Virallinen lehti nro C 033 , 03/02/1997 s. 0086



A4-0416/96 Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille «Euroopan unioni ja Latinalainen Amerikka: yhteistyökumppanuuden vahvistamisen nykytilanne ja tulevaisuudennäkymät 1996 - 2000" (KOM(95)0495 - C4-0489/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(95)0495 - C4-0489/95), - ottaa huomioon 22. huhtikuuta 1994 antamansa päätöslauselman EU:n ja Latinalaisen Amerikan talous- ja kauppasuhteista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 443)), - ottaa huomioon Madridin Eurooppa-neuvoston (15. - 16. joulukuuta 1995) johtopäätökset EU:n ja Latinalaisen Amerikan yhteistyön yleisistä suuntaviivoista, joissa erityisesti todetaan, että taloudellinen kehitys on yhdistettävä sosiaaliseen kehitykseen, - ottaa huomioon ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan mietinnön sekä taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan, kehitys- ja yhteistyövaliokunnan, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A4-0416/96), A. katsoo, että EU:n on kehitettävä yhteinen ja yhtenäinen Latinalaisen Amerikan politiikka, jossa kuitenkin jätetään riittävästi tilaa suhteiden syventämiselle yksittäisten maiden tai alueiden kanssa, koska samaan aikaan on kunnioitettava Latinalaisen Amerikan monimuotoisuutta, ja katsoo, että Latinalainen Amerikka edustaa Euroopan unionin ulkopolitiikalle ja yhteiselle turvallisuudelle mahdollisuutta, jota tähän mennessä ei ole käytetty riittävästi hyväksi, B. katsoo, että suhteissaan Latinalaiseen Amerikkaan Euroopan unionilla on ollut tärkeä merkitys rauhan säilyttämisessä ja kansainvälisen turvallisuuden vahvistamisessa Latinalaisessa Amerikassa ja erityisesti Keski-Amerikan kriisissä (San Josén vuoropuhelu), C. katsoo, että kansainvälisten sopimusten demokratialausekkeita pitäisi täydentää yksiselitteisellä lisäyksellä, jossa otetaan huomioon rankaisemattomuuden ongelma, ja että niitä pitäisi soveltaa todellisuudessa ja samalla tavoin eri maantieteellisillä alueilla, siis myös Latinalaisen Amerikan maissa, D. katsoo, että Latinalaisen Amerikan edistys pyrkimyksissään kohti demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista ja talousuudistuksia helpottaa EU:n ja Latinalaisen Amerikan yhteistyötä ja edistää poliittista ja taloudellista tasapainoa ja yhteiskunnallista tasa-arvoa koko mantereella, E. on kuitenkin huolissaan siitä, että EU on taloudellisessa toiminnassa, sijoituksissa ja poliittisissa toimissa vaarassa jäädä Yhdysvaltain varjoon edellä mainituista mahdollisuuksista huolimatta ja huolimatta EU:n huomattavasta roolista Latinalaisen Amerikan kanssa harjoitettavassa yhteistyössä, F. katsoo, että EU on suhteissaan Latinalaiseen Amerikkaan käyttänyt riittämättömästi hyväkseen niitä välineitä, joita yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka sille tarjoaa, G. katsoo, että ministeritason ja parlamenttien välisen yhteistyön nykyinen epätasapaino EU:n ja Latinalaisen Amerikan poliittisessa vuoropuhelussa on korjattava, ja katsoo että EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisessä yhteistyössä yleensä ja poliittisessa vuoropuhelussa erityisesti on annettava enemmän mahdollisuuksia kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle yhteistyöhön, H. ottaa huomioon, että maailman kansantalouksien kasvava keskinäinen riippuvuus ja poliittisten, sosiaalisten ja ekologisten ongelmien nousu merkitsevät sitä, että EU:n olisi oltava sitoutuneempi kehitykseen Latinalaisessa Amerikassa, I. katsoo, että seuraavat Latinalaisen Amerikan kehitykseen liittyvät ongelmat ja haasteet vaativat EU:n asianmukaista huomiota osakseen: - käynnissä olevat integraatiopyrkimykset, - taloudelliseen uudistusprosessiin liittyvät suuret sosiaaliset kustannukset, jotka liittyvät siihen, että huomattava osa väestöstä vajoaa köyhyyteen sekä siihen, että tulonjako ja varallisuuden jakautuminen muuttuvat entistäkin epäoikeudenmukaisemmiksi, - huumekaupan, korruption, rikollisuuden kasvun ja köyhyyden uhka Latinalaisen Amerikan demokratioille, - ympäristönsuojelu, - Latinalaisen Amerikan maiden ulkomaanvelka, - vallitseva rankaisemattomuus ja sotilaallisen rikosoikeuskäytännön olemassaolo laajoine etuoikeuksineen, J. katsoo, että Latinalaisen Amerikan talouskasvun mallin pitää yhdistää korkeimmat mahdolliset yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja tasapainon tasot ja että demokraattinen vakauttaminen vaatii köyhyyden ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen poistamista, tehokkaita osallistumisjärjestelmiä ja rikkauksien jakautumisen oikeudenmukaista tasapainoa ja että veronkantojärjestelmän uudistaminen antaisi maanosalle paremmat mahdollisuudet itse harjoittaa sosiaalipolitiikkaa, K. katsoo, että olisi parempi yhteensovittaa tiukemmin EU:n ja Amerikan Yhdysvaltojen etuja ja että tämän vuoksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä transatlanttisessa vuoropuhelussa pitäisi antaa enemmän huomiota Latinalaiselle Amerikalle, L. katsoo, että Latinalaisessa Amerikassa käytettyjen sovittelupolitiikkojen myönteisten vaikutusten pitää auttaa poistamaan yhteiskunnallista epätasa- arvoisuutta ja valtavia köyhyyden alueita, jotka vielä ovat olemassa ja jotka voivat aiheuttaa voimakkaan yhteiskunnallisen räjähdyksen, M. katsoo Euroopan unionista tehdyn sopimuksen merkitsevän sitä, että myös EU:n ja Latinalaisen Amerikan suhteiden puolustus- ja turvallisuuspoliittiset näkökohdat on otettava huomioon, N. katsoo, että EU:n on esitettävä aktiivisempaa roolia Latinalaisessa Amerikassa, jotta se voi auttaa Latinalaista Amerikkaa kohtaamaan nämä haasteet ja varmistamaan oman turvallisuutensa; 1. Pitää myönteisenä komission tiedonantoa, joka antaa uuden kannustimen EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisiin suhteisiin ja pyrkii kohti läheisempää poliittista, kauppapoliittista ja yhteistyökumppanuutta; 2. Tukee komission analyysiä; katsoo kuitenkin, että komissio ehdotukset ovat epämääräisiä ja vain vähäisessä määrin innovatiivisia; kehottaa tämän vuoksi komissiota laatimaan toimintaohjelman, joka sisältää konkreettisempia ehdotuksia; Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) ja poliittinen vuoropuhelu: 3. Katsoo, että tiedonannossa ei näy pyrkimystä kehittää YUTP:n pohjalle rakentuvaa yleistä, yhtenäistä ja yksilöllistä lähestymistapaa; muistuttaa mieliin, että Euroopan unionista tehty sopimus edellyttää EU:n lujittavan identiteettiään kansainvälisellä tasolla, ja pyytää, että Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välisille suhteille annetaan oma ja erityinen luonteensa, joka ei ole sidoksissa mihinkään toiseen maantieteelliseen alueeseen; 4. Pyytää komissiota ja neuvostoa esittämään YUTP:aa varten yksityiskohtaisen ja hyvin määritellyn Latinalaista Amerikkaa koskevan yleisen toimintaohjelman, jolle on varattu riittävästi varoja talousarviosta; 5. Kehottaa komissiota ja neuvostoa tunnustamaan Latinalaisen Amerikan EU:n kannalta erittäin tärkeäksi maantieteelliseksi alueeksi ja käyttämään suhteissa Latinalaiseen Amerikkaan enemmän hyväkseen YUTP:n tarjoamia välineitä; 6. Suosittelee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.7 artiklan mukaisesti, että neuvosto harkitsee yhteisiä toimia, joilla edistettäisiin rauhaa, demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista Latinalaisessa Amerikassa, joiden yhteydessä on aina ensin kuultava Euroopan parlamenttia; 7. Kehottaa Euroopan unionin jäsenvaltioita jatkamaan julkisten tai yksityisten sijoituspolitiikkojen kehittämistä Latinalaisen Amerikan alueella tavoitteena jatkaa elintärkeän teollisen yhteistyön suosimista ja teknologian siirtoa pienten ja keskisuurten yritysten tai yhteisyritysten välityksellä; 8. Vaatii suurempaa autonomiaa YUTP:n Latinalaisen Amerikan suhteiden osalta ja kannattaa sitä, että suhteissa annetaan tilaa molempien alueiden väliselle todelliselle «transatlanttiselle vuoropuhelulle», joka sisältää unionin kehittämien toimien kokonaisuuden, tavoitteena varmistaa se, että Latinalaisen Amerikan edut uudessa kansainvälisessä (taloudellisissa) järjestyksessä otetaan huomioon ja sen roolia siinä vahvistetaan; 9. Kehottaa Latinalaisen Amerikan maita ja EU:n toimielimiä harkitsemaan uuden Latinalaisen Amerikan ja EU:n välisen transatlanttisen vuoropuhelun perustamista EU:n ja Yhdysvaltojen sekä EU:n ja Kanadan välisen vuoropuhelun mallin mukaisesti, vaikka ei välttämättä täysin samalla tavalla; 10. Ehdottaa vuoropuhelun mekanismiksi erityistä ministerikehystä kussakin alueellisessa yhdentymisprosessissa, samaan tapaan kuin uudistetussa San Josén vuoropuhelussa, sekä tehokkaita parlamenttien välisiä yhteyksiä kaikkien alueellisten parlamenttien kanssa samojen periaatteiden mukaisesti; 11. Ehdottaa Euroopan parlamentin ja vastaavan Latinalaisen Amerikan alueellisen parlamentin osallistumista kaksi kertaa vuodessa pidettäviin ministeri-istuntoihin samoin kuin niiden välillä järjestettäviin latinalaisamerikkalaisten ministerien ja Euroopan unionin troikan kokouksiin; 12. Huolehtii alueelliseen yhteistyöhön suunnattujen rahastojen käytön seurannasta ja kehottaa Latinalaisen Amerikan kansallisia tai alueellisia parlamentteja tekemään samoin; 13. Pyytää kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antavan foorumin perustamista ja ehdottaa sen osallistumista alueellisiin vuoropuheluprosesseihin säännöllisesti järjestettävien kokousten, eri ministerienvälisten kokousten tarkkailija-aseman myöntämisen sekä aktiivisen alan foorumeihin, valiokuntiin ja alivaliokuntiin osallistumisen kautta; Kauppa ja yhdentyminen: 14. Kehottaa komissiota sisällyttämään pyytämäänsä toimintaohjelmaan yleisen näkemyksen toisaalta EU:n ja Latinalaisen Amerikan, ja toisaalta EU:n ja Latinalaisen Amerikan alueiden tai yksittäisten maiden välisten sopimussuhteiden tulevaisuudesta; 15. Katsoo, että EU:lle on elintärkeää tukea Latinalaisen Amerikan kehittyvien maiden yhdentymistä soveltamalla joustavasti ja alueellisesti yhteisessä tullietuusjärjestelmässä myönnettyjä etuja ja tässä mielessä tukea käsitystä, että kun kehittyvä maa ei enää hyödy yhteisestä tullietuusjärjestelmästä, se voi nojautua edelleen alueellisen kumulaation järjestelmään kyseisessä maassa valmistettavien ja saman alueellisen ryhmän muissa maissa käytettävien komponenttien osalta; 16. On tyytyväinen edistyksestä Mercosur-maiden (Argentiina, Brasilia, Chile, Paraguay ja Uruguay) taloudellisessa ja kaupallisessa yhdentymisessä, niiden onnistuttua perustamaan tulliliiton, jonka tulisi valmistua vuoteen 2000 mennessä; 17. Pyytää neuvostoa ja komissiota käynnistämään kaikki mekanismit, jotka tähtäävät äskettäin Mercosurin ja Chilen kanssa allekirjoitettujen sopimusten toteuttamiseen, jotta saavutettaisiin nopeasti ja tehokkaasti niiden sisältämät tavoitteet; 18. Vaatii jäsenvaltioita ratifioimaan mahdollisimman nopeasti Mercosurin ja Chilen kanssa allekirjoitetut sopimukset; pyytää tässä yhteydessä komissiota erityisesti ja Euroopan unionia yleensä toimimaan tehokkaammin Brasilian taloudelliseksi lähentämiseksi, ottaen huomioon, että maa vastaa lähes kahta kolmasosaa Mercosurista ja että yhteistyö EU:n ja Brasilian välillä keskittyy olennaisesti yhteiskunnallisiin ja ympäristöhankkeisiin; 19. On samoin tyytyväinen Firenzen Eurooppa-neuvostossa 21. kesäkuuta 1996 viidentoista valtion ja hallituksen päämiehen sekä Chilen tasavallan presidentin läsnäollessa allekirjoitetusta sopimuksesta, joka myötävaikuttaa Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välisten uusien sopimuksellisten suhteiden voimistamiseen; 20. Tukee vapaakaupan ja yhdentymisen edistämistä; pyytää, että tulevissa alueen maiden ja blokkien taloudellisissa yhteistyösopimuksissa kiinnitetään erityistä huomiota ympäristön ja yhteiskunnan kestävään kehitykseen ja että sopimuksiin liitetään rahoituspöytäkirjat, jotka sisältävät huomattavan lisäyksen Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön määrättyihin varoihin; katsoo, että nämä sopimukset merkitsevät myös neuvoteltua ja vastavuoroista markkinoiden avautumista ja että niistä ei saa sulkea pois «herkkiä alueita» ja niihin on sisällyttävä kaupan vastavuoroisen vapauttamisen aikataulun; 21. Vaatii komissiota laatimaan ennen unionin uusien, vuonna 2000 voimaan tulevien rahoitusnäkymien hyväksymismenettelyn aloittamista mietinnön, jossa määritellään tarvittava rahoitus (talousarvion määrärahat ja Euroopan investointipankin lainat) riittävän tuen varmistamiseksi EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden tai alueryhmien välisille kumppanuussopimuksille ensi vuosisadan viiden ensimmäisen vuoden aikana; 22. Vaatii, että protektionistiset, latinalaisamerikkalaisia tuotteita syrjiviä toimenpiteitä, kuten maataloustuet, on käsiteltävä EU:ssa, jotta niillä tuetaan ja rohkaistaan näiden kahden alueen välisiä kauppasuhteita; 23. Kehottaa komissiota ja neuvostoa käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja edistääkseen EU:n yritysten - erityisesti pk-yritysten - investointeja Latinalaiseen Amerikkaan, esimerkiksi AL-INVEST ja ECIP -ohjelmien sekä Euroopan investointipankin rahoitusta lisäämällä; 24. Pyytää komissiota antamaan vuosittain kertomuksen edistyksistä, joita on saavutettu EU:n ja Latinalaisen Amerikan vastavuoroista kauppaa estävien vastusten poistamisessa, ja saavutuksista valmisteltaessa tulevaa kaupan vapauttamista Mercosurin ja Chilen kanssa; EU:n ja Latinalaisen Amerikan yhteistyö: 25. Uskoo, että uudelle kaudelle (1996 - 2000) varattu rahoituksen kasvu on riittämätön, kun otetaan huomioon komission tiedonannossaan mainitsemat tavoitteet, ja toivoo, että rahoitusta lisätään edelleen, ja että kyseinen kasvu ottaa huomioon komission henkilökunnan tarpeet; 26. Korostaa kehitystuen periaatteiden tärkeyttä kaikissa EU:n Latinalaisen Amerikan maiden ulkosuhteissa, kun yli 200 miljoonaa alueen asukkaista on köyhiä, kärsii aliravitsemuksesta, nälästä, puhtaan veden ja jätevesien käsittelyn puutteesta sekä riittämättömästä tiedotuksesta ja koulutuksesta; 27. Kehottaa komissiota näiden varojen käytössä suosimaan Latinalaisen Amerikan vähemmän kehittyneitä maita ja myös kehittämään sopivan tavan hoitaa EU:n ja Latinalaisen Amerikan rikkaampien maiden välistä yhteisrahoitusta, silloin kun nämä rikkaammat maat ovat EU:n ja Latinalaisen Amerikan yhteistyöhön liittyvän tuen vastaanottajia; 28. Tukee komission esittämiä painotuksia ja aiheita sekä yhteistyön hallintorakenteiden parantamispyrkimyksiä; 29. Vetoaa neuvostoon jäsenvaltioiden aseman yhteensovittamisen puolesta Pariisin ja Lontoon klubeissa ja jotta tutkittaisiin mahdollisuutta soveltaa uudentyyppistä mallia lainataakan vähentämiseksi (velan muuntaminen ympäristölliseksi ja ammatilliseksi koulutukseksi, pankkivarantojen verohelpotusjärjestelmän tarkistus perimättä jäävän velan kattamiseksi); 30. Toistaa vaatimuksensa, että osa ulkomaalaisesta velasta on annettava anteeksi kunkin latinalaisamerikkalaisen maan kanssa käytävissä neuvotteluissa, kyseisen maan maksukyvyn rajoitteiden mukaisesti, ja siitä, että taistelu köyhyyttä vastaan on etusijalla; 31. Tekee tiettäväksi, että arviointi on tärkeää eurooppalaisen yhteistyön tehokkuuden, vaikutuksen ja laadun parantamisessa; pyytää komissiota toteuttamaan suunniteltujen tavoitteiden perusteella tarpeelliset toimenpiteet, jotka sallivat vakavasti otettavan toiminnan tällä alalla siten, että voidaan tehdä säännöllisempiä ja kattavampia arviointeja; 32. Puoltaa verotusuudistuksen pitämistä ensiarvoisena unionin Latinalaisen Amerikan julkiselle sektorille antamassa teknisessä avussa ja pyytää komissiota perustamaan veroasiantuntijaryhmän, joka työskentelee läheisessä yhteistyössä verorakennettaan uudistavien Latinalaisen Amerikan maiden hallitusten kanssa; 33. Vaatii, että EU:n jäsenvaltiot ja Latinalaisen Amerikan maat yhteensovittavat toimiaan huumekaupan vastaisessa taistelussa ja korostaa sitä, että näiden maiden on yhteensovitettava toimintansa YK:n ja sen alajärjestöjen kanssa; tässä yhteydessä pyytää voimakkaampaa yhteistyöponnistusta komissiolta ja jäsenvaltioilta, jotta joissakin latinalaisamerikkalaisissa maissa suoritettavan toiminnallisen yhteensovittamisen pilottiohjelma voisi laajentua lähitulevaisuudessa muille yhteistyöalueille ja muihin alueen maihin; 34. Arvioi, että EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisiä suhteita koskevien saavutusten näkymättömyyttä ja vähäistä tuntemusta on korjattava edistämis- ja levittämistoimenpiteillä, liittäen mukaan komission valtuuskunnat ja molempien osapuolien yhteiskunnalliset toimijat; Turvallisuus- ja puolustusalan yhteistyö: 35. Kehottaa komissiota, neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä turvallisuuden ja puolustuksen alalla tämän alan järjestöjen ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa; uskoo, että tämän vuoropuhelun on keskityttävä luottamusta lisääviin toimiin Latinalaisen Amerikan maiden välillä, asekauppaan ja sen valvontaan, aserajoitukseen, kansainvälisten konfliktien ehkäisemiseen ja rauhan turvaamiseen; 36. Vaatii EU:n jäsenvaltioiden ja Latinalaisen Amerikan maiden jatkavan aktiivista osallistumista humanitaarisiin ja rauhanturvaamistoimiin; 37. Uskoo, että uusien turvallisuus- ja puolustusalan suhteiden on kunnioitettava ympäristön turvallisuuden ja kestävän kehityksen, ydin-, kemiallisten ja tavanomaisten aseiden valvonnan sekä konfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen periaatteita eikä niiden pitäisi haitata kansojen kehitystä; 38. Kannattaa turvallisuuden ja puolustusalan yhteistyösopimusten solmimista eri turvallisuusjärjestöjen välillä, joiden jäseniä EU:n jäsenvaltiot ja Latinalaisen Amerikan maat ja ryhmät ovat; 39. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.