FI Euroopan unionin virallinen lehti C 132/47

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta yhteistyön, yritystoiminnan ja vuorovaikutuksen parantamiseksi”

KOM(2010) 608 lopullinen

2011/C 132/08

Esittelijät: Benedicte FEDERSPIEL, Martin SIECKER ja Ivan VOLEŠ

Euroopan komissio päätti 27. lokakuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta – 50 ehdotusta yhteistyön, yritystoiminnan ja vuorovaikutuksen parantamiseksi

KOM(2010) 608 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. maaliskuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. maaliskuuta 2011 pitämässään 470. täysistunnossa (maaliskuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta 12:n pidättyessä äänestämästä.

1. Yleistä

1.1 ETSK pitää tervetulleena komission aloitetta yhtenäismarkkinoiden uudelleenkäynnistämiseksi ja elvyttämiseksi, mutta toteaa, ettei komissio ole ottanut asianmukaisesti huomioon Montin, Lamassouren, Gonzálezin, Grechin ja Herzogin raportteja ja pystynyt luomaan todellakin kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettuja yhtenäismarkkinoita, kuten EP esittää 10. toukokuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa.

1.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on seurannut tarkasti sisämarkkinoita kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta ja perusti siihen tehtävään vuonna 1994 yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän. Sen vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota ottamaan seurantaryhmän yhdeksi tärkeimmistä sidosryhmistä sisämarkkinafoorumin kaltaisiin aloitteisiin.

1.2.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen asettaa ensisijalle kansalaisyhteiskunnan kuuleminen ja sen kanssa käytävä vuoropuhelu uusia toimenpiteitä valmisteltaessa ja toteutettaessa. Näin ollen komitea toivoo, että ETSK:ta kuullaan kansalaisyhteiskunnan institutionaalisena edustajana kyseisten toimenpiteiden suunnittelun ja laadinnan alkuvaiheessa sekä toimenpiteiden vaikutuksia sekä etu- että jälkikäteen arvioitaessa.

1.3 Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden panos on välttämätön tekijä pyrittäessä keskittämään sisämarkkinoiden uudelleenkäynnistämiseksi tarvittavat toimet oikein, sillä nämä organisaatiot edustavat sisämarkkinoiden käyttäjiä. Tarkasteltavana olevat 50 ehdotusta ovat vain alku sisämarkkinoiden elvyttämisen pitkälle prosessille. Prosessin ei tulisi koskaan päättyä, sillä sisämarkkinat on ”työn alla oleva hanke”.

1.4 ETSK on yksilöinyt sisämarkkinoiden toimenpidepaketista puuttuvia toimia ja aikoo tehdä aikanaan ehdotuksia, mikä lisäisi myös kansalaisten luottamusta. Puuttuvat toimet koskevat mm. tekijänoikeusmaksuja, tekijänoikeusdirektiivin tarkistusta, verkon riippumattomuutta, tietosuojaa, sijoittajansuojaa, sosiaalialan pöytäkirjaa, yksityisen eurooppayhtiön perussääntöä, sähköisiä hankintoja, eurooppalaisia luottoluokituslaitoksia, sukupuolten tasa-arvoa, mikro- ja perheyrityksiä, uusien yritysten perustamista ja olemassa olevien laajentamista tukevia toimia, luotto- ja pankkikortteja, sähköisiä maksuja, kulutusluottoja ja ylivelkaantumista, pankkien välisiä tilisiirtoja, nuorisoa sekä yhteisvaluutta euron käyttöönoton täyttä toteuttamista ja yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) toiminnan parantamista.

1.5 ETSK ei esitä käsillä olevassa lausunnossa perusteellista selvitystä sisämarkkinoiden toimenpidepaketin kaikista ehdotuksista. Osaa niistä on jo käsitelty komitean lausunnoissa. Se ottaa yksityiskohtaisemman kannan niihin sitten, kun Euroopan komission ehdotukset tehdään tiedonannon antamisen jälkeen, mukaan luettuna Eurooppa 2020 -lippulaivahankkeita koskevat ehdotukset. ETSK on yksilöinyt painopistealoja, joista ETSK:ssa edustettuina olevat Euroopan kansalaisyhteiskunnan perustoimijat ovat sopineet. ETSK pahoittelee, ettei komissio ole ottanut huomioon asiakirjassa ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2010 – Unionin kansalaisoikeuksien esteiden poistaminen” (1) esitettyjä huomioita ja päätelmiä. Näiden painopistealojen ansiosta kaikkien sisämarkkinoiden toimijoiden tulisi voida hyödyntää kentällä täysimittaisesti sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. ETSK korostaa sellaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan tarvetta, joka menee sisämarkkinoiden toimintasuunnitelman kolmen pilarin keinotekoista jaottelua ulommas. Komitea esittää ehdotusten valikoivan luonteen lieventämistä lisäämällä yksittäisten toimien johdonmukaisuutta ja keskinäisriippuvuutta. Ehdotukset täydentävät toisiaan siten, että ne ovat keskenään vuorovaikutuksessa ja vaikuttavat laajalti yhteiskuntaan: työntekijöihin, kuluttajiin, yrityksiin ja kansalaisiin yhtä lailla. Ei ole olemassa tiettyjä sisämarkkinoita kullekin näistä ryhmistä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan (3 artiklan 3 kohta) unioni ”toteuttaa sisämarkkinat. Se pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus, täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen. Se edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä”. Komitea korostaa, että on tärkeää varmistaa korkeatasoinen kuluttajansuoja.

1.6 Avoin viestintä lisäarvosta ja haasteista on äärimmäisen tärkeää suuren yleisön tuen saamiseksi. Lyhytjänteiset poliittiset tavoitteet, joiden tuloksena on usein johdonmukaisuuden puute ja/tai epätasapainoiset ehdotukset sekä rahoitus-, talous-, poliittinen ja yhteiskunnallinen kriisi, eivät lisää kansalaisten luottamusta EU:hun. On tärkeää ottaa huomioon arkipäivän todellisuus ja kansalaisten konkreettiset huolet.

1.7 Euroopan komissio ei voi yksin ottaa vastuulleen sisämarkkina-asioiden tunnetuksi tekemistä ja kaikkien käytössä olevista välineistä (2) tiedottamista suurelle yleisölle. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos on välttämätön samoin kuin jäsenvaltioiden hallitusten osallistuminen, sillä niiden täytyy ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat erottamaton osa maiden omia talouksia. Poliittisilla puolueilla, tiedotusvälineillä, oppilaitoksilla ja kaikilla sidosryhmillä on historiallinen vastuu siitä, että EU pystyy vastaamaan menestyksekkäästi haasteisiin globalisoituneessa maailmassa niiden arvojen perusteella, jotka ovat tähän asti luonnehtineet sosiaalisia markkinatalouksia. Maailma ei odota meitä, ja Euroopan pirstaloituminen, protektionismi, nationalismi ja vision puuttuminen estävät Eurooppaa kilpailemasta uusien maailmanmahtien kanssa.

1.8 Sisämarkkinat kuuluvat Euroopan yhdentymisen ja Eurooppa 2020 -strategian ytimeen. Sisämarkkinalainsäädännön seuranta, hallinnoiminen ja sen noudattamisen valvonta on ratkaisevan tärkeää. Tähän pääsemiseksi Euroopan komission tulee tehdä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa hyödyntämällä nykyistä paremmin sisämarkkinoiden tulostaulua.

2. Erityistä

Seuraavia painopistealoja ei ole esitetty missään tietyssä etusijajärjestyksessä. (Sisämarkkinoiden toimenpidepaketin ehdotusten numerot on ilmoitettu suluissa.)

2.1 Perusoikeuskirja on erottamaton osa sisämarkkinoita (29)

Komissio haluaa varmistaa, että perusoikeuskirjassa turvattuja oikeuksia, muun muassa työtaisteluoikeutta, kunnioitetaan. Se vahvistaa EU:n toimielimille asetetut velvollisuudet sekä sen, että perusoikeuskirjasta on tullut oikeudellisesti sitova. Kuten edellä esitetystä sitaatista ilmenee, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa todetaan hyvin selvästi, että taloudellisten vapauksien tulee olla tasapainossa sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamisen kanssa. Professori Monti tunnistaa tämän ongelman ja ehdottaa, että sisämarkkinoita tasapainotetaan ay-perusoikeuksilla. ETSK suosittaa, että komissio integroi perusoikeuskirjan täysimittaisesti sisämarkkinoille ja kehottaa opt out –mahdollisuuden valinneita jäsenvaltioita hyväksymään perusoikeuskirjan.

2.2 Palvelut (4 ja 43)

Palvelujen sisämarkkinoiden edelleenkehittämisen tulisi edistää palvelujen täysimittaista käyttöä, jotta luodaan uutta kasvua ja uusia työpaikkoja, valinnanmahdollisuuksia ja kilpailua markkinoilla kuluttajien hyödyksi. Tämä hyödyttäisi myös kaikkia mutta varsinkin pieniä ja keskisuuria, sekä sisämarkkinoilla että paikallisesti toimivia palveluntoimittajia lainsäädännön yksinkertaistamisen ja markkinoille pääsyn esteiden poistamisen ansiosta. ETSK kehottaa tarjoamaan turvallisia, entistä laadukkaampia ja kohtuuhintaisia palveluja kuluttajille ja yrityksille. On niin ikään tarpeen tehostaa palveludirektiivin täytäntöönpanoa, kehittää keskitettyjen asiointipisteiden toimintaa ja laajentaa eri kielille käännetyn tiedon tarjontaa ja parantaa samalla jäsenvaltioiden hallinnollista yhteistyötä ja valistaa mahdollisuudesta tarjota rajatylittäviä palveluja.

Komitea on tyytyväinen myös kauan odotettuun ehdotukseen lentoliikenteen matkustajien oikeuksia koskevan asetuksen tarkistamiseksi. Se viittaa hiljattaisiin tapahtumiin ja tiettyyn Euroopan unionin tuomioistuimen oikeustapaukseen.

2.2.1 Vähittäisrahoituspalvelut (40 ja 41)

Vähittäisrahoituspalvelut ovat yksi aloista, joilla yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa on havaittu suurimpia epäkohtia. Kiinnitysluottojen lisäksi monet muut ETSK:n lausunnoissa mainitut ja komission esittämät näkökohdat on aiheellista asettaa käsittelyssä ehdottomalle etusijalle.

ETSK on tyytyväinen aloitteeseen parantaa peruspankkipalvelujen saatavuutta sekä pankkien palvelumaksujen läpinäkyvyyttä ja vertailukelpoisuutta.

2.3 Yleishyödylliset palvelut (25)

Komissio sitoutuu antamaan vuoteen 2011 mennessä tiedonannon ja sitä täydentävän toimenpidepaketin yleistä taloudellista etua koskevista palveluista. ETSK on tyytyväinen aloitteeseen tukea julkisten palvelujen arviointia ja poistaa palvelujen yleisen saatavuuden esteitä ja toistaa kehotuksensa laatia sitova puitedirektiivi (3). Tiedonannon ja muiden julkisia palveluja koskevien toimien tavoitteena tulisi olla jäsenvaltioiden tukeminen julkisten palvelujen kehittämisessä ja parantamisessa yleishyödyllisiä palveluita koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Julkisten palveluiden arviointiin tulisi sisältyä jo toteutettujen vapauttamistoimien kriittinen ja perusteellinen arvio, ja kaikkien tärkeimpien sidosryhmien tulisi osallistua sen toteuttamiseen. ETSK kantaa huolta erityisesti laatustandardien noudattamisesta ja palvelujen saatavuudesta mukaan luettuna palveluntoimittajan vaihtamisen helppous kilpailun lisäämiseksi. EU:n tulisi kehittää asiantuntemusta, jonka avulla se voi arvioida paremmin kaikkien sisämarkkina-aloitteiden ja muiden julkisia palveluja koskevien EU:n aloitteiden vaikutuksia yleishyödyllisiä palveluita koskevan pöytäkirjan mukaisesti.

2.4 Kestävä kehitys (10, 11 ja 27)

ETSK on tyytyväinen ajatukseen energiatehokkuussuunnitelmasta, jonka tavoitteena on hyödyntää huomattavien energiasäästöjen potentiaalia. Eurooppa tarvitsee toimivia energian sisämarkkinoita, jotta voidaan turvata kohtuuhintaiset, turvalliset ja luotettavat toimitukset kuluttajille. Täysimittaisesti toimivat energian sisämarkkinat hyödyttävät kuluttajia, sillä ne tarjoavat laajemman valikoiman ja alhaisemmat hinnat, mutta on tarpeen tiukentaa yhteisiä vähimmäisvaatimuksia. Niin kutsutun älykkään energiankulutuksen mittaamisen kehittäminen kulutustottumuksista ja niihin liittyvistä kustannuksista valistamiseksi edellyttää lisää sääntelyä, jotta voidaan varmistaa uuden teknologian ripeä käyttöönotto ja energiapalvelujen tehostaminen kilpailun avulla. Lisäksi ETSK on kiinnostunut ympäristövaikutuksia, ”ekologista jalanjälkeä”, koskevan aloitteen toteutettavuustutkimuksen tuloksista. (4)

2.5 Pienet ja keskisuuret yritykset ja muut yrittäjyyden oikeudelliset muodot (5) (12, 13, 14 ja 37)

2.5.1 Rahoituksen saantia voidaan pitää pk-yritysten suurimpana pulmana erityisesti kriisin jälkimainingeissa. PK-yritykset turvautuvat pääasiassa pankkilainoihin, koska pääomamarkkinat ja muut rahoituslähteet eivät ole niiden käytettävissä. Sen vuoksi ETSK on tyytyväinen ehdotukseen parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia päästä pääomamarkkinoille. Sisämarkkinoiden avaaminen pääomasijoitusrahastoille voi niin ikään parantaa pk-yritysten rahoitusta erityisesti innovaation ja uuden teknologian alalla.

2.5.2 Rahoituksen saatavuus on vain osa ongelmaa. PK-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden tarpeettomia hallinnollisia taakkoja on myös vähennettävä jatkuvasti ja merkittävästi, sillä ne ovat näille suhteettoman raskaita niiden muita pienemmän koon vuoksi. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että pk-yrityksiä koskevan hankkeen (Small Business Act) täytäntöönpanoa tehostetaan, jotta siitä lopulta saadaan toivotut tulokset, kuten yksityisen eurooppayhtiön perussääntö. Samasta syystä pk-yrityksiä koskevien tilinpäätösdirektiivien yksinkertaistaminen tulisi asettaa tärkeälle sijalle. Kestävän kehityksen edistämiseen tarvittavia toimia ja ympäristönsuojelutoimia tulisi suunnitella siten, että ne läpäisevät toivottuja vaikutuksia koskevan ”pk-yritystestin”.

2.5.3 ETSK on tyytyväinen komission sitoumukseen antaa eurooppalaisten säätiöiden perussääntöä koskeva asetus sekä laatia tutkimus keskinäisistä yhtiöistä. ETSK:n mielestä tällaisen tutkimuksen tulisi johtaa eurooppalaisten keskinäisten yhtiöiden perussääntöön. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että laaditaan myös eurooppalaisten yhdistysten perussäännöt.

2.6 Kilpailukyky (19,20 ja 21)

Yrittäjyyden edistäminen on kasvun ja työllisyyden pääasiallinen lähde. Tämä edellyttää järkevän sääntelyn periaatteiden noudattamista. Kaupparekistereiden yhteenliittäminen saattaa olla ensimmäinen askel liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edistämiseksi. ETSK on myös tyytyväinen muihin toimiin liiketoimintaympäristön, sisämarkkinoiden hallintotavan ja viestintämenetelmien parantamiseksi. Yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan nopealla täytäntöönpanolla ja alv-direktiivien tarkistamisella lisättäisiin yritysten rajatylittävää toimintaa.

2.7 Standardointi (6)

Standardit ovat merkittävä sisämarkkinoiden tukipilari, ja ETSK kannattaa toimia standardoinnin tehostamiseksi. Samanaikaisesti komitea korostaa olevan tärkeää lisätä kuluttajien ja pk-yritysten osallistumista ja varmistaa samalla jatkuvalla ja kestävällä tavalla, että niiden tähän prosessiin osallistumista rajoittavat kustannusongelmat ratkaistaan. Standardit eivät saisi olla tiettyjen toimijoiden sanelemia. EU:n standardeilla on oltava paljon suurempi rooli globaalissa kaupassa, ja niitä tulisi edistää kahden- ja monenvälisissä tulevissa kauppaneuvotteluissa.

2.8 Digitaaliset sisämarkkinat (2, 5 ja 22)

2.8.1 Sähköinen kaupankäynti vaikuttaa olevan suurin kärsijä pirstoutuneilla sisämarkkinoilla, joilla sääntöjä ei ole yhtenäistetty, tietojärjestelmät eivät ole yhteentoimivia ja joilla on immateriaalioikeuksia koskevia ratkaisemattomia kysymyksiä. ETSK uskoo sen vuoksi, että näiden ongelmien ratkaiseminen voi auttaa laajentamaan nopeasti liikeyritysten toiminta-alaa, lisäämään kuluttajille tarjottavien tuotteiden ja palvelujen valikoimaa sekä lisäämään kansalaisten tyytyväisyyttä sisämarkkinoiden toimintaan heikentämättä kuitenkaan kuluttajansuojaa. Sähköistä kaupankäyntiä koskeva ehdotus on sen vuoksi ensiarvoisen tärkeä.

2.8.2 Sähköinen yhteentoimivuus on etusijalla edistettäessä kaikenlaista toimeliaisuutta sisämarkkinoilla. Todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomisen tulee perustua esimerkiksi sähköisten allekirjoitusten, sähköisten todistusten, sähköisen varmentamisen ja sähköisten lomakkeiden keskinäiseen tunnustamiseen. Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) alan laajentaminen vahvistaisi osaltaan hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, mikä hyödyttäisi hallintoa, liike-elämää ja kansalaisia (6).

2.8.3 Tekijänoikeuskysymysten selvittämisessä ja hallinnoinnissa on tarpeen helpottaa yleiseurooppalaisten lisenssien myöntämistä ja kehittää EU:n laajuisia tekijänoikeussääntöjä; tällöin tulee ottaa huomioon kaikkien osapuolten intressit. Tällä alalla sisämarkkinoiden toimenpidepaketti ei ole tarpeeksi aloitteellinen – kuluttajien hyväksi voitaisiin tehdä nykyistä enemmän.

2.9 Yritysten hyvä hallintotapa ja työntekijöiden osallistuminen (36, 37 ja 38)

Komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen järjestää julkinen kuulemismenettely yritysten hyvästä hallintotavasta ja sen innovatiivisille sosiaalisille hankkeille antamaan tukeen. Komission tulee lujittaa EU:n sitoumusta vahvistaa yritysten hyvää hallintotapaa, jotta voidaan kehittää edelleen henkilöstöedustusta ja lisätä yritysten toimittamien tietojen avoimuutta. Työntekijöiden oikeus saada tietoja, tulla kuulluksi ja osallistua on kirjattu perussopimukseen perusoikeutena työntekijöiden osallistumisen eri muodoissa: SEUT:n 151 artiklan ensimmäiseen kohtaan on kirjattu ”työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu” ja 153 artiklan 1 kohdan mukaan ”unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa seuraavilla aloilla:”, ja tämän kohdan f alakohdan mukaan yksi näistä aloista on ”työntekijöiden ja työnantajien edustaminen ja heidän etujensa kollektiivinen turvaaminen, mukaan lukien yhteistoiminta työpaikalla”. Julkisessa kuulemismenettelyssä tulisi näin ollen pohtia tapoja parantaa niiden tietojen läpinäkyvyyttä, joita yritykset antavat sosiaalisista näkökohdista, ympäristönäkökohdista ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta. Sitten kun ETSK saa konkreettisen lausuntopyynnön, se aikoo tarkastella kriittisesti sosiaalista yrittäjyyttä koskevaa hanketta ja myös mahdollisuutta säilyttää yritysten yhteiskuntavastuun vapaaehtoisuuden perusta.

2.10 Työntekijöiden vapaa liikkuvuus ja taloudelliset vapaudet (30)

Komissio suunnittelee antavansa vuonna 2011 säädösehdotuksen, jolla pyritään parantamaan työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanoa. Ehdotukseen joko sisällytetään täsmennys, joka koskee sosiaalisten perusoikeuksien käyttöä sisämarkkinoiden taloudellisten vapauksien yhteydessä, tai sitä täydennetään vastaavasti liitteellä. Siinä ei ehdoteta direktiivin tarkistusta vaan uutta oikeudellista asiakirjaa direktiivin täytäntöönpanon tehostamiseksi. Direktiivin täytäntöönpanossa esiintyvät ristiriidat tulisi selvittää, ja pitäisi määrittää asianmukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltuudet noudattaa omia työelämää koskevia normejaan ja työmarkkinasuhdejärjestelmiään, kun otetaan huomioon myös erimuotoisten työehtosopimusneuvottelujen ratkaiseva rooli. Tämän selvitystyön tulokset osoittanevat, onko työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin tarkistaminen tarpeen. Tämän ei tulisi tapahtua kilpailusääntöjen eikä kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kiellon kustannuksella. Olemassa olevan lainsäädännön tarkistamisen tai uuden lainsäädännön antamisen tulisi perustua työmarkkinaosapuolten kuulemiseen sekä korkeatasoisten työnormien ja taloudellisten vapauksien tasapainoon. (7)

2.11 Julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö (17)

2.11.1 Komissio tekee vuonna 2012 säädösehdotuksia, joilla pyritään yksinkertaistamaan ja ajantasaistamaan EU:n sääntöjä sopimusten tekemisen joustavoittamiseksi ja julkisten hankintojen hyödyntämiseksi laajemmin muilla politiikanaloilla. Julkisilla hankinnoilla voidaan tukea innovatiivista ja ympäristöystävällistä kasvua nykyisen lainsäädännön puitteissa. Uudet lainsäädäntöehdotukset eivät saisi estää muista jäsenvaltioista peräisin olevien kilpailijoiden osallistumista vuonna 2004 hyväksyttyjen sääntöjen perusteella. Yhdenvertaisen kohtelun periaatetta tulisi noudattaa.

2.11.2 Komission julkisten hankintojen alan aloitteessa tulisi kiinnittää enemmän huomiota avoimuuden sitkeään epätasapainon ongelmaan, joka vallitsee yhtäältä EU:n ja toisaalta sen tärkeimpien kauppakumppanien julkisten hankintojen markkinoilla. Tulisi pohtia, missä määrin EU:n julkisten hankintojen markkinoilla on kestokykyä pysyä avoimina, jos EU:n ulkopuoliset maat pitävät yllä epätasapuolisia toimintaedellytyksiä. Sen vuoksi kaikkien toimijoiden, niin jäsenvaltioiden kuin EU:n ulkopuolisten maidenkin, tulee noudattaa ratifioituja ILO:n yleissopimuksia ja kunnioittaa ihmisoikeuksia.

2.11.3 Sen jälkeen kun sisämarkkinahanke käynnistettiin 1980-luvun puolivälissä, on keskusteltu perustavan sosiaalilausekkeen sisällyttämisestä sääntöihin. Nämä vaatimukset täytettiin tarkistettaessa hankintasääntöjä vuonna 2004. Julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien tarkistuksessa tulisi mahdollistaa nykyisten puitteiden täysimittainen hyödyntäminen, jotka koskevat sosiaalisten ja ekologisten kriteerien sisällyttämistä julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin sillä edellytyksellä, että kriteerit ovat tasapainossa EU:n oikeuden perusperiaatteiden kanssa (8).

2.12 Ulkoinen ulottuvuus (24)

ETSK katsoo, että ehdotus eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn takaamiseksi globaaleilla markkinoilla on yksi tärkeimmistä painopistealoista, sillä sisämarkkinoita ei voi eristää globaalista kilpailusta. On tarpeen ottaa paljon nykyistä määrätietoisempi kanta tärkeimpien kauppakumppanien kanssa käytävissä neuvotteluissa, jotta voidaan edistää sääntelyn lähentämistä ja EU:n standardeihin perustuvien kansainvälisten standardien käyttöönottoa. Sisämarkkinoiden ulkoinen ulottuvuus ja reilun kaupan sääntöjen noudattaminen ovat ratkaisevan tärkeitä seikkoja paitsi yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi myös unionin sosiaalisen ja ympäristömallin puolustamiseksi vääristynyttä kilpailua vastaan. Globaalia kilpailukykyä ei kuitenkaan tule edistää kuluttajien ja muiden kansalaisten perusoikeuksien kustannuksella.

2.13 Kollektiiviset oikeussuojakeinot (46)

Oikeussuojakeinot ovat avain kuluttajien luottamuksen saamiseksi sisämarkkinoihin. Meneillään olevien, vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä ja kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevien kuulemismenettelyjen – joiden järjestämiseen Euroopan parlamentin (9) ja professori Montin asiakirjoissa kehotettiin – on johdettava komission lainsäädäntöehdotuksiin. ETSK on tyytyväinen siihen, että komission vuoden 2011 työohjelmaan on sisällytetty vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskeva säädösehdotus. Komitea kannattaa säädöksen antamista nopeasti. Tämä ei kuitenkaan yksinään takaa sitä, että ehdotukset esitettäisiin hyvissä ajoin ja että ne varmistaisivat asianmukaisesti suunniteltujen ja tehokkaiden mekanismien todellisen täytäntöönpanon, jotta kuluttajat ja liikeyritykset saisivat käyttökelpoiset välineet ja jotta vältettäisiin perusteettomat kanteet.

Bryssel 15. maaliskuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 603 lopullinen.

(2) Näitä ovat esimerkiksi SOLVIT, EURES, Euroopan kuluttajaneuvontakeskukset ja Yritys-Eurooppa-verkosto.

(3) EUVL C 221, 8.9.2005, s. 17.

(4) ”Ekologinen jalanjälki” perustuu ajatukseen, että yksittäisen ihmisen kulutus voidaan muuntaa pinta-alaksi, joka tarvitaan sen tuottamiseen. Vuonna 2008 henkeä kohti oli käytettävissä 1,8 hehtaaria, mutta ihmiset käyttivät 2,2 hehtaaria henkeä kohti.

(5) PK-yritysten konseptia ja viittausta yrityksiin pitää laajentaa kattamaan kaikki sisämarkkinoille pääsyn muodot, ovatpa ne sitten voittoa tavoittelevia tai voittoa tavoittelemattomia. Näin voidaan saada kattavampaa ja vivahteikkaampaa tietoa sisämarkkinoista ja sen moninaisista toimijoista. Kaikki pk-yrityksiä koskevat toimet pätevät myös kaikentyyppisiin osuus- ja yhteisötalouden toimijoihin; yhteistä on tarve vähentää byrokratiaa, poistaa esteitä ja tarpeettomia hallinnollisia taakkoja.

(6) EUVL C 128, 18.5.2010, s. 103.

(7) EUVL C 44, 11.2.2011, s. 90.

(8) Ks. julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2004/18/EY 1. ja 4. perustelukappale.

(9) Raportti kuluttajille ja kansalaisille tarkoitettujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisesta (Louis Grech, EP:n jäsen).