ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.9

Komitea ottaa huomioon Euroopan laajuisten liikenneverkkojen keskeisen roolin tehokkaan liikennepolitiikan ja yhdenmukaisen infrastruktuuriverkoston luomisessa Euroopan unioniin ja yhtyy yleisesti ottaen komission näkemykseen seuraavassa lueteltujen perusteiden merkityksestä: — Nykyiset Euroopan laajuiset liikenneverkot koostuvat joukosta kansallisia osuuksia, jotka on liitetty huonosti yhteen. Rajatylittävien osuuksien ja vakavien liikenteen pullonkaulojen vuoksi infrastruktuuriverkostossa on puuttuvia yhteyksiä. — Kaikilla jäsenvaltioilla on puutetta yhteentoimivista, yhtenäisistä verkoista erityisesti rautatiealalla. Lisäksi älykkäiden liikennejärjestelmien käyttö on puutteellista kaikkien liikennemuotojen yhteydessä. — Jäsenvaltioissa sovelletaan toimintasääntöjä ja standardeja, joilla on pitkät perinteet, sekä lainsäädäntöä, joka heikentää suurten infrastruktuuri-investointien tehokkuutta. Komitea ehdottaa, että tällaiset säännöt ja standardit määriteltäisiin huolehtien korkeasta turvallisuus- ja laatutasosta. — Puutteet liikennemuotojen yhdistelyssä, esimerkiksi yhdennettyjen fyysisten verkkojen ja yhteentoimivien eri liikennemuotoja yhdistävien uudelleenlastauspisteiden puute, johtavat siihen, että valmiudet mahdollistaa eri liikennemuotoja yhdistävät toimet ovat riittämättömiä. — Liikenneinfrastruktuurien kehittämisessä on edelleen suuria eroja EU:n jäsenvaltioiden välillä. — Joillekin Euroopan alueille ei ole riittäviä kulkuyhteyksiä.
1.6

ETSK toivoo voivansa aikanaan ottaa kantaa komission ehdotuksiin kattavasta toimintakehyksestä, joilla pyritään reagoimaan internetin yleiseen turvallisuusproblematiikkaan. Kymmenen vuoden kuluttua suurin osa väestöstä käyttää internetiä, ja useimmat taloudelliset ja sosiaaliset toiminnot ovat siitä riippuvaisia. On uskomatonta, että voimme internetiä käyttäessämme edelleen luottaa nykyiseen sattumanvaraiseen ja epäjärjestelmälliseen lähestymistapaan, etenkin kun otetaan huomioon tähän toimintaan liittyvä mittaamaton taloudellinen arvo. Edessä oleviin moninaisiin kysymyksiin liittyy myös muita haasteita, kuten henkilötietojen ja yksityisyyden suoja sekä tietoverkkorikollisuus. Lentoliikenteen turvallisuutta valvoo yksi keskusviranomainen, joka asettaa ilma-alusten, lentoasemien ja lentoyhtiöiden toimintaa koskevat standardit. Onkin tullut aika perustaa vastaavanlainen viranomainen, joka asettaa aukottomat vaatimukset päätelaitteiden (henkilökohtaiset tietokoneet, sormitietokoneet, puhelimet) toiminnalle, internetin ja muiden verkkojen turvallisuudelle sekä tietoturvalle. Internetin fyysinen rakenne on keskeinen tekijä puolustauduttaessa tietoverkkorikollisuutta vastaan. EU tarvitsee sääntelyviranomaisen, jolla on valta puuttua internetin toimintaan.
4.1.3

Avoin suhtautuminen uusiin aiheisiin. On totta, että yksittäiset kysymykset ja aiheet, esimerkiksi tällä hetkellä energia ja ilmasto, vaikuttavat ajankohtaisuutensa vuoksi erityisen tärkeiltä ja kiireellisiltä ja että vähäisten resurssien keskittäminen on välttämätöntä. Koska on mahdotonta ennakoida, mitä uutta tietoa tulevaisuudessa saadaan ja kuinka kauan sen muuntaminen teknisiksi sovelluksiksi kestää, komitea suosittaa, ettei kansainvälisissä puitesopimuksissa rajoiteta aihevalikoimaa etukäteen vaan annetaan mahdollisuus ottaa tulevaisuudessa ajankohtaisiksi osoittautuvat ongelmat huomioon. Kansainvälisellä yhteistyöllä on tärkeä merkitys ennen kaikkea perustutkimuksessa.
2.4

EU:n ja Yhdysvaltojen välisen lentoliikenteen markkinoiden laajuuteen on maantieteelliset, kulttuuriset ja taloudelliset syyt. Vuonna 2007 EU:n ja Yhdysvaltojen yhteenlaskettu osuus maailmankaupasta oli 40 prosenttia ja kaikista suorista ulkomaisista investoinneista 60 prosenttia. Lentoliikenne on epäilemättä edistänyt maailman merkittävimmän kauppa- ja investointisuhteen kehittymistä. Myös EU:n ja Kanadan välinen yhteys on hyvin vahva (EU on toiseksi suurin Kanadaan suuntautuvien suorien investointien lähde).
2.4

Päätöksen 676/2002/EY mukaisesti komissio on antanut CEPT:lle toimeksiannon määritellä sellaiset tekniset ehdot, jotka rajoittavat käyttöä nykyistä vähemmän. Kyseisen toimeksiannon perusteella on laadittu ehtoja, jotka perustuvat siihen periaatteeseen, että taajuusalue 900 MHz voi toimia GSM- ja UMTS-tekniikoiden kanssa ja on niiden kanssa täysin yhteensopiva.
—

tukea kaikkien yritysten kehitystä ja kilpailukykyä, lähimarkkinoilla toimivat yritykset mukaan luettuina. SBA:n myönteisissä toimissa tulee erottaa selvästi yhtäältä paikallisilla markkinoilla toimivat yritykset, joita on valtaosa pk-yrityksistä, ja toisaalta yritykset, joilla on erinomaiset mahdollisuudet kehittää teknologiaa tai laajentua yhteisön ulkopuolelle. Ensin mainittujen tulee saada toiminnalleen suotuisa ympäristö, ja jälkimmäiset tarvitsevat resursseja kasvunsa vauhdittamiseksi sekä toimintansa laajentamiseksi unionissa tai sen kansainvälistämiseksi. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että lukuisat lähimarkkinayritykset voivat mahdollisesti laajentua uusille markkinoille tai osallistua yhteistyöhön ja liittyä klustereihin saavuttaakseen kriittisen koon, jota toiminnan eurooppalaistaminen tai kansainvälistäminen edellyttää.
1.10

Kesäkuussa 2008 julkaistavassa Euroopan ympäristöviraston seuraavassa raportissa todetaan, että kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 35,8 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodesta 2005 vuoteen 2006. Mielenkiintoinen huomio on, että suurin osa tästä vähenemisestä on peräisin yksityisasunnoista ja toimistoista, jotka ovat mahdollistaneet 15,1 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin säästöt. Sähkön ja lämmön tuotanto on kuitenkin aiheuttanut 14 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästölisäyksen. Tästä päästöjen kokonaisvähenemisestä huolimatta raportissa osoitetaan, että EU27:n valtioiden saavuttama edistys on alle 0,5 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna ja että eräiden jäsenvaltioiden on joka tapauksessa tehostettava ponnistelujaan.
4.2.1

Toisessa vaiheessa päästökauppajärjestelmää sovelletaan kaikkiin 27 EU-valtioon, ja se ajoittuu samoihin vuosiin kuin Kioton pöytäkirjan ensimmäinen sitoumuskausi. Tänä ajanjaksona on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjen määrää. Toistaiseksi päästöoikeuksien hinta on noussut tasaisesti tasolle, joka kannustaa voimakkaasti ryhtymään toimenpiteisiin päästöjen vähentämiseksi. Päästöoikeuksien hinta on nykyisin (toukokuussa 2008) noin 25 € tonnilta. Komissio on laatinut kaudelle todennettuihin päästöihin perustuvan järjestelmällisen arvion jäsenvaltioiden ehdottamista kiintiöistä. Päästökiintiöiksi on asetettu päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvilla aloilla keskimäärin 6,5 prosentin supistus vuoden 2005 tasoon verrattuna. Päästökaupan toisessa vaiheessa järjestelmää on muutettu tai tarkistettu vain vähän, joskin päästöjen aiheuttajat reagoivat jatkuvasti aktiivisesti ja mukauttavat toimintojaan. Tietojen todentamista jatketaan, ja päästökaupasta kertyy uusia kokemuksia. Tiedot ja kokemukset ovat enimmäkseen vahvistaneet, että järjestelmän perusajatus on oikea.
1.10

Toinen näkökohta, jota olisi arvioitava tarkkaan, on käsiteltävänä olevan asetuksen 7 artiklassa ehdotettujen liikapäästömaksujen käyttöönotto. ETSK on samaa mieltä siitä, että niillä on ehkäisevä vaikutus, mutta katsoo, ettei niiden vahvasti progressiivinen luonne anna eurooppalaiselle teollisuudelle mahdollisuutta sopeuttaa tuotantoaan vaaditussa ajassa raja-arvoihin. Toimenpiteet vaikuttavat suhteettomilta muille aloille asetettuihin toimenpiteisiin verrattuna. Lisäksi pienten ja keskisuurten sekä suurten ajoneuvovalmistajien välillä on epätasapaino, sillä toimenpiteet vaikuttavat paljon enemmän ensiksi mainittuihin.
5.19

ETSK on tietoinen siitä, että vedyn käyttöön liittyy vielä nykyisin kustannusongelmia ja turvallisuuskysymyksiä, jotka perustuvat aiempiin epäilyihin. Niistä on nyt eri maissa toteutettujen perusteellisten testien myötä päästävä kokonaan eroon, sillä vedyn käyttö on yhtä turvallista kuin perinteisten teknologioiden käyttö. Kun kyseinen tavoite on saavutettu, voidaan laajojen ja kohdennettujen tiedotusohjelmien avulla saavuttaa tulevien käyttäjien luottamus, mikä on kyseisen teknologian lopullisen käyttöönoton ehdoton edellytys.
3.3.1

Yritystoiminnan epäonnistumisesta aiheutuva leimautuminen on yksi syy siihen, että taloudellisissa vaikeuksissa olevat pk-yritykset piilottelevat ongelmiaan, kunnes on liian myöhäistä. Konkurssin välttämiseksi on toimittava ajoissa, ja yritystoiminnan pelastaminen on monissa tapauksissa parempi ratkaisu kuin yrityksen lakkauttaminen. Tärkeintä on muistaa, että (a) maksukyvyttömyystapauksia ei voida kokonaan välttää, mutta niiden määrä voidaan pitää vähäisenä, jos elinkelpoisia yrityksiä tuetaan ajoissa. Tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, neuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa. (b) on kiinnitettävä huomiota tuen saatavuuteen, koska vaikeuksissa olevilla yrityksillä ei ole varaa kalliiseen neuvontaan. (c) EU:n ja eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen tarjoamia verkottumismahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti. (d) maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi säädettävä myös yritysten saneeraamisesta ja pelastamisesta sen sijaan, että keskityttäisiin pelkästään lakkauttamiseen.
1.2

Jotta suositusta voitaisiin soveltaa tehokkaasti, on täysin ratkaisevaa, että se on ymmärrettävä ja selvä. Lisäksi on oleellista määrittää asianmukaisesti ympäristötarkastusten soveltamisala siten että kiinnitetään huomiota havaittuihin ongelmiin.
1.1

ETSK katsoo, että sitkeästi vallalla olevaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän (Illegal, Unreported and Unregulated, IUU) kalastuksen käytäntöön on puututtava kokonaisvaltaisesti. Lähtökohdaksi on otettava tehokas sääntelyväline, jota sovelletaan kattavasti koko toimitusketjuun, pyynnistä myyntiin. Komitea katsoo, että ehdotetun asetuksen artikloihin sisältyy yleisesti ottaen tarpeelliset seikat IUU-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, joten komitea kannattaa ehdotusta. Se katsoo lisäksi, että ehdotetut toimenpiteet vahvistavat yhteisön roolia lippu-, satama-, markkina- ja edunsaajavaltiona.
1.1

Komissio aikoo hyväksyä heinäkuussa 2008 tiedonannon terrorismin torjumisesta ja eritoten toimista, joilla pyritään estämään väkivaltainen radikalisoituminen. Komissio on pyytänyt komitealta aiheesta valmistelevaa lausuntoa. Tiedonannon tarkoituksena on ennen kaikkea nostaa esiin erilaisia toimintalinjoja, toimia ja aloitteita, jotka on havaittu hyviksi väkivaltaisen radikalisoituminen estämisessä. Tiedonannossa käsiteltäneen näillä näkymin muun muassa väkivaltaista radikalisoitumista vankiloissa ja muissa radikalisoitumiselle tai värväykselle alttiissa paikoissa. Siinä on myös tarkoitus pohtia väkivaltaisten ääriainesten levittämää ideologiaa ja väittämiä sekä kansalaisyhteiskunnan roolia ja sen vahvistamista.
5.10

Olivat määritelmät mitä tahansa, ne tulisi sisällyttää täysimääräisinä asetusehdotukseen eikä vain viitata niiden osalta GHS-järjestelmään tai muihin asiakirjoihin. Tämä olisi hyvä tilaisuus määritellä sanat ”kemikaali” ja ”kemiallinen” ensi kertaa (englannin ”chemical” voi olla sekä substantiivi että adjektiivi). Mikäli sillä tarkoitetaan ”ainetta”, kuten asianlaita luultavasti on, tämä tulisi ilmaista selvästi. Näin selvennettäisiin myös tämän asetuksen ja muiden sellaisten direktiivien ja asetusten soveltamisalaa, joita sovelletaan paljon laajemmin kuin vain tarkasti määritellyn ”kemianteollisuuden” tuotteisiin. Tällä tehtäisiin myös selväksi, että englannin substantiivin ”chemical” kääntäminen ”kemialliseksi aineeksi” sellaisissa kielissä, joissa ei ole tätä tarkoittavaa yksisanaista vastinetta, ei merkitse automaattisesti sitä, että on olemassa vaihtoehtoisia (ja oletettavasti myrkyttömiä?) ”muita kuin kemiallisia aineita”. Näin myös toivottavasti vähennettäisiin sellaisten hyvää tarkoittavien mutta merkityksettömien lausumien käyttöä kuin ”useimmat tuotteet sisältävät kemikaaleja” (1) (mitä loput tuotteet sitten sisältävät?) tai ”kemikaaleja käytetään lähes kaikilla työpaikoilla” (2) (mitä mahdetaan käyttää niillä muilla työpaikoilla?). ETSK ymmärtää luonnollisesti, että olivat määritelmät millaisia tahansa, niitä on käytettävä johdonmukaisesti koko lainsäädännössä. ETSK ei kuitenkaan hyväksy sitä, että yksi säädös on muita ”perustavanlaatuisempi” (tai jos on, tämä ehdotus selvästi täyttää kriteerit), eikä varsinkaan sitä, että kaikkien asianosaisten pitäisi lukea asiaa koskeva koko lainsäädäntö vain saadakseen selville jonkin sanan mahdollisen merkityksen. Tämä on tärkeää, koska eri kielille käännettäessä syntyy eroja, joita ei ole alkuperäisessä testissä — tai erittäin tärkeitä merkityseroja häviää. Esimerkiksi sanaa ”tuote” käytetään tässä yhteydessä neutraalisti, siten että se merkitsee mitä tahansa kuluttajan todennäköisesti ostamaa tai työpaikallaan käyttämää hyödykettä. Sitä ei missään nimessä ole tarkoitettu synonyymiksi sanalle ”artikkeli”, jolla on erityismerkitys EU:n ja muussa lainsäädännössä. Englannin kielessä asia on selvä, mutta ei välttämättä muissa kielissä. Tilanteesta riippumatta merkitysero on kuitenkin säilytettävä. Myös muut kielelliset ja kulttuuriset sekaannukset olisi yksilöitävä ja niitä olisi pyrittävä välttämään. Esimerkiksi ilmaisulla ”aineeton ympäristö” (substance-free environment) voidaan Euroopassa ymmärtää viitattavan esimerkiksi ulkoavaruuteen. Yhdysvalloissa sillä kuitenkin tarkoitetaan koulua, jossa alkoholinkäyttö ja tupakointi on kielletty. Jos valtalehdissä kerrotaan, että jonkun käsistä tai vaatteista on löytynyt ”kemikaaleja” (chemicals), useissa kulttuureissa tällaisen henkilön oletetaan olevan terroristi.
4.9

Komitea kannattaa sitä, että yrityksen on oltava tosiasiallisesti ja pysyvästi sijoittautunut sen jäsenvaltion alueelle, joka antaa sille luvan ammatin harjoittamiseen, kuten säädetään 5 artiklan a alakohdassa. Sen mukaan yrityksellä on oltava kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitseva toimipaikka, jossa sillä on toimitilat, joissa se säilyttää yrityksen asiakirjoja. Komitea kiinnittää kuitenkin huomiota vaatimukseen, jonka mukaan yrityksillä on oltava riittävä määrä pysäköintipaikkoja yrityksen ajoneuvoja varten. Kyseessä on erityisen raskas vaatimus pienten ja keskisuurten yritysten kannalta. Paikallisviranomaiset voisivat ratkaista ongelman huolehtimalla siitä, että riittävä määrä pysäköintipaikkoja on käytettävissä ja/tai siitä, että yritykset hallinnoivat yhteistyössä yhteisiä pysäköintialueita.
1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) tukee voimakkaasti unionin suunnitelmia hillitä ilmastonmuutosta kasvihuonekaasupäästöjä (GHG) vähentämällä. Komitea katsoo, että liikenteen alalla toteutettavat toimet on aloitettava peruskysymyksistä. On siis lievitettävä paineita, joiden johdosta kaikenlainen liikenne on kasvanut jatkuvasti jo vuosien ajan.
5.6

ETSK katsoo kuitenkin, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja uuden järjestelmän potentiaalin hyödyntämiseksi mahdollisimman tarkoin on tarpeen toimia seuraavasti: — On yksinkertaistettava menettelyjä kouriintuntuvasti eri t&k-toimien kaikissa vaiheissa aina toimien valinnasta tulosten levittämiseen saakka. ARTEMIS-yhteisyritykselle tulee antaa päävastuu kyseisistä tehtävistä. Hallinnon monimutkaisuus sekä epätietoisuus rahoituksesta ja institutionaalisista vastuutahoista ovat olleet eräitä syitä aiempien t&k-ohjelmien epäonnistumiseen. — On järjestettävä laaja tiedotuskampanja, jonka avulla esitellään ARTEMIS-yhteisyrityksen tarjoamia mahdollisuuksia ja tiedotetaan etenkin siitä, että yhteisyrityksen avulla on mahdollista saada tarvittavat taloudelliset resurssit uusia rahoitusmuotoja varten. — On pantava toimeen asianmukaisia ammatillisen koulutuksen ohjelmia sen varmistamiseksi, että saatavilla on korkeasti koulutettua työvoimaa, jolla on ARTEMIS-yhteisyrityksen avulla tuettavan t&k-toiminnan edellyttämä asiantuntemus. Tällainen osaaminen on strategisesti EU:n teollisuuden tulevaisuuden kannalta erittäin tärkeää. Korkeatasoinen ammattipätevyys, joka liittyy tulevissa t&k-alan työpaikoissa tarvittavaan tekniseen huippuosaamiseen, hidastaa kaiken lisäksi tutkijoiden siirtymistä muualle ja on yksi perusedellytyksistä sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni saavuttaa johtoaseman näiden strategisesti tärkeiden alojen teollisuudessa.
5.2

Komitea katsoo myös, että tuomioistuinten pankeille ja oletetuille velallisille toimittamia ilmoituksia koskevista menettelyistä on karsittava tarpeettomat muodollisuudet edellyttäen, että menettelyssä varmistetaan asiakirjojen aitous ja velallisen henkilöllisyys. Säännökset, jotka on jo annettu asetuksessa (EY) N:o 1348/2000 (14), vaikuttavat tältä osin asianmukaisilta. Takavarikoitavat tilit on voitava tunnistaa mahdollisimman tarkasti, jotta vältetään yleinen takavarikointimääräys.
Suosituksen 2003/361/EY mukaisessa määritelmässä ei myöskään ainakaan henkilöstömäärän osalta tehdä eroa ravitsemusliikkeiden ja kauppaliikkeiden välillä. Enintään 2 miljoonan euron liikevaihtoa koskeva vaatimus asetettiin juuri kauppaliikkeitä ajatellen, sillä ainakin tietyissä jäsenvaltioissa vain kolme henkilöä työllistävällä kauppaliikkeellä voi olla yli 1,5 miljoonan euron liikevaihto. Tilanne on siis korjattu vain tietyntyyppisten yritysten osalta. Ainakin tässä lausunnossa on siis perusteltua kiinnittää huomiota siihen, ettei eri jäsenvaltioissa toimivia ravitsemusliikkeitä voida pitää mikroyrityksinä ainoastaan siinä tapauksessa, että yrityksen palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää ja että sen liikevaihto on samalla enintään 2 miljoonaa euroa. Eräissä jäsenvaltioissa on ravitsemusliikkeitä, joissa henkilöstö työskentelee kahdessa vuorossa, minkä vuoksi niiden palveluksessa on runsaasti yli 10 työntekijää samalla kun niiden liikevaihto jää selvästi alle 500 000:n euron.
5.14

Jäsenvaltioiden ja komission on tärkeää pohtia edelleen sitä, miten niiden omissa rakenteissa varmistetaan kestävän kehityksen piiriin kuuluvien asioiden koordinointi. Kestävä kehitys on monialainen ja integroiva käsite, joka tulisi asettaa etualalle yksiköiden ja virastojen alakohtaisiin huolenaiheisiin nähden ja jonka tulisi toisinaan muuttaa niitä. Kokemukset osoittavat, että näin voi tapahtua käytännössä vain, jos hallinnossa on kestävää kehitystä edistävä vahva keskusyksikkö, jolla on riittävästi tietoa ja vaikutusvaltaa haastaa aiemmat ala- tai yksikkökohtaiset käsitykset sekä keskustella niistä. Edistymisraportissa tulisi tarkastella sitä, missä komission omissa yksiköissä on vielä parantamisen varaa. ETSK on varma siitä, että tällaisia yksiköitä on olemassa (vrt. kohdat 4.15 ja 4.16).
3.5

ETSK pahoittelee, ettei komissio myönnä tiedonannossa, että yksi syy alkoholiin liittyviin lukuisiin haittoihin on se, että alkoholi on liiallisesti käytettynä psykoaktiivi huumaava, myrkyllinen aine ja joillekin riippuvuutta aiheuttava aine. Se on ikävää, sillä strategia on laadittu komission terveysasioiden pääosastossa, jossa on runsaasti lääketieteellistä asiantuntemusta.
2.

Komitean mielestä on erittäin hyödyllistä koontaa kaikki asiaa koskevat säädökset yhteen direktiiviin. On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä vaan että sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea on erittäin tyytyväinen kyseiseen tavoitteeseen ja kannattaa — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — komission ehdotusta.
1.2

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ennen ehdotuksen esittämistä laatinut kustannus-hyötyanalyysin ja hyvin huolellisen vaikutusten arvioinnin. Näin ehdotus on voitu jäsentää pragmaattisesti, ja siinä on otettu asianmukaisesti huomioon kaikki aiheeseen liittyvät näkökohdat. Samalla on onnettomuuksille alttiimpien tienkäyttäjien turvallisuus asetettu oikeutetusti etusijalle.
5.5

Tutkimukseen suunnatuissa investoinneissa Eurooppa on vielä kaukana Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisesta. Riittämättömien investointien vuoksi nuoret tutkijat kaikkialla Euroopassa joutuvat usein työskentelemään erittäin epävarmoissa olosuhteissa eivätkä pysty rakentamaan tulevaisuuttaan ja uraansa tieteellisen ja teknisen tutkimuksen parissa. Eurooppalaisten tutkijoiden keski-ikä on korkeampi kuin muiden maailman valta-alueilla työskentelevien tutkijoiden, mikä on riskitekijä tulevaisuuden kannalta. Esimerkiksi Intiassa ja Kiinassa tieteellisen tutkinnon suorittaneiden määrä on noussut niin, että Yhdysvalloissa 60 prosenttia tutkijoista on peräisin näistä maista. Sen sijaan monissa Euroopan maissa yliopistoihin ja tiedekorkeakouluihin kirjoittautuneiden opiskelijoiden määrä on viime vuosina selvästi vähentynyt.
5.2

Viidenkymmenen vuoden aikana yli kaksikymmentä maata on osoittanut kiinnostustaan — siinä mukana olevien usein huonosti tuntemaa ja väheksymää — hanketta kohtaan niin, että ne ovat halunneet liittyä unioniin. Laajentumisten myötä EU:n alue on kolminkertaistanut ja väestö kaksinkertaistunut. Unionin alkuaikojen homogeenisuus (sosioekonomisen kehitystason samankaltaisuus ja alueellinen kattavuus) on heikentynyt, ja sen sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on kärsinyt unionin laajennuttua yleensä köyhempiin maihin. Liittymisvuosi Unionin pinta-ala Uusien jäsenvaltioiden keskimääräinen asukastiheys Vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden henkeä kohden lasketun BKT:n erot ostovoima-standardina (%) Jos keskimääräinen BKT henkeä kohden ostovoimastandardina juuri ennen laajentumista on 100, laajentumisen aiheuttama muutos on (%) tuhatta km2 Muutos edelliseen laajentumiseen verrattuna (%) EU-6 1957 1 284 — 241,3 – – EU-9 1973 1 641 + 27,7 143,7 17,2 5,72 EU-10 1980 1 773 + 8,0 84,0 25,0 2,50 EU-12 1986 2 371 +33,7 99,5 37,4 6,23 EU-15 1995 3 243 +36,8 53,8 2,5 0,50 EU-25 2004 4 297 + 32,5 204,8 49,2 19,68 EU-27 2007 4 646 + 8,1 80,5 65,5 4,85 EU-29 ??? 5 486 + 18,1 87,0 ??? (riippuu liittymisajankohdasta) Huom. EU-29 = UE-27 + Turkki + Kroatia Lähteet: — taloudelliset tiedot: Ameco (henkeä kohden laskettu BKT ostovoimastandardina) — maantieteelliset ja väestötiedot: United Nations World Population Prospects, 2004 — omat laskelmat.
2.

Suurin osa ehdotuksen 26 artiklasta johtuu siitä, että vuonna 1976 laadittua alkuperäistä tekstiä on mukautettu vastaamaan jälkeenpäin annetuista säädöksistä aiheutuvia muutoksia. Se on ollut pitkä ja vaivalloinen työ, joka on edellyttänyt asianmukaisten lähteiden hyödyntämistä.
2.4

Komitea on kuitenkin edelleen huolissaan täytäntöönpanon useista näkökohdista. Se on erityisen huolissaan siitä, että useilla jäsenvaltioilla on todennäköisesti huomattavia vaikeuksia saada kaikki tuotantoalueensa IPPC-direktiivin valvontajärjestelmän piiriin vuoden 2007 loppuun mennessä direktiivin vaatimusten mukaisesti. (Useimmilla Euroopan mailla on ollut 10 vuotta aikaa panna direktiivi täysimittaisesti täytäntöön, ja uusillakin jäsenvaltioilla on ollut noin kolme vuotta aikaa luoda ainakin peruspuitteet tuotantoalueilla toteutettavalle valvonnalle.) Komitea on myös yhä huolissaan avoimuuden puutteesta tarkasteltaessa syitä, miksi tietyt toimivaltaiset viranomaiset myöntävät lupia toimille, jotka eivät vastaa läheskään BREF-asiakirjoissa määriteltyä alhaisinta mahdollista päästötasoa. Yhdennetyn arvioinnin periaatetta, joka mahdollistaa järkevät kompromissit ympäristön eri osiin kohdistuvien eri päästöjen välillä, ei aina toteuteta tehokkaasti. Komitean huolenaiheita ovat niin ikään tarkastusmenettelyjen tiheys ja intensiivisyys.
2.2

ETSK tukee myös ”seosten avoimuuden” periaatetta, kun otetaan huomioon käyttäjien toiminta ja alan kilpailu. Maataloustuottajille on tärkeää tietää rehuseoksen sisältö mahdollisimman tarkkaan sekä itse rehukoostumuksen vuoksi että myös siksi, että he voisivat tehdä hinta- ja laatuvertailuja. Rehualan perustelut, joiden mukaan tietosuoja on turvattava markkinoiden kilpailutilanteen ja patentointimahdollisuuden vuoksi, eivät vaikuta yhtä painavilta, kun otetaan huomioon tähänastiset kokemukset rehuseosten markkinaolosuhteista.