ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

Virastojen vuoden 2014 määrärahat olivat noin 1,9 miljardia euroa (2013: kaksi miljardia euroa). Niiden osuus EU:n yleisestä talousarviosta oli noin 1,4 prosenttia vuonna 2014 (2013: 1,4 prosenttia). Tästä määrästä noin 1,2 miljardia euroa on Euroopan komissiolta saatua tukea ja loput ovat virastoille suoritetuista maksuista ja muista lähteistä saatua tuloa. Virastot työllistävät 6 578 (2013: 6 536) vakinaista ja määräaikaista toimihenkilöä. Toimihenkilöiden osuus EU:n yleisessä talousarviossa (henkilöstötaulukossa) vahvistetusta EU:n toimihenkilöiden kokonaismäärästä on 14 prosenttia (2013: 14 prosenttia). Lisäksi virastoissa työskentelee noin 3 200 (2013: 2 900) muuta henkilöä (sopimussuhteisia toimihenkilöitä ja työkomennuksella olevia kansallisia asiantuntijoita). Henkilöstön määrän kasvu keskittyy lähinnä virastoihin, joiden tehtävämäärää on lisätty, sekä rahoitusalan valvonnasta vastaaviin virastoihin ja toimeenpanovirastoihin, joille on annettu uusia vastuualueita Horisontti 2020 -ohjelmaan ja muihin ohjelmiin liittyen.
(neuvoston asetus (ETY) N:o 1365/75, jota on muutettu asetuksella (EY) N:o 1111/2005)

Toiminta ja palvelut vuonna 2013
Perussopimuksen mukainen unionin toimivalta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artikla)

Seitsemännestä puiteohjelmasta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY määrätään unionin osallistumisesta yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa pitkällä aikavälillä toimivien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksien perustamiseen. Kumppanuudet voitaisiin toteuttaa perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuina yhteisyrityksinä. Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007 SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008).
1.

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (jäljempänä virasto), perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 40/94 (1), joka on kumottu ja korvattu asetuksella (EY) N:o 207/2009 (2). Alicantessa sijaitsevan viraston tehtävänä on tavaramerkkejä, piirustuksia ja malleja koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpano. Tarkoituksena on taata yrityksille yhtenäinen suoja koko EU:n alueella (3).
16.

Yhteisyritys toimii kahdessa erillisessä valvontaympäristössä, jotka perustuvat a) EU:n sisäisiin valvontastandardeihin ja b) ITERin kattaviin laatuvaatimuksiin, jotka on suunniteltu varmistamaan ITER-hankkeen onnistuminen ja Ranskan ydinturvallisuusviranomaisen vaatimusten noudattaminen. Yhteisyritys pyrkii vastaamaan näihin standardeihin ja vaatimuksiin yhden, koko yhteisyrityksen kattavan hallintajärjestelmän avulla, johon sisältyy muun muassa toimintalinjoja, prosesseja ja menettelyjä. Toisella vuosipuoliskolla 2010 yhteisyrityksen johtaja otti käyttöön hallinnan kehittämissuunnitelman, jonka painotus on projektinhallinnassa ja muissa keskeisissä prosesseissa. Tärkeimmät toimet projektinhallintajärjestelmän parantamiseksi on jo tehty. Apuna oli ulkopuolisia henkilöitä, joilla on osaamista teollisuudesta tai hankkeista. Nämä parannukset mahdollistavat paremman talousarvion laadinnan, kehittyneemmän poikkeamien ja poikkeusten tunnistamisen sekä ehkäisevien ja korjaavien toimien tunnistamisen talousarvion toteuttamisen optimoimiseksi sekä EU:n rahoitusosuuden sisällyttämiseksi ITERin rakentamiseen. Täysimääräisen toteutumisen tavoitteena on vuoden 2012 loppu. Lisäksi yhteisyrityksen johto on vastannut sekä yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen että tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin. Taloudelliset toiminnat on ryhmitetty uudelleen ja niitä on vahvistettu uudessa talousarvio- ja varainhoitoyksikössä, mukaan lukien valvontaympäristön toiminnoissa (jälkitarkastukset ja seuranta jne.), samalla kun operatiiviset ja taloudelliset toiminnat on erotettu toisistaan. Kaikki keskijohdon ja ylimmän johdon toimet on täytetty vuonna 2011, ja talousarvio- ja varainhoitoyksikkö on saanut vahvistukseksi muuta kokenutta henkilöstöä, etenkin huipputarkastajia, joilla on EU-kokemusta ja -tuntemusta. Hyväksymiskierron tarkastuksesta huomattakoon, että vuoden 2012 ensimmäisellä vuosineljänneksellä talousarvio- ja varainhoitoyksikkö teki itsearvioinnin siitä, mikä on hyväksymiskierron tarkastuksen toimintasuunnitelman toteutusaste. Arvion päätelmänä oli, että toteutusaste on lähes 86 prosenttia.
Euroopan kemikaaliviraston perustamisasetuksen (REACH-asetus (EY) N:o 1907/2006) oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla.

Viraston toimivaltuudet (sellaisina kuin ne määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1907/2006 (REACH-asetus), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1272/2008 (aineiden ja seosten luokitus, merkinnät ja pakkaaminen), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012 (biosidivalmisteasetus) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 649/2012 (ilmoitettu ennakkosuostumus (PIC))
Viraston toimivaltuudet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2002, jota on muutettu asetuksilla (EY) N:o 1644/2003 ja (EY) N:o 724/2004)

Tavoitteet — varmistaa meriturvallisuuden korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisy — tarjota jäsenvaltioille ja komissiolle teknistä ja tieteellistä tukea — seurata unionin lainsäädännön soveltamista ja arvioida alalla käytössä olevien toimenpiteiden tehokkuutta — kehittää toimintakeinot Euroopan vesien pilaantumisen torjumiseksi. Tehtävät Virasto toteuttaa monia erilaisia toimintoja meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien sekä alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alalla. Ensinnäkin viraston tehtävänä on avustaa komissiota muun muassa luokituslaitoksia, satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa, EU:n satamissa tapahtuvaa alusten aiheuttamien jätteiden vastaanottoa, laivavarusteiden sertifiointia, alusten turvallisuutta, merenkulkijoiden koulutusta EU:ssa ja EU:n ulkopuolisissa maissa sekä alusliikenteen seurantaa koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon seurannassa. Toiseksi virasto kehittää ja hoitaa EU:n merenkulkualan tiedonvaihtotehtäviä. Tärkeitä esimerkkejä ovat yhteisön meriliikenteen seurantajärjestelmä SafeSeaNet, jolla voidaan jäljittää tehokkaasti alukset ja niiden rahti; Euroopan kaukotunnistuksen ja -seurannan (LRIT) tietokeskus, jolla varmistetaan, että EU-valtioiden lippujen alla purjehtivat alukset voidaan tunnistaa ja jäljittää maailmanlaajuisesti; THETIS-järjestelmä, joka on EU:n satamavaltiovalvonnan täytäntöönpanemisessa tarvittava tietojärjestelmä. Samaan aikaan on kehitetty meren pilaantumista koskevaan torjuntavalmiuteen, havaitsemiseen ja torjuntatoimiin liittyvät tehtävät, joihin kuuluvat valmiustilassa olevien öljyvahinkojen torjunta-alusten eurooppalainen verkosto sekä eurooppalainen öljyvahinkoja koskeva satelliittitarkkailu- ja havaitsemisjärjestelmä (CleanSeaNet). Kummankin tarkoituksena on myötävaikuttaa alusten aiheuttaman EU:n rannikoiden ja vesien pilaantumisen suojelua koskevan tehokkaan järjestelmän toimintaan. Lopuksi virasto antaa komissiolle teknistä ja tieteellistä neuvontaa meriturvallisuuden alalla ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen osalta käytössä olevien toimenpiteiden vaikuttavuuden jatkuvassa arvioinnissa sekä lainsäädännön päivittämisessä ja uuden lainsäädännön laatimisessa. Virasto tarjoaa tukea jäsenvaltioille ja helpottaa niiden välistä yhteistyötä sekä levittää parhaita käytäntöjä. Jäsenvaltioiden asiantuntijoille on tarjolla korkeatasoinen koulutusohjelma. Samaan aikaan uusille ja tuleville jäsenvaltioille tarjotaan apua EU-lainsäädännön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen panemiseksi täytäntöön.
16.

On vain osittain totta, että maksujen alentaminen vaikuttaisi automaattisesti viraston ylijäämän vähenemiseen. Kokemus on osoittanut, että virastoon lähetettyjen hakemusten määrä nousee aina huomattavasti, kun tällainen toimenpide on otettu käyttöön. Samalla kun maksuja on alennettu, tavaramerkkihakemusten kasvu on itse asiassa kompensoinut maksujen alentamisen ja lisännyt tuloja huomattavasti. Viraston hallintoelinten hyväksymän strategiasuunnitelman ja muiden kohdassa 15 mainittujen asioiden toteuttaminen tasapainottavat viraston talousarviota vähitellen ja vievät merkittävän osan ylijäämästä, joka on kertynyt immateriaalioikeusjärjestelmään liittyvistä syistä. Lisäksi virasto tähdentää, että neuvoston asetuksessa (EU) 207/2009 yhteisön tavaramerkeistä korostetaan periaatetta kansallisen ja yhteisön tavaramerkki- ja mallijärjestelmän rinnakkaiselosta. Lainsäätäjän tahdon mukaisesti tavaramerkkivirasto toteuttaa strategiasuunnitelmaa, jossa pyritään kehittämään konkreettisia toimenpiteitä tämän mallin edelleen parantamiseksi käyttäjien ja teollisuuden hyötyä ajatellen. Viraston kantana on, että maksujen harkitsemattomalla alentamisella ei välttämättä saavuteta ylijäämän vähenemistä vaan sen myötä kansallisten tavaramerkkivirastojen eloonjääminen voi vaarantua.
1.

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (jäljempänä ’keskus’) perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 337/75 (1). Keskuksen pääasiallisena tehtävänä on edistää ammatillisen koulutuksen kehittämistä yhteisössä. Keskuksen on tätä tarkoitusta varten koottava ja jaettava ammatillisen koulutuksen järjestelmiin liittyvää aineistoa.
1.

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (jäljempänä ’seurantakeskus’) perustettiin 8 päivänä helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93 (1). Seurantakeskuksen päätehtävänä on kerätä tietoja huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä sekä laatia ja julkaista puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja eurooppalaisella tasolla. Tietojen avulla on tarkoitus analysoida huumekysyntää ja sen vähentämiseen tähtääviä keinoja sekä yleisesti huumekauppaan liittyviä ilmiöitä.
8.

Toimintaan (III osasto) liittyviä avustussopimuksia koskevia sitoumuksia siirrettiin varainhoitovuodelle 2008 yhteensä 18,4 miljoonaa euroa. Huomattava osa sitoumuksista perustui liian suuriksi arvioituihin toimintamenoihin (5). Näin ollen on todennäköistä, että taseessa varainhoitovuoden lopussa ilmoitettava, komissiolle palautettava talousarvioylijäämä on ilmoitettu liian pienenä. Taloudellisen vaikutuksen määrää ei kuitenkaan voida arvioida riittävän tarkasti ennen kuin kyseiset avustussopimukset on selvitetty.
8.

Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että keskus ei ollut alkanut soveltaa toimintojohtamista, vaikka siitä on säädetty keskuksen varainhoitoasetuksessa ja vaikka sitä sovelletaan yleiseen talousarvioon toimintaa koskevan seurannan parantamiseksi. Keskuksen tavoitteiden toteuttamisessa ei saa tässä yhteydessä olla kyse pelkästään tietyn tehtäväjoukon suorittamisesta. Tavoitteiden toteuttamista on arvioitava sen perusteella, edistetäänkö toiminnalla perusasetuksessa vahvistettujen päämäärien saavuttamista. Keskuksen työohjelmasta tämän on periaatteessa käytävä ilmi operatiivisella ja mitattavissa olevalla tavalla.
1.

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (jäljempänä ’seurantakeskus’) perustettiin 8 päivänä helmikuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93 (1). Seurantakeskuksen päätavoitteena on kerätä tietoja huumausaineiden ja niiden väärinkäytön ilmiöstä tarkoituksenaan koota ja levittää luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja Euroopan tasolla. Näiden tietojen avulla on tarkoitus analysoida huumeiden kysyntää ja keinoja kysynnän vähentämiseen sekä yleisesti huumekauppaan liittyviä ilmiöitä. Taulukossa 1 esitetään yhteenveto seurantakeskuksen toimivaltuuksista ja tehtävistä seurantakeskuksen toimittamien tietojen perusteella.
11.

Vuonna 1975 annetun perusasetuksen mukaan säätiön tehtävänä on edistää parempien elin- ja työolojen luomista kehittämällä ja levittämällä alan tietämystä. Säätiön on analysoitava erityisesti ihmisten oloja työpaikalla, työn järjestämistä, tietyille työntekijäryhmille erityisesti ominaisia ongelmia, ympäristön kehittämisen merkitystä pitkällä aikavälillä sekä ihmisten toimintojen jakautumista paikallisesti ja ajallisesti. Eräitä näihin aihepiireihin liittyviä näkökohtia on käsitelty käytännössä muissa elimissä ja virastoissa (Euroopan ympäristökeskuksessa ja Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastossa), jotka on perustettu säätiön jälkeen. Toisaalta säätiö on analysoinut tiettyjä muita erityisnäkökohtia, kuten työmarkkinasuhteita.
1.

Komissio antoi joulukuussa 2019 tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019) 640 final). Ohjelman tavoitteena on muuttaa EU nykyaikaiseksi, resurssitehokkaaksi ja kilpailukykyiseksi taloudeksi, jossa ei ole kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vuoteen 2050 mennessä ja jossa taloudelliseen kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä eikä ketään ihmistä tai mitään paikkaa jätetä selviytymään yksin. Komissio ehdotti tammikuussa 2020, että luotaisiin Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma, johon sisältyisi oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi. Mekanismin tavoitteena on kohdentaa toimet niille alueille ja aloille, joihin siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen vaikuttaa eniten. Mekanismista tarjotaan avustusten ja takaisinmaksettavien rahoitusmuotojen, kuten lainojen, yhdistelmiä. Tavoitteena on puuttua siirtymän sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristövaikutuksiin. Mekanismin keskiössä ovat alueelliset oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmat, ja siinä on kolme rahoituspilaria (ks. kaavio 1).
90 artikla

Ei ole olemassa käsitteellistä tai oikeudellista perustetta sille, miksi rahoitusvälineiden ei voitaisi katsoa olevan suurhankkeita, jos niiden yhteisarvo on suurempi kuin 50 miljoonaa euroa. Päinvastoin tässä jää käyttämättä tilaisuus hyödyntää ”suurhankkeen” käsitettä: se voisi tarjota mahdollisuuden edistää sellaisen rahastojen rahaston perustamista, jonka kriittinen massa on riittävä. On otettava huomioon oikeusvarmuus, jonka jäsenvaltio saa haettuaan ”suurhanketta”.
1.

Asetusluonnoksen tavoitteena on yhteisön tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteeton soveltaminen. Luonnoksessa säädetään aiempaa vaikuttavimmista mekanismeista, joiden on tarkoitus auttaa komissiota ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisia ja muita viranomaisia tulli- tai maatalouslainsäädännön vastaisten toimien ehkäisemisessä ja tutkimisessa ja niitä koskevissa syytetoimissa. Ehdotuksen tarkoituksena on a) täydentää nykyistä tapauksittain sovellettavaa oma-aloitteisen tietojenvaihdon mekanismia automaattisella ja/tai järjestelmänmukaisella automaattisella tietojenvaihdolla, joka ei edellytä tiedot vastaanottavan jäsenvaltion edeltävää pyyntöä; b) perustaa keskitetty eurooppalainen tietorekisteri, joka auttaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia paljastamaan sellaiset tavaralähetykset ja/tai kuljetusvälineet kontit mukaan luettuina, joihin mahdollisesti liittyy tulli- ja/tai maatalouslainsäädännön vastaisia toimia; c) mahdollistaa tullitietojärjestelmän (TTJ) käyttö operatiivisissa ja/tai strategisissa analyyseissä ja sisällyttää siihen takavarikoituja tavaroita ja käteisen rahan valvontaa koskevia tietoja; d) mahdollistaa tullitietojärjestelmän ja kansallisten riskianalyysijärjestelmien yhteentoimivuus; e) luoda keskitetty tullitutkintatietokanta (FIDE-tietokanta), jonka avulla on mahdollista yksilöidä missä tahansa jäsenvaltiossa aloitettua yksittäistä henkilöä tai elinkeinonharjoittajaa koskevaa tutkintaa koskevat tiedot sekä niistä vastaavat tutkintaviranomaiset ja f) yhdenmukaistaa neuvoston asetus (EY) N:o 515/97 (2) ja tietosuojasäännöt.
Lausunto nro 9/2001 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta



Virallinen lehti nro C 014 , 17/01/2002 s. 0001 - 0015



Lausunto nro 9/2001 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta (2001/0115 (COD) - KOM(2001) 272 lopullinen) (annettu EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan 4 kohdan nojalla) (2002/C 14/01) EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 280 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotuksen direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta, ottaa huomioon tätä ehdotusta koskevan lausuntopyynnön, jonka neuvosto esitti tilintarkastustuomioistuimelle 29. lokakuuta 2001 ja jonka tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 5. marraskuuta 2001, ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON: Tilintarkastustuomioistuin pitää myönteisenä komission aloitetta, joka koskee ehdotusta direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta; tarkoituksena on korvata kolmannen pilarin välineet Amsterdamin sopimukseen perustuvilla yhteisön säännöksillä ja/tai sisällyttää niihin mainitut säännökset. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että aloite on yhdenmukainen niiden suositusten kanssa, jotka se antoi huomautuksissaan ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta ja ehdotuksesta neuvoston asiakirjaksi, jolla tehdään sopimus yhteisön taloudellisten etujen suojelemisesta (22. helmikuuta 1995 annetut huomautukset, kohta 26). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tällaisten uusien yhteisön lainsäädäntövälineiden - joiden tavoitteena on vastata EY:n perustamissopimuksen 280 artiklassa esitettyyn vaatimukseen siitä, että jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä - antaminen on samansuuntainen toimenpide kuin asianomaisen yleissopimuksen ja pöytäkirjojen parhaillaan toteutettava ratifioiminen. Yleissopimus ja pöytäkirjat koskevat joka tapauksessa laajemmalti tätä samaa alaa. Kuten tilintarkastustuomioistuin mainituissa huomautuksissaan toteaa, se katsoo, että direktiivi on asianmukainen väline Euroopan yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi tehokkaasti. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan mahdollisimman täydellinen ja tehokas yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää täsmennyksiä, jotka koskevat: - tiettyjen rikkomusten määrittelyä, - tiettyjä sellaisia seuraamuksia koskevia näkökohtia, joita jäsenvaltioiden on sovellettava. Muutokset, joita tilintarkastustuomioistuin ehdottaa edellä esitetyn mukaisesti komission laatimaan tekstiin, sekä niiden perustelut esitetään taulukon muodossa liitteenä. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 8. marraskuuta 2001 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. Karlsson presidentti >TAULUKON PAIKKA>
1.8

COSAC kannattaa eteläistä naapuruuspolitiikkaa ja on tietoinen, että se on tärkeä tekijä yhteistyön ja vakauden edistämisessä kyseisellä alueella. COSAC on tietoinen itäisen kumppanuuden merkityksestä ja toteaa, että vuoropuhelu itäisen kumppanuuden maiden kanssa ja niiden pyrkimykset lähentyä unionia ovat tärkeimpiä kannustimia lisäuudistusten tekemiseen ja rauhanomaisten ratkaisujen löytämiseen konflikteissa. COSAC painottaa, että Venäjän on pantava Minskin sopimukset täysimääräisesti täytäntöön ja noudatettava kansainvälistä oikeutta.
1.5

COSAC toteaa, että EU-kysymyksistä tiedottaminen tehokkaasti nykyisissä olosuhteissa osoittautuu yhdeksi ratkaisevista tekijöistä kavennettaessa Euroopan unionin ja sen kansalaisten välistä kuilua. Se myös tunnustaa kansallisten parlamenttien roolin merkityksen, kun on kyse kansalaisten osallistamisesta, puolueettoman tiedon välittämisestä heille ja EU:hun liittyviä kysymyksiä koskevan yleisen tietoisuuden lisäämisestä. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa demokraattista mandaattia, joka kansallisilla parlamenteilla on äänestäjien edustajina. Kun ajatellaan Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestyksen tulosta, COSAC tunnustaa ratkaisevan roolin, joka kansallisilla parlamenteilla on suoran demokraattisen mandaatin ja tilivelvollisuuden eliminä edistäessään Euroopan unionin ainutlaatuisen hankkeen toimintaa ja tulevaisuutta.
A.

ottaa huomioon, että komissio on korostanut, että parlamentin on tärkeä tehdä päätöksensä ennen 3. lokakuuta 2012, sillä maito- ja maitotuotealan tuottajaorganisaatioiden välisiä sopimusneuvotteluja koskevia perussäädöksen säännöksiä on määrä soveltaa kyseisestä päivämäärästä alkaen;
A.

toteaa, että turvallinen, kestävä ja kilpailukykyinen energia on hyvin tärkeää EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kansalaisille, taloudelle ja ympäristölle; toteaa, että EU on asettanut kunnianhimoiset tavoitteet hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle, uusiutuvan energian kehittämiselle sekä energiatehokkuuden lisäämiselle vuoteen 2020 mennessä; katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttaminen on EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden yhteinen etu, kun otetaan huomioon niiden riippuvuus toisistaan energiatoimitusten ja -siirtojen osalta;
2.3

COSAC korostaa pöytäkirjassa n:o 2 olevan 5 artiklan mukaisesti, että jos kansalliset parlamentit aikovat käyttää niille annettua toimivaltaa, on tarpeen mahdollistaa sen arviointi, mitä rahoitusvaikutuksia EU:n esityksillä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi on; direktiivien tapauksessa on arvioitava myös vaikutukset kansallisiin oikeusjärjestelmiin. COSAC palauttaa lisäksi mieliin, että EU:n esitykset lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviksi säädöksiksi olisi perusteltava laadullisten ja määrällisten indikaattorien pohjalta. COSAC panee merkille, että komission perusteluissa esitetyt toissijaisuusanalyysit eivät tähän mennessä ole täyttäneet 5 artiklan vaatimuksia.
bc)

on osoitettava johtajuutta maailmanlaajuisessa ilmastopolitiikassa ja ilmastonmuutosta koskevassa kansainvälisessä yhteistyössä; on keskityttävä vahvoihin poliittisiin sitoumuksiin kolmansien maiden kanssa ja kehitettävä edelleen vuoropuhelua muiden keskeisten toimijoiden, kuten Venäjän, Yhdysvaltain, nopeasti kehittyvien maiden (Kiina, Brasilia, Intia) ja kehitysmaiden kanssa, koska ilmastonmuutoksesta on tullut merkittävä kansainvälisten suhteiden osatekijä ja se uhkaa vakavasti vuosituhattavoitteiden saavuttamista; on kehitettävä toimielinrakennetta, joka on osallistava, avoin, tasa-arvoinen ja joka tarjoaa sekä kehittyneiden että kehittyvien maiden tasapainoisen edustuksen keskeisissä hallintoelimissä; on pohjustettava huolellisesti seuraavia neuvotteluita, jotka järjestetään vuoden 2011 lopulla Etelä-Afrikassa (COP17), Cancunin COP16 -neuvotteluissa saavutetun hyvän edistymisen pohjalta ja pitäen mielessä Kööpenhaminan COP15-kokouksen epätyydyttävän tuloksen,
10.1.

Lissabonin sopimus mahdollistaa 1. joulukuuta 2009 alkaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 289 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösesitysten valvonnan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta annetun pöytäkirjan (N:o 2) menettelyin ja seurauksin. COSAC onnittelee Euroopan komissiota ja neuvostoa näiden toiminnasta, joka on tähän saakka edistänyt uuden pöytäkirjan (N:o 2) sujuvaa soveltamista. COSAC on tyytyväinen myös poliittiseen vuoropuheluprosessiin Euroopan komission kanssa. Kansallisten parlamenttien roolin valvonta sellaisena kuin se määritellään erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa ja sen vastaavissa pöytäkirjoissa säilyy yhtenä COSACin painopistealoista.
A.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 1024/2013 26 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan keskuspankin on toimitettava valvontaelimen varapuheenjohtajan nimittämistä koskeva ehdotus Euroopan parlamentille hyväksyttäväksi ja että varapuheenjohtaja on valittava EKP:n johtokunnan jäsenten keskuudesta;
—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (6) ja erityisesti sen 70 artiklan,