FI Euroopan unionin virallinen lehti C 76/31

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus”

COM(2012) 392 final

2013/C 76/06

Esittelijä: Daniela RONDINELLI

Euroopan komissio päätti 17. heinäkuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Huippuosaamista ja kasvua edistävä eurooppalaisen tutkimusalueen tiiviimpi kumppanuus

COM(2012) 392 final.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. tammikuuta 2013.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. tammikuuta 2013 pitämässään 486. täysistunnossa (tammikuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 120 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteuttaminen on ensisijainen tavoite, jolla edistetään EU:n taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista kasvua ja kehitystä sekä tieteellistä huippuosaamista ja yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden, alueiden ja yhteiskuntien välillä. Horisontti 2020 -ohjelmassa esitetyn rahoituksen tason tulisi olla riittävä tämän tavoitteen saavuttamiseen.

1.2 ETSK on useissa lausunnoissaan (1) ilmaissut visionsa eurooppalaisesta tutkimusalueesta, ja se on jo käynnistänyt komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa keskustelun ja perusteellisen näkemystenvaihdon tästä aiheesta. Komitea pitääkin tiedonantoa myönteisenä.

1.3 ETSK on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että kasvun tulee olla yksi eurooppalaisen tutkimusalueen ensisijaisista tavoitteista. Nykyisen vakavan talous- ja sosiaalikriisin keskellä tämä seikka on ratkaisevan tärkeä Euroopan järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle.

1.4 ETSK katsoo, että tutkijoiden, tieteellisen osaamisen ja teknologian vapaasta liikkuvuudesta on muodostuttava sisämarkkinoiden ”viides vapaus”.

1.5 ETSK:n mielestä yhtenäisen eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen on jatkuvasti kehittyvä prosessi ja vuodeksi 2014 asetettu määräaika on liian kunnianhimoinen, kun otetaan huomioon myös se, että useissa Euroopan maissa toteutetaan nyt säästötoimia, jotka leikkaavat maiden julkisia investointeja tutkimukseen ja innovaatioon.

1.6 ETSK pitää myönteisenä ehdotusta toteuttaa eurooppalainen tutkimusalue hyviin käytäntöihin perustuvan vahvistetun kumppanuuden pikemmin kuin sääntelyn kautta, mutta ilmaisee huolensa siitä, että järjestöjen kanssa allekirjoitetut yhteisymmärryspöytäkirjat perustuvat vapaaehtoisuuteen eivätkä ole oikeudellisesti sitovia ja virallisia.

1.7 ETSK peräänkuuluttaa vahvaa poliittista tahtoa, jolla voidaan edistää tehokkaita ja kilpailukykyisiä kansallisia tutkimusjärjestelmiä. Ne voidaan toteuttaa parhaiten vertaisarviointien kautta, joiden on perustuttava tutkimusryhmän laadun, hankkeessa mukana olevien rakenteiden ja tuotettujen tulosten hyödyntämiseen.

1.8 Komitea katsoo, että julkisin varoin rahoitettavassa tutkimuksessa olisi annettava etusija niille aloille, joilla on erityisen suuri merkitys Euroopan kansalaisten hyvinvoinnille, ja että julkisilla varoilla on edelleen rahoitettava hankkeita vahvan ja yhteisesti hyväksytyn eurooppalaisen yhteistyön hengessä.

1.9 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaikki tarvittavat toimet sellaisten eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista jarruttavien esteiden poistamiseksi, jotka liittyvät tutkijoiden eurooppalaisten työmarkkinoiden puutteeseen, heidän työskentelyedellytyksiinsä, liikkuvuuteensa sekä sosiaaliturvajärjestelmään.

1.10 ETSK muistuttaa tarpeesta muuttaa pikaisesti rajatylittäviin hankkeisiin osallistuvien tutkijoiden eläke- ja eläkerahoitusjärjestelmiä sekä luoda eurooppalainen täydentävä eläkerahasto, jolla voidaan kattaa tai korvata maasta toiseen tai sosiaaliturvajärjestelmästä toiseen siirtymisestä syntyneet menetykset.

1.11 Komitea huomauttaa, että komission ehdottamat uudet aloitteet eivät saa vaarantaa tai tehdä hyödyttömiksi pyrkimyksiä vähentää tutkijoiden hallinnollisia rasitteita eurooppalaisella tutkimusalueella.

1.12 ETSK muistuttaa komissiolle ja jäsenvaltioille, että on tehtävä kaikki mahdolliset aloitteet, joilla pyritään poistamaan tehokkaasti syrjintä, epätasa-arvo ja sukupuolten väliset erot, joita esiintyy edelleen akateemisessa maailmassa ja tieteen ja tutkimuksen alalla. Komitea on erityisen tyytyväinen päätökseen taata vähintään 40 prosentin naisten osuus kaikissa komiteoissa, jotka ovat mukana hankkeiden arviointiperusteiden hyväksymisessä, laadinnassa ja/tai tarkistamisessa ja jotka vahvistavat työskentelymenettelyt akateemisissa laitoksissa ja tutkimus- ja tiedelaitoksissa.

1.13 ETSK pitää myönteisenä komission ehdotusta etenemissuunnitelman laatimisesta tietotekniikkaa hyödyntävää tiedettä tukevan sähköisen infrastruktuurin kehittämistä varten. Komitea viittaa lausuntoonsa (2) komission tiedonannosta (3), joka käsittelee tutkimustulosten ja tieteellisen tiedon saantia sekä niiden säilyttämistä ja jakelua.

1.14 ETSK tukee Euroopan tutkimusmaailman ja tiedeyhteisön vetoomusta (4), joka on esitetty valtioiden ja hallitusten päämiehille ja EU:n toimielinten puheenjohtajille ja jonka mukaan Euroopalla ei ole varaa menettää lahjakkaimpia henkilöitä, tutkijoita ja opettajia, etenkään nuoria. Lisäksi siinä todetaan, että Euroopan unionin myöntämää rahoitusta tarvitaan, jotta kansallinen rahoitus olisi toimivampaa ja tehokkaampaa ja jotta voitaisiin parantaa yleiseurooppalaista ja kansainvälistä kilpailukykyä. Näin ollen kehotetaan, ettei tutkimukseen ja osaamisen kehittämiseen varattua menoerää pienennetä unionin tulevassa talousarviossa 2014–2020.

1.15 ETSK katsoo, että painopistealoilla toteutettavia toimia koskevassa suunnitelmassa, tiede- ja tutkimushankkeiden tulosten jakeluun ja siirtoon keskittyvässä foorumissa sekä tiedonannon tulosten lopullisessa arviossa olisi varmistettava eurooppalaisessa tutkimusalueessa mukana olevan kansalaisyhteiskunnan täysipainoinen ja todellinen osallistuminen.

1.16 Edellä esitetyistä syistä ETSK toivoo, että sen yhteyteen muodostettaisiin asiaa käsittelevä ryhmä, joka toimisi tulevaisuudessa EU:n toimielinten yhdyspisteenä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista koskevan arvioinnin, seurannan ja päätöksenteon tulevissa eri vaiheissa.

2. Johdanto

2.1 ETSK on useissa lausunnoissa ilmaissut visionsa eurooppalaisesta tutkimusalueesta, ja se on edelleen käypä ja merkityksellinen. Komitea suhtautuu myönteisesti tiedonantoon, jolla pyritään sellaiseen vahvaan kumppanuuteen, joka osoittaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on pikaisesti pantava täytäntöön sitoumuksensa ja laajennettava niitä. Jäsenvaltioissa saavutetut tulokset eivät ole olleet yhtenäisiä, ja joissakin tapauksissa niiden saavuttaminen on edelleen hidasta. Tiedonannon innovatiivinen näkökulma perustuu siihen, että siinä ulotetaan komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyviin järjestöihin (5). ETSK pitää tarpeellisena yhä laajempaa ja tehokkaampaa vahvistettua yhteistyötä.

2.2 ETSK jakaa komission näkemyksen siitä, että eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisella on edistettävä talouskasvua, tieteellistä huippuosaamista sekä alueiden, maiden ja yhteiskuntien välistä yhteenkuuluvuutta. Samanaikaisesti siinä on otettava huomioon tieteen ja markkinoiden, innovoinnin ja yritysten, uusien työnorganisointimenetelmien ja yhä tiiviimmässä keskinäisessä yhteydessä olevan tutkimusmaailman välillä vallitseva välttämätön keskinäinen vuorovaikutus ja kehitettävä sitä.

2.3 ETSK katsoo, että nykyisen maailmanlaajuisen kriisin keskellä tarvitaan yhä täsmällisempiä ja tarmokkaampia toimia, jotta voidaan voittaa ne kielteiset vaikutukset, joita kansallisten tutkimuspolitiikkojen laadinnan ja toteuttamisen hajanaisuus aiheuttaa, ja jotta voidaan tehostaa toimia, jotka voivat mahdollisesti lisätä kyseisten politiikkojen tehokkuutta. Toimilla on pyrittävä myös lisäämään tervettä ja oikeudenmukaista kilpailua ja rajatylittäviä synergiaetuja kansallisten tutkimusjärjestelmien välillä sekä edistämään tutkijoiden uraa, liikkuvuutta sekä tietämyksen vapaata liikkuvuutta. (6)

2.4 Tiedonannon laatimista silmällä pitäen toteutetussa julkisessa kuulemisessa nousivat esiin seuraavat seikat: — Tutkijoita koskevat suurimmat huolenaiheet ovat urien vähäinen houkuttavuus, rajalliset liikkuvuusmahdollisuudet sekä vähäiset mahdollisuudet vaihtaa näkemyksiä — Tutkimustoimintaa rahoittavien ja/tai harjoittavien organisaatioiden kannalta on toteutettava vahvempia ja parempia toimia ja koordinointia huippuosaamisen saavuttamiseksi ja nykyisten suurten haasteiden kohtaamiseksi Euroopassa ja muualla maailmassa. Rajatylittävä ja yleiseurooppalainen yhteistyö sekä tietokantojen, tulosten ja julkaisujen asianmukaisen saatavuuden mahdollistava infrastruktuuri ovat välttämättömiä edellytyksiä. Tutkimukseen osallisena olevan kansalaisyhteiskunnan on osallistuttava nykyistä enemmän eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaan päätöksentekoprosessiin. — Yksityisellä sektorilla ilmenee yleistä huolta sen vuoksi, että pätevistä ja korkeasti koulutetuista tutkijoista on puute. Myös elinkeinoelämä vaatii voimakkaasti entistä laajempaa yhteistyötä opetussektorin ja tiedealan ja toisaalta yritysmaailman välillä; yritykset katsovat, että akateeminen maailma, yksityinen sektori ja yrityssektori eivät tee riittävästi yhteistyötä. — Jäsenvaltiot ja kumppanuusmaat jakavat näkemyksen siitä, että tarvitaan nykyistä konkreettisempia toimia eurooppalaisen tutkimusalueen loppuun saattamiseksi, sekä pitävät parempana hyviin käytäntöihin perustuvaa menetelmää kuin mahdollisia lainsäädännöllisiä toimia.

3. Vahvistetaan kansallisia tutkimusjärjestelmiä, jotta ne olisivat tehokkaampia, avoimempia ja kilpailukykyisempiä

3.1 ETSK tukee komission ajatusta vahvistaa kansallisia tutkimusjärjestelmiä hyvien käytäntöjen kautta ja on yhtä mieltä siitä, että varat on osoitettava julkisten ja avoimien hakumenettelyjen kautta ehdotuksille, jotka kyseessä olevan jäsenvaltion, muiden jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden asiantuntijaryhmät ovat arvioineet (vertaisarvioinnit (7)). Tutkimusryhmien, osallistuvien laitosten ja saatujen tulosten laadun arvioinnin on muodostettava perusta julkista rahoitusta koskeville päätöksille. Useissa tapauksissa tutkijoita, tutkimusryhmiä sekä tutkimusehdotuksia ja -ohjelmia ei ole vielä arvioitu vertailukelpoisten perusteiden pohjalta, vaikka kyse on samalla tavalla toteutetuista ja rahoitetuista hankkeista ja tutkimuksista. ETSK pitää tätä sellaisena arvon menetyksenä, jota ei voi hyväksyä, koska samanaikaisesti tutkimukseen varattua julkista rahoitusta vähennetään huomattavasti useissa jäsenvaltioissa.

3.2 ETSK on tietoinen siitä, että eurooppalainen tutkimus on yksi maailman parhaista. Yliopistojen ja tutkimuslaitosten tekemän tutkimustyön ansiosta eurooppalaiset yritykset ovat alansa kärkinimiä ja edelläkävijöitä tekniikoiden kehittämisessä ja yltävät johtaviin asemiin. Tämän vuoksi ETSK ilmaisee huolensa johtopäätöksestä, johon komissio on päätynyt vaikutustenarvioinnissa ja jossa se vahvistaa, että Euroopan, Yhdysvaltojen, Japanin ja muiden kehittyneiden talouksien välinen kuilu on yhä selvempi (8). Tämän perusteella voitaneen todeta, että Eurooppa on menettämässä asemiaan tietämyksen tuottamisessa ja että maailmanlaajuiset innovaation johtomaat ovat eräiden indikaattorien osalta edellä 27 jäsenvaltion Euroopan unionia. Maailmanlaajuisen kriisin ja siitä johtuvien voimasuhteiden muutosten vuoksi ETSK katsoo, että eurooppalaisen tutkimusalueen on vahvistettava eurooppalaisen tieteen kärkiasemaa. Sen laadun ja huippuosaamisen tason on tarjottava kilpailuetu muihin kansainvälisiin toimijoihin verrattuna.

3.3 Vuonna 2002 EU päätti, että kaikissa jäsenvaltioissa tutkimuksen ja kehityksen kohdistuvien investointien on oltava 3 prosenttia unionin BKT:stä (9). Toistuvat epäonnistumiset tämän tavoitteen saavuttamisessa ja sen lykkääminen vuoteen 2020 saavat ETSK:n pohtimaan, kyetäänkö sitä lainkaan saavuttamaan. ETSK on yhtä mieltä siitä, että kasvun on oltava yksi eurooppalaisen tutkimusalueen painopisteistä erityisesti tämänhetkisen vakavan talous- ja sosiaalikriisin aikana. Komitea onkin hyvin huolissaan siitä, että tutkimukseen on kohdistunut suuria leikkauksia säästötoimien takia.

3.4 Yksi eurooppalaisen korkeakoulutusalueen pilareista, joka liittyy tiiviisti eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen, on liikkuvuuden edistäminen opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden koulutuksen parantamiseksi tehokkaasti. Tällaiset leikkaukset vaikeuttavat monien tutkijoiden mahdollisuutta hyödyntää eurooppalaista tutkimusaluetta ja osallistua siihen täysipainoisesti. ETSK ilmaisee huolensa tehdyistä päätöksistä (10).

3.5 ETSK toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että tehokkaat ja kilpailukykyiset kansalliset tutkimusjärjestelmät edellyttävät vahvaa poliittista tahtoa, sekä kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita etenemään näissä asioissa entistä päättäväisemmin ja nopeammin toteuttaakseen annetut sitoumukset.

3.6 Viime vuosina julkisin varoin rahoitettu tutkimus on luopunut Euroopan kansalaisten hyvinvoinnin kannalta strategisista aloista, joiden tulisi sen sijaan olla eurooppalaisella tutkimusalueella innovatiivisia tutkimuksenaloja erityisesti osana Euroopan laajuista yhteistyötä.

3.7 Lisäksi ETSK muistuttaa, että optimoitaessa ja/tai määriteltäessä uudelleen kansallisille tutkimusjärjestelmille osoitettavaa tukea on vältettävä keinotekoista kahtiajakoa soveltavan tieteen ja perustieteen välillä, mitä jotkut sellaiset jäsenvaltiot vaikuttavat noudattavan, jotka pyrkivät supistamaan talousarvioitaan. Tämä vaikeuttaa vakavasti mahdollisuuksia saada tukea ja rahoitusta.

4. Kansainvälinen yhteistyö

4.1 EU:ssa yleiseurooppalaisen tutkimuksen piirissä tehtävä yhteistyö keskittyy muutamaan laajaan aloitteeseen (11). Kuitenkin vain 0,8 prosenttia tutkimukseen ja kehitykseen osoitetuista julkisista määrärahoista (12) käytetään jäsenvaltioiden yhteisiin ohjelmiin, mukaan luettuina komission tukemat tai osarahoittamat ohjelmat, vaikka on todisteita siitä, että rajatylittävän yhteistyön avulla on mahdollista parantaa tutkimus- ja kehitystoiminnan tasoa, ottaa mukaan uusia aloja ja saada julkista ja yksityistä tukea yhteisille hankkeille. Tämä vahvistaa, että tarvitaan osaamisverkostojen tiivistä yhteyttä koko Euroopassa.

4.2 Uusien tutkimuksen rahoitusohjelmien – kuten ERC:n Synergy Grant -rahoitus, joka otettiin käyttöön vuonna 2012 ja jolla tuetaan pieniä (yleensä monitieteellisiä) rajatylittäviä tutkijaryhmiä – käynnistäminen voi auttaa osoittamaan yhteistyön lisäarvon ja täydentävyyden edellyttäen, että tällaiset ryhmät ovat luovia ohjelmien hallinnassa ja jakavat täydentävää tietämystä, kykyjä ja resursseja uudella tavalla.

4.3 Lisäksi on edelleen esteitä ja rajoja, jotka vaikuttavat ulkomaalaisten pääsyä Euroopan intressien kannalta tärkeisiin kansallisiin tutkimuskeskuksiin sekä ohjelmien ulkopuolella olevissa jäsenvaltioissa työskentelevien tutkijoiden pääsyä yleiseurooppalaisiin tutkimuslaitoksiin. Kummassakin tapauksessa pääsy myönnetään kansallisen preferenssin mukaisesti. ETSK:n mielestä tällaiset ongelmat estävät eurooppalaisen tutkimusalueen täyden toteuttamisen.

4.4 ETSK katsoo, että toimintasuunnitelman, jossa korostettaisiin vahvoja ja heikkoja puolia sekä rajatylittävän tieteellisen yhteistyön puutteita, ei pitäisi perustua pelkästään jäsenvaltioiden antamiin tietoihin, vaan sen pitäisi myös taata eurooppalaiseen tutkimusalueeseen yhteydessä olevan ja/tai siihen liittyvän kansalaisyhteiskunnan todellinen ja tehokas osallistuminen.

5. Avataan tutkijoiden työmarkkinat

5.1 Rekrytoinnit

Lukuisista toimista huolimatta alalla on edelleen esteitä, jotka haittaavat avoimia, läpinäkyviä ja ensisijaisesti ansioihin perustuvia rekrytointeja. Valintakriteereistä ei aina ilmoiteta asianmukaisesti, eivätkä säännöt arviointipaneelin jäsenten valitsemiseksi ole aina tiedossa, eikä niitä useinkaan voi verrata toisiinsa jäsenvaltioiden kesken (esimerkiksi Euraxess-portaali). Komissio toteaa, että joitakin tutkimusvirkoja ei ole myönnetty ansioiden perusteella, vaikka tarkkaa lukua ei tiedetäkään. (13) Suositus eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta, tutkijoiden työhönottosäännöstö sekä eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten (14) ovat tuoneet joitakin myönteisiä vaikutuksia niin kansallisella kuin institutionaalisella tasolla. Peruskirjan ja säännöstön periaatteiden toteuttaminen on kuitenkin edelleen liian hidasta. ETSK pelkää, että nykyistä yhtenäisempien ja suurempia takeita tarjoavien tutkijoiden työmarkkinoiden puuttuminen voi olla vaikeasti ratkaistava este eurooppalaisen tutkimusalueen loppuunsaattamiselle vuoteen 2014 mennessä.

5.2 Työskentelyedellytykset

Tutkijoiden työskentelyedellytykset vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioiden välillä, ja joissakin tapauksissa ne eivät ole riittävän vetovoimaisia nuorten kannalta, eivät saa jäämään kokeneita ammattilaisia eivätkä houkuttele ulkomaisia tutkijoita. Ylenemisperusteet, uranäkymät ja palkkausjärjestelmät vaihtelevat maittain edelleen liian paljon. Tutkimuslaitokset eivät aina tunnusta liikkuvuutta akateemisen tuottavuuden merkkinä. Kaikkein pahiten kriisin koettelemissa maissa on pantu merkille jo nyt, että myös Euroopan ulkopuolelta vaihtoehtoja etsivien nuorten tutkijoiden ja/tai asiantuntijoiden määrä on huomattavasti lisääntynyt. Komissio ei voi olla huomioimatta tätä henkilöresurssien menetystä tieteen ja tutkimuksen alalla, ja ETSK kehottaakin sitä ryhtymään pikaisiin ja konkreettisiin toimiin ilmiön jarruttamiseksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

5.3 Liikkuvuus

Myös apurahojen ja rahoituksen siirrettävyyden ja saatavuuden ehdot haittaavat tutkijoiden liikkuvuutta, koska he eivät aina voi säilyttää kotimaansa apurahoja (tämä on tilanne 13 jäsenvaltiossa), eivätkä tutkimusryhmät voi aina ottaa ulkomaisia kumppaneita mukaan kansallisiin tutkimusohjelmiinsa, koska monissa maissa (11 jäsenvaltiossa) edunsaajien on oltava kansallisia tutkimuslaitoksia. Neljässä jäsenvaltiossa apurahoja ei myönnetä ulkomaiden kansalaisille.

5.4 Sosiaaliturva

Kuten ETSK on jo ilmaissut Horisontti 2020 -ohjelmasta antamassaan lausunnossa (15), se muistuttaa kiireellisestä tarpeesta kehittää rajatylittäviin hankkeisiin osallistuvien tutkijoiden eläke- ja eläkerahoitusjärjestelmiä ja mahdollisuudesta luoda eurooppalainen täydentävä eläkerahasto, jolla voidaan kattaa tai korvata maasta toiseen tai sosiaaliturvajärjestelmästä toiseen siirtymisestä syntyneet menetykset. Sosiaaliturvajärjestelmissä, joissa monesti oletetaan tutkijoiden työskentelevän samassa organisaatiossa koko uran ajan, jätetään yleensä huomiotta tai yksinkertaisesti sivuutetaan ne vuodet, jotka tutkija on viettänyt tutkimustyötä tehdessään toisessa maassa. Tähän mennessä toteutetut lukuisat toimet ovat selkeästi riittämättömiä, eikä nuorille tutkijoille erityisen vahingollisia esteitä ole kyetty poistamaan.

6. Naisten ja miesten tasa-arvon täydellinen toteuttaminen – sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen tutkimuksen alalla

6.1 Viime vuosina miltei kaikilla aloilla on pantu merkille naistutkijoiden määrän merkittävä kasvu, mutta akateemisen maailman ylemmissä tehtävissä, kuten tiedelaitosten ja yliopistojen korkean tason tutkimusjohtajina, toimivien naistutkijoiden määrä on edelleen liian alhainen. (16) Tilanne on tämä, vaikka on riittävästi todisteita siitä, että eri sukupuolista koostuvat tutkimusryhmät ovat tuottavampia ja niiden kokemuspohja on laajempi, ne vaihtavat tietämystä ja erilaisia näkemyksiä, ja sosiaalinen älykkyys on tällaisissa ryhmissä korkeampi. Naisten akateemista uraa luonnehtii edelleen vahva vertikaalinen jakautuminen. Niin kutsuttu lasikatto on edelleen todellisuutta työhön liittyvän erottelun rinnalla. (17)

6.2 Sukupuolten väliset palkkaerot näkyvät edelleen akateemisilla aloilla ja tutkimuskeskuksissa, kuten muillakin talouden aloilla. Tähän ilmiöön vaikuttavat muiden muassa teoreettisesti neutraalit tehtävien kuvausjärjestelmät, joissa kuitenkin jätetään huomioimatta sukupuolten väliset erot, perheeseen liittyvän vastuun puutteellinen jakaminen sekä suoran ja epäsuoran syrjinnän jatkuvuus. (18) Tämä aiheuttaa sen, että naisten tieteellistä potentiaalia aliarvioidaan ja käytetään liian vähän, että naiset ovat aliedustettuina ja että tutkimukseen ja innovaatioon liittyvästä päätöksenteosta puuttuu sukupuolten välinen tasapaino.

6.3 Kaikissa jäsenvaltioista ei ole toteutettu sellaisia kansallisia poliittisia toimia, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista tutkimuksen alalla, mikä murentaa pohjaa myös tutkimuksen laadulta ja merkitykseltä. Naisten tasapuolisempi osallistuminen lisäisi monipuolisuutta lahjakkuuksien ja työvoiman tarjonnassa sekä päätöksentekoprosessissa ja parantaisi tutkimuksen laatua. Näin voitaisiin välttää korkeita kustannuksia ja jopa virheitä, jotka johtuvat sukupuoliulottuvuuden puuttumisesta tutkimuksen alalla. Parannusten puute sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa tutkimuksen alalla vaikuttaa kielteisesti niihin tavoitteisiin, joita eurooppalaiselle tutkimusalueelle on asetettu huippuosaamisen tason nostamiseksi. Naisten entistä laajempi osallistuminen edistää Euroopan sosiaalis-taloudellista kasvua sekä parantaa huippuosaamista ja tutkimustoiminnan tasoa ja tuloksia.

6.4 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan ja tekemään nykyistä tehokkaampia aloitteita, jotta akateemisessa maailmassa ja tutkimuksen ja tieteen alalla esiintyvät sukupuolten väliset erot onnistuttaisiin poistamaan. Erityisesti on toteutettava lupaus siitä, että naisten osuus on vähintään 40 prosenttia kaikissa komiteoissa, jotka osallistuvat sopimusten tekemiseen ja hankkeiden arviointiperusteiden laadintaan ja/tai tarkistamiseen tai jotka päättävät työskentelymenettelyistä akateemisissa laitoksissa ja tiede- ja tutkimuskeskuksissa. ETSK pitää myös myönteisenä yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa toteutettavaa sukupuolten tasa-arvoa koskevien toimintasuunnitelmien laadintaa, toteuttamista ja arviointia edellyttäen, että naiset osallistuvat aktiivisesti ja täysipainoisesti koko prosessiin.

6.5 Lisäksi ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen sellaisen suosituksen laadintaan, joka sisältää suuntaviivoja institutionaalisten muutosten tekemiseen niin, että ne edistävät naisten ja miesten todellista tasa-arvoa yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa.

7. Tieteellisen tietämyksen optimaalinen kierto, saatavuus ja siirto, mukaan luettuna digitaalisten välineiden hyödyntäminen

7.1 Komissio antoi huhtikuussa 2008 henkisen omaisuuden hallinnointia tietämyksensiirtotoimissa käsitelleen suosituksen (19), joka sisälsi korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimusorganisaatioiden käytännesäännöt (20). Nämä käytännesäännöt eivät kuitenkaan riitä suosituksen tavoitteiden saavuttamiseen.

7.2 Tieteellisen tiedon saatavuus on menestyksekkään tutkimustoiminnan ja innovoinnin ja siten myös Euroopan kilpailukyvyn olennainen edellytys. Siihen kuuluu tietämyksen siirtäminen tutkijoiden, tutkimuskumppaneiden – eritoten tutkimus- ja yritystoiminnan – sekä tutkijoiden ja kansalaisten välillä, julkaisujen vapaa käytettävyys mukaan luettuna. ETSK on mielissään asiaa koskevasta komission tiedonannosta (21) ja viittaa erityisesti sitä käsittelevään lausuntoonsa (22).

7.3 ETSK on myös tyytyväinen aikomukseen laatia etenemissuunnitelma tietotekniikkaa hyödyntävää tiedettä tukevan sähköisen infrastruktuurin kehittämiseksi tutkimusvälineiden ja -resurssien saatavuuden avulla.

7.4 ETSK kehottaa Euroopan komissiota pyytämään Euroopan tutkimus- ja tiedealan kansalaisjärjestöjä osallistumaan säännöllisiin tietojenvaihtotilaisuuksiin, joita järjestetään osana jäsenvaltioiden välistä foorumia – joka toimii yhdyspisteenä tieteellisten ohjelmien ja hankkeiden tulosten levittämiselle ja siirrolle – sekä hyödyntämään täysipainoisesti tällaista osallistumista.

Bryssel 16. tammikuuta 2013 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 95, 23.4.2003, s. 48; EUVL C 218, 11.9.2009, s. 8; EUVL C 306, 16.12.2009, s. 13; EUVL C 132, 3.5.2011, s. 39; EUVL C 318, 29.10.2011, s. 121; EUVL C 181, 21.6.2012, s. 111; EUVL C 299, 4.10.2012, s. 72; EUVL C 229, 31.7.2012, s. 60; EUVL C 44, 15.2.2013, ETSK:n lausunto aiheesta ”Kehitystä vauhdittava keskeinen teknologia”; ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n kansainvälinen tutkimus- ja innovaatioyhteistyö” ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Tieteellisen tiedon saatavuus – julkiset investoinnit” (Ks. tämän virallisen lehden sivu 43, 48).

(2) ETSK:n lausunto aiheesta ”Tieteellisen tiedon saatavuus – julkiset investoinnit”.

(3) COM(2012) 401 final.

(4) 42 Nobel-palkitun ja 5 Fields-mitalistin avoin kirje, 23.10.2012, http://erc.europa.eu/

(5) Heinäkuun 17. päivänä 2012 komissio allekirjoitti yhteisymmärryspöytäkirjat seuraavien tahojen kanssa: Eurooppalaisten tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden liitto (EARTO), Nordforsk, Euroopan tutkimusyliopistojen liitto (LERU), Euroopan yliopistojen liitto (EUA) ja Science Europe.

(6) COM(2010) 546 lopullinen.

(7) Perusperiaatteet on vahvistettu asiakirjassa ”Tutkimuksen yhteisen ohjelmasuunnittelun puite-edellytyksiä koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat”, ERAC – GPC, 2010.

(8) EU:n raportti ”Innovaatiounionin tulostaulut 2011” (Innovation scoreboard 2011) osoittaa, että Yhdysvaltojen, Japanin ja Etelä-Korean tuotto on korkeampi kuin 27 jäsenvaltiosta koostuvan Euroopan unionin. Nousevien talouksien, kuten Brasilian, Kiinan ja Intian, kattama alue on kasvussa, ja niiden osuus tutkimuksesta ja kehityksestä on yhä merkittävämpi.

(9) Vuonna 2008 investointien osuus unionin bkt:stä oli 1,92 prosenttia, kun taas Yhdysvalloissa luku oli 2,79 prosenttia (Eurostat, 2008).

(10) Komission budjettiasioista vastaava tiedottaja Patrizio Fiorilli ilmoitti lokakuussa 2012, että unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioista leikataan Erasmus-stipendien määrärahoja.

(11) Esimerkiksi puiteohjelmat, Euroopan avaruusjärjestö, Euroopan molekyylibiologian laboratorio, Euroopan ydinfysiikan tutkimusjärjestö.

(12) GBAORD (valtion tutkimus- ja kehittämismäärärahoja koskevat tilastot) on peruste, jolla mitataan talousarviomäärärahoja, julkisia investointeja ja tukitoimia, joita kansalliset hallitukset kohdistavat tutkimukseen ja kehitykseen.

(13) Vuosittain avautuu noin 40 000 tutkijan paikkaa, ja niistä 9 600 on sellaisia, jotka voivat johtaa yliopiston professuuriin (Technopolis, 2010).

(14) Euroopan unioni käynnisti peruskirjan ja säännöstön toteuttamisen tueksi vuonna 2008 inhimillisiä voimavaroja koskevan strategian tutkijoiden peruskirjan ja työhönottosäännöstön yhdistämiseksi sekä perusti vuonna 2009 inhimillisiä voimavaroja koskevan institutionaalisen strategiaryhmän, jotta saataisiin foorumi parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi kaikkien asiaankuuluvien tahojen kesken koko Euroopassa.

(15) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 111.

(16) Naisten osuus akateemisen loppututkinnon suorittaneista on 45 prosenttia, mutta vain 30 prosenttia heistä on aktiivisesti toimivia tutkijoita, ja luku laskee 19 prosenttiin akateemisen maailman ylempiarvoisissa tehtävissä. Keskimäärin vain 13 prosenttia korkean tason tiede- tai tutkimuslaitoksista on naisten johtamia, ja yliopistojen kohdalla luku on vain 9 prosenttia. Lähde: She Figures Preliminary data 2012, Gender in Research and Innovation: statistics and indicators, Helsinki-ryhmä, Naiset ja tiede-ohjelma – Euroopan komissio http://ec.europa.eu

(17) Naispuolisten opiskelijoiden (55 prosenttia) ja naispuolisten loppututkinnon suorittaneiden (59 prosenttia) osuus on korkeampi kuin miesten osuus, mutta korkeammalle edettäessä miehet ovat enemmistönä. Akateemisesta henkilökunnasta vain 44 prosenttia on naisia, 36 prosenttia heistä on apulaisprofessoreita ja 18 prosenttia professoreita.

(18) Maaliskuussa 2012 hyväksytyssä Euroopan parlamentin päätöslauselmassa korostetaan, että palkkaerot ovat edelleen suuret. Euroopan unionissa naiset ansaitsevat keskimäärin 17,5 prosenttia vähemmän kuin miehet, vaikka heistä uusia loppututkinnon suorittaneita on 60 prosenttia.

(19) C(2008)1329.

(20) Kyseisen asiakirjan tavoite oli tarjota jäsenvaltioille ja muille asianosaisille tahoille käytäntöjen ja toimien kokonaisuus tietämyksen siirtämisen edistämiseksi, mutta se on edelleen riittämätöntä. Toisaalta sellaisen henkilöstön määrä (esimerkiksi tietämyksen levittämiseen ja siirtoon keskittyvissä yliopistojen osastoissa), jolla on kokemusta teollisuusalasta, on huomattavasti alhaisempi Euroopassa kuin muualla maailmassa, ja vain 5–6 prosenttia EU:n alueen tutkijoista on siirtynyt julkiselta sektorilta yksityiselle ja/tai päinvastoin.

(21) COM(2012) 401 final.

(22) ETSK:n lausunto aiheesta ”Tieteellisen tiedon saatavuus – julkiset investoinnit”.