FI Euroopan unionin virallinen lehti C 376/58

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Neuvoston asetus yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspensiosta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille

KOM(2011) 259 lopullinen – 2011/0111 CNS

2011/C 376/10

Yleisesittelijä: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Neuvosto päätti 16. kesäkuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Neuvoston asetus yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisestä suspensiosta eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille

KOM(2011) 259 lopullinen – 2011/0111 CNS.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 20. syyskuuta 2011 antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 21.–22. syyskuuta 2011 pitämässään 474. täysistunnossa (syyskuun 22. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Bernardo HERNÁNDEZ BATALLERin ja hyväksyi seuraavan lausunnon äänin 132 puolesta ja 5 vastaan.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa ehdotusta sen sosioekonomisen tarkoituksenmukaisuuden vuoksi sekä siitä syystä, että unionilla on selkeä oikeutus hyväksyä se, kun otetaan huomioon, että sillä on yksinomainen toimivalta tulliasioissa.

1.2 Ehdotus koskee lisäksi ainoastaan eräitä tuotteita ja hyödykkeitä, joihin jo sovelletaan tullietuutta 25. maaliskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 704/2002 nojalla ja joihin lisätään ainoastaan neljä uutta tuotetta (kumi ja eräät polymeerien johdannaiset).

1.3 Yhteisön tullikoodeksin ja sen täytäntöönpanosäännösten mukainen tietyn käyttötarkoituksen valvonta on tällaisissa tapauksissa vakiintunut menettely, joka ei lisää alue- ja paikallisviranomaisten ja talouden toimijoiden hallinnollista taakkaa merkittävällä tavalla.

1.4 Yhteisen tullitariffin autonomisten tullien tilapäisen suspension säilyttämisen teollisuustuotteiden tuonnin osalta katsotaan hyödyttävän Kanariansaarten taloutta, joka on kärsinyt kriisin seurauksista voimakkaammin kuin EU:n ja Espanjan muut alueet.

1.5 ETSK toteaa jälleen (1), että näiden erityisten taloudellisten ja verotuksellisten järjestelyiden säilyttäminen on välttämätöntä, jotta syrjäisimpiä alueita voidaan auttaa voittamaan rakenteelliset vaikeutensa.

2. Johdanto

2.1 Kanariansaaret, joiden kokonaispinta-ala on noin 7 542 km2, ovat Atlantin valtameressä sijaitseva saariryhmä runsaat tuhat kilometriä Pyreneiden niemimaan lähimmästä kärjestä. Ne kuuluvat yhdessä Azoreiden, Madeiran, Selvagenssaarten ja Kap Verden kanssa Makaronesian luonnonmaantieteelliseen alueeseen ja ovat muun muassa syrjäisen sijaintinsa ja saaristoluonteensa johdosta niin sanottuja ”syrjäisimpiä alueita”, joista ETSK on antanut useita lausuntoja (2).

2.1.1 Kanariansaarilla on nykyisin yhteensä 2 118 519 asukasta. Kaksi väkirikkainta saarta ovat Teneriffa (906 854 asukasta) ja Gran Canaria (845 676 asukasta) (3), ja yli 80 prosenttia väestöstä keskittyy näille kahdelle saarelle. Tämä suuri väestötiheys aiheuttaa eräitä sosiaalisia ongelmia, jotka liittyvät korkeaan työttömyysasteeseen ja saarilta poispäin suuntautuvaan muuttoliikkeeseen.

2.1.2 Saarten syrjäinen sijainti aiheuttaa talouden toimijoille vakavia taloudellisia ja kaupallisia haittoja, joilla on kielteinen vaikutus väestökehitykseen, työllisyyteen sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Nykyisellä talouskriisillä on ollut vakavia vaikutuksia erityisesti teollisuus- ja rakennussektoriin sekä niihin sidoksissa oleviin elinkeinoaloihin, mikä on lisännyt työttömyyttä, joka ylittää Espanjan kansallisen keskiarvon. Tämä on vaarassa heikentää yleistä taloustilannetta entisestään kansainvälisen matkailun – josta saaret ovat yhä enemmän riippuvaisia – epävakaan luonteen johdosta.

2.1.3 Kuten ETSK on jo aiemmin todennut (4), Kanariansaarille ovat ominaisia pysyvät haitat, jotka erottavat ne selvästi manneralueista. Näihin pysyviin haittoihin, joilla on yhteisiä piirteitä, vaikkakin ne vaihtelevat voimakkuudeltaan, kuuluvat eristyneisyys mannermaasta, merenkulun ja lentoliikenteen, viestintä- ym. yhteyksien ja perusrakenteiden korkeat lisäkustannukset luonnonoloista ja ilmastosta johtuvien esteiden vuoksi, käyttökelpoisen maa-alan puute, kalavarojen niukkuus, vesivarojen vähäisyys, energialähteiden vähäisyys, meren ja rannikon saastuneisuus, jätehuollon ongelmat, väestön väheneminen varsinkin nuorissa ikäluokissa, rannikkojen eroosio, ammattitaitoisen työvoiman puute, suotuisien liiketoimintaedellytysten puuttuminen sekä koulutus- ja terveyspalvelujen vaikea saatavuus.

2.1.4 ETSK on jo käsitellyt (5) syrjäisimpien alueiden lisäkustannusten käsitettä ja laatinut suuntaa-antavan luettelon, johon sisältyvät muun muassa tavaroiden ja materiaalien korkeammat kuljetuskustannukset ja henkilöiden korkeammat matkakustannukset, varastointikustannukset, rekrytointikustannukset ja myös korkeammat yrityksen perustamiskustannukset.

2.1.5 Kanariansaarten teollisuussektorin tuotanto suuntautuu lähinnä saarten paikallismarkkinoille, ja sillä on valtavia vaikeuksia löytää asiakkaita saarten ulkopuolelta. Tämä hankala tilanne johtuu pääasiassa kuljetusvälineiden puutteesta sekä tavaroiden hankinnan ja jakelun korkeista kustannuksista. Tällä on kielteinen vaikutus valmiiden tuotteiden valmistuskustannuksiin, jotka voivat olla Manner-Espanjan vastaavanlaisten yritysten kustannuksia korkeammat.

3. Kanariansaaret ja Euroopan unioni

3.1 Kanariansaarista tuli osa Euroopan unionia Espanjan kuningaskunnan liityttyä EU:hun vuonna 1986. Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjassa tunnustetaan saariryhmän erityinen ja hankala sosiaalinen ja taloudellinen tilanne. Erityisongelmiensa johdosta Kanariansaaret jäivät aluksi yhteisön tullialueen, yhteisen kauppapolitiikan sekä yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan ulkopuolelle.

3.2 Euroopan unioni on tunnustanut kyseiselle alueelle ominaiset ja erityiset ongelmat sekä niiden vaikutukset varmistaakseen Kanariansaarten integroinnin unioniin. Viime vuosina on otettu käyttöön toimenpiteitä, joilla on myönteisessä hengessä ja ottamalla huomioon alueen saaristoluonne ja syrjäinen sijainti supistettu mainittujen erivapauksien laajuutta ja vaikutusta niin, että 31. joulukuuta 2000 lähtien – tuolloin yhteinen tullitariffi otettiin kaikilta osin käyttöön – alue on kuulunut kokonaisuudessaan yhteisön tullialueeseen. (6)

3.3 Edellä todetun seurauksena annettiin yhteisön lainsäädännön soveltamista Kanariansaariin koskeva neuvoston asetus (ETY) N:o 1911/91 (7), jota on muutettu useaan otteeseen. Asetuksen myötä otettiin neuvoston päätöksellä 91/314/ETY käyttöön erityistoimenpiteitä ja perustettiin Kanariansaarten syrjäiseen sijaintiin ja saariasemaan perustuva, valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma (POSEICAN) (8). Ohjelman avulla voitiin mukauttaa tiettyjä yhteisiä politiikkoja ja toteuttaa erityistoimenpiteitä Kanariansaarten hyväksi.

3.4 Maaliskuun 25. päivänä 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 704/2002 on suspendoitu tilapäisesti eräiden teollisuustuotteiden Kanariansaarille tuonnissa sovellettavat yhteisen tullitariffin autonomiset tullit ja säädetty eräiden kalastustuotteiden Kanariansaarille tuonnissa sovellettavien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista. Asetuksen mukaisesti eräiden kaupalliseen tai teolliseen käyttöön tarkoitettujen tuotantohyödykkeiden yhteisen tullitariffin tullien suspensio päättyy 31. joulukuuta 2011, minkä johdosta esitetään tässä tarkasteltava ehdotus ennen asetuksen voimassaolon päättymistä.

3.5 Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tunnustetaan Kanariansaarten asema syrjäisimpänä alueena, otetaan huomioon niiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne sekä todetaan, että syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä riippuvuus muutamista harvoista tuotteista ovat tekijöitä, jotka sen vuoksi, että ne ovat pysyviä ja niillä on yhteisvaikutuksia, haittaavat suuresti saarten kehitystä. Näin ollen neuvosto voi komission ehdotuksesta säätää erityistoimenpiteistä, jotka liittyvät muun muassa tulli- ja kauppapolitiikkaan, veropolitiikkaan, tullittomiin alueisiin, maatalous- ja kalastuspolitiikkaan, raaka-aineiden ja välttämättömien kulutustavaroiden toimittamisehtoihin, valtiontukiin sekä edellytyksiin rakennerahastoihin ja laaja-alaisiin unionin ohjelmiin osallistumiselle.

4. Ehdotus neuvoston asetukseksi

4.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla voidaan säätää erityistoimenpiteitä EU:n syrjäisimpiä alueita varten sellaisten taloudellisten haittojen ratkaisemiseksi, joista kyseiset alueet kärsivät maantieteellisen sijaintinsa vuoksi. Pitkään jatkunut talous- ja rahoituskriisi on kärjistänyt työpaikkojen luomiseen ja Kanariansaarten kilpailukyvyn heikkenemiseen liittyviä ongelmia.

4.2 Espanjan hallitus onkin pyytänyt, että nykyistä järjestelmää eräiden teollisuustuotteiden tuonnissa Kanariansaarille sovellettavista tariffisuspensioista jatketaan. Välineeksi ehdotetaan neuvoston asetusta, jolla suspendoidaan yhteisen tullitariffin tullit myös neljän uuden tuotteen osalta.

4.3 Ehdotuksen on tarkoitus olla unionin muiden politiikkojen mukainen erityisesti kansainvälistä kauppaa, kilpailua, yrityksiä sekä kehitysyhteistyötä ja ulkosuhteita koskevien politiikkojen alalla. Tämänkaltaisiin toimenpiteisiin on tapana ryhtyä säännöllisesti taloudellisten toimijoiden tukemiseksi.

4.3.1 Ehdotuksen ansiosta Kanariansaarten paikalliset talouden toimijat voivat tuoda tullitta tietyn määrän raaka-aineita, osia, komponentteja ja tuotantohyödykkeitä, koska niihin sovelletaan tullien tilapäistä suspensiota.

4.3.1.1 Liitteessä lueteltuihin kaupan tai teollisuuden käyttöön tarkoitettuihin tuotantohyödykkeisiin Kanariansaarille suuntautuvassa tuonnissa sovellettavat yhteisen tullitariffin tullit suspendoidaan näin ollen kokonaan 1. tammikuuta 2012 ja 31. joulukuuta 2021 väliseksi ajaksi.

4.3.1.2 Kanariansaarilla sijaitsevien talouden toimijoiden on käytettävä näitä tavaroita vähintään 24 kuukauden ajan niiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen jälkeen.

4.3.1.3 Lisäksi suspendoidaan kokonaan 1. tammikuuta 2012 ja 31. joulukuuta 2021 väliseksi ajaksi Kanariansaarille suuntautuvassa tuonnissa kannettavat yhteisön tullitariffin tullit liitteessä II lueteltuihin CN-koodeihin kuuluvilta raaka-aineilta, osilta ja komponenteilta, jotka käytetään teolliseen jalostukseen tai ylläpitoon Kanariansaarilla.

4.3.2 Perinteisten kauppavirtojen kaikenlaisen väärinkäytön tai muuttumisen välttämiseksi ehdotetaan säädettäväksi tuotteiden, joiden tullit suspendoidaan, tietyn käyttötarkoituksen valvonnasta ja yhteistyömekanismeista.

4.3.3 Jotta tullit voitaisiin suspendoida, raaka-aineita, osia ja komponentteja on käytettävä Kanariansaarilla teolliseen jalostukseen ja ylläpitoon.

4.3.4 Lisäksi paikallisten yritysten olisi käytettävä tuotantohyödykkeitä saarilla vähintään kahden vuoden ajan ennen kuin ne voidaan myydä vapaasti muualla Euroopan unionin tullialueella sijaitseville yrityksille.

4.3.4.1 Jotta sijoittajille voitaisiin tarjota pitkän aikavälin näkymiä ja talouden toimijat saavuttaisivat riittävän teollisen ja kaupallisen toiminnan tason, jatketaan asetuksen (EY) N:o 740/2002 liitteessä II ja III määriteltyjen tiettyjen tavaroiden yhteisen tullitariffin tullien suspensiota kymmenellä vuodella kaikilta osin.

4.3.4.2 Jotta varmistetaan, että näitä tariffitoimenpiteitä voivat soveltaa ainoastaan Kanariansaarten alueella sijaitsevat talouden toimijat, suspensioiden ehdoksi olisi asetettava tuotteiden tietty käyttötarkoitus yhteisön tullikoodeksin mukaisesti. Siinä tapauksessa, että kauppa vääristyy, täytäntöönpanovalta on siirrettävä komissiolle, jotta se voi peruuttaa suspension väliaikaisesti.

5. Yleistä

5.1 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen asetuksen (EY) muuttamiseksi ja katsoo, että ehdotukseen sisältyvät erityistoimenpiteet voidaan toteuttaa vaarantamatta millään tavoin unionin oikeusjärjestyksen – sisämarkkinat ja yhteiset politiikat mukaan luettuina – yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta.

5.2 Näitä oikeudellisia ja taloudellisia perusteita vahvistavat muut seikat, joista mainittakoon esimerkiksi se, ettei komission asiantuntijatyöryhmä (tullitaloustyöryhmä) ole esittänyt minkäänlaisia vastalauseita kyseessä olevien toimenpiteiden käyttöönottamiselle ja ettei näiden toimenpiteiden laatiminen ole edellyttänyt vaikutusten arvioinnin toteuttamista, koska ne ovat vaikutuksiltaan yleisiä.

5.3 Komissio perustaa asetusehdotuksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklaan, vaikka toimenpiteet kokonaisuudessaan liittyvät tullipolitiikkaan, joka kuuluu EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin. Ehdotuksen toimittaminen kansallisille parlamenteille vaikuttaa näin ollen liioitellulta muodollisuudelta, joka johtuu ehkä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 1 (kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa) 2 artiklan ensimmäisen kohdan avarasta tulkinnasta.

5.4 Tämä seikka oletettavasti johtaa asetuksen hyväksymisprosessin hidastumiseen, sillä prosessi synnyttää mahdollisesti sisäisiä kiistoja tai erimielisyyksiä, jotka usein vahingoittavat EU:n yleistä etua tai haittaavat tiettyjen erityisten tavoitteiden, kuten syrjäisimpien alueiden suojelua niiden epäsuotuisten taloudellisten olosuhteiden johdosta, asianmukaista saavuttamista.

5.5 Olisi niin ikään aiheellista rajata määrällisesti ja laadullisesti käsitettä ”kaupan vääristyminen”, jonka nojalla komissio voi täytäntöönpanosäädöksin päättää tullivapautusten peruuttamisesta.

5.6 Tämä on sitäkin tärkeämpää, koska kyseisenlaisten vääristymien määrällinen arviointi edellyttää monimutkaisten taloudellisten markkina-analyysien laatimista todellisen tasapainon määrittämiseksi keskeisten tuotteiden tuonnin ja niiden kysyntään perustuvien tarpeiden välillä saarten kaupassa.

5.7 Yhtä lailla olisi selkiytettävä niiden säädösten oikeudellista luonnetta, joilla annetaan lopullinen päätös siitä, jatketaanko suspensiojärjestelmän peruuttamista vai lopetetaanko se ehdotetun asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn 12 kuukauden määräajan jälkeen.

5.8 Koska neuvoston tehtävänä on erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksyä tässä tarkasteltava asetus tilapäisestä suspensiosta, vaikuttaa johdonmukaiselta, että se myös antaa edellä mainitun lopullisen päätöksen ja rajaa näin komissiolle siirretyn toimivallan sellaisten mahdollisten säädösten hyväksymiseen, jotka koskevat väliaikaista peruuttamista enintään 12 kuukauden ajaksi.

5.9 ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen avulla varmistetaan osaltaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus sekä kilpailun yhdenvertaiset edellytykset koko Euroopan unionissa kompensoimalla Kanariansaarille ominaiset pysyvät maantieteelliset, luonnonoloihin liittyvät, taloudelliset, sosiaaliset ja rakenteelliset haitat.

5.10 Ehdotettu tariffisuspensio on suhteellisuusperiaatteen mukainen, kun otetaan huomioon Kanariansaarten haittatekijöiden voimakkuus kulkuyhteyksien, väestötilanteen ja mahdollisesti tuottavuuden osalta. ETSK katsoo, että tariffisuspensioilla pyritään kompensoimaan Kanariansaarten olosuhteista aiheutuvat lisäkustannukset; kyse ei ole markkinoita vääristävästä seikasta, vaan ennemminkin tasapainottavasta tekijästä.

6. Erityistä

6.1 Koska huonoja yhteyksiä Manner-Eurooppaan ei ole mahdollista parantaa, käyttöönotetut eriytetyt taloudelliset ja verotukselliset järjestelyt ovat olleet Kanariansaarten taloutta vahvistava tekijä, jonka avulla on pyritty kompensoimaan sen rakenteellisia haittoja.

6.2 Kanariansaarten markkinoiden ja yritysten koon takia ei ole ollut mahdollista toteuttaa politiikkoja, jotka loisivat yhteisvaikutuksia raaka-ainesektoriin liittyvien palveluiden välillä tuotantoprosessien, liikenteen, kotimaisilla kuluttajamarkkinoilla markkinoinnin ja vientivalmiuksien osalta, minkä vuoksi yritykset eivät ole kyenneet luomaan lisäarvoa kestävällä tavalla tai hyödyntämään mittakaavaetuja kysynnästä riippuvien marginaalikustannusten avulla.

6.3 Kaikkien näiden saaristoluonteeseen ja lisäkustannuksiin liittyvien tekijöiden johdosta teollisuusala menettää kilpailukykyään muihin sellaisiin markkinoihin nähden, joiden merkitys yhä globalisoituvassa ympäristössä kasvaa, koska toimintaa on mahdollista siirtää muualle. Kanariansaarten taloudelle aiheuttaisi huomattavia seurauksia sellaisen alan taantuminen, joka luo parempaa ammattitaitoa vaativia vakaita työpaikkoja ja jolla on paremmat valmiudet kehittää innovatiivisia prosesseja.

6.4 Vero- ja tullimekanismeilla on pyritty kompensoimaan syrjäisimmillä alueilla syntyviä lisäkustannuksia, joista teollisuussektori kärsii. Eräässä hiljattain tehdyssä tutkimuksessa arvioidaan, että Kanariansaarten syrjäisestä sijainnista aiheutuvat lisäkustannukset ovat suuruudeltaan 5 988 273 924 euroa, joista teollisuuden kannettavaksi jää 25 prosenttia.

6.5 Kanariansaarten teollisuussektorin mukaan 32 prosenttia lisäkustannuksista aiheutuu käyttämättömästä tuotantokapasiteetista. Syynä tähän on se, ettei mittakaavaetuja pystytä hyödyntämään, koska Kanariansaarten yritykset toimivat pienikokoisilla paikallismarkkinoilla ja koska niillä on vaikeuksia päästä ulkomarkkinoille, sillä 25 prosenttia lisäkustannuksista aiheutuu kuljetuksista ja 28 prosenttia on energiaan liittyviä lisäkustannuksia.

Bryssel 22. syyskuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 72.

(2) EYVL C 221, 17.9.2002, s. 37.

(3) Tiedot ovat peräisin Espanjan tilastokeskuksesta.

(4) EYVL C 268, 19.9.2000, s. 32.

(5) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 72.

(6) Liittymisasiakirjan pöytäkirja N:o 2.

(7) EYVL L 171, 29.6.1991, s. 1.

(8) EYVL L 171, 29.6.1991, s. 5.