[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 9.10.2007 KOM(2007) 571 lopullinen 2007/0211 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta (komission esittämä){SEK(2007) 1272}{SEK(2007) 1273} PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | 110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Yhteiset teknologia-aloitteet on otettu käyttöön seitsemännessä puiteohjelmassa[1] uutena tapana luoda julkisen ja yksityisen sektorin tutkimuskumppanuuksia Euroopan tasolla. Yhteiset teknologia-aloitteet kuvastavat EU:n vahvaa sitoutumista tutkimustoiminnan koordinointiin, eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseen ja Euroopan kilpailukykyä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Yhteiset teknologia-aloitteet pohjautuvat pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työhön. Muutamissa tapauksissa teknologiayhteisöt ovat kasvaneet niin kunnianhimoiseen laajuuteen, että ne edellyttävät mittavia julkisia ja yksityisiä investointeja sekä huomattavia tutkimusresursseja voidakseen toteuttaa keskeisiä osia strategisista tutkimuslinjauksistaan. Yhteisiä teknologia-aloitteita pidetään tehokkaana tapana täyttää näiden eurooppalaisten teknologiayhteisöjen tarpeet. Yhteistyö-erityisohjelmassa[2] yksilöidään polttokenno- ja vetyteknologia yhdeksi kuudesta alasta, joilla yhteiset teknologia-aloitteet voisivat olla erityisen hyödyllisiä. Muita tällaisia aloja ovat ilmailu ja lentoliikenne, innovatiiviset lääkkeet, sulautetut tietokonejärjestelmät, nanoelektroniikka ja maailmanlaajuinen ympäristö- ja turvallisuusseuranta (GMES). Vety- ja polttokennoteknologiayhteisön työn tuloksena saatava polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisyritys myötävaikuttaa tiedonannossa KOM(2004) 38 kaavaillun ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman (ETAP) toteuttamiseen. Tiedonannossa tämä teknologiayhteisö luettiin ETAPin ensisijaisiin toimiin. Polttokennot ovat hyvin hiljaisia, erittäin tehokkaita energianmuuntajia, jotka pystyvät merkittävästi vähentämään kasvihuonekaasujen ja epäpuhtauksien määrää. Polttokennot antavat energiavalikoimalle joustavuutta, koska niitä voidaan käyttää vedyllä ja muillakin polttoaineilla, kuten maakaasulla, etanolilla ja metanolilla. Vetyä käyttävät polttokennot ovat sinällään puhtaita energianmuuntajia, koska niiden ainoa pakokaasu on höyry. Myös maakaasua ja muita fossiilisia polttoaineita käyttävät polttokennotyypit vähentävät päästöjä, koska niissä kuluu niiden suuren tehokkuuden vuoksi vähemmän polttoainetta. Vedyn käyttöönotto joustavana energiankantajana voi vaikuttaa myönteisesti energiavarmuuteen. Se voi myös vakiinnuttaa energianhintoja, koska sitä voidaan tuottaa mistä tahansa primaarisesta energialähteestä. Siksi se voikin tuoda monipuolisuutta liikennepolttoaineisiin, jotka ovat nykyisin 98-prosenttisesti riippuvaisia öljystä. Vetyä voidaan käyttää polttokennoissa, tai sitä voidaan polttaa joko lämmön tuottamiseksi tai turbiinien pyörittämiseksi tai polttomoottoreissa tuottamaan liike-energiaa tai sähköä. Vetyä voidaan käyttää myös energian varastointiin. Kun esimerkiksi uusiutuvista energialähteistä peräisin olevaa energiaa tuotetaan enemmän kuin on kysyntää, ylimäärällä voitaisiin tuottaa vetyä elektrolyysillä ja helpottaa siten uusiutuvien energialähteiden integrointia energiamarkkinoihin. Vaikka polttokenno- ja vetytutkimukseen on jo suunnattu huomattava määrä EU:n julkisia varoja ja tämä tutkimus sisältyy seitsemännen puiteohjelman energia- ja liikennetutkimuksen osioon tärkeänä osana tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin (TTK&D) strategiaa, ei näitä tekniikoita kuitenkaan todennäköisesti saada kaupalliseen käyttöön niin nopeasti kuin olisi suotavaa. On olemassa vaara, että polttokenno- ja vetyteknologian teollinen kehittäminen taantuu ja jää kilpailijoista jälkeen. Tähän vaikuttavat mm. seuraavat tekijät: tarvittava tutkimus on usein niin monimutkaista, ettei yksi ainoa polttokennoyritys tai julkinen tutkimuslaitos voi toteuttaa sitä yksin; ei ole olemassa sovittua pitkän aikavälin talousarviosuunnitelmaa ja strategisia tekniikkaan ja markkinoihin liittyviä tavoitteita, joilla innostettaisiin teollisuutta ja tutkimusyhteisöä sitomaan hankkeeseen enemmän omia voimavarojaan; rahoitusta on käytetty epäjohdonmukaisesti, pirstaleisesta tutkimuksesta osa ei saa rahoitusta ja joskus sitä on päällekkäin; ei ole riittävästi varoja integroituun ohjelmaan, joka ulottuisi perustutkimuksesta EU-tason laajan mittakaavan demonstrointeihin; Euroopan polttokennosektori on hajaantunut eri maihin ja eri toimintaympäristöihin (korkeakoulut, uudet teollisuusyritykset, korkean teknologian pk-yritykset), mikä rajoittaa tietojen ja kokemusten vaihtoa ja yhteenkokoamista; teknisiä läpimurtoja tarvitaan, jotta suorituskykyä, materiaaleja, luotettavuutta ja kestävyyttä voidaan parantaa sekä järjestelmän kustannuksia pienentää potentiaalisten asiakkaiden odotusten täyttämiseksi. Jos teollisuudella ei ole olemassa kohdennettua ja johdonmukaista TTK&D-ohjelmaa, joka pystyy houkuttelemaan varoja TTK&D-investointeihin julkiselta ja yksityissektorilta Euroopassa, yritykset tutkimuksen pullonkaulojen avaamiseksi ja teknologisten läpimurtojen aikaansaamiseksi jatkuvat hajanaisesti. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteinen teknologia-aloite, joka toteutetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklalla perustettavalla yhteisyrityksellä, antaisi kaikkialle EU:hun, uudet jäsenvaltiot mukaan luettuina, sijoittautuneille suurille yhtiöille ja pk-yrityksille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä keskenään ja muiden intressipiirien kanssa seuraavien yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi: polttokenno- ja vetyteknologioiden läpimurto markkinoille, jolloin kaupalliset markkinavoimat voisivat huolehtia merkittävien yleisten hyötyjen tavoittelemisesta; Euroopan saattaminen polttokenno- ja vetyteknologioiden eturintamaan koko maailmassa; kriittisen tutkimusmassan saavuttaminen, jotta teollisuus, julkiset ja yksityiset investoijat, päätöksentekijät ja muut sidosryhmät voisivat sitoutua luottavaisesti pitkän aikavälin ohjelmaan; TTK&D-investointien houkutteleminen teollisuudelta sekä kansallisilta ja alueellisilta tahoilta; Euroopan tutkimusalueen kehittäminen tekemällä tutkimusyhteistyötä kansallisten ja alueellisten tahojen kanssa, toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; tutkimuksen, kehittämisen ja demonstroinnin yhdentäminen, keskittyminen pitkän aikavälin kestävyyteen ympäristön suhteen ja kilpailukykyisiin tavoitteisiin teollisuudelle, jotta kustannukset, suorituskyky ja käyttöiän pituus voidaan optimoida ja päästä kriittisten teknologiaesteiden yli; innovoinnin rohkaiseminen ja uusien arvoketjujen syntyminen myös pk-yrityksille; perustutkimusta koskevan vuorovaikutuksen helpottaminen teollisuuden, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välillä; rohkaista uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden osallistumista hankkeeseen; laajasti käsitetyn sosio-tekno-ekonomisen tutkimuksen tekeminen teknologian edistyksen ja markkinoille pääsyssä esiintyvien muiden kuin teknisten esteiden arvioimiseksi ja seuraamiseksi; tutkimuksen tekeminen, jolla tuetaan sellaisten uusien asetusten, määräysten tai standardien laatimista ja voimassa olevien tarkistamista, joilla poistetaan keinotekoisia esteitä markkinoille pääsylle, tai tuetaan vaihdettavuutta, yhteentoimivuutta, rajat ylittävää vetykauppaa ja vientimarkkinoita tinkimättä käytön turvallisuudesta ja välttäen innovoinnin estämistä; luotettavan tiedon antamista yleisölle vedyn turvallisuudesta ja hyödyistä, joita uusista tekniikoista on ympäristölle, toimitusvarmuudelle, energiakustannuksille ja työllisyydelle. Yleinen tausta Nykyaikainen yhteiskunta ja kestävä kehitys tarvitsevat energiaa. Energianpuutteella tai epävarmuudella sen saatavuudesta olisi vakavia vaikutuksia yksityisille ihmisille, yhteisöille ja elinkeinoelämälle, sekä välittömästi että suunniteltaessa tulevaisuutta. Hiljattain tapahtuneet häiriöt öljyn- ja kaasuntoimituksissa, epävarmuus toimituksista tulevaisuudessa ja niistä johtuva hintojen epävakaus tukahduttavat talouskasvua, lisäävät inflaatiota ja laskevat rahoitus- ja muiden varojen arvoa ja lisäävät työttömyyttä. Öljy- ja kaasuvarannot ehtyvät, ja joidenkin asiantuntijoiden mukaan huipputuotantoluvut saavutetaan pian[3]; jäljellä olevat varannot sijaitsevat yhä suuremmassa määrin muutamissa harvoissa maissa, joihin pääsy on poliittisesti rajoitettua. Toimitusvarmuus tuleekin olemaan merkittävä ongelma useimmille teollisuusmaille, ja erityisesti EU:lle. Kuljetus- ja energiamarkkinoilla vallitsee maailmanlaajuisesti kova kilpailu, ja markkinat yhdentyvät vähitellen. Samalla energiankysyntä kasvaa nopeasti suurissa nousevan talouden maissa. Koko maailma joutuu kohtaamaan ilmastonmuutoksen ongelmat, sillä kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät. Asiassa on paljon epävarmoja puolia, mutta johtavat tiedemiehet ovat sitä mieltä, että kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä heti paljon, ja niiden on oltava ympäristön kannalta siedettäviä pitkällä aikavälillä[4]. Euroopan polttokenno- ja vetyteollisuuden rakenne on nykyisellään epätyydyttävä, minkä vuoksi sen kyky sopeutua muutoksiin on kyseenalainen. Vaikka Euroopassa on joitakin maailman parhaista tutkimuslaitteistoista ja se on mm. johtava suuriin sukellusveneisiin tarkoitettujen polttokennojen ja polttokennokalvojen valmistaja, yleensä ottaen tämä teollisuus on epäkypsää, eikä vielä ole saatavilla suuren mittakaavan valmistusprosesseja eikä infrastruktuureja uudelleentankkaukseen, eikä liioin tukipalveluja, kuten koulutettua henkilökuntaa. Maailman polttokennoteollisuuden toimijat ovat tyypillisesti toisaalta suuryrityksiä ja toisaalta hyvin pieniä, erittäin innovatiivisia pk-yrityksiä. Euroopassa on paljon jälkimmäiseen ryhmään kuuluvia, ja on elintärkeää, että niiden innovaatiopotentiaali käytetään hyväksi, sillä nämä yritykset voivat huomenna muodostaa EU:n komponenttitoimitusketjun perustan. Polttokenno- ja vetyteknologia-alat liittyvät läheisesti toisiinsa, mutta eivät ole täysin toisistaan riippuvaisia. Molemmilla aloilla kilpailu on luonteeltaan ja määrältään hyvin monimutkaista. Vedyn käyttö suurina määrinä prosessiteollisuudessa on jatkunut jo kauan ja on vakiintunutta. Teollisuusyritykset näkevät uusien markkinoiden mahdollisuuksia energia- ja liikennealalla, kun käyttöön otetaan laajemmasti sekä polttokennotekniikkaa että vetypolttomoottoreita. Polttokennojen valmistajat, jotka ovat vasta toimintansa alussa, eivät ole täysin riippuvaisia vedystä, koska tietyn tyyppiset polttokennot voivat käyttää muita polttoaineita, kuten maakaasua, metanolia ja etanolia. Polttokenno- ja vetyteknologioita käyttävien uusien yrittäjien on vaikeaa päästä markkinoille. Vaikeuksia aiheuttavat sidosryhmät, joilla on suuria taloudellisia intressejä sellaisilla aloilla ja sellaisissa fyysisissä infrastruktuureissa, joille muutos energiavalikoimassa on uhka. Markkinoille pääsyä vaikeuttavat myös sellaisen hinnoittelumekanismin puuttuminen, jolla palkittaisiin ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin[5] (esim. hiilipitoisuus); pitkän aikavälin sijoitukset, joita tarvitaan, jotta voidaan siirtyä uuden sukupolven tuotteisiin ja rakentaa infrastruktuureja polttokenno- ja vetytekniikoille sekä maailman markkinoiden kehittymisen helpottamiseksi laadittavien yhteisten sääntelyjen, koodien ja standardien laatimisessa esiin tulevat vaikeudet. Tarvitaan yhdennettyä strategiaa, jotta siirtymävaiheen teknologioiden hyödyt voidaan maksimoida. Siirtymävaiheessa käytettäisiin maakaasua, biokaasua, metanolia ja etanolia mahdollisuuksien mukaan yhdistettynä hiilen talteenottoon ja varastointiin (CCS). Myös strategisia erityismarkkinoita käytettäisiin suunnitelmallisesti ja optimoidusti hyväksi talouselämän häiriöiden välttämiseksi. Maailman polttokennoalan vuosiliikevaihto vuonna 2005 oli noin 300 milj. euroa. Pohjois-Amerikan markkinaosuus oli 52 %, Japanin 14 %, Euroopan 12 %, ja loput 22 % hajaantuneena ympäri maailmaa. Euroopassa on Pohjois-Amerikkaan ja Japaniin verrattuna suhteellisen vähän sellaisia yrityksiä, jotka kehittävät omia polttokennotuotteita ja komponenttitekniikkaa. Erityisesti tämä koskee tieliikennealaa. Yksityisten investoinnit TTK&D:hen arvioidaan noin 700 miljoonaksi euroksi vuodessa, joista 78 % Pohjois-Amerikassa ja vain 10 % Euroopassa. Euroopan teollisuus tarvitsee enemmän rohkaisua investoidakseen näihin tekniikoihin ja parantaakseen kilpailukykyään. Merkittävät kilpailijat toteuttavat kunnianhimoisia integroituja tutkimus- ja kehittämisohjelmia tarkoituksenaan tuoda markkinoille tuotteita, joista tulisi standardeja, joita myöhemmin markkinoille tulevien olisi noudatettava. Eräässä EY:n selvityksessä[6] arvioidaan, että Eurooppa on viisi vuotta jäljessä Japanista ja Pohjois-Amerikasta polttokennokulkuneuvojen demonstroinnissa. Yhdysvaltojen ja Japanin ohjelmia hallinnoidaan strategisesti tiiviissä yhteistyössä alan teollisuuden kanssa. Yhdysvaltojen energiaministeriö on laatinut vetyteknologiaa koskevan suunnitelman (Hydrogen Posture Plan)[7] kuultuaan laajasti tärkeimpiä sidosryhmiä. Japanissa valtiovarain-, kauppa- ja teollisuusministeriö tukee kohdennetusti perustutkimusta. Japanin hallitus tukee lisäksi kunnianhimoista ohjelmaa, jossa on tarkoituksena demonstroida yhdistettyyn lämmön- ja sähköntuotantoon (CHP) tarkoitettuja kotimaisia polttokennojärjestelmiä. Se tukee myös vedynjakeluinfrastruktuurin kehittämistä ja useiden vedyntuotantovaihtoehtojen testausta Japanin polttokennotekniikan kaupallistamiskonferenssin (Fuel Cell Commercialisation Conference of Japan, FCCJ)[8] yhteydessä. Yhdysvalloilla ja Japanilla on hyvin kehitetyt prosessit tutkimuksen ja teknologian validoinnin hallinnoimiseksi, mitä on vaikea toteuttaa Euroopan nykyisessä jäsenvaltioihin hajaantuneessa tutkimusympäristössä. Yhteisyrityksen ansiosta EU pääsisi samalle tasolle. Yhteisyritys muodostaisi erillisen oikeussubjektin, joka hallinnoisi kaikkia julkiselta ja yksityiseltä sektorilta saatavia yhteisten teknologia-aloitteiden varoja, jotka kanavoitaisiin tutkimus-, kehittämis- ja demonstrointisopimusten kautta tärkeimpien teknologioiden kehittämiseen polttokenno- ja vetyalalle. Voimassa olevat aiemmat säännökset Ehdotuksen alalla ei ole voimassa olevia säännöksiä. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Euroopan komissio laatii parhaillaan tiedonannossa ”Energiapolitiikka Euroopalle”[9] käynnistettyä aloitetta ”Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma”[10]. Suunnitelman on määrä ohjata energiateknologiainnovaatioiden kehittämistä tulevina vuosikymmeninä ja tuoda saataville tehokkaita ja vähän hiiltä sisältäviä tekniikoita, kuten polttokennot ja vety. Tavoitteena on ympäristön kannalta entistä kestävämpi energiajärjestelmä.Euroopan parlamentti hyväksyi toukokuussa 2007 kirjallisen julistuksen[11], jossa EU:n toimielimiä kehotetaan tukemaan kannettaviin, kiinteisiin ja liikenteen alan sovelluksiin sopivia polttokenno- ja vetyteknologioita muodostamalla kumppanuussuhteita asiaan sitoutuneiden alueiden ja kaupunkien, pk-yritysten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa. Ehdotettu asetus on johdonmukainen suhteessa yhteisön tutkimuspolitiikkaan. Se on johdonmukainen myös uudistetun Lissabonin strategian[12] ja Barcelonan tavoitteiden kanssa, joiden mukaan EU:n olisi investoitava 3 % BKT:stään tutkimukseen ja kehittämiseen vuoteen 2010 mennessä. Seitsemännellä puiteohjelmalla (2007-2013) on Euroopan kannalta tärkeä tehtävä näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Se kuvastaa yhteisymmärrystä siitä, että Euroopan on kaksinkertaistettava ponnistelunsa parantaakseen TTK&D-investoinneista saatua tulosta, jonka ansiosta se voi hankkia itselleen valmiudet tulla kilpailukykyiseksi ja dynaamiseksi tietoon perustuvaksi taloudeksi. Ehdotettu aloite on osa laajaa ja kunnianhimoista yhteisön strategiaa, jolla pyritään korjaamaan innovaatiovajetta. Strategiaan kuuluu muun muassa ehdotus perustaa uusi Euroopan teknologiainstituutti. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen ja asiantuntijatiedon käyttö | 211 | Valmistellessaan ehdotuksiaan yhteisten teknologia-aloitteiden perustamisesta komissio on ottanut huomioon näkemykset, joita useat tutkimusyhteisöön ja teollisuuden piiriin kuuluvat intressitahot esittivät laajassa kuulemisessa, joka toteutettiin jäsenvaltioissa ja Euroopan parlamentissa. Komissio kuuli myös Euroopan vety- ja polttokennoteknologiayhteisön (HFP)[13] edustajia. HFP:ssä laadittiin vuonna 2006 strateginen tutkimussuunnitelma, käyttöönottostrategia ja täytäntöönpanosuunnitelma. Tämä on tärkein viiteasiakirja, jossa hahmotellaan tekniset ja markkinatavoitteet polttokenno- ja vetyteknologioille vuoteen 2020 mennessä (”Snapshot 2020”). Täytäntöönpanosuunnitelmassa esitetään kattavan, integroidun TTK&D-ohjelman keskeiset tavoitteet sekä aikataulut ja suositellut budjettivarat seitsemälle vuodelle. Tavoitteena on vauhdittaa uusien teknologioiden kaupallistamista. Teknologiayhteisön jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa ”peilausryhmää” kuultiin myös prosessin kaikissa vaiheissa. HFP:n elinten lisäksi on laajamittaista tiedotusta harjoitettu HFP-verkkosivujen ja uutiskirjeiden avulla, minkä ansiosta kaikki sidosryhmät voivat osallistua keskusteluun. Sidosryhmiin kuului alkuperäislaitevalmistajia (OEM), polttokenno- ja energialaiteyhtiöitä, joihin kuuluu monia pk-yrityksiä[14], sekä kunnallistekniikan laitoksia, teollisuuskaasuyhtiöitä, energiayhtiöitä, yliopistoja ja tutkimuskeskuksia. Kolme vuotta kestäneeseen kuulemiseen on osallistunut useita satoja sidosryhmiä, Internetissä on järjestetty julkinen kuuleminen edellä mainitun teknologiayhteisön asiakirjojen pohjalta, EY:n tutkimushankkeista on saatu materiaalia, vety- ja polttokennoteknologioiden monenlaisista yhteiskunnallis-taloudellisista ja ympäristövaikutuksista ja niiden käyttöönoton taloudellisesta toteutettavuudesta on tehty selvityksiä. Komissio järjesti myös neljä suurta konferenssityyppistä tilaisuutta (kolme yleiskokousta ja tekniset tarkastelupäivät) sekä työpajoja alueille ja tutkimusyhteisölle. Vaikutustenarvioinnin[15] viimeistelyä varten palkattiin neljän kansainvälisesti tunnetun, riippumattoman asiantuntijan vertaisarviointiryhmä. | 230 | Vaikutusten arviointi Tälle ehdotukselle neuvoston asetukseksi on tehty komission määräämä vaikutustenarviointi, jossa verrattiin yhteisen teknologia-aloitteen mahdollisia vaikutuksia verrattuna muihin vaihtoehtoihin, erityisesti sellaisten 7. puiteohjelman sekä kansallisten ja alueellisten toimien vaikutuksiin, joihin ei liity mitään uutta nykyiseen verrattuna. Vaikutustenarvioinnin päätelmissä todetaan, että yhteisellä teknologia-aloitteella on useita selviä etuja verrattuna ”ei mitään muutosta” -vaihtoehtoon: markkinoille saattamiseen kuluu 2–5 vuotta vähemmän aikaa – ei voi tarpeeksi korostaa sitä, kuinka tärkeää on olla ensimmäisenä uusilla markkinoilla; kumulatiivisia investointeja tarvitsee vähemmän, kannattavuusraja tulee nopeammin, ja varhaisessa vaiheessa markkinoille tulleiden yritysten, joista monet voisivat olla pk-yrityksiä, kilpailuasema vahvistuu; pitkän aikavälin sitoutuminen ja selkeä budjetti herättävät luottamusta julkisen ja yksityisen sektorin sijoittajissa; täydentävyys: yhteisrahoitusperiaatteen ansiosta saadaan ainakin 600 milj. euroa enemmän kuin ”ei mitään muutosta” -skenaariossa; tämä on lähes 2,5 kertaa niin paljon kuin yksityiset tutkimusinvestoinnit; vastaavasti saadaan voittoja energiatehokkuuden paranemisesta, toimitusvarmuudesta sekä kasvihuonekaasujen ja saasteiden vähenemisestä. Se lisäys TTK&D-kuluihin, joka aiheutuu yhteisestä teknologia-aloitteesta verrattuna ”ei mitään muutosta” -tilanteeseen, voi lyhentää kannattavuuteen tarvittavaa aikaa 2–5 vuodella ja pienentää kumulatiivisia kustannuksia noin 20–30 prosentilla. EU:n kilpailukykyyn kohdistuvien lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin myönteisten vaikutusten lisäksi mallisimulaatioiden mukaan koituisi vuosien 2025–2050 aikana kymmenien miljardien arvosta kaikille yhteisiä hyötyjä, kun kasvihuonekaasut ja saasteet vähenevät, energian toimitusvarmuus paranee, liikenne on ympäristömyötäisempää, energian tuotanto ja käyttö on tehokkaampaa ja puhtaampaa. | EHDOTETTAVAT SÄÄDÖKSET | 305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotus koostuu neuvoston asetuksesta polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamiseksi. | 310 | Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artikla. | 320 | Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin, koska haaste on niin mittava, ettei yksikään jäsenvaltio pysty siihen vastaamaan yksinään. Kun tutkimus- ja kehitystyö yhdistetään ja koordinoidaan EU:n tasolla, voidaan päästä parempiin tuloksiin, kun otetaan huomioon kehitettävien infrastruktuurien ja teknologioiden ylikansallinen luonne sekä se, että on saatava kokoon riittävä resurssien massa. Euroopan yhteisön avulla voidaan tutkimusohjelmia järkiperäistää ja varmistaa kehitettävien järjestelmien yhteentoimivuus. Siihen tarvitaan standardien laatimisen tueksi tehtävää yhteistä tutkimusta, mutta myös itse standardointia, joka syntyy tiiviistä tutkimusyhteistyöstä ja ylikansallisista demonstrointihankkeista. Tällainen standardointi avaa laajempia markkinoita ja edistää kilpailua. Hankkeen mittakaava on sellainen, että sen pitäisi innostaa jäsenvaltioita käynnistämään täydentäviä aloitteita kansallisella tasolla, tavoitteena vahvistaa Euroopan tutkimusaluetta – yhteisen teknologia-aloitteen tarkoitushan on saada hyötyä näistä kansallisista ja alueellisista ohjelmista ja yhteisistä ponnisteluista. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämän asetuksen säännökset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. | Sääntelytavan valinta | 341 | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Sellaisen yrityksen perustaminen, johon yhteisö osallistuu, edellyttää neuvoston asetusta. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | 401 | Budjettivaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö- ja hallintoresurssit selostetaan tämän päätösehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Siinä annetaan myös alustavat luvut vuosille 2007-2013. EY:n talousarvio, jonka kokonaismäärä on 470 milj. euroa, saadaan seuraavista 7. puiteohjelman ”Yhteistyö” -erityisohjelman budjettikohdista: energia; nanotieteet, nanoteknologiat, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat; liikenne (myös ilmailu); sekä ympäristöä (ilmastonmuutos mukaan luettuna) koskeva budjettikohta komission tutkimuksen pääosastossa ja liikennettä koskeva budjettikohta energian ja liikenteen pääosastossa. Polttokenno- ja vetyteknologiayhteisyrityksen juoksevat menot katetaan yhtä suurina osina (50/50) EY:n ja teollisuusryhmittymän varoista alusta lähtien. Jos perustetaan tutkimusryhmittymä ja se haluaa liittyä polttokenno- ja vetyteknologiayhteisyritykseen, sillä on yksi paikka hallintoneuvostossa ja se vastaa 1/12:sta juoksevia menoja. Tutkimustoimia rahoittavat yhdessä EY, teollisuusryhmittymä ja osallistuvat yliopistot, julkiset tutkimuskeskukset jne. EY:n osuus maksetaan käteisenä ja osallistujien osuus luontaissuorituksena hankkeiden yhteydessä. | LISÄTIETOJA | 510 | Siirtymäaika | 511 | Vuoden 2007 työohjelmassa säädetään koordinointi- ja tukitoimesta, jonka tarkoituksena on auttaa yhteisen teknologia-aloitteen valmistelujen yksityiskohtien kanssa vuosina 2007–2008. | Uudelleentarkastelu | EY laatii vuosittain raportin polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen edistymisestä. EY tarkastelee hanketta myös sen toteutuksen puolivälissä ja laatii siitä silloin kertomuksen. Se laatii edelleen loppuraportin, kun yhteinen teknologia-aloite lopetetaan. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen budjetin täytäntöönpanoa koskevan vastuuvapauden antaa neuvoston suosituksesta Euroopan parlamentti menettelyllä, josta määrätään yhteisyrityksen taloushallinnon säännöissä. Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. 2007/0211 (CNS) | - Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 171 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[16], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[17], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[18], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY[19] mahdollistetaan yhteisön osallistuminen pitkäkestoisiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten kautta toteutettavien yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Nämä yhteiset teknologia-aloitteet rakentuvat jo kuudennessa puiteohjelmassa perustettujen eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (ETP) työlle ja ne kattavat omalla alallaan tiettyjä tutkimusnäkökohtia. Niissä on tarkoitus yhdistää yksityisen sektorin investointeja ja eurooppalaista julkista rahoitusta, kuten seitsemännestä puiteohjelmasta saatavaa rahoitusta. (2) Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”, jäljempänä ’Yhteistyö-erityisohjelma’, 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 971/2006/EY[20] korostetaan tarvetta kunnianhimoisille yleiseurooppalaisille julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille keskeisten teknologioiden kehittämisen ja laajojen tutkimustoimien nopeuttamiseksi. Erityisesti tällä tarkoitetaan yhteisiä teknologia-aloitteita (JTI). (3) Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiassa korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet tietämykseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille yhteisön kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. (4) Neuvosto piti päätelmissään 3. maaliskuuta 2003, 22. syyskuuta 2003 ja 24. syyskuuta 2004 tärkeinä tutkimus- ja innovaatiopoliittisen ns. kolmen prosentin toimintasuunnitelman jatkotoimia[21]. Tällaisia jatkotoimia ovat esimerkiksi uudet aloitteet, joilla pyritään tiivistämään teollisuuden ja julkisen sektorin yhteistyötä tutkimusrahoituksessa ylikansallisten julkisen ja yksityisen sektorin yhteyksien lisäämiseksi. (5) Eurooppa-neuvosto hyväksyi marraskuussa 2003 Euroopan kasvualoitteen sellaisena kuin se esitetään komission tiedonannossa[22]. Ns. ”pikaohjelmaan” kuuluvaan aloitteeseen kuuluu hankealue ”vetytalous”, jolle on osoitettu yhteensä 2,8 miljardia euroa vuosina 2004–2015. Sille on myös mahdollista saada rahoitusta TTK&D-puiteohjelmista ja rakennerahastoista. (6) Vety- ja polttokennoteknologioiden korkean tason ryhmä esitti toukokuussa 2003 näkemyksensä raportissa ”Hydrogen Energy and Fuel Cells – a vision of our future” ja suositti muun muassa polttokenno- ja vetyteknologioiden kumppanuuden muodostamista ja huomattavasti suurempaa TTK&D-budjettia sekä demonstrointi- ja pilottiohjelmaa teknologian validoinnin laajentamiseksi markkinoiden kehittämiseksi. (7) Joulukuussa 2003 komission avustuksella luotiin eurooppalainen vety- ja polttokennoteknologiayhteisö, jossa ovat mukana kaikki sidosryhmät. Tehtävänä on yhteistoimin edistyä kohti korkean tason ryhmän visioiden saavuttamista. Maaliskuussa 2005 tämä teknologiayhteisö hyväksyi strategiset tutkimuslinjaukset ja käyttöönottostrategian, jonka tarkoituksena on kehittää polttokenno- ja vetyteknologioita ja tuoda ne yhteisön markkinoille. (8) Polttokenno- ja vetyteknologia on monimutkaista ja mittakaavaltaan laajaa ja siksi haastavaa, ja tekniset valmiudet ovat hajautuneet moniin maihin. Jotta saavutettaisiin kriittinen massa toimien laajuuden, niiden laadukkuuden ja innovointipotentiaalin suhteen, on tähän tehtävään keskityttävä johdonmukaisella tavalla EU:n tasolla. Tämän vuoksi yhteinen teknologia-aloite tällä alalla olisi hyödyksi. Lisäksi se voisi myötävaikuttaa useisiin yhteisön politiikan lohkoihin, erityisesti energian, ympäristön, kestävän kehityksen ja talouskasvun alalla. (9) Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteena on toteuttaa Euroopassa polttokenno- ja vetyteknologia-alan tutkimus-, teknologian kehittämis- ja demonstrointitoimien ohjelma. Toimet olisi toteutettava siten, että yhteistyössä ovat mukana teollisuuden sidosryhmät, kuten pk-yritykset, tutkimuskeskukset, korkeakoulut ja alueet. (10) Kun otetaan huomioon tärkeitä sidosryhmiä sisältävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ja sen pitkä toiminta-aika, Euroopan kansalaisille saatavat yhteiskunnallis-taloudelliset hyödyt, rahoitusvarojen kokoaminen ja komissiolta ja teollisuudelta saatava polttokenno- ja vetyalan TTK&D-toimien yhteisrahoitus, tarvittava korkea tieteellinen ja tekninen asiantuntemus sekä teollis- ja tekijänoikeudet, on elintärkeää perustaa EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys polttokenno- ja vetyteknologioiden alalle, jäljempänä ’polttokenno- ja vety-yhteisyritys’. Tämän oikeussubjektin olisi varmistettava polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteiselle teknologia-aloitteelle osoitettujen varojen käytön koordinointi ja tehokas hallinnointi. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys olisi alkuvaiheessa perustettava 31. joulukuuta 2017 saakka ulottuvaksi 10 vuoden toimikaudeksi, jotta voidaan asianmukaisesti hallinnoida seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) aikana käynnistettyjä, mutta sen päättyessä vielä kesken olevia tutkimustoimia. Tätä toimikautta voidaan jatkaa. (11) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteisiin olisi pyrittävä kokoamalla yhteen julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja TTK&D-toimien tukemiseksi. Näin on tarkoitus tehostaa Euroopan tutkimusta yleensä ja nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Tätä varten polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi tutkimus-, teknologian kehittämis- ja demonstrointitoimien toteuttamiseksi voitava järjestää kilpailuun perustuvia hanke-ehdotuspyyntöjä. Tutkimustoimissa olisi noudatettava seitsemännessä puiteohjelmassa sovellettavia eettisiä perusperiaatteita. (12) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajina olisi oltava Euroopan yhteisö ja eurooppalaisen polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuusryhmittymä, jäljempänä ’teollisuusryhmittymä’, joka edustaa teollisuuden etuja ja johon voi kuulua yksityisiä yrityksiä. Polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen voi liittyä myös tutkimusryhmittymä. (13) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen juoksevat menot olisi katettava yhtä suurina osina käteisenä EY:n ja teollisuusryhmittymän varoista alusta lähtien. Jos perustetaan tutkimusryhmittymä, sen olisi vastattava 1/12:sta juoksevia menoja. (14) Yhteisön ja yksityisen sektorin olisi rahoitettava TTK&D:n toimintakustannukset. (15) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi oltava yhteisön perustama elin, jonka budjetin täytäntöönpanoa koskevan vastuuvapauden antaa neuvoston suosituksesta Euroopan parlamentti. Olisi kuitenkin otettava huomioon erityisnäkökohdat, jotka johtuvat siitä, että kyseinen yhteinen teknologia-aloite on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, ja erityisesti siitä, että yksityinen sektori rahoittaa osan budjettia. (16) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi komissiota kuultuaan laadittava itselleen Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[23] periaatteiden pohjalta erityiset taloushallinnon säännöt. Kyseisissä säännöksissä olisi otettava huomioon erityiset toiminnalliset tarpeet, jotka syntyvät erityisesti siitä, että on yhdistettävä yhteisöltä ja yksityissektorilta tuleva rahoitus. (17) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt olisi määriteltävä yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä, kuten liitteessä säädetään. (18) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi hoidettava kansainvälisistä sopimuksista johtuvia sitoumuksia. Tässä yhteydessä se olisi katsottava sellaiseksi kansainväliseksi elimeksi, jota tarkoitetaan vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY[24] 22 artiklassa ja julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY[25] 15 artiklassa. (19) Teollis- ja tekijänoikeussäännöillä pitäisi taata hankkeen osanottajille oikeudet polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä luodun teollisen omaisuuden omistajina. Teollis- ja tekijänoikeuksien pitäisi myös mahdollistaa oikeuksien asianmukainen hyödyntäminen. (20) Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[26], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[27] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[28], mukaisesti olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin. (21) Oikeushenkilönä polttokenno- ja vety-yhteisyritys on vastuussa toimistaan. Tarpeen mukaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella olisi oltava toimivalta ratkaista yhteisyrityksen toiminnasta johtuvat mahdolliset kiistat. (22) Koska ehdotetun toiminnan eli polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisen tavoitetta ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska todettu mittava tutkimushaaste on luonteeltaan ylikansallinen ja edellyttää toisiaan täydentävien osaamis- ja rahoitusresurssien yhdistämistä eri aloilta ja eri maista, ja tavoite voidaan sen takia saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustaminen 1. Perustetaan polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys (jäljempänä ’polttokenno- ja vety-yhteisyritys’) 31. päivään joulukuuta 2017 ulottuvaksi ajaksi. Toimikautta voidaan pidentää muuttamalla tätä asetusta. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa laajin niiden kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeustoimikelpoisuus. Se voi hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. 3. Polttokenno- ja vety-yhteisyritystä on pidettävä direktiivin 2004/17/EY 22 artiklan c kohdassa sekä direktiivin 2004/18/EY 15 artiklan c kohdassa tarkoitettuna kansainvälisenä elimenä. 4. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel, Belgia. 5. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Tavoitteet ja tehtävät 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on määrä myötävaikuttaa Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) toteuttamiseen, ja erityisesti erityisohjelmaan ”Yhteistyö” kuuluvien aihealueiden energia; nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat; ympäristö (ilmastonmuutos mukaan luettuna) ja liikenne (ilmailu mukaan luettuna) täytäntöönpanoon. 2. Sen on erityisesti: 2. tuettava koordinoidusti tutkimus-, teknologian kehittämis- ja demonstrointihankkeita (TTK&D) jäsenvaltioissa ja puiteohjelmaan assosioituneissa valtioissa markkinoilla epäonnistumisen torjumiseksi ja keskityttävä kehittyvien markkinoiden sovelluksiin, helpottaen siten teollisuuden pyrkimyksiä ottaa polttokenno- ja vetyteknologiat nopeasti käyttöön; 3. tuettava polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen keskeisten tutkimushankkeiden toteuttamista, erityisesti myöntämällä avustuksia kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella; 4. pyrittävä rohkaisemaan polttokenno- ja vetyteknologiaan kohdistuvien julkisen ja yksityisen sektorin investointien lisäämiseen jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa; 5. tehtävä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminnan edellyttämiä palvelu- ja tavarahankintasopimuksia, 6. varmistettava polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen tehokkuus. 3 artikla Jäsenet 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäseniä, jäljempänä ’perustajajäsenet’, ovat: 7. Euroopan yhteisö, jota edustaa komissio, ja 8. Belgian lain mukaisesti perustettu eurooppalaisen polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuusryhmittymä Aisbl, jäljempänä ’teollisuusryhmittymä’. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen voi tulla jäseneksi, jäljempänä ’jäsen’, voittoa tavoittelemattomia tutkimusorganisaatioita, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia edustava tutkimusryhmittymä, kunhan on perustettu tutkimusyhteisöä edustava elin.Jos tutkimusryhmittymä muodostetaan, sillä on hallintoneuvostossa yksi paikka. 4 artikla Yhteisyrityksen toimeenpanevat elimet 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimeenpanevia elimiä ovat: 9. hallintoneuvosto ja 10. ohjelmatoimisto. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen neuvoa-antavia elimiä ovat: 11. jäsenvaltioiden korkean tason ryhmä[29] ja 12. tiedekomitea. 3. Sidosryhmien yleiskokous on kuulemisfoorumi, jossa käsitellään hankkeiden edistymistä, alan uusimpia saavutuksia ja tutkimustoimien suuntaamista tulevaisuudessa. Sidosryhmien yleiskokoukseen voivat osallistua kaikki julkiset ja yksityiset sidosryhmät sekä kansainväliset intressiryhmät niin jäsenvaltioista kuin kolmansista maista. Yleiskokous pidetään kerran vuodessa. 5 artikla Rahoituslähteet 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminta rahoitetaan yhteisesti perustajajäsenten ja muun jäsenen rahoitusosuuksilla. Rahoitusta hankkeisiin voidaan hyväksyä myös jäsenvaltioilta, assosioituneilta mailta, alueilta tai muilta sidosryhmiltä, joilla on samat tavoitteet kuin yhteisellä teknologia-aloitteella. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen juoksevat menot on katettava yhtä suurina osina käteisenä EY:n ja teollisuusryhmittymän varoista alusta lähtien. Jos perustetaan tutkimusryhmittymä, sen on vastattava 1/12:sta juoksevia menoja.Komission osuus pienenee tässä tapauksessa vastaavasti. 3. TTK&D:n toimintakustannukset rahoitetaan yhteisesti yhteisön rahoitusosuudella ja toimiin osallistuvien yksityisten oikeussubjektien luontaissuorituksilla, joiden arvon on vastattava vähintään yhteisön rahoitusta. 4. Yhteisö osallistuu polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen juokseviin menoihin ja toimintamenoihin enintään 470 miljoonalla eurolla. Juoksevien kustannusten ei arvioida ylittävän 20 miljoonaa euroa. Rahoitusosuus tulee seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta ”Yhteistyö”-erityisohjelmasta, ja yhteisön budjettia toteutetaan asetuksen N:o 1605/2002 (EY, Euratom) 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Yhteisön rahoitusosuuteen liittyvistä järjestelyistä tehdään yleissopimus ja vuotuiset rahoitussopimukset yhteisön puolesta toimivan komission ja polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen välillä. 5. Mikäli rahoitusta ei myönnetä vuoden 2013 jälkeen (kun 7, puiteohjelma loppuu), vain sellaisia hankkeita voidaan jatkaa vuosina 2014–2017, joille on allekirjoitettu sopimus avustuksesta viimeistään 31. joulukuuta 2013. 6 artikla Osallistuminen hankkeisiin 1. Hankkeisiin voivat osallistua johonkin jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan tai kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit ja kansainväliset organisaatiot, kunhan vähimmäisvaatimukset täyttyvät. 2. Vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä osallistumiseksi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista rahoitettaviin hankkeisiin, ovat seuraavat: 13. osallistujina on vähintään kolme oikeussubjektia, joista jokainen on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista mitkään kaksi eivät ole sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan; 14. kaikkien kolmen oikeussubjektin on oltava toisistaan riippumattomia siten kuin määritellään säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2013), annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1906/2006[30] 6 artiklassa; 15. vähintään yhden oikeussubjektin on oltava teollisuusryhmittymän tai tutkimusryhmittymän (jos sellainen on perustettu) jäsen. 3. Hankkeeseen osallistuvat oikeussubjektit muodostavat konsortion ja nimeävät yhden jäsenistään koordinaattorikseen. Koordinaattorin on yleensä oltava teollisuusryhmittymän tai tutkimusryhmittymän (jos sellainen on perustettu) jäsen. Poikkeukset hyväksyy hallintoneuvosto. 4. Vähimmäisvaatimus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista rahoitettavia palvelu- ja tavarantoimitussopimuksia, tukitoimia, selvityksiä ja koulutustoimia varten on yhden oikeussubjektin osallistuminen. 7 artikla Rahoituskelpoisuus 1. Tutkimustoimien rahoittamiseen suunnattava yhteisön osuus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoituksesta myönnetään edunsaajille kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen kautta. 2. Poikkeuksellisesti polttokenno- ja vety-yhteisyritys voi julkaista tarjouspyyntöjä, jos se katsotaan tarpeelliseksi tutkimustavoitteiden saavuttamisen vuoksi. 3. Tällaista rahoitusta voivat saada yksityiset oikeussubjektit, jotka täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: 16. ne ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon tai niiden rekisteröity pääkonttori tai keskeinen tai pääasiallinen liiketoimintapaikka sijaitsee valtiossa, joka on Euroopan talousalueen sopimuspuoli tai assosioitunut tai ehdokasmaa; 17. niillä on relevanttia polttokenno- ja /tai vetyteknologiaan liittyvää TTK&D-, teollistamis- tai käyttöönottotoimintaa ja/tai konkreettisia suunnitelmia sellaista varten lähitulevaisuudessa Euroopan unionissa tai Euroopan talousalueella. 4. Rahoitusta voivat saada myös seuraavat: 18. johonkin jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan, ehdokasmaahan tai ETA-maahan sijoittautuneet voittoa tavoittelemattomat julkiset organisaatiot, kuten toisen tai korkeamman asteen koululaitokset; 19. hallitustenväliset organisaatiot, joilla on kansainvälisen julkisoikeuden nojalla oikeushenkilöllisyys, sekä tällaisten hallitustenvälisten organisaatioiden perustamat erityisorganisaatiot, 20. kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit sillä edellytyksellä, että hallintoneuvosto katsoo niiden osallistumisesta olevan erityistä hyötyä hankkeelle. 8 artikla Taloushallinnon säännöt 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen taloushallinnon sääntöjen on perustuttava asetuksen N:o 1605/2002 periaatteisiin. Taloushallinnon säännöissä voidaan poiketa asetuksen N:o 1605/2002 säännöistä, jos polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminnan erityistarpeet sitä edellyttävät ja asiasta on etukäteen kuultu komissiota. 2. Polttokenno- ja vety -yhteisyrityksellä on oltava omat sisäiset tarkastusvalmiudet. 9 artikla Henkilöstösäännöt 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan yhteisöjen toimielinten yhteisesti antamia sääntöjä näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys käyttää oman henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on siirretty nimittävälle viranomaiselle Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa. 3. Hallintoneuvosto vahvistaa yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat täytäntöönpanosäännöt noudattaen Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa säädettyjä menettelyjä. 10 artikla Erioikeudet ja vapaudet Polttokenno- ja vetyteknologiayhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. 11 artikla Vastuu 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritellään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. 2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. 3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen maksujen ja niihin liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan yhteisyrityksen varoista. 12 artikla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö 1. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta seuraavissa asioissa: 21. kaikki perustajajäsenten ja/tai muun jäsenen väliset riidat, jotka koskevat tämän asetuksen ja/tai sen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun yhtiöjärjestyksen sisältöä; 22. polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tekemässä sopimuksessa olevat välityslausekkeet, 23. polttokenno- ja vety-yhteisyritystä vastaan ja sen hallintoneuvoston päätösten johdosta nostetut kanteet perustamissopimuksen 230 ja 232 artiklassa määrätyin edellytyksin; 24. riita-asiat, jotka koskevat polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista. 2. Niiden kysymysten osalta, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai yhteisön muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee. 13 artikla Raportointi, arvioinnit ja vastuuvapauden myöntäminen 1. Euroopan komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportin polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen edistymisestä. 2. Kahden vuoden kuluttua polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta ja viimeistään vuonna 2010 komissio suorittaa riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella yhteisyrityksen väliarvioinnin. Arvioinnissa tarkastellaan polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen laadukkuutta, tuloksellisuutta ja edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komissio toimittaa väliarvioinnin johtopäätökset ja niihin liittyvät huomautuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Vuoden 2017 lopulla komissio laatii polttokenno- ja vety-yhteisyrityksestä loppuarvioinnin riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 4. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen budjetin täytäntöönpanoa koskevan vastuuvapauden antaa neuvoston suosituksesta Euroopan parlamentti menettelyllä, josta määrätään yhteisyrityksen taloushallinnon säännöissä. 14 artikla Uudelleentarkastelu 1. Yksityisten organisaatioiden, kuuluivatpa ne teollisuusryhmittymään tai ei, luontaissuoritusten kokonaismäärä on arvioitava, ja on tarkastettava, täyttääkö se vaatimuksen, jonka mukaan sen on oltava vähintään yhtä suuri kuin julkinen rahoitus. Ensimmäinen arvio on tehtävä kaksi vuotta tämän asetuksen antamisen jälkeen. Sen jälkeen arvio tehdään aina vuoden lopussa. Jos arvio osoittaa, ettei yksityisistä lähteistä saatujen luontaissuoritusten määrä ole riittävän suuri, komissio pienentää omaa osuutta seuraavana vuonna. Jos käy ilmi, ettei yksityisistä lähteistä saatujen luontaissuoritusten määrä ole riittävän suuri kahtena perättäisenä vuonna, komissio voi ehdottaa neuvostolle polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen lopettamista. 2. Komissio tekee omasta aloitteestaan väliarvioinnin ja loppuarvioinnin. Puoliväliarvio on tehtävä viimeistään vuonna 2012 ja loppuarvio yhteisyrityksen päätyttyä. 15 artikla Perustajajäsenten ja muun jäsenen taloudellisten etujen suojaaminen sekä petostentorjunta 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on varmistettava, että sen perustajajäsenten ja muun jäsenen taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tai sen henkilöstön syyllistyessä väärinkäytöksiin perustajajäsenillä ja muulla jäsenellä on oikeus periä takaisin väärin käytetyt varat tai pienentää tai lykätä seuraavia maksusuorituksiaan yhteisyritykselle. 3. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan asetusta (EY) N:o 1073/1999. 4. Komissio ja/tai Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voivat tarvittaessa tehdä paikan päällä tarkastuksia polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen antaman rahoituksen saajien ja sen jakamisesta vastaavien tahojen luona. Tätä varten polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on varmistettava, että sen avustus- ja muissa sopimuksissa komissiolle ja/tai tilintarkastustuomioistuimelle annetaan oikeus suorittaa sen puolesta asianmukaista valvontaa ja asettaa sääntöjenvastaisuuksia todetessaan varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia. 5. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ja sen henkilöstön suhteen sama toimivalta kuin sillä on komission yksiköiden suhteen. Perustamisensa yhteydessä yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista[31]. Hallintoneuvosto hyväksyy tämän liittymisen ja määrää tarvittavat järjestelyt petostentorjuntaviraston suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi. 16 artikla Luottamuksellisuus Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluontoiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata perustajajäsenten ja muun jäsenen etuja. 17 artikla Teollis- ja tekijänoikeudet Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on vahvistettava säännöt TTK&D-tulosten hyödyntämisestä ja levittämisestä. Sen on muun muassa tarvittaessa annettava säännökset TTK&D-toimissa tämän asetuksen nojalla tuotettujen teollis- ja tekijäoikeuksien hyödyntämisestä. Näiden sääntöjen avulla on varmistettava, että TTK&D-tuloksia käytetään ja levitetään. 18 artikla Valmistelutoimet Perustajajäsenten on toteutettava kaikki tarvittavat valmistelevat toimenpiteet polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamista varten siihen saakka kunnes sen toimeenpanevat elimet ovat täysin toimintakykyisiä. 19 artikla Isäntävaltion tarjoama tuki Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ja Belgian välillä tehdään sopimus toimistotiloista, erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta tuesta, jota Belgia antaa yhteisyritykselle. 20 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE POLTTOKENNO- JA VETY-YHTEISYRITYKSEN YHTIÖJÄRJESTYS I.1 artikla Nimi, kotipaikka, toimikausi, oikeushenkilöllisyys 1. Yhteisyrityksen nimi on ”polttokenno- ja vety-yhteisyritys”. 2. Sen kotipaikka on Bryssel, Belgia. 3. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys perustetaan päivänä, jona tämä asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ensimmäiseksi toimikaudeksi, joka päättyy 31.12.2017. 4. Ensimmäistä toimikautta voidaan jatkaa muuttamalla tätä yhtiöjärjestystä I.23 artiklan säännösten mukaisesti ottaen huomioon polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunut edistyminen ja sillä edellytyksellä, että rahoituksen jatkuvuus on varmistettu. I.2 artikla Tavoitteet ja päätehtävät 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys toimii seitsemännen puiteohjelman puitteissa, ja sen tavoitteena on polttokenno- ja vetyteknologioiden läpimurto markkinoille, jolloin kaupalliset markkinavoimat voisivat huolehtia merkittävien yleisten hyötyjen tavoittelemisesta. 2. Tavoitteisiin kuuluu: - Euroopan saattaminen polttokenno- ja vetyteknologioiden eturintamaan koko maailmassa; - kriittisen tutkimusmassan saavuttaminen, jotta teollisuus, julkiset ja yksityiset investoijat, päätöksentekijät ja muut sidosryhmät voisivat sitoutua luottavaisesti pitkän aikavälin ohjelmaan; - TTK&D-investointien houkutteleminen teollisuudelta sekä kansallisilta ja alueellisilta tahoilta; - Euroopan tutkimusalueen kehittäminen tekemällä tutkimusyhteistyötä kansallisten ja alueellisten tahojen kanssa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; - tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin yhdentäminen, keskittyminen pitkän aikavälin kestävyyteen ympäristön suhteen ja kilpailukykyisiin tavoitteisiin teollisuudelle, jotta kustannukset, suorituskyky ja laitteistojen kestävyys voidaan optimoida ja päästä kriittisten teknologiaesteiden yli; - innovoinnin rohkaiseminen ja uusien arvoketjujen syntyminen myös pk-yrityksille; - vuorovaikutuksen, myös perustutkimuksessa, helpottaminen teollisuuden, korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten välillä ; - kaikkien maiden, muun muassa uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden organisaatioiden rohkaiseminen osallistumaan hankkeeseen; - laajasti käsitetyn sosio-tekno-ekonomisen tutkimuksen tekeminen teknologian edistyksen ja markkinoille pääsyssä esiintyvien muiden kuin teknisten esteiden arvioimiseksi ja seuraamiseksi; - tutkimuksen tekeminen, jolla tuetaan sellaisten uusien asetusten, määräysten tai standardien laatimista ja voimassa olevien tarkistamista, joilla poistetaan keinotekoisia esteitä markkinoille pääsylle, ja jolla tuetaan tuotteiden vaihtokelpoisuutta ja yhteentoimivuutta, rajat ylittävää vetykauppaa ja vientimarkkinoita varmistaen samalla käytön turvallisuuden ja välttäen innovoinnin estämistä; - luotettavan tiedon antamista yleisölle sen tietoisuuden lisäämiseksi ja sen hyväksynnän saamiseksi: tietoa vedyn turvallisuudesta ja hyödyistä, joita uusista tekniikoista on ympäristölle, toimitusvarmuudelle, energiakustannuksille ja työllisyydelle. 3. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tärkeimpiä tehtäviä on varmistaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen vakiinnuttaminen ja tehokas hallinnointi. 4. Sitä varten on muun muassa: - laadittava ja toteutettava monivuotinen tutkimussuunnitelma; - sidottava yhteisön rahoitus kohteisiinsa ja hankittava yhteisyrityksen TTK&D-toimien toteuttamiseksi tarvittavat yksityisen ja julkisen sektorin varat; - varmistettava TTK&D-toimien järkevä toteutus ja varojen järkevä hallinnointi; - tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden korkean tason ryhmän kanssa ja kuultava sitä; - tehtävä yhteistyötä tiedekomitean kanssa ja kuultava sitä; - järjestettävä vuosittain sidosryhmien yleiskokous; - julkaistava ja levitettävä hankkeita koskevaa tietoa, mukaan luettuina osallistujien nimet, TTK&D-toimien tulokset ja polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoitusosuuden määrä; - tiedotettava polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kanssa avustussopimuksen tehneille oikeussubjekteille Euroopan investointipankin lainansaantimahdollisuuksista ja erityisesti seitsemännessä puiteohjelmassa perustetusta riskinjakorahoitusvälineestä; - varmistettava avoimuus ja terve kilpailu sekä yhtäläiset pääsymahdollisuudet kaikille, jotka hakevat polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tutkimus- ja demonstrointitoimiin, riippumatta siitä, ovatko ne tutkimusryhmittymän tai teollisuusryhmittymän jäseniä (erityisesti pk-yritykset); - seurattava alan kansainvälistä kehitystä ja ryhdyttävä kansainväliseen yhteistyöhön, milloin se on asianmukaista. I.3 artikla Jäsenet ja intressiryhmät 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäseniä, jäljempänä ’perustajajäsenet’, ovat: - Euroopan yhteisö, jota edustaa komissio, ja - Belgian lain mukaisesti perustettu eurooppalaisen polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuusryhmittymä Aisbl, jäljempänä ’teollisuusryhmittymä’. 2. Teollisuusryhmittymä - on voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka tarkoitus on myötävaikuttaa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseen; - on perustettu Belgian lain mukaisesti ja toimii rekisteröidyn yhtiöjärjestyksen mukaisesti, joka on laadittu yhteistä teknologia-aloitetta varten; - varmistaa, että sen osuus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista toimitetaan tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti etukäteen käteisenä, että se kattaa 50 % yhteisyrityksen juoksevista menoista ja että se siirretään yhteisyrityksen budjettiin ennen kunkin varainhoitovuoden alkua; - varmistaa, että teollisuuden osuus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoittamien TTK&D-toimien toteuttamiseksi suoritetaan luontaissuorituksena ja kattaa vähintään 50 % hankkeen kokonaiskustannuksista vuotta kohti laskettuna; - voi ottaa jäseneksi minkä tahansa jäsenvaltion, assosioituneen maan tai ETA-maan lakien mukaisesti muodostetun yksityisen oikeussubjektin (pk-yritykset mukaan luettuina), jonka rekisteröity pääkonttori, keskushallintoelin tai pääasiallinen liiketoimintapaikka sijaitsee edellä mainitulla alueella, mikäli se toimii aktiivisesti polttokenno- ja vetyteknologian alalla Euroopassa ja on sitoutunut myötävaikuttamaan polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteiden toteuttamiseen ja varojen antamiseen. 3. Tutkimusryhmittymä, joka edustaa voittoa tavoittelemattomia tutkimusorganisaatioita, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia, voi tulla jäseneksi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisen jälkeen, kunhan on perustettu tutkimusyhteisöä edustava elin.Tutkimusryhmittymän hakemus osoitetaan hallintoneuvostolle, joka siitä päättää. 4. Tutkimusryhmittymä - on voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka tarkoitus on myötävaikuttaa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseen; - on perustettu Belgian lain mukaisesti ja toimii rekisteröidyn yhtiöjärjestyksen mukaisesti, joka on laadittu yhteistä teknologia-aloitetta varten; - varmistaa, että sen osuus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista toimitetaan etukäteen käteisenä, kattaa 1/12:n yhteisyrityksen juoksevista menoista ja siirretään yhteisyrityksen budjettiin ennen kunkin varainhoitovuoden alkua; - ottaa jäseniksi jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan tai ehdokasmaahan sijoittautuneita voittoa tavoittelemattomia tutkimusorganisaatioita, korkeakouluja tai tutkimuskeskuksia. 5. Perustajajäsen voi luopua jäsenyydestään polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys lopetetaan silloin siten kuin I.22 artiklassa säädetään. 6. Tutkimusryhmittymä voi luopua jäsenyydestään polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä. Jäsenyydestä luopuminen tulee voimaan peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua luopumisilmoituksen antamisesta perustajajäsenille, minkä jälkeen entinen jäsen vapautetaan kaikista muista velvoitteista kuin niistä, jotka polttokenno- ja vety-yhteisyritys on hyväksynyt ennen jäsenyydestä luopumista. I.4 artikla Yhteisyrityksen toimeenpanevat elimet Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimeenpanevat elimet ovat hallintoneuvosto ja ohjelmatoimisto. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen neuvoa-antavat elimet ovat jäsenvaltioiden korkean tason ryhmä[32], sidosryhmien yleiskokous ja tiedekomitea. I.5 artikla Hallintoneuvosto 1. Hallintoneuvostossa on kuusi teollisuusryhmittymän nimeämää ja kuusi komission nimeämää edustajaa. 2. Jos perustetaan tutkimusryhmittymä, komissio antaa sille yhden paikan. 3. Ainakin yhden teollisuusryhmittymän edustajista on edustettava pk-yrityksiä. 4. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa. Puheenjohtaja valitaan kahdeksi vuodeksi. 5. Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen istuntoon kahdesti vuodessa. Se voi komission, teollisuusryhmittymän edustajien enemmistön tai puheenjohtajan pyynnöstä kutsua kokoon ylimääräisen kokouksen. Kokoukset pidetään pääsääntöisesti polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen päätoimipaikassa. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta. 6. Puheenjohtaja kutsuu kokoon sidosryhmien yleiskokouksen. 7. Hallintoneuvoston sihteeri on pääjohtaja. Pääjohtaja osallistuu asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. 8. Hallintoneuvosto voi kutsua tapauskohtaisesti kokouksiinsa ilman äänioikeuksia olevia tarkkailijoita, erityisesti alueiden ja sääntelyvirastojen edustajia. 9. Kukin hallintoneuvoston paikka antaa oikeuden yhteen ääneen. Jäsenien on parhaansa mukaan pyrittävä yhteisymmärrykseen. Jos siihen ei päästä, hallintoneuvosto tekee päätökset kolmeneljäsosan enemmistöllä. 10. Yhteisöllä on veto-oikeus kaikkiin päätöksiin, jotka hallintoneuvosto tekee sen rahoitusosuuden käytöstä, luontaissuoritusten määrittämisessä käytettävistä menetelmistä, tämän yhtiöjärjestyksen muutoksista, polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen taloushallinnon säännöistä sekä monivuotisen tutkimussuunnitelman johdonmukaisuudesta 7. puiteohjelman kanssa. 11. Perustajajäsenten ja muun jäsenen edustajat eivät ole henkilökohtaisesti korvausvastuussa toimista, joita he tekevät edustajan ominaisuudessa hallintoneuvostossa. 12. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä. 13. Hallintoneuvoston tehtävänä on vastata yleisesti kaikista polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimista. 14. Siihen kuuluu seuraavaa: - vastata polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen TTK&D-toimien toteuttamisesta; - vastata siitä, että komission sisäiselle tarkastajalle annetaan mahdollisuus suorittaa hänelle komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 3 kohdassa uskottu tehtävä. 15. Hallintoneuvoston tehtävänä on erityisesti: - hyväksyä yksi- ja monivuotiset tutkimussuunnitelmat ja vastaavat kuluarviot sellaisina kuin pääjohtaja suosittaa kuultuaan jäsenvaltioiden korkean tason ryhmää ja tiedekomiteaa; - hyväksyä vuotuinen budjettiesitys ja henkilöstötaulukko; - hyväksyä vuotuinen toimintakertomus ja sitä vastaavat menot; - hyväksyä vuotuinen tilinpäätös ja tase; - järjestää polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen sisäinen tarkastusvalmius; - perustella ja hyväksyä mahdolliset poikkeamat polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen taloushallinnon säännöistä 8 artiklan mukaisesti; - perustella ja vahvistaa yhteisymmärryksessä komission kanssa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstösääntöjen täytäntöönpanotoimet; - nimittää pääjohtaja, neuvoa ja opastaa häntä, valvoa hänen suoriutumistaan ja tarvittaessa erottaa pääjohtaja ja nimittää uusi hänen tilalleen; - hyväksyä pääjohtajan ehdotuksesta ohjelmatoimiston organisaatiorakenne; - hyväksyä luontaissuoritusten arviointisäännöt; - hyväksyä pääjohtajan ehdotuksesta ohjeet hanke-ehdotusten arviointia ja hankkeiden valintaa varten; - hyväksyä luettelo rahoitettaviksi valituista hankkeista; - hyväksyä avustussopimuksen malli; - hyväksyä palvelu- ja tavaranhankintasopimukset; - hyväksyä vuosittain riippumattomien henkilöiden tekemä arvio luontaissuoritusten arvosta ennen sen esittämistä komissiolle; - sopia polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen yhtiöjärjestykseen ehdotetuista muutoksista I.23 artiklan mukaisesti, - jakaa tehtävät, joita ei ole nimenomaisesti annettu polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen jonkin toimeenpanoelimen suoritettaviksi; - hyväksyä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen menettelyjä, teollis- ja tekijänoikeuspolitiikka mukaan luettuna. I.6 artikla Ohjelmatoimisto 1. Ohjelmatoimisto koostuu pääjohtajasta ja muusta henkilöstöstä. 2. Ohjelmatoimisto täyttää pääjohtajan vastuulla kaikki polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen velvollisuudet. 3. Ohjelmatoimisto vastaa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminta-, varainhoito- ja rahoitusasioista. 4. Erityisesti ohjelmatoimisto: - hallinnoi tutkimustoimien vuosisuunnitelmassa esitettyjen hanke-esityksiä koskevien ehdotuspyyntöjen käynnistämistä, hanke-ehdotusten arviointi- ja valintaprosessia, valittuja hankkeita koskevia neuvotteluja sekä hankkeiden myöhempää seurantaa sekä avustussopimuksia, mihin kuuluu myös näiden koordinointi; - vastaa hankkeisiin osoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusosuuksien todellisten määrien laskemiseen sopivan tilinpitojärjestelmän perustamisesta ja hallinnoinnista; - tarjoaa hallintoneuvostolle ja muille elimille tarvittavaa dokumentointi- ja logistiikkatukea; - laatii monivuotisen tutkimussuunnitelman ja sitä vastaavan menoarvion; - laatii vuosittain budjettiesityksen ja henkilöstötaulukon; - laatii vuosittain toimintakertomuksen ja sitä vastaavan menoselvityksen; - laatii vuositilinpäätöksen ja taseen; - valmistelee väliarviointiin ja loppuarviointiin tarvittavat asiakirjat; - hallinnoi tavarantoimituksia ja palveluja koskevia tarjouspyyntöjä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen taloushallinnon sääntöjen mukaisesti; - suorittaa hallintoneuvoston sille antamia tai delegoimia tehtäviä. 5. Pääjohtaja vastaa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta hallintoneuvoston päätösten mukaisesti. Tähän liittyen hänen on säännöllisesti tiedotettava toiminnastaan hallintoneuvostolle ja vastattava sen tietopyyntöihin. 6. Pääjohtaja on polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen laillinen edustaja. Hän suorittaa tehtävänsä riippumattomasti ja on vastuuvelvollinen hallintoneuvostolle. 7. Pääjohtaja käyttää henkilöstön suhteen tämän asetuksen 9 artiklassa säädettyjä valtuuksia. 8. Pääjohtajan nimittää hallintoneuvosto komission esittämästä ehdokasluettelosta aluksi enintään kolmeksi vuodeksi. Hallintoneuvoston tehtyä arvioinnin pääjohtajan toiminnasta se voi jatkaa tämän toimikautta kerran enintään neljällä vuodella. 9. Erityisesti pääjohtaja - toimittaa hallintoneuvostolle ehdotukset yksi- ja monivuotiseksi tutkimussuunnitelmaksi ja vastaavat menoarviot; - toimittaa vuosittain hallintoneuvostolle budjettiesityksen ja henkilöstötaulukon; - toimittaa vuosittain hallintoneuvostolle toimintakertomuksen ja sitä vastaavan menoselvityksen; - toimittaa vuosittain hallintoneuvostolle tilinpäätöksen ja taseen; - esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi hanke-ehdotusten arviointia ja valintaa ja niiden järjestelyä koskevat ohjeet, tutkimustulosten levittämistä koskevat ohjeet mukaan luettuina; - valvoo hanke-ehdotuspyyntöjen hallinnointia; - esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi luettelon rahoitettaviksi valituista hanke-ehdotuksista; - esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi luettelon avustussopimuksista, joita ehdotetaan tehtäväksi; - hyväksyy ja allekirjoittaa yksittäiset, mallisopimuksen mukaisesti tehdyt avustussopimukset. Avustussopimukset, joiden kaikki säännökset eivät täysin vastaa mallisopimusta, on esitettävä hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, - esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi tavarantoimitus- ja palvelusopimukset, jotka olisi tehtävä; - toimittaa hallintoneuvostolle ohjelmatoimiston organisaatiorakennetta koskevan ehdotuksensa sekä organisoi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön, johtaa sitä ja valvoo sitä; - kutsuu koolle hallintoneuvoston kokoukset; - huolehtii sidosryhmien yleiskokouksen sihteeripalveluista; - osallistuu tiedekomitean kokouksiin tarvittaessa tarkkailijana; - perustaa tarvittaessa hallintoneuvoston päätöksestä asiantuntijoiden erityisryhmiä keräämään asiantuntijoilta tietoja; - seuraa julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta ja ehdottaa hallintoneuvostolle mahdollisesti tarvittavia oikaisevia toimia rahoitustasapainon (50/50) ylläpitämiseksi; - aloittaa vuosittain tehtävän riippumattoman arvioinnin luontaissuoritusten arvosta (ensimmäinen toisen varainhoitovuoden lopussa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen aloittamisen jälkeen) ja vastaa siitä, että hallintoneuvosto hyväksyy arvioinnin tulokset, jotka esitetään komissiolle neljän kuukauden kuluessa kunkin varainhoitovuoden lopusta; - toimittaa hallintoneuvostolle sen mahdollisesti pyytämät muut tiedot, - toimittaa komissiolle tarvittavat tiedot ja tarjoaa tarvittavia palveluja puoliväli- ja loppuraportteja varten; - vastaa riskien arvioinnista ja hallinnasta; - tekee hallintoneuvostolle ehdotuksen vakuutuksista, joita polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on velvoitteistaan suoriutuakseen mahdollisesti otettava; - vastaa TKK&D-toimien toteuttamiseksi tehtävien avustussopimusten sekä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimintaa varten tarvittavien palvelu- ja toimitussopimuksien valmistelusta, neuvottelusta ja tekemisestä; - vastaa Euroopan parlamentin antamasta vastuuvapauden myöntämisestä vuosittain. I.7 artikla Tiedekomitea 1. Tiedekomitea on hallintoneuvoston neuvoa-antava elin. Tiedekomitea suorittaa toimensa ohjelmatoimiston tuen avulla. 2. Tiedekomiteassa on puheenjohtaja ja [8] jäsentä. Puheenjohtaja on hallintoneuvoston jäsen, yleensä se, joka edustaa tutkimusryhmittymää. 3. Hallintoneuvosto laatii erityiset arviointiperusteet tiedekomitean jäsenten valintaan. Hallintoneuvosto nimeää jäsenet pääjohtajan ehdotuksesta. Jäsenten on edustettava tasapainoisesti eri asiantuntemusaloja. Tiedekomitealla on kollektiivisesti oltava tarvittava tieteellinen pätevyys, ammattitaito ja asiantuntemus polttokenno- ja vetyteknologian alalla sekä siihen liittyvissä yhteiskunnallisissa ja taloudellisissa kysymyksissä, jotta se voi tehdä strategisia tieteellisesti perusteltuja suosituksia polttokenno- ja vetyteknologian yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. 4. Tiedekomitean tehtävänä on - antaa lausuntoja vuosittaisten TTK&D-toimien merkityksestä ja edistyksestä ja mahdollisesti suositella muutoksia; - antaa lausuntoja monivuotisen TTK&D-tutkimussuunnitelman tieteellisistä painopisteistä; - antaa hallintoneuvostolle neuvoja vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvatuista tieteellisistä saavutuksista. 5. Tiedekomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa. 6. Tiedekomitea voi kutsua kokouksiinsa äänioikeudettomia tarkkailijoita. I.8 artikla Rahoituslähteet 1. Yhteisön rahoitusosuus polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen kattaa juoksevat kustannukset ja TTK&D-toimien toimintamenot, ja se on enintään 470 miljoonaa euroa, joka rahoitetaan seitsemännestä puiteohjelmasta. Juoksevien kustannusten ei arvioida ylittävän 20 miljoonaa euroa. 2. Kaikki polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ja sen toimien voimavarat käytetään I.2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseen. 3. Hallintoneuvoston hyväksynnän jälkeen voidaan ottaa vastaan muuta rahoitusta käteisenä, muina voimavaroina ja tuloina. 4. Arviointi- ja valintaprosessissa on varmistettava, että polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen julkisen rahoituksen myöntämisessä noudatetaan huippuosaamisen ja kilpailun periaatteita[33]. 5. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen saaman rahoituksen mahdollisesti tuottamia korkoja pidetään yhteisyrityksen tuloina. 6. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen maksamien apurahojen ennakkomaksuista kertyneitä korkoja pidetään hankekonsortion tuloina. 7. Yksityissektori, erityisesti teollisuusryhmittymän jäsenet, antavat luontaissuorituksia hankkeiden toimintakustannuksiin. Luontaissuoritusten arvon on oltava vähintään sama kuin julkisen rahoituksen arvo. Luontaissuoritusten kokonaismäärä lasketaan vuosittain ja arvioidaan kerran vuodessa. Ensimmäinen arviointi aloitetaan toisen rahoitusvuoden lopussa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen aloittamisen jälkeen. Riippumattoman tahon on sen jälkeen tehtävä arviointi kunakin varainhoitovuonna. Arvioinnin tulokset esitetään komissiolle neljän kuukauden kuluessa varainhoitovuoden lopusta. 8. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys omistaa kaiken tuottamansa omaisuuden tai omaisuuden, joka sille siirretään I.2 artiklassa kuvattujen tavoitteiden saavuttamiseksi. I.9 artikla Osallistuminen hankkeisiin 1. Hankkeisiin voivat osallistua johonkin jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit ja kansainväliset organisaatiot, kunhan vähimmäisvaatimukset täyttyvät. 2. Vähimmäisvaatimukset, jotka on täytettävä osallistumiseksi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista rahoitettaviin hankkeisiin, ovat seuraavat: (a) osallistujina on vähintään kolme oikeussubjektia, joista jokainen on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista mitkään kaksi eivät ole sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan; (b) kaikkien kolmen oikeussubjektin on oltava toisistaan riippumattomia tavalla, joka on määritelty säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2013), annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1906/2006[34] 6 artiklassa; (c) vähintään yhden oikeussubjektin on oltava teollisuusryhmittymän tai tutkimusryhmittymän jäsen. 3. Hankkeeseen osallistuvat oikeussubjektit muodostavat konsortion ja nimeävät yhden jäsenistään koordinaattorikseen. Koordinaattorin on yleensä oltava teollisuusryhmittymän tai tutkimusryhmittymän (jos sellainen on perustettu) jäsen. Poikkeukset hyväksyy hallintoneuvosto. 4. Vähimmäisvaatimus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista rahoitettavia palvelu- ja tavarantoimitussopimuksia, tukitoimia, selvityksiä ja koulutustoimia varten on yhden oikeussubjektin osallistuminen. I.10 artikla Rahoituskelpoisuus 1. Yhteisön osuus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoituksesta käytetään kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen kautta rahoitettaviin TTK&D-toimiin. 2. Poikkeuksellisesti polttokenno- ja vety-yhteisyritys voi julkaista tarjouspyyntöjä, jos se katsotaan tarpeelliseksi tutkimustavoitteiden saavuttamisen vuoksi. 3. Tällaista rahoitusta voivat saada yksityiset oikeussubjektit, jotka täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: (a) ne ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon tai niiden rekisteröity pääkonttori tai keskeinen tai pääasiallinen liiketoimintapaikka sijaitsee valtiossa, joka on Euroopan talousalueen sopimuspuoli tai assosioitunut tai ehdokasmaa; (b) niillä on relevanttia polttokenno- ja/tai vetyteknologiaan liittyvää TTK&D-, teollistamis- tai käyttöönottotoimintaa ja/tai konkreettisia suunnitelmia sellaista varten lähitulevaisuudessa Euroopan unionissa tai Euroopan talousalueella. 4. Rahoitusta voivat saada myös seuraavat: (a) johonkin jäsenvaltioon, assosioituneeseen maahan, ehdokasmaahan tai ETA-maahan sijoittautuneet voittoa tavoittelemattomat julkiset organisaatiot, kuten toisen tai korkeamman asteen koululaitokset; (b) hallitustenväliset organisaatiot, joilla on kansainvälisen julkisoikeuden nojalla oikeushenkilöllisyys, sekä tällaisten hallitustenvälisten organisaatioiden perustamat erityisorganisaatiot, (c) kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit sillä edellytyksellä, että hallintoneuvosto katsoo niiden osallistumisesta olevan erityistä hyötyä hankkeelle. I.11 artikla Taloushallinnon säännöt 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen taloushallinnon sääntöjen on perustuttava asetuksen N:o 1605/2002 periaatteisiin. Taloushallinnon säännöissä voidaan poiketa asetuksen N:o 1605/2002 säännöistä, jos polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminnan erityistarpeet sitä edellyttävät ja asiasta on etukäteen kuultu komissiota. 2. Polttokenno- ja vety -yhteisyrityksellä on oltava omat sisäiset tarkastusvalmiudet. I.12 artikla Taloudelliset sitoumukset 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen taloudelliset sitoumukset eivät saa ylittää sen käytössä olevien varojen määrää. 2. Mikäli rahoitusta ei anneta vuoden 2013 jälkeen (kun 7. puiteohjelma loppuu), vain sellaisia hankkeita voidaan jatkaa vuosina 2014–2017, joille on allekirjoitettu avustussopimus viimeistään 31. joulukuuta 2013. I.13 artikla Tilivuosi Tilivuosi on kalenterivuosi. I.14 artikla Tilintarkastuskertomus ja vastuuvapauden myöntäminen 1. Pääjohtaja esittelee vuosittain hallintoneuvostolle alustavan budjettiesityksen, joka sisältää vuotuisen kuluennusteen seuraaville kahdelle vuodelle. Tämän ennusteen puitteissa on laadittava ensimmäiselle näistä kahdesta tilivuodesta tulo- ja menoarvio, joka on riittävän yksityiskohtainen kunkin perustajajäsenen ja muun jäsenen rahoitusosuutta polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä koskevien sisäisten budjettimenettelyjen kannalta. Pääjohtaja toimittaa hallintoneuvostolle kaikki tätä varten tarvittavat lisätiedot. 2. Hallintoneuvoston on viipymättä ilmoitettava pääjohtajalle alustavaa budjettiesitystä ja erityisesti seuraavalle vuodelle arvioituja varoja ja kuluja koskevat huomionsa. 3. Pääjohtaja ottaa huomioon hallintoneuvoston huomiot ja laatii budjettiesityksen seuraavalle vuodelle. Ennen 1 päivää syyskuuta kunakin vuonna pääjohtaja toimittaa vuosibudjetin hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi. 4. Kunkin tilivuoden päättymistä seuraavien kahden kuukauden kuluessa pääjohtaja toimittaa edellisen vuoden tilinpäätöksen ja taseen johtokunnan hyväksyttäväksi. 5. Kunkin tilivuoden päättymistä seuraavien kahden kuukauden kuluessa toimitetaan alustava tilinpäätös komissiolle ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimelle. Tilintarkastustuomioistuin antaa huomautuksensa yhteisyrityksen alustavasta tilinpäätöksestä kunkin tilivuoden päättymistä seuraavan kesäkuun 15. päivään mennessä. Tilinpäätöstiedot lähetetään tilikautta seuraavan vuoden kuluessa komission tilintarkastajalle varainhoidon puiteasetuksessa annettujen määräaikojen mukaisesti, jotta komission tilintarkastaja voi sisällyttää ne komission vuositilinpäätökseen. Yhteisyrityksen tilinpäätös on laadittava ja tilintarkastus suoritettava komission tilintarkastajan vahvistamien komission tilinpäätössääntöjen mukaisesti. 6. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen budjettia koskevan vastuuvapauden antaa neuvoston suosituksesta Euroopan parlamentti menettelyllä, josta määrätään yhteisyrityksen taloushallinnon säännöissä. I.15 artikla Vuosisuunnittelu ja -raportointi 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen monivuotisessa tutkimussuunnitelmassa selostetaan yhteisyrityksen TTK&D-toimien jatkuva ohjelma. Tutkimustoimien vuosisuunnitelmassa on selostettava yksityiskohtaisesti TTK&D-toimet ja niitä vastaavat kuluennusteet edessä olevalle vuodelle. 2. Vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvataan edellisenä vuonna toteutetut TTK&D-toimet ja muut toimet sekä niistä koituneet menot. I.16 artikla Henkilöstö 1. Henkilöstöresurssit määritellään vuotuiseen budjettiin sisällytettävässä henkilöstötaulukossa. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön jäsenet ovat väliaikaisia toimihenkilöitä ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä, ja heidän kanssaan tehdään määräaikaiset työsopimukset, joita voidaan jatkaa kerran siten, että kokonaiskestoksi tulee enintään seitsemän vuotta. 3. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys vastaa henkilöstökuluista. I.17 artikla Korvausvastuu ja vakuutussuoja 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan. 2. Perustajajäsenten ja muun jäsenen korvausvastuu polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen veloista rajoittuu siihen, mikä on niiden osuus juoksevista menoista. 3. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys hankkii tarvittavan vakuutussuojan ja ylläpitää sitä. I.18 artikla Eturistiriidat Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ja sen elinten on toiminnassaan vältettävä kaikkia eturistiriitoja. Erityisesti on huolehdittava siitä, ettei hallintoneuvostossa olevilla edustajilla ole eturistiriitoja. I.19 artikla Avustussopimus ja hankesopimus 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys tukee TTK&D-toimia, jotka on valittu kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen kautta, joille on tehty riippumaton arviointi ja joista on tehty avustussopimus ja hankesopimus. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys vahvistaa menettelyt ja mekanismit tehtyjen avustussopimusten toteutusta ja valvontaa varten. 3. Avustussopimuksella: - luodaan tarvittavat järjestelyt TTK&D-toimien toteuttamista varten; - määritellään tarvittavat rahoitusjärjestelyt sekä I.24 artiklan periaatteisiin pohjautuvat teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt; - säännellään valitun konsortion ja yhteisyrityksen välistä suhdetta. 4. Hankesopimus: - tehdään hankkeen osanottajien välillä ennen avustussopimuksen tekemistä; - vahvistaa tarvittavat järjestelyt avustussopimuksen täytäntöönpanoa varten; - sääntelee hankkeen osallistujien välisiä suhteita, erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia sääntöjä. I.20 artikla Palvelu- ja tavarahankintasopimukset Polttokenno- ja vety-yhteisyritys vahvistaa taloushallinnon sääntöjensä mukaisesti tarvittavat menettelyt ja mekanismit yhteisyrityksen toiminnan edellyttämien palvelu- ja tavarahankintasopimusten toteutusta ja valvontaa varten. I.21 artikla Taloudellisten etujen suojaaminen 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys tekee tarkastuksia paikan päällä ja tilintarkastuksia yhteisyrityksen julkisen rahoituksen saajien luona. 2. Komissio tai Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voivat tarvittaessa tehdä tarkastuksia paikan päällä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen antaman rahoituksen saajien luona. Tätä varten polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on varmistettava, että sen avustus- ja muissa sopimuksissa annetaan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle oikeus suorittaa asianmukaista valvontaa ja asettaa sääntöjenvastaisuuksia todetessaan varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia. 3. Komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom perustetulla Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on yhteisyrityksen ja sen henkilöstön suhteen sama toimivalta kuin sillä on komission yksiköiden suhteen. Perustamisensa yhteydessä yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista. Hallintoneuvosto hyväksyy tämän liittymisen ja vahvistaa tarvittavat järjestelyt petostentorjuntaviraston suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi. I.22 artikla Yhteisyrityksen purkaminen 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys puretaan I.1 artiklassa määrätyn kauden päättyessä tai neuvoston päätöksestä. 2. Purkamisprosessi käynnistyy automaattisesti, jos toinen perustajajäsenistä eroaa, ellei eropyynnön yhteydessä esitetä jäsenyyden siirtämistä oikeussubjektille, jonka toinen perustajajäsen hyväksyy. 3. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen purkamiseen liittyviä menettelyjä varten hallintoneuvosto nimittää yhden tai useamman selvittäjän, jotka toimivat hallintoneuvoston tekemien päätösten mukaisesti. 4. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys palauttaa purkamisen yhteydessä isäntävaltiolle [Belgia] kaikki aineelliset hyödykkeet, jotka isäntävaltio on antanut sen käyttöön sen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. 5. Kun aineelliset hyödykkeet on palautettu 4 kohdassa säädetyllä tavalla, jäljelle jäävä omaisuus käytetään polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen korvausvastuiden ja sen purkamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen. Mahdollinen yli- tai alijäämä jaetaan purkamisajankohtana polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäsenten kesken sen mukaan, mikä on kunkin osakkaan tosiasiallinen osuus yhteisyrityksessä. 6. Jäljelle jäävät omaisuuserät, velat tai vastuut jaetaan perustajajäsenten kesken sen mukaan, mikä on kunkin osakkaan tosiasiallinen osuus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä. 7. Jos I.19 artiklassa tarkoitettu avustussopimus tai I.20 artiklassa tarkoitettu palvelu- tai tavaranhankintasopimus kestää pitempään kuin polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimikausi, sen asianmukaiseksi hoitamiseksi laaditaan erillismenettely. I.23 artikla Yhtiöjärjestyksen muuttaminen 1. Jokainen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäsen tai muu jäsen voi tehdä hallintoneuvostolle ehdotuksia tämän yhtiöjärjestyksen muuttamiseksi. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy yhtiöjärjestyksen muutosehdotukset I.5 artiklan säännösten mukaisesti, ja ne toimitetaan komissiolle päätöstä varten. 3. Riippumatta siitä, mitä edellä 2 kohdassa sanotaan, I.1 artiklaan , I.8 artiklaan tai I.21 artiklaan ehdotettuja tarkistuksia pidetään olennaisina, ja ne edellyttävät siksi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta annetun neuvoston asetuksen tarkistamista. I.24 artikla Teollis- ja tekijänoikeudet 1. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys vahvistaa teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat yleiset säännöt, jotka sisällytetään avustussopimuksiin ja hankesopimuksiin. 2. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen teollis- ja tekijänoikeuspolitiikan tavoitteena on tuottaa tulosaineistoa sekä edistää sen hyödyntämistä, käyttöä ja levittämistä, jotta kaupallisia tuloksia saataisiin nopeasti, ja jakaa oikeudet oikeudenmukaisesti, palkita innovointia ja saada runsaasti yksityisen ja julkisen sektorin laitoksia osallistumaan, sanotun vaikuttamatta kilpailusääntöjen[35] soveltamiseen. 3. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa säännöissä on noudatettava seuraavia periaatteita: - Kukin hankkeen osallistuja pysyy hankkeeseen tuomansa tausta-aineiston omistajana ja osallistuja pysyy myös hankkeessa luomansa tulosaineiston omistajana, elleivät hankkeen osallistujat keskenään muuta sovi. Käyttöoikeuksia ja lisenssejä koskevat ehdot ja edellytykset määritellään tausta-aineiston ja tulosaineiston osalta avustussopimuksessa ja kyseistä hanketta koskevassa hankesopimuksessa. - Hankkeen osallistujien on levitettävä tulosaineistoa ja sallittava sen käyttö avustussopimuksessa ja kyseistä hanketta koskevassa hankesopimuksessa määriteltyjen ehtojen mukaisesti. Niiden on otettava huomioon teollis- ja tekijänoikeuksiensa suojelu, luottamuksellisuusvelvoitteet ja erityisesti polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen erityinen muoto julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena, jossa yksityisen sektorin osallistujat ovat rahoittaneet merkittävästi hanketta, minkä vuoksi niillä on oikeutettuja kaupallisia etuja valvottavanaan. I.25 artikla Sovellettava lainsäädäntö Niiden kysymysten osalta, joita ei käsitellä tässä yhtiöjärjestyksessä tai yhteisön säädöksissä, sovelletaan Belgian lainsäädäntöä. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta. 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Tutkimus ja teknologian kehittäminen: seitsemäs puiteohjelma, ”Yhteistyö-erityisohjelma: aihealueet energia; nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat (NMP); aihealueet liikenne (ilmailu mukaan luettuna) ja ympäristö (ilmastonmuutos mukaan luettuna) tutkimuksen pääosastossa sekä aihealueet energia ja liikenne energian ja liikenteen pääosastossa. 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1 . Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat ) ja budjettinimikkeet: 08.01 04 20 Yhteisyritys – hallintomenot[36] 08.05 01 10 Energia – tutkimuspääosasto – toimintamenot (181,9 milj. euroa) 08.04 01 10 NMP - tutkimuspääosasto – toimintamenot (47,9 milj. euroa) 08.07 01 30 Liikenne - tutkimuspääosasto – toimintamenot (67,0 milj. euroa) 08.06 01 10 Ympäristö - tutkimuspääosasto – toimintamenot (19,1 milj. euroa) 06.06 01 10 Energia – energian ja liikenteen pääosasto – toimintamenot (119,7 milj. euroa) 06.06 02 10 Liikenne – energian ja liikenteen pääosasto – toimintamenot (14,4 milj. euroa) Hallintokulut jaetaan budjettilinjojen kesken suhteessa rahoitusosuuteen. Aihealue | Arvioidut hallintokustannukset, milj. euroa | Energia – tutkimuspääosasto | 8,1 | NMP – tutkimuspääosasto | 2,1 | Liikenne – tutkimuspääosasto | 3,0 | Ympäristö – tutkimuspääosasto | 0,9 | Energia – energian ja liikenteen pääosasto | 5,3 | Liikenne – energian ja liikenteen pääosasto | 0,6 | 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: On tarkoitus, että polttokenno- ja vety-yhteisyritys perustetaan neuvoston asetuksella vuoden 2008 alkupuolella. Sen toiminta jatkuisi 31. joulukuuta 2017 saakka. Sen rahoitusvaikutukset EU:n talousarvioon päättyvät vuoden 2013 jälkeen. 3.3 . Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 08.05 01 10 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 08.01 04 20 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 08.04 01 10 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 08.07 01 30 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 08.06 01 10 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 06.06 01 10 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 06.06 02 10 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro 1A | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1 . Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. | Toimintamenot[37] Sitoutuminen Maksusitoumusmäärärahat[38] (MSM) | 8.1 | a | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Maksumäärärahat (MM) | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) Henkilöstömenot + 50 % | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Maksumäärärahat | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Tiedot yhteisrahoituksesta Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäsenet ovat: - Euroopan yhteisö, jota edustaa komissio, ja - eurooppalainen polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuusryhmittymä, joka on Belgian lain alainen voittoa tuottamaton yhdistys. Teollisuusryhmittymä vastaa ohjelmatoimiston juoksevista menoista yhteisesti ja yhtä suurilla osuuksilla (50/50) komission kanssa (käteisenä). Se vastaa myös vähintään 50 prosentista yhteisyrityksen tutkimustoimien toimintakustannuksista (luontaissuorituksena). Juoksevien menojen ei arvioida ylittävän 4,5 prosenttia kokonaiskustannuksista. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. | Polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuusryhmittymä | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Henkilöstön määrä yhteensä AD/AST | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Tarpeet ovat seuraavat: - on perustettava polttokenno- ja vety-yhteisyritys uudeksi komission ja teollisuuden väliseksi tutkimusrahoituksen kumppanuusjärjestelmäksi; - on järjestettävä kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä sekä arvioitava ja valittava tutkimusyhteistyöhankkeita, jotka toteutetaan jäsenvaltiossa tai seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneessa ehdokasmaassa tai assosioituneessa maassa ja joita teollisuus rahoittaa yhdessä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kanssa; - on valvottava ja seurattava polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kanssa avustussopimuksen tehneiden hankkeiden rahoituksellista ja tieteellistä suoriutumista; - on järjestettävä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminnan kannalta tarpeelliset tarjouspyynnöt; - on luotava ja toteutettava kaikki polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen liittyvät menettelyt, kuten varainhoidon valvonnan menettelyt; - on järjestettävä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tulosten levittämistoimia; - on järjestettävä polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen viestintä; - on järjestettävä kaikki muu polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen liittyvä toiminta. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Näitä kysymyksiä käsitellään tähän ehdotukseen liitetyssä vaikutustenarviointiasiakirjassa. Vaikutustenarviointi perustuu yhteiskunnallis-taloudelliseen selvitykseen, komission työasiakirjaan ja teollisuusryhmittymän toimittamaan asiakirjaan ”Keys to success”. Vaikutustenarviointia on yhdessä tarkastellut neljä ulkopuolista riippumatonta korkean tason asiantuntijaa. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Yleisenä tavoitteena on luoda EU:n tason poliittinen kehys yhdennetyn tutkimus-, teknologian kehittämis- ja demonstrointityön edistämiseksi polttokenno- ja vetyteknologioiden alalla siten, että työn kriittinen massa olisi riittävä myötävaikuttamaan merkittävästi Euroopan julkisen energiapolitiikan tavoitteisiin. Tavoitteet ja hankkeen sisältö selostetaan yksityiskohtaisesti vaikutustenarvioinnissa. Joitakin erityisiä tavoitteita ovat polttokenno- ja vetyteknologioiden markkinaläpimurron mahdollistaminen, jotta kaupalliset markkinavoimat voisivat huolehtia merkittävien yleisten hyötyjen tavoittelemisesta; kriittisen tutkimusmassan saavuttaminen, jotta teollisuus, julkiset ja yksityiset investoijat, päätöksentekijät ja muut sidosryhmät voisivat sitoutua luottavaisesti pitkän aikavälin ohjelmaan; perustutkimusta koskevan vuorovaikutuksen helpottaminen teollisuuden, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välillä sekä uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden rohkaiseminen osallistumaan hankkeeseen. Riittävän suuren kriittisen massan omaava ennalta määritelty budjetti ja kuuden vuoden toteutusaika lisäävät luottamusta yksityisen sektorin sijoittajissa ja antavat teollisuudelle mahdollisuuden tehdä pitkän aikavälin investointisuunnitelmia ja hallinnoida kassavirtojaan. Hankkeista odotetaan seuraavia tuloksia : - merkittävää lisäystä tutkimukseen osoitetuissa yksityisissä investoinneissa verrattuna ”ei mitään muutosta” -skenaarioon; - jatkuvasti päivitetty strateginen tutkimusohjelma, jolla varmistetaan, että rahoitusta käytetään optimaalisesti; - markkinoillepääsyaika lyhenee 2–5 vuodella; - uusiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet pk-yritykset ja oikeussubjektit osallistuvat laajalti hankkeisiin. Polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamisen seuraamiseksi laaditaan sarja määrällisiä ja laadullisia suorituskykyindikaattoreita . Näillä suorituskykyindikaattoreilla mitataan yhteisen teknologia-aloitteen vaikutusta EU:n kilpailukykyyn ja polttokenno- ja vetyteknologioiden tutkimusympäristöön. Määrälliset indikaattorit mitataan laajassa mittakaavassa vertailevasti ja järjestelmällisesti, kun taas laadulliseen lähestymistapaan kuuluu tapaustutkimuksia ja teknisiä tarkastuksia. Indikaattoreita pitäisi tarkastella ennen yhteisen teknologia-aloitteen käynnistämistä edeltävinä vuosina vallinnutta tilannetta vasten, jotta voidaan arvioida hankkeen täydentävät vaikutukset koko sen elinkaaren ajalta. Yhteisen teknologia-aloitteen edistystä seurataan jatkuvasti sarjalla puolueettomasti todennettavia indikaattoreita, joihin kuuluu - julkisen (EY ja muut) ja yksityisen rahoituksen seuranta - täydentävyyden seuranta - hankkeiden valinta ja rahoituksen jako - tekninen seuranta hyvin määriteltyjä erityisiä ohjelman välitavoitteita vasten - aikataulun noudattaminen - markkinaosuuden kasvun määrällinen seuranta kohdesektoreilla - pk-yritysten osallistumistaso ja uudemmista jäsenvaltioista olevien organisaatioiden osallistumisen taso - ympäristömyötäisyyttä mittaavat indikaattorit. Hankkeen puolivälissä riippumattomat asiantuntijat arvioivat yhteisen teknologia-aloitteen komission puolesta. Arviossa arvioidaan yhteisyrityksen laatu ja teho sekä sen edistyminen kohti tavoitteiden saavuttamista ja suositetaan tarvittaessa ohjelman säätöä, ja tarvittaessa tarkastellaan myös lopettamisstrategiaa. Komissio tiedottaa neuvostolle päätelmistä. Vuoden 2017 lopulla komissio suorittaa loppuarvioinnin, jonka tulokset esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5.4. Toteutustapa (alustava) ( Keskitetty hallinnointi ( hallinnointivastuu siirretään ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Yhteisyrityksen toimintaa seurataan sen yhtiöjärjestyksessä vahvistetulla tavalla. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi Näitä kysymyksiä käsitellään vaikutustenarviointiasiakirjassa. Se perustuu yhteiskunnallis-taloudelliseen selvitykseen, jota on täydennetty vaikutustenarvioinniksi ja johon on saatu runsaasti ainesta teollisuusryhmittymän toimittamasta asiakirjasta ”Keys to success”.Siinä esitetään tiedot, joita tarvitaan ennakkoarviointiin polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamista varten. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ei koske tätä ehdotusta. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Petostentorjunta selostetaan ehdotetun asetuksen 19 artiklassa. 7. Petostentorjunta Petostentorjunta selostetaan ehdotetun asetuksen 21 artiklassa. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1 . Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Energia – tutkimuspääosasto | 1,900 | 1,100 | 1,800 | 1,900 | 0,400 | 1,000 | 8,100 | NMP – tutkimuspääosasto | 0,000 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,500 | 2,100 | Liikenne – tutkimuspääosasto | 0,000 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,000 | 1,000 | 3,000 | Ympäristö – tutkimuspääosasto | 0,000 | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,900 | Energia – energian ja liikenteen pääosasto | 0,000 | 0,780 | 0,780 | 0,970 | 1,585 | 1,185 | 5,300 | Liikenne – energian ja liikenteen pääosasto | 0,000 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,600 | Yht. milj. euroa | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | 8.2. Hallintomenot 8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminen Laji | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tehtävät kuvataan yhtiöjärjestyksen I.2 artiklassa . Pääjohtajan ja ohjelmatoimiston e