I JOHDANTO

Tämä on seitsemästoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä seuraavien kahden pääpilarin alalla: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat edistyneet viime kuukausina merkittävästi useiden lainsäädäntöprioriteettien toteuttamisessa. Monista prioriteeteista ei ole kuitenkaan vielä päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen, ja niiden osalta tarvitaan lainsäädäntövallan käyttäjien lisätoimia. Koska seuraavat Euroopan parlamentin vaalit järjestetään toukokuussa 2019, aikaa ei ole hukattavaksi, jotta komission esittämät vireillä olevat prioriteettiehdotukset voidaan panna täytäntöön turvallisuusunionin toteuttamiseksi, kuten puheenjohtaja Jean-Claude Juncker kehotti unionin tilaa vuonna 2018 käsitelleessä puheessaan.

EU:n johtajat vahvistivat 18. lokakuuta 2018 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa olevansa sitoutuneita vahvistamaan unionin sisäistä turvallisuutta ja totesivat, että sisäisen turvallisuuden vahvistamisessa on viime vuosina saatu aikaan todellista edistystä parantamalla yhteistyötä, toteuttamalla konkreettisia toimenpiteitä kentällä ja hyväksymällä erilaisia säädöksiä. Tämän perusteella Eurooppa-neuvosto peräänkuulutti edistymistä vireillä olevissa komission ehdotuksissa, jotka liittyvät verkkohyökkäysten ehkäisemiseen ja estämiseen sekä niihin vastaamiseen, terroristisen verkkosisällön levittämisen estämiseen, sähköisen todistusaineiston nopean ja tehokkaan rajat ylittävän saatavuuden varmistamiseen, rahoitustietojen saatavuuden helpottamiseen ja tietojärjestelmien ja tietokantojen yhteentoimivuuden parantamiseen. Tässä raportissa esitetään, miten näitä tärkeitä aloitteita koskevissa neuvotteluissa on edistytty, ja kehotetaan lainsäädäntövallan käyttäjiä työskentelemään niiden nopean hyväksymisen puolesta (ks. myös liitteessä I oleva luettelo kaikista turvallisuusunionia koskevista aloitteista). Eurooppa-neuvosto kehotti myös ottamaan tarkasteltavaksi komission aloitteen Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuuksien laajentamisesta kattamaan valtioiden rajat ylittävät terroririkokset. Komissiolle on tärkeää selvittää tämän lähestymistavan edut. Lisäksi valtion- tai hallitusten päämiehet korostivat, että on tärkeää suojella unionin demokraattisia järjestelmiä ja torjua disinformaatiota tulevien EU-vaalien yhteydessä. Myös Eurooppa-neuvoston seuraavassa kokouksessa 13. ja 14. joulukuuta 2018 käsitellään disinformaatiokampanjoiden leviämistä demokraattisia järjestelmiä uhkaavana akuuttina haasteena, jonka osalta on ryhdyttävä kiireellisiin toimiin, varsinkin vapaiden ja oikeudenmukaisten Euroopan parlamentin ja kansallisten vaalien varmistamiseksi. Tämän vuoksi tässä raportissa otetaan huomioon edistys, joka on saavutettu vaalien häiriönsietokyvyn varmistamisessa unionissa.

Euroopan parlamentin puhemies sekä neuvoston ja komission puheenjohtajat määrittelivät EU:n lainsäädäntöprioriteeteista 2018–2019 antamassaan yhteisessä julistuksessa, että EU:n kansalaisten turvallisuuden suojelu on yksi tärkeimmistä prioriteeteista. Kolme toimielintä sitoutuivat kohtelemaan turvallisuusunionin puitteissa esitettäviä ehdotuksia kiireellisinä prioriteetteina, jotka on hyväksyttävä ennen nykyisen vaalikauden päättymistä. Työtä on jatkettava viime vuonna saavutetun edistyksen pohjalta, ja komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä tehostamaan pyrkimyksiään neuvotteluissa.

Komissio odottaa, että Euroopan parlamentti hyväksyy mietinnön terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksista ja suosituksista, joka on määrä antaa 12. joulukuuta 2018. Tämä mietintö edistää merkittävästi terrorismin torjuntaa koskevia toimia ja turvallisuusunionin edelleen kehittämistä.

II LAINSÄÄDÄNTÖPRIORITEETTIEN TOTEUTTAMINEN

Lainsäädäntövallan käyttäjät ovat edistyneet viime kuukausien aikana merkittävästi useiden lainsäädäntöprioriteettien toteuttamisessa. Tämä koskee varsinkin Schengenin tietojärjestelmän vahvistamista, kyberturvallisuusasetusta ja muita maksuvälineitä kuin käteistä. Useista prioriteeteista ei ole kuitenkaan vielä päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen, ja lisätoimet ovat tarpeen, jotta varmistetaan näiden prioriteettien hyväksyminen ennen Euroopan parlamentin vaaleja (ks. myös liitteessä I oleva luettelo kaikista turvallisuusunionia koskevista aloitteista).

1.Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan tueksi

Komissio suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston hyvään edistymiseen säädösehdotuksissa, jotka koskevat turvallisuuteen, rajavalvontaan ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Näillä ehdotuksilla annettaisiin jäsenvaltioiden rajavartijoille, maahanmuuttoviranomaisille ja lainvalvontaviranomaisille mahdollisuus saada tarkkoja ja luotettavia tietoja, havaita rinnakkaisia henkilöllisyyksiä ja torjua henkilöllisyyspetoksia. Kolmikantakokoukset järjestettiin 24. lokakuuta 2018, 15. marraskuuta 2018 ja 27. marraskuuta 2018. Komissio kehottaa yhteisen julistuksen mukaisesti lainsäädäntövallan käyttäjiä pääsemään poliittiseen yhteisymmärrykseen seuraavassa kolmikantakokouksessa 13. joulukuuta 2018.

Tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen sisältyisi viisumitietojärjestelmä. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät parhaillaan toukokuussa 2018 annettua säädösehdotusta, jonka avulla voitaisiin tarkastaa viisuminhakijoiden taustat entistä perusteellisemmin, paikata turvallisuustiedoissa olevat aukot parantamalla jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa ja varmistaa täysi yhteentoimivuus muiden EU:n laajuisten tietokantojen kanssa. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä hyväksymään neuvotteluvaltuutensa mahdollisimman pian, jotta tästä ehdotuksesta päästäisiin yhteisymmärrykseen Euroopan parlamentin kuluvan vaalikauden aikana.

Kun yhteisymmärrykseen on päästy, tietojärjestelmien välinen yhteentoimivuus mahdollistaisi myös lainsäädäntövallan käyttäjien 28. marraskuuta 2018 hyväksymän vahvistetun Schengenin tietojärjestelmän etujen täysimääräisen hyödyntämisen.

Yhteentoimivuuteen sisältyisi myös ehdotettu eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän laajentaminen kattamaan kolmansien maiden kansalaiset. Ehdotus koskee keskitetyn tietokannan perustamista, jonka avulla voidaan nopeasti varmistaa, onko jäsenvaltioilla tietoja muiden kuin EU-kansalaisten rikostuomioista. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä saattamaan tätä ensisijaista lainsäädäntöaloitetta koskevat neuvottelut päätökseen seuraavassa kolmikantakokouksessa 11. joulukuuta 2018.

Tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen sisältyisi myös Eurodac-järjestelmä. Komission ehdotus Eurodac-järjestelmän vahvistamisesta laajentaisi sen toimeksiantoa käsittämään turvapaikanhakijoiden tunnistamisen lisäksi laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten ja EU:hun laittomasti saapuvien henkilöiden tunnistamisen. Komissio esitteli äskettäin, mitä etuja saataisiin hyväksymällä tämä ehdotus yhtenä niistä viidestä Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää koskevasta ehdotuksesta, joista ollaan pääsemässä yhteisymmärrykseen. Nämä ehdotukset olisi hyväksyttävä ennen Euroopan parlamentin vaaleja.





Vahvempien ja älykkäämpien tietojärjestelmien toteuttamiseksi turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan tueksi komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa Yhteisen julistuksen mukaiset prioriteetit: ·pääsemään tämän vuoden loppuun mennessä yhteisymmärrykseen yhteentoimivuutta koskevasta säädösehdotuksesta; ·pääsemään joulukuuhun 2018 mennessä yhteisymmärrykseen säädösehdotuksesta, jolla eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää laajennetaan koskemaan kolmansien maiden kansalaisia; ·hyväksymään ennen Euroopan parlamentin vaaleja Eurodac-järjestelmää koskevan säädösehdotuksen, josta ollaan pääsemässä yhteisymmärrykseen. Muut: ·hyväksymään mahdollisimman pian neuvotteluvaltuutensa viisumitietojärjestelmän vahvistamista koskevan säädösehdotuksen osalta.

2.Turvallisuuden parantaminen ulkorajojen tehostetun valvonnan avulla

Ulkorajojen suojaaminen vahvalla ja luotettavalla tavalla on ennakkoedellytys turvallisuudelle vapaan liikkuvuuden alueella, jolla ei tehdä sisäisiä rajatarkastuksia. Tämä on jäsenvaltioiden yhteinen tehtävä, ja niiden on varmistettava ulkorajojensa turvallisuus sekä omien etujensa että kaikkien yhteisen edun mukaisesti eurooppalaisen raja- ja merivartioston avulla. Kesäkuussa 2018 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien johdosta komissio ehdotti syyskuussa 2018, että eurooppalaista raja- ja merivartiostoa vahvistettaisiin entisestään siten, että virasto saisi luotettavammat ja pysyvämmät tukivalmiudet. Komission ehdotuksessa säilytetään jäsenvaltioiden ensisijainen vastuu ulkorajojen suojaamisesta, mutta siinä annetaan virastolle välineet, joiden avulla se voi tukea tätä toimintaa 10 000 eurooppalaisen rajavartijan muodostaman pysyvän rajavartioston voimin. Sen perustaminen asteittain mutta pikaisesti parantaisi välittömästi EU:n kollektiivista kykyä suojata ulkorajojaan ja toteuttaa tosiasiallisia palauttamisia EU:sta.

Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa 6. joulukuuta 2018 päästiin osittaiseen yhteisymmärrykseen yleisestä lähestymistavasta palauttamiseen ja komission ehdotuksen asiaankuuluvista ulkoisista seikoista. Toimia on kuitenkin tehostettava ehdotuksen kaikkien osa-alueiden osalta, jotta voidaan saada mahdollisimman pian tammikuussa valtuudet aloittaa kolmikantaneuvottelut Euroopan parlamentin kanssa. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietintö on määrä hyväksyä tammikuussa 2019. Tämä ehdotus on Euroopan unionille selkeä prioriteetti, ja komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään ehdotetun säädöksen Euroopan parlamentin kuluvan vaalikauden aikana.

Jotta turvallisuutta voidaan vahvistaa ulkorajojen tehostetun valvonnan avulla, komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa Unionin tilaa vuonna 2018 käsitelleen puheen yhteydessä esitetyt aloitteet: ·hyväksymään mahdollisimman pian neuvotteluvaltuutensa eurooppalaisen raja- ja merivartioston vahvistamista koskevan säädösehdotuksen osalta, jotta säädös voidaan hyväksyä Euroopan parlamentin kuluvan vaalikauden aikana.

3.Radikalisoitumisen ehkäiseminen