FI Euroopan unionin virallinen lehti C 100/93

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: EU:n ja Brasilian suhteet

2009/C 100/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. tammikuuta 2008 pitämässään täysistunnossa työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

EU:n ja Brasilian suhteet.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. syyskuuta 2008. Esittelijä oli PAULO BARROS Vale ja apulaisesittelijä Giuseppe Antonio Maria IULIANO.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 22.–23. lokakuuta 2008 pitämässään 448. täysistunnossa (lokakuun 22. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 116 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä

1.1 Käsillä olevassa lausunnossa tarkastellaan EU:n ja Brasilian suhteiden kehitystä ja Brasilian yhä voimakkaammin vahvistuvaa poliittista ja taloudellista roolia kansainvälisillä areenoilla.

1.2 Vuonna 2007 hyväksyttiin uusi EU:n ja Brasilian strateginen kumppanuussuunnitelma (1), joka vahvistettiin EU:n ja Brasilian valtion- ja hallitusten päämiesten ensimmäisessä huippukokouksessa 4. heinäkuuta 2007. ETSK antaa tässä lausunnossa suosituksia yhteisen toimintasuunnitelman ehdotuksista. Toimintasuunnitelmassa käsitellään strategisen kumppanuuden sisältöä, kuten osallistumisulottuvuutta ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, taloudellista ja kaupallista yhteistyötä, koulutus-, tutkimus- ja kehitystoimintaa, sosiaalista vuoropuhelua, ympäristökysymyksiä, ilmastonmuutosta ja biopolttoaineita sekä muuttoliikettä.

1.3 Omaan rooliinsa viitaten ETSK ehdottaa EU:n ja Brasilian kansalaisyhteiskuntien pyöreän pöydän ryhmän perustamista Intian ja Kiinan kanssa perustettujen ryhmien tapaan. Vastapuolenaan tässä uudessa elimessä komitealla olisi Brasilian talous- ja yhteiskuntaelämän kehittämisneuvosto CDES, joka on presidentti Lula da Silvan vuonna 2003 perustama ETSK:ta vastaava brasilialaiselin. Lausunnossa tehdään ehdotuksia pyöreän pöydän ryhmän tulevasta kokoonpanosta ja toiminnasta sekä luetellaan aiheet, joita ryhmän tulisi komitean mielestä käsitellä. Niitä ovat mm. talous-, sosiaali- ja ympäristökysymykset, monenväliset suhteet, EU:n ja Brasilian kolmikantayhteistyö kolmansien maiden kanssa, Brasilian rooli Mercosurin integraatiossa sekä EU:n ja Mercosurin suhteet.

2. Lausunnon perustelut

2.1 Käsillä olevan lausunnon tavoitteena on valmistella EU:n ja Brasilian kansalaisyhteiskuntien pyöreän pöydän ryhmän perustamista samaan tapaan, kuin aikoinaan toimittiin Intian ja Kiinan tapauksessa, sekä esittää samalla ETSK:n kanta kyseisestä ryhmästä.

2.2 On myös syytä mainita, että pyöreän pöydän ryhmä kuuluu osana laajempaan EU:n strategiaan, johon EU:n ja Brasilian strateginen kumppanuus perustuu, mikä ilmenee selvästi EU:n ja Brasilian Lissabonissa pidetyn huippukokouksen päätelmistä. Päätelmissä kannustetaan Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja Brasilian talous- ja yhteiskuntaelämän kehittämisneuvostoa tekemään yhteistyötä osana unionin ja Brasilian suhteiden institutionaalista rakennetta (2).

2.3 Lausunnossa käsitellään EU:n ja Brasilian suhteiden nykytilaa, menneisyyttä sekä tulevaisuudennäkymiä, analysoidaan Brasilian asemaa Mercosurissa ja kansainvälisessä yhteisössä sekä keskitytään kysymyksiin, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti Brasilian ja EU:n suhteisiin eri tasoilla tai jotka ovat niiden kannalta ratkaisevia.

2.4 Tässä ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa pyritään hahmottelemaan pyöreän pöydän ryhmän tulevaa toimintaa ja niitä pääasiallisia aiheita, joiden ympärille ryhmän ja sen toiminnan tulisi komitean mielestä muovautua. Samalla lausunto toimii Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan viiteasiakirjana joulukuussa 2008 pidettävää EU:n ja Brasilian huippukokousta silmällä pitäen. Pyöreän pöydän ryhmän perustamista koskevan ehdotuksen toivotaan saavan kokouksessa poliittisesti myönteisen vastaanoton.

3. Toimintakehys

3.1 Taustaa

3.1.1 Brasilia on siirtomaavallan päättymisestä aina nykypäivään asti säilyttänyt hyvät suhteet kaikkiin Euroopan maihin. Ainoa uutuus ajatuksessa EU:n ja Brasilian suhteiden vakiinnuttamisesta on näin ollen EU itse, joka sisällyttää toimintaansa kyseisten kahden alueen pitkäaikaisen yhteistyön järjestelmällisen ja jatkuvan organisoinnin sekä hyödyntää ja haluaa syventää sitä.

3.1.2 Tämän lähentymisen virallistamisesta on tehty jo useita aloitteita eri tasoilla, mistä on järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ajatellen osoituksena ETSK:n ja CDES:n heinäkuussa 2003 tekemä toimielinten välinen sopimus, jota edelsi Euroopan talousyhteisön ja Brasilian liittotasavallan vuonna 1992 tekemä yhteistyötä koskeva puitesopimus. CDES, johon ETSK:lla on kiinteät suhteet, perustettiin toukokuussa 2003. Sen puheenjohtajana toimii nykyään tasavallan presidentti ja siihen kuuluu 102 jäsentä (3).

3.1.3 Molempien osapuolien ponnisteluista huolimatta suhteet eivät ole kehittyneet toivotunlaisesti etenkään talous- ja sosiaalialalla, vaikkakin kaikesta päätellen vuonna 2007 suhteita elvytettiin etenkin muilla kuin kaupallisilla aloilla. Aloitteita on ollut lukuisia (4), ja alkaneen toiminnan pitäisi tiivistyä entisestään vuonna 2008 EU:n ja Brasilian strategisen kumppanuuden toteutumisen myötä, kuten komission toukokuussa 2007 julkaisemassa tiedonannossa painotetaan. Jäsenvaltioiden ja Brasilian kahdenvälisten talous- ja yrityssuhteiden kehitys on kuitenkin suhteessa paljon nopeampaa kuin EU:n ja Brasilian yleisen ja tiettyjen erityisalojen yhteistyön kehitys. Euroopan maiden investoinnit Brasiliaan, niiden kaupallinen ja teollinen yhteistyö sekä kehitysapu ja yhteiskunnallisten toimijoiden vuoropuhelu ovat myönteisiä ennusmerkkejä, jotka osoittavat, että on perusteltua selkiyttää ja vahvistaa kansalaisyhteiskunnan roolia, jotta voidaan taata sosiaalinen ulottuvuus niissä taloudellisissa ja sosiaalisissa suhteissa, joita nyt pyritään edistämään.

3.1.4 Vuoden 2007 heinäkuun 4 päivänä pidetyssä Lissabonin huippukokouksessa onnistuttiin vihdoin luomaan vankka pohja korkeimman poliittisen tason kahdenvälisille institutionaalisille suhteille ja perustettiin pysyvän vuoropuhelun mekanismeja, jotka antavat toivoa suhteiden uudesta tuloksekkaasta kehityksestä. Uuteen kehitykseen kuuluu alakohtaisten poliittisten vuoropuhelujen vahvistaminen, vastauksen löytäminen useisiin tämänhetkisiin ja tuleviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, kaupan ja taloussuhteiden laajentaminen ja syventäminen sekä Euroopan ja Brasilian kansojen lähentäminen.

3.1.5 Kuten komission tiedonannossa todetaan, EU:n ja Brasilian strateginen kumppanuus voi tukea merkittävällä tavalla Brasilian positiivista asemaa maailmanlaajuisena ja alueellisena johtajana. Strateginen kumppanuus nähdään siten alueellisten integraatioprosessien, etenkin Mercosurin, sekä Mercosurin ja Euroopan unionin alueiden väliseen assosiaatiosopimukseen tähtäävien neuvottelujen täydentävänä tekijänä ja vahvistajana, joka edistää myös Etelä-Amerikan kansojen unionin (UNASUR) kehittämistä ajavaa liikettä.

3.2 Lähtötilanne

3.2.1 Suuren väestömääränsä, alueensa laajuuden (maalla on yhteinen raja lähes kaikkien Etelä-Amerikan valtioiden kanssa), ja taloutensa johdosta Brasiliasta on tullut yksi merkittävimmistä kansainvälisistä toimijoista. Sillä on keskeinen rooli Mercosurin ja yleensäkin Latinalaisen Amerikan kehittämisessä ja yhä enemmän myös maailmankaupan säännöistä käytävissä neuvotteluissa. Maan voidaan ennustaa kuuluvan juuri alkaneen uuden vuosisadan tärkeimpiin toimijoihin (BRIC (5)) maailmassa. Brasilia, joka on kehittänyt omaa malliaan seuraten tarkasti Euroopan talous- ja sosiaalikehityksestä saatuja kokemuksia, on myös ollut tärkein poliittisen ja sosiaalisen ulottuvuuden edistäjä Mercosur-strategioissa, jotka ovat itse asiassa hyvin samankaltaisia kuin Euroopan integraatiossa sovelletut strategiat.

3.2.2 Jotta EU:n ja Brasilian suhteita ja erityisesti taloudellista ja sosiaalista integraatiota koskevat kunnianhimoiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa, vaikuttaa tarpeelliselta vahvistaa kumppanuusosapuolien väliset yhteydet takaavaa Brasilian toimielinrakennetta osapuolien tavoitteleman strategisen kumppanuuden ja sen tulosten tehostamiseksi.

3.2.3 Nykyisellään Brasilia keskittyy suhteissaan EU:hun erityisesti kauppa- ja talouskysymyksiin, kuten biopolttoaineisiin, kolmikantayhteistyöhön (EU, Brasilia ja kehitysmaat), kannanottoihin ja toimintaan EU:n ”rinnalla” ilmastonmuutokseen liittyvissä aiheissa sekä tieteen ja teknologian alan kysymyksiin.

3.2.4 Brasilian ja EU:n nykyisten jäsenvaltioiden kahdenväliset suhteet, jotka ovat tulosta Brasilian merkittävästä asemasta maailmassa, ulottuvat paljon laajemmalle kuin pelkästään talous- ja kauppasuhteisiin, mikä johtuu suurelta osin siitä, että Brasiliassa on huomattavan suuria eurooppalaisyhteisöjä Euroopan eri maista ja vastaavasti monissa Euroopan maissa on dynaamisia brasilialaisten maahanmuuttajien yhteisöjä. Ihmisiä on siis liikkunut molempiin suuntiin jo vuosisatojen ajan, ja sen myötä Brasilian ja monien EU:n jäsenvaltioiden välille on syntynyt kiinteät siteet.

3.2.5 EU:n ja Brasilian seuraava huippukokous pidetään Rio de Janeirossa joulukuussa 2008. Se merkitsee uuden vaiheen alkua riippumatta siitä, miten EU:n ja Mercosurin sopimus mahdollisesti kehittyy. EU on ehdottanut joukkoa tavoitteita tukemaan yhteistä toimintasuunnitelmaa, joka voitaisiin hyväksyä viimeistään kuluvan vuoden huippukokouksessa. Näihin tavoitteisiin kuuluvat mm. yhteisen asialistan laatiminen ja monenvälisyyden lujittaminen, ihmisoikeuksia, demokratiaa ja hyvää hallintoa koskevien standardien parantaminen, sosiaalisen ja inhimillisen kehityksen edistäminen, ympäristönsuojelu sekä energiavarmuuden, vakauden ja vaurauden turvaaminen Latinalaisessa Amerikassa, talous- ja kauppasiteiden lujittaminen (kiinnittäen erityishuomiota rahoitusmarkkinakysymyksiin), tietoyhteiskunnan, lento- ja meriliikenteen sekä tieteellisen ja teknisen yhteistyön vahvistaminen, rauhan edistäminen sekä koulutus- ja kulttuurialan ja molempien osapuolien kansalaisyhteiskuntien välisten vaihto-ohjelmien lisääminen.

3.2.6 Vaikka on tärkeää, että EU:n ja Brasilian suhteille luodaan selkeät puitteet, on selvää, että jokapäiväiset suhteet muotoutuvat pääasiassa kansalaisyhteiskunnan lukuisten eri tahojen eikä niin sanottujen poliittisten edustajien välityksellä. Näiden suhteiden todellisia liikkeellepanevia voimia ovat yritykset, lukuisat erilaiset voittoa tavoittelemattomat tahot ja kansalaiset sekä yksilöinä että yhteisöinä. Esimerkiksi työntekijä- ja työnantajajärjestöillä on ollut ja on edelleen keskeisen tärkeä asema maassa toteutettavissa uudistuksissa: Amerikkaa käsittelevässä vuoden 2006 vuosiraportissaan ILO mainitsee erityisesti Brasilian sen terveydenhuollon ja työsuojelun alalla toteuttamien parannusten vuoksi ja siksi, että ammattijärjestöt ja yritykset ovat ymmärtäneet, miten tärkeää on asettaa etusijalle työntekijöiden asema kokonaisuudessaan sen sijaan, että keskitytään pelkästään palkkavaatimuksiin. Myös kansalaisjärjestöt ovat tukeneet kansallisia pyrkimyksiä varojen uudelleenjakamiseksi ensisijaisesti köyhimpien yhteiskuntaryhmien ja alueiden hyväksi. Toiminta ei ole tähdännyt pelkästään köyhyyden poistamiseen vaan myös sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen, johon ovat osallistuneet työmarkkinaosapuolet, osuuskunnat ja koko alueelle levittäytyneet kansalaisjärjestöjen verkostot. Kyse on todella onnistuneesta uudesta kehitysmallista, johon kansalaisyhteiskunta on osallistunut laajasti ja joka on saanut YK:n kehitysohjelman UNDP:n tunnustuksen. Yhteiskunnan aktiivisen yhteistyön ansiosta inhimillisen kehityksen indikaattorin seuranta onnistuttiin toteuttamaan 5 000:ssa Brasilian kunnassa. Lisäksi Euroopan komission ilmoituksen mukaan (6) EU toteutti vuonna 2005 paikallisten kansalaisjärjestöjen tuella 37 hanketta (joihin käytettiin yhteensä 24 miljoonaa euroa). Komissio korostaa, että hankkeisiin osallistuneet kumppanit ovat vastuullisia, päteviä ja kykeneviä vastaamaan haasteisiin ja sopeutumaan muutoksiin.

3.2.7 EU:n ja Brasilian suhteiden dynaamisuus on monilla aloilla kärsinyt siitä, että ei ole ollut olemassa selvää portugalin kielen edistämispolitiikkaa eikä välineitä kielitaidon levittämiseksi.

3.2.8 Kun ajatellaan molempien markkinoiden laajuutta ja niiden erityispiirteitä, EU:n matkailupotentiaalia ei ole vielä tuotu riittävästi esiin Brasiliassa eikä myöskään toisinpäin.

3.3 Tulevaisuudennäkymiä

3.3.1 Osallistuminen sekä taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Kehitys ja demokratian lujittaminen ovat Brasilian politiikassa etusijalla. Osallistavan demokratian vahvistaminen on tässä prosessissa keskeinen poliittinen painopiste. Osallistavan demokratian perustana ovat Brasilian perustuslaki ja useat jo vakiintuneet osallistumismekanismit. Järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle ja erityisesti CDES:lle kyseiset kansalaisten ilmaisukeinot ovat erittäin tärkeitä.

Brasilia toteuttaa parhaillaan eri tasoilla järjestettyä osallistamiskokeilua varojen uudelleenjakamiseen ja sosiaalisten olojen parantamiseen tähtäävien tärkeimpien ohjelmien täytäntöönpanemiseksi. EU on puolestaan kehittänyt viimeisten vuosikymmenien ajan vastaavaa järjestelmää taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuspolitiikan toteuttamiseksi. Näitä kahta kokemusta on hyödyllistä vertailla etenkin, kun otetaan huomioon, että alueiden väliset erot ovat Brasiliassa edelleen suuret Gini-kertoimen (7) parantumisesta huolimatta. On syytä korostaa, että näiden osallistumismuotojen on katettava yhtä lailla työmarkkina-osapuolien (työntekijä- ja työnantaja-) organisaatiot kuin kansalaisjärjestöt ja kansalliset sekä alue- ja paikallisviranomaiset. Vain siten syntyy sidosryhmäverkostoja, joiden osapuolet ovat yhteisesti vastuussa kehitys- ja tasa-arvopolitiikoista.

3.3.2 Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö sekä maatalouskysymys. On laadittava strategioita ja kehitettävä välineitä, joilla voidaan tukea yhä syvemmän taloudellisen ja kaupallisen integraation kehitystä. Toiminta on aloitettava strategisista aloista, joilla Brasilialla ja EU:lla on maailmanlaajuisesti vahva kilpailuasema. On niin ikään tärkeää perustaa osallistumis- ja valvontaelimiä, joiden välityksellä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi seurata investointien kehitystä ja yhteistyön tuloksia. Brasilia, joka on yksi maailman tärkeimmistä elintarvikkeiden viejämaista, katsoo tällä hetkellä pystyvänsä vastaamaan elintarvikkeiden kysynnän kasvuun maailmanmarkkinoilla, mikäli se saa ulkomailta sitä varten tarvittavat investoinnit. Brasilian maataloustuotannon kasvua ei ole saavutettu niinkään lisäämällä viljelyalaa kuin parantamalla tuottavuutta, mikä voi olla merkittävä tekijä metsien hakkuun hillitsemiseksi Amazonin alueella. WTO-neuvotteluissa (Dohan neuvottelukierros ja edistyminen G20-ryhmän kokouksissa) EU:n ja Brasilian erilaiset intressit tulevat esiin vaikeuksissa, joita kohdataan maanviljelijöille maksettavia tukia ja tuotteiden tullitariffeja koskevissa keskusteluissa. YMP:n uudistusta on joustavoitettava, jotta voidaan parantaa maataloustuotteiden kauppavaihdon oikeudenmukaisuutta ja tasapainoa. Samoin on tärkeää lisätä markkinoiden avoimuutta sekä parantaa elintarvike- ja eläinlääkinnällistä turvallisuutta kuluttajien luottamuksen lujittamiseksi.

3.3.3 Koulutusalan yhteistyö. Tämä aihe on asetettava etusijalle pyöreän pöydän keskusteluissa, sillä se on myös yksi Euroopan komission valitsemista prioriteeteista. ETSK suosittelee, että tämä painopiste säilytetään ja että erityishuomiota kiinnitetään Euroopassa saatuihin kokemuksiin elinikäisestä oppimisesta, jota Euroopan yhteiskunnalliset toimijat tukevat sosiaalisen vuoropuhelun ja työllisyyden edistämiseen tähtäävän Luxemburgin prosessin puitteissa. Tämä voitaisiin esittää eurooppalaisena ”hyvänä käytänteenä”, josta olisi hyötyä myös Brasilialle. Maakohtaisen strategia-asiakirjan korkea-asteen koulutusta koskevaa lähestymistapaa on asianmukaista tukea, mutta haasteet, joita Brasilia kohtaa perus- ja keskiasteen koulutuksessa, ovat keskeisen tärkeitä. Brasilian ja EU:n lähentyminen voi toteutua suuressa määrin eritasoisten oppilaitosten välisten vaihto-ohjelmien välityksellä etenkin, kun siihen osallistuvat oppilaat ja opettajat. EU:n omia, erittäin myönteisiä kokemuksia opiskelijoiden vaihto-ohjelmista tulee hyödyntää lähtökohtana vastaaville EU:n ja Brasilian ohjelmille vuosia 2007–2013 koskevassa maakohtaisessa strategia-asiakirjassa jo kaavaillun (pakostakin suppean) Erasmus Mundus -hankkeen lisäksi. Näin luotaisiin pohjaa lähestymisen ja keskinäisen ymmärryksen lisääntymiselle tulevaisuudessa.

3.3.4 Tutkimus- ja kehitysyhteistyö. Tutkimus- ja kehitystoiminta on ala, jolla voidaan saada aikaan merkittävää toimien täydentävyyttä ja synergiaa molempien osapuolien tiede- ja teknologiayhteisöjen erilaisten erityispainopisteiden ansiosta sekä näiden kahden talouden ja kulttuurin valitsemiin vaihtoehtoihin liittyvien prioriteettien johdosta. EU:n tulisi erityisesti tutkia mahdollisuutta soveltaa brasilialaistutkijoihin etuuskohtelua (fast track) EU:n seitsemännessä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmassa.

3.3.5 Työmarkkinaosapuolien vuoropuhelu Brasiliassa toimivissa eurooppalaisissa monikansallisissa yrityksissä. Eurooppalaisten monikansallisten yritysten työntekijöille tiedotetaan ja heitä kuullaan eurooppalaisten ammattijärjestökomiteoiden välityksellä. Niistä saadut kokemukset ovat toinen esimerkki eurooppalaisesta hyvästä käytänteestä, joka voitaisiin laajentaa Brasiliassa toimiviin eurooppalaisiin monikansallisiin yrityksiin vapaaehtoispohjalta tai yritysten sosiaalisen vastuun puitteissa.

3.3.6 Ympäristö, ilmastonmuutos ja biopolttoaineet. Aikana, jolloin ilmastonmuutoksen torjuminen ja kestävien ja entistä vähemmän saastuttavien energialähteiden etsiminen ovat ensisijaisia aiheita kansainvälisellä asialistalla, Brasilia voi olla Euroopalle ja muulle maailmalle tärkeä kumppani myös biopolttoaineiden, etenkin bioetanolin, hankkijana; tällä alalla on viime aikoina saavutettu merkittävää edistystä. Lisäksi Eurooppa ja Brasilia voivat tehdä kumppanuuteen perustuvaa yhteistyötä Afrikan kanssa viemällä sinne brasilialaista teknologiaa ja erityisasiantuntemusta, joiden ansiosta maanosassa voitaisiin tuottaa bioetanolia. Siten Afrikan kehitystä voitaisiin tukea uuden sukupolven kolmikantaisen poliittisen yhteistyön pohjalta.

Amazonin alueen metsien säilyttäminen (8) on merkittävä kysymys sekä Euroopalle että koko maailmalle. Tämän tärkeän tavoitteen tueksi olisi perustettava kansainvälisiä kumppanuuksia, joihin osallistuisi sekä julkisia että yksityisiä tahoja, unohtamatta missään vaiheessa Brasilian lainsäädännön ja valtion itsemääräämisoikeuden asettamia rajoitteita kyseistä maailmanperintöä ajatellen. Julkinen mielipide ja Brasilian viranomaiset ovat hyvin herkkiä tälle aiheelle, mutta nykyisen maailmantilanteen ja sen ennustettavissa olevan kehityksen johdosta aihetta on pidettävä ehdottoman ensisijaisena Brasilian ja Euroopan yhteistyössä.

On syytä huomauttaa, että lähes kolme vuotta sitten käynnistettiin EU:n ja Brasilian vuoropuhelu kestävän kehityksen hyväksi ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi, vaikkakin toiminta on tähän asti rajoittunut kokouksiin, joiden tarkoituksena on laatia asialista, jotta molemmat osapuolet voivat määritellä kantansa valittuihin aiheisiin.

3.3.7 Köyhyys ja sosiaaliset ongelmat. Brasilia sijoittui vuonna 2007 inhimillistä kehitystä mittaavassa Yhdistyneiden Kansakuntien tutkimuksessa sijalle 70, jota voidaan pitää varsin vaatimattomana sijoituksena, kun sitä verrataan muihin vastaavan taloudellisen ja teknisen kehitystason maihin. YK:n tietojen mukaan vuosina 2003–2005 köyhyysrajan alapuolella elävien brasilialaisten määrä väheni 19,3 %. Nykyisin heidän osuutensa väestöstä on 22,8 % (eli 43 miljoonaa). Lulan hallituksen sosiaaliohjelmien ansiosta köyhyyden ja epätasa-arvon torjunnassa on voitu ottaa pieniä mutta tehokkaita edistysaskeleita (9). Brasilia kuuluu kuitenkin edelleen suurten sisäisten eriarvoisuuksien maihin: köyhin 20 prosenttia kansasta, joka asuu pääasiassa maan koillisosassa, saa vain 4,2 prosenttia maan tuloista. Koulutusmahdollisuudet ovat parantuneet viime vuosina, mutta aluetasolla eriarvoisuutta esiintyy edelleen etenkin korkeakoulutuksessa. Lukutaitoisten nuorten määrä (15–24-vuotiaiden) on melko korkea (93,6 %), mutta aikuisten keskuudessa lukutaidottomuutta esiintyy edelleen paljon (12 %). Myös terveysindikaattorit ovat parantuneet. Brasilia käyttää bruttokansantuotteestaan terveydenhuoltoon 7,9 % (OECD-maiden keskiarvo on 8,72 %). Sosiaalipolitiikoilla on onnistuttu alentamaan lapsikuolleisuutta (joka on 36 promillea), mutta tehtävää riittää kuitenkin vielä paljon maan pohjois- ja koillisosissa. YK:n aids-ohjelman UNAIDSin mukaan noin 650 000 brasilialaisella on HIV. Brasilian kansallinen lainsäädäntö takaa lääketieteellisen hoidon kaikille, antiretroviraalihoito mukaan luettuna. Työttömyys aleni ajanjaksolla 2004–2006 12,3 prosentista 8,4 prosenttiin. Myös nuorisotyöttömyys (18–24-vuotiaat) on alentunut, mutta se on edelleen korkea. Uusien työpaikkojen luominen on näin ollen yksi hallitusohjelman painopisteistä lapsityövoiman käytön ja pakkotyön torjumisen ohella (10). Maanomistus on erittäin arkaluonteinen ongelma: arvioiden mukaan yksi prosentti maanomistajista hallitsee puolta kaikesta hedelmällisestä maasta. Maatalousuudistus on nyt hallituksen asialistalla. Hallituksen tavoitteena on jakaa maat uudelleen 430 000 maanviljelijäperheen kesken. Hanke oli määrä toteuttaa vuoteen 2007 mennessä, mutta se laahaa pahasti aikataulusta jäljessä (11) .Myös vakavan asunto-ongelman ratkaisemiseksi on vielä paljon tehtävää, sillä se pakottaa miljoonat brasilialaiset elämään slummeissa (favelas).

3.3.8 Muuttovirrat. Muuttovirrat Euroopan maiden ja Brasilian välillä ovat jo vuosia olleet jatkuva ja kaksisuuntainen ilmiö. (Huomautus: Koko 1900-luvun ajan Euroopasta Brasiliaan suuntautuneet maahanmuuttovirrat olivat pääasiallisesti lähtöisin Italiasta ja Saksasta, joita seurasivat suuruusjärjestyksessä Portugali, Espanja ja Puola. Tämä selittää sen, että Brasiliassa on nykyisin yli 30 miljoonaa italialaisten jälkeläistä ja kahdeksan miljoonaa syntyperältään saksalaista henkilöä.) Muuttovirtoihin liittyvät kysymykset on nykyään sisällytettävä kolmansista maista EU:hun suuntautuvaa maahanmuuttoa koskeviin EU:n aloitteisiin ja ehdotuksiin, kun otetaan huomioon tarve torjua laitonta maahanmuuttoa. Ennen kaikkea on kuitenkin suosittava molempia osapuolia hyödyttäviä muuttovirtoja (12). EU:n jäsenvaltioiden hallitusten on tunnustettava se tosiasia, että Euroopan väestörakenne heikkenee, kun taas Brasilian näkymät osoittavat huomattavaa väestön kasvua maan eräillä alueilla (13). Koska EU:n ja Brasilian strategisen kumppanuuden tarjoamat näkymät ovat erityisen merkittävät, Brasiliaan ja sieltä poispäin suuntautuviin muuttovirtoihin liittyvien kysymysten käsittelyssä tulisi lähtökohdaksi ottaa tietyt erityiskriteerit. Molempien osapuolien tulisi pyrkiä yksinkertaistamaan viisumi- ja oleskelulupamenettelyjä, lisätä ja tehostaa tiedottamista laillisen maahanmuuton mahdollisuuksista sekä asettaa opiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto-ohjelmat etusijalle välttäen kuitenkin kannustamasta aivovuotoa. Lisäksi on ehdottoman tärkeää, että EU ja Brasilia yhdessä laativat tutkintojen, pätevyyksien ja kokemuksen vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmän sekä eläkeoikeuksien siirtojärjestelmän.

3.3.9 Ihmisten lähentäminen (Bringing Our People Together). Tämän kysymyksen merkitys molempien osapuolien hallituksille tuli selvästi esiin Lissabonin huippukokouksessa, ja se mainitaan erikseen kokouksen päätelmien kohdassa 16 (14). Brasiliaa ja Eurooppaa erottaa toisistaan Atlantin valtameri, mutta niitä yhdistää yhteinen historia ja ne voivat ja niiden tulee edistää vaihtotoimintaa sekä toistensa yhteiskunnan, luonnonolojen sekä taide-, kulttuuri- ja tiede-elämän vastavuoroista tuntemusta. Näihin tavoitteisiin pyrittäessä kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli edistettäessä kulttuuri-, urheilu- ja muita tapahtumia, joissa Brasilian ja Euroopan kansat voivat tutustua toisiinsa, lähentyä toisiaan ja luoda puitteet jatkuvalle ja pysyvälle yhteisten aloitteiden organisoinnille.

3.3.10 Taloussuhteet. Kauppavaihto Brasilian ja EU:n välillä on selvässä kasvussa, kuten vuoden 2008 tammikuun ja toukokuun välistä ajanjaksoa koskevat Brasilian hallituksen tiedot osoittavat: Brasilian vienti EU:hun lisääntyi 19 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. EU on ALADI:n (Latinalaisen Amerikan integraatioliiton), Aasian ja Yhdysvaltojen jälkeen Brasilian tärkein vientikohde. EU on maan toiseksi tärkein kauppakumppani Aasian jälkeen. Mikäli suuntaus jatkuu nykyisenlaisena, kahdenvälisen kaupan arvo saattaa vuonna 2008 saavuttaa ennätykselliset 84 miljardia dollaria (25 prosenttia enemmän kuin vuonna 2007) (15). EU:n ja Brasilian kauppavaihto voi mahdollisesti yltää vieläkin kunnianhimoisempiin tavoitteisiin, mutta se edellyttää menettelyjen yksinkertaistamista, byrokratian vähentämistä sekä sääntöjen ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien säännösten noudattamisen varmistamista. On myös olennaisen tärkeää, että Brasilian hallitus tarkistaa tietyistä tuotteista perimiään tuontitulleja, jotka vaikeuttavat huomattavasti eurooppalaisten tuotteiden pääsyä Brasilian markkinoille.

4. EU:n ja Brasilian pyöreän pöydän ryhmä

4.1 Organisaatio ja toiminta

4.1.1 EU:n ja Brasilian pyöreän pöydän ryhmän perustaminen on jo yksistään merkittävä osoitus siitä, miten tärkeänä molemmat osapuolet pitävät tulevaa yhteistyötään.

4.1.2 ETSK:n mielestä ryhmän tulisi kokoontua kahdesti vuodessa, kerran Brasiliassa ja kerran Euroopassa, siten että kansalaisyhteiskunnan roolia EU:n ja Brasilian kumppanuussuhteissa laajennetaan ja vahvistetaan.

4.1.3 Pyöreän pöydän ryhmän tulisi koostua yhtäläisesti sekä ETSK:n että CDES:n jäsenistä, ja tällä hetkellä vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta, että kummassakin valtuuskunnassa olisi 12 jäsentä.

4.1.4 Tasapainoisuuden ja vakaiden toimintasääntöjen takaamiseksi ryhmän on itse keskusteltava ja päätettävä toimintatavoistaan.

4.1.5 ETSK katsoo, että on erittäin tarkoituksenmukaista ja hyödyllistä luoda EU:n ja Brasilian pyöreän pöydän ryhmälle oma sivunsa komitean internetsivustoon. Tällä tavoin voidaan kannustaa kansalaisyhteiskuntaa osallistumaan ja antamaan toimintaan panoksensa.

4.2 Ehdotuksia vuoropuhelun tuleviksi aiheiksi

Lisäarvo, jota pyöreän pöydän ryhmä mahdollisesti tuo kehitteillä olevalle strategiselle kumppanuudelle, riippuu luonnollisestikin pitkälti siitä, mitä aiheita ryhmä ensisijaisesti käsittelee. Siksi ETSK pitää ensisijaisina keskustelunaiheina seuraavia kysymyksiä (16):

4.2.1 Taloudelliset ja sosiaaliset kysymykset

— taloudellinen yhteistyö, kahdenvälinen kauppa ja investoinnit

— globalisaation seuraukset, kielteisten vaikutusten vähentäminen ja hyötyjen vahvistaminen

— sosiaalisten mallien arviointi, asiaa koskevien kokemusten vaihto ja poliittisten ehdotusten laatiminen siten, että otetaan huomioon kansalaisyhteiskunnan rooli ja edistetään kansalaisyhteiskunnan todellista ja tehokasta osallistumista

— WTO:n ehdotusten, mallien ja toimenpiteiden seuranta

— muuttoliikkeiden analysointi sekä Brasiliaan muuttaneiden eurooppalaisten ja Euroopan unioniin muuttaneiden brasilialaisten oikeuksia koskeva yhteistyö kansalaisten kotouttamiseksi täydellisesti kohdemaahansa

— kokemustenvaihto työelämän suhteisiin liittyvistä kysymyksistä, erityisesti työmarkkinaosapuolten merkityksestä maiden tasapainoiselle kehitykselle, työnantajien ja työntekijöiden suhteista, työnantaja- ja työntekijäpuolta edustavien rakenteiden organisaatiosta ja kokoonpanosta, työlainsäädännöstä ja työehtosopimusneuvotteluista

— keskustelu elintarviketurvallisuuteen ja kasvinsuojeluun sekä maatalousmarkkinoiden toimintaan ja maatalouskauppaan liittyvistä kysymyksistä, parhaita käytänteitä koskevan kokemustenvaihdon edistäminen alan kestävän kehityksen tukemiseksi

— keskustelu tietoyhteiskunnan ongelmista sekä tieto- ja viestintäteknologian roolista maiden kestävän kehityksen nykytilanteessa

— yritysten sosiaalista vastuuta koskevan keskustelun edistäminen ja eri osapuolten valistamiseen tähtäävien aloitteiden kehittäminen, jotta työnantajapuoli ottaa asianmukaiset järjestelmät nopeasti ja tehokkaasti käyttöön

— aihekohtainen keskustelu ja aloitteiden edistäminen, jotta naisten ja miesten tasa-arvoon, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä etnisten ja yhteiskunnallisten vähemmistöjen oikeuksiin liittyvät käsitteet todella omaksutaan ja otetaan käyttöön

— keskustelu perusrakenteista ja palveluista, esimerkiksi tieverkkojen rakentamisesta ja energiakonsortioiden muodostamisesta

— kokemustenvaihto työelämän perusnormeista

— keskustelu julkis- ja yksityissektorin kumppanuuksien eduista ja mahdollisista ongelmista julkisen vallan asettamien tavoitteiden toteuttamisessa

4.2.2 Poliittiset ja diplomaattiset kysymykset sekä kehitysapu

— EU:n, Brasilian ja kolmansien maiden kolmikantayhteistyö paitsi nykytilanteen ja nykyisten aloitteiden analysoinnissa myös tulevien aloitteiden ja toimien yhteensovittamisessa

— EU:n ja Mercosurin alueellisten integraatioprosessien kehityksen seuranta

— EU:n ja Brasilian strategisen yhteistyön hyödyntäminen Mercosurin alueellisen integraation, kehityksen ja Eurooppa-suhteiden edistämisessä

4.2.3 Ympäristö- ja energiakysymykset

— ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen entistä syvällisempi tarkastelu maiden talouskasvun ja maailmanlaajuisen kehityksen perustana

— energiaongelmien, vaihtoehtoisten energialähteiden ja energia-alan yhteistyön arviointi, koska kyse on ihmisten, maiden ja koko maapallon tulevaisuuden kannalta kiireellisistä ja ratkaisevista kysymyksistä; tarkastelussa on painotettava erityisesti biopolttoaineita ja tarvetta laatia niiden markkinoinnille säännöt ja normit

4.2.4 Tutkimus, teknologia ja teollis- ja tekijänoikeudet

— teollis- ja tekijänoikeuksien vastavuoroinen suoja

— tiede- ja teknologiayhteistyön järjestelmien kehittäminen molemminpuolista edistystä tukevan tutkimuksen vauhdittamiseksi

4.2.5 Koulutuskysymykset

— koulujen ja yliopistojen välisen vaihdon edistäminen, ennen kaikkea opiskelijoille ja opettajille tarkoitettujen vaihto-ohjelmien, harjoittelujaksojen ja muiden tietämyksen parantamiseen ja korkeakoulujen kehittämiseen tähtäävien toimien avulla

— koulutuskysymysten tarkastelu ja analysointi siten, että koulutus nähdään jatkuvana ja elinikäisenä prosessina, jolla on ratkaiseva merkitys yksilön ja yhteiskunnan kehitykselle

4.2.6 Kulttuurivaihto ja matkailu

— kulttuurivaihdon edistäminen sekä historiaa ja yhteiskunnan nykytilannetta koskevan tiedon levittäminen keskinäisen tuntemuksen ja ymmärryksen lisäämiseksi

— matkailun rooli EU:n ja Brasilian lähentymisessä – asian kartoittaminen ja strategioiden kehittäminen roolin vahvistamiseksi kestävän kehityksen mukaisella ja tasapainoisella tavalla.

Bryssel 22 päivänä lokakuuta 2008. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kohti EU:n ja Brasilian strategista kumppanuutta, KOM(2007) 281 lopullinen, 30. toukokuuta 2007.

(2) EU:n ja Brasilian huippukokous Lissabonissa 4. heinäkuuta 2007, yhteisen julistuksen kohta 16, PR 11531/07 (Presse 162).

(3) Työmarkkinapuolten edustus on lähes puolet CDES:n kokoonpanosta. Neuvostoon kuuluu jäseniä myös yksityisistä säätiöistä, maallisista ja uskonnollisista kansalaisjärjestöistä, vammaisyhdistyksistä, kansan- ja yhteisötalouden liikkeistä, opiskelijoiden sekä yliopistojen rehtorien järjestöistä sekä sosiaali-, talous-, tilasto- ym. alojen tutkimuskeskuksista.

(4) Kansalaisyhteiskuntaa koskevista aloitteista mainittakoon CDES:n ja ETSK:n heinäkuussa 2007 Brasiliassa järjestämä yhteinen seminaari aiheesta ”EU ja Mercosur: yhteiskunnan instituutioiden osallistuminen kansalliseen ja alueelliseen kehitykseen” sekä ETSK:n ja CDES:n allekirjoittama yhteinen julistus, jossa ilmaistaan molempien osapuolien halu tiivistää EU:n ja Brasilian suhteita.

(5) Brasilia, Venäjä, Intia, Kiina.

(6) Brasilia – maakohtainen strategia-asiakirja 2007–2013.

(7) Gini-kertointa käytetään yleensä tulojen jakautumisen epätasaisuuden mittaamiseen. Graafisessa esityksessä pystyakselilla näkyy asukasluku ja vaaka-akselilla näkyvät tulot.

(8) Brasilian hallitus toteuttaa parhaillaan ”kestävää Amazonin alueen suunnitelmaa”, joka sisältää Amazonin aluetta koskevia strategioita, odotuksia ja toimenpiteitä ja jonka tarkoituksena on toteuttaa julkisia toimenpiteitä kyseisellä laajalla alueella erityisesti metsien hakkuun torjumiseksi, jota ei katsota yksistään ympäristönsuojelukysymykseksi vaan kiinteäksi osaksi hallituksen toimintaa. Lisäksi on olemassa rahasto, jota kuka tahansa voi kartuttaa ja jonka tarkoituksena on tukea toimia Amazonin alueen päästöjen vähentämiseksi. Rahasto on luotu sellaisten toimien tueksi, joista on todistettavasti saatu tuloksia, eikä niinkään kokeellisten tai pilottihankkeiden tueksi.

(9) Katso etenkin innovatiivinen ohjelma Bolsa Família (2,38 miljoonaa realia), josta vuoden 2007 lopussa oli hyötynyt 8,7 miljoonaa perhettä.

(10) Ongelma koskettaa erityisesti lapsia: ILO:n mukaan 450 000 alaikäistä joutui vuonna 2004 tekemään kotitaloustöitä tai työskentelemään maataloudessa tai seksiteollisuudessa.

(11) Köyhien maanviljelijöiden liike Movimiento dos Sem Terra (1,5 miljoonaa jäsentä) vaatii perinpohjaista maatalousuudistusta. Liike ei ole tällä hetkellä mukana CDES:ssä.

(12) EU:n ”maahanmuuttopaketin” osalta komitea viittaa arviointeihin ja ehdotuksiin, joita on esitetty laajasti ehdotettuja toimia käsittelevissä ETSK:n lausunnoissa sekä oma-aloitteisissa ja valmistelevissa lausunnoissa.

(13) Syntyvyysaste on Brasiliassa kaksi lasta naista kohden kotitalouksista vuonna 2006 tehdyn kansallisen otantatutkimuksen mukaan.

(14) http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/er/95167.pdf

(15) Lisätietoja aiheesta löytyy talousliitteistä.

(16) Laatiessaan ehdotuksia pyöreän pöydän ryhmässä käsiteltäviksi aiheiksi ETSK on ottanut huomioon Lissabonin strategian sisällön. Lissabonin strategia on EU:lle erittäin tärkeä strateginen väline, eikä komitean ehdotuksissa ole siis voitu sivuuttaa siinä esitettyjä suuntaviivoja, periaatteita ja tavoitteita.