Bryssel 3.8.2005

KOM(2005) 359 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Tšekin ja Puolan teräsalan rakenneuudistusta koskeva toinen seurantakertomus {SEC(2005) 1039 }

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Tšekin ja Puolan teräsalan rakenneuudistusta koskeva toinen seurantakertomus

1. JOHDANTO

Teräsalan rakenneuudistuksen loppuun saattaminen uusissa jäsenvaltioissa ja alan yritysten täysipainoinen liittyminen sisämarkkinoihin on edelleen tärkeä tavoite. Monet yritykset kummassakin maassa eivät tulleet elinkelpoisiksi ennen 1. toukokuuta 2004 tapahtunutta liittymistä, ja kumpikin valtio myönsi tukea sillä perusteella, että tuen saajista tulisi elinkelpoisia pitkällä aikavälillä. Tästä syystä Euroopan unionin ja Tšekin ja Puolan välillä neuvoteltiin siirtymäkausista, joiden aikana valtion tukea voidaan myöntää määrätyille yrityksille. Tämän valtion tukia koskevista säännöistä tehdyn poikkeuksen edellytyksenä asetettiin tiettyjä velvoitteita sekä kyseisille valtioille että yksittäisille yrityksille, ja ne esitetään liittymissopimukseen sisältyvissä pöytäkirjoissa. Pöytäkirja N:o 2 [1] koskee Tšekin ja pöytäkirja N:o 8 [2] Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusta.

Pöytäkirjoissa vahvistetaan lisäksi kyseisten velvoitteiden seurantaa ja raportointia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden mukaan muun muassa komissio antaa neuvostolle asiaa koskevan kertomuksen.

Heinäkuun 7. päivänä 2004 komissio hyväksyi Tšekin ja Puolan teräsalan rakenneuudistusta koskevan ensimmäisen seurantakertomuksensa[3] vuodelta 2003. Kyseisessä kertomuksessa komissio käsitteli rakenneuudistuksen viivästyksiä erityisesti investointien osalta. Se suositteli molemmille maille myönteisen markkinakehityksen hyödyntämistä ja rakenneuudistuksen vauhdittamista tulevina vuosina, jotta asianomaiset yritykset voisivat tulla elinkelposiksi rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

Tämä toinen seurantakertomus perustuu jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamiin kansallisiin seurantakertomuksiin sekä riippumattomaan arviointiin ja sidosryhmien kanssa käytyihin keskusteluihin, ja siinä korostetaan, että teräsyhtiöt toimivat poikkeuksellisen hyvissä markkinaolosuhteissa, joissa teräksen kysyntä ja hinnat ovat korkeammalla kuin vuosiin. Tämä on auttanut yhtiöitä parantamaan myyntiään ja toiminnallista tulostaan huomattavasti, ja sen olisi pitänyt helpottaa rakenneuudistusohjelmien täytäntöönpanoa.

Saavutettujen tulosten arviointi osoittaa kuitenkin, että osa yrityksistä ei vielä ole päässyt tavoitellulle tasolle, eikä niistä ehkä tule elinkelpoisia rakenneuudistuskauden loppuun 31. joulukuuta 2006 mennessä. Koska tuohon päivämäärään on enää 18 kuukautta, komissio kehottaa tukea saavia yrityksiä ja viranomaisia harkitsemaan sen suosituksia tarkasti.

Komissio korostaa, että jos yritykset eivät saavuta elinkelpoisuutta rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, se analysoi syyt tähän asiantilaan. Jos elinkelpoisuuden saavuttamatta jääminen johtuu siitä, että kansallisissa rakenneuudistusohjelmissa ja yksittäisten yritysten liiketoimintasuunnitelmissa esitettyjä rakenneuudistustoimenpiteitä ei ole toteutettu suunnitelmien mukaisesti, on mahdollista, että ryhdytään toimenpiteisiin annetun tuen perimiseksi takaisin.

Tässä kertomuksessa tarkastellaan vuonna 2004 saavutettua edistymistä, ja se sisältää seuraavat osat:

- kuvaus maailmanlaajuisten teräsmarkkinoiden kehityssuunnista ja rakenneuudistuksen taustatekijöistä;

- seurannan pääasiallisiin tuloksiin perustuva maakohtainen arviointi valtion tuesta ja rakenneuudistuksen vertailutasoista sellaisina kuin ne on määritelty pöytäkirjojen liitteissä (kapasiteetin vähentäminen, investoinnit, tuottavuus, kustannukset ja elinkelpoisuus);

- päätelmät ja suositukset tarvittavista toimenpiteistä ja seurannasta, jotta tukea saavat yritykset voivat tulla elinkelpoisiksi rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

Neuvostolle annetaan seurantakertomukset vuosittain. Viimeinen, vuotta 2006 koskeva kertomus annetaan vuonna 2007. Viimeiseen kertomukseen sisällytetään lisäksi yleisarvio koko rakenneuudistusprosessin (2003–2006) tuloksista.

2. MAAILMAN TERÄSMARKKINOIDEN KEHITYSSUUNNAT [4]

Useat tekijät vaikuttavat rakenneuudistukseen, kuten yritysten ja viranomaisten toimenpiteet, yleinen talouskehitys ja markkinatilanne. Sen vuoksi näiden osatekijöiden hyvä tuntemus on tarpeen, jotta voidaan arvioida Tšekin ja Puolan teräsyhtiöiden suorituskykyä. Perusolettamukset maailmanlaajuisten teräsmarkkinoiden kehityssuunnasta esitetään tiivistetysti seuraavassa.

Vuonna 2004 yritysten maailmanlaajuinen markkinaympäristö oli poikkeuksellisen edullinen. Maailmantalous alkoi elpyä vuoden 2003 toisella puoliskolla ja osoitti vahvaa kasvua vuonna 2004, erityisesti Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa, ja vuotuinen kasvuvauhti oli 5,5 %, kun se oli 2,8 % vuonna 2003.

Tämä vaikutti hyvin myönteisesti teräksen kysyntään ja kauppaan kahden vuoden laskukauden jälkeen. Kiinan markkinoiden ripeä kasvu vauhditti talouskehitystä, ja se kiihtyi yllättävän paljon nostaen teräksen maailmanlaajuisen kulutuksen uuteen ennätykseen, joka oli 967 miljoonaa tonnia lopputuotteita vuonna 2004, eli 9 % enemmän kuin vuonna 2003. Tämän kasvukehityksen odotetaan jatkuvan koko vuoden 2005, vaikkakin huomattavasti hitaampana, ja ennusteiden mukaan kasvua olisi noin 3,8 %.

Euroopan unionissa talous elpyi hitaammin: vuonna 2004 BKT kasvoi 2,4 %, kun vastaava luku oli 0,9 % vuonna 2003. Samanaikaisesti teräksen lopputuotteiden kysyntä EU:ssa kasvoi huomattavasti eli 7 % vuonna 2004, kun vastaava luku oli 1,5 % vuonna 2003. Sekä Tšekin että Puolan teräsyhtiöt saivat täyden hyödyn tärkeimpien vientimarkkinoidensa kasvusta. Lisäksi ne lisäsivät myyntiään tätäkin voimakkaammin kasvavilla kotimaanmarkkinoillaan. Nykyennusteiden mukaan kysyntä kasvaa kuitenkin huomattavasti hitaammin vuonna 2005, koska Euroopan talouskasvun odotetaan hidastuvan ja kasvuvauhdin olevan noin 2 %.

Teräksen hinnat kohosivat nopeasti vuonna 2004, maailmanlaajuisesti noin 60 % levytuotteiden ja pitkien terästuotteiden osalta. Euroopan unionissa hinnat kohosivat hitaammin, noin 30 %, mihin vaikutti euron vahvistuminen. Samalla jaksolla raaka-aineiden, kuljetusten ja energian hintojen merkittävä nousu hidasti osittain teräksentuottajien tulojen kasvua. Vuodeksi 2005 ennustetaan hintojen vakiintumista.

3. TŠEKIN JA PUOLAN SEURANTAOHJELMIEN TULOKSET

3.1. Tšekki

Huolimatta yleisesti myönteisestä markkinakehityksestä, jonka ansiosta teräksentuottajat pystyivät huomattavasti parantamaan taloudellista suorituskykyään, kaikille Tšekin teräsyhtiöille ei ole mahdollista saavuttaa pysyvää elinkelpoisuutta. Tämä johtuu pääasiassa viivästymisestä yksityistämisprosessissa, joka on kuitenkin tarkoitus saada päätökseen vuoden 2005 puoleenväliin mennessä.

Eri lähteistä saatujen tietojen perusteella komissio toteaa päätelmänään, että Tšekki täyttää myönnettävää valtion tukea koskevat sitoumuksensa pöytäkirjan N:o 2 liitteessä 1 lueteltujen yritysten osalta. Kuten komission ensimmäisessä seurantakertomuksessa todetaan, myönnetty kokonaismäärä jää alle enimmäismäärän. Pöytäkirjan mukaan enempää rakenneuudistustukea ei voitu myöntää Tšekin terästeollisuudelle 31. päivän joulukuuta 2003 jälkeen.

Pöytäkirjassa edellytettiin, että Valcovny Plechu Fridek-Mystekin kuumavalssaamot 1 ja 2 on suljettava pysyvästi 31. joulukuuta 2005 mennessä. Komissio hyväksyi kuitenkin pöytäkirjassa N:o 2 olevan 12 artiklan nojalla rakenneuudistusohjelmaan tehtävän muutoksen, jonka mukaan pysyvää sulkemista on lykätty kuudella kuukaudella 30. päivään kesäkuuta 2006 (tuotanto lopetetaan 31. joulukuuta 2005). Komissio hyväksyi muutoksen asianmukaisesti esitettyjen perustelujen[5] nojalla. Muita kapasiteetin supistuksia ei ollut ajoitettu vuodeksi 2004, ja Tšekin viranomaiset vahvistivat yritysten sitoumukset kapasiteetin muutoksiin, jotka on ajoitettu tapahtuviksi rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.

Riippumattomassa arvioinnissa Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistuksen aikana saavutetusta edistymisestä todettiin pöytäkirjan N:o 2 liitteessä 1 luetellun kahden tukea saavan yrityksen huolestuttava tilanne, sillä niiden investointiohjelmat ovat jäljessä aikataulusta. Kumpikaan yritys ei ole saanut tähän mennessä lainaa investointeihin, joilla parannettaisiin erityisesti laatua. Tämän johdosta yritykset eivät ole voineet hyötyä täysimääräisesti erinomaisista kotimaan ja maailmanlaajuisista markkinaolosuhteista. Muut mahdollisuudet tuloksen parantamiseen, kuten kustannusten alentaminen ja myynnin lisääntyminen kotimaan markkinoilla, kompensoivat vain osaksi tulojen menetyksiä, ja molemmissa tapauksissa käyttökate pysyi kynnysarvon alapuolella. Tämä tarkoittaa, että normaaleissa markkinaolosuhteissa kumpikaan yritys ei läpäisisi komission elinkelpoisuustestiä rakenneuudistuskauden lopussa.

Edellä esitetty analyysi muuttuu kuitenkin todennäköisesti myönteiseen suuntaan seuraavien kuukausien aikana, kun Tšekin terästeollisuuden yksityistämisprosessi saatetaan ilmoituksen mukaan päätökseen. Tähän mennessä komission päätelmänä on aiemman kokemuksen perusteella, että strategisen sijoittajan hankkiessa koko yrityksen sillä on huomattava vaikutus yrityksen toiminnalliseen tulokseen, mikä on seurausta useista osatekijöistä, kuten liikkeenjohdollisten järjestelyjen paranemisesta ja sen vaikutuksista kustannusten alenemiseen, tuloksen paranemisesta ja markkinoinnin uudelleen suuntaamisesta sekä parantuneista mahdollisuuksista saada investointilainoja.

Tulevat kuukaudet ovat sen vuoksi ratkaisevia Tšekin terästeollisuudelle pysyvän elinkelpoisuuden saavuttamiseksi. Odotettavissa olevan kehityskulun helpottamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että Tšekin viranomaiset saattavat onnistuneesti päätökseen yksityistämisprosessin niin pian kuin mahdollista. Samanaikaisesti yritysten on jatkettava rakenneuudistukseen liittyviä ponnistelujaan ja pyrittävä erityisesti alentamaan kustannuksia ja tuottamaan korkeampilaatuisia tuotteita.

3.2. Puola

Komission saamien tietojen mukaan Puola noudattaa pöytäkirjan N:o 8 liitteessä 1 lueteltujen yritysten osalta pöytäkirjassa asetettuja velvoitteita, ja myönnettyjen valtion tukien määrä on enimmäismäärää alhaisempi. Vuosina 1997–2003 Puola myönsi tukia yhteensä 2 750 miljoonaa Puolan zlotya (590 miljoonaa euroa[6]), mikä on noin 80 prosenttia pöytäkirjassa vahvistetusta enimmäismäärästä. Valtion tukea voitiin myöntää pöytäkirjan mukaisesti seuraaville yrityksille: Polskie Huty Stali (PHS), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek, Huta Lucchini-Warszawa, Huta Labędy ja Huta Pokόj. Pöytäkirjan mukaan enempää valtion tukea ei voitu myöntää Puolan terästeollisuudelle 31. päivän joulukuuta 2003 jälkeen. Komission saatavilla olevien tietojen mukaan tämä ehto on tähän mennessä täytetty. Huta Buczekin toiminnan osalta Puola on kuitenkin parhaillaan selvittämässä muutamia ristiriitaisia kysymyksiä.

Saatavilla olevien tietojen mukaan myös kapasiteetin vähentämistä koskevia velvoitteita on noudatettu vuonna 2004. Komission saatavilla olevista tiedoista ilmenee, että Huta Lucchini-Warszawan kylmävalssaamon (30 000 tonnia) fyysinen purkaminen tapahtui aikataulun mukaisesti joulukuussa 2004. Huta Bankowa lopetti keskivalssaamon (60 000 tonnia) tuotannon joulukuussa 2004.

Euroopan komissio panee lisäksi merkille, että edulliset markkinaolosuhteet lisäsivät huomattavasti myyntiä, paransivat toiminnallista tulosta ja nostivat useimpien yritysten voittoa. Tällä on ollut myönteinen vaikutus yritysten elinkelpoisuusnäkymiin, mutta joissain tapauksissa se ei ilmeisesti riitä niiden saamiseen elinkelpoisiksi vuoden 2006 loppuun mennessä.

Puolan terästeollisuuden rakenneuudistuksen toisena seurantavuonna ilmeni edelleen joitain joissain tapauksissa huomattaviakin viivästymisiä erityisesti investointien osalta, mikä voi joidenkin yritysten kohdalla vaikuttaa niiden elinkelpoisuuteen tulevaisuudessa, jos markkinat heikkenevät merkittävästi. Muissa tapauksissa yritysten taloudellinen tila aiheuttaa huolta poikkeuksellisen edullisesta markkintilanteesta huolimatta.

Komissio toteaa päätelmänään, että yritysten toiminnallisen tuloksen paraneminen on myönteinen tekijä, mutta johtuu pääasiassa poikkeuksellisen edullisesta markkinatilanteesta, jonka odotetaan vakautuvan tänä vuonna. Puolan tärkeimmän teräsyhtiön yksityistäminen, joka saatettiin päätökseen maaliskuussa 2004, parantaa osaltaan yhtiön suorituskykyä. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin vielä.

Sen vuoksi komissio suosittaa, että kaikki yritykset tehostavat rakenneuudistustoimiaan kahden jäljellä olevan vuoden aikana hyödyntäen kohonnutta liikevaihtoa ja rahan saatavuutta erityisesti investointien, työvoiman vähentämisen ja kustannusleikkausten osalta, jotta ne voivat selvitä mahdollisesta markkinoiden heikkenemisestä ja saavuttavat elinkelpoisuuden suunnitelmien mukaisesti vuoden 2006 loppuun mennessä.

4. JATKOTOIMENPITEET

Tšekin ja Puolan terästeollisuuden rakenneuudistusprosessin vuotta 2004 koskevan seurannan tulosten perusteella komissio on havainnut toiminnallisen tuloksen parantuneen useimmissa yrityksissä. Tämä on pääasiassa tulosta sekä kotimaan että maailmanmarkkinoiden selvästä paranemisesta. Samalla komissio korostaa, että seurannassa on ilmennyt asianomaisissa pöytäkirjoissa asetettujen rakenneuudistusvelvoitteiden ja -vaatimusten täyttämiseen liittyviä viivästyksiä, joista jotkin ovat merkittäviä.

Komissio pitää ratkaisevan tärkeänä sitä, että rakenneuudistusohjelmien piiriin kuuluvat tukea saavat yritykset tehostavat rakenneuudistusprosessia vuosina 2005 ja 2006, jotta ne voivat kuroa umpeen viime vuonna kertyneitä viivästymisiä liiketoimintasuunnitelmiensa toteutuksessa. Erityisesti on korostettava investointeja, jotka ovat tarpeen korkeamman lisäarvon tuotteiden myynnin kasvattamiseksi ja siten tulojen lisäämiseksi. Kustannusten alentamiseen ja tuloksen paranemiseen tähtääviä toimia on jatkettava. Lisäksi viranomaisia kehotetaan saattamaan jäljellä olevat yksityistämishankkeet onnistuneesti päätökseen.

Komissio aikoo seurata tarkasti rakenneuudistuprosessia ja erityisesti aloja, joilla on havaittu viivästyksiä, ja raportoida niistä tulevissa seurantakertomuksissaan.

Kuten jo edellisessä seurantakertomuksessaan, komissio muistuttaa, että pöytäkirjoissa on selkeästi määrätty, että Tšekki ja Puola eivät saa myöntää pöytäkirjojen mukaisen tuen lisäksi muuta rakenneuudistustukea kansalliselle terästeollisuudelleen. Kaiken muun pöytäkirjassa mainituille tukea saaville yrityksille tai muille, rakenneuudistusohjelmiin kuulumattomille teräsyhtiöille annettavan rakenneuudistustuen katsottaisiin siten olevan liittymissopimuksen vastaista. Komissio on jo kahdessa tapauksessa ryhtynyt tarpeellisiin toimenpiteisiin sen selvittämiseksi, onko valtion tukea myönnetty laittomasti, jolloin se on perittävä takaisin[7].

[1] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 934.

[2] EUVL L 236, 23.9.2003, s. 948.

[3] KOM(2004) 443 lopullinen.

[4] Lähteet: IISI ja Eurostat.

[5] Lisätietoja: ks. päätös osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/decisions/n600_2004/en.pdf.

[6] Puolan zlotyn ja euron vaihtokurssilla 4,6595 (joulukuun 2003 keskikurssi).

[7] Komissio käynnisti 19. toukokuuta 2004 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen menettelyn, joka koskee pöytäkirjan N:o 8 liitteeseen 1 kuulumattomalle puolalaiselle Huta Czestochowa -nimiselle teräksentuottajalle myönnettyä rakenneuudistustukea (asia C20/04 ex NN 25/2004; EUVL C 204, 12.8.2004, s. 6). Lisäksi komissio käynnisti 14. joulukuuta 2004 toisen muodollisen menettelyn, joka koskee pöytäkirjan N:o 2 liitteeseen 1 kuulumattomalle ta[pic]ekkiläiselle TY[pic]istukea (asia C20/04 ex NN 25/2004; EUVL C 204, 12.8.2004, s. 6). Lisäksi komissio käynnisti 14. joulukuuta 2004 toisen muodollisen menettelyn, joka koskee pöytäkirjan N:o 2 liitteeseen 1 kuulumattomalle tšekkiläiselle Třinecké Železárny -nimiselle teräksentuottajalle myönnettyä rakenneuudistustukea (asia C45/04; EUVL C 22, 27.1.2005).