EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 02.10.1996 
KOM(96) 456 lopull. 
95/0263 (CNS) 
Muutettu ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden 
edistämiseksi tietoyhteiskunnassa 
(komission EY.n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) 

PERUSTELUT 
Komissio esittää tässä muutetun ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan 
asiakirjaa KOM(95) 486 - Monikielinen tietoyhteiskunta (MLIS) 
Muutettuun ehdotukseen sisältyvät ne Euroopan parlamentin täysistunnossaan 21. 
kesäkuuta 1996 esittämät tarkistukset, jotka komissio on hyväksynyt. 
1. Johdanto 
a) Taustaa 
Komissio hyväksyi ehdotuksensa 8. marraskuuta 1995, ja se välitettiin virallisesti 
Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 
23. marraskuuta 1995. 
Talous-ja sosiaalikomitea antoi myönteisen lausunnon 30. toukokuuta 1996*, alueiden 
komitea antoi myönteisen lausunnon 13. kesäkuuta 1996.^ 
Euroopan parlamentti antoi myönteisen lausunnon 21. kesäkuuta 1996-* ja ehdotti 56 
tarkistusta komission ehdotukseen.^ 
b) Komission ehdotuksen tarkoitus 
Ehdotuksen tarkoituksena on antaa neuvoston hyväksyttäväksi päätös kolmivuotisesta 
ohjelmasta (Monikielinen tietoyhteiskunta - MLIS), jolla edistetään yhteisön kielellistä 
monimuotoisuutta tietoyhteiskunnassa. 
2. Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset 
Euroopan parlamentin esittämistä 56 tarkistuksesta 19 hyväksyttiin sellaisenaan, 15 
hyväksyttiin osittain tai periaatteessa, jolloin hyväksyttyjen tarkistusten kokonaismääräksi 
tuli 34. 
Komissio hyväksyi tarkistukset, jotka 
ovat komission tiedonannossa (MLIS) esitettyjen näkemysten 
lukaisia, 
ovat yhteisön politiikan mukaisia, parantavat yhteenkuuluvuutta, synergiaa, 
avoimuutta ja hallintoa 
parantavat selkeyttäjä tarkkuutta. 
Lyhyt ai ,io eri tarkistuksista annetaan tämän muistion liitteessä. 
3. Tarkistukset, joita komissio ei hyväksynyt 
Esitetyistä 56 tarkistuksesta 22:ta ei voitu hyväksyä. Tärkeimmät syyt tähän olivat: 
1 CES 692/96 
2 CDR 6/96 lopull. 
3 PE 250.124 
4 PE 250.124 
^ 
ehdotettu oikeudellisen perustan (ja siihen liittyvät lukuisat tarkistukset) 
muutos 
perusteiden kertautuminen tai päällekkäisyys 
yhteensopimattomuus toissijaisuusperiaatteen kanssa sellaisena kuin 
komissio sen tulkitsee tämän ohjelman osalta 
yhteensopimattomuus käytettävissä olevan talousarvion kanssa. 
Lyhyt arvio eri tarkistuksista annetaan tämän muistion liitteessä. 
4. Päätelmät 
Perustamissopimuksen 189a artiklan mukaisesti komissio muuttaa alkuperäistä 
ehdotustaan siten, että ehdotukseen sisältyvät hyväksytyt ja osittain hyväksytyt *$ 
tarkistukset. 
Liite 
Komission kanta Euroopan parlamentin esittämiin tarkistuksiin 
Tarkistus 1: Ehdotuksen nimeäminen Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteiseksi 
(viitaten yhteispäätösmenettelyyn parlamentin ehdottaman oikeudellisen perustan 
muuttamisen mukaisesti; ks. tarkistus 2) 
Komissio: Ei hyväksytä, koska oikeudellisen perustan muuttamista ei hyväksytä. 
Tarkistus 2: Oikeudellisen perustan muuttaminen niin, että siihen sisältyvät 128 artiklan 
1 ja 2 kohdat komission ehdottaman 130 artiklan 3 kohdan lisäksi 
Komissio: Ei hyväksytä. Päätavoitteena on kannustaa teollisuutta toimiin 
monikielisten palveluiden tarjoamiseksi. Siihen riittää yksi oikeudellinen perusta (130). 
Kulttuuriset ja yhteiskunnalliset näkökulmat tai seuraukset eivät vaadi oikeudellisen 
perustan laajentamista. 
Tarkistus 3: Viittaus Euroopan parlamentin päätöslauselmaan vähemmistökielistä 
Komissio: Hyväksytään perustelukappaleeksi viittauskappaleen sijaan. 
Tarkistus 4: Viittaus Euroopan parlamentin päätöslauselmaan kielten tilanteesta 
yhteisössä ja katalonian kielestä 
Komissio: Ei hyväksytä; päätöksen teksti pitenee tarpeettomasti, eikä yhden kielen 
esiin nostaminen heijasta tavoitetta kohdella kaikkia kieliä tasapuolisesti. 
Tarkistus 5: Viittaus muihin Euroopan parlamentin päätöslauselmiin hallitusten välisestä 
konferenssista 
Komissio: Ei hyväksytä, viitteiden ja perustelujen on oltava suorassa yhteydessä 
ehdotettuun Monikielinen tietoyhteiskunta -ohjelmaan (MLIS). 
Tarkistus 6: Viittauskappale alueiden komitean lausunnon huomioon ottamisesta 
Komissio: Hyväksytään, sillä alueiden komitean lausunto on arvokas lisä 
ehdotukseen, ja paikalliset kielet ovat usein alueille tärkeitä. 
Tarkistus 7: Perustelukappale, jossa viitataan kielellisen monimuotoisuuden 
edistämiseen keinona suojella kielellistä kulttuuriperintöä artiklan 128 tarkoittamalla 
tavalla 
Komissio: Muutos on käsitteellisesti yhteydessä ehdotettuun oikeudellisen perustan 
laajentamiseen. Komissio ehdottaa sen sijaan viittausta 128 artiklan 4 kohdan varsinaiseen 
sisältöön. 
Tarkistus 8: Perustelukappale, jossa verrataan kulttuuristen, sosiaalisten ja 
taloudellisten näkökantojen tärkeyttä 
Komissio: Ei hyväksytä, tarkistus ei varsinaisesti tuo mitään uutta muihin tekstinosiin, 
joissa jo viitataan kulttuurisiin näkökantoihin. 
Tarkistus 9: Perustelukappale, jossa korostetaan, ettei ihmisiä tule erotella kielen tai 
muiden henkilökohtaisten syiden perusteella 
Komissio: Hyväksytään, ehdotus heijastelee MLIS-tiedonannon periaatteita. 
H 
Tarkistus 10: Perustelukappale; eurooppalaisten tulee saada tietoa omalla 
eurooppalaisella paikalliskielellään 
Komissio: Hyväksytään, kyseessä on MLIS-ohjelman tavoite. 
Tarkistus 11: Perustelukappale; tietoyhteiskunnan ulkopuolelle jäävät kielet taantuvat 
Komissio: Hyväksytään. Komissio on sanonut samaa jo kauan. 
Tarkistus 12: Perustelukappale, jossa arvellaan tietoyhteiskunnan edistävän kulttuurisen 
ja kielellisen perinnön kukoistusta 
Komissio: Ei hyväksytä. Komissio yhtyy kyllä näkemykseen, mutta samoja väitteitä 
toistetaan ehkä turhankin usein, eikä liika toisto paranna päätöksen avoimuutta. Menee 
päällekkäin komission viidennen perustelukappaleen kanssa. 
Tarkistus 13: Perustelukappale, jossa lisätään viittaus G7- maiden kokouksen esittämään 
näkemykseen tietoyhteiskunnasta 
Komissio: Hyväksytään, mutta kappaleen osien järjestystä muutetaan. 
Tarkistus 14: Perustelukappaleessa sana 'teollisuus' korvataan 'kielten alojen 
teollisuudella' 
Komissio: Ehdotettu rajaus ei vastaa tavoitetta kohdistaa teksti teollisuudelle yleensä; 
•kielten alojen teollisuus' voidaan kuitenkin lisätä perustelukappaleeseen komission 
ehdottamalla tavalla. 
Tarkistus IS: Perustelukappaleen suoraa viittausta 'teollisuuteen* muutetaan 
yleisemmäksi 
Komissio: Hyväksytään osittain mainitsemalla 'teollisuuden' lisäksi 'muut asianomaiset 
toimijat*. 
Tarkistus 16: Komission perustelukappaleen poistaminen (liittyy tarkistukseen 13) 
Komissio: Ei hyväksytä puhtaasti teknisistä syistä. 
Tarkistus 17: Komission viidennen perustelukappaleen poistaminen (liittyy tarkistukseen 
12) 
Komissio: Ei hyväksytä, koska tarkistusta 12 ei hyväksytä. 
Tarkistus 18: Perustelukappale, jossa mainitaan erikseen muut kuin yhteisön viralliset 
kielet 
Komissio: Ei hyväksytä, koska kieliä ei pitäisi luokitella vaan kohdella 
yhdenvertaisesti, ainakin MLIS-ohjelman puitteissa. 
Tarkistus 19: Perustelukappale; itse asiassa kyseessä on kaksi eri tarkistusta samaan 
perustelukappaleeseen: viittaus (1) EU:n velvollisuuteen suojella kielellistä perintöä ja (2) 
yhteenkuuluvuuden parantaminen EU:n sisällä 
Komissio: Kyseinen EU:n velvollisuus ei ole perustamissopimuksessa tarkasti 
määritetty, ja kyse on joka tapauksessa toissijaisuusperiaatteen piiriin kuuluvasta 
velvollisuudesta. Yhteenkuuluvuuden parantaminen hyväksytään. 
Tarkistus 20: Vähemmistökieliä koskeva perustelukappale 
Komissio: Kannatettava ajatus, mutta MLIS:n avulla ei voida turvata 
vähemmistökielten tulevaisuutta 
Tarkistus 21: Perustelukappale, jossa viitataan yhteisön velvollisuuteen luoda 
perusrakenteita kielellisten voimavarojen käytölle 
Komissio: Hyväksytään osittain, mutta sana Velvollisuus' on liian vahva. 
Tarkistus 22: Kulttuuriperintöä koskeva perustelukappale 
Komissio: Yhtyy periaatteessa tarkistukseen, mutta kyse on muiden perustelujen 
toistosta. 
Tarkistus 23: Pk-yritysten tärkeyttä korostava perustelukappale 
Komissio: Yhtyy parlamentin näkemykseen. Hyväksytään. 
Tarkistus 24: Perustelukappale, jossa viitataan yhteistyöhön muiden ohjelmien, erityisesti 
IDA:n kanssa 
Komissio: Hyväksytään. Tarkistus vastaa komission tavoitteita. 
Tarkistus 2S: Perustelukappale, jonka mukaan jäsenvaltiot voisivat käyttää 
rakennerahastoja kansallisten (kieleen liittyvien) kehityshankkeiden rahoittamiseen 
Komissio: Ottaa ehdotuksen ilolla vastaan. Siitä syntyy todellista lisäarvoa. 
Tarkistus 26: Perustelukappale, jossa yhteistyö tarkennetaan 'jäsennellyksi' 
Komissio: Yhtyy parlamentin näkemykseen. Hyväksytään. 
Tarkistus 27: Perustelukappale, jossa kielten opetus liitetään MLIS :iin 
Komissio: Yhtyy näkemykseen kielten opetuksen tärkeydestä ja täydentävästä 
luonteesta, mutta koulujen kieltenopetusta käsitellään Sokrates-ohjelman puitteissa. 
Perustelu, joka itse asiassa viittaa Sokratesiin, ei kuulu MLIS:ää koskevaan päätökseen. 
Tarkistus 28: Perustelukappale, jossa ehdotetaan kolmansien maiden kanssa tehtävän 
yhteistyön rahoittamista yhteisön (MLIS :n?) talousarviosta 
Komissio: Ei hyväksytä; yhteistyön helpottamiseen on varattu vain pieniä 
määrärahoja, eikä siis ole syytä antaa ymmärtää, että merkittäviä rahoitusmahdollisuuksia 
olisi tarjolla 
Tarkistus 29: Perustelukappale, jossa ehdotetaan vähemmistökielten kehittämisen 
rahoittamista 
Komissio: Ei hyväksytä; asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan eikä sille ole varattu 
määrärahoja. 
Tarkistus 30: " rustelukappale ohjelman väliarvioinnista 
Komissio: iCannattaa ajatusta, mutta sen on oltava käytännöllinen. Liian aikaisesta 
arvioinnista ei ole mitään hyötyä, siksi arvioinnille on lisätty aikataulu: se on suoritettava 
kahden vuoden kuluessa ohjelman aloittamisesta. 
Tarkistus il: 1 artikla, tarkistus heijastaa (ehdotettua) oikeudellisen perustan muutosta 
Komissio: Ei hyväksytä, koska tarkistusta 2 ei hyväksytä. 
Tarkistus 32: 2 artikla, artiklan c kohtaan tehty pieni lisäys, jossa viitataan sekä yhteisöön 
että jäsenvaltioihin 
Komissio: Hyväksytään. 
Tarkistus 33: 3 artikla, ohjelmalle esitetyn viitemäärän (20 miljoonaa ecua) 
mainitseminen; muita pieniä muutoksia 
Komissio: Jonkin verran kannatusta, mutta ei voida hyväksyä, sillä viitemääriä ei pidä 
mainita eikä talousarviossa tällä hetkellä ole lisävaroja; pieni muutos on parannus. 
Tarkistus 34: 3 artikla, tarkistuksessa viitataan rahalliseen tukeen kolmansille maille ja 
kansainvälisille järjestöille 
Komissio: Ei hyväksytä; ks. myös tarkistus 20. 
Tarkistus 35: 4 artikla, jossa mainitaan komission velvollisuus sovittaa ohjelma yhteen 
muiden yhteisön ohjelmien kanssa 
Komissio: Itsestään selvää, mutta hyvä mainita erikseen. 
Tarkistus 36: 4 artikla, tarkistuksessa rajataan kunkin jäsenvaltion edustajien lukumäärä 
ohjelmakomiteassa 
Komissio: Kannattaa kustannustehokkuuden lisäämistä, mutta rajoitus on liian jäykkä 
ja ristiriidassa komitologiasäännösten kanssa. 
Tarkistus 37: 5 artikla, nostetaan yläraja, jota suuremmista hanke-ehdotuksista 
ohjelmakomitean pitää äänestää, 1 miljoonaan ecuun (EU:n osuus) 
Komissio: Hyväksyy, mutta mahtavatko muut toimielimet hyväksyä. 
Tarkistus 38: 6 artikla, arviointikertomukseen liittyviä yksityiskohtia 
Komissio: Hyväksyy periaatteessa tietyin muutoksin (ks. tarkistus 30). 
Tarkistus 39: Liite I, 1 kohta; pk-yritysten painoarvon korostaminen 
Komissio: Hyväksyy. 
Tarkistus 40: Liite I, 1 kohta; ehdotetaan eurooppalaisten toimijoiden suuntautumista 
maailmanmarkkinoille 
Komissio: Hyväksyy, mutta ehdottaa yksinkertaisempaa sanamuotoa. 
Tarkistus 41: Liite I, 1 kohta; kielellisten voimavarojen standardisoinnin edistäminen 
Komissio: Hyväksyy täysin. 
Tarkistus 42: Liite I, 1 kohta; ehdotus, että ELRA:n tulisi antaa komissiolle säännöllisesti 
kertomuksia 
Komissio: Ei hyväksy. ELRA on komissiosta riippumaton järjestö, eikä sitä siten 
voida velvoittaa mihinkään. Sitä paitsi ELRA:aa ei mainita lopullisessa tekstissä. 
Tarkistus 43: Liite I, 1 kohta; ehdotus että komissio tutkii mahdollisuuksia tukea 
taloudellisesti kannattamattomia tietokantoja 
Komissio: Suostuu tutkimaan (muttei välttämättä tukemaan). 
Tarkistus 44: Liite I, 1 kohta; ehdotus, että käytettävät standardit olisivat jäsenvaltioiden 
virallisesti tunnustamia 
Komissio: Yhtyy näkemykseen, että standardien tulisi olla jollain tavoin tunnustettuja, 
mutta aihe on aivan liian monimutkainen tuotavaksi esiin parlamentin ehdottamalla tavalla. 
* 
Tarkistus 45: Kielellinen tarkistus, poistettu luettelosta 
Tarkistus 46: Liite I, 2 kohta; ehdotetaan vähemmän käytetyn kielen hankkeiden 
rahoittamista kaksikielisillä alueilla 
Komissio: Ei halua sitoutua kielisidonnaisten hankkeiden rahoittamiseen; kuvattu 
tilanne on aivan liian yksityiskohtainen. 
Tarkistus 47: Liite 1,2 kohta; mainitaan kääntäjänkoulutuslaitokset toimijoina 
Komissio: Hyväksytään. Tärkeä huomio, yhteys Leonardoon. 
Tarkistus 48: Kielellinen tarkistus, poistettu luettelosta 
Tarkistus 49: Liite I, 3 kohta; liitetään toimielinten tietoverkkojen keskinäinen toimivuus 
MLIS.iin 
Komissio: Kannattaa ajatusta, mutta ei voi hyväksyä MLIS:n valjastamista kyseisen 
tavoitteen saavuttamiseen. 
Tarkistus 50: Liite I, 3 kohta; viittaus kokeiluhankkeiden keskittymiseen vähemmän 
käytettyihin kieliin 
Komissio: Ei kannata tiettyjen kielten asettamista etusijalle, vaikka ymmärtääkin 
ehdotuksen taustalla olevan huolen. 
Tarkistus 51: Liite I, 3 kohta; vähemmän käytettyjen kielten tukeminen liitetään yhteisön 
uusille virallisille kielille annettuun tukeen 
Komissio: Syyt uusien virallisten kielten tukemiseen toimielinten monikielisten 
järjestelmien yhteydessä ovat ilmeiset. Yhteys vähemmän käytettyihin kieliin ei sitä ole. 
Komissio suhtautuu jälleen myönteisesti taustalla olevaan ajatukseen ja saattaa ottaa 
kysymyksen esille kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. 
Tarkistus 52: Liite I, 3 kohta; MLIS:n ja muiden yhteisön aloitteiden yhteisvaikutusten 
käsittely 
Komissio: Hyväksyy. 
Tarkistus 53: Liite H, 2 kohta; pieniä, lähinnä kielellisiä muutoksia; jopa 100 prosentin 
rahoitusmahdollisuuden rajaaminen hyvin harvoihin tapauksiin 
Komissio: Tekstimuutokset hyväksytään; viittausta 100 prosentin rahoitukseen ei 
hyväksytä. 
Tarkistus 54: Liite H, 5 kohta; Ehdotus kehittyneiden työvälineiden käytön 
kannustamisesta 
Komissio: Hyväksytään, parannus. 
Tarkistus 55: Liite H, 6 kohta; täsmennys varainhoitoasetukseen viittaavaan tekstiin 
Komissio: Ottaa täsmennyksen ilolla vastaan. 
Tarkistus 56: Liite H, 7 kohta; (kansallisille) kielenseurantakeskuksille annettava tuki ei 
saa olla ristiriidassa kansallisten viranomaisten näkemysten kanssa 
Komissio: On täysin samaa mieltä ja ottaa täsmennyksen ilolla vastaan. 
Tarkistus 57: Poistettu, korvattu tarkistuksella 59 
% 
Tarkistus 58: Liite H, 2 kohta; rahoitusarvion (20 milj. ecua) uusi jaottelu 
toirnmtalmjohtain ja siitä viiden miljoonan ecun edellytykseksi asetettu rahoitusnäkymien 
tarkastaminen (oletettavasti Firenzessä) 
Komissio: Ei hyväksy rahoitusarvion sijoittamista tämän päätöksen yhteyteen (ei 
yhteispäätös). Komissio viittaa talousarvionsa määrärahoihin rahoitusselvityksen 
mukaisesti, mutta kyse ei ole päätöksen osasta. 
Tarkistus 59: Liite H, 7 kohta; ehdotus, että MLIS:n kautta tuetut toimet mainitsevat 
julkaisemissaan kertomuksissa yhteisöltä saadun tuen ja pitävät näkyvillä EU:n lippua 
Komissio: Kannattaa periaatetta, mutta pitää lippua jo vähän yliammuttuna. 
Muutettu ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden 
edistämiseksi tietoyhteiskunnassa 
Alkuperäinen versio Muutettu versio 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 
artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin 
lausunnon 1, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean 
lausunnon^, ottaa huomioon Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 
artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin 
lausunnon 1, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean 
lausunnon^, 
ottaa huomioon alueiden komitean 
lausunnon-', 
sekä katsoo, että 
tietoyhteiskunnan muotoutuminen avaa 
teollisuudelle uusia viestinnän ja kaupan 
näkymiä Euroopan ja maailman markkinoilla, 
joille on tyypillistä suuri kielten ja kulttuurin 
monimuotoisuus, 
teollisuuden on kehitettävä soveltuvia ja 
sopivia ratkaisuja kielirajojen ylittämiseksi, 
jotta se voisi täysimittaisesti hyötyä 
sisämarkkinoista ja säilyttää kilpailukykynsä 
maailman markkinoilla, sekä katsoo, että 
tietoyhteiskunnan muotoutuminen avaa 
teollisuudelle, erityisesti kielten alojen 
teollisuudelle, uusia viestinnän ja kaupan 
näkymiä Euroopan ja maailman markkinoilla, 
joille on tyypillistä suuri kielten ja kulttuurin 
monimuotoisuus, 
teollisuuden ja muiden asianomaisten 
toimijoiden on kehitettävä soveltuvia ja 
sopivia ratkaisuja kielirajojen ylittämiseksi, 
jotta ne voisivat täysimittaisesti hyötyä 
sisämarkkinoista ja säilyttää kilpailukykynsä 
maailman markkinoilla, 
tämän alan yksityisen sektorin muodostavat 
ennen kaikkea pk-yritykset, joilla on 
huomattavia vaikeuksia toimia erikielisillä 
markkinoilla ja joita on siksi tuettava, 
erityisesti ottaen huomioon niiden työllistävän 
vaikutuksen, 
1 EYVLN:o.... 
2 EYVLN:o.... 
A*> 1 EYVL N:o. 
2 EYVLN:o. 
3 EYVLN:o. 
on tarpeen rohkaista sellaisen teknologian, 
työkalujen ja menetelmien käyttöä, joilla 
pienennetään tiedonsiirron kustannuksia eri 
kielten välillä, ja samalla varmistaa 
käännösten laatu, erityisesti kirjallisten 
käännösten osalta, joissa vaaditaan erityistä 
luovaa panosta, 
Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 
pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto 
painotti tietoyhteiskunnan kulttuuristen ja 
kielellisten tekijöiden tärkeyttä, ja Cannesissa 
26 ja 27 päivänä heinäkuuta 1995 Eurooppa­
neuvosto muistutti Euroopan yhteisön kielten 
monimuotoisuuden merkityksestä, on tarpeen rohkaista sellaisen teknologian, 
työkalujen ja menetelmien käyttöä, joilla 
pienennetään tiedonsiirron kustannuksia eri 
kielten välillä, ja samalla varmistaa 
käännösten laatu, erityisesti kirjallisten 
käännösten osalta, joissa vaaditaan erityistä 
luovaa panosta, 
Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 
pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto 
painotti tietoyhteiskunnan kulttuuristen ja 
kielellisten tekijöiden tärkeyttä; Cannesissa 
26 ja 27 päivänä heinäkuuta 1995 Eurooppa­
neuvosto muistutti Euroopan yhteisön kielten 
monimuotoisuuden merkityksestä; 
Brysselissä 25 ja 26 päivänä helmikuuta 1995 
pidetty G7-maiden ministerikokous korosti 
kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden 
painoarvoa maailmanlaajuisessa 
tietoyhteiskunnassa, 
tietoyhteiskunnan kehittyminen on omiaan 
laajentamaan kansalaisten tiedon saatavuutta 
ja muodostamaan harvinaislaatuisen 
mahdollisuuden hyödyntää yhteisön 
kulttuuri- ja kielellistä rikkautta ja 
monimuotoisuutta, tietoyhteiskunnan kehittyminen on omiaan 
laajentamaan kansalaisten tiedon saatavuutta 
ja muodostamaan harvinaislaatuisen 
mahdollisuuden hyödyntää yhteisön 
kulttuuri-ja kielellistä rikkautta ja 
monimuotoisuutta, 
J* 
kielipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden kielipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden 
toimivaltaan yhteisön oikeuden huomioon toimivaltaan yhteisön oikeuden huomioon 
ottaen; nykyaikaisten kielenkäsittelyyn ottaen; nykyaikaisten kielenkäsittelyyn 
tarkoitettujen työkalujen kehittämisen ja tarkoitettujen työkalujen kehittämisen ja 
käytön edistäminen on kuitenkin toiminta- käytön edistäminen on kuitenkin toiminta-
ala, jolla yhteisön toimet ovat oikeutettuja ala, jolla yhteisön toimet ovat oikeutettuja 
huomattavien suurtuotannon etujen huomattavien suurtuotannon etujen 
saavuttamiseksi edistämällä sopivaa saavuttamiseksi edistämällä sopivaa 
yhteistyötä eri kielialueilla toimivien välillä; yhteistyötä eri kielialueilla toimivien välillä 
yhteisön tason toimien on oltava sikäli kuin se tuottaa yhteisölle lisäarvoa tai 
yhteensopivia asetettujen tavoitteiden kanssa edistää unionin taloudellista ja sosiaalista 
ja niiden on rajoituttava aloille, jotka yhteenkuuluvuutta; yhteisön tason toimien on 
todennäköisesti tuottavat yhteisölle lisäarvoa, oltava yhteensopivia asetettujen tavoitteiden 
kanssa ja niiden on rajoituttava aloille, jotka 
todennäköisesti tuottavat yhteisölle lisäarvoa, 
jäsenvaltiot voisivat harkita nykyisiin 
säädöksiin sisältyvien rakennerahastojen 
käyttöä kielellisen perintönsä suojelemiseen 
ja kehittämiseen tietoyhteiskunnassa, 
Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman4 
vähemmistökielten ja -kulttuurien 
tukemisesta; Euroopan neuvosto antoi 5 
päivänä marraskuuta 1992 allekirjoitetun 
Euroopan alueellisten ja vähemmistökielten 
peruskirjan, 
yhteisön tulee ottaa huomioon 
tietoyhteiskunnan kulttuuriset ja kielelliset 
näkökohdat, 
on pyrittävä kaikin keinoin varmistamaan, 
että kaikilla Euroopan kansalaisilla on 
yhtäläiset mahdollisuudet olla mukana 
tietoyhteiskunnassa sosiaalisesta, 
kulttuurisesta, kielellisestä tai 
maantieteellisestä tilanteestaan riippumatta, 
on olennaista tarjota kaikille kansalaisille 
yhtäläiset mahdollisuudet saada tietoa, joka 
on saatavilla heidän omalla eurooppalaisella 
äidinkielellään, 
EYVLN:oC68, 14.3.1983. 
^ 
on yhteisön etujen mukaista tukea 
pyrkimyksiä luoda perusrakenteita, jotka 
kannustavat kielellisten välineiden ja 
palveluiden kehittämiseen sekä tutkimus-ja 
kehitystoiminnan edistämiseen tarvittavien 
yhteisten kielellisten voimavarojen luomista 
ja suosivat niiden käyttöä, 
yhteisön olisi myös saatava kielten alojen 
teollisuus toimimaan ja osallistuttava sen 
laajenemiselle suotuisan ympäristön 
luomiseen, tietoyhteiskunnan ulkopuolelle jäävät kielet 
ovat vaarassa ennemmin tai myöhemmin 
syrjäytyä, 
kansalaisen äidinkielellä saatavaa tietoa 
rikastuttaa muiden kielten hallinta; siitä 
syystä tätä ohjelmaa on täydennettävä 
yhteisön asianmukaisin aloittein muiden 
yhteisön kielten opetuksen lisäämiseksi 
kouluissa, 
on yhteisön etujen mukaista tukea 
pyrkimyksiä luoda perusrakenteita, jotka 
kannustavat kielellisten välineiden ja 
palveluiden kehittämiseen sekä tutkimus-ja 
kehitystoiminnan edistämiseen tarvittavien 
yhteisten kielellisten voimavarojen luomista 
ja suosivat niiden käyttöä, 
yhteisön olisi myös saatava kielten alojen 
teollisuus toimimaan ja osallistuttava sen 
laajenemiselle suotuisan ympäristön 
luomiseen, 
on suotavaa rohkaista tieto- ja on suotavaa rohkaista tieto- ja 
viestintäteknologiayrityksiä laatimaan viestintäteknologiayrityksiä laatimaan 
standardeja, joissa otetaan huomioon standardeja, joissa otetaan huomioon 
kielellinen monimuotoisuus, ja sisällyttämään kielellinen monimuotoisuus, ja sisällyttämään 
ne tuotteisiinsa ja sovelluksiinsa, ne tuotteisiinsa ja sovelluksiinsa, 
yhteisön toimielinten j a j äsenvaltioiden 
asianomaisten hallinnollisten elinten on 
tarpeen lujittaa 
yhteistyötään niiden toiminnalle tarpeellisten 
kielellisten työvälineiden kehittämis-ja 
käyttökustannusten vähentämiseksi, 
olisi sovitettava läheisesti yhteen tämän 
ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ja 
muiden yhteisön ohjelmien osana 
toteutettavat aloitteet, jotka edistävät 
monikielisen tietoyhteiskunnan 
saavuttamista, ja yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden 
asianomaisten hallinnollisten elinten on 
tarpeen lujittaa 
yhteistyötään niiden toiminnalle tarpeellisten 
kielellisten työvälineiden kehittämis-ja 
käyttökustannusten vähentämiseksi 
käyttämällä täysimääräisesti hyväkseen 
tämän ohjelman ja hallintojen välistä 
tiedonvaihtoa koskevan yhteisön IDA-
ohjelman tarjoamat mahdollisuudet, 
olisi sovitettava läheisesti ja jäsennellysti 
yhteen tämän ohjelman mukaisesti 
toteutettavat toimet ja kaikki muiden 
ohjelmien osana toteutettavat yhteisön 
aloitteet, jotka edistävät monikielisen 
tietoyhteiskunnan saavuttamista, ja 
^3 
kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien 
maiden oikeussubjektien ottaminen mukaan 
koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoon 
yhteisön näitä järjestöjä koskevaa yleistä 
politiikkaa noudattaen voi tuoda mukanaan 
molemminpuolista hyötyä, kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien 
maiden oikeussubjektien ottaminen mukaan 
koko ohjelman tai sen osan täytäntöönpanoon 
yhteisön näitä järjestöjä koskevaa yleistä 
politiikkaa noudattaen voi tuoda mukanaan 
molemminpuolista hyötyä, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN. 
1 artikla 
Yhteisön ohjelma, jonka on tarkoituksena on: Yhteisön ohjelma, jonka on tarkoituksena on: 
a) rohkaista tiedonsiirron kustannuksia 
pienentävän teknologian, työkalujen ja 
menetelmien käyttöä kielten välillä ja 
monikielisten palveluiden kehittämistä, 
b) edistää kielten alojen teollisuuden 
laajentumista, 
c) tukea monikielisten palveluiden 
kehittämistä ja 
d) edistää Euroopan yhteisön kielellistä 
monimuotoisuutta maailmanlaajuisessa 
tietoyhteiskunnassa 
hyväksytään tämän päätöksen 
voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 
1998 väliseksi ajaksi. 
2 artikla 
Komissio on vastuussa seuraavien toimien 
toteuttamisesta liitteessä I lueteltujen 
toimintalinjojen ja liitteessä II määrättyjen 
ohjelman täytäntöönpanoa koskevien 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti: 
a) yhteisön kielellisten voimavarojen 
perusrakenteiden luomiseen tähtäävien 
toimien sekä alalla toimivien tukeminen, 
b) kieliteollisuuden toimintaan saattaminen 
ja laajentaminen edistämällä nykyaikaisen 
kieliteknologian ja -työkalujen käyttöä sekä 
niiden sisällyttämistä tietokonesovelluksiin, 
c) kehittyneiden kielityövälineiden käytön 
edistäminen yhteisön julkisella alalla. a) rohkaista tiedonsiirron kustannuksia 
pienentävän teknologian, työkalujen ja 
menetelmien käyttöä kielten välillä ja 
monikielisten palveluiden kehittämistä, 
b) edistää kielten alojen teollisuuden 
laajentumista, 
c) tukea monikielisten palveluiden 
kehittämistä ja 
d) edistää Euroopan yhteisön kielellistä 
monimuotoisuutta maailmanlaajuisessa 
tietoyhteiskunnassa 
hyväksytään tämän päätöksen 
voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 
1998 väliseksi ajaksi. 
2 artikla 
Komissio on vastuussa seuraavien toimien 
toteuttamisesta liitteessä I lueteltujen 
toimintalinjojen ja liitteessä II määrättyjen 
ohjelman täytäntöönpanoa koskevien 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti: 
a) yhteisön kielellisten voimavarojen 
perusrakenteiden luomiseen tähtäävien 
toimien sekä alalla toimivien tukeminen, 
b) kieliteollisuuden toimintaan saattaminen 
ja laajentaminen edistämällä nykyaikaisen 
kieliteknologian ja -työkalujen käyttöä sekä 
niiden sisällyttämistä tietokonesovelluksiin, 
c) kehittyneiden kielityövälineiden käytön 
edistäminen yhteisön ja jäsenvaltioiden 
julkisilla aloilla. 
JH 
Mikään näistä toimista ei saisi olla 
päällekkäistä yhteisön tai kansallisten 
ohjelmien osana tehdyn työn kanssa. 
3 artikla Mikään näistä toimista ei saisi olla 
päällekkäistä yhteisön tai kansallisten 
ohjelmien osana tehdyn työn kanssa. 
3 artikla 
1. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa 1. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa 
määrärahat kullekin varainhoitovuodelle määrärahat kullekin varainhoitovuodelle 
käytettävissä olevien varojen ja taloudellisten edellisenä varainhoitovuonna käytettyjen 
näkymien mukaisesti. määrärahoj en j a käytettävissä olevien varoj en 
sekä taloudellisten näkymien mukaisesti. 
2. Yhteisö osallistuu yleensä 50 prosentin 2. Yhteisö osallistuu yleensä 50 prosentin 
osuudella sellaisten hankkeiden rahoitukseen, osuudella sellaisten hankkeiden rahoitukseen, 
joiden kulut jaetaan. joiden kulut jaetaan. 
4 artikla 4 artikla 
1. Komissio on 
täytäntöönpanosta. vastuussa ohjelman 1. Komissio vastaa ohjelman 
täytäntöönpanosta ja sen sovittamisesta 
yhteen yhteisön muiden käynnissä olevien 
ohjelmien ja toimien kanssa. 
2. Komissiota avustaa neuvoa-antava 
komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden 
edustaj ista j a j onka puheenj ohtaj ana on 
komission edustaja. 
Komission edustaja tekee komitealle 
ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. 
Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, 
lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka 
puheenjohtaja voi asettaa asian 
kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään 
pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla 
on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään 
pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta 
osin kuin mahdollista, otettava huomioon 
komitean lausunto. Sen on ilmoitettava 
komitealle, millä tavoin lausunto on otettu 
huomioon. 
5 artikla 2. Komissiota avustaa neuvoa-antava 
komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden 
edustajista ja jonka puheenjohtajana on 
komission edustaja. 
Komission edustaja tekee komitealle 
ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. 
Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, 
lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka 
puheenjohtaja voi asettaa asian 
kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään 
pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla 
on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään 
pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta 
osin kuin mahdollista, otettava huomioon 
komitean lausunto. Sen on ilmoitettava 
komitealle, millä tavoin lausunto on otettu 
huomioon. 
5 artikla 
Edellä 4 artiklan toisessa kohdassa määrättyä Edellä 4 artiklan toisessa kohdassa määrättyä 
menettelyä sovelletaan: 
a) työohjelmaan, joka koskee liitteessä I 
määriteltyjen toimintalinjojen toteuttamista, 
b) ehdotuspyyntöjen sisältöön, menettelyä sovelletaan: 
a) työohjelmaan, joka koskee liitteessä I 
määriteltyjen toimintalinjojen toteuttamista, 
b) ehdotuspyyntöjen sisältöön, 
J<r 
c) ehdotettujen yhteisöstä rahoitettavien c) ehdotettujen yhteisöstä rahoitettavien 
toimien valintaan, ja tämän rahoituksen toimien valintaan, ja tämän rahoituksen 
määrän arviointiin kunkin toimen osalta, jos määrän arviointiin kunkin toimen osalta, jos 
tämä määrä on vähintään 0,5 miljoonaa ecua, tämä määrä on vähintään 1 miljoona ecua, 
d) ohjelman tulosten arviointia koskeviin 
yksityiskohtaisiin sääntöihin, 
e) liitteessä II määriteltyjen ohjelman 
toteuttamista koskevien menettelyjen 
mukauttamiseen, 
f) päätökseen sallia kansainvälisten 
järjestöjen sekä kolmansien maiden 
oikeussubjektien osallistuminen. 
6 artikla d) ohjelman tulosten arviointia koskeviin 
yksityiskohtaisiin sääntöihin, 
e) liitteessä II määriteltyjen ohjelman 
toteuttamista koskevien menettelyjen 
mukauttamiseen, 
f) päätökseen sallia kansainvälisten 
järjestöjen sekä kolmansien maiden 
oikeussubjektien osallistuminen. 
6 artikla 
Ohjelman päätyttyä komissio esittää Kahden vuoden kuluessa ohjelman 
alkamisesta ja ohjelman päätyttyä komissio 
esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, 
talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle riippumattomien asiantuntijoiden 
tekemään arvioon perustuvan 
arviointikertomuksen 2 artiklassa 
tarkoitettujen toimien täytäntöönpanolla 
saavutetuista tuloksista. Euroopan parlamentille 
talous- ja 
arviointikertomuksen 
tarkoitettujen toimien 
saavutetuista tuloksista. neuvostolle ja 
sosiaalikomitealle 
2 artiklassa 
täytäntöönpanolla 
7 artikla Arviointikertomuksiin sisältyy myös 
yksityiskohtainen arvio Euroopan unionin 
kielten todellisesta käytöstä keskeisissä 
yhteisössä käytetyissä tietoverkoissa. 
7 artikla 
Tämä päätös 
jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä on osoitettu kaikille Tämä päätös 
jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä on osoitettu kaikille 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
># 
LIITE I LIITE I 
TOIMINTALINJAT TOIMINTALINJAT 
1. Toimintalinja 1: Euroopan kielellisten 1. Toimintalinja 1: Euroopan kielellisten 
voimavarojen perusrakenteiden voimavarojen perusrakenteiden 
luomisen tukeminen luomisen tukeminen 
Kielelliset voimavarat kuten sanakirjat, 
terminologiatietopankit, kielioppikirjat, 
tekstikokoelmat ja äänitallenteet ovat 
välttämätöntä raaka-ainetta kielelliselle 
tutkimukselle, tietojärjestelmiin 
sisällytettävän kielen käsittelyvälineiden 
kehittämiselle ja käännöspalveluiden 
parantamiselle. Jäsenvaltiot, komissio ja 
tietyt yksityiset järjestöt ovat sijoittaneet jo 
merkittäviä summia erilaajuisten ja -tasoisten 
kielellisten voimavarojen tuottamiseen. 
Näiden voimavarojen käyttöä estää tällä 
hetkellä se, että ne ovat pääasiassa 
yksikielisiä ja niiden peruslaatuvaatimukset 
vaihtelevat toisinaan, mikä rajoittaa niiden 
jälleenkäyttöä. Lisäksi niitä on usein vaikea 
sovittaa paikallisoloihin. Tämän 
toimintalinjan tavoitteena on tukea 
pyrkimyksiä Euroopan monikielisten 
kieli voimavarojen perusrakenteiden 
luomiseksi. 
1.1. Komissio antaa tukensa Euroopan 
kielellisten voimavarojen järjestön (ELRA) 
toiminnan käynnistämiseksi, jonka 
tavoitteena on: Kielelliset voimavarat kuten sanakirjat, 
terminologiatietopankit, kielioppikirjat, 
tekstikokoelmat ja äänitallenteet ovat 
välttämätöntä raaka-ainetta kielelliselle 
tutkimukselle, tietojärjestelmiin 
sisällytettävän kielen käsittelyvälineiden 
kehittämiselle ja käännöspalveluiden 
parantamiselle. Jäsenvaltiot, komissio ja 
tietyt yksityiset yritykset ovat jo sijoittaneet 
merkittäviä summia erilaajuisten ja -tasoisten 
kielellisten voimavarojen tuottamiseen. 
Näiden voimavarojen hyödyntämistä haittaa 
tällä hetkellä se, että ne ovat pääasiassa 
yksikielisiä ja peruslaatuvaatimuksiltaan 
vaihtelevia, mikä rajoittaa niiden laajempaa 
käyttöä. Lisäksi niitä on usein vaikea sovittaa 
paikallisoloihin. Tämän toimintalinjan 
tavoitteena on tukea pyrkimyksiä Euroopan 
monikielisten kielivoimavarojen 
perusrakenteiden luomiseksi. Useimmat tällä 
alalla toimivista yrityksistä ovat pk-yrityksiä, 
jotka ovat usein innovatiivisia ja tehokkaita 
mutta joiden taloudelliset mahdollisuudet 
ovat riittämättömiä vaadittuihin 
investointeihin nähden. 
1.1. Komissio antaa tukensa Euroopan 
kielellisten voimavarojen järjestön (ELRA) 
toiminnan käynnistämiseksi, jonka 
tavoitteena on: 
* yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten * yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten 
voimavarojen selvittäminen, voimavarojen selvittäminen, 
* sellaisten rakenteiden perustaminen, jotka 
mahdollistavat voimavarojen jakelun 
yhteisön tasolla, * sellaisten rakenteiden perustaminen, jotka 
mahdollistavat voimavarojen jakelun 
yhteisön tasolla, 
A 
* yhteisön standardien soveltamisen 
edistäminen niiden yhteensopivuuden * yhteisössä käytettävissä olevien kielellisten 
voimavarojen korkean tason ja korkean 
varmistamiseksi ja niiden laatuvarmennuksen laadun edistäminen ja vaaliminen. 
mahdollistamiseksi. 
Tuki koskee myös yhteisön toimijoiden 
kielellisen osaamisen hyödyntämistä 
maailmanmarkkinoilla. 
1.2. Työ terminologian alalla käsittää monia 
toimintoja, joiden vaikutukset ovat tärkeitä 
kaupalle, tieteelle, kulttuurialalle, 
teknologialle ja yhteisön päätösten, 
direktiivien ja asetusten täytäntöönpanolle. 
Erittäin laaja joukko julkisia ja yksityisiä 
toimijoita tekee tätä työtä, ja heiltä puuttuu 
usein keinot sovittaa toimintansa yhteen 
muista jäsenvaltioista olevien virkaveljien 
kanssa. 
Komissio kannustaa eri jäsenvaltioiden 
asianomaisten järjestöjen välisen 
yhteistoiminnan aloittamista yhteisön 
politiikan tavoitteiden toteuttamiselle 
tärkeillä aloilla. Tämän vuoksi se osallistuu 
tarvittaessa asianomaisten järjestöjen välisen 
eurooppalaisen yhteistoiminnan 
aloittamiseen liittyvien kustannusten 
rahoittamiseen, ja käsittelee erityisesti 
standardeja, tiedon levittämistä ja verkkojen 
muodostamista. 1.2. Työ terminologian alalla käsittää monia 
toimintoja, joiden vaikutukset ovat tärkeitä 
kaupalle, tieteelle, kulttuurialalle, 
teknologialle ja yhteisön päätösten, 
direktiivien ja asetusten täytäntöönpanolle. 
Erittäin laaja joukko julkisia ja yksityisiä 
toimijoita tekee tätä työtä, ja heiltä puuttuu 
usein keinot sovittaa toimintansa yhteen 
muista jäsenvaltioista olevien virkaveljien 
kanssa. 
Komissio kannustaa eri jäsenvaltioiden 
asianomaisten järjestöjen välisen 
yhteistoiminnan aloittamista yhteisön 
politiikan tavoitteiden toteuttamiselle 
tärkeillä aloilla. Tämän vuoksi se osallistuu 
tarvittaessa asianomaisten järjestöjen välisen 
eurooppalaisen yhteistoiminnan 
aloittamiseen liittyvien kustannusten 
rahoittamiseen, ja käsittelee erityisesti 
standardeja, tiedon levittämistä ja verkkojen 
muodostamista. 
J% 
1.3. Tietokonesovellusten kehittämiseen 
mukautettujen ja kaikki yhteisön kielet 
käsittävien leksikografisten tietopankkien ja 
äänitallenteiden käytettävyys on 
välttämätöntä eurooppalaisen 
kieliteollisuuden nousulle. Suurin osa 
Euroopassa tällä hetkellä käytössä olevista 
voimavaroista on yksikielisiä ja keskenään 
yhteensopimattomia, mikä tekee niiden 
käytön mahdottomaksi monikielisten 
välineiden tuotannossa. Komissio kannustaa 
myös tällä alueella eri jäsenvaltioiden 
julkisen ja yksityisen alan vaikuttajien välillä 
yhteensovitettujen sellaisten toimien 
aloittamista, jotka on tarkoitettu 
yhteensopivien ja yleisesti hyväksyttyjen 
standardien mukaisten leksikografisten 
voimavarojen kehittämiseen. 
1.4. Komissio valvoo näiden sen tukemien 
yhdistettyjen toimien asianmukaista 
liittymistä tällä alalla tehtyyn kansainväliseen 
työhön. 
2. Toimintalinja 2: Kieliteollisuuden 
toimintaan saattaminen ja kehittäminen Komissio tutkii yhdessä jäsenvaltioiden 
kanssa mahdollisuuksia tukea tietokantojen 
kehittämistä niiden kielten osalta, joiden 
taloudelliset mahdollisuudet ovat rajoitetut. 
1.3. Tietokonesovellusten kehittämiseen 
mukautettujen ja kaikki yhteisön kielet 
käsittävien leksikografisten tietopankkien ja 
äänitallenteiden käytettävyys on 
välttämätöntä eurooppalaisen 
kieliteollisuuden nousulle. Suurin osa 
Euroopassa tällä hetkellä käytössä olevista 
voimavaroista on yksikielisiä ja keskenään 
yhteensopimattomia, mikä tekee niiden 
käytön mahdottomaksi monikielisten 
välineiden tuotannossa. Komissio kannustaa 
myös tällä alueella eri jäsenvaltioiden 
julkisen ja yksityisen alan toimijoiden välillä 
yhteensovitettujen sellaisten toimien 
aloittamista, jotka on tarkoitettu 
yhteensopivien ja yleisesti hyväksyttyjen 
standardien mukaisten leksikografisten 
voimavarojen kehittämiseen. Käytettävät 
standardit ovat yhteisön politiikan mukaisesti 
hyväksyttyjä. 
1.4. Komissio valvoo näiden sen tukemien 
yhdistettyjen toimien asianmukaista 
liittymistä tällä alalla tehtyyn kansainväliseen 
työhön. 
2. Toimintalinja 2: Kieliteollisuuden 
toimintaan saattaminen ja kehittäminen 
^3 
Yksityisen alan tehtävänä on tuottaa ja pitää 
kaupan uusia välineitä, jotka helpottavat 
monikielisten tietokonesovellusten 
kehittämistä ja tiedonvälitystä kielten välillä. 
Euroopassa on käytettävissä vankka 
tieteellinen ja teknologinen perusta tällä 
alueella ja, sitä on vahvistettu yhteisön 
tutkimus-ja kehitysohjelmilla, erityisesti 
ohjelmilla, jotka liittyvät tieto-ja 
viestintäteknologiaan ja yleisesti 
kiinnostaviin telemaattisiin järjestelmiin. 
Euroopan markkinat ovat kuitenkin jäljessä 
kieliteknologian alalla tehdyn tutkimustyön 
saavutusten hyväksikäytössä. Olisi erityisesti 
pyrittävä uuden kielenkäsittelyteknologian 
saamiseksi markkinoille, erityisesti 
puiteohjelman ja erityisohjelmien 
tutkimustulosten jakelu- ja 
hyväksikäyttötoimien osana. Tässä 
ohjelmassa ehdotetut kaikki toimintalinjat 
edistävät kieliteollisuuden, kuten 
kieliteknologian ja käännösteollisuuden, 
laajenemisen kannalta suotuisaa ympäristöä. 
Tämän toimintalinjan tavoitteena on saada 
kieliteollisuus toimimaan kannustamalla 
teknologian siirtoa ja kysyntää rajoitetulla 
määrällä jaetuin kustannuksin toteuttuja 
näytehankkeita, jotka voisivat saada 
mukaansa avainaloja. 
2.1 Joillain teollisuuden aloilla on kokeiltu 
hallitun kielen käyttöä teknisten asiakirjojen 
ja käyttäjää tukevan tiedon laadinnan 
helpottamiseksi. Tämä lähestymistapa 
parantaa yleisesti asiakirjojen hallintaa ja 
tekee mahdolliseksi konekääntämisen 
tehokkaan käytön. Rajoitetussa joukossa 
kustannuksiltaan jaettuja hankkeita 
osoitetaan hallitun kielen käyttämisen sekä 
kirjoittamisen ja kääntämisen työkalujen 
kannattavuus toimivassa asiakirjojen 
hallintajärjestelmässä erilaisten teollisuuden 
ja liike-elämän ympäristöjen osalta. Yksityisen alan tehtävänä on tuottaa ja pitää 
kaupan uusia välineitä, jotka helpottavat 
monikielisten tietokonesovellusten 
kehittämistä ja tiedonvälitystä kielten välillä. 
Euroopassa on käytettävissä vankka 
tieteellinen ja teknologinen perusta tällä 
alueella ja, sitä on vahvistettu yhteisön 
tutkimus-ja kehitysohjelmilla, erityisesti 
ohjelmilla, jotka liittyvät tieto-ja 
viestintäteknologiaan ja yleisesti 
kiinnostaviin telemaattisiin järjestelmiin. 
Euroopan markkinat ovat kuitenkin jäljessä 
kieliteknologian alalla tehdyn tutkimustyön 
saavutusten hyväksikäytössä. Olisi erityisesti 
pyrittävä uuden kielenkäsittelyteknologian 
saamiseksi markkinoille, erityisesti 
puiteohjelman ja erityisohjelmien 
tutkimustulosten jakelu- ja 
hyväksikäyttötoimien osana. Tässä 
ohjelmassa ehdotetut kaikki toimintalinjat 
edistävät kieliteollisuuden, kuten 
kieliteknologian ja käännösteollisuuden, 
laajenemisen kannalta suotuisaa ympäristöä. 
Tämän toimintalinjan tavoitteena on saada 
kieliteollisuus toimimaan kannustamalla 
teknologian siirtoa ja kysyntää rajoitetulla 
määrällä jaetuin kustannuksin toteuttuja 
näytehankkeita, jotka voisivat saada 
mukaansa avainaloja. 
2.1 Joillain teollisuuden aloilla on kokeiltu 
hallitun kielen käyttöä teknisten asiakirjojen 
ja käyttäjää tukevan tiedon laadinnan 
helpottamiseksi. Tämä lähestymistapa 
parantaa yleisesti asiakirjojen hallintaa ja 
tekee mahdolliseksi konekääntämisen 
tehokkaan käytön. Rajoitetussa joukossa 
kustannuksiltaan jaettuja hankkeita 
osoitetaan hallitun kielen käyttämisen sekä 
kirjoittamisen ja kääntämisen työkalujen 
kannattavuus toimivassa asiakirjojen 
hallintajärjestelmässä erilaisten teollisuuden 
ja liike-elämän ympäristöjen osalta. 
£o 
2.2 Multimediaohjelmistojen sovittamisella 
paikallisoloihin, puhutun ja kirjoitetun kielen 
kääntäminen mukaan lukien, on yhä 
enemmän kysyntää tietoyhteiskunnassa. 
Ammattitaidon kehittämiseksi ja 
paikallisoloihin sovittavan teollisuuden sekä . 
multimediateollisuuden kilpailukyvyn 
parantamiseksi annetaan pyyntö pienestä 
määrästä kustannuksiltaan jaettuja hankkeita, 
joilla esitellään paikallisoloihin sovittamisen 
menetelmien ja työkalujen käyttöä, 
sovittavan henkilöstön koulutusta sekä PK-
yritysten kannalta erityisen merkittävien 
parasta menettelytapaa koskevien ohjeiden 
kehittämistä. 
2.3 Komissio edistää verkkojen 
muodostumista käännös- ja 
tulkkausteollisuudessa. Nämä tarjoavat 
pääsyn kehittyneisiin työkaluihin, kuten 
elektronisiin sanakirjoihin, parantavat 
logistiikkaa, tekevät yhdistämisen muihin 
toimintoihin mahdolliseksi ja yleisesti 
parantavat käännösmarkkinoiden 
toimivuutta. Ehdotuspyynnössä pyydetään 
Euroopan käännöshakemistopaiveluiden 
määrittelyä ja toteutusta, avoimen 
käännösympäristön määrittelyä Euroopassa 
sekä yleiseurooppalaista etäkääntämisen ja 
etätulkkauksen esittelyä, johon osallistuvat 
käännösteollisuus ja kääntämisen 
ammattikunta. 
3. Toimintalinja 3: Kehittyneiden 
kielityövälineiden käytön edistäminen 
Euroopan julkisella alalla 2.2 Multimediaohjelmistojen sovittamisella 
paikallisoloihin, puhutun ja kirjoitetun kielen 
kääntäminen mukaan lukien, on yhä 
enemmän kysyntää tietoyhteiskunnassa. 
Ammattitaidon kehittämiseksi ja 
paikallisoloihin sovittavan teollisuuden sekä 
multimediateollisuuden kilpailukyvyn 
parantamiseksi annetaan pyyntö pienestä 
määrästä kustannuksiltaan jaettuja hankkeita, 
joilla esitellään paikallisoloihin sovittamisen 
menetelmien ja työkalujen käyttöä, 
sovittavan henkilöstön koulutusta sekä PK-
yritysten kannalta erityisen merkittävien 
parasta menettelytapaa koskevien ohjeiden 
kehittämistä. 
2.3 Komissio edistää verkkojen 
muodostumista käännös- ja 
tulkkausteollisuudessa. Ne tarjoavat pääsyn 
kehittyneisiin työkaluihin, kuten elektronisiin 
sanakirjoihin, parantavat logistiikkaa, tekevät 
yhdistämisen muihin toimintoihin 
mahdolliseksi ja yleisesti parantavat 
käännösmarkkinoiden toimivuutta. 
Ehdotuspyynnössä pyydetään Euroopan 
käännöshakemistopaiveluiden määrittelyä ja 
toteutusta, avoimen käännösympäristön 
määrittelyä Euroopassa sekä 
yleiseurooppalaista etäkääntämisen ja 
etätulkkauksen esittelyä, johon osallistuvat 
käännösteollisuus ja kääntämisen 
ammattikunta. Yhteistyössä asianomaisten 
toimijoiden kanssa, mukaan lukien 
kääntäjänkoulutuslaitokset, komissio 
selvittää, millaisiin toimenpiteisiin olisi 
ryhdyttävä tämän ammatin 
nykyaikaistumisen kannustamiseksi ja 
verkkojen muodostumisen nopeuttamiseksi 
tavoitteena alan tehokkuuden lisääminen ja 
sen saattaminen lähemmäksi mahdollisia 
käyttäjiä. 
3. Toimintalinja 3: Kehittyneiden 
kielityövälineiden käytön edistäminen 
Euroopan julkisella alalla 
Kielellisten velvoitteidensa vuoksi Euroopan Kielellisten velvoitteidensa vuoksi Euroopan 
unionin toimielinten, ja erityisesti komission, unionin toimielimet, ja erityisesti komissio, 
on käytettävä huomattavia summia sellaisten ovat käyttäneet huomattavia summia 
kehittyneiden työvälineiden hankkimiseen ja sellaisten kehittyneiden työvälineiden 
hankkimiseen ja 
LA 
kehittämiseen, joista on tullut 
korvaamattomia monikielisten käännösten ja 
asiakirjojen kasvavan määrän tehokkaassa 
käsittelyssä. Päivittäisen käännöstoimintansa 
lisäksi toimielimet osallistuvat tärkeiden 
monikielisten kielivoimavarojen 
kehittämiseen yhteisön eri toiminta-alueilla. 
Yhtenäismarkkinoiden avaamisen ja 
sisärajojen poistamisen jälkeen tiedonsiirto 
moninkertaistuu eri jäsenvaltioiden 
hallintoelinten välillä. Ne tarvitsevat yhä 
useammin kehittyneitä kielityövälineitä 
helpottaakseen yhteydenpitoa muiden 
jäsenvaltioiden kanssa ja vähentääkseen 
tämän yhteydenpidon kustannuksia. 
Euroopan unionin toimielinten 
monikielisyyden käsittelystä hankkiman 
kokemuksen siirtäminen jäsenvaltioiden 
hallintoelimille ja kunkin tuottamien 
kielivoimavarojen jakaminen voivat edistää 
suurtuotannon etujen luomista ja vähentää 
monikielisen viestinnän kustannuksia. kehittämiseen, joista on tullut 
korvaamattomia monikielisten käännösten ja 
asiakirjojen kasvavan määrän tehokkaassa 
käsittelyssä. Päivittäisen käännöstoimintansa 
lisäksi toimielimet osallistuvat tärkeiden 
monikielisten kielivoimavarojen 
kehittämiseen yhteisön eri toiminta-alueilla. 
Yhtenäismarkkinoiden avaamisen ja 
sisärajojen poistamisen jälkeen tiedonsiirto 
moninkertaistuu eri jäsenvaltioiden 
hallintoelinten välillä. Ne tarvitsevat yhä 
useammin kehittyneitä kielityövälineitä 
helpottaakseen yhteydenpitoa muiden 
jäsenvaltioiden kanssa ja vähentääkseen 
tämän yhteydenpidon kustannuksia. 
Euroopan unionin toimielinten 
monikielisyyden käsittelystä hankkiman 
kokemuksen siirtäminen jäsenvaltioiden 
hallintoelimille ja kunkin tuottamien 
kielivoimavarojen jakaminen voivat edistää 
suurtuotannon etujen luomista ja vähentää 
monikielisen viestinnän kustannuksia. 
Tämän toimintalinjan tavoitteena on 
rohkaista yhteistyötä jäsenvaltioiden 
hallintoelinten ja Euroopan unionin 
toimielinten välillä monikielisen viestinnän 
kustannusten pienentämiseksi Euroopan 
julkisella alalla erityisesti käyttämällä 
kehittyneitä kielityökaluja. Näin Euroopan 
toimielimet vaikuttaa voimakkaasti 
eurooppalaisen kieliteollisuuden 
kehittymiseen julkisella kysynnällä, joka 
perustuu yhteisiin standardeihin ja 
laatuvaatimustekijöihin. Tämän toimintalinjan tavoitteena on 
rohkaista yhteistyötä jäsenvaltioiden 
hallintoelinten ja Euroopan unionin 
toimielinten välillä monikielisen viestinnän 
kustannusten pienentämiseksi Euroopan 
julkisella alalla erityisesti käyttämällä 
kehittyneitä kielityökaluja. Näin Euroopan 
toimielimet vaikuttaa voimakkaasti 
eurooppalaisen kieliteollisuuden 
kehittymiseen julkisella kysynnällä, joka 
perustuu yhteisiin standardeihin ja 
laatuvaatimustekijöihin. 
Ib 
3.1. Pitkän aikavälin tavoitteena on 
tehokkaiden monikielisyyden 
käsittelypalveluiden käytettävyys, jotka 
täyttää toimielinten ja jäsenvaltioiden 
asianomaisten laitosten tarpeet. Tällä 
suositaan sellaisten perusrakenteiden 
luomista, joiden avulla voidaan käyttää 
yhteisesti hallintoelimissä ja Euroopan 
yhteisön toimielimissä käytössä olevia eri 
kielellisiä voimavaroja tuhlaamatta nykyisiä 
toimintoja, ja voidaan kannustaa tulevan 
kehityksen lähentymistä. Tarjouspyyntöjä 
annetaan työvälineiden ja järjestelmien 
kehittämisestä, joiden avulla voidaan säästää 
käännösaikaa helpottamalla jo käännettyjen 
tekstien tai asiakirjan osien sovittamista 
paikallisoloihin ja uudelleenkäyttöä sekä 
pääsyä terminologisiin tietopankkeihin. 
Erityisesti huomiota olisi kiinnitettävä 
työkaluille ja sovelluksille, jotka helpottavat 
tulkkaustyötä. 3.1. Pitkän aikavälin tavoitteena on 
tehokkaiden monikielisyyden 
käsittelypalveluiden käytettävyys, jotka 
täyttää toimielinten ja jäsenvaltioiden 
asianomaisten laitosten tarpeet. Tällä 
suositaan sellaisten perusrakenteiden 
luomista, joiden avulla voidaan käyttää 
yhteisesti hallintoelimissä ja Euroopan 
yhteisön toimielimissä käytössä olevia eri 
kielellisiä voimavaroja tuhlaamatta nykyisiä 
toimintoja, ja voidaan kannustaa tulevan 
kehityksen lähentymistä. Tarjouspyyntöjä 
annetaan työvälineiden ja järjestelmien 
kehittämisestä, joiden avulla voidaan säästää 
käännösaikaa helpottamalla jo käännettyjen 
tekstien tai asiakirjan osien sovittamista 
paikallisoloihin ja uudelleenkäyttöä sekä 
pääsyä terminologisiin tietopankkeihin. 
Erityisesti huomiota olisi kiinnitettävä 
työkaluille ja sovelluksille, jotka helpottavat 
tulkkaustyötä. 
3.2. Jatketaan tiettyj en j äsenvaltioiden 
kanssa jaetuin kustannuksin toteutettavaa 
yhteistyötä terminologisten työvälineiden ja 
olemassa olevien tietokoneavusteisten 
käännösj ärj estelmien parantamiseksi j a 
laajennetaan sitä muihin kiinnostuneisiin 
jäsenvaltioihin. 
3.3. Pyritään erityisesti saattamaan yhteisön 
uusia virallisia kieliä koskevat kielelliset 
työvälineet samalle tasolle muiden kanssa. 3.2. Jatketaan tiettyjen jäsenvaltioiden 
kanssa jaetuin kustannuksin toteutettavaa 
yhteistyötä terminologisten työvälineiden ja 
olemassa olevien tietokoneavusteisten 
käännösj ärj estelmien parantamiseksi ja 
laajennetaan sitä muihin kiinnostuneisiin 
jäsenvaltioihin. 
3.3. Pyritään erityisesti saattamaan yhteisön 
uusia virallisia kieliä koskevat kielelliset 
työvälineet samalle tasolle muiden kanssa. 
Päällekkäisen työn välttämiseksi selvitetään 
tämän ohjelman ja muiden tietoyhteiskuntaan 
liittyvien ohjelmien yhteisvaikutuksia, 
etenkin tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen neljännen puiteohjelman, pk-
yritysten ja käsiteollisuuden yhteisen 
tukiohjelman, IDA:n (hallintojen välinen 
tietojenvaihto), TEN-televiestintäsovellusten, 
INFO 2000 -ohjelman, Sokrateen, 
Leonardon, Median ja ehdotetun Ariane-
ohjelman osalta. 
4. Liitännäistoimet 4. Liitännäistoimet 
Zl 
Monikielisen tietoyhteiskunnan 
toteuttaminen edellyttää yhtenevien 
strategioiden luomista julkisilta 
viranomaisilta, kielellisiä voimavaroja ja 
työkaluja kehittäviltä yhdistyksiltä ja 
elimiltä, koekäyttäjiltä sekä tietojärjestelmiä 
tuottavilta ja levittäviltä tai kielen käsittelyn 
työkaluja, palveluita tai järjestelmiä 
tarjoavilta markkinoiden osapuolilta. Tämän 
helpottamiseksi komissio toteuttaa seuraavat 
täydentävät toimet: 
* yhteistyön ja yhteensovittamisen 
järjestäminen tärkeimpien monikielisen 
tietoyhteiskunnan kehittämiseen osallistuvien 
vaikuttajien välille; 
* ohjelman tavoitteiden toteuttamisessa 
saavutetun edistymisen arviointi ja jäljellä 
olevien esteiden tunnistaminen; 
* käyttäjien kielellisiä tarpeita vastaavien 
teknisten standardien edistäminen; 
* myynninedistämistoimien ja käyttäjille 
suunnattujen tiedotuskampanjoiden 
aloittaminen sekä parhaiden käytäntöjen 
vaihdon tukeminen; 
* kolmansien maiden ja monikielisten 
kansainvälisten järjestöjen kanssa 
toteutettavien hyödyllisten 
yhteistyömahdollisuuksien tutkiminen. Monikielisen tietoyhteiskunnan 
toteuttaminen edellyttää yhtenevien 
strategioiden luomista julkisilta 
viranomaisilta, kielellisiä voimavaroja ja 
työkaluja kehittäviltä yhdistyksiltä ja 
elimiltä, koekäyttäjiltä sekä tietojärjestelmiä 
tuottavilta ja levittäviltä tai kielen käsittelyn 
työkaluja, palveluita tai järjestelmiä 
tarjoavilta markkinoiden osapuolilta. Tämän 
helpottamiseksi komissio toteuttaa seuraavat 
täydentävät toimet: 
* yhteistyön ja yhteensovittamisen 
järjestäminen tärkeimpien monikielisen 
tietoyhteiskunnan kehittämiseen osallistuvien 
vaikuttajien välille; 
* ohjelman tavoitteiden toteuttamisessa 
saavutetun edistymisen arviointi ja jäljellä 
olevien esteiden tunnistaminen; 
* käyttäjien kielellisiä tarpeita vastaavien 
teknisten standardien edistäminen; 
* myynninedistämistoimien ja käyttäjille 
suunnattujen tiedotuskampanjoiden 
aloittaminen sekä parhaiden käytäntöjen 
vaihdon tukeminen; 
* kolmansien maiden ja monikielisten 
kansainvälisten j ärj estöj en kanssa 
toteutettavien hyödyllisten 
yhteistyömahdollisuuksien tutkiminen. 
ly 
LIITE n LIITE n 
OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA 
KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET 
SÄÄNNÖT OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA 
KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET 
SÄÄNNÖT 
1. Komissio panee täytäntöön ohjelman 1. Komissio panee täytäntöön ohjelman 
liitteessä I annetun teknisen eritelmän liitteessä I annetun teknisen eritelmän 
mukaisesti. mukaisesti. 
2. Tarvittaessa toimintalinjoja toteutetaan 
hankkeiden avulla, joiden kustannukset 
jaetaan lukuun ottamatta ainoastaan EU:n 
toimielimiä varten toteutettavia 
kehityshankkeita, joissa yhteisön osuus voi 
olla 100 prosenttia. Yhteisön rahoituksen 
osuus ei yleensä ole enemmän kuin 50 
prosenttia hankkeen kustannuksista, ja tämä 
osuus vähenee sitä mukaa kun hanke kypsyy 
markkinointivaiheeseen. Yliopistoille ja 
muille laitoksille, joilla ei ole 
kustannuslaskentajärjestelmää, korvataan 100 
prosenttia lisäkustannuksista. 
3. Jaetuin kustannuksin toteutettavat 
hankkeet valitaan periaatteessa Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaviin 
ehdotuspyyntöihin perustuvan yleisen 
menettelyn mukaisesti. Tavoitteet 
määritellään työsuunnitelmissa, jotka on 
laadittu läheisessä yhteistyössä 
markkinatoimijoiden ja päätöksen 4 
artiklassa tarkoitetun komitean kanssa. 
4. Saatuaan 4 artiklassa tarkoitetun komitean 
lausunnon komissio voi poikkeuksellisesti 
ottaa huomioon hanke-ehdotukset, joita ei ole 
pyydetty, mutta jotka voisivat saada aikaan 
erityisen merkittävää kehitystä ohjelman 
tavoitteiden toteuttamisen kannalta, ja joilta 
ei voida edellyttää tavalliseen 
ehdotuspyyntömenettelyyn osallistumista. 2. Periaatteessa toimintalinjat pannaan 
täytäntöön hankkeiden avulla, joiden 
kustannukset jaetaan lukuun ottamatta 
ainoastaan EU:n toimielimiä varten 
toteutettavia kehityshankkeita, joissa 
yhteisön osuus voi olla 100 prosenttia. 
Yhteisön rahoituksen osuus kustannuksiltaan 
jaetuista hankkeista on enintään 50 prosenttia 
hankkeen kustannuksista, ja osuus vähenee 
sitä mukaa kun hanke kypsyy 
markkinointivaiheeseen. Yliopistoille, 
laitoksille ja muille voittoa 
tavoittelemattomille tutkimuskeskuksille, 
joilla ei ole kustannuslaskentajärjestelmää, 
korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista. 
3. Jaetuin kustannuksin toteutettavat 
hankkeet valitaan periaatteessa Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistaviin 
ehdotuspyyntöihin perustuvan yleisen 
menettelyn mukaisesti. Tavoitteet 
määritellään työsuunnitelmissa, jotka on 
laadittu läheisessä yhteistyössä 
markkinatoimijoiden ja päätöksen 4 
artiklassa tarkoitetun komitean kanssa. 
4. Saatuaan 4 artiklassa tarkoitetun komitean 
lausunnon komissio voi poikkeuksellisesti 
ottaa huomioon hanke-ehdotukset, joita ei ole 
pyydetty, mutta jotka voisivat saada aikaan 
erityisen merkittävää kehitystä ohjelman 
tavoitteiden toteuttamisen kannalta, ja joilta 
ei voida edellyttää tavalliseen 
ehdotuspyyntömenettelyyn osallistumista. 
If 
5. Euroopan kielivoimavarojen 
perusrakenteiden luomiseksi toteutettaville 
toimille annettava tuki voi olla yhdistettyjen 
toimien muodossa, joilla sovitetaan yhteen 
monikielisten kielivoimavarojen kehittyminen 
erityisesti "yhdistettyjen verkostojen" avulla. 
Yhteisön osallistuminen voi käsittää 100 
prosenttia yhdistämisen kustannuksista. 5. Euroopan kielivoimavarojen 
perusrakenteiden luomiseksi toteutettavia 
toimia ja/tai kehittyneiden kielityövälineiden 
käytön edistämistä Euroopan julkisella alalla 
voidaan tukea yhdistettyjen toimien 
muodossa, joilla sovitetaan yhteen 
monikielisten kielivoimavarojen kehittyminen 
erityisesti "yhdistettyjen verkostojen" avulla. 
Yhteisön rahoitus voi kattaa 100 prosenttia 
yhdistämisen kustannuksista. 
6. Komission kokonaan rahoittamat hankkeet 
osana tutkimus- ja palvelusopimuksia 
pannaan täytäntöön tarjouspyyntökilpailulla 
komission varainhoitoa koskevien asetusten 
mukaisesti. Avoimuus varmistetaan 
julkaisemalla ja säännöllisesti levittämällä 
työohjelma ammatillisiin järjestöihin ja muihin 
asianomaisiin järjestöihin. 6. Kokonaan yhteisön talousarviosta osana 
tutkimus- ja palvelusopimuksia rahoitettavat 
hankkeet pannaan täytäntöön komission 
tarjouspyyntökilpailulla varainhoitoasetuksen 
ja tiettyjen voimassa olevan 
varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista 
koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 
mukaisesti. Avoimuus varmistetaan 
julkaisemalla ja levittämällä työohjelma ja 
valitut hankkeet ammatillisiin järjestöihin ja 
muille aiheesta kiinnostuneille tahoille. 
7. Ohjelman täytäntöön panemiseksi 
komissio ryhtyy myös toimiin, jotka on 
laadittu ohjelman yleisten tavoitteiden ja 
kunkin toimintalinjan erityisten tavoitteiden 
mukaisesti. Näihin toimiin kuuluvat 
työryhmät, seminaarit, konferenssit, 
tutkimukset, julkaisut, tiedotuskampanjat, 
koulutuskurssit, osallistuminen 
yhteistyöhankkeisiin jäsenvaltioiden 
hallintoelinten, Euroopan unionin toimielinten 
ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, apu 
kansallisille kielenseurantakeskuksille ja 
erityinen tuki kielellisten työvälineiden ja 
voimavarojen kehittämiselle niiden yhteisön 
kielten osalta, jotka sitä eniten tarvitsevat. 7. Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio 
ryhtyy myös toimiin, jotka on laadittu 
ohjelman yleisten tavoitteiden ja kunkin 
toimintalinjan erityisten tavoitteiden 
mukaisesti. Näihin toimiin kuuluvat 
työryhmät, seminaarit, konferenssit, 
tutkimukset, julkaisut, tiedotuskampanjat, 
koulutuskurssit, osallistuminen 
yhteistyöhankkeisiin jäsenvaltioiden 
hallintoelinten, Euroopan unionin toimielinten 
ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, 
yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa 
jaettu apu kansallisille 
kielenseurantakeskuksille ja erityinen tuki 
kielellisten työvälineiden ja voimavarojen 
kehittämiselle niiden yhteisön kielten osalta, 
jotka sitä eniten tarvitsevat. 
Kaikkien taloudellista tukea saavien 
toimintojen on soveltuvissa tilanteissa tuotava 
esiin Euroopan unionilta saatu rahoitus. 
X 
FINANCIAL STATEMENT 
1. TITLE OF OPERATION 
Promotion of the multilingual information society (MLIS): multiannualaction programme 
to preserve and exploit linguistic diversity in Europe. 
2.- BUDGET HEADING INVOLVED 
B5-403 
3. LEGAL BASIS 
Treaty on European Union, Article 130 (3). 
4. DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 GENERAL OBJECTIVE 
The programme is based on the experience acquired by the Commission of the European 
Communities in managing research programmes in the field of language engineering and 
the development, for its own requirements, of language tools which facilitate translation 
and reduce its cost. 
This new programme has four principal objectives: 
- to stimulate the use of technologies, tools and methods which reduce the cost of 
transferring information between languages and the development of multilingual 
services; 
- to encourage the strengthening of the language industries; 
- to encourage the development of multilingual services; 
- to promote the linguistic diversity of the European Union in the global information 
society. 
The technological revolutions which are profoundly modifying the form and modes of 
human communication have an impact on the evolution of languages and their use. The 
appearance on the scene of a global information society is a challenge to linguistic 
cohesion and diversity in Europe. Economic pressures (the cost of multilingualism) will 
tend to encourage the use of dominant languages through the networks. Those citizens 
who are not in a position to express themselves easily in those languages risk missing out 
on the benefits of the information society. 
However, the progress achieved in language engineering and language processing 
technologies means that there are now tools available which reduce the cost of translation 
and multilingualism and make it easier to learn languages. 
2r 
The principal lines of action of the new programme are as follows: 
- to support efforts to set up the infrastructure of European language resources and to 
encourage the operators involved; 
- to mobilize and reinforce the language industries by promoting the use of modern 
language technologies and tools and their incorporation in computer applications; 
- to promote the use of advanced language tools, in particular in the European public 
sector. 
4.2 PERIOD COVERED AND ARRANGEMENTS FOR RENEWAL 
Three years, covering the period from 1 January 1996 to 31 December 1998. 
5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
5.1 NCE 
5.2 DA 
5.3 Type of revenue 
Any revenue will be reemployed in accordance with Article 27 of the Financial Regulation 
of 21 December 1977, as most recently amended by Regulation 610/90 of 13 March 
1990. 
6. TYPE OF EXPENDITURE/REVENUE INVOLVED 
6.1 Provision of services 
Projects financed in whole by the Commission under study and services contracts will be 
implemented through calls for tender in accordance with the financial regulations of the 
Commission. These services will generally concern studies, the organization of 
coordination meetings, workshops and demonstrations of language tools for the 
European institutions. They will derive, in particular, from the implementation of action 
lines 2 and 3 and the accompanying measures. Transparency will be ensured by publishing 
the work programme and communicating it to commercial associations and other 
interested bodies. 
6.2 Subsidy fur joint funding with other sources in the public and private sectors 
Shared-cost projects and joint projects will normally be selected following the usual 
procedures of calls for proposals published in the Official Journal of the European 
Communities. This type of funding applies, in particular, to the activities provided for in 
the three action lines for joint development projects. The content of the calls for. 
proposals will be drawn up in close consultation with market operators and the 
programme committee. The principal criterion for supporting projects through the calls 
for proposals will be their potential contribution to attaining the objectives of the 
programme. The Community's financial contribution to shared-cost projects will not 
normally exceed 50%. The Community's financial involvement may of course be as high 
as 100% in the case of projects involving exclusively the institutions of the European 
Union. Specific supplementary bonuses may also be granted to encourage the 
development of a European language resources infrastructure, the participation of SMEs 
and initiatives concerning those Community languages for which the advanced language 
tools are least developed. The Community's financial contribution to the projects involved 
may cover up to 100% of the coordination costs. 
7. FINANCIAL IMPACT 
7.1 Method of calculating total cost of operation (relationship between 
individual costs and the total cost) 
The volume of appropriations required to finance the Community contribution to 
implementing the MLIS programme takes account of the financial parameters derived 
from previous experience and activities and the nature of the actions proposed with a 
view to achieving the specific objectives set out in point 9.1. 
7.2 Itemized breakdown of costs 
Commitment by line of action (current costs in million ecus): 
Supporting the construction of an 
infrastructure for European language 
resources 
Mobilizing and expanding the 
language industries 
Promoting the use of advanced 
language tools in the European public 
sector 
Accompanying measures 
TOTAL 1996 
0.5 
1.0 
2.0 
0.5 
4.0 1997 
0.5 
1.0 
2.5 
1.0 
5.0 1998 
1.0 
1.5 
2.5 
1.0 
6.0 Total 
2.0 
3.5 
7.0 
2.5 
15 
8. FRAUD PREVENTION MEASURES (AND RESULTS OF MEASURES TAKEN) 
Overall monitoring will be exercised by a committee composed of delegates of the Member 
States. Specific monitoring criteria and procedures will be laid down at the start of the 
programme and applied periodically during the implementation phase of the programme. 
The Commission officials, if necessary assisted by independent experts, will verify the 
proper implementation of the projects and studies before payment, taking into account 
the contractual obligations and principles of good management. Administrative checks 
will be carried out by the Commission. Verification will be by the Court of Auditors 
i$ 
under the terms of the Treaty. At the end of the programme an evaluation report will be 
drawn up by independent experts on the results obtained in implementing the lines of 
action. 
9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9.1 Specific and quantifiable objectives; target population 
Specific objectives 
Support! tig the construction of an infrastructure for European language resources 
Language resources such as dictionaries, terminological databanks, grammar books, 
collections and the like are an essential raw material for linguistic research^ for the 
development of operational language processing tools and the improvement of computer-
assisted translation systems. Considerable sums have already been invested by the 
Member States, the Commission and certain private companies in an effort to produce 
language resources of varying scale and complexity. Exploitation of these resources is 
currently hampered by the fact that they are mainly monolingual, their basic specifications 
are sometimes disparate - which limits their use - and they are often difficult to locate. 
The objective of this line of action is to support the efforts being undertaken by producers 
and users, with a view to facilitating their identification, structuring, distribution and 
utilization at Community level. 
< 
Mobilizing and expanding the language industries 
This line of action will essentially involve promoting the modern language processing tools in 
those sectors of activity to which they are particularly well-suited and in which they are 
likely to considerably reduce translation costs: product labelling, controlled-language 
drafting and computer-assisted translation of documentation and user notices, adapting 
software to different language markets, etc. It will also aim to promote the use of 
language tools and means of communication to strengthen the efficiency and 
competitiveness of the European translation industry and interpreting services. 
Promoting the use of advanced language tools in the European public sector 
This line of action aims to exploit the Commission's prior investment, for its own 
requirements, in the field of machine translation and multilingual tools, and to act as a 
catalyst for the development of the market through public demand. The objective is to 
allow the ot* :r European institutions and the civil services of the interested Member 
States to u.j these tools and to set up cooperation projects to share the development 
costs needed to cover the Community's new working languages. 
Accompanying measures 
In addition to the measures to strengthen coordination of the suitable initiatives in the 
language field undertaken under various Community programmes, and to speed up their 
impact, the accompanying measures will involve the organization of strategic 
coordination meetings with the principal market operators, launching studies and strategic 
surveys so as to monitor the development of the market and evaluate the impact of the 
programme, stimulating standardization work, launching promotion measures and 
measure to increase user awareness, and encouraging cooperation and the exchange of 
best practice in public and private bodies which are taking steps to adapt to a multilingual 
society and market. These measures will also involve examining opportunities for 
advantageous cooperation with third countries and multilingual ' international 
organizations. 
Target population 
The target groups comprise: 
the national language departments or institutions with strategic and executive 
responsibilities in the Member States and regions, 
language "professionals": translators, terminologists, publishers of grammar books and 
dictionaries, teachers of languages and specialized bodies and institutes in the Member 
States. 
creators of language resources and the specialized bodies which process them to give 
them a structure, 
computer service companies and software publishers specialized in the production of 
language processing tools, 
major groups of users of these tools (export-oriented industries, providers of information 
services and international communications, software publishers, administrations and 
institutions which need to communicate in several languages, etc.). 
9.2 Grounds for the operation 
Subsidiarity 
Language policies are the responsibility of the Member States. Nevertheless, promoting the 
development of modern language processing tools and their use is a field of activity 
where Community action is justified in order to achieve substantial economies of scale 
through promoting suitable cooperation between the operators involved in the various 
language zones. The activities under the programme wiil be commensurate with the 
objectives to be achieved and will involve only those fields likely to achieve an added 
value at European level. 
Choice of ways and means 
The costs will be reduced as much as possible through competition by means of calls for 
tenders and proposals. The Commission contribution to shared-cost projects will 
coordination meetings should avoid any duplication of effort and promote synergy. The 
choice of ways and means takes account of the guidelines set out in the 
Bangemann Report and in the Commission action plan COM(94) 347, as well as of the 
consultations held with industry, users and the representatives of the Member States in 
preparing the programme. 
Spin-off and multiplier effects expected 
Promoting the development of the language industries and the use of modern language tools 
has spin-off benefits of great interest to the Community: 
promotion of an industry and services which create jobs; 
reduction in the cost of translating and transferring information between languages (the 
number of pages translated in the Community in 1988 was estimated at 100 million); 
new outlets offered by linguistic adaptation of products and services to local markets; 
strengthening of the cohesion of the Community in its linguistic diversity; 
preservation of the cultural and linguistic diversity of the Community in the global 
information society. 
The Community's means of action - shared-cost projects and support for joint projects have a 
multiplier effect through the supplementary funding contributed by the partners taking 
part in these projects. Moreover, they achieve a further multiplier effect by encouraging 
investment by the market operators. 
Factors of uncertainty 
The main factors of uncertainty which might affect the specific results of the programme 
concern the readiness of the private sector to invest in the development of modern 
language processing tools before the market for such products has taken off. 
9.3 Monitoring and evaluation of the operation 
Some of the projects will be devoted to developing indicators for monitoring the 
multilingualism market in Europe, in terms of both developing the supply of products and 
the industry and demand. In the very first year of the programme, a methodological 
framework will be laid down for the systematic collection of data in the various fields. 
An analysis of these annually-updated indicators will allow an assessment of the effectiveness 
of the measi es taken in the course of the programme. Before the end of the programme 
an evaluation report will be drawn up on the results achieved in implementing the lines of 
action. 
10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION 3 OF THE 
GENERAL BUDGET) 
The expenditure is calculated per year. 
IV 
10.1 Additional staff in the Commission 
Implementation of the proposed action will require the additional allocation of 2 officials (1 A-
grade post and 1 C-grade post, cost = ECU 160 000). Effective mobilization of the 
necessary administrative resources will depend on the Commission's annual decision on 
the allocation of resources, taking account in particular of the additional staff and sums 
approved by the budgetary authority. Additional requests can in no way prejudice the 
decision which the Commission will have to take on the allocation of resources. 
10.2 Amount of staff and administrative expenditure involved 
The annual amounts of administrative expenditure are as follows: 
10.2.1 National experts seconded 
A-1520 
Total expenditure: ECU 70 000 
Two national officials will have to be seconded to coordinate the MLIS projects between 
the EU and the national/regional levels. 
10.2.2 Meetings of experts 
A-250 
Total expenditure: ECU 120 000 
To prepare the work programme, the Commission will consult outside experts and 
representatives of users, industry administrations and research. 
9 meetings are planned, with 1 participant per Member State (cost = 880 x 15 x 9 = 118 
800, rounded up to ECU 120 000). 
10.2.3 Meetings of the Committee 
A-2510 
Total expenditure: ECU 40 000 
The MLIS programme committee mentioned in the Council Decision will hold an average 
of 3 meetings per year, with 1 participant per Member State (cost: 880 x 15 3 = 39 
600, rounded up to ECU 40 000), 
10.2.4 Official travel 
A-130 
Total expenditure: ECU 50 000 
Total official travel costs for Commission staff and the seconded national experts are 
estimated at ECU 50 000 and will be taken, from the overall amount allocated to 
DG XIII. 
IU 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 456 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 16 01 
Luettelonumero : CB-CO-96-465-FI-C 
ISBN 92-78-08919-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg