Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta /* COM/2012/0378 final - 2012/0183 (NLE) */





PERUSTELUT 1) Taustaa Elintarvikeapua koskeva vuoden 1999 yleissopimus on monenvälinen sopimus, joka tuli alun perin voimaan 1960-luvulla. Se on väline, jolla teollisuusmaiden maataloustuotteiden ylituotantoa on toimitettu elintarvikeapua tarvitseville kehitysmaille koordinoidusti ja hyväksyttävällä tavalla. Elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen oli alkujaan tarkoitus olla voimassa 30. päivään kesäkuuta 2002, mutta sen voimassaoloa on jatkettu viisi kertaa, viimeksi 30. päivään kesäkuuta 2012. Elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen sopimuspuolet (Yhdysvallat, Kanada, Japani, Sveitsi, Australia ja EU) sopivat 14. joulukuuta 2010 neuvottelevansa uuden yleissopimuksen tavoitteena asianmukaisen, tehokkaan ja havaittuja tarpeita vastaavan elintarvikeavun toimittaminen heikossa asemassa oleville väestöryhmille. Neuvosto valtuutti komission tämän toimittaman suosituksen pohjalta aloittamaan neuvottelut uudesta elintarvikeapua koskevasta yleissopimuksesta. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen 25. huhtikuuta 2012. Komissio teki XXX ehdotuksen neuvoston päätökseksi elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. 2) Elintarvikeapua koskevan vuoden 2012 yleissopimuksen yleinen luonne Elintarvikeapua koskeva vuoden 2012 yleissopimus vastaa nykyaikaista lähestymistapaa elintarvikeapuun. Sillä pyritään vastaamaan heikossa asemassa olevien väestöryhmien elintarvike- ja ravitsemustarpeisiin tuloksellisesti ja tehokkaasti ja EU:n humanitaarisen elintarvikeavun toimintapolitiikan mukaisesti muillakin toimilla kuin ruoka-avulla.. Muita keskeisiä tekijöitä ovat riittävän, turvallisen ja ravitsevan ruoan saannin ja kulutuksen parantaminen kunnollisen tarveanalyysin mukaisesti. Tämä lähestymistapa perustuu humanitaarisiin periaatteisiin ja vastaa täysin WTO-velvoitteita. Yleissopimus pannaan täytäntöön sopimuspuolten vuotuisten käteis- tai luontoissuorituksia koskevien sitoumusten avulla. Elintarvikeapua koskeva vuoden 2012 yleissopimus tulee voimaan 1. tammikuuta 2013, mikäli viisi allekirjoittajaa on ratifioinut sen 30. marraskuuta 2012 mennessä. Yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten 31. joulukuuta 2012 saakka. Lisäksi se on avoinna yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden allekirjoittamista ja ratifiointia varten, jolloin ne tekevät sitoumuksia suoraan omista talousarvioistaan. On todennäköistä, että nykyisen elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen voimassaolo päättyy (30. kesäkuuta 2012) ennen kuin uusi elintarvikeapua koskeva yleissopimus tulee voimaan (1. tammikuuta 2013). Kysymys elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta otetaan virallisesti esille elintarvikeapukomitean kokouksessa kesäkuussa 2012. Neuvosto käsittelee edelleen komission ehdotusta neuvostolle komission valtuuttamisesta EU:n puolesta ottamaan kielteisen kannan elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen edelleen. 3) Menettely Komissio pyytää tämän vuoksi neuvostoa hyväksymään elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen tekeminen Euroopan unionin puolesta. 2012/0183 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 214 artiklan 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän[1], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unioni on sopimuspuolena elintarvikeapua koskevassa vuoden 1999 yleissopimuksessa, jonka voimassaolon on tarkoitus päättyä 1 päivästä heinäkuuta 2012. (2) Xxxkuun xx päivänä xxxx annetun neuvoston päätöksen XXX[2] mukaisesti elintarvikeapua koskeva yleissopimus allekirjoitettiin […] sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin. (3) Yleissopimukseen liittyminen on Euroopan unionin edun mukaista, sillä sopimus auttaa saavuttamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 214 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja humanitaarisen avun tavoitteita. (4) Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään Euroopan unionin puolesta elintarvikeapua koskeva yleissopimus. Yleissopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen. 2 artikla Komissio päättää Euroopan unionin puolesta tehtävästä vuotuisesta sitoumuksesta yleissopimuksen 5 artiklan mukaisesti ja ilmoittaa sitoumuksen komitean sihteeristölle. 3 artikla Komissio toimittaa vuosikertomukset ja osallistuu tietojenvaihtoon Euroopan unionin puolesta yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti. 4 artikla Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet tallettaa Euroopan unionin puolesta yleissopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut hyväksymiskirjat osoitukseksi siitä, että Euroopan unioni suostuu sitoutumaan yleissopimukseen. 5 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään[3]. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE ELINTARVIKEAPUA KOSKEVA YLEISSOPIMUS JOHDANTO-OSA Tämän yleissopimuksen sopimuspuolet, jotka vahvistavat olevansa jatkuvasti sitoutuneita elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen edelleen päteviin tavoitteisiin edistää maailman elintarviketurvaa ja parantaa kansainvälisen yhteisön kykyä vastata elintarvikkeita koskeviin hätätilanteisiin ja muihin elintarvikkeita koskeviin kehitysmaiden tarpeisiin; pyrkivät parantamaan elintarvikeavun tuloksellisuutta, tehokkuutta ja laatua säilyttäen ihmishenkiä ja lievittäen kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien kärsimystä erityisesti hätätilanteissa lujittamalla kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia, erityisesti sopimuspuolten ja sidosryhmien kesken; tunnustavat, että heikossa asemassa olevilla väestöryhmillä on elintarvikkeisiin ja ravitsemukseen liittyviä erityistarpeita; vahvistavat, että valtiot ovat ensisijaisesti itse vastuussa omasta elintarviketurvastaan ja näin ollen niiden vastuulla on toteuttaa asteittain oikeus elintarvikkeiden riittävään saantiin, sellaisena kuin se on määritelty Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) neuvoston marraskuussa 2004 hyväksymissä vapaaehtoisissa suuntaviivoissa, jotka koskevat oikeutta elintarvikkeiden riittävään saantiin koskevan tavoitteen asteittaisen toteutumisen tukemista kansallisen elintarviketurvan puitteissa (Food and Agriculture Organization (FAO) Voluntary Guidelines to support the Progressive Realization of the Right to Adequate Food in the Context of National Food Security); kannustavat puutteellisesta elintarviketurvasta kärsivien maiden hallituksia kehittämään ja panemaan täytäntöön maiden itsensä ohjaamia strategioita, jotka kohdistuvat elintarviketurvan puutteellisuuden perimmäisiin syihin pitkän aikavälin toimenpiteiden avulla ja joissa on varmistettu hätäavun, toipumisvaiheen ja kehitystoimien asianmukainen niveltyminen toisiinsa; viittaavat kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen ja humanitaarisiin perusperiaatteisiin, jotka ovat humaanisuus, puolueettomuus, tasapuolisuus ja riippumattomuus; viittaavat Tukholmassa 17 päivänä kesäkuuta 2003 hyväksyttyihin hyvän humanitaarisen avunannon periaatteisiin ja käytäntöihin; tunnustavat, että sopimuspuolilla on omat toimintapolitiikkansa, jotka koskevat elintarvikeavun toimittamista hätä- ja muissa tilanteissa; ottavat huomioon maailman ravintotilannetta käsitelleen Rooman huippukokouksen vuonna 1996 hyväksymän ohjelman sekä maailmanlaajuista kestävää elintarviketurvaa koskevat Rooman julistuksen viisi periaatetta, jotka on mainittu vuonna 2009 pidetyn maailman ruokaturvaa käsitelleen huippukokouksen julistuksessa, erityisesti sitoumuksen saavuttaa elintarviketurva kaikissa maissa ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksessa vahvistamat ja meneillään olevat ponnistelut köyhyyden vähentämiseksi ja nälän poistamiseksi; ottavat huomioon avunantaja- ja -vastaanottajamaiden tekemät sitoumukset parantaa kehitysavun tuloksellisuutta soveltaen periaatteita, jotka Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) hyväksyi vuonna 2005 Pariisin julistuksessa avun tuloksellisuudesta; ovat päättäneet toimia Maailman kauppajärjestöön (WTO) liittyvien velvoitteidensa ja erityisesti WTO:n elintarvikeapua koskevien periaatteiden mukaisesti, ovat sopineet seuraavaa: 1 artikla Tavoitteet Tämän yleissopimuksen tavoitteena on pelastaa ihmishenkiä, vähentää nälkää, parantaa elintarviketurvaa sekä parantaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien ravitsemustilaa a) vastaamalla kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien elintarvike- ja ravitsemustarpeisiin elintarvikeavun toimittamista koskevin sopimuspuolten sitoumuksin, joilla parannetaan turvallisen ja ravitsevan ruoan riittävää saantia ja kulutusta, b) varmistamalla, että kaikkein heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille annettava elintarvikeapu on soveltuvaa, oikea-aikaista, tuloksellista, tehokasta ja perustuu tarpeisiin ja yhteisiin periaatteisiin, ja c) helpottamalla tietojen jakamista, yhteistyötä ja koordinointia ja tarjoamalla keskustelufoorumin, jotta sopimuspuolten voimavarojen käytön tuloksellisuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta voidaan parantaa tarpeisiin vastattaessa. 2 artikla Elintarvikeavun periaatteet Antaessaan ja toimittaessaan elintarvikeapua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille sopimuspuolten olisi aina noudatettava seuraavia periaatteita: a) Yleiset elintarvikeavun periaatteet: i) Elintarvikeapua annetaan ainoastaan silloin, kun se on kaikkein tuloksellisin ja sopivin keino tyydyttää kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien elintarvike- tai ravitsemustarpeet. ii) Elintarvikeapua annettaessa otetaan huomioon vastaanottajamaiden pitkän aikavälin tavoitteet, jotka koskevat olojen ennalleen palauttamista ja kehittämistä, ja tarvittaessa tuetaan laajempaa elintarviketurvan saavuttamistavoitetta. iii) Elintarvikeapua annetaan tavalla, joka suojelee heikossa asemassa olevien väestöryhmien ja paikallisyhteisöjen elinkeinoja ja parantaa niiden omavaraisuutta ja selviytymiskykyä sekä ehkäisee ja lievittää elintarviketurvaa uhkaavia kriisejä ja auttaa valmistautumaan ja vastaamaan niihin. iv) Elintarvikeapua annetaan siten, että vältetään riippuvuutta ja minimoidaan suorat ja välilliset kielteiset vaikutukset avunsaajiin ja muihin. v) Elintarvikeapua annetaan tavalla, joka ei vaikuta kielteisesti paikalliseen tuotantoon, markkinaolosuhteisiin, kaupan pitämisen rakenteisiin ja kauppaan tai heikossa asemassa oleville väestöryhmille välttämättömien tavaroiden hintaan. vi) Elintarvikeapu toimitetaan kokonaisuudessaan avustuksina aina kun se on mahdollista. b) Elintarvikeavun tuloksellisuutta koskevat periaatteet: i) Jotta heikossa asemassa oleville väestöryhmille tarkoitettuun elintarvikeapuun käytettävissä olevaa rahamäärää ja avun tuloksellisuutta voidaan lisätä, pidetään liitännäiskustannukset mahdollisimman pieninä. ii) Pyritään aktiivisesti tekemään yhteistyötä, koordinoimaan ja jakamaan tietoa elintarvikeapuohjelmien tuloksellisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi sekä elintarvikeavun ja siihen liittyvien politiikanalojen ja välineiden keskinäisen johdonmukaisuuden parantamiseksi. iii) Ostetaan elintarvikkeet ja muut elintarvikeapuun kuuluvat hyödykkeet paikallisilta tai alueellisilta toimittajilta aina, kun se on mahdollista ja asianmukaista. iv) Mahdollisuuksien mukaan lisätään sitomattoman, käteiseen perustuvan elintarvikeavun osuutta tarpeiden perusteella. v) Muutetaan elintarvikeapu rahaksi ainoastaan, kun siihen on selkeä tarve ja tällä parannetaan heikossa asemassa olevien väestöryhmien elintarviketurvaa. Rahaksi muuttamisen on perustuttava avoimeen ja objektiiviseen markkina-analyysiin, ja kaupallista väärinkäyttöä on ehkäistävä. vi) Varmistetaan, että elintarvikeapua ei käytetä sopimuspuolten markkinatavoitteiden edistämiseen. vii) Vältetään mahdollisimman pitkälle elintarvikeavun jälleenvientiä muissa tilanteissa kuin hätätilanteen ehkäisemiseksi tai siinä auttamiseksi. Elintarvikeapua voidaan jälleenviedä ainoastaan siten, että kaupallinen väärinkäyttö ehkäistään. viii) Tunnustetaan, silloin kun aiheellista, että elintarvikeaputoimien järjestelyt, koordinointi ja toteuttaminen ovat ensisijaisesti toimivaltaisten viranomaisten tai asiaankuuluvien sidosryhmien tehtäviä ja niiden vastuulla. c) Elintarvikeavun toimittamista koskevat periaatteet: i) Kohdennetaan elintarvikeapu heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien elintarvike- ja ravitsemustarpeiden mukaisesti. ii) Otetaan avunsaajat sekä soveltuvissa tapauksissa muut mahdolliset sidosryhmät mukaan tarpeiden arviointiin sekä elintarvikeavun suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin. iii) Annetaan sellaista elintarvikeapua, joka täyttää sovellettavat turvallisuus- ja laatuvaatimukset, kunnioittaa kulttuurisia ja paikallisia ravitsemustottumuksia sekä vastaa avunsaajien ravitsemuksellisia tarpeita. iv) Vaalitaan elintarvikeavun vastaanottajien ihmisarvoa. d) Elintarvikeavun vastuuvelvollisuutta koskevat periaatteet: i) Toteutetaan soveltuvia erityistoimenpiteitä elintarvikeapua koskevien toimintapolitiikkojen, ohjelmien ja toimien vastuuvelvollisuuden ja läpinäkyvyyden parantamiseksi. ii) Seurataan ja arvioidaan elintarvikeavun tuloksia ja vaikutusta ja tiedotetaan niistä säännöllisesti ja avoimesti, jotta parhaita käytäntöjä voidaan kehittää edelleen ja saada aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. 3 artikla Suhde WTO-sopimuksiin Mitkään tämän yleissopimuksen määräykset eivät saa poiketa sopimuspuolten välillä sovellettavista olemassa olevista tai tulevista WTO-velvoitteista. Jos tällaiset velvoitteet ovat ristiriidassa tämän yleissopimuksen kanssa, ensin mainitut ovat ensisijaisia. Mikään tässä yleissopimuksessa ei rajoita kantoja, joita sopimuspuolet voivat omaksua missä tahansa neuvotteluissa WTO:ssa. 4 artikla Hyväksytty maa, hyväksytyt heikossa asemassa olevat väestöryhmät, hyväksytyt tuotteet, hyväksytyt toimet ja liitännäiskustannukset 1. ’Hyväksytyllä maalla’ tarkoitetaan kaikkia OECD:n kehitysapukomitean (DAC) virallisen kehitysavun vastaanottajiksi luokittelemia maita tai mitä tahansa muuta maata, joka mainitaan menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä (Rules of Procedure and Implementation). 2. ’Hyväksytyillä heikossa asemassa olevilla väestöryhmillä’ tarkoitetaan heikossa asemassa olevia väestöryhmiä missä tahansa hyväksytyssä maassa. 3. ’Hyväksytyillä tuotteilla’ tarkoitetaan ihmisravinnoksi tarkoitettuja tuotteita, jotka vastaavat kohdemaan kansallisia periaatteita ja lainsäädäntöä, mukaan luettuina sovellettavat kansainväliset elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua koskevat normit, sekä tuotteita, joilla edistetään elintarviketarpeiden tyydyttymistä ja turvataan elinkeinoja hätätilanteissa ja toipumisvaiheen alussa. Hyväksyttyjen tuotteiden luettelo sisältyy menettely- ja täytäntöönpanosääntöihin. 4. Sopimuspuolen 5 artiklan mukaiseen vuotuiseen vähimmäissitoumukseen hyväksyttyjen toimien on oltava 1 artiklan mukaisia, ja niihin on sisällyttävä ainakin seuraavat toimet: a) hyväksyttyjen tuotteiden toimitus ja jakelu; b) käteisen ja kuponkien tarjoaminen; sekä c) ravitsemukselliset toimenpiteet. Hyväksyttyjä toimia käsitellään tarkemmin menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä. 5. Sopimuspuolen 5 artiklan mukaiseen vuotuiseen vähimmäissitoumukseen hyväksyttyjen liitännäiskustannusten on oltava 1 artiklan mukaisia, ja niiden on rajoituttava kustannuksiin, jotka liittyvät suoraan menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä tarkemmin kuvattuihin hyväksyttyihin toimiin. 5 artikla Sitoumus 1. Sopimuspuolet sopivat tämän yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tekevänsä kukin lakiensa ja säädöstensä mukaisen vuotuisen elintarvikeapusitoumuksen. Kunkin sopimuspuolen sitoumusta kutsutaan sen ’vuotuiseksi vähimmäissitoumukseksi’. 2. Vuotuinen vähimmäissitoumus on ilmaistava arvona tai määränä menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä tarkemmin esitetyn mukaisesti. Sopimuspuoli voi ilmaista sitoumuksensa joko vähimmäisarvona tai vähimmäismääränä tai näiden yhdistelmänä. 3. Arvona ilmaistavat vuotuiset vähimmäissitoumukset voidaan ilmaista sopimuspuolen valitsemana valuuttana. Määränä ilmaistavat vuotuiset vähimmäissitoumukset voidaan ilmaista viljayksikkötonneina tai muissa mittayksiköissä, jotka on mainittu menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä. 4. Kukin sopimuspuoli ilmoittaa sihteeristölle alustavan vuosittaisen vähimmäissitoumuksensa mahdollisimman pian ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän yleissopimuksen voimaantulosta tai kolmen kuukauden kuluessa sen liittymisestä tähän yleissopimukseen. 5. Kukin sopimuspuoli ilmoittaa sihteeristölle kaikista muutoksista seuraavan vuoden vuotuiseen vähimmäissitoumukseensa viimeistään muutosta edeltävän vuoden joulukuun 15 päivänä. 6. Sihteeristö ilmoittaa ajan tasalle saatetut vuotuiset vähimmäissitoumukset kaikille sopimuspuolille mahdollisimman pian ja viimeistään kunkin vuoden tammikuun 1 päivänä. 7. Vuotuiseen vähimmäissitoumukseen luettavat suoritukset olisi tehtävä kokonaisuudessaan avustuksina aina kun se on mahdollista. Sopimuspuolen sitoumukseen luettavasta elintarvikeavusta menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä tarkemmin määritellyille hyväksytyille maille ja hyväksytyille heikossa asemassa oleville väestöryhmille vähintään 80 prosenttia on oltava kokonaisuudessaan avustuksina. Sopimuspuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan vähitellen kasvattamaan tätä osuutta. Suoritukset, joita ei tehdä kokonaisuudessaan avustuksina, olisi kirjattava kunkin sopimuspuolen vuosikertomukseen. 8. Sopimuspuolet ottavat vastuulleen hoitaa kaikki tämän yleissopimuksen mukaiset elintarvikeaputoiminnot siten, että vältetään häiriöitä tavanomaisille tuotantotavoille ja kansainväliselle kaupalle. 9. Sopimuspuolet varmistavat, että elintarvikeavun antaminen ei ole suoraan tai välillisesti, virallisesti tai epävirallisesti eikä avoimesti tai peitetysti sidoksissa maataloustuotteiden taikka muiden tavaroiden ja palveluiden kaupalliseen vientiin vastaanottajamaihin. 10. Täyttääkseen arvona tai määränä ilmaistun vuotuisen vähimmäissitoumuksensa sopimuspuoli tekee tämän yleissopimuksen mukaisia suorituksia, jotka koostuvat 4 artiklassa mainittujen, menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä tarkemmin määritettyjen hyväksyttyjen tuotteiden ja toimien sekä liitännäiskustannusten rahoituksesta. 11. Tämän yleissopimuksen mukaiseen vuotuiseen vähimmäissitoumukseen luettavat suoritukset voidaan kohdentaa ainoastaan 4 artiklassa mainituille, menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä tarkemmin määritellyille hyväksytyille maille tai hyväksytyille heikossa asemassa oleville väestöryhmille. 12. Sopimuspuolten suoritukset voidaan toimittaa kahdenvälisesti, hallitustenvälisten tai muiden kansainvälisten järjestöjen välityksellä tai muiden elintarvikeapukumppaneiden kautta mutta ei muiden sopimuspuolten kautta. 13. Jokainen sopimuspuoli pyrkii parhaansa mukaan toteuttamaan vuotuisen vähimmäissitoumuksensa. Jos sopimuspuoli ei pysty toteuttamaan jonkin vuoden vuotuista vähimmäissitoumustaan, se selostaa epäonnistumiseen johtaneet seikat kyseisen vuoden vuosikertomuksessaan. Puuttuva määrä lisätään sopimuspuolen seuraavan vuoden vuotuiseen vähimmäissitoumukseen, ellei 7 artiklan nojalla perustettu komitea toisin päätä tai ellei poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi ole perusteltua olla toimimatta näin. 14. Jos sopimuspuolen suoritukset ylittävät sen vuotuisen vähimmäissitoumuksen, ylittyvä osuus, kuitenkin enintään viisi prosenttia sen vuotuisesta vähimmäissitoumuksesta, voidaan laskea osaksi sopimuspuolen seuraavan vuoden suorituksia. 6 artikla Vuosikertomukset ja tietojen jakaminen 1. Kukin sopimuspuoli laatii 90 päivän kuluessa kalenterivuoden päättymisestä sihteeristölle menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisen vuosikertomuksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, miten se on toteuttanut tämän yleissopimuksen mukaisen vuotuisen vähimmäissitoumuksensa. 2. Vuosikertomuksessa on oltava kertova osio, johon voidaan sisällyttää tietoa siitä, miten sopimuspuolen elintarvikeapupolitiikka, -ohjelmat ja toimet edistävät tämän yleissopimuksen tavoitteita ja periaatteita. 3. Sopimuspuolten olisi jatkuvasti vaihdettava tietoja elintarvikeapupolitiikoistaan ja ‑ohjelmistaan sekä näiden politiikkojen ja ohjelmien arvioinneissa havaituista tuloksista. 7 artikla Elintarvikeapukomitea 1. Perustetaan elintarvikeapukomitea, jäljempänä ’komitea’, joka koostuu kaikista tämän yleissopimuksen sopimuspuolista. 2. Komitea tekee päätöksensä virallisissa istunnoissaan ja suorittaa tehtävät, joita tämän yleissopimuksen määräysten täytäntöönpano edellyttää, yleissopimuksen periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. 3. Komitea vahvistaa menettelytapasääntönsä; se voi myös hyväksyä sääntöjä, joissa tarkennetaan tämän yleissopimuksen määräyksiä niiden asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen elintarvikeapukomitean 25 päivänä huhtikuuta 2012 hyväksymä asiakirja FAC(11/12)1 toimii alkuvaiheessa tämän yleissopimuksen menettely- ja täytäntöönpanosääntöinä. Komitea voi myöhemmin päättää muuttaa kyseisiä menettely- ja täytäntöönpanosääntöjä. 4. Komitea tekee päätöksensä yksimielisesti eli siten, että yksikään sopimuspuoli ei virallisesti vastusta ehdotusta komitean päätökseksi virallisessa istunnossa käsiteltävästä aiheesta. Virallisen vastustuksen voi ilmaista joko virallisessa istunnossa tai 30 päivän kuluessa siitä, kun virallisen istunnon pöytäkirja, johon kyseiset päätösehdotukset on kirjattu, on jaettu. 5. Sihteeristö laatii kunkin vuoden osalta komitealle yhteenvetokertomuksen, joka laaditaan, hyväksytään ja julkaistaan menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. 6. Komitean on tarkoitus tarjota sopimuspuolille keskustelufoorumi elintarvikeapua koskevista asioista, kuten tarpeesta ottaa käyttöön sopivia ja oikea-aikaisia sitoumusresursseja ratkaisuna elintarvike- ja ravinnontarpeisiin erityisesti hätä- ja kriisitilanteissa. Sen on tarkoitus helpottaa tietojen jakamista ja levittämistä muille sidosryhmille, ja sen olisi kuultava niitä ja vastaanotettava niiltä tietoja komiteassa käytävien keskustelujen tueksi. 7. Kukin sopimuspuoli nimeää edustajan, joka vastaanottaa sihteeristön toimittamat ilmoitukset ja muut tiedonannot. 8 artikla Komitean puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 1. Komitea päättää kunkin vuoden viimeisessä virallisessa istunnossa puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta seuraavaa vuotta varten. 2. Puheenjohtajalla on seuraavat tehtävät: a) kunkin virallisen istunnon ja epävirallisen kokouksen esityslistaluonnoksen hyväksyminen; b) puheen johtaminen virallisissa istunnoissa ja epävirallisissa kokouksissa; c) virallisten istuntojen ja epävirallisten kokousten avaaminen ja päättäminen; d) esityslistaluonnoksen hyväksyttäminen komiteassa virallisten istuntojen ja epävirallisten kokousten alussa; e) keskustelujen vetäminen ja menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen noudattamisen varmistaminen; f) puheenvuorojen jakaminen sopimuspuolille; g) menettelytapakysymyksistä päättäminen asiaa koskevien menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti, ja h) kysymysten esittäminen ja päätöksistä ilmoittaminen. 3. Jos puheenjohtaja on poissa virallisesta istunnosta tai epävirallisesta kokouksesta koko sen keston ajan tai osan aikaa tai väliaikaisesti kykenemätön hoitamaan puheenjohtajan tehtäviä, puheenjohtajana toimii varapuheenjohtaja. Sekä puheenjohtajan että varapuheenjohtajan poissa ollessa komitea nimeää väliaikaisen puheenjohtajan. 4. Jos puheenjohtaja ei jostakin syystä kykene jatkamaan puheenjohtajan tehtävässä, varapuheenjohtajasta tulee puheenjohtaja kyseisen vuoden loppuun saakka. 9 artikla Viralliset istunnot ja epäviralliset kokoukset 1. Komitea järjestää virallisia istuntoja ja epävirallisia kokouksia menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. 2. Komitea pitää vähintään yhden virallisen istunnon vuodessa. 3. Komitea pitää muita virallisia istuntoja ja epävirallisia kokouksia puheenjohtajan tai vähintään kolmen sopimuspuolen pyynnöstä. 4. Komitea voi kutsua virallisiin istuntoihinsa tai epävirallisiin kokouksiinsa menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti tarkkailijoita ja sidosryhmiä keskustelemaan elintarvikeapuun liittyvistä asioista. 5. Komitea kokoontuu menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti määritetyssä paikassa. 6. Virallisten istuntojen ja epävirallisten kokousten esityslista laaditaan menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. 7. Virallisen istunnon pöytäkirja, johon on sisällytettävä kaikki ehdotukset komitean päätöksiksi, on jaettava 30 päivän kuluessa istunnosta. 10 artikla Sihteeristö 1. Komitea nimeää sihteeristön ja käyttää sen palveluja menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. Komitea pyytää kansainväliseltä viljaneuvostolta, että sen sihteeristö toimisi alkuvaiheessa komitean sihteeristönä. 2. Sihteeristö hoitaa tässä yleissopimuksessa ja menettely- ja täytäntöönpanosäännöissä määriteltyjä tehtäviä ja hallinnollisia tehtäviä, mukaan lukien asiakirjojen ja kertomusten käsittely ja jakelu, sekä suorittaa muita komitean määrittämiä tehtäviä. 11 artikla Riitojen ratkaisu Komitea pyrkii ratkaisemaan sopimuspuolten mahdolliset riidat, jotka koskevat tämän yleissopimuksen tai menettely- ja täytäntöönpanosääntöjen tulkintaa tai täytäntöönpanoa, mukaan luettuina väitteet tässä yleissopimuksessa määriteltyjen velvoitteiden laiminlyönnistä. 12 artikla Allekirjoittaminen, ratifiointi ja hyväksyntä Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten Alankomaiden kuningaskunnalle, Amerikan yhdysvalloille, Argentiinalle, Australialle, Belgian kuningaskunnalle, Bulgarian tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Euroopan unionille, Helleenien tasavallalle, Irlannille, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle, Italian tasavallalle, Itävallan tasavallalle, Japanille, Kanadalle, Kroatian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Maltan tasavallalle, Norjan kuningaskunnalle, Portugalin tasavallalle, Puolan tasavallalle, Ranskan tasavallalle, Romanialle, Ruotsin kuningaskunnalle, Saksan liittotasavallalle, Slovakian tasavallalle, Slovenian tasavallalle, Suomen tasavallalle, Sveitsin valaliitolle, Tanskan kuningaskunnalle, Tšekin tasavallalle, Unkarille ja Viron tasavallalle Yhdistyneiden kansakuntien päämajassa New Yorkissa kesäkuun 11 päivästä 2012 joulukuun 31 päivään 2012. Jokaisen allekirjoittajan on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä yleissopimus. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat on talletettava tallettajan huostaan. 13 artikla Sopimukseen liittyminen 1. Mikä tahansa 12 artiklassa lueteltu valtio, joka ei ole allekirjoittanut tätä yleissopimusta allekirjoitusajan loppuun mennessä, tai Euroopan unioni, jos se ei ole allekirjoittanut sitä siihen mennessä, voi milloin tahansa liittyä siihen kyseisen ajanjakson jälkeen. Liittymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. 2. Kun tämä yleissopimus on tullut voimaan 15 artiklan mukaisesti, se on avoinna liittymistä varten sellaisille muille kuin 12 artiklassa tarkoitetuille valtioille tai sellaisille ulkomaisten kauppasuhteidensa hoidossa täysin autonomisille erillisille tullialueille, jotka on komitean päätöksellä katsottu liittymiskelpoisiksi. Liittymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. 14 artikla Ilmoitus väliaikaisesta soveltamisesta Mikä tahansa 12 artiklassa tarkoitettu valtio tai Euroopan unioni, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän yleissopimuksen tai liittyä siihen, tai mikä tahansa valtio tai erillinen tullialue, joka on 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsottu komitean päätöksellä liittymiskelpoiseksi mutta joka ei ole vielä tallettanut asiakirjaansa, voi milloin tahansa tallettaa tämän yleissopimuksen väliaikaista soveltamista koskevan ilmoituksen tallettajan huostaan. Yleissopimusta sovelletaan väliaikaisesti kyseisen valtion, erillisen tullialueen tai Euroopan unionin osalta siitä päivästä, jona sen ilmoitus on talletettu. 15 artikla Voimaantulo 1. Tämä yleissopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013, jos viisi allekirjoittajaa on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjansa 30 päivään marraskuuta 2012 mennessä. 2. Jos tämä yleissopimus ei tule voimaan 1 kohdan mukaisesti, tämän yleissopimuksen allekirjoittajat, jotka ovat tallettaneet ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjansa, ja valtiot tai Euroopan unioni, jotka ovat tallettaneet liittymisasiakirjansa 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, voivat päättää yksimielisesti, että yleissopimus tulee voimaan niiden välillä. 3. Jos valtio tai erillinen tullialue tai Euroopan unioni ratifioi tai hyväksyy tämän yleissopimuksen tai liittyy siihen sen jälkeen, kun yleissopimus on tullut voimaan, yleissopimus tulee voimaan päivänä, jona se on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa. 16 artikla Arviointi- ja muutosmenettely 1. Mikä tahansa sopimuspuoli voi milloin tahansa tämän yleissopimuksen tultua voimaan ehdottaa yleissopimuksen hyödyllisyyden arviointia tai ehdottaa siihen muutoksia. Sihteeristö antaa mahdolliset muutosehdotukset tiedoksi kaikille sopimuspuolille vähintään kuusi kuukautta etukäteen, ja niistä keskustellaan ensimmäisessä tiedoksiantoajanjakson päättymistä seuraavassa komitean virallisessa istunnossa. 2. Yleissopimuksen muutosehdotukset otetaan sopimustekstiin komitean päätöksellä. Sihteeristö toimittaa komitean sopimustekstiin ottamat muutosehdotukset kaikille sopimuspuolille ja tallettajalle. Tallettaja antaa sopimustekstiin otetut muutokset tiedoksi kaikille sopimuspuolille. 3. Sopimuspuolet lähettävät tallettajalle ilmoituksen muutoksen hyväksymisestä. Sopimustekstiin otettu muutos tulee voimaan kyseisen ilmoituksen lähettäneiden sopimuspuolten osalta 90 päivän kuluttua päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut tällaiset ilmoitukset vähintään neljältä viidesosalta niistä tämän yleissopimuksen sopimuspuolista, jotka olivat sopimuspuolia päivänä, jona komitea otti ehdotetun muutoksen sopimustekstiin. Minkä tahansa muun sopimuspuolen osalta tällainen muutos tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun kyseinen sopimuspuoli on tallettanut ilmoituksensa tallettajan huostaan. Komitea voi päättää muusta ilmoitusten vähimmäismäärästä, joka vaaditaan, jotta tietty muutos tulee voimaan. Sihteeristö ilmoittaa tällaisesta päätöksestä kaikille sopimuspuolille ja tallettajalle. 17 artikla Irtisanominen ja purkaminen 1. Sopimuspuoli voi irtisanoutua tästä yleissopimuksesta minkä tahansa vuoden lopussa antamalla tallettajalle ja komitealle kirjallisen ilmoituksen irtisanoutumisesta vähintään 90 päivää ennen kyseisen vuoden loppua. Kyseinen sopimuspuoli ei vapaudu tämän yleissopimuksen mukaisesta ja jäsenyyteensä liittyneestä vuotuisesta vähimmäissitoumuksesta eikä raportointivelvoitteista, joita ei ole täytetty kyseisen vuoden loppuun mennessä. 2. Sopimuspuoli voi milloin tahansa tämän yleissopimuksen tultua voimaan ehdottaa tämän yleissopimuksen purkamista. Ehdotuksesta on ilmoitettava kirjallisesti sihteeristölle, joka antaa sen tiedoksi kaikille sopimuspuolille vähintään kuusi kuukautta ennen sen käsittelyä komiteassa. 18 artikla Tallettaja 1. Tämän yleissopimuksen tallettajaksi nimitetään Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri. 2. Tallettaja saa ilmoituksen kaikista allekirjoittamisista, ratifioinneista, hyväksymisistä, yleissopimuksen väliaikaisista soveltamisista ja sopimukseen liittymisistä ja antaa näistä ilmoituksista tiedon kaikille sopimuspuolille ja allekirjoittajille. 19 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämän yleissopimuksen alkuperäiskappaleet, jonka englannin- ja ranskankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin huostaan. TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. TEHTY Lontoossa 25 päivänä huhtikuuta 2012. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS ALKUHUOMAUTUKSET EU on vaikuttanut merkittävästi neuvotteluihin elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen uusimisesta. Se on pyrkinyt ajamaan EU:n humanitaarisen elintarvikeavun politiikkaa, jossa edistetään kriisikohtaisesti mahdollisimman tehokasta ja tuloksekasta eri välineiden yhdistelmää. Uusi yleissopimus heijastaa nykyaikaista lähestymistapaa elintarvikeapuun, ja sen painopiste on humanitaarinen. Se koskee lyhytaikaisia, enintään vuoden mittaisia toimia. Sillä pyritään parantamaan elintarvikeapukäytäntöjen tuloksellisuutta, ja se mahdollistaa entistä monipuolisemman elintarvikeavun välineiden käytön (mukaan luettuina käteinen ja kupongit). Yleissopimuksella edistetään sellaista elintarvikeapua, joka perustuu vankasti objektiivisin perustein määriteltyihin tarpeisiin ja sopii paremmin paikallisiin oloihin. Lisäksi sillä edistetään humanitaaristen periaatteiden kunnioittamista, kannustetaan tekemään hankinnat paikallisilta ja alueellisilta markkinoilta, ja siinä otetaan huomioon ravitsemukselliset seikat. Lisäksi sillä kannustetaan muodostamaan kumppanuuksia sidosryhmien kanssa ja jakamaan parhaita käytäntöjä. Siihen sisältyy asianmukaiset seuranta- ja arviointimekanismit. Uusi elintarvikeapua koskeva yleissopimus on avoinna allekirjoittamista ja ratifiointia varten erikseen EU:lle, sen jäsenvaltioille ja unionin ulkopuolisille maille, jotka tekevät kukin omiin talousarvioihinsa perustuvia sitoumuksia. Yleissopimuksen ratifioituaan sopimuspuolen on ilmoitettava sihteeristölle elintarvikeapua koskeva vuotuinen vähimmäissitoumuksensa, joka ilmaistaan joko tonneina ja/tai arvona. Vuotuinen vähimmäissitoumus on joustava, ja sitä voidaan muuttaa ilmoittamalla tästä sihteeristölle. Euroopan unioni aikoo tehdä talousarviostaan varovaisen 200 miljoonan euron vuotuisen vähimmäissitoumuksen. Määrä vastaa noin 80:aa prosenttia viime vuosien keskimääräisistä elintarvikeavun määrärahoista. Koska yleissopimuksen painopiste on humanitaarinen, jälkikäteisraportointi koskee lyhytaikaisia elintarvikeaputoimia, jotka EU on rahoittanut ja joiden katsotaan kuuluvan yleissopimuksen piiriin. Käytännössä vuotuisen vähimmäissitoumuksen toteuttaminen ja jälkikäteisraportointi koskevat pääasiassa humanitaarisia elintarvikeaputoimia. Sitoumuksen toteutukseen voidaan ainoastaan poikkeuksellisesti hyväksyä myös elintarviketurvaan liittyviä erityisiä toimia, mutta asia arvioidaan tapauskohtaisesti. Kunkin sopimuspuolen on raportoitava joka vuosi jälkikäteen vuotuisen vähimmäissitoumuksensa toteutuksesta ja toteuttamistaan tai tukemistaan elintarvikeaputoimista. Yleissopimuksen sihteeristö laatii sopimuspuolten kertomusten perusteella yhteisen kertomuksen, joka julkaistaan. EU raportoi EU:n vuotuisen vähimmäissitoumuksen toteutumisesta ja EU:n jäsenvaltiot omien sitoumustensa toteutumisesta. 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Komission ehdotus neuvoston päätökseksi elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[4] Humanitaarinen apu - Elintarvikeapu 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[5]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee a) EU:n ääni kuuluville maailmanlaajuisesti Ehdotus sopii komission työohjelmaan vuodelle 2012, jonka yleistavoitteena saada EU:n ääni kuuluville maailmanlaajuisesti. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro.. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen EU:n humanitaarisen elintarvikeapupolitiikan mukaisesti uusi elintarvikeapua koskeva yleissopimus kannustaa käyttämään innovatiivisia välineitä elintarvikeapuun ja parantaa elintarvikeapukäytäntöjen tuloksellisuutta objektiivisesti määriteltyjen tarpeiden pohjalta ja mukautuen paikallisiin olosuhteisiin. Sopimus sisältää asianmukaiset seuranta- ja arviointivälineet ja kannustaa jakamaan parhaita käytäntöjä. Sopimus tuo ennakoitavuutta siten, että sopimuspuolet sitoutuvat tarjoamaan vuosittain ennalta määritetyn määrän elintarvikeapua. Ne joutuvat raportoimaan tästä vuosikertomuksissa, jotka julkaistaan. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Yleissopimukseen liittyvät avunantajat sitoutuvat tiettyyn määrään elintarvikeapua vuodessa. Ne joutuvat raportoimaan tästä vuosikertomuksissa, jotka julkaistaan (mutta sitoumuksen toteuttamatta jättämisestä ei ole sovittu seuraamuksia). 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Varmistetaan, että suurimmat avunantajat tarjoavat ja/tai tukevat perusperiaatteita kunnioittaen ja WTO-velvoitteita noudattaen mahdollisimman tuloksekasta ja tehokasta elintarvikeapua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille määriteltyjen elintarvike- ja ravinnontarpeiden perusteella. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Euroopan unioni on yksi merkittävimmistä humanitaarisen elintarvikeavun antajista. Se on yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa ajanut elintarvikeapua koskevan vuoden 1999 yleissopimuksen uudelleenneuvotteluja ja vaikuttanut merkittävästi elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen nykyaikaistamisprosessiin sekä EU:ssa että kansainvälisellä tasolla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti. Elintarvikeapua koskeva yleissopimus on keskeinen väline, jonka avulla EU voi SEUT-sopimuksen 214 artiklan 4 kohdan mukaisesti edistää kansainvälisellä tasolla humanitaarista apua koskevan politiikkansa tavoitteita, jotka on määritelty SEUT-sopimuksen 214 artiklan 1 kohdassa. EU:n osallistuminen edistää EU:n ja sen jäsenvaltioiden elintarvikeapuun liittyvien toimien johdonmukaisuutta. Kansainvälisellä tasolla elintarvikeapua koskeva yleissopimus luo edellytykset lisätä elintarvikeapuun liittyvien toimien avoimuutta ja ennakoitavuutta. Vastauksena elintarvike- ja ravitsemusvajeeseen EU on kannustanut luopumaan pelkästään tuotteisiin perustuvasta lähestymistavasta ja siirtymään monipuolisempaan lähestymistapaan, jossa hyödynnetään monipuolisempaa ja soveltuvampaa eri välineiden yhdistelmää. EU:n toimet kansainvälisellä tasolla yhdessä muiden kansainvälisesti merkittävien avunantajien kanssa elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen yhteydessä vetävät mukaan muita avunantajia edistäen nykyaikaista lähestymistapaa elintarvikeapuun. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset PO ECHO:n kokemukset EU:n osallistumisesta elintarvikeapua koskeviin kansainvälisiin yleissopimuksiin (etenkin elintarvikeapua koskevaan vuoden 1999 yleissopimukseen, jossa EU on ollut sopimuspuoli) ja foorumeihin ovat tuoneet esiin seuraavia seikkoja, joiden perusteella EU on halunnut nykyaikaistaa elintarvikeapupolitiikan kansainvälisiä tukivälineitä: avunsaajien tarpeiden mahdollisimman tuloksellinen ja tehokas tyydyttäminen on asetettava selkeästi etusijalle (eikä avun antaminen ylijäämäelintarvikkeista eroon pääsemiseksi); kaikille osapuolille on annettava aikaa mukauttaa nykyistä välinettä uusien tarpeiden mukaiseksi ja nykyaikaisen lähestymistavan omaksumiseksi. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Kauppa ja maatalous. Uusi yleissopimus on WTO-sääntöjen mukainen ja edistää parhaita käytäntöjä, joilla pyritään minimoimaan vääristävät tai haitalliset vaikutukset paikalliseen väestöön, markkinoihin ja laajemminkin yhteiskuntaan. Toistaiseksi yleissopimuksen sihteeristönä toimii kansainvälinen viljaneuvosto, joka on perustettu ja jota rahoitetaan Euroopan komission (PO AGRI) hallinnoimalla viljojen kauppaa koskevalla yleissopimuksella. Silloin kun se on aiheellista ja mahdollista, pyritään synergiaan kehitysyhteistyön rahoitusvälineen elintarviketurvaa koskevan temaattisen ohjelman kanssa, jotta elintarvike- ja ravitsemusturvaan saataisiin pitempiaikaisia ratkaisuja. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. · ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. · ¨ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Vähittäinen voimaantulo 1. tammikuuta 2013, jos viisi sopimuspuolta on ratifioinut sopimuksen 30. marraskuuta 2012 mennessä, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[6] ¨ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[7] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (YK:n järjestöt ja ICRC/IFRC) Huomautukset: Yleissopimuksessa määrätään elintarvikeapukomitean perustamisesta. Komitea muodostuu yleissopimuksen sopimuspuolista. Se hallinnoi yleissopimusta ja tarjoaa pääfoorumin yleissopimuksen sopimuspuolten keskusteluille ja tietojen vaihdolle. Komissio (PO ECHO) hallinnoi toimiaan suoraan keskitetysti, kun täytäntöönpanosta huolehtivat valtiosta riippumattomat järjestöt, ja hallinnointi tapahtuu yhteistyössä, kun täytäntöönpano tapahtuu YK:n järjestöjen tai IFRC:n/ICRC:n välityksellä. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään vuotuisesta raportoinnista. Tarkemmat vaatimukset raportoinnille esitetään menettelytapasäännöissä (säännöt 9 ja 10), jotka hyväksytään elintarvikeapukomitean ensimmäisessä kokouksessa. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Ei ole todettu erityisiä riskejä. Elintarvikeapua koskeva yleissopimus ei aiheuta lisäriskejä siihen verrattuna, mitä riskejä PO ECHO:n vuosittaiseen toimintaan ylipäätään liittyy. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Elintarvikeapua koskeva yleissopimus ei aiheuta muutoksia PO ECHO:n yleiseen valvontarakenteeseen. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Elintarvikeapua koskeva yleissopimus ei aiheuta muutoksia PO ECHO:n yleiseen valvontarakenteeseen. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi…...…...] || JM/EI-JM ([8]) || EFTA­mailta[9] || ehdokas-mailta[10] || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 4 || 23.02.02 Elintarvikeapu || JM || Ei || Ei || Ei || Ei · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Ei sovelleta Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi…...…...] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas­mailta || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || [XX.YY.YY.YY] || || KYL­LÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYL­LÄ/EI || KYLLÄ/EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 4 || Globaali Eurooppa Humanitaarisen avun pääosasto || || || Vuosi N[11] || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || Vuosi N+7 || Myöhemmät vuodet || YHT.  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || || 23 02 02 || Sitoumukset || (1) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksut || (2) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Maksut || (2a) || || || || || || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[12] || || || || || || || || || || Ei sovelleta || || (3) || || || || || || || || || || PO ECHO:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksut || =2+2a +3 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksut || (5) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Maksut || =5+ 6 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || || || || || || || || Maksut || =5+ 6 || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || Vuosi N+7 || YHTEENSÄ Pääosasto: ECHO || ||  Henkilöresurssit || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248  Muut hallintomenot || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 ECHO yhteensä || Määrärahat || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi N[13] || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || Vuosi N+7 || Myöhemmät vuodet || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || || 1600,264 Maksut || 130,033 || 160,033 || 180,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 130,033 || 1600,264 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || || Vuosi N+7 || Yhteensä || || || TUOTOKSET Tyyppi[14] || Keski­määräiset kustannukset || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä || ERITYISTAVOITE 1[15]… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 1 || || || || || || || || || || || || || || || || || || ERITYISTAVOITE 2… || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 2 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 1600 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi N [16] || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || Vuosi N+7 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248 Muut hallintomenot || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[17] sisältymättömät || || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || Vuosi N+7 ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[18] || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || || XX 01 04 yy [19] || - päätoimi­paikassa[20] || || || || || || || || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 23 viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Valmistella EU:n osallistumista elintarvikeapukomitean kokouksiin ja osallistua näihin kokouksiin. Valmistella ja luovuttaa vuosikertomus vuotuisen vähimmäissitoumuksen toteutumisesta ja tuetuista elintarvikeaputoimista. Ulkopuolinen henkilöstö || 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[21]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || || Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || || 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – x Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: ¨ vaikutukset omiin varoihin ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettä­vissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[22] Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) ………... momentti || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä [1] EUVL C […], […] , s. […]. [2] EUVL L […], […], s. […]. [3] Neuvoston pääsihteeristö julkaisee yleissopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä. [4] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [5] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [6] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [8] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [9] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [10] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [11] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [12] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [13] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.. [14] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [15] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”. [16] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.. [17] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [18] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [19] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [20] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.) [21] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [22] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.