FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 4.4.2011 
SEK(2011) 381 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
  
Oheisasiakirja, joka liittyy seuraavaan asiakirjaan: 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALI KOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
  
KOHTI KANSALAISIA HYÖDY TTÄVÄÄ EUROOPAN UNIONIN 
AVARUUSSTRATEGIAA 
  
SEK(2011) 380 lopullinen 
KOM(2011) 152 lopullinen 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Tämä vaikutustenarviointi liittyy EU:n tuleva sta avaruustoiminnasta annettuun tiedonantoon, 
joka ei ole virallinen ehdotus. Viral liseen ehdotukseen olisi liitettävä toinen 
vaikutustenarviointi, joss a rahoitusvaikutuksia analysoidaan yksityiskohtaisesti.  
Galileo ja GMES ovat edelleen EU:n tärkei mmät prioriteetit avaruudessa, mutta tässä 
vaikutustenarvioinnissa kesk itytään muihin painopistealo ihin, jotka avaruusneuvosto 
määritti vuonna 2008 päätöslauselmassaan1 Euroopan avaruuspolitiikan 
edistämisestä. 
Tiedonannon poliittinen kehys on SEUT:n 189 arti kla, joka antaa EU:lle  selkeän toimivallan 
avaruusasioissa. 
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
2.1. Euroopan keskeisten avaruusinfrastrukt uurien turvallisuus ei ole taattu 
EU:lla ei tällä hetkellä ole täydellisiä ja tar kkoja tietoja Maata kiertävistä satelliiteista ja 
avaruusromusta, avaruusympäristöstä (esim.  säteilystä) eikä avaruudesta tulevista 
mahdollisista uhkista (Maan lähelle tulevat kappaleet). Tällainen tiedonpuute on suuri riski avaruuden infrastruktuureille.  
2.2. Euroopalta puuttuu pitkän tähtäimen st rategia ja kriittin en massa avaruuden 
tutkimukseen 
Avaruustutkimus antaa siihen osallistuville  valtioille suurta poliittista painoarvoa 
kansainvälisellä tasolla. Se myös kannust aa teknologisiin innov aatioihin, joiden 
hyödyntäminen muilla sektoreilla on nostanut kansalai sten elämänlaatua tavalla, jota ei usein 
edes tiedosteta. 
Avaruustutkimuksen toteuttaminen edellyttää polii ttista sysäystä, näkemystä ja strategiaa, 
joita Euroopalla ei tällä hetkel lä ole. Avaruustutkimus on myös sirpaleista ja erillään muista 
sektoreista. Tämä on kansainvälisestä näkökulma sta haitallista Euroopalle, sillä se estää 
innovointia ja kilpailukykyä hyödyttävää avaruust utkimuksen potentiaalia  realisoitumasta ja 
voi vaikuttaa negatiivisesti tiet eenharjoittamiseen ja koulutukseen
2. 
                                                 
1 Viidennen avaruusneuvoston päätöslauselma Euroop an avaruuspolitiikan edistämisestä, 26. syyskuuta 
2008. 
2 Työryhmien ”Space exploration an d innovation, industrial competitiv eness and technology advance” ja 
”Science and educatio n within space exploration” päätelmät, 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
FI 3   FI 2.3. Avaruuspolitiikasta ja -investoinneista päätetään kansallisesti tai hallitusten 
välisesti 
Avaruussektori on suurelta osin kansallisen julk isen rahoituksen varass a. Varat joko käytetään 
suoraan tai ESA:lle maksetaan rahoitusosuus3. Tästä seuraa, että 
– avaruuteen liittyvät aloitteet edistävät va in epäsuorasti EU:n politiikan laajempia 
päämääriä; 
– kansallisten avaruuspolitiikkojen  kohteena on kansallinen teolli suus, mikä saattaa haitata 
Euroopan avaruusteollisuuden k ilpailukykyistä kehittämistä; 
– Euroopan avaruussektorin toimia saattaa haitata päällekkäisyys, hajanaisuus ja 
jatkuvuuden puute. 
2.4. Erityisiin avaruusohjelmiin tehdyt kansal liset investoinnit eivät riitä EU:n 
politiikan ja toimien tarpeisiin 
Laajalti tunnustetaan, että tuleva avaruut een liittyvä kehitys turvallisuuden tai 
avaruustutkimuksen kaltaisilla aloilla sekä av aruusinfrastruktuurien ja  avaruusperusteisten 
sovellusten hyödyntäminen edellyttävät koor dinoitua lähestymistapaa rahoitukseen. 
Kansallisen päätöksenteon hajanaisuuden, avaruuspolitiikan hall intopuitteiden ja 
rahoitusmekanismien puutteellisen koordinoinnin takia investoinnit keskeisiin avaruustoimiin, 
kuten SSA-järjestelmään4 tai avaruustutkimukseen, eivät pysty saavuttamaan tarvittavaa 
kriittistä massaa. 
3. SUBSIDIARITEETIN TARKASTELU  
Tällä aloitteella ei pyritä korvaamaan vaan  pikemminkin täydentämään toimia, joihin 
jäsenvaltiot ovat ryhtyneet joko yksin tai ESA:n puitteissa, se kä lisäämään koordinaatiota 
siellä, missä se on tarpeen yhteist en tavoitteiden saavuttamiseksi. 
4. TAVOITTEET  
Yleiset tavoitteet Erityistavoitteet 
                                                 
3 Euroopan suuret avaruusvallat (Ranska, Saksa ja Italia) maksavat noin puo let avaruusbudjeteistaan 
ESA:lle. Useimmat muut maat pitävät ESA:aa avaruusjärjestönään ja maksavat koko kansallisen 
avaruusbudjettinsa tai suur imman osan siitä ESA:lle. 
4 Avaruuden tilannetietoisuus (Space Situational Aware ness, SSA) on kattava tietämys, ymmärrys ja ajan 
tasalla pidetty tietoisuus avaruuskappaleista (ava ruusaluksista, satelliiteista ja avaruusromusta), 
avaruusympäristöstä ja avaruusope raatioihin kohdistuvista uhkista ja riskeistä. SSA-järjestelmät 
perustuvat maasta tai avaruudesta käsin jäljittäviin ja valvoviin sensoreihin. 
FI 4   FI (1) edistetään tieteellistä ja teknistä kehitystä; 
(2) edistetään innovointia ja teollisuuden 
kilpailukykyä; 
(3) taataan, että avaruussovellusten tuottama 
hyvinvointi koituu kansalaisten hyväksi; 
(4) nostetaan EU:n kansainvälistä profiilia 
avaruusasioissa. 
 (1) taataan Euroopan avaruus infrastruktuurien ja 
-palvelujen pitkäaikainen saatavuus ja 
turvallisuus; 
(2) varmistetaan, että EU kykenee hoitamaan 
perussopimuksen 189 artiklassa edellytetyn 
tutkimuksen koordinointitehtävän ja 
aktivoimaan avaruustutkimuksen potentiaalin EU 2020 -strategian tavoitteiden 
saavuttamiseksi; 
(3) taataan tarvittavat edellytykset Euroopan 
pääsylle avaruuteen ja kiertoradalla oleviin 
infrastruktuureihin; 
(4) varmistetaan kansallisten ja EU:n 
politiikkojen sekä SSA-järjestelmän ja 
avaruustutkimuksen alan investointien lähentyminen sekä näiden kahden alan ja 
muiden EU-politiikkojen lähentyminen; 
(5) taataan EU:n johtava ja strateginen 
kansainvälinen rooli avaruuspolitiikassa ja 
eritoten SSA-järjestelmään ja 
avaruustutkimukseen liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa. 
 
5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
5.1. Vaihtoehto 1: Perusvaihtoehto 
EU ei investoisi keskeisten eurooppalaisten avaruusinfrastrukt uurien turvallisuuteen eikä 
osallistuisi avaruustutkimukseen. Tämä ei va ikuttaisi EU:n muiden avaruuteen liittyvien 
lippulaivaohjelmien (Galileo ja  GMES) toteuttamiseen, mutta mahdollisesti niiden pitkän 
tähtäimen turvallisuuteen ja kestävyyteen kyl lä. Ongelman määrittelyssä kuvattu tilanne jäisi 
todennäköisesti voimaan. 
5.2. Vaihtoehto 2: Turvallisuus avaruudessa  
Tässä vaihtoehdossa ehdotetaan eurooppalaista avaruuden tilannetietoisuusjärjestelmää, joka 
on suunniteltu suojelemaan Euroopan keskeisiä avaruusinfrastruktuureja  riskeiltä törmätä 
avaruusaluksiin, avaruusromuun tai m aan lähelle tuleviin kappaleisiin5 sekä avaruussäältä. 
Tähän vaihtoehtoon kuuluvat nykyisten valm iuksien yhdistäminen ja järjestelmän 
täydentämiseksi tarvittavien komponenttien hank inta sekä maassa ja avaruudessa sijaitsevien 
SSA-järjestelmien ylläpito ja ohjaus. 
Kansainvälinen yhteistyö eritoten Yhdysvaltojen ka nssa olisi tärkeä tekijä tämän vaihtoehdon 
täytäntöönpanossa. 
                                                 
5 Maan lähelle tulevat kappaleet, komeetat ja asteroid it, joiden kiertorata tuo ne lähelle Maata, ovat 
harvinaisia mutta äärettömän vaarallisia. 
FI 5   FI Vuodesta 2014 täysimittaisessa käytössä olevan  eurooppalaisen järjestelmän ensimmäinen 
alustava kustannusarvio on 130 miljoonaa euroa vuodessa (vuoden 2009 hinnoin). 
5.3. Vaihtoehto 3: Vaihtoehto 2 plus rajall inen osallistuminen avaruustutkimukseen  
EU laajentaisi avaruustutkimustoimintaan sa ja sen koordinointia Euroopassa yhdessä 
jäsenvaltioiden ja ESA:n ka nssa. Tässä vaihtoehdossa on kaksi pääkomponenttia: 
– osallistuminen Kansainvälisen avaruusaseman toimintaan6 
EU voisi lisätä läsnäoloaan Kansainvälis ellä avaruusasemalla ESA:n nykyiseen 
astronauttimiehistöön perustuvan EU-miehistönsä  kautta, ja toimintamahdollisuuksia olisi 
enemmän. Henkilöstö siirrettäisiin asteittain EU:n suoraan valvontaan ja tuloksena olisi 
lopulta eurooppalainen miehist önkuljetusjärjestelmä. Tässä va ihtoehdossa myös testataan 
ihmisten kestävää läsnäoloa avaruudessa LEO-kiertoradan7 ulkopuolella. Kustannusarvio on 
300 miljoonan euron luokkaa vuodessa. 
– laukaisuinfrastruktuurit 
EU osallistuisi laukaisuinfrastruktuurin mukauttamiseen Ariane-5-kantoraketin kehittämiseksi 
sekä Euroopan Guayanan avaruuskeskuksen m ukauttamiseen ja toim innalliseen ylläpitoon. 
EU:n keskimääräiseksi osuudeksi arvioidaan noin 100 miljoonaa euroa vuodessa. 
Kumpikin komponentti toteutetaan ESA:n kautta. 
5.4. Vaihtoehto 4: Vaihtoehto 3 plus merk ittävät investoinnit avaruustutkimukseen 
Tässä vaihtoehdossa vaihtoehtoon 3 lisätään ihmi sen pääsy avaruuteen ja Marsin tutkiminen 
robottien avulla. 
– Ihmisten pääsy avaruuteen 
Tässä vaihtoehdossa eurooppalais ta lastinkuljetusalusta (ATV, Automated Tranfer Vehicle) 
parannettaisiin siten, että  se kykenisi kuljettamaan lastin tu rvallisesti takais in Maahan (ARV, 
Advanced Re-entry Vehicle). Se tehostaisi Ka nsainvälisen avaruusaseman käyttöä, ja sitä 
voitaisiin käyttää vaihtokaupassa8. Seuraavassa vaiheessa ARV:tä parannettaisiin niin, että se 
voisi kuljettaa miehistöä matalalle Maan ki ertoradalle ja takaisin (ARV-Crew). EU:n 
rahoitusosuus olisi noin 800 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2014–2020. 
– Näytteiden haku Marsista 
EU rahoittaa osaltaan ensimmäistä Marsiin te htävää näytteidenhakulento a, joka on tarkoitus 
suorittaa ensi vuosikymmenen puolivälissä. EU :lta tarvittaisiin keskimäärin 100 miljoonan 
                                                 
6 Kansainvälinen avaruusasema (International Space St ation, ISS) on pysyväs ti miehitetty avaruusasema, 
joka kiertää Maata 400 kilometrin korkeudessa ra uhanomaisessa tarkoituksessa. Sen suunnittelu, 
kehitys, toiminta ja käyttö perustuvat hallitustenväliseen sopimukseen, jonka vuonna 1988 allekirjoitti 
15 kansainvälistä kumppania. Sitä hallinnoivat ES A (Eurooppa), NASA (USA ), Roscosmos (Venäjä), 
CSA (Kanada) ja JAXA (Japani).  
7 Matalana Maan kiertoratana (LEO, Low Earth Orbit) pidetään yleensä 400–1000 kilometrin 
korkeudella olevaa kiertorataa. 
8 ISS-kumppanuus perustuu siihen, että raha ei vaihdu; kaikki osallistuminen ISS:n toimintaan on 
luontoismuotoista, eli lentomahdollisuuksia, laitteita ja palveluja voidaan vaihtaa.  
FI 6   FI euron vuotuinen osuus ajanjaks olla 2014–2020. Tämä rahoitus kattais i ne tekniset tilat, johon 
näytteet tuotaisiin. 
EU:n avaruustutkimustoimien toteuttaminen de legoitaisiin ESA:lle. Kansainvälinen yhteistyö 
olisi olennaisen tärkeää sekä vaihtoehdossa 3 että vaihtoehdossa 4. 
6. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
6.1. Vaihtoehto 1: Perusvaihtoehto 
Tässä vaihtoehdossa EU ei rahoittaisi SSA -järjestelmää eikä avaruustutkimusta. 
Ongelmat, jotka liittyvät siihen, ettei SSA-järjestelmää ole eikä EU osallistu 
avaruustutkimukseen, jatkuisivat. 
6.2. Vaihtoehto 2 
6.2.1.  Taloudelliset vaikutukset 
Tämän vaihtoehdon tulokset vähentävät riskiä taloudellisista menetyks istä, joita aiheutuu 
avaruusalusten vaurioitumisesta (ja täydellises tä tuhoutumisesta), ja johtavat parempaan 
avaruusturvallisuuteen mukaan luettuna sekä avaruudessa olev ien miehistöjen että Maassa 
olevien ihmisten turvallisuus. Avaruussäät ä koskeva toimi voisi hyödyttää myös muita 
toimialoja kuten ilmailu- ja sähköalaa. 
Toimet SSA-järjestelmän ylläpitämiseksi ja avaruusinfrastruktuurien turvaamiseksi uhkilta 
voivat vaikuttaa myös Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukykyyn. 
6.2.2.  Ympäristövaikutukset 
Paremmat tiedot avaruussäästä voivat parantaa ilmastonmuutoksen ja maapallon sään 
tuntemusta. Tarkemmat tiedot meteoreista vo ivat vähentää Maahan  iskeytyvän romun ja 
meteorien haitallisia vaikutuksia. 
6.2.3.  Yhteiskunnalliset vaikutukset 
Avaruusinfrastruktuurin suojelulla turvataan  tärkeiden palvelujen toimivuus, vaikka 
maanpäällisissä järjestelmissä sattuisi vakavia häiriöitä. 
6.3. Vaihtoehto 3 
6.3.1.  Taloudelliset vaikutukset 
• Vaihtoehdossa 3 kaavaillut toimet aiheuttava t menoja monella eri alalla, kuten teknologian 
demonstrointi ja laitteet tai tuotantomenete lmien kehitys. Näitä t uotteita ja palveluja 
tuottaa ja niistä hyötyy laaja j oukko julkisia ja yksityisiä elim iä ja valmistajia Euroopassa. 
EU:n avaruustutkimusmenojen voidaan odottaa tuottavan avaruusteolli suudelle liikevaihtoa 
vähintään kertoimella 2,3, mikä tarkoittaa, et tä avaruustutkimukseen sijoitetut 100 miljoonaa 
euroa poikisivat 230 miljoonan arvosta l iikevaihtoa tuotantopanoksia toimittaville 
teollisuudenaloille ja uusille tuotteille. Merk ittävimpiä heijastusvaikutuksia muilla kuin 
FI 7   FI avaruuteen liittyvillä sektore illa odotetaan elämän ylläpi don, terveyden ja hyvinvoinnin 
alalla9. 
6.3.2.  Ympäristövaikutukset 
• Avaruustutkimus lisää oman ympäristömme ymmärtämystä, mikä puolestaan johtaa 
parempaan ympäristöpolitiikkaan. Se vaikut taa positiivises ti ilmanlaadun hallintaan, 
kierrätykseen, energiantuotantoon, varasto- ja jakeluteknologiaan  sekä vesihuoltoon. 
6.3.3.  Yhteiskunnalliset vaikutukset 
• EU:n avaruustutkimustoimilla odotetaan olevan  yhteiskunnallisia vaikutuksia työllisyyden, 
työmarkkinarakenteen ja koulutuksen sekä terveydenhuollon alalla. US Space Shuttle 
-ohjelman työllisyyttä lisäävä kerroin oli 2,8. 
• Avaruusympäristö tarjoaa ainutlaatuisia mahdollisuuksia tutkia erilaisiin sairauksiin, 
ikääntymiseen tai liikkumattomuuteen liittyviä terveysongelmia. Muita yhteiskunnallisia 
hyötyjä on odotettavissa energian, terveyden, bi oteknologian, ympäristön ja turvallisuuden 
aloilla. 
6.4. Vaihtoehto 4  
6.4.1.  Taloudelliset vaikutukset 
• Vaihtoehdossa 3 kuvattujen taloudellisten vaikutusten perustelut sopivat myös 
vaihtoehtoon 4. Potentiaalis et taloudelliset vaikutukset  ovat suhteessa rahoituksen 
määrään. 
Avaruustutkimusohjelmat ovat keskeisiä Euroopan nykyisen ja tulevan 
kantorakettisukupolven kilpa ilukyvyn säilyttämiseksi. 
• Koska tarvitaan erilaisia teknologioita, s uunnitteilla on suuri joukko bioteknologian ja 
lääketeollisuuden huipputekniikan  sovelluksia, jotka koskevat es imerkiksi bioturvallisuutta 
(bio-containment), etäoperaatioita kut en mikrorobotiikka kauko-ohjauksella, 
automatisoituja käsittely- ja varastointijärjestelmiä ja mikroanalyyttisiä järjestelmiä10. 
• EU:n kansainvälinen profiili kohenisi huomattavasti. 
6.4.2.  Ympäristövaikutukset 
Avaruustutkimukseen liittyvä tutkimustyö voisi auttaa ymmärtämään maapallon 
ilmastonmuutosta, kun siinä tarkasteltaisiin sellais ia aihepiirejä kuin ve rtaileva planeettojen 
ilmastotiede tai Maan ha vainnointi Kansainväliseltä  avaruusasemalta käsin. 
                                                 
9 ”Space exploration and innovation, industrial co mpetitiveness and technolo gy advance”, työryhmän 
päätelmät ja suositukset, 29–30. huhtikuuta 2010, Harwell (UK); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
10 ”Space exploration and innovation, industrial co mpetitiveness and technolo gy advance”, työryhmän 
päätelmät ja suositukset, 29–30. huhtikuuta 2010, Harwell (UK); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
FI 8   FI 6.4.3.  Yhteiskunnalliset vaikutukset 
Avaruustutkimus auttaa Eurooppaa pääsemään j ohtavaan tieteelliseen asemaan maailmassa. 
Avaruustutkimustoimet lisäävät suuren yleisö n kiinnostusta tieteeseen  ja teknologiaan ja 
kannustavat nuoria opiskelemaan tieteitä, teknolog iaa, insinööritieteitä ja matematiikkaa. 
• Myönteiset vaikutukset uusien, erityisosaamista  vaativien työpaikkojen syntymiseen ovat 
huomattavat. ESA11 arvioi, että vaihtoehdossa 4 esite tyn suuruinen inve stointi johtaa 
suoraan 3 000:n korkeaa ammattitaitoa vaativan työpaikan syntymiseen. Jos oletetaan työllisyyskertoimen olevan 2,8
12, tässä vaihtoehdossa voisi s yntyä kaiken kaikkiaan yli 
8 000 työpaikkaa. 
                                                 
11 ESA:n toimittamat tiedot. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of the US Space Programme,  Rutgers University. 
 
FI 9   FI 7. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaihtoehdot Vaikuttavuus Tehokkuus Johdonmukaisuus 
Vaihtoehto 
1 • Vaihtoehdossa 1 ei saavuteta tämän 
toimen erityistavoitteita. Rahoitus olisi 
osoitettavissa toisiin aloitteisiin. Ei sovellu. Tämä vaihtoehto ei ole yhdenmukainen EU 2020 
-kasvustrategian kanssa, jossa painotetaan innovoinnin ja 
teollisuuden kilpailukyvyn olevan ratkaisevan tärkeitä ja viitataan avaruuspolitiikan kehittämiseen välineenä, jolla 
tällaisen strategian tavoitteet saavutetaan.  
Vaihtoehto 
2 Tässä vaihtoehdossa saavutetaan erityistavoite 
(1), joka koskee Euroopan avaruusinfrastruktuuri en ja -palvelujen 
pitkäaikaista saatavuutta ja turvallisuutta, sekä 
osittain erityistavoite (4), joka koskee 
kansallisten ja EU:n politiikkojen 
lähentymistä sekä näiden ja muiden EU-politiikkojen lähentymistä. Vaihtoehdossa 2 menot ovat 130 miljoonaa euroa 
vuodessa . SSA-järjestelmä voisi säästää vähintään yli 240 
miljoonaa euroa vuodessa. Tämä vaihtoehto pienentää 
avaruusaluksen tuhoutumisesta aiheutuvan 
dominovaikutuksen riskiä. Sillä on myös merkittäviä 
yhteiskunnallisia hyötyjä, kun vältetään satelliittipohjaisten 
palvelujen keskeytyminen ja ehkäistään paremmin häiriöt sähköverkossa ja Maan lähelle tulevien kappaleiden 
aiheuttamat seuraukset. Erityisesti avaruussäästä oppiminen 
tuottaa myönteisiä vaikutuksia ympäristölle. Tämä vaihtoehto on osittain muttei täysin 
johdonmukainen EU 2020 -kasvustrategian kanssa. Vaikka SSA-järjestelmä tuo innovaatio- ja 
kasvupotentiaalia, sen päätarkoituksena on 
avaruusinfrastruktuurin suojelu. Avaruustutkimuksen 
innovaatiopotentiaalia ei tässä vaihtoehdossa käsitellä. 
Vaihtoehto 
3 Tässä vaihtoehdossa saavutetaan tavoitteet 
(1), (2) ja (4), mutta tavoitteet (3) ja (5) vain 
osittain. Se ei täysin takaa itsenäistä pääsyä 
kiertoradalla oleviin infrastruktuureihin. Vaihtoehto 3 nostaa EU:n profiilia 
avaruusasioissa muttei anna sille tavoitteessa 
5 tarkoitettua johtavaa ja strategista roolia. Vaihtoehdossa 3 lisämenot ovat 400 miljoonaa euroa 
vuodessa. Vaihtoehdon kokonaismenot ovat 530 
miljoonaa euroa vuodessa . Varovaisten arvioiden mukaan 
avaruustutkimuksen investointien tuottokerroin on 2,3 ja työllisyyskerroin 2,8. Muita merkittäviä vaikutuksia ovat 
Euroopan näkyvyyden ja innovointipotentiaalin 
lisääntyminen, korkeaa ammattitait oa vaativien työpaikkojen 
syntyminen ja avaruusteknologian siirtymisestä muille 
aloille koituvat hyödyt. Vaihtoehto 3 on täysin yhdenmukainen EU 2020 
-strategian kanssa; se edistää innovointia ja tuottaa 
heijastusvaikutuksia monilla aloilla sekä mm. terveyttä ja 
ympäristöä koskevissa EU-politiikoissa. 
Vaihtoehto 4 Tässä vaihtoehdossa saavutetaan nimetyt viisi 
tavoitetta. Vaihtoehdon 3 perustelut sopivat myös vaihtoehtoon 4. 
Tässä vaihtoehdossa lisämenot ovat 900 miljoonaa vuodessa eli yhteensä 1,43 miljardia euroa vuodessa . Vaihtoehto 4 
on valtava teknologinen haaste, joka kiihdyttää tekniikan 
kehitysvauhtia ja moninkertaistaa taloudelle ja kansalaisille Johdonmukaisuuden osalta tämä vaihtoehto vastaa 
vaihtoehtoa 3. 
 
FI 10   FI koituvat hyödyt ja heijastusvaikutukset. 
 
 
FI 11   FI 8. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Tämä vaikutustenarviointi liit tyy EU:n tulevasta avaruustoim innasta annettuun tiedonantoon, 
joka voisi johtaa Euroopan avaruusohjelmaa kos kevan ehdotuksen antamiseen. Seurantaa ja 
valvontaa koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä käsitellään kyseisen ehdotuksen vaikutusten 
arvioinnissa. 
***