ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3.

Samanaikaisesti, mikäli halutaan kattaa vähähiiliseen energiantuotantoon siirtymisestä seuraavat lyhyen ja keskipitkän aikavälin kustannukset, myös lukuisia globaaleja tekijöitä täytyy ottaa edelleen huomioon ja niitä on korostettava uudelleen. — Energiantuotannosta aiheutuva planeettaamme ja meihin itseemme kohdistuva ympäristövaikutus on merkittävä. Se näkyy ensisijaisesti ilmastonmuutoksena, mutta myös haitallisina terveysvaikutuksina. — Nykyisestä maailmanlaajuisesta energiakysynnästä 82 prosenttia katetaan fossiilisilla polttoaineilla, jotka ovat pitkällä aikavälillä rajallinen resurssi. — Resurssien saatavuuden rajallisuus (öljyhuippu jne.) ei olekaan oletetun kaltainen, sillä uusien energialähteiden etsintä, uusien hyödyntämismenetelmien kehittäminen ja markkinoiden paineet epätavanomaisten fossiilisten polttoaineresurssien käyttämiseksi vaikuttavat asiaan huomattavasti. — Mikäli tunnetuista fossiilisista polttoaineresursseista käytetään hyödyksi vaikkapa vain kolmannes, riittää se helposti viemään planeetan kasvuhuonekaasupitoisuuden 450 ppm (eli 2 oC) rajan yli, mistä huolimatta uusien energialähteiden etsintään ja hyödyntämistekniikoihin suunnataan yhä edelleen huomattavia investointeja (3). Energia-alan muutos irti fossiilisista polttoaineista on saatava väistämättä päätökseen. Ratkaisevan tärkeää on siirtymän nopeus. Sen on oltava riittävän ripeä estääkseen ilmastovaikutuksen kasvamisen liian suureksi ja samalla mahdollistaakseen vakaiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten rakenteiden säilyttämisen. Maailmanlaajuisesti yhtenevä toiminta on erittäin tärkeää, ja EU:n taloudellisen kapasiteetin säilyttäminen on siirtymisen edistämisen kannalta olennaista. On olennaisen tärkeää, että ilmastonmuutoksen hillitseminen on johdonmukaista kaikkialla maailmassa. Euroopan omaksuma johtoasema voi johtaa heikkoon kilpailukykyyn sekä teollisuuden ja hiilidioksidipäästöjen siirtymiseen muualle.
4.2.6

Ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle suljetaan huvipuistoissa käytettävät köysiratalaitteistot, jotka on tarkoitettu yksinomaan vapaa-ajan käyttöön. On kysyttävä, mitä eroa on turvallisuusmääräysten tai olennaisten vaatimusten soveltamisessa, jos henkilö, joka on köysiratalaitteistossa, hyödyntää sitä yksinomaan vapaa-ajankäyttöön tai kuljetustarkoituksessa. Komitea suosittaakin, että tekstissä säilytetään vain ilmaus ”kiinteät ja siirrettävät markkina- ja huvipuistolaitteistot”.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 226/70

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jalostuseläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden unionin sisäisessä kaupassa ja unioniin tuonnissa sovellettavista jalostus- ja polveutumisedellytyksistä”

COM(2014)5 final – 2014/0032 COD

2014/C 226/15

Euroopan parlamentti päätti 25. helmikuuta 2014 ja neuvosto 19. maaliskuuta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jalostuseläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden unionin sisäisessä kaupassa ja unioniin tuonnissa sovellettavista jalostus- ja polveutumisedellytyksistä

COM(2014)5 final – 2014/0032 COD.

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on jo käsitellyt aihetta 16. lokakuuta 2013 ja 14. joulukuuta 1988 antamissaan lausunnoissa CES 4014-2013_00_00_AC (1) ja CES 1334/88 (2) * , komitea päätti 25.—26. maaliskuuta 2014 pitämässään 497. täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa), ettei se laadi aiheesta uutta lausuntoa, vaan viittaa mainituissa lausunnoissaan ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 135 ääntä puolesta ja 3 vastaan 17:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 25. maaliskuuta 2014 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean asiakokonaisuudesta NAT/611 annettu lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä, kasvien lisäysaineistoa ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 1829/2003, (EY) N:o 1831/2003, (EY) N:o 1/2005, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 834/2007, (EY) N:o 1099/2009, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012 ja (EU) N:o [….]/2013 ja direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY, 2008/120/EY ja 2009/128/EY muuttamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus)” ja aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä sekä neuvoston direktiivien 98/56/EY, 2000/29/EY ja 2008/90/EY, asetusten (EY) N:o 178/2002, (EY) N:o 882/2004 ja (EY) N:o 396/2005, direktiivin 2009/128/EY ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta ja neuvoston päätösten 66/399/ETY, 76/894/ETY ja 2009/470/EY kumoamisesta”, EUVL C 2014/C 67/34, 6. maaliskuuta 2014, s. 166.

(2) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto AGR/337 aiheesta Proposal for a Council Regulation (EEC) laying down zootechnical and pedigree requirements for the marketing of purebred animals, OJ 89/C 56/10, 6. maaliskuuta 1989, s. 25.
2.3

Tämä kehityskulku on yhdenmukainen ETSK:n aiempien lausuntojen kanssa (2). Komitea totesi esimerkiksi vuonna 2006 antamassaan lausunnossa seuraavasti: ”Jotta päästökauppajärjestelmää voitaisiin soveltaa maailmanlaajuisesti, on sen käyttöönottamisesta neuvoteltava kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO). Päästökauppajärjestelmän käyttöönotto Euroopan sisäisessä lentoliikenteessä voisi olla mahdollinen ensimmäinen käytännön askel tähän suuntaan, mikäli se osoittautuu neuvottelujen aikana tarkoituksenmukaiseksi.” Vuonna 2007 antamassaan lausunnossa ETSK totesi, että ”EU:n päästökauppajärjestelmä aiotaan ulottaa myös ilmailualalle. Tämä voi vahvistaa ja tukevoittaa itse järjestelmää parhaana tapana hillitä CO2-päästöjä globaalisti.” Lisäksi komitea oli vuonna 2013 ”tyytyväinen aloitteeseen, jossa keskeytetään päästökauppajärjestelmän soveltaminen lentoyhtiöihin, joiden lennot lähtevät Euroopan talousalueelta ja saapuvat sinne, kunnes globaalit neuvottelut on saatu päätökseen.”
2.6

Komissio katsoo, että tavoitteena on luoda asteittain eurooppalaiset sähkömarkkinat, missä tarjonta ja kysyntä toimivat asianmukaisesti, hintasignaalit ovat sopusoinnussa poliittisten tavoitteiden kanssa, toimijoita kohdellaan tasapuolisesti ja energiantuotanto on tehokasta. Sitä mukaa kuin teknologiat kypsyvät, ne tulee vähitellen avata markkinahinnoittelulle, ja vastaavasti tukitoimenpiteistä on lopulta luovuttava. Käytännössä tämä merkitsee syöttötariffien asteittaista poistamista ja siirtymistä kohti syöttöpreemioita ja muita tukivälineitä, jotka kannustavat tuottajia mukautumaan markkinoiden kehitykseen. Lisäksi komissio kehottaa jäsenvaltioita koordinoimaan uusiutuvia energialähteitä koskevia strategioitaan nykyistä paremmin, jotta kuluttajille aiheutuvia kustannuksia rajoitetaan energianhintojen ja energiaverotuksen osalta. Tukijärjestelmiä on pyrittävä yhdenmukaistamaan nykyistä enemmän.
4.4

On tärkeää, että ETSK tunnistaa, että rahoituskriisi on vaikuttanut meneillään olevan ohjelman (2007–2013) yhteisrahoitukseen. Siitä on vakavia seurauksia hankkeille, jotka ovat päättymäisillään tai joiden on tarkoitus jatkua vuoden 2015 loppuun asti.
3.23

Toimintasuunnitelman hyväksymistä seuraavien 12 kuukauden kuluessa on lisäksi toteutettava arviointi toimintasuunnitelman vaikutuksista Euroopan terästeollisuuden kilpailukykyyn. Mahdollisimman täsmällisen ja objektiivisen arvioinnin varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan keskusteluihin. Työnantajien ja työntekijöiden edustajien on tiivistettävä yhteistyötään unioni-, jäsenvaltio-, paikallis- ja yritystasolla sitoutuakseen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon.
1.10

ETSK tähdentää, että on tärkeää tunnustaa vesiviljelyalan neuvoa-antavan toimikunnan yleiseurooppalainen luonne verrattuna muihin neuvoa-antaviin toimikuntiin, jotka toimivat alueellisella tasolla. Tämän vuoksi komitea katsoo, että siihen osallistuvien tahojen (joilla on oltava suora yhteys vesiviljelyalaan) tulee olla Euroopan laajuisia tai ainakin monikansallisia. Tämä on huomioitava toimikunnan rakenteessa ja rahoituksessa.
4.3.1

Luonnonmukaisten ja osaksi luonnontilaisten alueiden ja kaupunkialueiden käytettävyystilanne on eri jäsenvaltioissa ja alueilla hyvin erilainen. Pinta-alan hyödyntäminen "harmaalla infrastruktuurilla" on äärimmäisen runsasta joillakin tiheään asutuilla alueilla ja joissakin kaupungeissa, kun taas toisilla alueilla on suuria luonnontilaisia alueita. Vihreän infrastruktuurin edistämiseksi toteutettavissa EU:n toimenpiteissä on tehtävä ero sellaisten alueiden, joilla on kyse uuden vihreän infrastruktuurin luomisesta, ja muiden alueiden, missä painopiste on ennemminkin maisemien säilyttämisessä ja hoidossa, välillä.
4.8.1

Ottaen huomioon tiedotusvälineiden kulttuurisen ulottuvuuden ja niiden yleisen vaikutuksen yhteiskuntaan ETSK on valinnut yhdeksi tärkeimmistä painopisteistään alaikäisten ja muiden arassa asemassa olevien väestöryhmien suojelun niin audiovisuaalisten viestinten käytössä kuin digitaalisessa ympäristössä (internet, verkkoyhteisöt jne.). Kyse on erityisen merkittävistä näkökohdista, kuten oikeudesta yksityisyyteen, henkilösuojasta ja muista perusoikeuksista, jotka on tunnustettu muun muassa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja nykyään myös EU:n perusoikeuskirjassa, joka on sisällytetty voimassa oleviin perussopimuksiin. Audiovisuaalialan konvergenssi tekee katsojasta toimijan (interaktiivisuus) ja avaa valtavasti uusia viestintä- ja tiedotusmahdollisuuksia, mutta myös lisää arassa asemassa olevien henkilöiden alttiutta lainvastaiselle toiminnalle (tietoverkkorikollisuus).
3.12

Puolustusteollisuus on pitkään ollut huolissaan kilpailuasemastaan. Sen institutionaalinen asema vaihtelee suuresti maasta toiseen: kyse voi olla täysin valtion omistuksessa olevista yrityksistä, yksityisyrityksistä tai mistä tahansa välimuodoista. Yhteinen nimittäjä on se, että valtiovallalla on ratkaiseva rooli kaikkialla. (Osittaisesta) yksityistämisestä huolimatta teollisuuden ja valtiovallan välinen sidos on edelleen erittäin vahva, sillä teollisuus on riippuvainen valtiovallan (monopoliasemaan perustuvasta) kysynnästä ja sääntelystä sekä vientiluvista.
3.5.1

Kansainvälinen valuuttarahasto on tunnustanut, että säästökuuri oli rajumpi kuin se alun perin ajatteli. Tästä on otettava opiksi: annostusta on pienennettävä. Määrärahaleikkauksia ei saisi kohdistaa mihinkään olennaiseen sosiaalialaan ohjelmaan, joka liittyy koulutukseen tai terveyteen tai on suunnattu työttömille nuorille. Rahoitustarve EU:n jäsenvaltioissa on kriittinen kansainvälisen finanssikriisin jälkeen, eikä Eurooppa-neuvoston sopimus EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä riitä kattamaan reaalitalouden uudelleenrahoitusta. Maailmanpankin, IMF:n ja EU:n neuvoston suosittelemat toimenpiteet eivät mahdollista sellaisten olosuhteiden luomista, jotka olisivat tarpeen kestävään ja pysyvään kasvuun pohjautuvan talouden elvyttämiseksi.
4.2

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio haluaa Euroopan unionin johtavan maailmanlaajuista taistelua rahanpesua ja terrorismia vastaan. Komitea muistuttaa suhtautuneensa jo aiemmassa lausunnossa myönteisesti siihen, että ”rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämistä koskevia sääntöjä kehitetään edelleen. Tällainen toiminta on osoitus siitä, että Euroopan unioni on valmis asettamaan julkiselle ja yksityiselle käyttäytymiselle ja nuhteettomuudelle korkeat vaatimukset. Ehdotettu direktiivi on käytännöllinen askel talousasioiden hallinnan helpottamiseksi, minkä lisäksi se vahvistaa Euroopan unionia” (4).
2.2

Kaupallisella jakelulla on EU:ssa keskeinen rooli kasvun edistäjänä sekä uusien työpaikkojen ja innovatiivisten ja kestäväpohjaisempien kulutusmallien luojana. Alan osuus bkt:stä on 11 prosenttia ja työllisyydestä lähes 15 prosenttia, mikä vastaa noin 36 miljoonaa työntekijää yli 6 miljoonassa yrityksessä. Tämä on 29 prosenttia kaikista yrityksistä, joista hyvin suuri osuus on pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 271/154

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta]”

COM(2013) 245 final – 2011/0380 COD ja

”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta”

COM(2013) 246 final – 2011/0276 COD

2013/C 271/32

Neuvosto päätti 7. toukokuuta 2013 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan ja 195 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta [neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 sekä yhdennetystä meripolitiikasta annetun neuvoston asetuksen N:o XXX/2011 kumoamisesta]

COM(2013) 245 final – 2011/0380 COD

ja

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta

COM(2013) 246 final – 2011/0276 COD.

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että kyseiset asiakirjat, joilla mukautetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahasto olemassa oleviin koheesiopolitiikan sääntöihin, ovat sisällöltään hyväksyttäviä, eikä komitealla ole niihin kommentoitavaa, se päätti 22.–23. toukokuuta 2013 pitämässään 490. täysistunnossa (toukokuun 22. päivän kokouksessa) antaa esitetyistä asiakirjoista myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 161 ääntä puolesta ja 2 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.
1.2

Vuoden 2008 ja helmikuun 2013 välillä työttömyysaste on noussut 27 jäsenvaltion EU:ssa 7 prosentista 10,9 prosenttiin, mikä merkitsee yhteensä 26,4 miljoonaa työtöntä. Euroalueella työttömyys on kohonnut jopa 12 prosenttiin. Se on noussut 19 maassa ja laskenut 8:ssa. 27 jäsenvaltion EU:ssa on nyt työttömänä 5,7 miljoonaa nuorta (23,5 prosenttia nuorista), kun vuoden 2013 alussa kokonaistyöttömyysaste oli Yhdysvalloissa 7,7 prosenttia ja Japanissa 4,2 prosenttia (1). Tämä luvut ovat täysin päinvastaisia Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kanssa, ja ETSK katsookin, että kilpailukyvyn taantumisen torjuminen, kasvun lisääminen, uusien työpaikkojen luominen ja köyhyyden vähentäminen on asetettava kaikkein tärkeimmiksi painopisteiksi. On tärkeää perustaa vahvistettu valvontamekanismi, jonka avulla voidaan valvoa, miten talous- ja rahapoliittiset toimet vaikuttavat jäsenvaltioiden yhteiskunnalliseen tilanteeseen ja työmarkkinoihin. On myös tärkeää lisätä sosiaali- ja työllisyyspoliittiset käytänteet talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon sisältyviin jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen valvontaa koskeviin säännöksiin. ETSK:n mielestä tällainen lähestymistapa on kiireellinen jo kyseisten dramaattisten lukujen valossa, mutta se on myös täysin SEUTin 9 artiklassa mainittujen unionin sosiaalista ja kestävää kehitystä koskevien tavoitteiden mukainen. EMUn sosiaalinen ulottuvuus edellyttää selkeitä välineitä, osoittimia sekä laadullisia että määrällisiä tavoitteita, jotka vaikuttavat yhtä tehokkaasti kuin EMUn talous- ja rahoitusvelvoitteet. EU:n johtohenkilöiden on ennen muuta tuotava Eurooppa-aate takaisin kansan pariin.
4.2.2

Rakennusalalla on viime aikoina tapahtunut edistystä – epävirallinen yhteistyöfoorumi European Construction Forum esimerkiksi julkaisi ensimmäisen kerran marraskuussa 2010 ja uudelleen erityisesti komission tiedonannon johdosta 28. tammikuuta 2013 ohjelmajulistuksen nimeltä Building Prosperity for the Future of Europe –, mutta ala koostuu niin monista eri sidosryhmistä, että on vaikea koordinoida kaikkia eri näkemyksiä ja puhua yhdellä ja samalla äänellä kansallisella tai EU:n tasolla.
5.10

Komissio, kuten muutkin EU:n toimielimet, hyödyntää hyvin laajasti tietotekniikkaa. Toistaiseksi ratkaisuja on kuitenkin kehitetty vain ani harvoin CC:n pohjalta. Samaan aikaan Yhdysvalloissa on säädetty Cloud First -laki, jonka soveltamisalaan kuuluvien viranomaistahojen on lain mukaan valittava ensisijaisesti CC-pohjainen lähestymistapa. Komitea ehdottaa tämän onnistuneen toimen perusteella, että komissio laatisi itselleen ja muille toimielimille Cloud First -politiikan, joka tarjoaisi mahdollisuuden kehittää unioniin CC-ekosysteemi ja pienentää huomattavasti toimintabudjettia.
—

Tutkimuksen ansiosta taajuuksia on voitu avata yhteiskäyttöön niin, että ensisijaiset käyttötarkoitukset on voitu suojata. Kognitiivisten radioteknologioiden kehitystä tuetaan yhdenmukaistettuja standardeja koskevilla toimeksiannoilla ja eurooppalaisissa tutkimushankkeissa toteutettavilla kokeiluilla. Lisäedistystä on odotettavissa havainnoinnin ja pienten solutukiasemien käytön alalla.
4.15

Yhdistyneiden kansakuntien ohjelman Water Decade Programme on Capacity development ja äskettäin (2012) julkaistun teoksen Water and the Green Economy, Capacity Development Aspects (18) mukaan toimintatapoja on muutettava, jotta voitaisiin vastata aggressiivisista kehitysmuodoista aiheutuvan vesivarojen hupenemisen ja veden laadun heikkenemisen asettamiin haasteisiin kaikkialla maailmassa. Toisin sanoen pilaantumista ei voida loputtomiin rajoittaa, koska vesi on myös välittäjä. Toisaalta on jo olemassa lukuisia uusia teknologioita, mutta on olemassa todellinen vaara, että tällaiset teknologiat vanhenevat yhtä nopeasti kuin ne ovat syntyneetkin, mikäli kaikkia osatekijöitä ei oteta huomioon samalla kertaa. Esimerkiksi suolanpoistoon tarvitaan energiaa, ja veden uudelleenkäyttö ns. sekundaariseen käyttöön (maatalous) edellyttää, että vesi ei ole välillä pilaantunut moneen kertaan.
2.3

Euroopan parlamentti on tässä yhteydessä esittänyt jo useita muutosehdotuksia, joista se neuvottelee neuvoston kanssa. Ehdotettu asetus on tarkoitus hyväksyä lopullisesti vuonna 2013, ja sen on tarkoitus olla voimassa vuodesta 2014 alkaen.
3.7

ETSK pitää myönteisenä muita eurooppalaisen säätiön perussäännön keskeisiä osia sellaisena kuin ne esitetään ehdotetussa asetuksessa, jonka antamista komitea suositti aiemmin antamassaan lausunnossa. Kannatettavia seikkoja ovat mm. seuraavat: a) Eurooppalaisella säätiöllä on eurooppalainen ulottuvuus, ja sillä on oltava toimintaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. Tämän rajatylittävää toimintaa koskevan vaatimuksen täyttymistä tulee edellyttää rekisteröintihetkellä ja eurooppalaisen säätiön toiminnan ajan. b) Eurooppalainen säätiö voidaan perustaa ex nihilo eli "tyhjästä", muuntamalla kansallinen säätiö eurooppalaiseksi säätiöksi tai sulauttamalla kansallisia säätiöitä. Päätöksen eurooppalaisen säätiön perustamisesta voivat tehdä vain oikeushenkilöt ja luonnolliset henkilöt, joilla on tosiasiallista EU:n laajuista toimintaa tai jotka kehittävät sellaista. Näin ollen kukin jäsenvaltio voi olla varma siitä, että kansallinen säätiökehys säilyttää erityispiirteensä. c) Eurooppalaisen säätiön varoille asetetaan vähimmäismäärä (25 000 euroa) velkojien suojan parantamiseksi tämän kuitenkaan estämättä pienempien hankkeiden käynnistämistä. d) Oikeustoimikelpoisuus on laaja, ja siihen sisältyy oikeus hallita irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä vastaanottaa ja pitää hallussa mistä tahansa laillisesta lähteestä saatuja lahjoituksia ja kaikenlaisia taloudellisia tukia osakkeet ja muut siirtokelpoiset arvopaperit mukaan lukien. e) Eurooppalaisen säätiön yleishyödyllisyystavoitteen mukaisesti sallitaan taloudellinen toiminta suoraan tai toisen oikeushenkilön kautta edellyttäen, että mahdollinen tulo tai ylijäämä käytetään yleishyödyllisiin tarkoituksiin.
2.1.5

Korkki on erittäin tärkeä puunkorjuutuotteisiin kuuluva materiaali, ja sillä on useita etuja. Se on uusiutuvista lähteistä ympäristöystävällisen prosessin avulla valmistettava luonnontuote, jonka valmistaminen ei edellytä puiden kaatamista. Korkkiteollisuuden merkitys Välimeren alueen herkän ja uhanalaisen ekosysteemin ekologisen tasapainon säilyttämisessä on osoittautunut merkittäväksi. Korkkiteollisuudella on myös merkitystä työllisyyden ja tulojen kannalta.
2.4

Ehdotuksen mukainen ympäristön ja turvallisuuden seurantajärjestelmää (GMES) koskevan strategisen ohjelman rahoitus monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 ulkopuolella on herättänyt suurta huolta. Todellisena riskinä on menettää Euroopan kannalta strateginen ohjelma, jonka puolesta on tähän mennessä tehty vuosikymmenen työ ja johon on investoitu yli kolme miljardia euroa.
2.13

Lisäksi on kehitettävä palveluita huollettavien henkilöiden auttamiseksi päivittäisissä toimissa: apua hygieniasta huolehtimiseen, siivoukseen ja aterioiden valmistukseen sekä yöpäivystyspalveluita. Kotihoidon ammattiala kehittyy jatkuvasti – ja samalla syntyy työpaikkoja. Liian monissa maissa kotona tehtävä työ on edelleen epävirallista: siitä ei makseta veroja, se on suojaamatonta, siihen ei voi pätevöityä muodollisesti ja sitä tekevät usein siirtotyöläiset. Tällä miesten ja naisten tasa-arvon kannalta olennaisella alalla on raskaita stereotypioita, sen teknisyyttä ei ole tunnustettu, työsopimukset ovat epävarmoja tai niitä ei ole ja palkat ovat erittäin matalia, vaikka työtehtävät ovat välttämättömiä talouden toiminnan kannalta. ILO:n hiljattain hyväksymän kotityöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan yleissopimuksen pitäisi edistää alan eettisyyttä ja ammattimaisuutta, mikäli löydetään ehdot rahoitukselle, joka ei voi tulla ainoastaan hoitoa tarvitsevien sairaiden tai näiden perheen taskuista.
5.10

Sisämarkkinoille suunnatuissa ohjelmissa on korostettava eurooppalaisuutta, ja niiden on perustuttava lisäarvon tuottamiseen ja valtiolliset rajat ylittävään näkemykseen: mitä suurempi tuotanto ja markkinat, sitä parempi ohjelma. Lisäksi ohjelmien on oltava toisiaan täydentäviä, ja niissä on luotava synergiaa muiden valtiollisten tai alueellisten ohjelmien kanssa, jotta vältetään toiminnan päällekkäisyys ja ristiriitaiset viestit. Koulutus- ja terveysalan potentiaalia on hyödynnettävä tiedotustoimien tuloksekkuuden vahvistamiseksi. Lisäksi elintarvikkeita koskevien tiedotus- ja menekinedistämispolitiikkojen suunnittelussa ja toteutuksessa olisi otettava huomioon työllisyysvaikutukset.