ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Muulla kuin lainsäädäntötoimella voitaisiin saada jäsenvaltiot ja komissio vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja laatimaan ohjeistuksen yrityskohtaisen tiedon keruuta varten. Muut lainsäädäntövaihtoehdot, joita harkitaan edelleen: ·Vaihtoehdossa 2 poistetaan kansalliset säännöt, jotka estävät kansallisia viranomaisia toimittamasta komissiolle ja toisille jäsenvaltioille yrityskohtaisia tietoja, jotka viranomaisilla on jo hallussaan tai joihin niillä on pääsy olemassa olevan EU:n/kansallisen lainsäädännön nojalla. ·Vaihtoehdossa 3 otetaan käyttöön tutkintavaltuudet kansallisen tason sisämarkkinatietovälineiden avulla. ·Vaihtoehdossa 4 otetaan käyttöön EU:n tasoinen sisämarkkinoiden markkinatietoväline (SMIT), jota käytettäisiin tapauskohtaisesti. Sen käyttö rajoittuisi tapauksiin, joissa epäillään, että sisämarkkinoiden esteet haittaavat sisämarkkinoiden toimintaa, pyydettyjä tietoja tarvitaan nopeaa ja tehokasta päätöksentekoa varten eikä tietoja ole saatavilla riittävän nopeasti muilla keinoin. Tietoja pyydettäisiin ainoastaan sellaisilta markkinatoimijoilta, jotka voivat vaivattomasti toimittaa kyseiset tiedot. ·Vaihtoehto 5 on vaihtoehtojen 2 ja 4 yhdistelmä. Hylättyjä vaihtoehtoja ovat EU:n tilastojen kattavuuden laajentaminen ja tilinpäätösdirektiivin mukaisten säännöllisten raportointivelvoitteiden käyttöönotto. Vaihtoehto 4 (SMIT) on suositeltavin. Se saa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden osalta korkeimmat pisteet, ja se on myös tehokkain ja taloudellisin vaihtoehto. Se auttaa yksittäisiä jäsenvaltioita ratkaisemaan koordinointia ja lainkäyttövaltaa koskevat ongelmat rajatylittävissä tapauksissa.
Kuulemisen ja tosiseikkojen tarkastelun aikana esille nousi seuraava ongelma: – Yhtäältä monet sidosryhmät katsovat, että bioenergian tulevaa kehitystä, joka on tärkeää fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi, haittaavat epäilykset tietyn biomassan energiakäytön hyödyllisyydestä ympäristön kannalta. – Samaan aikaan tieteelliset todisteet osoittavat selvästi, että biomassan energiakäytön yleiset vaikutukset kasvihuonekaasupäästöihin ja luonnon monimuotoisuuteen perustuvat liian moniin muuttujiin, eikä vaikutuksia voida arvioida tai varmistaa yleispätevästi, vaan niitä olisi pikemminkin tarkasteltava tapaus- ja aluekohtaisesti. Tämän vuoksi ei ole mahdollista luotettavasti erotella EU:n tasolla kestävän kehityksen mukaisia ja kestävän kehityksen vastaisia bioenergialähteitä lämmön- ja energiantuotannon aloja varten ja vahvistaa tätä erottelua lainsäädännössä. Sen sijaan edellä mainittuihin ongelmia ja riskejä aiheuttaviin tekijöihin pyritään puuttumaan yhdellä muuhun kuin sääntelyyn perustuvalla vaihtoehdolla ja neljällä sääntelyyn perustuvalla vaihtoehdolla. Perusvaihtoehto (vaihtoehto 1) pohjautuu ratkaisujen sisällyttämiseen vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden muihin osatekijöihin ja muihin nykyisiin politiikkoihin. Koska näillä politiikoilla on huomattavaa vaikutusta mutta uutta erityistä sääntelyä ei tarvittaisi, tämä vaihtoehto olisi tehokkain saavuttamaan tasapaino tulosten ja hallinnollisen taakan välillä. Se ei kuitenkaan anna oikeudellisia takeita niitä tapauksia varten, joissa ongelmia pahentavia käytäntöjä ilmaantuu suuremmassa määrin kuin mallinnuksessa on todettu. Tällä on merkitystä, kun ajatellaan biomassan tulevaan kehitykseen liittyvää epävarmuutta, mukaan lukien kaupan toimintamallit ja raaka-aineen valinta. Muissa neljässä toimenpidevaihtoehdossa ehdotetaan erilaisia suojatoimia havaittuja riskejä vastaan, vaikkakin on erityisen hankalaa käsitellä varsinkin biomassan ilmastovaikutuksia (’biogeeninen hiili’). Tämä huomioon ottaen komission yksiköt eivät voineet yksilöidä, mikä toimintavaihtoehto olisi selkeästi parempi kuin muut.
Viisi politiikkavaihtoehtoa on kehitetty: 1. Perusskenaario – komissio ei tee aloitetta. 2. Suositus jäsenvaltioille. 3. Lainsäädäntö – säädösehdotus, jonka mukaan valmistajat voisivat saattaa markkinoille ja myydä tuotteitaan kaikkialla unionissa sen jälkeen, kun yksi jäsenvaltio on sertifioinut ne: 3.1. ”vanha lähestymistapa”, 3.2. ”uusi lähestymistapa”, 3.3. ”keskitetty lähestymistapa”. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on 3.1. ”vanha lähestymistapa”, jolla olisi merkittäviä myönteisiä vaikutuksia ja jota kaikki sidosryhmät kannattavat laajasti.
Miksi? Mikä on ongelma?

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa käsitellään digitaalisen sisällön toimittamista ja tavaroiden verkkokauppaa, koska verkkokaupan osuus EU:n vähittäiskaupasta kasvaa perinteistä kauppaa nopeammin ja verkkokauppaan sisältyy runsaasti mahdollisuuksia, joita ei pidä jättää käyttämättä. Niistä yrityksistä, jotka toimivat verkossa mutta eivät toisissa jäsenvaltioissa, 39 prosenttia mainitsee sopimusoikeuden kansalliset erot yhdeksi suurimmista esteistä. Tämä koskee erityisesti oikeussuojaa siinä tapauksessa, että tuote on viallinen (tätä mieltä on 49 % verkossa toimivista EU:n vähittäiskauppiaista ja 67 % niistä kauppiaista, jotka jo tarjoavat tuotteitaan verkossa yli rajojen tai harkitsevat sitä). Sopimusoikeuden kansallisista eroista on aiheutunut vähittäiskauppiaille noin 4 miljardin euron kustannukset. Tällaiset kustannukset rasittavat erityisesti mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset). Kuluttajat ovat epävarmoja tehdessään verkko-ostoksia toisesta maasta. Yksi suurimmista epävarmuustekijöistä koskee kuluttajien keskeisiä sopimusoikeuksia. Tämän seurauksena kuluttajat menettävät ostosmahdollisuuksia ja joutuvat tekemään hankintansa suppeammasta valikoimasta kalliimmalla hinnalla. Kuluttajille aiheutuu haittaa myös siitä, ettei digitaalisen sisällön virheiden osalta ole määritelty selkeitä sopimukseen perustuvia oikeuksia. Kuluttajakyselyn perusteella on arvioitu, että viimeisimmästä, vain neljän erityyppisen digitaalisen sisällön virheellisyyteen liittyvästä ongelmasta ja ongelmien ratkaisemisyrityksiin 12 viime kuukauden aikana kuluneesta ajasta on aiheutunut yhteensä 9–11 miljardin euron taloudelliset vahingot.
Tahriintuneen maineen ja sääntelyn seurauksena EU:n arvopaperistamismarkkinat ovat pysähtyneet ja yksi EU:n talouden rahoituskanava on ehtynyt. Ilman arvopaperistamista pankkien varainmyynti on vaikeaa. Tämän seurauksena nykyinen tarve velkavivun purkamiseen pakottaa usein pankit kutistamaan taseitaan vähentämällä luotonantoa. Vaikutukset ovat huomattavat Euroopassa, jossa 80 prosenttia rahoituksesta välitetään pankkien kautta. Ilman luottoa elpyminen pitkittyy, mikä hidastaa kasvua ja työpaikkojen luomista.

Ennen talouskriisiä arvopaperistamismarkkinat olivat Euroopan talouden kasvava rahoituskanava. Nämä markkinat toimivat kriisin aikana hyvin, ja syntyneet tappiot olivat vähäisiä. Kriisin jälkeen markkinoiden maine on kuitenkin tahriintunut muualla (pääosin Yhdysvalloissa) harjoitettujen käytäntöjen ja sattuneiden tapahtumien vuoksi. Tämä huono maine vaikuttaa sijoittajien käsityksiin EU:n arvopaperistamisen riskitasosta sekä arvopaperistamisen sääntelyyn, joka on kalibroitu lähinnä Yhdysvaltojen markkinoilla aiheutuneiden tappioiden mukaan. Kyseiset tappiot ovat moninkertaiset EU:ssa aiheutuneisiin arvopaperistamistappioihin verrattuna, joten sääntelytoimet asettavat EU:n arvopaperistamismarkkinat epäedulliseen asemaan.
Luonnos: ETA:n sekakomitean päätös yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi /* SEK/2001/0434 lopull. */





Luonnos: ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi (komission esittämä) PERUSTELUT 1. ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä yhteisön ja ETA:n EFTA-valtioiden yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla aloilla. 2. Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen tavoitteena on muuttaa pöytäkirja 31 sosiaalipolitiikan alan yhteistyön laajentamiseksi. Siinä luodaan puitteet yhteistyölle ja vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ETA:n EFTA-valtioiden täysipainoiselle osallistumiselle yhteisön ohjelmaan ja toimiin kyseisellä alalla: - 32001 D 0903: Neuvoston päätös N:o 2001/903/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003 (EYVL L 335, 19.12.2001, s. 15). 3. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta yhteisön kannan tällaisiin päätöksiin. 4. Luonnos ETA:n sekakomitean päätökseksi esitetään neuvoston hyväksyttäväksi. Komissio toivoo voivansa esittää yhteisön kannan ETA:n sekakomiteassa toukokuussa 2002. Luonnos: ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta ETA:N SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin ... päivänä ....kuuta .... tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o... [1]. [1] EYVL L ... (2) Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003 3 päivänä joulukuuta 2001 annettu neuvoston päätös N:o 2001/903/EY [2] olisi otettava osaksi sopimusta, [2] EYVL L 335, 19.12.2001, s. 15. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Lisätään sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 5 artiklan 8 kohtaan luetelmakohta seuraavasti: "- 32001 D 0903: Neuvoston päätös N:o 2001/903/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, Euroopan vammaisten teemavuodesta 2003 (EYVL L 335, 19.12.2001, s. 15)." 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan ..., jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle*. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. Tehty Brysselissä ... päivänä ...kuuta [...]. ETA:n sekakomitean puolesta Puheenjohtaja [...] ETA:n sekakomitean sihteerit [...]
Suositus: neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 21. kokoukseen /* SEK/2001/1742 lopull. */





Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osallistumisesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 21. kokoukseen (komission esittämä) I. PERUSTELUT Bernin yleissopimuksen tavoitteena on Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristöjen suojelu. Tämä tavoite sisältyy Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin, jotka koskevat erityisesti ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista. Yhteisö on liittynyt tähän yleissopimukseen neuvoston päätöksellä 82/72/ETY [1]. [1] EYVL L 38, 10.2.1982. Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 21. kokous pidetään Strasbourgissa 26.-30. marraskuuta 2001. Komissio käy kokouksen aikana neuvotteluja jäsenvaltioiden kanssa neuvotteluohjeiden mukaisesti. II SUOSITUS Komissio suosittelee, että a) neuvosto valtuuttaa komission osallistumaan Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 21. kokouksessa Strasbourgissa 26.-30. marraskuuta 2001 käytäviin neuvotteluihin; b) komissio osallistuu perustamissopimuksen määräysten mukaisesti Euroopan yhteisön puolesta mainittuihin neuvotteluihin ja neuvosto nimittää erityiskomitean avustamaan komissiota tässä tehtävässä; c) komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhteisön kansainvälisen edustuksen yhtenäisyyden toimimalla läheisessä yhteistyössä neuvottelujen aikana, sikäli kuin päätökset koskevat asioita, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan; d) neuvosto vahvistaa liitteenä olevat neuvotteluohjeet. Liite NEUVOTTELUOHJEET 1. Komissio varmistaa, että komitean päätökset ovat yhdenmukaiset alaa koskevan yhteisön lainsäädännön kanssa. 2. Komissio antaa neuvostolle selvityksen neuvottelujen tuloksista ja niiden aikana mahdollisesti esille tulleista ongelmista.
Komission tiedonanto neuvostolle yhteisön kasvilajikeviraston pääjohtajan ja varapääjohtajan nimittämisestä uudeksi toimikaudeksi /* SEK/2001/0911 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE yhteisön kasvilajikeviraston pääjohtajan ja varapääjohtajan nimittämisestä uudeksi toimikaudeksi Neuvosto nimitti vuonna 1996 Bart KIEWIETin yhteisön kasvilajikeviraston pääjohtajaksi ja José ELENA ROSSELLOn varapääjohtajaksi 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 [1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 25 päivänä lokakuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2506/95 [2], 43 artiklan mukaisesti. Nämä henkilöt nimitettiin hallintoneuvoston hyväksynnän jälkeen komission esittämältä ehdokaslistalta viisivuotiseksi toimikaudeksi. Toimikausi päättyy pääjohtajan osalta 31. heinäkuuta 2001 ja varapääjohtajan osalta 28. helmikuuta 2002. [1] EYVL L 227, 1.9.1994, s. 1. [2] EYVL L 258, 28.10.1995, s. 3. Asetuksen (EY) N:o 2100/94 43 artiklan 2 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, että sama henkilö voidaan nimittää uudelleen. Hallintoneuvostoa on mainitun asetuksen 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuultu käytettävissä olevien vaihtoehtojen osalta, ja se antoi liitteenä olevan lausuntonsa 18. lokakuuta 2000 pidetyssä kokouksessaan. Komissio on päättänyt hyväksyä hallintoneuvoston lausunnon, ja näin ollen se ehdottaa neuvostolle, että sekä pääjohtaja että varapääjohtaja nimitettäisiin uudelleen viisivuotiseksi toimikaudeksi.
Suositus: Neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 20. kokoukseen /* KOM/2000/1528 lopull. */





Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osallistumisesta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelemisesta tehdyn Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 20. kokoukseen (komission esittämä) I. TAVOITE Bernin yleissopimuksen tavoitteena on Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristöjen suojelu. Tämä tavoite sisältyy Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 174 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin, jotka koskevat erityisesti ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista. Yhteisö on liittynyt tähän yleissopimukseen neuvoston päätöksellä 82/72/ETY [1]. [1] EYVL L 38, 10.2.1982. Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 20. kokous pidetään 27 päivän marraskuuta ja 1 päivän joulukuuta 2000 välisenä aikana Strasbourgissa. Tämän kokouksen aikana komissio käy neuvotteluja jäsenvaltioiden kanssa neuvotteluohjeita noudattaen. II. SUOSITUS Edellä esitetyn perusteella komissio suosittelee, että neuvosto päättää seuraavaa: - Yhteisö osallistuu toimivaltaansa kuuluvien kysymysten osalta Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 20. kokouksen yhteydessä käytäviin neuvotteluihin. Komissio osallistuu neuvotteluihin kuullen jäsenvaltioiden edustajista muodostettua komiteaa joko Brysselissä tai kokouspaikalla jäljempänä annettavien neuvotteluohjeiden mukaisesti. - Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat yhteisön kansainvälisen edustuksen yhtenäisyyden toimimalla läheisessä yhteistyössä neuvottelujen aikana sikäli kuin yleissopimus koskee myös sellaisia asioita, jotka eivät kuulu yhteisön toimivaltaan. Neuvotteluohjeet (a) Komissio varmistaa, että pysyvän komitean päätökset ovat yhdenmukaisia alaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja asiaankuuluvien yhteisöä velvoittavien kansainvälisen sääntöjen kanssa. (b) Komissio ilmoittaa neuvostolle neuvottelujen tulokset ja tarvittaessa niiden aikana esille tulleet ongelmat.
Komission tiedonanto Euroopan Parlamentille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi moottoriajoneuvojen sisustusta (muut matkustajatilan sisäiset osat kuin taustapeilit, hallintalaitteiden sijoittelu, katto tai kattoluukku, selkänojat ja istuimien takaosat) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 74/60/ETY muuttamisesta /* SEK/99/1863 lopull. - COD 98/0089 */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi moottoriajoneuvojen sisustusta (muut matkustajatilan sisäiset osat kuin taustapeilit, hallintalaitteiden sijoittelu, katto tai kattoluukku, selkänojat ja istuimien takaosat) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 74/60/ETY muuttamisesta KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen Neuvoston vahvistama yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi moottoriajoneuvojen sisustusta (muut matkustajatilan sisäiset osat kuin taustapeilit, hallintalaitteiden sijoittelu, katto tai kattoluukku, selkänojat ja istuimien takaosat) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 74/60/ETY muuttamisesta 1. Asiakirjan tausta - Komissio antoi ehdotuksen 2. huhtikuuta 1998 (asiakirja KOM(1998) 159 lopullinen - 98/0089 COD, 2.4.1998). - Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 10. helmikuuta 1999. - Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 9. syyskuuta 1998. - Yhteinen kanta vahvistettiin 28. lokakuuta 1999. 2. Komission ehdotuksen tarkoitus Direktiiviehdotuksen tavoitteena on lisätä neuvoston direktiiviin 74/60/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 78/632/ETY, uusia vaatimuksia, jotka koskevat voimakäyttöisiä ikkunoita. Tarkoituksena on poistaa kyseisten ikkunoiden sulkemisesta lapsille aiheutuvat vaarat. Samanlaiset vaatimukset asetetaan myös voimakäyttöisille kattopaneeli- ja väliseinäjärjestelmille. Lisäksi tarkoituksena on yhdenmukaistaa direktiivin 74/60/ETY hallinnolliset määräykset EY-tyyppihyväksyntädirektiivin 70/156/ETY hallinnollisten määräysten kanssa, jotta tyyppihyväksyntä voitaisiin tietokoneistaa. 3. Yhteistä kantaa koskevat huomautukset 3.1. Yhteistä kantaa koskevat yleiset huomiot Neuvoston yhteinen kanta ei olennaisesti poikkea komission alkuperäisestä ehdotuksesta. 3.2. Euroopan parlamentin tarkistukset Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ilman keskustelua eikä tehnyt tarkistuksia. 4. Päätelmät Komissio tukee neuvoston yhteistä kantaa.
(OR. en)

KOROSTAVAT suhteidensa laaja-alaisuutta ja sitä, että on tärkeää luoda johdonmukaiset puitteet suhteiden kehittämisen edistämiselle;

TUNNUSTAVAT, että Australian ja unionin välinen sitoutuminen ja yhteistyö on piristynyt 29 päivänä lokakuuta 2008 hyväksyttyjen Australian ja Euroopan unionin kumppanuuspuitteiden kehittämisen myötä;

VAHVISTAVAT halunsa tiivistää yhteistyötä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla;

TUNNUSTAVAT, että molemmat osapuolet hyötyvät yhteistyön tehostamisesta koulutuksen, kulttuurin, tutkimuksen ja innovoinnin aloilla;

ILMAISEVAT haluavansa edistää taloutta, sosiaaliasioita ja ympäristöä koskevaa kestävää kehitystä;

OTTAVAT PERUSTAKSI unionin ja Australian välillä tehdyt sopimukset, jotka koskevat esimerkiksi tiedettä, lentoliikennepalveluita, viinialaa, turvallisuusluokiteltujen tietojen turvaamista, teollisuustuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä ja lentomatkustajatietojen vaihtamista;

PANEVAT MERKILLE, että jos osapuolet päättävät tehdä tämän sopimuksen puitteissa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevia erillissopimuksia, joita unioni tekee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla, tällaisten tulevaisuudessa tehtävien sopimusten määräykset eivät sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja/tai Irlantia, ellei unioni samanaikaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Irlannin kanssa ilmoita Australialle niiden aiempien kahdenvälisten suhteiden osalta, että tällaiset sopimukset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja/tai Irlantia unionin osana Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) mukaisesti. Vastaavasti tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi edellä mainitun V osaston nojalla myöhemmin toteutettavat unionin sisäiset toimenpiteet eivät sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja/tai Irlantia, jos ne eivät ole ilmoittaneet haluavansa osallistua tällaisiin toimenpiteisiin tai hyväksyä ne pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti. Osapuolet panevat merkille myös sen, että tällaiset tulevaisuudessa tehtävät sopimukset tai myöhemmin toteutettavat unionin sisäiset toimenpiteet kuuluvat kyseisiin perussopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan (N:o 22) soveltamisalaan,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I OSASTO

SOPIMUKSEN TARKOITUS JA PERUSTA

1 ARTIKLA

Sopimuksen tarkoitus
Terveydenhuoltoalalla korkealaatuisen diabetekseen liittyvän tietovaraston pilottihanke esittelee arkkitehtuurin eri lähteistä ja alueilta saatavien terveystietojen oikeudenmukaiselle ja tasapuoliselle jakamiselle. Autoteollisuuden osalta pilottihankkeessa esitellään yhteiseen palvelinratkaisuun perustuva lähestymistapa vuorovaikutteiseen, verkotettuun ja automatisoituun liikkuvuuteen.

Alakohtaista osaamisyhteistyötä koskeva suunnitelma

Suunnitelma on auttanut autoteollisuuden pk-yrityksiä kymmenestä EU:n jäsenvaltiosta säilyttämään keskeisiä taitoja ja hankkimaan uusia. Osaamisellaan pk-yritykset pyrkivät ylläpitämään ja vahvistamaan kilpailuetuaan. Suunnitelmaan kuului parhaita käytäntöjä koskevan tiedon kerääminen ja levittäminen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusaloitteet (erityisesti pk-yritysten osalta).

Muilla aloitteilla on tuettu osaamisen kehittämistä ja rekrytointia paperiteollisuudessa, teräs- ja rakennusalalla sekä tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealalla näitä aloja koskevien EU:n strategioiden mukaisesti.

Hankkeen päätöskonferenssissa esiteltiin julkaisu ”European vision on steel-related skills and supporting actions to solve the skills gap today and tomorrow in Europe” (saatavilla EU:n julkaisutoimistosta). Katso: https://youtu.be/FjfXGg98PsM