yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä tiedotustoimia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 45 artiklan täytäntöönpanosta

Suorista ja epäsuorista toimista on lisätietoja tämän kertomuksen liitteenä olevassa komission valmisteluasiakirjassa.

Tämä konserniviestintään perustuva lähestymistapa on keskeisellä sijalla maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuosien 2016–2020 tiedotusstrategiassa. Tämän strategian mukaisesti vuotuisissa toimintasuunnitelmissa määritetään tiedotustoimet.

Asetuksen 45 artiklan 5 kohdan mukaan asetuksen mukaisten tiedotustoimien toteuttamisesta on esitettävä joka toinen vuosi kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä on kahdeksas tällainen kertomus.

Asetuksen 45 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan rahoitettavien tiedotustoimien ”tarkoituksena on erityisesti auttaa yhteisen maatalouspolitiikan selittämisessä, täytäntöönpanossa ja kehittämisessä ja lisätä yleistä tietoisuutta kyseisen politiikan sisällöstä ja tavoitteista, palauttaa tiedotuskampanjoilla kuluttajien luottamus kriisien jälkeen, antaa tietoa viljelijöille ja muille maaseutualueiden toimijoille sekä tukea eurooppalaista maatalouden mallia ja auttaa kansalaisia ymmärtämään sitä”. Asetuksen 45 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaan näillä toimilla ”olisi osaltaan varmistettava unionin poliittisia prioriteetteja koskeva toimielinten tiedotustoiminta, siltä osin kuin nämä prioriteetit liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin”.

Tässä kertomuksessa käsitellään yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien tiedotustoimien täytäntöönpanoa vuosina 2017 ja 2018. Oikeusperustana on yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013, jäljempänä ’asetus’, 45 artikla.

Asetuksen 45 artiklan (tiedotustoimet) mukaan avustuksilla rahoitettavia toimenpiteitä on kahdenlaisia – kolmansien osapuolten esittämät vuotuiset työohjelmat tai muut erityistoimenpiteet. Erityisillä tiedotustoimenpiteillä tarkoitetaan ajallisesti ja paikallisesti rajattuja tiedotustapahtumia, joilla on oma talousarvio. Tällaiset tapahtumat voivat vaihdella konferensseista kokonaisvaltaiseen tiedotuskampanjaan, johon kuuluu monentyyppisiä eri alueilla ja/tai jäsenvaltioissa toteutettavia tiedotustoimia (kuten audiovisuaaliset tuotannot, mediatapahtumat, konferenssit ja työpajat). Vuotuinen toimintaohjelma puolestaan koostuu 2–5 yksittäisestä tiedotustoimesta. Vuosina 2017 ja 2018 päätettiin (edeltävien vuosien tapaan) valita yhteisrahoitettaviksi ainoastaan yksittäisiä tiedotustoimia. Avustusohjelmaa haluttiin yksinkertaistaa ja pyrittiin varmistamaan eri viestintätoimien välinen yhtenäisyys.

Ehdotuspyynnöissä tuenhakijoita kehotettiin pyrkimään parempaan kohdeyleisön määrittelyyn ja tehokkaampaan tiedonlevitykseen sekä analysoimaan toimien vaikutuksia niillä suoraan tai epäsuoraan tavoitettavien henkilöiden määrällä mitattuna. Hakijoita pyydettiin esittämään ehdottamilleen toimille yksityiskohtaiset suunnitelmat, joihin tuli sisällyttää tiedot hankkeen toteutuksesta, viestin välittämisestä ja tehokkuuden mittaamisesta. On tärkeää korostaa, että huomattavan monet yhteisrahoitetuista toimista tavoittivat varsinaisia osallistujia laajemman yleisön erikoisalojen lehdistön ja tiedotusvälineiden kerrannaisvaikutuksen sekä internetin ja sosiaalisen median lisääntyvän käytön ansiosta.

– Tukea annettiin myös seitsemälle kansallisella tasolla toteutettavalle toimelle, joita johtivat maataloustuottajien yhdistykset tai tahot, joilla on vahvat yhteydet maatalousalaan.

Kuten aiemmin, tiedotusvälineiden tukeminen YMP:n ja maaseudun kehitystä koskevan käyttäjäystävällisen tiedottamisen ja tiedotustilaisuuksien avulla oli yhä hyvin tärkeä osa viestintätoimia. Tällä oli edelleen erittäin merkittävä kerrannaisvaikutus, varsinkin koska sosiaalinen media ja internetpohjainen viestintä kasvattivat voimakkaasti merkitystään tällä raportointijaksolla. Toimittajille ja viestinnän ammattilaisille tarkoitetun foorumin www.Ag-Press.eu jatkuva kasvu ja ylläpito sekä opintomatkojen ja seminaarien järjestäminen Ag-Press-verkoston jäsenille lujittivat edelleen tiiviitä yhteyksiä ja vuorovaikutusta maatalouskysymyksiin erikoistuneiden toimittajien ja myös muun median kanssa. Vuoden 2018 lopussa Ag-Press-verkostoon kuului noin 950 toimittajaa. Verkosto on edelleen arvokas resurssi komissiolle ja hyödyllinen verkosto jäsenilleen. Maatalouden pääosaston toiminta sosiaalisessa mediassa (Facebook, Twitter ja Instagram) lisääntyi huomattavasti ja pääosaston yleisömäärä kasvoi nopeasti. Tämä oli tärkeää, jotta voitiin houkutella asiantuntijoita verkkosivustolle ja siellä olevien kattavien tietojen ja tuoreimpien uutisten pariin sekä tavoittaa suuri yleisö.

Kuuden opintomatkan aikana vuosina 2017 ja 2018 toimittajaryhmillä oli mahdollisuus tutustua hyvin erilaisiin viljelyoloihin muilla kuin omilla alueillaan ja muissa jäsenvaltioissa. Käsiteltäviä osa-alueita olivat muun muassa kilpailukyky, kestävyys, täsmäviljely, biotalous ja sukupolvenvaihdokset. Maanviljelijöiden, maaseudun asukkaiden ja yritysten edustajien kanssa kentällä pidetyt tapaamiset auttoivat lisäämään tietoisuutta maatalouden haasteista ja mahdollisuuksista eri jäsenvaltioissa ja eri alueilla. Lisäksi viidessä seminaarissa, joihin osallistui EU:n politiikan asiantuntijoita, toimittajat saivat perusteellista tietoa EU:n politiikan muutoksista maatalouselintarvikekaupan, YMP:n ja elintarvikeketjun, laatupolitiikan ja alan innovoinnin alalta sekä YMP:n uudistusehdotuksista. Seminaareihin osallistui maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komissaari ja asiasta kiinnostuneita Euroopan parlamentin jäseniä.

b) Sidosryhmäverkostoituminen – konferenssit

Sidosryhmät ovat hyvin tärkeitä maatalouden ja maaseudun kehittämisen kysymyksiä koskevan tiedon levittäjiä. Raportointijaksolla konferenssit olivat edelleen tärkeä foorumi politiikan jatkokehitystä koskeville kuulemisille ja vuoropuhelulle. Kuten III kohdassa mainitaan, monivuotista rahoituskehystä koskevien alakohtaisten ehdotusten valmistelun yhteydessä tiivistettiin yhteydenpitoa sidosryhmiin – muihin EU:n toimielimiin, jäsenvaltioiden hallintoihin, EU:n ja kansallisen tason yhteiskunnallisiin ja ammatillisiin organisaatioihin ja akateemiseen yhteisöön. Tämä oli komission poliittisten painopisteiden sekä kansalaisyhteiskunnan laajaa kuulemista korostavan linjan mukaista. Lisäksi käsiteltiin muun muassa epäterveiden kaupan käytäntöjen torjumista elintarvikeketjussa.

Keskittyminen tuleviin haasteisiin oli keskeisellä sijalla myös maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisissa EU:n maatalouden tulevaisuudennäkymiä käsittelevissä konferensseissa. Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komissaarin avaamassa konferenssissa joulukuussa 2018 tarkasteltiin digitoinnin ja innovoinnin viimeaikaista kehitystä maatalousalalla. Konferenssissa käsiteltiin myös EU:n ja Afrikan välistä kauppaa ja investointeja koskevaa yhteistyötä. Sekä vuonna 2017 että vuonna 2018 konferenssissa painotettiin voimakkaasti YMP:n nykyaikaistamista ja EU:n maatalousmarkkinoiden ennusteita koskevaa työtä, jota on tehty yhdessä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa. Osallistujia olivat EU:n toimielimet, hallitukset ja kansainväliset järjestöt, elintarvikeketjun toimijat, markkina-asiantuntijat, tutkijat, ajatushautomot ja kansalaisyhteiskunta.

Komissio ja EU:n puheenjohtajavaltio Itävalta järjestivät Wienissä marraskuussa 2018 kasviproteiinien kehittämistä EU:ssa käsitelleen tapahtuman, johon osallistui myös Euroopan parlamentti. Noin 200 kutsuttua maatalouden rehu- ja elintarviketuotannon toimitusketjujen, tutkimus- ja neuvontaverkostojen sekä kansallisten ja alueellisten hallintojen asiantuntijaa keskustelivat kasviproteiinien kehittämistä Euroopan unionissa koskevan komission kertomuksen tärkeimmistä havainnoista sekä siitä, miten nykyisellä ja tulevalla poliittisella kehyksellä voitaisiin tukea kasviproteiinin tuotantopotentiaalin vapauttamista unionissa.

Brysselissä järjestettiin marras- ja joulukuussa 2018 yhteistyössä Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton kanssa kaksi pyöreän pöydän keskustelua uuden YMP:n ehdotetusta vihreästä rakenteesta. Tämä edisti maatalous- ja ympäristöaloja edustavien sidosryhmien välistä keskustelua siitä, miten tulevaa YMP:aa koskevat lainsäädäntöehdotukset voitaisiin panna täytäntöön.

Toinen merkittävä merkkipaalu oli Lissabonissa lokakuussa 2017 pidetty maatalouden innovaatiohuippukokous (Agricultural Innovation Summit). Kyseessä oli Portugalin konsortion, Portugalin hallituksen, EIP-AGRI-verkoston ja eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston yhteinen aloite. Toukokuussa 2018 järjestettiin myös tärkeä EU:n maatalousalan tutkimusta ja innovointia käsittelevä konferenssi, jossa pohdittiin sitä, miten sidosryhmät voitaisiin ottaa mukaan alan tulevien eurooppalaisten tutkimus- ja innovointitoimien määrittelyyn.

c) Suurelle yleisölle suunnatut toimet

Messuille osallistuminen

Komission pyrkimys kuunnella ja olla yhteydessä kansalaisiin ja lisätä yleistä tietoisuutta koko EU:sta, sen roolista ja arvoista oli edelleen keskeisessä asemassa osallistuttaessa messuille raportointijakson aikana. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto tehosti toimiaan kansalaisten ja sidosryhmien tavoittamiseksi yhdeksillä maatalousmessuilla, joiden teemana oli ”maatilalta ruokapöytään, tulevaisuuden kestävää ruokaa” (”from farm to fork, sustainable food for our future”). Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto toimi tässä usein yhteistyössä muiden pääosastojen ja yksiköiden kanssa, kuten terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosaston, meri- ja kalastusasioiden pääosaston ja tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston sekä komission jäsenvaltioissa olevien edustustojen kanssa. Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan komissaarin ja jäsenvaltioiden johtavien edustajien läsnäolo messuilla, kuten International Green Week ‑messuilla Berliinissä ja Salon de l’Agriculture ‑messuilla Pariisissa, herätti usein suurta kiinnostusta ja sai paljon näkyvyyttä kansallisissa ja alueellisissa tiedotusvälineissä. Lisäksi osallistuttiin maatalousmessuille useissa muissa jäsenvaltioissa.

Raportointijakson aikana jatkettiin toimia houkuttelevan ja tehokkaan tiedotusmateriaalin ja ‑toimien tuottamiseksi messuille. Usein tiedotusmateriaalin ja ‑toimien kohdeyleisönä olivat perheet ja koululaiset.

Koululaisille tarkoitettu opetuspaketti

Raportointijakson aikana saatiin valmiiksi 11–15-vuotiaille koululaisille tarkoitettu opetuspaketti (”edutainment pack”). Sitä mainostettiin ja levitettiin Europe Direct ‑tiedotuspisteiden ja jäsenvaltioissa olevien komission edustustojen kautta. Levitystä tuettiin digitaalisessa ja sosiaalisessa mediassa järjestetyllä kampanjalla.