankin) 
myöntämät lainat ovat oleellinen osa unionin tukea alueen talouden nykyaikaistamiselle, 
ja EIP:n pitäisi jatkossakin osallistua tiiviisti tulevaisuuden Euro-Välimeri -yhteistyöhön 
nostamalla myöntämiensä lainojen tasoa. 
Vapaakauppasopimusten täytäntöönpano ja rahoitusavun huomattava lisääminen eivät 
riitä takaamaan kumppanuuden onnistumista, jos niihin ei liity Välimeren 
kumppanimaiden nykyaikaistamisen ja niiden talousrakenteiden mukauttamisen 
huomattava nopeutuminen. On tärkeää, että Välimeren kumppanimaissa käytävää 
keskustelua syvennetään edelleen. Samoin on tärkeää, että Välimeren kumppanimaat 
käyttävät joko budjetti määrärahoista tai Euroopan investointipankin kautta annetun 
unionin rahoitusavun täysin vaadittavien uudistusten nopeutettuun toteuttamiseen. 
3. ALUEELLISET NÄKÖKOHDAT 
3.1. Kumppanuus politiikan ja turvallisuuden alalla 
3.1.1. Tulokset 
Politiikkaa ja turvallisuutta koskeva vuoropuhelu on ollut viiden vuonna 1996 
järjestetyn kokouksen aiheena, ja työ on ollut jatkuvaa poliittisista vaikeuksista 
huolimatta. Tulokset ovat heikot, mutta vuoropuhelu on nykyään vertaansa vailla oleva 
foorumi alueesta ja unionista muodostuvan kokonaisuuden poliittisia ja strategisia 
kysymyksiä koskevalle keskustelulle. 
Vuoropuhelu on edennyt kolmeen suuntaan: 
- luottamusta lisäävien toimenpiteiden luettelon laatiminen; suurta osaa toimenpiteistä 
toteutetaan, tai ne on hyväksytty tosiasiallista soveltamista varten. Kahta tulosta voidaan 
odottaa vuonna 1977: sellaisten ulkopoliittisten laitosten verkoston (EuroMesCo) työ, 
joka tekee riippumattoman analyysin alueen poliittisista ja turvallisuusnäkökohdista, sekä 
sellaisen luonnononnettomuuksia ja inhimillisiä onnettomuuksia koskevan järjestelmän 
käyttöönotto, joka mahdollistaa alueen onnettomuuksien estosta ja pelastustöistä 
vastaavien yksiköiden tehokkaan yhteydenpidon. Myös puolustusta tutkivien laitosten 
verkostosta ja armeijan käyttöä humanitaarisissa tehtävissä koskevasta seminaarista 
keskustellaan. 
- säännöllisesti päivitettävä toimintasuunnitelma ohjaa ryhmän sisäistä työtä. 
Toimintasuunnitelma laaditaan asteittaisen työn menetelmän mukaisesti, ja se otetaan 
jokaisen kokouksen esityslistalle. Siihen kuuluu kuusi toiminta-alaa: kansanvallan 
lujittaminen, ehkäisevä diplomatia, luottamusta ja turvallisuutta lisäävät toimenpiteet, 
aseistariisunta, terrorismi ja järjestäytynyt rikollisuus. 
- rauhaa ja vakautta koskevan Euro-Välimeri -peruskirjan laatiminen on aloitettu. 
Siitä pitäisi tulla institutionaalinen mekanismi vuoropuhelulle ja kriisien ehkäisylle. 
Peruskirjaa koskeva hanke on tällä hetkellä Euro-Välimeri -kumppanuuden politiikkaa ja 
turvallisuutta koskevan osan tärkein tavoite. 
Yhteisen tiedon jakamiseksi 27 kumppanimaan diplomaateille ja henkilökohtaisten 
yhteyksien luomiseksi heidän välilleen Maltalla on järjestetty tapaaminen lokakuussa 
1996, ja toinen järjestetään maaliskuussa 1997. Tuloksena tästä on "Euromed Internet 
Forum", josta löytyy muut kuin luottamukselliset Euro-Välimeri -kumppanuuteen 
liittyvät asiakirjat. 
3.1.2. Suuntaviivat 
Barcelonassa päätetty politiikkaa ja turvallisuutta koskeva vuoropuhelu on nyt yksi 
kumppanuuden lupaavimmista muodoista. Se on täysin uusi alue Euroopan unionin ja 
Välimeren kumppaneiden yhteistyössä, se täyttää kyseisten valtioiden jo kauan toivoman 
todellisen keskustelufoorumin tarpeen, ja sille on onnistuttu löytämään tyydyttävä sisältö 
ja toiminta muutamassa kuukaudessa. 
Komission mielestä Maltan ulkoministerikokous antaa tilaisuuden vakiinnuttaa 
poliittisen vuoropuhelun tulokset, erityisesti luottamusta lisäävien toimenpiteiden luettelo 
sekä rauhan ja vakauden peruskirjan suuntaviivat. Ministereiden odotettuun asiakirjan 
allekirjoittamiseen pitäisi myös liittyä sitoumus syventää asteittain sen sisältöä. Tässä 
yhteydessä Euroopan unionin olisi vahvistettava käytännön tukensa parhaillaan 
toteutettaville ja tuleville luottamusta lisääville toimenpiteille. 
Poliittisen vuoropuhelulla puolestaan pyritään muun muassa Euroopan unionin 
ulkosuhteissa keskeisessä asemassa olevaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien 
kunnioittamiseen. Euroopan unioni arvioi, että ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten 
standardien vahvistaminen ja täytäntöönpano on oleellista pitkän tähtäimen poliittisen ja 
sosiaalisen vakauden luomiselle. Tämän vuoksi Välimeren alueen kumppaneita on 
kehotettava allekirjoittamaan kaikki ihmisoikeuksiin liittyvät kansainväliset asiakirjat ja 
panemaan ne kokonaisuudessaan täytäntöön. 
Euroopan unionin on palautettava mieliin, että se tukee kumppaneiden pyrkimyksiä luoda 
oikeusvaltion periaatteisiin perustuva kansalaisyhteiskunta niiden ihmisoikeuksia, 
väestöä, sosiaalista kehitystä ja naisia koskevien kansainvälisten konferenssien julistusten 
ja toimintaohjelmien mukaisesti, joiden laatimiseen Euroopan unioni ja Välimeren alueen 
kumppanit ovat osallistuneet. 
Joukkotuhoaseiden leviäminen on epävakautta aiheuttava tekijä alueella. Voitaisiin 
aloittaa yhteiset keskustelut ydinaseiden, ballististen aseiden sekä kemiallisten ja 
biologisten aseiden leviämisen estämistä koskevien kansainvälisten järjestelyjen 
täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä. Samoin voitaisiin keskustella näiden 
järjestelyjen soveltamisesta alueellisella tasolla. 
Erityisesti tietojen vaihdon avulla olisikin edistettävä suurempaa avoimuutta arkojen 
tuotteiden viennin valvontaa koskevien kansallisten käytäntöjen suhteen. 
Lopuksi Euro-Välimeri -puitteissa olisi myös edistettävä terrorismin ehkäisyä ja torjuntaa 
erityisesti kumppaneiden liittymisellä asiaa koskeviin kansainvälisiin yleissopimuksiin. 
3.2. Talous- ja rahoituskumppanuus 
3.2.1. Tulokset 
Euro-Välimeri -kumppanuuden taloudellinen osa on synnyttänyt vilkasta julkishallinnon 
ja yksityissektorin toimintaa. Välimeren kumppanit ovat osallistuneet näihin kokouksiin 
erittäin aktiivisesti ja säännöllisesti, ja niiden edustajat ovat olleet korkea-arvoisia. Union 
osalta ministereiden osallistuminen on osoittautunut vaikeammaksi. Kokousten 
runsauden vuoksi ja niiden tehokkuuden varmistamiseksi Euro-Välimeri -komitea on 
rajoittanut niiden määrän seitsemään (2 ministeri- ja 5 asiantuntijakokousta) puolen 
vuoden ajanjaksoa kohti. Kuitenkaan tärkeimpiä tavoitteita ei ole kyetty täysin 
määrittämään, ja vuoropuhelun sisällön jäsentäminen ei ole aina ollut helppoa. 
Hallitusten tasolla Barcelonan julistuksen täytäntöönpanoon on pyritty helpottamalla 
alakohtaisten politiikkojen lähentämistä, sallimalla taitotiedon vaihto ja luomalla ne 
yhteisen politiikan tekijät, joita tarvitaan Euro-Välimeri -vapaakauppa-alueen 
perustamiseen. Tämän vuoksi vuoden 1996 aikana järjestettiin kuusi ministerikokousta ja 
asiantuntijakokouksia. Jokaisen kokousten tuloksena on ollut erimuotoinen sopimus 
alakohtaisen politiikan yhteisistä periaatteista, mikä on merkittävä saavutus lähentymisen 
ja nykyaikaistumisen kannalta erityisesti seuraavilla aloilla: teollisuus ja Pk-yritykset, 
energia, vesihuolto, tietoyhteiskunta, matkailu, kalastus ja meriliikenne. Matkailusta 
vastaavien ministerien kokouksessa korostettiin tällä alalla tehtävän yhteistyön 
lujittamisen ja yhteisten toimien toteuttamisen jatkamisen tärkeyttä. Toteutetut toimet 
ovatkin mahdollistaneet kumppaneiden välisen merkittävän lähentymiskehityksen 
alkamisen. 
Alueellisen tilastoyhteistyön ohjelmalla MEDSTATilla pyritään kumppaneiden 
tilastotietojärjestelmien vakiinnuttamiseen sekä Euroopan unionin ja kumppaneiden 
tilastojen yhdenmukaistamiseen. 
Yksityissektorilla on taloudellisten toimijoiden aloitteesta järjestetty kokouksia 
kumppaneiden vastaanlaisia tehtäviä hoitavien tahojen välillä. Näitä ovat teollisuuden 
järjestöt, pankit, kauppakamarit, taloustutkimuslaitokset ja kaupalliset messut. Kaikissa 
tapauksissa on helpotettu vastavuoroista tuntemusta, institutionaalista lujittamista ja 
taitotiedon vaihtoa. 
3.2.2. Suuntaviivat 
Lähikuukausina tapahtuvan Euro-Välimeri -assosiaatiosopimuksia koskevien 
neuvottelujen päätökseen saattamisen jälkeen Euro-Välimeri -kumppanien tärkein tavoite 
on Euro-Välimeri -talousalueen todellinen luominen erityisesti alueellisten toimien 
avulla. 
On toteutettava kaikki kahdenvälisten ja alueellisten aloitteiden vuorovaikutuksen ja 
synergian varmistamiseksi tarvittavat toimet. Kumppanuuden tasapainoista kehitystä on 
seurattava erityisesti arvioimalla sen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia alueella. 
Komission mielestä ulkoministerikokouksen ensimmäisen suuntaviivan on oltava 27 
kumppanin kiinnostuksen ja tahdon luoda jaetun vaurauden alue voimakas 
vahvistaminen ja vapaakauppa-alueen luomiseksi tarvittavan ratkaisevan 
sysäyksen antaminen, jotta voidaan nostaa elintasoa ja vähentää kumppanien välistä 
epätasa-arvoa vuoteen 2010 mennessä. 
Alueellisesti olisi sovittava liitännäistoimista, joilla mahdollistetaan suurempi 
lähentyminen unionin sisämarkkinoihin ja parempi yhteensopivuus niiden kanssa. 
Erityisesti on keskityttävä seuraavanlaisille aloille: alkuperäsääntöjen kumulaatio, 
tulliyhteistyö, standardit, henkinen omaisuus, julkiset hankinnat, verotus ja kilpailu. 
Erityisesti edistetään koulutustoimintaa. 
Toisen suuntaviivan mukaisesti pitäisi keskitettyä lähestymistapaa noudattaen 
voimistaa pyrkimystä syventää ja lähentää politiikkoja avainaloilla suhteessa 
tavoitteeseen luoda yhteinen talousalue. Tähän mennessä saavutetun perusteella olisi 
ensimmäiseksi järjestettävä yhteistyö aloilla, joilla se on onnistuneesti aloitettu ja joita 
Välimeren alueen kumppanit pitävät tärkeimpinä: teollisuuspolitiikka ja Pk-yritykset, 
energiapolitiikka, ympäristö- ja vesipolitiikka sekä tietoyhteiskunta ja meriliikenne. 
Muilla aloilla on toimittava myöhemmin. 
On tuettava tiettyjen toisiaan vastaavien taloudellisten tahojen Euro-Välimeri -verkostoja. 
Verkostojen avulla voidaan kehittää pysyviä työohjelmia niistä kiinnostuneille ja antaa 
niille mahdollisuus osallistua oleellisella panoksellaan jaetun vaurauden alueen 
luomiseen julkishallinnon toiminnan ulkopuolella. 
Kolmannen suuntaviivan olisi oltava Välimeren alueen kumppaneiden Euroopan 
unionissa tapahtuviin muutoksiin aktiivisesti valmistaminen, jotta ne voivat unionin 
assosioituneina kumppaneina mukauttaa tarvittavissa ja halutussa määrin 
talouspolitiikkojansa niiden mukaisesti ja ilmoittaa ajoissa suhtautumisensa niihin. 
Euro-Välimeri -kumppanuus talouden alalla on muodostumassa samanaikaisesti 
kun Euroopan unioni on muuttumassa itään laajentumisen, euron käyttöönoton ja 
Euroopan keskuspankin perustamisen myötä. Tämä muutos on hyvin tärkeä Välimeren 
alueen kumppaneille, joiden kaupasta suurin osa käydään Euroopan unionin kanssa ja 
joihin tehtävät yksityiset investoinnit tulevat pääasiassa Euroopan unionista. 
Tähän valmistautumiseen voi kuulua esimerkiksi hallitusten edustajien, yksityisten 
toimijoiden sekä yliopisto- ja kulttuuripiirien tapaamiset ja vaihdot, ja sitä on tuettava 
MEDA-ohjelmalla. Komissio ehdottaa myös, että aloitetaan niiden Välimeren alueen 
kumppaneiden tukeminen, jotka haluavat luoda kaupalliset ja rahoitussuhteet Keski- ja 
Itä-Euroopan maihin tai lujittaa niitä. 
Jo aloitettujen toimien (liikekeskukset, Pk-yritysten yhteistyö-ja tietoverkot, Pk-yritysten 
tapaamiset, tietoverkot) lisäksi on pyrittävä johdonmukaisemmin edistämään 
eurooppalaisia yksityisiä investointeja alueella. Tämän toteuttaminen kuuluu 
pääasiassa eurooppalaisille ja Välimeren alueen yksityisille toimijoille, joita MEDA-
ohjelma tukee. Tässä suhteessa oleellisen tärkeää on riskirahoituksen tehokas käyttö 
yritysrahoituksen kimmokkeena. 
Nykyaikaisten välineiden käyttöönottoon tällä alalla on pyrittävä voimakkaasti. 
Lontoossa 6 päivänä maaliskuuta 1997 pidettävän yksityisiä investointeja koskevan 
kokouksen tulosten pitäisi antaa uusi sysäys tämän alan toimille. 
Neljäs suuntaviiva, jonka käsittelemistä ministerikokouksessa unionin pitäisi ehdottaa 
Välimeren alueen kumppaneille, on alueiden sisäisen ja pienaluetason yhteistyön ja 
yhdentymisen vapaaehtoisen lujittamisen politiikan toteuttaminen. Tältä osin 
voidaan hyödyntää REDWG:ssä (alueellisen talouskehityksen työryhmä Regional 
Economic Development Working Group) saatua kokemusta. Komission mielestä 
yhteisön olisi tuettavaa tähän näkökulmaan liittyviä toimia erityisesti antamalla teknistä 
tukea neuvoteltaessa alueen sisäisiä taloussopimuksia erityisesti kaupan alalla ja 
alkuperäsääntöjen kumulaation tarjoaman kimmokkeen avulla. 
Välimeren alueen kumppaneiden välisten yhteyksien lujittaminen erityisesti niiden 
välisen vapaakaupan aloittamisen avulla on oltava etusijalla toiminnassa. Tämä kehitys 
riippuu pääasiallisesti Välimeren alueen kumppaneiden tahdosta, mutta on oleellista, että 
unioni vahvistaa uudelleen kuinka tärkeänä se tätä pitää. Itse asiassa alue- tai 
pienaluetason taloudellinen yhdentyminen on yksi alueen dynaamisuuden avaintekijöistä 
erityisesti suurempien markkinoiden luomisen ja ulkomaisten yksityisten investoijien 
houkuttelemisen kannalta. 
3.3. Sosiaalinen, kulttuurinen ja inhimillinen kumppanuus 
3.3.1. Tulokset 
Tämän asiakokonaisuuden osalta Barcelonan julistuksessa pyrittiin kehittämään 
inhimillisiä voimavaroja ja edistämään kulttuurien välistä ymmärrystä ja 
kansalaisyhteiskuntien välisiä vaihtoja. 
Työohjelmaan kirjatut kunnianhimoiset tavoitteet koskivat yli kymmentä toiminta-alaa, 
joista joitakin oli jo kehitetty hajautettua yhteistyötä koskevien MED-ohjelmien puitteissa 
toisten ollessa täysin uusia. Kaikkia aiheita ei voitu käsitellä ensimmäisten 15 kuukauden 
kuluessa kumppaneiden useista ehdotuksista huolimatta. Yhteisiä toimia on toteutettu 
seuraavilla aloilla: 
- kulttuuriperinnön alalla järjestettiin ministerikokous huhtikuussa 1996, ja siinä 
vahvistettiin yhteiset toimintaperiaatteet. Näitä periaatteita on sovellettu 
asiantuntijatasolla. Asiantuntijat ovat hyväksyneet 17 ensimmäistä yhteisen edun 
mukaista rakennusperintöä ja muuta kulttuuriperintöä koskevaa yhteistä hanketta. 
- huumeita ja järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevä korkeiden virkamiesten 
ensimmäinen kokous pidettiin kesäkuussa. Myös ministerikokouksen järjestämistä on 
ehdotettu, mutta sen esityslistalle otettavia aiheita ei ole vielä vahvistettu. 
- talous- ja sosiaalineuvostot (tai niissä edustettuina olevien elinten) kokoontuivat 
Madridissa joulukuussa 1995 ja Pariisissa marraskuussa 1996, ja sosiaaliasioista 
vastaavien korkeiden virkamiesten kokous pidettiin Cataniassa. 
-nuorisotyöstä vastaavat korkeat virkamiehet ja nuorisoalalla toimivien hallituksesta 
riippumattomien järjestöjen edustajat kokoontuivat Ammanissa kesäkuussa 1996 
pidettyyn kokoukseen, jonka pääasiallisena tarkoituksena oli luoda johdonmukainen ja 
hajautettu toimintarakenne nuorisovaihto-ohjelman toteuttamiseksi. 
Muita kulttuurien ja uskontojen vuoropuhelua koskevia aloitteita on tehty. 
3.3.2. Suuntaviivat 
Komissio ehdottaa johdonmukaisempaa ja vapaaehtoisempaa lähestymistapaa tämän 
luvun mukaisten toimien kehittämiseksi. Alueen kansojen paremmalla keskinäisellä 
ymmärryksellä on keskeinen asema Barcelonan julistuksessa. Marraskuun 1995 jälkeiset 
tapahtumat Euro-Välimeri -alueella ovat edelleen vahvistaneet tämän aiheen olennaista 
tärkeyttä. Tämän vuoksi unionin olisi ehdotettava Välimeren alueen kumppaneille tätä 
aihetta koskevien toimien syventämistä ja tiivistämistä. 
Käytännössä komission mielestä olisi ehdotettava, että kumppanit sopivat seuraavassa 
ministerikokouksessa kuudesta käytännön toimesta: 
- kulttuuriperintöä koskevien toimien jatkaminen ja tehostaminen hyväksymällä 
ensimmäiset alueelliset hankkeet, minkä jälkeen näiden hankkeiden valikoimaa olisi 
laajennettava. Lisäksi Euro-Välimeri -yhteydessä olisi käsiteltävä muita kulttuuriaiheita 
ja yhteisiä kulttuuritapahtumia olisi lisättävä. 
- kulttuurien välisen vuoropuhelun syventäminen erityisesti järjestämällä aihetta 
koskeva kaikille avoin konferenssi. Konferenssissa olisi voitava tehdä yhteenveto 
vuodesta 1995 alkaen tehdystä aihetta koskevasta työstä. 
ihmisoikeuksien koskevan Euro-Välimeri -vuoropuhelun syventäminen 
muodostamalla ryhmä, joka koostuu tätä keskeitä kysymystä koskevan keskinäisen 
ymmärryksen parantamiseen pyrkivistä henkilöistä. Ryhmän työn on tuettava erityisesti 
Euro-Välimeri -alueen hallintoa koskevan kokouksen (maaliskuu 1997) ja Euroopan 
unionin MEDA-kansanvalta -ohjelman puitteissa alalla jo aloitettuja ponnistuksia. 
- kansalaisyhteiskuntien välillä jo käytävän vuoropuhelun vakiinnuttaminen. 
Vuoropuhelua esiintyy erityisesti Euroopan unionin hajautetun yhteistyön ohjelmien 
puitteissa ja hyvin monissa Euro-Välimeri -kokouksissa, erityisesti Barcelonassa 
marraskuussa 1995 pidetyssä kansalaisfoorumissa. Säännöllisesti järjestettävä Euro-
Välimeri -kansalaisfoorumi jäsentäisi kestävällä tavalla kansalaisyhteiskuntien välistä 
vuoropuhelua. Euroopan unionin olisi ilmoitettava olevansa valmis tukemaan teknisesti 
ja rahallisesti tällaista yhden tai useamman Välimeren alueen kumppanin aloitetta. 
Lisäksi hajautettua yhteistyötä koskevien MED-ohjelmien parhaillaan tehtävän arvioinnin 
jälkeinen ohjelman uudelleen aloittaminen lujittaisi vuoropuhelua. 
- hajautetun toimintaverkoston puitteissa toteutetun nuorten toiminnan (muut kuin 
nuoriso- ja opiskelijavaihdot) ja vapaaehtoistyön kattavan Euro-Välimeri -yhteistyön 
mukaisen käytännön ehdotuksen esittäminen nuorisoasioista vastaaville 
ministereille lähiaikoina, 
- koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien toimien jatkaminen ja 
tehostaminen erityisesti MEDA-ohjelman puitteissa; näissä toimissa voitaisiin 
hyödyntää muun muassa Euroopan unionissa saatuja kokemuksia, 
- järjestäytynyttä rikollisuutta, huumeita ja siirtolaisuutta koskevan vuoropuhelun 
jatkaminen, jotta näistä asioista vastaavien tahojen yhteistyö alkaisi kumppaneiden 
painokkaan vaatimuksen mukaisesti. Euroopan unionissa on pohdittava näitä kysymyksiä 
ehdotusten laatimiseksi käsiteltävistä kysymyksistä ja hyväksyttävien toimenpiteiden 
laajuudesta. Kumppaneiden ehdottamia aiheita, erityisesti inhimillisiä vaihtoja, olisi 
harkittava. 
4. TOIMIELIMIÄ KOSKEVAT NÄKÖKOHDAT TA TIEDOTUS 
Euroopan unionin troikasta ja Välimeren kumppanimaista koostuva "Barcelonan 
prosessia käsittelevä Euro-Välimeri -komitea" sai tehtäväkseen valmistella seuraavaa 
ulkoasianasianministerien kokousta, tehdä kaikki näkökohdat kattava yhteenveto 
Barcelonan prosessin tuloksista, arvioida sen seurantaa ja päivittää työohjelma. 
Komissio on valmis jatkamaan Barcelonassa sille annettua kokousten valmistelu- ja 
seurantatehtävää. Komissio ehdottaa, että Barcelonan prosessia käsittelevä Euro-Välimeri 
-komitea käy säännöllisesti suuntaviivoja antavia keskusteluja kumppanuuden mukaisista 
toimista ja että se seuraa tarkkaan kokousten järjestämisen säännöllisyyttä ja niissä 
käsiteltyjä aiheita. 
Lisäksi parlamenttien osallistuminen Euro-Välimeri -kumppanuuteen on hankkeen 
oleellinen osa. Parlamentin jäsenten suora vuoropuhelu itse asiassa mahdollistaa 
kansojen todellisen lähentymisen. Tämä ulottuvuus puuttuu tällä hetkellä Barcelonan 
kokouksen jälkeen kehitetyistä toimista. Komissio kehottaakin Euroopan parlamenttia 
tekemään aloitteita asiassa. Myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on edistettävä. 
Lopuksi Euro-Välimeri -kumppanuuden onnistumisen edellytyksenä on, että 
kansalaiset ymmärtävät hankkeen tärkeyden. Tämä on erityisen tärkeää niiden 
virheellisten näkemysten vuoksi, jotka usein värittävät Euroopan ja Välimeren alueen 
välisiä uutisia. Yleisen tiedonvälityksen tasolla komissio on jo toteuttanut joitakin toimia 
(27 kumppanin hallituksille tarkoitetun tiedotteen kuukausittain tapahtuva jakelu, 
sähköiset tiedonlähteet, painettujen ja sähköisten esitteiden laatiminen, tietojen 
toimittaminen radio- ja televisiouutisille, kulttuurilehtien tukeminen jne.). Yhteisön 
rahoituksen avulla on myös voitu perustaa arabiankielinen Euronews -uutispalvelu, jonka 
lähetykset alkavat keväällä 1997. Komissio kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan 
kumppanuutta koskevaa tiedotustaan ja näkyvyyttään alalla. 
10 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 68 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-065-FI-C 
ISBN 92-78-16224-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg