PERUSTELUT

1.TAUSTA

Tieto- ja viestintätekniikan kehitys tarjoaa ihmiskunnalle ennennäkemättömiä mahdollisuuksia, mutta tuo mukanaan myös haasteita. Haasteita liittyy muun muassa rikosoikeuteen ja oikeusvaltioperiaatteen vaalimiseen kybertoimintaympäristössä. Kyberrikollisuus ja muut rikokset, joista on sähköistä todistusaineistoa tietojärjestelmissä, ovat lisääntyneet, ja tällaisia rikoksia koskevaa todistusaineistoa on yhä enemmän tallennettu palvelemille, jotka sijaitsevat ulkomaisilla, muuttuvilla tai tuntemattomilla lainkäyttöalueilla, toisin sanoen pilvessä. Tästä huolimatta lainvalvontavaltuudet eivät ylitä alueellisia rajoja.

Euroopan komissio sitoutui huhtikuussa 2015 annetussa Euroopan turvallisuusagendassa tarkastelemaan kyberympäristöä hyväksi käyttäen tehtäviä rikoksia koskevaa rikostutkintaa haittaavia esteitä, erityisesti sähköisen todistusaineiston rajat ylittävää saatavuutta. Komissio esitti 17. huhtikuuta 2018 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen asetukseksi sähköistä todistusaineistoa rikosoikeudellisissa asioissa koskevista eurooppalaisista esittämis- ja säilyttämismääräyksistä ja ehdotuksen direktiiviksi yhdenmukaisista säännöistä laillisten edustajien nimeämiseksi todistusaineiston keräämistä varten rikosoikeudellisissa menettelyissä, jäljempänä ’sähköistä todistusaineistoa koskevat ehdotukset’. Näiden ehdotusten tavoitteena on myös vauhdittaa Euroopan unionissa prosessia sellaisen sähköisen todistusaineiston turvaamiseksi ja saamiseksi, jonka palveluntarjoajat ovat tallentaneet toiselle lainkäyttöalueelle ja/tai joka on palveluntarjoajien hallussa toisella lainkäyttöalueella.

Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskeva yleissopimus

Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (CETS N:o 185) tavoitteena on helpottaa sellaisten rikosten torjuntaa, joissa käytetään tietoverkkoja. Se sisältää määräyksiä, joilla 1) yhdenmukaistetaan kansallisen rikosoikeuden aineellisten säännösten rikostunnusmerkistöjä ja niihin liittyviä määräyksiä tietoverkkorikollisuuden alalla, 2) määrätään tällaisten rikosten sekä muiden sellaisten tietojärjestelmän avulla tehtyjen rikosten, joita koskeva todistusaineisto on sähköisessä muodossa, tutkinnassa ja syytteeseenpanossa tarvittavista kansallisen rikoslainsäädännön mukaisista valtuuksista ja 3) pyritään luomaan nopea ja tehokas kansainvälisen yhteistyön järjestelmä. Yleissopimus on avoin Euroopan neuvoston jäsenvaltioille ja muille kuin jäsenille. Yleissopimuksen sopimuspuolina on tällä hetkellä 62 valtiota, joista 26 on Euroopan unionin jäsenvaltioita. Yleissopimuksessa ei määrätä, että Euroopan unioni voi liittyä yleissopimukseen. Euroopan unionin tunnustetaan kuitenkin olevan tarkkailijajärjestö yleissopimuksen komiteassa. Tällä perusteella Euroopan unioni osallistuu yleissopimuksen komitean kokouksiin.

Yleissopimuksen 46 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määrätään, että sopimuspuolet neuvottelevat ajoittain ja tarpeen mukaan helpottaakseen yleissopimuksen mahdollisen täydentämisen tai muuttamisen käsittelyä. Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolet ovat jo pitkään tarkastelleet olemassa olevia haasteita ja esteitä, jotka vaikeuttavat kansallisten oikeus- ja poliisiviranomaisten pääsyä rikostutkinnan kohteena olevia rikoksia koskevaan sähköiseen todistusaineistoon, joka on datan muodossa. Tällaista tarkastelutyötä on tehty vuosina 2012–2014 tietojen rajat ylittävää saatavuutta käsittelevässä työryhmässä ja vuosina 2015–2017 Cloud Evidence Group työryhmässä.

Neuvottelut yleissopimukseen liitettävästä toisesta lisäpöytäkirjasta

Cloud Evidence Group -työryhmän ehdotusten jälkeen tietoverkkorikollisuutta koskevaa yleissopimusta käsittelevä komitea (T-CY) hyväksyi useita suosituksia, jotka koskivat muun muassa kansainvälisen yhteistyön tehostamista käsittelevän toisen lisäpöytäkirjan, jäljempänä ’toinen lisäpöytäkirja’, neuvottelemista tietoverkkorikollisuutta koskevaan yleissopimukseen. Tietoverkkorikollisuutta koskevaa yleissopimusta käsittelevä komitea hyväksyi kesäkuussa 2017 toimeksiannon valmistella toinen lisäpöytäkirja syyskuun 2017 ja joulukuun 2019 välisenä aikana.

Toimeksiannon mukaan toiseen lisäpöytäkirjaan voi sisältyä

·keskinäistä oikeusapua tehostavia määräyksiä, erityisesti:

–keskinäistä oikeusapua koskevien pyyntöjen yksinkertaistaminen tilaajatietojen osalta;

–kansainväliset esittämismääräykset;

–oikeusviranomaisten välinen suora yhteistyö keskinäistä oikeusapua koskevissa pyynnöissä;

–yhteiset tutkimukset ja yhteiset tutkintaryhmät;

–pyynnöt englannin kielellä;

–todistajien, uhrien ja asiantuntijoiden audio-/videokuuleminen;

–keskinäistä oikeusapua koskevat kiireelliset menettelyt;

·määräyksiä, jotka mahdollistavat suoran yhteistyön muilla lainkäyttöalueilla toimivien palveluntarjoajien kanssa tilaajatietoja koskevien pyyntöjen, säilyttämispyyntöjen ja hätätilanteessa tehtyjen pyyntöjen osalta;