EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 26.11.1997 
KOM(97) 642 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ERITYISESTÄ TUKIOHJELMASTA RAUHAN JA SOVINNON 
AIKAANSAAMISEKSI POHJOIS-IRLANNISSA JA IRLANNIN 
RAJA-ALUEIDEN KREIVIKUNNISSA (1995-1999) 

1. JOHDANTO 
1.1 Syy tiedonannon esittämiseen 
Euroopan unioni sai laajaa kannatusta tukiessaan vuonna 1995 orastavaa rauhanprosessia 
erityisellä tukiohjelmalla rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin 
raja-alueiden kreivikunnissa. Kyseiselle viisivuotisohjelmalle myönnettiin rahoitus 
kolmeksi vuodeksi. Lisärahoituksen ehdoksi asetettiin komission tekemään kertomukseen 
perustuva arviointi. Tässä tiedonannossa on kyse mainitusta kertomuksesta. 
Tiedonannossa tuetaan komission vuoden 1998 alustavassa talousarvioluonnoksessa 
ohjelmalle ehdottamaa 100 miljoonan ecun lisämäärärahaa sekä komission aikomusta 
esittää uutta lisämäärärahaa vuodelle 1999. 
1.2 Ohjelman lähtökohta 
Väkivaltaisuuksien juuri tauottua Pohjois-Irlannissa syksyllä 1994 luotiin erityinen 
komission työryhmä selvittämään uusia mahdollisuuksia antaa käytännön apua alueen 
uusissa lupaavissa olosuhteissa. Euroopan parlamentin kolme pohjoisirlantilaista jäsentä, 
I. Paisley, J. Hume ja J. Nicholson olivat heti alusta mukana tässä aloitteessa. Yksi 
työryhmän keskeisistä johtopäätöksistä oli, että Euroopan unionilla on selkeä etu 
valvottavanaan ja olennainen rooli rauhaan ja sovintoon johtavan kehityksen 
ylläpitämisessä. Tästä hyötyy pahiten kärsimään joutuneen alueen lisäksi Euroopan unioni 
kokonaisuudessaan. 
Essenissä joulukuussa 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti työryhmän 
kertomuksen pohjalta, että oli suotavaa perustaa erityinen tukiohjelma rauhan ja sovinnon 
aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa. Yhdistyneen 
kuningaskunnan ja Pohjois-Irlannin hallitukset valmistelivat yhteistyössä vuosiksi 1995-
1999 ohjelman, jonka komissio hyväksyi 28. heinäkuuta 1995. Rakennerahastojen ja 
KOR:n avustusta varattiin 300 miljoonaa ecua ajanjaksolle 1995-1997. Komission 
päätöksessä täsmennettiin, että 80 % rahoituksesta oli tarkoitettu toimintoihin Pohjois-
Irlannissa, vähintään 20 % toimintoihin raja-alueiden kreivikunnissa ja vähintään 15 % 
rajat ylittävään toimintaan. 
1.3 Lisärahoitus 
Komission näkemyksen mukaan ohjelman täytäntöönpano sujuu odotusten mukaisesti ja 
edistää huomattavasti rauhan säilymistä ja sovun syntymistä, erityisesti poliittisten 
neuvottelujen edistymisenä ja huomattavasti parantuneena turvallisuustilanteena. Tästä 
syystä komissio esitti vuoden 1998 alustavassa talousarvioluonnoksessa, että ohjelmalle 
annettaisiin 100 miljoonan ecun lisämääräraha vuodeksi 1998. Nyt komissio ehdottaa, että 
vuodeksi 1998 olisi otettava 100 miljoonaa ecua rakennerahastojen varoista, joita ei ole 
vielä jaettu jäsenvaltioille. Se aikoo esittää, että vuodeksi 1999 suunniteltu määrä olisi 
otettava muista rakennerahasto-ohjelmista, joissa on esiintynyt jatkuvaa vajaakäyttöä. On 
syytä korostaa, että epävarmuus tulevasta rahoituksesta aiheuttaa suurta huolta kentällä ja 
vaarantaa monet ohjelmalla saavutetut myönteiset tulokset. Rahoituksen keskeyttäminen 
vähentäisi merkittävästi monien toimenpiteiden tehokkuutta, varsinkin kun henkilökunnan 
saaminen vaikeutuisi sopimusten lyhyyden ja epävarmuuden vuoksi ja koska edunsaajat 
olisivat vasta ehtineet alkaa kehittää toteutuskelpoisia ideoitaan rahoituksen yhtäkkiä 
päättyessä. 
2-4 
2. TAVOITTEET JA TOIMINTALINJAT 
2.1 Tavoitteet 
Ohjelman valmistelua edelsi laaja kuulemismenettely, joka vaikutti sen toiminnallisen 
päämäärän ja tavoitteiden asettamiseen. Ohjelmassa todetaan, että sen olemassaolo 
perustuu pakottavaan tarpeeseen pitää yllä rauhankehitystä, ja korostetaan tarvetta pyrkiä 
ratkaisemaan taloudellis-sosiaalisia ongelmia osana tätä menettelyä. 
Toiminnallinen päämäärä määritelläänkin seuraavasti: "vahvistaa rauhalliseen ja vakaaseen 
yhteiskuntaan johtavaa kehitystä ja edistää sovinnon syntyä voimistamalla taloudellista 
kehitystä ja kasvattamalla työllisyyttä, edistämällä kaupunkien ja maaseudun 
jälleenrakentamista, kehittämällä rajojen ylitse tapahtuvaa yhteistyötä ja laajentamalla 
yhteiskunnallista sopeuttamista. " 
Kahdessa toiminnallisessa tavoitteessa määritellään aloitettavan toiminnan kohde 
tarkemmin: 
- edistää sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneiden henkilöiden yhteiskunnallista 
sopeuttamista 
- käyttää hyväksi rauhanprosessin antamia mahdollisuuksia ja vastata sen yhteydessä 
syntyviin tarpeisiin, jotta voidaan vauhdittaa talouskasvua ja edistää sosiaalista ja 
taloudellista jälleenrakentamista. 
Tekstistä käy selvästi ilmi, että toimiin ryhdytään ennen muuta niillä alueilla ja niiden 
väestöryhmien keskuudessa, jotka ovat eniten kärsineet väkivallasta ja jotka elävät 
pahimmassa puutteessa. 
2.2 Toimintalinjat 
Määrärahojen jakautuminen alaohjelmiin kuvastaa perustavoitteita ja erityisesti 
yhteiskunnallisen sopeuttamisen tärkeyttä. Viimeksi mainittu on sekä erityisen tärkeä 
toimintalinja että sellainen arvo, jolla on merkitystä kaikkien muiden toimintalinjojen 
kannalta. 
-5-
TAULUKKO 1 MILJOONAA 
ECUA 
Alaohjelma Kokonaisrahoitus Prosenttia kaikista 
määrärahoista 
Työllisyys 55,375 \\4 
Kaupunkien ja maaseudun 69,008 16,7 
jälleenrakentaminen 
Rajojen yli tehtävä kehitystyö 66,633 16,2 
Yhteiskunnallinen sopeuttaminen 93,938 22,8 
Investoinnit/teollisuuden kehittäminen 59,855 14,5 
Kumppanuudet (vain P.-Irlanti) 58,940 14,3 
Tekninen tuki 8,621 2,1 
412,370 100,0 
3. RAUHANOHJELMAN EDISTYMINEN 
3.1 Ohjelman hallinnollinen täytäntöönpano 
Ohjelma on luova vastaus Pohjois-Irlannin ja raja-alueiden kreivikuntien tarpeisiin, mistä 
seuraa, että ohjelma toteutetaan myös käytännössä luovasti. Tämä on saavutettu 
pääasiassa kahdella tavalla, jotka ovat (a) hajautettu välitys- ja päätöksentekomekanismi ja 
(b) jatkuva muodollinen kuuleminen. 
a) Suhteellisen hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä on yksi ohjelman peruspiirteitä: 
hallituksen ulkopuoliset elimet hallinnoivat lähes 60 % avusta. Tähän käytetään kolmea 
pääasiallista kanavaa. 
Ensimmäinen kanava muodostuu kansalaisjärjestöistä ja vastaavista elimistä, jotka ovat 
joko rahoitusta välittäviä elimiä (IFB) tai osa-aluekumppaneita. Näiden vastuulla on noin 
40 % avusta. Viisi IFB.tä toimii vain Pohjois-Irlannissa ja kaksi raja-alueiden 
kreivikunnissa, kun taas yksi toimii rajan kummallakin puolella. IFB:t ovat itsenäisiä 
järjestöjä, joilla on kokemusta läheisestä yhteistyöstä niiden ryhmien kanssa, joille tämä 
ohjelma on suunnattu. Pohjois-Irlannin osa-aluekumppaneista neljä on samantyyppisiä, 
mutta tämän ohjelman osalta niillä on erilaisia ja jossain määrin suorempia yhteyksiä 
hallituksen ministeriöihin tai valtion virastoihin. 
Toinen kanava perustuu alueisiin eli 26 piirikuntakumppanuuteen Pohjois-Irlannissa ja 
raja-alueiden kreivikunnissa kuuteen kreivikunnan valtuuston johtamaan työryhmään, 
jotka koostuvat paikallisten eturyhmien edustajista. Toinen kanava vastaa noin 
17 prosentista rahoituksesta. 
Ministeriöt ja laitokset muodostavat kolmannen kanavan ja käsittelevät noin 43 % 
rahoituksesta, jonka tarkoituksena on tukea pääasiassa taloudellista kehitystä ja 
infrastruktuuria. 
Tätä hajauttamista olisi verrattava esimerkiksi Pohjois-Irlannin yhtenäiseen ohjelmaan, 
jonka kautta yleisempi rakennepoliittinen rahoitus toteutuu, ja jossa päätöksenteosta 
vastaavat pääosin hallituksen ministeriöt ja valtion virastot. 
b) Jatkuva kuuleminen on myös ohjelman keskeinen piirre. Valmisteluvaiheen laaja 
kuulemismenettely pitkittyi, kun perustettiin konsultaatiofoorumi, joka koostuu hyvin 
laajasta joukosta tukikelpoisten alueiden eturyhmiä. Konsultaatiofoorumilla on suora 
yhteys seurantakomiteaan, jonka varapuheenjohtajat ovat konsultaatiofoorumin jäseniä. 
Viimeksi mainittu on osoittanut paikaksi tuoda esiin kaikista ohjelmaan liittyvistä seikoista 
tietoja ja mielipiteitä, jotka sieltä välittyvät seurantakomitealle. 
3.2 Hakemukset, niiden hyväksyminen ja menot 
Useat täytäntöönpanoelimet oli joko perustettava erikseen tai niillä ei ollut kokemusta 
rakennerahastojen hallinnosta ja lisäksi oli huolehdittava eri elinten välisestä 
yhteistoiminnasta ja otettava käyttöön asianmukaiset hallinnolliset ja tilinpidolliset 
menetelmät. Tarvittavat järjestelyt ovat nyt käytössä, ne toimivat hyvin ja niitä kehitetään 
joiltakin osin väliarvioinnin pohjalta. 
Hakemuksia on tullut ohjelmaan tukikelpoisilta aloilta erittäin runsaasti. Tämä osoittaa 
selvästi, että ohjelmasta ollaan tietoisia ja että se vastaa väestön tarpeita. Raja-alueiden 
kreivikunnista on saatu 1 400 hakemusta, joista on valittu 950 hakemusta. Pohjois-
Irlannista on saatu hakemuksia yhteensä lähes 14 000, ja niistä on hyväksytty yli 7 000. 
Hakemusten ja hyväksyttyjen hakemusten määrän kasvu Pohjois-Irlannissa käy ilmi 
verrattaessa vuoden 1996 ja vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon lukuja keskenään. 
TAULUKKO 2 
Pohjois-Irlanti Hakemukset Hyväksytyt 
1996 7 193 3 001 
1997/1. puolivuotiskausi 6 467 4 226 
Hakemuksia odotetaan edelleen tulevan runsaasti, jos lisärahoitusta saadaan, koska yli 
45 % vuonna 1996 hyväksytyistä avustuksista oli pieniä avustuksia peruskapasiteetin 
rakentamiseen, koulutukseen ja hankkeiden kehittämiseen. Suurta osaa pienistä 
avustuksista seuraa myöhemmin koko hanketta koskeva hakemus, tämä osoittaa, että 
suuri määrä tärkeää työtä on vasta alussa ja lisärahoitusta tarvitaan mahdollisuuksien 
hyödyntämiseksi ja töiden suorittamiseksi. Joidenkin toimenpidekokonaisuuksien osalta 
sitoumukset on jo ylitetty, mikä johtuu osittain valuuttakurssien vaihtelusta. Vuoden 1997 
loppuun mennessä tällä hetkellä käytettävissä olevat varat on osoitettu hankkeista 
vastaaville. Lisärahoitus on selvästi tarpeen, jotta voidaan kattaa nykyinen ja tuleva 
-7-
kysyntä ja hyödyntää kaikki ohjelmaan sisältyvät mahdollisuudet vastata kentän 
tarpeisiin ja käyttää hyväksi siellä tarjoutuvat tilaisuudet. 
Ohjelman kokonaiskustannukset (kansalliset ja yhteisön kustannukset) vuoden 1996 
loppuun mennessä olivat 29 miljoonaa ecua. Nykyisessä rahoitussuunnitelmassa, jonka 
seurantakomitea on hyväksynyt, ennuste vuodeksi 1997 on 202 miljoonaa ecua. Vuosi 
1997 on ensimmäinen, jonka aikana pannaan täytäntöön hyväksyttyjä hankkeita kaikissa 
alaohjelmissa, mistä johtuu menojen huomattava lisääntyminen. Vuosina 1995-1997 
hyväksyttyihin hankkeisiin käytetään 182 miljoonaa ecua vuosina 1998-1999. 
3.3 Rakennerahastojen sitoumukset ja maksut 
Toinen ohjelman edistyksen perusmittari on rakennerahastojen sitoumusten ja maksujen 
määrä. 
Seuraavassa esitetään rakennerahastojen todelliset ja ennustetut sitoumukset ja maksut 
vuoden 1997 lokakuun 9. päivän tilanteen mukaan: 
EY:N SITOUMUKSET JA MAKSUT 
TAULUKKO 3 miljoonaa ecua 
SITOUMUKSET 
9.10.1997 mennessä 
kumuloituneet 
Vuonna 1997 vielä tehtäviä 
Vuoden 1997 loppuun 
mennessä yhteensä 
1998-1999 
YHTEENSÄ Yhteensä 
123,47 
109,75 
233,22 
68,52 
301,74 EAKR 
67,13 
61,87 
128,99 
19,54 
148,53 ESR 
46,28 
40,75 
87,04 
42,31 
129,34 EMOTR 
9,40 
6,79 
16,19 
6,23 
22,41 KOR 
0,66 
0,34 
1,00 
0,45 
1,45 
MAKSUT 
9.10.1997 mennessä 
kumuloituneet 
Vuonna 1997 vielä tehtäviä 
Vuoden 1997 loppuun 
mennessä yhteensä 
Vuoden 1997 jälkeen 
YHTEENSÄ Yhteensä 
97,85 
67,99 
165,84 
135,90 
301,74 EAKR 
53,70 
34,97 
88,68 
59,86 
148,53 ESR 
36,41 
32,53 
68,93 
60,41 
129,34 EMOTR 
7,41 
0,00 
7,41 
15,00 
22,41 KOR 
0,33 
0,49 
0,82 
0,63 
1,45 
Vaikka täytäntöönpanoelimet jakavat kaikki nykyisin käytettävissä olevat kansalliset ja 
yhteisön tason varat vuosina 1995-1997, niitä ei kaikkia tulla käyttämään. Tämä 
tarkoittaa sitä, että komissio on tehnyt sitoumukset tai suorittanut maksut koko 
rakennerahastojen tukimäärän eli 300 miljoonan edestä vasta ohjelmakauden lopulla. 
3.4 Täydentävyys 
Ohjelman täytäntöönpanossa on myös pyritty huolehtimaan sen asianmukaisesta 
täydentävyydestä. Tähän on kiinnitetty huomiota konsultaatiofoorumissa ja monilla 
muilla asianomaisilla tahoilla. Komissio pitää mielessä nämä huomiot. 
Ohjelmassa todetaan, että sen perusteella käytettävät varat ovat kaikilta osin täydentäviä 
sen varainkäytön suhteen, joka on suunniteltu tukikelpoisille alueille Pohjois-Irlannin 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA), Irlannille tarkoitetun yhteisön tukikehyksen 
(YTK) ja yhteisöaloiteohjelmien perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 
komissiolle jättämät vuotuiset kuluselvitykset osoittavat, että täydentävyysvaatimusta on 
noudatettu. Raja-alueiden kreivikuntien osalta valtiovarainministeriö on yhdessä 
alakohtaisten ministeriöiden kanssa toimittanut perustiedot, joiden osalta täydentävyys on 
osoitettu. Komissio valvoo jatkossakin yhdessä valtiovarainministeriön ja raja-alueen 
paikallisviranomaisten kanssa, että täydentävyysvaatimusta noudatetaan. 
3.5 Ohjelman vaikutukset 
Ohjelman kokonaisvaikutus on selvä ja merkittävä. Se siirtää toiminnan painopistettä 
väkivallan asemesta sosiaaliseen ja poliittiseen vaikuttamiseen. Se antaa myös henkistä ja 
rahallista tukea osapuolten lähentymistä tavoitteleville ja käytännön keinoja, joiden 
avulla saavutettua lähentymistä voidaan käyttää paremman yhteiskunnan rakentamiseen. 
Tämän vuoksi tuen jatkuminen on elintärkeää. Ylivoimainen enemmistö alueen 
asukkaista haluaa rauhaa, ja tällä ohjelmalla heitä voidaan auttaa sen saavuttamisessa. 
Ohjelmassa pyritään edistämään rauhaa seuraavin keinoin: 
* Se on avoin kaikille 
Tuki kohdistetaan syrjäytyneille henkilöille, mikä vähentää vieraantumista ja siten 
väkivallan suosimista ja alttiutta turvautua siihen. 
Koska ihmiset itse ideoivat toiminnat olennaisilta osin eikä niitä tarjota heille valmiina, 
he voivat alkaa tuntea ne omikseen. Ruohonjuuritasolta lähtevä, alhaalta ylöspäin 
tapahtuva osallistuminen tekee kaikille kannattavammaksi pyrkiä etenemään kuin 
peräytymään. 
Järjestelmällinen pyrkimys saada "kentän" ihmiset osallistumaan mahdollisimman paljon 
johtamis- ja täytäntöönpanomenettelyyn on siirtänyt toisasiallista vastuuta. 
Päätöksenteon taso on tuotu lähemmäksi niitä, jotka oli aiemmin suljettu sen 
ulkopuolelle. 
* Se kannustaa yhteisymmärrykseen eikä vastakkainasetteluun 
Osallistuminen ja siihen kannustaminen rohkaisee uusiin lähestymistapoihin 
päätöksenteossa ja mielipide-erojen sovittelussa. Yhteisymmärryksen rakentaminen on 
välttämätöntä tavoitteiden saavuttamiseksi. Mielipide-erot ylittävät liittoutumat auttavat 
käytännön ongelmien ratkaisemisessa. Vastakkainasettelu kääntyy yleensä tarkoitustaan 
vastaan. Rauhaan tähtäävä ohjelma on luonut merkittäviä yhteistyötä edistäneitä rakenteita 
ja kimmokkeita alueelle, jossa mahdollisuudet yhteistyöhön ovat olleet niukat. 
Piirikuntakumppanuudet ovat tästä huomattavin esimerkki. 
Tämän tuloksena asukkaat näkevät omin silmin, mitä hyötyä on vakaasta yhteiskunnasta ja 
mielipide-erojen sovittelusta asiallisessa keskustelussa sen sijaan, että käytettäisiin tuhoisia 
menetelmiä. 
* Se antaa eurooppalaisen ulottuvuuden 
Euroopan tason osallistuminen auttaa muokkaamaan tilannetta tukemalla toimintaa 
uudessa ja riippumattomassa kehyksessä, joka koetaan puolueisiin sitoutumattomaksi ja 
neutraaliksi. Se kannustaa ja luo mahdollisuudet mielipiteille ja toiminnalle, jotka 
leimaavat unionin omaa kehitystä - yhteiskunnallinen sopeuttaminen, kumppanuus ja 
vuoropuhelu, yhteisten etujen löytäminen ja työskenteleminen yhdessä yhteistä päämäärää 
varten. Erityisesti on mainittava kaksi merkittävää kehitysaskelta. Ohjelma on laajentanut 
merkittävällä tavalla kansalaisyhteiskunnan asemaa avoimuudellaan ja antamalla 
kansalaisjärjestöille mahdollisuuden toimia aktiivisesti muutoksen ja kehityksen hyväksi. 
Tämän lisäksi piirikuntakumppanuudet ovat toimiva malli paikallisesta yhteistyöstä, johon 
osallistuvat kaikkien poliittisten tahojen edustajat jättävät syrjään muita asioita koskevat 
erimielisyytensä yhteisöjensä edun vuoksi. Northern Ireland Council for Voluntary Action 
(Pohjois-Irlannin vapaaehtoistyön neuvosto) tiivistää lähestymistavan seuraavasti. 
"Euroopan yhteisö on luottamuksen, yhteistyön ja kumppanuuden rakentamista 
aikaisempien vihamiesten välille. Erityinen tukiohjelma rauhan ja sovinnon 
aikaansaamiseksi on pienoismalli kyseisestä keskeisestä teemasta. Se on kaikkein 
"eurooppalaisin" hanke, jonka Euroopan unioni on toteuttanut Pohjois-Irlannissa ja raja-
alueiden kreivikunnissa. Se on kaikkein täsmällisin osoitus unionin perusarvoista millä 
tahansa unionin alueellisella tasolla". 
4. VÄLIARVIOINTI 
4.1 Väliarvioinnin yhteydessä tarkasteltu edistys 
Edellisissä osissa esitetään yhteenveto ohjelman toteuttamisessa tähän mennessä 
saavutetusta edistyksestä. Nyt edistystä tutkitaan osana virallista ja pakollista 
väliarviointia, mikä on yksi seurantakomitean ensisijaisista tehtävistä. Sen velvollisuuksiin 
kuuluu seurata edistymistä ja tehdä tarpeelliset muutokset. Tässä tehtävässä 
seurantakomiteaa auttaa konsultaatiofoorumi, joka antoi selvityksiä ohjelman 
täytäntöönpanosta, vaikutuksesta, periaatteista ja tulevaisuudesta. Lisäksi palkattiin 
konsultteja tekemään väliarviointi. Heidän raporttinsa esitettiin ja siitä keskusteltiin 
komitean kahdessa erityiskokouksessa. Myöhemmin tänä vuonna järjestettävässä 
erityiskokouksessa seurantakomitean odotetaan tekevän väliarvioinnin loppuun 
saattamiseksi tarvittavat päätökset. 
Konsultaatiofoorumin otettua selvää hakijoiden, edunsaajien ja muiden eturyhmien 
näkemyksistä kävi ilmeiseksi, että vaikka koordinaatioon ja koheesioon liittyviin 
kysymyksiin vielä on kiinnitettävä huomiota, ohjelmaa pidettiin yleisesti tervetulleena ja 
sillä katsottiin olevan kykyä vaikuttaa asioihin huomattavasti. Erityisesti katsottiin, että 
ohjelma oli onnistunut siihen mennessä erityisen selvästi ja hyvin edistämään rauhan ja 
-10-
sovinnon saavuttamista vahvistamalla lähidemokratiaa ja paikallista päätöksentekoa. 
Foorumi huomautti vielä, että vaikka ohjelma onkin uutta luova ja sen tavoite selvästi 
kohdennettu, se ei voi kuitenkaan korvata mielekästä poliittista prosessia, jonka 
eteneminen parantaisi selvästi ohjelman vaikutusta. 
Väliarvioinnissa (jossa tarkasteltiin ohjelman toimintaa vuoden 1996 loppuun asti) 
pantiin merkille hakemusten runsas määrä, ja huomautettiin, että ohjelman 
monimutkaisuus, erityisluonne ja hajautuksen aste olivat pitkittäneet 
täytäntöönpanomekanismien käyttöönottoa. Raportin kattavissa johtopäätöksissä 
toiminnan tehokkuudesta todettiin, että välitysmenetelmät olivat edistyneet hyvin varojen 
käytössä. Konsultit tekivät hakijoille kyselyn, jonka mukaan keskimäärin 69 % katsoi 
rahoituslaitosten toimineen tyydyttävästi tai erittäin tyydyttävästi. Vaikka 
rauhanprosessissa jouduttiinkin etsimään uusia ja tehokkaampia keinoja, 88 % katsoi 
ohjelmaa tarvittavan nyt vielä enemmän kuin sitä aloitettaessa. Vaikka kestävää rauhaa ei 
ole saatu aikaiseksi, sovintoon tähtäävät pyrkimykset hyväksyttiin yleisesti, ja 76 % 
hakijoista katsoi hankkeittensa edistävän sovintoa suoranaisesti. Raportista käy ilmi, että 
Pohjois-Irlannille osoitetut varat päätyvät käytännössä eniten puutetta kärsiville alueille ja 
että molempia yhteisöjä kohdellaan tasapuolisesti. Tässä vaiheessa on saatu lähinnä 
prosessista itsestään johtuvaa hyötyä. Toisin sanoen ohjelman menetelmien ja käytäntöjen 
on tarkoitus olla avoimia kaikkien osallistumiselle, jolloin ne edistävät yhteiskunnallista 
sopeuttamista. Erityisesti piirikuntakumppanuuksissa on kyse yhteisöjen rajat ylittävistä 
monella alueella toimivista elimistä, jotka edistävät yhteistyötä ja yhteisymmärrystä. 
Ohjelman toimenpiteitä tai varojen kohdentamista ei esitetä muutettaviksi. Raportissa 
puhutaan hakemusten huomattavasta kanavoitumisesta, minkä seurauksena joissakin 
alaohjelmissa oli vuoden 1996 lopussa hyväksytty enemmän hakemuksia kuin varoja oli 
käytettävissä. Lopuksi konsultit tekevät useita ehdotuksia, joilla tähdätään koordinaation 
ja täydentävyyden seurannan kehittämiseen. 
4.2 Komission suhtautuminen väliarviointiin 
Väliarvioinnin ja ohjelman toisen vaiheen osalta komission toimintatapaa ohjaavat 
seuraavat seikat. 
Komissio uskoo, että ohjelman strateginen tavoite - rauhanomaiseen ja vakaaseen 
yhteiskuntaan tähtäävän kehityksen vahvistaminen ja sovintoon kannustaminen - on 
edelleen perusteltu. Kokemus on osoittanut, että rahoitusta välittävät elimet ja hankkeiden 
tukijat tarvitsevat ylimääräistä ohjausta jonkin tietyn hankkeen sekä rauhan ja sovinnon 
edistämisen välisen yhteyden osalta. Hankkeiden tukijoiden ja rahoitusta välittävien elinten 
tulisi pystyä antamaan selkeitä vastauksia kysymykseen: "Kuinka meidän 
hankkeemme/tukemamme toiminta ylläpitää ja edistää rauhaa ja/tai kannustaa sovintoon?" 
Vaikka seitsemän alaohjelman perusrakenne säilyy muuttumattomana, väliarviointi 
mahdollistaa alaohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden tarkastelun parhaiten ohjelman 
tavoitteisiin vastaavien toimenpiteiden jatkamiseksi, kun otetaan huomioon tuetun 
toiminnan sisältö sekä eri toimenpiteille luonteenomaiset menettelyt ja prosessit. Tiettyjä 
toimenpiteitä poistetaan tai yhdistetään tarpeen mukaan ja uusia toimenpiteitä lisätään. 
Tämän arvioinnin tulokset ohjaavat varojen jakamista toista ohjelmajaksoa varten. 
Tarkasteltaessa kolmen avustuksia jakavan kanavan toimintaa (ministeriöt ja laitokset, 
rahoitusta välittävät elimet, alueelliset elimet kuten piirikuntakumppanuudet ja 
II 
kreivikuntien valtuustojen johtamat työryhmät) huomiota kiinnitetään toimintojen 
tehokkuuteen ja menettelytapojen avoimuuteen ja kattavuuteen. Tämän lisäksi 
edellytetään, että erotellaan selkeämmin alakohtaisten täytäntöönpanoelinten, kuten 
ministeriöiden ja rahoitusta välittävien elinten, sekä alueellisten elinten, kuten 
piirikuntakumppanuuksien ja työryhmien, asema ja velvollisuudet päällekkäisen työn 
välttämiseksi sekä yhteensovittamisen ja yhteistyön varmistamiseksi. Hakemuksiin liittyviä 
vaatimuksia ja menettelyjä on myös tarkasteltava uudelleen niiden yksinkertaistamiseksi ja 
lyhentämiseksi mahdollisuuksien mukaan. 
Arviointikertomuksessaan konsultit antoivat useita suosituksia, joiden tarkoituksena oli 
kehittää valvontaa ja arviointia sekä yhteistyötä ja täydentävyyttä. Komissio edellyttää, 
että suositukset tutkitaan ja pannaan täytäntöön ja erityisesti, että ohjelma-asiakirjan 
mukaisesti luodaan kaikki aloitteen perusteella tuetut hankkeet sisältävä yleisölle avoin 
tietokanta. 
Komissio tunnustaa Euroopan parlamentin pohjois-irlantilaisten jäsenten Ian Paisleyn, 
John Humen ja James Nicholsonin erityispanoksen väliarviointiin. He ovat julkaisseet 
kertomuksen, jossa tarkastellaan huolellisesti tähänastisia kokemuksia sekä tehdään 
rakentavia ehdotuksia toiselle ohjelmajaksolle. 
5. OHJELMAN JATKAMINEN 
5.1 Poliittinen ympäristö 
Ohjelman täytäntöönpanon poliittinen ympäristö on parantunut viime kuukausina. Paikan 
päällä oranialaisveljeskunnan päätökset monien marssien reiteistä kesällä 1997 vähensivät 
konflikteja huomattavasti. IRA:n päätös tulitauon uusimisesta yhdistettynä lojalistien 
puolisotilaallisten joukkojen tulitaukoon muuttaa tilannetta ja mahdollistaa huomion ja 
ponnistelujen keskittämisen poliittisen ratkaisun tavoitteluun. Pohjois-Irlannin poliittiset 
puolueet ovat paneutuneet sekä Britannian että Irlannin hallituksen tukemina ja 
kannustamina tarmokkaasti etsimään laajapohjaista poliittista ratkaisua. Merkittävät 
poliittiset neuvottelut on aloitettu, ja niiden avulla toivotaan päästävän sopimukseen 
toukokuuhun 1998 mennessä. Tästä äänestettäisiin rajan etelä-ja pohjoispuolella kahdessa 
kansanäänestyksessä, joilla tarjottaisiin kaikille Irlannin saaren asukkaille historiallinen 
sopimus. 
5.2 Ohjelman tarve 
Vaikka poliittisessa tilanteessa onkin näkyvissä merkkejä toivosta, on selvää, että 
perusteelliset muutokset asenteissa ja käytännöissä ovat tarpeen, mikäli halutaan kestävä 
rauha ja vankka perusta poliittiselle ratkaisulle. Rauhanohjelman osuudesta on tulossa yhä 
merkittävämpi. 
Liitteessä 1 on rahoitetuista hankkeista joitakin esimerkkejä, jotka kuvastavat ohjelmalla 
tuetun toiminnan ulottuvuutta ja vaikutusta. Niillä havainnollistetaan ohjelman seuraavia 
keskeisiä piirteitä: avoin, kaikki mukaan ottava päätöksenteko politiikasta ja toiminnasta, 
huomio paikallisessa, alhaalta ylöspäin tapahtuvassa toiminnassa omistajuuden tunteen 
lisäämiseksi, kumppanuuden ja yksimielisyyden tavoittelun merkityksen korostaminen, 
uusien yhteiskunnan tasojen mukaan saaminen hajauttamisen ja osallistumisen kautta, 
keskittyminen käytännön edistykseen periaatekysymysten sijasta sekä kaikkien näiden 
keinojen käyttäminen uuden rauhaan ja sovintoon tähtäävän lähestymistavan luomiseksi. 
-12-
Rauhanohjelman merkitystä näiden osalta ei pidä aliarvioida. Ohjelma on muuttanut 
monien ihmisten toimintatapoja ja sen tuloksena on ollut uusia ja parempia tapoja 
suhtautumisessa toisiin. 
5.2 Miksi Euroopan unionin tuen on jatkuttava 
Tärkeää on nimenomaan se, että ohjelmalla on Euroopan unionin tuki. 
Ne, jotka haluavat rakentaa rauhanomaisen ja yhteistyökykyisen yhteiskunnan, ovat tuen 
tarpeessa. Euroopan unionin tuki ja solidaarisuuden osoittaminen rauhanohjelman kautta 
on elintärkeä osa tällaista tukea. Eurooppa on onnistunut voittamaan omat sisäiset jakonsa 
viimeisten 50 vuoden aikana, ja se antaa siten tärkeän esimerkin. Lisäksi Euroopan unionin 
tuki nähdään puolueettomana ja riippumattomana, ja sen vuoksi sillä voidaan saavuttaa 
myös ne ihmiset, joita ei muilla keinoin pystyttäisi saavuttamaan. 
Schumanin suunnitelman on sanottu toiminnassaan tehneen välttämättömyydestä 
politiikkaa, eli synnyttäneen vahvaa myönteistä toimintatarmoa mahdollisesti tuhoisista 
aineksista. Eurooppalainen kehys ja voimavarat vapauttavat myönteisiä ja luovia voimia 
Pohjois-Irlannissa ja raja-alueiden kreivikunnissa, jolloin ne luovat alueen kaikille 
asukkaille paremman tulevaisuuden edellytyksiä. 
Komissio uskoo, että yksi ohjelman saavutuksista on ohjelmasta itsestään kertominen. 
Tämä rauhanohjelma on eurooppalainen menestystarina, se hyödyntää EU:n rahoitusta 
pitkän ja verisen konfliktin saattamiseksi lähemmäksi lopullista ratkaisua, ja sen osuus 
tässä on myös tunnustettu. Vaikutus ei ole pelkästään yhdensuuntaista: monet asiaa läheltä 
seuraavat aikovat tukea aktiivisesti tämän ohjelman ja muiden EU:n tukemien toimien 
välistä kokemustenvaihtoa, jotta muilla alueilla voidaan hyödyntää ohjelmasta saatua 
kokemusta, jonka ainutlaatuisuus johtuu ohjelman keskittymisestä yhteiskunnallisen 
syrjäytymisen torjuntaan ja hajautetusta täytäntöönpanojärjestelmästä. 
5.4 Päätelmät 
Päätelmänä voidaan todeta, että hakemusten runsaus, täytäntöönpanevien elinten kyky 
jakaa rahoitus tehokkaasti ja ennen muuta ohjelman mahdollinen panos rauhan ja sovinnon 
edistämisessä Pohjois-Irlannissa ja raja-alueiden kreivikunnissa (ja kokemuksen 
välityksellä myös muualla) tekevät perustelluksi jatkaa EU:n tukea nykyisellä tasolla 
vuonna 1998 ja myöntää uutta tukea vuodeksi 1999. 
-13 
LIITE 1 
Esimerkkejä toiminnoista 
Jotkin esimerkit rahoitetuista hankkeista saattavat kuvastaa ohjelman tukemien 
hankkeiden ulottuvuutta ja vaikutusta. 
Yritykset ia työllistäminen 
Worktrain Ballymena antaa ammattikoulutusta ja harjoittelumahdollisuuksia erityisen 
epäsuotuisella alueella, jossa työttömyysaste on yli 18 %. Hankkeen tarkoituksena on 
antaa ammattikurssin kävijöille sen tason koulutus, että se takaa heille 
työpaikkahaastattelun Sainsburylla soveltuvaa avointa työpaikkaa varten. Paikalliset 
ihmiset ovat hyvin ylpeitä siitä, että tämä työllistämisaloite sijaitsee heidän 
asuntoalueellaan. Rakennuksen seinällä oli puolisotilaallinen maalaus, jonka maalaajat itse 
poistivat vapaaehtoisesti. 
Londonderryssä sijaitseva The Nerve Centre antaa koulutusta nuorille ja 
pitkäaikaistyöttömille multimedian tuottamiseen tarvittavissa taidoissa. Tavoitteena on, 
että epäsuotuisassa asemassa olevat ihmiset voisivat käyttää interaktiivisten viestinten 
luomia uusia työllistämismahdollisuuksia. Täysipäiväinen kurssi kestää 18 kuukautta. 
Magherafelt Women's Group (Magherafeltin naisryhmä) varmisti hankerahoituksen 
perusteellisesti harkitulle, innovatiiviselle hanke-ehdotukselle, jonka kohteena on 24 naista 
yhteisön molemmista osista Rural South Derryssä. Tämän huonekalujen valmistukseen ja 
entisöintiin perustuvan yhteisöliikeyritysaloitteen tavoitteena on muodostaa vahva 
osuustoiminnallinen yritysrakenne, jolla on huomattavat vientimahdollisuudet. 
Olennainen osa tätä prosessia on naisten mahdollisuus kohdistaa huomionsa suoraan 
yhteisösuhteisiin liittyviin seikkoihin ja pohtia, kuinka ne vaikuttavat heidän jokapäiväiseen 
elämäänsä ja saattavat koskettaa heidän tulevaa liiketoimintaansa. 
The Interest Rate Subsidy Scheme (Korkotukiohjelma) tarjosi vuotuisen 4 prosentin 
korkotuen viideksi vuodeksi tietyt ehdot täyttäville lainoille. Valintakelpoisia ehdotuksia 
tuli paljon enemmän kuin voitiin rahoittaa. Pohjois-Irlannissa, joka sai yli 80 % annetusta 
rahoituksesta, yli 60 % hyväksytyistä hankkeista koskee yrityksiä, joissa on vähemmän 
kuin 50 työntekijää ja jotka sijaitsevat köyhillä alueilla tai edistävät osaltaan kilpailukykyä, 
innovaatiota ja viennin kasvua. Pohjois-Iriantiin on mahdollista luoda 7700 uutta 
työpaikkaa, joista 75 % sijaitsee köyhillä alueilla. 
Yhteiskunnallinen sopeuttaminen 
VVAVE-järjestö tarjoaa hoivaa ja tukea kaikille väkivallan vuoksi henkilökohtaisen 
menetyksen tai traumaattisen tapahtuman kokeneille henkilöille riippumatta heidän 
uskonnollisesta, kulttuurisesta tai poliittisesta vakaumuksestaan. Se kannustaa 
kunnioittamaan elämää ja ymmärtämään eroja, jotka nähdään pikemminkin rakentavina 
kuin uhkaavina. Se korostaa ja tunnustaa, että erimielisyyksien ratkaisemiseen on muitakin 
tapoja kuin väkivallan käyttö, ja etsii jatkuvasti luovia tapoja työstää kysymyksiä, jotka 
mahdollisesti ovat luonteeltaan hajottavia. 
-14-
An Crann/The Tree edesauttaa rauhan rakentamista paikallistasolla yhteisöistä lähtevillä 
erilaisilla taidealoitteilla, jotka tallentavat henkilökohtaisia kokemuksia uskonlahkojen 
välisestä konfliktista. 
Eräällä kaupunkialueella toimiva Development Trust (Kehitysrahasto) antaa 
korkealuokkaista koulutusta, johon sisältyy nuoriso- ja yhteisötyön parissa työskentely, 
pienelle joukolle entisiä vankeja. Osanottajia tuetaan riittävästi sen varmistamiseksi, että 
he pystyvät hyödyntämään tämän tilaisuuden parhaalla mahdollisella tavalla. Tästä 
pilottihankkeesta saadut kokemukset ohjaavat toiminnan suunnittelua paljon suuremmalle 
joukolle nykyisiä ja tulevia entisiä vankeja. 
Hyvin monia naisille järjestettyjä toimintoja ja naisjärjestöjä on tuettu. Näihin kuuluvat 
esimerkiksi sellaiset paikalliset ryhmät, kuten Women on Rural Development (Naiset ja 
maaseudun kehittäminen) Armaghissa, Waterside Women's Group (Watersiden 
naisryhmä) Londonderryssä, Women's News (Naisuutiset) - julkaisutoimintaa harjoittava 
ryhmä, jota avustettiin hankekehittelyssä ja työntekijän palkkaamisessa yhteyksien 
luomiseksi naisryhmiin - sekä rajojen yli ulottuvat hankkeet, kuten Federation of Women's 
Institutes (Naisinstituuttien liitto) ja Irish Countrywomen's Association (Irlannin 
maalaisnaisten yhdistys) -järjestöjen hankkeet. 
Parents and Kids Together (Vanhemmat ja lapset yhdessä) pyrkii kannustamaan 
Lurganissa kummankin tradition piirissä kasvaneita lapsia ja vanhempia solmimaan 
suhteita toisiinsa. Työskentely 5—10 -vuotiaiden lasten parissa menee pelkkää kontaktien 
luontia pidemmälle ja pyrkii auttamaan heitä kasvaessaan ymmärtämään paremmin 
ympäröivää yhteiskuntaa. Vanhemmat ovat aktiivisesti mukana edistämässä keskinäistä 
ymmärtämystä ja sovinnon syntyä, jolloin he muuttavat kokonaisten perheiden asenteita 
kaikkialla kaupungissa. 
Northern Ireland Voluntary Trust (Pohjois-Irlannin vapaaehtoisrahasto) -nimisen IFB:n 
tekemä aloite on erityisen mielenkiintoinen. NIVT antoi Mediation Networkille 
(välitysverkostolle) tehtäväksi koota yhteen eri hankkeiden osanottajat, mikäli 
kesäkuukausina syntyy konflikteja ja levottomuuksia. Tarkoituksena on pitää yllä 
yhteisöjen välisiä suhteita ja luoda vastapaino epäjärjestyksen voimille. 
Rajojen yli ulottuvat hankkeet 
Rajojen yli ulottuville hankkeille annettavaan tukeen sisältyy Aghalanen sillan ja sen 
lähestymisteiden jälleenrakentaminen. Hanke helpottaa kauppaa, matkailua ja sosiaalisia 
kontakteja. Siihen kuuluu myös liikeyritys- ja kulttuuriyhteyksiä ja yhteistyötä julkisten 
laitosten välillä. 
Mulmuf on pieni, yksityisessä omistuksessa oleva poistoputkia valmistava yritys Sligon 
kreivikunnassa. Se toimii alihankkijana Larnessa toimivalle F.G. Wilson -nimiselle 
yritykselle, joka aikoo kaksinkertaistaa liikevoittonsa Caterpillar Corporation -nimisen 
yrityksen kanssa tehdyn yhteistoimintasopimuksen perusteella. Avustuksen ansiosta 
Mulmuf pystyi investoimaan nopeasti tuotantonsa laajentamiseksi ja palkkaaman tämän 
seurauksena lisää työntekijöitä. 
Tukea on myös annettu innovatiiviselle, yhteisöt ja rajat ylittävälle hankkeelle, joka 
koskettaa kuutta koulua. Hankkeen tarkoituksena on saada lapset mukaan yhteiseen 
15-
toimintaan, esitellä heille ja yhteisöille muita Euroopan lapsia ja kulttuureita sekä käyttää 
apuna viimeisintä tietotekniikkaa. 
Raia-alueiden kreivikunnat 
Raja-alueiden kreivikunnissa F .M. Cleaning Systems -niminen yritys tarjoaa erityisiä 
sopimussiivouspalveluja kotitalouksille, liikeyrityksille ja teollisuudelle. Sen perusti 
vuonna 1994 vammainen henkilö, ja yritys työllistää nykyään 17 henkilöä. Yritys on 
saanut avustusta, jolla se pystyy laajentamaan toimintaansa, sillä siitä tulee alueen ainoa 
ympäristöä säästäviä siivouspalveluja tarjoava yritys. Koska yrityksen omistajalla on omia 
kokemuksia työn etsimisestä vammaisena henkilönä, hän haluaa tarjota työtä 
pitkäaikaistyöttömille. 
Leitrimin kreivikunta on kaikkein huonoimmassa sosiaalisessa ja taloudellisessa asemassa 
oleva kreivikunta Irlannin tasavallassa. Co. Leitrim Partnership on saanut avustusta 
lukuisten toimien toteuttamiseksi. Näihin sisältyvät muun muassa lastenhoidon tarjonta, 
samoin edistetään naisten osallistumista kehitykseen ja luodaan monialainen kehitys- ja 
koulutuskeskus, joka auttaa erityisesti aikaisin koulunsa lopettavia ja aikuisopiskelusta 
kiinnostuneita. 
Rahoitusta on myös annettu ryhmälle, joka otti tehtäväkseen entisten vankien lukumäärän 
ja heidän tarpeidensa arvioimisen. Vangit eivät kuuluneet tärkeimpiin puolisotilaallisiin 
järjestöihin. Ryhmä aikoo antaa henkilökohtaista ja käytännön tukea palvelun avulla, joka 
on avoin kaikille entisille vangeille. 
Tällainen toiminta ei pääse sanomalehtien otsikoihin tai televisioruutuihin, mutta se on 
osoitus ohjelman kyvystä tuottaa valtavasti erilaisia toimintoja, jotka edistävät taloudellista 
ja sosiaalista kehitystä ja konfliktin seurauksista selviämistä. 
-16 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 642 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 03 04 13 
Luettelonumero : CB-CO-97-667-FI-C 
ISBN 92-78-28439-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
fr