Ehdotus: neuvoston päätös juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskevan vuoden 2001 sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta /* KOM/2001/0738 lopull. - ACC 2001/0286 */





Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskevan vuoden 2001 sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (komission esittämä) PERUSTELUT YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin yhteyteen perustettu neuvottelukonferenssi, jonka tarkoituksena on luoda juuttia käsittelevä kansainvälinen tutkimusryhmä, hyväksyi 13. maaliskuuta 2001 kyseisen uuden elimen toimeksiantoa koskevan tekstin. Kyseisen välineen tarkoituksena on seurata vuoden 1989 kansainvälistä juuttisopimusta, jonka voimassaolo päättyi lopullisesti 11. lokakuuta 2001. Yhteisö osallistui käytyihin keskusteluihin neuvoston 8. maaliskuuta 2001 komission ehdotuksesta hyväksymien neuvotteluvaltuuksien ja -ohjeiden perusteella. Komissio, joka ottaa huomioon keskustelujen tuloksen ja uuden sopimuksen sisällön, joka on yhteisön kannan mukainen, katsoo, että juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskeva vuoden 2001 sopimus on syytä allekirjoittaa ja tallettaa hyväksymiskirja Yhdistyneiden Kansakuntien New Yorkissa sijaitsevan sopimusjaoston arkistoon. Asiaa puhtaasti juridisesta näkökulmasta tarkasteltaessa on syytä muistaa, että vaikka perustuotteita koskevat sopimukset ovatkin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoitettuja kauppasopimuksia, yhteisö on tehnyt ne ja hallinnoinut niitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa neuvoston ja komission välistä, PROBA 20 -nimellä tunnettua järjestelyä noudattaen. Tässä tapauksessa se, että kaikki jäsenten tukemat rahoitusvälineet on nimenomaisesti jätetty kyseisen kansainvälisen tutkimusryhmän ulkopuolelle, ja ottaen huomioon sen, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden mahdolliset rahoitusosuudet juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimintabudjettiin eivät voi sellaisenaan olla peruste niiden osallistumiselle sopimuksen tekoon, yhteisö on se taho, jonka olisi tehtävä uusi juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskeva vuoden 2001 sopimus. Tästä syystä ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 artikla huomioon ottaen tämän päätössuosituksen tarkoituksena on valtuuttaa komissio tekemään juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskeva vuoden 2001 sopimus yhteisön puolesta. Koska hyväksymiskirjan allekirjoittamisen ja tallettamisen takaraja on 31. joulukuuta 2001, neuvostoa pyydetään tekemään tämä päätös ennen määräajan umpeutumista. 2001/0286 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskevan vuoden 2001 sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 1 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin yhteyteen perustettu neuvottelukonferenssi hyväksyi 13 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyllä päätöksellä juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekstin. (2) Tämä uusi sopimus korvaa vuoden 1989 kansainvälisen juuttisopimuksen, jonka voimassaolo päättyi lopullisesti 11 päivänä lokakuuta 2001. (3) Juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskeva vuoden 2001 sopimus on avoin allekirjoittamista sekä ratifioimis- ja hyväksymiskirjojen tallettamista varten 31 päivään joulukuuta 2001. (4) Koska yhteisö oli vuoden 1989 kansainvälisen juuttisopimuksen sopimuspuoli, on sen oman edun mukaista hyväksyä kyseisen sopimuksen korvaajaksi tarkoitettu sopimus, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskeva vuoden 2001 sopimus Euroopan yhteisön puolesta. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus ja tallettaa hyväksymiskirja yhteisön puolesta 31 päivään joulukuuta 2001 mennessä. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE JUUTTIA KÄSITTELEVÄN KANSAINVÄLISEN TUTKIMUSRYHMÄN PERUSTAMISASIAKIRJA, 2001 JOHDANTO Tämän perustamisasiakirjan sopimuspuolet, jotka tunnustavat juutin ja juuttituotteiden merkityksen monien maiden taloudelle, katsovat, että kyseiseen perushyödykkeeseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi tehtävällä tiiviillä kansainvälisellä yhteistyöllä suositaan viejämaiden talouden kehitystä ja vahvistetaan viejä- ja tuojamaiden välistä yhteistyötä, katsovat lisäksi, että vuosien 1982 ja 1989 kansainväliset juutti- ja juuttituotesopimukset ovat vaikuttaneet huomattavasti viejä- ja tuojamaiden väliseen yhteistyöhön ja että jatkossa kyseistä yhteistyötä on suotavaa vahvistaa, tiedostavat tarpeen edistää ja toteuttaa hankkeita ja toimia, joiden tavoitteena on lisätä juutista saatavia tuloja juuttia tuottavissa kehitysmaissa ja siten osaltaan lievittää näissä maissa vallitsevaa köyhyyttä, ovat sopineet seuraavaa: Perustaminen 1. Perustetaan täten juuttia käsittelevä kansainvälinen tutkimusryhmä, jäljempänä 'ryhmä', hallinnoimaan tämän perustamisasiakirjan määräyksiä ja valvomaan niiden soveltamista. Tämän perustamisasiakirjan voimaantulon myötä ryhmästä tulee oikeudellisesti, hallinnollisesti, rahoituksellisesti ja toiminnallisesti Kansainvälisen juuttijärjestön seuraaja; järjestö perustettiin vuoden 1982 kansainvälisellä juutti- ja juuttituotesopimuksella ja sen voimassaoloa jatkettiin vuoden 1989 kansainvälisellä juuttisopimuksella. Määritelmät 2. Tässä perustamisasiakirjassa tarkoitetaan a) 'juutilla' raakajuuttia, kenafia ja niiden sukuisia kuituja, joihin kuuluvat Urena lobata, Abutilon avicennae ja Cephalonema polyandrum; b) 'juuttituotteilla' tuotteita, jotka on tehty kokonaan tai melkein kokonaan juutista, tai tuotteita, joiden tärkein aineosa painon perusteella on juutti; c) 'jäsenellä' mitä tahansa valtiota, Euroopan yhteisöä tai mitä tahansa 5 kohdassa määriteltyä hallitustenvälistä järjestöä, joka on 23 kohdan mukaisesti ilmoittanut hyväksyvänsä tämän perustamisasiakirjan tai soveltavansa sitä väliaikaisesti; d) 'liitännäisjäsenellä' mitä tahansa 6 kohdassa tarkoitettua järjestöä tai yhteisöä; e) 'äänten määräenemmistöllä' vähintään kahta kolmasosaa läsnä olevien äänestykseen osallistuvien jäsenten äänistä edellyttäen, että kyseiseen äänimäärään sisältyy läsnä olevien äänestykseen osallistuvien jäsenten lukumääräinen enemmistö; f) 'yksinkertaisella ääntenenemmistöllä' yli puolta läsnä olevien äänestykseen osallistuvien jäsenten kokonaisäänistä edellyttäen, että kyseiseen äänimäärään sisältyy läsnä olevien äänestykseen osallistuvien jäsenten lukumääräinen enemmistö; g) 'varainhoitovuodella' heinäkuun 1 päivän ja kesäkuun 30 päivän välistä ajanjaksoa mainitut päivät mukaan luettuina; h) 'juuttivuodella' heinäkuun 1 päivän ja kesäkuun 30 päivän väliin sijoittuvaa juutin kansainvälistä satovuotta mainitut päivät mukaan luettuina; i) 'perustamisasiakirjalla' tätä vuoden 2001 asiakirjaa juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän perustamisesta. Tavoitteet 3. Ryhmän tavoitteena on a) luoda toimivat puitteet kansainväliselle yhteistyölle, neuvonpidolle ja toimintalinjojen laatimiselle jäsenten kesken maailman juuttitalouden kaikkia merkityksellisiä näkökohtia silmällä pitäen; b) edistää kansainvälisen juutti- ja juuttituotekaupan laajentumista olemassa olevia markkinoita ylläpitämällä ja uusia kehittämällä sekä ottamalla käyttöön uusia juuttituotteita ja kehittämällä juutille uusia käyttötarkoituksia; c) luoda yksityissektorille foorumi osallistua aktiivisesti juuttialan kehittämiseen; d) käsitellä köyhyyden lievittämiseen sekä työllisyyteen ja inhimillisten, erityisesti naisten, voimavarojen kehittämiseen juuttialalla liittyviä kysymyksiä; e) edistää juuttialan rakenteellisia edellytyksiä parantamalla tuottavuutta ja laatua sekä edistämällä uusien prosessien ja tekniikoiden käyttöä; f) luoda ja lisätä tietoisuutta niistä edullisista vaikutuksista, joita juutin käytöllä ympäristöystävällisenä, uusiutuvana ja biohajoavana luonnonkuituna on; g) parantaa markkinatietoutta kansainvälisten juuttimarkkinoiden avoimuuden lisäämisen varmistamiseksi yhteistyössä muiden järjestöjen, muun muassa Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kanssa. Tehtävät 4. Tavoitteisiinsa pyrkiessään ryhmän tehtävänä on a) laatia asianmukainen strategia maailman juuttitalouden kohentamiseksi painopisteen ollessa juutin ja juuttituotteiden menekin yleisessä edistämisessä; b) käydä neuvotteluja ja vaihtaa tietoja kansainvälisestä juuttitaloudesta; c) panna alulle, rahoittaa, valvoa, seurata ja viedä eteenpäin hankkeita ja muita toimia, joiden tavoitteena on parantaa maailman juuttitalouden rakenteellisia edellytyksiä ja siitä toimeentulonsa saavien taloudellista hyvinvointia. Poikkeuksellisissa tapauksissa neuvosto hyväksyy ryhmän osallistumisen hankkeiden täytäntöönpanoon edellyttäen, että osallistumisesta ei johdu lisäkustannuksia ryhmän hallinnolliseen talousarvioon; d) tuottaa juuttia ja juuttituotteita koskevia tilasto- ja markkinatietoja sekä parantaa alan tilastointia ja markkinatutkimusta yhdessä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön ja muiden asianomaisten tahojen kanssa; e) tehdä selvityksiä maailman juuttitalouden eri näkökohdista ja siihen liittyvistä kysymyksistä, ja f) tarkastella kansainvälisessä juuttitaloudessa mahdollisesti esiin tulevia ongelmia ja vaikeuksia. Edellä mainittuja tehtäviä suorittaessaan ryhmä ottaa huomioon muiden asianomaisten kansainvälisten järjestöjen, muun muassa YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön, toimet. Jäsenyys 5. Ryhmän jäsenyys on avoin Euroopan yhteisölle ja kaikille valtioille, jotka ovat kiinnostuneita juutin ja juuttituotteiden tuotannosta, kulutuksesta tai kansainvälisestä kaupasta, sekä neuvoston suostumuksella sellaisille hallitustenvälisille järjestöille, joilla on kansainvälisten sopimusten, erityisesti perushyödykesopimusten, neuvottelemiseen, tekemiseen ja soveltamiseen liittyviä velvollisuuksia. 6. Ryhmän liitännäisjäsenyys on neuvoston suostumuksella avoin sellaisille järjestöille ja yhteisöille, jotka 5 kohdan mukaisesti eivät kelpaa täysjäseniksi. Neuvosto laatii liitännäisjäsenten kelpoisuutta, oikeuksia ja velvollisuuksia koskevat säännöt. Neuvoston kokoonpano ja valtuudet 7. a) Tämän perustamisasiakirjan mukaisesti perustetun ryhmän ylintä toimivaltaa käyttää neuvosto, johon kaikki jäsenet kuuluvat. Neuvosto kokoontuu vähintään kerran vuodessa. b) Neuvostolla on valtuudet toteuttaa tai antaa toteutettaviksi tarvittavat toimet tämän perustamisasiakirjan määräysten toimeenpanemiseksi ja niiden soveltamisen varmistamiseksi. c) Neuvosto hyväksyy äänten määräenemmistöllä ryhmän tehtävien suorittamisen kannalta tarpeellisiksi katsottavat säännöt, joiden on oltava tämän perustamisasiakirjan mukaiset. Tällaisia sääntöjä ovat i) menettelytapasäännöt, ii) rahoitusta ja hankkeita koskevat säännöt, iii) henkilöstöä koskevat määräykset ja säännöt sekä iv) henkilöstön eläkerahastoa koskevat säännöt. d) Neuvostolla ei ole valtuuksia eikä sen jäsenten katsota antaneen sille valtuutusta ottaa vastatakseen mistään tämän perustamisasiakirjan tai minkään c alakohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamisalan ulkopuolisesta velvoitteesta. e) Edellä 3 kohdassa lueteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi neuvosto vahvistaa työohjelman, jota tarkistetaan määräajoin. Kotipaikka 8. Ryhmän kotipaikka on Dhakassa, Bangladeshissa, ellei neuvosto äänten määräenemmistöllä toisin päätä. Neuvosto tekee isäntähallituksen kanssa kotipaikkaa koskevan sopimuksen mahdollisimman pian tämän perustamisasiakirjan voimaantulon jälkeen. Päätöksenteko ja äänten jakautuminen 9. a) Ellei toisin ole määrätty, neuvosto, 10 kohdassa tarkoitettu hankekomitea sekä mahdollisesti perustettavat muut komiteat ja avustavat toimielimet pyrkivät d alakohdan määräyksiä noudattaen tekemään päätökset yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, mikä tahansa jäsen voi pyytää päätöksen tekemistä yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ellei äänten määräenemmistöstä ole määrätty. b) Jokainen jäsen on oikeutettu äänestämään sille c alakohdan määräysten mukaisesti annetulla äänimäärällä. Euroopan yhteisöllä ja hallitustenvälisillä jäsenjärjestöillä on äänestettäessä käytettävissään äänimäärä, joka vastaa niiden jäsenvaltioille kuuluvien äänten kokonaismäärää. c) Kaikkien jäsenten yhteenlaskettu äänimäärä on 2 000 ääntä. Viisikymmentä prosenttia jäsenten kokonaisäänimäärästä jaetaan tasaisesti jäsenten kesken b alakohdan määräyksiä noudattaen. Jäljelle jäävät viisikymmentä prosenttia kokonaisäänimäärästä jaetaan jäsenille niiden painoarvoa juuttialalla kuvaavan, d alakohdan mukaisesti lasketun kertoimen (coefficient of jute-related importance) perusteella. Kunkin jäsenen perusäänten ja painoarvokertoimen perusteella jaettujen äänten yhteenlaskettu määrä pyöristetään niin, että ääniä ei jaeta osiin ja jäsenten äänten yhteenlaskettu määrä ei mene 2 000:n yli, kuitenkin niin, että noudatetaan e alakohdan määräyksiä. d) Tässä perustamisasiakirjassa kunkin jäsenen painoarvoa juuttialalla kuvaava kerroin on sen osuus kaikkien jäsenmaiden yhteenlasketusta arvosta seuraavan kaavan mukaan laskettuna: i) juuttia tuottavat maat: 40 prosenttia juutin ja juuttituotteiden tuotannon painotetusta keskimäärästä ja 60 prosenttia kyseisten tuotteiden nettokaupan keskimäärästä viimeisimmältä kolmivuotisjaksolta, jota koskevat tilastot ovat käytettävissä; ii) juuttia itse tuottamattomat juutin nettotuojamaat: juutin ja juuttituotteiden nettotuonnin keskimäärä viimeisimmältä kolmivuotisjaksolta, jota koskevat tilastot ovat käytettävissä. e) Yhdelläkään yksittäistä maata edustavalla jäsenellä ei saa olla yli 450 ääntä. Tämän määrän yli edellä c ja d alakohdassa kuvatun menetelmän ja jäljempänä i alakohdan määräysten mukaan laskettuna menevät äänet jaetaan muiden jäsenten kesken kyseisissä alakohdissa määrättyä laskutapaa käyttäen. f) Jos äänien määrittämisessä c-e alakohdassa kuvattua menetelmää käyttäen syntyy jostain syystä ongelmia, ryhmä voi äänten määräenemmistöllä päättää eri menetelmän käyttämisestä äänten jakamiseen. g) Neuvoston kokous voidaan aloittaa vain, jos läsnä olevien jäsenten yhteenlaskettu äänimäärä on vähintään 1 000. Neuvosto on päätösvaltainen, kun läsnä olevien jäsenten yhteenlaskettu äänimäärä on vähintään 1 200. h) Neuvosto jakaa äänet tämän kohdan määräysten mukaisesti kullekin varainhoitovuodelle edellisen vuoden viimeisen istunnon alussa. Äänten jako on voimassa koko juuttivuoden, jollei i alakohdasta muuta johdu. i) Kun ryhmän jäsenyys muuttuu tai jäsenen äänioikeus menettelytapasääntöjen nojalla perutaan tai sitä rajoitetaan, neuvosto jakaa kaikkien muiden jäsenten äänet uudelleen tämän kohdan määräysten mukaisesti. Neuvosto määrää ajankohdan, jolloin äänten uudelleenjako tulee voimaan. j) Jäsenen, jonka toinen jäsen on valtuuttanut äänestämään sille tämän kohdan nojalla kuuluvilla äänillä, on äänestettävä valtuuttaneen jäsenen ohjeiden mukaisesti. Hankekomitea 10. a) Neuvosto perustaa hankekomitean, joka on avoin kaikille jäsenille. Komitea voi kutsua liitännäisjäseniä ja muita asiasta kiinnostuneita osallistumaan sen työskentelyyn. b) Hankekomitea toimii neuvoston neuvonantajana kaikissa hankkeiden ja niihin liittyvien toimien näkökohdissa neuvoston myöhemmin vahvistamia sääntöjä noudattaen. c) Neuvosto voi tietyissä olosuhteissa siirtää hankekomitealle hankkeiden ja niihin liittyvien toimien hyväksyntää koskevat toimivaltuutensa. Neuvosto vahvistaa tällaista toimivaltuuksien siirtoa hankekomitealla koskevat säännöt. Yksityissektorin neuvoa-antava komitea 11. a) Kanssakäymisen helpottamiseksi yksityissektorin kanssa neuvosto perustaa yksityissektorin neuvoa-antavan komitean, jäljempänä 'neuvoa-antava komitea'. Nimensä mukaisesti se on neuvoa-antava elin, joka antaa neuvostolle suosituksia tähän perustamisasiakirjaan liittyvissä kysymyksissä. b) Neuvoa-antava komitean muodostavat liitännäisjäsenet. Muut yksityissektorin tahot, jotka ilmaisevat asianmukaisen kiinnostuksensa, voivat osallistua kutsusta. c) Neuvoa-antava komitea antaa neuvostolle määräajoin raportteja. d) Neuvoa-antava komitea vahvistaa tämän perustamisasiakirjan mukaiset menettelytapasääntönsä. Komiteat ja avustavat toimielimet 12. Neuvosto voi hankekomitean ja yksityissektorin neuvoa-antavan komitean lisäksi perustaa muita komiteoita tai avustavia toimielimiä itse määritteleminsä ehdoin. Sihteeristö 13. a) Ryhmällä on sihteeristö, joka muodostuu pääsihteeristä ja muusta tarvittavasta henkilöstöstä. b) Neuvosto nimittää pääsihteerin äänten määräenemmistöllä. Pääsihteerin nimitysehtoja säännellään nimitystä koskevilla menettelytapasäännöillä ensimmäisen pääsihteerin nimitystä lukuun ottamatta. c) Pääsihteeri on ryhmän ylin hallintovirkailija ja vastaa neuvostolle siitä, että tätä perustamisasiakirjaa hallinnoidaan ja sovelletaan neuvoston päätösten mukaisesti. d) Pääsihteeri nimittää henkilöstön neuvoston vahvistamia määräyksiä noudattaen. Henkilöstö on vastuussa pääsihteerille. Neuvonpito ja yhteistyö muiden kanssa 14. a) Ryhmä voi toteuttaa tarpeelliseksi katsomiaan toimia neuvonpidon ja yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien, sen eri elinten ja erityisjärjestöjen sekä muiden hallitustenvälisten järjestöjen ja laitosten kanssa. b) Ryhmä voi myös toteuttaa tarpeelliseksi katsomiaan toimia pitääkseen yhteyttä sellaisten asiasta kiinnostuneiden muiden kuin jäsenmaiden hallitusten, kansallisten ja kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen, yksityissektorin järjestöjen sekä sellaisten tutkimuslaitosten kanssa, jotka eivät ole liitännäisjäseniä. c) Tarkkailijoita voidaan kutsua osallistumaan neuvoston tai sen avustavien toimielinten kokouksiin neuvoston tai kyseisten elinten määräämin ehdoin. Suhde Perushyödykkeiden yhteisrahastoon 15. Ryhmä voi pyytää, että se nimetään Perushyödykkeiden yhteisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 7 artiklan 9 kappaleen mukaisesti kansainväliseksi perushyödyketoimielimeksi rahastosta rahoitettavien juuttia ja juuttituotteita koskevien hankkeiden tämän perustamisasiakirjan mukaisesti tapahtuvaa rahoittamista varten. Päätökset tällaisten hankkeiden rahoittamisesta tehdään yleensä yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, päätökset tehdään äänten määräenemmistöllä. Yksikään jäsen ei ole neuvoston jäsenyytensä perusteella vastuussa mistään toisen jäsenen tai yhteisön hankkeiden yhteydessä ottamasta tai antamasta lainasta. Pääsihteerillä on valtuudet tehdä hyväksyttyjä hankkeita koskevat sopimukset rahaston kanssa. Oikeudellinen asema 16. a) Ryhmä on kansainvälinen oikeushenkilö. Ryhmällä on kunkin jäsenen alueella kyseisen jäsenen kansallisen lainsäädännön mukaisesti erityisesti toimivalta tehdä sopimuksia, oikeus hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteä omaisuutta sekä ryhtyä oikeustoimiin, jollei 7 kohdan b alakohdan määräyksistä muuta johdu. b) Ryhmän asemasta isäntämaan alueella määrätään isäntähallituksen ja neuvoston välisessä, 8 kohdassa tarkoitetussa kotipaikkaa koskevassa sopimuksessa. c) Kansainvälisen juuttijärjestön oikeudellisena seuraajana ryhmä vastaa kaikista järjestön varoista ja vastuista. Varainhoitotilit ja talousarvion maksuosuudet 17. a) Tämän perustamisasiakirjan soveltamiseksi ryhmä perustaa seuraavat tilit: i) hallinnollinen tili, ja ii) erityistili. b) Kukin jäsen suorittaa menettelytapasääntöjen määräysten mukaisesti hallinnolliselle tilille maksuosuutensa vuosittaisesta hallinnollisesta talousarviosta, jonka neuvosto hyväksyy. Jäsenten maksuosuudet ovat suoraan suhteessa niille 9 kohdan määräysten nojalla kuuluvien äänten määrään. Kukin jäsen suorittaa maksuosuutensa valtiosäännössään vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. c) Hallinnolliselle tilille suoritettavien vuotuisen hallinnollisen talousarvion maksuosuuksien lisäksi ryhmä voi ottaa vastaa erityistilille maksettavia suorituksia. Erityistili perustetaan hankkeiden, esihankkeiden ja niihin liittyvien toimien rahoittamista varten. Erityistilin muita mahdollisia rahoituslähteitä ovat: i) jäsenten, liitännäisjäsenten ja muiden tahojen vapaaehtoiset suoritukset, sekä ii) alueelliset ja kansainväliset rahoituslaitokset, muun muassa Perushyödykkeiden yhteisrahasto, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma, Maailmanpankki, Aasian kehityspankki, Kansainvälinen maatalouden kehittämisrahasto, Latinalaisen Amerikan kehityspankki ja Afrikan kehityspankki. Tilastot, tutkimukset ja markkinoita koskevat tiedot 18. a) Ryhmä analysoi ja käsittelee juuttikauppaa koskevia tietoja ja tilastoja, joita se kerää Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestöltä, muilta kansainvälisiltä ja kansallisilta elimiltä sekä yksityissektorilta. Ryhmä toimittaa jäsenten, liitännäisjäsenten ja muiden asiasta kiinnostuneiden käyttöön markkinaennusteita ja -tutkimustietoa, myös tietoja määrättyjen markkinoiden ja juuttia käyttävien tuotannonalojen varastoista ja kulutuksesta. Ryhmä myös kannustaa tuottajajäsenmaiden kansallisia elimiä kehittämään tiedonkeruuta juuttialalla ja jakamaan tietoa kaikille asiasta kiinnostuneille. Näin toimittaessa on tehtävä kaikki mahdollinen päällekkäisyyksien välttämiseksi. b) Ryhmä toteuttaa neuvoston suostumuksella kansainväliseen juuttitalouteen liittyviä tutkimuksia. c) Ryhmä pyrkii varmistamaan, ettei sen toimittamat tiedot vaaranna juuttia tuottavien, jalostavien, markkinoivien tai kuluttavien hallitusten, yksilöiden tai yritysten toiminnan luottamuksellisuutta. Vuosikatsaukset ja -kertomukset 19. a) Ryhmä tekee vuosittaisen katsauksen maailman juuttitalouden tilasta ja siihen liittyvistä kysymyksistä jäsenten toimittamien tietojen sekä muista asiaankuuluvista lähteistä, myös rahoittajien määräaikaisista arviointikertomuksista, saatujen täydentävien tietojen perusteella. Vuosikatsaukseen sisältyy arvio juutin tulevien vuosien tuotantokapasiteetista sekä seuraavaa kalenterivuotta koskeva ennuste juutin tuotannosta, kulutuksesta ja kaupasta; niiden tarkoituksena on tukea jäseniä niiden omissa kansainvälisen juuttitalouden kehitystä koskevissa arvioissa. b) Ryhmä laatii kertomuksen, johon sisällytetään vuosikatsauksen päätelmät, ja jakaa sen jäsenille. Jos ryhmä katsoo aiheelliseksi, se voi menettelytapasääntöjä noudattaen toimittaa kyseisen kertomuksen sekä muut jäsenille jaettavat raportit ja tutkimustulokset muiden asiasta kiinnostuneiden käyttöön. c) Ryhmä arvio vähintään kahden vuoden välein toimintaansa ja sen yhdenmukaisuutta ryhmän 3 ja 4 kohdassa määriteltyihin tavoitteisiin ja tehtäviin nähden. Markkinakehitys 20. Ryhmä määrittelee yhteistyössä jäsenten, liitännäisjäsenten ja muiden asiasta kiinnostuneiden kanssa juutin ja juuttituotteiden maailmanmarkkinoilla vallitsevat rajoitteet ja mahdollisuudet tarkoituksenmukaisten toimien toteuttamiseksi niin, että erityistavoitteena on juutin ja juuttituotteiden kysynnän lisääminen ja niiden markkinoiden kehittäminen sekä uusien tekniikoiden levittämien ja kaupallinen hyödyntäminen. Jäsenten velvoitteet 21. Jäsenet tekevät parhaansa toimiakseen yhteistyössä ja edistääkseen ryhmän tavoitteiden saavuttamista, erityisesti toimittamalla 19 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot. Varaumat 22. Tämän perustamisasiakirjan määräyksiin ei saa tehdä varaumia. Voimaantulo 23. a) Tämä perustamisasiakirja tulee voimaan, kun valtiot, Euroopan yhteisö tai 5 kohdassa tarkoitetut hallitustenväliset järjestöt, joiden yhteenlaskettu osuus juutin ja juuttituotteiden kaupasta (tuonti ja vienti yhdistettynä) on tämän perustamisasiakirjan liitteen A mukaan vähintään 60 prosenttia, ovat ilmoittaneet b alakohdan mukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, jäljempänä 'tallettaja', soveltavansa tätä perustamisasiakirjaa väliaikaisesti tai hyväksyvänsä sen lopullisesti. b) Mikä tahansa ryhmän jäseneksi haluava valtio, Euroopan yhteisö tai 5 kohdassa tarkoitettu hallitustenvälinen järjestö ilmoittaa tallettajalle hyväksyvänsä tämän perustamisasiakirjan lopullisesti tai soveltavansa sitä väliaikaisesti, kunnes sen sisäiset menettelyt on saatettu loppuun. Valtiot, Euroopan yhteisö ja hallitustenväliset järjestöt, jotka ovat ilmoittaneet soveltavansa tätä perustamisasiakirjaa väliaikaisesti, pyrkivät saattamaan sisäiset menettelynsä loppuun mahdollisimman pian ja ilmoittavat sen jälkeen tallettajalle hyväksyvänsä tämän perustamisasiakirjan lopullisesti. c) Jos tämän perustamisasiakirjan voimaantuloa koskevia edellytyksiä ei ole täytetty 31 päivään joulukuuta 2001 mennessä, YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin pääsihteeri pyytää niitä valtioita, Euroopan yhteisöä ja niitä hallitustenvälisiä järjestöjä, jotka ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä tämän perustamisasiakirjan tai soveltavansa sitä väliaikaisesti, tekemään päätöksen tämän perustamisasiakirjan saattamisesta voimaan välillään. d) YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin pääsihteeri kutsuu koolle neuvoston avausistunnon mahdollisimman pian näiden tämän perustamisasiakirjan tultua voimaan. Asiasta ilmoitetaan jäsenille mahdollisuuksien mukaan vähintään kuukausi ennen kokousta. Muuttaminen 24. Tätä perustamisasiakirjaa voidaan muuttaa ainoastaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä. Pääsihteeri ilmoittaa tallettajalle kaikista tämän kohdan nojalla tehdyistä muutoksista. Muutos tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut muutoksen hyväksymistä koskevat ilmoitukset jäseniltä, joiden yhteenlaskettu osuus äänistä on vähintään 60 prosenttia. Voimassaolo, voimassaolon jatkaminen ja uudelleen neuvotteleminen 25. a) Ryhmän toiminta kestää kahdeksan vuotta, ellei neuvosto äänten määräenemmistöllä päätä jatkaa tämän perustamisasiakirjan voimassaoloa tai neuvotella se uudelleen b ja c alakohdan mukaisesti tai päättää sen voimassaolo 27 kohdan mukaisesti. b) Neuvosto voi määränenemmistöllä päättää jatkaa tämän perustamisasiakirjan voimassaoloa enintään kahdella kahden vuoden jaksolla. c) Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä päättää neuvotella tämän perustamisasiakirjan uudelleen. Eroaminen 26. a) Jäsen voi milloin tahansa erota ryhmästä antamalla asiasta kirjallisen eroilmoituksen tallettajalle ja ryhmän pääsihteerille. b) Ero ei vaikuta eroavalle jäsenelle jo aiheutuneisiin rahoitusvelvoitteisiin eikä oikeuta sitä hyvitykseen sen vuoden maksuosuudesta, jona ero tapahtuu. c) Ero tulee voimaan 12 kuukauden kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut eroilmoituksen. d) Ryhmän pääsihteeri ilmoittaa viipymättä kullekin jäsenelle kaikista tämän kohdan nojalla vastaanottamistaan ilmoituksista. Voimassaolon päättäminen 27. Neuvosto voi milloin tahansa tehdä äänten määräenemmistöllä päätöksen tämän perustamisasiakirjan voimassaolon päättämisestä. Perustamisasiakirjan voimassaolo päättyy neuvoston määräämänä ajankohtana. Pääsihteeri ilmoittaa tallettajalle tämän kohdan nojalla tehdystä päätöksestä. Selvitystila 28. Tämän perustamisasiakirjan voimassaolon päättymisen tai päättämisen jälkeen neuvosto jatkaa tehtävässään niin kauan kuin se on tarpeen ryhmän selvitystilan hoitamiseksi loppuun tiliselvitykset mukaan luettuina, kuitenkin enintään 12 kuukauden ajan. TEHTY Genevessä 13 päivänä maaliskuuta 2001. Tämän asiakirjan arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia. Liite A Tilastotietoja juutin ja juuttituotteiden maailmanlaajuisesta nettokaupasta (tuonti ja vienti) tämän perustamisasiakirjan voimaantuloa varten >TAULUKON PAIKKA> * IJO tarkoittaa vuoden 1989 kansainvälisellä juutti- ja juuttituotesopimuksella perustettua Kansainvälistä juuttijärjestöä (International Jute Organization). Taulukko 2: Juutin ja sensukuisten kuitujen nettotuonti (tuhansia tonneja vastaavana kuitumääränä ilmaistuna) >TAULUKON PAIKKA> * Entisestä Neuvostoliitosta ei ole käytettävissä tasavaltakohtaisia juuttitilastoja. Niiden osuutta nettotuonnista ei oteta huomioon vahvistettaessa tämän perustamisasiakirjan voimaantuloa 23 kohdan mukaisesti. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): tiettyjen yhteisön politiikkojen ulkoiset osat Toiminnan ala(t): kansainväliset perushyödykesopimukset Toimenpiteen nimi: Euroopan yhteisön rahoitusosuus juuttia käsittelevässä kansainvälisessä tutkimusryhmässä 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT: B7-821 euroopan unionin ja kansainvälisten järjestöjen välisiin sopimuksiin liittyvät rahoitussitoumukset. alakohdan perustaminen budjettiin asiaankuuluvine määrärahoineen. 2. KOKONAISNUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 0,245 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: vuosi 2002 ja sitä seuraavat vuodet. Vuoden 2003 jälkeen tilanteen odotetaan pysyvän muuttumattomana. Vähennykset voivat myös olla mahdollisia. 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstömenojen ja muiden hallinnosta johtuvien menojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn rahoitussuunnitelman mukainen. * Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien asianomaisen otsakkeen muuttamista, * ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutus tuloihin * Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteutukseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Huom. Tuloihin kohdistuvien vaikutusten laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä. Miljoonaa euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat on ilmoitettava ja taulukkoon lisättävä tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA EY:n perustamissopimuksen 133 artikla yhdessä 300 artiklan 1 kohdan kanssa; neuvoston päätös ..., tehty .. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve [1] [1] Ks. lisätietoja erillisestä ohjeasiakirjasta. 5.1.1 Tavoitteet Ottaen huomioon Euroopan yhteisön taloudellisen painoarvon erityisesti kehitysyhteistyössä se pitää velvollisuutenaan olla edustettuna kansainvälisissä perushyödykesopimuksissa, jotka ovat yksi keino seurata maailmanlaajuista kehitystä, edistää tuottajamaiden talouskehitystä ja puolustaa asianomaisiin hyödykkeisiin liittyviä yhteisön etuja. Yhteisön maksuosuuksien avulla on mahdollista saavuttaa juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskevan sopimuksen tavoitteet. Juuttia käsittelevä kansainvälinen tutkimusryhmä, jonka vastuulla sopimuksen hallinnointi on, ajaa toimeksiannon tavoitteita, joista tärkeimpiä ovat kansainvälinen yhteistyö, juutin ja juutista valmistettujen tuotteiden kansainvälisen kaupan laajentaminen, tilastotietojen vaihto, markkinoiden kehityssuuntausten ennakointi, menekin edistäminen, tuotteen laatu, yhteistyö yksityissektorin kanssa jne. On siis Euroopan yhteisön edun mukaista olla sopimuksen sopimuspuoli. Juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimeksiantoa koskeva vuoden 2001 sopimus neuvoteltiin YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin yhteydessä Genevessä maaliskuussa 2001, ja sen oletetaan tulevan voimaan tammikuun 2002 alusta edellyttäen, että siihen on liitytty riittävissä määrin. Kyseisten perushyödykesopimusten moninaisen luonteen vuoksi jäsenvaltiot ovat tähän asti vastanneet hallinnollisen talousarvion maksuosuuksista. Jäsenvaltioiden osallistuminen kansainvälisiin tutkimusryhmiin ei myöskään ollut pakollista, vaan kunkin kansallisen hallinnon harkinnan mukaista. Komission oikeudellisen yksikön tekemän analyysin mukaan, jonka perusteista neuvoston oikeudellinen yksikkö on täysin samaa mieltä, uudessa sopimuksessa kauppapoliittiset näkökohdat korostuvat yli muiden, esimerkiksi kehitysnäkökohtien, joita pidetään edelleen tärkeinä mutta kuitenkin toissijaisina. Neuvosto on jo hyväksynyt kyseisen lähestymistavan toisen kansainvälisen tuotesopimuksen tekemiseksi. Tästä syystä neuvoston, jolla on asiassa yksinomainen toimivalta, olisi hyväksyttävä tämä päätösehdotus. Hallinnollisen talousarvion maksuosuudet olisi tämän vuoksi katettava yhteisön talousarviosta. Jäsenten maksuosuudet vahvistetaan vuosittain, ja ne on maksettava niin kauan kuin Euroopan yhteisön pysyy sopimuksen sopimuspuolena. On päivänselvää, että jos Euroopan yhteisön pitäisi omalla kustannuksellaan toteuttaa juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toteuttamat toimet, niistä aiheutuvat kokonaiskustannukset olisivat huomattavasti suuremmat kuin sen jäsenenä maksama rahoitusosuus. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet 5.2 Suunnitellut toimet ja rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Euroopan yhteisö suorittaa vuosimaksunsa juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän jäsenen ominaisuudessa. Maksu on suoritettava niin kauan kuin Euroopan yhteisö pysyy sopimuksen allekirjoittajana. Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot osallistuvat täysimääräisesti juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän toimintaan ja hyödyntävät kaikki niille jäsenenä kuuluvat edut. 5.3 Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt (Ilmoitettava, miten suunnitellut toimenpiteet toteutetaan: hallinnoiko komissio niitä suoraan yksinomaan henkilöstösääntöjen alaisen ja sen ulkopuolisen henkilöstönsä toimesta vai turvaudutaanko ulkoistamiseen- Jälkimmäisessä tapauksessa on ilmoitettava, miten ulkoistaminen on tarkoitus toteuttaa (teknisen avun toimistot, virastot, toimistot, hajautetut toimeenpanoyksiköt, yhteinen hallinnointi jäsenvaltioiden kanssa: kansalliset, alueelliset ja paikalliset elimet). Ilmoitettava myös, mitkä ovat valitun ulkoistamismallin vaikutukset rahoitustukeen, hallinto- ja tukimenoihin sekä henkilöresursseihin (komissiosta tilapäisesti siirrettävät virkamiehet jne.)) Henkilöstösääntöjen alainen komission henkilöstö hallinnoi suoraan. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisvaikutus rahoitukseen, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Oheisessa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on selitettävä taulukossa 6.2 esitettävän jaottelun avulla) 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [2] [2] Ks. lisätietoja erillisestä ohjeasiakirjasta. (Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin toimeen kuuluvia konkreettisia toimenpiteitä koskevat tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> Laskutapa on tarvittaessa selitettävä. 0,245 miljoonan euron määrä on laskettu sillä perusteella, että kaikki vuoden 1989 kansainvälisen juuttisopimuksen sopimuspuolet ovat myös juuttia käsittelevän vuoden 2001 kansainvälisen tutkimusryhmän jäseniä. Jos jokin sopimuspuoli viivyttää jäseneksi liittymistään, muut jäsenet voivat kattaa budjettivajeen väliaikaisesti. Uusien jäsenten liittyessä yhteisön osuus vastaavasti pienenee. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINNOSTA JOHTUVIIN MENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimenpiteestä johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat toimenpiteestä aiheutuvia kokonaismenoja 12 kuukauden ajalta. (1) Mainittava komitean tyyppi sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Vuodessa yhteensä (7.2 + 7.3) II Toimenpiteen kesto III Toimenpiteen kokonaiskustannukset (I x II) // 35 570 euroa 6 vuotta 213 420 euroa (Arvioidessaan toimenpiteeseen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen/yksiköiden on otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa sitä, että pääosastojen on osoitettava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä tarkoitettuja toimenpiteitä ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimenpiteen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: alustavaa määrärahajaottelua muuttamalla, määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, korjaavalla ja täydentävällä talousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjelmällä. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä (Kunkin toimenpiteen alussa on koottava riittävät tiedot käytettävistä keinoista ja resursseista, suoritteista ja toiminnan tuloksista. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että i) keinoille, resursseille, suoritteille ja tuloksille määritellään indikaattorit ja ii) tietojen keräämiseksi kehitetään asianmukaiset menetelmät.) 8.2 Jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja arviointiväli (Toimenpiteelle asetettujen tavoitteiden saavuttamisen toteamiseksi suoritettaville väli- ja jälkiarvioinneille on vahvistettava aikataulu ja yksityiskohtaiset säännöt. Monivuotiset ohjelmat on arvioitava perusteellisesti ainakin kerran ohjelman elinkaaren aikana. Muista toiminnoista suoritetaan jälki- tai väliarviointi vähintään kuuden vuoden välein.) Komission yksiköt osallistuvat aktiivisesti juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän neuvoston toimintaan. Tämän elimen tehtävänä on vahvistaa talousarvioon maksettavat rahoitusosuudet. Hallinnollinen talousarvio, määrärahojen käyttö, rahoitusta koskeva yhteenveto ja tehdyt päätökset ovat jäsenten käytettävissä. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET (Varainhoitoasetuksen 3 artiklan 4 kohta: "Komissio esittää petosten ja väärinkäytösten välttämiseksi rahoitusta koskevissa selvityksissä tiedot olemassa olevista tai suunnitteilla olevista ehkäisevistä ja suojatoimenpiteistä.") Komissio huolehtii juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän hallinnon ja varainhoidon seurannasta. Juuttia käsittelevän kansainvälisen tutkimusryhmän sihteeristön on tarvittaessa annettava kirjanpitonsa OLAF:n samoin kuin minkä tahansa muun yhteisön varainhoito- tai tarkastuselimen käyttöön.