ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjä palkoviljoja koskevasta erityistoimenpiteestä annetun asetuksen (EY) N:o 1577/96 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 051 , 23/02/2000 s. 0029 - 0029



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjä palkoviljoja koskevasta erityistoimenpiteestä annetun asetuksen (EY) N:o 1577/96 muuttamisesta" (2000/C 51/08) Neuvosto päätti 27. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 16. marraskuuta 1999. Esittelijä Pedro Barato Triguero. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 8. ja 9. joulukuuta 1999 pitämässään 368. täysistunnossa (joulukuun 8. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 107 puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Komitea kannattaa käsillä olevan ehdotuksen periaatteita kokonaisuudessaan. 2. Komitea katsoo kuitenkin, että kyseisten viljelykasvien taattu enimmäispinta-ala on kaikin puolin riittämätön, kuten asiakirjan "Komission kertomus neuvostolle tiettyihin palkoviljoihin sovellettavan järjestelmän soveltamisesta"(1) sisältämät tiedot osoittavat. Tämän vuoksi, ja koska kyseessä on vuoroviljelykasvi, josta on ilmeistä hyötyä maaperän suojelun kannalta, vaikuttaisi sopivalta korottaa taattua enimmäispinta-alaa 500000 hehtaariin, mikä puolestaan jakautuisi 300000 hehtaariin rehua ja 200000 hehtaariin ihmisravintoa varten. 3. Komitea ehdottaa lisäksi, että asetuksessa 1577/96(2) lueteltuihin tukikelpoisiin lajeihin lisätään seuraavat: - Vicia monanthos - Lathyrus sativa - Lathyrus cicera. Nämä sisältyisivät virnojen enimmäispinta-alaan. 3.1. Asetuksella 1577/96 otettiin käyttöön tiettyjä palkoviljoja koskeva erityistoimenpide. Nämä lajit ovat ihmisravinnon ja rehun tuotannon kannalta tärkeimmät niistä, jotka eivät sisälly peltokasvien yleisjärjestelmän kattamiin valkuaiskasveihin. Siten erityistoimenpiteen ulkopuolelle jätettiin muutamia samansukuisia lajeja, joita jo tuolloin viljeltiin varsin vähän. Tämän tuloksena niiden viljely on nykyisin joissain tapauksissa loppunut kokonaan, koska niiden täytyi kilpailla hyvin samankaltaisten mutta Euroopan unionin tukea saavien lajien kanssa. 3.2. Palkokasvilajeja on paljon muitakin kuin asetuksessa 1577/96 mainitut tukikelpoiset lajit. Vaikka ne eivät olekaan kovin tärkeitä kasveja, niillä on kuitenkin suuri merkitys biodiversiteetin ylläpitämisen ja geeniperimän säilyttämisen kannalta. Näiden lajien sisällyttäminen asetuksen muutokseen ei käytännössä muuttaisi nykytilannetta juuri lainkaan, koska kyse on hyvin vähän viljellyistä lajeista, joilla vain korvattaisiin asetukseen jo kuuluvia virnoja. Bryssel 8. joulukuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI (1) KOM(1999) 426 lopull. (2) EYVL L 206, 16.8.1996.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä"



Virallinen lehti nro C 129 , 27/04/1998 s. 0036



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä" (98/C 129/08) Neuvosto päätti 24. helmikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 5. helmikuuta 1998. Esittelijä oli Joseph Ballé. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. helmikuuta 1998 pitämässään 352. täysistunnossa (helmikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 120 puolesta, ei yhtään vastaan kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Komissio teki 5. joulukuuta 1997 ehdotuksen kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumista estävistä suojatoimista 21. joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY kodifioinnista. Kyseistä direktiiviä on muutettu moneen otteeseen ja muutokset ovat usein olleet merkittäviä. Direktiivi olisikin kodifioitava selkeyden ja järkeistämisen nimissä. 2. Koska kyseessä on virallinen kodifiointi, jossa ei muuteta asiasisältöä ja joka vastaa selkeyden ja järkeistämisen tarvetta, komitea hyväksyy 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen yhteisen sopimuksen mukaisen nopeutetun käsittelymenettelyn ja siten myös komission tekemän ehdotuksen. Bryssel, 25. helmikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen rehualan tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista ja yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston direktiivin 95/69/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 129 , 27/04/1998 s. 0057



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen rehualan tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista ja yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston direktiivin 95/69/EY muuttamisesta" () (98/C 129/13) Neuvosto päätti 9. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 5. helmikuuta 1998. Esittelijä oli Kenneth Gardner. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. 26. helmikuuta 1998 pitämässään 352. täysistunnossa (helmikuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 83 puolesta, kaksi vastaan neljän pidättyessä äänestämästä. 1. Yleistä 1.1. Kyseessä on johdonmukainen ehdotus nykyisen direktiivin soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan ravintolisiä. 1.2. Komitea esittää kyseisen ehdotuksen suhteen samat huomautukset kuin lausunnon R/CES 1497/97 kohdissa 1 ja 1.1. 2. Erityistä 2.1. I luku 2. b), 6.2 Direktiiviehdotuksessa vaaditaan kaikkia maanviljelijöitä ja ravintolisien välittäjiä kirjaamaan kaikkien tilalla käytettävien ravintolisien toimituspäivämäärät ja tarkat määrät. Tämä on tarpeettoman byrokraattista. Komission tai neuvoston tulisi selvittää, kuinka nämä asiat hoidetaan nykyisin jäsenvaltioissa. Bryssel, 25. helmikuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 300, 1.10.1997, s. 10.
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 206 , 07/07/1997 s. 0059



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) n:o 1765/92 muuttamisesta" () (97/C 206/11) Neuvosto päätti 2. huhtikuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimetä José Bento Gonçalvesin lausunnon yleisesittelijäksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 23. 24. huhtikuuta 1997 pitämässään 345. täysistunnossa (huhtikuun 23. päivän 1997 kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 77 ääntä puolesta, 4 ääntä vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Komission ehdotus 1.1. Kyseisen ehdotuksen tarkoituksena on siirtää maanviljelijälle muuhun kuin elintarvikkeiden tai rehun tuotantoon käytettyjen maiden kesannoinnista suoritettavan korvauksen viimeistä maksupäivää 31. päivästä joulukuuta 31. päivään maaliskuuta. 1.2. Korvauksen maksukautta siis laajennetaan siten, että se tulee kattamaan lokakuun 16. päivän ja maaliskuun 31. päivän välisen ajan. 1.3. Komissio perustelee muutosta sillä, että tuottajalle maksetaan korvausta vasta sen jälkeen, kun hänen on todettu luovuttaneen tuote jalostettavaksi. 2. Johtopäätös 2.1. TSK kannattaa edellä mainittua komission esittämää ehdotusta. Bryssel, 23. huhtikuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL N:o C 106, 4.4.1997, s. 13
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi Kanariansaarille sijoittautuneita pääjalkaisten tuottajia koskevan erityistoimenpiteen käyttöön ottamisesta"



Virallinen lehti nro C 075 , 10/03/1997 s. 0021



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi Kanariansaarille sijoittautuneita pääjalkaisten tuottajia koskevan erityistoimenpiteen käyttöön ottamisesta" (97/C 75/05) Neuvosto päätti 17. joulukuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausunnon valmistelun yleisesittelijä Jesús Muñiz Guardadon tehtäväksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. joulukuuta 1996 pitämässään 341. täysistunnossa (joulukuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta ja 1 vastaan. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission ehdotusta Kanariansaarille sijoittautuneita pääjalkaistuottajia koskevan erityistoimenpiteen jatkamisesta kahdella vuodella, koska taloudelliset tekijät, joiden vuoksi toimenpide otettiin käyttöön, eivät ole oleellisesti muuttuneet. Bryssel, 19. joulukuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS
1.8

ETSK toteaa, että EU:n ja AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten todellisuus ja institutionaaliset mekanismit ovat hyvin erilaisia johtuen alueiden, niiden osien ja maiden välisistä taloudellisista, sosiaalisista, kulttuurisista ja poliittisista eroista. AKT-maissa epävirallinen toiminta on vääjäämättä todellisuutta, ja se on otettava huomioon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten toiminnassa sekä institutionaalisten mekanismien täytäntöönpanossa ja toiminnassa, sillä muutoin väestö ei hyödy uuden sopimuksen tuloksista. ETSK katsoo, että on ehdottomasti luotava ratkaisuja, jotta voidaan ylittää nykyiset ongelmat erityisesti teknisissä valmiuksissa ja taloudellisessa tuessa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille. ETSK katsoo, että EU:n ja AKT-järjestön piirissä on hyviä käytäntöjä, joita on kartoitettava, jotta niitä voidaan soveltaa myös muissa maissa. EU:n ja AKT-maiden seurantakomitea on yksi näistä esimerkeistä, ja sillä on valmiudet tähän tehtävään.
1.2

Euroopan vähittäiskauppasektori, joka on suurin yksityinen työnantaja Euroopassa, on keskellä digitalisaatiota, jota covid-19-pandemia on kiihdyttänyt rajusti. Digitalisaatio muuttaa perinpohjaisesti vähittäiskaupan liiketoimintamalleja mutta myös vuorovaikutusta asiakkaiden kanssa, ja menestyneimmät yritykset yhdistävät verkko- ja muun ympäristön saumattomasti kaikkikanavaisuudeksi (engl. omnichannel). ETSK on pannut merkille, että kaksi kolmasosaa vähittäiskauppiaista ei ollut harjoittanut verkkotoimintaa ennen covid-19-pandemiaa ja että pandemia on osoittanut, kuinka tärkeä kaikkikanavaisuus on strategiana monien yritysten selviytymiselle, erityisesti – mutta ei ainoastaan – pk-yritysten selviytymiselle.
7.1

Vaikka on selvää, että urheilulla ja liikunnalla pystytään edistämään kehitys-, kestävyys- ja koheesiotavoitteiden saavuttamista, EU:n varojen hakeminen ja niiden myöntäminen urheilun edistämiseen tähtääviin hankkeisiin on edelleen hyvin vaikeaa. Tärkein syy tähän tilanteeseen on se, että vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan perustana olevissa säännöksissä urheilua ei ole määritelty selkeästi investointikohteeksi. Urheilun mainitseminen nimenomaisesti koheesiopolitiikan täytäntöönpano-ohjelmissa tarjoaisi selkeän väylän näille urheilun rahoitusvirroille ja yksinkertaistaisi myös rahastojen hallintoviranomaisten työtä urheilu- ja liikuntahankkeiden hyväksymisessä.
1.10

Vaikka ei ole olemassa tunnustettua tieteellistä tietoa 5G:n kielteisestä vaikutuksesta ihmisten terveyteen, ETSK katsoo, että 5G:n sosiaalisia, terveydellisiä ja ympäristöön liittyviä näkökohtia on jatkuvasti seurattava ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti. Komitea panee merkille huolen tällaisen altistumisen terveysvaikutuksista, mukaan lukien lämpövaikutukset ja muut kuin lämpövaikutukset, altistumisintensiteetti ja altistumisen vaikutukset pitkällä aikavälillä. Altistuminen keskittyy tietyille alueille muita enemmän, ja tällaisissa tapauksissa olisi harkittava erityistoimenpiteitä, kuten suositusta laajentaa ALARA-periaatteen ( As Low As Reasonably Achievable ) soveltamista 5G-verkkojen tuottaman sähkömagneettisen säteilyn vaikutusten rajoittamiseksi.
2.6

ETSK huomautti vuonna 2013 laatimassaan lausunnossa, että ”[t]ällä hetkellä saatavilla olevien, vapaaehtoistoimintaa koskevien tietojen perusteella ei ole mahdollista tehdä komission, Euroopan parlamentin, Eurooppa-neuvoston eikä ETSK:n asiakirjoissa toivottua analyysia. Nykyisin on mahdotonta seurata luotettavasti vapaaehtoistoiminnan taloudellista merkitystä tai sen panosta EU-tason politiikkoihin. Ei ole mahdollista määrittää vapaaehtoistoimintaan käytettävää kokonaisaikaa tai sen rahallista arvoa eikä näin ollen arvioida, miten yleistä se on yleisluonteisilla taloudellisilla indikaattoreilla mitattuna; näistä mainittakoon kansallinen työllisyystilanne (kansallisessa taloudessa työskentelevien ihmisten määrä) ja BKT.” ETSK on myös kehottanut toteuttamaan valmistelutoimia, joiden pohjalta olisi ILO:n puite-ehdotuksen mukaisesti laadittava yksityiskohtaisia sääntöjä tutkimuksen toteuttamiseksi EU:ssa. ETSK pitää valitettavana, että Euroopan vapaaehtoistoiminnan arvon mittaamista koskevan yhteisen järjestelmän luomisen jälkeen ei ole saavutettu edistystä. Näin ollen komitea kehottaa jälleen Euroopan komissiota toimimaan päättäväisesti ETSK:n suositusten täytäntöönpanemiseksi ja korostaa, että ilman luotettavia tietoja on mahdotonta toteuttaa tehokasta toimintapolitiikkaa millään alalla.
2.1

Pandemia on käynnistänyt laajamittaisen digitalisointiprosessin myös vapaiden ammattien alalla. Asiantuntijapalvelujen lisääntyneen tarpeen ja pandemiasta johtuneiden rajoitusten vuoksi digitaalisia palveluja on pitänyt laajentaa voimakkaasti. Kriisi on osoittanut, miten riippuvainen yhteiskuntamme on keskeisten vapaiden ammatinharjoittajien erinomaisesta ammattitaidosta. Vapaat ammatinharjoittajat, jotka ovat hallintotahojen keskeisiä kumppaneita kriisinhallinnassa ja turvattaessa väestön perustarpeet, on vastedes nivottava entistä paremmin työmarkkinaosapuolten järjestelmiin, ja heidän tarjoamansa palvelut on suojattava digitaalisiin muutoksiin mukautetuin asianmukaisin ammatillisin säännöksin. On suhtauduttava kriittisesti siihen, että monien itsenäisten yrittäjien ja vapaiden ammatinharjoittajien mahdollisuudet saada pandemian aikana valtion myöntämää tukea ovat olleet riittämättömiä tai olemattomia.
1.7

ETSK painottaa, että sähköisiä terveyspalveluja koskevan toimintasuunnitelman on vauhditettava laajaa yhteistyötä ja katettava kansalaisten koko elämänkaari. Paikallistasolla digitaalisen terveysosaamisen lähtökohta on päiväkodeissa ja kouluissa. Lastenhoitohenkilöstön, opettajien, vanhempien ja isovanhempien olisi pantava vireille aloitteita digitaalisen terveysosaamisen kehittämiseksi yhdessä asianomaisen terveydenhuoltohenkilöstön (esim. lääkärien, kätilöiden, sairaanhoitajien, proviisorien ja hoivatyötä tekevien) kanssa. Etenkin lääkärien (yleislääkärien) ja proviisorien tiivis yhteistyö voi auttaa lisäämään potilaiden terveysosaamista. Tällainen kokemus on otettava huomioon toimintasuunnitelman tulevassa kehitystyössä. Jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelma digitaalisen terveysosaamisen kehittämiseksi ja ryhdyttävä toteuttamaan sitä.
5.3.1

Agroekologiahankkeen käynnistämisen EU:n tasolla on nojauduttava jäsennettyyn ja eri välinein tuettuun ja erilaisista osista koostuvan julkisen ja yksityisen toiminnan toimintaohjelmaan, joka kattaa useita eri aihealueita: koulutus, maatalouden kehittäminen, tukien uudelleensuuntaaminen, sääntelyn mukauttaminen, tuotannonalojen alueellistaminen, geneettinen valinta, merentakaiset alueet ja kansainvälinen toiminta ( 24 ) . EU:n olisikin tarkoituksenmukaista kehittää sellaisia mahdollisuuksia, jotka voivat tukea agroekologian ja lyhyiden ketjujen kehittymistä yhdessä ja auttaa niitä yhdessä varmistamaan yhteinen kestävä kehitys. On tärkeää, että tämä toiminnan tukiväline on riittävän kunnianhimoinen, jotta lukuisat maatalousyritykset voivat sitoutua pitkällä aikavälillä tällaiseen siirtymään. Aikaulottuvuuden ottaminen huomioon on tärkeää, koska siten toimijoille jää aikaa mukautua muutoksiin, mutta lisäksi niihin sitoutuvat tahot voivat varmistaa täysimääräisen siirtymisen järjestelmään, jonka toteuttaminen on todellisuudessa monimutkaista.
4.7.5

Työnantajien haasteena taas on valita uuden teknologian laajasta kirjosta sopivat digitaaliset ratkaisut. On tärkeää kehittää tarkoitukseen soveltuvia teknologiatukijärjestelmiä yritysten toimintaa ja työskentelyprosesseja varten. Ennen uuden teknologian käyttöönottoa on myös suositeltavaa määritellä työntekijöiden tekninen osaaminen ja tarjota tarvittaessa koulutusta. Työntekijöiden osallistuminen uuden teknologian käyttöönottoon on niin ikään olennaisen tärkeää.
4.3

Made in China 2025 -aloite mukaan luettuna. Kiinan tämänhetkisessä viisivuotissuunnitelmassa peräänkuulutetaan läpimurtoja siviili-ilmailun moottoritekniikassa sekä laajarunkoisia lentokoneita, helikoptereita, lyhyen matkan suihkukoneita ja yleisilmailun alaa koskevan tutkimustoiminnan tehostamista. On myös tärkeää panna merkille, että Kiinan lentoliikennealan toimijat ovat valtion omistuksessa ja että Kiinan kansallisella kehittämis- ja uudistamiskomissiolla on valtuudet hyväksyä kaikki kiinalaisten lentoyhtiöiden lentokoneostot. Tätä toimivaltaa käytetään ostajien kannustamiseksi valitsemaan kotimaassa tuotettavia suihkukoneita, kuten COMAC C919 -koneita Näistä maista Kiinalla on kaikkein kattavin siviili-ilmailualan strategia, jossa yhdistyvät keskusjohtoinen suunnittelu ja valtion omistamat yritykset. Kiinan hallitus on määritellyt kansallisen siviili-ilmailuteollisuuden kehittämisen yhdeksi keskeiseksi painopisteeksi useissa virallisissa (korkeimman tason) asiakirjoissa,-aloite mukaan luettuna. Kiinan tämänhetkisessä viisivuotissuunnitelmassa peräänkuulutetaan läpimurtoja siviili-ilmailun moottoritekniikassa sekä laajarunkoisia lentokoneita, helikoptereita, lyhyen matkan suihkukoneita ja yleisilmailun alaa koskevan tutkimustoiminnan tehostamista. On myös tärkeää panna merkille, että Kiinan lentoliikennealan toimijat ovat valtion omistuksessa ja että Kiinan kansallisella kehittämis- ja uudistamiskomissiolla on valtuudet hyväksyä kaikki kiinalaisten lentoyhtiöiden lentokoneostot. Tätä toimivaltaa käytetään ostajien kannustamiseksi valitsemaan kotimaassa tuotettavia suihkukoneita, kuten COMAC C919 -koneita ( 4 ) . Lisäksi Kiina on luonut Internet Plus -suunnitelmalla maan teknologiajättien ja perinteisten teollisuudenalojen, kuten ilmailun, välisen kumppanuuden.
2.5

Tätä taustaa vasten on ilmiselvää, että sosiaaliturvan ja sosiaalisen suojelun järjestelmät on sopeutettava muutoksiin, joita digitalisaatio jo aiheuttaa työmarkkinoilla. Eräissä jäsenvaltioissa työmarkkinaosapuolet ovat aloittaneet vuoropuhelun, joka on tarpeen poliittisten valintojen tekemiseksi ja tehtyjen päätösten täytäntöönpanon edellyttämien toimenpiteiden määrittämiseksi. Tavoitteena on varmistaa, että sosiaalisen suojelun järjestelmät pysyvät toimintakykyisinä ja täyttävät edelleen tarkoituksensa uudessa digitalisoituvassa toimintaympäristössä. Lisäksi tarvitaan suuntaviivoja työntekijöiden asemaan verotuksen ja sosiaaliturvan osalta mahdollisesti liittyvien harmaiden alueiden selkiyttämiseksi.
4.10

Lainsäädännön erot sekä sääntelyn, vaatimusten ja laatumerkkien inflaatio ovat myös esteitä pk-yritysten digitaaliselle ja rajatylittävälle toiminnalle (Belgia, Portugali), sillä niistä aiheutuu vaatimustenmukaisuuskustannuksia ja palkkakustannuksia jopa siinä määrin, että osa pk-yrityksistä haluaisi siirtää toimintansa muihin maihin (Belgia). Esimerkiksi yleisen tietosuoja-asetuksen voimaantulo on pakottanut pk-yritykset osoittamaan henkilöstöään henkilötietojen sisäisten hallinnointimenettelyjen kehittämistyöhön, asiakkaille tiedottamiseen jne., ja joskus tähän on jouduttu käyttämään ulkopuolisia asiantuntijoita. Tämä on vienyt resursseja tärkeimmästä tehtävästä eli kaupan kehittämisestä, aiheuttanut kustannuksia ja hidastanut ydintoimintaa (Belgia).
2.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että maailman johtohenkilöt hyväksyivät 25. syyskuuta 2015 sitoumuksensa kestävän kehityksen toimintaohjelmaan 2030 otsikolla ”Transforming our world: The 2030 Agenda for Sustainable Development”. Siinä vahvistetaan sarja tavoitteita, joiden tarkoituksena on köyhyyden poistaminen, planeettamme suojeleminen ja vaurauden tuottaminen kaikille. Kukin tavoite käsittää erityisiä alatavoitteita, jotka on määrä saavuttaa seuraavien 15 vuoden kuluessa. Toimintaohjelman 2030 avulla on sen vuoksi määrä edistää ja solmia vahvoja ja osallistavia kumppanuuksia kaikkien sidosryhmien kesken ja niin ollen antaa voimakas tuki uuden hallinnointimallin toteuttamiselle globaalilla tasolla.
2.1

Euroopan pankki- ja vakuutusala on monimuotoinen. Alalla toimii sekä suuria Euroopan laajuisia ja jopa maailmanlaajuisia tahoja sekä paikallisia ja alueellisia rakenteita, joiden riippumattomuuden aste vaihtelee. Tietyissä maissa on lisäksi omat erityispiirteensä. Vaikka useimmissa jäsenvaltioissa suuntana on keskittäminen, Euroopan tasolla ala on vielä hajanainen. Vanhat jakolinjat pankkiryhmittymien ja suurten vakuutusyhtiöiden välillä ovat käytännössä kadonneet de facto -finanssiryhmittymien perustamisen tuloksena.
5.3

Liikennepolitiikan valkoiseen kirjaan ja energiaunionipakettiin perustuvien aloitteiden tehokkuutta, toteutettavuutta ja erityisesti vaikutusta liikenteen vähähiilisyystavoitteeseen on arvioitava, ja niitä on uudistettava ja/tai täydennettävä uusilla aloitteilla. Osa näistä uusista toimista on lainsäädännöllisiä, mutta suurimman osan tulee perustua vapaaehtoisiin kansallisiin panostuksiin, joilla muutetaan käyttäytymistä ja tapoja, sillä se on välttämätöntä hankkeen onnistumiseksi.