Lisäksi on vahvaa näyttöä siitä, että luvaton edelleen liikkuminen, joka liittyy luvattomaan maahantuloon Valko-Venäjältä, on lisääntynyt merkittävästi. Saksa on arvioinut, että tähän toimintaan voidaan yhdistää yli 10 000 viime kuukausina havaittua Saksan ja Puolan rajan yli pyrkinyttä. Saksan liittovaltion poliisi ja Puolan poliisi hoitavat yhteistyössä raja-alueen partiointia ja tarkastusten suorittamista mahdollisten laittomasti maahan pyrkivien muuttajien havaitsemiseksi. Yhteisiä salakuljetuksen vastaisia toimia toteutetaan myös Vilnassa sijaitsevassa yhteisessä tutkintayksikössä, jossa Liettua, Puola, Saksa ja Suomi vaihtavat tietoja salakuljetustoiminnasta ja koordinoivat yhteisiä vastatoimia. Tähän mennessä on käsitelty 16 salakuljetustapausta. Tutkintayksiköstä tulee operatiivinen toimintaryhmä joulukuun alussa, ja muut jäsenvaltiot kutsutaan mukaan.

Tilanne on vaikuttanut selvästi turvapaikkahakemuksiin, joiden määrä on lisääntynyt huomattavasti. Marraskuun 14. päivään mennessä Liettuassa oli tehty 2 649 turvapaikkahakemusta, Latviassa 294 ja Puolassa 6 498.

Vuonna 2021 EU:hun Valko-Venäjältä tulleiden määrä oli 16. marraskuuta 7 698, joista 4 222 oli saapunut Liettuaan, 3 062 Puolaan ja 414 Latviaan. Toistuvia rajanylitysyrityksiä on estetty vuonna 2021 yli 40 000. Suurin osa näistä tulijoista on irakilaisia ja afganistanilaisia. Valtion tuella välineellistettyjen muuttajien lisäksi lukuisat valkovenäläiset pyrkivät pakenemaan kotimaansa hallinnon sortoa.

Tilanteesta eniten kärsineitä jäsenvaltioita, jotka hallinnoivat ulkorajaa EU:n puolesta, on tuettu määrätietoisesti. Tähän tukeen on kuulunut operatiivista ja taloudellista apua rajavalvonnan lujittamiseksi ja humanitaarisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Niiden lisäksi on toteutettu mittavia diplomaattisia toimia, joilla pyritään vetoamaan kolmansiin maihin ja lentoyhtiöihin, jotta ne eivät päätyisi tiedostamattaan osaksi Valko-Venäjän strategiaa, sekä suoraa painostusta Valko-Venäjää itseään kohtaan. EU:n pyrkimykset välineellistämistä vastustavan koalition muodostamiseksi ovat tuottaneet nopeita tuloksia. Reittejä, joita pitkin ihmissalakuljettajat tuovat muuttajia Valko-Venäjän rajalle, suljetaan yksi kerrallaan.

EU on tuominnut jyrkästi haavoittuvassa asemassa olevien siirtolaisten ja pakolaisten välineellistämisen. Tilanteen vakavuus on selvillä myös korkeimmalla tasolla. Eurooppa-neuvosto käsitteli tätä uhkaa kesä- ja lokakuussa 2021 pidetyissä kokouksissaan. Unionin tilaa käsitelleessä puheessaan puheenjohtaja von der Leyen totesi Valko-Venäjän toiminnan olevan hybridihyökkäys Euroopan vakauden horjuttamiseksi. EU:n vakaa kanta on edelleen se, että Lukašenkan hallinnolla ei ole demokraattista legitimiteettiä.

Rajalla olevien siirtolaisten kannalta tilanne on äärimmäisen vakava. On ratkaisevan tärkeää, että humanitaarinen apu ja pelastustoimet tavoittavat kaikki niitä tarvitsevat.

Haaste kohdistuu koko EU:hun, erityisesti Liettuaan, Puolaan ja Latviaan, joihin on kesästä lähtien kohdistunut uudenlainen, ihmisten epätoivoa salakavalalla tavalla hyväksikäyttävä uhka. Tämä on johtanut siihen, että laittomat rajanylitykset Valko-Venäjältä käsin ovat lisääntyneet ennennäkemättömällä tavalla. Edellisvuosina rajan yli Valko-Venäjältä EU-maihin ei pyritty laittomasti juuri lainkaan, mutta nyt yrityksiä on ollut päivittäin. Tämän toiminnan on käynnistänyt Lukašenkan hallinto, joka on houkutellut ihmisiä rajalle yhteistyössä ihmissalakuljettajien ja rikollisverkostojen kanssa.

Lukašenkan hallinnon ja sen kannattajien viimeaikaisia toimia on tarkasteltava tässä valossa – jatkuvan ja pitkittyneen kriisin luomiseen tähtäävänä määrätietoisena toimintana, joka on osa laajempaa keskitettyä pyrkimystä horjuttaa Euroopan unionia ja testata sen yhtenäisyyttä ja päättäväisyyttä. Nämä toimet muodostavat todellisen vaaran EU:n turvallisuudelle. Sitä paitsi tällaisilla toimilla ja niiden taustalla olevalla strategialla on maailmanlaajuisia seurauksia, ja ne ovat huolenaihe EU:n lisäksi myös koko kansainväliselle yhteisölle.

On ilmennyt uusi ja erityisen julma hybridiuhka, johon kuuluu ihmisten käyttö poliittisiin tarkoituksiin valtion tuella. Tällainen toiminta on niin EU:n arvojen kuin yleismaailmallistenkin arvojen vastaista. Hybridiuhkien torjunta on yksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden monimutkaisimmista haasteista. Tavoissa, joilla valtio tai jokin muu toimija voi painostaa toista valtiota tai hyökätä sitä vastaan, on tapahtunut kehitystä. Tällaiset hyökkäykset voivat ottaa erilaisia muotoja, jotka vaihtelevat kyberhyökkäyksistä ulkomailta käsin tapahtuvaan informaation manipulointiin ja häirintään. Niiden kaikkien tavoitteena on yhteiskunnan ja keskeisten instituutioiden horjuttaminen tai heikentäminen, ja ne saattavat kansalaiset vaaraan.

Valko-Venäjän toimet ovat johtaneet humanitaariseen kriisiin, ja kuolonuhreja on jo vahvistettu useita. On syytä muistaa, että ensisijainen vastuu kriisin ratkaisemisesta on Valko-Venäjällä. Sitä sitoo Geneven yleissopimus, mukaan lukien palauttamiskiellon periaate. Sen vuoksi Valko-Venäjän on huolehdittava alueelleen houkuttelemiensa pakolaisten riittävästä suojelusta ja tehtävä tätä varten yhteistyötä YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) kanssa.

Valko-Venäjän rajojen sisällä aikuisia ja lapsia on jäänyt jumiin alueelle, jolla lämpötila on laskenut nollan alapuolelle. Heidän joukossaan on myös haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä, kuten raskaana olevia naisia. Tilanne vain pahenee talven edetessä. Koska humanitaarisilla järjestöillä ei ole riittää pääsyä alueelle, apua tarvitsevien tarkkaa määrää on vaikea arvioida. On arvioitu, että rajan läheisyydessä heitä on 2 000 ja koko Valko-Venäjällä jopa 15 000. Nyt on raportoitu, että Valko-Venäjän kyseisen alueen viranomaiset ovat järjestäneet yöpymistiloja monille naisille ja lapsille ja ovat siirtäneet ihmisiä tilapäisleireistä lähistöllä sijaitsevaan logistiikkakeskukseen.

Rajoitettu pääsy on haitannut tarpeiden arviointia, mutta komissio on ollut tiiviissä yhteydessä humanitaarisiin kumppaniorganisaatioihinsa. Viimeaikaisilla päätöksillä on otettu käyttöön 700 000 euroa humanitaarista rahoitusta, jotta kumppanit voisivat antaa apua rajalle ja maan sisäpuolelle jääneille haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille (ks. jäljempänä).

Tilanne jäsenvaltioissa ja EU:n välittömät toimet

EU tarjosi välitöntä tukea tilanteesta eniten kärsiville jäsenvaltioille antamalla aineellista tukea pelastuspalvelumekanismin kautta, lähettämällä paikalle väkeä EU:n virastoista ja ottamalla käyttöön lisävaroja. Tavoitteena on mahdollistaa humanitaaristen järjestöjen pääsy paikan päälle. Ponnisteluille on saatu poliittista tukea, ja komissaari Johanssonin vierailu Liettuaan elokuussa ja Puolaan syyskuussa johti useisiin toimiin, mukaan lukien päätökseen turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta Liettualle annettavasta 36,7 miljoonan euron hätäavusta. Avustuksella tuetaan turvapaikkamenettelyjen täytäntöönpanoa ja vastaanotto-olosuhteita, myös haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta.

Komissio on heinäkuusta lähtien tuonut yhteen asianomaiset jäsenvaltiot, EU:n virastot, EU:n ulkosuhdehallinnon sekä asiaankuuluvat kansainväliset järjestöt EU:n muuttoliikettä käsittelevän varautumis- ja kriisinhallintaverkoston eli suunnitelmaverkoston viikoittaisissa kokouksissa. Tarkoituksena on tarjota korkealaatuisia tilannetietoja ja koordinointia tehokkaiden vastatoimien muotoilemiseksi.

Liettua aktivoi EU:n pelastuspalvelumekanismin 15. heinäkuuta 2021. Komissio koordinoi 19 jäsenvaltion ja Norjan antamaa apua, johon sisältyi telttoja, vuoteita, lämmitysjärjestelmiä, sähkögeneraattoreita, vuodevaatteita, ruoka-annoksia ja muuta luontoissuorituksina annettavaa apua. Myös Puola ja Latvia voivat halutessaan aktivoida pelastuspalvelumekanismin ja määritellä omat erityistarpeensa. Komission hätäavun koordinointikeskus on jatkuvasti yhteydessä Puolaan, Latviaan ja Liettuaan antaakseen tukea tarvittaessa.

EU:n sisäasioita käsittelevät virastot ovat olleet mukana heinäkuusta lähtien. Liettuaan on tähän mennessä lähetetty 104 Frontexin virkamiestä, 73 EASOn asiantuntijaa, kaksi Europolin vierailevaa virkamiestä ja yksi analyytikko. Lisäksi Frontex on tarjonnut Liettuaan partio- ja kuljetusautoja sekä helikoptereita. Latvian ja Valko-Venäjän rajalla on tällä hetkellä seitsemän Frontexin rajapoliisia, yksi partioauto ja yksi lämpökameralla varustettu ajoneuvo sekä yhdeksän EASOn asiantuntijaa (tukivirkailijoita ja tulkkeja). Lisäksi Puolassa on Europolin asiantuntija sekä kolme Frontexin rajavartijaa, jotka olivat Puolassa jo ennen kriisiä. Frontex myös tukee Latviaa ja Liettuaa palauttamisasioissa, ja hiljattain myös Puola on pyytänyt tukea.

3.MENEILLÄÄN OLEVAN KRIISIN RATKAISEMINEN

Toiminta EU:n ulkopuolella

-Rajoittavat toimenpiteet (pakotteet)

Lukašenkan hallinnon syyllistyminen siirtolaisten välineellistämiseen ja EU:n reaktio tähän on jatkumoa Valko-Venäjän toiminnalle, joka on aiheuttanut kasvavaa huolta. Maa on rikkonut kansainvälisiä normeja muun muassa tukahduttamalla demokratiaa ja pakottamalla Ryanairin lennon laskeutumaan viime toukokuussa. Pakotteita on asetettu vilpillisten vaalien, kansalaisyhteiskuntaan ja oppositioon kohdistuneiden tukahduttamistoimien sekä lennon laskuun pakottamisen vuoksi, ja niitä on lisätty asteittain. Tällä hetkellä ne kohdistuvat 166 henkilöön ja 15 yhteisöön. Tätä täydentää Valko-Venäjän vastaisten talous- ja rahoitustoimenpiteiden kattava paketti sekä valkovenäläisiä lentoliikenteen harjoittajia koskeva lentokielto EU:n ilmatilassa ja pääsyn epääminen EU:n lentoasemille.

Näitä toimenpiteitä laajennetaan nyt vastauksena Valko-Venäjän tukemaan siirtolaisten ja pakolaisten välineellistämiseen. Neuvosto muutti 15. marraskuuta Valko-Venäjään kohdistuvia EU:n pakotteita. Nyt EU voi kohdistaa toimia sekä henkilöihin että yhteisöihin, jotka järjestävät tai edistävät EU:n rajojen laitonta ylittämistä helpottavaa toimintaa. Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) tutkimusten jälkeen voidaan toteuttaa lisätoimia.

Neuvosto on myös päässyt poliittiseen yhteisymmärrykseen viidennestä pakotepaketista, jolla puututaan tilanteeseen rajalla, muuttajien välineellistämiseen ja Valko-Venäjän jatkuviin tukahduttamistoimiin. Vahvistettu oikeudellinen kehys antaa pakotteita koskevan EU:n asteittaisen lähestymistavan mukaisesti EU:lle mahdollisuuden määrätä lisätoimenpiteitä niitä vastaan, jotka tahallisesti vaarantavat ihmisten hengen, terveyden ja hyvinvoinnin ja pyrkivät heikentämään EU:n ulkorajojen turvallisuutta. Vastauksena tilanteen kehittymiseen komissio on valmis ehdottamaan uusia rajoittavia toimenpiteitä neuvoston keskustelua varten, jotta Valko-Venäjän hallinnon mahdollisuuksia välineellistää muuttajia voidaan rajoittaa.

Nykyisten rajoitusten vahva ja yhdenmukainen täytäntöönpano lisää hallintoon kohdistuvaa painetta. Näillä toimenpiteillä saadaan aikaan huomattavia tuloksia, kun otetaan huomioon joidenkin pakotteiden kohteena olevien henkilöiden ja yhteisöjen taloudellinen profiili. Tiedonvaihto jäsenvaltioiden välillä ja komission kanssa on ratkaisevan tärkeää sen varmistamiseksi, että piilevät taloussuhteet tulevat kaikkien asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten tietoon ja että pakotteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön. Komissio ja jäsenvaltiot ovat toimineet järjestelmällisesti varmistaakseen, että EU:n lentoliikenteen harjoittajat noudattavat Valko-Venäjän ylilentoja koskevia rajoituksia. Komissio aikoo piakkoin ehdottaa lisäohjeita vastauksena yrityksiltä, lakiasiaintoimistoilta ja kansallisilta viranomaisilta saatuihin täytäntöönpanoa koskeviin kysymyksiin.

-Viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen soveltamisen keskeyttäminen

Neuvosto hyväksyi 9. marraskuuta 2021 komission ehdotuksen EU:n ja Valko-Venäjän välisen viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen soveltamisen osittaiseksi keskeyttämiseksi. Keskeytys koskee Valko-Venäjän hallituksen virkamiehiä (Valko-Venäjän virallisten valtuuskuntien jäsenet sekä Valko-Venäjän kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien, Valko-Venäjän perustuslakituomioistuimen ja Valko-Venäjän korkeimman oikeuden jäsenet). Tämä tarkoittaa sitä, että Valko-Venäjän virkamiesten on toimitettava kaikki liiteasiakirjat kutakin viisumihakemusta varten, monikertaviisumien myöntämistä ei helpoteta, eikä heillä ole oikeutta viisumimaksusta vapautumiseen. Viisumikäytäntöjen helpottamista koskevan sopimuksen muut määräykset pysyvät voimassa, ja helpotukset koskevat edelleen Valko-Venäjän tavallisia kansalaisia.

-Diplomaattiset toimet

Kriisin alusta lähtien EU on hyödyntänyt kaikkia käytettävissään olevia diplomaattisia välineitä. Yhteydenpitoa on toteutettu sekä poliittisella että teknisellä tasolla. Puheenjohtaja von der Leyen korosti ennakoivan lähestymistavan tärkeyttä ilmoittaessaan, että varapuheenjohtaja Schinas, yhteistyössä korkean edustajan / varapuheenjohtajan Borrellin kanssa, matkustaisi tärkeimpiin asianomaisiin alkuperä- ja kauttakulkumaihin tavoitteenaan estää ihmisiä tarttumasta Valko-Venäjän hallinnon asettamaan syöttiin.

Borrell antoi 30. heinäkuuta EU:n puolesta julkilausuman, jossa tuomittiin hallinnon toteuttama siirtolaisten ja pakolaisten välineellistäminen, ja 10. marraskuuta annettiin toinen julkilausuma, jossa tilanne määritettiin hybridi-iskuksi. Valko-Venäjän hallintoon on oltu yhteydessä elokuussa ja syyskuussa. Borrell otti yhteyttä Valko-Venäjän ulkoministeri Makeihin 14. ja 16. marraskuuta ja nosti esiin raja-alueella vallitsevan vaikean humanitaarisen tilanteen ja vaati hallitusta lopettamaan nykyiset laittomat ja moraalittomat käytännöt.