Kreikassa turvapaikkavirasto on palkannut lisää henkilöstöä, ja sen kapasiteetti rekisteröidä kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvia hakijoita on näin lisääntynyt 110:stä 175:een päivässä. Tammikuun 2017 loppuun mennessä 87 prosenttia ennakkorekisteröidyistä kansallisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvista hakijoista on määrä saada rekisteröidyksi. Jäsenvaltioiden on toteutettava vastaanottopaikkojen avaamiseen ja täyttämiseen tähtääviä lisätoimia pysyäkseen siirtopyyntöjen käsittelyssä Kreikan turvapaikkaviraston tahdissa. Jäsenvaltioiden on parannettava suunnittelua, tehtävä vastaanottositoumuksia enemmän ja säännöllisemmin ja lisättävä käsittely- ja vastaanottokapasiteettiaan, jotta voidaan sekä lyhentää vastausaikaa että majoittaa suurempi määrä hakijoita. Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM) joutui nimittäin lokakuussa lykkäämään joitakin siirtoja, koska vaikutti siltä, että joissakin jäsenvaltioissa ei ollut kapasiteettia majoittaa tulossa olevia sisäistä siirtoa hakeneita nopealla aikataululla.

Syyskuussa siirtoja toteutettiin ennätysmäärä. Lokakuu on ollut siirtymäkuukausi, jonka aikana sisäisten siirtojen toteutustahti oli hitaampi kuin aikaisemmilla tarkastelukausilla. Hidastuminen johtuu olosuhteiden erityisyydestä ja osittain siitä, että vastaanottolupausten määrä oli elokuussa vähäinen. Koska siirtomenettely kestää noin kaksi kuukautta, vähäinen vastaanottolupausten määrä elokuussa näkyy siirtojen vähäisyytenä lokakuussa. Näin ollen on odotettavissa, että syyskuussa todettu huomattava vastaanottolupausten lisääntyminen näkyy varsinaisina siirtoina vasta marraskuussa. Sisäisten siirtojen hetkellistä hidastumista voidaan selittää myös maakohtaisilla tekijöillä: Ranskassa Calais’n leirin lokakuinen purkaminen näyttää vaikuttaneen tarkastelukaudella sisäisten siirtojen kokonaismäärään, sillä Ranska on ottanut kuukausittain vastaan noin 450 sisäisesti siirrettyä, mutta lokakuussa vauhti hidastui.

Uudelleensijoittamisesta voidaan todeta, että 22 504 henkilön uudelleensijoittaminen heinäkuun 2015 päätelmien mukaisesti etenee edelleen suunnitellusti. Tähän mennessä on uudelleensijoitettu 11 852 henkilöä, mikä on yli puolet sovitusta määrästä. Edellisen kertomuksen jälkeen on uudelleensijoitettu 1 157 henkilöä pääasiassa Turkista, Jordaniasta ja Libanonista. Osa tämän EU:n järjestelmän puitteissa toteutetuista uudelleensijoittamista palvelee myös EU:n ja Turkin julkilausumassa esitetyn yksi yhdestä -mekanismin toteuttamista. Sen jälkeen, kun mekanismi otettiin käyttöön 4. huhtikuuta, EU:hun on sitä noudattaen uudelleensijoitettu Turkista 2 217 henkilöä, joista 603 edellisen kertomuksen jälkeen.

Tarkastelukaudella toteutettiin uusia siirtoja 1 212, joten tähän mennessä siirrettyjen henkilöiden määrä on yhteensä 6 925 (Kreikasta on siirretty 5 376 ja Italiasta 1 549 henkilöä). Sisäisten siirtojen yleisesti ottaen myönteisestä kehityksestä huolimatta siirrot vähenivät lokakuussa. Tämä johtuu tarkastelukaudella vallinneista olosuhteista ja lienee luonteeltaan väliaikaista. Jotta myönteinen kehitys vahvistuisi, sisäisten siirtojen toteuttamista on kuitenkin nopeutettava neuvoston päätöksissä esitettyjen velvoitteiden täyttämiseksi. Euroopan muuttoliiketilanne on edelleen herkkä ja edellyttää jatkuvia toimia kaikilta osapuolilta. Koska Italiaan saapuu jatkuvasti uusia tulijoita ja humanitaarinen tilanne Kreikassa on edelleen haastava, sisäisten siirtojen järjestelmä voi vähentää näihin maihin kohdistuvia paineita olennaisella tavalla.

Kreikkaan on tullut 26. syyskuuta 2016 jälkeen 4 561 henkilöä. Kreikassa olevien kokonaismäärä lisääntyi edelliseen tarkastelukauteen verrattuna niin, että heitä oli 8. marraskuuta noin 61 700 henkilöä, joista noin 16 250 saarilla ja noin 45 450 Manner-Kreikassa. Italiaan on saapunut 26. syyskuuta jälkeen 29 844 henkilöä, mikä on enemmän kuin samaan aikaan vuonna 2015 (13,5 prosentin lisäys verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2015). Kansalaisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin kuuluvien eritrealaisten määrä pysyi niin ikään korkeana (Eritrean kansalaiset ovat toiseksi suurin Italiaan tulleiden ryhmä, ja tarkastelukaudella heitä tuli yli 3 660 eli 12 prosenttia saapuneista). Italian sisäasiainministeriöltä saatujen tietojen mukaan Italiassa on tällä hetkellä yli 6 000 eritrealaista, joiden on mahdollista hakea sisäistä siirtoa.

Kuten aiemmin on raportoitu, Italiassa, Roomassa, järjestettiin sisäisiä siirtoja koskeva kansallisten yhteyspisteiden kokous 15. syyskuuta, jotta voitaisiin löytää ratkaisu ylimääräisistä turvallisuustarkastuksista johtuviin pullonkauloihin. Italian sisäministeriö ja Europol ovat nyt komission tuella virallistaneet järjestelyt, jotka koskevat Europolin roolia siirtomenettelyn helpottajana. Tässä yhteydessä laadittiin toimintamenettely niitä ylimääräisiä, poikkeuksellisia turvallisuustarkastuksia varten, joita jäsenvaltiot voivat pyytää sisäisiin siirtoihin liittyen. Toimintamenettely sisällytetään Italian kehittämiin siirtoja koskeviin käytänteisiin. Tämä myönteinen kehitys on jo tasoittanut tietä jäsenvaltioiden uusille suuremmille vastaanottolupauksille. Nyt on odotettavissa, että sisäiset siirrot Italiasta lisääntyvät merkittävästi lähiviikkoina.

Komissio keskitti tarkastelukaudella toimiaan myös ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin, jotta heidän siirtämiseensä liittyviä esteitä voitaisiin ymmärtää paremmin ja löytää niihin ratkaisuja. Tätä varten komissio omisti lokakuussa 2016 pidetyssä seitsemännessä sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevassa foorumissa erityisistunnon ilman huoltajaa oleville alaikäisille.

Italiaan saapuvien ilman huoltajaa olevien alaikäisten määrä kasvoi edelleen (1.1.–4.11.2016 kaikkiaan 22 775 tulijaa, joista 3 569 eritrealaista, 167 syyrialaista, 187 irakilaista ja 12 jemeniläistä). Kreikan kansallinen sosiaalisen yhteisvastuun keskus (EKKA) raportoi, että Kreikassa oli 2. marraskuuta arviolta 2 400 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä. Kuten on jo raportoitu, Kreikan laajamittaisen ennakkorekisteröintimenettelyn yhteydessä on rekisteröity 1 225 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, joista 48 prosenttia (noin 588) kuuluu kansalaisuutensa puolesta sisäisten siirtojen piiriin (36 prosenttia syyrialaisia ja 12 prosenttia irakilaisia). Italiassa sisäisten siirtojen piiriin kuuluvista ilman huoltajaa olevista alaikäisistä suurin osa matkustaa yksin (ei sukulaisten kanssa), kun taas Kreikassa siirtojen piiriin kuuluvista ilman huoltajaa olevista alaikäisistä suurin osa on erossa vanhemmistaan (alaikäisiä, jotka matkustavat sukulaistensa, kuten isovanhempien, sisarusten, setien/enojen ja tätien kanssa, tai ovat naimisissa aikuisen kanssa). Kreikassa on 480 loppuun asti rekisteröityä sisäisten siirtojen piiriin kuuluvaa ilman huoltajaa olevaa alaikäistä, joista 274 on erossa vanhemmistaan. Ainoastaan 122 alaikäistä on Kreikassa täysin omillaan. He ovat ryhmä, jonka sisäisiin siirtoihin liittyy enemmän vaikeuksia. Lisäksi Kreikassa olevista 480:stä ilman huoltajaa olevasta alaikäisestä 320 on iältään 16–17 vuotta.

Tarkastelukaudella on siirretty 43 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä (22 yksin matkustavaa ja 21 vanhemmistaan erossa olevaa). Näin ollen ilman huoltajaa olevia alaikäisiä on kaiken kaikkiaan siirretty 148, kun tilastoihin otetaan kaikki vanhemmistaan erossa olevat. On odotettavissa, että ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäiset siirrot lisääntyvät lähitulevaisuudessa ja että kaikki sisäisten siirtojen piiriin kuuluvat ilman huoltajaa olevat alaikäiset siirretään lähikuukausina, ainakin Kreikasta. Tästä on myönteisiä merkkejä. Ilman huoltajaa olevien alaikäisten siirrot ovat vauhdittuneet viime viikkoina, kun Suomi on vastaanottanut heitä kerralla 31 (15 yksin matkustavaa ja 16 vanhemmistaan erossa olevaa). Jäsenvaltioilla on vähemmän vaikeuksia vastaanottaa vanhemmistaan erossa olevia lapsia, ja heitä jo vastaanotetaankin, vaikka tilastoissa heitä ei aina lueta ilman huoltajaa oleviksi alaikäisiksi. Lisäksi useat jäsenvaltiot (Belgia, Saksa, Viro, Suomi, Alankomaat, Romania ja Espanja) ovat tarjoutuneet vastaanottamaan sisäisinä siirtoina yksin matkustavia ilman huoltajaa olevia alaikäisiä lähikuukausina noin 160, mikä riittää kattamaan Kreikan tarpeet. Italian tarpeiden kattamiseksi tarvitaan kuitenkin lisää vastaanottotarjouksia. Lisäksi Italian on vielä kehitettävä menettely, joka mahdollistaa yksin matkustavien ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäiset siirrot, ja jäsenvaltioiden on tehtävä tarkempia heitä koskevia vastaanottolupauksia.

Komissio jatkaa tiiviistä yhteistyötä Kreikan turvapaikkaviraston, Italian viranomaisten, jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden, YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) kanssa kehittääkseen käytännön järjestelyjä, jotka helpottavat ja nopeuttavat ilman huoltajaa olevien alaikäisten sisäisiä siirtoja.

2.2Siirrettäviä henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden toimet

Tarkastelukaudella eli 28. syyskuuta – 8. marraskuuta tehtiin 1 212 uutta siirtoa: 921 Kreikasta ja 291 Italiasta. Alankomaat, Portugali, Romania ja Suomi jatkoivat säännöllisiä viikoittaisia ja kuukausittaisia siirtoja, ja Belgia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta ja Viro ovat vakiinnuttaneet kuukausittaiset siirrot. Eniten hakijoita on ottanut vastaan Ranska (2 155), ja sen jälkeen Alankomaat (915) ja Suomi (862). On huomattava, että jäsenvaltiot, joille on osoitettu pienempiä määriä (kuten Suomi, Baltian maat, Malta ja Portugali), ja Ranska, Alankomaat ja Romania, ovat olleet siirroissaan säännöllisempiä ja määrätietoisempia, ja ne ovat täyttäneet velvoitteitaan paremmin. Tarkastelukaudella toteutuivat ensimmäiset siirrot Kreikasta Sveitsiin ja Italiasta Norjaan. Marraskuun loppuun mennessä on suunniteltu tehtäväksi vielä vähintään 542 sisäistä siirtoa Kreikasta ja 397 Italiasta. Marraskuulle suunnitellut sisäiset siirrot osoittavat, että lokakuun lasku lienee poikkeuksellinen – ennemminkin pieni luisu kuin todellinen pudotus.

Toimet, joilla puututaan vastaanottolupausten vähäiseen määrään: Tarkastelukaudella Saksa jatkoi käytäntöään ilmoittaa kuukausittain, kuinka monta kansainvälisen suojelun hakijaa se on valmis ottamaan vastaan nopeasti (viralliset vastaanottolupaukset). Tämä virallinen vastaanottolupaus kattaa 500 henkilöä Italiasta ja 500 Kreikasta. Espanja on luvannut ottaa 400 henkilöä Kreikasta ja 100 Italiasta. Alankomaat, Latvia, Ranska, Romania, Saksa, Suomi, Viro, Sveitsi ja Norja ilmoittavat lupauksensa kuukausittain, ja Liettua, Luxemburg, Portugali ja Slovenia kahden kuukauden välein. Joidenkin jäsenvaltioiden lupaukset koskevat edelleen ainoastaan Kreikkaa, mutta järjestelyjen, joissa Europol toimii Italiassa siirtomenettelyn helpottajana, odotetaan kannustavan useampia jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti Italiasta toteutettaviin siirtoihin.

Tarkastelukaudella kuitenkin ainoastaan yhdeksän jäsenvaltiota (Alankomaat, Espanja, Irlanti, Kypros, Latvia, Malta, Saksa, Suomi ja Viro) sekä Norja ja Sveitsi ovat antaneet vastaanottolupauksia. Nämä 2 634 virallista vastaanottolupausta (joista 1 105 on osoitettu Italialle ja 1 529 Kreikalle) eivät riitä tyydyttämään nykyisiä tarpeita (ks. jäljempänä 2.3 jakso). Jäsenvaltioiden antamien virallisten vastaanottolupausten määrä on yhteensä 16 259 (4 954 lupausta Italialle ja 11 305 Kreikalle). Edistymistä on kuitenkin nopeutettava ja vakautta lisättävä sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot antavat riittävän määrän lupauksia ja tekevät sen säännöllisemmin. Komissio odottaa, että neuvoston päätösten täytäntöönpanoajan puoliväliin mennessä vastaanottolupaukset kattaisivat vähintään puolet jäsenvaltioille osoitetusta määrästä.

Itävalta ja Unkari ovat edelleen ainoat maat, jotka eivät ole antaneet lainkaan vastaanottolupauksia eivätkä toteuttaneet yhtään sisäistä siirtoa. Myös Puola on huhtikuussa keskeyttänyt lupaustensa täyttämisen eikä ole antanut uusia lupauksia eikä myöskään ottanut vastaan yhtään hakijaa. Tšekki ja Slovakia eivät ole tällä tarkastelukaudella antaneet yhtään vastaanottolupausta eivätkä ottaneet vastaan yhtään hakijaa.