Komission kertomus - Euroopan Komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2005 {SEK(2006) 1070} /* KOM/2006/0451 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 11.08.2006 KOM(2006) 451 lopullinen KOMISSION KERTOMUS Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnasta vuonna 2005 {SEK(2006) 1070} 1. JOHDANTO Tässä Euroopan parlamentille osoitetussa kertomuksessa esitetään keskeiset Eurooppa-koulujärjestelmän toimintaan vuonna 2005 liittyneet kysymykset ja haasteet. Kolmessatoista Eurooppa-koulussa on nyt lähes 20 400 oppilasta. Vuoden 2005 aikana Euroopan komissio käynnisti useita aloitteita ja panosti tiettyihin aloihin aivan erityisesti, jotta vuonna 2006 saataisiin läpi uudistuksia – joista yksi esimerkki on varainhoitoasetuksen suunnitteilla oleva uudistaminen – ja löydettäisiin vastaus tärkeimpiin haasteisiin. Monissa kouluissa oppilasmäärä on kasvanut liian suureksi, ja niillä on ratkaistavanaan kaikki tähän liittyvät ongelmat, kun taas osaa kouluista uhkaa kieliosastojen määrän supistaminen. Kahdessa suurimmassa kohteessa – Brysselissä ja Luxemburgissa – kapasiteettia aiotaan lisätä avaamalla uudet koulut. Asiasta käytiin perustavanlaatuisia keskusteluja vuonna 2005, jotta päätökset voitaisiin tehdä vuonna 2006. Euroopan komissio antoi vuonna 2004 tiedonannon[1] siitä, miten järjestelmää voitaisiin kokonaisuutena kehittää jatkossa, ja sai vuoden 2005 aikana palautetta kaikilta sidosryhmiltä. Aiheesta tehtiin selvitys myös henkilöstön keskuudessa. Useilta eri sidosryhmiltä saadun palautteen perusteella on selvää, että järjestelmää on muutettava uudistamalla sen pedagogisia, varainhoidollisia ja hallinnollisia näkökohtia. Ratkottavana on myös monia käytännön kysymyksiä. Niistä tärkein on sijaintimaan velvollisuus tarjota asianmukaiset tilat, jotta tarvittava kapasiteetti on käytettävissä oikeaan aikaan. Tämä muodostui kiperäksi ongelmaksi useissa Eurooppa-kouluissa vuoden 2005 aikana. Jäsenvaltioiden ja komission välinen keskustelu koko Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuudesta jatkuu. Sen edistämiseksi komission varapuheenjohtaja Kallas ja Eurooppa-koulujen hollantilainen puheenjohtajisto perustivat vuonna 2005 korkean tason ryhmän valmistelemaan aiheesta toukokuussa 2006 järjestettyä hallitustenvälistä konferenssia. 2. KEHITYKSEN KULMAKIVIÄ VUONNA 2005 2.1. Katsaus nykytilanteeseen Eurooppa-koulujen tilanne vuonna 2005 vaihteli niiden sijaintipaikasta riippuen. Liitteenä olevassa Eurooppa-koulujen johtokunnan pääsihteerin laatimassa vuosikertomuksessa esitetään keskeiset tilastotiedot[2]. 2.1.1. Bryssel: liikakansoitus Oppilasmäärän kasvu kolmessa Brysselin koulussa (joiden sijaintipaikat ovat Uccle, Woluwe ja Ixelles) johti vuonna 2005 liian suureen oppilasmäärään. Tämä puolestaan johti siihen, että sisäänottopolitiikkaa kiristettiin kaikkien muiden kuin EU:n toimielinten henkilöstön lasten osalta. Kahdessa Brysselin koulussa jouduttiin tietyillä kieliosastoilla ottamaan käyttöön myös EU:n toimielinten henkilöstön lapsiin kohdistuvia rajoituksia: tämä aiheutti hankaluuksia ja pettymyksiä monille perheille, joiden lapset eivät päässeet haluamaansa kouluun. Belgian viranomaisten velvollisuutena on ehdottaa väliaikaisia tiloja tilanpuutteen lievittämiseksi, koska Lakeniin perustettava neljäs koulu aloittaa toimintansa viranomaisten suunnitelmien mukaan vasta vuonna 2009. Komissio on toiminut erittäin aktiivisesti sen puolesta, että väliaikaisia tiloja ehdotettaisiin mahdollisimman pian ja hyvissä ajoin ennen Brysselin neljännen koulun avaamista Lakenissa vuonna 2009. Puheenjohtaja Barroso ja varapuheenjohtaja Kallas ovat molemmat olleet yhteydessä Belgian viranomaisiin, jotta vaihtoehtoja väliaikaisiksi tiloiksi tarjottaisiin vuoden 2006 alussa; näin tilat olisivat parhaassa tapauksessa käytössä jo lukuvuonna 2006/2007 ja joka tapauksessa syyskuuhun 2007 mennessä. Komissio ja oppilaiden vanhemmat ovat erittäin huolestuneita väliaikaisia tiloja koskevien ehdotusten viivästymisestä. 2.1.2. Luxemburg: rakennustöiden viivästyminen ja ruokalan yksityistäminen Oppilasmäärän kasvu Luxemburgissa on johtanut sisäänottopolitiikan kiristämiseen muiden kuin EU:n toimielinten henkilöstön lasten osalta. Uusi koulu, joka toimii toistaiseksi väliaikaisissa tiloissa, ottaa uusia esikoulun ja ala-asteen oppilaita ainoastaan seuraaville kieliosastoille: EN, FR, DE, HU, CZ, SL, SK, DK, GR ja IT. Näiden kieliosastojen yläasteen oppilaat jäävät ensimmäiseen kouluun (Luxemburg I) siihen asti, kunnes toinen koulu (Luxemburg II) avataan pysyvästi. Tontti uutta koulua varten hankittiin vuonna 2005. Luxemburgin viranomaiset ovat ilmoittaneet uusista viiveistä, ja onkin todennäköistä, että koulu avaa ovensa vuonna 2010 alun perin suunnitellun vuoden 2008 sijaan. Komission edustaja hallinnollisessa lautakunnassa on ilmaissut syvän huolestumisen tilanteesta ja kehottanut Luxemburgin viranomaisia nopeuttamaan uuden rakennuksen valmistumista. Vaikka johtokunta teki (vanhempainyhdistyksen hyväksymänä) tammikuussa 2003 päätöksen jakaa oppilaat Luxemburg I:n ja II:n kesken kieliosastoittain, vanhempien edustajat tähdensivät vuonna 2005 kannattavansa pikemminkin ikään kuin kieleen perustuvaa jakoa niin, että yläaste ja lukio olisi sijoitettava II-kouluun. Asian käsittelyä ja kehittymistä on seurattava tarkkaan vuonna 2006. Ruokalan toimintaan Luxemburgissa liittyvät taloudelliset, oikeudelliset ja käytännön ongelmat kärjistyivät sen jälkeen, kun johtokunta päätti vuonna 2004 peruuttaa ruokalalle perusteettomasti myönnetyt määrärahat. Hallinnollinen lautakunta ratkaisi tilanteen tarjoamalla ruokalan henkilökunnalle muuta työtä koulussa ja julkaisemalla tarjouspyynnön ruokala- ja kahvilapalvelujen tarjoamisesta lukuvuoden 2006/2007 alusta, jotta olosuhteet ja palvelut pysyisivät mahdollisimman hyvinä oppilaiden näkökulmasta. 2.1.3. Muut koulut Bergenin, Molin, Karlsruhen ja Varesen koulut on tarkoitettu yhteisen tutkimuskeskuksen, joka on yksi komission pääosastoista, eri laitosten henkilöstön lapsille. Varese Varesen koulun tiloihin nähden liian suuri oppilasmäärä johtuu siitä, että luokkahuoneita on liian vähän. Italian viranomaisia on painostettu ratkaisemaan ongelmat, jotka liittyvät tarvittavien laajennustöiden aloittamiseen. Italian on koulun sijaintimaana tarjottava Eurooppa-koulun tarpeisiin soveltuvat tilat. Komissio tukee vaatimusta, jonka johtokunta on esittänyt Italian viranomaisille niiden velvollisuuksien täyttämiseksi. Koulun ruokalan henkilöstöä koskeva oikeudellinen kysymys on ratkaisematta. Koulun johto on ryhtynyt ratkomaan kysymystä, ja hallinnollinen lautakunta tarkastelee sitä vuoden 2006 kuluessa. Frankfurt ja München Myös kahdessa Saksan koulussa kärsitään tilanpuutteesta, ja muutoksia on tekeillä tilanteen kohentamiseksi nykytiloissa niin hyvin kuin mahdollista. On kuitenkin todennäköistä, että Frankfurtin koulu tarvitsee lähivuosina uudet tilat, koska Euroopan keskuspankki suunnittelee henkilöstönsä määrän kasvattamista. Saksan viranomaisille on esitetty lisätiloja koskeva pyyntö. Bergen, Culham, Mol ja Karslruhe Johtokunta vahvisti vuonna 2004 päätöksensä lakkauttaa asteittain seitsemän erittäin pientä kieliosastoa (joissa on yhteensä 17 EU:n toimielinten henkilöstöön kuuluvan työntekijän lasta) Bergenin, Culhamin, Molin ja Karlsruhen kouluissa. Prosessi käynnistettiin syyskuussa 2005, ja sen loppuun saattaminen vie seitsemän vuotta. Näin varmistetaan, että asianomaiset lapset voivat käydä ala- tai yläasteen loppuun nykyisessä koulussaan. Komissio teetätti vuonna 2005 tutkimuksen näiden koulujen tulevaisuudesta pitkällä tähtäimellä. Tutkimustulosten odotetaan valmistuvan heinäkuussa 2006, ja ne on tarkoitus esitellä johtokunnan kokouksessa. Alicante Alicanten Eurooppa-koulu perustettiin vuonna 2002; lukuvuonna 2005/2006 sieltä valmistuu ensimmäinen eurooppalaisen ylioppilastutkinnon (EB-tutkinnon) suorittanut luokka. Valtaosa (63,6 %) Alicanten koulun oppilaista ei ole EU:n toimielinten henkilöstön lapsia. Tämä on huomionarvoinen seikka, koska nk. Gaignagen raportin kriteerien[3] mukaan EU:n toimielinten henkilöstön lasten osuuden Brysselin ja Luxemburgin ulkopuolella sijaitsevissa Eurooppa-kouluissa olisi oltava vähintään 50 prosenttia. Vuonna 2005 kyseisten oppilaiden prosenttiosuus kasvoi mutta on edelleen selvästi alle 50. 2.2. Pedagogiset kysymykset Sitä mukaa kuin jäsenvaltioihin perustetaan uusia virastoja, niiden työntekijöiden lasten koulutus kulloisessakin sijaintipaikassa on muodostumassa kriittiseksi kysymykseksi. Näiden virastojen henkilöstömäärä on usein melko vähäinen, ja virastoista osan sijainti on melko syrjäinen. EU:n toimielinten henkilöstön lasten vähäisen määrän vuoksi ei olekaan kovin todennäköistä, että virastojen sijaintipaikkoihin perustettaisiin perinteinen Eurooppa-koulu. Johtokunta on perustanut EB-tutkinnon laajentamista käsittelevän Troikka II -työryhmän tarkastelemaan näitä kysymyksiä. Työryhmän tehtävänä on ollut muun muassa selvittää Eurooppa-koulujen ja muiden koulujen välisen yhteistyön laajuutta ja sitä, miten EB-tutkinnon suorittamismahdollisuuksia voitaisiin lisätä tarjoamalla tutkintoa nykyisen järjestelmän ulkopuolella olevilla kouluille. Lisäksi työryhmä on tarkastellut Eurooppa-koulujen pedagogista kehystä koulujen autonomian lisäämisen näkökulmasta ja laatinut nk. eurooppalaisen koulutuksen kriteerit. Johtokunta hyväksyi huhtikuussa 2005 työryhmän raportin, jossa esitetään Eurooppa-koulujen tarjoama koulutus pääpiirteissään ja määritellään sen avainkriteerit. Raportissa ehdotetaan yhteistyön tekemistä paikallisten koulujen kanssa Eurooppa-kouluissa annettavan koulutuksen olennaisen sisällön tarjoamiseksi sekä aikataulua suostumuksen saamiseksi asiasta kiinnostuneilta mailta. Italia, Irlanti ja Kreikka, joilla kaikilla on EU-virasto alueellaan, ovat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita. Italian viranomaiset ovat avanneet Parmaan koulun Euroopan elintarvikeviraston henkilöstön lapsille: monipuolista opetusta tarjotaan kolmella kieliosastolla. Vuonna 2005 kouluun perustettiin yläasteen kolme ensimmäistä luokka-astetta. Irlannin Dunshauglinissa on tehty erityisjärjestelyjä Grangessa sijaitsevan Euroopan eläinlääkintäviraston henkilöstön lasten kouluttamiseksi. Italia ja Irlanti ovat hakeneet omissa pilottihankkeissaan tarjoamansa eurooppalaisen koulutuksen tunnustamista. Vuoden 2006 alussa johtokunta hyväksyi Italian ja Irlannin viranomaisten toimittamat asiakirjat, joilla ne osoittavat Parman koulun (Scuola per l’Europa) ja Dunshauglinin koulun (Centre for European Schooling) täyttävän eurooppalaisen koulutuksen erityiskriteerit. Kyseisten koulujen tunnustaminen Eurooppa-koulujärjestelmään assosioiduiksi kouluksi eteni näin toiseen vaiheeseensa. Johtokunta hyväksyi myös Kreikan viranomaisten vuonna 2005 esittämän yleispoliittisen asiakirjan ensimmäiseksi vaiheeksi Heraklionissa sijaitsevan School for European Education -oppilaitoksen tunnustamisessa. Koulu on tarkoitettu Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston henkilöstön lapsille. 2.3. Talousarvio ja varainhoito Eurooppa-koulujen talousarvio muodostuu jäsenvaltioiden (jotka maksavat lähettämiensä opettajien kansalliset palkat) rahoitusosuuksista, muiden kuin EU:n toimielinten henkilöstön suorittamista lastensa koulumaksuista ja EU:n talousarviovaroista, joilla katetaan jäljelle jäävä osuus. 2.3.1. Vuoden 2005 talousarvio Vuonna 2005 EU:n budjettivallan käyttäjä myönsi Eurooppa-kouluille alun perin 127 miljoonaa euroa, saman määrän kuin vuonna 2004. Kokonaistalousarvio muodostui lopulta seuraavasti: - 53 prosenttia EU:n talousarviosta - 23 prosenttia jäsenvaltioilta - 7 prosenttia Euroopan patenttivirastolta[4] - loput muista lähteistä. Eurooppa-koulut jättivät käyttämättä 10,6 miljoonaa euroa vuoden 2005 kokonaismäärärahoista; tästä huolimatta niiden talousarvio oli vuoden päättyessä noin 8,3 miljoonaa euroa ylijäämäinen. 2.3.2. Vuoden 2006 talousarviota koskevat päätökset Vuotta 2006 silmällä pitäen komissio ja pääsihteerin keskustoimisto päättivät tehdä yksityiskohtaisen selvityksen siitä, miksi varoja on viime vuosina jäänyt käyttämättä ja talousarvio on ollut toistuvasti ylijäämäinen. Selvityksen tuloksena komissio pyysi vuodelle 2006 saman verran määrärahoja kuin vuodelle 2005 eli 127,13 miljoonaa euroa. Joulukuussa 2005 budjettivallan käyttäjä päätti jäädyttää 25 prosenttia EU:n vuoden 2006 rahoitusosuudesta pääsihteerin keskustoimistolle, jonka toiminnan rahoituksesta 80 prosenttia tulee EU:n talousarviosta. Tarkoituksena oli kannustaa keskustoimistoa - etsimään ratkaisuja Eurooppa-koulujen liian suuriin oppilasmääriin, ja - parantamaan Eurooppa-koulujen hallinnointia ja johtamista. Komissio ilmoitti päätöksen pääsihteerille ja ehdotti, että sen yksiköt voisivat auttaa pääsihteerin keskustoimistoa pyydettyjen toimenpiteiden toteuttamisessa ja luoda yhteyksiä Euroopan parlamenttiin. 2.3.3. Eurooppa-koulujen uusi varainhoitoasetus Komissio ja budjettivallan käyttäjä ovat molemmat sitä mieltä, että varainhoidon uudistaminen on välttämätöntä. Johtokunta hyväksyi huhtikuussa 2005 Eurooppa-koulujen varainhoitoasetuksen uudistamisen rahoitusvastuun jakamista ja yhteisrahoitusta käsittelevän Troikka I -työryhmän raportissa annettujen suositusten mukaisesti; tämä mahdollistaa taloudellista riippumattomuutta koskevien suositusten täytäntöönpanon. Valitun lähestymistavan mukaisesti voimassa olevat säännöt on määrä sovittaa yhteen Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon vuodesta 2002 sovelletun varainhoitoasetuksen kanssa. Sen pääkohdat ovat: - moitteettoman varainhoidon periaate - sisäinen tarkastus - sisäisen valvonnan standardit - hankinnat - vuosikertomus - Eurooppa-koulujen budjettiaikataulu. Pääsihteerin keskustoimisto on komission tukemana pannut prosessin alulle ja aikoo esittää johtokunnalle ehdotuksen uudeksi Eurooppa-koulujen varainhoitoasetukseksi lokakuussa 2006. Tavoitteena on, että asetus tulisi voimaan 1. tammikuuta 2007. 2.3.4. Pääsihteerin keskustoimiston tarkastus Marraskuussa 2005 komissio lähetti pääsihteerin keskustoimistolle kirjeen ehdottaakseen, että jokin komission sisäisen tarkastuksen yksiköistä tekisi keskustoimistossa tarkastuksen. Pääsihteerin keskustoimisto katsoi, ettei se voinut tehdä asiassa päätöstä. Ajan puutteen vuoksi kysymystä ei käsitelty johtokunnassa: se oli asialistan viimeisenä eikä kaikkia näkökohtia ehditty siitä syystä käsitellä perusteellisesti. Helmikuussa 2006 johtokunta vastasi ehdotukseen kirjallisella menettelyllä ja hylkäsi sen. 2.4. Hallintotapa 2.4.1. Heinäkuussa 2004 annettuun tiedonantoon perustuvat jatkotoimet Komissio esitti vuonna 2004 tiedonannon Eurooppa-koulujärjestelmän kehittäminen – kuuleminen eri vaihtoehdoista. Kuuleminen järjestettiin vuoden 2005 aikana, ja sen tulokset ovat mielenkiintoisia ja stimuloivia. Näkemyksiään esittivät vanhempainyhdistysten, EU:n toimielinten, oppilaiden, jäsenvaltioiden ja koulujen työntekijöiden edustajat, eräät yksittäiset EU:n toimielinten palveluksessa olevat henkilöt ja johtokunnan jäsenet. Kuulemisprosessin päätteeksi EU:n toimielinten henkilöstölle lähetettiin syyskuussa 2005 kysely, joka kattoi tiedonannon keskeisimmät ehdotukset – vastauksia kyselyyn saatiin noin 4 000. Alustavien tulosten perusteella järjestelmän uudistamistarpeesta ollaan yleisellä tasolla yksimielisiä. Ehdotus koko Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnan ulkopuolisesta arvioinnista sai vankkaa kannatusta. Yleisen käsityksen mukaan myös Eurooppa-koulujen hallintotapaa olisi tehostettava. Kyselyyn vastanneet toimielinten henkilöstön jäsenet tukivat laajalti ehdotusta, jonka mukaan komission päätösvalta pitäisi suhteuttaa sen rahoitusosuuteen. Valtaosa kuulemiseen osallistuneista kannatti myös koulujen itsenäisyyden ja samalla niiden vastuuvelvollisuuden lisäämistä. Edelleen katsottiin, että erityisopetusta tarvitsevien oppilaiden sekä oppilaiden, joilla ei ole äidinkielistä osastoa, tarpeista on huolehdittava nykyistä paremmin. Valtaosa oli lisäksi sitä mieltä, että talousarvion valmistelua ja toteutusta on parannettava ja muutettava avoimemmaksi. Kuulemisen ja kyselyn tulosten yksityiskohtainen analyysi valmistuu vuoden 2006 aikana, jolloin se myös julkistetaan. 2.4.2. Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan parlamentti keskusteli tiedonannosta budjettivaliokunnassa sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa ja antoi syyskuussa 2005 päätöslauselman P6TA(2005)336, jossa toistetaan kaikki tiedonannon keskeiset kohdat. Hallintotavasta siinä todetaan seuraavaa: komission sananvaltaa on lisättävä suhteessa sen rahoitusosuuteen, varoja on hallinnoitava paremmin, virastoille on löydettävä keino tarjota koulutusta henkilöstönsä lapsille ja vaihtoehtoisia rahoitusjärjestelmiä on syytä selvittää. Pedagogisesta kehyksestä todetaan puolestaan seuraavaa: EB-tutkintoa samoin kuin Eurooppa-koulujen yhteistyötä muiden koulujen kanssa on laajennettava, erityisopetuksen[5] tarjontaa parannettava, luokkakokoa pienennettävä ja otettava käyttöön vaihtoehtoinen päättötodistus. Komissio on vastannut parlamentin päätöslauselmaan tekemällä edellä mainituissa asioissa aloitteita, jotka ovat johtaneet muun muassa suunniteltuun varainhoitoasetuksen uudistamiseen. Useita näkökohtia ei kuitenkaan voida käsitellä kuin osana koko järjestelmän tulevaisuudesta käytävää keskustelua. Komissio on ajanut erittäin aktiivisesti toimielinten yhteisten näkökantojen mukaisia muutoksia korkean tason ryhmässä (ks. 3.3 kohta). Samanaikaisesti useat johtokunnan alaisuudessa toimivat työryhmät selvittävät vaihtoehtoisia lähestymistapoja esiin tuotuihin pedagogisiin kysymyksiin. 2.4.3. Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuutta käsittelevän konferenssin valmistelu Yksi päällimmäisistä kysymyksistä on järjestelmän hallinnointi; komission tiedonanto Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuudesta olikin lähtökohta siitä käytävälle laajalle keskustelulle. Euroopan parlamentti korosti omalta osaltaan 8. syyskuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa sitä, että toimiin on ryhdyttävä viipymättä. Monet niin poliittiset kuin ei-poliittisetkin tarkkailijat ovat samaa mieltä. Varapuheenjohtaja Kallas ja Eurooppa-koulujen alankomaalainen puheenjohtajisto[6] päättivät kutsua kaikkien jäsenvaltioiden edustajat konferenssiin, jotta järjestelmän kehittämiselle voitaisiin antaa uusi poliittinen sysäys. Konferenssi järjestetään Alankomaissa vuonna 2006, ja sen valmisteluista vastaa korkean tason ryhmä. Komissio on omaksunut erittäin aktiivisen roolin korkean tason ryhmässä. Konferenssin tarkoituksena on synnyttää pohdintaa korkealla tasolla ja valmistella uudistuksesta ministeritasolla käytäviä keskusteluja. Kaikkia jäsenvaltioita on pyydetty lähettämään konferenssiin edustaja esittämään kunkin hallituksen näkökanta asialistalla oleviin kysymyksiin, jotka ovat hallintotapa, varainhoito ja pedagogiset kysymykset (ks. myös 3.3. kohta). 2.4.4. Bryssel IV -seurantaryhmä Belgian viranomaisten toimittaman aikataulun mukaan Brysselin neljäs Eurooppa-koulu avataan vuonna 2009. Belgian valtio on osoittanut koululle tilat Lakenista. Tehtävänä oli kaksi tärkeää päätöstä: mitkä kieliosastot kouluun perustettaisiin ja miten koulun / eri kieliosastojen asteittainen käyttöönotto toteutettaisiin. Päätöksenteon pohjaksi Eurooppa-koulujen pääsihteeri hankki eri vaihtoehtojen muotoilemisessa ja analysoimisessa tarvittavat tiedot ja toimi Bryssel IV -nimisen työryhmän puheenjohtajana. Työryhmään kuului kaikkien osapuolten– vanhempainyhdistysten, Eurooppa-koulujen, opettajien ja komission – edustajia. Lopullisen päätöksen teki johtokunta huhtikuussa 2006. Komissio toimi ryhmässä aktiivisesti, varsinkin tulevia oppilasmääriä arvioitaessa. Arviot laadittiin komission uusien työntekijöiden palkkaussuunnitelmien ja EU:n toimielinten henkilöstön koulua käyvien lasten nykymäärän perusteella ja niihin yhdistettiin koulujen johtajien esittämät arviot työryhmässä sovitun mukaisesti. Lokakuussa 2005 pitämässään kokouksessa johtokunta vahvisti työryhmän toimintaohjeet ja kriteerit, joita laadittaessa oli otettu huomioon vanhempainyhdistyksen edustajien esittämät pyynnöt. Kyseisten kriteerien perusteella tehtiin päätös sekä Lakenin kouluun perustettavista kieliosastoista että tavasta, jolla nämä osastot aiotaan ottaa käyttöön. Johtokunta, vanhempien edustaja mukaan luettuna, hyväksyi kriteerit[7] lähes yksimielisesti Italian ja Espanjan pidättyessä äänestämästä. Komissio äänesti esityksen puolesta. Tämän jälkeen Bryssel IV -seurantaryhmä teki valmisteluja Lakenin koulun järjestelyistä käytävää keskustelua ja siihen liittyvää päätöksentekoa varten. Komissiolla on ollut ryhmässä keskeinen rooli, ja se on paneutunut huolellisesti tietojen analysoimiseen ja johtokunnalle esittämiseen. Johtokunnassa puolestaan tehdään päätös koulun ja eri kieliosastojen toiminnan asteittaisesta käynnistämisestä. Kullakin jäsenvaltiolla ja komissiolla on yksi ääni; päätöksen hyväksymiseen tarvitaan kahden kolmasosan enemmistö. 2.4.5. Yhteydenpito eturyhmien kanssa ja tiedottaminen Se, että sisäänottopolitiikkaa kiristettiin Brysselissä lukuvuoden 2005/2006 osalta, johti laajaan turhautumiseen kesällä 2005; tässä tilanteessa hallinnon pääosaston pääjohtaja teki strategisen päätöksen tiedottaa asiasta koko henkilöstölle osoitetuilla sähköpostiviesteillä. Tätä pidettiin tarpeellisena avoimuuden lisäämiseksi ja paikkansa pitämättömien tietojen – jotka aiheuttivat levottomuutta ja turhaa huolestumista vanhempien ja oppilaiden keskuudessa – kumoamiseksi. Viestit lähetettiin vuoden 2005 kesä- ja joulukuussa komission koko henkilöstölle[8]. Tätä viestintästrategiaa on jatkettu vuonna 2006 sen varmistamiseksi, että henkilöstö saa paikkansa pitäviä tietoja riittävän ajoissa. Varapuheenjohtaja Kallas on omaksunut aktiivisen roolin yhteydenpidossaan muihin komissaareihin ja pitää heidät ajan tasalla tilanteen kehittymisestä. Komission asianomaiset yksiköt ovat tehneet lujasti töitä vastatakseen vanhempien tai muiden asianosaisten puhelimitse tai sähköpostitse esittämiin tiedonsaantipyyntöihin. Kaiken kaikkiaan vuonna 2005 annettiin 300 kirjallista vastausta. Komissiolle on näin tarjoutunut tilaisuus olla suorassa yhteydessä moniin huolestuneisiin vanhempiin. Lisäksi vanhemmat, joilla on jokin yhteinen etu ajettavanaan, ovat usein perustaneet erityistyöryhmiä koordinoimaan yhteydenpitoa komissioon. Samoin on järjestetty useita tapaamisia vanhempainyhdistysten, henkilöstökomiteoiden ja ammattiliittojen kanssa. Euroopan parlamentti esitti vuonna 2006 komissiolle 30 virallista kysymystä Eurooppa-kouluista, ja sai niihin kaikkiin suullisen tai kirjallisen vastauksen. Oikeusasiamies vastaanotti ja käsitteli neljä valitusta. Varapuheenjohtaja Kallas myös vieraili Euroopan parlamentissa keskustellakseen henkilökohtaisesti Eurooppa-kouluihin liittyvistä asioista parlamentin jäsenten kanssa. 2.5. Avoimuus 2.5.1. Toimintasäännöt hyvästä hallintotavasta Komissio esitti vuonna 2004 johtokunnalle Proposed Actions for Greater Transparency and Good Administration in the European School System -nimisen asiakirjan, joka hyväksyttiin huhtikuussa 2006. Asiakirjassa esitettyjen toimintasääntöjen tarkoituksena on taata kaikille Eurooppa-koulujärjestelmän käyttäjille korkea palvelutaso kaikissa olosuhteissa. Komissio tukee voimakkaasti tätä prosessia, jonka lopputuloksena kaikkien Eurooppa-koulujen linja ja niiden tarjoamat palvelut yhdenmukaistuvat ja avoimuus lisääntyy. Se myös arvostaa pääsihteerin vuonna 2005 toteuttamia toimia Eurooppa-koulujen yleisten sääntöjen vakiinnuttamiseksi keinona lisätä avoimuutta. 3. KATSE TULEVAAN 3.1. Päätös Lakenin koulusta Lakenin koulun kielellisestä kokoonpanosta vuonna 2005 käydyn kiihkeän keskustelun päätteeksi johtokunta päätti huhtikuussa 2006 perustaa seuraavat kieliosastot: DE, EN, FR, IT ja NL sekä BG ja RO (jos sellaiset päätetään perustaa). Kunhan väliaikaiset tilat on saatu käyttöön, on tehtävä runsaasti työtä siirtymävaiheen valmistelemiseksi ja oppilaiden vastaanottamiseksi uusissa tiloissa. Komission päällimmäisenä huolena on se, tarjoavatko Belgian viranomaiset väliaikaisia tiloja riittävän ajoissa, jotta tilaongelma helpottuisi. Lisäksi tunnustetaan, että viidennen Eurooppa-koulun perustamista Brysseliin on ryhdyttävä suunnittelemaan, koska arviot oppilasmääristä osoittavat, että enimmäiskapasiteetti on jälleen kokonaan käytössä pian Lakenin koulun avaamisen jälkeen. 3.2. Selvitystoimeksiannot 3.2.1. Neljää pientä koulua[9] koskeva selvitys Komissio teetätti vuonna 2005 selvityksen neljän pienen koulun tulevaisuudesta pitkällä tähtäimellä. Erityisesti oli tarkoitus selvittää vaihtoehtoisia tapoja EU:n toimielinten henkilöstön lasten kouluttamiseksi ja kaikkiin nykyisiin oppilaisiin sovellettavia siirtymäkauden toimenpiteitä. Selvityksen tulosten on määrä valmistua kesän 2006 aikana. Johtokunta käy niiden pohjalta keskustelua ja päättää sitten koulujen tulevaisuudesta. 3.2.2. Koulumaksuja koskeva selvitys Rahoitusvastuun uudelleenjakamista jäsenvaltioiden kesken pohtineen työryhmän tekemien päätelmien johdosta johtokunta pyysi ulkopuoliselta talousasiantuntijalta selvitystä siitä, mikä olisi yritysten kanssa tehtyjen erityissopimusten piiriin kuuluvilta ja EU:n toimielinten henkilöstöön kuulumattomien työntekijöiden lapsilta veloitettavien koulumaksujen optimaalinen taso. Hallinto- ja varainhoitolautakunta aikoo keskustella selvityksen tuloksista vuoden 2006 kuluessa. 3.3. Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuus Varapuheenjohtaja Kallasin ja Eurooppa-koulujen alankomaalaisen puheenjohtajiston aloitteesta toukokuussa 2006 järjestetty korkean tason konferenssi toi yhteen jäsenvaltioiden ja komission edustajia keskustelemaan Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuudesta. Erityisen hyviä tuloksia konferenssissa saatiin järjestelmän pedagogisista näkökohdista ja sen tulevaisuudesta – esimerkiksi eri puolilla Euroopan unionia sijaitsevien pienten virastojen palveluksessa olevien työntekijöiden lasten koulutuksesta esitettiin ideoita. Hedelmällisiä keskusteluja käytiin myös EB-tutkinnon suorittamismahdollisuudesta kouluissa, jotka täyttävät määrätyt, tiukat kriteerit olematta sidoksissa mihinkään EU:n toimielimeen. Konferenssissa tunnustettiin myös tarve uudistaa järjestelmää, erityisesti sen hallintoa ja varainhoitoa. Sen sijaan näkökannat hallintotavasta ja mahdollisista muutoksista Eurooppa-kouluja koskevaan yleissopimukseen vaihtelivat. Keskustelua kaikista näistä näkökohdista jatketaan vuonna 2006. Konferenssin johdosta komissio on valmis aloittamaan järjestelmän uudistamisen ja omaksumaan siinä rakentavan roolin. Tavoitteena on henkilöstön tarpeet huomioon ottavalla tavalla vastata haasteisiin, joita laajentuminen ja virastojen määrän lisääntyminen kautta Euroopan unionin synnyttävät. [1] KOM(2004) 519 lopullinen. [2] Viite: 1512-D-2005-en-1, liite 1. [3] Viite: 2000-D-7510, liite 2. [4] Euroopan patenttiviraston (EPV) osuus Münchenin Eurooppa-koulun rahoituksesta vastaa komission rahoitusosuutta muissa Eurooppa-kouluissa. [5] Komissio ei ole toimivaltainen erityisopetuskysymyksissä, mutta se seuraa tarkkaan kyseisen opetuksen kehitystä Eurooppa-kouluissa. Vuonna 2005 Eurooppa-koulujen erityisopetusmäärärahat lisääntyivät 13 prosenttia. [6] Puheenjohtajuuskausi elokuusta 2005 elokuuhun 2006. [7] Viite: 2005-D-4310-en-2, liite 3. [8] Liite 4. [9] Bergen, Culham, Mol ja Karslruhe.