EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.11.2020 COM(2020) 738 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE tiede- ja teknologiatilastoja koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1608/2003/EY täytäntöönpanosta







1. JOHDANTO Euroopan unionin viralliset tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastot perustuvat yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä 22. heinäkuuta 2003 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1608/2003/EY. Päätöksen N:o 1608/2003/EY, jäljempänä ’päätös’, 5 artiklan mukaan komission on esitettävä Euroopan parlamentille kolmen vuoden välein kertomus, jossa arvioidaan päätöksen täytäntöönpanoa. Tämä on viides täytäntöönpanokertomus, jonka komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksen 5 artiklan mukaisesti. Kertomuksessa arvioidaan päätöksen 2 artiklassa lueteltujen yksittäisten tilastotoimien toteuttamista. Toimilla on tarkoitus perustaa tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskeva tilastotietojärjestelmä EU:n politiikkojen tukemista ja seurantaa varten. Kertomuksessa käsitellään pääosin edellisen, vuonna 2018 laaditun kertomuksen kattaman ajanjakson jälkeen tapahtunutta kehitystä. Komissio panee tiede- ja teknologiatilastopäätöksen täytäntöön käyttäen sääntelytoimenpiteitä, jäsenvaltioiden vapaaehtoisia tiedonkeruita ja omaa tilastotuotantoaan. Komissio antoi vuonna 2012 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 995/2012. Täytäntöönpanoasetuksessa esitetään päätöksen täytäntöönpanoa koskevat säännöt ja keskitytään erityisesti tilastoihin, jotka koskevat ·tutkimusta ja kehittämistä (T&K), ·valtion tutkimus- ja kehittämismäärärahoja (GBARD), ·innovointia ja ·muita tärkeitä näkökohtia, kuten tieteen ja teknologian alan henkilöresursseja, patentteja, korkean teknologian aloja ja osaamispalveluita. Täsmentämällä sekä käytettävät tilastolliset yksiköt että yhdenmukaiset raportointistandardit täytäntöönpanoasetuksella tehdään EU:n tutkimus- ja kehittämistoimintatilastoista ja innovaatiotilastoista yhdenmukaisempia ja vahvistetaan näiden tilastojen ja Euroopan yritystilastojen välinen yhteys. Kerätyt tilastot ovat saavuttaneet aseman laajasti käytettyinä viitetietoina EU:n politiikan seurannassa. Päätös ja täytäntöönpanoasetus ovat parantaneet tutkimus- ja kehittämis- sekä innovaatiotilastojen laatua, mistä on paljon apua seuraavien EU:n toimien täytäntöönpanossa: ·Komissio otti kesäkuussa 2010 käyttöön työpaikkoja sekä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 ‑strategian. Yksi strategiassa esitetyistä EU:n viidestä yleistavoitteesta on parantaa innovoinnin sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan edellytyksiä ja nostaa alan julkisten ja yksityisten investointien yhteenlaskettu osuus 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä. ·Komissio ehdotti lippulaivahanke Innovaatiounionista 6. lokakuuta 2010 antamassaan tiedonannossa sellaisten uusien indikaattorien laatimista, joilla mitataan T&K-intensiteettiä ja jotka koskevat nopeakasvuisia innovatiivisia yrityksiä. Se ehdotti myös vuotuisen innovaatiounionin tulostaulun laatimista yleisen edistymisen seuraamiseksi innovaatiotoiminnan alalla. Euroopan innovaatioiden tulostaulua parannettiin vuosina 2017 ja 2019 käyttämällä enemmän yhteisön innovaatiotutkimuksesta saatua asiantuntemusta. Vuoden 2020 Euroopan innovaatioiden tulostaulu julkaistiin 23. kesäkuuta 2020. T&K-toimintaa ja innovointia koskevat tiedot muodostavat perustan komission kestävää kehitystä ja eurooppalaista tutkimusaluetta koskevalle raportoinnille. T&K-menoja koskevia tietoja käytetään kansantalouden tilinpidossa. ·T&K-toimintaa ja innovointia koskevat tiedot muodostavat perustan, jonka pohjalta komissio analysoi EU:n suorituskykyä tieteen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Analyysin tulokset julkaistaan komission kertomuksessa ’Science, Research and Innovation Performance of the EU’. Tässä kertomuksessa tarkastellaan tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevan tilastotietojärjestelmän täytäntöönpanoa. Kertomuksen luvussa 2 tarkastellaan merkittävimpiä edistysaskelia toimenpiteiden toteutuksessa. Luvussa 3 käsitellään tietojen laatua ja luvussa 4 kustannuksia ja tilastojen laatimisesta aiheutuvaa rasitetta. Luvussa 5 ennakoidaan tulevaa kehitystä. 2. MERKITTÄVIMMÄT EDISTYSASKELEET MARRASKUUN 2018 JÄLKEEN Seuraavassa luetellaan merkittävimmät päätöksen 2 artiklaan liittyvät edistysaskeleet marraskuun 2018 jälkeen. ·Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 27. marraskuuta 2019 asetuksen (EU) 2019/2152 Euroopan yritystilastoista. Se kattaa muun muassa T&K-toimia ja innovointia koskevat eurooppalaiset tilastotiedot. Asetuksella kumotaan päätös vuodesta 2021 alkaen. Asetuksen (EU) 2019/2152 merkittävä vaikutus on se, että sillä yhdennetään entistä paremmin yritystilastojen eri osa-alueet ja erilaiset tilastotuotantojärjestelmät. Tämä parantaa tietojen laatua ja johtaa entistä tehokkaampaan tietojen tuotantoon. Yhteisön innovaatiotutkimusta ja yritysten T&K-toimia koskevaa kyselyä on tarkistettu sen varmistamiseksi, että niissä käytetyt määritelmät ovat täysin yhdenmukaisia asetuksessa (EU) 2019/2152 esitettyjen ja Euroopan yritystilastoissa (esim. tilastointiin tarkoitetuissa yritysrekistereissä ja yritystoiminnan rakennetutkimuksessa) käytettyjen yleisten määritelmien kanssa. Tämä tekee tuloksista johdonmukaisempia ja vähentää vastaajiin kohdistuvaa rasitetta, kun muista lähteistä jo saatavilla olevia tietoja voidaan käyttää uudelleen. Lisäksi yhdenmukaistaminen muiden merkityksellisten tiedonkeruiden ja kansantalouden tilinpidon standardien kanssa helpottaa T&K- ja innovointitietojen käyttöä poikkileikkauskertomuksissa. ·Eurooppalaiset T&K-tilastot ja valtion tutkimus- ja kehittämismäärärahoja koskevat GBARD-tilastot ovat yhdenmukaisia OECD:n oppaassa ’Frascati-käsikirja – Tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskevan tiedonkeruun ja raportoinnin suuntaviivat’ esitettyjen suuntaviivojen kanssa. Tämä mahdollistaa kansainvälisen vertailun myös EU:n ulkopuolella. OECD julkaisi vuonna 2015 uuden version Frascati-käsikirjasta (FM2015). Eurostat on mukauttanut tiiviissä yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa T&K- ja GBARD-tilastoja koskevaa tiedonkeruuta varmistaakseen, että se vastaa edelleen FM2015:n suuntaviivoja. Eurostat on laatinut menetelmäohjeet sellaisia tilanteita varten, joissa FM2015-suuntaviivoissa jätetään valinnanvaraa eri vaihtoehtojen välille tai tulkinnan varaa. Menetelmäohjeilla helpotetaan T&K- ja GBATD-tilastojen vertailua EU:n jäsenvaltioiden välillä.

·Eurooppalaiset innovaatiotilastot on yhdenmukaistettu innovaatiodatan keruuta ja tulkintaa käsittelevän Oslon käsikirjan kanssa. Oslon käsikirjan ovat julkaisseet OECD ja Eurostat yhdessä. Oslon käsikirjan neljäs painos julkaistiin vuoden 2018 lopulla. Siinä selvennetään innovaatiotilastoissa käytettyjä käsitteitä ja se kattaa uusia yritysten innovointiin liittyviä aiheita. Hyödyntääkseen Oslon käsikirjan uusinta painosta parhaalla mahdollisella tavalla Eurostat on tiiviissä yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa muuttanut yhteisön innovaatiotutkimusta perusteellisesti. Yhteisön innovaatiotutkimus kattaa nyt entistä paremmin innovointitoiminnan ja ‑valmiudet, tiedonvaihdon, ulkoiset tekijät ja mahdollistajat sekä innovoinnin tulokset, myös ympäristön kannalta hyödylliset innovaatiot (ekoinnovaatiot). Lisäksi Eurostat on suunnitellut yhteisön innovaatiotutkimuksen uudelleen siten, että se tarjoaa enemmän tietoa kaikista yrityksistä, eli sekä innovoivista että ei-innovoivista yrityksistä. Tämä auttaa poliittisten päätösten tekijöitä ymmärtämään sen, mikä erottaa vahvat innovaattorit heikosti innovoivista tai ei-innovoivista yrityksistä, ja suunnittelemaan politiikkaa sen mukaisesti. Nämä muutokset parantavat tutkimustulosten laatua ja kasvattavat niiden poliittista relevanssia. ·Eurostat on tehnyt teknisiä parannuksia T&K- ja GBARD-tietojen sekä yhteisön innovaatiotutkimuksen tietojen toimittamiseen. Tiedot lähetettiin aiemmin suurissa Excel-taulukoissa, mutta nykyään ne lähetetään SDMX-muodossa (Statistical Data and Metadata eXchange, maailmanlaajuinen tilastotietojen välitysmuoto). Tämä on parantanut merkittävästi tiedonsiirtoa, mikä auttaa lyhentämään Eurostatin tietojen validointiin tarvitsemaa aikaa. Tämä saattaa myös tulevaisuudessa nopeuttaa tietojen julkaisemista. ·Eurostat on tarkistanut tilastotuotantoprosesseja varmistaakseen, että tieteen ja teknologian henkilöresursseja sekä sukupuolen mukaan tieteen ja teknologian alalla eriteltyjä tilastoja koskevien eurooppalaisten tilastojen tiedot ovat täysin yhdenmukaiset EU:n työvoimatutkimuksen tietojen kanssa. ·Edellä mainittujen alojen lisäksi päätöksessä edellytetään uusien tilastomuuttujien kehittämistä patenttitilastojen ja huipputekniikkatilastojen alalla. Huipputekniikkatilastojen alalla jatkuu työ menetelmien kehittämiseksi ja tietojen tuottamiseksi. Patenttien ja teollis- ja tekijänoikeuksien alalla Eurostat on lopettanut toiminnan, koska Euroopan patenttivirasto julkaisee nyt tätä koskevat tiedot itse. 3. TIETOJEN LAATU Tilastojen täytyy olla vankalla pohjalla ja tarkoitukseensa sopivia. T&K- ja innovointitietojen tiedonkeruisiin sovelletaan järjestelmällistä laaduntarkastusta, johon liittyy laaturaporttien keruu ja säännöllinen vaatimustenmukaisuuden seuranta. Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä vahvistetaan eurooppalaisten tilastojen kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevat normit. Niihin sisältyy 16 pääperiaatetta, joista jotkin liittyvät EU:n jäsenvaltioiden tilastojen kanssa tekemisissä olevilta viranomaisilta ja organisaatioilta edellytettyihin yleisiin institutionaalisiin puitteisiin (ammatillinen riippumattomuus, resurssien riittävyys). Kyseiset periaatteet lujittavat eurooppalaisten tilastojen kokonaislaatua. Käytännesäännöt sisältävät useita suoraan tiede-, teknologia- ja innovaatiotutkimuksiin liittyviä laatuperiaatteita (kuten tarkkuus, johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus), joiden seuranta kuuluu säännöllisen laaturaportoinnin piiriin. EU:n jäsenvaltiot ovat noudattaneet pakollista tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia varsin tyydyttävästi. Joitakin pääasiassa tietojen toimittamisen viivästymiseen liittyviä ongelmia on kuitenkin edelleen esiintynyt yksittäisissä tapauksissa. Eurostat on kerännyt vuodesta 2007 alkaen vuosittain kansallisia laaturaportteja T&K- ja GBARD-tilastoista. Se on kerännyt kansallisia laaturaportteja myös kustakin yhteisön innovaatiotutkimuksen kierroksesta vuodesta 2004 alkaen (yhteisön innovaatiotutkimus julkaistaan joka toinen vuosi), ja laatii yhteenvedon tutkimuksen laaturaporteista. Asetuksen (EU) N:o 995/2012 mukaan laaturaportointi on ollut osa pakollista tietojen toimittamista vuodesta 2013 lähtien. Tietojen tuottajien ja käyttäjien vuonna 2017 toteutetussa kuulemisessa vahvistettiin, että asetus kattaa kansallisen ja EU:n tason poliittisen päätöksenteon kannalta merkityksellisimmät tiedot. Eurostat toteutti vuosina 2018 ja 2019 perusteellisen kuulemisen T&K- ja GBARD-tietojen keräämisen menettelyistä ja tietojen laadusta sekä tarkasteli mahdollisia keinoja parantaa tätä EU:n jäsenvaltioissa ’Tiede, teknologia ja innovointi’ ‑työryhmässä marraskuussa 2019. Valinnaisia muuttujia tai luokkia koskevia tietoja ei aina toimiteta. EU:n jäsenvaltiot mainitsevat tämän syyksi kustannukset, vastaajiin kohdistuvan suuren rasitteen sekä kansallisten tiedontuotantojärjestelmien tietyt piirteet. Eurostat kannustaa jäsenvaltioita edelleen toimittamaan tiedot valinnaisista muuttujista ja luokista ja pyrkii saamaan ajan myötä kaikista EU:n jäsenvaltioista johdonmukaisia tietoja. Tiedot ovat hitaasti mutta vakaasti täydentyneet 2000-luvun alusta lähtien. Koska pyrkimys parantaa valinnaisten muuttujien ja luokkien kattavuutta on pitkä prosessi, komissio jatkaa ohjeiden ja tuen tarjoamista kattavuuden lisäämiseksi. T&K-tilastojen osalta Eurostat ja jäsenvaltiot tekevät edelleen työtä varmistaakseen, että kaikkien tutkimukseen ja kehittämiseen osallistuvien organisaatioiden tiedot kerätään riippumatta niiden koosta tai talouden alasta, jolla ne toimivat. Lisäksi Eurostat arvioi säännöllisesti tiedot silloin, kun jäsenvaltiot toimittavat arvioita. 4. KUSTANNUKSET JA RASITE Eurostat on usein pyrkinyt keräämään tietoja tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastojen tiedonkeruiden aiheuttamista kustannuksista ja rasitteesta. Se on pyytänyt ilmoittamaan tarkkoja lukuja laaturaporteissa, mutta johdonmukaisia tietoja, joiden perusteella kokonaiskustannuksia voitaisiin vertailla ja arvioida, on ollut vaikea saada. Monet jäsenvaltiot ovat huomauttaneet, ettei Euroopan T&K- ja innovaatiotilastojen keruiden kustannuksia voida erottaa niistä kustannuksista, jotka liittyvät muihin Euroopan yritystilastoihin tai yksinomaan kansallisiin tarpeisiin perustuviin vastaaviin toimiin. Vaikka tietoja olisi saatavilla, jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden toimielimissä käytetään erilaisia raportointimenetelmiä. Näiden erojen vuoksi yksittäisten kustannusarvioiden vertailu tai julkaiseminen ei ole mielekästä. Kansalliset tilastoviranomaiset ovat kuitenkin viime vuosien aikana monesti kertoneet resurssien vähäisyydestä ja ilmaisseet vakavan huolensa siitä, pystyvätkö ne täyttämään nykyisiä tai uusia eurooppalaisia tietovaatimuksia. Priorisointi on siksi tärkeämpää kuin koskaan sekä käynnissä olevien että suunniteltujen tilastotoimien kannalta. Tilastotietojen tuottamisen kustannusten rajoittamiseksi Euroopan yritystilastoista annetun asetuksen (EU) 2019/2152 yleiset vaatimukset säilytetään nykyisellä tasolla. Eurostat on myös toteuttanut toimia kustannustehokkuuden ja merkityksellisyyden lisäämiseksi. Seuraavassa kuvataan joitakin sen toimia. ·Vuosina 2016–2020 Eurostat yhdensi entistä paremmin yhteisön innovaatiotutkimuksen tietojenkeruun yritystilastoihin, minkä ansiosta on mahdollista käyttää uudelleen muista tilastoista jo saatavilla olevia tietoja. ·Eurostat on tarkistanut T&K:ta koskevissa yritystutkimuksissa ja erityisesti yhteisön innovaatiotutkimuksessa käytettäviä käsitteitä saattaakseen ne vastaamaan kirjanpitokäytäntöjä ja liiketoiminnan yleisiä käytäntöjä. Tämä helpottaa yritysten raportointia ja parantaa tietojen laatua.

·Eurostat on edistänyt tehokkuutta monilla tavoilla. Se on esimerkiksi vahvistanut tiedonsiirtoa koskevat tekniset vaatimukset. Se on myös vahvistanut yhteiset säännöt ja menettelyt tietojen validointia varten. Tämä on tehostanut tilastojen tuottamista EU:n jäsenvaltioissa ja Eurostatissa. 5. TULEVA KEHITYS EU:n tiede- ja teknologiatilastojen tulevan kehityksen keskeisenä tavoitteena on vahvistaa edelleen näiden tilastojen ja muiden yritystilastojen välistä yhteyttä. Tämän aikaansaamiseksi T&K-, GBARD- ja innovaatiotilastot sisällytetään Euroopan yritystilastoja koskevaan asetukseen (EU) 2019/2152. Tämä auttaa tekemään tiedoista johdonmukaisempia ja helpommin vertailtavia sekä auttaa samalla vähentämään kustannuksia ja rasitetta. Marraskuussa 2019 pidetyssä ’Tiede, teknologia ja innovointi’ ‑työryhmän kokouksessa Eurostat ja jäsenvaltiot sopivat, että vuoden 2020 yhteisön innovaatiotutkimuksessa kerätään tietoa ympäristön kannalta hyödyllisistä innovaatioista sekä ilmastomuutoksen havaittua merkityksellisyyttä yrityksille koskevia tietoja. Tiedot ovat erittäin merkityksellisiä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kannalta. T&K:n, innovoinnin ja muun yritystoiminnan jatkuva kansainvälistyminen muodostaa lisähaasteita tiede-, teknologia ja innovaatiotilastojen kokoamiselle, ja näin on myös tulevaisuudessa. Haasteisiin kuuluvat sekä uuden tilastotiedon hankkiminen kansainvälistymisestä että yrityskyselyjen hallinnoiminen yhä globalisoituneemmassa (ja näin ollen monimutkaisemmassa) maailmassa. Eurostat ja jäsenvaltiot tekevät tiivistä yhteistyötä hyödyntääkseen vastaisuudessa yhä paremmin yhteisön innovaatiotutkimusta. Tämä työ ei lisää tutkimukseen vastaajille aiheutuvaa rasitetta. Eurostat ja jäsenvaltiot toteuttavat hankkeita, joilla pyritään ·raportoimaan yritysten erilaisista innovaatioprofiileista (esim. ’strateginen innovaattori’, ’soveltaja’, ’heikosti innovoiva tai ei-innovaattori’). Näin voitaisiin nähdä, millaiset innovaatioprofiilit ovat yleisimpiä eri maissa. Hankkeilla voitaisiin esimerkiksi osoittaa, mikä prosentuaalinen osuus maan yrityksistä on ’strategisia innovaattoreita’ ja mikä osuus ’soveltajia’. Lisäksi olisi mahdollista määritellä eri profiilien ominaispiirteet. Tavoitteena on antaa poliittisille päätöksentekijöille yksityiskohtaisempi näkemys siitä, mikä edistää innovointia ja mikä haittaa sitä. ·mittaamaan paremmin innovoinnin tuloksia yhdistämällä yhteisön innovaatiotutkimuksen tiedot tilastollisen yritysrekisterin ja yritystoiminnan rakennetutkimuksen aikaviiveisiin tietoihin. Toiminnalla voidaan parantaa tilastotietoja start-up- ja scale-up-yrityksistä. ·tukemaan alueellisen yhteisön innovaatiotutkimustiedon tuotantoa. Hankkeita yhdistetään mahdollisimman suuren synergian aikaansaamiseksi. Samalla tavoin kuin T&K- ja GBARD-tietoja, jäsenvaltiot siirtävät tulevaisuudessa myös CIS-tietoja SDMX-muodossa. Tämä lisää tiedonsiirron tehokkuutta, joustavuutta ja oikea-aikaisuutta. Eurostat ja jäsenvaltiot parantavat metadatan ja laaturaporttien tarjoamista T&K- ja GBARD-tilastoista. Eurostat ja jäsenvaltiot tutkivat muita mahdollisuuksia parantaa CIS:n pääindikaattoreita koskevien arvioiden oikea-aikaisuutta. Kehityksessä otetaan huomioon tutkimuksen ja innovoinnin yhä tärkeämpi asema tulevaisuuden haasteisiin vastaamisessa, kuten seuraavat esimerkit osoittavat: ·’Euroopan vihreän kehityksen ohjelman’ yhteydessä von der Leyenin komissio on asettanut kunnianhimoisen tavoitteen EU:n talouden muuttamisesta ja suuntaamisesta uudelle kestävän kasvun polulle. Tämän saavuttamiseksi Euroopan komissio on suunnitellut syvälle ulottuvaa muutosvoimaista politiikkaa, jolla varmistetaan, että kestävyys sisällytetään kaikkiin EU:n politiikkoihin. Komissio on ehdottanut useita välineitä, kuten uutta Horisontti Eurooppa ‑ohjelmaa, Kestävä Eurooppa ‑investointiohjelmassa mainittuja ehdotuksia sekä InvestEU-ohjelmaa. Tutkimustyön hyödyntäminen ja innovoinnin edistäminen on merkittävä keino varmistaa, että kestävyys otetaan aina huomioon. Tätä koskevan politiikan laatiminen ja toteutus edellyttävät korkealaatuista tietoa T&K:sta ja innovoinnista, myös tietoja ympäristön kannalta hyödyllisistä innovaatioista. ·Von der Leyenin komissio on esittänyt kunnianhimoisen tavoitteensa Euroopan digitaalisesta tulevaisuudesta. Komissio työstää digitaalista muutosta, joka perustuu kolmeen pilariin: ihmisten hyväksi toimiva teknologia; oikeudenmukainen ja kilpailukykyinen digitaalinen talous; avoin, demokraattinen ja kestävä yhteiskunta. Digitaaliteknologioihin liittyvä tutkimus ja innovointi sekä niiden soveltaminen ovat keskeinen näkökohta digitaalisessa muutoksessa, ja tätä koskevaan poliittiseen päätöksentekoon tarvitaan T&K- ja innovaatiotietoja. ·Euroopan parlamentti ja neuvosto tekivät maaliskuussa ja huhtikuussa 2019 väliaikaisen sopimuksen Horisontti Eurooppa ‑ohjelmasta. Euroopan komissio ehdottaa noin 100 miljardin euron määrärahoja, joilla on tarkoitus lujittaa tieteellistä ja teknologista perustaa sekä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA); lisätä EU:n innovointivalmiuksia, kilpailukykyä ja työpaikkoja sekä vastata kansalaisten kannalta ensisijaisiin kysymyksiin ja säilyttää EU:n sosioekonominen malli ja arvot. ·Komission ehdotuksessa tarkistetuksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi kaudelle 2021–2027, joka hyväksyttiin 28. toukokuuta 2020, painotetaan, että tutkimus ja innovointi ovat edelleen EU:n painopistealueita tulevien vuosien poliittisessa päätöksenteossa.