PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Eurostat julkaisee alueellisiin tietoihin perustuvia Euroopan tilastotietoja useilla eri tilastoaloilla yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun asetuksen (EY) N:o 1059/2003 () mukaisesti. Näitä tilastoja käytetään laajasti EU:n aluepolitiikassa. Niiden avulla määritetään, mitkä alueet saavat tukea koheesiorahastoista. Viime vuosina Eurostat on ulottanut julkaistavien tilastojen kirjon joihinkin alueellisiin typologioihin, koska EU:n päättäjät tarvitsevat yhä enemmän tällaisia tietoja koheesio- ja aluekehityspolitiikan yhteydessä. Komissio on määritellyt nämä alueelliset typologiat yhteistyössä taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa ja hyväksynyt menetelmiä niiden ottamiseksi käyttöön ja ylläpitämiseksi. Alueelliset typologiat, joiden avulla voidaan määrittää kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueet ja/tai muut alueet EU:ssa, ovat jo käytössä, mutta niistä ei vielä ole annettu säännöksiä eikä oikeudellisia määritelmiä NUTS-asetuksessa. Se, että näillä typologioilla ja niiden menetelmillä ei ole oikeusperustaa tai että Euroopan tilastojärjestelmä (ESS) ei ole tunnustanut niitä virallisesti, on ongelma, joka on ratkaistava, jotta näitä typologioita voidaan pitää tunnustettuina, puolueettomina ja avoimina tilastollisina typologioina.

Aloitteen tärkeimmät poliittiset tavoitteet ovat seuraavat:

1. Luodaan oikeusperusta alueellisille typologioille, mukaan lukien kaupunkien määritelmä, jotta voidaan laatia Euroopan tilastotietoja

Asetuksella, jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 1059/2003 , pyritään sisällyttämään alueelliset typologiat osaksi voimassa olevaa NUTS-asetusta. Tällä tavoin temaattisissa tilastoasetuksissa ja politiikka-aloitteissa voidaan viitata näihin alueellisiin typologioihin, kun tarkoituksena on kerätä Euroopan tilastotietoja ja/tai kohdistaa poliittiset toimenpiteet tiettyihin alueisiin, kuten suuriin kaupunkeihin tai kaupunki-, maaseutu- taikka rannikkoalueisiin. Tämä aloite kattaa näin ollen nykyiset NUTS-tasoon 3 perustuvat alueelliset typologiat (esimerkiksi kaupunki-maaseututypologia ja suurkaupunkialueet), paikalliset hallinnolliset yksiköt (esimerkiksi kaupungistumisaste, kaupungit ja rannikkoalueet) sekä yhden neliökilometrin kokoisen ruudukkotason, jonka avulla lasketaan muut typologiat, jotka perustuvat väestöjakaumaan ja -tiheyteen ruudukkosoluissa.

2. Vahvistetaan keskeiset määritelmät ja tilastolliset perusteet alueellisia typologioita varten

Jotta voidaan taata menetelmien avoimuus ja alueellisten typologioiden vakaus pitkällä aikavälillä, keskeiset määritelmät ja typologioiden laatimis- ja ajantasaistamisperusteet on täsmennettävä asetuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöksissä. Tätä varten tässä aloitteessa sovelletaan eri typologioihin jo olemassa olevia menetelmiä.

3. Varmistetaan alueellisten typologioiden yhdenmukainen ja avoin soveltaminen EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa

Aloitteella pyritään parantamaan typologioiden vertailukelpoisuutta ja vakautta. Tämä puolestaan vaikuttaa myönteisesti Euroopan aluetilastojen kokoamiseen ja levittämiseen.

4. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä. Kun asetusta (EY) N:o 1059/2003 mukautetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) uusiin sääntöihin, komissiolle kyseisellä asetuksella siirrettyä valtaa antaa säädöksiä, joiden tarkoituksena on muuttaa asetuksen muita kuin keskeisiä osia, on täydennettävä – valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti – vallalla antaa delegoituja säädöksiä.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tällä ehdotuksella sisällytetään osaksi NUTS-asetusta typologioita, jotka liittyvät eri tilastoaloihin, kuten aluetilinpitoon, työmarkkinoihin, maaseudun kehittämiseen, maatalouteen, matkailuun ja meripolitiikkaan. Ehdotuksen ansiosta tietoja voidaan yhdistellä selkeiden typologioiden mukaisesti. Tällöin on mahdollista esimerkiksi vertailla BKT:tä maaseutu- ja kaupunkialueilla, matkailijoiden yöpymisten määrää rannikkoalueilla ja muilla alueilla sekä työllisyyttä/työttömyyttä kaupungistumisasteen mukaan.

Kaupungistumisasteen kaltaisia käsitteitä voidaan käyttää myös tietojen toimittamiseen YK:lle kaupunki- ja maaseutualueista.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Alueelliset typologiat vaikuttavat merkittävällä tavalla aluepolitiikkaan Eurooppa 2020 aloitteen() yleisten tavoitteiden yhteydessä. Esimerkiksi EU:n koheesiopolitiikan tarkoituksena on vähentää EU:n alueiden välisiä eroja ja edistää kasvua, työllisyyttä ja kestävää kehitystä muita huonommassa asemassa olevilla alueilla. Viime vuosina painopiste on siirtynyt enemmän näyttöön perustuviin poliittisiin toimenpiteisiin ja integroidumpiin alueellisiin lähestymistapoihin, jotka kuvastavat EU:n alueiden kirjoa, esimerkiksi työllisyyden, väestörakenteen, köyhyyden torjunnan, koulutuksen ja taloudellisen toiminnan alalla. Eräät aluepoliittiset analyysit ovat osoittaneet, että on tarpeen tutkia kaupunkien ja maaseudun välisiä merkittäviä eroja, jotka vaihtelevat jäsenvaltioittain (katso esimerkiksi kuudes taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus ()). Vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikassa painopisteenä ovat alueellisen kehityksen strategiat, joissa keskitytään kaupunki- ja maaseutualueiden lisäksi myös rannikkoalueisiin. Vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan periaatteissa, jotka vahvistetaan yhteisessä strategiakehyksessä () korostetaan, että älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämisstrategioissa on otettava huomioon kaupunkien ja kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden asema sekä kaupunkien ja maaseudun väliset yhteydet. Kaupungistumisasteen typologiaa käytettiin vastikään asetuksessa (EU) N:o 522/2014 () sen määrittämiseksi, mitkä alueet voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta innovatiivisten toimenpiteiden toteuttamiseksi kaupungeissa ja esikaupungeissa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta