KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE YHTEISÖN TILASTO-OHJELMAN (2008–2012) TÄYTÄNTÖÖNPANON LOPPUARVIOINNISTA /* COM/2013/0883 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE YHTEISÖN TILASTO-OHJELMAN (2008–2012) TÄYTÄNTÖÖNPANON LOPPUARVIOINNISTA 1. Johdanto Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1578/2007/EY[1] yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008–2012 tehtiin 11. joulukuuta 2007. Kyseisen päätöksen 6 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Ohjelmakauden päättyessä komissio antaa tilasto-ohjelmakomiteaa kuultuaan ohjelman täytäntöönpanosta arviointikertomuksen ottaen huomioon riippumattomien asiantuntijoiden näkemykset. Kertomuksen on valmistuttava vuoden 2013 loppuun mennessä, ja se toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” Päätöksen 6 artiklassa todetaan lisäksi, että ”uudelleenpriorisoinnin tuloksista raportoiminen, mukaan lukien arviot tilastohankkeista ja tämän tilasto-ohjelman piiriin kuuluvista aloista aiheutuvista kuluista ja taakasta, sekä erityisesti uusien yhteisön toimintapolitiikkojen aiheuttamien, esille tulevien tilastollisten tarpeiden arviointi, kuuluu osana ohjelman edistymistä koskevaan välikertomukseen ja lopulliseen arviointikertomukseen”. Tämä asiakirja muodostaa edellytetyn lopullisen arviointikertomuksen ja perustuu ulkopuolisen arviointiyrityksen kertomukseen ja väliarviointikertomukseen. Tämän kertomuksen 2 luvussa esitetään yhteenveto yhteisön tilasto-ohjelman keskeisistä saavutuksista, 3 luvussa esitetään uudelleenpriorisoinnin tulokset ja 4 luvussa käsitellään Eurostatin visiota koskevan tiedonannon[2] täytäntöönpanoa. Vaikka tämä uusi suuri aloite tehtiin yhteisön tilasto-ohjelman hyväksymisen jälkeen, siinä muotoiltiin uudelleen vuosien 2010–2012 toimet ja se on merkityksellinen myös etenemisen kannalta. Kertomuksen 5 luvussa tarkastellaan ulkopuolisen konsultin antamiin suosituksiin liittyviä seikkoja. Ulkopuolisen konsultin loppuraportin tiivistelmä on saatavilla osoitteessa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf. 2. Ohjelman keskeiset saavutukset Tässä luvussa käsitellään ohjelman saavutuksia ja sen kaikkia tavoitteita. Yhteenveto Tilasto-ohjelmaan sisältyy yli 130 tavoitetta, joista valtaosalla oli korkea toteutumisaste. Institutionaalisilla tavoitteilla ja lainsäädäntökehyksen parantamista koskevilla tavoitteilla oli korkein toteutumisaste – ensin mainituista tavoitteista 100 prosenttia ja toiseksi mainituista 95 prosenttia voidaan katsoa saavutetuiksi – mutta noin 10:tä prosenttia tuotantoon liittyvistä tavoitteista ei saavutettu asianmukaisesti. Yksityiskohtaisia tietoja annetaan ulkopuolisen konsultin raportin tiivistelmässä. Kyseisiä tavoitteita tarkasteltaessa on otettava huomioon, että Euroopan tilastot perustuvat jäsenvaltioiden tuottamiin tilastoihin, minkä vuoksi jäsenvaltioiden tuotantoprosesseihin ja niiden saatavilla oleviin resursseihin liittyvät rajoitukset hankaloittavat joidenkin tavoitteiden toteutumista. Resurssit oli myös kohdennettava uudelleen, jotta voitiin vastata tilastoja koskeviin tarpeisiin, joita ilmeni tilasto-ohjelmakaudella erityisesti makrotaloudellisten tilastojen ja sosiaalitilastojen aloilla rahoituskriisin vuoksi. Rahoituksen toteutus oli yleisesti ottaen hyvää, ja sen havaittiin tehostuvan. Monialaiset asiat Tilastojen merkitys Euroopan yhdentymisessä Uuden Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) laadintaprosessi kulminoitui Euroopan parlamentin ja neuvoston EKT 2010 ‑asetuksen antamiseen toukokuussa 2013[3], ja NACE Rev. 2 ‑toimialaluokituksen täytäntöönpano edistyi huomattavasti. Monikansallisia konserneja koskevan unionin rekisterin odotetaan valmistuvan vuoden 2013 loppuun mennessä, ja jotkin jäsenvaltiot ovat jo ottaneet sen käyttöön. Tietojen ja metatietojen vaihtoa koskevien tilasto- ja tietotekniikkastandardien, esimerkiksi SDMX-standardien (Statistical Data and Metadata eXchange), saatavuus parantui Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS), ja Euroopan tilastojärjestelmän yhdenmukaistettujen metatietojen tuotantoa ja jakelua varten kehitettiin ESS Metadata Handler ‑portaali. Internetin käyttö lisääntyi jatkuvasti, myös muita tarkoituksia kuin tietojen jakelua varten. Euroopan tilastojärjestelmän yhdenmukaistettua salassapidon hallinnointia varten kehitettiin menettelytapoja ja välineitä. Tutkijoiden ja virallisten tilastojen laatijoiden yhteistyöportaaliin tallennetaan virallisia tilastoja koskevan tutkimuksen tulokset, ja avoimen lähdekoodin ohjelmistovälineitä, kuten Demetra- ja R-ohjelmistoja, edistettiin ja asetettiin saataville OSOR-portaalin (Open Source Observatory and Repository) verkkosivustolla. Suhteet sidosryhmiin Euroopan tilastojärjestelmä Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea (ESS-komitea) hyväksyi Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen tarkistetun version vuonna 2011 ja päivitti ESS:n laadunvarmistuspuitteet (v1.1) vuoden 2012 lopussa. Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antava lautakunta toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen käytännesääntöjen täytäntöönpanosta. Tilastoalan eurooppalaista koulutusohjelmaa kehitettiin vuosittain osana pitkän aikavälin strategiaa. Yhteistyö käyttäjien kanssa Eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ESAC) perustaminen auttoi parantamaan viestintää eri käyttäjäryhmien kanssa. Vuonna 2009 tehtiin yleinen Eurostatin käyttäjien tyytyväisyyttä koskeva kysely, ja sellainen on tehty vuosittain vuodesta 2011 alkaen. Käyttäjäkyselyjä tehtiin myös tietyillä säännöllisesti arvioitavilla aloilla. Käyttäjien tyytyväisyyttä arvioitiin myös käyttäjien kanssa luotujen henkilökohtaisten yhteyksien kautta esimerkiksi työryhmissä ja komission sisäisissä kuulemisissa. Tekninen yhteistyö kolmansien maiden kanssa ja yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa Eurostat keräsi ja julkaisi monenlaisia tietoja laajentumisprosessista ja vähäisemmässä määrin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvista valtioista. Ne tuotettiin Eurostatin toteuttamien alueellisten yhteistyöohjelmien avulla. Välineet Kustannusten ja hyötyjen entistä parempi säätely ja tasapaino Nykyään lainsäädännöllä säänneltävien alojen määrä on lisääntynyt (energia, ympäristötilinpito), jotta voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot siirtävät tiedot oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti. Lisäksi hyväksyttiin perussäädös eli tilastoja koskeva asetus[4]. Yhteisön tilasto-ohjelman päättymiseen mennessä säädökseen ehdotettiin lisämuutoksia ja lainsäädäntömenettely aloitettiin. Lainsäädännön yksinkertaistamista ja uudelleenlaadintaa koskevia ehdotuksia tehtiin energian, liikenteen, pysyvän tilastonkeruujärjestelmän (Intrastat), yritystoiminnan rakennetilastojen, maatalouden, matkailun ja maanteiden tavarakuljetuksia koskevien tilastotietojen aloilla. Joitakin muutoksia on jo toteutettu esimerkiksi pysyvässä tilastonkeruujärjestelmässä, maataloudessa, liikenteessä ja matkailussa. Lisätietoja annetaan jaksossa, jossa käsitellään tilastoaloja osastoittain. Euroopan tilastojärjestelmässä kehitettiin priorisointimekanismi, joka perustuu strategiaperusteiseen toimintatapaan, mutta mittaustaakka ja kustannukset osoittautuivat ongelmaksi, koska kaikki jäsenvaltiot eivät laske niitä järjestelmällisesti tai yhdenmukaisesti kaikilla tilastoaloilla. Lisätietoja annetaan uudelleenpriorisointia koskevassa luvussa. Säännösten noudattamisen valvonta Säännösten noudattamista seurattiin säännöllisesti, jotta voidaan parantaa Euroopan tilastojen laatua. Paremmat valmiudet vastata käyttäjien tarpeisiin Eri tilastolähteiden yhdistämistä koskeva tutkimustyö saatettiin päätökseen yhdistämällä eri kyselyistä saatuja tietoja (esim. yhdistämällä tieto- ja viestintätekniikka (TVT) ja yritystoiminnan rakennetilastot tieto- ja viestintätekniikan vaikutuksen arvioinnissa, sosiaalitutkimusten tilastotiedot, kauppaa ja liiketoimintaa koskevat tiedot sekä energian ja ilmailun kasvihuonekaasupäästöt). Useat jäsenvaltiot yhdistävät rutiininomaisesti hallinnollisia ja kyselytutkimuksista saatuja tietoja. Tilapäisten moduulien käyttöä laajennettiin sosiaali- ja yritystilastojen aloilla, jotta käyttäjien uusiin tarpeisiin voitaisiin vastata paremmin. Taloudellinen tuki ohjelmakauden aikana Työohjelman toiminnallista toteutusta varten tehtiin vuosittain rahoituspäätös. Saatavilla olevien luottojen rahoituksen toteutuminen oli tyydyttävää, ja sitä valvottiin keskustasolla. Avustustoimet kohdennettiin Euroopan laajuisiin hankkeisiin, erityisesti monen edunsaajan avustussopimuksiin. Edunsaajat ovat vuodesta 2011 alkaen voineet halutessaan käyttää henkilöstöryhmittäin määritettyjä vakioyksikkökustannuksia ja kiinteää osuutta välillisissä kustannuksissa. Kumppanien asiantuntemuksen hyödyntäminen unionin tarkoituksia varten Kehitettiin uudenlaisia yhteistyöverkostoja (ESSnet-verkostot), joiden tarkoituksena on jakaa asiantuntemusta sekä kanavoida tietoa ja resursseja Euroopan tilastojärjestelmässä. Ne kattavat joidenkin jäsenvaltioiden suorittamia hankkeita, joiden tulokset asetetaan saataville koko Euroopan tilastojärjestelmässä ja joiden tuloksia käytetään monilla aloilla. ESS-komitea hyväksyi vuonna 2012 uuden toimintatavan, jossa korostettiin ESSnet-verkostojen hankkeiden sisällyttämistä ESS.VIP (Vision infrastructure projects) ‑ohjelmaan ja osaamiskeskusten perustamista. Tiedonvälitys Kun vuonna 2009 oli otettu käyttöön päivitetty verkkosivu, jossa oli uusia osioita, kuten ”Statistics Explained”, ja parannettuja toimintoja, vuonna 2010 otettiin käyttöön uusi välitysketju. Se perustui Eurostatin kaikilla tilastoaloilla käytettävään yhteiseen viitetietokantaan, mikä lisäsi tehokkuutta ja helpotti eri alojen tilastojen yhtenäistämistä. Latausten määrä on lisääntynyt jatkuvasti. Väestönlaskentatietojen käsittelyyn liittyvä Census hub ‑hanke on arvokas Euroopan tilastojärjestelmän yhteistyökokemus yhteisiin standardeihin perustuvasta tiedonvälityksestä. Monialaiset toimet Eurooppa 2020 ‑strategia korvasi Lissabonin strategian, ja Eurostat julkaisi uusia indikaattoreita, jotka korvasivat rakenteelliset indikaattorit. Kestävän kehityksen indikaattorien luettelo päivitettiin. BKT:tä ja muita indikaattoreita koskeva aloite on johtanut parannuksiin ja uusien indikaattorien tuotantoon useilla tilastoaloilla, erityisesti talous-, sosiaali- ja ympäristötilastoissa. Aloitteen myötä laadittiin muun muassa elämänlaatua koskevat indikaattorit. Eurooppalaisten indikaattorien laatuprofiileja kehitettiin ja asetettiin saataville. Tiedonvälitystä parannettiin perustamalla kestävän kehityksen indikaattoreita koskevat Statistics Explained ‑sivut ja Eurooppa 2020 ‑indikaattoreihin liittyvä verkkosivu. Laajentumisen ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia valtioita tuettiin tilastojärjestelmien vahvistamisessa, jotta voidaan kehittää kestävät valmiudet tuottaa laadukkaita tilastoja eurooppalaisten standardien mukaisesti näyttöön perustuvan päätöksenteon tarpeita ajatellen. Tilastoalat osastoittain Tavaroiden vapaa liikkuvuus: Vuonna 2009 annettiin Intrastatia koskevaa uutta lainsäädäntöä[5], jossa otettiin käyttöön uusia vapauttamiseen sovellettavia kynnysarvoja, joiden avulla jäsenvaltiot voivat merkittävästi vähentää yritysten vastaustaakkaa. Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmassa (MEETS)[6] kehitettiin menetelmiä ja välineitä, joilla voidaan parantaa yrityksiltä vaadittavien erityyppisten tilastotietojen integrointia. Maksutaseen ja kansainvälisten kauppatilastojen yhteensovittamista käsittelevä työryhmä laati loppuraporttinsa syyskuussa 2010. Vuonna 2012 aloitettiin sisämarkkinoita koskeviin tilastoihin liittyvä aloite, joka sisältää lukuisia yksinkertaistamistoimenpiteitä, erityisesti ehdotuksen, joka koskee mahdollisuutta vaihtaa EU:n sisäistä tavaravientiä koskevia mikrotietoja (yritysten tasolla) jäsenvaltioiden kesken. Maatalous: Maataloustilastojen oikeusperustat (laskenta, maatilojen rakennetutkimus[7], maataloustuotanto[8] sekä kotieläin- ja lihatilastot[9]) hyväksyttiin ja/tai saatettiin ajan tasalle. Vuoden 2007 maatilojen rakennetutkimuksen yhteydessä toteutetusta otantatutkimuksesta ja vuosien 2009–2010 maatalouslaskennasta saadut tiedot julkaistiin Eurostatin verkkosivustolla. Tuotantotiedot (viljelykasvit ja kotieläimet) sekä maaseudun ja maatalouden ympäristöindikaattorit julkaistiin. Yksinkertaistamisen vuoksi päätettiin olla keräämättä tietoja maatalouskotitalouksien tuloista yhdenmukaistetulla EU:n tasolla, koska jäsenvaltioiden on vaikea tuottaa vertailukelpoisia tilastoja ja koska siitä aiheutuu suuret kustannukset ja vastaustaakka. Toimia toteutettiin unionin meripolitiikan tilastotietotarpeisiin vastaamiseksi. Aikaisemman lainsäädännön yksinkertaistamiseksi annettiin monivuotisia viljelykasveja koskeva asetus[10]. Henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus: NACE rev. 2 toteutettiin. Maksutasetta[11], kansainvälistä palvelukauppaa, suoria ulkomaisia sijoituksia sekä ulkomaisia osakkuus- ja tytäryhtiöitä[12] koskeva keskeinen lainsäädäntö pantiin täytäntöön ja saatettiin ajan tasalle. Tutkimus- ja kehitystoiminnan kansainvälistymistä koskevista tiedoista tehtiin toteutettavuustutkimuksia. Oleskelulupatilastojen menetelmiä kehitettiin ja toteutettiin. Oikeus, vapaus ja turvallisuus: Muuttoliike- ja turvapaikkatilastojen täytäntöönpanotoimet saatettiin päätökseen vuonna 2010[13]. Maahanmuuttajien työmarkkinaintegraation tilapäinen moduuli otettiin käyttöön. Rikollisuuden mittaamista EU:ssa koskevassa vuoden 2011 toimintasuunnitelmassa todettiin, että saatavilla olevia tietoja on täydennettävä uhreja koskevilla tilastotiedoilla, ja lisäksi ehdotettiin uhreja koskevaa EU:n tutkimusta. Liikenne: Liikennetilastojen oikeusperusta vahvistettiin, ja liikennemuotojakaumaa (maantie-, raide- ja sisävesiliikenne) koskeva indikaattori asetettiin saataville. Joitakin kaupunkiliikennettä koskevia alustavia tietoja ja muita suorituskykyindikaattoreita julkaistiin, mutta intermodaalista liikennettä koskevia indikaattoreita ei julkaistu. Merikuljetusta koskevien tilastojen sääntelyä yksinkertaistettiin[14]. Talous- ja rahapolitiikka: Eurostat osallistui YK:n kansantalouden tilinpidon järjestelmän arviointiin, joka saatiin valmiiksi vuonna 2009, ja uuden maksutaseoppaan (BPM6) laadintaan. Uuden Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 2010) laadintaprosessi toteutettiin ja päätettiin antamalla toukokuussa 2013 Euroopan parlamentin ja neuvoston EKT 2010 ‑asetus. Menetelmien ajantasaistamiseen sisältyi myös NACE Rev. 2 ‑toimialaluokituksen täytäntöönpano useimmilla taloustilastojen aloilla. Kansantalouden tilinpidon ja hintojen sääntöjenmukaisuuden valvontaa tehostettiin, mikä paransi huomattavasti tietojen määrällistä ja laadullista saatavuutta. Työmarkkinatilastoihin ja kansantalouden tilinpitotietoihin perustuvissa työllisyystiedoissa olevien erojen havaitsemisesta on näyttöä, ja EKT 95:n ja EU:n työvoimatutkimuksessa todetun työllisyyden (alakohtaisen) kasvun keskinäinen yhdenmukaisuus ilmenee julkaistuista metatiedoista. Kreikan kriisin vuoksi uudistettiin Eurostatin valmiuksia tukea talous- ja rahapolitiikkaa. Perustettiin uusi julkisen talouden tilastoja käsittelevä linja, ja Eurostatin valvontavaltuuksia laajennettiin. Työllisyys: Työvoimatutkimuksen vuotuiset tilapäiset moduulit toteutettiin menestyksekkäästi. Kaikki työvoimatutkimuksen toteutusta, oikeusperustaa ja tulosten levitystä koskevat tavoitteet saavutettiin. Alueita ja kaupunkeja koskevia työllisyys- ja työttömyystietoja tuotettiin. Kuukausittaisten työttömyystietojen tuotannossa ei käytetty eurooppalaisia otantajärjestelyjä, koska yhä useammat valtiot mahdollistivat kuukausittaisten arvioiden toimittamisen. Ansiorakennetutkimusten ja työvoimakustannustutkimuksen kattavuutta parannettiin, luokitusta yhdenmukaistettiin NACE Rev. 2 ‑toimialaluokituksen kanssa, ja tietoja, myös mikrotietoja, levitettiin. Avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen oikeusperusta hyväksyttiin[15]. Yhteinen kauppapolitiikka: Uusi Extrastat-asetus pantiin täytäntöön[16], ja kauppatilastoja koskevia menetelmiä yhdenmukaistettiin kansainvälisen palvelukaupan tilastoja koskevan käsikirjan (Manual on Statistics in International Trade in Services 2010) kanssa. MEETS-ohjelma aloitettiin. Maksutaseen ja ulkomaisten osakkuus- ja tytäryhtiöiden oikeusperusta saatettiin ajan tasalle. Sosiaalipolitiikka, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ja nuoriso: Kriisin aikana tarvittiin enemmän sosiaalitilastoja, mikä lisäsi tällaisten tilastojen, erityisesti EU:n tulo- ja elinolotilastojen, merkitystä. Tilastot konsolidoitiin, ja tietojen levitystä parannettiin (pitkittäismikrotiedot). Sosiaalitilastojen uudistusohjelma aloitettiin. Osana sen sosiaalista ulottuvuutta BKT:tä ja muita indikaattoreita koskevassa aloitteessa vaadittiin mittaamaan hyvinvointia ja moniulotteista köyhyyttä EU:ssa. Se on kunnianhimoisempaa kuin tilasto-ohjelman tavoitteena oleva inhimillisen kehityksen indeksin mittaaminen. Sosiaalisen suojelun tilastojen[17], vuoden 2011 väestö- ja asuntolaskentojen[18] sekä koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevien tilastojen[19] oikeusperustat pantiin täytäntöön, mikä yhdenmukaisti aikuiskoulutusta ja ammatillista jatkokoulutusta koskevia tutkimuksia. Komissio teki ehdotuksen demografisia tietoja koskevaksi asetukseksi[20], ja määräenemmistöäänestykseen tarvittavat väestötiedot asetettiin saataville vuosittain. Census hub ‑portaali kehitettiin. Mikrotiedot asetettiin saataville aikuiskoulutustutkimusta varten. Eurostatin verkkosivustolla avattiin erityinen nuorisoa käsittelevä osio. Laadittiin yleiskatsaus kaikista sukupuoleen liittyvistä tilastoista, tuotettiin sukupuoleen liittyviä erityisiä tietoja, ja Eurostat allekirjoitti yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa. Kansanterveys: Kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskeva puiteasetus[21] hyväksyttiin, ja sitä täydennettiin kahdella täytäntöönpanoasetuksella, jotka koskevat kuolemansyy- ja työtapaturmatilastoja[22]. Terveyttä koskeva eurooppalainen haastattelututkimus toteutettiin, ja eurooppalainen terveyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva tutkimus pantiin alulle. Terveystilinpitojärjestelmää koskeva käsikirja (Manual for the System of Health Accounts) julkaistiin vuonna 2011. Kuluttajansuoja: Kuluttajahintoja koskevia tilastoja on kehitetty pitkälle Euroopan tilastojärjestelmässä, ja ne ovat keskeisiä talousindikaattoreita, joita laaditaan tiheään ja yksityiskohtaisesti. Kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevat tiedot olivat saatavilla Eurobarometrin kautta. Luonnonmukaista viljelyä koskevia tilastoja laaditaan parhaillaan, mutta valvonta- ja seurantatoimia sekä elintarvikeketjua koskevien tietojen keruu keskeytettiin, koska elintarviketurvallisuutta koskevat tilastot sisältyivät negatiivisten painopisteiden luetteloon. Teollisuus: Vuodet 2009–2013 kattava MEETS-ohjelma, joka toteutettiin eri rahoituskehyksessä, on merkittävä virstanpylväs yritystilastojen parantamisessa. Vuonna 2012 otettiin käyttöön myös yritystilastolainsäädännön parantamista ja yhtenäistämistä (yritystilastot yhteen kokoavaa puiteasetusta, FRIBS) koskeva etenemissuunnitelma. Vuosia 2008 ja 2010 koskevat yhteisön innovaatiotutkimukset toteutettiin, ja vuoden 2012 tutkimusta valmisteltiin. Lisäksi kehitettiin globalisaatiota ja yrittäjyyttä koskevia indikaattoreita. NACE Rev. 2 toteutettiin yritystilastojen alalla. Tietoyhteiskunta-asetusta muutettiin[23], ja Euroopan digitaalista kilpailukykyä koskevaa kertomusta varten kehitettiin ja asetettiin saataville uusia indikaattoreita. Vuonna 2011 annettiin matkailutilastoja koskeva asetus[24] ja levitettiin matkailun satelliittitilinpitoa. Myös energiatilastoja koskeva asetus hyväksyttiin[25] ja tietoja kerättiin. Lisäksi kehitettiin energiatehokkuutta/energiansäästöjä koskevia menetelmiä ja indikaattoreita. Oikeudellista velvoitetta kerätä tilastotietoja kotitalouksien maksamista sähkön ja kaasun hinnoista ei otettu käyttöön, koska vapaaehtoinen tiedonkeruu täytti tarpeet asianmukaisesti. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus: Alueita koskevat tiedot muutettiin uuteen muotoon NUTS-alueluokituksen kahden tarkistuksen vuoksi. Vuotuinen tiedonkeruu toteutettiin paikallisessa hallintoyksikössä 2 (kuntataso). Urban Audit ‑kaupunkitutkimuksen tiedonkeruuta uudistettiin vuonna 2012. Eurostat varmisti INSPIRE-infrastruktuurin toteutuksen tilastoalojen osalta ja muut pääosastot muiden täytäntöönpanoon liittyvien näkökohtien osalta. Tutkimus ja teknologian kehittäminen: Useita tutkimuksia (yhteisön innovaatiotutkimus, tutkimus ja kehittäminen, tohtorintutkinnon suorittaneiden urakehitys) yhdenmukaistettiin pitkälti ja tällaisia tutkimuksia toteutettiin. ESSnet-verkostojen käyttöönotto edisti voimakkaasti seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvää virallisia tilastoja koskevaa tutkimusta. Pantiin alulle erilaisia hankkeita, joissa yhdenmukaistetaan tilastotietojen julkistamisen hallintaa Euroopan tilastojärjestelmässä ja perustetaan yhtenäinen infrastruktuuri luottamuksellisiin tietoihin pääsyä varten. Joitakin tutkimuksia varten toimitettiin tieteelliseen käyttöön tarkoitettua mikrotason anonyymia tietoa. Ympäristö: Jätteiden, luonnonvarojen ja tuotteiden alan tietokeskukset ovat toiminnassa. Jätetilastoasetusta[26] yksinkertaistettiin ja yhdenmukaistettiin muiden raportointivelvoitteiden kanssa. Torjunta-aineita koskevista tilastoista vuonna 2009 annetussa asetuksessa[27] säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava myyntiä koskevat tiedot vuodesta 2012 alkaen. Ympäristöindikaattorien selkeyttämistä koskevan hankkeen tuloksena laadittiin luettelo ja noin 120 indikaattoreita koskevaa tietosivustoa selkeyttämisehdotuksineen. Euroopan ympäristöindikaattoreista julkaistiin johdonmukainen luettelo, mutta metatiedot ovat puutteellisia. Ympäristötilien menetelmiä kehitettiin edelleen, ja oikeusperusta hyväksyttiin vuonna 2011. Menetelmiä koskevia ohjeita ja oppaita laadittiin tilien erityisaloja varten. Kehitysyhteistyö: Yhteistyössä keskityttiin kehitysavun antajien ja alueellisten tilastolaitosten avustamiseen, jotta voidaan lisätä tilastojen näkyvyyttä ja merkitystä politiikan suunnittelussa ja valvonnassa, sekä teknisen avun antamiseen tässä yhteydessä. Kehitettiin useita tilastoalan yhteistyövälineitä, joilla tuetaan tilastotietojen tuotantoa (kansantalouden tilinpito ja ulkomaankauppa) tai EU:n edustustoja kehitysmaissa toteutettavien tilastohankkeiden suunnittelussa. Taloudellinen ja tekninen yhteistyö kolmansien maiden kanssa: Teknisessä avustuksessa keskityttiin alueellisiin tilastoalan ohjelmiin, joissa kehitysmaille tarjottiin teknisiä, koulutukseen liittyviä ja valmiuksien lisäämiseen tarkoitettuja välineitä. Yhteistyöhankkeiden tuloksena saadut tiedot julkaistiin. 3. Uudelleenpriorisoinnin tulokset Uudelleenpriorisointiprosessin menetelmät laati nimenomaan tätä tarkoitusta varten perustettu työryhmä. Menetelmät perustuivat hallinnollisiin todisteisiin pohjautuvaan priorisointimekanismiin, jossa mitataan tuotantokustannuksia ja tilastointitaakkaa sekä käytetään tiivistelmälomakkeita sekä uusien että olemassa olevien tilastovaatimusten yhteydessä. Nämä menetelmät oli kuitenkin vaikea toteuttaa johdonmukaisesti kansallisella tasolla, koska kaikki jäsenvaltiot eivät laskeneet kustannusten ja taakan mittausta järjestelmällisesti tai yhdenmukaisesti. Tästä syystä valtaosa tiivistelmälomakkeista ei sisältänyt kustannustehokkuuden lopullista arviointia, eikä tämä puolestaan osoittautunut tehokkaaksi priorisointivälineeksi. Eurostat ehdotti siksi uutta Euroopan tilastojärjestelmää koskevaa strategiaperusteista toimintatapaa, joka perustuu nykyisten tilastovaatimusten vuotuiseen tarkasteluun, negatiivisten painopisteiden määrittelyyn ja raukeamislausekkeisiin. Priorisointi toteutettiin vuotuisten työohjelmien laadinnan yhteydessä, ja siihen sisältyi säännöllinen kuulemisprosessi Eurostatin ja komission muiden pääosastojen välillä sekä Euroopan tilastojärjestelmän eri jäsenten, myös ESAC:n, kesken. Vuotuisella priorisointimekanismilla varmistettiin tosiasiassa, että vuotuisissa ohjelmissa otetaan huomioon uudet tilastoalan painopisteet, vaikka niitä ei olisi mainittu tilasto-ohjelmassa. Vuodesta 2010 lähtien priorisointimekanismiin on sisältynyt myös negatiivisten painopisteiden eli lopetettavien toimien määrittely. Uusien toimien ja negatiivisten painopisteiden luettelo sisältyy ulkopuolisen konsultin loppuraportin tiivistelmään. Priorisointimekanismi ei voinut perustua objektiivisiin arviointiperusteisiin, koska uusiin tilastovaatimuksiin liittyvistä kustannuksista tai negatiivisiin painopisteisiin liittyvistä mahdollisista säästöistä ei ollut saatavilla systemaattista tietoa. On kuitenkin pantava merkille, että Eurostatista 17. syyskuuta 2012 annettu komission päätös 2012/504/EU, jossa tehdään ero Euroopan tilastojen ja muiden tilastojen välillä (2 artikla), mahdollistaa Eurostatin keskittymisen Euroopan tilastoihin ja muille pääosastoille tarjottaviin palveluihin, mikä parantaa priorisointimekanismin johdonmukaisuutta ja avoimuutta. Ei ole näyttöä siitä, että tehokkuuden parantamista koskevat systemaattiset seikat ohjasivat osittain uudelleenpriorisointiprosessia, mutta Eurostat toteutti merkittäviä toimia tuotantojärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi. Tuloksia voidaan arvioida melko likiarvoisesti ja kokonaisuutena tarkastelemalla julkaistujen taulukkojen ja Eurostatin henkilöstön määrän välistä suhdetta. Ensin mainitut lisääntyivät voimakkaasti, mutta tilastoja tuottavan henkilöstön määrä pysyi lähestulkoon samana tarkastelujakson aikana ja jopa vähentyi vuosina 2010 ja 2011. 4. Eurostatin vision toteutus Eurostatin visio käsittää ainakin useimmat tilastoihin liittyvän prosessin vaiheet, eikä sitä olisi voitu toteuttaa vain kolmessa vuodessa. Merkittävät kehitysaskeleet määritetään Euroopan tilasto-ohjelmassa (2013–2017)[28], mutta vision toteutusperusta vahvistettiin organisatoristen, lainsäädännöllisten ja konkreettisten näkökohtien osalta. Perustamalla sponsoriryhmiä Euroopan tilastojärjestelmään edistettiin tietojen ja hyvien käytäntöjen jakamista Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten välillä strategisella tasolla, sosiaalitilastojen uudistamista ja virallisten tilastojen alan eurooppalaisten maisteriohjelmien käyttöönottoa. Eurostat on aloittanut puiteasetuksen (FRIBS) aikaan saamiseksi sisäisen ja ulkoisen pohdintaprosessin, joka koskee yritystilastoja koskevan lainsäädännön uudelleenlaadintaa, mutta säädösten täytäntöönpano on pitkä prosessi. Konkreettiset aloitteet koostuivat lähinnä ”visioinfrastruktuuria” (VIP) ja ESSnet-verkostoja koskevista hankkeista. Ensin mainitussa käsitellään kehitykseen liittyviä monialaisia asioita. Jälkimmäisessä aloitteessa virallistetaan Euroopan tilastojärjestelmän jäsenten pitkä yhteistyöperinne, ja sen lopullisena tavoitteena on kehittää kaikkien kansallisten tilastolaitosten laajalti hyväksymiä välineitä ja yhteisiä ratkaisuja. Tilastotoimintojen uudelleensuunnittelu on pitkä ja monimutkainen prosessi, minkä vuoksi VIP- ja ESSnet-hankkeiden tuloksia ei ole useimmissa tapauksissa vielä sisällytetty kansallisten tilastolaitosten tuotantoketjuun. Kansalliset tilastolaitokset tarvitsevat resursseja voidakseen investoida prosessien muokkaamiseen, mutta sitä kautta ne voivat lisätä kustannustehokkuutta pitkällä aikavälillä. Eurostat on tehostanut viestintätoimiaan sekä tarjonnut jäsenvaltioille teknistä asiantuntemusta ja tukea Eurostatin vision toteuttamisessa. Kansalliset tilastolaitokset ovat kuitenkin vielä eri tasoilla Euroopan tilastojärjestelmän strategian ja vision omaksumisessa, ja niiden asenteet ulottuvat innostuksesta skeptisyyteen – ellei jopa vastahakoisuuteen. Euroopan tilastojärjestelmän resurssipulaskenaariossa ilmenevää hitaan etenemisen vaaraa voidaan lieventää sijoittamalla visio Euroopan tilasto-ohjelman ytimeen, mutta tällaista strategiaa on tuettava asianmukaisin keinoin, ja se edellyttää etenkin riittävää hallintoa. ESSnet- ja VIP-ohjelmista opittuihin asioihin perustuvan ESS.VIP-ohjelman aloittaminen tarjoaa uuden kehyksen vision toteuttamiselle. 5. Ulkopuolisen konsultin antamiin suosituksiin liittyvät seikat Ohjelmaa arvioinut ulkopuolinen konsultti toimitti tilasto-ohjelmaa koskevan lopullisen arviointikertomuksensa vasta uuden Euroopan tilasto-ohjelman (2013–2017) hyväksymisen jälkeen. Se antoi kertomuksessaan suosituksia tilasto-ohjelmaa koskevan analyysinsa perusteella. Loppuarvioinnin ajoituksen vuoksi Euroopan tilasto-ohjelman suunnittelussa voitiin ottaa huomioon ainoastaan Euroopan tilasto-ohjelman parempaa suunnittelua ja selkeitä yhteyksiä vuotuiseen työohjelmaan koskevat suositukset, jotka oli jo esitetty tilasto-ohjelmaa koskevassa väliarviointikertomuksessa[29], sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset[30], eli uudelleenpriorisointia ja visiota koskevia suosituksia ei voitu ottaa huomioon. Tässä luvussa esitetään lyhyt yleiskatsaus toimista, joita Eurostat on toteuttanut ulkopuolisen konsultin suositusten perusteella[31]. Osa suosituksista koskee tilasto-ohjelman tehokkuutta, ja ne on jo toteutettu tai niitä ollaan parhaillaan toteuttamassa Euroopan tilasto-ohjelmassa. Uusi ohjelma on suunniteltu siten, että siinä on mitattavissa olevia tavoitteita ja mahdollisuus väliarviointiin. Vuotuisen työohjelman tavoitteiden ja toimien sekä Euroopan tilasto-ohjelman tavoitteiden välille luodaan selkeä yhteys, ja tavoitteiden saavuttamisen mittaamista varten odotetaan indikaattoreita. Uudelleenpriorisoinnista voidaan todeta, että Eurostat aikoo jatkaa strategisten painopisteiden, myös negatiivisten painopisteiden, tarkastelua käyttäjien kuulemisen jälkeen ja pyrkii jatkuvasti vähentämään kustannuksia komission yleisen politiikan mukaisesti. Eurostat aikoo myös tarkastella mahdollisuutta kehittää kustannus- ja hyötyanalyysia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tietojen olisi sisällettävä kustannuksia (Eurostatin ja jäsenvaltioiden osalta ainakin laadullisesti), vastaustaakkaa ja vaihtoehtoa koskevat saatavilla olevat tiedot. Euroopan tilasto-ohjelmasta annetun asetuksen 6 artiklassa säädetään lisäksi nimenomaisesti, että komissio varmistaa vuotuisia työohjelmia valmistellessaan tehokkaan priorisoinnin ja tilastoihin liittyvien prioriteettien vuosittaisen uudelleentarkastelun sekä niitä koskevan raportoinnin. Lisäksi siinä säädetään, että priorisoinnilla vähennetään uusista tilastovaatimuksista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta vähentämällä tilastovaatimuksia nykyisillä Euroopan tilastoaloilla ja että se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Vision toteuttaminen on tärkeä väline myös tuotantojärjestelmien tehokkuuden parantamisessa ja kustannusten vähentämisessä. Eurostat antaa jäsenvaltioille taloudellista ja teknistä tukea vision toteuttamisessa. Vasta tarkasteltu ESS.VIP-ohjelma käsittää jo viisi vuotta, ja 18. syyskuuta 2013 ESS-komitea perusti korkean tason työryhmän tarkastelemaan alkuperäistä visiota ja saattamaan sen ajan tasalle ottaen huomioon sen toteutuksesta tähän mennessä saatu kokemus, Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten tämänhetkinen tilanne sekä käyttäjien muuttuvat tarpeet ja tietotekniikan kehitys. [1] EUVL L 344, 28.12.2007. [2] Komission tiedonanto ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa – visio tulevalle vuosikymmenelle” (KOM(2009) 404). [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013 (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1). [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009 (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164). [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 222/2009 (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 160). [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1297/2008/EY (EUVL L 340, 19.12.2008, s. 76). [7] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1166/2008 (EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14). [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 543/2009 (EUVL L 167, 29.6.2009, s. 1). [9] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1165/2008 (EUVL L 321, 1.12.2008, s. 1). [10] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1337/2011 (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 7). [11] Komission asetus (EY) N:o 1055/2008 (EUVL L 283, 28.10.2008, s. 3) ja komission asetus (EU) N:o 555/2012 (EUVL L 166, 27.6.2012, s. 22). [12] Komission asetus (EY) N:o 834/2009 (EUVL L 241, 12.9.2009, s. 3). [13] Komission asetus (EU) N:o 351/2010, annettu 23. huhtikuuta 2010 (EUVL L 104, 24.4.2010, s. 37). [14] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/42/EY, annettu 6. toukokuuta 2009 (EUVL L 141, 6.6.2009, s. 29). [15] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 453/2008 (EUVL L 145, 4.6.2008, s. 234). [16] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 471/2009 (EUVL L 152, 16.6.2009, s. 23). [17] Komission asetus (EU) N:o 263/2011 (EUVL L 71, 18.3.2011, s. 4). [18] Komission asetus (EY) N:o 1201/2009 (EUVL L 329, 15.12.2009, s. 29). [19] Komission asetus (EU) N:o 823/2010, annettu 17. syyskuuta 2010 (EUVL L 246, 18.9.2010, s. 33). [20] KOM(2011) 903. [21] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2008 (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 70). [22] Komission asetus (EU) N:o 328/2011 (EUVL L 90, 6.4.2011, s. 22) ja komission asetus (EU) N:o 349/2011 (EUVL L 97, 12.4.2011, s. 3). [23] Asetus (EY) N:o 1006/2009 (EUVL L 286, 31.10.2009, s. 31). [24] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 692/2011 (EUVL L 192, 22.7.2011, s. 17). [25] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1099/2008 (EUVL L 304, 14.11.2008, s. 1). [26] Komission asetus (EU) N:o 849/2010, annettu 27. syyskuuta 2010 (EUVL L 253, 28.9.2010, s. 2). [27] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1185/2009 (EUVL L 324, 10.10.2009, s. 1). [28] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 99/2013 (EUVL L 39, 9.2.2013, s. 12). [29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:FI:PDF [30] Erityiskertomus nro 12/2012. [31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf