ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2

ETSK:n mielestä on tärkeää ymmärtää, miten seurantakeskus perustetaan ja miten se toimii käytännössä. Tehtävänsä täyttämiseksi seurantakeskuksen on määriteltävä teknologioiden arvioinnin tavoitteet, säännöt ja perusteet. Kriittisten teknologioiden tunnistamiseksi sen on luotava tiiviit yhteydet tarvittavien valmiuksien tunnistamis- ja suunnitteluprosesseihin. Jotta valmiudet ja teknologiat voidaan sovittaa yhteen, sen on kehiteltävä asianmukainen luokitusjärjestelmä, jota voidaan ihannetapauksessa soveltaa puolustus-, turvallisuus- ja avaruuspolitiikkaan. Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää, että seurantakeskus tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan puolustusviraston ja muiden tahojen kanssa. Jotta seurantakeskus voi lisäksi kartoittaa kriittisiä riippuvuuksia, sen on kerättävä hyvin vankka tietämys ja ymmärrys niiden perustana olevista arvo- ja toimitusketjuista.
3.1.3

Jos jäsenvaltio ei teknisten erityispiirteiden vuoksi pysty saavuttamaan täyttötavoitetta, sen on ilmoitettava siitä komissiolle ennen 1. marraskuuta ja esitettävä viivästyksen syyt. ETSK katsoo, että marraskuun määräaika viivästymisestä ilmoittamiselle on liian myöhäinen. Marraskuussa lämmityskausi on jo pitkällä, ja viivästykset missä tahansa jäsenvaltiossa voivat vaarantaa EU:n ponnistelut ja aiheuttaa hintahäiriöitä. ETSK suosittaakin, että myöhästymisilmoituksen määräaikaa siirretään niin, että ilmoitus on tehtävä viimeistään lokakuussa. Samalla jäsenvaltioita tulisi kannustaa saavuttamaan pakolliset tavoitteet niin pian kuin se on teknisesti mahdollista eikä joulukuuhun mennessä.
2.4

Lisäksi matkustaja-alusten turvallisuutta koskevan EU:n lainsäädännön tarkistuksen tavoitteena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa nykyistä sääntelykehystä. Tämän toimen tarkoituksena on säilyttää EU:n säännöt silloin, kun se on tarpeen ja oikeasuhteista. Komissio pyrkii myös varmistamaan niiden asianmukaisen täytäntöönpanon ja poistamaan mahdolliset velvoitteiden päällekkäisyydet ja epäjohdonmukaisuudet asiaa koskevien säädösten välillä. On myös huomattava, että tämän tarkistuksen tavoitteena on vähentää vaurioituneen aluksen vakavuusvaatimusten monimutkaisuutta sekä teknistä ja hallinnollista rasitetta, jotka johtuvat pääasiassa siitä, että vaurioituneiden ro-ro-matkustaja-alusten selviytymiskyvyn arvioimiseen on kaksi eri järjestelmää, ja järkeistää laivanrakennusyhtiöiden ja varustamoiden laskentarasitetta.
4.2

ETSK esittää samalla, että ehdotuksissa olisi harkittava uudelleen useita seikkoja. ETSK korostaa, että rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaamiseen liittyvä yleinen etu on ensisijainen tavoite ja että tässä yhteydessä on saavutettava asianmukainen tasapaino muiden poliittisten tavoitteiden kanssa. Rahoitusvakauden vaarantamista on sen sijaan ehdottomasti vältettävä. Basel III -standardien hyväksyminen EU:ssa ei saa vaarantaa tavoitetta vakauttaa rahoitusmarkkinoita, jotta oltaisiin paremmin valmistautuneita tuleviin taloushäiriöihin ja -kriiseihin. Ehdotetuilla toimenpiteillä olisi joka tapauksessa varmistettava, että pankkien pääomittamista vahvistetaan edelleen niin, että samalla varmistetaan myös niiden kilpailukyky i) Poistetaan ehdollisuus, joka perustuu luokituksen soveltamiseen siirtymäratkaisuissa luokittelemattomiin yrityksiin kohdistuvan kokonaisriskipainolattian vaikutuksen vähentämiseksi (465 artiklan 3 kohta). Tämän taustalla on EU:n markkinoiden ulkoisten luottoluokitusten vähäinen kattavuus, ja sen tavoitteena on välttää liiallinen riippuvuus ulkoisista luokituksista luottoluokituslaitoksista annetun direktiivin mukaisesti. ii) ETSK kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta tarkastella asuntolainojen kokonaisriskipainolattiaa koskevia siirtymäjärjestelyjä uudelleen eri näkökulmista (luototus, riskimenetelmien välinen epäsymmetria, riskialttius), jotta vältetään tahattomat seuraukset mahdollisuuksiin saada asuntolainaa. Kaikissa asiaa koskevissa mahdollisissa tarkistuksissa olisi kuitenkin otettava huomioon tarve välttää kiinteistökuplien riskit. iii) Tarkastellaan uudelleen sisäisten luottoluokitusten perusmenetelmää (IRB) koskevia säännöksiä, jotta mahdollistetaan todellisten maturiteettien käyttö kiinteiden maturiteettien sijaan, jolloin voidaan ottaa huomioon todelliset riskit. iv) Pidetään luottovasta-arvokertoimet (CCF) 20 prosentissa transaktioon liittyvien ehdollisten erien (esim. suoritustakuut, tarjoustakaukset, takuusitoumukset) osalta, koska niillä on keskeinen asema EU:n taloudessa, jotta ne olisivat johdonmukaisia maksukyvyttömyyttä asianomaisilla markkinoilla koskevien todellisten tietojen kanssa. v) Pääomamarkkinoihin liittyviä säännöksiä olisi arvioitava tarkemmin, jotta voitaisiin välttää valtiolle ja yrityksille aiheutuviin suojaus-, likviditeetti- ja rahoituskuluihin kohdistuvan kohtuuttoman vaikutuksen vaara ja auttaa näin tehostamaan EU:n yrityssijoituspankkien kilpailukykyä EU:n markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla. vi) Muutetaan sitä, miten lasketaan vähemmistöosuuksien todellinen panos konsolidoituun pääomaan. Nykyisellään se on vastoin pääomamarkkinaunionin tavoitteita ja heikentää halukkuutta yritysten listautumiseen.
4.3

Komissio viittaa tiedonannossa perustellusti digitaalisten alustojen välityksellä tehtävään työhön myös liikkumisen alalla. Viime vuosina on havaittu useita ongelmia ja haasteita, jotka liittyvät muun muassa työsuhteen ehtoihin. ETSK muistuttaa komission säädösehdotuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa työoloja ja -ehtoja alustojen välityksellä tehtävässä työssä. On varmistettava kyseisen direktiivin tehokas täytäntöönpano.
3.21

Vaikka EU:n osuus kaikista päästöistä on 8 prosenttia, se on perustellusti omaksunut johtavan roolin ja ryhtynyt toimiin ilmastoneutraalin talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Unionin on tähän tavoitteeseen pyrittäessä varmistettava, että kehitettävä malli on toimiva ja että sen myötä yritykset voivat kasvaa ja luoda laadukkaita työpaikkoja, yhteiskunta voi menestyä ja ympäristö saa mahdollisuuden elpyä. Toimiva malli takaa EU:lle maailmanlaajuisen johtoaseman, mutta vain osittain toimiva malli tarkoittaisi, että unionin olisi seurattava muiden, kuten Yhdysvaltojen tai Kiinan, esimerkkiä. ETSK uskoo vilpittömästi, että EU:ssa on huomattavaa teknistä asiantuntemusta, jonka ansiosta Euroopan teollisuus voi nousta johtoasemaan vihreän talouden alalla. EU:n ulkoisella toiminnalla tai ilmastodiplomatialla on tärkeä rooli tiukkojen ympäristönormien edistämisessä maailmanmarkkinoilla.
3.5

ETSK katsoo, että uudet rahoitusmahdollisuudet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan tukea Bauhausin tavoitteiden toteuttamista, pitää aloite käynnissä ja pitää yllä eri sidosryhmien innostusta. Kun otetaan huomioon, että EU:n rahoitusjärjestelmästä on hyvin vaikea päästä hyötymään – monimutkaisten rahoitus- ja myöntämisperusteiden sekä monien muiden vaatimusten (muun muassa ennakkomaksujen) vuoksi – ja saavutettu rahoitusosuus on suhteellisen alhainen, on olemassa riski, että näihin toimiin osallistuvat vain ne tavanomaiset tahot, joilla on kokemusta hankkeiden esittämisestä unionin tasolla, eivätkä paljon laajemmat kohderyhmät. Tämä ongelma ei koske ainoastaan uutta eurooppalaista Bauhausia, mutta sen kohdalla on erittäin tärkeää mennä pidemmälle ja tarjota myös helposti saatavilla olevia pienemmän mittakaavan rahoitusmahdollisuuksia ja erityisiä rahoitustoimenpiteitä niille, joilla ei ole resursseja hakea rahoitusta. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää tiivistä yhteistyötä unionin jäsenvaltioiden, komission, kauppa- ja ammattikamarien, oppilaitosten ja muiden asiaankuuluvien eturyhmien välillä. On huolehdittava siitä, että uuden eurooppalaisen Bauhausin rahoitusvaihtoehdot perustuvat (myös) kansallisella tasolla edellä mainittuihin periaatteisiin ja että rahoitusta on saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa.
4.3.5

EKP kiinnittää huomiota muun muassa ilmastokriisin ja rahoitusvakauden väliseen yhteyteen. ETSK on tyytyväinen siihen, että EKP on julkaissut oppaita ESG-riskeistä, ja kannattaa toimia, joita on toteutettu mahdollisten järjestelmäriskien seurannan ja niihin puuttumisen vahvistamiseksi (toimi 3 e). Tämän olisi katettava mahdollisuuksien mukaan kaikki laitokset, toimijat, tuotteet ja kauppapaikat, vähemmän säännellyt alat mukaan luettuina. ETSK korostaa myös, että on keskityttävä ensisijaisesti riskien vähentämiseen eikä riskien kartoittamiseen. Komissio ei valitettavasti ota edes puheeksi sosiaaliseen kestävyyteen liittyviä riskejä, jotka valtavien tulonjakoerojen vuoksi uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
1.9

ETSK pyytää komissiota laatimaan vankat poliittiset suuntaviivat matkailua varten: tavoitteena on yhdistää resursseja ja pohtia mittakaavan muuttamista sisällyttäen kestävän kehityksen periaatteet kaikkiin toimintoihin kaikilla ammattialoilla, sillä matkailulla on merkittävä rooli syrjäisimpien alueiden kehittämisessä johtuen sen monista heijastusvaikutuksista ja sen huomattavasta potentiaalista luoda työpaikkoja erityisesti nuorille. Kestävästä matkailusta on tultava osa syrjäisimpien alueiden identiteettiä. Kaikilla matkailualaan liittyvillä toimijoilla on oma roolinsa alan kestävässä kehittämisessä. Toteutettaessa elpymissuunnitelmia näillä alueilla on hyödynnettävä kehitykseen osallistuvien palvelujen ja ammattien monipuolisuutta sekä mikro- ja pk-yritysten suurta osuutta matkailualalla. Tässä yhteydessä on muistettava alan erityispiirteet, mutta lisäksi on pohdittava, millaisia toimenpiteitä tarvitaan työpaikkojen laadun ja laadukkaan kaupallisen tasapainon varmistamiseksi. Tätä varten tarvitaan voimakasta poliittista ohjausta: on yhdistettävä resursseja ja muutettava mittakaavaa sisällyttäen kestävän kehityksen periaatteet kaikkiin toimintoihin kaikilla ammattialoilla.
1.2

Euroopan komissio luettelee kymmenen pandemiasta saatua tärkeää kokemusta. ETSK pahoittelee kuitenkin, että se mainitsee vain ohimennen kriisin epätasaisen vaikutuksen: heikoimmassa asemassa olevat ryhmät ja pienet ja keskisuuret yritykset ovat joutuneet kärsimään eniten. Suosituksissa on tarkasteltava kriittisesti sitä, mitä kaikilla aloilla on tehty tähän mennessä, mikä on toiminut hyvin ja mitä on parannettava. On myös pohdittava, miten voidaan puuttua yleisesti tiedossa olevan työvoimapulan, toimitusketjujen pullonkaulojen ja nopeasti nousevien energian hintojen ongelmiin, jotka vaikeuttavat yhteiskuntien ja niiden talouksien paluuta normaaliin toimintaan.
3.5

Lähtötilanne jäsenvaltioissa vaihtelee huomattavasti. Osassa jäsenvaltioita luonnonmukainen tuotanto ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden markkinointi ovat jo hyvin vakiintuneella pohjalla. Sen sijaan toisissa jäsenvaltioissa luonnonmukaisesti viljellyn maatalousmaan osuus on vasta muutamia prosentteja. Alueiden erilaiset lähtötilanteet on otettava asianmukaisesti huomioon toimenpiteitä suunniteltaessa. ETSK suosittaa lisäksi eräänlaisen twinning-mekanismin luomista jäsenvaltioiden välisen kokemustenvaihdon lisäämiseksi. Sellaiset jäsenvaltiot, joissa luonnonmukaisella tuotannolla on hyvin vakiintunut asema, ovat valinneet toimintatavakseen usein sekä tarjonnan että kysynnän vahvistamisen ja toteuttaneet toimenpiteitä niin luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden tuotannon kuin niiden kysynnän lisäämiseksi. Myös elintarvikkeiden vähittäiskaupalla on keskeinen rooli luonnonmukaisen tuotannon kehittämisessä.
1.4

ETSK suhtautuu myönteisesti päättäväiseen tukeen monenvälisillä foorumeilla tehtävän yhteistyön (jonka keskiössä on YK) tehostamiseksi erityisesti rauhaa ja turvallisuutta koskevissa asioissa, jotta voidaan kehittää yhteisiä ratkaisuja ja puuttua vakautta ja edistystä haittaaviin ongelmiin huolimatta siitä, että 25 vuotta Barcelonan prosessin käynnistymisestä samat ongelmat vaivaavat edelleen aluetta, kun kyse on rauhasta, turvallisuudesta ja taloudellisesta kehityksestä. Komitea kehottaa toteuttamaan toimia, jotka perustuvat YK:n peruskirjan ja EU:n turvallisuusunionistrategian välineiden välisiin synergiaetuihin, ja katsoo, että EU:n on lisättävä merkittävästi toimiaan alueella.
3.3

Kaikissa sääntelytoimissa on otettava huomioon Euroopan digitaalinen suvereniteetti, jotta voidaan suojella yrityksiä ja myös työntekijöitä, kuluttajia ja kansalaisia. Covid-19-kriisin myötä vaarallisten tuotteiden myynti, valheelliset arviot, sopimattomat kaupalliset menettelyt ja muut kuluttajalainsäädännön rikkomukset, piratismi ja väärentäminen digitaalisilla alustoilla ovat lisääntyneet kestämättömästi. Tätä taustaa vasten on selvää, miten arvokas digipalvelusäädöstä koskeva aloite on ja että on toimittava pikaisesti.
Brexit-mukautusvarauksen on tarkoitus täydentää muita olemassa olevia varoja, jotka ovat käytettävissä Next Generation EU -ohjelmassa ( 6 ) ja monivuotisessa rahoituskehyksessä. Se on täysin uusi väline, josta on tarkoitus antaa tukea Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron kielteisten vaikutusten lieventämiseen ja jonka on samalla määrä lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja suojella työllisyyttä. ETSK on jo aiemmin ehdottanut, että ”komissio harkitsisi sellaisen EU:n välineen luomista, jolla voidaan selviytyä vastaavista poliittisista tilanteista ja kriiseistä tulevaisuudessa” ( 7 )
1.4

ETSK toteaa, että Euroopan lääkealan kehitys on nykyisessä toimintaympäristössä johtanut viime vuosina siihen, että erilaisia kannustinjärjestelmiä käytetään osittain väärin, avoimuus on monessa suhteessa puutteellista, toiminta on keskittynyt suuria voittoja tuottaville liiketoiminta-aloille ja myyntihinnat ovat osittain kohtuuttoman suuria. Siksi ETSK katsoo, että lääkkeitä koskevaa nykyistä oikeudellista kehystä on tarkistettava ja muutettava kiireellisesti ja siihen on liitettävä entistä tiukemmin kohtuuhintaisuutta ja saatavuutta koskevia ehtoja.
3.5

ETSK katsoo, että Next Generation EU -aloite on laadittu ja hyväksytty oikeassa muodossa ja hyvissä ajoin. Rahoitustuen avulla varmistetaan talouden elpyminen ja autetaan EU:ta toipumaan nykyisestä kriisistä vahvempana ja iskunkestävämpänä infrastruktuuriin, koulutukseen ja ilmastokriisistä selviytymiseen kohdennettavilla julkisilla investoinneilla. On kuitenkin huomattava, että elpymis- ja palautumistukivälineen ohjelmien rahoittamiseksi otetut lainat on aikanaan maksettava takaisin. Komission asiakirjassa voitaisiin käsitellä toista skenaariota suunnitelman rahoittamiseksi ottaen huomioon tulevien kriisien mahdollisuus. ETSK myöntää kuitenkin myös, että infrastruktuuriin ja koulutukseen tarvitaan julkisia investointeja, jotta pystytään varmistamaan taloudellinen, sosiaalinen ja ekologinen kestävyys tuleville sukupolville. Tämä on kaiken lisäksi perusta vaurauden, tulojen ja kilpailukyvyn turvaamiselle pitkällä aikavälillä.
2.2.1

SES 2+ -ehdotus on laadittu osittain uudelleen aiemman SES 2+ -ehdotuksen pohjalta. Aiemman ehdotuksen käsittely keskeytyi kahden jäsenvaltion välisen erimielisyyden vuoksi. Koska ehdotuksen sisältö on samankaltainen kuin aiemmin hylättyjen yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevien ehdotusten, on edelleen mahdollista, ettei poliittista yhteisymmärrystä saavuteta. Jäsenvaltioiden huolenaiheet ovat perinteisesti liittyneet politiikkaan, itsemääräämisoikeuteen, sosioekonomisiin tekijöihin, kansallisen ilmatilan vapauttamiseen ja pakkoyksityistämiseen. Lainsäädäntömenettelyn aikana on suositeltavaa ottaa nämä huolenaiheet asianmukaisesti huomioon.
2.6.4

Eurooppalaisten menestystarinoiden edistämiseksi komissio lanseeraa puhtaan vedyn alan allianssin, joka on viranomaisten, teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan välinen yhteistyörakenne. Allianssin tehtävänä on 1) kehittää investointiohjelma ja konkreettisten hankkeiden jatkumo, 2) helpottaa yhteistyötä alueellisissa, kansallisissa ja eurooppalaisissa investointihankkeissa vedyn arvoketjun laajuudelta, Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet (IPCEI) mukaan lukien, ja 3) lisätä rahoitusta investointivajeen täyttämiseksi. Allianssista on tarkoitus tehdä laaja foorumi, joka koordinoi kaikkien sidosryhmien investointeja.
1.5

ETSK kannattaa komission tavoitetta vähentää sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja aineellisten resurssien tuhlausta supistamalla merkittävästi paperiasiakirjojen tuottamista sijoituksiin liittyen ja suosimalla niiden sijasta digitaalisia välineitä, joiden ansiosta toimijoiden ja asiakkaiden välinen yhteydenpito on nopeampaa ja varmempaa, asiakirjojen säilytys on helpompaa ja toiminta on ekologisesti kestävämpää.
1.7

Jos ESR+:sta yhteisrahoitetaan yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, asetuksessa olisi säädettävä, että tällaisten palvelujen on täytettävä yleisen saatavuuden, korkean laadun ja kohtuuhintaisuuden kriteerit. Rahastosta on tarkoitus poistaa terveysalan toimintalohko, ja tässä yhteydessä on tarpeen määritellä paremmin kohderyhmä, jolle terveydenhuollon sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden pitkäaikaishoidon tukemiseen tarkoitetut varat suunnataan. Lisäksi perheet ja omaishoitajat on määriteltävä ESR+:n nimenomaiseksi kohderyhmäksi, jotta voidaan varmistaa, että heitä tuetaan täysin tulevissa häiriötilanteissa.
2.4

Rahoitusvaroja ja soveltuvia välineitä on koottava yhteen ja koordinoitava jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien kanssa, ja niitä on laajennettava kohti kansainvälistä toimintaympäristöä. Tätä varten vihreän kehityksen etenemissuunnitelmaan sisältyy keskeisiä ilmasto-, energia- ja liikkuvuustoimia, elinkeinostrategia puhtaan ja kiertoon perustuvan talouden hyväksi, toimia maatalouspolitiikan, luonnon monimuotoisuuden ja digitalisaation alalla, kestävän kehityksen valtavirtaistaminen Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelman kautta sekä uudistettu kestävän rahoituksen strategia. Tämä on mekanismin perustava osa, jossa tavoitteena on saada käyttöön 1 biljoona euroa kestäviä yksityisiä ja julkisia investointeja vuoteen 2030 mennessä ja ottaa myös huomioon sosiaaliset seuraukset.
4.9

Työntekijöitä on tuettava riittävästi meneillään olevassa digitalisointiprosessissa, ja heidän työpaikkansa on turvattava. Sukupuolten tasa-arvon takaamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sukupuolikohtaisiin vaatimuksiin. Työntekijöiden huolenaiheet tässä muutosprosessissa on käsiteltävä asianmukaisesti kutsumalla mukaan työntekijöiden edustajat ja ammattiliitot. Työntekijöillä on oltava mahdollisuus koulutukseen ja täydennyskoulutukseen, jotta he voivat säilyttää laadukkaat, pysyvät työpaikkansa.
2.1

Itämeren ekosysteemin tilanteen heikkeneminen on ollut tiedossa jo vuosia. Itämeren itäosan turskakanta on nykyisin ainoa, jonka ympäristötekijöistä johtuva kuolevuus on kolminkertainen kalastuskuolevuuteen nähden. Merkittäviä muutoksia ei myöskään ole odotettavissa ennen vuotta 2024, vaikka kalastustoimintaa ei olisi lainkaan.
4.3

Tämän siirtymän onnistumiseksi meidän on ylläpidettävä yritystemme kilpailukykyä ja edistettävä tutkimus- ja kehittämistoimintaa . Kaikki toimialat ja kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan ja on pidettävä yllä jatkuvaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa, jotta ketään ei jätetä jälkeen.” ETSK on sitä mieltä, että ”on ryhdyttävä pikaisesti toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi, sillä sen vaikutus on jo havaittavissa. Siirtyminen kohti kestävää taloutta on myös mahdollisuus.. Kaikki toimialat ja kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan ja on pidettävä yllä jatkuvaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa, jotta ketään ei jätetä jälkeen.” ( 9 )
3.3.1

Kansalaiset, kuluttajat ja yritykset ovat havainneet merkittäviä esteitä nykyisten sisämarkkinoiden toiminnalle seuraavien seikkojen osalta: a) Mutkikkaat hallinnolliset menettelyt: sisämarkkinalainsäädäntö on liian usein laadittu sellaiseksi, että se sisältää sääntöjä ja menettelyjä, joita loppukäyttäjän on vaikea ymmärtää ja noudattaa. b) Toisistaan poikkeavat kansalliset tekniset määräykset: kansallisten teknisten määräysten lukumäärä kasvaa, esimerkkinä ilmoitukset sääntelytoimista, joita on markkinoiden alalla vuosittain seitsemisen sataa. c) Standardeja ja vaatimuksia koskevien tietojen saantiin liittyvät vaikeudet: yhteinen digitaalinen palveluväylä (Single Digital Gateway) on askel oikeaan suuntaan, jotta yritykset, erityisesti mikroyritykset ja pk-yritykset, voivat saada oikeaa tietoa, mutta yhteyspisteitä on useampia. Yksi erityinen palvelupiste kussakin jäsenvaltiossa voisi keskittyä paremmin sääntöihin, menettelyihin ja tarvittaviin asiakirjoihin sekä viranomaistahoihin, joihin on kulloinkin otettava yhteyttä. d) Koordinoinnin puute markkinavalvonnan eri tasojen välillä: koska valvontavalta kuuluu jäsenvaltioille ja alueille, syntyy mahdollisesti erilaisia valvontatasoja ja myös vääristymiä sisämarkkinoilla olevien ja markkinoille tulevien tuotteiden välillä. e) Ylisääntely ja se, että EU:n direktiivejä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantu täytäntöön yritysten kannalta keskeisillä sääntelyn aloilla, mistä on seurauksena sääntelyn monimutkaisuutta ja hajanaisuutta sisämarkkinoilla, estää erityisesti pk- ja mikroyrityksiä hyödyntämästä sisämarkkinoiden etuja kokonaisuudessaan. f) Puuttuu koulutus- ja yhteistyömekanismeja sen varmistamiseksi, että asianomaiset viranomaiset, kansalaiset, kuluttajat ja yritykset tuntevat lainsäädännön, jota (mahdollisesti) sovelletaan. g) Markkinoiden toimintapuutteet markkinoiden yhtenäisyyden varmistamisessa sellaisilla avainaloilla kuin kaasu, sähkö, digitaalinen infrastruktuuri ja liikenne.
4.3

Vaikka EU:ssa ja muilla alueilla on viime aikoina saavutettu edistystä, juomavesivaroihin ja sanitaatiopalvelujen hoitoon tehtäviä investointeja on lisättävä. Keskeisinä tavoitteina on löytää kilpailukykyisiä jätevesien puhdistamisratkaisuja ja kehittää vettä säästävää ja kierrättävää teknologiaa, jotta veden hukkaa pystytään vähentämään. Veden säästö- ja kierrätysratkaisut ja -tekniikat sekä vesivarojen ja -huollon älykäs hallinta tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia. On olemassa uusia vesi- ja jätevesihuoltokonsepteja ja uusia tekniikoita, joilla jätevedestä kyetään poistamaan huume- ja hormonijäämiä sekä mikromuoveja. On myös lupaavia innovaatioita, joiden avulla merivettä on mahdollista muuttaa juomavedeksi uusiutuvaa energiaa hyödyntämällä.
4.4

ETSK muistuttaa välineistä, jotka asetetaan käyttöön energiaunionin hallinnosta annetussa asetuksessa, ja ehdottaa, että käynnistetään jatkuva kansalaisvuoropuhelu, jonka tulisi olla pakollinen osa kaikkien ilmastonmuutokseen liittyvien merkittävien poliittisten päätösten ja EU:n säädösten valmistelua. Avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden tulisi olla tämän vuoropuhelun merkittäviä osatekijöitä, mikä tarkoittaa sitä, että vuoropuheluun osallistuvien tahojen puheenvuorojen tulee olla julkisesti saatavilla ja että on tarjottava selkeää tietoa siitä, millä tavoin vuoropuhelussa esiin tuodut kysymykset on otettu huomioon. Tällaisen vuoropuhelun onnistumisen kannalta on ratkaisevaa, että sen koetaan olevan lähellä kansalaisia. Vaikka vuoropuhelua saattaa olla hyödyllistä käydä verkossa, se ei riitä, vaan lisäksi on järjestettävä tapaamisia ja oltava suorassa kontaktissa suureen yleisöön. Sen vuoksi on välttämätöntä, että vuoropuhelu on näkyvää, että käytettävissä on riittävästi taloudellisia ja henkilöstöresursseja ja että vuoropuhelulle annetaan kasvot asiasta vastaavan komission varapuheenjohtajan, komission jäsenen tai muun korkean tason henkilön persoonassa.
1.9

ETSK painottaa, että tekoälyä kehitettäessä ja käytettäessä on kunnioitettava EU:n arvoja ja noudatettava kuluttaja-, työ- ja yrityslainsäädäntöä. Kansalaisyhteiskunnan edustajat ja työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan tekoälyyn liittyvien toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden valmisteluun. On myös tarjottava tietoa tekoälystä, jotta lisätään ihmisten sitä kohtaan tuntemaa luottamusta.
1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti EU:ssa asuvien ihmisten turvallisuuden parantamiseen tähtäävään aloitteeseen. Keskustelussa turvallisuudesta ja vapaudesta komitea on kuitenkin aina korostanut tarvetta puolustaa vapauksia, kuten sananvapautta, tiedon saannin ja viestinnän vapautta sekä viestintäsalaisuutta. Komitea on niin ikään korostanut tarvetta huolehtia siitä, että kansalaisilla on käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot sekä oikeudenmukaiset ja sujuvat menettelyt.