Virallinen lehti nro C 055 , 24/02/1997 s. 0033



A4-0396/96 Päätöslauselma Eurooppa-neuvoston kertomuksesta Euroopan parlamentille Euroopan unionissa tapahtuneesta kehityksestä vuonna 1995 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen D artiklan mukaisesti) (C4-0409/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen D artiklan, - ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston kertomuksen Euroopan parlamentille Euroopan unionissa tapahtuneesta kehityksestä vuonna 1995 (C4-0409/96) ja Eurooppa-neuvoston toiminnan vuonna 1996, - ottaa huomioon 18. heinäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä (tammikuu - joulukuu 1995) ((EYVL C 261, 9.9.1996, s. 154)), - ottaa huomioon 17. toukokuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen toimivuudesta ja vuoden 1996 hallitusten välisestä konferenssista - unionin toteuttaminen ja kehitys ((EYVL C 151, 19.6.1995, s. 56)), - ottaa huomioon 14. joulukuuta 1995 antamansa päätöslauselman vuoden 1996 hallitusten välisen konferenssin esityslistasta Madridin Eurooppa-neuvostoa silmällä pitäen ((EYVL C 17, 22.1.1996, s. 149)), - ottaa huomioon 14. joulukuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisen oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyön edistymisestä vuonna 1995 ((EYVL C 17, 22.1.1996, s. 179)), - ottaa huomioon mietintäryhmän lopullisen mietinnön, - ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1996 antamansa päätöslauselman (i) Euroopan parlamentin lausunnosta hallitusten välisen konferenssin koollekutsumisesta ja (ii) mietintäryhmän työn arvioinnista ja Euroopan parlamentin poliittisten tavoitteiden täsmentämisestä hallitusten välistä konferenssia silmällä pitäen ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 77)), - ottaa huomioon 27. maaliskuuta 1996 antamansa päätöslauselman kertomuksesta Eurooppa-neuvostolta Euroopan parlamentille Euroopan unionin kehityksestä vuonna 1994 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen D artiklan mukaisesti) ((EYVL C 117, 22.4.1996, s. 16)), - ottaa huomioon 19. kesäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman Firenzen Eurooppa-neuvostosta ja hallitusten välisestä konferenssista ((EYVL C 198, 8.7.1996, s. 78)), - ottaa huomioon institutionaalisten asioiden valiokunnan mietinnön (A4-0396/96), A. ottaa huomioon, että perustamissopimuksen suurin haaste on ollut vahvistaa unionin demokraattista oikeutusta, jonka konkreettisin ilmaus on Euroopan parlamentti, ja valtiollista oikeutusta, jonka korkein ilmaus on Eurooppa- neuvosto, B. ottaa huomioon, että perustamissopimuksen D artiklassa korostettu Eurooppa- neuvoston ja Euroopan parlamentin välinen vuoropuhelu on oleellinen osa uutta eurooppalaista arkkitehtuuria, C. ottaa huomioon, että Euroopan kansalaisuuden ja todellisen toissijaisuusperiaatteen vahvistaminen jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä ovat välttämättömiä tämän arkkitehtuurin täytäntöönpanolle, D. ottaa huomioon, että täysistunnoissa käydyt keskustelut unionin tilasta eivät saa antaa Eurooppa-neuvostolle tekosyytä laiminlyödä muodollisia velvollisuuksiaan Euroopan parlamenttia kohtaan, E. ottaa huomioon, että sosiaalipolitiikan alalla perustamissopimuksen tuottamat tulokset ovat melko heikkoja ja että Euroopan talouden elvyttämistä on täydennettävä sosiaalisen alan toimilla, F. ottaa huomioon, että vaikean taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen aiheuttamat epäilykset lisäävät nationalismin vaaraa; Euroopan integraation vahvistaminen on tämän vuoksi ainoa oikea ratkaisu, G. ottaa huomioon, että EMU:n välttämätön toteuttaminen näyttää lisäävän monetaristista talouspolitiikkaa; tämän vuoksi talouden demokraattinen hallinta on yhä tärkeämpää; 1. Pahoittelee syvästi, että Eurooppa-neuvoston kertomus tyytyy vain muodollisesti luettelemaan kyseisellä ajanjaksolla aikaansaadun toiminnan ja lainsäädännön; katsoo, että Eurooppa-neuvosto näin tehdessään laiminlyö sille perustamissopimuksen D artiklan kolmannessa alakohdassa määrätyn tehtävän; 2. Muistuttaa, että perustamissopimuksen mukaisesti Eurooppa-neuvoston tehtävä on antaa unionille sen kehitykselle tarpeelliset poliittiset virikkeet sekä määritellä sen yleiset poliittiset päämäärät; Eurooppa-neuvoston tehtävät ovat siis erilaiset kuin Euroopan unionin neuvoston; 3. Katsoo, että Eurooppa-neuvoston parlamentille antaman vuosittaisen kertomuksen on luonteeltaan vastattava Eurooppa-neuvoston näin määriteltyjä tehtäviä; pyytää Eurooppa-neuvostoa tulevaisuudessa sisällyttämään kertomukseensa poliittista arviointia saavutetusta edistyksestä ja ilmenneistä ongelmista; 4. Pyytää lisäksi, että kyseinen kertomus välitetään parlamentille ennen kunkin vuoden maaliskuuta ja että siihen liitetään kuvaus niistä toimenpiteistä, joihin on ryhdytty parlamentin edellistä vuotta koskevassa päätöslauselmassa osoitettujen ongelmien poistamiseksi; 5. Katsoo, että edellä mainittuja alueita on arvioitava erityisellä tavalla ottaen huomioon, että niiden toimintaa varten tarvittavien toimenpiteiden puute vahingoittaa unionin ja sen toimielinten uskottavuutta; Talous- ja rahaunioni 6. Ottaa tyytyväisenä vastaan Eurooppa-neuvoston päätökset yhteisen rahan perustamisesta; katsoo, että kyseiset päätökset vahvistavat EMU-prosessin peruuttamattomuuden, sopusoinnussa lähentymiskriteerien, aikataulun ja perustamissopimuksen määräämien menettelyjen kanssa; katsoo, että samalla on tarpeen vahvistaa mekanismeja, joilla mahdollistetaan lisääntyvä yhteistyö taloudellisella, sosiaalisella ja verotuksellisella alalla; Työllisyys 7. On vakuuttunut siitä, että työllisyyttä voitaisiin tehokkaasti torjua yhdessä lisäämällä perustamissopimukseen työllisyyttä koskeva luku, jossa määritellään tavoitteet, periaatteet ja menettelytavat, jotka ovat välttämättömiä sen takaamiseksi, että jäsenvaltiot ottavat työllisyyden asianmukaisesti huomioon kaikessa politiikassa, ja jossa perustetaan työllisyysasioista vastaava komitea, jonka perussääntö on samanlainen kuin raha-asiain komitealla; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että on edettävä pelkkää jäsenvaltioiden välistä yhteensovittamista pidemmälle ja annettava unionille tarvittavat keinot yhteisten politiikkojen toteuttamiseksi tällä alalla; Sisämarkkinat 8. Pitää sisämarkkinoita unionin perustavanlaatuisena valttina, jota on hyödynnettävä mahdollisimman paljon poistamalla vielä jäljellä olevat esteet; katsoo, että neuvoston on vihdoinkin päätettävä eurooppalaisen yhteiskunnan säännöistä ja bioteknologisten keksintöjen oikeudellisista rajoista; 9. Arvioi, että kansallisten hallintojen on helpotettava yrittäjien toimintaa ja poistettava kalliit byrokraattiset esteet, jotka haittaavat työpaikkojen luomista; 10. On sitä mieltä, että markkinoiden vapauttaminen ei saa vahingoittaa yhteiskuntamme sosiaalisia etuja ja että yleisen edun mukaisten palvelujen edistäminen on otettava uudelleen perussopimukseen sisältyväksi tavoitteeksi; 11. Pahoittelee, että on kyseenalaistettu oikeusyhteisö, joka unioni on ja joka sen tuleekin olla, ja että toimielinten työskentelyä on jumitettu, mistä tuli BSE-kriisin aikana tapa hallita; Petosten torjunta ja yhteisön taloudellisten etujen puolustaminen 12. Katsoo, että tehokas toiminta yhteisön varojen petollista käyttöä vastaan vaatii, että perustamissopimukseen sisällytetään tarvittavat säännöt, jotta unioni voi demokraattisella menettelyllä hyväksyä rangaistus- tai muut toimenpiteet, jotka kulloinkin ovat tarpeen; Avoimuus 13. Katsoo, että päätösprosessin avoimuus ja siihen liittyvää tietoa koskeva julkisuusperiaate ovat demokratian perusoikeuksia, jotka on nimenomaisesti mainittava uudessa perustamissopimuksessa; pyytää, että neuvoston äänestykset julkistetaan ja että neuvosto pitää julkisia istuntoja silloin, kun se antaa säädöksiä; Kansalaisuus 14. Iloitsee päätöksestään, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 8 c artiklaa unionin kansalaisten suojelusta diplomaattisissa ja konsuliedustustoissa, ja muistuttaa, että kansalaisuudelle on annettava täsmällinen oikeudellinen sisältö ja näin ollen parempi määritelmä; 15. Muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 8 a artiklan perusteella «jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella»; silti välttämättömiä täydentäviä toimenpiteitä, jotka olisi pitänyt hyväksyä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen osastossa VI määrätyn hallitusten välisen menettelyn avulla, ei ole vieläkään tehty; edes ihmisten vapaan liikkuvuuden tavoitetta, joka sisältyy EY:n perustamissopmiuksen 7 a artiklaan, ei ole saavutettu, vaikka sen olisi pitänyt tapahtua 1. tammikuuta 1993 mennessä, mikä on saanut parlamentin viemään asian tuomioistuimen käsiteltäväksi; 16. Katsoo välttämättömäksi määrittää sääntöjä suhteista kolmansiin maihin, määritellä unionin alueella asuvien kolmansien maiden kansalaisten oikeudet ja velvollisuudet, edistää heidän sopeutumistaan ja vastustaa rotusyrjintää, muukalaisvihaa, suvaitsemattomuutta ja kaikkea uskontoon, vakaumukseen tai sukupuoleen liittyvää syrjintää; Lainsäädäntöprosessi ja toimielinten väliset suhteet 17. Katsoo välttämättömäksi määritellä uudelleen liian monimutkaiseksi ja tehottomaksi käyneen lainsäädäntöprosessin yksinkertaistamalla perustamissopimuksessa nykyään olevia yhteispäätökseen, puoltavaan lausuntoon ja kuulemiseen liittyviä menettelyjä; 18. Korostaa tarvetta laajentaa yhteispäätösmenettelyn soveltamisalaa kaikkiin säädöksiin eurooppalaisen lainsäädäntöprosessin demokratisoinnin ja yksinkertaistamisen takaamiseksi; 19. Arvioi, että tarkasteltavana olevan vuoden aikana yhteispäätösmenettelystä saadut tulokset ovat olleet myönteisiä ja rohkaisevia, mikä osoittaa tämän menettelytavan elinvoiman ja potentiaalin; yhteispäätösmenettelyä tulisi kuitenkin parantaa ja yksinkertaistaa, sen luonnetta silti muuttamatta; 20. On huomannut, että yhteispäätösmenettelyn ongelmat liittyvät useimmiten sovittelumenettelyyn, ja muistuttaa, että parlamentin valtuuskunta on usein joutunut vastakkain vuoropuheluun kykenemättömän neuvoston kanssa, joka on lisäksi liioitellun «solidaarisuuden» kahlitsema, kun kyseessä on jonkin valtion tai neuvoston etu; 21. Pahoittelee, että neuvosto pyrkii konsensukseen silloinkin, kun määräenemmistöäänestys olisi mahdollinen, mikä monimutkaistaa neuvotteluita huomattavasti; 22. Pahoittelee syvästi, että ministereitä ei ole enää läsnä sovittelukomiteassa, vaan heitä edustavat pysyvät edustajat; Ulkoinen toiminta 23. Huomauttaa, että unioni on suurin monenkeskisen kehitys- ja humanitaarisen avun antaja ja ensimmäisenä tarjoamassa joukkoja rauhanturvaoperaatioihin, mutta loppujen lopuksi sen näkyvyys on kuitenkin erittäin rajallinen kansainvälisellä tasolla siitä syystä, että unionilla ei ole riittävää toimivaltaa todellisen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamiseksi; 24. Katsoo tarpeelliseksi vahvistaa unionin identiteettiä ulkoisena toimijana; unionin on puhuttava yhdellä äänellä talouden alalla ja lopetettava tuotteiden ja palveluiden kaupan erilainen kohtelu; Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka 25. Katsoo, että vuoden 1995 aikana YUTP:n toteuttamisessa taannuttiin, mikä oli erityisen ilmeistä sen vuoksi että unionin ulkoinen toiminta oli erityisen aktiivista; pahoittelee, että yhteiset kannat ja toimet olivat määrän ja laadun suhteen vuotta 1994 heikompia; 26. Toteaa, että tulee olemaan välttämätöntä perustaa tutkimuskeskus, joka pystyy arvioimaan riskejä ja uhkia eurooppalaisesta näkökulmasta; 27. Pahoittelee, ettei ole onnistuttu pääsemään toimielinten väliseen sopimukseen perustamissopimuksen J.7 artiklan soveltamisesta ja pyytää neuvostoa informoimaan parlamenttia säännöllisesti YUTP:n kehityksestä ja kuulemaan sitä etukäteen yhteisistä kannoista ja toimista, joita se suunnittelee; Oikeus- ja sisäasiat 28. Toteaa, että unionin toiminta tällä alalla osoittaa edelleen nykyisen järjestelmän puutteet: demokraattisen valvonnan puute (perustamissopimuksen K.6 artiklaa rikotaan järjestelmällisesti), oikeudellisen valvonnan olemattomuus ja yksimielisyysvaatimus vaikeuttavat päätöksentekoa; 29. Korostaa, että perustamissopimuksen osaston VI määräyksiä sovellettaessa tehdyt päätökset vaikuttavat suoraan kansalaisiin ja näin ollen on välttämätöntä, että niistä kaikista tehdään julkisia; 30. Pahoittelee, että Europol-yleissopimuksessa, jonka hyväksyminen viivästyi moneen otteeseen, hyväksyttiin mahdollisuus jättäytyä tuomioistuimen tuomiovallan ulkopuolelle; 31. On tyytyväinen terrorismin vastaisen toiminnan yhtenäistämisen eteen tehdyistä ponnistuksista - Gomeran julistus ja valtioiden välisen rikollisten luovuttamisen yksinkertaistamista käsittelevä yleissopimus - ja on sitä mieltä, että näitä ponnisteluja on jatkettava tulevaisuudessakin; katsoo, että on lisättävä ponnisteluja terrorismin vastaisten toimien yhteensovittamiseksi; Laajentuminen 32. Katsoo, että unionin laajentuminen on harvinainen mahdollisuus Euroopan poliittiselle yhdentämiselle, samoin kuin unioni pääperiaatteiden vahvistamiselle: vapaus, rauha, demokratia, ihmisoikeuksien suojelu ja tasapainoinen taloudellinen ja sosiaalinen kehitys; korostaa kuitenkin, että hallitusten välisen konferenssin on varustettava unioni välineillä, joita tarvitaan laajentumisen loppuunsaattamiseksi; katsoo lisäksi, että valtioiden, jotka ovat ehdolla uusiksi jäseniksi, tulee pitää mielessään, että Euroopan unioni ei ole vain yhteismarkkinat, vaan se on myös prosessi, jolla pyritään jäsenvaltioiden väliseen poliittiseen, taloudelliseen ja rahapoliittiseen yhtenäisyyteen; Hallitustenvälinen konferenssi 33. Pahoittelee, että huolimatta puheenjohtajavaltio Italian laajoista ponnisteluista neuvosto päätti, ettei parlamenttia oteta mukaan HVK:n työskentelyyn eikä edes tarkkailijaksi, vaikka tämä on ainoa kansalaisten yleisillä ja välittömillä vaaleilla valitsema yhteisön toimielin; 34. Pahoittelee tahdon puutetta, jota HVK:n neuvottelijat ovat tähän mennessä osoittaneet, samoin kuin hallitusten vastuuhenkilöiden toistuvia julkilausumia, jotka haittaavat konferenssin edistymistä; 35. Korostaa, että laajentumista ei voida toteuttaa ilman unionin toimielinten laajaa uudistamista, ja hylkää ehdottomasti kaikki yritykset siirtää HVK:n todellisia haasteita myöhemmän uudistuksen yhteyteen; 36. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa- neuvostolle, komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.