ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tämä kertomus kattaa ajanjakson 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2019. Se on kooste 28 jäsenvaltion ja yhden EFTA-maan (Norjan) vuonna 2018 sekä 27 jäsenvaltion eikä yhdenkään EFTA-maan vuonna 2019 komissiolle lähettämistä tiedoista. Yksi jäsenvaltio (Latvia) ei toimittanut mitään tietoja vuodelta 2019.

Ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22. helmikuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/2/EY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka vuosi

Kausi: 1.1.2018–31.12.2019

Asianomaiset maat: EU-jäsenvaltiot ja EFTA-maat

Lähde: 28 jäsenvaltiota ja Norja

Säteilytyslaitokset:

– Maat, joissa on säteilytyslaitos: 14 jäsenvaltiota ja Norja

– Hyväksyttyjen laitosten lukumäärä: 24

– Suljettujen laitosten lukumäärä: 0

– Maat, joissa säteilytetään: 10 jäsenvaltiota

Käsittelytiedot:

– Käsiteltyjen tuotteiden määrä: 7 832 tonnia (-23,3 % vuosiin 2016–2017 verrattuna)

– Tärkeimmät käsitellyt tuoteryhmät: ”Sammakonreidet” (65,1 %), ”Siipikarja” (20,6 %) ja ”Kuivatut mausteyrtit, mausteet ja maustekasvit” (14,0 %)

– Maa, jossa säteilytetään eniten: Belgia (81,4 %)

Tarkastukset kaupan pitämisen aikana:

– Analysoitujen näytteiden määrä: 9 808

– Vaatimusten vastaisten näytteiden

määrä: 83 (1 %)

– Tärkeimmät analysoidut

tuoteryhmät: ”Yrtit ja mausteet” (39 %) ja ”Viljat, siemenet, vihannekset, hedelmät ja niistä saatavat tuotteet” (24 %)

1TAUSTA

Elintarvikkeiden säteilyttäminen tarkoittaa elintarvikkeiden käsittelyä tietyntyyppisellä säteilyenergialla, joka tunnetaan nimellä ionisoiva säteily. Säteilyenergialla on erilaisia aallonpituuksia ja teholuokkia ja se katoaa, kun energialähde on poistettu. Säteilyttämistä käytetään terveys- ja kasvinsuojelutarkoituksissa tappamaan sellaisia bakteereja (kuten salmonella, kampylobakteeri ja kolibakteeri), jotka voivat aiheuttaa ruokamyrkytyksiä, sekä poistamaan kasveille ja kasvituotteille haitallisia organismeja, kuten hyönteisiä ja muita tuhoojia. Sitä käytetään myös viivästyttämään hedelmien kypsymistä, pysäyttämään vihannesten (esimerkiksi sipulien ja perunoiden) versominen tai itäminen sekä viime kädessä pidentämään elintarvikkeiden säilyvyysaikaa. Elintarvikkeiden säteilyttämisellä ei voi korvata asianmukaista elintarvikkeiden käsittelyä. Säteilytetyt elintarvikkeet on jäähdytettävä asianmukaisesti ja tarvittaessa kypsennettävä ennen käyttöä.

Elintarvikkeiden säteilyttämistä koskeva EU:n sääntelykehys koostuu seuraavista direktiiveistä:

– Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/2/EY (puitedirektiivi), annettu 22. helmikuuta 1999, ionisoivalla säteilyllä käsiteltyjä elintarvikkeita ja elintarvikkeiden ainesosia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä. Siinä vahvistetaan erityiset säännökset käsiteltyjen elintarvikkeiden ja niiden ainesosien valmistukseen, kaupan pitämiseen ja tuontiin.
EU edistää ympäristöystävällisen yritystoiminnan kehittämistä keskeisissä arvoketjuissa ja tukee maailmanlaajuisen kiertotalouteen siirtymisen rahoitusta. EU:n tämän alan lippulaivahanke on nimeltään ”SWITCH to Green”.

Biologisen monimuotoisuuden väheneminen ja monien ekosysteemien heikkeneminen on erittäin suuri haaste. Vuonna 2019 annetussa tiedonannossa ”EU:n toimien tehostaminen maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” muodostetaan yhtenäinen kehys metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumiselle.

Kestävän kasvun liittoutumat

Yhteistyö on avainasemassa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Maailmanlaajuinen vauraus voidaan saavuttaa vain kaikkien saatavilla olevien ihmisarvoisten työpaikkojen ja kestävän talouskasvun avulla. EU tuki vuonna 2019 toimia sellaisten maailmanlaajuisten ja eurooppalaisten aloitteiden rahoittamiseksi, joilla edistetään investointiympäristön, kaupan ja yksityisen sektorin kehittämisen keskeisiä näkökohtia, kuten kestävää investointiympäristöä ja arvoketjuja koskevaa ohjelmaa II.

Komission ulkoisen investointiohjelman ytimessä on Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR). EKKR yhdistää uuden takuuvälineen kahteen alueelliseen investointijärjestelyyn eli Afrikan investointijärjestelyyn ja naapuruuspolitiikan investointijärjestelyyn, joilla tuetaan yksityisiä investointeja vähemmän kehittyneisiin ja riskialttiimpiin liiketoimintaympäristöihin. Se oli vuoden 2019 loppuun mennessä jakanut 4,6 miljardia euroa EU:n varoja, ja tavoitteena oli hankkia niiden avulla 47 miljardin euron investoinnit.

Kumppanuusvälineen kautta tehtiin vuoden 2019 lopussa 5,7 miljoonan euron sopimus uudesta EU:n ja OECD:n välisestä kumppanuudesta, jonka tarkoituksena on auttaa luomaan kestävää, osallistavaa ja oikeudenmukaisempaa kasvua edistäviä liiketoimintamalleja.

Vuonna 2019 perustettiin yhteistyössä Maailmanpankkiryhmän kanssa kaksi erityisrahastoa liiketoiminnalle suotuisan investointiympäristön luomiseksi: toisen rahaston tarkoituksena on auttaa AKT-alueen maita ja alueellisia talousyhteisöjä (12 miljoonalla eurolla) ja toisen tukea Saharan eteläpuolista Afrikkaa (10 miljoonalla eurolla).

Kaikenlaisen köyhyyden poistaminen, syrjinnän ja eriarvoisuuden vähentäminen sekä kaikkien ottaminen mukaan kehitykseen ovat keskeisessä asemassa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa.

Elintarvikekriisejä koskevan vuoden 2019 ”Global Report on Food Crises” ‑raportin mukaan vuonna 2018 yli 113 miljoonaa ihmistä 53 maassa kärsi akuutista nälästä, jonka vuoksi he tarvitsivat kiireellistä apua. EU tekee yhteistyötä kumppaneidensa kanssa nälän sekä lasten ja äitien aliravitsemuksen torjumiseksi muun muassa edistämällä kestävää ja selviytymiskykyistä maataloutta.

EU:n rahoittaman aloitteen ”Development of Smart Innovation through Research in Agriculture” (DeSIRA) kautta on jaettu 95 miljoonaa euroa kansallisten, alueellisten ja maailmanlaajuisten valmiuksien kehittämiseen.
1.JOHDANTO

Euroopan investointipankin (EIP) ulkoinen lainanantovaltuus on tärkeä väline, jonka avulla Euroopan unioni tukee investointeja kumppanimaihin. Se perustuu Euroopan komission EIP:lle EU:n talousarviosta antamaan takuuseen, jonka avulla EIP voi lisätä lainanantoaan EU:n ulkopuolella EU:n toimintapolitiikan tukemiseksi. EU:n takuu kattaa tietyt tilanteet, joissa lainanottajat jättävät maksamatta lainansa takaisin EIP:lle. Tällä tavoin EU:n takuu kasvattaa EIP:n kykyä kantaa investointiriskiä. Ulkoisen lainantovaltuuden oikeudellisena perustana on päätös N:o 466/2014/EU (jäljempänä ’ulkoista lainanantovaltuutta koskeva päätös’) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuonna 2018. Jos EIP vaatii maksuja EU:n takuun perusteella, maksut suoritetaan ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta.

Ulkoisella lainanantovaltuudella tuetaan EIP:n toimia liittymistä valmistelevissa maissa, itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Afrikassa, joissa on tällä hetkellä yhteensä 64 tukeen oikeutettua maata. Ulkoisen lainanantovaltuuden nykyisellä kaudella (2014–2020) EU:n talousarviosta taataan EIP:n toimia enintään 32,3 miljardin euron arvosta siten, että takauksen kattaman salkun mahdollisista tappioista katetaan ensimmäiset 65 prosenttia. Ulkoista lainanantovaltuutta koskevassa päätöksessä on vahvistettu takuun enimmäismäärät eri maantieteellisille alueille ja osa-alueille.

Komissio on hiljattain julkaissut kattavan arvioinnin ulkoisen lainanantovaltuuden täytäntöönpanosta vuoden 2014 puolivälistä vuoden 2018 loppuun asti.

Tässä vuosikertomuksessa esitetään yleiskatsaus EU:n takuun piiriin kuuluvista EIP:n toimista vuonna 2018. Kertomuksessa esitetään myös tiivistelmä EIP:n ilman EU:n takuuta (eli ”omalla riskillään”) toteuttamista toimista, jotta voitaisiin antaa kokonaisvaltaisempi kuva EIP:n toimista ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla.

2.KESKEISET TULOKSET

Vuonna 2018 EIP allekirjoitti ulkoisen lainanantovaltuuden kattamilla alueilla rahoitustoimia yhteensä 5,8 miljardin euron arvosta. EU:n takuu kattaa tästä kokonaismäärästä yli 4,46 miljardin euron arvosta EIP:n toimia (toisin sanoen ne kuuluvat ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin). Niistä on tehty lähes 50 lainasopimusta. Jäljelle jäävät toimet rahoitetaan EIP:n omalla riskillä toteutettavista järjestelyistä.

Ulkoisen lainanantovaltuuden nojalla allekirjoitettujen toimien arvo oli vuonna 2018 selkeästi korkeampi kuin vuonna 2017, jolloin niiden arvo oli vain 3,2 miljardia euroa. Sitä vastoin EIP:n omalla riskillä toteuttamien toimien arvo laski 2,3 miljardista eurosta 1,4 miljardiin euroon vuosina 2017–2018.

Kuvio 1 osoittaa, miten ulkoisen lainanantovaltuuden ja omaan riskiin perustuvien järjestelyjen mukainen luotonanto on kehittynyt vuosina 2016–2018 (allekirjoitetut määrät peruutukset huomioon ottaen). Tämän ajanjakson aikana keskimäärin 64 prosenttia EIP:n rahoituksesta kyseisillä alueilla toteutettiin EU:n takuun turvin.
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009 muuttamisesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi energiaunionin hallinnosta, direktiivin 94/22/EY, direktiivin 98/70/EY, direktiivin 2009/31/EY, asetuksen (EY) N:o 663/2009, asetuksen (EY) N:o 715/2009, direktiivin 2009/73/EY, neuvoston direktiivin 2009/119/EY, direktiivin 2010/31/EU, direktiivin 2012/27/EU, direktiivin 2013/30/EU ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta.

14

COM(2017) 277

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päivittäistä ja viikoittaista enimmäisajoaikaa, vähimmäistaukoja sekä päivittäisiä ja viikoittaisia lepoaikoja koskevista vähimmäisvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 165/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ajopiirtureilla tapahtuvasta paikannuksesta

7
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel12.6.2018

COM(2018) 272 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 272 final/2 of 22.5.2018.

Concerns all language versions, except the English language version.

In the Annex, on the cover page "Proposal for" was missing and has been corrected.

The text shall read as follows:

LIITE

ehdotukseen

Neuvoston suositus

kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

{SWD(2018) 174 final}
2.Tekninen apu / Valmiuksien kehittäminen

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite tarjoaa vastaanottaville järjestöille mahdollisuuksia valmiuksien kehittämiseen ja lähettäville järjestöille teknistä apua. Tavoitteena on vahvistaa aloitteeseen osallistumista suunnittelevien järjestöjen valmiuksia ja varmistaa, että ne noudattavat EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen sääntöjä ja menettelyjä. Huhtikuun 30. päivänä 2016 julkaistiin ehdotuspyyntö (EACEA/27/2016), jossa tarjottiin yhteensä 7 960 000 euroa yhteisrahoitusta hankkeille, joilla pyritään vahvistamaan vastaanottavien järjestöjen valmiuksia ja antamaan teknistä apua lähettäville organisaatioille eri aloilla. Tällaisia aloja ovat muun muassa

·katastrofiriskien hallinta

·vapaaehtoistoiminnan johtaminen

·sertifioinnin saantimahdollisuudet

·tarvearvioinnin välineet ja menetelmät

·kumppanuuksien muodostaminen

·viestintätoimet.

Määräaikaan (4.7.2016) jätettiin kahdeksan hakemusta. Yhteisrahoitusta varten valittiin viisi hanketta (kolme teknisen avun hanketta ja kaksi valmiuksienkehittämishanketta): täytäntöönpanokumppaneita oli yhteensä 39 ja EU:n rahoitusosuuden määrä oli yhteensä 2 845 689 euroa.

EU:hun sijoittautuneille järjestöille annettavan teknisen avun hankkeissa keskitytään vahvistamaan ja parantamaan järjestöjen menettelyjä, vapaaehtoisten johtamiskäytäntöjä ja sertifioinnin saantimahdollisuuksia. Järjestöjen välisten kumppanuuksien ja liittoutumien muodostaminen on selkeä painopistealue, jota järjestöt haluavat kehittää.

Muita aloja, joita järjestöt aikovat vahvistaa, ovat muun muassa kumppanuuksien hallinnointia koskevien sääntöjen laatiminen, tarvearvioinnit, ohjelmien hallinnointi ja vapaaehtoistyön kehittäminen paikallistasolla. Myös EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden järjestöjen taitoja ja valmiuksia kehittävissä hankkeissa keskitytään kumppanuuksien ja liittoumien muodostamiseen. Luomalla läheisiä kumppanuuksia hankkeiden aikana kumppanit voivat käynnistää EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen puitteissa uusia yhteishankkeita, erityisesti kentälle lähettämistä koskevia toimia. Kumppanit toimivat lähettiläinä omissa verkostoissaan ja auttavat hiomaan parhaita käytäntöjä EU:n vaatimustasolle.

Tapaustutkimus: Hanketta ”More and Better EU Aid Volunteers” johtaa GVC (Italia). Sen toteutukseen osallistuu kahdeksan kumppanijärjestöä kahdeksasta eri maasta (Espanja, Portugali, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Slovenia ja Unkari) sekä yksi liitännäisjärjestö Italiasta. Hankkeen tavoitteena on vahvistaa nykyisten ja tulevien lähettävien järjestöjen valmiuksia toteuttaa humanitaarisen avun toimia, osallistua EU:n vapaaehtoisapua koskevaan aloitteeseen ja ymmärtää ja soveltaa lähettäväksi järjestöksi pääsyä koskevia sääntöjä ja menettelyjä.

Tapaustutkimus: EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen valmiuksienkehittämishankkeen HVM (”Reinforcement and Sustainability in Humanitarian Volunteering Management”) tavoitteena on vahvistaa kumppaneita Balkanin maista, Kaukasiasta ja Maghrebista humanitaarisen avun vapaaehtoistoiminnan johtamiseen liittyvillä aloilla.
1. Johdanto

Perusoikeudet ja Euroopan unionin perustana olevat arvot joutuivat koetukselle vuonna 2016. Tapahtumat jäsenvaltioissa osoittivat, että EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen arvojen ja oikeuksien kunnioittamista ei voida pitää itsestään selvänä. EU:ta kohtasivat monet haasteet: sen ulkorajoille saapuneen ennennäkemättömän pakolaistulvan seuraukset, talouden epätasapaino ja toisiaan seuranneet terroristi-iskut. Kriisien kouriin toistuvasti joutuneiden ihmisten on vaikea luottaa siihen, että heidän lapsensa saavat paremman elämän kuin he itse. He epäilevät instituutioiden kykyä suojella heitä muuttoliikkeen, rahoitusmarkkinoiden myllerryksen ja terrorismin haasteilta ja uhkilta. Tämä luo hedelmällisen maaperän nationalistisille, populistisille ja suvaitsemattomille aatteille ja niiden sanomalle, jossa syrjintä ja eristäytyminen nähdään ainoana tapana ratkaista nykyiset ongelmat.

Suvaitsemattomuuden lisääntyessä on myös tärkeää, että EU painottaa olevansa edelleen sitoutunut kaikkien yhtäläisiin oikeuksiin ja edistää niitä. Vuonna 2017 järjestetään kolmas perusoikeuksia koskeva vuotuinen keskustelutilaisuus, jonka aiheena on naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen. Se tarjoaa tilaisuuden käsitellä naisten taloudellisen ja poliittisen vaikutusvallan lisäämistä, naisten oikeuksia yhteiskunnassa ja yksityiselämässä sekä kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa. Viimeksi mainittu on myös tiiviin toimintavuoden aiheena.

Yleistilanne vaikuttaa perusoikeuksiin EU:ssa. EU:n on määrätietoisesti puolustettava yhteisiä arvojaan – demokratiaa, perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta – niitä voimia vastaan, jotka pyrkivät lisäämään yhteiskuntiemme kahtiajakoa ja vaarantamaan avoimuuteen ja solidaarisuuteen perustuvan yhteiskuntamallimme. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden instituutioiden on voitettava takaisin kansan luottamus osoittamalla, että ne kykenevät turvaamaan vapauden, turvallisuuden ja vaurauden. Siksi on hyvin tärkeää onnistua ihmisten perusoikeuksien ja EU:n yhteisten arvojen suojelemisessa ja edistämisessä, ja EU:n toimielinten olisi johdettava esimerkin voimalla. EU:n perusoikeuskirja on arvokas väline, ja sitä olisi hyödynnettävä täysimääräisesti.

2. EU:n perusoikeuskirjan soveltaminen

2.1 Perusoikeuksien edistäminen ja suojelu
15. Korjauskerroin, jota sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 4 artiklassa tarkoitettuihin määriin 1. heinäkuuta 2016 alkaen – 5,8823.

16. Taulukko henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista määristä, joita sovelletaan 1. heinäkuuta 2016 alkaen:

01/07/2016 PALKKATASO PALKKA-LUOKKA 1 2 3 4 5 6 7 8 16 18 040,01 18 798,08 19 587,99 19 587,99 19 587,99 19 587,99 15 15 944,36 16 614,36 17 312,51 17 794,18 18 040,01 18 798,08 14 14 092,13 14 684,31 15 301,36 15 727,07 15 944,36 16 614,36 17 312,51 18 040,01 13 12 455,10 12 978,48 13 523,85 13 900,11 14 092,13 12 11 008,23 11 470,80 11 952,82 12 285,37 12 455,10 12 978,48 13 523,85 14 092,13 11 9 729,43 10 138,26 10 564,29 10 858,21 11 008,23 11 470,80 11 952,82 12 455,10 10 8 599,20 8 960,54 9 337,08 9 596,85 9 729,43 10 138,26 10 564,29 11 008,23 9 7 600,25 7 919,63 8 252,42 8 482,01 8 599,20 8 6 717,35 6 999,62 7 293,75 7 496,68 7 600,25 7 919,63 8 252,42 8 599,20 7 5 937,01 6 186,49 6 446,46 6 625,81 6 717,35 6 999,62 7 293,75 7 600,25 6 5 247,33 5 467,83 5 697,59 5 856,11 5 937,01 6 186,49 6 446,46 6 717,35 5 4 637,77 4 832,65 5 035,72 5 175,82 5 247,33 5 467,83 5 697,59 5 937,01 4 4 099,01 4 271,25 4 450,73 4 574,56 4 637,77 4 832,65 5 035,72 5 247,33 3 3 622,83 3 775,07 3 933,71 4 043,14 4 099,01 4 271,25 4 450,73 4 637,77 2 3 201,98 3 336,53 3 476,74 3 573,47 3 622,83 3 775,07 3 933,71 4 099,01 1 2 830,02 2 948,94 3 072,85 3 158,35 3 201,98

17. Ennen 1. toukokuuta 2004 voimassa olleiden henkilöstösääntöjen liitteen VII entisessä 4 a artiklassa mainitun kiinteämääräisen korvauksen määrä, jota käytetään henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 18 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi 1. heinäkuuta 2016 alkaen:

– 140,57 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 4 tai C 5;

– 215,54 euroa kuukaudessa virkamiehille, joiden palkkaluokka on C 1, C 2 tai C 3.

18. Taulukko muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 133 artiklassa tarkoitetun peruspalkka-asteikon määristä, joita sovelletaan 1. heinäkuuta 2016 alkaen:

Palkkaluokka 1 2 3 4 5 6 7 Kokoaikainen, peruspalkka 1 792,12 2 087,81 2 263,62 2 454,24 2 660,92 2 885,00 3 127,95 Palkkaluokka 8 9 10 11 12 13 14 Kokoaikainen, peruspalkka 3 391,37 3 676,96 3 986,59 4 322,30 4 686,29 5 080,91 5 508,79 Palkkaluokka 15 16 17 18 19 Kokoaikainen, peruspalkka 5 972,68 6 475,66 7 020,98 7 612,21 8 253,25





LIITE II

VUOTUINEN PÄIVITYS

EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIESTEN SEKÄ VÄLIAIKAISTEN JA SOPIMUSSUHTEISTEN TOIMIHENKILÖIDEN, JOIDEN ASEMAPAIKKA ON KOLMANNESSA MAASSA, PALKKOIHIN SOVELLETTAVAT KORJAUSKERTOIMET
f) Edellä alaviitteissä a), b), c) ja d) mainitut siirrot käsittävät seuraavat tapahtumat: vuosina 2014–2020 puuvilla-alalta (GR) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 66 artiklan 1 kohdan perusteella vuosittain tehtävä 4 miljoonan euron siirto, vapaaehtoiseen mukauttamiseen tarkoitettu varainhoitovuoden 2014 osalta (UK) asetuksen (EY) N:o 73/2009 10 artiklan b kohdan ja 10 artiklan c kohdan 2 alakohdan perusteella tehty 296,3 miljoonan euron siirto, sekä varainhoitovuoden 2014 että 2015 osalta asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 artiklan ja 136 artiklan b kohdan perusteella tehdyt 51,6 miljoonan euron käyttämättömien varojen siirrot (SE ja DE) ja maksujen vähentämistä sekä pilareiden joustavuutta varten asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan perusteella tehty 3 577,2 miljoonan euron siirto
Aikana, jona julkisia varoja on rajoitetusti saatavilla ja julkiset työvoimapalvelut kaikkialla Euroopassa toimivat kapasiteettinsa äärirajoilla, EGR on tarjonnut tervetullutta tukea työntekijöille, jotka ovat jääneet työttömiksi globalisaatiosta tai kriisistä johtuneissa joukkoirtisanomisissa. Yksilöllisellä ja kohdennetulla tuella on ohjattu irtisanottuja työntekijöitä uusille kasvualoille ja lupaaville aloille. Tässä kertomuksessa esitetyt tulokset osoittavat, että EGR tuo lisäarvoa ja että EGR:n välityksellä annettava tehostettu apu, joka on usein keskitetty niihin irtisanottuihin työntekijöihin, joilla on eniten vaikeuksia löytää uusi työpaikka, on tuottanut tulosta. Tästä on vakuuttavana osoituksena se, että lähes 50 prosenttia EGR:n apua saaneista työntekijöistä on työllistynyt uudelleen. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät joulukuussa 2013 uuden EGR-asetuksen, jossa tuki laajennetaan koskemaan muita usein haavoittuvassa asemassa olevia työvoimasegmenttejä, kuten väliaikaisia toimihenkilöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja vuoden 2017 loppuun saakka voimassa olevana poikkeuksena nuoria, jotka eivät ole työssä eivätkä koulutuksessa (ns. NEET-nuoret), nuorisotakuun täytäntöönpanon tukemiseksi. Oikeudellista kehystä on virtaviivaistettu, jotta rahoitus saadaan kentällä käyttöön nopeammin. Toiminnan on määrä tehostua vielä entisestään, kun 1. huhtikuuta 2015 otetaan käyttöön online-viestintäjärjestelmä, jonka avulla jäsenvaltiot jättävät EGR-rahoitushakemuksensa sähköisesti. Nämä muutokset enteilevät hyvää ajatellen EGR:n roolia mahdollisten lyhyen aikavälin kielteisten vaikutusten lieventämisessä globalisaatiosta pitkällä aikavälillä saatavien taloudellisten ja työllisyyspoliittisten etujen hyödyntämiseksi, jotta voimme jättää talouskriisin varjot kokonaan taaksemme.
Komission tiedonanto neuvostolle -Liittymisneuvottelut Turkin kanssa /* KOM/2006/0773 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.11.2006 KOM(2006) 773 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Liittymisneuvottelut Turkin kanssa KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Liittymisneuvottelut Turkin kanssa 1. Komissio toteaa, että Turkki ei ole pannut täysimääräisesti täytäntöön Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjaa ja että tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, myös liikennevälineille asetetut rajoitukset ovat edelleen voimassa. 2. Ottaen huomioon mainitut seikat sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 21. syyskuuta 2005 antaman julkilausuman komissio suosittaa, että Turkin liittymistä käsittelevä hallitustenvälinen konferenssi ei aloita neuvotteluja sellaisia politiikan aloja koskevista neuvotteluluvuista, jotka ovat olennaisia Turkin Kyproksen tasavallalle asettamien rajoitusten kannalta, ennen kuin komissio on vahvistanut, että Turkki noudattaa antamiaan sitoumuksia. Kyseiset neuvotteluluvut ovat seuraavat: 1 1uku – tavaroiden vapaa liikkuvuus, 3 luku – sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus, 9 luku – rahoituspalvelut, 11 luku – maatalous ja maaseudun kehittäminen, 13 luku – kalatalous, 14 luku – liikennepolitiikka, 29 luku – tulliliitto ja 30 luku – ulkosuhteet. 3. Lisäksi komissio suosittaa, että minkään luvun käsittelyä ei päätetä toistaiseksi, ennen kuin se on vahvistanut, että Turkki on pannut täytäntöön kaikki lisäpöytäkirjaan liittyvät sitoumuksensa. 4. Komissio ilmoittaa neuvostolle edistyksestä, jota on tapahtunut 21. syyskuuta 2005 annetussa julkilausumassa mainituilla aloilla, vuosittain laatimissaan kertomuksissa. 5. Koska edistystä on jo tapahtunut, nyt olisi keskityttävä analyyttisen arvioinnin loppuun saattamiseen. Sitä mukaa kuin tiettyjen lukujen tekniset valmistelut saadaan päätökseen, lukujen käsittelyä olisi jatkettava neuvottelukehyksen mukaisesti. 6. Komissio korostaa, että on tärkeää jatkaa edelleen prosessia, jonka tavoitteena on YK:n johdolla tapahtuvien neuvottelujen pikainen käynnistäminen uudelleen vuonna 2007 kokonaisvaltaisen ratkaisun aikaansaamiseksi Kyproksen ongelmaan.