Virallinen lehti nro C 362 , 02/12/1996 s. 0140



A4-0323/96 Päätöslauselma yhtenäismarkkinoita vuonna 1995 koskevasta komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(96)0051 - C4-0146/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission kertomuksen yhtenäismarkkinoista vuonna 1995 (KOM(96)0051 - C4-0146/96), - ottaa huomioon 15. marraskuuta 1995 antamansa päätöslauselman komission kertomuksesta yhtenäismarkkinoista vuonna 1994 ((EYVL C 323, 4.12.1995, s. 51)), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A4-0323/96), A. katsoo, että sisämarkkinoiden toteuttaminen ja niiden moitteeton toiminta ovat tärkein virstanpylväs tiellä kohti entistä yhtenäisempää ja tyydyttävämpää unionia ja ne ovat ensisijainen keino taata Euroopan talousjärjestelmän entistä tehokkaampi toiminta ja parempi kilpailukyky ja sitä kautta myös lisätä hyvinvointia ja työllisyyttä sekä sosiaalipolitiikkojen kestävyyttä, B. katsoo, että sisämarkkinoiden toteuttamista on nopeutettava, jotta lähitulevaisuudessa tapahtuva yhtenäisvaluutan käyttöönotto voisi täysin onnistua, C. katsoo, että hyvin toimivilla sisämarkkinoilla, jotka ovat talouskasvun perustekijä, on keskeinen merkitys myös siltä osin, että ne tukevat komission esittämää «luottamussopimusta» vakavan työttömyysongelman ratkaisemiseksi Euroopan unionissa, D. katsoo, että jo pitkään hyvin keskeisillä aloilla saavutettu edistys on ollut epätyydyttävää, mikä on ollut haitallista unionin kansalaisille ja yrityksille, ja että nämä tapaukset kuuluvat pikemminkin unionin yhteisiin ongelmiin kuin yksittäisten jäsenvaltioiden asioihin, E. ottaa näin ollen huomioon talouden muun kuin rahapoliittisen hallinnoinnin yhteisöllisen ulottuvuuden, jota entistä integroidumpi järjestelmä edellyttää, noudattamalla kuitenkin toissijaisuusperiaatetta, ja sen kasvavan merkityksen, F. katsoo erityisesti, että yksi niistä aloista, jotka eniten jarruttavat kehitystä kohti sisämarkkinoiden toteutumista ja niiden moitteetonta toimintaa on se, että verotusta on vaikea yhdenmukaistaa sekä välillisten että välittömien verojen osalta, minkä havaittavissa olevat vääristymät varsin hyvin osoittavat, G. pitää elintärkeänä, että niin yritykset (varsinkin pienet ja keskisuuret yritykset) kuin kansalaisetkin kokevat sisämarkkinat suurena mahdollisuutena taloudellisten näkymien parantamiseksi ja hyvinvoinnin lisäämiseksi, H. katsoo, että sisämarkkinat ovat myös erittäin tärkeä väline taloudellisten suhteiden kehittämiseksi kumpaakin osapuolta tyydyttävällä tavalla unionin jäseniksi seuraavissa laajentumisvaiheissa pyrkiviin maihin ja yleisemmin ottaen kolmansiin maihin, I. katsoo, että meneillään olevassa hallitusten välisessä konferenssissa on myös pyrittävä arvioimaan tällä hetkellä käytettävissä olevien keinojen sopivuutta ja tehokkuutta, jotta niillä voitaisiin toteuttaa moitteettomasti toimivat sisämarkkinat, ja että näin ollen konferenssissa olisi pohdittava, miten keinoista saataisiin vielä tehokkaampia ja tarkoituksenmukaisempia saatujen kokemusten perusteella, J. katsoo, että unionin toimielinten on paneuduttava entistä enemmän sisämarkkinoiden toteutumisen ja moitteettoman toimivuuden vaatimuksiin, ja näin ollen olisi vältettävä kehitystä estäviä tai viivästyttäviä asenteita tai päätöksiä, K. katsoo, että ei ole otettu huomioon niitä vaikutuksia, joita yhtenäismarkkinoilla tulee olemaan miesten ja naisten välisiin epätasa- arvoisuuksiin, L. katsoo, että sitoumuksille on aiheellista määrittää tarkat määräajat tai aikataulu niiden toimenpiteiden osalta, joita ei ole vielä määritelty tai hyväksytty, M. katsoo, että Euroopan parlamentti on pyytänyt, että saavutettu kehitys ja avoinna olevat ongelmat kirjattaisiin vuosikertomukseen ja että ensimmäiset kaksi vuosikertomusta koskisivat vuosia 1993 ja 1994, N. katsoo, että vuosikertomuksen on oltava toisaalta pätevä väline, joka on kaikkien niiden saatavilla, joita sisämarkkinoiden toteutumisvaiheet kiinnostavat, ja että sen on oltava myös tärkeä katsaus, jossa tarkastellaan yleisellä tasolla sekä saavutettuja tuloksia että tärkeimpiä vielä avoinna olevia kysymyksiä sisäisen ja kansainvälisen taloudellisen kehityksen valossa, O. katsoo, että on puolustettava yhtenäismarkkinoiden ainutlaatuisuutta, yhtenäisyyttä ja kokonaisuutta sekä niiden moitteetonta toimintaa keinoilla, jotka ovat ainakin yhtä tehokkaita kuin vapaata kilpailua suojelevat keinot; Vuosikertomuksen sisältö 1. Panee tyytyväisenä merkille tämän kolmannen komission vuosikertomuksen sisämarkkinoista; katsoo, että siihen sisältyvät tiedot ja analyysit mahdollistavat kaikille asianosaisille riittävien tietojen saannin tapahtuneesta edistyksestä ja vielä avoimina olevista ongelmista, sekä pitää kyseistä kertomusta hyvänä pohjana syvällisemmälle keskustelulle monista peruskysymyksistä, jotka suoraan tai epäsuorasti koskevat sisämarkkinoiden toteuttamista ja moitteetonta toimintaa; Koordinointi muiden yhteisöpolitiikkojen kanssa 2. Viittaa siihen tosiasiaan, että yhteisön toimilla sisämarkkinoiden toteuttamiseksi on myös suuri merkitys Euroopan talouden kilpailukyvylle, mutta niitä harvoin pidetään teollisuuspolitiikan välineinä; 3. Pyytää siksi, että tulevissa kertomuksissa sisämarkkinapolitiikasta otettaisiin yhteisöpolitiikan tämä ulottuvuus riittävästi huomioon arvioimalla sisämarkkinoiden ja teollisuuspolitiikan välistä suhdetta kilpailukyvyn kannalta; 4. Huomauttaa, että vaikka sisämarkkinaohjelma on saanut aikaan merkittävää edistystä teollisuuden kilpailukyvyssä, se ei ole ratkaissut Euroopan ongelmia tällä alalla; uskoo, että nämä ongelmat ratkaistaan vain jos sisämarkkinaohjelmaa täydennetään aktiivisella teollisuuspolitiikalla ja kilpailusäännöillä; uskoo myös, että sisämarkkinaohjelman ydinpolitiikkojen (teollisuus-, kilpailu-, kauppa- ja sisämarkkinapolitiikka) välillä on liian vähän koordinointia; vaatii, että komissioon perustetaan erillinen osasto, jonka tehtävänä on laatia vuosittain kertomus näiden neljän politiikan koordinaatiosta; Sisämarkkinoiden toteutumisaste ja toiminta 5. On yhtä mieltä komission kanssa siitä, että sisämarkkinat toimivat, mutta on tietoinen siitä, että on vielä käsittelemättömiä ongelmia, ja pitää sopivana komission vuonna 1995 harjoittamaa politiikkaa, jonka tavoitteena on ollut antaa uutta vauhtia sisämarkkinoiden kehitykselle; 6. Panee huolestuneena merkille, että neuvosto ei vielä vuonna 1995 edistynyt merkittävästi tiettyjen tärkeiden lainsäädännöllisten toimien, esimerkiksi rajatarkastusten täydellisen poistamisen henkilöiden osalta, läpiviemisessä, ja huomauttaa lisäksi, että neuvoston hyväksymiä toimia ei ole monilla aloilla vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai pantu täytäntöön määräajassa, 7. Toteaa, kuten jo korostettiin vuotta 1994 käsittelevässä mietinnössä ja edellä mainitussa 15. marraskuuta 1995 annetussa päätöslauselmassa, että sisämarkkinoiden toteuttamisen ja moitteettoman toiminnan kannalta vakavimpia, kilpailun vääristymistä aiheuttavia ongelmia ovat seuraavat: a) henkilöihin kohdistuvia tarkastuksia sisärajoilla ei ole kokonaan poistettu, b) kansalaisten oikeuksien vahvistaminen ja oikeuden saanti sisämarkkinoita sääntelevien periaatteiden ja sääntöjen rikkomistapauksissa on vaikeaa ja kallista, c) epäonnistunut siirtyminen kohti yksinkertaisempaa ja ymmärrettävämpää verotuksellista ja hallinnollista ympäristöä, joka mahdollistaisi pienten ja keskisuurten yritysten aiempaa onnistuneemman osallistumisen yhtenäismarkkinoihin; d) jäsenvaltioissa julkisten hankintojen alalla ei ole näkyvissä toiminnan paranemista, mikä osoittaisi todellista vapautumista, e) vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ei jäsenvaltioissa useinkaan noudateta täysipainoisesti, f) verotuksen yhdenmukaistamiskehitys on jäänyt melko vaatimattomaksi, g) jäsenvaltioiden ympäristölainsäädännöt ovat erilaisia, h) yleisesti ottaen yhteisön sääntöjen erilainen soveltaminen jäsenvaltioiden eri oikeudellisissa järjestelmissä aiheuttaa vääristymistä, mikä vaarantaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan; 8. Suhtautuu myönteisesti komission vuonna 1995 tekemiin aloitteisiin ja korostaa erityisesti seuraavien merkitystä: a) «Tulli 2000" jäsenvaltioiden tullivirkailijoiden yhteistyötä varten, b) joidenkin teknisten sääntöjen yhdenmukaistamisen voimaan saattaminen tiettyjen tuotteiden osalta (erityisesti moottoriajoneuvot, ihmisille ja eläimille tarkoitetut lääkkeet, yhteisön tavaramerkki), c) jäsenvaltioiden 25. syyskuuta 1995 allekirjoittama kansainvälisen oikeuden alaan kuuluva konkursseja koskeva yleissopimus, jolla on myönteinen vaikutus sisämarkkinoiden toteutumiseen, d) vastavuoroisen tiedotusmenettelyn perustaminen sellaisten kansallisten toimenpiteiden osalta, jotka poikkeavat tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta, e) 29. kesäkuuta 1995 annettu neuvoston päätöslauselma yhteisön oikeuden yhdenmukaisesta ja tehokkaasta soveltamisesta ja seuraamuksista sen rikkomistapauksissa sisämarkkinoiden osalta; 9. On pahoillaan siitä, että komission käynnistämät aloitteet useilla herkillä aloilla eivät riitä takaamaan yhteisön säädösten asianmukaista täytäntöönpanoa keskeisimmillä aloilla, joita ovat erityisesti julkiset hankinnat, vakuutusala, henkinen omaisuus ja yritysoikeus, ja samalla joillakin muilla aloilla, kuten farmaseuttisten tuotteiden markkinoilla, kansallisen hintasääntelyn sallitaan vielä vääristää vakavasti vapaiden markkinoiden toimintaa; 10. On näin ollen sitä mieltä, että otettava käyttöön paremmat keinot kuin ne, joita on tähän mennessä käytetty (vastavuoroinen luottamus, yhteistoiminta, yhteistyö kansallisten viranomaisten kanssa) ja jotka ovat osoittautuneet riittämättömiksi ja tehottomiski näillä herkillä aloilla; 11. Korostaa erityisesti niiden ohjelmien heikkoa tehokkuutta, joita komissio on tukenut tiedon levittämiseksi julkisia hankintoja koskevista tarjouskilpailuista, mikä johtuu jäsenvaltioiden puutteellisesta yhteistyöstä ja mikä on vahingoittanut erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia; 12. Korostaa olevansa huolestunut osaltaan neuvoston vastustuksesta johtuvasta yritysoikeuden alan kehityksen hitaudesta erityisesti eurooppalaista yritystä koskevien sääntöjen puuttumisen osalta, mistä aiheutuu vakavia taloudellisia vahinkoja unionin yrityksille; 13. Viittaa usein toistamaansa huoleen siitä, että tilanteen huononeminen joissain jäsenvaltioissa velkojien myöhästyneiden maksujen osalta vääristää kauppaa yhtenäismarkkinoilla, koska se saa yritykset luopumaan liiketoiminnasta niissä jäsenvaltioissa, joilla on huono maine myöhästyneiden maksujen takia tai joissa on hatara tai olematon lainsäädäntö sen torjumiseksi; 14. On sitä mieltä, että vapaiden markkinoiden vääristymiä, jotka aiheutuvat suoraan kansallisesta hintapolitiikasta, on pikaisesti ryhdyttävä lieventämään; 15. Tuo esille pettymyksensä sen johdosta, että ihmisten vapaa liikkuvuus on vähiten toteutunut neljästä perusvapaudesta; arvostaa komission hiljattain tekemiä direktiiviehdotuksia («Montin paketti»), mutta korostaa, että oleskeluoikeuden soveltamisen sekä tutkintotodistusten ja ammatillisten pätevyyksien vastavuoroisen tunnustamisen osalta on vielä vakavia ongelmia ratkaisematta; 16. Toteaa, että mitä tulee televiestintäalaan ja tietoyhteiskuntaan yleensä, vaikka toisaalta on kiitettävä komissiota huomattavista ponnisteluista eri alojen sääntelemiseksi suuremman vapauttamisen saavuttamiseksi, toisaalta on olemassa vaara, että koordinoinnin puute eri direktiivien välillä aiheuttaa sen, ettei alalla ole selkeää politiikkaa, ja tällä voi olla kielteinen vaikutus, joka viivästyttää lainsäädäntöprosessia ja siten tuottaa vanhentuneita säännöksiä alan jatkuvaan kehitykseen nähden; 17. Pahoittelee syvästi, että kansalliset hallintoviranomaiset joskus soveltavat unionin säännöksiä liioitellusti, mutkistaen siten sääntöjä ja vähentäen niiden tehokkuutta, lisäten erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten rasitteita ja antaen kansalaisille vääristyneen kuvan unionin toimielinten toiminnasta; 18. On sitä mieltä, että sisämarkkinoiden toimintaa voidaan parantaa vain jos sisämarkkinoita sääteleviä määräyksiä saadaan tuntuvasti yksinkertaistettua ja ne saadaan yhdistettyä selkeään, ytimekkääseen ja yksiselitteiseen lakikokoelmaan, joka on kaikkien osapuolten saatavilla; 19. Pyytää komissiota entistäkin enemmän ponnistelemaan sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan takaamiseksi, muun muassa vähentämällä rikkomusmenettelyiden usein liiallista kestoa, ja korostaa erityisesti, kuinka tärkeää on parantaa tasoa säännösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, lisätä rikkomusmenettelyjen tehokkuutta ja lisätä oikeusmenettelyjen käyttöä, myös turvautumalla enemmän EY:n perustamissopimuksen 171 artiklaan; 20. On tyytyväinen «Montin pakettiin», jonka tarkoitus on täydentää lainsäädännöllistä kehystä (rajatarkastusten poistaminen, eurooppalaista yritystä koskevat säännöt, bioteknisten keksintöjen suojaaminen, tietoyhteiskunnan sääntelykehys), ja toivoo, että sen hyväksymistä ja toteuttamista voidaan nopeuttaa, koska ilman näiden alojen tuntuvaa kehitystä sisämarkkinoiden moitteeton toiminta olisi vakavissa vaikeuksissa; Sisämarkkinat, talous- ja rahaliitto sekä verotusasiat 21. Katsoo, että hyvin toimivat sisämarkkinat ovat perusedellytys talous- ja rahaliiton myönteiselle käynnistykselle ja että näiden kahden tiiviisti toisiinsa sidoksissa olevan prosessin on edettävä nopeasti ja sopusointuisasti; 22. Korostaa, että moitteettomasti toimivat sisämarkkinat ja yhtenäisvaluutta voidaan saavuttaa vain, jos muitakin niihin liittyviä politiikkoja kehitetään vastaavasti tehokkaamman lähestymistavan avulla ja jakamalla vastuuta paremmin yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden kesken; 23. Korostaa erityisesti, että tähän mennessä havaittu epätyydyttävä kehitys välillisen ja välittömän verotuksen yhdenmukaistamisen alalla on selkeä esimerkki sisämarkkinoiden täydellistä toteutumista ja tehokasta toimintaa haittaavasta vakavasta esteestä, jonka seurauksena ilmenee vakavia vääristymiä niin tavaroiden, palveluiden kuin pääomienkin liikkuvuudessa, ja korostaa tästä tilanteesta työllisyydelle, kasvulle, kilpailukyvylle ja ympäristönsuojelulle aiheutuvia negatiivisia vaikutuksia; 24. Pitää myönteisinä komission asiakirjoissa SEK(96)0487 ja KOM(96)0546 esitettyjä uusia verotuksen suuntaviivoja ja katsoo, että niiden sisällön mukaista lähestymistapaa voidaan pitää lupaavana verotuksen yhdenmukaistamista yhä haittaavien esteiden voittamiseksi, ja kannattaa erityisesti ehdotusta siitä, että perustetaan pysyvä ryhmä, jonka tehtävänä on laatia kattava analyysi verotuspolitiikoista ja samalla tarkastella niiden yhteyksiä muihin yhteisön politiikkoihin, sekä ehdotusta siitä, että perustetaan pysyvä keskustelufoorumi jäsenvaltioiden veropolitiikkoja koskevaa mielipiteidenvaihtoa ja tietojen vaihtoa varten, pitäen tavoitteena sitä, että verotuksen keinoin harjoitettavan epälojaalin kilpailun negatiivisia vaikutuksia vähennetään yhteensovittamisen välineiden avulla, esimerkiksi laatimalla säännöt suositeltaviksi käytännöiksi; Sisämarkkinat, yritykset ja kansalaiset 25. Painottaa myös omalta osaltaan, että on tärkeää «tuoda sisämarkkinat lähelle kansalaisia» («kansalaiset ensin» -ohjelma), joilla nimenomaan on mahdollisuus hyödyntää eniten markkinoiden ilmeisiä etuja, ja kansalaiset olisi saatava selkeästi tietoisiksi niistä mahdollisuuksista ja oikeuksista, joita heillä on, sekä niistä menettelyistä, joita noudatetaan, jos näitä mahdollisuuksia ja oikeuksia ei suoda heille; 26. Pyytää, että Euroopan parlamentti otetaan säännöllisesti mukaan «kansalaiset ensin» -ohjelman täytäntöönpanoon, joko niin, että sen jäsenet osallistuvat toimiin paikan päällä, tai saavutettujen tulosten arviointiin, ja toivoo lisäksi, että «Kansalaiset ensin» -ohjelma kannustaisi yhteisön toimielimiä etsimään uusia ja nopeampia muotoja, joilla mahdollistetaan oikeuden saanti unionin kansalaisille; 27. Katsoo, että hyvin toimivat sisämarkkinat edellyttävät myös riittäviä kuluttajansuojasäännöksiä ja - arvostaen komission tähän asti tekemiä aloitteita - toivoo, että niitä lisättäisiin osana yhdennettyä viitekehystä, joka tunnetaan ja jota käytetään kaikissa jäsenvaltioissa, myös niissä, joissa alan lainsäädäntö on puutteellisempaa, jotta eurooppalaisen kuluttajan oikeudet ja suoja olisivat samat koko unionissa; 28. On sitä mieltä, että ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota seurauksiin, joita yhtenäismarkkinoilla - ja neljällä vapaudella - on yhdelle kansalaisryhmälle, nimittäin lapsille ja nuorille; vaatii siksi, että vaikutukset lapsiin ja nuoriin tiedostetaan, että kielteisiä vaikutuksia pyritään torjumaan; 29. On pahoillaan siitä, että, pienet ja keskisuuret yritykset ovat suuriin yhtiöihin verrattuna epäonnistuneet osallistumisessa yhtenäismarkkinoihin, erityisesti koska ensin mainitut tuottavat hyvin suuren osan EU:n BKT:sta, kannattaa sen vuoksi komission aikomusta esittää tiedotusta ja tiedon jakoa koskeva aloite, joka suunnataan erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten johdolle, koska näiden yritysten täysipainoinen, vastuullinen ja tyydytystä tuova osallistuminen sisämarkkinoille on välttämätöntä markkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta; 30. Viittaa tässä yhteydessä jälleen liike-elämän kiireelliseen pyyntöön, jonka mukaan komissioon olisi perustettava valituksia käsittelevä toimipiste, jossa yrityksiä voidaan auttaa määräajan kuluessa; 31. Vaatii komissiota analysoimaan ja korjaamaan yhtenäismarkkinoiden vääristymät, jotka johtuvat EY-direktiivien epätasaisesta täytäntöönpanosta; Sisämarkkinat, unionin tuleva laajentuminen ja kolmannet maat 32. Korostaa, että sisämarkkinoita, jotka ovat tärkeä yhteenkuuluvuutta lisäävä keino Euroopan talousjärjestelmän tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi, ei pidä missään nimessä käsittää siten, että niillä olisi suojeleva merkitys, vaan ne on nähtävä päin vastoin perustana järjestää oikealla ja kaikkia osapuolia tyydyttävällä tavalla suhteet unioniin kuulumattomiin maihin ja varsinkin niihin maihin, jotka ovat pyrkimässä unionin jäseniksi seuraavissa laajentumisvaiheissa; 33. Arvostaa komission ponnisteluja myötävaikuttaa WTO:n terveeseen kehitykseen ja liittää sisämarkkinoiden moitteeton toiminta kansainvälisen kaupan sääntöihin, jotta kolmansien maiden taloudelliset toimijat voivat käyttää hyväkseen sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia vastavuoroisuuden pohjalta, tavoitteena kauppavaihdon monenvälisen järjestelmän parantaminen; 34. Toteaa, että erityisesti niiden maiden osalta, jotka ovat ehdokkaina unionin seuraavassa laajenemisessa (KIE-maat, Malta, Kypros, Baltian maat), on tärkeää mahdollisimman nopeasti valmistella ne sisämarkkinoiden sääntöihin ja käytäntöihin, jotta niiden liittäminen EU:hun ajan tullen käy sujuvasti ja jotta tällä välin EU:n ja näiden maiden taloudellisia suhteita kasvatetaan riittävästi, ja korostaa lisäksi, että on tärkeää kohdistaa samanlaisia ponnisteluja muun muassa Välimeren alueen maihin tai taloudellisen yhdentymisen alueisiin, kuten Mercosuriin, jonka kanssa unioni aikoo tehostaa taloudellista yhteistyötä, jotta sisämarkkinoista olisi hyötyä eikä haittaa näissä prosesseissa; Toimielinten rooli ja hallitusten väliseen konferenssiin liittyvät odotukset 35. Katsoo, että unionin toimielinten on oltava määrätietoisempia kaikkien niiden sääntöjen määrittämisen osalta, jotka ovat välttämättömiä sisämarkkinoiden toteuttamisen ja moitteettoman toiminnan kannalta, jotta tulevaisuudessa voidaan välttää aikaisemmin esiintyneet ongelmat; 36. Katsoo, että HVK:ssa on parannettava käytettävissä olevien keinojen tehokkuutta sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamiseksi lujittamalla ja sopeuttamalla niitä laajemman, muun kuin taloudellisen hallinnoinnin piirissä, ja että HVK:ssa on näin ollen vahvistettava Euroopan parlamentin ja komission toimivaltaa EY:n perustamissopimuksessa kilpailun alalla jo olevien määräysten mukaisesti; 37. Korostaa tältä osin sisämarkkinoiden ja niitä koskevien sääntöjen tarvetta, perusperiaatteiden pohjalta, kyetä nopeasti mukautumaan tekniseen kehitykseen ja siitä aiheutuviin uusiin hyödykkeisiin ja palveluihin (kuten esimerkiksi tietoyhteiskunnan piirissä), niin että tarjoutuvat mahdollisuudet voidaan parhaiten hyödyntää; 38. Korostaa lisäksi, että sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamiseksi yksimielisyysperiaatteesta on luovuttava sisämarkkinoihin liittyvien asioiden, kuten esimerkiksi verotusasioiden käsittelyssä, jotta päätöksentekoa koskevat menettelyt tulisivat joustavimmiksi noudattamalla samalla kuitenkin toissijaisuusperiaatetta ja jäsenvaltioiden tiettyjä perusintressejä; näin päästäisiin etenemään nopeammin ja johdonmukaisemmin kohti yhteisiä päämääriä; 39. Katsoo, että ottaen huomioon se yhä kasvava merkitys, joka talouden hallinnoinnin muilla kuin rahapoliittisilla näkökohdilla on ollut ja tulee olemaan, ja jotta voitaisiin paremmin määrittää unionin toimielinten vastuu ja toimivalta sekä tunnistaa alueet, joilla yhteisön toimenpiteitä eniten tarvitaan, komission on laadittava yhteenvetoasiakirja näistä kysymyksistä, ottaen huomioon yleinen viitekehys (taloudellinen vuosikertomus) ja yhteisön toimien pääasialliset alueet, joihin kuuluu erityisesti kilpailupolitiikka, joka liittyy läheisesti sisämarkkinoihin; 40. Katsoo, että laadittaessa luetteloa sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja niiden moitteettomaan toimintaan suoraan tai epäsuorasti liittyvistä tehtävistä, on päätettävä tietyt määräajat, niin että niiden toteutumisen edistymisen riittävä valvonta on mahdollista, myös laadullisten parametrien perusteella, ja pyytää lisäksi, että parlamentille tiedotetaan tuloksista säännöllisesti, niin että se voi antaa ne asianomaisten valiokuntiensa arvioitavaksi; 41. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.