EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.10.2018 COM(2018) 701 final KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE VIIDESTOISTA KERTOMUS



















VUODEN 2017 YLEISKATSAUS KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIIN









KOHDISTAMIIN KAUPAN SUOJATOIMIIN {SWD(2018) 442 final}



1.Johdanto Kaupan suojatoimet ovat tärkeitä työkaluja, joilla tuotannonalat voivat suojautua hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä. Kaupan suojatoimiin kuuluvat kolme välinettä ovat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, tasoitustullitoimenpiteet ja suojatoimenpiteet. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja tasoitustullitoimenpiteiden tarkoituksena on torjua hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen, kuten polkumyynnillä tapahtuvan tai tuetun tuonnin, kielteisiä vaikutuksia, kun taas suojatoimenpiteillä pyritään väliaikaisesti suojaamaan tuotannonaloja tuonnin ennakoimattoman ja merkittävän kasvun kielteisiltä vaikutuksilta. Suojatoimenpiteet eroavat kahdesta muusta välineestä myös siinä suhteessa, että niitä sovelletaan tuontiin sen alkuperämaasta riippumatta, kun taas polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustullitoimenpiteet ovat maakohtaisia (ja jopa yrityskohtaisia). EU:n kauppapolitiikan yhtenä pilarina on tasapuolisten toimintaedellytysten takaaminen EU:n yrityksille vientimarkkinoilla. Perusteettomilla kaupan suojatoimenpiteillä estetään epäoikeudenmukaisesti EU:n viejien vapaa pääsy maailmanmarkkinoille. Niiden kielteistä vaikutusta olisikin vähennettävä aina, kun se on mahdollista. EU on maailman johtava viejä, ja siksi kolmannet maat panevat sitä vastaan vireille yhä enemmän kaupan suojakeinotutkimuksia. Kun tarkastellaan, mihin maihin kaupan suojatoimia koskevat voimassa olevat toimenpiteet kohdistuvat, EU ja sen jäsenvaltiot ovatkin toisella sijalla Kiinan jälkeen. Euroopan komissio seuraa EU:n tuotannonaloja ja auttaa niitä, kun EU:n ulkopuoliset maat kohdistavat kaupan suojatoimenpiteitä EU:n viejiä vastaan. Komissiolla on myös tätä suorempi tehtävä, sillä se vastaa tasoitustullitoimenpiteitä koskevien tutkimusten kyselyihin, kun kyse on EU:n tuista, ja suojatoimenpidetutkimusten kyselyihin, kun kohteena on koko EU. Kun kolmas maa käynnistää kaupan suojatoimia koskevan tutkimuksen EU:n vientiä vastaan, komission tehtävänä on ryhtyä aina tarvittaessa aktiivisesti toimiin osoittaakseen vääriksi menettelyssä esitetyt epäasianmukaiset väitteet ja havainnot, jotka ovat vastoin WTO:n sääntöjä. Se voi esimerkiksi esittää kirjallisia huomautuksia kolmansien maiden tutkintaviranomaisille, ja lisäksi se osallistuu säännöllisesti kuulemisiin varmistaakseen, että EU:n viejien oikeuksia ja etuja kunnioitetaan. Komissio toimii myös kahdenvälisten sopimusten (esim. kahdenväliset korkean tason tapaamiset kyseessä olevien kauppakumppanien kanssa) ja monenvälisen järjestelmän (esim. säännölliset WTO:n komiteoiden kokoukset Genevessä) puitteissa. Tässä kertomuksessa kuvataan niihin kolmansien maiden soveltamiin kaupan suojatoimiin liittyviä yleisiä kehityssuuntauksia, jotka vaikuttavat tai voivat vaikuttaa kielteisesti EU:n vientiin, havaittuja tärkeimpiä ongelmia ja vuoden 2017 aikana saavutettuja tuloksia. Kertomukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa on yksityiskohtainen maakohtainen analyysi kolmansien maiden kaupan suojatoimia koskevista tutkimuksista ja toimenpiteistä sekä komission toteuttamista toimista. Siinä on myös kattava datakokonaisuus suojatoimista maan ja tyypin mukaan jaoteltuna. 2.Tilastot 2.1.Vuoden 2017 lopussa voimassa olevat toimenpiteet Vuoden 2017 lopussa oli voimassa 162 EU:n vientiin vaikuttavaa kaupan suojatoimenpidettä. Tämä on hieman enemmän kuin vuoden 2016 lopussa, jolloin voimassa oli 156 toimenpidettä. Jäljempänä olevasta kaaviosta käy kuitenkin ilmi, että EU:n vientiin kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden määrä on ollut selvässä kasvussa vuodesta 2010 lähtien. Vuoden 2017 lopussa voimassa olevien toimenpiteiden kokonaismäärä Lähde: WTO:n ja EU:n tilastot Edelleenkin vain neljän EU:n kauppakumppanin (Yhdysvaltojen, Kiinan, Intian ja Brasilian) osuus EU:ta vastaan voimassa olleista kaupan suojatoimenpiteistä oli yli puolet. Vuonna 2017 maiden järjestys kuitenkin muuttui verrattuna vuoteen 2016. Yhdysvalloista tuli vuonna 2017 aktiivisin EU:n vastaisten toimenpiteiden käyttäjä: sillä oli voimassa yhteensä 26 toimenpidettä, joista 22 oli polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja neljä tasoitustullitoimenpiteitä (Yhdysvallat ei vuonna 2017 käyttänyt suojatoimenpiteitä). Seuraavaksi aktiivisin maa oli Intia 21 toimenpiteellä (19 tasoitustullitoimenpidettä, kaksi suojatoimenpidettä). Kolmannella sijalla oli Kiina, jolla oli vuoden 2017 lopussa voimassa 20 toimenpidettä (17 polkumyynnin vastaista toimenpidettä, kaksi tasoitustullitoimenpidettä ja yksi suojatoimenpide), ja neljännellä Brasilia 16 toimenpiteellä (kaikki polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä). Vuoden 2017 lopussa voimassa olevat toimenpiteet maittain Lähde: WTO:n ja EU:n tilastot Voimassa olleista 162:sta kauppaa suojaavasta toimenpiteestä 125 oli polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, seitsemän tasoitustullitoimenpiteitä ja 30 suojatoimenpiteitä. Hyvin harvoilla kumppaneilla oli EU:ta vastaan voimassa tasoitustullitoimenpiteitä: vain Yhdysvalloilla (neljä), Kiinalla (kaksi) ja Kanadalla (yksi). Suojatoimenpiteitä puolestaan käyttävät pääasiassa Itä-Aasian maat, eli Indonesia ja Vietnam (kummallakin neljä) sekä Thaimaa, Marokko, Malesia ja Filippiinit (jokaisella kolme).

2.2.Vuonna 2017 vireille pannut uudet tutkimukset EU:ta tai sen jäsenvaltioita vastaan vireille pantujen uusien tutkimusten tilanne pysyi vuonna 2017 vakaana verrattuna vuoteen 2016. Vuonna 2017 pantiin vireille yhteensä 31 uutta tutkimusta. Toimenpiteiden tyypit kuitenkin vaihtuivat hieman vuonna 2017. Polkumyyntitutkimukset lisääntyivät vuonna 2017 vuoteen 2016 verrattuna 18:sta 22:een ja tasoitustullitoimenpiteitä koskevat tutkimukset nollasta kahteen. Suojatoimenpidetutkimukset puolestaan vähenivät 12:sta seitsemään. On merkille pantavaa, että kaikista maista Yhdysvallat pani vireille eniten uusia tutkimuksia: kymmenen, joista kuusi oli polkumyyntitutkimuksia. Intia ja Turkki olivat toisella sijalla. Molemmat panivat vireille neljä uutta tutkimusta. Alakohtaisesti tarkasteltuna vuonna 2017 EU:n vientiä vastaan vireille pannuista yhteensä 31 uudesta tutkimuksesta kuusi uutta tutkimusta pantiin vireille teräsalalla (Yhdysvallat pani niistä vireille neljä). Tämä on jyrkässä ristiriidassa edeltävien vuosien kanssa, sillä teräsalalla vuonna 2015 vireille pannut 19 ja vuonna 2016 vireille pannut 17 uutta tutkimusta olivat yli puolet kaikista uusista tutkimuksista. Toisaalta merkille pantavaa on se, että EU:n kemikaalien vientiä vastaan pantiin vireille 13 uutta tutkimusta. Se onkin nyt ala, jolle toimenpiteitä kohdistetaan selkeästi eniten.



Teräs- ja muilla aloilla EU:ta vastaan vireille pannut uudet tutkimukset Lähde: WTO:n ja EU:n tilastot 2.3.Vuonna 2017 käyttöön otetut toimenpiteet Vuonna 2017 otettiin käyttöön yhteensä 26 uutta EU:n viennin vastaista toimenpidettä. Toimenpiteet ovat vähentyneet sekä vuodesta 2016 (30) että vuodesta 2015 (37). Erityisesti polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vähenivät huomattavasti (19 vuonna 2016 ja 15 vuonna 2017). Vuonna 2017 otettiin käyttöön kaksi tasoitustullitoimenpidettä (vain yksi vuonna 2016) ja yhdeksän suojatoimenpidettä (vuonna 2016 kymmenen). Maittain tarkasteltuna Yhdysvallat otti vuonna 2017 EU:ta vastaan käyttöön kuusi toimenpidettä ja Intia neljä toimenpidettä (kahdeksan näistä oli polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja kaksi tasoitustullitoimenpiteitä). Kaksi toimenpidettä ottivat käyttöön Kanada (molemmat polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä), Malesia (molemmat suojatoimenpiteitä), Turkki (molemmat tasoitustullitoimenpiteitä) ja Vietnam (molemmat suojatoimenpiteitä). Eri aloilla EU:n vientiä vastaan käyttöön otetuista yhteensä 26 uudesta toimenpiteestä 16 toimenpidettä koski teräsalaa. Toisin sanoen vuonna 2017 teräsalalla otettiin käyttöön enemmän toimenpiteitä kuin millään muulla alalla. Vuonna 2017 käyttöön otetut toimenpiteet ovat suoraa seurausta viime aikoina teräsalalla havaitusta tutkimusten jyrkästä kasvusta. Vuosina 2015 ja 2016 Kiinan ylikapasiteetti ja ylituotanto saivat aikaan kaupan suojatoimia koskevien tutkimusten maailmanlaajuisen vyöryn, ja se aiheutti hyvin usein oheisvahinkoja EU:n teräsalan eduille (suojatoimenpiteiden kaikkia koskeva vaikutus ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden liian laaja maantieteellinen soveltamisala). 3.Vuonna 2017 huolta aiheuttaneet asiat 3.1.Yhdysvaltojen aiempaa aggressiivisempi kaupan suojatoimien käyttö kaikilla aloilla Vuodelle 2017 on kiistämättä ollut tunnusomaista Yhdysvaltojen aiempaa aktiivisempi kaupan suojatoimien käyttö. Tätä hyökkäystä ei ollut ensisijaisesti ja erityisesti kohdistettu EU:n vientiin, mutta se vaikutti myös EU:n etuihin, kuten edellä olevan 2 jakson tilastot osoittavat. Yhdysvallat ei tavallisesti käytä suojatoimenpiteitä, mutta vuonna 2017 se pani vireille kaksi tutkimusta. Kesäkuussa 2017 pantiin vireille tutkimus suurista kotitalouksien pesukoneista ja toukokuussa 2017 kiteisestä piistä valmistetuista aurinkosähkökennoista ja moduuleista. EU:sta ei viedä kyseisiä pesukoneita, ja aurinkosähkökennojen ja moduulien vienti on melko pientä verrattuna vientiä harjoittaviin Aasian maihin. Nämä toimenpiteet voivat suoran vaikutuksen lisäksi kuitenkin aiheuttaa EU:n tuottajille oheisvahinkoja kauppavirtojen uudelleensuuntautumisen vuoksi. Komissio korosti, että tuonti EU:sta ei aiheuttanut vahinkoa sen pienen määrän ja korkeampien hintojen vuoksi. Komissio esitti epäilyjä kyseisten toimenpiteiden yhteensopivuudesta WTO:n sääntöjen kanssa sekä suojatoimenpiteen asianmukaisuudesta, sillä todellisena päämääränä oli puuttua Yhdysvaltojen Kiinaa vastaan käyttöön ottamien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kiertämiseen. Komissio ehdotti muuta toimenpidettä, joka ei olisi niin haitallinen EU:n tuonnille, esimerkiksi maakohtaista kiintiötä tai vähimmäistuontihintaa. Yhdysvallat torjui molemmat ehdotukset ja kieltäytyi myös korvaamasta suojatoimenpiteen aiheuttamia haitallisia vaikutuksia. Yhdysvallat pani huhtikuussa 2017 vireille tutkimuksen teräksen ja alumiinin tuonnista Yhdysvaltojen vuonna 1962 annetun kaupanlaajennuslain 232 §:n nojalla. Yhdysvaltojen vuoden 1962 kaupanlaajennuslain 232 § ei ole tarkasti ottaen kaupan suojatoimi (polkumyynnin vastainen toimenpide, tasoitustullitoimenpide tai suojatoimenpide). Kyseisen 232 §:n mukaisilla toimenpiteillä on tarkoitus ”mukauttaa tuontia”, mikäli kansalliseen turvallisuuteen kohdistuu uhka. Seuraukset 232 §:stä ovat kuitenkin hyvin samanlaisia kuin suojatoimenpiteistä, ja siksi komissio katsoo 232 §:n mukaisten toimenpiteiden olevan peiteltyjä suojatoimenpiteitä. Heinäkuussa 2017 Yhdysvallat pani vireille tutkimuksen polkumyynnistä ja tasoitustullitoimenpiteistä, jotka koskevat espanjalaisten kypsien oliivien tuontia (Espanjan vienti on noin 60 miljoonaa euroa). Komission tiiviissä yhteistyössä Espanjan viranomaisten ja tuotannonalan kanssa toteuttamien lukuisten teknisten ja poliittisten toimien ansiosta tutkimuksen kohteena olleita väitettyjä tukijärjestelmiä vähennettiin kymmenestä kuuteen. Tutkittavaksi jäi kuitenkin useita Espanjan ja EU:n tukijärjestelmiä, muun muassa perustukijärjestelmä, joka on uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kulmakivi. Komissio on korostanut menettelyn aikana voimakkaasti, että kohteena olleet EU:n YMP:n järjestelmät eivät ole vääristäviä eivätkä nimenomaisia eivätkä siten WTO:n sääntöjen mukaan tasoitustoimenpiteitä. WTO:n sääntöjen mukaan nämä tukijärjestelmät katsotaan niin sanotuiksi vihreän laatikon tuiksi. Komissio on toiminut hyvin aktiivisesti kaikissa näiden tutkimusten vaiheissa ja antanut Espanjan keskus- ja alueviranomaisille sekä kyseessä oleville viejille tarvittavan tuen. Se jatkaa toimiaan, jotta Yhdysvaltain viranomaiset saadaan luopumaan perusteettomien toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. Lopullista päätöstä vahingoista odotettiin vuoden 2018 heinäkuuhun mennessä.

Tiedoista käy myös ilmi, että Yhdysvallat on omaksumassa tiukemman kannan polkumyyntiä koskevien sääntöjen täytäntöönpanoon sekä tutkimusten määrän että käytettävän menetelmän osalta. Kun viejä, johon tutkimus polkumyynnistä tai tasoitustullitoimenpiteistä kohdistuu, ei anna tarvittavia tietoja, WTO:n sääntöjen mukaan tutkintaviranomainen voi korvata puuttuvat tiedot ”parhailla käytettävissä olevilla tiedoilla” eli toissijaisesta lähteestä saaduilla tiedoilla. Yhdysvallat kuitenkin suhtautuu tähän tavallisesti tiukemmin siten, että se hylkää usein kaikki vastaajien toimittamat tiedot, usein heikoin perustein, ja soveltaa ”käytettävissä olevia haitallisia tietoja”. Tämän seurauksena tullit ovat aina suurempia kuin silloin, jos käytettäisiin yrityksen tietoja tai parhaita käytettävissä olevia tietoja. Yhdysvallat on käyttänyt tätä toimintatapaa monissa tutkimuksissaan, ja Korea pani siitä äskettäin vireille WTO-kiistan (päätökset tiettyjä Koreasta peräisin olevia tuotteita koskevista polkumyynti- ja tasoitustulleista, WT/DS 539/1). Komissio seuraa sitä tiiviisti. Yhdysvallat sovelsi vuonna 2017 polkumyyntitutkimuksissa edelleen kiistanalaista nollausmenetelmää. Polkumyynnistä on kyse silloin, kun vientihinnat ovat tavanomaista arvoa matalampia. Molemmat määritetään tietyn jakson aikana tehtyjen kauppojen määrän perusteella. Nollausta sovellettaessa tutkiva viranomainen vertaa tuotteen hintaa vientimarkkinoilla tuotteen hintaan kotimarkkinoilla mutta jättää huomiotta kaikki liiketoimet, joissa tuotteen hinta vientimarkkinoilla oli korkeampi kuin kotimarkkinoilla, asettamalla niiden arvoksi nollan. Tämä menetelmä johtaa polkumyyntimarginaalien paisumiseen. Nollaus on ollut käsiteltävänä WTO:n riitojenratkaisumekanismissa vuodesta 2001, ja WTO:n pysyvä valituselin on tuominnut käytännön johdonmukaisesti alusta alkaen. Viimeksi vuonna 2016 (DS464: Yhdysvallat – polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustullitoimenpiteet Koreasta peräisin oleville suurille kotitalouksien pesukoneille, vahvistettu päätöksessä DS471; Yhdysvallat – polkumyynnin vastaiset menetelmät (Kiina)) WTO:n pysyvä valituselin esti viimeisen jäljellä olevan Yhdysvaltojen käyttämän nollausvaihtoehdon päättämällä, että vaikka kyse olisi ”kohdennetusta polkumyynnistä”, nollausmenetelmä ei ole yhdenmukainen WTO:n sääntöjen kanssa. Komissio seuraa tätä asiaa tiiviisti ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että Yhdysvallat lopulta noudattaa WTO:n velvoitteita. 3.2.Eri käyttäjät mutta edelleen sama suojatoimenpiteiden arveluttava käyttö Kuten edellä todetaan, suojatoimenpide on kaupan suojatoimista rajoittavin, koska sitä sovelletaan kaikkeen tuontiin alkuperämaasta riippumatta. Sitä olisi tästä syystä käytettävä ainoastaan tiukasti määritetyissä ja todella poikkeuksellisissa tilanteissa suojaamaan kotimaista tuotannonalaa väliaikaisesti tuonnin äkilliseltä ja jyrkältä kasvulta. Suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten vireillepano on vähentynyt huomattavasti vuonna 2017, mutta komissio puuttuu edelleen järjestelmällisesti kaikkiin tutkimuksiin, koska monet tutkintaviranomaiset eivät näytä noudattavan WTO:n suojatoimia koskevassa sopimuksessa määrättyjä tiukkoja sääntöjä. Monet suojatoimenpiteitä koskevat tutkimukset liittyvät tuontiin, joka on todellisuudessa peräisin pääosin vain yhdestä maasta, jolloin ongelma voitaisiin ratkaista kohdennetusti polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä tai tasoitustullitoimenpiteillä, joilla ei rajoitettaisi tarpeettomasti toisten maiden markkinoille pääsyä. Vuonna 2017 käytössä olleet suojatoimenpiteet ovat enimmäkseen peräisin Kaakkois-Aasian maista eli Indonesiasta ja Vietnamista (molemmista neljä) ja Thaimaasta, Malesiasta ja Filippiineiltä (kaikista kolme). Näiden suojatoimenpiteiden käyttöönotolla pyrittiin usein (epäasianmukaisesti) puuttumaan Kiinan terästuotteiden valtaviin tulovirtoihin ja mahdollisesti toisten maiden kautta tapahtuvaan kierrättämiseen. Suojatoimenpiteissä ei kuitenkaan erotella alkuperää, ja siksi ne usein aiheuttavat oheisvahinkoja kaupalle, joka ei itse aiheuta vahinkoa. Vuonna 2017 uutta suojatoimenpiteissä oli se, että Kaakkois-Aasian maat eivät olleet enää tutkimusten pääasiallisia vireillepanijoita. Vuonna 2017 tärkeimpiä vireillepanijoita olivat Yhdysvallat (kaksi uutta suojatoimenpidetutkimusta, jotka koskivat kiteisestä piistä valmistettuja aurinkosähkökennoja ja moduuleja ja suuria kotitalouksien pesukoneita) ja Turkki (myös kaksi uutta suojatoimenpidetutkimusta, joista toinen koski renkaita ja jossa EU:lla on huomattavia taloudellisia etuja, ja toinen hammasharjoja ja jossa EU:n taloudelliset edut ovat vähäiset). Yhdysvallat ei ollut näitä tutkimuksia ennen pannut suojatoimenpidetutkimusta vireille yli vuosikymmeneen. Komissio valitti, että niitä ei olisi pitänyt panna vireille, koska väitetysti ongelmallinen tuontipiikki oli peräisin vain tietyistä harvoista Aasian maista. Yhdysvaltojen olisi sen sijaan pitänyt käyttää kohdennetumpia toimenpiteitä, kuten polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja/tai tasoitustullitoimenpiteitä. Niillä olisi voitu puuttua kyseiseen tuontiin ja välttää aiheuttamasta oheisvahinkoja hyvän kauppatavan mukaiselle tuonnille, joka ei ollut ongelman ydin. Turkin renkaita koskevaan suojatoimenpidetutkimukseen komissio puolestaan puuttui onnistuneesti ja sai tutkimukset päättymään ilman toimenpiteitä (ks. jäljempänä tarkempia tietoja osassa ”Tärkeimmät saavutukset”). 4.Tärkeimmät saavutukset Yhdysvallat – Kanadasta peräisin olevia suuria siviili-ilma-aluksia koskevien polkumyynti-/tasoitustullitoimenpidetutkimusten päättäminen Yhdysvaltojen kansainvälisen kaupan komissio (ITC) katsoi tammikuussa 2018, että Bombardierin suurten siviili-ilma-alusten C-sarjan tuonti ei vahingoittanut Yhdysvaltain tuotannonalaa, ja esti siksi 292 prosentin tuontitariffin käyttöönoton Montrealissa sijaitsevan valmistajan tietylle ilma-alukselle. Yhdysvaltojen kauppa- ja teollisuusministeriö oli aiemmin tutkinut asiaa ja havainnut 292 prosentin kumulatiiviset polkumyynti- ja tasoitustullimarginaalit. Tämä on Kanadan lisäksi suuri saavutus myös Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja EU:lle. Tuhansia työpaikkoja oli veitsenterällä Bombardierin tehtaalla Pohjois-Irlannissa (jossa valmistetaan C-sarjan suihkukoneen siivet) sekä toimitusketjun myöhemmissä vaiheissa muissa EU:n jäsenvaltioissa. Komissio tuki vahvasti Bombardieria ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta näissä Yhdysvaltojen polkumyynti-/tasoitustullitutkimuksissa. Komissio muun muassa vastusti Yhdysvaltojen havaintoja tuista ja totesi, että kotimaan tuotannonalalle (eli Boeingille) ei koidu uhkaa ja että kotimaan tuotannonalan mahdollisesti kohtaamat vaikeudet johtuvat muista syistä, erityisesti uusimman teknologian puutteesta ja kysyntään vastaavien ilma-alusten puuttumisesta. Yhdysvaltojen tutkimus perustui Delta Air Lines yhtiön vuonna 2016 tekemään yhteen tilauksen 75:stä Bombardierin C-sarjan suihkukoneesta (joita oli määrä alkaa toimittaa vuodesta 2018 lähtien). Boeing väitti, että sitä oli tuettu ja että koneista tarjottiin Yhdysvaltojen markkinoilla halvempaa hintaa kuin Kanadan markkinoilla. Brasilia – Synteettisen kumin tuontia koskevien toimenpiteiden päättäminen Brasilian EU:n synteettisen kumin vientiin kohdistamat tasoitustullitoimenpiteet (E-SBR), jotka otettiin käyttöön ja välittömästi keskeytettiin vuonna 2015, päätettiin lopulta marraskuussa 2017 yleisen edun vuoksi. Komissio teki EU:n tuotannonalan ja jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä Brasilian viranomaisille lukuisia huomautuksia, joissa se korosti erityisesti, että EU:n vienti ei aiheuttanut vahinkoa kotimaan tuotannonalalle. Tämän todistaa muun muassa se, että edellä mainitun kaksivuotisen toimenpiteiden keskeytysjakson aikana kotimaan tuotannonala pystyi kasvattamaan markkinaosuuttaan. EU:n vienti Brasiliaan oli 80 miljoonaa euroa vuonna 2013 ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Turkki – renkaita koskevan suojatoimenpidetutkimuksen päättäminen ilman toimenpiteitä Turkki päätti tammikuussa 2018 renkaiden (henkilöautot, linja-autot, kuorma-autot) tuontia koskevan suojatoimenpidetutkimuksen ilman toimenpiteitä. Suojatoimenpidetutkimus oli pantu vireille huhtikuussa 2017. Komissio puuttui tuotannonalan kanssa menettelyyn (huomautukset, kuuleminen) ja vei asiaa eteenpäin kaikissa mahdollisissa kahdenvälisissä korkean tason tapaamisissa. Turkki ei siksi ottanut käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, kuten se oli alun perin ilmoittanut, ja päätti lopulta suojatoimenpidetutkimuksen ilman toimenpiteitä. EU:n kannalta on valtava menestys, että Turkki ei ottanut suojatoimenpiteitä käyttöön, koska EU:n Turkkiin suuntautuvan rengasviennin arvo on vuodessa 450–500 miljoonaa euroa.

Israel – EU:sta peräisin olevaa kaakaolevitettä koskevan polkumyyntitutkimuksen päättäminen Israelin viranomaiset panivat vuoden 2016 syyskuussa vireille polkumyyntitutkimuksen kaakaolevitteen tuonnista EU:sta (taloudelliset edut 56 miljoonaa euroa). EU:n suurin vientiä harjoittava tuottaja on italialainen yhtiö Ferrero, jolla on tehtaita Italiassa ja Puolassa. Vientiä harjoittava tuottaja teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja Israelin viranomaiset tekivät tarkastuskäyntejä Italiaan, Puolaan ja Luxemburgiin. Komissio tuki tiiviissä yhteistyössä Italian viranomaisten kanssa italialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa kirjallisilla huomautuksilla ja osallistumalla julkiseen kuulemiseen. Tärkeimpiä komission esiin ottamia seikkoja olivat kyseenalainen analyysi vahingosta ja syy-yhteydestä. Israelin elinkeinoministeri antoi tammikuussa 2018 virallisen ilmoituksen tutkimuksen päättämisestä ilman toimenpiteitä. Marokko – keraamisten laattojen vientiä koskevan polkumyyntitutkimuksen päättäminen Marokon vireille panema polkumyyntitutkimus, joka koski keraamisten laattojen vientiä Espanjasta, päätettiin vuoden 2017 marraskuussa ilman toimenpiteitä. Marokon polkumyyntitutkimuksen kohteena ollut Espanjan tuotannonala oli erittäin huolissaan, koska kyseistä vientiä koskeva taloudellinen etu on vuosittain noin 70 miljoonaa euroa. Komissio teki yhteistyössä Espanjan viranomaisten ja tuotannonalan kanssa useita huomautuksia ja seurasi asiaa tiiviisti menettelyn jokaisessa vaiheessa. Komissio otti erityisesti esiin tutkimuksen seuraavat heikkoudet: vahinkoa ei koidu, syy-yhteyttä polkumyynnin ja vahingon välillä ei ole muiden tekijöiden vuoksi (näitä tekijöitä ovat erityisesti tuonti Kiinasta ja Egyptistä, tuotantokustannusten kasvu ja käyttämätön tuotantokapasiteetti). Tuotannonalan, Espanjan viranomaisten ja komission koordinoitujen ponnistelujen ansiosta lopputulos oli Espanjan keraamisten laattojen tuotannonalan kannalta onnistunut. Intia – melamiinin vientiä koskevien polkumyyntitullien päättäminen Melamiinia koskevien polkumyyntitullien voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu pantiin vireille syyskuussa 2017 (alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön lokakuussa 2012, vienti noin 4,5 miljoonaa euroa pääasiassa Saksasta). Komissio laati vireillepanon yhteydessä kirjallisen huomautuksen, jossa se korosti, että vahinko ei jatku tai sitä ei ole tapahtunut uudelleen. Kotimaan tuotannonala oli erittäin kannattava, ja lähes täydestä tuotantokapasiteetista huolimatta se ei pystynyt vastaamaan kotimaiseen kysyntään. Siksi tarvittiin tuontia täyttämään toimituspuutteet. Intian viranomaiset vahvistivat tämän helmikuussa 2018 ja päättivät tutkimuksen ottamatta tulleja uudelleen käyttöön. Brasilia – hammasröntgenlaitteita koskevan polkumyyntitutkimuksen päättäminen ilman toimenpiteitä Brasilian hammasröntgenlaitteiden (EU:n taloudellinen etu on neljä miljoonaa euroa) tuontia Saksasta koskeva polkumyyntitutkimus päätettiin helmikuussa 2017 ilman toimenpiteitä, koska Brasilia katsoi, että se ei vahingoita kotimaan tuotannonalaa. Tuotannonalan ja komission yhteistyö oli ratkaisevaa myönteisen tuloksen saamiselle tässä asiassa. Ukraina – posliinia koskevien suojatoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päättäminen jatkamatta toimenpiteitä Ukraina päätti toukokuussa 2017 suojatoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun. Tarkastelu koski posliinisten pöytä-, keittiö- ja muiden talousesineiden tuonnin voimassa olevia suojatoimenpiteitä, ja se päätettiin jatkamatta alkuperäisiä toimenpiteitä (EU:n taloudellinen etu on noin kaksi miljoonaa euroa). Suojatoimenpiteen tarkastelu oli pantu vireille joulukuussa 2016. Komissio puuttui menettelyyn huomautuksilla ja osallistumalla kuulemisiin. Ukraina päätti lopulta suojatoimenpiteiden tarkastelun ilman toimenpiteitä. Intia – polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen EU:n kahden puulattiapäällysteiden viejän osalta EU:sta peräisin olevien puulattiapäällysteiden tuontia koskeva polkumyyntitutkimus pantiin vireille helmikuussa 2017 (EU:n taloudellinen etu noin kolme miljoonaa euroa). Komissio otti esiin lukuisia puutteita tutkimuksessa, muun muassa kysymyksen tietojen luottamuksellisuudesta, epäselvän kuvauksen vahingosta, syy-yhteyden puuttumisen ja EU:n tuonnin korkean hinnan laskemisen yhteen epäasianmukaisesti muiden maiden halpatuonnin kanssa. Intian viranomaiset suosittelivat helmikuussa 2018, että lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön lukuun ottamatta kahta yhteistyössä toiminutta EU:n vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden ei havaittu aiheuttavan olennaista vahinkoa Intian tuotannonalalle. Australia – alhaisemmat tullit tomaattijalosteiden italialaisille viejille Australia otti vuonna 2016 käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Italiasta peräisin olevien tomaattijalosteiden tuonnille (tarkemmin sanottuna Italian kahdelle suurimmalle viejälle, joiden osuus EU:n Australiaan suuntautuvasta viennistä on noin 45 prosenttia). EU:n tomaattijalosteiden vienti Australiaan oli vuonna 2015 yhteisarvoltaan noin 44 miljoonaa euroa. Komission ja Italian viranomaisten tuella italialaiset viejät riitauttivat EU:n yhteisen maatalouspolitiikan tuesta johtuvan kustannusten oikaisun. Sen vuoksi Australian polkumyynnin vastainen arviointipaneeli totesi tammikuussa 2017, että EU:n tuotannosta irrotettu tulotuki Italian tomaatinviljelijöille ei vääristänyt tomaattien hintaa. Kahden vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaaleja oikaistiin alaspäin, minkä ansiosta tulleja ei tarvitse maksaa lainkaan tai ne ovat pieniä. Muita italialaisia viejiä koskevassa rinnakkaisessa tapauksessa otettiin esiin sama kysymys. Helmikuussa 2018 Australian polkumyynnin vastainen arviointipaneeli toisti johdonmukaisesti aiemman päätelmänsä, jonka mukaan kustannusten oikaisu ei ollut perusteltu. Tämä on valtava menestys komission ja Italian kauppadiplomatialle, sillä ne toteuttivat edellä mainittujen menettelyjen kaikissa vaiheissa yhteisiä teknisiä ja poliittisia toimia. 5.Toiminta WTO:ssa Komissio puolustaa EU:n etuja yksittäisissä tapauksissa WTO:ssa varmistaakseen, että WTO:n sääntöjä noudatetaan kaikilta osin. Jos komissio katsoo WTO:n muiden jäsenten käyttöön ottamien kaupan suojatoimenpiteiden olevan WTO:n sääntöjen vastaisia, se voi riitauttaa ne WTO:n riitojenratkaisumekanismissa. Näin toimittiin esimerkiksi silloin, kun Venäjä otti käyttöön kevyiden hyötyajoneuvojen tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet (DS479). Asiasta hyväksyttiin paneelin raportti tammikuussa 2017. Paneeli katsoi kyseisten tullien olevan ristiriidassa WTO:n sääntöjen kanssa. Se yhtyi kaikkiin EU:n esittämiin menettelyyn liittyviin väitteisiin ja totesi Venäjän tekemässä analyysissa olevan useita ongelmia etenkin siksi, että siinä ei otettu huomioon valtavaa kotimaista ylikapasiteettia kevyiden hyötyajoneuvojen alalla. Venäjä kuitenkin valitti helmikuussa 2017 paneelin raportista Euraasian talousunionin puolesta. EU teki vastavalituksen, ja kuuleminen järjestettiin marraskuussa 2017. WTO:n pysyvän valituselimen raportti annettiin maaliskuussa 2018. Lisäksi komissio puuttuu aktiivisesti kolmantena osapuolena muita WTO:n jäseniä koskeviin WTO-menettelyihin, koska se haluaa käsitellä ja seurata järjestelmän kannalta tärkeitä kysymyksiä sekä edistää tiukempien normien soveltamista kaupan suojatoimia koskevissa tutkimuksissa kaikkialla maailmassa.