Kreikan julkiseen talouteen kohdistuu edelleen merkittäviä riskejä, jotka liittyvät vireillä oleviin oikeustapauksiin ja siihen, että yhtenäisestä palkkataulukosta saatetaan poiketa aiempaa enemmän. Uutta tietoa tuomioistuimessa vireillä olevasta eläkkeitä koskevasta asiasta ei ole saatu tiukennettua valvontaa koskevan toisen raportin julkaisemisen jälkeen, eikä korkeimman hallinto-oikeuden päätöstä kausilisien leikkaamisen perustuslaillisuudesta ole vielä julkaistu. Lisäksi yhtenäisistä palkoista annetun lain eheys on jo vaarassa, mikä aiheuttaa edelleen huolta. Vaara johtuu lähinnä lokakuussa 2018 tehdystä päätöksestä vapauttaa tietyt valtiovarainministeriön virkamiehet yhtenäisestä palkkataulukosta. Tämä päätös on sittemmin ulotettu koskemaan myös muita julkisyhteisöjä. Vaikka tämän toimenpiteen kustannukset ovat suhteellisen vähäiset, se lisää todennäköisyyttä, että muut virkamiesryhmät vievät asian tuomioistuimeen ja/tai että harkinnanvaraisten poikkeusten käyttö laajenee. Yhtenäisen palkkataulukon käyttöönotto oli yksi tärkeimmistä rahoitustukiohjelmien puitteissa toteutetuista uudistuksista. Jos tuomioistuin kumoaa ohjelmassa sovittujen uudistusten keskeiset rakenteelliset osatekijät, tällaisten päätösten toistuvat vaikutukset julkiseen talouteen olisi suurelta osin otettava huomioon saman politiikan osa-alueen toimissa.

Kreikan viranomaiset ovat myös ilmoittaneet aikovansa tarkistaa eurooppalaisten kumppanien kanssa kesäkuussa 2018 tehtyä sopimusta vuotuisesta perusylijäämätavoitteesta, joka on 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2022 asti. Tähän liittyen viranomaiset harkitsevat, että osa julkisen talouden ennustettua paremman tuloksen seurauksena vuosina 2016–2018 kerrytetyistä kassavaroista siirretään sulkutilille. Kaikista ehdotuksista, joilla muutetaan eurooppalaisten kumppaneiden kanssa kesäkuussa 2018 tehtyä sopimusta, on keskusteltava euroryhmässä velkakestävyysanalyysin päivittämisen yhteydessä.

Toukokuun 15. päivänä 2019 hyväksyttyjen finanssipoliittisten toimenpiteiden laatu herättää huolta, koska tavoitteena on, että julkinen talous edistää kasvua entistä enemmän ja että sosiaalimenoista ohjataan aiempaa suurempi osuus köyhimmille väestöryhmille. Esimerkiksi uusien maksueräjärjestelmien kesto on hyvin pitkä (120 kuukausimaksua), ja järjestelmissä on vain vähän maksukyvyn arviointia koskevia säännöksiä. On syytä muistaa, että vuonna 2013 hyväksytty keskeinen uudistus korvasi kaikki aiemmat maksujärjestelmät yhdellä ainoalla nk. perusjärjestelmällä, jonka piiriin pääsemiseen sovelletaan tiukkoja kriteerejä. Elintarvikkeisiin, ravintoloihin ja ravitsemispalveluihin sekä sähköön ja kaasuun sovellettavat alennetut alv-kannat ovat heinäkuussa 2015 hyväksytyn tärkeän toimenpiteen vastaisia. Kantojen alentaminen ei vaikuta edelleen käytössä olevaan erittäin korkeaan 24 prosentin yleiseen verokantaan, ja se kasvattaa alv-vajetta, joka on jo EU:n toiseksi suurin. Lisäksi käyttöön otettu pysyvä 13. eläke ja perhe-eläkkeen saamisperusteiden kevennys muuttavat osittain vastaavia toimenpiteitä, jotka hyväksyttiin vuosina 2012 ja 2016. Nämä uudistukset lisäävät julkisia eläkemenoja, joiden osuus suhteessa BKT:hen on jo EU:n suurin. Tämä on vastoin vuoden 2019 talousarviossa hyväksyttyjä toimenpiteitä, joilla ohjataan suurempi osuus sosiaalietuusmenoista nuorille ja työikäiselle väestölle, joiden köyhyysriski on muita suurempi. Kaiken kaikkiaan eläkkeitä ja alv:tä koskevat toimenpiteet on kohdennettu kulutukseen, ja ne vievät huomattavan määrän finanssipoliittista liikkumavaraa, joka oli vuonna 2017 hyväksytyn lainsäädännön mukaan tarkoitettu kasvua edistäviksi ansiotulo- ja yhteisöverokantojen vähennyksiksi.

Kreikka ylitti vuonna 2018 perusylijäämätavoitteen, joka oli 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, lähinnä varojen enimmäismäärien jatkuvan alikäytön vuoksi, erityisesti julkisissa investoinneissa. Julkisen talouden rahoitusasema oli ylijäämäinen (1,1 % suhteessa BKT:hen) kolmatta vuotta peräkkäin, ja tiukennetun valvonnan puitteissa seurattava perusylijäämä oli 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli ylitti selvästi tavoitteen. Perusylijäämä olisi ollut vieläkin suurempi, mutta julkisen talouden liikkumavara antoi viranomaisille mahdollisuuden selvittää tuomioistuimen päätöksestä johtuneita ennalta arvaamattomia velkoja ja maksaa tarveharkintaista tukea kotitalouksille vuoden 2018 lopussa. Määrärahojen alikäyttö johtuu suurelta osin siitä, että talousarvion enimmäismäärät on vahvistettu talousarvioyksiköiden todellista varainkäyttöä suuremmiksi. Tämä tarkoittaa, että suuria menoja käsittävien hankkeiden tilanteesta on tehtävä asianmukaiset arviot ja että uusien politiikkojen kustannukset on arvioitava realistisesti. Tällaisia tilanteita on esiintynyt viime vuosina. Euroopan unionin toimielimet tukevat viranomaisia, jotta ne puuttuisivat systemaattisen alikäytön syihin parantaakseen talousarviokäytäntöjä ja hyödyntääkseen kaikkia EU:n ja jäsenvaltioiden lähteistä julkisiin investointeihin saatavilla olevia resursseja kasvun tukemiseksi.

Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkojen toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen puitteissa arvioidaan säännöllisesti viimeaikaista talous- ja finanssialan kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan pohjalta arvioidaan myös Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin (EVM) ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Kreikka toisti nämä sitoumukset 5. huhtikuuta 2019 annetussa euroryhmän lausunnossa( ). Tiukennetun valvonnan pohjalta seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka ja julkisen talouden rakenne, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) yksityistäminen ja julkishallinnon uudistus( ). Viidentoista erityissitoumuksen määräaika on vuoden 2019 puoliväli, ja tässä raportissa arvioidaan, miten kyseisissä sitoumuksissa on edistytty.

Kreikan talouskehitystä ja ‑politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa( ). Kreikkaa koskevasta tiukennetusta valvonnasta annetuissa päätöksissä( ) otetaan huomioon se, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä hyväksyttävä edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin, ja toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

Finanssialan tilanne on edelleen haastava. Tilanne paranee erittäin hitaasti, ja alalla on yhä merkittäviä heikkouksia. Myönteistä on se, että Kreikan pankkien maksuvalmiustilanne on parantunut entisestään. Kreikan pankit luottavat edelleen pääasiassa kykyynsä tuottaa itse pääomaa. Tämä kyky on kuitenkin heikentynyt edelleen, koska pankkien kannattavuus on huono, mikä johtuu niiden omaisuuserien heikosta laadusta. Vaikka pankkijärjestelmän pääomapositio on yleisesti ottaen riittävä, se heikkeni hieman vuonna 2018 huonon kannattavuuden ja omaisuuserien heikon laadun vuoksi, ja laskennalliset verohyvitykset muodostavat edelleen merkittävän osan ydinpääomaa. Järjestämättömien lainojen määrä on asteittain vähentynyt, mutta se on edelleen suuri. Vuoden 2018 lopussa niiden määrä oli 81,8 miljardia euroa, kun se huippuvuoden 2016 maaliskuussa oli 107,2 miljardia euroa. Vuoden 2018 määrän perusteella järjestämättömien lainojen suhde lainojen kokonaismäärään on 45,4 prosenttia, mikä on 1,8 prosenttiyksikköä vähemmän kuin edellisenä vuonna. Tähän mennessä saavutetusta edistyksestä huolimatta tarvitaan merkittäviä lisätoimia, jotta järjestämättömien lainojen määrää saataisiin vähennettyä nopeammin.

Vähimmäistulojärjestelmä on melkein valmis. Vuoden 2019 neljän ensimmäisen kuukauden aikana järjestelmä tavoitti noin 270 000 kotitaloutta (noin 500 000 henkilöä); järjestelmän vuosikustannukset ovat noin 680 miljoonaa euroa. Tämä on hieman vähemmän kuin viime vuonna, mikä todennäköisesti johtuu niin tukikelpoisuus- ja muiden tarkastusten tehostumisesta kuin taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen yleisestä parantumisesta. Vähimmäistulojärjestelmän toisen ja kolmannen pilarin täytäntöönpano (vuoden 2019 loppuun mennessä täytettävä erityissitoumus) etenee. Toisen pilarin (sosiaalinen osallisuus) puitteissa maahan on perustettu kattava yhteisökeskusten verkko Euroopan sosiaalirahaston tuella. Verkon kautta sosiaalipalveluja tarjotaan koordinoidusti paikallisella tasolla. Kolmannen pilarin (työmarkkinoille integroituminen) puitteissa viranomaiset siirtyvät käyttämään entistä järjestelmällisempää lähestymistapaa aktiivisen työmarkkinapolitiikan suunnitteluun ja hallinnointiin. Sitä testataan parhaillaan pilottihankkeessa.

Työkyvyttömyysetuuksia koskevan järjestelmän uudistus etenee, mutta siinä on ollut merkittäviä viipeitä. Koko maassa otetaan vähitellen käyttöön parannetut ja yksinkertaistetut menettelyt. Uutta tapaa määrittää työkyvyttömyys sekä lääketieteellisen että toiminnallisen arvioinnin perusteella (menetelmän soveltaminen on vuoden 2019 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus) kehitetään pilottihankkeessa, joka on saanut teknistä tukea Maailmanpankilta. Hallinnollisten viivästysten vuoksi pilottihankkeen arviointi on määrä saada päätökseen vasta vuoden loppuun mennessä, mikä merkitsee sitä, että hanke voidaan saattaa päätökseen vasta vuonna 2020. Aikataulua olisi tarkistettava, ja siinä olisi määriteltävä välivaiheet ja menetelmän lopullisen hyväksymisen määräaika.

Terveydenhuoltomenoista takaisinperittävän osuuden perintä on nopeutunut viime aikoina, ja vuoden 2018 takaisinperintä on parhaillaan käynnissä (vuoden 2019 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus). Noin kolmannes kansalliseen sairausvakuutuskassaan kuuluvien apteekkien avohoitopotilaille myymiin lääkkeisiin liittyvistä takaisinperittävistä määristä on saatu perittyä, kun taas yksityisesti tarjottujen palvelujen osalta vuoden 2018 määrää ei ole vielä laskettu. Myös aikaisemmilta vuosilta kasautuneita takaisin maksettavia määriä on vielä perimättä. Vaikka takaisinperintäaste on parantunut, uusia takaisinperittäviä määriä kertyy yhä enemmän ja niiden määrästä voi tulla pian kestämätön. Tämän vuoksi tarvitaan pitkäjänteisempiä rakenteellisia toimenpiteitä, joilla voidaan hillitä tarjonnasta johtuvaa kysyntää. Tältä osin eräät viimeaikaiset toimenpiteet, mukaan lukien muutokset lääkkeiden uudelleenhinnoittelumekanismiin, menevät väärään suuntaan ja saattavat vaikeuttaa tilannetta, jossa pyritään tasapainottamaan julkisen sektorin ja yksityisyritysten välistä taakanjakoa.

Muiden julkisen varainhoidon uudistusten osalta viranomaiset etenevät toimissaan, joiden tavoitteena on luoda yhteen tiliin perustuva valtionkassajärjestelmä Kreikan keskuspankkiin ja laatia yhtenäinen tililuettelo. Vuoden 2019 alussa on edistytty jonkin verran yhteen tiliin perustuvan valtionkassajärjestelmän luomisessa, mutta tärkeimmät toimenpiteet ovat vielä toteuttamatta. Tärkeä välivaihe oli yhtenäisen tililuettelon käyttöönotto valtion vuoden 2019 talousarviossa. Viranomaisten on jatkettava tätä työtä sen varmistamiseksi, että yhtenäinen tilinluettelo saadaan kaikilta osin käyttöön vuoteen 2023 mennessä.

On sovittu, että Kreikan tilintarkastustuomioistuimen keskushallinnon ulkopuolisiin tahoihin kohdistamat ennakkotarkastukset poistetaan. Viranomaiset ovat muuttaneet asiaa koskevaa lainsäädäntöä sen varmistamiseksi, että sairaalat ja sosiaaliturvaetuuksista vastaava virasto eivät enää kuulu ennakkotarkastusten piiriin, ja heinäkuun 2019 lopussa poistetaan jäljellä olevia talousarvion ulkopuolisia rahastoja ja kuntia koskevat ennakkotarkastukset kapasiteettisyistä. Viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan erityisiä täydentäviä toimia varmistaakseen ennakkotarkastusten sujuvan poistamisen. Näin Kreikka lähestyy kansainvälistä käytäntöä. Viranomaisten on pitäydyttävä suunnitelmassa, jonka mukaan maksurästit poistetaan kokonaan, ja toteutettava täydentäviä toimia, jotka kohdistetaan maksurästien syntymiseen vaikuttaviin rakenteellisiin syihin.

Maksurästien käsittelyssä edistytään edelleen hitaasti. Kreikan viranomaiset ovat sitoutuneet selvittämään maksurästit, välttämään uusien maksurästien kertymisen (jatkuva toiminta) ja saattamaan päätökseen Kreikan tilintarkastustuomioistuimen tarpeellisiksi toteamien uudistusten täytäntöönpanon vuoden 2019 puoliväliin mennessä. Siitä huolimatta, että maksurästien nettomäärä on vähentynyt ohjelman päättymisen jälkeen, vähennystahti on hidastunut huomattavasti ja uusia maksurästejä on edelleen kertynyt joillakin aloilla. Maaliskuun 2019 lopussa nettomääräiset maksurästit olivat 1,4 miljardia euroa. Summa on 0,3 miljardia euroa pienempi kuin ohjelman lopussa (elokuu 2018), mutta sama kuin joulukuun 2018 lopussa. Maksurästien hoitoon ohjelmassa varatuista yhteensä 7 miljardista eurosta oli huhtikuun 2019 lopussa käyttämättä 0,1 miljardia euroa.

Verovelkoja sekä sosiaaliturvarahastojen ja kuntien saatavia varten hyväksyttiin uudet maksueräjärjestelmät, joissa voi olla jopa 120 kuukausimaksua. Tämä muuttaa vuonna 2013 hyväksyttyä keskeistä uudistusta. Tuolloin aiemmat maksujärjestelmät korvattiin yhdellä ainoalla perusjärjestelmällä, jonka piiriin pääsemiseen sovellettiin tiukkoja kriteerejä. Nykyinen muutos tuo aikaisempien järjestelmien rakenteelliset ongelmat takaisin. Sosiaaliturvamaksuvelkoja koskevan järjestelmän soveltamisala on melko tarkkaan kohdennettu, koska järjestelmä koskee pääasiassa itsenäisiä ammatinharjoittajia ja yhdistää oikeudet maksuihin. Sen sijaan uudessa verovelkoja koskevassa maksueräjärjestelmässä ei ole järjestelmän piiriin pääsyä koskevaa priorisointia, eikä siihen sisälly etukäteen tehtyä elinkelpoisuusarviointia. Aikaisemman kokemuksen perusteella ilmoitus uudesta maksueräjärjestelmästä on voinut osaltaan heikentää veronkantoa ja voi vaarantaa maksukurin.

Muiden sitoumusten ja uudistusten toteuttamisessa on edistytty vaihtelevasti. Tulliasioista voidaan todeta, että salakuljetuksen vastaisen strategian ja polttoainesäiliöitä koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisessa on edistytty. Sähköisiin maksuihin liittyvät toimet etenevät hyvin, mutta suunniteltua varallisuusrekisteriä ei ole saatu valmiiksi. Lisäksi hiljattain tehdyn lakimuutoksen yhteydessä on käynyt ilmi, että tietotekniikkajärjestelmien pääsihteeristön ja IAPR:n tehtävien välillä voi olla päällekkäisyyksiä. Sen vuoksi on tärkeää sopia yhteistyökehyksestä.

Henkilöstön palkkaaminen julkisten tulojen riippumattomaan virastoon (Independent Authority for Public Revenue, IAPR) on edelleen hidasta. Vuoden 2019 ensimmäisen neljänneksen aikana havaittiin vain pieni lisäys: jos nykyinen suuntaus jatkuu, palkkausta koskevan erityissitoumuksen täyttäminen vuoden 2019 loppuun mennessä vaarantuu. Lisäksi aiemmin samana vuonna hyväksyttiin useita täydentäviä toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan IAPR:n valmiuksien jatkuva vahvistuminen. Tulevina kuukausina on myös tarkoitus toteuttaa erityisesti henkilöstöuudistukseen, strategisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon ja tietotekniikkajärjestelyihin liittyviä jatkotoimia.

Kreikka on edistynyt kiinteistöveroa (ENFIA) koskevassa uudistuksessa, vaikka valmistelut vuoden 2019 puolivälissä tehtävää kiinteistöjen verotusarvon uudelleenmäärittämistä varten ovat edelleen kesken. Arvonmääritysprosessin toiminnallisissa, tietoteknisissä ja oikeudellisissa näkökohdissa on edistytty huomattavasti. Lisäksi on sovittu, että arvioijien ei tarvitse tehdä uutta valtakunnallista arvonmääritystä vuoden 2019 puoliväliin mennessä (mikä oli ollut erityissitoumus). Samaan aikaan omaisuuden verotusarvojen osittainen mukauttaminen on saatava valmiiksi vuonna 2019. Viranomaiset ovat työstäneet sitä välivaiheena kohti vuoteen 2020 mennessä käyttöön otettavaa järjestelmää, jossa kiinteistöjen aluekohtaiset verotusarvot on kaikilta osin yhdenmukaistettu markkinahintojen kanssa.

Investointilupien uudistamiseksi tehdään parhaillaan merkittävää työtä. Tietyillä aloilla tapahtuneista viiveistä huolimatta näyttää siltä, että uudistus etenee pääpiirteissään aikataulussa, joka sisältää määräajat erityisille investointilupia koskeville uudistussitoumuksille ohjelmakauden loppuvuosina (tieto- ja viestintätekninen järjestelmä, tarkastuksia koskeva puitelaki, yksinkertaistamisen laajentaminen, haittaluokituksen uudistaminen jne.). Vaikka jatkuvat pyrkimykset uudistussitoumusten loppuunsaattamiseksi ovat tervetulleita, on epävarmaa, riittävätkö käytössä olevat valvontamekanismit torjumaan riskin, joka liittyy mahdolliseen politiikan suunnanmuutokseen. Kaikkien sidosryhmien tiiviimpi osallistuminen on tarpeen, jotta voidaan turvata tähän mennessä toteutettujen uudistusten eheys ja varmistaa, että uudistus saadaan päätökseen tulevaisuudessa.

Viennin edistämiseksi on tehtävä enemmän, jotta voidaan saavuttaa viranomaisten asettama tavoite, jonka mukaan vienti on 50 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2025 mennessä. Kahden toisiinsa liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpanovauhti on ollut vaihtelevaa. Toimissa olisi keskityttävä viejien määrän lisäämiseen sekä koko Kreikan talouden vientihalukkuuteen. Lisäksi tarvitaan lisätoimia, joilla poistetaan tarpeettomat kaupan menettelylliset esteet ja lisätään talouden avoimuutta muun muassa yksinkertaistamalla entisestään tullimenettelyjä komission yksiköiden antaman teknisen tuen avulla.

Viime vuosina saavutetusta edistyksestä huolimatta Kreikalla on edelleen vastassaan suuria kilpailukykyyn liittyviä haasteita. Tämä näkyy siinä, että sen suorituskyky on pysynyt ennallaan tai jopa heikentynyt hieman monilla laajalti käytetyillä kilpailukykymittareilla arvioituna (esimerkiksi Maailmanpankin Doing Business -luokituksessa) ( ). Liiketoimintaympäristön parantaminen auttaisi myös korjaamaan tuottavuuden hitaan kasvun rakenteellista osatekijää puuttumalla kriisin aiheuttamaan investointivajeeseen, ammattitaitoisen työvoiman maastamuuttoon ja edelleen korkeaan pitkäaikaistyöttömyyteen.

Kreikan koulutusjärjestelmällä on vastassaan pitkäaikaisia haasteita. Haasteita ovat muun muassa resurssien riittämätön kohdentaminen, kapea autonomia, heikot oppimistulokset, osaamisen kohtaanto-ongelmat sekä korkeakoulujen hallinnon heikkoudet. Koska kattavaa etukäteisarviointia ei ole tehty, on epäselvää, miten nykyiset toimet, jotka tähtäävät teknisten oppilaitosten muuttamiseen yliopistoiksi, parantavat pirstoutunutta korkeakoulutuskenttää tai lisäävät korkea-asteen koulutuksen työmarkkinarelevanssia. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että OECD:n vuonna 2018 tekemässä Kreikkaa koskevassa katsauksessa ( ) annettiin erityisiä toimintapoliittisia suosituksia järjestelmän laadun ja tehokkuuden parantamiseksi.

·Maksettaviksi vaadittujen valtion lainatakausten määrä on suuri, niiden käsittelyaste alhainen ja hylkäämisaste korkea. Viranomaisten maaliskuussa 2019 hyväksymä toimintasuunnitelma on tähän mennessä edennyt aikataulussa, mutta maksettaviksi vaadittuja takauksia ei pystytä täysin selvittämään kohtuullisessa aikataulussa. Harkinnassa on joitakin lisätoimia, joilla voitaisiin puuttua selvitysprosessin ongelmiin ja joihin kuuluu etenkin tilapäisen henkilöstön rekrytointi.

·Vaikka tuomioistuimen ulkopuolisen velanhoitokyvyn palauttamismekanismin käyttö lisääntyi hieman vuoden 2019 ensimmäisellä neljänneksellä, hiljattain hyväksytyt lainsäädäntömuutokset herättävät huolta. Näillä muutoksilla on pidennetty jo toisen kerran lain hyväksymisen jälkeen määräaikaa, jonka täyttyessä velka on sisällytettävä uudelleenjärjestelyyn. Tiukan aikataulun määrääminen on tärkeä osa tätä mekanismia, koska se estää maksujen laiminlyönnin strategista suunnittelua ja auttaa siten välttämään moraalikatoa.

·Uuden pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmän perustamisesta on annettu primaari- ja sekundaarilainsäädäntöä järjestämättömien lainojen uudelleenjärjestelyn tueksi, minkä jälkeen sähköistä alustaa koskeva tekninen työ jatkuu. Alkuperäistä aikataulua on tarkistettu menettelyn monimutkaisuuden vuoksi. Alusta on nyt tarkoitus ottaa käyttöön heinäkuun 2019 lopussa. Tämän ei pitäisi vaikuttaa siihen, että alustan voimassaolon on suunniteltu päättyvän vuoden 2019 lopussa. On kuitenkin mahdollista, että aikataulun muutos haittaa täytäntöönpanomenettelyä vuoden 2019 toisella ja kolmannella neljänneksellä. Valtiontuen myöntäminen pääasiallisten asuntojen suojajärjestelmälle edellyttää komission hyväksyntää, joten Kreikan viranomaiset aikovat esittää sitä koskevan virallisen pyynnön lähiaikoina. Uuden järjestelmän tehokkuuteen liittyy järjestämättömien lainojen kriisinratkaisukehyksen yhteydessä tärkeä kysymys, joka olisi ratkaistava hyvissä ajoin: olisi säädettävä vuoden 2018 lopussa päättyneen suotuisan verokohtelun jatkamisesta.

·Kotitalouksien maksukyvyttömyyslainsäädännön alalla vireillä olevien oikeustapausten suman asteittainen purkaminen on huomattavasti aikataulusta jäljessä. Parhaillaan kerätään ja käsitellään tämän suman purkamista koskevia tietoja. Viranomaisten on tarkoitus laatia niiden pohjalta tarkistettu toimintasuunnitelma kesäkuun 2019 loppuun mennessä. Myöhemmin tänä vuonna on tarkoitus ottaa huomioon pääasiallisia asuntoja suojaavan uuden mekanismin vaikutus. Alustavat tiedot viittaavat tapausten lisääntymiseen vuoden 2019 ensimmäisellä neljänneksellä, vaikka viranomaiset olivat ohjeellisessa kehityspolussa arvioineet määrän pienenevän. Sen vuoksi on tärkeää lisätä tapausten käsittelykapasiteettia, jotta koko suma saadaan purettua vuoteen 2021 mennessä.

Järjestämättömien lainojen kriisinratkaisukehyksen vahvistamiseksi tehdään työtä useissa aloitteissa, mutta toteuttamisvauhti on edelleen epätasainen ja lisätoimia tarvitaan. Tarkemmin analysoituna tilanne on seuraavanlainen:

On tärkeää arvioida viime vuosina toteutettujen hyödykemarkkinoiden uudistusten todellista vaikutusta niin, että niitä voidaan hienosäätää ja vahvistaa tarvittaessa. Centre of Planning and Economic Research ‑taloustutkimusinstituutin tekemä apteekkeja, käsikauppalääkkeiden vähittäismyyntiä ja sunnuntaina harjoitettua vähittäiskauppaa koskeviin uudistuksiin liittyvä vaikutustenarviointi viittaa siihen, että näillä uudistuksilla on jo ollut myönteinen vaikutus kilpailuun ja työpaikkojen luomiseen. Centre of Planning and Economic Research -taloustutkimusinstituutti tekee päivitetyn vaikutustenarvioinnin näistä uudistuksista syyskuussa 2019, ja lisäksi se aikoo tehdä vaikutustenarvioinnin aiemmista uudistuksista, jotka kohdistuivat insinööreihin (myös julkisen sektorin insinööreihin), asianajajiin ja yksityisiin klinikoihin.

Maarekisterihanke on edistynyt edelleen viime kuukausina. Komissio on päättänyt osarahoittaa viimeiset sopimukset rakennerahastoista (noin 84 miljoonaa euroa) ja antaa käyttöön teknistä tukea (). Käynnissä oleva kiinteistöjen rekisteröintikierros eri puolilla maata etenee tyydyttävästi. Käytössä on sähköinen järjestelmä sekä huomattava määrä eri puolilla Kreikkaa toimivia maarekisteritoimistoja. Edistyminen maarekisteriä koskevan tulevan institutionaalisen kehyksen luomisessa on kuitenkin ollut vaihtelevaa, ja hallitus on sitoutunut vahvistamaan työryhmää, joka toteuttaa siirtymisen uuteen virastoon, ja laatimaan yksityiskohtaisen suunnitelman kiinnitysrekisteritoimistojen integroimiseksi Maailmanpankin asettamien määräaikojen kuluessa.

Metsäkarttojen (vuoden 2019 puolivälin sitoumus) valmistelun odotetaan olevan aikataulussa. Kreikan alueesta 55 prosenttia kattavat metsäkartat ovat toukokuusta 2019 lähtien olleet ladattuina konsultointia varten, ja niistä on ratifioitu osuus, joka vastaa 41:tä prosenttia alueen pinta-alasta; karttojen, jotka kattavat 98 prosenttia alueen pinta-alasta, odotetaan valmistuvan heinäkuuhun 2019 mennessä. Vielä tekemättömistä metsäkartoista (jäljellä olevat 2 prosenttia) on tehty sopimukset toukokuussa 2019, ja ne valmistuvat helmikuuhun 2020 mennessä. Korkeimman hallinto-oikeuden hiljattain tekemä päätös herätti kysymyksiä ”rakennuskeskittymien” jättämisestä väliaikaisesti metsäkarttojen ulkopuolelle. Viranomaiset aikovat hyväksyä pikaisesti lainsäädäntöä, jolla vastataan korkeimman hallinto-oikeuden huolenaiheisiin ja varmistetaan, että metsäkartat saadaan ajoissa valmiiksi.

Edistyminen energiamarkkinoiden uudistusten toteuttamisessa on hidastunut erityisesti viime kuukausien aikana. Kreikan julkisen sähköyhtiön ruskohiililaitosten myynti (vuoden 2018 lopussa viivästynyt erityissitoumus) käynnistettiin uudelleen sen jälkeen, kun yhtäkään ensimmäiseen määräaikaan mennessä annettua tarjousta ei hyväksytty. Uudesta, kesäkuun 2019 loppuun ulottuvasta aikataulusta on sovittu, ja siihen olisi sisällyttävä kohtuullisuuslausunnon antaminen mahdollisista tarjouksista. Energia- ja ympäristöministeriön kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen julkinen sähköyhtiö teki yksipuolisen päätöksen, jolla prosessin määräaikaa pidennettiin 15. heinäkuuta asti, joten menettely ei pääty määräajan puitteissa. Vaikka Kreikka on toteuttanut joitakin alustavia toimia sähkömarkkinoita koskevan tavoitemallin käyttöönottamiseksi (vuoden 2019 puoliväliin mennessä täytettävä erityissitoumus), tässä vaiheessa näyttää selvältä, että päivänsisäisten markkinoiden, vuorokausimarkkinoiden ja tasehallintamarkkinoiden käyttöönotto, joka on jo viivästynyt alkuperäisen suunnitelman mukaisesta vuoden 2019 huhtikuuhun asetetusta määräajasta, ei toteudu ennen vuotta 2020. Näillä viivästyksillä on kerrannaisvaikutuksia Kreikan ja lähimarkkinoiden eli Italian ja Bulgarian markkinoiden yhteenkytkemiseen. Tällä välin sähkön huutokaupat (NOME) jatkuivat niille myönnetyillä määrillä, ja viivästykset ruskohiilivoimaloiden myynnissä johtivat siihen, että suunniteltua korjausmekanismia ei otettu käyttöön. Myönteistä on, että Kreikan julkisen sähköyhtiön markkinaosuus on laskenut viimeisen tiukennettua valvontaa koskevan raportin aikaisesta 80 prosentin osuudesta hitaasti siten, että maaliskuussa 2019 se oli alle 77 prosenttia. Se on kuitenkin edelleen kaukana ohjelman alkuperäisestä tavoitteesta, jonka mukaan Kreikan julkisen sähköyhtiön markkinaosuuden on määrä laskea alle 50 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Äskettäin julkistettu Kreikan julkisen sähköyhtiön vuoden 2018 taloudellinen tulos osoittaa, että kannattavuus on heikentynyt voimakkaasti ja kassavirtaongelmat ovat pahentuneet. Tämän vuoksi tarvitaan määrätietoisia toimia, jotka liittyvät muun muassa hinnoittelupolitiikkaan ja saatavien perintään ja joilla puututaan rakenteellisiin ongelmiin. Samaan aikaan kaasumarkkinoiden uudistukset ovat kokonaisuudessaan edenneet, kun siirtoverkonhaltija DESFAn myynti on toteutunut ja julkinen kaasunjakeluyhtiö DEPA on jaettu kahteen osaan: kaupalliseen ja infrastruktuurista vastaavaan osaan. Näillä uudistuksilla valmistellaan sovittuja yksityistämistoimia eriyttämisvaatimusten mukaisesti. Uusiutuvien energialähteiden tili pysyi ylijäämäisenä, mutta uusiutuvien energialähteiden tuottajat painivat edelleen kassavirtaongelmien kanssa.

Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations, HCAP) ja yksityistämiset

Kreikka antoi kesäkuussa 2018 eurooppalaisille kumppaneille sitoumuksia, joiden mukaisesti se lupautui jatkamaan ja täydentämään HCAP:n tärkeää työtä. HCAP kokoaa yhteen institutionaaliseen rakenteeseen merkittävän julkisissa yrityksissä olevien omaisuuserien ja omistusosuuksien salkun. Euroryhmän kesäkuussa 2018 antamassa lausunnossa todetaan, että HCAP:n strategiasuunnitelman täytäntöönpano on jatkuvaa. Lisäksi viranomaiset sitoutuivat saattamaan päätökseen kaikkien valtio-omisteisten yritysten hallintoneuvoston jäseniä koskevan tarkastelun ja tarvittaessa näiden korvaamisen vuoden 2019 puoliväliin mennessä. Strategiasuunnitelman toteuttaminen on edennyt suunnitelmien mukaisesti, ja hallintoneuvostojen tarkastelu etenee hyvin. HCAP on tähän mennessä nimittänyt suoriin ja muihin tytäryhtiöihinsä 39 hallintoneuvoston jäsentä (toimivaan johtoon osallistuvia ja osallistumattomia). Jotta voidaan kuitenkin varmistaa prosessin tehokas jatkaminen pitkällä aikavälillä, on varmistettava, että hallintoneuvoston jäsenet saavat kilpailukykyistä palkkaa.

Myös hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän parantamisessa on edistytty valtio-omisteisissa yrityksissä, jotka ovat osa HCAP:tä. Viranomaisten ja HCAP:n välistä, valtio-omisteisten yritysten toimeksiantoja ja tavoitteita koskevaa vuorovaikutusta hallinnoivan koordinointimekanismin täytäntöönpano on käynnistetty, ja se on edennyt pitkälle ensimmäisten neljän valtio-omisteisen yrityksen osalta. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että viime aikoina tietyillä aloilla (esim. alueelliset lentoasemat) annettu lainsäädäntö ja niillä toteutetut toimet olisivat päällekkäisiä koordinointimekanismin toiminnan kanssa tai että ne vaikuttaisivat HCAP:n oikeuksiin tiettyjen sille siirrettyjen varojen osalta. Tämä tilanne ei saisi jatkua, ja se olisikin korjattava.

Omaisuuseräsuunnitelman toteuttaminen on keskeistä, jotta voidaan edistää yksityisiä investointeja, lisätä tehokkuutta ja tarjota rahoitusta valtiolle. Viranomaiset antoivat kesäkuussa 2018 euroryhmän kumppaneille erityisen sitoumuksen siitä, että ne panevat täytäntöön kuuden kuukauden välein päivitettävän omaisuuseräsuunnitelman ja saattavat tässä yhteydessä päätökseen Hellenic Petroleum -yrityksen (HELPE) ja Alimosin venesataman liittyvät liiketoimet vuoden 2019 puoliväliin mennessä. Lisäsitoumuksia tehtiin vuoden 2019 lopulle ja sen jälkeiselle ajanjaksolle. Tämän lisäksi Ellinikonia (Ateenan entisen kansainvälisen lentoaseman toimipaikan kehittäminen, vuoden 2018 lopussa täytettävä erityissitoumus) koskeva liiketoimi on edelleen kesken, vaikka siinä on edistytty hyvin ottaen huomioon hankkeen monimutkaisuus. Ellinikonin osalta Kreikan viranomaiset ovat edelleen jatkaneet pyrkimyksiään täyttääkseen ehdot, jotka ovat edellytyksenä sille, että osakkeet voidaan siirtää parhaaksi katsotulle sijoittajalle. Jos viranomaiset jatkavat määrätietoisia toimiaan, on mahdollista, että kaupan päättämisedellytykset täyttyvät lähikuukausina.

Omaisuuseräsuunnitelmaan sisältyvät liiketoimet, jotka on määrä saada päätökseen vuonna 2019 (vuoden 2019 puolivälissä ja lopussa täytettävät erityissitoumukset) eivät ole edistyneet aikataulussa, ja pienemmissä liiketoimissa saavutetun edistymisen ovat vesittäneet toisaalla tapahtuneet viivästykset. Tilanne voidaan tiivistää seuraavasti:

·Alimosin venesatama: Parhaaksi katsottu tarjoaja valittiin sähköisellä huutokauppamenettelyllä huhtikuussa 2019. Edistyminen on ollut tyydyttävää, mutta kauppaa ei odoteta saatavan päätökseen ennen vuoden 2019 viimeistä neljännestä.

·Hellenic Petroleum -yrityksen (HELPE) myynti viivästyy, koska sitovia tarjouksia ei toimitettu yhteismyyntiä varten. Kreikan viranomaisten kanssa on päästy sopimukseen, jotta Kreikan yksityistämisrahasto (TAIPED) saisi teknisen valtuutuksen tutkia kaikkia käytettävissä olevia vaihtoehtoja liiketoimen toteuttamiseksi.

·Ateenan kansainvälisen lentoaseman myynti 30 prosentin osalta: Prosessi on edelleen pysähdyksissä Kreikan viranomaisten ja AviAlliance-yrityksen (omistaa 40 prosenttia lentoaseman osakkeista) erimielisyyksien vuoksi, jotka koskevat 30 prosentin osuuteen sen myynnin jälkeen liittyviä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän mukaisia oikeuksia. Kreikan viranomaiset sitoutuivat etsimään asiaan välittömän ratkaisun, jotta voidaan käynnistää tarjouskilpailu lentoaseman myymiseksi 30 prosentin osalta kesäkuun 2019 loppuun mennessä.

·DEPA – Julkinen kaasuyhtiö: Kiinnostuksenilmaisupyyntö, joka koskee DEPAn kaupallisen osan myyntiä 50 prosentin ja yhden osakkeen osalta, on tarkoitus julkaista lähiviikkoina, ja sen oletetaan olevan viranomaisten ja EU:n toimielinten välillä sovittujen pääpirteiden mukainen.

·Egnatia-liiketoimi sisältää kyseessä olevan moottoritien ja sen kolmen vertikaalisen liikenneakselin käytön ja ylläpidon pitkäaikaisen käyttöoikeussopimuksen. Viranomaiset sopivat tammikuussa 2019 useista toimista, joilla puututaan käyttöoikeussopimuksen tiellä oleviin toistuviin esteisiin. Suurin osa toimista, jotka oli sovittu toteutettavaksi tähän mennessä, on toteutettu, jos se on ollut teknisesti mahdollista. On välttämätöntä, että viranomaiset toteuttavat kaikki jäljellä olevat toimet, joita tarvitaan sitovien tarjousten esittämiseksi.

·Alueelliset satamat: Sijoittajien keskuudessa on huomattavaa kiinnostusta tarjota erityisiä ja/tai yhdistettyjä satamatoimintoja/palveluja alikäyttöoikeussopimusten nojalla Aleksandroupolisin, Kavalan (vuoden 2019 lopussa täytettäviä erityissitoumuksia), Igoumenitsan ja Korfun satamissa (vuoden 2021 puolivälissä täytettäviä erityissitoumuksia). Näitä kahta satamaa koskeva kiinnostuksenilmaisu edellyttää kuitenkin ministeriöiden yhteispäätöstä, joka sisältää alikäyttöoikeuden piiriin kuuluvat erityistoiminnot sekä maksut, jotka alikäyttöoikeuksien haltijoiden on maksettava asianomaisille satamaviranomaisille.

Julkishallinto ja oikeudenkäyttö

Yleisesti ottaen on edistytty vuoden 2019 puolivälissä täytettävien erityissitoumusten noudattamisessa julkisen sektorin uudistamisen alalla. Viranomaiset ovat pyytäneet komissiolta teknistä tukea hallintosihteerien viivästynyttä valintaprosessia koskevan riippumattoman arvioinnin valmistelua varten. Lopullinen arviointi saataneen päätökseen kesäkuuhun 2019 mennessä, ja jatkotoimia on toteutettava syyskuuhun 2019 mennessä. Samaan aikaan hallintosihteerien nimitysvauhti on ollut edelleen hyvin hidas. Kaikkien 90 pääjohtajan valintamenettely on saatettu päätökseen, ja yksi kolmasosa johtajista on nimitetty (loput on tarkoitus nimittää heinäkuun loppuun mennessä). Osastopäälliköiden rekrytointi on tarkoitus aloittaa kesäkuun loppuun mennessä ja saada päätökseen viimeistään lokakuussa. Elokuussa 2018 käynnistetty kolmas liikkuvuusjakso etenee. Vaikka prosessi on viivästynyt ja esteisiin olisi puututtava, yksiköiden ja hakemusten määrän asteittainen kasvu kunkin jakson osalta on tervetullut merkki siitä, että julkinen sektori on omaksunut tämän julkishallinnon uudistuksen Vuotta 2018 koskeva suorituskyvyn arviointikierros on tarkoitus saada valmiiksi ajoissa.

Yhdennetyn henkilöstöhallintojärjestelmän perustamisessa on edistytty kaiken aikaa, ja järjestelmä saataneen valmiiksi vuoden 2019 loppuun mennessä. Tarkemmin sanottuna 745 julkishallinnon yksikköä (noin puolet kokonaismäärästä) on saanut digitaaliset organisaatiokaavionsa valmiiksi, ja lähes 135 000 työnkuvausta on saatu laadittua (eli noin 70 prosentille kaikista viroista). Tämän työn valmistuttua saadaan käyttöön yhdennetyn henkilöstöhallintojärjestelmän tärkeimmät osatekijät.

Edistyminen nykyisen työtehtävien luokittelujärjestelmän virtaviivaistamisessa on ollut vähäistä. Tavoitteena on yhdenmukaistaa järjestelmää siten, että luokittelu vastaisi yleisten toimenkuvausten mukaisia tehtäviä. Vaikka ministeriöiden välisen työryhmän ensimmäinen kokous toukokuussa oli myönteinen ensiaskel, viranomaisten olisi nopeutettava etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa ja hyödynnettävä samalla annettua teknistä tukea täysimääräisesti.