[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 9.4.2010

KOM(2010)136 lopullinen

2010/0076 (NLE)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

PERUSTELUT

1. Taustaa

Liitteenä oleva ehdotus on säädös, joilla annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan (Korean) välinen vapaakauppasopimus sekä soveltaa väliaikaisesti kyseistä sopimusta:

- Ehdotus neuvoston päätökseksi vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.

EU:n ja Korean vapaakauppasopimus neuvoteltiin komission tiedonannossa ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa”[1] asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Tiedonannossa tarkasteltiin EU:n kauppapolitiikan osuutta Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategiassa ja vahvistettiin EU:n sitoutuminen Maailman kauppajärjestöön (WTO), jonka se katsoo tehokkaimmaksi keinoksi laajentaa ja hallinnoida kauppaa siten, että siitä hyötyvät kaikki. Tiedonannossa korostettiin, että Dohan kehitysohjelma on jatkossakin EU:n tärkein prioriteetti. Lisäksi siinä todettiin, että EU:n olisi tukeuduttava WTO:n luomaan järjestelmään saadakseen aikaan kasvumahdollisuuksia avaamalla kaupalle ja sijoituksille uusia markkinoita. Tiedonannossa esitettiin kauppapoliittisten aloitteiden sarja, joilla tuetaan pyrkimyksiä aloittaa neuvottelut uudelleen WTO:n puitteissa. Osana näitä aloitteita ehdotettiin neuvoteltavaksi huolellisesti valittuja, kattavia vapaakauppasopimuksia.

Sen jälkeen kun neuvosto oli 23. huhtikuuta 2007 hyväksynyt neuvotteluohjeet, neuvottelut Korean kanssa alkoivat Soulissa 6. toukokuuta 2007. Perusteluissa neuvostolle antamaansa suositukseen, jossa komissio valtuutetaan neuvottelemaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta Korean tasavallan kanssa tehtävä vapaakauppasopimus, komissio asetti tavoitteeksi saada neuvottelut päätökseen viimeistään kahden vuoden kuluessa neuvottelujen tosiasiallisesta aloitusajankohdasta. EU:n kauppakomissaari ja Korean kauppaministeri parafoivat vapaakauppasopimuksen Brysselissä 15. lokakuuta 2009, mikä merkitsi sitä, että neuvottelut saatettiin päätökseen alle kahden ja puolen vuoden kuluttua niiden aloittamisesta.

EU:n jäsenvaltioille tiedotettiin Korean kanssa käytävien neuvottelujen etenemisestä suullisesti ja kirjallisesti neuvoston kauppapoliittisen komitean (entinen 133 artiklan mukainen komitea) välityksellä. Myös Euroopan parlamentille tiedotettiin säännöllisesti edistymisestä kansainvälisen kaupan valiokunnan välityksellä.

Neuvotteluja valmistellessaan komissio laati vaikutusten arvioinnin Etelä-Korean kanssa tehtävän vapaakauppasopimuksen mahdollisista vaikutuksista. Neuvottelujen kuluessa on laadittu kaupan kestävän kehityksen vaikutusten yksityiskohtaisempi arviointi, jossa tarkastellaan sopimuksen mahdollisia taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Lisäksi on tehty muita tutkimuksia, joissa vapaakauppasopimusta on analysoitu laadullisesti ja määrällisesti.

Euroopan parlamentti antoi 13. joulukuuta 2007 Koreaan luotuja kauppa- ja taloussuhteita koskevan päätöslauselman, josta saatiin arvokas panos neuvotteluihin.

2. SOPIMUKSEN LUONNE JA SOVELTAMISALA

Neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaan Korean kanssa käytävien neuvottelujen tavoitteena oli saada aikaan kattava ja tasapainoinen sopimus, joka on kaikilta osiltaan WTO:n sääntöjen ja velvoitteiden mukainen. Sopimuksella oli tarkoitus käynnistää asteittainen ja vastavuoroinen tavaroiden ja palvelujen kaupan vapauttaminen ja määrittää säännöt kauppaan liittyviin kysymyksiin.

Nämä tavoitteet täyttyvät EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksessa, joka on ensimmäinen globaalia Eurooppaa koskevan strategian mukaisesti neuvoteltu vapaakauppasopimus. Se sisältää kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT 1994) XXIV artiklan määräysten mukaisen vapaakauppa-alueen perustamiseksi. Osapuolet sopivat aikaistavansa vapauttamiseen liittyviä sitoumuksiaan ja poistavansa viiden vuoden kuluessa 98,7 prosenttia tullien kauppa-arvosta sekä teollisuuden että maatalouden osalta. Jäljelle jäävät tullit poistetaan lähes kokonaan pidempien siirtymäaikojen kuluessa. Poikkeuksena on ainoastaan rajallinen määrä maataloustuotteita, kuten riisi ja valkosipuli.

Muiden kuin tulliesteiden poistamiseksi on neuvoteltu myös alakohtaisista liitteistä, jotka koskevat elektroniikkaa, moottoriajoneuvoja ja niiden osia sekä farmaseuttisia tuotteita ja lääkinnällisiä laitteita ja kemikaaleja. Vapaakauppasopimus sisältää erilliset luvut, joissa käsitellään kaupan suojakeinoja, kaupan teknisiä esteitä, terveys- ja kasvinsuojelutoimia sekä tullimenettelyjä ja kauppaa koskevia helpotuksia.

Sopimus sisältää myös luvun, joka koskee palveluja, sijoittautumista ja sähköistä kauppaa, sekä luetteloja niihin liittyvistä sitoumuksista, joissa mennään merkittävästi pidemmälle kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimuksen) mukaisissa kumpaakin osapuolta koskevissa sitoumuksissa ja jotka ovat GATS-sopimuksen V artiklan mukaisia. Myös maksuista ja pääomanliikkeistä on oma lukunsa.

Sääntöjen osalta vapaakauppasopimus sisältää kauaskantoisia sitoumuksia, jotka liittyvät kilpailuun ja valtiontukiin, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja niiden täytäntöönpanoon sekä julkisiin hankintoihin. Sopimukseen on sisällytetty myös sääntelyn avoimuuteen liittyviä tehostettuja ja sitovia horisontaalisia määräyksiä, jotka vaikuttavat keskinäiseen kauppaan ja sijoituksiin.

Sopimus sisältää alkuperäsääntöjä ja hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevat pöytäkirjat, joissa on määräykset tuotteiden alkuperän määrittämisestä, mikä on tarpeen vahvistettaessa kaupankäynnissä kyseisiin tuotteisiin sovellettavat tullit. Lisäksi pöytäkirjoissa on määräykset alkuperäselvityksestä ja tulliviranomaisten yhteistyötä koskevista järjestelyistä.

Vapaakauppasopimukseen kuuluu myös kulttuuriyhteistyötä koskeva pöytäkirja, jossa vahvistetaan säännöt kulttuuripoliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle, jolla helpotetaan kulttuuritoimintojen vaihtoa. Perustamalla erillinen komitea ja erityiset riitojenratkaisumenettelyt saadaan aikaan täytäntöönpanon institutionaaliset puitteet, jotka ovat varsinaisesta vapaakauppasopimuksesta riippumattomat.

Lopuksi on neuvoteltu kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva luku, joka kattaa sekä sosiaaliset että ympäristöön liittyvät näkökohdat. Luku sisältää yhteistyötä koskevia määräyksiä ja siinä perustetaan uusi seurantajärjestelmä, johon kansalaisyhteiskunta osallistuu kansalaisyhteiskunnan foorumin välityksellä.

Institutionaalisilla määräyksillä perustetaan kauppakomitea valvomaan vapaakauppasopimuksen soveltamista ja tarkastelemaan keinoja, joilla edelleen tehostetaan osapuolten välisiä kauppasuhteita. Niihin sisältyy tehokas riitojenratkaisumenettely. Kauppakomitea koostuu Euroopan unionin ja Korean edustajista. Kauppakomitean on ilmoitettava sekakomitealle omista ja erikoistuneiden komiteoidensa, työryhmien ja muiden elinten toimista. Päivitetty puitesopimus yhdessä vapaakauppasopimuksen kanssa merkitsevät EU:n ja Korean suhteiden selvää tiivistymistä. Neuvoston pyynnön mukaisesti nämä kaksi sopimusta liittyvät toisiinsa oikeudellisesti ja institutionaalisesti.

Komission mukaan EU–Korea-vapaakauppasopimus noudattaa mahdollisimman pitkälle neuvoston hyväksymiä neuvotteluohjeita ja Euroopan parlamentin 13. joulukuuta 2007 antamassa päätöslauselmassa esitettyjä suosituksia.

Koska myös Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat tämän sopimuksen osapuolia tiettyjen kulttuuriyhteistyötä koskevaan pöytäkirjaan liittyvien sitoumusten vuoksi, jäsenvaltioiden on ratifioitava sopimus omien menettelyjensä mukaisesti. Tähän kuluu huomattavan paljon aikaa. Komissio ehdottaakin, että sopimusta sovelletaan väliaikaisesti odotettaessa jäsenvaltioiden hyväksymistä, jotta varmistetaan sen ripeä soveltaminen. Kun otetaan huomioon sopimuksen tärkeä merkitys, komissio katsoo, että neuvoston tulisi lähettää 15.10 artiklan 5 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut ilmoitukset[2] tietyllä viipeellä, jotta Euroopan parlamentti ehtii ilmaista vapaakauppasopimusta koskevan kantansa. Komissio on valmis yhteistyöhön neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa, jotta sopimusta voidaan soveltaa väliaikaisesti vuonna 2010. Komissio huomauttaa, että sopimuksen 15.10 artiklan 3 kohdan mukaisesti kulttuuriyhteistyötä koskevaa pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti tai se tulee voimaan, kun Korea on tallettanut kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn Unescon yleissopimuksen ratifioimisasiakirjan.

3. MENETTELYT

Vapaakauppasopimuksessa määrätään sen väliaikaisesta soveltamisesta siihen saakka, kun sopimus tulee voimaan. Komissio on arvioinut neuvottelujen tulokset tyydyttäviksi ja pyytää neuvostoa

- antamaan valtuudet allekirjoittaa Euroopan unionin puolesta EU:n ja Korean vapaakauppasopimus;

- hyväksymään vapaakauppasopimuksen väliaikaisen soveltamisen siihen saakka, kun sopimus tulee voimaan.

- 2010/0076 (NLE)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan, 167 artiklan 3 kohdan ja 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[3]

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Neuvosto valtuutti 23 päivänä huhtikuuta 2007 komission neuvottelemaan vapaakauppasopimuksesta Korean tasavallan kanssa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta.

(2) Neuvottelut on saatettu päätökseen, ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen vapaakauppasopimus, jäljempänä ’sopimus’, parafoitiin 15 päivänä lokakuuta 2009.

(3) Sopimuksen 15.10 artiklan 5 kohdassa määrätään sen väliaikaisesta soveltamisesta.

(4) Sopimus olisi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta, ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, sillä edellytyksellä, että sopimus myöhemmin tehdään.

(5) Tällä sopimuksella ei vaikuteta Euroopan unionin jäsenvaltioiden sijoittajien oikeuksiin hyötyä edullisemmasta kohtelusta, josta mahdollisesti määrätään sellaisessa sijoituksiin liittyvässä sopimuksessa, jossa jäsenvaltio ja Korea ovat osapuolina.

(6) Neuvosto voi perussopimuksen 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti valtuuttaa komission hyväksymään tiettyjä vähäisiä muutoksia sopimukseen. Komissiolle olisi annettava valtuudet irtisanoa kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukainen yhteistuotantoja koskeva oikeus, ellei komissio päätä, että tällaista oikeutta olisi jatkettava, ja neuvosto hyväksy jatkamista noudattaen erityistä menettelyä, jota Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tehtäväksi tulevan sopimuksen tämän osan arkaluonteisuus edellyttää. Lisäksi komissio olisi valtuutettava hyväksymään muutokset, jotka maantieteellisiä merkintöjä käsittelevä työryhmä tekee sopimuksen 10.25 artiklan mukaisesti.

(7) On aiheellista vahvistaa asiaankuuluvat menettelyt, joilla suojataan tämän sopimuksen mukaisesti suojattavat maantieteelliset merkinnät,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen vapaakauppasopimus sillä edellytyksellä, että neuvosto tekee päätöksen mainitun sopimuksen tekemisestä.

Allekirjoitettavan sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus Euroopan unionin puolesta, sillä varauksella, että sopimus tehdään.

3 artikla

Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sopimuksen 15.10 artiklan 5 kohdan mukaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. Komissio julkaisee ilmoituksen, jossa tiedotetaan väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä.

4 artikla

1. Komissio ilmoittaa Korealle Euroopan unionin aikomuksesta olla jatkamatta yhteistuotantoihin oikeuttavaa aikaa kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kyseisen pöytäkirjan 5 artiklan 8 kohdassa määrätyn menettelyn jälkeen, ellei neuvosto komission ehdotuksesta neljä kuukautta ennen kyseisen ajan päättymistä hyväksy tällaisen oikeuden jatkamista. Jos neuvosto hyväksyy oikeuden jatkamisen, tätä määräystä voidaan soveltaa uudelleen kyseisen oikeuden uuden soveltamisajan päättyessä. Neuvosto tekee oikeuden soveltamisajan jatkamista koskevan päätöksensä yksimielisesti.

2. Sopimuksen 10.25 artiklaa sovellettaessa komissio hyväksyy Euroopan unionin puolesta sopimuksen muutokset, jotka johtuvat maantieteellisiä merkintöjä käsittelevän työryhmän päätöksistä. Jos asianomaiset osapuolet eivät maantieteellistä merkintää koskevien vastaväitteiden esittämisen jälkeen pääse keskenään sopimukseen, komissio vahvistaa asiaa koskevan kantansa neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 15 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.

5 artikla

1. Sopimuksen kymmenennen luvun C alajakson ”Maantieteelliset merkinnät” mukaisesti suojattua nimeä saavat käyttää kaikki sitä vastaavan eritelmän mukaisia maataloustuotteita, elintarvikkeita, viinejä, maustettuja viinejä tai väkeviä alkoholijuomia kaupan pitävät toimijat.

2. Euroopan unionin toimielimet ja jäsenvaltiot toteuttavat sopimuksen 10.18–10.23 artiklassa määrätyn suojan myös asianomaisen osapuolen pyynnöstä.

6 artikla

Neuvosto määrittää perussopimuksen mukaisesti kulttuuriyhteistyökomiteassa vahvistettavan kannan päätöksiin, joilla on oikeudellisia vaikutuksia. Euroopan unionin edustajat kulttuuriyhteistyökomiteassa ovat komission ja jäsenvaltioiden hallinnossa toimivia johtavia virkamiehiä, joilla on asiantuntemusta ja kokemusta kulttuurikysymyksistä ja -käytännöistä ja jotka edustavat Euroopan unionin kantaa perussopimuksen mukaisesti.

7 artikla

Sopimuksen sisältämän, ’alkuperätuotteen’ määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan liitteen II a sääntöjen soveltamisen edellyttämien täytäntöönpanosääntöjen hyväksymisessä sovellettava säännös on 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 247 a artikla.

8 artikla

Tätä sopimusta ei saa tulkita siten, että sillä myönnettäisiin oikeuksia tai asetettaisiin velvoitteita, joihin voidaan suoraan vedota Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden tuomioistuimissa.

Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

YKSINOMAAN TALOUSARVION TULOPUOLEEN VAIKUTTAVAAN SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1. EHDOTUKSEN NIMI

NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.

2. BUDJETTIKOHDAT

Luku ja momentti: 12 0

Täytäntöönpanojakson loppuun budjetoitu määrä

3. RAHOITUSVAIKUTUKSET

( Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia

( Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia menoihin, mutta sillä on seuraavat rahoitusvaikutukset tuloihin:

(milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)

Budjettikohta | Tulot[4] | 12 kk:n jakso, joka alkaa pp/kk/vvvv | [Vuosi n] |

Momentti … | Vaikutukset omiin varoihin | 801,2 |

Momentti … | Vaikutukset omiin varoihin |

Toteutuksen jälkeen |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Momentti … |

Momentti … |

4. PETOSTENTORJUNTA

Sopimus sisältää Euroopan unionin omien varojen suojaamiseksi määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kumppanivaltio soveltaa oikein 3 kohdassa ”Rahoitusvaikutukset” vahvistettuja kauppamyönnytyksiä, etenkin alkuperäsääntöjä koskevan pöytäkirjan 1 ja keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan pöytäkirjan 2 sisältämiä määräyksiä. Kyseiset säännökset täydentävät kaikkiin tuontitavaroihin sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä (erityisesti EU:n tullikoodeksia ja soveltamissäännöksiä) sekä säädöksiä, jotka koskevat omien varojen valvontaan liittyviä jäsenvaltioiden velvoitteita (etenkin neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000).

5. MUUT HUOMAUTUKSET

Tämä arvio perustuu ajanjakson 2004–2006 keskimääräisiin tuontilukuihin, ja sen pitäisi heijastaa realistisesti Koreasta tulevan tuonnin kehitystä. Arviossa ei kuitenkaan oteta huomioon sitä, että tuonti todennäköisesti kasvaa niiden tuotteiden osalta, joiden tulli alenee vaiheittain, ja tämä kompensoi osittain menetettyjä tuloja.

[1] Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa – KOM(2006) 567, 4.10.2006.

[2] Komissio toimittaa neuvostolle 15.10 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisen luonnoksen ilmoitukseksi.

[3] EUVL C xx, xx.xx.xxxx, s. x.

[4] Perinteisistä omista varoista (maatalousmaksut, sokerimaksut, tullimaksut) ilmoitetaan nettomäärät, jotka saadaan vähentämällä bruttomääristä 25 prosenttia jäsenvaltioiden kantokuluja.