P6_TA(2006)0272

Kestävän kehityksen strategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon kestävän kehityksen strategian, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi Göteborgissa 15. ja 16. kesäkuuta 2001, ja vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa hyväksytyn Johannesburgin toimintaohjelman,

- ottaa huomioon komission tiedonannon kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta: toimintaohjelma (KOM(2005)0658),

- ottaa huomioon Brysselissä 16. ja 17. kesäkuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajavaltion päätelmät ja omat aikaisemmat päätöslauselmansa,

- ottaa huomioon komissiolle ja neuvostolle esitetyt, suullisesti vastattavat kysymykset,

- ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

A. ottaa huomioon useilla aloilla jatkuvat kestävän kehityksen vastaiset suuntaukset, kuten maan ja maaresurssien käyttö, kuljetus, ilmastonmuutos, kalastus, fossiilisten polttoaineiden käyttö ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen,

B. korostaa kolmen keskeisen ja toisiinsa liittyvän tavoitteen - ympäristönsuojelu, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhteenkuuluvuus sekä taloudellinen hyvinvointi - merkitystä ja ottaa huomioon tarpeen varmistaa, että näitä kolmea kestävän kehityksen osa-aluetta toteutetaan kokonaisvaltaisesti sekä EU:n että koko maailman laajuisesti,

C. ottaa huomioon toimintaa ohjaavat periaatteet, erityisesti elämänlaatua ja sukupolvien sisäistä ja niiden välistä yhteisvastuullisuutta koskevat periaatteet, joiden on tuettava kestävää kehitystä,

D. korostaa tarvetta elämäntavan muutokseen kohti kestävän kehityksen periaatteille pohjautuvaa yhteiskuntaa ja vaatii pitkän aikavälin toimenpiteitä, joilla erotetaan toisistaan taloudellinen kasvu ja luonnonvarojen käyttö,

E. ottaa huomioon, että huomattava osa Euroopan väestöstä kärsii edelleenkin vaikeista taloudellisista ja sosiaalisista ongelmista, kuten köyhyys, työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, ja että yhteiskunnan vähäosaisimmilla on usein kaikkein heikoimmat sosiaaliset elinolosuhteet, muun muassa huonot asuinolot ja heikko terveys, ottaa huomioon myös mullistavat väestömuutokset EU:ssa ja päinvastaiset kehityssuuntaukset vähiten kehittyneissä maissa,

Yleisarvio

Kunnianhimon puute

1. ilmaisee pettymyksensä edistyksen puutteeseen Göteborgissa vuonna 2001 hyväksytyn kestävän kehityksen strategian kehittämisessä ja toteuttamisessa;

2. katsoo, että komission toimintaohjelma kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta on liian varovainen ja heikko ja että se ei nykyisessä muodossaan onnistu saamaan yleistä mielipidettä ja poliitikkoja edessä olevien elintärkeiden tehtävien taakse;

3. pitää kuitenkin myönteisenä puheenjohtajavaltio Itävallan tekemää arvokasta työtä, kun se on pyrkinyt antamaan uuden alun kestävän kehityksen strategialle, vahvistanut komission ehdotuksia, koonnut olemassa olevat tavoitteet ja indikaattorit yhtenäisiin ja johdonmukaisiin puitteisiin sekä pyrkinyt lisäksi esittämään joitain uusia ajatuksia;

Yhteys Lissabonin strategiaan

4. katsoo, että monialaiset strategiat, joita on hyväksytty esimerkiksi Cardiffissa, Lissabonissa ja Göteborgissa, ovat hyödyllisiä vain siinä tapauksessa, että niitä seuraa johdonmukainen, yhtenäinen ja kaikenkattava prosessi;

5. katsoo, että Lissabonin strategiassa pitäisi antaa yhtä paljon painoarvoa ympäristötavoitteille kuin kilpailukyvylle ja työpaikkojen luomiselle, kun taas kestävän kehityksen strategiassa taloudellisen kestävyyden ja köyhyyden vähentämisen pitäisi olla yhtä tärkeitä painopistealoja kuin ympäristötavoitteet;

6. panee tässä yhteydessä merkille monet uutta kestävän kehityksen strategiaa ja Lissabonin strategiaa täydentävät piirteet, kuten niiden yhteiset tavoitteet, jotka koskevat parempaa kilpailukykyä, työpaikkojen lisäämistä ja paremmanlaatuisten työpaikkojen luomista, laajempaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ympäristönsuojelua sekä riskien ehkäisemistä;

7. ehdottaa näin ollen, että ryhdytään konkreettisiin toimiin sen varmistamiseksi, että niiden täytäntöönpano on oikea-aikaista ja että se koordinoidaan asianmukaisesti muun muassa yhteensopivien seuranta- ja tarkistusmenettelyjen avulla;

8. ehdottaa lisäksi konkreettisena askeleena kohti Lissabonin ja kestävän kehityksen strategioiden tehokasta koordinointia, että välttämätöntä energia- ja kuljetusjärjestelmien muuttamista, jonka on perustuttava energian kysynnän ja taloudellisen kasvun erottamiseen ja ympäristöystävällisiin kuljetusmuotoihin siirtymiseen, käytettäisiin keinona lisätä kasvua, työllisyyttä ja vientiä Lissabonin strategian mukaisesti;

9. panee lisäksi merkille Eurooppa-neuvoston vuoden 2006 keväällä tekemän päätöksen tarkastella energiapolitiikkaa vuosittain keväällä pidettävissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa ja toteaa, että tämän aiheen olisi mahduttava myös kestävän kehityksen strategian ja Lissabonin prosessin laajempiin puitteisiin;

Strategian vahvistaminen

Tavoitteiden vahvistaminen: selkeiden keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteiden ja päämäärien asettaminen

10. toteaa käsitteen "kestävä kehitys" etuna olevan, että se on todella monialainen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöä koskeva tavoite; katsoo lisäksi, että sitä olisi tarkennettava niin paljon kuin mahdollista, kun otetaan huomioon sen monet eri tulkinnat;

11. hyväksyy tähän liittyen seitsemän avainkysymystä, joita on esitetty otettavaksi mukaan tarkistettuun kestävän kehityksen strategiaan (ilmastonmuutos ja puhtaat energiamuodot, kansanterveys, sosiaalinen syrjäytyminen, väestötiede ja maahanmuutto, luonnonvarojen hallinta, kestävä liikenne, maailmanlaajuinen köyhyys ja kehityshaasteet);

12. pyytää, että komissio tarkastelisi tavoitetta ja päämäärää niiden mahdollisimman suuren kunnianhimoisuuden takaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että ne ovat mitattavia ja eriteltäviä, jotta edistymistä voidaan arvioida tarkasti ja yksityiskohtaisesti;

13. korostaa kansanterveyskysymysten ja luonnon monimuotoisuuden suojelun merkitystä ottaen huomioon kunnianhimoisen tavoitteen luonnon monimuotoisuuden häviämisen kääntämiseksi positiiviseen suuntaan vuoteen 2010 mennessä ja ehdottaa, että joko ne lisätään uutena avainalana kestävän kehityksen strategiaan tai niille vähintäänkin annetaan erityinen painoarvo sekä terveyden alan että luonnonvarojen hallinnan puitteissa;

14. korostaa sukupuolten tasa-arvon merkitystä kestävässä kehityksessä; painottaa, että Lissabonin strategian ja kestävän kehityksen strategian yhteisiä tavoitteita ei voi saavuttaa, jos ei korjata nykyistä epätasaarvoa ja jos ei käytetä paremmin hyväksi sekä miesten että naisten potentiaalia; korostaa näin ollen, että sosiaalinen osallisuus on ymmärrettävä mahdollisimman laajasti ja siihen on sisällytettävä sukupuolinäkökohdat;

15. katsoo näin ollen, että rajoitettu määrä keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita olisi joko vahvistettava uudelleen tai asetettava, niiden olisi perustuttava ennalta varautumisen periaatteelle ja oltava kunnianhimoisia ja realistisia ja niitä olisi sovellettava ja seurattava asianmukaisesti ja järjestelmällisesti; katsoo, että tavoitteiden olisi koskettava erityisesti nykyisiä kielteisiä suuntauksia maan ja maaresurssien käytön, kuljetuksen, ilmaston muutoksen, kalastuksen, fossiilisten polttoaineiden käytön ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen aloilla ja että niillä olisi pyrittävä edistämään kuljetusmuotojen muuttumista, taloudellisen kasvun ja kuljetuksen erottamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, niin että lämpötila nousee enintään 2 celsiusastetta teollistumista edeltäneeseen aikaan verrattuna;

16. kannattaa ehdotusta lisätä pyrkimyksiä resurssien tehokkaan käytön mittaamiseksi ympäristökirjanpitoa soveltamalla; ehdottaa, että ryhdyttäisiin ponnisteluihin erityisesti EU:n maailmaan jättämän "ekologisen jalanjäljen" seuraamiseksi tarkasti ja ympäristövaikutusten analysoimiseksi sekä kulutuksen että tuotannon kannalta ja että asetettaisiin tavoitteeksi, että EU:n jalanjälkeä järjestelmällisesti pienennettäisiin;

17. panee merkille komission ehdotuksen siitä, että omistettaisiin eurooppalainen teemavuosi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiselle; kehottaa komissiota esittämään täsmällisempiä aloitteita sekä sitovia tavoitteita ja toteuttamaan tehokkaasti toimia, joiden avulla voidaan saada aikaan todellista edistystä sosiaalisen osallisuuden parantamiseksi ja köyhyyden torjumiseksi;

Kasvun laadun parantaminen edellytyksenä kestävän kehityksen strategialle

18. katsoo, että BKT:n merkitystä yhteiskunnassa tapahtuneen edistyksen mittaamisessa olisi tasapainotettava huolehtimalla yhtälailla myös kasvun laadullisista näkökohdista, sillä se on kestävän kehityksen edellytys; uskoo täten, että olisi päästävä sopimukseen rajoitetusta määrästä kestävän kehityksen indikaattoreita, jotka olisi esitettävä ja joista olisi käytävä laajalti keskustelua kestävän kehityksen strategian vuosittaisen uudelleentarkastelun yhteydessä; katsoo, että näiden indikaattoreiden olisi liityttävä elämänlaadun tärkeimpiin näkökohtiin ja mahdollistettava terveyden (terveydenhuollon laatu ja saatavuus, elinajanodote, lapsikuolleisuus jne.), tietoisuuden (koulutus ja kulttuuri, mahdollisuus käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa), osallisuuden (osallistuminen yhteiskunnalliseen päätöksentekoon ja yhteiskunnan pääomaan jne.) ja ympäristön laadun (ilman ja veden saastuminen jne.) laadullinen ja täsmällinen arviointi;

19. kehottaa kehittämään edelleen eurooppalaista sosiaalista mallia ja antamaan tämän mallin pohjalta jäsenvaltioille suosituksia, että ne ryhtyisivät toimiin torjuakseen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen "kestämättömiä" suuntauksia ja väestön ikääntymisen seurauksia; katsoo, että tätä varten olisi kehitettävä sosiaalisen tilanteen indikaattoreita, jotka sisällytettäisiin kestävää kehitystä koskevaan vaikutustenarviointiin; korostaa, että Euroopassa tarvitaan makroekonomista kehystä, jolla tuetaan kestävää kehitystä, vahvistetaan sisäistä kysyntää ympäristölle edullisella tavalla ja edistetään työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

20. katsoo, että kestävää kehitystä ei tulisi nähdä esteenä vaan ennemminkin taloudellisena mahdollisuutena ja kannustimena teknologiseen innovointiin ja investointeihin; kehottaa täten komissiota huolehtimaan unionin kasvustrategioiden tehokkaasta koordinoinnista siten, että otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikat, kestävää kehitystä tukevat resurssitehokkaat teknologiat ja "älykäs kasvu" sekä unionissa että unionin ulkopuolella;

21. on sitä mieltä, että tiedolle, tietoisuudelle ja osallistumiselle sekä osallisuudelle ja ihmisten välisille suhteille rakennettua yhteiskuntaa olisi edistettävä enemmän kuin Lissabonin strategiassa edellytetään; katsoo, että tällainen yhteiskunta on laadukkaampi ja se voi tieto- ja viestintätekniikan laajentuneen käytön avulla vähentää energian ja muiden luonnonvarojen kysyntää;

Kestävän kehityksen mukaisen hallinnon vahvistaminen jäsenvaltioissa, EU:ssa ja kansainvälisesti

22. on sitä mieltä, että kestävän kehityksen strategiaa on valvottava järjestelmällisesti, jos se halutaan panna asianmukaisesti täytäntöön;

23. päättää käydä kestävän kehityksen strategiaan sisältyvistä päämääristä ja tavoitteista säännöllisesti täysistuntokeskusteluja, jotka perustuvat sen toimivaltaisten valiokuntien panokseen, niin että se voi ilmaista kantansa strategian edistymisestä ja painopistealueista ajoissa, jotta Eurooppa-neuvosto voi ottaa ne täysin huomioon tarkastellessaan uudelleen kestävän kehityksen strategiaa; katsoo, että sen olisi käytävä lisäksi säännöllistä vuoropuhelua jäsenvaltioiden parlamenttien ja perustuslaissa määriteltyjen alueiden parlamenttien kanssa joko yleisellä tasolla tai kahdenvälisesti, jotta voidaan tutkia kestävää kehitystä koskevia parhaita käytäntöjä ja vaihtaa kokemuksia kestävän kehityksen strategian täytäntöönpanosta sekä Euroopan laajuisesti että jäsenvaltioissa;

24. korostaa kansallisten kestävän kehityksen strategioiden merkitystä kussakin jäsenvaltiossa ja tarvetta parhaiden käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden välillä; painottaa myös tarvetta kestävän kehityksen strategiaa koskeviin toimiin alueellisesti ja paikallisesti sekä yksityisten kansalaisten tasolla, siten että tehostetaan koulutusta ja osallistumisprosesseja sekä lisätään yleistä tietoisuutta kestävän kehityksen periaatteista;

25. katsoo, että kestävää kehitystä koskevan tarkastelun olisi oltava keskeinen osa kaikkea EU:n uusien poliittisten toimien vaikutustenarviointia ja niiden täytäntöönpanon jälkiseurantaa;

26. katsoo, että unionin toimintaa olisi täydennettävä kansainvälisellä toiminnalla, niin että pyritään kannustamaan kestävän kehityksen periaatteiden edistämistä kaikkialla maailmassa, erityisesti nopeasti kehittyvissä maissa, ja edistämään taloudellista kasvua ja vähentämään köyhyyttä samalla kun säästetään niukkoja resursseja ja suojellaan ympäristöä maailmanlaajuisesti;

27. kehottaa näin ollen järjestelmällisempään vuosittaiseen seurantaan, mitä tulee edistykseen Johannesburgin toimintasuunnitelman tavoitteiden ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa;

28. toteaa, ettei kehitysmaiden tarvitse toistaa samoja saastuttamisvirheitä kuin teollisuusmaiden talouksiensa kehittämisen yhteydessä; kehottaa lisäksi ottamaan kestävän kehityksen periaatteet osaksi kaikkea EU:n kehitysyhteistyötoimintaa ja varmistamaan riittävän rahoituksen maailmanlaajuisia ympäristöhaasteita ja -tarpeita varten;

Täydentävät toimet

29. korostaa tarvetta täydentäviin toimiin, kuten kestävän kehityksen mukaiset verotoimenpiteet ja julkiset hankinnat, sekä poistamaan mahdollisimman pian kestävän kehityksen vastaiset julkiset tuet useilta politiikan aloilta, erityisesti energian ja maatalouden aloilta; katsoo, että kestävyyttä ei saavuteta ilman että siirretään verotuksen painopistettä työstä voimavarojen kuluttamisen ja saastuttamisen verottamiseen;

30. painottaa maaseudun kehittämisohjelmien ja maatalouden (sekä perinteisen että luonnonmukaisen) merkitystä kestävälle kehitykselle ottaen huomioon, että ainoastaan taloudellisesti ja ekologisesti elinkelpoiset maaseutualueet voivat kääntää maaseudun autioitumissuuntauksen ja siten säilyttää olennaiset perusrakenteet; vaatii erityisiä tutkimusponnisteluja ottaen huomioon ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset veden saatavuuteen ja maaperän laatuun Välimeren alueella;

31. korostaa tieteen ja innovoinnin tärkeää asemaa monien kestävän kehityksen strategiassa määriteltyjen haasteiden kohtaamisessa kilpailukyky mukaan luettuna; pahoittelee, että julkisen sektorin tukea energiatutkimukselle on leikattu rajusti viime aikoina EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa, ja pyytää lisäämään sitä huomattavasti uusiutuvien energiamuotojen ja energiatehokkuuden tukemiseksi;

32. toteaa, että ilmastoturvallisuus ja tarve lopettaa riippuvuus fossiilista polttoaineista on jatkossa EU:n politiikan tärkeimpiä painopistealueita ja että niihin vaaditaan pitkälle menevien kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien unionin toimien lisäksi myös huomattavaa taloudellista tukea kehitysmaiden kanssa tehtävää teknistä yhteistyötä varten energiatehokkuuteen ja vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan teknologiaan tehtävien investointien lisäämiseksi; korostaa energian säästämistä ainoana Euroopassa olevana merkittävänä energianlähteenä, jolla ei ole kielteisiä ympäristövaikutuksia;

33. on sitä mieltä, että kestävän kehityksen strategian tavoitteiden on näyttävä EU:n varojen käytössä ajanjaksolla 2007-2013 ja niiden avulla on luotava runko EU:n talousarvion täydelliselle uudelleentarkastelulla vuosina 2008-2009; pitää tähän liittyen myönteisenä sitä, että Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetussa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi (KOM(2004)0492) todetaan yksiselitteisesti, että rahastojen tavoitteisiin pyritään kestävän kehityksen puitteissa, mutta pahoittelee sitä, että rahastoista osittain rahoitetun avun korvamerkintä ei ole kestävän kehityksen strategian mukaista, ja katsoo, että tätä olisi tarkasteltava uudestaan;

34. vaatii lopuksi, että kestävän kehityksen tavoitteita tukevia toimia ei tulisi arvostella vain lyhytaikaisten kustannusten valossa vaan myös niiden pitkän aikavälin hyötyjen perusteella ja että olisi otettava huomioon kokonaisuudessaan myös toimimatta jättämisen kustannukset;

*

* *

35. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

--------------------------------------------------