Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.

Turskan kalastuskuolevuuden (F) arvioidaan olevan yli kalastuskuolevuuden viiteraja-arvon (Flim). Kutukannan biomassa (SSB) on vähentynyt vuodesta 2015 lähtien, ja sen arvioidaan olevan raja-arvoa (Blim) pienempi. Pohjanmeren monivuotisen suunnitelman 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti silloin, kun tieteelliset lausunnot osoittavat, että jonkin kyseisen suunnitelman 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kannan kutukannan biomassa on Blim-arvoa pienempi, on toteutettava korjaavia lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kanta palautetaan nopeasti kestävän enimmäistuoton mahdollistavaa tasoa suuremmaksi. Näihin korjaaviin toimenpiteisiin voi kuulua erityisesti kyseisen kannan kohdennetun kalastuksen keskeyttäminen ja kyseisten kantojen ja/tai muiden kantojen kalastusmahdollisuuksien asianmukainen vähentäminen kalastuksissa, joissa saadaan turskaa sivusaaliina. Norjan kanssa tehdyissä kalastussuhteita koskevissa sopimuksissa tai pöytäkirjoissa määrätyn menettelyn mukaisesti unioni on neuvotellut kalastusoikeuksista Norjan kanssa. Osapuolet ovat sopineet suosittavansa toimivaltaisille viranomaisilleen, että ne ottaisivat vuoden 2020 aikana tilapäisesti käyttöön korjaavia toimenpiteitä joulukuussa 2019 jo hyväksyttyjen TACien täydentämiseksi lisätäkseen sekä nuorten että täysikasvuisten kalojen suojelua. Toimenpiteisiin olisi sisällytettävä kalastuksen reaaliaikainen kieltäminen turskan suojelemiseksi, rauhoitusajat nuorten kalojen suojelemiseksi, rajatut alueet, joille pääsyyn liittyy erityisiä edellytyksiä, sekä uusiin pyydyksiin perustuvien toimenpiteiden käyttöönotto. Ensimmäinen edellä mainituista korjaavista toimenpiteistä, alueelliset pyyntikiellot kutevan turskan suojelemiseksi, on jo otettu käyttöön. Toimenpide on suunniteltu antamaan suojaa kutuaikana, mutta se ei takaa suojelua nuorille kaloille eikä yleensä vain muutaman viikon kestävän kutukauden ulkopuolella. Vaikka kutuajat ja -paikat ovat vakiintuneita ja niihin liittyvät toimenpiteet voidaan sen vuoksi toteuttaa nopeasti, tiettyjen pyydystyyppien käyttöä rajoittavat toimenpiteet ja valikoivampien pyydysten käyttöönotto edellyttävät yksityiskohtaisempia neuvotteluja sidosryhmien kanssa. Sen vuoksi näiden toimenpiteiden sisällyttämisestä tähän kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen muutokseen olisi päätettävä kyseisten neuvottelujen perusteella.

Komissio esitti ehdotuksen toiseksi toimenpidekokonaisuudeksi kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen ensimmäisessä muutoksessa. Tuolloin asianomaiset jäsenvaltiot kuitenkin halusivat laatia yhteisen suosituksen lisätoimenpiteiden ehdottamista varten. Niinpä neuvosto ja komissio antoivat seuraavan yhteisen lausuman:

”Komissio ja neuvosto korostavat, että on kiireellisesti otettava käyttöön korjaavia lisätoimenpiteitä, joilla tuetaan Pohjanmeren ja Skagerrakin turskan elpymistä. Tällaisten toimenpiteiden toteuttaminen on tarpeen kannan biologisen tilan vuoksi Pohjanmeren monivuotista suunnitelmaa koskevan asetuksen (EU) 2018/973 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja se on linjassa tällaisista toimenpiteistä Norjan kanssa muodostetun yhteisymmärryksen kanssa. Komissio harkitsee asianmukaisten ehdotusten tekemistä ottaen huomioon asianomaisessa alueellisessa ryhmässä tehdyn työn, ja neuvosto tarkastelee niitä kiireellisesti.”

Jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä edistyneet riittävästi, jotta kyseiset toimenpiteet voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2020 aikana, EU:n ja Norjan sitoumuksen mukaisesti. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että toimenpiteet sisällytetään kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen toiseen muutokseen. Samoin kuin ensimmäisessä muutoksessa, siinä vahvistetaan laajoja alueita, joille pääsyyn liittyy erityisiä ehtoja. Ehdotusta on myös mukautettu jäsenvaltioiden kahdesta asiasta esittämien näkemysten huomioon ottamiseksi. Siihen sisältyy nyt luettelo etukäteen määritellyistä pyydyksistä, jotka STECF on aiemmin arvioinut tai joille on tehty tieteellinen vertaisarviointi. Ehdotuksen mukaan joustavampaa lähestymistapaa sovellettaisiin edelleen erityiskriteerit täyttäviin pyydyksiin. Lisäksi muutetaan kyseisten pyydysten arviointiprosessia STCF:ssä.

Uusi lähestymistapa tarjoaa jäsenvaltioille ja toimijoille kaksi vaihtoehtoa. Ne voivat käyttää joko yhtä etukäteen määritellyistä pyydyksistä (uusi elementti) tai ne voivat ottaa käyttöön täysin uudenlaisia pyydyksiä ja samanaikaisesti komission kanssa pyytää STECF:ltä arviota asianomaisista pyydyksistä. Jos STECF antaa pyydyksistä kielteisen lausunnon, ne olisi vedettävä pois käytöstä. Ehdotuksessa säilytetään niin ikään jäsenvaltioiden mahdollisuus laatia suunnitelmia turskasaaliiden välttämiseksi, mutta suunnitelma voidaan ottaa käyttöön samanaikaisesti kuin STECF:ltä pyydetään lausuntoa. Jos STECF:n arvio on kielteinen, jäsenvaltion on muutettava suunnitelmaansa vastaavasti.

Pohjankatkarapu ICES-alueilla 3a ja 4a itäinen

ICES antoi 9. maaliskuuta 2020 lausunnon pohjankatkaravun (Pandalus borealis) saaliista ICES-alueilla 3a ja 4a itäinen (Skagerrak, Kattegat ja Pohjanmeren pohjoisosa Norjan haudassa). Norjan kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen vahvistetaan EU:n osuus pohjankatkaravun kiintiöstä Skagerrakissa 3 266 tonniksi.

Kilohaili Pohjanmerellä ja alueella 3a.

Kilohaili (Sprattus sprattus) on alueella 3a lyhytikäinen laji, ja ICES julkaisee vuotuisen tieteellisen lausuntonsa 14. huhtikuuta 2020. Huhtikuusta 2019 alkaen ICES antaa vain yhden lausunnon, joka koskee alueen 3a kilohailia sekä Pohjanmeren kilohailia, koska ne katsotaan yhdeksi biologiseksi kannaksi. Neuvoston asetuksessa (EU) 2020/123 alueen 3a kilohailille on asetettu TAC 1. tammikuuta ja 30. kesäkuuta 2020 väliseksi ajaksi. Neuvoston asetuksessa (EU) 2020/123 suurinta sallittua saalista (TAC) koskevat rajoitukset 1. heinäkuuta ja 30. kesäkuuta 2020 välisenä aikana vahvistettiin nollaan. Sen vuoksi Pohjanmerellä sallittuja kilohailin saaliita olisi muutettava ICES:n uusimman tieteellisen lausunnon mukaisesti, Norjan kanssa käytyjen neuvottelun jälkeen.

Kilohailin TAC alueella 3a olisi vahvistettava 1. heinäkuuta 2020 ja 30. kesäkuuta 2021 väliseksi ajaksi ICES:n uusimman tieteellisen lausunnon mukaisesti ja lausunnon kattamaa ajanjaksoa vastaavasti, Norjan kanssa käytyjen neuvottelun jälkeen. Tässä tarkoituksessa alueen 3a kilohailia ja sen kanssa saatuja sivusaaliita varten annetaan erillinen ilmoituskoodi.

Kilohaili (Sprattus sprattus) on Pohjanmerellä lyhytikäinen laji, ja ICES julkaisee vuotuisen tieteellisen lausuntonsa 14. huhtikuuta 2020.

Sardelli

Sardellin (Engraulis encrasicolus) TACiksi ICES-suuralueilla 9 ja 10 sekä Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF) 34.1.1 -alueeseen kuuluvilla unionin vesillä on 1. heinäkuuta 2020 ja 30. kesäkuuta 2021 väliseksi ajaksi vahvistettu nolla siihen asti, kun kyseisen kauden osalta saadaan tieteellinen lausunto. ICES antaa lausuntonsa kyseisestä kannasta vasta kesäkuun 2020 lopussa. Sen varmistamiseksi, että kalastustoiminta voi jatkua, kunnes TAC vahvistetaan uusimman tieteellisen lausunnon perusteella, olisi asetettava vuoden 2019 kolmannen vuosineljänneksen saaliisiin perustuva väliaikainen TAC, 4 018 tonnia. TACia muutetaan myöhemmin ICES:n tieteellisen lausunnon mukaisesti.

Silli Pohjanmerellä

Euroopan unionin ja Norjan välillä 19. joulukuuta 2019 vuoden 2020 osalta yhteisesti sovitussa pöytäkirjassa osapuolet sopivat, että niiden sovitun 50 000 sillitonnin (Clupea harengus) lisäksi, jotka Norja voi kalastaa kiintiöstään alueilla 4a ja 4b sijaitsevilla unionin vesillä ja EU voi kalastaa Norjan vesillä, myönnetään enintään 10 000 tonnin lisämäärä, jos molemmat osapuolet hakevat kyseistä lisämäärää. Tämä sopimus on saatettava osaksi unionin oikeutta.

SPRFMO

Eteläisen Tyynenmeren alueellinen kalastusjärjestö (SPRFMO) hyväksyi vuosikokouksessaan helmikuussa 2020 perunpiikkimakrillille (Trachurus murphyi) uudet saalisrajoitukset. Sovellettavat toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin oikeutta.

NAFO

Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö (NAFO) päätti 23.–27. syyskuuta 2019 pidetyssä vuosikokouksessaan kieltää hohtolimapään (Beryx splendens) kalastuksen NAFO-suuralueella 6 kannan mahdollisen ehtymisen vuoksi. Nämä toimenpiteet olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä. Sen vuoksi kiellettyjen lajien luetteloa olisi muutettava kyseisen kiellon huomioon ottamiseksi.

ICCAT