[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti on [... päivätyllä kirjeellä] ilmoittanut haluavansa osallistua tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.]

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti,ja hän on antanut lausuntonsa …

Edellä 2.5 jaksossa esitetyt tätä ehdotusta koskevat unionin tavoitteet voidaan saavuttaa vain tekemällä sitova kansainvälinen sopimus, jossa määrätään tarvittavista yhteistyötoimista ja varmistetaan samalla perusoikeuksien asianmukainen suojelu. Pöytäkirjalla tämä tavoite saavutetaan. Pöytäkirjan määräykset rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen sen päätavoitteiden saavuttamiseksi. Yksipuolista tointa ei voida pitää vaihtoehtona, koska se ei tarjoa riittävää perustaa yhteistyölle EU:n ulkopuolisten maiden kanssa eikä sillä voida varmistaa perusoikeuksien välttämätöntä suojelua. Monenvälisen sopimuksen, kuten pöytäkirjan, josta unioni on voinut neuvotella, noudattaminen on myös tehokkaampaa kuin kahdenvälisten neuvottelujen aloittaminen yksittäisten EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Olettaen, että kaikki yleissopimuksen 66 sopimuspuolta ja tulevat uudet sopimuspuolet ratifioivat pöytäkirjan, pöytäkirja muodostaa yhteisen oikeudellisen kehyksen EU:n jäsenvaltioiden yhteistyölle niiden tärkeimpien kansainvälisten kumppaneiden kanssa rikollisuuden torjunnassa.

Pöytäkirja tulee voimaan, kun viisi sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla pöytäkirjan sitomiksi 16 artiklan 1 ja 2 kappaleen määräysten mukaisesti. Pöytäkirjan allekirjoitustilaisuus on tarkoitus järjestää maaliskuussa 2022.

On otettava huomioon paitsi unionin oikeus sellaisena kuin se on tällä hetkellä kyseisellä alalla, myös sen tuleva kehitys, sikäli kuin se on ennakoitavissa arvioinnin ajankohtana. Pöytäkirjan kattama ala liittyy suoraan unionin oikeuden ennakoitavissa olevaan tulevaan kehitykseen. Tältä osin olisi otettava huomioon komission huhtikuussa 2018 tekemät ehdotukset sähköisten todisteiden rajat ylittävästä saatavuudesta.

Lopuksi jäsenvaltioiden olisi muiden 14 artiklan 1 kappaleen c kohdan mukaisten sopimusten tai järjestelyjen osalta katsottava, että ne voivat tukeutua tällaisiin muihin sopimuksiin tai järjestelyihin ainoastaan, jos joko Euroopan komissio on tehnyt asianomaisen kolmannen maan osalta yleisen tietosuoja-asetuksen (EU) 2016/679 45 artiklan tai lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin (EU) 2016/680 36 artiklan mukaisen tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen , joka kattaa kyseiset tiedonsiirrot, tai jos tällainen muu sopimus tai järjestely itsessään varmistaa asianmukaiset tietosuojaa koskevat suojatoimenpiteet yleisen tietosuoja-asetuksen 46 artiklan tai lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin 37 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Pöytäkirjan 14 artiklan 2–15 kappaleessa määrätään unionin tietosuojasäännöissä ja erityisesti yleisen tietosuoja-asetuksen 46 artiklassa ja lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin 37 artiklassa sekä unionin tuomioistuimen asiaa koskevassa oikeuskäytännössä tarkoitetuista asianmukaisista tietosuojaa koskevista suojatoimenpiteistä. Unionin oikeuden vaatimusten mukaisesti ja pöytäkirjan 14 artiklassa vahvistettujen suojatoimenpiteiden vaikuttavuuden takaamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että henkilöille, joiden tietoja on siirretty, ilmoitetaan asiasta, edellyttäen, ettei esimerkiksi käynnissä olevien tutkintatoimien vaarantamisen välttämisestä aiheudu tiettyjä rajoituksia. Pöytäkirjan 14 artiklan 11 kappaleen c kohta tarjoaa perustan, jonka mukaisesti jäsenvaltiot voivat täyttää tämän vaatimuksen.

Lisäksi unioni on hyväksynyt useita direktiivejä, joilla vahvistetaan epäiltyjen ja syytettyjen prosessuaalisia oikeuksia. Nämä välineet liittyvät erityisesti pöytäkirjan 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 ja 13 artiklaan. Yksi erityisistä suojatoimenpiteistä koskee henkilötietojen suojaa, joka on EU:n perussopimuksiin ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattu perusoikeus. Henkilötietoja saa käsitellä vain asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) direktiivin (EU) 2016/680 (direktiivi lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta) mukaisesti. Jokaisen perusoikeus yksityis- ja perhe-elämän, kodin ja viestinnän kunnioittamiseen sisältää olennaisena osana viestinnän yksityisyyden kunnioittamisen. Sähköistä viestintää koskevia tietoja voidaan käsitellä ainoastaan direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti. Nämä välineet liittyvät erityisesti pöytäkirjan 14 artiklaan.

Lopuksi, koska pöytäkirja on luonteeltaan monenvälinen, pöytäkirjan 14 artiklan 1 kappaleen b ja c kohdassa annetaan kahdenvälisissä suhteissa oleville sopimuspuolille mahdollisuus sopia tietyin ehdoin vaihtoehtoisista tavoista varmistaa pöytäkirjan mukaisesti siirrettyjen henkilötietojen suoja. Vaikka 14 artiklan 2–15 kappaleen suojatoimenpiteitä sovelletaan oletusarvoisesti henkilötietoja saaviin sopimuspuoliin, 14 artiklan 1 kappaleen b kohdan perusteella sopimuspuolet, joita sitoo vastavuoroisesti kansainvälinen sopimus, jolla luodaan kattavat puitteet henkilötietojen suojaamiseksi asianomaisten sopimuspuolten lainsäädännön sovellettavien vaatimusten mukaisesti, voivat hyödyntää myös näitä puitteita. Tämä koskee esimerkiksi yleissopimusta 108+ (niiden sopimuspuolten osalta, jotka sallivat tietojen siirron muille sopimuspuolille kyseisen yleissopimuksen nojalla) tai EU:n ja Yhdysvaltojen välistä tietosuojaa koskevaa puitesopimusta (sen soveltamisalalla eli henkilötietojen siirtämisessä viranomaisten välillä ja yhdessä Yhdysvaltojen ja EU:n välisen erityisen siirtojärjestelyn kanssa viranomaisten ja palveluntarjoajien välisessä suorassa yhteistyössä). Lisäksi sopimuspuolet voivat 14 artiklan 1 kappaleen c kohdan perusteella päättää vastavuoroisesti, että henkilötietojen siirto tapahtuu muiden asianomaisten sopimuspuolten välisten sopimusten tai järjestelyjen perusteella. EU:n jäsenvaltioiden osalta tällaiseen vaihtoehtoiseen sopimukseen tai järjestelyyn voidaan vedota pöytäkirjan mukaisissa tiedonsiirroissa ainoastaan, jos tällaiset siirrot ovat unionin tietosuojalainsäädännön, erityisesti direktiivin (EU) 2016/680 (direktiivi lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta) V luvun ja (pöytäkirjan 6 ja 7 artiklan mukaisessa viranomaisten ja palveluntarjoajien välisessä suorassa yhteistyössä) asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) V luvun vaatimusten mukaisia.

Pöytäkirjan 14 artiklaa olisi luettava myös yhdessä pöytäkirjan 23 artiklan kanssa. Sen 23 artiklassa vahvistetaan pöytäkirjan mukaisten suojatoimenpiteiden vaikuttavuutta määräämällä, että tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea arvioi pöytäkirjan määräysten täytäntöön panemiseksi kansallisessa lainsäädännössä toteutettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja soveltamista. Erityisesti23 artiklan 3 kappaleessa tunnustetaan nimenomaisesti, että sitä, miten sopimuspuolet ovat panneet 14 artiklan täytäntöön, on arvioitava sen jälkeen, kun kymmenen yleissopimuksen sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla pöytäkirjan sitomiksi.

Tältä pohjalta 14 artiklan 2–15 kappaleessa vahvistetaan tietosuojaa koskevat perusperiaatteet, mukaan lukien käyttötarkoituksen rajoittaminen, oikeusperusta, tietojen laatu ja erityisten tietoryhmien käsittelyyn sovellettavat säännöt, rekisterinpitäjiin sovellettavat velvoitteet, mukaan lukien tietojen säilyttämisajat, kirjanpito, turvallisuus ja edelleensiirrot, täytäntöönpanokelpoiset yksilön oikeudet, jotka koskevat muun muassa ilmoittamista, tietoihin pääsyä, oikaisemista ja automaattista päätöksentekoa, yhden tai useamman viranomaisen riippumaton ja tehokas valvonta sekä hallinnolliset ja oikeudelliset muutoksenhakukeinot. Suojatoimenpiteet kattavat kaikki pöytäkirjassa määritellyt yhteistyömuodot, ja niitä on tarvittaessa mukautettava suoran yhteistyön erityispiirteiden huomioon ottamiseksi (esimerkiksi rikkomuksista ilmoittamisen yhteydessä). Tiettyjen yksilön oikeuksien käyttöä voidaan lykätä, rajoittaa tai siitä voidaan kieltäytyä, jos se on tarpeen ja oikeasuhteista tärkeiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja erityisesti käynnissä olevien lainvalvontatutkintatoimien vaarantumisen ehkäisemiseksi, mikä on myös unionin oikeuden mukaista.

Määräykset, joihin viitataan seuraavissa kohdissa, ovat erityisen tärkeitä pöytäkirjan kannalta. Pöytäkirjan liitteenä on yksityiskohtainen selitysmuistio. Vaikka selitysmuistio ei ole pöytäkirjan velvoittavan tulkinnan mahdollistava väline, sen tarkoituksena on ”ohjata ja avustaa sopimuspuolia” pöytäkirjan soveltamisessa.

Kuten vuoden 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiassa, vuoden 2020 EU:n kyberturvallisuusstrategiassa digitaaliselle vuosikymmenelle ja vuoden 2021 EU:n järjestäytynyttä rikollisuutta koskevassa strategiassa todetaan, komissio on sitoutunut saattamaan pöytäkirjaa koskevat neuvottelut nopeasti ja menestyksekkäästi päätökseen. Myös Euroopan parlamentti totesi vuonna 2021 antamassaan EU:n kyberturvallisuusstrategiaa digitaaliselle vuosikymmenelle koskevassa päätöslauselmassaan, että pöytäkirjaa koskeva työ on saatettava päätökseen.

Yleissopimus on avoin Euroopan neuvoston jäsenvaltioille ja kutsusta muille kuin jäsenvaltioille. Tällä hetkellä yleissopimuksen sopimuspuolina on 66 maata, joista 26 on Euroopan unionin jäsenvaltioita. Yleissopimuksessa ei kaavailla Euroopan unionin liittymistä yleissopimukseen. Euroopan unioni on kuitenkin tunnustettu tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitean (T-CY) tarkkailijaorganisaatioksi.

Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen (CETS nro 185), jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on helpottaa tietoverkkoja käyttävien rikosten torjuntaa. Siinä 1) on määräyksiä, joilla yhdenmukaistetaan tietoverkkorikollisuuteen liittyvien rikosten ja niihin liittyvien säännösten aineelliset kansalliset rikosoikeudelliset elementit, 2) siinä määrätään kansallisesta rikosprosessitoimivallasta, joka on tarpeen tällaisten rikosten ja muiden tietojärjestelmän avulla tehtyjen rikosten tutkintaa ja niitä koskevia syytetoimia varten tai, jos todisteet ovat sähköisessä muodossa, ja 3) sillä pyritään luomaan nopea ja tehokas kansainvälisen yhteistyön järjestelmä.

Jäsenvaltiot varmistavat, että pöytäkirjan 14 artiklan 1 kappaleen c kohtaa sovellettaessa ne tukeutuvat muihin sopimuksiin tai järjestelyihin ainoastaan, jos Euroopan komissio on tehnyt asianomaisen kolmannen maan osalta joko yleisen tietosuoja-asetuksen (EU) 2016/679 45 artiklan tai lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin (EU) 2016/680 36 artiklan mukaisen tietosuojan riittävyyttä koskevan päätöksen, joka kattaa kyseiset tiedonsiirrot, tai jos tällaisella muulla sopimuksella tai järjestelyllä varmistetaan asianmukaiset tietosuojaa koskevat suojatoimenpiteet yleisen tietosuoja-asetuksen 46 artiklan tai lainvalvontatarkoituksessa käsiteltyjen henkilötietojen suojasta annetun direktiivin 37 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Jäsenvaltiot varmistavat, että siirrettäessä dataa pöytäkirjan soveltamista varten vastaanottava sopimuspuoli saa tiedon siitä, että jäsenvaltioiden kansallinen oikeudellinen kehys edellyttää pöytäkirjan 14 artiklan 11 kappaleen c kohdan mukaisesti henkilökohtaista ilmoitusta henkilölle, jonka tietoja on toimitettu.

Jäsenvaltiot antavat tiedoksi 14 artiklan 7 kappaleen c kohdan mukaisesti viranomainen tai viranomaiset, joille on ilmoitettava tietoturvahäiriöistä.

”Syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen on annettava 7 artiklan 1 kappaleen mukainen määräys tai se on annettava syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai muussa tapauksessa riippumattomassa valvonnassa.”

Jäsenvaltiot antavat 7 artiklan 2 kappaleen b kohdan mukaisen selityksen, jossa todetaan, että syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen on annettava palveluntarjoajille kohdistettu määräys tai se on annettava syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai muussa tapauksessa riippumattomassa valvonnassa. Näin ollen jäsenvaltiot antavat ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamisen yhteydessä seuraavan selityksen:

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.11.2021 COM(2021) 719 final LIITE asiakirjaan Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista



LIITE Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee tiiviimpää yhteistyötä ja sähköisten todisteiden luovuttamista Johdanto Euroopan neuvoston jäsenvaltiot ja muut Budapestissa 23 päivänä marraskuuta 2001 allekirjoitettavaksi avatun tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (ETS nro 185, jäljempänä ’yleissopimus’) sopimusvaltiot, jotka ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen, ottavat huomioon yleissopimuksen kattavuuden ja vaikutukset kaikilla maailman alueilla; palauttavat mieleen, että yleissopimusta on jo täydennetty lisäpöytäkirjalla, joka koskee tietojärjestelmien välityksellä tehtyjen luonteeltaan rasististen ja muukalaisvihamielisten tekojen kriminalisointia (ETS nro 189), joka avattiin allekirjoitettavaksi Strasbourgissa 28 päivänä tammikuuta 2003, jäljempänä ’ensimmäinen pöytäkirja’, kyseisen pöytäkirjan sopimuspuolten välillä; ottavat huomioon voimassa olevat Euroopan neuvoston sopimukset yhteistyöstä rikosasioissa sekä muut yleissopimuksen sopimuspuolten väliset sopimukset ja järjestelyt yhteistyöstä rikosasioissa; ottavat huomioon myös yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (ETS nro 108), johon mitä tahansa valtiota voidaan pyytää liittymään, sellaisena kuin se on muutettuna sen muutospöytäkirjalla (CETS nro 223), joka avattiin allekirjoitettavaksi Strasbourgissa 10 päivänä lokakuuta 2018; ovat tietoisia tieto- ja viestintätekniikan, mukaan lukien internetpalvelujen, käytön jatkuvasta kasvusta ja tietoverkkorikollisuuden lisääntymisestä, joka uhkaa demokratiaa ja oikeusvaltiota ja jota monet valtiot pitävät myös uhkana ihmisoikeuksille; ovat tietoisia myös tietoverkkorikollisuuden uhrien kasvavasta määrästä ja siitä, että on tärkeää saada oikeutta näille uhreille; palauttavat mieleen, että hallituksilla on velvollisuus suojella yhteiskuntaa ja yksilöitä rikoksilta paitsi verkon ulkopuolella myös verkossa, mukaan lukien tehokkailla rikostutkinta- ja syytetoimilla; ovat tietoisia siitä, että todisteita kaikista rikoksista tallennetaan yhä useammin sähköisessä muodossa tietojärjestelmiin vierailla, useilla tai tuntemattomilla lainkäyttöalueilla, ja ovat vakuuttuneita siitä, että tarvitaan lisätoimenpiteitä tällaisten todisteiden saamiseksi laillisesti, jotta rikosoikeudelliset toimet olisivat tehokkaita ja oikeusvaltioperiaatetta noudatettaisiin; ovat tietoisia, että valtioiden ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä on lisättävä ja tehostettava ja että tässä yhteydessä palveluntarjoajat ja muut yhteisöt tarvitsevat selkeämmän käsityksen ja paremman oikeusvarmuuden olosuhteista, joissa ne voivat vastata muiden sopimuspuolten rikosoikeusviranomaisten esittämiin sähköisten tietojen luovuttamista koskeviin suoriin pyyntöihin; pyrkivät sen vuoksi tiivistämään edelleen tietoverkkorikollisuutta koskevaa yhteistyötä ja yhteistyötä, joka liittyy rikoksia koskevien sähköisten todisteiden keräämiseen yksittäisiä rikostutkintoja tai rikosoikeudellisia menettelyjä varten käyttämällä lisävälineitä, jotka liittyvät tehokkaampaan keskinäiseen oikeusapuun ja muihin toimivaltaisten viranomaisten välisiin yhteistyömuotoihin, yhteistyötä hätätilanteissa sekä suoraa yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten ja palveluntarjoajien ja muiden sellaisten yhteisöjen välillä, joilla on hallussaan tai hallinnassaan olennaisia tietoja; ovat vakuuttuneita siitä, että toimivat edellytykset ja suojatoimenpiteet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseksi edistävät tehokasta rajat ylittävää yhteistyötä rikosoikeuden alalla, myös julkisen ja yksityisen sektorin välillä; ovat tietoisia, että sähköisten todisteiden kerääminen rikostutkintatoimia varten koskee usein henkilötietoja, ja ovat tietoisia monien sopimuspuolten tarpeesta suojella yksityisyyttä ja henkilötietoja perustuslaillisten ja kansainvälisten velvoitteidensa täyttämiseksi; sekä pitävät mielessä tarpeen varmistaa, että tehokkaisiin rikosoikeudellisiin toimiin tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi ja todisteiden keräämiseen sähköisessä muodossa sovelletaan ehtoja ja suojatoimenpiteitä, joilla taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien riittävä suojelu, mukaan lukien oikeudet, jotka perustuvat velvoitteisiin, joihin valtiot ovat sitoutuneet sovellettavien kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden, kuten Euroopan neuvoston vuoden 1950 ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (ETS nro 5), vuonna 1966 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, vuonna 1981 tehdyn Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, vuonna 1969 tehdyn Amerikan ihmisoikeussopimuksen ja muiden kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, nojalla;

ovat sopineet seuraavaa: I luku – Yhteiset määräykset 1 artikla – Tarkoitus Tämän pöytäkirjan tarkoituksena on täydentää a) tämän pöytäkirjan sopimuspuolten välistä yleissopimusta; sekä b) ensimmäistä pöytäkirjaa niiden tämän pöytäkirjan sopimuspuolten kesken, jotka ovat myös ensimmäisen pöytäkirjan sopimuspuolia. 2 artikla – Soveltamisala 1. Jollei tässä pöytäkirjassa toisin määrätä, tässä pöytäkirjassa kuvattuja toimenpiteitä sovelletaan a) tämän pöytäkirjan sopimuspuolina olevien yleissopimuksen sopimuspuolten välillä yksittäisiin rikostutkintatoimiin tai rikosoikeudellisiin menettelyihin, jotka koskevat tietojärjestelmiin ja dataan liittyviä rikoksia, sekä sähköisessä muodossa olevien rikoksen todisteiden keräämiseen; sekä b) ensimmäisen pöytäkirjan niiden sopimuspuolten välillä, jotka ovat tämän pöytäkirjan sopimuspuolia, ensimmäisen pöytäkirjan nojalla vahvistettuihin rikoksia koskeviin yksittäisiin rikostutkintatoimiin tai rikosoikeudellisiin menettelyihin. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin tässä pöytäkirjassa määrättyjen velvoitteiden täyttämiseksi. 3 artikla – Määritelmät 1. Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 1 artiklan ja 18 artiklan 3 kappaleen määritelmiä. 2. Lisäksi tässä pöytäkirjassa: a) ’keskusviranomaisella’ tarkoitetaan viranomaista tai viranomaisia, jotka on nimetty asianomaisten sopimuspuolten välillä voimassa olevaan yhdenmukaiseen tai vastavuoroiseen lainsäädäntöön perustuvan keskinäistä oikeusapua koskevan sopimuksen tai järjestelyn nojalla, tai jos sellaista ei ole, viranomaista tai viranomaisia, jotka sopimuspuoli on nimennyt yleissopimuksen 27 artiklan 2 kappaleen a kohdan mukaisesti;

b) ’toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan oikeus-, hallinto- tai muuta lainvalvontaviranomaista, jolla on kansallisen lainsäädännön nojalla valtuudet määrätä, valtuuttaa tai toteuttaa tämän pöytäkirjan mukaisia toimenpiteitä yksittäisiin rikostutkintatoimiin tai rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyvien todisteiden keräämiseksi tai esittämiseksi; c) ’hätätilanteella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa luonnollisen henkilön henkeen tai turvallisuuteen kohdistuu merkittävä ja välitön riski; d) ’henkilötiedoilla’ tarkoitetaan tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkilöä koskevia tietoja; e) ’siirtävällä sopimuspuolella’ tarkoitetaan sopimuspuolta, joka siirtää dataa pyynnön perusteella tai osana yhteistä tutkintaryhmää, tai II luvun 2 jaksoa sovellettaessa sopimuspuolta, jonka alueella siirtävä palveluntarjoaja tai verkkotunnusten rekisteröintipalveluja tarjoava yhteisö sijaitsee. 4 artikla – Kieli 1. Sopimuspuolelle esitetyt pyynnöt, määräykset ja niihin liittyvät tiedot esitetään pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen tai 7 artiklan 5 kappaleen mukaisesti ilmoitetun sopimuspuolen hyväksymällä kielellä tai niihin liitetään käännös tällaiselle kielelle. 2. Jäljempänä olevan 7 artiklan mukaiset määräykset ja 6 artiklan mukaiset pyynnöt sekä niihin mahdollisesti liittyvät tiedot a) esitetään toisen sopimuspuolen kielellä, jolla palveluntarjoaja tai yhteisö hyväksyy ne vastaavan kotimaisen prosessin yhteydessä; b) esitetään muulla palveluntarjoajan tai yhteisön hyväksymällä kielellä; tai c) niihin liitetään käännös jollekin 2 kappaleen a tai b kohdassa tarkoitetuista kielistä. II luku – Yhteistyön tiivistämistoimenpiteet 1 jakso – II lukuun sovellettavat yleiset periaatteet 5 artikla – II lukuun sovellettavat yleiset periaatteet 1. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä tämän luvun määräysten mukaisesti mahdollisimman laajasti. 2. Tämän luvun 2 jakso koostuu 6 ja 7 artiklasta. Siinä määrätään menettelyistä, joilla tiivistetään suoraa yhteistyötä palveluntarjoajien ja yhteisöjen kanssa toisen sopimuspuolen alueella. Kyseistä 2 jaksoa sovelletaan riippumatta siitä, onko asianomaisten sopimuspuolten välillä tehty voimassa olevan yhdenmukaisen tai vastavuoroisen lainsäädännön perusteella keskinäistä oikeusapua koskeva sopimus tai järjestely. 3. Tämän luvun 3 jakso koostuu 8 ja 9 artiklasta. Siinä määrätään menettelyistä, joilla tiivistetään viranomaisten välistä kansainvälistä yhteistyötä tallennetun datan luovuttamisessa. Kyseistä 3 jaksoa sovelletaan riippumatta siitä, onko pyytävän ja pyynnön vastaanottavan sopimuspuolen välillä voimassa olevan yhdenmukaisen tai vastavuoroisen lainsäädännön perusteella tehty keskinäistä oikeusapua koskeva sopimus tai järjestely.

4. Tämän luvun 4 jakso koostuu 10 artiklasta. Siinä säädetään keskinäistä hätätilaoikeusapua koskevista menettelyistä. Kyseistä 4 jaksoa sovelletaan riippumatta siitä, onko pyytävän ja pyynnön vastaanottavan sopimuspuolen välillä voimassa olevan yhdenmukaisen tai vastavuoroisen lainsäädännön perusteella tehty keskinäistä oikeusapua koskeva sopimus tai järjestely. 5. Tämän luvun 5 jakso koostuu 11 ja 12 artiklasta. Kyseistä 5 jaksoa sovelletaan silloin, kun pyynnön esittäneen ja pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen välillä ei ole voimassa olevaa yhdenmukaisen tai vastavuoroisen lainsäädännön perusteella tehtyä keskinäistä oikeusapua koskevaa sopimusta tai järjestelyä. Kyseisen 5 jakson määräyksiä ei sovelleta, jos tällainen sopimus tai järjestely on olemassa, jollei 12 artiklan 7 kappaleessa toisin määrätä. Sopimuspuolet, joita asia koskee, voivat kuitenkin yhdessä päättää soveltaa 5 jakson määräyksiä sen sijasta, jos sopimus tai järjestely ei sitä kiellä. 6. Jos pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli saa tämän pöytäkirjan määräysten mukaisesti asettaa yhteistyön edellytykseksi kaksoisrangaistavuuden olemassaolon, tämä edellytys katsotaan täytetyksi riippumatta siitä, luokitellaanko rikos sen lainsäädännössä samaan rikoslajiin tai nimetäänkö se samalla terminologialla pyynnön esittäneen sopimuspuolen kanssa, jos toiminta, jonka perusteella rikos, johon apua pyydetään, on sen lainsäädännön mukaan rikos. 7. Tämän luvun määräykset eivät rajoita sopimuspuolten välistä tai sopimuspuolten ja palveluntarjoajien tai muiden yhteisöjen välistä muiden sovellettavien sopimusten, järjestelyjen, käytäntöjen tai kansallisen lainsäädännön välityksellä tehtävää yhteistyötä. 2 jakso – Menettelyt, joilla tiivistetään suoraa yhteistyötä palveluntarjoajien ja yhteisöjen kanssa toisen sopimuspuolen alueella 6 artikla – Verkkotunnuksen rekisteröintitietojen pyytäminen 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin, jotta sen toimivaltaiset viranomaiset voivat yksittäisiä rikostutkintatoimia tai rikosoikeudellisia menettelyjä varten esittää toisen sopimuspuolen alueella verkkotunnusten rekisteröintipalveluja tarjoavalle yhteisölle pyynnön saada yhteisön hallussa tai hallinnassa olevia tietoja verkkotunnuksen rekisteröijän tunnistamiseksi tai yhteyden ottamiseksi tähän. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin, jotta sen alueella oleva yhteisö voi luovuttaa tällaisia tietoja vastauksena 1 kappaleen mukaiseen pyyntöön, jollei kansallisessa lainsäädännössä säädetyistä kohtuullisista ehdoista muuta johdu. 3. Edellä olevan 1 kappaleen mukaiseen pyyntöön sisältyy a) pyynnön esittämispäivä sekä pyynnön esittäneen toimivaltaisen viranomaisen nimi ja yhteystiedot; b) verkkotunnus, josta tietoja pyydetään, ja yksityiskohtainen luettelo pyydetyistä tiedoista, mukaan lukien erityiset dataelementit; c) ilmoitus siitä, että pyyntö on esitetty tämän pöytäkirjan mukaisesti, että tietojen tarve johtuu niiden merkityksestä tietyn rikostutkinnan tai -menettelyn kannalta ja että tietoja käytetään ainoastaan kyseisessä rikostutkinnassa tai -menettelyssä; sekä d) aikataulu, jonka kuluessa, ja tapa, jolla tiedot on luovutettava, ja mahdolliset muut erityiset menettelyohjeet. 4. Jos yhteisö tämän hyväksyy, sopimuspuoli voi esittää 1 kappaleen mukaisen pyynnön sähköisessä muodossa. Asianmukaista turva- ja todentamistasoa voidaan edellyttää. 5. Jos 1 kappaleessa kuvattu yhteisö kieltäytyy yhteistyöstä, pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi pyytää yhteisöä kertomaan syyn siihen, miksi se ei luovuta pyydettyjä tietoja. Pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi pyytää neuvotteluja sen sopimuspuolen, jossa yhteisö sijaitsee, kanssa määrittääkseen käytettävissä olevat toimenpiteet tietojen saamiseksi. 6. Kukin sopimuspuoli ilmoittaa tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamisen yhteydessä tai muulloin Euroopan neuvoston pääsihteerille viranomaisen, joka on nimetty 5 kappaleen mukaista neuvottelua varten. 7. Euroopan neuvoston pääsihteeri perustaa rekisterin sopimuspuolten 6 kappaleen mukaisesti nimeämistä viranomaisista ja pitää sitä ajan tasalla. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen rekisteriin toimittamat tiedot ovat aina oikeita.

7 artikla – Tilaajaa koskevien tietojen luovuttaminen 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin valtuuttaakseen toimivaltaiset viranomaisensa antamaan määräyksen, joka toimitetaan suoraan toisen sopimuspuolen alueella olevalle palveluntarjoajalle, jotta kyseisen palveluntarjoajan hallussa tai hallinnassa olevat määritellyt tilaajaa koskevat tiedot voidaan luovuttaa, jos tilaajaa koskevia tietoja tarvitaan määräyksen antaneen sopimuspuolen yksittäisiin rikostutkintatoimiin tai rikosoikeudellisiin menettelyihin. 2. a) Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin, jotta sen alueella oleva palveluntarjoaja voi luovuttaa tilaajaa koskevia tietoja vastauksena 1 kappaleen mukaiseen määräykseen. b) Kun sopimuspuoli allekirjoittaa tämän pöytäkirjan tai tallettaa ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, se voi – alueellaan oleville palveluntarjoajille annettujen määräysten osalta – antaa seuraavan selityksen: ”Syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen on annettava 7 artiklan 1 kappaleen mukainen määräys tai se on annettava syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai muussa tapauksessa riippumattomassa valvonnassa”. 3. Edellä olevan 1 kappaleen mukaisessa määräyksessä täsmennetään a) määräyksen antava viranomainen ja antamispäivä; b) se, että määräys on annettu tämän pöytäkirjan mukaisesti; c) niiden palveluntarjoajien nimet ja osoitteet, joille määräys on annettu tiedoksi; d) rikostutkinnan tai -menettelyn kohteena olevat rikokset; e) viranomainen, joka pyytää tiettyjä tilaajaa koskevia tietoja, jollei kyseessä ole määräyksen antava viranomainen; sekä f) yksityiskohtainen kuvaus pyydetyistä tilaajaa koskevista tiedoista. 4. Edellä olevan 1 kappaleen mukaiseen määräykseen liitetään seuraavat lisätiedot: a) kansalliset oikeudelliset perusteet, jotka valtuuttavat viranomaisen antamaan määräyksen; b) viittaus tutkinnan tai syytetoimien kohteena olevaa rikosta koskeviin säännöksiin ja sovellettaviin seuraamuksiin; c) sen viranomaisen yhteystiedot, jolle palveluntarjoaja toimittaa tilaajaa koskevat tiedot, jolta se voi pyytää lisätietoja tai jolle se muulla tavoin vastaa; d) määräaika, johon mennessä, ja tapa, jolla tilaajaa koskevat tiedot toimitetaan; e) tieto siitä, onko tietojen säilyttämistä jo pyydetty, mukaan lukien säilyttämispäivä ja mahdollinen sovellettava viitenumero; f) mahdolliset erityiset menettelyohjeet; g) tarvittaessa tieto siitä, että on suoritettu 5 kappaleen mukainen samanaikainen ilmoittaminen; sekä h) mahdolliset muut tiedot, jotka voivat olla avuksi tilaajaa koskevien tietojen luovuttamisessa.

5. a) Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä ja milloin tahansa muulloin ilmoittaa Euroopan neuvoston pääsihteerille, että kun sen alueella sijaitsevalle palveluntarjoajalle annetaan 1 kappaleen mukainen määräys, sopimuspuoli edellyttää kaikissa tapauksissa tai määrätyissä olosuhteissa, että määräys, lisätiedot ja tutkintaan tai menettelyyn liittyviä seikkoja koskeva yhteenveto ilmoitetaan samanaikaisesti. b) Riippumatta siitä, edellyttääkö sopimuspuoli 5 kappaleen a kohdan mukaista ilmoittamista, se voi määrätyissä olosuhteissa vaatia palveluntarjoajaa kuulemaan sopimuspuolen viranomaisia ennen luovuttamista. c) Viranomaiset, joille on ilmoitettu 5 kappaleen a kohdan mukaisesti tai joita on kuultu 5 kappaleen b kohdan mukaisesti, voivat ilman aiheetonta viivytystä ohjeistaa palveluntarjoajaa olemaan luovuttamatta tilaajaa koskevia tietoja, jos i) luovuttaminen voi aiheuttaa vahinkoa rikostutkinnalle tai rikosoikeudelliselle menettelylle kyseisessä sopimuspuolessa; tai ii) kieltäytymisen ehtoihin tai perusteisiin sovellettaisiin yleissopimuksen 25 artiklan 4 kappaletta ja 27 artiklan 4 kappaletta, jos tilaajaa koskevia tietoja olisi pyydetty keskinäisen oikeusavun kautta. d) Viranomaiset, joille on ilmoitettu 5 kappaleen a kohdan mukaisesti tai joita on kuultu 5 kappaleen b kohdan mukaisesti, i) voivat pyytää 4 kappaleen c kohdassa tarkoitetulta viranomaiselta lisätietoja 5 kappaleen c kohdan soveltamiseksi eivätkä saa paljastaa niitä palveluntarjoajalle ilman kyseisen viranomaisen suostumusta; sekä ii) ilmoittavat viipymättä 4 kappaleen c kohdassa tarkoitetulle viranomaiselle, jos palveluntarjoajaa on ohjeistettu olemaan luovuttamatta tilaajaa koskevia tietoja, ja perustelevat tämän. e) Sopimuspuoli nimeää yhden viranomaisen, joka vastaanottaa 5 kappaleen a kohdan mukaisen ilmoituksen ja suorittaa 5 kappaleen b, c ja d kohdassa kuvatut toimet. Kun sopimuspuoli antaa ensimmäisen kerran ilmoituksen Euroopan neuvoston pääsihteerille 5 kappaleen a kohdan mukaisesti, se ilmoittaa pääsihteerille kyseisen viranomaisen yhteystiedot. f) Euroopan neuvoston pääsihteeri laatii rekisterin sopimuspuolten 5 kappaleen e kohdan mukaisesti nimeämistä viranomaisista sekä siitä, edellyttävätkö ne 5 kappaleen a kohdan mukaista ilmoittamista ja missä olosuhteissa, ja pitää sitä ajan tasalla. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen rekisteriin toimittamat tiedot ovat aina oikeita. 6. Jos palveluntarjoaja sen hyväksyy, sopimuspuoli voi antaa 1 kappaleen mukaisen määräyksen ja 4 kappaleen mukaiset lisätiedot sähköisessä muodossa. Sopimuspuoli voi toimittaa 5 kappaleen mukaisen ilmoituksen ja lisätiedot sähköisessä muodossa. Asianmukaista turva- ja todentamistasoa voidaan edellyttää. 7. Jos palveluntarjoaja ilmoittaa 4 kappaleen c kohdassa tarkoitetulle viranomaiselle, että se ei luovuta pyydettyjä tilaajaa koskevia tietoja, tai jos se ei luovuta tilaajaa koskevia tietoja vastauksena 1 kappaleen mukaiseen määräykseen 30 päivän kuluessa määräyksen vastaanottamisesta tai 4 kappaleen d kohdassa säädetyssä määräajassa sen mukaan, kumpi ajanjakso on pidempi, määräyksen antaneen sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat tällöin hakea määräyksen täytäntöönpanoa ainoastaan 8 artiklan tai muun keskinäisen oikeusavun kautta. Sopimuspuolet voivat pyytää palveluntarjoajaa perustelemaan kieltäytymisensä määräyksessä pyydettyjen tilaajaa koskevien tietojen luovuttamisesta. 8. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että määräyksen antaneen sopimuspuolen on pyydettävä palveluntarjoajaa luovuttamaan tilaajaa koskevat tiedot ennen kuin se pyytää sitä 8 artiklan mukaisesti, jollei määräyksen antava sopimuspuoli esitä kohtuullista selitystä sille, miksi se ei ole näin tehnyt. 9. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä a) pidättää itsellään oikeuden olla soveltamatta tätä artiklaa; tai b) jos tietyntyyppisten yhteysnumeroiden luovuttaminen tämän artiklan nojalla olisi ristiriidassa sen kansallisen oikeusjärjestelmän perusperiaatteiden kanssa, pidättää itsellään oikeuden olla soveltamatta tätä artiklaa tällaisiin numeroihin. 3 jakso – Menettelyt tallennetun datan luovuttamista koskevan viranomaisten välisen kansainvälisen yhteistyön tiivistämiseksi 8 artikla – Toisen sopimuspuolen määräysten täytäntöönpano tilaajaa koskevien tietojen ja liikennetietojen esittämiseksi nopeutetusti

1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin valtuuttaakseen toimivaltaiset viranomaisensa antamaan toiselle sopimuspuolelle osoitetun pyynnön osana annettavan määräyksen, jonka tarkoituksena on velvoittaa pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen alueella sijaitseva palveluntarjoaja esittämään täsmennettyjä ja tallennettuja a) tilaajaa koskevia tietoja ja b) liikennetietoja, jotka ovat kyseisen palveluntarjoajan hallussa tai hallinnassa ja jotka ovat tarpeellisia sopimuspuolen yksittäisten rikostutkintatoimien tai rikosoikeudellisten menettelyiden kannalta. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin pyynnön esittäneen sopimuspuolen 1 kappaleen mukaisesti antaman määräyksen täytäntöön panemiseksi. 3. Pyynnössään pyynnön esittänyt sopimuspuoli toimittaa 1 kappaleen mukaisen määräyksen, sitä tukevat tiedot ja mahdolliset erityiset menettelyohjeet pyynnön vastaanottaneelle sopimuspuolelle. a) Määräyksessä täsmennetään i) määräyksen antanut viranomainen ja määräyksen antamispäivä; ii) se, että määräys on annettu tämän pöytäkirjan mukaisesti; iii) niiden palveluntarjoajien nimet ja osoitteet, joille määräys on annettu tiedoksi; iv) rikostutkinnan tai -menettelyn kohteena olevat rikokset; v) tietoja tai dataa pyytävä viranomainen, jollei kyseessä ole määräyksen antanut viranomainen; sekä vi) yksityiskohtainen kuvaus pyydetyistä tiedoista tai datasta. b) Täydentävissä tiedoissa, jotka toimitetaan pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen avustamiseksi määräyksen täytäntöön panemisessa ja joita ei saa luovuttaa palveluntarjoajalle ilman pyynnön esittäneen sopimuspuolen suostumusta, täsmennetään i) kansalliset oikeudelliset perusteet, jotka valtuuttavat viranomaisen antamaan määräyksen; ii) tutkinnan tai syytetoimien kohteena oleviin rikoksiin sovellettavat säännökset ja seuraamukset; iii) syy, jonka vuoksi pyynnön esittänyt sopimuspuoli uskoo, että palveluntarjoaja pitää hallussaan tai hallinnassaan kyseistä dataa; iv) yhteenveto tutkintaan tai menettelyyn liittyvistä seikoista; v) tietojen merkityksellisyys tutkinnan tai menettelyn kannalta; vi) niiden viranomaisten yhteystiedot, jotka voivat tarjota lisätietoja;

vii) se, onko tietojen tai datan säilyttämistä jo pyydetty, mukaan lukien säilyttämispäivä ja mahdollinen viitenumero; sekä viii) se, onko tietoja tai dataa jo pyydetty muilla keinoin, ja jos on, millä tavoin. c) Pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi pyytää, että pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli noudattaa erityisiä menettelyohjeita. 4. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä ja milloin tahansa muulloin antaa selityksen, että 1 kappaleen mukaisten määräysten täytäntöön panemiseksi edellytetään täydentäviä tietoja. 5. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli hyväksyy pyynnöt sähköisessä muodossa. Se voi edellyttää asianmukaista turvallisuus- ja todentamistasoa ennen pyynnön hyväksymistä. 6. a) Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli toteuttaa kaikkien 3 ja 4 kappaleessa tarkoitettujen tietojen vastaanottamispäivästä alkaen kohtuulliset toimenpiteet pyynnön tiedoksi antamiseksi palveluntarjoajalle 45 päivän kuluessa, jollei aikaisemmin, ja määrää pyydettyjen tietojen tai datan toimittamisesta viimeistään i) 20 päivän kuluessa tilaajaa koskevien tietojen osalta; sekä ii) 45 päivän kuluessa liikennetietojen osalta. b) Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli huolehtii esitettyjen tietojen tai datan toimittamisesta pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle ilman aiheetonta viivytystä. 7. Jos pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli ei kykene noudattamaan 3 kappaleen c kohdan mukaisia ohjeita pyydetyllä tavalla, se ilmoittaa asiasta viipymättä pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle ja tarvittaessa täsmentää edellytykset, joilla se voisi täyttää ne, minkä jälkeen pyynnön esittänyt sopimuspuoli päättää, olisiko pyyntö kuitenkin toteutettava. 8. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi kieltäytyä pyynnön täytäntöönpanosta yleissopimuksen 25 artiklan 4 kappaleessa tai 27 artiklan 4 kappaleessa vahvistetuin perustein tai määrätä tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja pyynnön täytäntöönpanon sallimiseksi. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi lykätä pyyntöjen täytäntöönpanoa yleissopimuksen 27 artiklan 5 kappaleessa vahvistetuista syistä. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli ilmoittaa pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle mahdollisimman pian kieltäytymisestä, ehdoista tai lykkäämisestä. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli ilmoittaa pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle myös muista seikoista, jotka todennäköisesti viivästyttävät pyynnön täytäntöönpanoa merkittävästi. Tähän artiklaan sovelletaan yleissopimuksen 28 artiklan 2 kappaleen b kohtaa. 9. a) Jos pyynnön esittänyt sopimuspuoli ei pysty täyttämään pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen 8 kappaleen nojalla määräämää ehtoa, se ilmoittaa asiasta viipymättä pyynnön vastaanottaneelle sopimuspuolelle. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli päättää tämän jälkeen, olisiko tiedot tai aineisto kuitenkin toimitettava. b) Jos pyynnön esittänyt sopimuspuoli hyväksyy ehdon, se on sidottu ehtoon. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli, joka toimittaa tietoja tai aineistoa, johon sovelletaan tällaista ehtoa, voi pyytää pyynnön esittänyttä sopimuspuolta selittämään kyseisen ehdon osalta, miten kyseisiä tietoja tai aineistoa on käytetty. 10. Kukin sopimuspuoli ilmoittaa tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä Euroopan neuvoston pääsihteerille ja pitää ajan tasalla niiden viranomaisten yhteystiedot, jotka on nimetty a) antamaan tämän artiklan mukainen määräys; ja b) vastaanottamaan tämän artiklan mukainen määräys. 11. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että se edellyttää pyynnön esittäneen sopimuspuolen keskusviranomaisen tai muun asianomaisten sopimuspuolten yhteisesti sopiman viranomaisen esittävän sille tämän artiklan mukaiset muiden sopimuspuolten pyynnöt. 12. Euroopan neuvoston pääsihteeri perustaa rekisterin sopimuspuolten 10 kappaleen mukaisesti nimeämistä viranomaisista ja pitää sitä ajan tasalla. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen rekisteriin toimittamat tiedot ovat aina oikeita. 13. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä pidättää itsellään oikeuden olla soveltamatta tätä artiklaa liikennetietoihin.

9 artikla – Tallennetun datan nopeutettu luovuttaminen hätätilanteessa 1. a) Kukin sopimuspuoli ryhtyy hätätilanteessa tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin, jotta sen yleissopimuksen 35 artiklassa tarkoitettu 24-tuntisen jokapäiväisen verkoston yhteyspiste, jäljempänä ’yhteyspiste’, voi toimittaa toisen sopimuspuolen yhteyspisteelle pyynnön ja vastaanottaa toisen sopimuspuolen yhteyspisteeltä pyynnön, jossa pyydetään välitöntä apua siihen, että kyseisen sopimuspuolen alueella sijaitseva palveluntarjoaja suorittaisi hallussaan tai hallinnassaan olevan tietyn tallennetun datan nopeutetun luovuttamisen ilman keskinäistä oikeusapua koskevan pyynnön esittämistä. b) Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että se ei pane täytäntöön 1 kappaleen a kohdan mukaisia pyyntöjä, joilla pyydetään ainoastaan tilaajaa koskevien tietojen luovuttamista. 2. Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin lainsäädännöllisiin ja muihin toimenpiteisiin, jotta se mahdollistaisi 1 kappaleen mukaisesti a) viranomaistensa pyytää dataa alueellaan sijaitsevalta palveluntarjoajalta 1 kappaleen mukaisen pyynnön perusteella; b) alueellaan sijaitsevan palveluntarjoajan luovuttaa pyydetty data viranomaisilleen vastauksena 2 kappaleen a kohdan mukaiseen pyyntöön; sekä c) viranomaistensa toimittaa pyydetyn datan pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle. 3. Edellä olevan 1 kappaleen mukaisessa pyynnössä täsmennetään a) dataa pyytävä toimivaltainen viranomainen ja pyynnön esittämispäivä; b) se, että pyyntö on esitetty tämän pöytäkirjan mukaisesti; c) niiden palveluntarjoajien nimi ja osoite, joiden hallussa tai hallinnassa pyydetty data on; d) rikostutkinnan tai -menettelyn kohteena olevat rikokset sekä viittaus niitä koskeviin säännöksiin ja niihin sovellettaviin seuraamuksiin; e) riittävät tosiseikat sen osoittamiseksi, että kyseessä on hätätilanne, ja pyydetyn datan yhteys siihen; f) yksityiskohtainen kuvaus pyydetystä datasta; g) mahdolliset erityiset menettelyohjeet; sekä h) mahdolliset muut tiedot, jotka voivat auttaa pyydetyn datan luovuttamisen toteutumisessa. 4. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli hyväksyy pyynnön sähköisessä muodossa. Sopimuspuoli voi hyväksyä myös suullisesti toimitetun pyynnön ja vaatia vahvistuksen sähköisessä muodossa. Se voi edellyttää asianmukaista turvallisuus- ja todentamistasoa ennen pyynnön hyväksymistä. 5. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että se vaatii pyynnön esittäneitä sopimuspuolia pyynnön täytäntöönpanon jälkeen toimittamaan pyynnön ja sen tueksi toimitetut lisätiedot sellaisessa muodossa ja sellaisen kanavan kautta, johon voi sisältyä pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen ilmoittama keskinäinen oikeusapu. 6. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli ilmoittaa pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle 1 kappaleen mukaista pyyntöä koskevasta päätöksestään nopeutetussa menettelyssä ja tarvittaessa täsmentää datan toimittamisen ehdot ja muut mahdolliset yhteistyömuodot. 7. a) Jos pyynnön esittänyt sopimuspuoli ei pysty täyttämään pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen 6 kappaleen nojalla asettamaa ehtoa, se ilmoittaa asiasta viipymättä pyynnön vastaanottaneelle sopimuspuolelle. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli päättää tämän jälkeen, olisiko tiedot tai aineisto kuitenkin toimitettava. Jos pyynnön esittänyt sopimuspuoli hyväksyy ehdon, se sitoo sitä.

b) Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli, joka toimittaa tietoja tai aineistoa, johon sovelletaan tällaista ehtoa, voi pyytää pyynnön esittänyttä sopimuspuolta selittämään kyseisen ehdon osalta, miten kyseisiä tietoja tai aineistoa on käytetty. 4 jakso – Keskinäistä oikeusapua hätätilanteissa koskevat menettelyt 10 artikla – Keskinäinen oikeusapu hätätilanteissa 1. Kukin sopimuspuoli voi pyytää keskinäistä oikeusapua nopeutetussa menettelyssä, jos se katsoo, että kyseessä on hätätilanne. Tämän artiklan mukaiseen pyyntöön on sisällyttävä muun vaaditun sisällön lisäksi kuvaus tosiseikoista, jotka osoittavat, että kyseessä on hätätilanne, ja pyydetyn avun yhteydestä siihen. 2. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli hyväksyy pyynnön sähköisessä muodossa. Se voi edellyttää asianmukaista turvallisuus- ja todentamistasoa ennen pyynnön hyväksymistä. 3. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi pyytää nopeutetussa menettelyssä lisätietoja pyynnön arvioimiseksi. Pyynnön esittänyt sopimuspuoli toimittaa tällaiset lisätiedot nopeutetussa menettelyssä. 4. Kun pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli on vakuuttunut siitä, että kyseessä on hätätilanne ja että muut keskinäisen oikeusavun edellytykset täyttyvät, se vastaa pyyntöön nopeutetussa menettelyssä. 5. Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen keskusviranomaisen tai muiden keskinäistä oikeusapua koskeviin pyyntöihin vastaamisesta vastaavien viranomaisten yhteydessä on ympärivuorokautisesti kaikkina viikonpäivinä käytettävissä henkilö, joka vastaa tämän artiklan mukaiseen pyyntöön. 6. Pyynnön esittäneen ja pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen keskinäisestä oikeusavusta vastaava keskusviranomainen tai muut viranomaiset voivat yhdessä päättää, että tämän artiklan mukaisen pyynnön tai sen ennakkojäljennöksen täytäntöönpanon tulokset voidaan toimittaa pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle muuta kuin pyyntöön käytettyä kanavaa käyttäen. 7. Jos pyynnön esittäneen ja pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen välillä ei ole voimassa olevaan yhdenmukaiseen tai vastavuoroiseen lainsäädäntöön perustuvaa keskinäistä oikeusapusopimusta tai -järjestelyä, tähän artiklaan sovelletaan yleissopimuksen 27 artiklan 2 kappaleen b kohtaa ja 3–8 kappaletta sekä 28 artiklan 2–4 kappaletta. 8. Jos tällainen sopimus tai järjestely on olemassa, tätä artiklaa täydennetään tällaisen sopimuksen tai järjestelyn määräyksillä, jolleivät asianomaiset sopimuspuolet keskenään päätä soveltaa joitakin tai kaikkia tämän artiklan 7 kappaleessa tarkoitettuja yleissopimuksen määräyksiä niiden sijasta. 9. Kukin sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että pyynnöt voidaan lähettää myös suoraan sen oikeusviranomaisille tai Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) kanavien kautta tai yleissopimuksen 35 artiklan mukaisesti perustettuun ympärivuorokautiseen yhteyspisteeseen. Kaikissa näissä tapauksissa jäljennös lähetetään samanaikaisesti pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen keskusviranomaiselle pyynnön esittäneen sopimuspuolen keskusviranomaisen välityksellä. Jos pyyntö lähetetään suoraan pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen oikeusviranomaiselle, joka ei ole toimivaltainen käsittelemään pyyntöä, se lähettää pyynnön toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle ja ilmoittaa suoraan pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle, että se on tehnyt niin. 5 jakso – Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät menettelyt sovellettavan kansainvälisen sopimuksen puuttuessa 11 artikla – Videoneuvottelu 1. Pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi pyytää ja pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi sallia, että todistajalta tai asiantuntijalta otetaan todistajanlausuntoja ja lausuntoja videoneuvottelussa. Pyynnön esittänyt sopimuspuoli ja pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli neuvottelevat helpottaakseen mahdollisten pyynnön täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten ratkaisemisesta, tapauksen mukaan muun muassa seuraavista seikoista: kumpi sopimuspuoli toimii puheenjohtajana; läsnä olevat viranomaiset ja henkilöt; edellyttääkö jompikumpi tai kumpikin sopimuspuoli erityisiä valoja tai varoituksia taikka antavatko ne ohjeita todistajalle tai asiantuntijalle; tapa, jolla todistajaa tai asiantuntijaa kuulustellaan; tapa, jolla todistajan tai asiantuntijan oikeudet taataan asianmukaisesti; erioikeuksia tai syytesuojaa koskevien vaatimusten käsittely; kysymyksiin tai vastauksiin kohdistuvien vastalauseiden käsittely ja tarjoaako jompikumpi tai kumpikin sopimuspuoli käännös-, tulkkaus- ja transkriptiopalveluja. 2. a) Pyynnön vastaanottaneen ja pyynnön esittäneen sopimuspuolen keskusviranomaiset ovat suoraan yhteydessä toisiinsa tämän artiklan soveltamiseksi. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi hyväksyä pyynnön sähköisessä muodossa. Se voi edellyttää asianmukaista turvallisuus- ja todentamistasoa ennen pyynnön hyväksymistä.

b) Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli ilmoittaa pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle pyynnön täytäntöön panematta jättämisen tai täytäntöönpanon viivästymisen syyt. Tähän artiklaan sovelletaan yleissopimuksen 27 artiklan 8 kappaletta. Tähän artiklaan sovelletaan yleissopimuksen 28 artiklan 2–4 kappaletta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen tämän artiklan mukaisesti mahdollisesti asettamia muita ehtoja. 3. Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli, joka antaa apua tämän artiklan nojalla, pyrkii saamaan paikalle henkilön, jonka todistajanlausuntoa tai lausuntoa pyydetään. Tarvittaessa pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi, siinä määrin kuin sen lainsäädännön mukaan on mahdollista, toteuttaa tarvittavat toimenpiteet velvoittaakseen todistajan tai asiantuntijan saapumaan pyynnön vastaanottaneeseen sopimuspuoleen määrättynä ajankohtana ja määrätyssä paikassa. 4. Pyynnön esittäneen sopimuspuolen määrittelemiä videoneuvottelun järjestämistä koskevia menettelyjä noudatetaan, paitsi jos ne ovat ristiriidassa pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön kanssa. Jos menettely on ristiriidassa tai jos pyynnön esittänyt sopimuspuoli ei ole määritellyt sitä, pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli soveltaa kansallisen lainsäädäntönsä mukaista menettelyä, elleivät pyynnön esittänyt ja pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli keskenään toisin päätä. 5. Rajoittamatta pyynnön esittäneen sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön mukaisen lainkäyttövallan soveltamista, jos todistaja tai asiantuntija videoneuvottelun aikana a) antaa tahallisesti väärän lausunnon, kun pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli on pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön mukaisesti velvoittanut tällaisen henkilön todistamaan totuudenmukaisesti; b) kieltäytyy todistamasta, kun pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli on pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen kansallisen lainsäädännön mukaisesti velvoittanut tällaisen henkilön todistamaan; tai c) syyllistyy muuhun väärinkäytökseen, joka on kielletty pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen kansallisessa lainsäädännössä tällaisen menettelyn aikana, henkilö on pyynnön vastaanottaneessa sopimuspuolessa rangaistavissa samalla tavoin kuin jos tällainen teko olisi tehty sen kansallisen menettelyn aikana. 6. a) Jollei pyynnön esittäneen sopimuspuolen ja pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen välillä yhteisesti toisin sovita, pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli vastaa kaikista tämän artiklan mukaisen pyynnön täytäntöönpanoon liittyvistä kuluista, lukuun ottamatta seuraavia: i) asiantuntijatodistajan palkkiot; ii) käännös-, tulkkaus- ja transkriptiokulut; sekä iii) poikkeukselliset kulut. b) Jos pyynnön täytäntöönpano aiheuttaisi poikkeuksellisia kuluja, pyynnön esittänyt sopimuspuoli ja pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli neuvottelevat keskenään sopiakseen, millä ehdoilla pyyntö voidaan panna täytäntöön. 7. Jos pyynnön esittänyt sopimuspuoli ja pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli ovat keskenään asiasta sopineet, a) tämän artiklan määräyksiä voidaan soveltaa audioneuvottelujen järjestämiseen; b) videoneuvottelutekniikkaa voidaan käyttää muihin kuin 1 kappaleessa kuvattuihin tarkoituksiin tai kuulemisiin, mukaan lukien henkilöiden tai esineiden tunnistamiseen. 8. Jos pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli päättää sallia epäillyn tai syytetyn kuulemisen, se voi vaatia erityisehtoja ja -suojatoimenpiteitä, jotka koskevat todistajanlausunnon tai lausuman vastaanottamista kyseiseltä henkilöltä tai ilmoitusten antamista tällaiselle henkilölle tai menettelyllisten toimenpiteiden soveltamista tällaiseen henkilöön. 12 artikla – Yhteiset tutkintaryhmät ja yhteiset tutkinnat 1. Kahden tai useamman sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat keskinäisellä sopimuksella perustaa alueelleen yhteisen tutkintaryhmän ja ylläpitää sitä rikostutkintatoimien tai rikosoikeudellisten menettelyjen helpottamiseksi, jos tehostetusta yhteensovittamisesta katsotaan olevan erityistä hyötyä. Asianomaiset sopimuspuolet määrittelevät toimivaltaiset viranomaiset.

2. Yhteisten tutkintaryhmien toimintaa koskevat menettelyt ja edellytykset, kuten niiden täsmälliset tarkoitukset, koostumus, tehtävät, kesto ja mahdolliset toimikauden pidennykset, sijainti, organisaatio, tietojen tai todisteiden keruuta, toimittamista ja käyttöä koskevat ehdot, luottamuksellisuutta koskevat ehdot ja ehdot, jotka koskevat sopimuspuolen osallistuvien viranomaisten osallistumista toisen sopimuspuolen alueella suoritettaviin tutkintatoimiin, sovitaan näiden toimivaltaisten viranomaisten kesken. 3. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että sen keskusviranomaisen on oltava ryhmän perustamisesta tehdyn sopimuksen allekirjoittaja tai muutoin suostuttava siihen. 4. Kyseiset toimivaltaiset ja osallistuvat viranomaiset viestivät toisilleen suoraan, mutta sopimuspuolet voivat yhdessä määrittää muita asianmukaisia viestintäkanavia, jos poikkeukselliset olosuhteet edellyttävät keskitetympää yhteensovittamista. 5. Jos jonkin asianomaisen sopimuspuolen alueella on toteutettava tutkintatoimenpiteitä, kyseisen sopimuspuolen osallistuvat viranomaiset voivat pyytää omia viranomaisiaan toteuttamaan kyseiset toimenpiteet ilman, että muiden sopimuspuolten on esitettävä keskinäistä oikeusapua koskeva pyyntö. Kyseisen sopimuspuolen viranomaiset toteuttavat nämä toimenpiteet alueellaan edellytyksin, joita kansallisen lainsäädännön mukaan sovelletaan kansalliseen tutkintaan. 6. Yhden sopimuspuolen osallistuvien viranomaisten muiden asianomaisten sopimuspuolten osallistuville viranomaisille toimittamien tietojen tai todisteiden käytöstä voidaan kieltäytyä tai sitä voidaan rajoittaa tavalla, joka perustuu 1 ja 2 kappaleessa kuvattuun sopimukseen. Jos kyseisessä sopimuksessa ei määrätä käytöstä kieltäytymistä tai sen rajoittamista koskevista ehdoista, sopimuspuolet voivat käyttää toimitettuja tietoja tai todisteita a) niitä tarkoituksia varten, joita varten sopimus on tehty; b) muiden kuin sopimuksen kohteena olevien rikosten paljastamiseksi, tutkimiseksi ja niistä syytteeseen asettamiseksi edellyttäen, että tiedot tai todisteet toimittavat viranomaiset ovat antaneet siihen etukäteen suostumuksensa. Suostumusta ei kuitenkaan vaadita, jos tietoja tai todisteita käyttävän sopimuspuolen oikeudelliset perusperiaatteet edellyttävät, että se luovuttaa tiedot tai todisteet syytetyn oikeuksien suojaamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä. Tässä tapauksessa kyseiset viranomaiset ilmoittavat asiasta tiedot tai todisteet toimittaneille viranomaisille ilman aiheetonta viivytystä; tai c) hätätilanteen estämiseksi. Tällaisessa tapauksessa tiedot tai todisteet vastaanottaneet osallistuvat viranomaiset ilmoittavat asiasta ilman aiheetonta viivytystä tiedot tai todisteet toimittaneille osallistuville viranomaisille, jollei yhteisesti toisin määrätä. 7. Jos 1 ja 2 kappaleessa tarkoitettua sopimusta ei ole, yhteiset tutkinnat voidaan toteuttaa yhteisesti sovituin ehdoin tapauskohtaisesti. Tätä kappaletta sovelletaan riippumatta siitä, onko asianomaisten sopimuspuolten välillä voimassa olevan yhdenmukaisen tai vastavuoroisen lainsäädännön perusteella tehty keskinäistä oikeusapua koskeva sopimus tai järjestely. III luku – Ehdot ja suojatoimenpiteet 13 artikla – Ehdot ja suojatoimenpiteet Kukin sopimuspuoli varmistaa yleissopimuksen 15 artiklan mukaisesti, että tässä pöytäkirjassa määrättyjen valtuuksien ja menettelyjen vahvistamiseen, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen sovelletaan sen kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä ehtoja ja suojatoimenpiteitä, joilla taataan ihmisoikeuksien ja vapauksien riittävä suojelu. 14 artikla – Henkilötietojen suoja 1. Soveltamisala a) Jollei 1 kappaleen b ja c kohdassa toisin määrätä, kukin sopimuspuoli käsittelee tämän pöytäkirjan nojalla saamiaan henkilötietoja tämän artiklan 2–15 kappaleen mukaisesti. b) Jos sekä siirtävää sopimuspuolta että vastaanottavaa sopimuspuolta sitoo tämän pöytäkirjan mukaisen henkilötietojen vastaanottamisen ajankohtana vastavuoroisesti kansainvälinen sopimus, jolla luodaan näiden sopimuspuolten välille henkilötietojen suojaamiseen tähtäävät kattavat puitteet, joita sovelletaan henkilötietojen siirtoon rikosten ehkäisemistä, paljastamista, tutkimista ja rikoksiin liittyviä syytetoimia varten ja joissa määrätään, että kyseisen sopimuksen mukainen henkilötietojen käsittely on asianomaisten sopimuspuolten tietosuojalainsäädännön vaatimusten mukaista, tällaisen sopimuksen ehtoja sovelletaan tällaisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden osalta pöytäkirjan mukaisesti vastaanotettuihin henkilötietoihin 2–15 kappaleen sijasta, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. c) Jos 1 kappaleen b kohdassa kuvattu sopimus ei sido vastavuoroisesti siirtävää sopimuspuolta ja vastaanottavaa sopimuspuolta, ne voivat yhdessä päättää, että tämän pöytäkirjan mukainen henkilötietojen siirto voi tapahtua 2–15 kappaleen sijasta asianomaisten sopimuspuolten välillä tehtyjen muiden sopimusten tai järjestelyjen perusteella.

d) Kukin sopimuspuoli katsoo, että l kappaleen a ja b kohdan mukainen henkilötietojen käsittely täyttää sen kansainvälistä henkilötietojen siirtoa koskevan henkilötietojen suojaa koskevan oikeudellisen kehyksen vaatimukset, eikä kyseisen oikeudellisen kehyksen nojalla edellytetä muita siirtolupia. Sopimuspuoli voi kieltäytyä siirtämästä tietoja toiselle sopimuspuolelle tämän pöytäkirjan mukaisesti tai estää sen ainoastaan tietosuojaan liittyvistä syistä 15 kappaleessa määrätyin edellytyksin, kun sovelletaan l kappaleen a kohtaa, tai 1 kappaleen b tai c kohdassa tarkoitetun sopimuksen tai järjestelyn ehtojen mukaisesti, kun jompaakumpaa näistä kohdista sovelletaan. e) Tämän artiklan määräykset eivät estä sopimuspuolta soveltamasta tiukempia suojatoimenpiteitä, kun sen omat viranomaiset käsittelevät tämän pöytäkirjan mukaisesti vastaanotettuja henkilötietoja. 2. Tarkoitus ja käyttö a) Henkilötietoja vastaanottanut sopimuspuoli käsittelee niitä 2 artiklassa kuvattuihin tarkoituksiin. Se ei saa käsitellä henkilötietoja edelleen tarkoitukseen, joka on ristiriidassa kyseisten tarkoitusten kanssa, eikä se saa käsitellä tietoja edelleen, jos tämä ei ole sallittua sen kansallisessa oikeudellisessa kehyksessä. Tämä artikla ei rajoita siirtävän sopimuspuolen mahdollisuutta määrätä tämän pöytäkirjan mukaisia lisäehtoja erityistapauksessa, mutta näihin ehtoihin ei kuitenkaan sisälly yleisiä tietosuojaehtoja. b) Vastaanottava sopimuspuoli varmistaa kansallisen oikeudellisen kehyksensä mukaisesti, että pyydetyt ja käsitellyt henkilötiedot ovat merkityksellisiä, eivät liiallisia tällaisen käsittelyn tarkoituksiin nähden. 3. Laatu ja eheys Kukin sopimuspuoli ryhtyy kohtuullisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että henkilötietoja ylläpidetään niin täsmällisinä, täydellisinä ja ajantasaisina kuin on tarpeen ja asianmukaista henkilötietojen lainmukaisen käsittelyn kannalta, ottaen huomioon tarkoitukset, joita varten niitä käsitellään. 4. Arkaluonteiset tiedot Sopimuspuolen suorittama käsittely, joka kohdistuu henkilötietoihin, joista ilmenee rotu tai etninen alkuperä, poliittisia mielipiteitä, uskonnollinen tai muu vakaumus tai ammattiliiton jäsenyys, geneettisiä tietoja, biometrisiä tietoja, joita pidetään arkaluonteisina niihin liittyvien riskien vuoksi, tai terveyteen tai seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyviä henkilötietoja, voidaan toteuttaa ainoastaan asianmukaisin suojatoimenpitein, joilla suojataan tällaisten tietojen käytöstä aiheutuvalta perusteettomalta haitalliselta vaikutukselta, erityisesti laittomalta syrjinnältä. 5. Säilyttämisaika Kukin sopimuspuoli säilyttää henkilötietoja vain niin kauan kuin on tarpeen ja asianmukaista 2 kappaleen mukaisten tietojenkäsittelyn tarkoitusten kannalta. Tämän velvoitteen täyttämiseksi se säätää kansallisessa oikeudellisessa kehyksessään tietyistä säilyttämisajoista tai säännöllisestä tietojen säilyttämisen jatkamistarpeen uudelleentarkastelusta. 6. Automaattiset päätökset Päätökset, joilla on merkittäviä kielteisiä vaikutuksia sen henkilön etuihin, johon henkilötiedot liittyvät, eivät saa perustua pelkästään henkilötietojen automaattiseen käsittelyyn, jollei sitä sallita kansallisessa lainsäädännössä ja jollei käytössä ole asianmukaisia suojatoimenpiteitä, joihin kuuluu mahdollisuus vaatia, että käsittelyyn osallistuu ihminen. 7. Tietoturva ja tietoturvahäiriöt a) Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sillä on käytössään asianmukaiset tekniset, fyysiset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi, erityisesti niiden häviämisen tai niihin vahingossa tapahtuvan tai lainvastaisen pääsyn, niiden luovuttamisen, muuttamisen tai tuhoamisen varalta, jäljempänä ’tietoturvahäiriö’. b) Jos havaitaan tietoturvahäiriö, josta on merkittävä fyysisen tai muun kuin fyysisen haitan vaara henkilöille tai toiselle sopimuspuolelle, vastaanottava sopimuspuoli arvioi viipymättä kyseisen vaaran todennäköisyyden ja laajuuden ja ryhtyy viipymättä asianmukaisiin toimiin tällaisen haitan lieventämiseksi. Tällaisiin toimiin kuuluu ilmoittaminen siirtävälle viranomaiselle tai II luvun 2 jakson soveltamiseksi 7 kappaleen c kohdan mukaisesti nimetylle viranomaiselle tai nimetyille viranomaisille. Ilmoitukseen voi kuitenkin sisältyä asianmukaisia rajoituksia, jotka koskevat ilmoituksen toimittamista edelleen; sitä voidaan viivästyttää tai se voidaan jättää tekemättä, jos tällainen ilmoitus voi vaarantaa kansallisen turvallisuuden, tai viivästyttää, jos tällainen ilmoitus voi vaarantaa toimenpiteet yleisen turvallisuuden suojelemiseksi. Tällaisiin toimiin kuuluu myös asianomaiselle henkilölle ilmoittaminen, jollei sopimuspuoli ole toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä merkittävän riskin poistamiseksi. Ilmoitusta yksityishenkilölle voidaan lykätä tai se voidaan jättää tekemättä 12 kappaleen a kohdan i alakohdassa määrätyin edellytyksin. Ilmoituksen vastaanottanut sopimuspuoli voi pyytää kuulemista ja lisätietoja häiriöstä ja sen johdosta toteutetuista toimista. c) Kukin sopimuspuoli ilmoittaa tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamisen yhteydessä Euroopan neuvoston pääsihteerille viranomaisen tai viranomaiset, joille on tehtävä ilmoitus 7 kappaleen b kohdan mukaisesti II luvun 2 jakson soveltamiseksi; toimitettuja tietoja voidaan myöhemmin muuttaa. 8. Kirjaaminen Kukin sopimuspuoli pitää kirjaa tai käyttää muita asianmukaisia keinoja osoittaakseen, miten henkilön henkilötietoihin päästään, miten niitä käytetään ja luovutetaan kussakin tapauksessa. 9. Sopimuspuolen sisäinen edelleenjakaminen

a) Kun sopimuspuolen viranomainen toimittaa alun perin tämän pöytäkirjan mukaisesti vastaanotettuja henkilötietoja kyseisen sopimuspuolen toiselle viranomaiselle, tämä toinen viranomainen käsittelee niitä tämän artiklan mukaisesti, jollei 9 kappaleen b kohdasta muuta johdu. b) Sen estämättä, mitä 9 kappaleen a kohdassa määrätään, sopimuspuoli, joka on tehnyt 17 artiklan mukaisen varauman, voi toimittaa vastaanottamiaan henkilötietoja omille osavaltioilleen tai vastaaville alueilleen edellyttäen, että sopimuspuoli on toteuttanut toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että vastaanottavat viranomaiset jatkavat tietojen tehokasta suojaamista tarjoamalla tietosuojan tason, joka on verrattavissa tämän artiklan mukaiseen tietosuojan tasoon. c) Jos on viitteitä tämän kohdan epäasianmukaisesta täytäntöönpanosta, siirtävä sopimuspuoli voi pyytää neuvottelua ja merkityksellistä tietoa näistä viitteistä. 10. Edelleensiirto toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle a) Vastaanottava sopimuspuoli voi siirtää henkilötietoja toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle ainoastaan siirtävän viranomaisen tai II luvun 2 jakson soveltamiseksi 10 kappaleen b kohdan mukaisesti nimetyn viranomaisen tai nimettyjen viranomaisten ennakkoluvalla. b) Kukin sopimuspuoli ilmoittaa tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä Euroopan neuvoston pääsihteerille yhden tai useamman viranomaisen, joka voi antaa valtuutuksen II luvun 2 jakson soveltamista varten; toimitettuja tietoja voidaan myöhemmin muuttaa. 11. Läpinäkyvyys ja ilmoittaminen a) Kukin sopimuspuoli ilmoittaa julkaisemalla yleisen tiedotteen tai antamalla henkilökohtaisen tiedotteen henkilölle, jonka henkilötietoja on kerätty, seuraavista seikoista: i) käsittelyn oikeusperusta ja tarkoitus; ii) tarvittaessa 5 kappaleen mukaiset säilyttämis- tai uudelleentarkasteluajat; iii) vastaanottajat tai vastaanottajaryhmät, joille tällaisia tietoja luovutetaan; sekä iv) käytettävissä olevat tietoihin pääsy-, oikaisu- ja oikeussuojakeinot. b) Sopimuspuoli voi soveltaa kaikkiin henkilökohtaista tiedotetta koskeviin vaatimuksiin kansallisen oikeudellisen kehyksensä mukaisia kohtuullisia rajoituksia 12 kappaleen a kohdan i alakohdassa määrätyin edellytyksin. c) Jos siirtävän sopimuspuolen kansallinen oikeudellinen kehys edellyttää henkilökohtaista tiedotetta henkilölle, jonka tiedot on toimitettu toiselle sopimuspuolelle, siirtävä sopimuspuoli ryhtyy toimenpiteisiin, jotta toiselle sopimuspuolelle ilmoitetaan siirron yhteydessä tästä vaatimuksesta ja asianmukaiset yhteystiedot. Henkilökohtaista tiedotetta ei anneta, jos toinen sopimuspuoli on pyytänyt, että tietojen toimittaminen pidetään luottamuksellisena, siltä osin kun 12 kappaleen a kohdan i alakohdassa määrättyjä rajoituksia koskevia ehtoja sovelletaan. Kun näitä rajoituksia ei enää sovelleta ja henkilökohtainen tiedote voidaan antaa, toinen sopimuspuoli ryhtyy toimenpiteisiin, jotta siirtävälle sopimuspuolelle ilmoitetaan asiasta. Jos siirtävälle sopimuspuolelle ei ole vielä ilmoitettu asiasta, se voi esittää pyynnön vastaanottavalle sopimuspuolelle, joka ilmoittaa siirtävälle sopimuspuolelle, pidetäänkö rajoitus voimassa. 12. Tietoihin pääsy ja niiden oikaisu a) Kukin sopimuspuoli varmistaa, että jokaisella henkilöllä, jonka henkilötietoja on vastaanotettu tämän pöytäkirjan mukaisesti, on oikeus sen kansallisessa oikeudellisessa kehyksessä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä pyytää ja saada i) kirjallinen tai sähköinen jäljennös kyseisestä henkilöstä pidetyistä asiakirja-aineistosta, joka sisältää henkilön henkilötiedot ja saatavilla olevat tiedot, joista käyvät ilmi käsittelyn oikeusperusta ja tarkoitus, tietojen säilyttämisajat ja vastaanottajat tai vastaanottajaryhmät, jäljempänä ’tietoihin pääsy’, sekä tiedot käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista; edellyttäen, että tietoihin pääsyyn voidaan tietyssä tapauksessa soveltaa sopimuspuolen kansallisessa oikeudellisessa kehyksessä sallittuja oikeasuhteisia rajoituksia, jotka ovat tarpeen rajoituksia koskevan päätöksen tekohetkellä muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien tai yleisen edun kannalta tärkeiden tavoitteiden suojaamiseksi ja joissa otetaan asianmukaisesti huomioon asianomaisen henkilön oikeutetut edut; ii) tiedot oikaistuiksi silloin, kun henkilön henkilötiedot ovat virheellisiä tai niitä on käsitelty sopimattomasti; oikaisuun sisältyy – jos se on tarpeen ja kohtuullista ottaen huomioon oikaisun perusteet ja käsittelyn nimenomainen konteksti – korjaus, täydennys, poistaminen tai anonymisointi, käsittelyn rajoittaminen tai tietojen suojaaminen. b) Jos tietoihin pääsy tai niiden oikaiseminen evätään tai sitä rajoitetaan, sopimuspuoli antaa henkilölle kirjallisessa muodossa, joka voidaan toimittaa sähköisesti, ilman aiheetonta viivytystä vastauksen, jossa kyseiselle henkilölle ilmoitetaan epäämisestä tai rajoittamisesta. Se perustelee tällaisen epäämisen tai rajoittamisen ja antaa tietoja käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista. Mahdolliset tietoihin pääsystä aiheutuvat kulut olisi rajoitettava kohtuullisiin kuluihin; ne eivät saisi olla liiallisia. 13. Oikeudelliset ja muut muutoksenhakukeinot

Kullakin sopimuspuolella on käytössään tehokkaat oikeudelliset ja muut muutoksenhakukeinot tämän artiklan rikkomista koskevien oikeussuojakeinojen tarjoamiseksi. 14. Valvonta Kullakin sopimuspuolella on yksi tai useampi viranomainen, jotka käyttävät yksinään tai kumulatiivisesti riippumattomia ja tehokkaita valvontavelvoitteita ja -valtuuksia tässä artiklassa määrättyjen toimenpiteiden osalta. Näiden yksin tai kumulatiivisesti toimivien viranomaisten velvoitteisiin ja valtuuksiin kuuluvat tutkintavaltuudet, valtuudet toimia valitusten johdosta ja valtuudet toteuttaa korjaavia toimia. 15. Neuvottelut ja keskeyttäminen Sopimuspuoli voi keskeyttää henkilötietojen siirron toiselle sopimuspuolelle, jos sillä on olennaista näyttöä siitä, että toinen sopimuspuoli rikkoo järjestelmällisesti tai olennaisesti tämän artiklan ehtoja tai että olennaisen rikkomuksen uhka on ilmeinen. Se ei keskeytä siirtoja ilman kohtuullista varoitusaikaa eikä ennen kuin asianomaiset sopimuspuolet ovat neuvotelleet asiasta kohtuullisen ajan pääsemättä ratkaisuun. Sopimuspuoli voi kuitenkin keskeyttää siirrot väliaikaisesti, jos kyseessä on järjestelmällinen tai olennainen rikkomus, joka aiheuttaa merkittävän ja välittömän vaaran luonnollisen henkilön hengelle tai turvallisuudelle tai huomattavaa maineeseen liittyvää tai rahallista haittaa, jolloin se ilmoittaa asiasta toiselle sopimuspuolelle ja aloittaa neuvottelut välittömästi tämän jälkeen. Jos neuvotteluissa ei ole päästy ratkaisuun, toinen sopimuspuoli voi vastavuoroisesti keskeyttää siirrot, jos sillä on olennaista näyttöä siitä, että siirrot keskeyttäneen sopimuspuolen toteuttama keskeyttäminen on ristiriidassa tämän kappaleen ehtojen kanssa. Keskeyttänyt sopimuspuoli lopettaa keskeytyksen heti, kun keskeytyksen perusteena oleva rikkomus on korjattu; mahdolliset vastavuoroiset keskeytykset lopetetaan samana ajankohtana. Kaikkia ennen keskeyttämistä siirrettyjä henkilötietoja käsitellään edelleen tämän pöytäkirjan mukaisesti. IV luku – Loppumääräykset 15 artikla – Tämän pöytäkirjan vaikutukset 1. a) Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 39 artiklan 2 kappaletta. b) Sopimuspuolet, jotka ovat Euroopan unionin jäsenvaltioita, voivat keskinäisissä suhteissaan soveltaa tässä pöytäkirjassa käsiteltyjä asioita koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä. c) Edellä oleva l kappaleen b kohta ei vaikuta tämän pöytäkirjan täysimittaiseen soveltamiseen niiden sopimuspuolten, jotka ovat Euroopan unionin jäsenvaltioita, ja muiden sopimuspuolten välillä. 2. Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 39 artiklan 3 kappaletta. 16 artikla – Allekirjoittaminen ja voimaantulo 1. Tämä pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten yleissopimuksen sopimuspuolille, jotka voivat ilmaista suostumuksensa sille, että pöytäkirja sitoo niitä, joko a) allekirjoittamalla pöytäkirjan ilman ratifioimis- tai hyväksymisvaraumaa; tai b) allekirjoittamalla pöytäkirjan ratifioimis- tai hyväksymisvaraumin, mitä seuraa ratifioiminen tai hyväksyminen. 2. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan neuvoston pääsihteerin huostaan. 3. Tämä pöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona viisi yleissopimuksen sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomaksi tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräysten mukaisesti.

4. Sellaisen yleissopimuksen sopimuspuolen osalta, joka myöhemmin ilmaisee suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomaksi, pöytäkirja tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona sopimuspuoli on ilmaissut suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomaksi tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräysten mukaisesti. 17 artikla – Liittovaltiolauseke 1. Liittovaltio voi varata itselleen oikeuden, jonka mukaan se noudattaa tämän pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan niiden perusperiaatteiden mukaisesti, jotka koskevat kyseisen liittovaltion keskushallinnon ja osavaltioiden tai muiden vastaavien alueiden välisiä suhteita, edellyttäen kuitenkin, että a) pöytäkirjaa sovelletaan liittovaltion keskushallintoon; b) tällainen varauma ei vaikuta velvoitteiseen tarjota muiden sopimuspuolten pyytämää yhteistyötä II luvun määräysten mukaisesti; sekä c) 13 artiklan määräyksiä sovelletaan liittovaltion osavaltioihin tai muihin vastaaviin alueisiin. 2. Toinen sopimuspuoli voi estää alueellaan olevia viranomaisia, palveluntarjoajia tai yhteisöjä toimimasta yhteistyössä sellaiseen liittovaltioon, joka on tehnyt varauman 1 kappaleen nojalla, kuuluvan osavaltion tai muun vastaavan alueen suoraan esittämän pyynnön tai määräyksen perusteella, jollei kyseinen liittovaltio ilmoita Euroopan neuvoston pääsihteerille, että osavaltio tai muu vastaava alue soveltaa kyseiseen liittovaltioon sovellettavia tämän pöytäkirjan velvoitteita. Euroopan neuvoston pääsihteeri perustaa tällaisia ilmoituksia koskevan rekisterin ja pitää sitä ajan tasalla. 3. Toinen sopimuspuoli ei saa 1 kappaleen mukaisen varauman perusteella estää alueellaan olevia viranomaisia, palveluntarjoajia tai yhteisöjä toimimasta yhteistyössä osavaltion tai muun vastaavan alueen kanssa, jos määräys tai pyyntö on esitetty keskushallinnon välityksellä tai jos keskushallinto osallistuu 12 artiklan mukaisen yhteistä tutkintaryhmää koskevan sopimuksen tekemiseen. Tällaisissa tilanteissa keskushallinto huolehtii pöytäkirjan sovellettavien velvoitteiden täyttämisestä edellyttäen, että osavaltioille tai vastaaville alueille toimitettavien henkilötietojen suojaan sovelletaan ainoastaan 14 artiklan 9 kappaleen ehtoja tai soveltuvin osin 14 artiklan 1 kappaleen b tai c kohdassa kuvatun sopimuksen tai järjestelyn ehtoja. 4. Keskushallinto esittää sellaisten tämän pöytäkirjan määräysten osalta, joiden soveltaminen kuuluu sellaisen osavaltion tai muun vastaavan alueellisen yksikön lainkäyttövallan alaisuuteen, joiden velvollisuutena ei ole ryhtyä liittovaltion perustuslaillisen järjestelmän nojalla lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin, kyseisten osavaltioiden toimivaltaisille viranomaisille näitä määräyksiä puoltavan lausunnon, jossa kannustetaan ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin määräysten täytäntöön panemiseksi. 18 artikla – Alueellinen soveltaminen 1. Tätä pöytäkirjaa sovelletaan siihen alueeseen tai niihin alueisiin, jotka on määritelty sopimuspuolen yleissopimuksen 38 artiklan 1 tai 2 kappaleen mukaisesti antamassa selityksessä, siltä osin kuin tällaista selitystä ei ole peruutettu 38 artiklan 3 kappaleen mukaisesti. 2. Sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa selityksen, että tätä pöytäkirjaa ei sovelleta yhteen tai useampaan alueeseen, jotka on määritelty sopimuspuolen yleissopimuksen 38 artiklan 1 ja/tai 2 kappaleen mukaisessa selityksessä. 3. Tämän artiklan 2 kappaleen mukaisesti annettu selitys voidaan minkä tahansa selityksessä mainitun alueen osalta peruuttaa ilmoittamalla siitä Euroopan neuvoston pääsihteerille. Peruuttaminen tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona Euroopan neuvoston pääsihteeri on vastaanottanut ilmoituksen. 19 artikla – Varaumat ja selitykset 1. Jokainen yleissopimuksen sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla kirjallisella ilmoituksella selityksen, että se käyttää mahdollisuutta tehdä tämän pöytäkirjan 7 artiklan 9 kappaleen a ja b kohdan, 8 artiklan 13 kappaleen ja 17 artiklan mukaisen varauman tai varaumia. Muita varaumia ei saa tehdä. 2. Jokainen yleissopimuksen sopimuspuoli voi tämän pöytäkirjan allekirjoittamisen tai ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla kirjallisella ilmoituksella tämän pöytäkirjan 7 artiklan 2 kappaleen b kohdan ja 8 kappaleen, 8 artiklan 11 kappaleen, 9 artiklan 1 kappaleen b kohdan ja 5 kappaleen, 10 artiklan 9 kappaleen, 12 artiklan 3 kappaleen ja 18 artiklan 2 kappaleen mukaisen selityksen tai selityksiä. 3. Kukin yleissopimuksen sopimuspuoli antaa Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla kirjallisella ilmoituksella mahdolliset selitykset, ilmoitukset tai tiedonannot, jotka on yksilöity tämän pöytäkirjan 7 artiklan 5 kappaleen a ja e kohdassa, 8 artiklan 4 kappaleessa ja 10 kappaleen a ja b kohdassa, 14 artiklan 7 kappaleen c kohdassa ja 10 kappaleen b kohdassa ja 17 artiklan 2 kappaleessa niiden mukaisin ehdoin.

20 artikla – Varaumien voimassaolo ja peruuttaminen 1. Sopimuspuoli, joka on tehnyt varauman 19 artiklan 1 kappaleen mukaisesti, peruuttaa varauman kokonaan tai osittain heti, kun olosuhteet sen sallivat. Peruuttaminen tulee voimaan päivänä, jona Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitettu ilmoitus on vastaanotettu. Jos ilmoituksessa todetaan, että varauman peruutus tulee voimaan tiettynä ilmoituksessa määriteltynä päivänä, ja tämä päivä on myöhempi kuin päivä, jona pääsihteeri ottaa ilmoituksen vastaan, peruutus tulee voimaan kyseisenä myöhempänä päivänä. 2. Euroopan neuvoston pääsihteeri voi ajoittain tiedustella sopimuspuolilta, jotka ovat tehneet yhden tai useamman varauman 19 artiklan 1 kappaleen mukaisesti, mahdollisuudesta peruuttaa tällaiset varaumat. 21 artikla – Muutokset 1. Jokainen tämän pöytäkirjan sopimuspuoli voi ehdottaa muutoksia tähän pöytäkirjaan, ja Euroopan neuvoston pääsihteeri toimittaa muutosehdotukset Euroopan neuvoston jäsenvaltioille, yleissopimuksen sopimuspuolille ja allekirjoittajille sekä sellaisille valtioille, jotka on kutsuttu liittymään yleissopimukseen. 2. Sopimuspuolen tekemä muutosehdotus annetaan tiedoksi Euroopan neuvoston rikosasiain yhteistyökomitealle, jäljempänä ’CDPC’, joka antaa lausuntonsa muutosehdotuksesta ministerikomitealle. 3. Ministerikomitea käsittelee muutosehdotuksen ja CDPC:n lausunnon ja voi hyväksyä muutoksen neuvoteltuaan ensin yleissopimuksen sopimuspuolten kanssa. 4. Ministerikomitean 3 kappaleen mukaisesti hyväksymän muutoksen teksti toimitetaan tämän pöytäkirjan sopimuspuolille hyväksyttäväksi. 5. Edellä olevan 3 kappaleen mukaisesti hyväksytty muutos tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun kaikki tämän pöytäkirjan sopimuspuolet ovat ilmoittaneet pääsihteerille hyväksyneensä sen. 22 artikla – Riitojen ratkaisu Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 45 artiklaa. 23 artikla – Sopimuspuolten väliset neuvottelut ja täytäntöönpanon arviointi 1. Tähän pöytäkirjaan sovelletaan yleissopimuksen 46 artiklaa. 2. Sopimuspuolet arvioivat ajoittain tämän pöytäkirjan määräysten tehokasta soveltamista ja täytäntöönpanoa. Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitean työjärjestyksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna 16 päivänä lokakuuta 2020, 2 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin. Sopimuspuolet tarkastelevat viiden vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulosta aluksi uudelleen ja voivat yksimielisesti muuttaa kyseisen artiklan menettelyjä sellaisina kuin niitä sovelletaan tähän pöytäkirjaan. 3. Pöytäkirjan 14 artiklan uudelleentarkastelu alkaa, kun kymmenen yleissopimuksen sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla tämän pöytäkirjan sitomiksi.