FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 6.9.2005 
KOM(2005) 411 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOP AN PARLAMENTILLE 
UUTTA LUOTAAVA RADIOTAAJUUSPOLI TIIKKA EUROOPAN UNIONILLE: 
TOINEN VUOSIKERTOMUS 
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOP AN PARLAMENTILLE 
UUTTA LUOTAAVA RADIOTAAJUUSPOLI TIIKKA EUROOPAN UNIONILLE: 
TOINEN VUOSIKERTOMUS 
 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. Tiivistelmä................................................................................................................. ... 3 
2. Radiotaajuuspolitiikan nykytilanne EU:ssa ................................................................. 3 3. Radiotaajuuspolitiikan merkitys Liss abonin tavoitteiden saavuttamisessa.................. 4 
4. Tavoitteena EU:n yhtenäinen radiotaajuuspolitiikka................................................... 5 5. Tie eteenpäin: Tulevien al oitteiden pääpiirteet............................................................ 7 
6. Poliittisen konsensuksen saavut taminen tulevista toimista........................................ 11 
Liite 1: Ensimmäisen raportin jälkeen tapahtunut kehitys ....................................................... 12 
Liite 2: EU:n radiotaajuuspoliittisten toimien aikataulu .......................................................... 13 
 
FI 3   FI 1. TIIVISTELMÄ  
Radiotaajuudet ovat keskeinen voimavara yhtei skunnan monillle merkittä ville palveluille. 
Näitä ovat matkaviestintä, langaton ja satelliittivie stintä, televisio- ja radiolähetykset, liikenne, 
radiopaikannus (GPS/Galileo) ja monet muut sovellukset (hälyttimet, kauko-ohjaimet, 
kuulolaitteet, mikrofonit, lääkinnäl liset laitteet jne.). Radiotekn iikka on myös monien muiden 
palveluiden tukena esimerkiks i puolustuksen, turvallisuuden ja tieteen al alla (esim. 
meteorologia, kaukokartoitus, maapallon tilan se uranta, radioastronomia ja avaruustutkimus). 
Jos taajuuksia käytetään näillä aloilla tehokkaasti ja yhtenäisesti , voidaan samalla tukea 
kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä ja näin auttaa Euroopan unionia saavuttamaan 
Lissabonin tavoitteet . Taajuuksien nykyjaon ja –käytön tehottomuudet aiheuttavat 
tarpeettomia kustannuksia, vievät yrityksiltä  toimintamahdollisuuksia ja vähentävät 
innovatiivisten palveluiden yleistym istä kuluttajien kustannuksella. 
Taajuksien hallinnointi on selvästi valtioiden ra jat ylittävää toimintaa,  koska sekä Euroopan 
että maailman markkinat ovat riippuvaisia radi otaajuuksia käyttävistä palveluista. Tärkeää on 
myös välttää haitallisia hä iriöitä maiden välillä. Euroopan unionin koordinoidulla 
radiotaajuuspolitiikalla  pyritään tehostamaan radiopalve luiden ja -laitteiden aitoja 
yhtenäismarkkinoita. Tässä yhteydessä komissio aikoo toteuttaa käytännön toimia, joilla 
• madalletaan  radiotaajuuksien saantikynnystä , parannetaan tehokkuu tta ja edistetään 
innovaatioita, mikä tuo käyttäjille  lisää joustavuutta ja kulutta jille laajemmat valikoimat.  
• mahdollistetaan  teknologioiden yhdentyminen  poistamalla keinotekoisia rajoituksia, 
erityisesti yleisradiotoiminnan ja matkaviestinnän väliltä. 
Tässä raportissa annetaan tiivis kuvaus komi ssion strategiasta EU:n yhtenäistä 
radiotaajuuspolitiikkaa vart en. Se on osa komission i2010- aloitetta, jolla tuetaan 
digitaalitalouden kehittymistä. Erityisesti tarv itaan asteittaista, mutta järjestelmällistä 
radiotaajuuksien käytön vapauttamista.  Tähän liittyvät kansalli set edut on pidettävä 
mielessä, mutta EU:n tasoisilla yhteisillä toimilla voidaan merkittävästi kohentaa politiikan 
yhtenäisyyttä ja tukea sen onnistumista. 
2. RADIOTAAJUUSPOLITIIKAN NYKYTILANNE EU: SSA 
Käsillä oleva raportti on toinen Eur oopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan 
sääntelyjärjestelmästä 7. maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston 
päätöksen N:o 676/2002/EY (ns. radiotaajuuspäätös ) nojalla toteutettuja toimia kuvaava 
raportti. Se tarjoaa kokonais kuvan EU-pohjaisen radiotaaj uuspolitiikan nykytoimista ja 
tulevaisuuden haasteista ja ase ttaa tällaiset kysymykset laajempaan poliittiseen kontekstiin.  
Euroopan johtoasema radiot eknologian kehittämisessä ja omaksumisessa riippuu 
radiotaajuuksien tehokkaasta käytös tä ja poliittisista päätöksist ä, joita näistä kysymyksistä 
tehdään. Ensimmäisessä raportissaan ra diotaajuuspolitiikasta Euroopan unionissa1 komissio 
totesi, että tämän niukan resurssin hallinnointiin kaivataan uudistuksia.  
                                                 
1 KOM(2004) 507. 
 
FI 4   FI EU:n jäsenvaltiot, jotka ovat päävastuussa kansallisista radiotaa juuksistaan, ovat jo 
tunnustaneet EU:n yhteisen radi otaajuuspolitiikan tärkeyden si sämarkkinoiden luomiseksi ja 
niiden toiminnan turvaamiseksi. Ne ovat myös myöntäneet, että tarvitaan politiikkaan 
pohjautuvaa pitkän aikavälin toimintatapaa, jolla parannetaan radiotaajuuksien 
hallinnoinnin joustavuutta ja  tarpeisiin vast aavuutta kilpailukyvy n lisäämiseksi ja 
innovaatiotoiminnan edistämiseksi, kun sama lla otetaan huomioon yleisen edun tavoitteet2. 
Viime vuoden aikana on edetty politiikan suunnitteluvaiheesta en simmäisiin käytännön 
tuloksiin. Korkean tason keskustelut on aloi tettu merkittävistä radiotaajuuspolitiikan 
kysymyksistä, kuten taajuusmarkkinoiden3 käynnistämisestä ja digitaalitelevisioon 
siirtymisestä4. Ensimmäiset yhdenmukaistamistoimenpiteet, joilla tuetaan innovatiivisen 
teknologian yleistä saatavuutta ja kehitetään EU:n sisämarkkinoita, on jo hyväksytty. Niillä 
tuetaan langattomia internet-yhteyksiä5 ja autojen törmäyksenestojärjestelmiä6. Komissio 
on myös antanut ohjausta EU:n  etujen ajamiseksi kansai nvälisissä neuvotteluissa ja 
tarkastellut keinoja, jolla taaj uustietojen saatavuutta voidaan parantaa. Näitä toimia kuvataan 
yksityiskohtaisemmin liitteessä 1. 
3. RADIOTAAJUUSPOLITIIKAN MERKITYS LISSABONIN TAVOITTEIDEN 
SAAVUTTAMISESSA  
Maaliskuussa 2005 pidetyssä Eurooppa-neuvosto n kokouksessa EU-johtajat uudistivat kasvua 
ja työllisyyttä edistävän kumppanuutensa. Siihen kuuluu myös täysin osallistavan 
tietoyhteiskunnan kehittäminen, mikä perustuu tie to- ja viestintätekniikan laajamittaiseen 
käyttöön julkisissa palveluissa, pk-yrityksissä ja kotitalouksissa7. Komission i2010-
aloitteessa annetaan täysi tuki tälle tilanneanalyys ille ja korostetaan, että tieto- ja 
viestintätekniikka on keskeine n kilpailukyvyn ja kasvun moottori8. Tieto- ja viestintätekniikan 
omaksumisen kannalta on olennaisen tärkeää, et tä EU:hun luodaan avoimet ja kilpaillut 
tietoyhteiskunta- ja mediapalve luiden yhtenäismarkkinat.  
Tässä yhteydessä on selkeästi tunnustettu, että osaamiseen perustuva ja matkaviestintää 
käyttävä tietoyhteiskunta edellyttää merkittävi ä parannuksia radiotaajuuksien hallinnointiin9. 
Kun poistetaan rajoituksia, jotka koskevat radiotaajuuksien käyttöä uusissa 
radiotekniikoissa,  voidaan edistää tällaisten tekniikoi den oikea-aikaista omaksumista, 
kohentaa edellytyksiä kestävän ja tasapainoisen talouskehityksen ja työllisyyden tueksi sekä parantaa kansalaisten elämänlaatua.  
Radiotaajuuspolitiikkaa koskevien päätöste n merkityksestä kertoo niiden vaikutus 
matkaviestintäalan kehitykseen. 1980-luvulla matkaviestintäalan markkinat olivat pienet ja 
pirstoutuneet kansalliselle tasolle. EU an toi oikeaan aikaan säädöksen taajuuksien 
yhdenmukaistamisesta, mikä käynnisti Euroopan laajuisen digitaalisen 
matkapuhelinjärjestelmän (GSM)  kehittämistyön. EU myös kannusti kilpailun tuomista 
asteittain tälle alalle uusien toimilupien myötä ja rahoitti teollisuuden T&K-toiminnan 
                                                
 
2 Neuvoston päätelmät 15530/04 ja 15533/04, 3.12.2004. 
3 KOM(2005) 400. 
4 KOM(2005) 204. 
5 Päätös 2005/513/EY. 
6 Päätökset 2004/545/EY ja 2005/50/EY. 
7 Eurooppa-neuvoston päätelmät 7619/1/05 Rev. 1, 23.3.2005. 
8 KOM(2005) 229. 
9 Ks. esim. PWC:n EU:n puheenjohtajistolle tekemä tutkimus ” Rethinking the European ICT Agenda ”, 
elokuu 2004. 
 
FI 5   FI koordinointia. Tämä johdonmukainen toimintata pa oli keskeinen tekijä, kun syntyi uusi 
teollisuudenala, jonka osuus 15-jäsenisen EU :n (EU15) BKT:stä vuonna 2004 oli 105,6 mrd. 
euroa. Matkaviestintäpalveluiden alalle ar vioidaan syntyneen EU15:ssä 2,8 miljoonaa 
työpaikkaa. Nykykehityksen jatkuessa ala oh ittaa pian liikevaihdoltaan maatalouden tai 
sähkö-, kaasu- ja vesialan yhteenlasketun arvon10. 
Sittemmin radiotaajuuspoliittiset päätökset  ovat merkittävästi vaikuttaneet seuraavan 
sukupolven matkaviestintään (3G).  3G:n yhdenmukainen taajuusalue määritettiin EU:n 
tasolla11, mutta operaattoreiden toimiluvat jaettiin eri tavoin eri maissa; toimilupien 
ajoituksessa ja myöntämisjärjeste lyissä oli eroja (erilaisia huu tokauppoja, tarjouskilpailuja tai 
näiden yhdistelmiä), jotka kuvastivat jäsenv altioiden erilaisia po liittisia tavoitteita. 
Toimilupien myöntämisestä saadut tulot (noin 1 09 mrd. euroa) jakautuivat hyvin epätasaisesti 
EU:n eri maiden välillä. Koska matkaviestin täalan strategiat ovat yhä useammin Euroopan 
tasoisia, joitakin alaan kohdistuneit a kielteisiä vaikutuksia olis i voitu lievittää laajemmalla 
EU-koordinoinnilla ja ottamalla käyttöön innovatiivisia taaju uksien jakomenetelmiä12. 
Radiotaajuuksien hallinnointia koskevilla päätöksillä on merkitystä myös monille muille 
yhteiskunnallisille muutoksille, joita on parh aillaan käynnissä. Näitä ovat siirtyminen 
digitaalitelevisioon, langatto mien toimistojen, kotien ja  koulujen kehitys, ilma-13, meri-, raide- 
ja tieliikenteen turvallisuuden parantaminen sekä turvallisuuteen ja terveydenhuoltoon 
liittyvien julkisten palveluiden tehostaminen.  
4. TAVOITTEENA EU: N YHTENÄINEN RADIOTAAJUUSPOLITIIKKA  
Jäsenvaltioilla on sama yleistavoite radiotaajuuksien hallinnoinnissa: ne haluavat optimoida 
tämän luonnonvaran käytön  yhteiskunnan ”yleisen edun” hyvä ksi. On kuitenkin löydettävä 
oikea toimintatapa tämän päämäärän saavuttamiseksi, ja tehtävää vaikeuttavat ne monet eri edut, joihin muutokset vaikuttavat, aiempien päätösten jättämä perintö sekä kansallisten 
toimenpiteiden vaikutus toisiin maihin ja EU:n sisämarkkinoihin. 
4.1. Koordinoituja vastauksia yhteisiin ongelmiin  
Kaikkialla teollistuneissa maissa
14 pyritään aktiivisesti tutkimaan ja ottamaan käyttöön 
parempia keinoja radiotaajuuksien hallinnoi miseksi. Komissio onkin varma siitä, että 
radiotaajuuksien hallinnan tehokas uudistamin en tuo merkittäviä etuja Euroopalle.  
Radiotaajuuspolitiikan kunnianhimoisten kansalli sten uudistusten yhte ydessä on kuitenkin 
riittävässä määrin otettava huomioon myös EU -ulottuvuus. Vaarana on, että jäsenvaltioiden 
omat toimintalinjat eroavat toisistaan liik aa, jolloin yksipuoliset toimet vaarantavat 
radiotaajuuksien käytön yhdentymisen, joka nykytil anteessakaan ei ole riittävää. Tällöin ei 
myöskään hyödynnettäisi uudistusten yhteydessä odotettavissa olevia taloudellisia ja 
yhteiskunnallisia etuja, koska kansallise t markkinat ovat suhteessa liian pieniä. 
                                                 
10 GSMA:lle tehty Ovumin tutkimus matkaviestintäpalveluista, 24.12.2004 
11 Päätös 128/1999/EY. 
12 Ks. Euroopan komissiolle tehty McKinseyn tutkimus 3G-taajuuksien jaosta, kesäkuu 2002. 
13 Esim. EU:n Radiopaikannussuunnitelman (ERNP) kehittämisen avulla 
14 Ks. esim. ”US Presidential Memo on Spectrum Policy” 5. kesäkuuta 2003 ja sen jatkotoimenpiteet 
 
FI 6   FI Langattoman viestinnän alalla markkinoiden koolla on merkitystä.  Innovaatiovauhti on nyt 
nopea tieto- ja viestintäteknii kkaan liittyvissä radios ovelluksissa. Tämä liittyy siihen, että 
alalla on keskitytty kuluttajahintojen laskemiseen  edullisten, standardo itujen (avointen) ja 
yhteentoimivien sovellusten avulla. WiFi ja Bl uetooth ovat tästä oivia esimerkkejä. Tällainen 
toimintatapa tukeutuu radiotaajuuksien nopeaan ja  ilmaiseen saatavuuteen, ja sen perustana 
ovat suuret, uusille sovelluksille avoimet markki nat. Tämä lisää investointien kiinnostavuutta 
ja tuo merkittäviä mittakaavaetuja. 
Tällaiset tasapuoliset toimintaedellytykset, joissa  uutta teknologiaa voida an laajalti omaksua, 
ovat vallalla Yhdysvallo issa ja Japanissa (ja va staisuudessa myös Kiinassa  ja Intiassa), mutta 
puuttuvat usein EU:n markkinoilta. Niillä v aarana on markkinoiden liiallinen kansallinen 
pirstoutuminen, jolloin uuden radioteknologi an kehittämiseen ja  tehokkaan kilpailun 
ylläpitämiseen tarvittavia huomattavi a yksityisiä sitoumuksia ei saada. 
Radiotaajuuksien käyttö vaikutt aa siis selvästikin kansallisiin etuihin, mutta yhtä selvää on se, 
että radiopohjaisten laitteiden ja palveluide n todelliset EU:n laajuiset yhtenäismarkkinat 
tarvitsevat tuekseen taaj uuksien saatavuutta koskevan yhteisen politiikan ja sääntelykeinot. 
Näin voidaan saavuttaa uudistusten vaatima kr iittinen massa, teollisuus ja käyttäjät voivat 
vakuuttua siitä, että koko EU:n ma rkkinat ovat avoimet kaikille innovatiivisille teknologioille, 
jotka sääntelyn vapauttaminen mahdollistaa, ja yleiset edut voidaan turvata. 
4.2. Tavoitteena radiotaajuuksien hallinnoinnin uudet toimintatavat  
Kun radiotaajuuksien hallinta ei  riittävän joustavasti vastaa  tekniikan kehitykseen ja 
kuluttajien kysyntään, uudelle  radioteknologialle syntyy radiotaajuuksien ”pullonkauloja” . 
Euroopassa tähän yleiseen ongelmaan  liittyy lisäksi radiopohjaisten laitteiden ja palveluiden 
yhtenäismarkkinoiden vajavainen toiminta. Käyt ännössä alalla on edelleenkin vastassaan 
erilaisia kansallisia säännöksiä ja ri stiriitaisia politiikan suuntauksia. 
Radiotaajuuksia on perinteisesti jaettu  yksityiskohtaisilla etukäteen tehdyillä 
hallintopäätöksillä. Tällaiseen toimintatap aan kohdistuu yhä suurempia paineita teknologian 
nopean kierron ja langattomien sovellu sten suuren kysynnän vuoksi. Vaadittava 
ennakkohyväksyntä voi viivästyttää merkittävästi uus ien tuotteiden markkinoille tuontia tai 
jopa estää sen. 
Jotta radiotaajuuksien jakamine n kävisi joustavammin, on kehite tty uusia hallinnointimalleja. 
Tärkeimmät näistä ovat: 
• Radiotaajuusmarkkinoilla  voidaan tehostaa taajuuksien käyttöä, koska alan yritykset 
tunnistavat arvokkaimmat sovellukset sään telijöitä paremmin. Tämän voimavaran 
keinotekoista niukkuutta voidaan lievittää luomalla ”vapaat markkinat”, joilla ostetaan 
tiettyjen taajuuksien käyttöoikeuksia a myydään niitä markkinaehdoilla. 
• Luvasta vapaa käyttö (”commons” -malli),  jossa tietyt tekniset ehdot täyttäviä laitteita 
(yleensä pienitehoisia kulutustavaroita) voidaan käyttää ilman toimilupaa. Tällainen 
sääntelyrajoitusten keventäminen on jo mahdollistanut uusien elinvoimaisten radioalojen synnyn. Näillä käytetään verrattain pientä taajuu saluetta, ja joustavuuden lisääminen olisi 
näin ollen hyödyllistä. 
 
FI 7   FI Olisi pyrittävä EU:n laajuiseen toimintatapaan , jossa tavoitellaan eri hallinnointimallien 
tasapainoa15. Eri mallien optimaalinen yhdistelmä on riippuvainen monesta tekijästä, kuten 
markkinoille saamiseen tarvittavasta ajasta, hait allisten häiriöiden suojasta, palvelun laadusta 
sekä sisämarkkinoiden ja i nnovaatioiden tukemisesta. 
5. TIE ETEENPÄIN : TULEVIEN ALOITTEIDEN PÄÄPIIRTEET  
Komissio aikoo tehostaa EU:n radiotaaj uuksien käyttötehokkuutta toteuttamalla joukon 
yhtenäisiä toimia koordinoidusti jäsenvaltioid en kanssa. Näiden toimien aikataulu on 
liitteessä 2. 
5.1. Yhteisten, selkeiden ja joustavien sääntöjen määrittely  
Taajuuksien hallinnointiin tarvitaan yhteiset säännöt, joilla tarjotaan sijoittajille 
ennakoitava toimintaympäristö ja käyttäjille va ltioiden rajoista riippumattomasti toimivat 
laitteet. EU:ssa on jo asianmukaiset oikeudelliset puitteet16 radiotaajuuksien 
yhdenmukaistamista ja radiolaitteiden kä yttöä varten, mutta sähköisen viestinnän 
sääntelypuitteiden tulevan tarkastelun yhteydessä n iihin pyritään  liittämään 
radiotaajuuspolitiikan uu si toimintatapa ja selkeyttämään taajuuksiin liittyviä käsitteitä, kuten 
tehokkuutta (”efficiency”) ja häiriöitä17. Taajuuskaupan yleisiä sääntöjä aiotaan tarkastella, 
samoin kuin selvempää EU-ulottuvuutta toimilupien yhteydessä.   
Tarkastelu tarjoaa lisäksi mahdollisuuden selkeyttää tekniikasta ja palvelusta 
riippumattomuuden  periaatteita taajuuksien käytössä . Näitä periaatteita olisi yleensä 
pyrittävä noudattamaan, vaikka tekniset kysym ykset, kuten häiriöiden välttäminen, voivat 
rajoittaa niiden soveltuvuutta. Muut poikkeamiset näistä periaatteista olisi tapauskohtaisesti 
perusteltava EU:n en sisijaisilla eduilla. 
5.2. Taajuuksien joustavan käytön toteuttaminen  
Taajuuksien joustava käyttö vo i lisätä tehokkuutta, kun kutakin taajuusaluetta  voidaan käyttää 
useampiin tarkoituksiin. Tällaisen joustavuude n yleisistä ehdoista saadaan enemmän hyötyä 
EU:n yhtenäismarkkinoilla: 
• Komissio ehdottaa taajuusmarkkinoiden  avaamista EU:ssa vuoteen 2010 mennessä18. 
Kun markkinat avataan EU:ssa koordi noidusti, Euroopan sähköisen viestinnän 
yhdentyneiden markkinoiden tuomat edut eivä t vaarannu ja nettohyötyä  voi kertyä jopa 
9 mrd. euroa vuosittain19.  
                                                 
15 Myös muita taajuuksien hallintatapoja tarkastellaan. Näitä ovat esim. taajuuksien "kerrostukseen" 
(”overlay”, kuten älykäs radio, ja ”underlay”, kuten UWB) perustuvat järjestelmät. 
16 Radiotaajuuspäätös ja direktiivi 1999/5/EY. 
17 Esimerkiksi direktiivin 2002/21/EY 9 artikla ssa ja direktiivin 2002/20/EY 5 artiklassa. 
18 Ks. alaviite 4. 
19 Euroopan komission Analysys-konsulttiyrityksellä teettämä tutkimus taajuusmarkkinoista, toukokuu 
2004. 
 
FI 8   FI • Kun maanpäälliset televisiolähetykset  muuttuvat analogisista digitaalisiksi, 
taajuuskapasiteettia vapautuu tehostuneen tekniikan ansios ta. Komissio tukee Lissabonin 
toimintasuunnitelmaa koordinoimalla Euroopan laajuisia innovatiivisia  käyttötapoja näin 
vapautuville taajuuksille. Tavoiteajankohta anal ogisten televisiolähetysten päättämiselle 
EU:ssa (2012) tukee tämä n tavoitteen saavuttamista20.  
• Keskustelua käydään21 radiotaajuuksia koskevasta yleisestä toimintatavasta, jota 
sovellettaisiin kaikkiin sähköisiä viestintäpalvelu ita tarjoaviin langattomiin alustoihin.  
Taajuusalueiden sääntelyssä olisi otetta va huomioon käynnissä oleva teknologian 
yhdentyminen  (yleisradiolähetykset – matkapuhelime t; ääni – data; kiinteä, mobiili ja 
liikkuva käyttö), eikä keinotek oisia eroja pitäisi luoda. Nä iden sovellusten käyttämät 
taajuudet olisi asteittain koottava yhteen ja tarjottava saataville käyttäjien haluamaan 
tarkoitukseen.  
• EU:n tasolla on myös harkittava, miten luvasta vapaata käyttöä (”commons” -malli) 
voitaisiin laajentaa , sillä kaikki tällaiseen käytt öön löytyvät lisätaajuudet ovat sitä 
hyödyllisempiä, mitä laajemmin ne ovat saatavilla kaikkialla EU:ssa. EU:n sääntelypuitteissa yksittä isten lupien (eli toimilupien) olis i oltava poikkeus eikä suinkaan 
sääntö. Sitä, että suurinta osaa taajuusalu eesta yleensä säädellään toimiluvin, voidaan 
perustella haitallisilla häiriöillä, joita rajoittamaton käyttö voi aiheuttaa. Nyt käytettävän, 
häiriöiden välttämiseen tähtäävän menettel yn riskejä ja etuja on selkeytettävä, jotta 
saavutettaisiin parempi tasapa ino nykyisten etujen suojelun  ja innovaatioiden tukemisen 
välillä. Komissio käynnistää vuonna 2005 tutkimuks et, joiden aiheina ovat luvasta vapaa 
käyttö ja häiriöt. 
• Joustavuuteen voi suuresti va ikuttaa taajuusalueita tehokkaa mmin hyödyntävän tekniikan 
kehitys, esimerkiksi ”älykäs radio”.  Komissio käyttää EU:n TTK-puiteohjelmasta 
saatavilla olevaa ra hoitusta tällaisen tutkimustyön tukemiseen
22. 
5.3. EU:n yhteisen teknologiaperu stan kehityksen tukeminen  
Yritysten olisi halutessaan voitava tarjota innovatiivisia tuotteita  koko EU:n markkinoille. 
Komissio aikoo järjestelmällisesti nimetä yhdenmukaistettavia taajuusalueita ja tuoda 
varmuutta tilanteisiin, joissa tosiasiallinen yhdenmukaistaminen on jo tapahtunut. Näin komissio tukee aidosti EU:n laajuisten mar kkinoiden kehittymistä ja radiolaitteiden ja 
-palveluiden esteetöntä liikkumista. 
Seuraavalle raporttikaudelle on kaavailtu seuraavia toimenpiteitä: 
• Laajakaistatekniikan omaksumista tuetaan seuraavin keinoin: 
– 3G-matkaviestintä ( IMT-2000  jne.)  
– langattoman laajakaistayhteyden (BWA)  teknologiat  
– hybriditoimiset satelliitti–3G /datalähetykset.  
                                                
 
20 Ks. alaviite 5. 
21 RSPG:n (eli radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän) lausunto WAPECS:stä (Wireless Access 
Platforms for Electronic Communications Services), odotettavissa vuoden 2005 loppuun mennessä. 
22 Ks. esim. E2R-hanke: http://e2r.motlabs.com/  
 
FI 9   FI • Ultralaajakaistaan sopivat tuotteet (UWB): EU:ssa  otetaan koordinoidusti käyttöön 
pienteho-/laajakaistateknologiaa,  jolla on potentiaalia levitä laajalle tietotekniikan, 
televiestinnän ja kulutushyödykkeiden piirissä. 
• Lyhyen kantomatkan laitteet: mahdollistetaan EU:n laajuiset edullisten radiolaitteiden 
massamarkkinat, jotta voidaan keh ittää ja tukea innova atioita monissa arkielämän 
sovelluksissa, esimerkkinä langattomat ”älytunnisteet” (RFID).  
Lisäksi komissio on nimennyt i2010-ohjelmassa kaksi alaa ”tieto- ja viestintätekniikan 
lippulaiva-aloitteiksi” , ja näiden alojen osalta tarkastellaan integroituja toimia, jotta niiden 
taajuustarpeet voi taisiin tyydyttää: 
• Itsenäistä elämää ja tervey ttä palveleva teknologia: monet avustavat tai lääketieteelliset 
sovellukset ovat langattomia, kuten vanhusten turvahälyttimet ja radiopohjainen etämittaus 
potilaiden ja valvontal aitteiden välillä.  
• Älyauto tulee olemaan vuorovaikutuksessa ym päristöönsä radioaaltojen kautta, 
esimerkiksi ajoneuvojen välisen viestinnän (IVC) välityksellä. 
Tällaisiin sovelluksiin ta rvittavien taajuusalueiden tunnist aminen ja yhdenmukaistaminen voi 
tukea sovellusten omaksumista, kun luodaan kok o Euroopan kattavat markkinat, mikä alentaa 
hintoja. 
5.4. EU:n toimien vaikutuksen optimointi  
Myös joitakin yleisempiä kysymyksiä on edell een työstettävä seuraavalla raportointikaudella: 
• Sääntelyn vaikutusten arviointi: tarvitaan soveltuvia menetelmiä, jotta voitaisiin arvioida 
kunkin päätöksen talous- ja yhteiskunta vaikutukset. Olisi pyrittävä kokoamaan 
elinkeinoelämän ja muiden sidosryhmien näke myksiä kannanottojen, avointen kuulemisten 
ja/tai riippumattomien tutkimusten avulla.  
• Yhdenmukaistamistoimenpiteid en soveltuvuuden tarkastelu: EU:n toteuttamien 
toimenpiteiden relevanssia on jatkuvasti ja säännöllisesti arvioita va. Sen sijaan, että 
käytetään kaikenkattavia raukeamislausekkeita (”sunset clause”), jo illa voidaan jopa 
ennalta estää tarkastelun perust eltuja tuloksia, vuosikertomuksi ssa olisi tarkasteltava EY:n 
kulloinkin voimassa olevaa taajuussääntelyä ja  tarvittaessa ehdotettava täsmätoimia.  
• Kansallinen täytäntöönpano:  komissio tarkkailee ja tukee radiotaajuuksien 
yhdenmukaistamiseen tähtäävien EY:n toimenp iteiden oikea-aikais ta täytäntöönpanoa 
jäsenvaltioissa, jotta radiot eknologian yhtenäismarkkinoide n esteet voitaisiin poistaa 
kaikkialta EU:n alueelta. 
 
FI 10   FI 5.5. EU:n etujen ajaminen kansainvälisissä neuvotteluissa  
On olennaisen tärkeää, että EU:n toimintalinjo ja edistetään aktiivisesti kansainvälisissä 
radiotaajuusneuvotteluissa. Parhaillaan  ovat käynnissä kahden ITU:n konferenssin 
valmistelut: 
• Alueelliseen radioviesti ntäkonferenssiin (RRC-06)  osallistuu noin 120 maata, ja siinä 
kehitellään tekninen suunnitelma digitaalista maanpäällistä yleisradiotoimintaa varten. 
Komissio pyytää ITU:ssa neuvottelevia jäsenva ltioita varmistamaan, että tällainen 
suunnitelma ei tarpeettomasti rajoita niitä politiikan vaih toehtoja, jotk a liittyvät 
digitaalisten televisiolähet ysten myötä vapautuvan taajuu salueen käyttöön ja myös 
Euroopan laajuisiin palveluihin23. 
• Maailman radioviestintäkonferenssi (WRC-07) : komissio nimeää EU:n yhteiset 
painopisteet ja tavoitteet näihin maailman laajuisiin radioneuvotteluihin. Tärkeimmät 
vuonna 2007 käsiteltävä t kysymykset liittyvät edist yneelle matkaviestinnälle, 
ilmailujärjestelmille ja lyhytaaltoradiolähetyksil le tarvittavien uusien radiotaajuusalueiden 
nimeämiseen maailmanlaajuisesti. 
Näiden kahden konferenssin jälkeen komissio arvi oi saatuja tuloksia ja sitä, missä määrin 
nykykehitys tukee EU:n politiikkoja, periaatteita ja lainsäädäntöä kansainvälisissä neuvotteluissa. 
5.6. Taajuuspolitiikan institutionaalisten puitteiden kehittäminen EU-tasolla  
Radiotaajuuskomitea (RSC) ja ra diotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä (RSPG) toimivat 
mainiosti. Radiotaajuuspolitiikan kehity s EU:ssa riippuu kuitenkin myös tiiviistä 
vuorovaikutuksesta näiden EU:n  tahojen ja CEPT:n välillä
24. EU:n laajenemisen myötä 
näiden päätöksentekoelinten ”toimijat” ovat muodostuneet hyvin samanlaisiksi. 
Tähän asti saadut kokemukset ova t myönteisiä, mutta tulevien toimien on oltava paremmin 
tosiaan täydentäviä  ja vailla tarpeetonta päällekkäisyyttä . On myös selkeästi nähtävä, mikä 
on paras paikka kunkin päätöksen tekemi seen. Kunkin mekanismin tuomaa lisäarvoa 
käytettäisiin parhaiten soveltamalla ”peräkkä istä” toimintatapaa järjestelmällisesti ja 
radiotaajuuspäätöksessä määritettyje n sääntöjen pohjalta. Toiminnan oikeutus arvioitaisiin ja 
siitä sovittaisiin yhteisön mekanismej a (komissio, radiotaajuuskomitea ja 
radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä) käyt täen, mutta toimeksiantonsa mukaisesti CEPT 
vastaisi tarvittavasta ja usein monimutkaisesta teknistä yhteensopivuutta ja teknistä 
kehitystä käsittelevästä työstä. Tämän työn pohjal ta komissio antaisi radiotaajuuskomitean 
tukemana tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet25. 
                                                 
23 KOM(2005)… . 
24 Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi on 46-jäseninen eurooppalainen 
hallitustenvälinen organisaatio, joka on perustettu jo ennen kuin EU alkoi osallistua televiestintä- ja taajuuskysymyksiin. Se on ITU:n tunnustettu alueellinen osa. 
25 Tärkeää on myös yhtenäisyys muiden  alalla toimivien elinten, erityis esti TCAM:n ja ETSI:n toimintaan 
nähden. 
 
FI 11   FI 6. POLIITTISEN KONSENSUKSEN SAAVUTTAMINEN TULEVISTA TOIMISTA  
Euroopan parlamenttia ja neuvosto a pyydetään tukemaan EU:n to imia radiotaajuuspolitiikan 
alalla ja 
• tunnustamaan radiotaajuuksien merkity s Euroopan yhtenäisen tietoyhteiskunnan 
luomiseksi, jotta kasvua ja työllisyyttä edistävää Lissabonin uudistettua kumppanuutta 
voidaan tukea 
• tukemaan EU:n yhteistä radiotaajuuksien tehok kaan hallinnan strategiaa sekä edistämään 
innovaatioita yhdistämällä tehokkaas ti taajuuksien joustava hallin ta ja koordinoitu käyttö 
• toimimaan tiiviissä yhteistyössä tämän strategian onnistumisen takaamiseksi. 
 
FI 12   FI Liite 1: Ensimmäisen raportin jälkeen tapahtunut kehitys  
Radiotaajuusdirektiivissä käsitellään radiotaajuuspolitiik an neljää eri alaa, joilla EU toimii yhteisesti. 
Jäljempänä esitellään keskeiset kysymykset, joita  kyseisellä kaudella on näillä aloilla käsitelty: 
Politiikan yleiset 
kysymykset  Asiakirjat  
Siirtyminen digitaalisiin 
televisiolähetyksiin 
 RSPG:n lausunto , marraskuu 2004,  asiakirja  RSPG04-55.  
RSPG katsoi, että EU-tason aloitteilla voidaan ja että niillä myös pitäisi tukea ja 
helpottaa koordinoitua toimintatapaa radiotaajuuskysymyksissä, jotka liittyvät 
digitaalisiin televisiolähetyksiin siirtymiseen.  
Tiedonanto  digitaalisiin televisiolähetyksiin siirtymisen vauhdittamisesta.  
Jälleenmyynti 
 RSPG:n lausunto , marraskuu 2004, asiakirja  RSPG04-54.  
RSPG katsoi, että kaupankäynti voi olla hyödyllistä joillakin taajuusalueilla sillä 
edellytyksellä, että riittävin suojatoimin varmistetaan, etteivät kielteiset seuraukset kumoa potentiaalisia etuja. Se katsoi myös, että kaupankäynti voi edistää Lissabonin 
strategisen tavoitteen saavuttamista. 
Tiedonanto
 radiotaajuusmarkkinoiden täytäntöönpanosta EU:ssa.  
Yleinen joustava 
toimintatapa sähköisessä 
viestinnässä  RSPG:n lausunto  WAPECS:stä valmisteilla komission pyynnöstä (asiakirja  RSPG04-
45 Rev) – yleinen kuuleminen  aloitettu  
Luvasta vapaat taajuudet  Riippumattomat tutkimukset  aloitettu ”yleisestä” käytöstä ja häiriöiden hallinnasta.  
 
Hyväksymispäivä  Tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet  
8. heinäkuuta 2004  Liikenneturvallisuus : Päätös  79 GHz:n taajuusalueen yhdenmukaisesta käytöstä 
autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä  
17. tammikuuta 2005  Liikenneturvallisuus : Päätös  24 GHz:n taajuusalueen tilapäisestä yhdenmukaisesta 
käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä  
11. heinäkuuta 2005  Sähköinen viestintä : Päätös  radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä 5 GHz:n 
taajuusalueella langattomien liityntäjärjestelmien, kuten langattomien lähiverkkojen 
(WAS/RLAN) toteuttamista varten  
15. heinäkuuta 2005  Radiotaajuuskomitean sopimus ERMES-hakulaitetaajuusalueen uudelleenkäytöstä; EY:n 
päätöksen tekeminen (kuulolaitteiden, varastettujen autojen jäljittämisen jne. tueksi), 
edellytyksenä neuvoston direktiivin 90/544/ETY kumoaminen (vrt. direktiiviehdotus ). 
 
Taajuustiedot  Komissio keskustelee radiotaajuuskomitean kanssa taajuusjakotietojen ja taajuuksien 
käyttötietojen koordinointia EU:ssa selvittäneen tutkimuksen joidenkin tulosten  
täytäntöönpanosta.  
 
 Kansainväliset taajuusneuvottelut  
WRC-07 
 
 
 RSPG:n lausunto valmisteilla EU:n painopisteistä  ja tavoitteista ITU:n WRC-07 
konferenssissa; kaikkien sidosryhmien panosta haettu avoimen kuulemisen  ja työpajan  
kautta.  
EU:n poliittinen panos (tiedote) - asiakirja  RSPG05-71. 
Tutkimus matkaviestinnän tulevista taajuustarpeista (WRC-07-aihe) – ks. tulokset.  
RRC-06  RSPG:n keskustelu ITU:n RRC-06-k onferenssin poliittisista seikoista.  
Tiedonanto  EU:n painopisteistä ITU:n RRC-06-konferenssia varten  
 
FI 13   FI Liite 2: EU:n radiotaajuuspoliittisten toimien aikataulu  
Huom.: tämä luettelo on ainoast aan viitteellinen ja toimia voi olla tarpeen lisätä, poistaa tai 
muuttaa. 
Ehdotukset sähköisten viestintäpalveluiden  (WAPECS) tarjoamiseen käytettävien 
taajuusalueiden  yhtenäisestä joustavuudesta . 
Ehdotus  käyttöoikeuksien yleisestä muodosta taajuuskaupassa.  2006 
Yhdenmukaistamistoimenpiteet:   
EY:n päätöksen tekeminen ns.  IMT-2000:n laajennuskaistan  käytön 
yhdenmukaistamisesta.  
Yhden tai useamman EY:n päätöksen tekeminen  ultralaajakaista sovellusten 
(UWB) käytön yhdenmukaistamisesta.   
EY:n päätöksen tekeminen, jotta l uodaan puitteet taajuuksien saannin 
yhdenmukaistamiseksi suurelle määrälle  lyhyen kantomatkan laitteita (SRD) . 
ERMES-direktiivin  kumoaminen ja EY:n päätöks en tekeminen tämän aiemman 
hakulaitetaajuusalueen käytön yhdenmukaistamisesta.  
Ehdotukset taajuusalueisiin liittyvist ä kysymyksistä, myös toimiluvista,  vuoden 
2002 sähköisen viestinnän sääntely puitteiden uudelleentarkastelun 
yhteydessä . 
Ehdotukset televisiolähetyksistä vapau tuvan taajuuskapasiteetin  käytön 
osittaiseksi koordinoimiseksi ITU:n RRC- 06-konferenssin päättymisen jälkeen. 
EU:n laajuisen toimintatavan omaksuminen  luvasta vapaiden taajuuksien osalta . 
Parannusten täytäntöönpano  häiriöiden hallintaprosessiin . 
EU:n painopisteiden määrittely ITU:n  WRC-07 -konferenssia varten.  2007 
Yhdenmukaistamistoimenpiteet: 
Langattomat laajakaistayhteydet  ja mobiilit satelliittisovellukset .  
Langattomat avustavat ja lääketieteelliset  sovellukset.  
Älyauton  langattomat sovellukset. 
2008 ITU:n WRC-07 -konferenssista saatujen tulosten  koordinoitu käyttöönotto EU:ssa.
2009 Sähköisen viestinnän uusien sääntöjen  kansallinen täytäntöönpano.  
2010 Taajuusalueen keskeisiä osia koskevien  EU:n toimivien markkinoiden  
täysimittainen toteuttaminen.  
2012 Ehdotettu määräaika  analogisten televisiolähetysten päättämiselle  EU:ssa.