KOMISSION TIEDONANTO Arviointi toimista, jotka PUOLA on toteuttanut neuvoston10. joulukuuta 2013 antaman suosituksen johdosta ja jotka KROATIA on toteuttanut neuvoston 28. tammikuuta 2014 antaman suosituksen johdosta julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2014/0431 final */





1. Johdanto Neuvosto antoi 10. joulukuuta 2013 Puolalle ja 28. tammikuuta 2014 Kroatialle suositukset niiden julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Neuvosto asetti Puolalle 15. huhtikuuta 2014 ja Kroatialle 30. huhtikuuta 2014 määräajaksi, johon mennessä näiden maiden olisi toteutettava tuloksellisia toimia toteuttaakseen toimenpiteet, jotka ovat tarpeen suositusten noudattamiseksi, ja annettava yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävistä vakauttamisstrategioistaan. Neuvosto totesi 10. joulukuuta 2013 perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan nojalla, että Puola ei ollut toteuttanut 21. kesäkuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi tuloksellisia toimia liiallisen alijäämänsä korjaamiseksi vuoteen 2014 mennessä. Se suositti perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Puola lopettaisi liiallisen alijäämän tilanteen vuoteen 2015 mennessä. Puola raportoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 1 a kohdan mukaisesti toteuttamistaan toimista sekä 15. huhtikuuta 2014 toimitetun lähentymisohjelmansa yhteydessä että samana päivänä toimitetussa erillisessä selvityksessä. Otettuaan huomioon perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamansa kertomuksen sekä talous- ja rahoituskomitean perussopimuksen 126 artiklan 4 kohdan nojalla antaman lausunnon komissio päätteli 10. joulukuuta 2013, että Kroatiassa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi Kroatialle asiasta lausunnon ja ilmoitti asiasta neuvostolle. Koska alijäämät ylittäisivät kansallisten suunnitelmien ja komission talousennusteiden mukaan selvästi perussopimuksen mukaisen viitearvon, eli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuosina 2013–2015 ja velkasuhteen odotettiin nousevan yli 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja kohoavan edelleen ennustejaksolla vuoteen 2015 asti, neuvosto päätti 28. tammikuuta 2014 perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kroatiassa oli liiallinen julkisen talouden alijäämä ja antoi sille perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi vuoteen 2016 mennessä. Kroatia antoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti selvityksen toteuttamistaan toimista 30. huhtikuuta 2014 toimitetun lähentymisohjelmansa yhteydessä. Komissio on tutkinut jäsenvaltioiden toimittamat selvitykset arvioidakseen, ovatko ne noudattaneet 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettuja suosituksia. 2. Arvio toteutetuista toimista Asetuksen (EY) N:o 1467/97 ja käytännesääntöjen[1] mukaan jäsenvaltion olisi katsottava toteuttaneen tuloksellisia toimia, jos se on noudattanut perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettua suositusta. Käytännesääntöjen mukaan toimien tuloksellisuuden arvioinnissa olisi erityisesti otettava huomioon, onko kyseinen jäsenvaltio saavuttanut neuvoston suosittelemat vuotuiset julkisen talouden tavoitteet ja onko suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä parantunut. Tuloksellisten toimien arvioinnissa sovellettavien menetelmissä edellytetään, että komissio tarkastelee ensiksi sitä, saavuttaako kyseinen jäsenvaltio liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa suosituksessa edellytetyn nimellisen tavoitteen ja rakenteellisen rahoitusaseman paranemisen. Jos se saavuttaa tavoitteet, menettelyssä annetaan myönteinen arvio. Jos kyseinen jäsenvaltio ei saavuta julkisen sektorin alijäämätavoitettaan tai edellytettyä rakenteellisen rahoitusaseman paranemista, tavoitteista jäämisen syitä analysoidaan huolellisesti sen arvioimiseksi, onko jäsenvaltio toiminut suosituksen (tai tiedonannon) mukaisesti. Tämä huolellinen analyysi perustuu seuraavaan kahteen täydentävään julkisen talouden vakauttamistoimenpiteeseen: i) ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa, eli lasketaan rakenteellisen rahoitusaseman muutos, jossa otetaan huomioon muutokset, jotka johtuvat potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistamisesta ja odottamattomien tulojen tai saamatta jääneiden tulojen sekä odottamattomien tapahtumien vaikutuksesta; ja ii) alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa, eli arvioidaan hallituksen toteuttamien yksittäisten finanssipoliittisten toimenpiteiden vaikutusta julkiseen talouteen. Huolellista analyysia on täydennettävä muilla asianmukaisilla laadullisilla kriteereillä, joiden avulla komissio voi tehdä perustellun arvion siitä, onko jäsenvaltio toteuttanut riittävästi politiikkatoimia liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen suosituksen (tai tiedonannon) noudattamiseksi. Jos huolellinen analyysi osoittaa, että kyseinen jäsenvaltio on noudattanut poliittisia sitoumuksiaan, arviossa päätellään, että tuloksellisia toimia on toteutettu. Neuvostolla on tällöin mahdollisuus pidentää määräaikaa, vaikka alijäämätavoitetta ei olisi saavutettu. Jos huolellinen analyysi osoittaa, että poliittisia sitoumuksia ei ole noudatettu eikä alijäämätavoitetta ole saavutettu, arviossa päätellään, että tuloksellisia toimia ei ole toteutettu ja menettelyä olisi vahvistettava (tähän sisältyy mahdollisuus asettaa uusi määräaika tilanteen korjaamiseksi). 2.1. Arvio toimista, jotka Puola on toteuttanut Puolan olisi 10. joulukuuta 2013 annetun uuden neuvoston suosituksen mukaan saavutettava julkisen talouden alijäämä, joka on 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 (ilman eläkejärjestelmän toisesta pilarista tehtyjen varainsiirtojen vaikutusta). Neuvoston suosituksen taustalla olevan makrotalouden ennusteen mukaan tämä vastaa rakenteellisen rahoitusaseman parannusta, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Suosituksen mukaan Puolan olisi toteutettava tinkimättömästi jo ilmoitetut ja hyväksytyt toimenpiteet sekä täydennettävä niitä uusilla toimenpiteillä, joilla päästään liiallisen alijäämän kestävään korjaamiseen vuoteen 2015 mennessä. Puolalle asetettiin 15. huhtikuuta 2014 määräajaksi, johon mennessä sen on toteutettava tuloksellisia toimia noudattaakseen suositusta ja annettava yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävästä vakauttamisstrategiasta. Puolan viranomaiset toimittivat määräajassa komissiolle selvityksen, jossa kuvailtiin neuvoston suosituksen noudattamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja esiteltiin vakauttamisstrategiaa, jonka avulla liiallisen julkisen talouden alijäämän tilanne lopetetaan. Vuonna 2013 julkisen sektorin alijäämä oli 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli alle liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä suositetun 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan vuonna 2014 nousevan 5,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Jos tätä ennustetta mukautetaan siten, että siinä ei oteta huomioon eläkevarojen siirtoa (syyskuussa 2014 voimaan tulevien tilastosääntöjen mukaisesti), julkisen talouden rahoitusasema on –3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, eli alle suosituksen mukaisen tavoitteen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, vuonna 2015 alijäämän ennustetaan olevan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman varojensiirron vaikutusta), eli se ylittää suositetun 2,8 prosentin tavoitteen. Komission kevään talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman muutoksen odotetaan olevan 1 prosentti, eli se noudattaa suositettua tavoitetta vuonna 2014, ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, eli se alittaa tavoitteen. Taulukko 1: Puola – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu Komission ennusteessa otetaan huomioon riittävästi täsmennetyt toimenpiteet, jotka Puola on ilmoittanut tuloksellisista toimista antamassaan selvityksessä sekä lähentymisohjelmassa. Useimmat näistä toimenpiteistä oli jo toteutettu ennen kuin neuvosto antoi 10. joulukuuta 2013 uuden suosituksen liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä, ja ne sisältyivät jo komission syksyn 2013 talousennusteeseen. Komission arvion mukaan liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen jälkeen toteutetuilla lisätoimenpiteillä odotetaan olevan marginaalinen vaikutus vuonna 2014 ja ne supistavat alijäämää 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kun potentiaalisen kasvun tarkistamisesta alaspäin ja neuvoston suosituksen jälkeisestä tulojen kehityksestä johtuvat korjaukset otetaan huomioon, tarkistetun rakenteellinen parannuksen arvioidaan olevan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Tämä merkitsee, että neuvoston edellyttämää vakauttamistoimien tasoa ei saavuteta. Tavoitteesta jäämisen vahvistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuva arviointi, jossa tarkastellaan vuoden 2014 lisävakauttamistoimia harkinnanvaraisten tulopuolen toimenpiteiden ja menokehityksen perusteella ja vertaamalla neuvoston suosituksen taustalla olevaa perusskenaariota ja komission kevään 2014 talousennustetta. Arviointi osoittaa, että vakauttamistoimet ovat –0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellytetyt toimet ovat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, rakenteellisen rahoitusaseman tarkistetun muutoksen ennustetaan olevan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli selvästi alle liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa tarkistetussa suosituksessa edellytetyn tavoitteen, joka on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteesta jäämisen vahvistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuva arviointi, jonka mukaan vakauttamistoimien ennustetaan olevan –0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, mikä on selvästi alle suosituksessa edellytetyn tason. Taulukko 2: Puola – rakenteellisen rahoitusaseman tarkistetun muutoksen ja julkisen talouden vakauttamistoimien vertailu komission kevään 2014 talousennusteen perusteella Puola on saavuttanut suositetun kokonaisrahoitusaseman ja suositetun rakenteellisen rahoitusaseman muutoksen vuonna 2014, joten komissio katsoo, että menettelyssä on annettava myönteinen arvio. Liiallisen alijäämän kestävään korjaamiseen asetettuun määräaikaan mennessä liittyy kuitenkin riskejä, sillä julkisen talouden vakauttamistoimet jäävät selvästi alle suositetun tason mitattuna sekä rakenteellisen rahoitusaseman tarkistetulla muutoksella että alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuvalla arvioinnilla. Komission yksiköt ennustavat, että erityisesti vuonna 2015, ja ennen vuoden 2015 talousarvion esittämistä, julkisen sektorin alijäämä on 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (ilman eläkevarojen siirtoa) ja rakenteellisen rahoitusaseman parannus on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä merkitsee, että neuvoston suosittelemia tavoitteita ei saavuteta. Tämän vuoksi vuoden 2015 talousarvion on sisällettävä rakenteellisia sopeutustoimenpiteitä, joilla varmistetaan neuvoston suosituksen noudattaminen. 2.2. Arvio toimista, jotka Kroatia on toteuttanut Neuvosto aloitti Kroatian liiallista alijäämää koskevan menettelyn 28. tammikuuta 2014 ja suositti liiallisen alijäämän korjaamista vuoteen 2016 mennessä. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa suosituksessa edellytetään, että Kroatia saavuttaa alijäämätavoitteeseen, joka on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016[2]. Jotta edellytetty rakenteellisen rahoitusaseman sopeutus saavutetaan, tämä edellyttää rakenteellisen rahoitusaseman parantamista 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 sekä vakauttamistoimenpiteiden toteuttamista, joiden vaikutus on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2015 ja 2016. Kroatialle asetettiin 30. huhtikuuta 2014 määräajaksi, johon mennessä sen on toteutettava tuloksellisia toimia noudattaakseen suositusta ja annettava yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävästä vakauttamisstrategiasta. Kroatia esitti toteutettuja toimia koskevan selvityksen lähentymisohjelmansa yhteydessä. Taulukko 3: Kroatia – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen ja komission kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Jos näitä ennusteita tarkistetaan siten, että niissä ei oteta huomioon eläkevarojen siirtoa (syyskuussa 2014 voimaan tulevien tilastosääntöjen mukaisesti), alijäämä on 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Komission yksiköiden perusskenaario ei kuitenkaan sisällä vakauttamispaketin kaikkia toimenpiteitä, koska joitakin toimenpiteitä ei ole täsmennetty riittävästi (kuten avustuksista tai sosiaalisista tulonsiirroista saatavat säästöt) ja joidenkin toimenpiteiden tilinpitokäsittelyyn liittyy epävarmuustekijöitä (esimerkiksi valtionyhtiöiden tuotot). Tämän arvioidun sopeutuksen avulla liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä asetettu nimellistavoite saavutetaan todennäköisesti vuonna 2014, mutta vuonna 2015 siitä jäädään ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema paranee 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Molempina vuosina jäädään hieman liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa suosituksessa edellytetyistä 0,5 prosentin ja 0,9 prosentin parannuksesta suhteessa BKT:hen. Taulukko 4: Kroatia – rakenteellisen rahoitusaseman tarkistetun muutoksen ja julkisen talouden vakauttamistoimien vertailu komission kevään 2014 talousennusteen perusteella Toimien tuloksellisuuden arviointi edellyttää rakenteellisen rahoitusaseman tarkistettuun muutokseen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan perustuvaa huolellista analyysia. Tämän analyysin mukaan vaikuttaa siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman parannus olisi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Parannus jäisi molempina vuosina alle vaaditun tason, mutta vuonna 2015 vain marginaalisesti. Alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukainen arviointi osoittaa samalla, että julkisen talouden vakauttamistavoitteeseen päästään sekä vuonna 2014 että 2015. Vakauttamistoimenpiteet ovat 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, eli vastaavat edellytettyä, ja 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015, eli hieman yli suositellun 1 prosentin suhteessa BKT:hen. Tässä otetaan huomioon se, että ohjelmassa kaavaillun julkisen talouden sopeutuksen taustalla on laaja toimenpidepaketti, joka sisältää korotuksia sosiaaliturva- ja eläkemaksuosuuksiin sekä säästöjä avustuksia, välituotekäyttöä ja sosiaalisia tulonsiirtoja koskeviin menoihin. Huolellisessa analyysissa oli pantava merkille, että kaikki nämä toimenpiteet on toteutettu liiallisen alijäämän olemassaolosta tammikuussa 2014 annetun neuvoston päätöksen jälkeen ja vastauksena sen vaatimuksiin. Viranomaisten vahvaa sitoutumista neuvoston suosituksen noudattamiseen kuvaa myös se, että kun kävi ilmeiseksi, että vuoden 2014 talousarvion tarkistus maaliskuussa 2014 ei riittänyt täyttämään liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuja suosituksia, viranomaiset ovat toteuttaneet lisätoimenpiteitä, joiden määrä on 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2014 nimellinen tavoite uskotaan saavutettavan ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa osoittaa, että Kroatia on toteuttanut tarvittaviksi katsotut toimenpiteet liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetussa suosituksessa esitettyjen rakenteellisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Kun näiden lisäksi otetaan huomioon huolellinen analyysi ja edellä mainitut muut kvalitatiiviset kriteerit, komissio katsoo, että Kroatian menettelyssä on annettava myönteinen arvio. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että komission yksiköt odottavat, että erityisesti vuonna 2015, ja ennen vuoden 2015 talousarvion esittämistä, julkisen sektorin alijäämä ja rakenteellisen rahoitusaseman parannus jäävät neuvoston suosittamista tavoitteista, vuoden 2015 talousarvion on sisällettävä rakenteellisia sopeutustoimenpiteitä, joilla varmistetaan neuvoston suosituksen noudattaminen. 3. Päätelmät Komissio katsoo, että Puola ja Kroatia ovat toteuttaneet tuloksellisia toimia eikä liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tarvitse tällä hetkellä toteuttaa muita toimenpiteitä. Komissio seuraa edelleen tarkasti julkisen talouden kehitystä perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Liite: Liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät taulukot Taulukko A1: Rakenteellisten toimien sopeutus potentiaalisen kasvun tarkistuksen perusteella – laskelmia koskevat tiedot Taulukko A2: Rakenteellisten toimien sopeutus odottamattomien tulojen tai saamatta jääneiden tulojen tarkistuksen perusteella – laskelmia koskevat tiedot [1]”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm . [2] Tavoitteita ei ole tarkistettu, vaan ne sisältävät eläkeuudistukseen liittyvän varojensiirron vaikutuksen. Kun EKT2010-säännöt otetaan syksyllä 2014 käyttöön, siirron vaikutus kuitenkin poistetaan luvuista, jotka muodostavat vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen arviointiperustan siitä lähtien.