Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) /* KOM/2003/0054 lopull. - COD 2003/0025 */





Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevan Daphne-ohjelman (vuosiksi 2000-2003) [1] voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2003. [1] Päätös 293/2000/EY, EYVL L 34, 9.2.2000, s. 1. Ohjelmaa perustettaessa sille myönnettiin 20 miljoonan euron määräraha. Ohjelman kunakin toteutusvuonna on hyväksytty vuosiohjelma, jossa määritellään tavoitteet ja aihepiirikohtaiset painopisteet, sekä ehdotuspyyntö, jossa organisaatioita kehotetaan esittämään hankkeita yhteisön rahoituksen saamiseksi. Määrärahoista on voitu rahoittaa 140 hanketta. Hankkeista on teetetty vuosittain ulkopuolinen arviointi, joka perustuu käynteihin paikan päällä. Vuosittain laadittavissa yhteenvetoraporteissa esitetään rahoitusta saaneiden hankkeiden tulokset ja vaikutukset ja niissä on kuvattu myös väkivallan uhrien hyväksi vähitellen muodostuvia kiinteitä ja pysyviä verkostoja, menetelmiä ja kenttätyötä. Daphne-ohjelman hankkeet ja tulokset tunnetaan sekä Euroopassa että sen ulkopuolella väkivallan torjunnan ohjelmasuunnittelun merkittävänä apuvälineenä sekä mallina hyvistä toimintatavoista liitettäessä alueellista politiikkaa ja puitteita alueelliseen yhteistyötoimintaan. Tämä todettiin selvästi mm. joulukuussa 2001 Jokohamassa pidetyssä, kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsitelleessä toisessa maailmankongressissa. Komissio antoi huhtikuussa 2002 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen [2] ohjelman toteutuksesta kahden ensimmäisen vuoden aikana. Kertomus perustui rahoitettujen hankkeiden tulosten ja vaikutusten vuosittaiseen seurantaan ja jälkiarviointiin. Kertomus osoittaa, että ohjelman tavoitteet ovat toteutumassa ja että sen avulla saavutetaan kansallisia toimia täydentävää lisäarvoa Euroopan tasolla. [2] KOM(2002) 169 lopullinen, SEC (2002) 338. Euroopan parlamentti antoi syyskuussa 2002 päätöslauselman [3] edellä mainitusta komission Daphne-kertomuksesta ja pyysi, että Daphne-ohjelmaa jatkettaisiin vuoden 2003 jälkeenkin ja että sen määrärahoja lisättäisiin. [3] A5-0233/2002 lopullinen. Kesäkuussa 2002 Sevillassa pidetyssä neuvoston kokouksessa puheenjohtajamaa Espanja esitti toimintaoppaan naisiin kohdistuvan väkivallan vaikutusten lieventämiseksi ja sen poistamiseksi kokonaan (Good practice Guide to mitigate the effects of and eradicate violence against women). Toimintaoppaassa Daphne-ohjelma mainittiin esimerkkinä valtiosta riippumattomien järjestöjen verkottumisen kannalta hyvästä toimintatavasta ja viitattiin sen avulla saavutettuihin hyviin tuloksiin. Neuvosto kehotti jatkamaan EU-tason toimintaa naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan alalla. Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että ei ole sairas tai vammainen. Tämä tunnustetaan myös kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1979 yleissopimuksessa, Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1989 yleissopimuksessa lapsen oikeuksista ja siihen liitetyssä valinnaisessa pöytäkirjassa, joka koskee lasten myyntiä, lapsiprostituutiota ja lapsipornografiaa, lapsityön pahimpia muotoja koskevassa Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1999 yleissopimuksessa 182, naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevassa vuoden 1993 Wienin julistuksessa, Pekingissä vuonna 1995 järjestetyssä neljännessä naisten asemaa käsitelleessä maailmankonferenssissa hyväksytyssä julistuksessa ja toimintaohjelmassa sekä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten suorittamaa Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelua koskevissa neuvoston päätelmissä [4], Tukholmassa vuonna 1996 järjestetyssä ensimmäisessä maailmankongressissa hyväksytyssä, kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä vastustavassa julistuksessa ja toimintaohjelmassa sekä sitä täydentävässä, toisessa maailmankongressissa vuonna 2001 tehdyssä Jokohaman maailmanlaajuisessa sitoumuksessa, Eurooppaa ja Keski-Aasiaa käsitelleessä Jokohaman konferenssin alueellisessa valmistelukonferenssissa Budapestissa marraskuussa 2001 hyväksytyssä julistuksessa ja toimintasuunnitelmassa, nuorisopolitiikkaa ja -ohjelmia koskevassa Lissabonin julistuksessa, joka hyväksyttiin nuorisoasioista vastaavien ministerien maailmankonferenssissa vuonna 1998, sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lisäpöytäkirjassa, joka koskee ihmiskauppaa, erityisesti naisten ja lasten kauppaa. [4] Asiakirja 14074/02, ei vielä julkaistu EYVL:ssä. Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tällaisen väkivallan torjumista koskevia toimintaohjelmia muun muassa 18. tammikuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa ihmisillä käytävästä kaupasta [5], 19. syyskuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa alaikäisistä väkivallan uhreista [6], 12. joulukuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa toimenpiteistä alaikäisten suojelemiseksi Euroopan unionissa [7], 16. joulukuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa naisilla käytävästä kaupasta seksuaalista hyväksikäyttöä varten [8], 2. toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa [9] komission tiedonannosta lisätoimista naisilla käytävän kaupan torjumiseksi [10] sekä 20. syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa naisten sukupuolielinten silpomisesta [11]. [5] EYVL C 32, 5.2.1996, s. 88. [6] EYVL C 320, 28.10.1996, s. 190. [7] EYVL C 20, 20.1.1997, s. 170. [8] EYVL C 14, 19.1.1998, s. 39. [9] EYVL C 59, 23.2.2001, s. 307; A5-0127/2000. [10] KOM(1998) 726. [11] 2001/2035(INI), EYVL C 77E, 28.3.2002, s. 22-126. Käsiteltävien asioiden luonne edellyttää koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki näiden ongelmien torjunnasta Euroopan unionissa vastaavat tahot. Tällaista väkivaltaa voitaisiin todennäköisesti ehkäistä ja torjua tehokkaammin luomalla kaikenlaisen väkivallan torjunnasta vastaavien henkilöiden käyttöön koulutus-, tiedotus- ja tutkimusverkosto, jonka piirissä vaihdetaan hyviksi havaittuja käytäntöjä. 2. EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI: ALALLA TAPAHTUNUT KEHITYS Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Daphne-ohjelman toisen vaiheen perustamisesta perustuu nykyisen ohjelman toteutuksessa saatuun kokemukseen. Tämän ehdotuksen rakenne on samanlainen kuin alkuperäisessä Daphne-ohjelmassa vuonna 2000. Ohjelman soveltamisalaa ei ole tarkoitus muuttaa. Kaikki väkivaltaan liittyvät toiminta-alat (perheväkivalta, kouluväkivalta, väkivalta laitoksissa tai työpaikalla, kaupallinen seksuaalinen hyväksikäyttö, sukuelinten silpominen, terveysvaikutukset, sukupuoleen perustuva väkivalta, ihmiskauppa, väkivallan tekijöiden hoitaminen jne.) ovat ohjelmassa edelleen tärkeitä ja niihin olisi kohdistettava toimia. Väkivallan uhrien auttamisesta vastaavilla järjestöillä on edelleen parhaat edellytykset tavoittaa näiden toimien kohderyhmät ja auttaa heitä. Lisäksi ohjelmasta voidaan tukea koulutuslaitoksia, yliopistoja, vapaaehtoisyhdistyksiä, tutkimuskeskuksia ja paikallisviranomaisia kuten kunnallisia päätöksentekoelimiä. Ohjelma edistää osaltaan yleistavoitetta tarjota kansalaisille korkeatasoinen suoja väkivaltaa vastaan, mukaan luettuna näiden fyysisen ja mielenterveyden suojelu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Sen tarkoituksena on ehkäistä ja torjua kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Näin sen avulla edistetään terveyttä ja sosiaalista hyvinvointia. Ohjelma ehdotetaan toteutettavaksi seuraavin keinoin: * parhaiden toimintatapojen ja toiminnasta saatujen kokemusten määrittäminen ja vaihtaminen; * kartoitukset, selvitykset ja tutkimukset; * kenttätyö, johon tuensaajat osallistuvat; * pysyvien monialaisten verkostojen luominen; * koulutus ja oppimateriaalien suunnittelu; * väkivallan tekijöiden ja toisaalta väkivallan uhrien hoito-ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano; * rajatuille kohderyhmille suunnatun tietoisuuden lisäämiseen tähtäävän toiminnan laatiminen ja toteutus; jo käytettävissä olevaa aineistoa täydentävän aineiston suunnittelu tai olemassa olevan aineiston muokkaaminen uusille maantieteellisille alueille tai uusille kohderyhmille sopivaksi ja sen käyttö; * Daphne-ohjelmasta saatujen tulosten levittäminen: niiden muokkaus, siirto ja käyttö uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla. Ehdotetussa ohjelmarakenteessa on otettu huomioon myös Euroopan parlamentin päätöslauselmassaan esittämät pyynnöt. Lisäksi se perustuu aloitteisiin, joita Espanja ja Tanska tekivät neuvoston puheenjohtajakausillaan, sekä komission kokemuksiin nykyisen Daphne-ohjelman toteutuksesta. Näistä syistä ehdotukseen on sisällytetty jonkin verran uutta termistöä ja uudenlaisia toimia: * Ehdotuksessa esitetään, että tietty osuus vuosittaisista määrärahoista varataan suurille hankkeille, joiden avulla voidaan toteuttaa laajaan kumppanuuteen perustuvia mittavia toimintoja. Yhteisön rahoitus näille hankkeille voisi olla enintään 250 000 euroa (nykyisin yläraja on 125 000 euroa). * Ehdotuksessa ohjelmaan sisällytetään täydentäviä toimia kuten tutkimukset, indikaattorien kehittäminen, tietojen kerääminen, tulosten levittäminen, seminaarit, asiantuntijakokoukset sekä muu toiminta, jonka tarkoituksena on vahvistaa ohjelman tietoperustaa sekä siitä saatujen tietojen ja tulosten levittämistä. Yhteisön rahoituksen enimmäismääräksi ehdotetaan 80 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Ohjelman kokonaisrahoitusta ehdotetaan korotettavaksi, koska kiinnostus aikaisempaa ohjelmaa kohtaan on ollut laajaa ja mukaan on liittymässä uusia maita. Kokonaisrahoituksen määräksi ehdotetaan 65 miljoonaa euroa. Korotusta perustellaan ensinnäkin sillä, että aikaisemmassa Daphne-ohjelmassa rahoitusta voitiin myöntää vain 13 prosentille saaduista ehdotuksista, vaikka itse asiassa vähintäänkin kaksinkertainen määrä ehdotuksia on toteuttamisen arvoisia. Toiseksi rahoitustarve kasvaa, kun unioniin liittyy 10 uutta jäsenvaltiota. Niiden asukasmäärä ei ole kovin suuri, mutta niissä esiintyy melko vakavia väkivaltaongelmia. Näin ollen toimien tarve näissä maissa on todellinen. Komissiolle esitetyt ehdotukset eivät aina täysin kata kaikkia vuosisuunnitelmissa määriteltyjä painopisteaiheita. Tämä on havaittu edellisestä ohjelmasta tehdyssä ulkopuolisessa arvioinnissa. Näin ollen nyt ehdotetaankin, että vuosittaisessa työohjelmassa nimetään joka vuosi muutama erityistoimi ja sen toteuttamistyyppi (kampanjat, selvitykset, tietty väkivallan muoto jne.) sekä tarkkaan määritellyt aihepiirit ja tavoitteet. Tämän toimenpiteen avulla toimet on helpompi kohdistaa ja se todennäköisesti lisää niiden vaikutusta. Saatujen kokemusten sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmassa esitettyjen ehdotusten pohjalta vaikuttaa siltä, että ohjelmaan olisi lisättävä täydentäviä toimenpiteitä, joiden avulla sen tavoitteiden saavuttaminen tehostuu. Tämä koskee tulosten levittämistä sekä väkivaltaan liittyvien eri ilmiöiden tuntemusta. Komissio voisi vuosittaisessa työohjelmassa määritellä aihepiirit, joiden alalla se toivoisi suorien toimien toteuttamista. Tällaisia voisivat olla väkivaltaa koskevien indikaattoreiden kehittäminen, säännöllisen ja jatkuvan tietojenkeruumenettelyn luominen, poliittisten johtopäätösten tekeminen rahoitusta saaneiden hankkeiden yhteydessä toteutetun toiminnan perusteella sekä rahoitetuista hankkeista ilmenneiden parhaiden toimintatapojen levittäminen. Nämä toimet ovat komission välittömän edun mukaisia ja sen vuoksi niitä koskevat tekniset määräykset olisi laadittava komissiossa sen sijaan, että ne perustuvat ulkopuolisiin ehdotuksiin. Nämä toimet vahvistavat ohjelman tietoperustaa ja edistävät parhaiden toimintatapojen levittämistä, mikä on ohjelman perimmäinen tavoite. Näihin toimiin myönnettävä rahoitus voi kattaa kustannukset jopa kokonaan. Vuosittaisista määrärahoista täydentäviin toimiin voidaan kuitenkin käyttää enintään 15 prosenttia. Ohjelman toteuttamiseen liittyvää komiteamenettelyä koskevan ehdotuksen pohjana on 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehty neuvoston päätös menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä [12], kuten edellisenkin Daphne-ohjelman kohdalla. Ohjelman täytäntöönpanotoimenpiteet ehdotetaan hyväksyttäväksi neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti. [12] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23-26. 3. EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI: ARTIKLAOSA 1 artikla Ehdotuksen 1 artiklalla perustetaan Daphne-ohjelman toinen vaihe ja siinä todetaan, että ohjelma on voimassa viiden vuoden ajan 1. tammikuuta 2004 alkaen. 2 artikla Ehdotuksen 2 artiklassa asetetaan ohjelman tavoitteet. Sen jälkeen määritellään ohjelman yhteydessä toteutettavat toimet, joita ovat kansainväliset toimet ja niitä täydentävät toimet. Ensin mainituissa toimissa hankkeet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella, jälkimmäiset toteutetaan komission aloitteesta. 3 artikla Ehdotuksen 3 artiklassa määritellään, minkälaiset organisaatiot miltä maantieteelliseltä alueelta voivat osallistua ohjelmaan. Artiklassa mainitaan myös hankkeiden tukikelpoisuuden vähimmäisedellytykset kuten yhteistyökumppaneiden vähimmäismäärä ja kestoaika. 4 artikla Tämän jälkeen 4 artiklassa luetellaan ohjelmaan kuuluvat toiminnot. Niitä selostetaan tarkemmin liitteessä. 5 artikla Tämän artiklan 1 kohta koskee ohjelman budjettimäärärahoja ja muissa kohdissa esitetään toimien rahoittamista koskevat perusperiaatteet. 6 artikla Ehdotuksen 6 artiklassa käsitellään ohjelman täytäntöönpanoa. Artiklan 1 kohdassa säädetään, että ohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio. Seuraavissa kahdessa kohdassa määritellään hankkeiden valinnassa noudatettavat perussäännöt. Artiklan 4 kohdassa todetaan, että ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan komitean avustavaa toimintaa koskevia sääntöjä. 7 artikla Tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissiota avustaa ohjelman täytäntöönpanossa komitea, johon kuuluu edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Artiklan 2 kohdassa todetaan, että ohjelman täytäntöönpanossa käytetään neuvoa-antavaa menettelyä. Tämä menettely on 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukainen. 8 artikla Ehdotuksen 8 artiklassa komissio velvoitetaan huolehtimaan ohjelman arvioinnista ja seurannasta. Komissio velvoitetaan myös esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ohjelman puolivälissä sekä sen päätyttyä. 9 artikla Lopuksi 9 artiklassa säädetään, että päätös ohjelman perustamisesta tulee voimaan 20. päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2003/0025 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman toisen vaiheen perustamisesta (vuosiksi 2004-2008) (DAPHNE II -ohjelma) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [13], [13] EYVL C , , s. . ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [14], [14] EYVL C , , s. . ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [15], [15] EYVL C , , s. . noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: 1. Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva fyysinen, seksuaalinen ja henkinen väkivalta loukkaa heidän oikeuttaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, ihmisarvon tunnustamiseen sekä fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja muodostaa vakavan uhkan väkivallan uhrien fyysiselle ja mielenterveydelle. Tällaisen väkivallan vaikutukset ovat yhteisössä niin yleisiä, että niitä voidaan pitää merkittävänä terveysongelmana ja esteenä kansalaisten oikeudelle turvallisuuteen, vapauteen ja oikeudenmukaisuuteen. 2. On tärkeää tunnustaa, että väkivallalla on vakavia välittömiä ja pitkäaikaisia vaikutuksia yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen terveyteen ja psyykkiseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä asianomaisten henkilöiden yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja että siitä aiheutuu suuria sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia koko yhteiskunnalle. 3. Maailman terveysjärjestön määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sitä, että ei ole sairas tai vammainen. Maailman terveysjärjestön yleiskokouksen päätöslauselmassa [16], joka hyväksyttiin järjestön neljännessäkymmenennessäyhdeksännessä yleiskokouksessa Genevessä vuonna 1996, todetaan väkivallan kuuluvan merkittävimpiin maailmanlaajuisiin terveysongelmiin. Maailman terveysjärjestön 3 päivänä lokakuuta 2002 Brysselissä esittelemässä raportissa World report on violence and health suositellaan väkivallan ensisijaisten ehkäisemistoimenpiteiden edistämistä, väkivallan uhrien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden vahvistamista ja väkivallan ehkäisemistä koskevan yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä. [16] Päätöslauselma WHA49.25. 4. Nämä periaatteet tunnustetaan useissa yleissopimuksissa, julistuksissa ja pöytäkirjoissa, joita ovat antaneet tärkeimmät kansainväliset organisaatiot kuten Yhdistyneet Kansakunnat, Kansainvälinen työjärjestö, naisten asemaa käsittelevät maailmankonferenssit sekä kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä maailmankongressi. Tämän kansainvälisten organisaatioiden merkittävän toiminnan täydennykseksi myös Euroopan unionin on toteutettava toimenpiteitä. Perustamissopimuksen 3 artiklan p alakohdan mukaan yhteisön toimintaan sisältyykin myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen. 5. Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetaan muun muassa oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaisuuteen ja yhteisvastuullisuuteen [17]. Siihen sisältyy useita nimenomaisia määräyksiä, jotka koskevat ruumiillisen ja henkisen koskemattomuuden, miesten ja naisten välisen tasa-arvon, lapsen oikeuksien sekä syrjintäkiellon suojelemista ja edistämistä sekä epäinhimillisen tai halventavan kohtelun, orjuuden ja pakkotyön sekä lapsityövoiman kieltämistä. [17] EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1. 6. Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tällaisen väkivallan torjumista koskevia toimintaohjelmia muun muassa 2 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa [18] komission tiedonannosta lisätoimista naisilla käytävän kaupan torjumiseksi [19] sekä 20 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa naisten sukupuolielinten silpomisesta [20]. [18] EYVL C 59, 23.2.2001, s. 307, A5-0127/2000. [19] KOM(1998) 726. [20] 2001/2035(INI), EYVL C 77E, 28.3.2002, s. 22-126. 7. Toimintaohjelma, joka perustettiin lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000-2003) 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 293/2000/EY [21], on edistänyt väkivaltaa koskevan tietoisuuden parantamista Euroopan unionissa sekä yhteistyön lisäämistä ja vahvistamista väkivallan torjunnan alalla jäsenvaltioissa toimivien organisaatioiden välillä. [21] EYVL L 34, 9.2.2000, s. 1. 8. Vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelma on saanut osakseen valtavaa kiinnostusta ja se selvästikin vastaa vapaaehtoissektorilla koettua suurta tarvetta. Rahoitusta saaneet hankkeet ovat jo tuottaneet kerrannaisvaikutuksia valtiosta riippumattomien järjestöjen ja laitosten toiminnassa Euroopassa. Ensimmäisen vaiheen aikana ohjelmasta on tuettu merkittävästi EU:n toimintatapojen kehittämistä väkivallan, ihmiskaupan, seksuaalisen hyväksikäytön ja pornografian torjumiseksi Euroopan unionissa ja laajalti sen ulkopuolellakin, kuten Daphne-ohjelman väliarviointia koskevassa kertomuksessa todetaan. 9. Syyskuun 4 päivänä 2002 antamassaan päätöslauselmassa [22] vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelman väliarvioinnista [23] Euroopan parlamentti korostaa, että Daphne-ohjelma vastaa tehokkaalle väkivallan torjuntastrategialle asetettuja suuria odotuksia ja että sitä olisi jatkettava vuoden 2003 jälkeen sekä kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen uudeksi toimintaohjelmaksi, jossa voidaan hyödyntää vuodesta 1997 lähtien saatuja kokemuksia ja jonka rahoituspuitteet ovat riittävät. [22] 2001/2265(INI). [23] KOM(2002) 169 lopullinen, SEC(2002) 338. 10. On suotavaa varmistaa vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelmasta tuettujen hankkeiden jatkuvuus, jatkaa saatujen kokemusten hyödyntämistä ja luoda mahdollisuuksia pysyvän eurooppalaisen lisäarvon syntymiseen näiden kokemusten pohjalta; näin ollen ohjelmaa olisi jatkettava toisella vaiheella. 11. Yhteisö voi tuoda lisäarvoa jäsenvaltioiden toimiin, joiden tarkoituksena on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan, hyväksikäytön ja seksuaalisen hyväksikäytön ehkäiseminen sekä uhrien ja riskiryhmien suojeleminen levittämällä ja vaihtamalla tietoa ja kokemuksia sekä edistämällä innovatiivista toimintatapaa, vahvistamalla toiminnan yhteiset painopisteet, kehittämällä tarvittaessa verkottumista, valitsemalla ohjelmaan Euroopan yhteisön laajuisia hankkeita sekä motivoimalla ja aktivoimalla kaikkia asianomaisia osapuolia. Yhteisö voi myös määrittää parhaat toimintatavat ja edistää niitä. 12. Tästä ohjelmasta voidaan saada lisäarvoa niin, että määritetään parhaat toimintatavat ja edistetään niitä, tuetaan innovaatioita ja vaihdetaan asian kannalta merkityksellisiä kokemuksia jäsenvaltioissa toteutetuista toimista mukaan lukien tiedot säädöksistä ja saavutetuista tuloksista. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja käytettävissä olevien voimavarojen hyödyntämiseksi mahdollisimman tehokkaasti toiminnan toteuttamisalat on valittava huolellisesti; ohjelman piiriin on otettava hankkeita, jotka tuottavat laajaa lisäarvoa yhteisön tasolla ja toimivat esimerkkinä väkivallan ehkäisyä koskevien innovatiivisten keksintöjen kokeilemisesta ja levittämisestä osana monialaista lähestymistapaa. 13. Sen vuoksi ehdotetun toimen tavoitteet (ehkäistä ja torjua kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa) voidaan perustamissopimuksen 5 artiklassa määritellyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska toimi edellyttää koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, joka edistää valtioiden välisten puitteiden luomista koulutusta, tiedotusta, tutkimusta ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa sekä yhteisönlaajuisten hankkeiden valintaa varten. Tässä päätöksessä säädetään ainoastaan niistä vähimmäisvaatimuksista, jotka ovat tarpeen halutun tavoitteen saavuttamiseksi. 14. Ohjelman tämän vaiheen olisi oltava viisivuotinen, jotta sen yhteydessä toteutettavilla toimilla ehdittäisiin saavuttaa määritetyt tavoitteet ja jotta saadut kokemukset voidaan koota ja sisällyttää parhaisiin toimintatapoihin koko Euroopan unionin laajuisesti. 15. Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [24] 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. [24] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. 16. Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jota budjettivallan käyttäjän olisi pidettävä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen [25] 33 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä, [25] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Aihepiiri ja soveltamisala Perustetaan kaikenlaisen lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan Daphne-ohjelman toinen vaihe (jäljempänä 'ohjelma') 1 päivänä tammikuuta 2004 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2008 päättyväksi kaudeksi; ohjelmaa voidaan jatkaa. Tässä ohjelmassa käsitteellä 'lapset' tarkoitetaan myös 18-vuotiaita ja sitä nuorempia nuoria lapsen oikeuksia koskevissa kansainvälisissä oikeudellisissa asiakirjoissa sovellettavan käytännön mukaisesti. Jos hankkeeseen liittyvät toiminnot on kuitenkin suunniteltu nimenomaan siten, että niiden edunsaajaryhmänä ovat esimerkiksi 'teini-ikäiset' (13-19-vuotiaat) tai 12-25-vuotiaat, hankkeen kohderyhmänä katsotaan olevan 'nuoret'. 2 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelma edistää osaltaan yleistavoitetta tarjota kansalaisille korkeatasoinen suoja väkivaltaa vastaan, mukaan luettuna fyysisen ja mielenterveyden suojelu. Ohjelman tavoitteena on ehkäistä ja torjua kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa toteuttamalla ehkäiseviä toimenpiteitä ja tarjoamalla tukea väkivallan uhreille, erityisesti jotta he eivät joutuisi uudelleen alttiiksi väkivallalle, sekä avustaa ja kannustaa alalla toimivia valtiosta riippumattomia ja muita järjestöjä. 2. Liitteessä vahvistetuilla, ohjelman mukaisesti toteutettavilla toimilla on tarkoitus (a) edistää kansainvälisiä toimia: (i) luoda monialaisia verkostoja, erityisesti väkivallan uhrien ja riskiryhmien tueksi; (ii) huolehtia tietoperustan laajentamisesta, tietojenvaihdosta ja parhaiden käytäntöjen tunnistamisesta ja levittämisestä muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla; (iii) lisätä tietoisuutta rajattujen kohderyhmien kuten tiettyjen ammattikuntien, toimivaltaisten viranomaisten tai rajattujen kansalaisryhmien keskuudessa tavoitteena parantaa ongelmakentän ymmärtämystä ja edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille; (iv) tutkia väkivaltaan liittyviä ilmiöitä sekä selvittää väkivallan pohjimmaisia syitä ja puuttua niihin yhteiskunnan kaikilla tasoilla; (b) toteuttaa Euroopan komission aloitteesta täydentäviä toimia kuten selvitykset, indikaattorien kehittäminen, tietojen kerääminen, seminaarit, asiantuntijakokoukset sekä muu toiminta, jonka tarkoituksena on vahvistaa ohjelman tietoperustaa sekä siitä saatujen tietojen levittämistä. 3 artikla Ohjelman kohderyhmät 1. Ohjelmaan voivat osallistua julkiset tai yksityiset organisaatiot ja laitokset (kuntatason viranomaiset, yliopistojen laitokset ja tutkimuskeskukset), jotka toimivat lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi tai tällaiselta väkivallalta suojelemiseksi tai tarjoavat tukea väkivallan uhreille. 2. Ohjelmaan voivat osallistua (a) ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, (b) assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, (c) Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten mukaisesti. 3. Jotta hankkeelle voidaan myöntää rahoitusta ohjelmasta, siinä on oltava mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota, sen on oltava enintään kahden vuoden pituinen ja sen tarkoituksena on oltava 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttaminen. 4 artikla Ohjelmasta tuettavat toimet Ohjelmaan sisältyy seuraavanlaisia toimia: (a) parhaiden toimintatapojen ja toiminnasta saatujen kokemusten määrittäminen ja vaihtaminen (b) kartoitukset, selvitykset ja tutkimukset; (c) kenttätyö, johon tuensaajat, erityisesti lapset ja nuoret, osallistuvat kaikissa hankkeen suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin vaiheissa; (d) pysyvien monialaisten verkostojen luominen; (e) koulutus ja oppimateriaalien suunnittelu; (f) toisaalta väkivallan tekijöiden ja toisaalta uhrien hoito-ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano; (g) rajatuille kohderyhmille suunnatun tietoisuuden lisäämiseen tähtäävän toiminnan laatiminen ja täytäntöönpano, jo käytettävissä olevaa aineistoa täydentävän aineiston suunnittelu tai olemassa olevan aineiston muokkaaminen uusille maantieteellisille alueille tai uusille kohderyhmille sopivaksi ja sen käyttö; (h) Daphne-ohjelmasta saatujen tulosten levittäminen mukaan luettuna niiden muokkaus, siirto ja käyttö uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla. 5 artikla Määrärahat 1. Rahoituspuitteiksi ohjelman täytäntöönpanoa varten vuosiksi 2004-2008 vahvistetaan 41 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien sallimissa puitteissa. 3. Rahoituspäätösten perusteella laaditaan avustussopimukset komission ja avustusten saajien välillä. 4. Yhteisön talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla enintään 80 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Edellä 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut täydentävät toimet voidaan kuitenkin rahoittaa kokonaan yhteisön varoin siten, että niihin käytettävien varojen osuus voi olla enintään 15 prosenttia ohjelman vuotuisista kokonaismäärärahoista. 6 artikla Ohjelman täytäntöönpano 1. Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. 2. Komissio varmistaa, että kaikki kolme kohderyhmää, lapset, nuoret ja naiset, otetaan ohjelman täytäntöönpanossa tasapuolisesti huomioon. 3. Komissio varmistaa, että ohjelman täytäntöönpanossa otetaan tasapuolisesti huomioon hankkeiden erilainen laajuus, joten se varaa tietyn osuuden vuosittaisista määrärahoista suurille hankkeille, joiden avulla voidaan toteuttaa laajaan kumppanuuteen perustuvia mittavia toimintoja. 4. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan säännöksiä. 8 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ohjelman seurannan ja jatkuvan arvioinnin varmistamiseksi ottaen huomioon 1 artiklassa ja liitteessä esitetyt yleis- ja erityistavoitteet. 2. Ohjelman puolivälissä komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jossa se arvioi Daphne II -ohjelman perusteella siihen mennessä toteutetun toiminnan merkityksellisyyttä, hyödyllisyyttä, pysyvyyttä, toimivuutta ja tehokkuutta. Tähän kertomukseen sisältyy ennakkoarviointi, jolla pyritään tukemaan mahdollisia myöhemmin toteutettavia toimia. 3. Ohjelman päätyttyä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle loppukertomuksen. 4. Tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut kertomukset toimitetaan myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä päivänä kuuta . Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE ERITYISET TAVOITTEET JA TOIMET I KANSAINVÄLISET TOIMET 1. Parhaiden toimintatapojen ja saatujen kokemusten määrittäminen ja vaihtaminen Tavoite: tuetaan ja kannustetaan parhaiden toimintatapojen vaihtoa, muokkaamista ja käyttöä uusissa yhteyksissä tai uusilla maantieteellisillä alueilla. Edistetään lasten, nuorten ja naisten - väkivallan uhrien tai riskiryhmien - tukea ja suojelua koskevien parhaiden toimintatapojen vaihtoa yhteisön tasolla kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin aloihin: a) väkivallan ehkäisy (yleensä tai kohdistuen erityisryhmiin); b) väkivallan uhrien suojelu ja tukeminen (psyykkinen ja lääketieteellinen apu, koulutus ja paluu sosiaaliseen ja työelämään); c) menettelyt väkivallan uhreiksi joutuneiden lasten, nuorten ja naisten etujen suojaamiseksi; d) sen mittaaminen, millaiset ovat väkivallan eri muotojen todelliset vaikutukset uhreihin ja yhteiskuntaan Euroopassa, jotta voidaan määrittää tarkoituksenmukaiset tavat vastata niihin. 2. Kartoitukset, selvitykset ja tutkimukset Tavoite: tutkitaan väkivaltaan liittyviä ilmiöitä. Tuetaan väkivaltaa koskevaa tutkimustoimintaa, selvityksiä ja kartoituksia, joiden avulla pyritään muun muassa: a) tutkimaan ja arvioimaan väkivallan synnyn ja leviämisen syitä, olosuhteita ja mekanismeja; b) analysoimaan ja vertailemaan olemassa olevia väkivallan ehkäisemisen ja siltä suojelemisen malleja; c) kehittämään väkivallan ehkäisyn ja siltä suojelemisen käytäntöjä; d) arvioimaan väkivallan vaikutusta sekä sen uhreihin että yhteiskuntaan kokonaisuudessaan, myös terveyden kannalta ja taloudelliset kustannukset mukaan luettuina. 3. Kenttätyö, johon tuensaajat osallistuvat Tavoite: pannaan aktiivisesti täytäntöön hyväksi havaittuja väkivallan ehkäisyn ja siltä suojelemisen menetelmiä. Tuetaan tuensaajien suoran osallistumisen mahdollistavien menetelmien, koulutuksen ja avun (psyykkisen, lääketieteellisen, oikeudellisen, uudelleensopeuttamiseen liittyvän) täytäntöönpanoa. 4. Kestävien monialaisten verkostojen luominen Tavoite: tuetaan ja kannustetaan väkivallan torjunnan alalla toimivia valtiosta riippumattomia ja muita järjestöjä sekä kunnallisia paikallisviranomaisia toimimaan yhteistyössä keskenään.Tuetaan monialaisten verkostojen perustamista ja vahvistamista sekä edistetään ja tuetaan valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteistyötä eri organisaatioiden ja viranomaisten kanssa muiden tehtäviä koskevan keskinäisen tiedon ja ymmärtämyksen lisäämiseksi ja kattavan monialaisen tuen antamiseksi väkivallan uhreille ja riskiryhmille. Verkostoissa toteutetaan erityisesti sellaista väkivaltaongelmien ratkaisemista koskevaa toimintaa, jolla pyritään: a) luomaan yhteiset puitteet väkivallan sekä sen syiden ja seurausten analysoimiseksi, mukaan luettuna väkivallan eri muotojen määritteleminen, sekä asianmukaisten monialaisten vastatoimien toteuttamiseksi; b) arvioimaan väkivallan ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi sekä väkivallan uhrien tukemiseksi tarvittavia erilaisia toimenpiteitä ja toimintatapoja ja niiden tehokkuutta, erityisesti jotta uhrit eivät uudelleen joutuisi alttiiksi väkivallalle; c) edistämään toimintaa tämän ongelmakentän käsittelemiseksi sekä kansainvälisellä että kansallisella tasolla. 5. koulutus ja oppimateriaalien suunnittelu Tavoite: kehitetään väkivallan ehkäisemistä koskevia oppimateriaaleja. Suunnitellaan ja testataan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä sekä konfliktinhallintaa käsitteleviä oppimateriaaleja kouluissa ja aikuisoppilaitoksissa käytettäviksi. 6. Hoito-ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano Tavoite: suunnitellaan ja toteutetaan hoito-ohjelmia toisaalta väkivallan tekijöille ja toisaalta väkivallan uhreille tarkoituksena väkivallan ehkäiseminen. Selvitetään väkivallan synnyn ja leviämisen mahdollisia syitä, olosuhteita ja mekanismeja, mukaan luettuna väkivaltaan yleensä ja kaupalliseen väkivaltaan kuten seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneiden henkilöiden luonteenpiirteitä ja motiiveja. Kehitetään, testataan ja toteutetaan tällä tavoin saatuihin tuloksiin perustuvia hoitoja. 7. Rajatuille kohderyhmille suunnattu tietoisuuden lisäämiseen tähtäävä toiminta Tavoite: lisätään tietoisuutta lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta ja sen ehkäisemisestä ja parannetaan asiaa koskevaa ymmärtämystä tavoitteena edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, väkivallan uhrien ja riskiryhmien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille. Tukea voidaan myöntää muun muassa seuraavantyyppisille toimille: a) lapsille, nuorille ja naisille suunnatun, erityisesti väkivallan mahdollisia riskejä ja niiden välttämistapoja käsittelevän tiedotuksen ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävän toiminnan suunnittelu ja toteutus; muita tämän toiminnan kohderyhmiä voivat olla rajatut ammattiryhmät kuten opettajat, kouluttajat, lääkärit, sosiaalityöntekijät, lakimiehet, poliisiviranomaiset ynnä muut; b) yhteisön laajuisten tietolähteiden kehittäminen avustamaan valtioista riippumattomia järjestöjä ja viranomaisia sekä tiedottamaan niille hallitusten, valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä yliopistojen ja korkeakoulujen ja muiden tahojen kokoamista väkivaltaa, sen torjuntaa ja uhrien kuntoutusta koskevista julkisista tiedoista; tämän olisi mahdollistettava tietojen liittäminen kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin tietojärjestelmiin; c) sellaisten toimenpiteiden käyttöönoton edistäminen, joilla lisätään naisiin, lapsiin ja nuoriin kohdistuvan väkivallan sekä seksuaalista hyväksikäyttöä varten tapahtuvan nais- ja lapsikaupan eri muotojen ilmoittamista viranomaisille. Kannustetaan suunnittelemaan käytettävissä olevaa aineistoa täydentävää aineistoa tai muokkaamaan olemassa olevaa aineistoa uusilla maantieteellisillä alueilla tai uusien kohderyhmien parissa käytettäväksi. II. TÄYDENTÄVÄT TOIMET Komissio pyrkii varmistamaan, että ohjelman kaikki alat katetaan kokonaan, vaikka jotakin alaa koskevia ehdotuksia yleensä tai sopivia ehdotuksia ei esitettäisikään, joten se pyrkii täyttämään mahdolliset aukot omien aloitteidensa avulla. Niinpä ohjelmasta rahoitetaan komission aloitteesta toteutettavia täydentäviä toimia muun muassa seuraavilla aloilla: a. väkivaltaa koskevien indikaattoreiden kehittäminen, niin että politiikkojen ja hankkeiden vaikutusta voidaan mitata määrällisesti; b. säännöllisen ja pysyvän tietojenkeruumenettelyn perustaminen mielellään EUROSTATin avustuksella, jotta Euroopan unionissa esiintyvää väkivaltaa voidaan arvioida määrällisesti tarkemmin; c. poliittisten johtopäätösten tekeminen rahoitusta saaneiden hankkeiden yhteydessä toteutetun toiminnan perusteella tavoitteena ehdottaa väkivaltaa koskevia yhteisötason yhteisiä politiikkoja ja vahvistaa oikeuskäytäntöä; d. rahoitusta saaneista hankkeista ilmenneiden parhaiden toimintatapojen levittäminen Euroopan laajuisesti, esimerkiksi seuraavin tavoin: (1) kirjallisen aineiston, CD-ROM-levyjen, videoiden ja Internet-sivujen tuottaminen ja jakelu; (2) kokeneen henkilöstön siirtäminen tai vaihtojen järjestäminen organisaatioiden välillä muualla tehokkaiksi osoittautuneiden uusien ratkaisujen tai käytäntöjen toteuttamisen edistämiseksi; (3) mahdollisuuden antaminen yhdelle valtiosta riippumattomalle järjestölle käyttää Daphne-ohjelman tuloksia jollakin uudella Euroopan unionin alueella tai uusien tuensaajien parissa taikka muokata tai siirtää tuloksia tällaisille alueille tai tuensaajille sopiviksi. e. seminaarien järjestäminen kaikille rahoitusta saaneiden hankkeiden osanottajille hankkeiden hallinnoinnin ja verkottumisedellytysten parantamiseksi ja tiedonvaihdon tukemiseksi; f. selvitysten toteuttaminen sekä sellaisten asiantuntijakokousten ja seminaarien järjestäminen, jotka ovat suoraan yhteydessä toimen toteuttamiseen ja kuuluvat toimeen erottamattomasti. Lisäksi komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää teknisen avun organisaatioita, joiden käyttö rahoitetaan ohjelman kokonaismäärärahoista; samoin ehdoin komissio voi käyttää myös asiantuntijoita. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Maahanmuutto-, turvapaikka- ja viisumiasiat; henkilöiden vapaa liikkuvuus; yksityisoikeus; kansalaisuus ja perusoikeudet Toiminnan ala(t): 45.40: Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta Toimenpiteen nimi: Daphne-ohjelma (lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta) 1. Budjettikohta/-kohdat B5-802 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksu-sitoumusmäärärahoina 38 miljoonaa euroa (lisätietoja liitteessä). Uusien jäsenvaltioiden liityttyä unioniin vuonna 2004 voidaan edellä esitettyä määrää mukauttaa 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen (EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1), erityisesti sen E jakson 33 kohdan mukaisesti. 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 1.1.2004 - 31.12.2008 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: (a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. [X] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista. Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin [26]: [26] Lisätietoja erillisessä asiakirjassa. Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI [X] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: EFTA-/ETA-maiden osuus: 2,128 prosenttia (vuoden 2002 lukuina) (miljoonaa euroa yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artikla. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Ohjelma edistää osaltaan yleistavoitetta tarjota kansalaisille korkeatasoinen suoja, mukaan luettuna fyysisen ja mielenterveyden suojelu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Ohjelman tavoitteena on ehkäistä ja torjua kaikenlaista lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ehkäisemällä väkivaltaa ja tarjoamalla tukea väkivallan uhreille, erityisesti, jotta he eivät joutuisi uudelleen alttiiksi väkivallalle. Sen tavoitteena on myös avustaa ja kannustaa tällä alalla toimivia valtiosta riippumattomia ja muita järjestöjä. Ohjelmalla edistetään näin sosiaalista hyvinvointia. Liitteessä vahvistetuilla, ohjelman mukaisesti toteutettavilla toimilla on tarkoitus a) edistää kansainvälisiä toimia: i. luoda monialaisia verkostoja, erityisesti väkivallan uhrien ja riskiryhmien tueksi; ii. varmistaa tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen tunnistaminen ja levittäminen muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla; iii. lisätä tietoisuutta (suuren yleisön ja rajattujen kohderyhmien kuten tiettyjen ammattikuntien ja viranomaisten keskuudessa) tavoitteena parantaa ongelmakentän ymmärtämystä ja edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista sekä väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille; iv. tutkia väkivaltaan liittyviä ilmiöitä; b. toteuttaa Euroopan komission aloitteesta täydentäviä toimia kuten selvitykset, indikaattorien kehittäminen, tietojen kerääminen, seminaarit, asiantuntijakokoukset sekä muu toiminta, jonka tarkoituksena on vahvistaa ohjelman tietoperustaa sekä siitä saatujen tietojen levittämistä. 5.1.2. Etukäteisarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Tämän päätöksen tarkoituksena on jatkaa aikaisempaa Daphne-ohjelmaa. Daphne-ohjelman puolivälissä siitä on suoritettu väliarviointi, jossa huomioitiin erityisesti etukäteisarviointiin liittyvät osa-alueet. Väliarvioinnin tarkoituksena oli muun muassa arvioida sitä, onko ohjelma edelleen merkityksellinen nykyisten tarpeiden kannalta. Sen tulokset olivat eräs osa-alue, joka oli otettava huomioon tehtäessä päätöstä ohjelman jatkamisesta vuoden 2003 jälkeen. Arviointi suoritettiin vuoden 2001 viimeisellä neljänneksellä ja julkaistiin maaliskuussa 2002 (KOM(2002) 169 lopullinen, SEC(2002) 338). Se toteutettiin sisäisenä arviointina, joka perustui ulkopuolisten asiantuntijoiden laatimaan erityiseen hankearviointimenetelmään. Järjestelmään kuuluu kaikkien hankkeiden osalta kaksi tutustumiskäyntiä hankkeen elinkaaren eri vaiheissa. Ensimmäinen käynti tehdään hankkeen toteutusaikana ja siinä keskitytään menettelyllisiin kysymyksiin. Toinen käynti tehdään kuusi kuukautta hankkeen päättymisen jälkeen ja sen tarkoituksena on arvioida hankkeen tuloksia ja siihen kuuluvat myös yhteydet lopullisiin edunsaajiin. Nämä tiedot muodostivat tärkeimmän osan ohjelman väliarvioinnissa käytetystä aineistosta. Kertomus lähetettiin budjettipääosastoon 25. syyskuuta 2002 ja se on saatavilla myös Daphne-ohjelman Internet-sivuilla. Väliarvioinnin etukäteisarviointiin liittyvistä osa-alueista on keskusteltu ohjelmakomiteassa, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista. He ovat tiedottaneet tarpeesta jatkaa ohjelmaa myös Euroopan parlamentille, mikä johti päätöslauselman A5-0233 (2002) antamiseen. Tärkeimmät asiaan liittyvät näkökohdat ovat seuraavat. Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevaa ohjelmaa tarvitaan edelleen, kuten Daphne-ohjelmaa kohtaan tunnettu valtava kiinnostus osoittaa (ks. liite 1). Ensimmäisessä Daphne-ohjelmassa oli mukana yli tuhat tällä alalla Euroopassa toimivaa valtiosta riippumatonta järjestöä ja organisaatiota, jotka puolestaan tavoittivat useita kymmeniä tuhansia suoria edunsaajia (lapsia, nuoria ja naisia). Daphne II -ohjelman kohderyhmät ovat edelleen samat kuin Daphne-ohjelmassa: lapset, nuoret ja naiset. Ohjelman yleistavoitteena on torjua näihin kohderyhmiin kohdistuvaa väkivaltaa. Tämä yleistavoite säilyy voimassa edelleen. Täsmällisempänä tavoitteena on perustaa väkivallan torjunnan alalla toimivien organisaatioiden monialaisia verkostoja, erityisesti väkivallan uhrien ja riskiryhmien tueksi. Näiden verkostojen tehtävänä on vaihtaa tietoja, tunnistaa ja levittää parhaita käytäntöjä muun muassa koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla. Niillä myös lisätään tietoisuutta (suuren yleisön ja rajattujen kohderyhmien kuten tiettyjen ammattikuntien ja viranomaisten keskuudessa) tavoitteena parantaa ongelmakentän ymmärtämystä ja edistää asennetta, jonka mukaan minkäänlaista väkivaltaa ei hyväksytä, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista ja väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille. Lisäksi näiden verkostojen yhteydessä tutkitaan väkivaltaan liittyviä ilmiöitä. Väliarvioinnissa ehdotetaan Daphne II -ohjelmassa käyttöönotettavaksi myös käyttökelpoisia ohjelmaindikaattoreita, kuten perustettujen verkostojen lukumäärä, eri kohderyhmiin kuuluvien avustettujen väkivallan uhrien lukumäärä, järjestettyjen tiedotuskampanjoiden lukumäärä, käytössä olleiden ja uusille maantieteellisille alueille ja/tai uusille kohderyhmille muokattujen parhaiden käytäntöjen lukumäärä, kehitettyjen tiedotus- tai tietoisuuden lisäämisvälineiden (CD-ROM -levyjen, videoiden, julisteiden, esitteiden) lukumäärä jne. Väliarvioinnin johtopäätöksiä oli muun muassa se, että Euroopan tasolla saavutettu lisäarvo liittyi läheisesti ohjelman yhteydessä luotuihin kansainvälisiin verkkoihin. Käsiteltävien asioiden luonne edellyttää koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki näiden ongelmien torjunnasta Euroopan unionissa vastaavat tahot. Tällaista väkivaltaa voitaisiin todennäköisesti ehkäistä ja torjua tehokkaammin luomalla kaikenlaisen väkivallan torjunnasta vastaavien henkilöiden käyttöön koulutus-, tiedotus- ja tutkimusverkosto, jonka piirissä vaihdetaan hyviksi havaittuja käytäntöjä. Tämä oletus pitää paikkansa myös Daphne II -ohjelman kohdalla. Väliarvioinnista kävi ilmi myös, että tästä yhteisön toimesta on välitöntä hyötyä väkivallan uhreille ja että se täydentää jäsenvaltioissa toteutettua lainsäädäntötyötä. Kaudella 2000-2002 on havaittu myös, että Daphne-ohjelmasta rahoitetut hankkeet ovat saaneet jatkoa kansallisten viranomaisten tuella, jota ne ovat antaneet joko taloudellisesti tai soveltamalla ohjelman tuloksia politiikassaan. Näin ollen Daphne-rahoitus on toiminut "siemenpääomana" ja se voi luoda yhteisvaikutusta. Daphne I -ohjelman väliarvioinnissa ohjelmassa havaittiin lukuisia heikkouksia, kuten toiminta-alueita, joita on vahvistettava. Lisäksi saavutettujen tulosten levittämistä on lisättävä ja hakijoille on annettava yksityiskohtaisemmat ohjeet. Näiden nykyisen ohjelman näkökohtien on katsottu tarvitsevan kehittämistä, mutta asia on otettu huomioon myös ohjelman jatkotoimien yhteydessä. Daphne I -ohjelman väliarvioinnista tehtyjen johtopäätösten perusteella edellä kuvailtua seurantajärjestelmää parannetaan Daphne II -ohjelmaa varten. Daphne II -ohjelman yhteydessä toteutetaan kattava kaikkien hankkeiden seuranta, johon kuuluu myös hankkeiden tulosten arviointi kuusi kuukautta niiden päättymisen jälkeen. Tätä menettelyä vahvistetaan ohjelmatasolla toteutettavalla arviointimekanismilla. Lisäksi aikomuksena on kehittää indikaattoreita ja kerätä tietoa, jotta ohjelman erilaiset tulokset ja sillä tavoitetut ihmisryhmät voidaan ilmaista määrällisesti. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Daphne I -ohjelman jälkiarviointia ei ole vielä toteutettu - ohjelmahan on vielä käynnissä ja sen voimassaolo päättyy vuoden 2003 lopussa. Lopullinen arviointi on suunniteltu aloitettavaksi vuoden 2003 aikana ja sen on määrä valmistua vuoden loppuun mennessä. Siihen sisältyy Daphne I -ohjelman valmistelevina toimina vuosina 1998 ja 1999 rahoitettujen hankkeiden jälkiarviointi. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Tämän päätöksen kohderyhmiä ovat lapset, nuoret ja naiset, jotka ovat joutuneet tai ovat vaarassa joutua väkivallan uhreiksi. Ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavat käytännön toimenpiteet ovat kansainväliset toimet ja täydentävät toimet kuten edellä 5.1.1. kohdassa täsmennetään. Näillä toimenpiteillä lujitetaan kyseisten organisaatioiden verkottumista, parannetaan suuren yleisön, mutta myös erityisryhmien (lääkintä- ja hoitohenkilöstön, poliisiviranomaisten, journalistien, opetushenkilöstön) tietoisuutta ja tietämystä asiasta sekä kehitetään lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevien parhaiden käytäntöjen levittämistä ja käyttöä. Yhteisön talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla kansainvälisissä hankkeissa enintään 80 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista; täydentävien toimenpiteiden kohdalla jopa 100 prosenttia. 5.3. Toteutusmenetelmät Toimintoja toteutetaan seuraavasti: * komission virkamiehet hoitavat kaikki viranomaistehtävät (muun muassa poliittiset kysymykset, vuosittainen toimintasuunnitelma, sopimus- ja rahoitusasiat (maksusitoumukset, maksut) jne.) * asiakirjojen käytännön käsittelyyn liittyvä logistiikka kuten ehdotusten käsittely, tietojen koodaaminen tietokantaan, tietokannan ylläpito, kopiointi ja luetteloiden valmistelu, annetaan teknisen ja hallinnollisen avun toimiston tehtäväksi. * hankkeiden seurantakäynnit ja edistymisen arviointi toteutetaan ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella. 6. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) (Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun mukaisesti. ) 6.1.1. Rahoitustuki Sitoumukset (miljoonaa euroa, kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Sitoumukset >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3. Muut toimenpiteestä johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. >TAULUKON PAIKKA> (Arvioidessaan toimenpiteeseen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen/yksiköiden on otettava huomioon periaatekeskusteluissa ja vuosistrategiaa koskevissa keskusteluissa sekä alustavaa talousarvioesitystä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa sitä, että pääosastojen on osoitettava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä tarkoitettuja toimenpiteitä ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimenpiteen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: alustavaa määrärahajaottelua muuttamalla, määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, korjaavalla ja täydentävällä talousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjelmällä.) 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Rahoitusta saaneiden toimien seurannassa ja valvonnassa käytetään edellisen Daphne-ohjelman yhteydessä luotuja mekanismeja. Kaikkiin hankkeisiin tehdään toteuttamisvaiheessa seurantakäyntejä, joissa tarkistetaan saavutettu edistys ja tulokset sekä esitetään neuvoja myönteiseen lopputulokseen pääsemiseksi. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Komissio tekee vuosittaisia jälkiarviointeja. Kun rahoitusta saaneet hankkeet ovat päättyneet, ne analysoidaan ja niihin tehdään arviointikäynti; näin arvioidaan niiden kokonaistoimivuutta ja tuloksia, edunsaajille koitunutta todellista ja todennäköistä vaikutusta, hankkeiden panosta ohjelman yleistavoitteiden saavuttamisen kannalta sekä niiden kustannus-hyöty -suhdetta. Nämä arvioinnit kootaan yhteen vuotuisessa kertomuksessa, jossa esitetään kokonaiskuva ohjelman eri aloilla saavutetuista tuloksista. Näiden tietojen perusteella esitetään ohjelman väliarviointia koskeva kertomus sekä loppukertomus. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Tuen hakulomakkeessa on ilmoitettava tiedot mahdollisista tuensaajista ja tuensaajien toiminnan luonne, jotta näiden luotettavuus voidaan arvioida etukäteen. Petosten torjuntatoimenpiteet (tarkastukset paikalla, välikertomukset ja loppukertomukset) sisältyvät komission ja tuensaajan välisiin sopimuksiin. Ennen osasuoritusten ja viimeisten tukierien maksamista komissio tarkastaa kertomukset ja varmistaa, että työ on tehty asianmukaisesti. Lisäksi komissio tekee pistokokeita tarkastaakseen varojen käyttöä. Säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen liite Seuraavassa taulukossa havainnollistetaan Daphne I -ohjelman tilannetta. >TAULUKON PAIKKA> 1. "Hyväksyttävissä olevat" ehdotukset ovat laadullisesti riittävän hyviä, jotta ne voisivat saada rahoitusta, jos määrärahat riittäisivät. Taulukosta on nähtävissä, että hankkeiden rahoittamiseen tosiasiallisesti käytettävissä olevat määrärahat ovat vain neljännes (23 %) varoista, jotka tarvittaisiin kaikkien laadukkaiden ehdotusten rahoittamiseen. Tämän ongelman ratkaisemiseksi määrärahoja ehdotetaan lisättäväksi 45 prosentilla, minkä jälkeen haetuista varoista voitaisiin myöntää kelpoisuusehdot täyttäviin ehdotuksiin 30 prosenttia (23 %:n sijaan). 2. Lisäksi olisi varmistettava, että vuodesta 2004 lähtien uudet jäsenvaltiot pääsevät osallistumaan ohjelmaan täysimääräisesti. Kymmenen uutta maata tuo ohjelman piiriin 100 miljoonaa ihmistä lisää (vastaa EU:n väestön kasvua 25 prosentilla), ja niissä väkivaltaan liittyvät ongelmat ovat vaikeampia. Lisäksi näiden maiden valtiosta riippumattomat järjestöt tarvitsevat lisätukea organisaatio- ja hallinnointikysymyksissä. Tähän tarkoitukseen ehdotetaan 6,3 miljoonan euron lisärahoitusta, mikä vastaa 22 prosenttia nykyisille 15 jäsenvaltiolle suunnitellusta määrästä. 3. Lisäksi vuosien 2000-2003 Daphne-ohjelman perustamisen jälkeen on laadittu koko joukko uusia kansainvälisiä ja eurooppalaisia säädöksiä, jotka vahvistavat väkivallan ja varsinkin lapsiin kohdistuvan väkivallan vastaista toimintaverkostoa, samalla kun niissä vaaditaan toteuttamaan lisää koordinoituja monialaisia kansainvälisiä toimia. [27] Lisäksi Daphne-ohjelman vuosittaisissa arvioinneissa kehotetaan järjestelmällisesti parantamaan tulosten levittämistä ja puuttumaan sellaisiin väkivallan lajeihin, joita valtiosta riippumattomat järjestöt ja organisaatiot eivät ole esittäneet ehdotuspyyntöjen perusteella. Daphne-ohjelmaa koskevassa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa A5-0233(2002) kehotetaan toimiin, joilla määritellään Euroopassa esiintyvää väkivaltaa koskevia yhteisiä indikaattoreita ja kootaan asiaa koskevia tietoja ja tilastoja. [27] Näihin kuuluvat lapsen oikeuksia koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen liitetty valinnainen pöytäkirja, joka koskee lasten myyntiä, lapsiprostituutiota ja lapsipornografiaa, lapsityön pahimpia muotoja koskeva ILOn yleissopimus 182 (ja suositus 190), Kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus ja sen lisäpöytäkirja, joka koskee ihmiskauppaa, sekä Jokohamassa vuonna 2001 pidetyn, kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsitelleen toisen maailmankongressin, Budapestin alueellisten neuvottelujen ja YK:n yleiskokouksen lapsia koskeneen erityisistunnon (New York, v. 2002) tuloksena laaditut asiakirjat. Jotta nämä toimet voitaisiin toteuttaa, ehdotetaan 5,7 miljoonan euron lisäämistä Daphne II -ohjelman määrärahoihin, mikä vastaa 14 prosenttia sen kokonaismäärärahoista. Yhteenveto esitetyistä määrärahoista on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> Ehdotettu rahoitustuki jakautuisi seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA>