1. Kohti EU:n uutta nuorisostrategiaa

Nuoret ovat innokkaita ottamaan oman elämänsä haltuun sekä tutustumaan muihin ja tukemaan muita. Monet ovat kuitenkin epävarmoja tulevaisuudestaan. Syitä voivat olla teknologinen muutos, väestönkehitys, syrjintä, sosiaalinen syrjäytyminen, valeuutiset ja populismi, joiden vaikutuksia työhön, pätevyyksiin tai demokratian toimintaan ei vielä tunneta. Nuorten tulee olla joustavampia kuin koskaan pystyäkseen mukautumaan kaikkiin näihin haasteisiin. Heidän tulisi hankkia tarvittavat taidot, jotta he voivat antaa oman panoksensa vauraiden, demokraattisten ja yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien toimintaan Euroopassa ja muualla maailmassa. Nykypäivän verkkoutuneessa maailmassa monet nuoret ovat huolissaan globaaleista ongelmista, kuten ilmastonmuutoksesta tai rauhasta ja turvallisuudesta.

Talouden noususuhdanteesta ja matalammasta työttömyydestä huolimatta epätasa-arvo, jota on myös sukupolvien välillä, ei ole kadonnut. Ensimmäistä kertaa toisen maailmansodan jälkeen on olemassa todellinen riski, että tämän päivän nuori sukupolvi ei saavuta vanhempiensa elintasoa . Tällä hetkellä 29 prosenttia 16–29-vuotiaista on köyhyys- tai syrjäytymisuhan alla ja 11,6 prosenttia 15–24-vuotiaista on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (NEET-nuoret) samalla, kun 15,9 prosenttia tämän ikäryhmän nuorista on työttöminä. Työttömyysaste on kaksinkertainen koko väestöön verrattuna. Sosioekonominen syrjäytyminen ja demokraattisen järjestelmän ulkopuolelle jääminen käyvät käsi kädessä . Nuoret, jotka ovat muita heikommassa asemassa, ovat yleensä myös vähemmän aktiivisia kansalaisia ja luottavat instituutioihin vähemmän kuin muut. He hyötyvät myös vähemmän liikkuvuusmahdollisuuksista, kuten Erasmus+-ohjelmasta.

Euroopalla ei ole varaa haaskata lahjakkuutta tai menettää nuoriaan sosiaaliselle syrjäytymiselle tai passiivisuudelle. Nuorten tulisi olla paitsi oman elämänsä arkkitehteja myös vaikuttaa yhteiskunnan positiiviseen muutokseen. Euroopan uudet solidaarisuusjoukot todistavat useiden nuorten eurooppalaisten halusta osoittaa solidaarisuutta sitä tarvitseville ihmisille ja paikoille, ja tämä on kaiken eurooppalaisen yhteistyön taustalla oleva ydinarvo.

EU:n johtajat vahvistivat vuonna 2016 tarpeen järjestää nuoria tukevia toimia . Bratislavan etenemissuunnitelmassa ne sitoutuivat luomaan parempia mahdollisuuksia nuorille, ja näitä pyrkimyksiä on jatkettu myöhemmin esimerkiksi toimilla eurooppalaisen koulutusalueen luomiseksi.

Jotta nuoret voisivat hyötyä EU:n toimista täysimääräisesti, toimissa täytyy ottaa huomioon heidän tavoitteensa, luovuutensa ja lahjakkuutensa. Nuoret puolestaan monipuolistavat EU:n pyrkimyksiä. Tämä sukupolvi on kaikkien aikojen parhaiten koulutettu sekä kaikkein luovin tieto- ja viestintätekniikan sekä sosiaalisen median käytössä.

EU:ssa on ollut käynnissä jo vuodesta 2002 erityinen EU:n nuorisopoliittinen yhteistyö, joka perustuu aktiivisen osallistumisen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien periaatteisiin, yhdessä muiden nuoriin kohdistuvien politiikkojen, kuten koulutus- ja työllisyyspolitiikan, kanssa. Yhteistyön ansiosta on syntynyt poliittisia ja lainsäädännöllisiä muutoksia jäsenvaltioissa, ja yhteistyö on vaikuttanut nuorisojärjestöjen valmiuksien kehittymiseen. Monet tärkeät haasteet ovat kuitenkin yhä ratkaisematta. Näitä ovat esimerkiksi useampien monimuotoisista taustoista tulevien nuorten, kuten sellaisten, joiden lähtökohdat ovat muita heikommat, osallistaminen ja parempi tavoittaminen ruohonjuuritasolla.

Osallistamalla nuoria naisia ja miehinä sekä lisäämällä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan nuorisopolitiikka voi vaikuttaa positiivisesti maanosan tavoitteeseen nuorista, jotka voivat tarttua mahdollisuuksiin ja tuntea eurooppalaiset arvot omikseen, kuten komission tiedonannossa ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistamisesta koulutuksen ja kulttuurin avulla” on määritetty.

EU:n uudistettu nuorisoalan yhteistyö voi auttaa selvittämään nykyisen osallistumiseen liittyvän paradoksin. Nuoret osoittavat kiinnostusta politiikkaa kohtaan ja ovat sosiaalisesti aktiivisia: 53 prosenttia on sitoutunut järjestettyyn toimintaan, lähes kolmannes toimii aktiivisesti vapaaehtoisina ja muut kannattavat asioita mediahuomion tai kuluttajavalintojen kautta. He jäävät kuitenkin helposti perinteisten osallistumisen muotojen ulkopuolelle. Nuoret, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti, ovat aliedustettuina kaikessa toiminnassa. Päätöksentekijöiden täytyy tehdä osallistumisesta todellisuutta kaikille nuorille. Tämä tarkoittaa, että toiminta nuorten hyväksi on avointa, nuoria tavoitellaan ja heidän kanssaan viestitään helposti lähestyttävällä tavalla heidän käyttämiensä kanavien (kuten sosiaalisen median) kautta ja nuorten osallistumista päätöksiin edistetään.

Komissio on sitoutunut lisäämään nuorten osallistumista vuoden 2018 jälkeen joulukuussa 2016 antamassaan tiedonannossa . Neuvosto on puolestaan kehottanut jatkamaan ja tehostamaan tosiasiallista nuorisoalan eurooppalaista yhteistyötä vuoden 2018 jälkeisellä kaudella .

Näin ollen komissio ehdottaa EU:n uutta nuorisostrategiaa, jossa otettaisiin huomioon komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteinen sitoutuminen tähän politiikkaan sekä toissijaisuusperiaatteen täydellinen kunnioittaminen. Jotta nuorisopolitiikka olisi vielä tehokkaammin sen tavoitteita tukevan EU-rahoituksen mukaista, strategian tulisi olla voimassa seuraavaan monivuotiseen rahoituskehyksen loppuun saakka. Sen painopisteet perustuvat vankkoihin tietolähteisiin , ulkoiseen arviointiin , EU:n toimielinten ilmaisemiin kantoihin sekä vuoden 2017 aikana osana ”kuuntelemisen teemavuotta” ja ”Uusi narratiivi Euroopasta” -hanketta järjestettyihin kuulemisiin. Niissä korostetaan yksimielisesti, että EU:n nuorisoalan yhteistyöstä on seurannut konkreettisia hyötyjä, ja viitataan sen potentiaaliin. Uusi strategia rakentuu edellisen strategian saavutusten varaan sekä parantaa sen saavutettavuutta, näkyvyyttä ja vaikutusta, jotta voidaan varmistaa nuorten parempi osallistuminen.

Tiivistelmä tärkeimmistä toimista -Parannetaan monialaista yhteistyötä politiikan alojen välillä esimerkiksi EU:n nuorisoalan koordinaattorin kautta, jotta nuorille voidaan antaa mahdollisuus vaikuttaa EU-politiikkaan. -Seurataan EU:n nuorisotoimiin käytettyjä varoja. -Käynnistetään uusi ja osallistavampi nuorisoasioita koskeva EU:n vuoropuhelu, joka keskittyy nuoriin, joilla on muita heikommat mahdollisuudet. -Poistetaan esteitä vapaaehtoisuuteen ja solidaarisuuteen liittyvän liikkuvuuden tieltä ja edistetään sitä. -Pannaan täytäntöön nuorisotyöohjelma, jonka avulla lisätään epävirallisen koulutuksen tunnustamista. -Vahvistetaan EU:n nuorisopolitiikan ja siihen liittyvien EU-ohjelmien välistä yhteyttä (Erasmus+-ohjelma ja Euroopan solidaarisuusjoukot).

2. Sitouttaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet