(4)Slovenia toimitti vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelmansa 15 päivänä huhtikuuta 2019 ja vuoden 2019 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2019. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)Sloveniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä. Hallitus odottaa vuoden 2019 vakausohjelmassaan julkisen talouden ylijäämän kasvavan 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja sen jälkeen 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Uudelleenlasketun rakenteellisen rahoitusaseman perusteella julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, jota on muutettu (tänä vuonna tavoitteena 0,25 prosentin rakenteellinen ylijäämä ja ensi vuonna 0,25 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen), on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2021 mennessä. Vuoden 2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan jatkavan supistumista, 65,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 54,7 prosenttiin vuonna 2022. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on suotuisa.

(7)Neuvosto suositti 13 päivänä heinäkuuta 2018 Slovenialle sen varmistamista, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ei ole yli 3,1 prosenttia vuonna 2019, jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,65 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan on vaarana, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019.

(8)Slovenian olisi saavutettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2020. Komission kevään 2019 talousennusteen mukaan tämä vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen 4,0 prosentin nimellistä enimmäiskasvuvauhtia, jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, komission kevään 2019 talousennusteen mukaan Slovenia on vuonna 2020 lähellä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan. Tämänhetkisen arvion perusteella on siis olemassa jonkinasteisen poikkeamisen vaara vuonna 2020. Nettomääräisten julkisten perusmenojen ennustettu nimelliskasvu viittaa tällä hetkellä siihen, että vaatimuksesta poiketaan jonkin verran vuonna 2020, mutta kun vuosia 2019 ja 2020 tarkastellaan yhdessä, vaarana on, että vaatimuksesta poiketaan merkittävästi. Jos rakenteellisen rahoitusaseman ei enää ennusteta olevan lähellä keskipitkän aikavälin tavoitetta, tulevien arviointien yhteydessä on otettava kokonaisarvioinnissa huomioon mahdollinen poikkeaminen vaatimuksesta. Slovenian ennustetaan noudattavan velkasääntöä vuosina 2019 ja 2020. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi, että vuonna 2019 on toteutettava tarvittavat toimet ja että Slovenian on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia vuodesta 2020 alkaen noudattaakseen vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(9)Väestön ikääntyminen rasittaa Slovenian terveydenhuolto- ja pitkäaikaishoitojärjestelmiä yhä enemmän. Terveydenhuoltojärjestelmän rahoitusta ei ole mukautettu odotettavissa olevaan kustannusten nousuun väestön ikääntyessä. Slovenia ei ole tähän mennessä esittänyt kokonaisvaltaisia toimenpiteitä terveydenhuollon laadun, saatavuuden ja pitkän aikavälin julkistaloudellisen kestävyyden varmistamiseksi. Slovenian aktiivisen ikääntymisen strategian osana laaditaan pitkän aikavälin hoitoa koskeva lakiesitys. Terveydenhuollon julkisten hankintojen kustannustehokkuuden odotetaan lisääntyvän koordinointia parantamalla, mutta on edelleen epäselvää, miten suunnitelluilla toimenpiteillä voidaan parantaa hoidon kustannusvaikuttavuutta, saatavuutta ja laatua. Investoinnit terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon rakenteisiin ja laitteisiin voisivat auttaa keventämään hoitojärjestelmiin kohdistuvaa painetta tulevaisuudessa.

(10)Eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyteen ja riittävyyteen liittyvät haasteet ovat kärjistymässä, sillä väestön ikääntyminen on Sloveniassa nopeampaa kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa. Slovenian talous- ja sosiaalineuvoston vuonna 2017 hyväksymän Starting points for the modernisation of the Pension and Disability Insurance System -asiakirjan mukaan työmarkkinaosapuolten ja edellisen hallituksen oli määrä hyväksyä uudistus vuoteen 2020 mennessä, ja kansallisessa uudistusohjelmassa vuosiksi 2019–2020 mainitaan mahdollisuus uudistaa eläkejärjestelmä sen keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyyden ja eläkkeiden asianmukaisen tason tukemiseksi. Uudistusohjelmassa asetetaan tavoitteeksi myös työurien pidentäminen ja parempien mahdollisuuksien luominen ikääntyneiden työntekijöiden hyödyntämiseksi työvoimana, mutta siinä ei täsmennetä, miten ja milloin tämä tavoite voidaan saavuttaa. Lakisääteisen eläkeiän mukauttaminen pidentynyttä elinajanodotetta vastaavaksi ja myöhemmän eläkkeelle siirtymisen edistäminen lisäisi järjestelmän kestävyyttä. Eläkkeiden riittävyyden varmistaminen on edelleen haaste, sillä osa eläkkeensaajista on edelleen köyhyysrajalla tai sen alapuolella. Lähes 70 prosenttia itsenäisistä ammatinharjoittajista maksaa sosiaaliturvamaksunsa vähimmäistasolla, joka oikeuttaa heidät ainoastaan vanhuuseläkkeen vähimmäismäärään. Eläkkeiden riittävyyttä voitaisiin parantaa edelleen laajentamalla lisäeläkejärjestelmien kattavuutta, ottamalla muuttuvat urapolut asianmukaisesti huomioon ja vähentämällä vanhuusiän köyhyysriskejä.

(11)Työllisyysasteen nousu on jatkunut ja työttömyys edelleen vähentynyt. Samaan aikaan pitkäaikaistyöttömyys on edelleen kriisiä edeltävän tason yläpuolella, ja kaikista työttömistä lähes puolet on pitkäaikaistyöttömiä. Haasteita on erityisesti matalan osaamistason työntekijöillä ja ikääntyneillä työntekijöillä, joiden työvoima- ja työllisyysasteet kuuluvat edelleen EU:n alimpiin. Heidän osallistumisensa aikuiskoulutukseen on erittäin vähäistä. Työhön tai koulutukseen kannustavien toimenpiteiden arviointi osoittaa, että useimmat nykyiset ohjelmat toimivat hyvin. Varoja niihin käytetään kuitenkin edelleen vain vähän, ja matalan osaamistason ja ikääntyneiden työttömien osallistuminen ohjelmiin on vähäistä. Siksi on erityisen tärkeää panostaa tehokkaisiin toimenpiteisiin matalan osaamistason työntekijöiden ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi, digitaaliset taidot mukaan lukien. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen auttaa myös vähentämään eläkejärjestelmiin kohdistuvia paineita. Vuoden 2013 työmarkkinauudistus selvästi helpotti eräiden muita heikommassa asemassa olevien ryhmien pääsyä työmarkkinoille, mutta määräaikaiset työsuhteet ovat edelleen ongelma. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riskille alttiina olevien henkilöiden osuus väheni, mutta vanhusten keskuudessa osuus on edelleen EU:n keskiarvoa suurempi.

(12)Yhä useammilla talouden aloilla on havaittavissa merkkejä työvoimapulasta. Tähän näyttää osaltaan vaikuttavan epäsuhta niiden taitojen välillä, joita nuoret saavat koulutuksessa, ja niiden taitojen välillä, joita työnantajat edellyttävät. Yhdessä innovaatioekosysteemien toimintaan liittyvien puutteiden kanssa työvoimapula haittaa teollisuuden muutosta älykkään erikoistumisen strategian painopistealueilla, jotka on määritetty sidosryhmiä kuullen. Tulevan työvoiman digitaalisten taitojen kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, jotta talouden tarpeet voidaan tyydyttää.

(13)Sloveniassa on toteutettu tai tullaan toteuttamaan eräitä toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten rahoitusvaihtoehtoja ja tarjoamaan vaihtoehtoja pankkilainoille. Slovenialaiset yritykset ovat rahoitustarpeissaan kuitenkin edelleen vahvasti riippuvaisia pankkilainoista ja kassavirrasta. Oman pääoman ehtoisen rahoituksen saanti yksityisiltä markkinoilta on edelleen vähäistä. Riskipääoman tarjonta lisääntyy, mutta hyvin alhaiselta tasolta. Ljubljanan pörssissä noteerattujen yritysten markkina-arvo on alhainen ja pienenee edelleen. Pääomamarkkinoiden pienuus ja kehittymättömyys sekä epäedulliset reunaehdot, kuten pienempien yritysten heikko finanssiosaaminen, vaikeuttavat oman pääoman ja riskipääoman tuloa maahan. Vaikeus saada oman pääoman ehtoista rahoitusta luo kasvuesteen innovatiivisille yrityksille mutta myös vakiintuneille yrityksille, jotka voisivat hyötyä muutoksesta rahoitusrakenteessa.

(14)Slovenialaista yritystoimintaa haittaa sääntely- ja hallintorasitus, joka on maassa edelleen suuri. Tätä pidetään Sloveniassa liiketoiminnan kannalta keskeisenä ongelmana. Se liittyy esimerkiksi lupiin, raportointivaatimuksiin, veromenettelyihin ja monesti pitkällisiin kauppaoikeudellisiin tuomioistuinmenettelyihin. Talousrikollisuuden syytteeseenpanoon liittyvät vaikeudet vaikuttavat myös liiketoimintaympäristöön. Slovenia on luonut hallintorasituksen vähentämiseksi välineitä, kuten SPOT-portaali (Slovenska poslovna točka) ja Enotni dokument, joilla puututaan useisiin havaittuihin rasitteisiin. Monet rasituksen keventämistoimenpiteet ovat kuitenkin edelleen kesken, ja joidenkin toteutettujen toimenpiteiden vaikutukset ovat jääneet odotettua pienemmiksi. Slovenia on myös toteuttanut joitakin uudistuksia, joilla kevennetään eräitä ammatteja koskevia rajoittavia vaatimuksia. Komission vuonna 2017 antamia maakohtaisia suosituksia ei ole kuitenkaan kaikilta osin noudatettu, etenkään lakimiesten ja kiinteistönvälittäjien osalta.

(15)Slovenian julkisten hankintojen kilpailutuksessa ja läpinäkyvyydessä on puutteita, mistä kertoo erityisesti se, että suuri osa sopimuksista tehdään neuvottelumenettelyissä (ilman julkaistavaa ilmoitusta). Korruption torjunta ja tarjoajien kilpailunvastaisen yhteistyön estäminen on edelleen heikkoa erityisesti paikallishallinnon ja valtionyritysten hankinnoissa. Julkisten hankintojen riippumattomalla valvonnalla ei ole riittäviä oikeudellisia takeita ulkoista painostusta tai puuttumista vastaan, mikä koskee erityisesti kurinpitomenettelyjä ja kansallisen tarkastelukomission jäsenten nimitysesitystä. Julkisten hankintojen ammattimaisuuden lisäämiseen tähtäävä toimintasuunnitelma on otettu käyttöön, mutta ammattimaisuus on edelleen alhaisella tasolla. Vaikka talousrikokset ja korruptio ovat viranomaisten arvion mukaan aiheuttaneet viime vuosina huomattavaa vahinkoa, eräät korruptiontorjuntauudistukset ovat edelleen kesken.

(16)Slovenian suurimman pankin, Nova Ljubljanska Bankan, osakkeista 65 prosenttia on osittain yksityistetty, mutta valtion osuus taloudesta on edelleen suuri, myös rahoitusalalla. Aiemmin julkaistujen yksityistämissuunnitelmien toteuttaminen on ollut hidasta. Yksityistämisen lisääminen parantaisi yritysten elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä ja vähentäisi julkiseen talouteen kohdistuvia riskejä sekä riskiä, että kilpailu ja resurssien kohdentuminen vääristyvät. Myös listattujen yhtiöiden osakkeiden myynnin jatkuminen auttaisi Slovenian pääomamarkkinoiden kehittämisessä.

(17)Tutkimus-, kehitys- ja innovointiekosysteemi edellyttää, että parannukset saadaan kaikilta osin toimimaan. Myös tukitoimenpiteet ovat usein epäjohdonmukaisia. Vähäinen tuki yrityskoulutukseen ja teknologian siirtoon sekä yleisemmin vähäinen yhteistyö tieteen ja liikemaailman välillä estää innovatiivisten yritysten perustamista ja niiden toiminnan laajentamista. Useimmilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on Sloveniassa alhainen innovointikapasiteetti, ja innovatiivisten yritysten osuus on itse asiassa vähenemässä ja alle EU:n keskiarvon. Slovenian hidas digitaalinen muutos rajoittaa tuottavuuden kasvua. Innovaatiosuorituskyvyssä on eroja Slovenian itä- ja länsiosien välillä, mikä haittaa yhteistyötä ja verkostoitumista. Slovenian edistyminen vuoden 2020 tutkimus- ja kehittämismenoja koskevan tavoitteen saavuttamisessa on hiipumassa samaan aikaan kun investoinnit tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin vahvistaisivat maan kasvupotentiaalia. Ulkomaalaisten opiskelijoiden osuus on Sloveniassa vähäinen kaikilla keskiasteen jälkeisen koulutuksen tasoilla, erityisesti tohtoritasolla. Samoin tutkijoiden kansainvälinen liikkuvuus ja tiedemaailman ja yritysmaailman välinen liikkuvuus on edelleen vähäistä.

(18)Slovenia on asettanut luonnoksessa kansalliseksi energia- ja ilmastosuunnitelmaksi vuoteen 2030 ulottuvalle kaudelle energiainfrastruktuuria, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevia tavoitteita, jotka kaikki edellyttävät asianmukaisia investointeja. Slovenian talouden hiili-intensiivisyys on suurempi kuin EU:ssa keskimäärin, ja uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonaistuotannosta polkee paikallaan. Muiden uusiutuvien energialähteiden kuin puun ja vesivoiman kehittäminen on erityisen hidasta. Niin teollisuus-, palvelu- kuin asuntosektorinkin osuus energian loppukulutuksen kokonaismäärästä on Sloveniassa EU:n keskiarvoa suurempi. Lisäksi olemassa oleva energian varastointikapasiteetti on heikosti kehittynyt, joten se ei vastaa tarpeisiin, jotka johtuvat uusiutuvan energian integroimattomasta paikallisesta tuotannosta.

(19)Liikenteestä on tullut suurin CO2-päästöjen lähde: sen osuus kokonaispäästöistä on suurempi kuin liikenteen keskimääräinen osuus EU:ssa. Slovenian voimakas riippuvuus maantieliikenteestä aiheuttaa ongelmia, jotka liittyvät suureen energia- ja hiili-intensiivisyyteen sekä ilman pilaantumiseen ja tieliikenneonnettomuuksiin. Rautatieinfrastruktuurissa on huomattavasti parantamisen varaa, kuten myös yleisesti ottaen vähähiilisen energian ja kestävän liikenteen alalla, mikä voisi auttaa vähentämään näitä kielteisiä vaikutuksia. Merkittäviä investointivajeita on edelleen myös kestävämmän luonnonvarojen kehitysmallin varmistamisessa. Slovenian talous on riippuvainen luonnonympäristöstä, joka on heikkenemässä. Suuri riippuvuus tuontiraaka-aineista yhdessä alhaisen kierrätysasteen kanssa estää siirtymistä kiertotalouteen. Yhdyskuntajätevesijärjestelmän tila, keräys- ja käsittelyinfrastruktuuri mukaan lukien, ei täysin vastaa EU:n vaatimuksia. Huomattava osa Slovenian taloudesta on alttiina luonnonkatastrofeille, erityisesti tulville.

(20)Kaudella 2021–2027 voitaisiin EU:n rahastoja koskevan ohjelmasuunnittelun avulla auttaa korjaamaan joitakin suosituksissa havaituista puutteista, erityisesti maaraportin liitteen D kattamilla osa-alueilla. Näin Slovenia voisi mainituilla aloilla hyödyntää kyseisiä rahastoja parhaalla mahdollisella tavalla alueelliset erot huomioon ottaen. Maan hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen näiden varojen hallinnoimiseksi on tärkeä tekijä tämän investoinnin onnistumisen kannalta.

(21)Komissio on vuoden 2019 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Slovenian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2019 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2019 vakausohjelman ja vuoden 2019 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Slovenialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Slovenian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia. Tämä on osoitus siitä, että unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(22)Neuvosto on tutkinut vuoden 2019 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1,

SUOSITTAA, että Slovenia toteuttaa vuosina 2019 ja 2020 toimia, joilla se