EU:n tasolla komissio on täysin sitoutunut sisällyttämään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensisijaiset tavoitteet osaksi kaikkea EU:n politiikkaa. Se on jo alkanut hyödyntää olemassa olevia välineitä ja prosesseja ja esittänyt useita erityisaloitteita EU:n toimivallan puitteissa – osa niistä on vielä EU:n lainsäätäjien hyväksyttävänä.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteutumisen on aina katsottu edellyttävän yhteistä poliittista sitoutumista ja vastuuta. EU:n toimielimillä, jäsenvaltioilla, viranomaisilla, työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnan järjestöillä kaikilla tasoilla on keskeinen rooli oman toimivaltansa mukaisesti.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin perustaminen on osa laajempaa Euroopan tulevaisuudesta käytävää keskustelua, joka käynnistettiin 1. maaliskuuta 2017 annetulla komission valkoisella kirjalla. Euroopan sosiaalisen mallin vahvistaminen ja nykyaikaistaminen sen joutuessa tekemisiin erilaisten perustavanlaatuisten muutosten – kuten uuden teknologian, globalisaation ja väestön ikääntymisen – kanssa on yksi valkoisessa kirjassa samoin kuin komission pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta ja sen pohdinta-asiakirjassa globalisaation hallinnasta esiin nostetuista keskeisistä kysymyksistä.

‣Komissio on talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla painottanut enemmän sosiaalisia painopisteitä ja tuonut ne yhdenvertaisesti talouteen liittyvien tavoitteiden kanssa esille talouspolitiikan vuotuisen koordinointisyklin yhteydessä; tämänvuotisessa koordinointisyklissä on ensimmäisen kerran otettu huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin painopisteet.

Työllisyys- ja sosiaalialalla marraskuusta 2014 lähtien ehdotetuista 22 säädösehdotuksesta kymmenen on hyväksytty ja 12:lle on vielä saatava neuvoston ja/tai Euroopan parlamentin hyväksyntä. Kuten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisestä julistuksesta käy ilmi, lähikuukausien painopisteenä on saada päätökseen avoinna olevat lainsäädäntökokonaisuudet ja keskittyä uusien aloitteiden toteuttamiseen ja täytäntöönpanoon käytännössä.

Komissio ehdottaa ensinnäkin Euroopan työviranomaisen perustamista täydentämään aiempia aloitteita, joilla parannetaan työntekijöiden lähettämistä ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevia sääntöjä. Vapaa liikkuvuus on yksi sisämarkkinoiden arvostetuimmista vapauksista, joka hyödyttää yksittäisiä ihmisiä, talouksia ja koko yhteiskuntaa. Oikeudenmukaisen liikkuvuuden varmistamiseksi on nykyään olemassa laajalti EU:n lainsäädäntöä, mutta tärkeintä on se, että näitä sääntöjä sovelletaan tosiasiallisesti käytännössä. Tässä yhteydessä työviranomaisen tehtävänä ja sen tuottamana lisäarvona on

Pilarin perustamisella on tässä yhteydessä ollut keskeinen merkitys EU:n lainsäädännön päivittämisessä ja täydentämisessä siltä osin kuin se on tarpeellista. Tähän mennessä tehdyn lisäksi komissio esittää joukon aloitteita tämänpäiväisen tiedonannon ohella, kuten laatikossa 1 tiivistetysti esitetään.

‣Energiaunionin alalla komission ehdottamassa ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -paketissa painotetaan voimakkaasti kuluttajia ja vauhditetaan toimia sen varmistamiseksi, että puhtaaseen energiaan siirtyminen on sosiaalisesti oikeudenmukaista eikä ketään jätetä jälkeen. Lisäksi paketissa esitetään uusi lähestymistapa muita heikommassa asemassa olevien kuluttajien suojelemiseksi, mihin kuuluu myös se, että jäsenvaltioita autetaan vähentämään kuluttajien energiakustannuksia tukemalla energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja. Tämä on myös johtanut eurooppalaisen energiaköyhyyden seurantaryhmän perustamiseen.

c) toimia sovittelijana ja helpottaa ratkaisun löytymistä kansallisten viranomaisten välisissä rajatylittävissä riita-asioissa tai työmarkkinahäiriöissä. Työviranomaisen perustamisen valmistelun tukemiseksi komissio perustaa myös neuvoa-antavan ryhmän, joka kokoaa yhteen keskeiset sidosryhmät. Toiseksi komissio ehdottaa työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaalisen suojelun saatavuutta koskevaa neuvoston suositusta, joka pohjautuu EU:n työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja jolla pyritään kannustamaan jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki työssäkäyvät voivat osallistua sosiaalisen suojelun rahoittamiseen ja että heillä on riittävät mahdollisuudet saada sosiaalista suojelua, kuten työttömyys- tai sairausetuuksia. Nykyisin noin 60 prosenttia ihmisistä työskentelee kokoaikaisissa vakinaisissa työsuhteissa. Yhä useammalla on kuitenkin muunlainen työsopimus, kuten osa-aikainen tai määräaikainen työsopimus, tai he ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia. Tästä suuntauksesta voi aiheutua eriarvoisuutta ja sosiaalisia riskejä, jos näillä työntekijöillä ei ole riittävää pääsyä sosiaalisen suojelun piiriin. Komissio harkitsi mahdollisuutta ehdottaa direktiiviä tästä aiheesta, mutta ottaen huomioon tilanteiden erilaisuuden ja EU:n tason toiminnan mahdollistavan säädöskehyksen rajoitukset se katsoo, että neuvoston suositus on asianmukainen tapa ohjata edistymistä kansallisella tasolla, varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja tukea lähentymistä parhaiden toimijoiden suoritustasoon. Lisäksi komissio on kehittämässä eurooppalaista sosiaaliturvatunnusta, jonka on tarkoitus olla digitaalinen tunniste, jolla nykyiset järjestelmät saadaan yhteentoimiviksi. Miljoonat matkailijat ja toisessa EU-maassa matkustavat, asuvat ja työskentelevät voisivat helposti todistaa kuuluvansa sosiaaliturvan piiriin kotimaassaan ja saada nopeammin ja helpommin heille kuuluvat etuudet – samalla he voisivat olla varmoja siitä, että heidän henkilötietonsa on täysin suojattu. Tämä helpottaisi oikeuksien siirrettävyyttä rajojen yli, mahdollistaisi reaaliaikaisen tunnistamisen ja kattavuuden todentamisen ja vähentäisi myös paperiasiakirjojen käytöstä aiheutuvien virheiden ja petosten riskejä. Se helpottaisi hallintoviranomaisten työtä kaikilla tasoilla. Tämä aloite on osa komission vuoden 2018 työohjelmaa: komissio käy parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden mukaisesti vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ja esittää aloitteen myöhemmin kuluvan vuoden aikana.

Komissio aikoo pilarin täytäntöönpanossa EU:n tasolla hyödyntää edelleen kaikkia käytössään olevia välineitä. Näiden välineiden käyttö vaihtelee toimintalohkon ja pilarin periaatteiden mukaan ja heijastelee EU:n tason toimivallan luonnetta ja laajuutta. Niihin kuuluvat nykyisen lainsäädännön päivittäminen ja täydentäminen, kuten edellä todettiin, EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan parantaminen jäsenvaltioissa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukeminen kaikkialla EU:ssa samoin kuin edistymisen seuranta eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa.

Tämä koskee myös taloudellista tukea EU:n rahastoista ja eritoten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, Erasmus+-ohjelmasta ja muista asiaankuuluvista ohjelmista. Tuoreessa tiedonannossaan ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen” komissio painotti, että EU:n talousarvion avulla on täytettävä EU:n johtajien Göteborgissa pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa antamat lupaukset ja kehitettävä edelleen unionin sosiaalista ulottuvuutta muun muassa panemalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari täytäntöön kaikilta osin. Komissio korosti, että työllistymismahdollisuuksien parantaminen ja mm. digitalisaatioon liittyviin osaamishaasteisiin vastaaminen edellyttävät riittäviä resursseja. Keväällä 2018 esitetään vuoden 2020 jälkeen noudatettavaa EU:n monivuotista rahoituskehystä koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia.

4. Pilarin täytäntöönpano kansallisella tasolla

Suurin osa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteuttamiseen tarvittavista toimivaltuuksista ja välineistä on paikallis-, alue- ja keskusviranomaisten, työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskunnan käsissä. EU:lla on tärkeä rooli jäsenvaltioiden tukemisessa, mutta vastuu pilarin täytäntöönpanosta kuuluu – mitä suurimmassa määrin – jäsenvaltioille niiden hallinnon eri tasoilla. Lisäksi työmarkkinaosapuolilla on kaikilla tasoilla keskeinen asema pilarin täytäntöönpanossa niiden sopimusten neuvotteluun ja tekemiseen liittyvän itsenäisyyden mukaisesti. Kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien monimuotoisuus ja työmarkkinaosapuolten autonominen asema on nimenomaisesti tunnustettu SEUT-sopimuksessa. Komissio on vuosien mittaan kehottanut jäsenvaltioita antamaan työmarkkinaosapuolille suuremman roolin työllisyys- ja sosiaalialalla, sillä niiden osallistuminen on olennaisen tärkeää uudistuksiin sitoutumisen kannalta. Erityisesti sosiaalialan palveluja tarjoavilla kansalaisjärjestöillä on myös suuri merkitys pilarin käyttöönoton ja toteuttamisen kannalta.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetään olennaisia periaatteita ja oikeuksia ja ohjataan näin toimiviin tuloksiin työllisyys- ja sosiaalialalla. Kaikkiin tapauksiin soveltuvia ratkaisuja ei ole olemassa, ja pilarissa on otettu huomioon kansallisten tilanteiden erilaisuus. Vaikka jäsenvaltioilla on usein yhteisiä haasteita ja samantapaisia ongelmia, niihin on kussakin tapauksessa väistämättä löydettävä omat ratkaisunsa. Tämä johtuu niiden kansallisten järjestelmien, perinteiden ja lähtökohtien erilaisuudesta ja niiden kunkin sosioekonomisesta tilanteesta.

Nykyinen taloustilanne tarjoaa tilaisuuden edistää osallistavaa kasvua, nykyaikaistaa EU:n sosiaalista markkinataloutta ja investoida ihmisiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. EU:n talous laajenee edelleen vinhaan tahtiin. Yli yhdeksän miljoonaa uutta työpaikkaa on luotu alkusyksystä 2014 lähtien, jolloin nykyisen komission toimikausi alkoi. Työttömyysaste laskee tasaisesti ja on alimmillaan sitten vuoden 2008. Työssä olevien määrä on noussut 236,3 miljoonaan EU:ssa, mikä on korkein koskaan kirjattu määrä. EU:ssa on kuitenkin edelleen 18 miljoonaa työtöntä, kotitalouksien tulot ovat edelleen alle vuoden 2008 tason useissa jäsenvaltioissa, ja moniin sosiaalisiin haasteisiin on vielä vastattava erityisesti ottaen huomioon käynnissä olevan kehityksen – digitalisoinnista ikääntymiseen – tahdin ja laajuuden. Tilanne vaihtelee lisäksi edelleen suuresti jäsenvaltioiden kesken ja niiden sisällä.

Painopisteissä on väistämättä vaihtelua, ja eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa jäsenvaltioille tilaisuuden edistyä pilarin toteuttamisessa ja raportoida siitä. Vuoden 2018 ohjausjakson puitteissa vastikään julkaistuissa maaraporteissa esitetään pääpiirteissään niiden kansallisen tason haasteiden luonne ja laajuus, jotka liittyvät työ- ja elinolojen parantamiseen, työmarkkinoiden oikeudenmukaisuuden lisäämiseen ja niiden toiminnan tehostamiseen, koulutusjärjestelmien parantamiseen, jotta kaikki saisivat asianmukaiset ja tarkoituksenmukaiset taidot, ja kestävien ja riittävien sosiaaliturvajärjestelmien luomiseen. Jäsenvaltioilta huhtikuussa odotettavissa kansallisissa uudistusohjelmissa esitetään uudistetut painopisteet ja uusia konkreettisia toimia kansallisella tasolla. Komissio ehdottaa myöhemmin keväällä 2018 maakohtaisia suosituksia näiden ohjelmien pohjalta. Samalla komissio jatkaa työskentelyä jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että saatavilla oleva EU:n rahoitus käytetään hyvin rakenneuudistusten tukemiseen tai ihmisiin investoimiseksi maaraporteissa ja maakohtaisissa suosituksissa todettujen painopisteiden mukaisesti.

5. Pilarin täytäntöönpanon seuranta

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso tarjoaa asianmukaisen välineen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin keskeisillä aloilla tapahtuneen edistymisen seuraamiseksi.

Eurooppalainen ohjausjakso perustuu perusteellisiin analyyseihin kunkin maan tilanteesta. Siinä tunnustetaan haasteiden moninaisuus ja tarve priorisoida erilaisten lähtökohtien ja eri maissa käytettävissä olevien keinojen puitteissa. Ohjausjakso tarjoaa myös keinon organisoida yhteisiä toimia ajan mittaan. Se pohjautuu vuoden kuluessa toteutuneeseen perusteelliseen vuoropuheluun ja raportointiin, joka on avoin kaikille toimijoille, ja sitä käytetään erityisesti vertaisarviointien ja vertailuanalyysien organisoimiseen jäsenvaltioiden kesken. Komissio käyttää hyväkseen eurooppalaisen ohjausjakson sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisessa viime vuosina tapahtunutta edistymistä ja siitä lähtien, kun Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva julistus annettiin, se on alkanut hienosäätää jo käytössä olevia välineitä ja työskentelymenetelmiä pilarin viitoittamaan suuntaan. Tämä ei edellytä perustavaa laatua olevia muutoksia tai uusien välineiden luomista eikä aiheuta ylimääräistä hallinnollista rasitusta jäsenvaltioille.

Myös aihekohtainen seuranta on tarpeen, jotta voidaan käsitellä perusteellisesti pilarin eri periaatteita ja tarkastella tosiasiallista seurantaa ja toteutusta käytännössä. Eri kysymyksiä käsitellään seikkaperäisesti säännöllisissä EU:n julkaisuissa, kuten vuotuisessa yhteisessä työllisyysraportissa ja työllisyyttä ja yhteiskunnallisia muutoksia käsittelevässä vuosikertomuksessa. Lisäksi alalla toimiville EU:n virastoille annetaan tehtäväksi kehittää tarkempaa raportointia niiden vastuualueeseen kuuluvista periaatteista. EU-tason työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt voivat puolestaan keskittyä syvällisemmin tiettyihin niitä erityisesti kiinnostaviin periaatteisiin.

Eurooppalaisen ohjausjakson osana kolme uutta osatekijää auttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon seurannassa:

‣Pilarin painopisteiden sisällyttäminen eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja aiheiden valitseminen vuotuista yksityiskohtaista raportointia varten: Pilariin kirjatut periaatteet ja oikeudet otetaan huomioon koko eurooppalaisen ohjausjakson ajan seurattaessa, vertailtaessa ja arvioitaessa tapahtunutta edistymistä. Samalla kunakin vuonna joitakin pilariin liittyviä erityisiä aiheita käsitellään yksityiskohtaisessa arvioinnissa. Tämä koskee erityisesti vuotuista kasvuselvitystä (julkaistaan marraskuussa), jossa esitetään EU-tason taloudelliset ja sosiaaliset painopisteet, ja maaraportteja (jotka julkaistaan helmi-/maaliskuussa), joiden pohjalta annetaan tarkempaa maakohtaista ohjeistusta. Aiheiden valinnassa kuullaan kaikkia toimijoita ja erityisesti jäsenvaltioita edustavia asiaan liittyviä komiteoita.