[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 10.7.2007

KOM(2007) 412 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Euroopan uudistaminen vastaamaan 2000-luvun vaatimuksia

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Euroopan uudistaminen vastaamaan 2000-luvun vaatimuksia

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukainen komission lausunto jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin järjestämisestä perussopimusten tarkistamiseksi

I EUROOPAN UUDISTAMINEN YHTEISTOIMIN

Eurooppa on muuttunut, kuten on maailmakin. 2000-luku on tuonut tullessaan uusia haasteita ja mahdollisuuksia. Kansantalouksien ja kansojen vuorovaikutus on maailmanlaajuista ja jatkuvassa kehityksessä tapahtuipa se viestinnän, kaupan, muuttoliikkeiden, yhteisten turvallisuusnäkökohtien tai kulttuurivaihdon puitteissa. Tällaisena globalisoitumisen aikana Euroopan on oltava kilpailukykyinen varmistaakseen talouden kasvun ja luodakseen lisää ja parempia työpaikkoja, jotta se voisi turvata kokonaisvaltaisen kestävän kehityksen. Ilmastonmuutos edellyttää sekä paikallisia että maailmanlaajuisia toimia. Väestön rakennemuutos on horjuttanut joitakin aiemmin itsestään selvinä pidettyjä yhteiskunnan toimintamalleja. Uudet turvallisuusuhat edellyttävät uusia strategioita ja toimintalinjoja. Euroopan on oltava valmiina muutoksiin kaikilla näillä aloilla. Vaurauden luomiseksi tarvitaan uusia taitoja ja työskentelytapoja sekä poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Eurooppalaisella yhteiskunnalla on käytettävissään luovuutta ja taitoja, joita näihin haasteisiin vastaaminen edellyttää. Vankan pohjan takaavat perusarvot – vapaus, ihmisarvon kunnioittaminen, yhteisvastuullisuus, suvaitsevaisuus, yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus ja oikeusvaltion periaate – joiden anti on käynyt ilmeiseksi. Näiden arvojen säilyttäminen ja lujittaminen edellyttää kuitenkin Euroopalta mukautumista. Eurooppa tarvitsee myös keinot, joilla aikeista tehdään totta. Jäsenvaltiot eivät selviydy yksin nykypäivän tai tulevaisuuden haasteista; toivottuun tulokseen päästään ainoastaan yhteistoimin noudattaen kuitenkin täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta. Tämä on Euroopan unionin tehtävä, ja sillä on oltava tehtäväänsä soveltuvat sopimukset, toimielimet ja työskentelymenetelmät.

Euroopan koetinkivenä on kyky tuottaa politiikkoja, jotka vastaavat kansalaisten odotuksia ja toiveita – tulevaisuudenkuvaa Euroopasta, jossa ollaan valmiita tekemään yhteistyötä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Euroopan unionilla on ainutlaatuiset mahdollisuudet löytää vastauksia tämän päivän polttavimpiin kysymyksiin. Se, että Euroopan unioni koostuu 27:stä tai useammasta jäsenvaltiosta, tarjoaa tilaisuuden koko maanosan laajuiseen toimintaan ja kansalliset rajat ylittävien ongelmien kohtaamiseen. Euroopan yhdentyminen ja EU:n laajentuminen on jatkunut 50 vuoden ajan, ja yhteisön perustajien hahmottamat visiot pätevät edelleen. Globalisaation aikakaudella yhteiset ratkaisut ovat Euroopan unionille usein ainoa varteenotettava keino haasteeseen vastaamiseksi: Euroopan taloutta on uudenaikaistettava uuden kilpailun kohtaamiseksi ja Euroopan on pysyttävä etulinjassa etsiessään maailmanlaajuista ratkaisua ilmastonmuutoskysymykseen, pyrkiessään turvaamaan kestävä energiahuolto ja hallitsemaan muuttoliikettä tehokkaalla tavalla, torjuessaan terrorismia, auttaessaan kehittyviä maita köyhyyden torjunnassa ja edistäessään eurooppalaisia arvoja maailman kansojen keskuudessa. Euroopan unionilla on potentiaalia politiikkojensa toimeenpanemiseen kaikilla näillä aloilla, eikä tätä potentiaalia pidä kahlita vanhentuneilla työskentelytavoilla.

Euroopan unionia on nykyaikaistettava ja uudistettava, jotta se voisi hyödyntää kaikki mahdollisuutensa. Politiikkoja koskevat määräykset on saatettava nykypäivän tarpeita vastaaviksi. Unionin toimielinten yhdistelmä ja hienovarainen tasapaino on edelleen paras järjestelmä Euroopan vahvuuksien kokoamiseksi yhteen. Yhteisömetodi – ja erityisesti komission rooli ja aloiteoikeus – ovat avainasemassa Euroopan unionin järjestelmän onnistumisen kannalta. Käytettävien välineiden on kuitenkin kehityttävä rinnan laajentuneen unionin tarpeiden kanssa. Niiden on oltava vaikuttavia ja johdonmukaisia, ja niiden avulla on voitava kohdata ongelmat, joita 27 jäsenvaltion Euroopan unioni moninaisuudessaan väistämättä tuo tullessaan EU:n yhteistä visiota tavoiteltaessa. Siksi päätöksentekojärjestelmää on virtaviivaistettava, jotta toimielimet ja työskentelymenetelmät pysyvät nopeaan tahtiin muuttuvien haasteiden tasalla. Niiltä edellytetään myös demokraattisuutta, sillä eurooppalaisessa nyky-yhteiskunnassa voidaan perustellusti vaatia, että vastuullisuus, läpinäkyvyys ja osallistumismahdollisuudet turvataan tinkimättä. Euroopan yhdentymishankkeen legitiimiyden perustaksi on otettava sekä teot että toimintatavat.

*****************

Viime vuosikymmenen aikana Euroopan unionissa on pohdittu, mikä olisi paras tapa toteuttaa uudistukset ja vastata paremmin EU:n kansalaisten tarpeisiin ja toiveisiin. Komissio on osallistunut tähän prosessiin aktiivisesti sen kaikissa vaiheissa. Laekenin julistuksessa määriteltiin, miten EU:ta olisi uudistettava. Tarve ajantasaistaa unionin toimintatapaa kävi entistäkin selvemmäksi vuosien 2004 ja 2007 laajentumisten yhteydessä. Euroopan tulevaisuutta käsittelevä valmistelukunta ja vuoden 2004 hallitustenvälinen konferenssi pyrkivät ratkaisemaan tilanteen esittämällään sopimuksella Euroopan perustuslaista. Komissio on alusta pitäen määrätietoisesti tukenut perustuslakisopimuksen tekemistä, jota se pitää asianmukaisena vastauksena Euroopan haasteisiin. Jäsenvaltioiden enemmistö ratifioi perustuslakisopimuksen, mutta se ei kuitenkaan saavuttanut yksimielistä kannatusta. Pohdinta-aika on antanut unionille kimmokkeen ratkaisun löytämiselle, ja suunnannäyttäjänä ratkaisun etsinnässä on ollut komissio, joka on K-suunnitelmaa koskevalla aloitteellaan[1] kirvoittanut keskustelua siitä, miten kansanvaltaisuutta, läpinäkyvyyttä ja toiminnan tuloksekkuutta voitaisiin lisätä EU:ssa.

Vaikka perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessi on keskeytynyt, EU:n työskentelymenetelmien uudistustarve on jatkunut pakottavana. Euroopan komissio asetti tavoitteekseen uuden suunnitelman toimeenpanon, jolle se sai kannatusta Hampton Courtissa lokakuussa 2005 kokoontuneessa epävirallisessa Eurooppa-neuvostossa. Komissio kehitti ajatusta edelleen Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelmassa[2] esittämällään kaksitahoisella toimintamallilla. Toimintasuunnitelmassa osoitettiin, että Euroopan kohtaamiin väistämättömiin poliittisiin haasteisiin vastaaminen edellyttää soveltuvien toimintavälineiden ja työskentelymenetelmien käyttöönottoa. Institutionaaliseen ratkaisuun johtavat askeleet on otettu: kesäkuussa 2006 Eurooppa-neuvostossa luotiin tarvittava kehys, maaliskuussa 2007 annettiin Berliinin julistus ja kesäkuussa 2007 saavutettiin uudistuksen osatekijöitä koskeva kokonaisvaltainen sopimus. Euroopan unioni on samalla osoittanut EU:n kansalaisille, että se sitoutuu politiikkojen uudistamiseen aloilla, jotka ulottuvat taloudellisesta kasvusta työpaikkojen lisäämiseen, energiapolitiikasta maahanmuuttoasioihin ja ilmastonmuutoksesta innovointiin. Euroopan unioni on päässyt tuloksiin kaikilla näillä aloilla.

Berliinin julistuksella juhlistettiin Rooman sopimuksen 50-vuotispäivää, mutta siinä myös sitouduttiin antamaan unionille uusi yhteinen perusta ennen vuonna 2009 järjestettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Poliittisten neuvottelujen päätteeksi kesäkuussa 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pääsi yhteisymmärrykseen siitä, että hallitustenvälinen konferenssi (HVK) kutsuttaisiin koolle heinäkuussa 2007. Tätä tarkoitusta varten annettiin täsmällinen toimeksianto, jossa uudistuksen osatekijät esitetään yksityiskohtaisesti. HVK:n tehtävänä on sopia uudistetun sopimuksen tekstistä, jolla ”muutetaan olemassa olevia perussopimuksia laajentuneen unionin tehokkuuden ja demokraattisen legitiimiyden vahvistamiseksi ja sen ulkoisen toiminnan yhtenäisyyden lisäämiseksi”.

Yhteisymmärrykseen perustuva toimeksianto vastaa Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelmassa omaksuttua kaksivaiheista toimintamallia. Eurooppa suoriutuu toimielinrakenteiden muutoksista parhaiten, jos toimielimet osoittavat, että ne ovat sitoutuneet pakottavien poliittisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten muutospaineiden vaatimiin toimiin. Unioni haluaa palvella EU:n kansalaisia, luoda heille vauraamman ja turvallisemman elinympäristön ja lujittaa EU:n rakenteita niiden arvojen pohjalta, jotka ovat olleet Euroopan yhdentymisen lähtökohtana jo 50 vuoden ajan.

II UUDISTETTU SOPIMUS

Kesäkuussa 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pääsi yhteisymmärrykseen hallitustenväliselle konferenssille annettavasta täsmällisestä toimeksiannosta. Tämä oli tarkoin harkitun kompromissin tulosta. Kompromissi sisälsi monia myönteisiä tekijöitä, mutta joistakin vuoden 2004 HVK:ssa sovituista muutoksista luovuttiin ja yksittäisille jäsenvaltioille myönnettiin poikkeuksia. Jotkin poistetuista osatekijöistä olivat symbolisia ja jotkin muutoksista huononsivat sopimustekstin luettavuutta. Muutokset olivat kuitenkin tarpeellisia sellaisen kokonaisvaltaisen yhteisymmärryksen saavuttamiseksi, johon kaikki jäsenvaltiot voivat sitoutua. Komissio myötävaikutti kompromissiin aktiivisesti ratkaisuilla, joilla poliittiset realiteetit ja kunnianhimoiset tavoitteet pyrittiin saattamaan tasapainoon keskenään. Ehdotettujen muutosten ansioista Euroopan unioni saa toimielintensä työskentelylle ja poliittiselle päätöksenteolle vakaan perustan, jonka avulla se voi vastata EU:n kansalaisten odotuksiin.

Uudistettua sopimusta koskevassa ehdotuksessa esitetään muutoksia kahteen keskeiseen EU:n perussopimukseen. Tuloksena on oikeudellinen kehys, jonka tarkoituksena on tarjota unionille keinot tulevaisuuden haasteisiin vastaamiseksi. Kehyksellä edistetään uudistusten toteuttamista kunnioittaen kuitenkin toimielinten välisen tasapainon vakiintunutta perustaa, sillä onhan tämä palvellut Euroopan tarpeita jo 50 vuoden ajan.

Toimeksiannossa selvitetään seikkaperäisesti sitä, miten hallitustenvälinen konferenssi (HVK) laatii uudistetun sopimuksen. Siinä määritellään HVK:ssa käsiteltävät alat, ja se on HVK:n yksinomainen perusta. Se sisältää yksityiskohtaiset tiedot siitä, miltä osin noudatetaan vuoden 2004 HVK:ssa sovittuja uudistuksia ja miltä osin lisätään tarkoin määriteltyjä uusia osatekijöitä. Siten toimeksiannossa annetaan selkeä kuva kahdesta prosessin lopputulokseksi saatavasta samanvertaisesta sopimuksesta, jotka aikanaan esitetään ratifioitavaksi.

Toimeksiannolla luodaan hyvä pohja sujuvalle, tehokkaalle hallitustenväliselle konferenssille, jossa voidaan saada aikaan nopeasti ratifioitavissa oleva perussopimus. Eurooppa-neuvoston asettama päämäärä, jonka mukaan sopimuksen ratifioiminen on varmistettava ennen kesäkuun 2009 Euroopan parlamentin vaaleja, on tavoittelemisen arvoinen ja realistinen. Tähän tavoitteeseen olisi päästävä.

Eurooppa-neuvosto korosti, että HVK:n ja ratifiointiprosessin edetessä EU:n olisi tehostettava EU:n kansalaisille suunnattua viestintää, tarjottava heille täydellistä ja kattavaa tietoa Euroopan unionista ja käytävä heidän kanssaan jatkuvaa vuoropuhelua. Koska toimintamalliksi on valittu voimassa olevien sopimusten muuttaminen, on erityisen tärkeää, että ehdotetuista uudistuksista ja niiden taustalla olevista syistä tiedotetaan ja että helposti saatavilla olevat ja luettavat perussopimustekstit ovat käytettävissä mahdollisimman pian.

Demokraattisuuden ja läpinäkyvyyden lisääminen Euroopassa

Uudella sopimuksella uudistetaan ja vahvistetaan Euroopan demokraattisia perusrakenteita. Sen ansiosta toimielimistä tulee avoimempia ja EU:n kansalaisille tarjoutuu enemmän tilaisuuksia saada äänensä kuuluviin unionissa. Sopimukseen tulee uusi osa, jossa ilmaistaan unionin demokraattisen vastuun taustalla olevat periaatteet.

- Yhteispäätösmenettelyn käyttöä laajennetaan noin 50 uudelle politiikan osa-alueelle, joten Euroopan parlamentti saa samanvertaisen aseman neuvoston kanssa käsiteltäessä valtaosaa EU:n lainsäädännöstä. Näihin aloihin kuuluu poliittisia avainaloja, kuten oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat. Parlamentti saa myös merkittäviä uusia valtuuksia talousarvion ja kansainvälisten sopimusten osalta.

- Kansalliset parlamentit saavat enemmän tilaisuuksia olla mukana EU:n toiminnassa ilman, että tällä heikennetään kuitenkaan EU:n toimielinten vakiintunutta asemaa. Ne pääsevät muun muassa osallistumaan toissijaisuusperiaatteen valvonnassa käytettävään kaksivaiheiseen menettelyyn, jonka avulla kansalliset parlamentit voivat kiinnittää komission huomion ongelmallisina pitämiinsä tapauksiin: jos niiden enemmistö pitää tiettyä ehdotusta ongelmallisena, komissio voi muuttaa ehdotustaan tai peruuttaa sen. Se voi myös pitäytyä säädösluonnoksessaan, mutta sen on tällöin perusteltava kantansa Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle, joka tekee asiassa lopullisen päätöksen.

- Ministerineuvoston lainsäädäntökeskustelut avataan yleisölle, joten kansalaiset ja kansalliset parlamentit saavat ensi käden tietoa kansallisten hallitustensa päätöksistä.

- Kansalaiset voivat nyt kehottaa komissiota esittämään uuden säädösehdotuksen. Tämä on mahdollista kansalaisaloitteen avulla silloin kun aloitetta tukee EU:n lähes 500 miljoonan asukkaan joukosta miljoona kansalaista, jotka voivat olla eri jäsenvaltioista.

- Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin suhdetta selkiytetään toimivaltakysymysten selkeällä jaottelulla.

- Uudistettu sopimus tekee selväksi, että jäsenvaltiot pysyvät unionissa oman valintansa mukaisesti ja että vetäytyminen EU:sta on mahdollinen vaihtoehto.

Entistä tehokkaammin toimiva Euroopppa

Jotta poliittisista tavoitteista päästäisiin todellisiin muutoksiin, joilla vastataan kansalaisten tarpeisiin, EU:lla täytyy olla toimintakapasiteettia. Toimielinten ja toimintamenetelmien on oltava tehokkaita. Euroopan unionin toimielinten yhteistyölle perustuva yhteisön menetelmä muodostaa perusrakenteen, joka mahdollistaa Euroopan eri valtioiden ja kansojen etujen yhteensovittamisen unionin etujen kanssa. Komissio pitää tärkeänä lähtökohtana EU:n lainsäädännön ensisijaisuutta, joka on selvästi ilmaistu nykyisessä oikeuskäytännössä ja tunnustettu toimeksiannossa. Se käyttää myös vastaisuudessa toimivaltaansa esimerkiksi kilpailupolitiikan alalla saadakseen sisämarkkinoiden edut kansalaisten ulottuville.

Uudistetussa sopimuksessa otetaan huomioon tarve mukauttaa laajentuneen unionin politiikat vastaamaan kehitystä nopeasti muuttuvassa maailmassa. Sopimus toisi tämän vuoksi Euroopan unionin toimielinjärjestelmän ajan tasalle.

- Uudistettu sopimus mahdollistaa nopeampien ja yhdenmukaisempien päätösten tekemisen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla. Tämä vaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, miten EU pystyy torjumaan terrorismia, rikollisuutta ja ihmiskauppaa sekä hallitsemaan muuttajavirtoja. Ne jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu kaikkiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan politiikkoihin, voivat ehkä tulevaisuudessa olla halukkaita osallistumaan täysimääräisesti päätöksentekoon näillä toiminta-aloilla.

- Euroopan unionin kyky toimia sille tärkeimmillä aloilla paranee uuden ja tehostetun lainsäädännön myötä muun muassa energiapolitiikan, kansanterveyden ja pelastuspalvelun aloilla sekä niiden uusien säännösten johdosta, joita on annettu ilmastonmuutoksesta, julkisista palveluista, tutkimuksesta ja teknologisesta kehityksestä, alueellisesta koheesiosta, kauppapolitiikasta, avaruudesta, humanitaarisesta avusta, urheilusta, matkailusta ja hallinnollisesta yhteistyöstä.

- Talouspolitiikan ohjausjärjestelmän tehostetuilla menettelyillä lisätään koordinaatiota ja helpotetaan päätöksentekoa euroalueella.

- Ministerineuvostossa tehtävät määräenemmistöpäätökset takaavat sen, että yhteisistä asioista voidaan päättää yhteisesti ja ottaa tasapuolisesti huomioon sekä pienet että suuret EU:n jäsenvaltiot. Määräenemmistöpäätösten soveltaminen yli 40 uuden asian käsittelyssä on osoitus EU:n toimintaperiaatteen toteutumisesta kyseisillä aloilla.

- Määräenemmistön yksinkertaistettu laskentamenetelmä, jota sovelletaan marraskuusta 2014, tehostaa päätöksentekoa neuvostossa ja takaa sen, että sekä jäsenvaltioiden lukumäärä että niiden väestömäärä otetaan tasapuolisesti huomioon.

- Jos vähintään yhdeksän jäsenvaltiota haluaa tehdä yhteistyötä unionin puitteissa, ne voivat tehdä tiiviimpää yhteistyötä. Erityisesti oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa on parannettu ja poliisiyhteistyötä tehostettu. Tiiviimmän yhteistyön avulla voidaan ottaa huomioon laajentuneen unionin monimuotoisuus, ja se on osa kaikille jäsenvaltioille välttämätöntä yhteistä kehystä.

- Eurooppa-neuvoston pysyvä puheenjohtaja varmistaa yhdessä komission puheenjohtajan kanssa sen, että Eurooppa-neuvoston toimintaa valmistellaan tehokkaammin ja että sen toiminnan jatkuvuus taataan.

- Entistä tehokkaammin toimivalla komissiolla, jonka puheenjohtajan toimivaltaa on lisätty, on edelleen keskeinen asema EU:n päätöksenteossa, ja se ottaa toiminnassaan huomioon unionin eri alueet tasapuolisen vuorottelun järjestelmän kautta.

- Kustakin jäsenvaltiosta Euroopan parlamenttiin valittavien jäsenten lukumäärälle asetetaan vähimmäis- ja enimmäismäärät. Eri jäsenvaltioiden kansalaisedustus vakiinnutetaan näin tietylle tasolle.

- Määräenemmistöpäätösten ja yhteispäätösmenettelyn käyttöön ottaminen unionin oikeusjärjestelmän myöhemmissä uudistuksissa auttaa kyseistä järjestelmää mukautumaan tulevaisuuden haasteisiin.

- Ulkopolitiikkaa koskevat järjestelyt heijastavat jäsenvaltioiden ja toimielinten välistä nykyistä tasapainoa ja auttavat EU:ta edistämään ja suojelemaan eurooppalaisia etuja ja arvoja entistä paremmin kaikkialla maailmassa.

- Muutoksista nykyisen toimivallan piiriin kuuluviin politiikkoihin, määräenemmistöpäätösten käytön laajentamisesta ja yhteispäätösmenettelyn soveltamisesta voidaan sopia ilman, että on tarpeen kutsua koolle uutta hallitustenvälistä konferenssia, mutta kuitenkin yksimielisellä sopimuksella.

- Sekaannusta aiheuttanut ero ”Euroopan yhteisön” ja ”Euroopan unionin” välillä poistuu.

Oikeuksien, arvojen, solidaarisuuden ja turvallisuuden Eurooppa

Uudistettu sopimus vahvistaa solidaarisuutta ja turvallisuutta unionissa. Nämä perusarvot yhdistävät unionin, sen jäsenvaltiot ja Euroopan kansalaiset ja ovat osoituksena siitä, että unionin toiminta perustuu yhteiseen tukeen ja yhteiseen suojeluun. Uudistetussa sopimuksessa määrätään myös käytännön toimista, joilla EU:n toimintaa muun muassa ilmastonmuutoksen ja terveydenhuollon alalla kehitetään ja joilla tarjotaan unionille entistä paremmat mahdollisuudet edistää solidarisuutta ja yhteenkuuluvuutta Euroopassa. Unionin toimintamahdollisuuksien laajentaminen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilla parantaa unionin kykyä torjua rikollisuutta ja terrorismia. Uudistetussa sopimuksessa painotetaan myös yksilöiden oikeuksia unionin kansalaisina.

- Unionin arvot ja tavoitteet määritellään selvemmin kuin aikaisemmin. Ne tulevat olemaan viitekehyksenä Euroopan kansalaisille ja osoittamaan, mitä Euroopalla on tarjottavana muulle maailmalle. Arvot ja tavoitteet osoittavat, miten Euroopan unioni tasapainottaa erilaisia päämääriä, pyrkii kohti kestävää kehitystä ja edistää poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita.

- Euroopan unionin perusoikeuskirjassa yhdistyvät ne kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, joita unionin on kunnioitettava. Se tarjoaa eurooppalaisille samat oikeudelliset takuut kuin perustamissopimukset. Sen määräyksiä sovelletaan myös täysimääräisinä unionin lainsäädännön täytäntöönpanotoimiin, joskaan ei kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan unioni voi myös liittyä Euroopan ihmisoikeussopimuksessa perustettuun ainutlaatuiseen ihmisoikeuksien suojaamisjärjestelmään.

- Yhteisöjen tuomioistuimen takaamassa oikeudellisessa suojassa olevat puutteet korjataan varmistamalla sen toimivalta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla ja parantamalla kansalaisten oikeuksia saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi.

- Uusi solidaarisuuslauseke korostaa jäsenvaltioiden velvollisuutta tukea toisiaan terroristi-iskun, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman katastrofin sattuessa.

- Solidaarisuutta korostetaan energia-alalla, jotta unioni voisi auttaa, jos tarjonnassa on puutteita. Solidaarisuudella on tärkeä merkitys myös uusissa energiasäännöksissä.

- Uusilla pelastuspalvelua, humanitaarista apua ja kansanterveyttä koskevilla säännöksillä pyritään tehostamaan unionin kykyä vastata Euroopan kansalaisten turvallisuutta koskeviin uhkiin.

- Uusi horisontaalinen sosiaalilauseke korostaa unionin sitoutumista työllisyyteen ja sosiaaliseen suojeluun, ja alueiden ja työmarkkinaosapuolten rooli vahvistetaan osaksi unionin poliittista, taloudellista ja sosiaalista rakennetta.

Eurooppa maailmanlaajuisena toimijana

Yksi Euroopan unionin erityishaasteista on valjastaa taloudellinen, poliittinen ja diplomaattinen voimansa Euroopan etujen ja arvojen edistämiseen koko maailmassa. Globalisaatio on lisännyt tarvetta käsitellä kaikkein polttavimpia aiheita, joissa yhdistyvät sisä- ja ulkopolitiikka. Tällaisia ovat kestävä kehitys, kilpailukyky, ilmastonmuutos, energia, terrorismi, maahanmuutto ja köyhyyden torjunta. Hyvinvointi, vapaus ja turvallisuus riippuvat Euroopan kyvystä edistää arvojaan maailmalla. Huomiota kiinnitetään tämän vuoksi yhä enemmän mahdollisuuksiin, joita kaikkien jäsenvaltioiden voimavarojen ja unionin yhteisen painoarvon yhdistämisen tarjoaa. Samalla varmistetaan kuitenkin, että unionin toimielinten välinen tasapaino säilyy. Jotta unioni onnistuisi ulkopolitiikassaan, unionin ulkopoliittisia välineitä on yhtenäistettävä niin, että niitä voidaan käyttää yhdessä parhaan tuloksen saavuttamiseksi. Toimeksiannossa kyseinen yhtenäisyys varmistetaan takaamalla, että kaikki ulkopolitiikan toimet, kuten yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, kauppa, laajentuminen, kehitys ja humanitaarinen apu, ovat poliittisesti ja oikeudellisesti tasavertaisella pohjalla.

Uudistetulla sopimuksella parannetaan unionin toimintakykyä yhdistämällä unionin ulkopoliittiset välineet sekä politiikan laatimisessa että sen toimeenpanossa. Eurooppa pystyy tämän ansiosta antamaan selkeän viestin eri puolilla maailmaa oleville kumppaneilleen ja lisäämään toimiensa vaikutusta ja näkyvyyttä. Myös EU:n ulkopolitiikan eri osa-alueet – kuten diplomatia, turvallisuus, kauppa, kehitys, humanitaarinen apu ja maailmanlaajuisia kysymyksiä koskevat kansainväliset neuvottelut – saadaan uudistetun sopimuksen myötä keskenään entistä johdonmukaisemmiksi. EU:n rooli maailmanlaajuisena vaikuttajana vahvistuu, ja se pystyy entistä paremmin vastaamaan kohtaamiinsa haasteisiin.

- Unionista tehdään yksi oikeushenkilö. Se saa näin nykyistä enemmän neuvotteluvoimaa ja pystyy toimimaan maailmanpolitiikassa entistä tehokkaammin. Siitä tulee myös näkyvämpi kumppani kolmansille maille ja kansainvälisille järjestöille.

- Uudella unionin ulkosuhteiden ja turvallisuuspolitiikan korkealla edustajalla / komission varapuheenjohtajalla lisätään EU:n ulkoisten toimien vaikutusta, yhtenäisyyttä ja näkyvyyttä.

- Euroopan ulkosuhdehallinto tarjoaa puitteet eurooppalaisen ulkopolitiikan ja sisäpolitiikkojen ulkoisen ulottuvuuden tukemiseksi tehokkaammalla ja yhtenäisellä tavalla.

- Ulkosuhteiden uudessa kehyksessä otetaan huomioon jäsenvaltioiden erityiset intressit säilyttämällä erityiset päätöksentekomenettelyt yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla.

- Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka otetaan selkeämmin osaksi unionin toimintaa. Samalla säilytetään kuitenkin erityiset päätöksentekomenettelyt ja luodaan edellytykset pienempien jäsenvaltioryhmien entistä tiiviimmälle yhteistyölle.

III EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN 48 ARTIKLAN MUKAINEN KANTA

Uudistetussa sopimuksessa vastataan eräisiin Euroopan kansalaisten perustaviin toiveisiin. Siinä vahvistetaan perusarvoja, selvennetään tärkeimpiä kysymyksiä, ja varmistetaan, että kansalaisten tarpeet otetaan huomioon. Kaiken kaikkiaan sillä varmistetaan, että unioni pystyy saamaan aikaan muutoksen, tarjoamaan eurooppalaisille enemmän turvallisuutta ja vaurautta, avaamaan heille uusia mahdollisuuksia ja antamaan heille keinot vastata globalisaation tuomiin haasteisiin.

Euroopan komissio katsoo, että Eurooppa-neuvoston päätöksillä saadaan aikaan uudistettu sopimus, jolla Euroopan unioni mukautuu 21. vuosisadan tarpeisiin. Komissio suhtautuu myönteisesti hallitustenväliseen konferenssiin, antaa täyden tukensa Eurooppa-neuvoston hyväksymälle toimeksiannolle ja on sitoutunut edistämään sen täytäntöönpanoa.

Uudistettu sopimus on hyväksyttävä ja ratifioitava ennen kesäkuussa 2009 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Kaikkien hallitustenvälisen konferenssin osanottajien vastuulla on luoda olosuhteet tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

[1] Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan –”K-suunnitelma”: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu - KOM(2005) 494, 13.10.2005.

[2] Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelma: EU:n tuloksenteko - KOM(2006) 211, 10.5.2006.