EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.8.2019 COM(2019) 368 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta



1.Johdanto 1.1Tausta Avoimia työpaikkoja koskevat tilastot osoittavat tiettynä hetkenä avoimina olevien työpaikkojen määrän. Ne vastaavat sitä osaa työvoiman kysynnästä, jota työvoiman tarjonta ei täytä. Siten tilastot antavat tärkeää tietoa työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmien koosta ja rakenteesta. Yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 453/2008, jäljempänä ’avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annettu asetus’, muodostaa puitteet avoimia työpaikkoja koskevien neljännesvuosittaisten tilastojen tuottamiselle ja arvioinnille. Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen 10 artiklassa edellytetään, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta 24. kesäkuuta 2010 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Kertomuksen tarkoituksena on arvioida a) jäsenvaltioiden toimittamien tilastojen ja b) Euroopan tason aggregaattien laatua ja osoittaa alueita, joita voitaisiin parantaa. Tämä on neljäs komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomuksessa hyödynnetään tietojen toimittamisesta neljännesvuosittain saatua kokemusta ja jäsenvaltioiden vuosittaisissa laaturaporteissaan toimittamia asiakirjoja. Edellisissä kertomuksissa analysoitiin takautuvia sarjoja, ja tässä kertomuksessa keskitytään näiden kertomusten jälkeen saatujen avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen laatuun. Siinä tarkastellaan komissiolle toimitettuja avoimia työpaikkoja koskevia tilastoja viitevuosineljänneksiltä vuoden 2016 ensimmäisestä neljänneksestä (2016Q1) vuoden 2018 neljänteen neljännekseen (2018Q4). Kertomuksen toisessa osassa kuvataan, kuinka avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen täytäntöönpano on edistynyt kuluneiden kolmen vuoden aikana, kun taas kolmannessa osassa arvioidaan avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen laatua. Lopuksi neljännessä osassa esitetään päätelmiä ja ehdotetaan keinoja, joiden avulla käyttäjien odotuksiin voidaan tulevaisuudessa vastata paremmin. 1.2Oikeudellinen kehys Komissio on täydentänyt avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetulla asetuksella luotuja puitteita kahdella täytäntöönpanoasetuksella: – komission asetus (EY) N:o 1062/2008, jossa määritellään vuoden 2014 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen sovellettavat kausitasoitusta koskevat menettelyt sekä jäsenvaltioiden komissiolle vuosittain toimittamien laaturaporttien rakenne, sisältö ja toimituspäivät – komission asetus (EY) N:o 19/2009, jossa määritellään termi ’avoin työpaikka’, asetetaan tietojen toimittamismääräajat ja täsmennetään ajanjaksot, joita ensimmäisten toimitettavien tietojen on koskettava. Tämän säädöksen liitteessä luetellaan toteutettavuustutkimuksia tekevät maat ja tutkimuksissa käsiteltävät aiheet. Edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden on toimitettava avoimia ja täytettyjä työpaikkoja koskevat aikasarjat vuoden 2010 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Jäsenvaltioiden on tehtävä näin 70 päivän kuluessa vuosineljänneksen päättymisestä (T+70). Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joiden työntekijöiden kokonaismäärä on enemmän kuin 3 prosenttia EU:n työntekijöiden kokonaismäärästä, on toimitettava pikaennakot 45 päivän kuluessa vuosineljänneksen päättymisestä (T+45). Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot avoimien ja täytettyjen työpaikkojen määristä kaikissa yrityksissä ja kaikilta NACE Rev. 2 luokituksen toimialoilta. Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetussa asetuksessa kuitenkin todetaan, että niissä jäsenvaltioissa, joiden on vaikea toimittaa tietoja pienyrityksistä (määritelty alle 10 työntekijän yrityksiksi) ja NACE Rev. 2:n pääluokista O–S (luokkien pääasialliset toimet koskevat julkista hallintoa, terveyspalveluita ja koulutusta) olisi tehtävä toteutettavuustutkimuksia. Vaikka osa jäsenvaltioista on voinut kattaa näiden toteutettavuustutkimusten avulla koko talouden, näin ei ole vielä tehty neljässä jäsenvaltiossa (Tanska, Ranska, Italia ja Malta), joiden tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia muun EU:n tietojen kanssa. Ranskassa ja Italiassa tutkimuksiin sisältyvät ainoastaan vähintään 10 työntekijää työllistävät yritykset, kun taas julkinen hallinto ja koulutus sekä terveys- ja sosiaalipalvelut (NACE Rev. 2:n pääluokat O, P ja Q) eivät kata julkisia elimiä. Maltalla tutkimuksiin sisältyvät ainoastaan vähintään 10 työntekijää työllistävät yritykset. Tanskassa on katettu ainoastaan yritystalouden yritykset (NACE Rev. 2:n pääluokat B–N). 2.Edellisen kertomuksen jälkeinen yleinen edistyminen Vuonna 2016 annetun edellisen kertomuksen jälkeen ei ole tapahtunut lainsäädännöllisiä muutoksia. Tuotantoprosessin osalta avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen tuotantoketjuun on tehty useita parannuksia, joita käsitellään tarkemmin seuraavissa kappaleissa. 2.1 Tietojenkeruun SDMX-standardit Kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet avoimia työpaikkoja koskevat tilastot käyttämällä SDMX-standardin (Statistical Data and Metadata eXchange) tietorakennetta ja kansainvälisesti hyväksyttyjä koodiluetteloja (jotka ovat saatavilla verkossa olevasta erityisestä rekisteristä). Samoja koodeja on käytetty Eurostatin avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen tietokannassa ja EU:n avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen siirtämisessä Euroopan keskuspankille.

Standardoinnin avulla vältyttiin moniselitteisyyksiltä ja jäsenvaltioiden väärinymmärryksiltä ja yksinkertaistettiin tietojen validointia, mikä mahdollisti sen automatisoinnin. Tämä toteutettiin käyttämällä uutta tietoteknistä validointivälinettä, joka on esitelty seuraavassa kappaleessa. 2.2 Tietotekninen validointi Avoimia tietoja koskevien tilastojen rakenteen ja koodien tarkistamiseksi käyttöön on otettu uusi tietotekninen väline (STRUVAL), jolla on yksinkertaistettu tuotantoprosessia ja vähennetty vääristä koodeista aiheutuvien virheiden vaaraa. Jos siirretty tiedosto ei ole voimassa olevien SDMX-standardien mukainen, se hylätään automaattisesti, ja jäsenvaltiot saavat sähköpostilla ilmoituksen onnistumisesta/epäonnistumisesta. Jäsenvaltiot voivat lukea tietoteknisen validointiraportin verkkopalvelussa. 2.3 Tilastollinen validointi Eurostat tekee jokaisen neljännesvuosittaisen toimituksen yhteydessä todennäköisyystarkastukset vertailemalla tietoja ajallisesti ja NACE Rev. 2 luokituksen toimialoilla. Jos täytettyjen tai avointen työpaikkojen määrässä tapahtuu merkittäviä neljännesvuosittaisia muutoksia, Eurostat pyytää jäsenvaltioita vahvistamaan tiedot tai toimittamaan uudelleen korjatun tiedoston. Viime vuosina tehdyissä todennäköisyystarkastuksissa ei ole paljastunut merkittäviä ongelmia. Pieniä epäjohdonmukaisuuksia on kuitenkin havaittu joidenkin maiden osalta yksittäisten ja aggregoitujen NACE Rev. 2:n pääluokkien välillä. Ne on korjattu. Vaihtelun osalta Suomen tulokset olivat jonkin verran keskiarvon yläpuolella. Suomi tarkastelee, voitaisiinko tietojen vaihtelua vähentää suurentamalla otosta tai parantamalla käytettäviä menetelmiä. Malta paransi kansallisia menetelmiään siten, että se mittaa ainoastaan viitepäivämääränä avoimina olevien työpaikkojen määrän (”varastotiedot”) ja varmistaa, että ennen kyseistä päivämäärää täytettyjä työpaikkoja ei kirjata. Eurostatin validoinnissa havaittiin joitakin merkittäviä tarkistuksia, jotka liittyivät Ranskan tietojen toimittamiseen vuoden 2018 neljännen neljänneksen ja vuoden 2015 neljännen neljänneksen välisenä aikana. Ranska kertoi, että tarkistukset johtuivat Acemo-tutkimuksen (Acemo: ”Activité et conditions d’emploi de la main-d’oeuvre”) kattavuuden parantumisesta, mikä puolestaan oli aiheuttanut tasosiirtymän sekä täytetyissä että avoimissa työpaikoissa ja säilyttänyt avointen työpaikkojen osuuden suurelta osin entisellään. 2.4 Tunnusten hallinta Eurostat otti myös käyttöön uudet säännöt, jotka koskevat sellaisten tunnusten käsittelyä, jotka osoittavat erityisiä tapahtumia, kuten aikasarjojen katkoksia, ja merkitsevät tiedot salassa pidettäviksi. Tämän ansiosta avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen tunnuksilla merkitseminen on nykyisin yhdenmukaistettu koko EU:ssa sekä kansallisten lukujen ja Euroopan tason aggregaattien välillä. 2.5 Kausitasoitus Komission asetuksen (EY) N:o 1062/2008 1 artiklan nojalla EU:n jäsenvaltioiden on toimitettava myös kausitasoitetut tiedot. Kausitasoitettujen tietojen toimittaminen avoimista ja täytetyistä työpaikoista on pakollista vähintään yksittäisten/aggregoitujen NACE Rev. 2:n pääluokkien B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q ja R–S osalta. Eurostat käyttää kausitasoitetuista avoimista ja täytetyistä työpaikoista toimitettuja tietoja kausitasoitettujen avointen työpaikkojen määrän laskemiseksi osuuksina kunkin maan osalta. Eurostat aloitti joulukuussa 2016 kausitasoitettujen tietojen julkaisemisen EU:sta ja euroalueelta yksittäisten jäsenvaltioiden nykyisten kausitasoitettujen tietojen lisäksi. Nämä luvut levitetään seuraavien aggregoitujen NACE Rev. 2:n pääluokkien osalta: B–S, B–N, B–F ja G–N. Täytetyt ja avoimet työpaikat aggregoidaan EU:n ja euroalueen tasolla ensin jäsenvaltioittain ja sen jälkeen kausitasoitetaan (suora kausitasoitus). Eurostat on alkanut lisätä kausitasoitettujen tietojen näkyvyyttä julkaisemalla Euroopan tason aggregaatit avoimia työpaikkoja koskevia tilastoja käsittelevässä Statistics Explained artikkelissa kausitasoittamattomien tietojen rinnalla. 3.Tietojen laatu Tässä osassa tarkastellaan avoimia työpaikkoja koskevien eurooppalaisten tilastojen kaikkia laatu-ulottuvuuksia: relevanssi, tarkkuus, oikea-aikaisuus, täsmällisyys, yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus. 3.1Relevanssi Avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen kerääminen on hyvin relevanttia, sillä kyseiset tilastot ovat ainoat, joiden avulla voidaan mitata tyydyttämätöntä työvoiman kysyntää. Komissio (työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja talouden ja rahoituksen pääosasto) ja Euroopan keskuspankki käyttävät neljännesvuosittaisia tietoja avoimista työpaikoista suhdannekierron ja työmarkkinoiden lyhyen aikavälin kehityksen seurantaan. Avoimien työpaikkojen osuus on yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista, jotka ovat keskeinen tietolähde EU:n, euroalueen ja yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden lyhyen aikavälin suhdannevaihtelujen analyysissa ja seurannassa. Avoimia työpaikkoja koskevia tilastoja käytetään myös älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 strategian puitteissa toteutettavissa indikaattoreihin perustuvissa rakenneanalyyseissa. Avointen työpaikkojen osuus sisältyy myös työllisyyskehityksen seurantavälineeseen, joka on keskeisten työmarkkinaindikaattoreiden joukko, jota seurataan komission yhteisessä työllisyysraportissa.

Avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen relevanssia voitaisiin kuitenkin lisätä huomattavasti, jos sen kattavuuden puutteet korjattaisiin NACE Rev. 2:n pääluokkien O–S ja pienyritysten osalta. 3.2Tarkkuus Tarkkuuden indikaattorina jäsenvaltiot laskevat (kausitasoittamattomia) avointen työpaikkojen määriä koskevat variaatiokertoimet ottaen huomioon kansallisen otantatavan ominaispiirteet. Variaatiokerroin ilmaisee keskivirheen prosenttiosuutena estimoitavasta määrästä. Sillä mitataan avointen työpaikkojen estimoidun määrän vaihtelua. Viitevuotta 2017 koskevien laaturaporttien mukaan avointen työpaikkojen kokonaismääriä koskeva variaatiokerroin oli alle 15 prosenttia kaikissa jäsenvaltioissa Kyprosta ja Kreikkaa lukuun ottamatta. Otoksen koko ja vastausaste vaikuttavat merkittävästi estimaattien tarkkuuteen. Laaturaporttien mukaan otoksen koko vaihteli Maltan noin 2 324:stä, Kyproksen noin 3 200:sta ja Kreikan noin 7 451 yrityksestä noin 85 000 yritykseen Saksassa sekä 100 000 yritykseen Puolassa. Vastausaste vaihteli Saksan 14 prosentista (neljännellä neljänneksellä postitse tehtyyn kyselyyn) Kreikan 55–62 prosenttiin (neljänneksestä riippuen), Kyproksen vähintään 85 prosenttiin ja Romanian 99 prosenttiin. Tarkistusten osalta tilanne poikkeaa kahdesta avointen työpaikkojen osuutta koskevasta julkaisusta eli pikaennakoista ja lopullisista estimaateista. Eurobase-tietokannassa päivänä T+50 julkaistavat pikaennakot voidaan tarkistaa päivänä T+78, kun lopulliset estimaatit julkaistaan. Vaikka pikaennakot eivät kattaneet kaikkia jäsenvaltioita, tarkistukset olivat suuruudeltaan enintään 0,1 prosenttiyksikköä euroalueen ja EU:n osalta. Päivänä T+78 julkaistujen lopullisten estimaattien osalta tarkistukset voidaan mitata vertaamalla kyseessä olevan neljänneksen avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen ensimmäistä ja toista toimitusta. Avointen työpaikkojen osuutta koskevat tarkistukset eivät ylittäneet koskaan 0,1 prosenttiyksikköä euroalueen ja EU:n osalta tämän kertomuksen tilastojaksolla. 3.3Oikea-aikaisuus ja täsmällisyys Avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen oikea-aikaisuus oli yleisesti ottaen tyydyttävällä tasolla sekä pikaennakoiden että lopullisten tietojen julkaisemisen osalta. Vaikka pieniä viiveitä esiintyi toisinaan joidenkin maiden osalta, toimitukset eivät olleet rakenteellisesti myöhässä, mikä olisi voinut vaikeuttaa avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen oikea-aikaista julkaisemista. Jäsenvaltioita on muistutettu säännöllisesti Euroopan talouden pääindikaattoreita koskevien tietojen, mukaan lukien avoimia työpaikkoja koskevat tilastot, pakollisten määräaikojen noudattamisen tärkeydestä. 3.4Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus Sen tarkastaminen, missä määrin avoimia työpaikkoja mitataan yhtenäisellä tavalla, ei ole suoraan mahdollista, koska Euroopan tasolla ei ole toista yhdenmukaistettua lähdettä, jossa mitattaisiin työmarkkinoiden tyydyttämätöntä kysyntää. Vaikka julkiselle työnvälitykselle ilmoitetut avoimet työpaikat lasketaan monissa maissa, lukujen käyttäminen avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen yhtenäisyyden tarkastamiseen on ongelmallista, koska luvuissa on paljon alipeittoa ja/tai kaksinkertaista laskentaa, jos hallinnollista rekisteriä ei ole saatettu ajan tasalle täytettyjen työpaikkojen huomioimiseksi. Lisäksi hallinnollisista lähteistä peräisin olevat avoimia työpaikkoja koskevat tilastot perustuvat kansallisiin määritelmiin, jotka poikkeavat toisistaan eri maissa. Täytettyjen työpaikkojen määrä on muuttuja, joka on osa avoimien työpaikkojen osuuden nimittäjää. Määrää voidaan verrata muiden lähteiden tietoihin ja etenkin työvoimatutkimuksessa raportoituun työntekijöiden määrään. Vertailuissa ja niitä seuraavissa erojen arvioinneissa on kuitenkin otettava huomioon käsitteitä ja tutkimustapaa koskevat erot lähteiden välillä. Työvoimatutkimuksessa kirjatun työssä käyvien työntekijöiden määrän ja avoimia työpaikkoja koskevissa tilastoissa kirjatun täytettyjen työpaikkojen määrän välinen ero koko taloudessa oli yleisesti –20:n ja 20 prosentin välillä. Luxemburg, Bulgaria, Kreikka, Portugali, Unkari ja Romania olivat poikkeuksia. Unkari ei kata alle viiden työntekijän yrityksiä avoimia työpaikkoja koskevissa tilastoissaan, mutta se imputoi ne 5–9 työntekijän yrityksistä kerättyjen tietojen perusteella. Tämä voi selittää osan kirjatuista eroista. Luxemburgissa mitattu negatiivinen ero voi selittyä rajatylittävän työn suurella osuudella. Se luo suuria eroja työvoimatutkimuksessa käytetyn kotimaisten työmarkkinoiden käsitteen ja avoimia työpaikkoja koskevissa tilastoissa käytetyn kansallisen käsitteen välille. Työvoimatutkimuksessa kysymykset esitetään ainoastaan kotitalouksille, kun taas avoimia työpaikkoja koskevat tilastot kattavat maahan sijoittautuneet yritykset, mukaan lukien niiden ulkomaalaiset (eli rajatylittävät) työntekijät. Bulgarian laaturaportissa todettiin, että työvoimatutkimuksessa käytetty työntekijöiden määritelmä on laajempi kuin avoimia työpaikkoja koskevissa tilastoissa käytetty määritelmä, sillä se kattaa yksityisoikeudellisella sopimuksella (sopimus tiettyjen töiden suorittamisesta) työskentelevät henkilöt, johto- ja valvontasopimuksilla työskentelevät henkilöt ja minkä tahansa sopimuksen nojalla työskentelevät henkilöt. Lisäksi avoimia työpaikkoja koskevat tilastot eivät sisällä sotilashenkilöstöä. Romania selitti laaturaportissaan, että työvoimatutkimuksen ja avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen väliset erot täytettyjen työpaikkojen määrässä heijastivat sitä, että työvoimatutkimuksen menetelmiä käyttämällä täytetyistä työpaikoista kerätyt tiedot eivät sisältäneet ·henkilöitä, joiden työsopimus on keskeytetty määrätyksi ajaksi (äitiysloman, lastenhoitovapaan, sairausloman, palkattoman vapaan tai jonkin muun poissaolon vuoksi) ·työpaikkoja, jotka on tilapäisesti keskeytetty mutta jotka voivat siitä huolimatta tulla avoimiksi ja jotka voidaan täyttää rajoitetuksi ajaksi ·työpaikkoja asevoimissa tai epävirallisella sektorilla.