Vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen lopussa Sentinel-sarjaan kuului viisi kiertoradalla olevaa satelliittia, jotka toimivat erittäin hyvin. Niistä kahden osalta on kirjattu vain pieniä viivästyksiä laukaisulaitteiden saatavuuden vuoksi: molemmat satelliitit (Sentinel 3A ja Sentinel 2B) suunniteltiin laukaistavan venäläisellä Rockot-laukaisulaitteella, joka todettiin taloudellisimmaksi vaihtoehdoksi laukaisulaitteiden hankinta-ajankohtana. Poliittisen toimintaympäristön huononeminen ja sen vaikutus toimitusketjuun vaikutti laukaisuaikatauluun. Laukaisujen viivästysten lieventämiseksi ainakin toisen satelliitin (Sentinel 2B) osalta päätettiin siirtyä käyttämään toista laukaisulaitetta (Vega), mikä mahdollisti onnistuneen laukaisun 7. maaliskuuta 2017. Viivästyksiä voidaan kuitenkin pitää vähäisinä näin mittavassa avaruusohjelmassa, ja käyttöönottoaikataulua on yleisesti ottaen noudatettu.

Copernicus-ohjelma hankkii datansa eri lähteistä: satelliiteista, in situ mittalaitteista ja muista hankkeista. Copernicus-ohjelman Sentinel-satelliittien maasegmenttiin siirtämiä avaruudesta käsin tapahtuvasta havainnoinnista saatuja tietoja täydennetään muilla kuin avaruustiedoilla, joilla on maantieteellinen ulottuvuus, kuten maan pinnalle, mereen tai ilmaan sijoitettujen mittalaitteiden havainnointitiedoilla sekä eri lähteistä (lähinnä jäsenvaltioiden tietolähteistä tai EUMETNETin kaltaisista eurooppalaisista ja kansainvälisistä elimistä) saatavilla Copernicus-ohjelman käyttöön lisensoiduilla tai toimitetuilla viite- ja liitännäistiedoilla eli niin kutsutuilla in situ tiedoilla. Arvioinnissa vahvistettiin, että ESAlle ja EUMETSATille delegoitu avaruuskomponentti on ohjelman edistynein osatekijä satelliittien käytön sekä siirretyn ja edelleen jaeltavaksi käsitellyn datan määrän ja laadun suhteen. Kaikkia satelliittien keräämiä tietoja valvotaan, ne kalibroidaan in situ tietojen perusteella ja ne validoidaan ennen julkaisua, jotta varmistetaan yhtenäinen laatutaso. Monet käyttäjät pitävät tätä seikkaa Copernicus-ohjelman keskeisenä voimavarana.

Copernicus on unionin maanseurantaohjelma, joka perustettiin vuonna 2014 aiemman GMES-avaruusohjelman seuraajaksi. Sen yleisillä tavoitteilla tuetaan ympäristönsuojelua, pelastuspalvelutoimia ja siviiliturvallisuutta. Ohjelmalla pyritään maksimoimaan sosioekonomiset hyödyt sekä varmistamaan Euroopan riippumaton tiedonsaanti ympäristöstä ja edistämään kilpailukykyisen eurooppalaisen avaruus- ja palveluteollisuuden kehittämistä. Copernicus-ohjelmassa on kolme keskeistä komponenttia: avaruusinfrastruktuuri (johon sisältyvät satelliitit ja maan pinnalla olevat laitteet datan vastaanottamista ja käsittelyä varten), palvelut temaattisten data- ja informaatiotuotteiden tuottamista ja jakelua varten sekä in situ tietojen koordinoitu saatavuus. Useimmat avaruuskomponentin operationaaliset, projektinhallinta-, koordinointi- ja täytäntöönpanotehtävät on delegoitu Euroopan avaruusjärjestölle (ESA) ja osittain Euroopan sääsatelliittijärjestölle (EUMETSAT), kun taas palveluita hoidetaan yhteisen tutkimuskeskuksen ja eri palvelujen tarjoajien tuella, joiden kanssa on tehty delegointisopimuksia. Näitä ovat muun muassa Euroopan ympäristökeskus (EYK), Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (ECMFW), Mercator Océan, Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex), Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) ja EU:n satelliittikeskus. GMES-ohjelman perintönä Copernicuksella on paljon synergiaa INSPIRE-ohjelman kanssa, jonka kanssa se on vuorovaikutuksessa ydinpalvelujen ja tiedonjakelualustojen toiminnan yhteydessä. Copernicuksen yhteentoimivuus INSPIRE-ohjelman verkkopalvelujen kanssa on pakollista, jotta varmistetaan tehokas ja tuloksellinen integrointi kaikkien muiden paikkatietoresurssien kanssa.

Arviointi kattaa odotetusti vain Copernicus-ohjelman kolme ensimmäistä toimintavuotta. Jo tänä lyhyenä aikana kaikki asetuksessa asetetut tavoitteet on saavutettu, joskin vaihtelevan laajuisesti. Infrastruktuuri ja palvelut on perustettu suunnitelmien mukaan tyydyttävällä tavalla. Joitakin markkinasovellusten luomiseen tai jopa käyttäjäkunnan hyväksyntään liittyviä täytäntöönpanon näkökohtia on vielä liian varhaista arvioida, koska ne riippuvat käsittelemättömän datan toimittamisesta, ja sitä saatiin – normaalin toiminnan mukaisesti – vasta kuukausia Sentinel-satelliittien laukaisujen jälkeen. Myönnetyn talousarvion erinomainen toteuttaminen ja käyttäjäkunnan hyväksynnässä saavutettu tyydyttävä edistyminen täydentävät kuvan terveestä ja dynaamisesta ohjelmasta. Ohjelman klusterien (avaruusinfrastruktuurit, palvelutarjonta ja käyttäjien mahdollisuudet saada tietoja) monimutkainen vuorovaikutus on kuitenkin korostanut tarvetta yksinkertaistaa menettelyjä ja hallinnointimalleja, jotta saadaan aikaan parhaat tulokset teollisuuspolitiikan täytäntöönpanon kannalta.

Tästä syystä tässä arviointikertomuksessa sovelletaan uutta lähestymistapaa ja seurataan Copernicus-ohjelman datan arvoketjua datan keräämisestä ja käsittelystä datan ja informaation jakeluun sekä käyttäjiä ja markkinoille saattamista koskevaan dynamiikkaan. Tässä uudessa lähestymistavassa otetaan huomioon Copernicus-ohjelman muuttuva tilanne, sillä siitä on vain parissa vuodessa tullut yksi suurimmista maanseurantatietojen toimittajista maailmassa ja Euroopan digitaalitalouden moottori. Copernicus on muuttumassa yksinkertaisesta mutta ainutlaatuisesta maaseurantavälineestä dynaamiseksi geospatiaaliseksi tiedustelujärjestelmäksi.

Uuden avaruustalouden nousu on epäilemättä ollut yksi muutosta eteenpäin ajava tekijä, mutta painopisteiden ja näkökulmien mukauttamisen tarve perustuu ensisijaisesti hyperkytkeytyneen tietoyhteiskunnan ja digitaalitalouden syntyyn: data muuttaa elämäämme monilla aloilla. Avaruusmassadatan sekä digitaaliteknologian ja pilvipalveluiden yhdistelmä avaa uusia kiinnostavia liiketoimintamahdollisuuksia yrityksille, jotka käyttävät tätä dataa innovatiivisten tuotteiden, palveluiden ja sovellusten kehittämiseen. Kyse on toimia mahdollistavan paikannusdatan ja informaation järjestelmästä, joka mahdollistaa loputtoman määrän sovelluksia. Copernicuksen kuvatiedusteluaineisto on itse asiassa jo nyt yksi 4.0-yhteiskuntaa edistävistä tekijöistä. Tästä syystä ohjelman tavoitteissa on otettava huomioon nämä yhteiskunnalliset muutokset ja tarjottava – samalla kun varmistetaan tähänastiset saavutukset – pohja kehitykselle turvallisuuden kaltaisilla aloilla ja edistettävä talouskasvua.

Komissio on käynnistänyt tämän toimenpiteen paitsi arvioidakseen Copernicus-ohjelman hyötyjä ja saavutuksia myös selvittääkseen, kuinka asianmukaisia sen alkuperäiset tavoitteet yhä ovat ja miten ohjelmalla voitaisiin vastata paremmin uusiin haasteisiin ja tavoitteisiin, kun otetaan huomioon viime vuosina tapahtunut yleisen poliittisen, yhteiskunnallisen, tieteellisen ja taloudellisen toimintaympäristön jyrkkä muutos. Viime vuonna hyväksytyssä avaruusstrategiassa Euroopalle, jonka yksi pilari Copernicus-ohjelma on, on jo hahmoteltu EU:n tulevan avaruustoiminnan tärkeimmät painopisteet, ja sillä inspiroidaan tulevaa kehitystä.

Datan määrä, oikeellisuus, luotettavuus ja laatu ovat yksi Copernicus-ohjelman toteutuksen onnistuneimmista osatekijöistä. Vuoden 2017 ensimmäisen neljänneksen lopussa Sentinel-satelliitit olivat saavuttaneet ja ylittäneet tuotetun datan odotetun päivittäisen määrän . Alkuperäiseen keskeiseen maainfrastruktuuriin, joka oli kohdennettu datan vastaanottoon ja käsittelyyn datajakelukeskusten avulla tapahtuvaa edelleen levittämistä varten, yhdistettiin uusia dataa satelliiteista vastaan ottavia paikallisia asemia, tiedonkäsittelyä, peilipalvelimia ja jäsenvaltioiden tukemia arkistoja (niin kutsuttu ”yhteistyösegmentti”). Rakenteiden ja investointien hajanaisuuden ja päällekkäisyyden estämiseksi komissio perusti vuonna 2015 tilapäisen erityistyöryhmän koordinoimaan datan jakelua koskevia aloitteita ja vahvistamaan synergiavaikutuksia.

Sentinel-datan täydentämiseksi muilla loppukäyttäjien kannalta merkityksellisillä ja palvelutuotteiden tuottamiseksi välttämättömillä tiedoilla Copernicuksessa hyödynnetään myös niin kutsuttuja edistäviä hankkeita eli kansallisia tai kansainvälisiä avaruushankkeita, jotka ovat ohjelman kannalta erittäin tärkeitä. Esimerkiksi eräiden erottelutarkkuudeltaan erittäin laadukkaiden tietojen saanti taataan edistävillä hankkeilla, koska Sentinel-satelliitit yksinään eivät pysty tuottamaan niitä. Historiallisesta näkökulmasta voidaan todeta, että edistävistä hankkeista saatava data mahdollisti Copernicus-palveluiden käynnistämisen ennen ensimmäisen Sentinel-satelliitin laukaisua huhtikuussa 2014. Tällä hetkellä edistävien hankkeiden datan toimittajien kanssa on allekirjoitettu kymmenen lisenssiä. Kaikki edistävien hankkeiden tietokokonaisuudet sisältyvät tietovarastomekanismiin (Data Warehouse, DWH). Vuodelta 2017 olevat tuoreimmat tilastot osoittavat, että edistävien hankkeiden datan kysyntä kasvaa nopeasti, kun yhä useammat palvelut aloittavat toimintansa.

Copernicus on käyttäjälähtöinen ohjelma, joka perustuu tiettyjä tietoja ja tuotteita tarvitsevien käyttäjäyhteisöjen vaatimuksiin. Tämä näkyy ohjelman hallinnointirakenteessa, johon sisältyy käyttäjäfoorumi, jolla kaikki käyttäjäyhteisöt ovat edustettuina ja jolla ne voivat tukea ja ohjata ohjelman täytäntöönpanoa. Puolitoista vuotta viimeisimmän päivityksen jälkeen komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen tietovarastomekanismin toimintaa tietovaatimusten keruumenettelyn, käyttäjätyytyväisyyden ja tietovarastomekanismin seurantavälineiden osalta. Myös toiminnan koordinoinnissa saavutettiin useita virstanpylväitä ennen vuotta 2017: Copernicuksen in situ tietoja koskevat vaatimukset on tarkistettu ja päivitetty kaikkien kuuden Copernicus-palvelun osalta, kriittiset in situ tietojen puutteet on lueteltu ja niihin on ehdotettu korjaavia toimia, valikoitujen eurooppalaisten verkostojen kanssa on allekirjoitettu tietojensaantisopimuksia, Copernicuksen viitetietojen saannin mahdollistava solmu (Copernicus Reference Data Access, CORDA) aloitti toimintansa, palvelujen kanssa on päästy sopimukseen suunnitelmasta valikoitujen maailmanlaajuisten verkostojen osallistumisesta, ja lisäksi on muodostettu palvelujen välinen rekisteri sidosryhmistä, kumppanuuksista ja tiedonsaantijärjestelyistä. EUMETNETin kaltaisten kansainvälisten kumppaniverkostojen kanssa tehdyllä sopimuksella on muodostettu keskitetty rajapinta useisiin kymmeniin kumppaneihin, ja tämä tunnustetaan tehokkuuden kannalta parhaaksi toimintatavaksi.

Myös talousarvionäkökohtia koskevat havainnot ovat myönteisiä: teollisilta kumppaneilta saadun palautteen mukaan Copernicus-ohjelman avaruustoimet eivät ylitä arvioituja kustannuksia ja niiden hankintaprosessi on hyvin tehokas. Avaruuskomponentin menot (jotka muodostavat suurimman osan ohjelmalle myönnetyistä määrärahoista) ovat vuosien 2014–2016 talousarvioennusteen mukaisia. Kun otetaan huomioon ohjelman monitahoisuus ja siihen liittyvät kustannukset, joista yhden jäsenvaltion olisi vaikea vastata, ohjelman tuottama EU:n tason lisäarvo on hyvin suuri: valmiuksiensa, datatuotantonsa ja koordinointijärjestelmänsä ansiosta Copernicus on enemmän kuin jäsenvaltioiden ohjelmaan antamien panosten summa; se on aidosti eurooppalainen kapasiteetti, joka palvelee kansalaisia, teollisuutta ja koko yhteiskuntaa.

·Datankeruutoiminta on tehokasta: korkealaatuisia satelliitteja on otettu onnistuneesti käyttöön aikataulua ja talousarviota noudattaen, ja ne toimittavat korkealaatuista kuva-aineistoa. Suorituskyky on selvä osoitus kilpailukykyisestä eurooppalaisesta avaruusteollisuudesta, joka pystyy tuottamaan tuloksia.

Datan ja informaation käsittely

Kuusi Copernicus-palvelua, jotka muodostavat Copernicuksen geospatiaalisen tiedustelujärjestelmän ytimen, toimittavat oikea-aikaisia ja luotettavia tietoja kasvavalle käyttäjäyhteisölle Euroopassa ja koko maailmassa. Tätä tietämyksen tuottamista varten hankittu data käsitellään ja muunnetaan asianmukaisiksi loppukäyttäjien saatavilla oleviksi tuotteiksi, ja ne jaellaan palvelujen avulla. Sekä avaruudesta käsin tapahtuvan että in situ havainnoinnin ja niiden tuottamien tietojen perusteella Copernicus-palvelut tuottavat oikea-aikaisia ja luotettavia geoinformaatiotuotteita ennalta määritettyjen ja sovittujen prosessien mukaisesti, joihin joissain tapauksissa liittyy huomattavia data-assimilaatio- ja mallinnustoimia. Kukin kuudesta palvelusta liittyy tiettyyn eurooppalaisen yhteiskunnan kannalta keskeiseksi määriteltyyn ympäristöön tai turvallisuuteen liittyvään aiheeseen. Palvelut on delegoitu toimivaltaisille palvelun tarjoajille (eli ”täytäntöönpanosta vastaaville toimijoille”), jotka hallinnoivat palveluja komission puolesta.

Copernicus-ohjelman alussa kaksi kuudesta ydinpalvelusta, maakartoitus (CLMS) ja hätätilanteiden hallinta (EMS) , oli toimintakykyisiä GMES GIO-ohjelmassa toimitetun edistävien hankkeiden datan ansiosta. Ilmakehän seurantaa (CAMS) ja meriympäristön seurantaa (CMEMS) koskevat palvelut olivat esioperationaalisessa vaiheessa, kun taas ilmastonmuutoksen seurantaa (C3S) ja turvallisuutta koskevia palveluita yhä suunniteltiin tai kehitettiin. Kolme vuotta myöhemmin kaikki palvelut ovat toiminnassa lukuun ottamatta tiettyjä turvallisuus- ja ilmastonmuutospalvelujen tuoteryhmiä, jotka ovat yhä esioperationaalisessa vaiheessa. Kaikki täytäntöönpanosta vastaavien toimijoiden kanssa tehdyt delegointisopimukset on kuitenkin allekirjoitettu suunnitellun aikataulun mukaisesti.

Jotkin palvelujen toimittamista tuotteista ovat erityisen tärkeitä julkisen sektorin ja paikallisviranomaisten kannalta: maakartoituspalvelun käyttäjäasiakkaiksi on rekisteröitynyt kaupunkisuunnittelijoita, kaupunkien hallintoviranomaisia ja liikenneviranomaisia. Yhä useammat kaupunkien seurannan ja kehityksen alalla toimivat yksityiset toimijat, kuten energia- ja yleishyödylliset laitokset, kiinteistöyhtiöt, kauppaketjut ja rakennusmateriaalitoimittajat, ostavat maanseurantatuotteita. Käyttäjien tyyppi vaihtelee luonnollisesti palvelun mukaan: esimerkiksi hätätilannepalvelun käyttäjät ovat vain kriisinhallinnan alalla toimivia alueellisen, kansallisen, unionin ja kansainvälisen tason yksiköitä ja organisaatioita.

Copernicus-palveluilla ja tuotteilla tuettavien EU:n ja komission poliittisten painopisteiden luettelo on pitkä, ja siihen sisältyvät ilmastonmuutos, muuttoliike, ympäristöpolitiikka, maatalous ja elintarviketurvallisuus, merivalvonta, turvallisuus, liikenne ja energia, älykäs kaupunkien kehitys sekä katastrofien hallinta ja vähentäminen.

Käyttäjät pitävät yleisesti ottaen palvelujen suorituskykyä hyvänä niiden hyvän saatavuuden, oikea-aikaisuuden ja tuotevalikoiman monipuolisuuden vuoksi. Vaikka ilmastonmuutoksen seurantapalvelu on yhä esioperationaalisessa vaiheessa, se etenee jo hyvin, sillä sen käyttäjämäärä kaksinkertaistui vuodesta 2015 vuoteen 2016, mikä oli selvästi erittäin innovatiivisten ensimmäisten tulosten ansiota. Yksi esimerkki erinomaisesta palvelusta on Copernicuksen meriympäristön seurantapalvelun tuotteisiin perustuva ensimmäinen raportti valtamerten tilasta. Raportti on arvokas väline ympäristöalan osastojen, virastojen, yleissopimusten ja kansainvälisten organisaatioiden toiminnan kannalta.

Varsinkin turvallisuuspalvelu on lisännyt merkitystään tiedoilla, joita se voi tarjota vastauksena Euroopan turvallisuushaasteisiin erityisesti raja- ja merivalvonnan aloilla. Sen tiedot ja tuotteet ovat täysin integroituja ja tukevat virastoille annettuja tehtäviä rajavalvonnan ja meriturvallisuuden aloilla, ja niillä tuetaan EU:n YUTP:tä/YTPP:tä .

Uusien tuotteiden tasapainoinen määrittely Copernicuksen tuotevalikoimassa on tunnistettu haasteeksi, mutta komissio on ratkaissut sen perustamalla erityisen menettelyn uusien tuotteiden määrittelyä varten sekä käyttäjien tarpeiden keräämisprosessin yhteisymmärryksessä sidosryhmien kanssa. Tämän prosessin avulla Copernicus voi vastata dynaamisesti toimintaympäristön nopeisiin muutoksiin.

·Sen lisäksi, että Copernicus on maailman suurin yksittäinen maanseurantaohjelma, sisällyttämällä Copernicus-palvelujen tietämyksen tuottaminen ohjelman rakenteeseen siitä on tullut maanseurantaan liittyvän tieteellisen ja operationaalisen asiantuntemuksen keskus ja todellinen eurooppalainen menestystarina. ·Vastaamalla käyttäjien muuttuviin tarpeisiin oikea-aikaisilla ja luotettavilla geoinformaatiotuotteillaan Copernicus on kyennyt mukautumaan nopeasti kehittyviin haasteisiin ja Euroopan poliittiseen maisemaan esimerkiksi puuttumalla ilmastonmuutospalvelullaan Euroopan ja koko maailman tärkeimpään ympäristöhaasteeseen.

Datan saatavuus ja jakelu