Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 täytäntöönpanosta /* KOM/2007/0494 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 4.9.2007 KOM(2007) 494 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 täytäntöönpanosta KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Sisältö 1. Johdanto 3 2. Sääntelyyn liittyvä kehitys 3 3. Yritystoiminnan rakennetilastojen saatavuus käyttäjille 4 3.1 Keskeiset tietosarjat 4 3.2 Käyttäjien saatavilla olevien tietosarjojen ajantasaisuus, täsmällisyys ja kattavuus 5 3.3 Salassapitosäännöt ja niiden täytäntöönpano 7 3.4 Tarkkuus 8 3.5 Vertailtavuus ja yhtenäisyys 9 4. YRT-asetuksen noudattaminen 9 5. Yrityksille koituva rasite ja toimet sen keventämiseksi 12 5.1 Johdanto 12 5.2 Rasitteen arviointi 13 5.3 Jäsenvaltioiden toimet rasitteen keventämiseksi 14 1. Johdanto Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 (jäljempänä ”YRT-asetus”) tarkoituksena on sen 1 artiklan mukaisesti määrittää yhteinen järjestelmä yhteisössä toimivien yritysten rakennetta, toimintoja, kilpailukykyä ja tuloksia koskevien yhteisön tilastojen keräämiselle, laatimiselle, toimittamiselle ja arvioinnille. YRT-asetuksessa vahvistetaan ne normit, vaatimukset ja määritelmät, joita tarvitaan vertailukelpoisten yhteisön tilastojen tuottamiseksi. Tässä kertomuksessa tarkastellaan neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 täytäntöönpanoa (sellaisena kuin asetus on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 410/98 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2056/2002). Kertomus on laadittu asetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siinä säädetään, että komissio esittää kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen tämän asetuksen nojalla laadituista tilastoista ja erityisesti niiden laadusta ja yrityksille aiheutuvasta rasitteesta. Kertomuksessa annetaan tietoja komission toimista, joilla se pyrkii varmistamaan, että käyttäjille tarjotaan laadukkaita eurooppalaisia yritystoiminnan rakennetilastoja, samoin kuin siitä, miten ja missä laajuudessa kukin jäsenvaltio on pannut YRT-asetuksen täytäntöön. Lisäksi kerrotaan yrityksille aiheutuvasta rasitteesta ja sen vähentämiseen tähtäävistä toimista. 2. Sääntelyyn liittyvä kehitys Asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97 ja sen täytäntöönpanosäännösten antamisen jälkeen tapahtunutta sääntelykehitystä leimaa neljä keskeistä seikkaa. 1) Neuvosto hyväksyi ensimmäisen muutoksen, joka julkaistiin 21. helmikuuta 1998. Muutoksella asetukseen lisättiin viides liite, joka koskee viitevuodesta 1996 alkaen sovellettavaa henki- ja muuta vakuutustoimintaa harjoittavien yritysten rakennetilastojärjestelmää. 2) Vuonna 2001 käynnistettiin mukautusprosessi komiteamenettelyä käyttäen. Tarkoituksena oli keventää tilastointirasitetta poistamalla vähemmän tarpeellisia vaatimuksia ja siten helpottaa YRT-asetuksen tulevaa kehittämistä. Muutos hyväksyttiin 6. syyskuuta 2002. 3) Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät toisen muutoksen, joka julkaistiin 21. marraskuuta 2002. Muutoksella asetukseen lisättiin kaksi uutta liitettä, jotka koskevat luottolaitoksia ja eläkerahastoja, sekä kaksi ympäristönsuojelumenoihin liittyvää muuttujaa. 4) Komission ehdotus YRT-asetuksen uudelleenlaatimiseksi (KOM(2006) 66 lopullinen) on nyt yhteispäätösmenettelyssä. Komission ehdotuksella yksinkertaistettaisiin vaatimuksia poistamalla vähemmän tärkeät ominaisuustiedot. Tarkoituksena on huolehtia siitä, että asetus kattaa myös sellaiset nopeasti kasvavat sektorit (lähinnä palvelualalla), joita ei aiemmin ole seurattu tilastollisesti. Lisäksi saataisiin tietoja dynaamisesta yrityspalvelusektorista ja yritysdemografiasta. Ehdotuksella kevennettäisiin ja kodifioitaisiin olemassa olevia säädöksiä ja kumottaisiin edellinen säädös. YRT-asetuksessa on tätä nykyä seitsemän liitettä: Liite 1 Yleinen moduuli Liite 2 Teollisuus Liite 3 Kauppa Liite 4 Rakentaminen Liite 5 Vakuutusala Liite 6 Luottolaitokset Liite 7 Eläkerahastot. YRT-asetuksessa annetaan täytäntöönpanovalta komissiolle. Voimassa on kaikkiaan 12 komission asetusta,[1] joissa aiheina ovat määritelmät, toimitettavat tietosarjat, tekninen muoto, myönnettävät poikkeukset, mukauttaminen tekniseen ja taloudelliseen kehitykseen sekä laadunarviointiperusteet. Näitä toimenpiteitä tarvitaan, jotta voidaan varmistaa YRT-asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioissa. YRT-asetuksen mukaan jäsenvaltiot saavat vapaasti valita tilastojen laatimisessa käyttämänsä lähteet. Siksi on tärkeää, että tilastoviranomaiset noudattavat komission asetuksissa vahvistettuja määritelmiä ja tiedottavat komissiolle tilastotietojen laadusta. Eräissä muissa komission asetuksissa käsitellään erittelyjä, jotka on toimitettava kaikkien YRT-muuttujien osalta, sekä toimittamisen teknistä muotoa; asetuksilla varmistetaan, että kaikki maat toimittavat tiedot yhdenmukaistetussa muodossa, jotta voidaan välttää tiedonsiirrossa tapahtuvat virheet. Maille myönnetään poikkeuksia, jotta niillä on riittävästi aikaa perustaa tarvittavat tiedonkeruujärjestelmät tai mukauttaa jo käytössä olevia järjestelmiä, niin että siirtymäajan päättyessä voidaan toimia YRT-asetuksen säännösten mukaisesti. Siirtymäaika on päättynyt liitteiden 1, 3, 4 ja 5 osalta. Liitteiden 2, 6 ja 7 osalta on myönnetty poikkeuksia erityisessä komission asetuksessa. Liitteissä 2 ja 7 olevien ympäristömuuttujien osalta on valmisteilla asetus, jolla pidennetään siirtymäaikaa. 3. Yritystoiminnan rakennetilastojen saatavuus käyttäjille 3.1 Keskeiset tietosarjat Yritystoiminnan rakennetilastot (YRT) antavat kattavan kuvan eurooppalaisen yritystoiminnan rakenteesta, kehityksestä ja piirteistä sen eri toimintamuodoissa. Laajasti ottaen tilastot kattavat kaikki markkinatoiminnot paitsi maatalouden. Tärkeimmät YRT-tietoihin kuuluvat ominaisuustiedot eli muuttujat ovat seuraavat: - yritysdemografiamuuttujat (esim. yritysten määrä) - tuotokseen liittyvät muuttujat (esim. liikevaihto ja lisäarvo) - panokseen liittyvät muuttujat – työpanos (esim. työllisyys, tehdyt työtunnit), tavaroihin ja palveluihin liittyvä panos (esim. ostot yhteensä), pääomapanos (esim. investoinnit aineelliseen käyttöomaisuuteen). Asetuksessa vahvistetaan tietojen toimittamiselle määräajat: liitteisiin 1–4 liittyvät lopulliset tiedot 18 kuukautta, alustavat tiedot 10 kuukautta ja liitteisiin 5–7 liittyvät tiedot 10–18 kuukautta. Vuotuisissa yritystilastoissa ominaisuustiedot julkaistaan maittain ja jaotellaan NACE Rev. 1.1 -luokituksen mukaisesti (tavallisesti nelinumerotasolla). Vuotuiset yritystilastot eritellään kokoluokittain. Ominaisuustiedot julkaistaan maittain ja NACE Rev. 1.1 -luokituksen kolminumerotason ja työntekijämäärään perustuvan kokoluokan mukaan jaoteltuina. Kaupan alaa varten tiedot voidaan jaotella myös liikevaihdon määrään perustuvan kokoluokan mukaan. Vuotuisissa aluetilastoissa julkaistaan neljä ominaisuustietoa NUTS-2-alueittain[2] ja NACE Rev. 1.1 -luokituksen kaksinumerotason mukaan eriteltyinä. Kaupan alan tiedot esitetään kolminumerotason mukaan. Suurimman osan YRT-tiedoista keräävät kansalliset tilastolaitokset tilastollisten tutkimusten, yritysrekisterin tai hallinnollisten tietolähteiden perusteella. Tilastolaitokset voivat käyttää lähteistä yhtä tai useampaa valitsemansa tutkimusstrategian mukaan ja ottaen huomioon kustannukset, laadun ja vastaamisesta yrityksille aiheutuvan rasitteen. Tiedot validoidaan Eurostatissa ennen niiden julkaisemista. Eri muuttujien välillä tehdään erinäisiä loogisia tarkastuksia, ja myös tietojen yhtenäisyys eri ajankohtien suhteen tarkastetaan. 3.2 Käyttäjien saatavilla olevien tietosarjojen ajantasaisuus, täsmällisyys ja kattavuus YRT-tietojen julkaiseminen Kaikki tiedot ovat saatavissa maksutta Eurostatin verkkosivuston teema-alueelta Teollisuus, kauppa ja palvelut. Tietojen julkaisemisesta laaditaan vuosittain julkaisukalenteri. Tuoreimpiin julkaistuihin tietoihin kuuluvat useimpien maiden lopulliset liitteitä 1–4 koskevat vuoden 2004 tiedot, jotka julkaistiin NewCronos-tietokannassa marraskuussa 2006. Käytettävissä olevien tietojen perusteella lasketaan EU-aggregaatit, ja jos tietoja puuttuu, käytetään estimaatteja. Alustavat aggregaatit julkaistiin joulukuussa 2006. Liitteitä 1–4 koskevat vuoden 2005 alustavat tiedot olivat saatavilla useimpien maiden osalta tammikuussa 2007. Julkaisuohjelma 2006 Paitsi Eurostatin verkkosivuilla tietoja tarjotaan myös julkaisuissa. Vuoden 2006 julkaisuohjelman puitteissa on julkaistu yksi Panorama-julkaisu, yksi tilastollinen taskukirja, 18 Statistics in Focus -julkaisua sekä yritystoiminnalle omistetun verkkosivuston uudistettu versio. Helmikuussa 2007 julkaistiin vuoden 2006 laitos Panorama-julkaisusta European business – Facts and figures . Julkaisussa esitetään kattava kuva eurooppalaisen yritystoiminnan rakenteesta, kehityksestä ja piirteistä sen eri toimintamuodoissa. Samaan aikaan otettiin Eurostatin verkkosivustolla käyttöön rakenteeltaan uusittu eurooppalaiselle yritystoiminnalle omistettu osio. Portaalissa esitellään yritystoiminnan rakennetilastoja aihealueittain (aiheita ovat mm. globalisaatio, pk-yritykset, alueellinen yritystoiminta ja ulkomaisessa määräysvallassa olevat yritykset). Sivuilta on linkkejä julkaisuihin, tilastotietoihin ja menetelmiin. Lokakuussa 2006 julkaistiin tilastollinen taskukirja, jossa esitetään selkeästi ja tiivistetysti eurooppalaisen yritystoiminnan ja sen eri toimintamuotojen keskeiset piirteet. Julkaisu on tarkoitettu myös esittelyksi ja johdatukseksi alalta tarjolla oleviin tietoihin. Julkaisuohjelmaan kuuluivat myös Statistics in Focus -sarjassa ilmestyneet seitsemän alakohtaista erityistutkimusta, kolme monialaista julkaisua sekä kahdeksan julkaisua, joissa keskityttiin YRT-kehityshankkeiden tuloksiin (monissa tapauksissa esitettiin myös tietoja säännöllisistä tietosarjoista). YRT-tietoja käytetään monissa muissakin julkaisuissa. Vuonna 2006 niitä käytettiin merkittävällä tavalla etenkin Eurostatin tilastollisessa vuosikirjassa ja taskukirjassa, alueiden tilastollisessa vuosikirjassa, liikennealan Panorama-julkaisussa sekä uusissa kulttuurialan tilastojulkaisuissa. Saatavilla olevien tietokokonaisuuksien kattavuus Taulukon 1 perusteella voidaan karkeistaen sanoa, että useimmat jäsenvaltiot ovat toimittaneet Eurostatille varsin kattavat tietokokonaisuudet. Eräiden maiden kohdalla on kuitenkin puutteita, jotka vaikuttavat tietojen tarjoamiseen käyttäjille. Niitä käsitellään luvussa 4. Taulukosta käy lisäksi ilmi, että eräiden tietojen luottamuksellisuus rajoittaa merkittävästi tietokokonaisuuksien tarjoamista käyttäjien saataville. Etenkin pienten maiden kohdalla monet tiedot ovat salassapidettäviä. Liitteistä 5–7 ei vielä ole tehty tarkkaa analyysia. Tietojen saatavuus vaikuttaa kuitenkin suhteellisen hyvältä niiden maiden osalta, joihin ei sovelleta poikkeuksia, ja suurimmaksi osaksi tiedot eivät ole salassapidettäviä. Taulukko 1: Toimitetut solut yhteensä ja salassapitotarkastelun perusteella julkaistavissa olevat solut yhteensä. Liitteet 1–4, vuoden 2003 tietojen prosenttiosuus YRT-asetuksen nojalla edellytetyistä tiedoista Maa | Toimitettuja soluja yhteensä prosentteina YRT-asetuksen vaatimista | Ei-salassapidettäviä soluja yhteensä prosentteina YRT-asetuksen vaatimista | Salassapidettäviä soluja prosentteina toimitetuista soluista | Suuret maat | 91 | 80 | 12 | Keskikokoiset maat | 78 | 61 | 23 | Pienet maat | 81 | 61 | 24 | KAIKKI | 81 | 64 | 21 | 3.3 Salassapitosäännöt ja niiden täytäntöönpano Kansallisten tilastoviranomaisten ja yhteisön viranomaisen on noudatettava periaatetta, jonka mukaan yksittäisten vastaajien tietoja suojellaan (yhteisön tilastoista 17. helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97[3] 13 artiklan 1 kohta). Koska yritystoiminnan rakennetilastot jaotellaan sangen yksityiskohtaiselle toimintatasolle ja koska tiedot on jaoteltava sekä toiminnan että kokoluokan mukaan, monia maakohtaisia tietoja on suojeltava, jottei paljastettaisi salassapidettäviä tietoja. Kohdassa 3.2 olevassa taulukossa havainnollistetaan, missä määrin salassapito vähentää tietojen saatavuutta. Kansallisen tason salassapitosääntöjä ei ole vielä täysin yhdenmukaistettu. Kaikissa maissa suojellaan tiedot, jotka liittyvät yhteen yritykseen tai pieneen määrään yrityksiä. Useissa jäsenvaltioissa sovelletaan täydennykseksi ns. dominanssisääntöä, jonka mukaan tietoja ei levitetä, jos yksi vastaaja on lukujen osalta dominoivassa asemassa eli ylittää tietyn vahvistetun prosenttiosuuden. Prosenttiosuus voi vaihdella huomattavasti maasta toiseen. Myös yhteisön tason tietoja on salattava, jottei paljastettaisi maakohtaisia salassapidettäviä tietoja. Jäsenvaltioiden kanssa sovitussa salassapitosäännöstössä vahvistetaan, mitkä EU-aggregaatit on salattava. Sääntöjen perusteella salataan huomattava määrä yhteisön tason aggregaatteja. Taulukosta 2 käy ilmi, että kaikista vuotuisten yritystilastojen EU-aggregaateista, joihin oli käytettävissä tietoja viitevuodelta 2004, 32 prosenttia oli sellaisia, joita ei salassapitosyistä voitu julkaista. Taulukko 2. Vuotuisten yritystilastojen keskeiset muuttujat, joista on julkaistu vuoden 2004 EU-aggregaatit, kaikki toimintatasot Soluja yhteensä | Salassapidettäviä soluja | Salassapidettävien solujen prosenttiosuus kokonaismäärästä | Liite 1 | 492 | 106 | 22 % | Liite 2 | 4 956 | 1 578 | 32 % | Liite 3 | 1 116 | 387 | 35 % | Liite 4 | 300 | 110 | 37 % | Liitteet 1–4 | 6 864 | 2 181 | 32 % | Käyttäjien tietotarpeiden tyydyttämiseksi komissio on selvittämässä keinoja, joilla saataville voitaisiin saattaa lisää EU-aggregaatteja. Tässä yhteydessä etsitään keinoja, joilla voitaisiin laskea estimaatteja salassapidettäviä EU-aggregaatteja varten niin, että yksittäisiä vastaajia koskeville tiedoille annettaisiin riittävä suoja mutta aggregaatit olisivat kuitenkin kyllin tarkkoja. Tällä välin EU:n tason estimaattien perustana käytetään ei-salassapidettäviä kansallisia tietoja, joilla paikataan aukkoja sellaisissa EU-aggregaateissa, joiden todellista arvoa ei voida julkistaa. Uudelleen laadittavan YRT-asetuksen mukaan jäsenvaltiot voisivat varustaa tiedot ”ainoastaan yhteisön tarkoituksiin” -merkinnällä. Myös tämän odotetaan lisäävän julkaistavissa olevien yhteisön aggregaattien määrää. 3.4 Tarkkuus Jäsenvaltioiden on YRT-asetuksen mukaan toimitettava Eurostatille vuosittain laaturaportti. Raporteissa annetaan tietoja vaihtelukertoimista ja vastauskadosta. Jäsenvaltiot toimittavat vaihtelukertoimia koskevat tiedot prosentteina ilmaistuina. Jäsenvaltioiden tietojen perusteella Eurostat laskee EU-aggregaattien vaihtelukertoimet. Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että useimpien NACE-ryhmien EU-aggregaattien vaihtelukertoimet ovat alle 1,5 prosenttia. Teollisuuden NACE-ryhmissä vaihtelukertoimet ovat yleisesti ottaen pienempiä kuin muualla. Esimerkiksi rakentamisessa, kaupassa ja etenkin palveluissa kertoimet ovat suurempia, joten yleisesti ottaen voidaan sanoa, että teollista toimintaa koskevat tiedot ovat tarkempia. Taulukko 3. EU-aggregaattien vaihtelukertoimien (%) jakautuminen, aggregoitu NACE:n kolminumerotasolla VAIHTELUKERROIN EU | NACE-RYHMIÄ | 0,0–0,5 | 95 | 0,6–1,5 | 51 | 1,6–2,5 | 21 | YLI 2,5 | 2 | Vastauskato vaihtelee jäsenvaltioittain, ja muutamassa tapauksessa se on yli 20 prosenttia. 3.5 Vertailtavuus ja yhtenäisyys Määritelmistä annettujen komission asetusten noudattaminen on peruskeino varmistaa eri maiden tietojen vertailtavuus. Yritystoiminnan rakennetilastojen laatimismenetelmästä päättävät tilastoviranomaiset. Jäsenvaltiot toimittavat tietoja soveltamistaan menetelmistä, ja Eurostat julkaisee ne, jotta käyttäjien olisi helpompi saada käsitys tiedonkeruumenetelmistä. Johdonmukaisuus liittyy siihen, missä määrin tilastot sallivat eri lähteistä tulevien tietojen yhdistämisen. Yritystoiminnan rakennetilastot voivat olla kytköksissä useisiin muihin tilastotietokokonaisuuksiin, kuten kansantalouden tilinpitoon, työvoimatietoihin ja lyhyen aikavälin tilastoihin. Jotta niitä voitaisiin käyttää yhdistettyinä, niiden on oltava yhtenäisiä. Yritystoiminnan rakennetilastojen ja lyhyen aikavälin tilastojen keskinäistä yhtenäisyyttä on jo testattu, jolloin esiin tuli tiettyjä menetelmäeroja. Asiaa onkin selvitettävä tarkemmin. Vastaava vertailu on tehty myös työllisyyttä koskevien YRT-tietojen ja muiden työvoimatietojen välillä. Myös tässä tapauksessa havaittiin eroja menetelmissä mutta myös määritelmissä. Tämä edellyttää lisää yhdenmukaistamistoimia. Koska yritysrekisteri muodostaa puitteet YRT-tietojen laatimiselle, lähestymistavan pitäisi olla yhtenäinen. Selvityksissä on kuitenkin tullut esiin huomattavia eroja mainittujen kahden lähteen välillä, ja asiaa on analysoitava tarkemmin. 4. YRT-asetuksen noudattaminen YRT-asetuksen noudattamista arvioidaan sen mukaan, toimittavatko jäsenvaltiot tiedot oikea-aikaisesti ja miten kattavia lähetetyt tietokokonaisuudet ovat. Yleisesti ottaen noudattamistaso on parantunut edellisen kertomuksen yhteydessä tehdystä arvioinnista. Eräitä muita noudattamiseen liittyviä seikkoja, kuten toimitettujen tietojen laatua, ei vielä voida täysin arvioida. Tietojen toimittamisen oikea-aikaisuus on yleisesti parantunut vuosien mittaan. Osa maista kuitenkin edelleen toimittaa tiedot huomattavalla viiveellä, mikä vaikeuttaa EU-aggregaattien oikea-aikaista levittämistä. Asianomaiset jäsenvaltiot ovat laatineet toimintasuunnitelmia varmistaakseen, että asetuksen määräaikoja noudatetaan jatkossa. Esimerkiksi kaupan alan EU-aggregaatteja ei voitu julkaista samaan aikaan kuin muiden alojen tietoja, koska Saksan tiedot viivästyivät merkittävästi. Edellisessä kertomuksessa tarkasteltiin vuoden 2000 tietojen ajantasaisuutta niiden maiden osalta, joihin YRT-asetusta tuolloin sovellettiin, ja siihen verrattuna toimiaan ovat parantaneet selvimmin Ranska ja Irlanti. Irlannin tiedot tulevat kuitenkin edelleen myöhässä. Espanja on parantanut huomattavasti rakennusalan tietojen (liite 4), Norja taas kaupan alan tietojen (liite 3) toimittamista. Belgia ja Luxemburg toimittivat vuoden 2004 tiedot myöhemmin kuin vuoden 2000 tiedot. Maiden toimittamien tietokokonaisuuksien kattavuudesta voidaan sanoa, että kun otetaan huomioon kaikkien 27 EU-maan ja Norjan toimittamat tietokokonaisuudet, jotka liittyvät liitteiden 1–4 lopullisiin sarjoihin, vaadituista tiedoista saatiin 85 prosenttia. Tilanne on parantunut selvästi edellisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitetystä kertomuksesta, mutta tyydyttävä se ei ole vieläkään. Useat maat ovat ryhtyneet toimiin tietojen saatavuuden parantamiseksi. Taulukossa 4 esitetään asetuksen noudattamisesta yleisarvio kaikkien niiden maiden osalta, joihin YRT-asetusta sovellettiin vuonna 2007 (EU27, Islanti, Liechtenstein ja Norja). Arvio perustui siihen, toimitettiinko liitteitä 1–4 koskevat vuoden 2004 lopulliset tiedot, liitteitä 5–7 koskevat vuoden 2005 tiedot ja liitteitä 1–4 koskevat vuoden 2005 alustavat tiedot määräajassa. Huomioon otettiin myös liitteiden 1–4 vuoden 2003 lopullisia sarjoja koskevien tietojen kattavuus. Rahoitusalan liitteiden (5–7) kattavuutta ei ole vielä arvioitu yksityiskohtaisesti, mutta se on otettu huomioon mahdollisimman pitkälle. Maat on jaettu noudattamisen mukaan neljään luokkaan seuraavasti: VG Noudattamisen taso erittäin hyvä, kaikki vaaditut tiedot (pienin poikkeuksin) toimitettu määräajassa G Noudattamisen taso hyvä, muutamia elementtejä puuttuu tai tietojen toimittamisessa pieniä viiveitä (tiedot toimitettu alle kahden kuukauden kuluessa määräajasta) P Tiedot osittain käytettävissä, mutta noudattamiseen liittyy merkittäviä puutteita tai määräaikoja ei ole noudatettu (tiedot lähetetty yli kaksi kuukautta määräajan jälkeen) N Suuri osa tiedoista puuttuu, toimitukset ovat myöhästyneet selvästi (yli kuusi kuukautta määräajan jälkeen), hyväksyttävää versiota tiedoista ei ole vielä saatu tai riittävän laadukasta uutta versiota odotetaan yhä (tai se on saatu erittäin myöhässä). Taulukko 4. Yleisarvio asetuksen noudattamisesta MAA | YRT | Yleisarvio | BE | Liitteitä 1–4 koskevia lopullisia vuoden 2002 tietoja ei ole vielä lähetetty Eurostatiin. Viitevuosien 2003 ja 2004 tiedot toimitettiin huomattavan myöhässä Tietojen saatavuus on tyydyttävä. Liitettä 5 koskevia tietoja ei ole toimitettu viitevuosilta 2002–2005. | P | BG | Liitteiden 1–4 tiedot toimitettiin kaksi kuukautta ennen määräaikaa Myös muita tietoja toimitettiin ennen määräaikaa. Tietojen saatavuutta voitaisiin parantaa, sillä kaikkein yksityiskohtaisimman tason tietoja ei vielä ole toimitettu. Korjaaviin toimiin on ryhdytty. | G | CZ | Tiedot toimitettiin määräajassa. Teollisuus- ja rakennusalan liitteiden osalta puuttuvat TAY-tietosarjan tiedot. Teollisuutta koskevat tiedot ympäristönsuojelumenoista viitevuodelta 2004 toimitettiin selvästi myöhässä. Luottolaitoksista ei ole toimitettu alueellisia tietoja. Nelinumerotason toiminnoista toimitetut tiedot eivät edelleenkään ole riittävän laadukkaita, minkä vuoksi käyttäjien saatavilla on vain vähän tietoja. | P | DK | Tiedot toimitettiin yleisesti ottaen määräajassa, jotkin sarjat tosin hieman myöhässä. Liitteen 5 osalta ei toimitettu vuosien 2004 eikä 2005 tietoja, liitteen 7 osalta puuttuvat vuoden 2005 tiedot. Tietojen saatavuus on tyydyttävä. | G | DE | Ongelmana vielä viiveet kaupan alan tietojen toimittamisessa. Useimmat liitteen 1 tiedot toimitettiin määräajassa viitevuodelta 2004, pääluokan H tiedot tosin huomattavasti myöhässä. Liitteen 2 tiedoista puuttuvat pääluokan E tiedot, jotka toimitettiin selvästi myöhässä. | G | EE | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tiedot olivat kattavat. | VG | EL | Lähtökohta oli erittäin heikko, mutta tietojen toimittaminen on parantunut vuodesta 2005. Pääluokan K tiedot toimitettiin ensimmäistä kertaa helmikuussa 2007. Teollisuuden alan tiedoissa oli puutteena, ettei alle 10 työntekijän yrityksistä toimitettu tietoja. Puuttuvasta osuudesta on kuitenkin tehty estimaatti. Liitteiden 5 ja 6 osalta puuttuu joitakin sarjoja. | P | ES | Tiedot toimitettiin ajoissa. Tietoja puuttuu vain vähän, saatavuus on siis hyvä. | VG | FR | Tiedot toimitettiin ajoissa paitsi liitteen 5 osalta, johon liittyviä tietoja ei toimitettu viitevuosilta 2004–2005. Tietojen saatavuus on hyvä. | VG | IE | Liitteiden 1 ja 3 tiedot viitevuodelta 2004 toimitettiin selvästi myöhässä (mittavan tietoteknisen hankkeen aiheuttama tilapäinen ongelma). Tietojen saatavuus on parantunut kolmen viime vuoden aikana. Rakennusalan yritystiedot vain yli 20 työntekijän yrityksistä. Täysi poikkeus liitteen 7 osalta; käytettävissä olevia tietoja toimitetaan silti jatkossakin. Tilastolaitos haluaisi tehdä tutkimuksen liitettä 7 varten, mutta tehtävä on osoittautumassa erittäin vaikeaksi. Liitteen 5 tiedot puuttuvat viitevuosilta 2002–2005 ja liitteen 6 tiedot viitevuodelta 2005. | G | IT | Keskeiset sarjat toimitettiin määräajassa, ympäristönsuojelumenotiedot selvästi myöhässä. Tietojen saatavuus on yleisesti ottaen tyydyttävä, mutta joitakin tietoja puuttuu edelleen. | VG | CY | Tiedot toimitettiin määräajassa. Joitakin tietoja puuttuu: NACE-kaksinumerotason 70 tietoja ei toimitettu, ja liitteen 5 tiedot ovat puutteellisia. | VG | LV | Tiedot toimitettiin lähes poikkeuksetta määräajassa. Tietojen saatavuus on erittäin hyvä. Viitevuoden 2003 tiedoista tarvittiin useita versioita ennen kuin tiedot voitiin julkaista; vuoden 2004 tietojen laatu on jo parempi. | VG | LT | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietojen saatavuus on erittäin hyvä. | VG | LU | Vuoden 2004 tietojen toimittamisessa oli edelleen huomattavia viiveitä, mukana kuitenkin toissijainen salassapidettävyys. Tietojen saatavuudessa on edistytty (työntekijämäärätiedot on toimitettu kaikkien liitteiden osalta ja liitteen 2 TAY-tilastot vuodelta 2003) Vielä tarvitaan tietoja paikallisista yksiköistä (aluesarjat) ja joistakin liitteen 2 erityissarjoista. | G | HU | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietoja puuttuu erittäin vähän. | VG | MT | Vuosilta 2003 ja 2004 ei saatu lainkaan tietoja. | N | NL | Tietojen toimittamisessa oli erittäin lyhyitä viiveitä; ainoastaan ympäristönsuojelumenosarjan kohdalla viive oli hieman pitempi. Tietojen saatavuus on tyydyttävä. | G | AT | Tiedot toimitettiin määräajassa paitsi vuoden 2005 tiedot liitettä 5 varten. Vuoden 2002 tietojen oikea-aikaisessa toimittamisessa oli tilapäinen ongelma, kun Itävallan tilastotoimisto muutti liitteitä 1–4 koskevaa tutkimusstrategiaansa kyseisen vuoden osalta. Tietojen saatavuus on erittäin hyvä. | VG | PL | Tietojen toimittamisessa määräajassa on edistytty. Alakohtaisia yksityiskohtaisia tietoja (liitteeseen 1 kuulumattomien alakohtaisten moduulien muuttujia) on saatavissa rajoitetusti. | P | PT | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietoja puuttuu erittäin vähän. | VG | RO | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietojen saatavuus on hyvä. | VG | SI | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietojen saatavuudessa on vielä parannettavaa. | G | SK | Viitevuoden 2005 tiedot liitteitä 1–6 varten toimitettiin määräajassa, mutta liitteen 7 osalta oli myöhästyksiä, kunnes vuoden 2005 tiedot saatiin määräajassa. | VG | FI | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietojen saatavuus on erittäin hyvä. Vuodelta 2003 oli käsiteltävä useita versioita ennen kuin tiedot voitiin julkaista; viitevuoden 2004 ensimmäisten toimitettujen tietokokonaisuuksien laatu oli parantunut. | VG | SE | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietojen saatavuus on hyvä. Viitevuoden 2003 tietojen laatuun liittyi ongelmia, jotka ratkaistiin alkuvuodesta 2007. Vuoden 2004 tiedot ovat laadultaan parempia. | G | UK | Tiedot lähetettiin määräajassa paitsi liitteen 5 kohdalla. Tietojen saatavuus on erittäin hyvä: kaikki sarjat ovat kattavat. | VG | IS | Liitteitä 1–4 koskevia tietoja ei ole milloinkaan toimitettu. Liitteisiin 5–7 liittyviä viitevuoden 2005 tietoja ei ole vielä toimitettu. | N | LI | Tietoja ei ole toimitettu vielä milloinkaan. | N | NO | Tiedot toimitettiin määräajassa. Tietojen saatavuus on hyvä. | VG | YRT-asetuksen yleinen noudattaminen on parantunut monessa maassa sitten edellisen kertomuksen. Noudattaminen parani viitevuosien 2001 ja 2004 välillä Ranskassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Suomessa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Norjassa. Useimmissa uusista jäsenvaltioista noudattamisen taso on hyvä (G) tai erittäin hyvä (VG). Kreikka on tehnyt paljon kiriäkseen muiden etumatkaa umpeen vuodesta 2005, jolloin se toimitti tiedot viitevuosilta 1999–2002. Toimia on kuitenkin jatkettava. Kreikan toimintasuunnitelman mukaan viitevuoden 2006 tietojen tulisi olla täysin vaatimusten mukaisia. Tutkimusstrategian tarkistaminen aiheutti Belgiassa vakavia sääntöjenmukaisuusongelmia: vuoden 2002 lopullisia tietoja liitteitä 1–4 varten ei toimitettu, ja vuosien 2003 ja 2004 tiedot toimitettiin selvästi myöhässä. Tietojen oikea-aikainen toimittaminen edellyttääkin lisätoimia. Saksa on onnistunut toimittamaan kaupan alan, hotelli- ja ravintola-alan ja energia-alan tiedot nopeammin, mutta sen on vielä lyhennettävä viiveitä. Komission yksiköille esittämänsä toimintasuunnitelman mukaan Saksan tilastotoimisto toimittaa vuoden 2005 tiedot määräajassa. Vuoden 2005 alustavat tiedot toimitettiin ajallaan. 5. Yrityksille koituva rasite ja toimet sen keventämiseksi 5.1 Johdanto Maaliskuussa 2005 annetussa tiedonannossa Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa määritettiin yksinkertaistaminen yhdeksi EU:n ensisijaiseksi tavoitteeksi. Tilastoalalla yksinkertaistaminen otettiin selkeämmin tavoitteeksi komission tiedonannossa vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla (KOM(2006) 693 lopullinen). Tässä tiedonannossa kerrotaan komission toteuttamista ja kaavailemista toimista. YRT-asetuksen uudelleenlaadittavassa versiossa (KOM(2006) 66 lopullinen) tavoitteena on pitää yrityksille aiheutuva taakka mahdollisimman keveänä. Siihen pyritään luopumalla eräistä pakollisista muuttujista, siirtymällä joidenkin muuttujien osalta vuotuisesta tietojenkeruusta määrävuosittaiseen keruuseen ja poistamalla valinnaiset muuttujat. Yritystoiminnan rakennetilastoja koskevan asetuksen uudelleen laatiminen on yksi esimerkki siitä, millaisia yksinkertaistamisvälineitä voitaisiin käyttää. - YRT-asetuksen uudelleenlaadinnan myötä jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus ilmoittaa ainoastaan oma osuutensa EU:n kokonaissummista ilman että niiden täytyisi toimittaa kyseisen luvun lisäksi kaikki yksityiskohdat. Tätä ei voida pitää täysin eurooppalaisena lähestymistapana, mutta se on kuitenkin askel siihen suuntaan ja vähentää tiedonantotaakkaa huomattavasti. - Myös hallinnollisten tietojen käyttö keventää yritysten tiedonantotaakkaa. YRT-uudelleenlaadintahankkeessa tämä toimintamalli ulotetaan uusille aloille. Yritysdemografiaa (uudelleenlaadintahankkeeseen kuuluva uusi ala) koskevien tietojen kerääminen perustuu yksinomaan rekistereihin, joten se ei rasita yrityksiä lainkaan. 5.2 Rasitteen arviointi Saadakseen täsmällisiä tietoja rasitteesta, jonka yritystoiminnan rakennetilastot aiheuttavat yrityksille, Eurostat on käyttänyt tiedonkeruussa vakiomuotoista kyselylomaketta. Yhdessä lomakkeen osiossa kerätään tietoja varsinaisesta rasitteesta, toisessa taas jäsenvaltioiden toteuttamista tai suunnittelemista toimista sen keventämiseksi. Eurostat on saanut vastaukset 18 maasta. Vastauksista 15:ssä oli tietoja yrityksille koituvasta rasitteesta liitteiden 1–4 ja viidessä liitteiden 5–7 osalta. Kaikkiaan 14 tapauksessa tuotiin esiin mahdollisia säästöjä siitä, että YRT-asetuksesta poistettaisiin joitakin osia. Tietoja on saatavana 15 maasta (DK, EE, EL, ES, IT, LV, LT, LU, NL, AT, PO, SE, UK, BG ja NO). Tutkimustulokset kattavat YRT-asetuksen liitteet 1–4. Liitteiden 5–7 osalta vastauksia saatiin vain harvoista maista. Liitteitä 5–7 koskevat tiedot kerätään useimmissa maissa hallinnollisista rekistereistä. YRT-tutkimukset ovat useimmissa maissa otantatutkimuksia. Joissakin jäsenvaltioissa kerätään pienten yritysten tiedot pelkästään hallinnollisista lähteistä. Niinpä vain hyvin pieni osa yrityksistä saa kyselylomakkeen täytettäväkseen. Lomakkeen täyttämiseen meni yrityksiltä keskimäärin 110 minuuttia, mikä vastaa keskimäärin kuutta minuuttia yritystä kohti, kun tarkastellaan kaikkia alan yrityksiä. Vastaustaakka vaihtelee maan koon mukaan, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Taulukko 5: Yritysten liitteitä 1–4 koskevaan raportointiin käyttämä aika minuutteina Liitteet 1–4 | Otokseen kuuluvien yritysten käyttämä aika (minuutteina) | Käytetty aika (min) keskimäärin, alan kaikki yritykset | Suuret maat | 114 | 5 | Keskikokoiset maat | 86 | 8 | Pienet maat | 182 | 41 | Keskiarvo (EU) | 110 | 6 | Maaryhmien välisiä eroja ”otokseen kuuluvien yritysten käyttämässä ajassa” on vaikea selittää. Sen sijaan kun tarkastellaan pienten maiden keskiarvoa ”alan kaikkien yritysten käyttämässä ajassa”, suuren keskiarvon takana ovat suuremmat otantasuhteet. Koska kaikkien maiden on raportoitava samalla tarkkuustasolla, pienten maiden on käytettävä suurempaa otosta saadakseen riittävän tarkat tulokset. Koko EU:n keskimääräinen otantasuhde on tutkimukseen osallistuneiden maiden osalta 5,8 prosenttia. Vain yksi maa kertoi käyttävänsä kokonaistutkimusta. Taulukko 6: Otoskoko Liitteet 1–4 | Otoskoko (yritysten määrä) | Yrityksiä yhteensä | Otantasuhde (%) | Suuret maat | 438 573 | 9 084 194 | 4,8 | Keskikokoiset maat | 184 845 | 2 078 198 | 8,9 | Pienet maat | 33 610 | 147 665 | 22,8 | Keskiarvo (EU) | 657 028 | 11 310 057 | 5,8 | YRT:hen käytettyjen tuntien määrän perusteella voidaan tehdä erittäin karkea arvio yrityksille koituvista kustannuksista: jos käytetyn ajan keskiarvoa sovelletaan koko EU:hun, YRT-asetuksen liitteiden 1–4 taloudelle aiheuttama rasite on koko yhteisössä noin 75 miljoonaa euroa. Lomakkeessa esitettiin vielä kysymyksiä alle 50 työntekijän yrityksille aiheutuvasta rasitteesta. Tällaisten yritysten vastaamiseen käyttämä aika on keskimäärin noin 70 prosenttia kaikkien yritysten ajankäytöstä. Vaikka tutkimuksissa on yleensä mukana suuria yrityksiä, pienten yritysten osuus on sangen merkittävä. 5.3 Jäsenvaltioiden toimet rasitteen keventämiseksi Tässä osiossa esitellään tiivistetysti niitä toimia, joilla jäsenvaltiot ovat viime vuosina pyrkineet keventämään yrityksille YRT:stä koituvaa rasitetta. Otantatutkimukset ovat yleisiä. Helmikuussa 2007 jo 26 yhteensä 27 jäsenvaltiosta käytti otantatutkimuksia kokonaistutkimusten asemesta. Keskimääräinen otoskoko on suurissa maissa 5 prosenttia, keskikokoisissa maissa 8 prosenttia ja pienissä maissa hieman yli 20 prosenttia, mikä merkitsee, että toiminnasta yrityksille aiheutuva rasite on keventynyt huomattavasti. Luvut viittaavat myös siihen, että pienten maiden rasitetta olisi perusteltua keventää selvemmin esimerkiksi soveltamalla erilaisia raportointivaatimuksia, kuten käyttämällä uudelleen laadittavassa YRT-asetuksessa kaavailtua CETO-merkintää (ainoastaan yhteisön tarkoituksiin). Varsin monissa tapauksissa maat ovat jo jättäneet erittäin pienet yritykset tutkimustensa ulkopuolelle. Näin syntyneet aukot paikataan tarvittavien tietojen toimittamiseksi joko estimaattien avulla tai täydentämällä tutkimustietoja hallinnollisilla tiedoilla. Suuntaus jatkuu, kun palvelut otetaan yritystilastoihin kattavammin mukaan. Useimmissa palveluissa pienten yritysten osuus on suurempi. Monissa jäsenvaltioissa suositaan selvästi ja yhä yleisemmin hallinnollisten tietojen käyttöä tutkimusten sijaan. Hallinnollisen tiedon käytön lisäämiselle on kuitenkin esteitä. Hallinnolliset tiedot tavallisesti poikkeavat tilastotiedoista muodoltaan, koodeiltaan, siirtoprotokollaltaan jne., joten niiden muuntaminen käytettäväksi tilastotarkoituksiin edellyttää investointeja. Tarvitaan poliittista tukea, jotta saadaan aikaan sopimuksia kansallisten tilastolaitosten ja asiaan liittyvien valtiollisten organisaatioiden välillä. Hallinnollisten tietojen käyttötavan muuttamiseen tarvitaan myös lisää sisäisiä resursseja, koska tilastolaitokset joutuvat muokkaamaan sisäisiä menettelyjään, jotta investoinnit saataisiin hyvään käyttöön. Yrityksille aiheutuvaa rasitetta voidaan keventää myös paremmilla otantastrategioilla. Monissa tapauksissa jäsenvaltiot käyttivät aluksi yksinkertaisia otantastrategioita, mutta kehittyneemmät menetelmät voisivat auttaa keventämään yrityksille koituvaa rasitetta entisestään. Tämäkin edellyttää kansallisilta tilastolaitoksilta investointeja. Edellä esitettyjä toimia löytyy monista jäsenvaltioista. Eräät maat ovat ryhtyneet selvittämään myös suorempia tapoja kerätä tietoja esimerkiksi suoraan yritysten tilinpäätöksistä. Parhaassa tapauksessa tilastoja syntyisi yritysten säännöllisen kirjanpidon sivutuotteena, tietojenkäsittely olisi automaattista, kerättyjä tietoja voitaisiin yhteisten tunnisteiden ansiosta käyttää mahdollisimman tehokkaasti, ja heti kun tiedot olisi käsitelty, ne levitettäisiin eteenpäin esimerkiksi Eurostatille. [1] Komission asetukset (EY) N:o 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003 ja 1670/2003. [2] Yhteinen tilastollisten alueyksikköjen nimikkeistö (asetus (EY) N:o 1059/2003). [3] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1.