C 226/64 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Välitarkistuskertomus – Tavoite 1 ja
6 -ohjelmat (1994–1999) – Hallintokulttuurin kehittäminen arvioinnin avulla: kohti parhaita
toimintatapoja”
(2000/C 226/17)
ALUEIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon komission kertomuksen ”Välitarkistuskertomus – Tavoite 1 ja 6 -ohjelmat (1994–1999)
– Hallintokulttuurin kehittäminen arvioinnin avulla: kohti parhaita toimintatapoja” (KOM(1998) 782
lopull.),
ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265
artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia aiheesta lausunto sekä antaa lausunnonvalmistelu valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka, rakennerahastot, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus,
rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi,
ottaa huomioon valiokunta 1:n helmikuun 2. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen
CdR 389/99 rev. 2, jonka esittelijä oli Ron Watson (Seftonin kaupunkipiirivaltuutettu, UK, PPE),
hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa)
seuraavan lausunnon.
1.Johdanto 2.Väliarviointimenettely
2.1. Rakennerahastojen tärkein päämäärä on vähentää ta-1.1. Vuoden 1998 uudistuksessa rakennerahasto-ohjelmialoudellisia ja sosiaalisia eroja jäsenvaltioiden strategioiden javarten luotiin jatkuva arviointiprosessi, johon kuuluvat kaik-tavoitteiden puitteissa. Väliarviointien avulla voidaan arvioida,kien Euroopan unionin yhteisrahoittamien ohjelmien ennak-mitä muutoksia ohjelmiin tulisi tehdä jäsenvaltioiden taloudel-ko-, väli- ja jälkiarvioinnit. Tavoitteena on varmistaa EU:nlisessa tilanteessa tapahtuvien muutosten huomioon ottami-varojen tehokas jakaminen erityisesti tavoitteiden 1 ja 6 piiriinseksi.kuuluvien alueiden taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventa-
miseksi.
2.2. Tämä pätee erityisesti neljään ns. ”koheesiomaahan”,
jotka yhteisön tukikehykset (YTK) kattavat lähes kokonaan taikauttaaltaan ja joissa Irlannin esimerkin perusteella varoja on 1.2. Komission kertomuksessa tarkastellaan arviointime-
nettelyä kokonaisuutena ja esitetään sen merkittävimmät tu- suunnattu uudelleen: niitä osoitetaan julkisiin perusrakenteisiin
nopean talouskasvun ylläpitämiseksi. Myös muut ulkoiset lokset, tärkeimmät seuraukset ja tehdyt muutokset sekä vaiku-
tukset tuleviin ohjelmiin. Kertomuksessa esitetään myös suosi- tekijät, kuten Italian maanjäristyksen aiheuttama hätätila ja
työllisyyden asettaminen EU:n laajuiseksi tärkeimmäksi tavoit- tuksia tulevalle ohjelmakaudelle. AK haluaa lisätä niihin omat
suosituksensa. teeksi, ovat aiheuttaneet muutoksia ohjelmiin.
2.3. Komissio antoi toukokuussa 1997 väliarvioinnin1.3. Kertomuksessa esitetään tiivistelmä yli sadasta ohjel-jälkeisen kauden rakennerahastotoimien painopisteitä koske-makauden 1994–1999 tavoitteiden 1 ja 6 ohjelmista suorite-vat suuntaviivat. Ne laadittiin jäsenvaltioiden pyynnöstä. Niihintusta väliarvioinnista. Suurin osa niistä tehtiin vuosina 1997kirjattiin toimintalinjoissa tapahtuva EU:n laajuinen muutos jaja 1998, joten niissä otettiin huomioon komission omatniissä määritettiin väliarviointien pääkohdat.suuntaviivat, jotka julkaistiin toukokuussa 1997.
2.4. Väliarvioinneissa on yleensä keskitytty asiaankuuluvis-
ta seurantajärjestelmistä saataviin taloudellisiin tietoihin. 1.4. Jäsenvaltiot, alueet ja Euroopan unioni jakavat vastuun
väliarvioinneista, ja niihin on käytetty keskimäärin 0,1 prosent- Väliarviointivaiheessa ei ole käytössä tietoja rakennerahastojen
laajoista ja pitkäaikaisista vaikutuksista. tia kokonaismäärärahoista.
8.8.2000 FI C 226/65 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
3.Väliarvioinneista saadut kokemukset 3.7. Komission kertomuksessa todetaan, että joitakin yh-
teisön tukikehysten tärkeimpiä makrotaloudellisia vaikutuksiasuuriin jäsenvaltioihin (koheesiomaat, Italia ja Saksa) on ollut
mahdollista arvioida ohjelmakauden puolivälissä. Rakennera-
3.1. Väliarviointien määrä (yli sata) on osoitus siitä, kuinka hastotoimilla on ollut selkeä myönteinen vaikutus talouskas-
tärkeänä komissio ja jäsenvaltiot arviointimenettelyä pitävät. vuun ja työllisyyteen, mutta sekä tarjontaan että kysyntään
Yksi väliarviointien keskeinen tekijä on selvittää, missä määrin kohdistuvat vaikutukset huomioon ottavien yhdennettyjen
kukin ohjelma soveltuu arvioitavaksi, ja valita seuraavassa mallien käyttöä tulee painottaa nykyistä enemmän.
vaiheessa sovellettava menetelmä. Päätavoitteena on arvioida,
missä määrin ohjelman tavoitteet on saavutettu sen puolivä-lissä, määrittää tukitoimien ensi vaikutukset ja ehdottaa tarvit-
taessa suosituksia ohjelman hallinnon parantamiseksi.3.8. Yleisesti ottaen työllisyysvaikutukset ovat olleet pro-
sentteina ilmaistuna vähäisemmät kuin talouskasvuun kohdis-tuvat vaikutukset, sillä tuottavuuden oletetaan lisääntyvän, kun
yritykset tehostavat toimintaansa. Talouskasvun ja työpaikko-3.2. On selvää, että arvioijien on oltava riippumattomiajen luomisen välillä vallitsee selvästi sisäinen jännite, ja vaikkasekä rakennerahastoja hallinnoivista viranomaisista että toi-rakennerahastojen toiminnassa on otettava työllisyysvaikutuk-meenpanoelimistä. Kertomuksessa mainitaan kuitenkin kaksiset asianmukaisesti huomioon, investoinnin taloudellisen te-esimerkkiä hyvin tehokkaista sisäisistä arvioinneista, joistahokkuuden tulisi olla arviointien ensisijainen periaate.toinen suoritettiin Italiassa (valtiovarainministeriön arvioin-
tiyksikkö) ja toinen Irlannissa. Käytettiinpä mitä menetelmiä
tahansa, arviointien tulee perustua alun perin sovittuihin
kriteereihin ja ohjelmatavoitteisiin, jotta edistystä (tai sen
3.9. Pienemmistä ohjelmista (jotka ovat yleensä yhtenäisiä puutetta) voidaan mitata ja ryhtyä tarvittaviin toimiin.
ohjelma-asiakirjoja) on niiden ja muun talouden keskinäisten
yhteyksien takia vaikeampi saada tuloksia makrotaloudellisenmallin avulla. Kertomuksessa mainitaan hyvänä toimintatapa-
na Belgian kokemukset, jotka osoittivat, että vaara palata 3.3. Toisinaan kumppanuusosapuolet haluavat tehdä yh-
hitaampaan kasvuun YOA:n päättymisen jälkeen on huomat- teistyötä asiaankuuluvat vaatimukset täyttävien tutkimuslaitos-
tava. ten kanssa, jotka usein toimivat korkeakoulujen tai työmarkki-
najärjestöjen yhteydessä. Näiden laitosten edustajia on useinjäseninä ohjelmien seurantakomiteoissa silloinkin kun heillä
on arviointiin vaadittava tekninen tietämys ja osaaminen. AK:n
mielestä olisi väärin jättää käyttämättä tämä mahdollisuus, 3.10. Komission kertomuksessa on myös toimien tehok-
mutta selvät säännöt sitoumuksista ja jääviydestä tarvitaan. kuutta koskeva luku, jossa tarkastellaan käytettyjä indikaatto-
reita. Monissa tapauksissa arviointien seurauksena fyysisten
tuotosten ja vaikutusten indikaattorit tarkistettiin tuntuvasti.Tehokkuutta ei käsitellä kertomuksessa kovin yksityiskohtai-
3.4. Yleensä ohjelmien seurantakomiteat ovat olleet innok- sesti.
kaita vastaamaan arviointien tuottamien suositusten
täytäntöönpanosta, ja ne ovat perustaneet sopivia alaorgani-
saatioita arviointien hoitamiseksi ja niiden perusteella annettu-jen suositusten viemiseksi eteenpäin.3.11. Komission kertomuksessa myönnetään, että ohjel-
mien tuotoksia ja tuloksia on vaikeaa esittää yhtenä kokonai-
suutena, koska eri alueiden ohjelmat eivät ole vertailukelpoisia.
Tämä johtuu selvästi osittain siitä, etteivät komissio ja jäsenval-3.5. Alueviranomaisten osallistuminen on ollut vaihtelevaatiot sopineet keskeisistä yhteisistä indikaattoreista ennen ohjel-ja riippunut kunkin jäsenvaltion poliittisista ja institutionaali-mien täytäntöönpanoa. Tätä seikka vaatii myös lisäselvityksiä,sista erityispiirteistä. Alueviranomaisten suoraa osallistumistasillä siitä saattaa seurata, että indikaattorit vaihdetaan paikalli-on esiintynyt enemmän tapauksissa, joissa rakennerahastojensiin oloihin sopiviksi. Vaikka tämä on täysin hyväksyttävää,tuki on kanavoitu yhtenäisten ohjelmointiasiakirjojen eikäkun taloudelliset ja sosiaaliset olot sitä vaativat, ei se saa ollayhteisön tukikehysten kautta, sillä jälkimmäiset ovat yleensäyleinen käytäntö.luonnostaan valtiokohtaisia ohjelmia.
3.6. Arviointikertomukset ovat yleisesti ottaen olleet kor- 3.12. Yksi väliarviointien keskeinen tekijä on seurantajärjes-
telmien ja hankkeiden valintaperusteiden arviointi. Nykyiset kealaatuisia, mikä osoittaa tällä tärkeällä alalla saavutettua
edistystä. Tämä on osittain MEANS-ohjelman ansiota, jonka ohjelmat ovat kehittyneet merkittävästi määrällisten indikaat-
torien käyttämisessä. Tästä huolimatta monista ohjelmista on tavoitteena on parantaa rakennetukitoimien arviointia. Komis-
sion kertomuksessa esitetään hieman arvostelua, joka koskee edelleen saatavissa riittämättömästi tietoa varsinkin määrälli-
sesti ilmaistuina indikaattoreina. Monissa ohjelmissa ei selväs- eräiden arviointikertomusten hyvin akateemista luonnetta,
kapea-alaisuutta (keskittyminen hallintoon tulosten ja vaiku- tikään hyödynnetä täysimittaisesti saatavilla olevaa tietoa hal-
linnon välineenä, jossa yhdistyvät taloudelliset ja fyysiset tusten sijasta) sekä epäitsenäistä otetta ja hallintoviranomaisten
tuen puutetta. tuotokset, tulokset ja vaikutukset.
C 226/66 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
3.13. Joissain tapauksissa on kehitetty monimutkaisia valin- 5. Suosituksia
taperusteita valintaprosessin avoimuuden edistämiseksi. Mo-nissa väliarvioinneissa tällaisten järjestelmien tehokkuus on
asetettu kyseenalaiseksi, sillä avoimet ja selkeät pistejärjes-
5.1. Alueiden komitea (AK) tunnustaa EU:n suuntaviivojen telmät eivät ehkä tuota hankkeiden valinnan kannalta parhaita
arvon väliarviointien kannalta, mutta katsoo, että niiden tulisi tuloksia.
olla ohjelmien hallinnosta vastaavien käytössä hyvissä ajoin,
jotta nämä voivat tehdä menettelystä ohjeiden mukaisen.
3.14. Useimmat väliarvioinnit ovat olleet päättäjille käyttö-
kelpoinen työväline ja tiedonlähde. Useimmissa tapauksissaohjelmien hallinnosta vastaavat ovat toteuttaneet arviointien
5.2. Seuraavalla ohjelmointikaudella otetaan käyttöön suo- tuottamat suositukset. Olennainen osa arviointien menestystä
ritusvaraus, ja AK painottaa, että tulisi antaa hyvissä ajoin on ollut itse kumppanuussuhteiden huomattava vaikutus
selkeät ohjeet keskeisistä EU:n laajuisista indikaattoreista, joilla ohjelmien toteuttamisen parantamiseen.
suorituksia mitataan. Nämä ohjeet tulisi ehdottomasti pyrkiä
saamaan käyttöön ennen ohjelmien alkua.
3.15. Väliarviointeja on useimmiten käytetty tukemaan
varojen uudelleenjakoa yhteisön tukikehyksissä ja yhtenäisissäohjelma-asiakirjoissa. Komission kertomuksessa osoitetaan,
5.3. AK toteaa huolestuneena, että arviointien suunnittelua että lähes kaikissa tapauksissa varat jaettiin uudelleen puuttu-
on selkiytettävä, jotta rakennerahastojen tehokkuudesta voi- matta ohjelmien ensisijaisiin strategisiin tavoitteisiin. Joissain
daan laatia koko Euroopan unionin kattavia vertailukelpoisia tapauksissa otettiin käyttöön uusia toimia.
kertomuksia.
3.16. Komission kertomuksessa todetaan, ettei ole aina
ollut helppo arvioida, missä määrin ohjelmilla on edistetty
5.4. AK toivoo arviointien ja ohjelmien toteutuksesta vas- EU:n ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. Yleisesti ottaen
taavien viranomaisten soveltavan hyvien toimintatapojen vaih- on painotettu työllisyyttä, ympäristöä ja kestävää kehitystä
toon nykyistä ennakoivampaa lähestymistapaa, jotta ohjelmat sekä tietotekniikkaa ajan mittaan tapahtuneita muutoksia
voidaan suunnitella ja toteuttaa siten, että niillä helpotetaan heijastellen.
arviointia parhaiden käytäntöjen määrittämiseksi.
3.17. Komission kertomuksen päätelmissä painotetaan, että
seurantamenettelyissä tulee puuttua sekä taloudellisiin seikkoi-
5.5. AK toivoo myös, että kehitettäisiin joukko keskeisiä hin että ohjelmien tuloksiin ja vaikutuksiin. Tämä edellyttää
yhteisiä indikaattoreita, jotka valaisevat tuloksia ja vaikutuksia seurantaa ja arviointia varten selviä määrällisiä tavoitteita ja
pikemmin kuin pelkkiä toimia, maksusitoumuksia ja varojen indikaattoreita, nykyistä parempaa hankkeiden valintaperustei-
käyttöä. Näin helpotetaan rakennerahastojen kokonaissuori- ta, hallintomenettelyjen yksinkertaistamista ja eri rahastojen
tusten vertailua. Näiden indikaattorien tulee kattaa BKT:n välistä yhteisvaikutusta.
lisäksi rakennerahastojen laajat taloudelliset, yhteiskunnalliset
ja ympäristövaikutukset erityisesti uuden tavoite 1:n suhteen.
4.Tulevat haasteet
5.6. Tämä mahdollistaisi väliarviointien teon ohjelmakau-
den puolivälissä eikä vasta neljäntenä vuonna, kuten nykyisen
4.1. Komission kertomuksessa painotetaan tarvetta jatkaa ohjelmakauden aikana on yleensä tapahtunut. AK katsoo, että
työtä väliarviointien avulla määriteltyjen hyvien toimintatapo- väliarviontien vaikutus on heikentynyt, koska arvioinneissa
jen varassa. Näitä ovat arvioinnin luotettavuus, yhteistyökump- esitettyjen suositusten toimeenpano kestää liian kauan.
panien osallistuminen, välitarkistusmenettelyn organisaatio ja
arvioinnin asema palautteena tehtäessä ohjelmaa koskevia
päätöksiä.
5.7. AK on tyytyväinen, että kertomuksessa todetaan väliar-
viointien olevan jäsenvaltioiden ja komission yhteinen velvolli-
4.2. Laadukkaat arvioinnit ovat ohjelmien hyvän hallinnon suus. A ¨skettäin annettujen ohjelmakautta 2000–2006 koske-
kannalta tärkeä työväline. Laadukkuus puolestaan riippuu vien yleisasetusten valossa komitea katsoo, että tämä periaate
kumppanuusperiaatteella toteutettavien arviointien organisa- tulisi ulottaa kattamaan myös alue- ja paikallisyhteisöt.
torisesta asianmukaisuudesta, seurantajärjestelmien kehittämi-
sestä, taloudellisten ja fyysisten indikaattorien nykyistä parem-
masta yhdistämisestä, perustasojen asianmukaisesta ilmaisemi-
sesta määrällisesti, arviointimenettelyjen kehittämisestä 5.8. AK toivoo myös saavansa mahdollisuuden tehdä yh-
teistyötä Euroopan parlamentin aluepoliittisen valiokunnan MEANS-ohjelman avulla sekä hyvien toimintatapojen levittä-
misestä. Komissio ilmoittaa julkaisevansa menetelmäkysymyk- kanssa edistääkseen jäsenvaltioissa tiukan arvioinnin ja seuran-
nan kulttuuria rakennerahastotoimien tehokkuuden ja talou- siin liittyvät ohjeet, joihin sisältyy suuntaa antava luettelo
indikaattoreista. dellisuuden tutkinnassa.
8.8.2000 FI C 226/67 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
5.9. Vaikka AK ymmärtää riippumattomien arvioijien tar- van ohjelmakauden kannalta välttämätöntä. MEANS-ohjelma
peen, se olisi huolissaan, jos riippumattomuudesta tehtäisiin tarjoaa tähän välineen: se sisältää työvälineiden ja hyviä
arvioijien virallinen edellytys, sillä tavoitteenahan on parantaa toimintatapoja esittelevien käsikirjojen kehittämisen. On
ohjelmien hallintoa ja tehostaa niiden toteutusta. Esimerkiksi tärkeää, että tällaiset toimet osoitetaan arvioijien ohella myös
silloin, kun korkeakoululla, teknologiakeskuksella tai muulla hallintoviranomaisille.
vastaavalla on erityistä teknistä tietämystä ja osaamista, sitä ei
pitäisi automaattisesti kieltää suorittamasta arviointeja ohjel-makauden aikana. On laadittava selvät säännöt, jotta arvioijatvoidaan valita avoimesti ja osapuolet ymmärtävät valintaperus-5.11. Vaikka AK on tyytyväinen makrotaloudellisten mal-teet.lien käyttöön arviointivälineenä suurissa jäsenvaltioissa, on
tärkeää, että seuraavan sukupolven ohjelmissa käytetään tar- 5.10. AK katsoo, että hyvien toimintatapojen nykyistä
parempi ja oikea-aikaisempi tunnetuksitekeminen on seuraa- jonnan ja kysynnän yhdentäviä malleja.
Bryssel 13. huhtikuuta 2000.
Alueiden komitean
puheenjohtaja
Jos CHABERT