Useimmissa EU-jäsenvaltioissa varhaiskasvatuksessa on puutteita sekä laadussa että paikkojen määrässä. Tällä hetkellä EU:ssa on yli 32 miljoonaa alle kouluikäistä lasta, mutta ainoastaan noin 15 miljoonaa heistä osallistuu varhaiskasvatukseen. Vanhemmat päättävät, käyttävätkö he palveluita vai eivät, mutta paikkojen kysyntä Euroopassa on tarjontaa suurempaa.

Tämän neuvoston suositusehdotuksen tavoitteena on tukea jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä helpottaa varhaiskasvatusjärjestelmään pääsyä ja parantaa sen laatua ottaen kuitenkin huomioon, että jäsenvaltiot ovat tästä ensisijaisesti vastuussa. Siinä pyritään luomaan yhteiseurooppalainen käsitys siitä, mitä laadukas varhaiskasvatus sisältää. Siinä esitetään välineitä ja toimintamalleja, jotka tukevat jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä varmistaa laadukkaat ja osallistavat järjestelmät ja palvelut. Äskettäin valmistuneessa poliittisessa katsauksessa osoitetaan, että valtiot, jotka ovat omaksuneet laatuun strategisen lähestymistavan, edistyvät muita paremmin varhaiskasvatuksen tarjonnan kehittämisessä ja parantamisessa. Kuitenkin vain muutamalla jäsenvaltiolla on käytössä laatupuitteet tai muu vastaava poliittinen väline, jolla hallita varhaiskasvatuspalveluita. Siksi tässä ehdotuksessa esitellään varhaiskasvatuksen laatupuitteiden tärkeimpiä osatekijöitä, jotka voivat antaa jäsenvaltioille virikkeitä näiden palveluiden strategiseen suunnitteluun.

Neuvoston suositus on tarkoituksenmukainen väline koulutuksen alalla, jossa EU:lla on jäsenvaltioita tukeva toimivalta. Sitä on käytetty usein koulutuksen alalla toteutetuissa EU:n toimissa. Oikeudellisena välineenä se on osoitus jäsenvaltioiden sitoutumisesta asiakirjan toimenpiteisiin ja luo vahvemman poliittisen perustan tämän alan yhteistyölle samalla kun kunnioitetaan täysin jäsenvaltioiden toimivaltaa opetuksen ja koulutuksen toimialalla.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Voimassa olevaa lainsäädäntöä koskevat jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Ei sovellu.

•Sidosryhmien kuulemiset

Joulukuussa 2016 järjestettyyn ”A Great start in life! The best possible education in the early years” -konferenssiin osallistui 250 asiantuntijaa, päätöksentekijää ja toimijaa. Konferenssin päätelmät otettiin asianmukaisesti huomioon tätä ehdotusta laadittaessa. Lisäksi huomioitiin työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevaa aloitetta ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevissa julkisissa kuulemisissa tehdyt olennaiset havainnot.

Varhaiskasvatuksen laatupuitteisiin ehdotettuihin keskeisiin periaatteisiin liittyneiden aikaisempien kuulemisten jälkeen komissio järjesti kohdennetun sidosryhmien kuulemiskokouksen 31. tammikuuta 2018. Kokoukseen osallistui useiden eri kansalaisjärjestöjen edustajia sekä jäsenvaltioiden edustajia koulutuksen ja elinikäisen oppimisen toimialoilta sekä lastensuojelun ja lasten oikeuksien alalla toimivista järjestöistä, vanhemmuus- ja perheliitoista, sosiaalista eriarvoisuutta käsittelevistä verkostoista, opetuksen eritysjärjestelyitä edistävistä ja vammaisten etuja ajavista järjestöistä sekä opetusalan ammattijärjestöistä. Sidosryhmien kokouksessa vahvistettiin kokonaisvaltainen lähestymistapa, jota pidettiin myönteisenä askeleena, ja saatiin lisätietoa tämänhetkisistä haasteista ja mahdollisista ratkaisuista alalla esiintyviin ongelmiin.

·Sidosryhmät korostivat sosiaalisen osallistamisen tarvetta ja tarvetta yksilöidä tiettyjä lapsia (tai perheitä) sen varmistamiseksi, ettei ketään sivuuteta. Ne muistuttivat, että on tarpeen tarjota tasalaatuisia palveluja kaikilla alueilla, myös maaseudulla, sekä keskittyä lasten tarpeisiin ja asettaa ikään sopivia tavoitteita sekä painottaa leikkiin perustuvaa oppimista.

·Sidosryhmät korostivat myös tarvetta tunnustaa, ettei laatupuitteiden tarkoituksena ole vain asettaa minimitasoa ja että jäsenvaltioita tulisi kannustaa tarjoamaan korkealaatuisia palveluita. Lisäksi neuvoston suosituksen tulisi tarjota tukea jäsenvaltioiden tai järjestelmien tasolla ja mahdollistaa joustavuus, jotta eri valtiot voivat lähestyä laatuvaatimuksia omista lähtökohdistaan.

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Kahden viime vuoden aikana komissio on yhdessä merkittävimpien asiantuntijoiden kanssa koko EU:ssa määritellyt laatuindikaattoreita ja kehittänyt itsearviointivälineitä. Muita merkittäviä lähteitä luetellaan seuraavassa:

(1)Tietoja saavutettavuudesta, osallistumisesta ja laadusta sisällytetään Eyridicen (2016) julkaisusta Key Data on Early Childhood Education and Care and the Education and training Monitor (2017) ja OECD:n (2017) julkaisusta Starting Strong V: Key indicators on early childhood education and care.

(2)CARE (2016) Curriculum Quality Analysis and Impact Review of European early childhood education and care, Policy Recommendations on quality. Tämä monitieteinen eurooppalainen tutkimushanke tarjosi päätelmiä ja suosituksia opetussuunnitelmasta, laadusta, hyvinvoinnista, vaikutuksista, saavutettavuudesta, rahoituksesta ja hallinnosta sekä ammattilaisten roolista.

(3)EENEE (2017) Benefits of early childhood education and care and the conditions under which they can be obtained. Tässä raportissa ehdotetaan eri tyyppisiä tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa siihen, toteutuvatko varhaiskasvatuksen potentiaaliset hyödyt.

(4)NESET (2017) Current state of national early childhood education and care quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing early childhood education and care quality in EU Member States.

(5)Euroopan komission yksiköiden valmisteluasiakirja lapsiin investoimista koskevan suosituksen täytäntöönpanosta, joka on julkaistu yhdessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa.

Myös eurooppalainen Investoidaan lapsiin foorumi (EPIC) tarjoaa näyttöön perustuvia hyviä käytäntöjä Investoidaan lapsiin -suosituksen täytäntöönpanemiseksi sekä ajantasaisia maaprofiileja lapsi- ja perhepolitiikasta EU:ssa.

•Vaikutustenarviointi

Vaikutustenarviointia ei tehty, koska lähestymistapa täydentää jäsenvaltioiden aloitteita, ehdotetut toimet perustuvat vapaaehtoisuuteen ja kun otetaan huomioon odotettujen vaikutusten laajuus. Sen sijaan ehdotusta laadittaessa käytettiin aiemmista tutkimuksista sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kuulemisessa saatuja tietoja.

•Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen