EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 23.07.1997 
KOM(97) 392 lopull. 
97/0221 (PRT) 
Ehdotus 
NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen liiton (UNICE), julkisten 
yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan 
ammattiyhaistysten liiton (CES) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta 
puitesopimuksesta 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
Johdanto 
1. Uusien joustavien työmallien, erityisesti osa-aikatyön, merkitys on lisääntynyt 
huomattavasti viime vuosina, ja tämä kehitys jatkuu edelleen kansallisilla 
työmarkkinoilla. 
2. Komissio teki 29. kesäkuuta 1990 kolme ehdotusta tietynlaisia työsuhteita (osa-
aikatyö, määräaikainen työ) koskeviksi neuvoston direktiiveiksi1. 
3. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 20. syyskuuta 19902. Euroopan 
parlamentti antoi lausuntonsa 24. lokakuuta 19903. Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti komissio jätti 7. marraskuuta 1990 
neuvostolle muutetun ehdotuksen4, johon oli sisällytetty joitakin parlamentin 
toivomia muutoksia. 
4. Näistä ehdotuksista keskusteltiin neuvostossa useaan otteeseen vuosien 1990 ja 
1994 välisenä aikana. Näistä ehdotuksista neuvosto hyväksyi ainoastaan 
määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden 
työturvallisuuden ja -terveyden parantamisen edistämistä koskevien toimenpiteiden 
täydentämisestä annetun direktiivin 91/383/ETY5. 
5. Heinäkuussa 1994 komissio julkaisi valkoisen kirjan Euroopan sosiaalipolitiikan 
tulevaisuudesta. Tässä asiakirjassa komissio vahvisti halunsa edistyä tällä alueella 
ja ilmoitti luvussa III, että tärkeimpänä tavoitteena on saada neuvosto 
hyväksymään epätyypillisiin työsuhteisiin liittyvät ehdotukset. Hyväksytyissä 
toimenpiteissä on otettava huomioon kesäkuussa 1994 tehdyn Kansainvälisen 
työjärjestön (ILO) osa-aikatyötä koskevan yleissopimuksen periaatteet. Jos 
neuvosto ei edisty asiassa lainkaan vuoden 1994 aikana, komissio aloittaa 
neuvottelut työmarkkinaosapuolten kanssa sosiaalipolitiikkaa koskevan 
sopimuksen mukaisesti. 
6. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin tarvetta 
toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään työllisyyttä ja miesten ja naisten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia. Siinä myös kehotettiin toteuttamaan toimenpiteitä, joiden 
tarkoituksena on lisätä kasvun työllistävää vaikutusta, erityisesti joustavammalla 
työn organisoinnilla, joka vastaa sekä työntekijöiden toiveita että kilpailun 
asettamia vaatimuksia. 
7. Koska asia ei edistynyt neuvostossa, komissio päätti ryhtyä sosiaalipolitiikasta 
tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määrättyyn menettelyyn. Näin ollen se aloitti 
27. syyskuuta 1995 neuvottelut työmarkkinaosapuolten kanssa kyseisen 
sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kuuden viikon neuvottelujakson 
päätyttyä komissio oli saanut 22 vastausta. 
1 KOM(90) 228 lopullinen, 29.6.1990, EYVL N:o C 224, 8.9.1990, s. 8 
2 EYVL N:oC 332, 31.12.1990, s. 167 
3 EYVL N:o C 295, 26.11.1990, s. 112 
4 KOM(90) 533 lopullinen, EYVL N:o C 305, 5.12.1990, s. 12 
5 EYVL N:o L 206, 29.7.1991, s. 19 
1 
8 Työmarkkinaosapuolet antoivat selkeästi tukensa sille perusperiaatteelle, että 
työntekijöitä, joita uudet joustavat työjärjestelyt koskevat, ei syrjitä vaan heille 
taataan samanlainen kohtelu kuin kokoaikatyössä ja vakituisessa työsuhteessa 
oleville työntekijöille. Vaikka lausunnot erosivat toisistaan huomattavasti 
haluttujen toimenpiteiden muodon ja tason osalta, suurin osa 
työmarkkinaosapuolista ilmoitti olevansa valmis toimimaan aktiivisesti 
periaatteiden määrittelemiseksi ja niiden toteuttamiseksi erityisesti 
työehtosopimusneuvotteluiden kautta. 
9. Tutkittuaan näitä vastauksia komissio arvioi, että yhteisön toimi on suotava, ja 
päätti 9. huhtikuuta 1996 aloittaa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 
3 kohdassa määrätyn toisen neuvottelukierroksen työmarkkinaosapuolten kanssa. 
Kolme järjestöä (UNICE, CEEP ja CES) ilmoittivat 19. kesäkuuta 1996 aikovansa 
ryhtyä neuvottelemaan tästä aiheesta; ensimmäisten neuvotteluiden kohteena olisi 
erityisesti osa-aikatyö. Ne pyysivät komissiolta 12. maaliskuuta 1997 
sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kolmen 
kuukauden lisäaikaa. Komissio myönsi tämän lisäajan. Näiden neuvotteluiden 
päätteeksi järjestöt tekivät 6. kesäkuuta 1997 puitesopimuksen. Ne toimittivat 
sopimuksen komissiolle ja pyysivät sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 
4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että se pantaisiin täytäntöön komission 
ehdottamalla neuvoston päätöksellä. 
10. Työmarkkinaosapuolet myös pyysivät, että kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa 
koskevassa ehdotuksessa komissio 
- pyytäisi jäsenvaltioita antamaan lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 
viimeistään kaksi vuotta päätöksen antamisen jälkeen tai varmistaisi Euroopan 
yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan 
sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että työmarkkinaosapuolet panevat 
tarpeelliset säännökset täytäntöön sopimusteitse ennen määräajan päättymistä 
- ehdottaisi säädettäväksi, että jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisten 
vaikeuksien tai työehtosopimuksella täytäntöönpanemisen huomioon 
ottamiseksi saada käyttöönsä enintään yhden lisävuoden tämän päätöksen 
voimaan saattamiseksi. 
11. Vaikka toisen neuvottelukierroksen asiakirjassa käsiteltiin työajan joustavuutta ja 
työntekijöiden suojaa (muita työmuotoja kuin kokoaikatyötä ja vakituisia 
työsuhteita), työmarkkinaosapuolet halusivat kiinnittää erityistä huomiota osa-
aikatyöhön. Samalla ne kuitenkin totesivat, että niiden tarkoituksena on harkita 
samanlaisten sopimusten tarpeellisuutta muiden työmuotojen osalta. 
Sopimuksen tarkastelu 
12. Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa koskevassa 
tiedonannossa6 komissio korosti, että perustamissopimusten valvojana komissio 
tekee päätösehdotuksia, jotka se jättää neuvostolle ottaen huomioon 
sopimuspuolten edustavuuden, niiden valtuudet, työehtosopimuksen lausekkeiden 
laillisuuden yhteisön lainsäädäntöön nähden ' sekä 2 artiklan 2 kohdassa 
tarkoitettuja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien säännösten noudattamhei> 
Komission tarkoituksena on joka tapauksessa liittää kaikkiin iätä .alaa koske-nn 
neuvostolle jätettäviin ehdotuksiin perusteluosa sekä huomioita ja arvioit* 
työmarkkinaosapuolten tekemästä sopimuksesta. 
KOM(93)600, 14.12.1993 
L Sopimuspuolten edustavuus ja valtuudet 
13. Sopimuspuolina olevat järjestöt ovat UNICE, CEEP ja CES. Nämä kolme 
järjestöä ovat sitoutuneet vuodesta 1985 alkaen itsenäiseen ja vapaaehtoiseen 
menettelyyn (työmarkkinaosapuolten "Val Duchesse" -neuvottelut). Näiden 
neuvotteluiden tuloksena on annettu 15 yhteistä lausuntoa, 2 suositusta» 
4 julistusta ja tehty 3 sopimusta. Lokakuussa 199Î tehtiin merkittävä sopimus, 
jonka tarkoituksena oli määritellä työmarkkinaosapuolten käymien neuvottelujen 
asema yhteisön uusissa kehyksissä. Sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 
3 ja 4 artikla syntyivät suureksi osaksi tämän sopimuksen perusteella. 
14. Kaikki kolme järjestöä täyttävät seuraavat vaatimukset, jotka on määritelty 
komission tiedonannossa (24 kohta): 
- niissä on edustajia eri ammattialoilta ja ne on organisoitu Euroopan tasolla 
- ne muodostuvat järjestöistä, jotka tunnustetusti kuuluvat olennaisena osana 
jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten rakenteisiin; niillä on valtuudet 
neuvotella sopimuksia ja ne ovat edustettuina kaikissa jäsenvaltioissa 
- niillä on tarvittavat rakenteet, jotta ne voivat osallistua tehokkaasti 
sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon. 
15. Ainoastaan nämä kolme järjestöä ovat komission tiedonannon liitteen 2 mukaisia 
yleisluonteisia ammattialojen välisiä järjestöjä. Työmarkkinaosapuolia koskevasta 
tutkimuksesta paljastuu tiettyjä päätelmiä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen 
edustavuudesta; nämä päätelmät on liitetty tiedonantoon. Sosiaalisen 
vuoropuhelun kehittymisestä yhteisön tasolla annetun tiedonannon7 luvussa D.II 
komissio ilmaisi halunsa kannustaa Euroopan työmarkkinajärjestöjä läheisempään 
yhteistyöhön etsittäessä ratkaisua edustavuutta koskevaan kysymykseen. 
Työnantajajärjestöt 
16. Työnantajajärjestöistä edustavin kaikilla teollisuuden aloilla ja kaikissa 
yrityslajeissa on UNICE. Sen jäsenjärjestöt ovat kaikissa jäsenvaltioissa 
ehdottomasti edustavimpia ammattialojen välisiä työnantajajärjestöjä. Kaikki sen 
jäsenjärjestöt kansallisella tasolla ovat suoraan tai välillisesti mukana 
työehtosopimusneuvotteluissa ja osallistuvat kansainväliseen työkonferenssiin. 
CEEP edustaa merkittävällä tavalla jäsenvaltioiden valtionyhtiöitä tai yhtiöitä, 
joissa valtio on osallisena. 
Työntekijäjärjestöt 
17. Euroopan tasolla selkeästi edustavin ammattialojen välisten työntekijäjärjestöjen 
liitto on CES. Sen jäsenjärjestöt ovat kaikissa jäsenvaltioissa edustavimpia 
ammattialojen välisiä työntekijäjärjestöjä. Kaikki sen jäsenjärjestöt kansallisella 
tasolla ovat suoraan tai välillisesti mukana työehtosopimusneuvotteluissa ja 
osallistuvat kansainväliseen työkonferenssiin. 
KOM(96) 448 lopullinen, 18.9.1996 
Päätelmät 
18. Komissio toteaa, että nämä kolme järjestöä ovat saaneet kansallisen tason 
jäsenjärjestöiltään eritysvaltuudet osa-aikatyötä koskevia neuvotteluja varten ja 
ovat tehneet puitesopimuksen niiden nimissä. Tämän jälkeen jäsenjärjestöt ovat 
vahvistaneet tämän puitesopimuksen. 
19. Tarkastelun lopuksi komissio toteaa, että sopimuksen tarkoituksen ja sen 
kohderyhmän huomioon ottaen kaikki kolme järjestöä täyttivät edustavuutta 
koskevan edellytyksen, joka sen täytyi tarkistaa ennen ehdotuksen jättämistä. 
ii. Muita kuin allekirjoittajina olleita työmarkkinaosapuolia ja niiden jäseniä 
koskevien lausekkeiden laillisuus 
20. Useat muutkin työmarkkinaosapuolet, joita komissio kuuli, ilmaisivat 
halukkuutensa osallistua neuvotteluihin. Komissiolle on tiedotettu sopimuksen 
allekirjoittajina olleiden ja muiden työmarkkinaosapuolten välisestä 
kirjeenvaihdosta ja keskusteluista. Sille on myös tiedotettu työmarkkinaosapuolten 
kolmen alakohtaisen järjestön asiantuntijoiden osallistumisesta neuvotteluihin 
UNICEn valtuuskunnassa. 
21. Komissio on lisäksi toimittanut puitesopimuksen kaikille työtekijä- ja 
työnantajajärjestöille, joita se kuuli tai joille se antoi tietoa ennalta, ja se piti 
järjestöille tiedotus- ja keskustelutilaisuuden. 
22. Jotkin järjestöt kiistivät allekirjoittajaosapuolien edustavuuden ja esittivät, että 
puitesopimuksessa ei oteta huomioon tiettyjen alojen tai tiettyyn ryhmään 
kuuluvien yritysten etuja. Toisaalta taas jotkin järjestöt korostivat sopimuksen 
määräysten joustavuutta, joiden ansiosta on mahdollista ottaa huomioon tiettyjen 
alojen erityistarpeet saatettaessa sopimusta osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
23. Tarkistettuaan asiaankuuluvat lausekkeet komissio arvioi, että puitesopimuksessa 
viitataan useaan otteeseen työmarkkinaosapuoliin aiheellisella tasolla, 
lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai kansallisiin käytäntöihin, ja näin ollen siinä 
säilytetään muidenkin kuin sopimuksen allekirjoittajina olleiden 
työmarkkinaosapuolten ja niiden jäsenten asema kansallisella tasolla. 
iii. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien säännösten noudattaminen 
24. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että 
sosiaalialan lainsäädännössä on vältettävä "säätämästä sellaisia hallinnollisia, 
taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai 
keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä". 
25. Pk-yritysten eritysasemaan on kiinnitetty erityistä huomiota puitesopimusta 
laadittaessa. Seuraavassa annetaan esimerkki tästä: Puitesopimuksen 
7 perustelukappaleessa todetaan, että sopimuksessa otetaan huomioon tarve 
parantaa sosiaalipolitiikan vaatimuksia, suosia yhteisön talouden kilpailukykyä ja 
välttää säätämästä hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka 
vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten luomista tai kehittämistä. 
26. Sopimuksessa ei tietenkään määrätä poikkeuksesta perusperiaatteeseen, jonka 
mukaan pk-yrityksiä. ei saa syrjiä. Sopimuksen 1 lausekkeen b kohdassa kuitenkin 
vahvistetaan kyseisen sopimuksen perustavoitteeksi osa-aikatyön kehittäminen h 
joustavat työaikajärjestelyt Näissä puitteissa 5 lausekkeen Ï ja. 2 kohdassa 
vahvistetaan lainsäädäntö- tai sopimusteitse sellaisten laillisten ja hallinnollisten 
esteiden poistaminen, jotka voivat vaikeuttaa mahdollisuuksia osa-aikatyöhön. 
Vaikka osa-aikatyön kehittämisen osalta viitataan kaikkiin yrityksiin yleensä, 
niiden koosta tai henkilöstömäärästä riippumatta, pk-yritykset mitä ilmeisimmin 
hyötyvät eniten tällaisesta määräyksestä. 
27. Useissa lausekkeissa (2.2, 3.3, 4.3, 4.4 ja 6.2) viitataan lainsäädäntöön, 
työehtosopimuksiin tai kansalliseen käytäntöön taikka työmarkkinaosapuoliin 
asianmukaisella tasolla ja jätetään laajalti toimintavapautta yrityksen tasolla. 
Vaikka määräyksissä ei nimenomaisesti mainita pk-yrityksiä, ne mahdollistavat 
tarvittaessa sellaisten kansallisten sopimuksen soveltamista koskevien säännösten 
antamisen, joissa otetaan huomioon pk-yritysten erityistarpeet. 
28. Nämä määräykset osoittavat työmarkkinaosapuolten halukkuuden kannustaa 
uusien joustavien työaikajärjestelyjen käyttöönottoa. Näiden järjestelyjen pitäisi 
olla sellaisia, että niissä otettaisiin paremmin huomioon yhteiskunnan muuttuvat 
tarpeet samoin kuin yritysten ja työntekijöiden tarpeet (4 ja 5 perustelukappale). 
29. Tästä syystä komissio tuli siihen tulokseen, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä 
koskevia säännöksiä on noudatettu. Kun työmarkkinaosapuolet tarkistivat 
puitesopimusta, ne jättivät siihen toimintavapautta, jonka ansiosta on mahdollista 
ottaa huomioon pk-yritysten erityistarpeet varsinkin saatettaessa sopimusta osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. 
iv. Lausekkeiden laillisuus 
30. Komissio tutki tarkasti kaikki puitesopimuksen lausekkeet eikä löytänyt 
määräyksiä, jotka olisivat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Se, että 
puitesopimuksessa määrätään jäsenvaltioita koskevista velvoitteista, ei saata sen 
laillisuutta kyseenalaiseksi. Itse asiassa sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 
liitteenä olevasta toisesta julistuksesta8 seuraa se, että työmarkkinaosapuolten 
välisten sopimusten toinen täytäntöönpanotapa yhteisön tasolla luo todennäköisesti 
velvoitteita jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden velvoitteet eivät johdu suoraan 
työmarkkinaosapuolten välisestä sopimuksesta vaan sen täytäntöönpanotavasta 
Sopimuksen sisältöä tarkastellaan tämän asiakirjan kohdassa v, jossa esitetään 
komission arvio siitä. 
"Yksitoista KORKEAA SOPIMUSPUOLTA ilmoittavat, että ensimmäiset järjestelyt 
työmarkkinaosapuolten välisten niiden yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten soveltamiseksi, joihin 
viitataan 4 artiklan 2 kohdassa, koostuvat sopimusten sisällön kehittämisestä kollektiivisin 
neuvotteluin ja kunkin jäsenvaltion säännösten mukaisesti, ja että tämän vuoksi nämä järjestelyt eivät 
velvoita jäsenvaltioita soveltamaan sopimuksia suoraan tai luomaan sääntöjä niiden saattamiseksi 
osaksi kansallista lainsäädäntöä tai muuttamaan voimassa olevia sisäisiä säännöksiä näiden 
täytäntöönpanon helpottamiseksi." 
5 
v, . Sopimuksen arviointi 
31. Essenin Eurooppa-neuvoston ja sen jälkeisten Eurooppa-neuvostojen p&ä: V,Tier 
perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että osa-aikatyö voi edistää merkittävä-?*; 
työllisyyttä ja naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia sek* tieryi^a 
tapauksissa helpottaa pääsyä täydennyskoulutukseen. Se myös lisää kasvun 
työllistävää vaikutusta erityisesti joustavammilla työjärjestelyillä, joiden olisi 
vastattava niin työntekijöiden toiveita kuin kilpailun vaatimuksiakin. Tämän vuoksi 
komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia tämän laajemman lähestymistavan 
puitteissa. Työmarkkinaosapuolet ovat suhtautuneet asiaan myönteisesti, koska 
siinä taataan samanaikaisesti yritysten kilpailukyvyn ja työntekijöiden etujen 
huomioon ottaminen. 
32. Komissio tukee täysin työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen tavoitteita ja on 
sitä mieltä, että sopimus on tärkeä kahdesta syystä. 
33. Ensinnäkin osa-aikatyötä koskevat vähimmäisvaatimukset ovat merkittävä askel 
työntekijöiden perusoikeuksien vähimmäistason toteuttamiseksi. Tämä edistää 
naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Perhe-elämään liittyvän vastuun 
jakaminen vanhempien välillä on avainasemassa strategioissa, joiden tarkoituksena 
on tasa-arvon parantaminen työmarkkinoilla. 
34. Toiseksi sopimuksella edistetään myös Essenin Eurooppa-neuvoston päätelmien 
toteuttamista uusien joustavien työjärjestelyiden osalta. Tämän joustavuuden on 
vastattava yritysten tarpeita, koska niiden on parannettava kilpailukykyään 
kansainvälisen kilpailun edessä. Niiden on myös otettava huomioon 
työntekijöidensä edut ja annettava näille mahdollisuus mukauttaa työaikaansa 
erityisesti koulutustarpeiden mukaan työllistämismahdollisuuksien säilyttämiseksi 
tai lisäämiseksi. Työnantajien ja työntekijöiden neuvotteluiden tuloksena syntynyt 
tätä asiaa koskeva työmarkkinaosapuolten sopimus vaikuttaa sopivimmalta 
välineeltä molempien osapuolien etujen yhteensovittamiseksi. 
35. Komissio pitää kaikkia edellytyksiä täyttyneinä, jotta se voi tehdä ehdotuksen, 
jonka tarkoituksena on panna täytäntöön työmarkkinaosapuolten puitesopimus 
neuvoston päätöksellä. 
Komission ehdotus 
36. Komissio ilmoitti 14. joulukuuta 1993 annetussa tiedonannossaan, että jos 
yhteisön tasolla tehty sopimus pannaan täytäntöön työmarkkinaosapuolten 
yhteisestä pyynnöstä neuvoston päätöksellä komission ehdotuksesta, neuvostolla ei 
ole mahdollisuutta muuttaa sopimusta. Tämän vuoksi komissio tyytyy 
ehdottamaan - tutkittuaan työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta - päätöksen 
hyväksymistä sopimuksesta sellaisenaan. 
37. Komissio arvioi myös, että neuvoston päätöksellä on pantava täytäntöön 
työmarkkinaosapuolten tekemän sopimuksen määräykset niin, että sopimuksen 
teksti ei ole osa päätöstä vaan sen liite. 
38. Lisäksi komissio ilmoitti, että jos neuvosto päättää sosiaalipolitiikasta tehdyn 
sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan viimeisessä alakohdassa määrättyjen menettelyjen 
mukaisesti olla panematta täytäntöön työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta 
sellaisenaan, komissio vetää pois päätösehdotuksensa ja tutkii mahdollisuutta 
ehdottaa oikeudellista välinettä kyseisellä alalla. 
39. Komissio ei siis ole toistanut sopimuksen tekstiä ehdotuksessaan, vaan on lisännyt 
sen liitteeksi siihen. Lisäksi se toistaa, että jos neuvosto haluaa muuttaa 
työmarkkinaosapuolten tekemää puitesopimusta, se vetää pois ehdotuksensa. 
i. Oikeusperusta 
40. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa määrätään 
seuraavasti: "Yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannan täytäntöön [—] 
2 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta allekirjoittajaosapuolten yhteisestä 
pyynnöstä neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä". Osa-
aikatyötä koskeva sopimus liittyy sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 
1 kohdassa tarkoitettuihin työoloihin. Se kuuluu siis niihin aloihin, joilla neuvosto 
voi tehdä ratkaisunsa määräenemmistöllä. Näin ollen sopimuksen 2 artiklan 
2 kohta muodostaa asianmukaisen oikeusperustan komission ehdotukselle. 
41. Kyseisessä artiklassa ei määrätä Euroopan parlamentin kuulemisesta niiden 
pyyntöjen osalta, jotka komissio on saanut työmarkkinaosapuolilta. 
Tiedonannossaan tekemänsä sitoumuksen mukaisesti komissio on tiedottanut 
parlamentille työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien neuvotteluiden eri vaiheista. 
Komissio toimittaa parlamentille myös tämän ehdotuksen, jotta se voi halutessaan 
antaa siitä lausuntonsa komissiolle ja neuvostolle. Sama koskee myös talous- ja 
sosiaalikomiteaa. 
ii. Toimintamuoto 
42. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa mainitulla 
'päätöksellä* viitataan yhteen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
189 artiklassa tarkoitettuun velvoittavaan lainsäädäntövälineeseen. Komission 
tehtävänä on ehdottaa neuvostolle yhtä kyseisessä artiklassa mainitusta kolmesta 
velvoittavasta välineestä (asetus, direktiivi tai päätös), joka vaikuttaa 
asianmukaisimmalta. Kyseessä olevassa tapauksessa työmarkkinaosapuolten 
tekstin luonteen (puitesopimus) ja sisällön huomioon ottaen on selvä, että kyseistä 
puitesopimusta on tarkoitus soveltaa epäsuorasti niin, että jäsenvaltiot tai 
työmarkkinaosapuolet saattava määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin 
ollen asianmukaisin väline sopimuksen täytäntöönpanoa varten on neuvoston 
direktiivi. Tehtyjen sitoumustensa mukaisesti komissio katsoo lisäksi, että 
puitesopimuksen tekstin ei pitäisi olla osa direktiiviä vaan sen liite. 
43. Ehdotuksen artiklojen osalta komissio haluaa tehdä seuraavat huomautukset: 
/ artikla 
Artiklassa rajoitutaan panemaan täytäntöön työmarkkinaosapuolten tekemä 
sopimus sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
neuvoston päätöksellä. 
•&iï 2-6 artikla 
Ehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että direktiivissä säädetään ainoastaa 
vähimmäisvaatimuksista ja jätetään näin jäsenvaltioille tai työmarkkinaosapuolille 
mahdollisuus toteuttaa tiukempia toimenpiteitä kyseisellä alalla. 
Ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa on suojelun tason säilyttämistä koskeva 
standardilauseke. Se koskee jäsenvaltioita, joissa on direktiivin hyväksymishetkellä 
parempi suojelutaso kuin direktiivin liitteenä olevalla puitesopimuksella taattu taso. 
Kyseisen lausekkeen tarkoituksena on estää työntekijöiden suojelun tason 
aleneminen yhteisön direktiivin hyväksymisen vuoksi. Lausekkeella annetaan 
kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa erilaisia toimenpiteitä, jotka 
johtuvat niiden taloudellis-sosiaalisesta politiikasta, kuitenkin puitesopimuksessa 
määrättyjä vähimmäisvaatimuksia noudattaen. On kuitenkin selvää, että 
jäsenvaltioilla on liikkumavaraa ainoastaan direktiivin takaaman perusturvan 
ylittävällä tasolla. 
Ehdotuksen 3 artikla sisältää syrjinnän vastaisen lausekkeen komission 
rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä antamassa tiedonannossa9 
tekemän sitoumuksen mukaisesti. Tässä yhteydessä on myös muistettava 
juhlallinen julistus, jonka työmarkkinaosapuolet antoivat Firenzessä lokakuussa 
1995 ja joka koskee rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuntaa ja yhtäläisten 
mahdollisuuksien edistämistä työpaikoilla. 
Ehdotuksen 4 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden velvoitteesta säätää 
rangaistuksista, jotka ovat tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta 
ehkäiseviä. Sovellettaessa yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen, kuten kaikissa 
oikeudellisissa järjestelmissä, että niitä, joilla on yhteisön lainsäädännöstä seuraavia 
velvoitteita, varoitetaan rikkomasta sitä ja toisaalta niitä, jotka eivät noudata sitä, 
rangaistaan asianmukaisesti. 
Ehdotuksen 5-6 artikloissa on tavanomaiset säännökset, jotka koskevat direktiivin 
saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. 
Direktiivin perustelut toissijaisuusperiaatteen kannalta 
44. UNICEn, CEEPin ja CES:n osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta tehty 
neuvoston direktiiviehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen sitä koskevien 
kahden perusteen eli tarpeen ja laajuuden mukaisesti, jotka on kirjattu Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen 3 b artiklaan. 
45. Ensimmäisen perusteen eli yhteisön toimen tarpeellisuuden osalta ehdotus on 
perusteltavissa sillä, että työmarkkinaosapuolet ovat sopineet yhteisön toimen 
tarpeellisuudesta sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määrätyn 
menettelyn mukaisesti ja ovat pyytäneet tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoa 
yhteisön tasolla komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä 
sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. On myöfc 
korostettava, että aloite on kirjattu joulukuussa 1994 Essenissä pidetyn Eurooppa-
neuvoston päätelmiin ja sen seurantaan. 
KOM(95)653 lopullinen, 13.12.1995 
46 Laajuuden osalta neuvoston direktiivi vastaa tähän vaatimukseen sikäli, että siinä 
rajoitutaan vahvistamaan suuret tavoitteet, jotka jäsenvaltioiden on saavutettava, ja 
itse direktiivin sisällön vahvistavat työmarkkinaosapuolet eikä yhteisö. 
Päätelmät 
47. Neuvostoa pyydetään hyväksymään direktiiviehdotus, joka koskee UNICEn, 
CEEPin ja CES.n tekemää puitesopimusta osa-aikatyöstä. 
EHDOTUS 
NEUVOSTON DIREKTIIVI 
EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen liiton (UNICE), julkisten yritysten 
Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiyhdistysten liiton (CES) 
tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan 
sosiaalipolitiikasta tehdyn pöytäkirjan (N:o 14) liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa 
koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen10, 
sekä katsoo, että 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan 
pöytäkirjan perusteella muut jäsenvaltiot kuin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin 
yhdistynyt kuningaskunta (jäljempänä jäsenvaltiot') haluavat panna täytäntöön vuoden 
1989 sosiaalisen peruskirjan ja ovat tehneet sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen, 
sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti 
työmarkkinaosapuolet voivat pyytää yhteisesti, että yhteisön tasolla tehdyt sopimukset 
pannaan täytäntöön komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä, 
työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 7 kohdassa 
määrätään, että sisämarkkinoiden toteuttamisen olisi johdettava työntekijöiden elin- ja 
työolojen paranemiseen yhteisössä; tähän päästään yhdenmukaistamalla eri maissa 
vallitsevia olosuhteita samalla, kun niitä jatkuvasti kehitetään; tämä kehitys koskee 
erityisesti työajan kestoa ja järjestämistä sekä muita kuin toistaiseksi voimassa olevia 
työsopimuksia kuten määräaikaisia työsopimuksia, osa-aikatyötä, väliaikaista työtä ja 
kausityötä, 
neuvosto ei ole kyennyt tekemään päätöstä tiettyjä työsuhteita koskevasta 
direktiiviehdotuksesta kilpailun vääristymisen osalta11, sellaisena kuin se on muutettuna12, 
eikä tiettyjä työsuhteita koskevasta direktiiviehdotuksesta työolojen osalta13, 
10 EYVLN:oC... 
10 
Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin tarvetta toteuttaa 
toimenpiteitä työllisyyden ja naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi 
sekä toivottiin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on lisätä kasvun työllistävää vaikutusta. 
erityisesti joustavammilla työjärjestelyillä, jotka vastaavat sekä työntekijöiden toiveita että 
kilpailun vaatimuksia. 
' sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on 
kuullut työmarkkinaosapuolia yhteisön toiminnan mahdollisista suuntaviivoista joustavien 
työaikojen ja työntekijöiden turvallisuuden osalta, 
tämän kuulemisen jälkeen komissio arvioi, että yhteisön toimi on toivottava sekä kuuli 
työmarkkinaosapuolia uudelleen yhteisön tasolla suunnitellun ehdotuksen sisällöstä 
sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, 
yleisluonteiset ammattialojen väliset järjestöt [EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen 
liitto (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP) ja Euroopan 
ammattiyhdistysten liitto (CES)] ilmoittivat komissiolle 19. kesäkuuta 1996 yhteisellä 
kirjeellä, että ne ovat halukkaita aloittamaan sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 
4 artiklassa määrätyn menettelyn; ne pyysivät' komissiolta 12. maaliskuuta 1997 yhteisellä 
kirjeellä kolmen kuukauden lisäaikaa; komissio myönsi tämän lisäajan, 
kyseiset ammattijärjestöt tekivät 6. kesäkuuta 1997 osa-aikatyötä koskevan 
puitesopimuksen ja toimittivat komissiolle yhteisen pyyntönsä, jotta puitesopimus 
pantaisiin täytäntöön komission ehdotuksesta tehtävällä neuvoston päätöksellä 
sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, 
neuvosto antoi 6. joulukuuta 1994 päätöslauselman tietyistä Euroopan unionin 
sosiaalipolitiikan näkymistä, jotka koskivat unionin taloudellista ja sosiaalista 
lähentämistä14, ja kehotti työmarkkinaosapuolia hyödyntämään sopimusten 
tekomahdollisuuksia, koska työmarkkinaosapuolet ovat yleisesti ottaen lähempänä 
yhteiskunnallista todellisuutta ja ongelmia, 
allekirjoittajaosapuolet toivoivat saavuttavansa osa-aikatyötä koskevan puitesopimuksen, 
jossa esitetään osa-aikatyöhön liittyvät yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset; ne 
osoittivat halunsa yleisten puitteiden laatimiseen, jotta osa-aikatyöntekijöitä ei syrjittäisi ja 
jotta osa-aikatyön mahdollisuuksia kehitettäisiin sekä työnantajien että työntekijöiden 
kannalta hyväksyttävältä perustalta; sopimus koskee osa-aikatyöntekijöiden työoloja; 
allekirjoittajaosapuolet ilmoittivat aikomuksestaan harkita, olisivatko samanlaiset 
sopimukset tarpeen muiden joustavien työmuotojen osalta, 
työmarkkinaosapuolet ovat halunneet kiinnittää erityistä huomiota osa-aikatyöhön, mutta 
ovat samalla ilmoittaneet aikovansa harkita, olisivatko samanlaiset sopimukset tarpeen 
muiden työmuotojen osalta, 
11 EYVL N:oC 224, 8.9.1990, s. 6 
12 KOM(90) 533 lopullinen, EYVL N:o C 305, 5.12.1990, s. 8 
13 EYVL N:o C 224, 8.9.1990, s. 4 
14 EYVL N:o C 368, 23.12.1994, s. 6 
11 
Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston. päätelmissä Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden hallitusten ja valtionpäämiehet ilmaisivat tyytyväisyytensä 
työmarkkinaosapuolten tekemään sopimukseen osa-aikatyöstä, 
tämän puitesopimuksen täytäntöönpanoa varten asianmukainen oikeudellinen väline on 
direktiivi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 artiklan mukaisesti; se sitoo 
jäsenvaltioita saavutettavan tuloksen osalta jättämällä niille kuitenkin toimivallan 
valittavan muodon ja keinojen osalta, 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklaan kirjatun toissijaisuusperiaatteen ja 
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan riittävällä tavalla 
tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä 
direktiivissä rajoitutaan asettamaan vähimmäisvaatimukset näiden tavoitteiden 
toteuttamiseksi eikä siinä säädetä tämän tarkoituksen ylittävistä toimista, 
komissio teki direktiiviehdotuksen sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan 
täytäntöönpanosta 14. joulukuuta 1993 annetun tiedonannon15 ja sosiaalisen 
vuoropuhelun kehityksestä yhteisön tasolla 18. syyskuuta 1996 annetun tiedonannon16 
mukaisesti ottaen huomioon allekirjoittajaosapuolien edustavuuden ja valtuudet sekä 
puitesopimuksen lausekkeiden laillisuuden, 
komissio teki direktiiviehdotuksen ottaen huomioon sosiaalipolitiikasta tehdyn 
sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan, jonka mukaan sosiaalipolitiikkaa koskevassa 
lainsäädännössä vältetään säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia 
rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka 
niiden kehittämistä, 
sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta 14. joulukuuta 1993 annetun 
tiedonannon mukaisesti komissio on ilmoittanut asiasta Euroopan parlamentille ja 
lähettänyt sille puitesopimuksen tekstin, jonka liitteenä oli komission direktiiviehdotus 
sekä perustelut, 
komissio on ilmoittanut asiasta myös talous- ja sosiaalikomitealle ja lähettänyt sille 
puitesopimuksen tekstin, jonka liitteenä oli komission direktiiviehdotus sekä perustelut, 
direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista ja jätetään jäsenvaltioille tai 
työmarkkinaosapuolille mahdollisuus ottaa käyttöön edullisempia säännöksiä, 
direktiivin täytäntöönpano ei oikeuta heikentämään kussakin jäsenvaltiossa vallitsevaa 
tilannetta, 
työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa tunnustetaan 
kaikenlaisen, erityisesti sukupuoleen, väriin, rotuun, mielipiteisiin ja uskomuksiin 
perustuvan syrjinnän vastaisten toimien merkitys, 
15 KOM(93) 600, 14.12.1993 
16 KOM(96) 448, 18.9.1996 
12 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdassa määrätään, seuraavasti: 
"unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina 
k' '"m. ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 
päivänä marraskuuta Î950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin 
ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä", 
jäsenvaltio voi antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi 
näiden yhteisestä pyynnöstä sillä edellytyksellä, että se toteuttaa kaikki toimenpiteet 
voidakseen koko ajan taata tässä direktiivissä säädettyjen tulosten saavuttamisen, ja 
puitesopimuksen täytäntöönpanolla edistetään sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 1 
artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamista, 
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 
1 artikla 
Puitesopimuksen täytäntöönpano 
Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön yleisluonteisten ammattialojen 
välisten järjestöjen (UNICE, CEEP, CES) 6. kesäkuuta 1997 tekemä osa-aikatyötä 
koskeva puitesopimus, joka on liitteenä. 
2 artikla 
Vähimmäisvaatimukset 
1. Jäsenvaltiot voivat säilyttää tai antaa säännöksiä, jotka ovat edullisempia kuin tässä 
direktiivissä säädetyt. 
2. Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa riittävä peruste alentaa 
työntekijöiden suojelun yleistä tasoa direktiivin soveltamisalalla eikä se estä: 
- jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten oikeutta antaa tilanteen kehittymisen 
huomioon ottaen erilaisia lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia säännöksiä 
kuin mitkä ovat voimassa direktiivin antamishetkellä, 
soveltamasta liitteenä olevan sopimuksen 5 lausekkeen 1 kohtaa sillä edellytyksellä, 
että 4 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitettua syrjinnän kieltävää periaatetta 
noudatetaan; 
sillä edellytyksellä, että tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan 
3 artikla 
Syrjinnän kieltäminen 
Kun jäsenvaltiot antavat säännöksiä tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi, niissä on 
kiellettävä kaikki sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon ja uskomuksiin, 
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä. 
13 
4 artikla 
Rangaistukset 
Jäsenvaltioiden on määrättävä rangaistusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin 
mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomuksiin, ja toteutettava kaikki 
toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Säädettyjen rangaistusten on oltava 
tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta ehkäiseviä. Jäsenvaltioiden on 
ilmoitettava antamistaan säännöksistä komissiolle viimeistään 5 artiklassa mainittuna 
päivänä sekä kaikista niitä koskevista muutoksista viipymättä. 
5 artikla 
Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset 
ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kaksi vuotta sen hyväksymisen jälkeen tai 
varmistettava viimeistään kyseisenä päivänä, että työmarkkinaosapuolet ovat panneet 
tarvittavat säännökset täytäntöön sopimusteitse, ja jäsenvaltioiden on toteutettava 
tarvittavat toimenpiteet, jotta ne voivat koko ajan taata direktiivissä säädettyjen tulosten 
saavuttamisen. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle välittömästi. 
Jäsenvaltiot voivat saada lisäaikaa enintään yhden vuoden erityisten vaikeuksien tai 
työehtosopimuksella täytäntöönpanemisen huomioon ottamiseksi. 
Niiden on ilmoitettava komissiolle välittömästi tällaisista olosuhteista. 
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on 
viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus 
tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 
6 artikla 
Vastaanottajat 
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty päivänä kuuta 
Neuvoston puolesta 
puheenjohtaja 
14 
UNICE CEEP ETUC 
Sopimus osa-aikatyöstä 
Johdanto 
Tämä puitesopimus on osa yleistä eurooppalaista työllisyysstrategiaa. Osa-aikatyöllä on 
viime vuosina ollut merkittävä vaikutus työllisyyteen. Tästä syystä sopimuksen osapuolet 
ovat kiinnittäneet erityistä huomiota tähän työnteon muotoon. Osapuolten aikomuksena 
on harkita tarvetta tehdä samanlaisia sopimuksia muista joustavista työnteon muodoista. 
Lähtien siitä, että tilanteet jäsenvaltioissa vaihtelevat ja että osa-aikatyö on leimallinen 
työnteon muoto tietyillä toimialoilla ja tietyissä toiminnoissa, sopimus määrittelee osa-
aikatyötä koskevat yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset. Se kuvaa 
työmarkkinaosapuolten tahtoa luoda yleiset puitteet osa-aikatyöntekijöihin kohdistuvan 
syrjinnän poistamiseksi ja edesauttaa osa-aikatyömahdollisuuksien kehittämistä 
työnantajien jä työntekijöiden hyväksymällä tavalla. 
Sopimus koskee osa-aikatyöntekijöiden työehtoja jättäen lakisääteisen sosiaaliturvan 
jäsenvaltioiden päätettäväksi. Syrjimättömyyden periaatteen osalta sopimuksen osapuolet 
ovat kiinnittäneet huomiota Dublinin Eurooppa-neuvoston työllisyyttä koskevaan 
julistukseen joulukuulta 1996, jossa neuvosto muun muassa korosti tarvetta muokata 
sosiaaliturvajärjestelmiä myönteisemmiksi työllisyydelle "kehittämällä 
sosiaaliturvajärjestelmiä kykeneviksi mukautumaan uusiin työnteon malleihin ja antamaan 
asianmukaista suojaa tällaisissa töissä oleville ihmisille". Sopimuksen osapuolten mielestä 
tämä julistus pitäisi panna täytäntöön. 
ETUC, UNICE JA CEEP pyytävät komissiota toimittamaan tämän puitesopimuksen 
neuvostolle, jotta se päätöksellään vahvistaisi nämä vaatimukset sitoviksi niissä 
jäsenvaltioissa, jotka ovat osallisina sosiaalipolitiikka koskevassa, Euroopan yhteisön 
perustamissopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan liitteenä olevassa sopimuksessa.. 
Sopimuksen osapuolet pyytävät komissiota sopimuksen täytäntöönpanoa koskevassa 
ehdotuksessaan kehottamaan jäsenvaltioita hyväksymään neuvoston päätöksen 
noudattamiseksi tarpeelliset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kahden vuoden 
kuluessa päätöksen hyväksymisestä tai varmistamaan i), että työmarkkinaosapuolet 
toteuttavat tarpeelliset toimenpiteet sopimusteitse saman määräajan kuluessa. 
Jäsenvaltioilla on mahdollisuus enintään yhden vuoden lisäaikaan tämän määräyksen 
noudattamiseksi, mikäli se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella 
tapahtuvan täytäntöönpanon vuoksi. 
Rajoittamatta kansallisten tuomioistuinten ja yhteisön tuomioistuimen asemaa, sopimuksen 
osapuolet pyytävät, että komissio osoittaisi tämän sopimuksen tulkintaa Euroopan tasolla 
koskevat kysymykset aluksi osapuolille lausuntoa varten. 
1 ) Euroopan unionin perustamissopimuksen sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen tarkoittamassa mielessä 
/f 
Yleisiä huomioita 
1. Osapuolet ovat ottaneet huomioon sosiaalipolitiikkaa koskevan, Euroopan yhteisön 
perustamissopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan liitteenä olevan sopimuksen, ja 
erityisesti sen artiklat 3.4 ja 4.2 . 
2. Sosiaalipolitiikkaan koskevan sopimuksen artikla 4.2 edellyttää, että yhteisön 
tasolla tehdyt sopimukset voidaan panna täytäntöön allekirjoittajaosapuolten 
yhteisestä pyynnöstä komission ehdotukseen perustuvalla neuvoston päätöksellä. 
3. Työajan joustavuutta ja työntekijöiden turvaa koskevassa toisessa 
kuulemisasiakirjassaan komissio ilmoitti aikomuksensa ehdottaa oikeudellisesti 
sitovaa yhteisön toimenpidettä. 
4. Essenin Eurooppa-neuvoston johtopäätöksissä korostettiin sellaisten toimenpiteiden 
tarvetta, joilla edistetään työllisyyttä sekä naisten ja miesten tasa-arvoisia 
mahdollisuuksia ja vaadittiin toimenpiteitä "kasvun työllistävän vaikutuksen 
lisäämiseksi, erityisesti työn joustavammalla organisoinnilla sekä työntekijöiden 
toiveet että kilpailun vaatimukset täyttävällä tavalla". 
5. Sopimuksen osapuolet pitävät tärkeinä toimenpiteitä, joilla helpotetaan miesten ja 
naisten pääsyä osa-aikatyöhön eläkkeelle valmistautumiseksi, työ- ja perhe-elämän 
yhteensovittamiseksi sekä ammattitaitoa ja etenemismahdollisuuksia edistävien 
koulutus- ja harjoittelumahdollisuuksien käyttämiseksi työnantajien ja työntekijöiden 
molemminpuoliseksi hyödyksi ja yritysten kehityksen tukemiseksi. 
6. Sopimus jättää jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten vastuulle näiden yleisten 
periaatteiden, vähimmäisvaatimusten ja -määräysten soveltamistavat kunkin 
jäsenvaltion tilanteen huomioon ottamiseksi. 
7. Sopimus ottaa huomioon tarpeen parantaa sosiaalipolitiikan vaatimuksia, edistää 
yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää asettamasta hallinnollisia, rahoituksellisia 
ja oikeudellisia rasitteita, jotka rajoittaisivat pienten ja keskisuurten yritysten 
perustamista ja kehittämistä. 
8. Työmarkkinaosapuolilla on parhaat edellytykset työnantajien ja työntekijöiden 
tarpeita vastaavien ratkaisujen löytämiseksi, joten niille on annettava erityisasema 
tämän sopimuksen täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. 
ALLEKIRJOITTANEET OSAPUOLET OVAT SOPINEET SEURAAVAA 
Kohta 1: Tarkoitus 
Tämän puitesopimuksen tarkoituksena on 
a. pyrkiä poistamaan osa-aikatyöntekijöihin kohdistuva syrjintä ja parantaa osa-
aikatyön laatua, 
b. lisätä mahdollisuuksia vapaaehtoisen osa-aikatyön kehittymiselle ja myötävaikuttaa 
työajan joustavaan järjestämiseen työnantajien ja työntekijöiden tarpeet huomioon 
ottavalla tavalla. 
/6 
Kohta 2: Soveltamisala 
1. Sopimusta sovelletaan osa-aikatyöntekijöihin, joilla on laissa, työehtosopimuksessa 
tai jäsenvaltiossa voimassa olevassa käytännössä määritelty työsopimus tai 
palvelussuhde. 
2. Jäsenvaltiot kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön, 
työehtosopimuksen tai käytännön mukaisesti tai asianmukaisen tason 
työmarkkinaosapuolet voivat kansallisen työmarkkinakäytännön mukaisesti 
asiallisilla syillä jättää tilapäisessä työssä olevat osa-aikatyöntekijät kokonaan tai 
osittain sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisia rajoituksia tulisi arvioida 
määräajoin sen varmistamiseksi, että asialliset syyt ovat edelleen olemassa. 
Kohta 3: Määritelmät 
1. Sopimuksessa "osa-aikatyöntekijällä" tarkoitetaan työntekijää, jonka säännöllinen 
työaika laskettuna viikkotyöaikana tai keskimääräisenä työaikana enintään vuoden 
pituisena ajanjaksona on lyhyempi kuin vastaavan kokoaikaisen työntekijän 
säännöllinen työaika. 
2. Sopimuksessa "vastaavalla kokoaikaisella työntekijällä" tarkoitetaan samassa 
työpaikassa työskentelevää kokoaikaista työntekijää, jolla on samantyyppinen 
työsopimus tai palvelussuhde ja joka tekee samaa tai samankaltaista työtä, jolloin 
arvioinnissa otetaan asianmukaisella tavalla huomioon muut näkökohdat kuten 
kokemus, pätevyys ja ammattitaito. 
3. Milloin työpaikassa ei ole vastaavaa kokoaikaista työntekijää, vertailu tulee tehdä 
sovellettavaan työehtosopimukseen perustuen tai milloin sellaista ei ole, kansallisen 
lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytännön mukaisesti. 
Kohta 4: Syrjimättömyyden periaate 
1. Osa-aikatyöntekijöihin ei saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin 
kokoaikaisiin työntekijöihin pelkästään osa-aikaisuuden perusteella, ellei erilainen 
kohtelu ole perusteltua asiallisista syistä. 
2. Pro rata temporis -periaatetta sovelletaan mahdollisuuksien mukaan. 
3. Jäsenvaltiot tai työmarkkinaosapuolet määrittelevät tämän sopimuksen 
soveltamistavat ottaen huomioon eurooppalaisen lainsäädännön, kansallisen 
lainsäädännön, työehtosopimukset ja käytännön. 
4. Jäsenvaltiot kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön tai 
käytännön mukaisesti tai työmarkkinaosapuolet voivat asiallisilla perusteilla 
tarvittaessa asettaa tiettyjen työehtojen piiriin pääsyn edellytykseksi palvelusaikaa, 
työn kestoa tai ansioita koskevia vaatimuksia. Näitä vaatimuksia tulisi tarkastella 
määräajoin ottaen huomioon kohdassa 4.1. ilmaistu syrjimättömyyden periaate. 
/? 
Kohta 5: Osa-aikatyön mahdollistaminen 
i. Sopimuksen kohdan I sekä osa-aikatyöntekijöiden ja kokoaikaisten työntekijöiden 
välisen syrjimättömyysperiaatteen mukaisesti, 
a) jäsenvaltioiden tulee, kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen 
lainsäädännön tai käytännön mukaisesti, tunnistaa oikeudelliset tai hallinnolliset 
esteet, jotka saattavat rajoittaa mahdollisuuksia osa-aikatyöhön, arvioida niitä ja 
tarvittaessa poistaa ne. 
b) työmarkkinaosapuolten tulee toimivaltansa puitteissa ja työehtosopimusten 
neuvottelu- ja sopimusjärjestyksen mukaisesti tunnistaa esteet, jotka saattavat 
rajoittaa mahdollisuuksia osa-aikatyöhön , arvioida niitä ja tarvittaessa poistaa 
ne. 
2. Työntekijän kieltäytyminen siirtymästä kokoaikaisesta työstä osa-aikatyöhön tai 
päinvastoin ei sellaisenaan muodosta pätevää työsuhteen päättämisperustetta. Edellä 
sanottu ei rajoita työsuhteen päättämistä kansallisen lainsäädännön, 
työehtosopimusten ja käytännön mukaisesti muista, kuten työpaikan toiminnallisista 
vaatimuksista johtuvista syistä. 
3. Työnantajien tulisi mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon: 
a) työntekijöiden pyynnöt siirtyä kokoaikaisesta työstä osa-aikatyöhön, mikäli 
tällaista työtä tulee tarjolle tuotantolaitoksessa tai vastaavassa toiminta- taikka 
palveluyksikössä 
b) työntekijöiden pyynnöt siirtyä osa-aikatyöstä kokoaikatyöhön tai lisätä 
työaikaansa, jos sellainen mahdollisuus ilmaantuisi. 
c) oikea-aikainen tiedottaminen osa-aikaisista ja kokoaikaisista työtehtävistä 
työpaikassa kokoaikaisesta työstä osa-aikaiseen ja päinvastoin tapahtuvan 
siirtymisen helpottamiseksi. 
d) toimenpiteet osa-aikatyöhön pääsyn helpottamiseksi kaikilla tasoilla yrityksessä, 
mukaan lukien erityistä ammattitaitoa vaativat ja johtotehtävät, sekä 
mahdollisuuksien mukaan osa-aikatyöntekijöiden urakehitysmahdollisuuksia ja 
ammatillista liikkuvuutta edistävään ammatilliseen koulutukseen osallistumisen 
helpottamiseksi. 
e) asianmukainen tiedottaminen yrityksessä tehtävästä osa-aikatyöstä työntekijöitä 
edustaville elimille. 
Kohta 6: Täytäntöönpanoa koskevat määräykset 
1. Jäsenvaltiot tai työmarkkinajärjestöt voivat pitää voimassa tai saattaa voimaan tässä 
sopimuksessa asetettuja määräyksiä edullisempia määräyksiä. 
2 Sopimuksen määräysten täytäntöönpano ei ole pätevä peruste vähentää sen piirissä 
olevien työntekijöiden suojan yleistä tasoa. Tämä ei rajoita jäsenvaltioiden tai 
työmarkkinaosapuolten oikeutta olosuhteiden muuttuessa kehittää erilaisia 
lainsäädäntöön, määräyksiin tai sopimuksiin perustuvia säännöksiä eikä rajoita 
kohdan 5.Î soveltamista edellyttäen, että kohdassa 4.Î ilmaistua syrjimättömyyden 
periaatetta noudatetaan. 
/r 
3. Sopimus ei rajoita työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä asianmukaisella tasolla, 
mukaan lukien Euroopan taso, sopimuksia, joilla mukautetaan tai täydennetään 
tämän sopimuksen määräyksiä kyseisten työmarkkinaosapuolten erityistarpeiden 
huomioonottamiseksi. 
4. Sopimus ei rajoita yhteisön erityissäännösten, erityisesti miesten ja naisten tasa-
arvoista kohtelua koskevien säännösten soveltamista. 
5. Sopimuksen soveltamista koskevien erimielisyyksien ja epäkohtien ennaltaehkäisy ja 
ratkaisu tapahtuu kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten ja käytännön 
mukaisesti. 
6. Allekirjoittaneet osapuolet tarkastelevat sopimusta viiden vuoden kuluttua 
neuvoston päätöksestä, jos joku sopimuksen osapuolista niin pyytää. 
Francois Perigot Antonio Castellano Auyanet Fritz Verzehtnisch 
Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja 
UNICE CEEP ETUC 
Zygmunt Tyszkiewicz Jytte Fredensborg Emilio Gabaglio 
Pääsihteeri Pääsihteeri Pääsihteeri 
UNICE CEEP ETUC 
/? 
VAIKUTUSTEN ARVIOINTILOMAKE 
EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYKSIIN JA ERITYISESTI PIENIIN JA 
KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSIIN) 
Ehdotuksen nimi 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi EY:n teollisuuden ja työantajajärjestöjen liiton (UNICE), 
julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammattiyhdistysten liiton 
(CES) tekemästä osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 
Ehdotus 
1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet 
toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen? 
Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön osa-aikatyötä koskeva 
puitesopimus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan 
sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisessä 
artiklassa määrätään mahdollisuudesta panna työmarkkinaosapuolten tekemät 
sopimukset täytäntöön komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä. 
Allekirjoittajaosapuolet ovat yhteisesti pyytäneet komissiota tekemään ehdotuksen 
neuvostolle. Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta antamansa 
tiedonannon17 mukaisesti komissio tutki sopimusta kolmelta kannalta. Komissio 
arvioi, että kaikki edellytykset täyttyivät (allekirjoittajaosapuolten edustavuus, 
sopimuksen lausekkeiden laillisuus ja pk-yrityksiä koskevien erityisten säännösten 
noudattaminen) ja että sen ehdotus neuvoston direktiiviksi olisi hyväksyttävä. 
Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto onnitteli sopimuksen 
aikaansaamisesta. 
Vaikutukset yrityksiin 
2. Mihin ja keihin ehdotus vaikuttaa? 
Puitesopimus saattaa vaikuttaa kaikkiin yrityksiin ja kaikkiin työntekijöihin yrityksen 
toiminta-alasta ja koosta riippumatta. 
3. Mitä yritysten pitäisi tehdä ehdotuksen vaatimusten täyttämiseksi? 
Kuten puitesopimuksen 1 lausekkeessa todetaan, yritysten on 
- varmistettava osa-aikaisten työntekijöiden syrjinnän poistaminen 
- helpotettava vapaaehtoisuuteen perustuvan osa-aikatyön kehittämistä ja edistettävä 
joustavia työaikajärjestelyltä niin, että niissä otetaan huomioon työnantajien ja 
työntekijöiden tarpeet. 
Useissa lausekkeissa viitataan lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai kansalliseen 
käytäntöön taikka työmarkkinaosapuoliin asianmukaisella tasolla ja annetaan 
toimintavaraa yritysten tasolla Pk-yrityksiä koskevien säännösten noudattamista 
käsitellään laveasti perusteluiden 24-29 kohdassa. 
17 KOM(93) 600 lopullinen JA 
4 Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? 
Osa-aikatyötä koskevan sopimuksen täytäntöönpanolla edistetään Essenissä 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamaa toista painopistealuetta, joka 
käsitteli uusien joustavien työmuotojen käyttöönottoa. Tämän joustavuuden on 
vastattava yritysten tarpeita, koska niiden on parannettava kilpailukykyään 
kansainvälisen kilpailun edessä. Siinä on myös otettava huomioon työntekijöiden edut 
niin, että he voivat mukauttaa työajan paremmin tarpeitaan vastaavaksi. Tätä asiaa 
koskeva työmarkkinaosapuolten sopimus, joka syntyi työnantajien ja työntekijöiden 
välisten neuvotteluiden tuloksena, vaikutti sopivimmalta välineeltä molempien 
osapuolien etujen yhteensovittamiseksi. 
Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi löydettävä esteet, jotka voivat rajoittaa 
osa-aikatyön mahdollisuuksia, ja tutkittava niitä ja tarvittaessa poistettava ne. Näin 
edistetään työmarkkinoiden joustavampaa organisointia ja pyritään lisäämään kasvun 
työllisyyttä luovaa vaikutusta. 
5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pk-
yritysten erityinen asema (esim. alhaisemmat tai erilaiset vaatimukset)? 
Katso ehdotuksen perustelujen 24-29 kohta. 
Kuuleminen 
6. Luettelo järjestöistä, joita on kuultu ehdotuksen osalta ja jotka ovat ilmoittaneet 
kantansa 
Kaikki edustavat järjestöt18 ovat voineet antaa lausuntonsa ensimmäisellä 
kuulemiskierroksella. Komissio on myös pyytänyt niitä puitesopimusta koskevaan 
neuvottelukokoukseen. Niiden kannat selviävät perustelujen 20-23 kohdasta. 
18 Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta annetun tiedonannon mukaisesti 
KOM(93) 600, 14.12.1993 
16 ^/ 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 392 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 05 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-430-FI-C 
ISBN 92-78-23815-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
AX