PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tällä ehdotuksella pyritään parantamaan työntekijöiden terveyden suojelua vähentämällä työperäistä altistusta karsinogeenisille kemiallisille tekijöille, tehostamaan tämän alan EU-lainsäädännön vaikuttavuutta ja tarjoamaan talouden toimijoille selkeämmät ja tasapuolisemmat toimintaedellytykset. Ehdotus kuuluu komission työohjelman 2016 prioriteettitoimiin. Ehdotuksella komissio täyttää lupauksensa parantaa työntekijöiden suojelua koskevien EU:n puitteiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Tarkoituksena on lisäksi jatkaa tätä tärkeää työtä ja tehdä lisää vaikutustenarviointeja, joiden perusteella ehdotettaisiin raja-arvoja myös muille karsinogeeneille.

Ammattitautien aiheuttamasta nykyisestä ja tulevasta rasitteesta tehdyt arviot osoittavat, että työntekijöiden altistumisesta karsinogeeneille johtuva työperäinen syöpä on nyt ja jatkossakin ongelma. Syöpä on yleisin työperäisten kuolemantapausten aiheuttaja EU:ssa. Vuosittain työperäisistä kuolemantapauksista 53 prosentin katsotaan johtuvan syövästä, 28 prosentin verenkiertoelinten sairauksista ja 6 prosentin hengityselinsairauksista.

Komissio ehdottaa altistumisraja-arvon tarkistamista tai vahvistamista 13 kemiallisen tekijän osalta. Tehdyn vaikutustenarvioinnin perusteella näin arvioidaan säästettävän noin 100 000 henkeä vuoteen 2069 mennessä. Altistumisraja-arvot sisällytettäisiin työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2004/37/EY, jäljempänä ’direktiivi’ tai ’direktiivi 2004/37/EY’. Direktiivin 16 artiklan mukaan neuvosto määrittelee käytettävissä olevan tiedon, mukaan lukien tieteellisen ja teknillisen tiedon, perusteella tällaiset raja-arvot kaikille niille syöpää aiheuttaville aineille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille, joille se on mahdollista.

Direktiivin säännöksiä sovelletaan kaikkiin kemiallisiin tekijöihin, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (aineiden ja seosten luokitus, merkinnät ja pakkaaminen) liitteessä I vahvistetut kategorian 1A tai 1B luokituskriteerit. Kyseisessä asetuksessa luetellaan yhdenmukaistetut (pakolliset) luokitukset 1 017 kemialliselle aineelle, jotka on epidemiologisten ja/tai eläinkokeiden perusteella luokiteltu kategoriaan 1 (aineet, joiden tiedetään tai oletetaan aiheuttavan syöpää ihmiselle). Toisessa merkittävässä luokituksessa, jonka on tehnyt Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus, yksilöitiin lähes 500 karsinogeenista tekijää, jotka aiheuttavat syöpää ihmisille varmasti (ryhmä 1, 118 tekijää), todennäköisesti (ryhmä 2A, 75 tekijää) tai mahdollisesti (ryhmä 2B, 288 tekijää).

Direktiivin säännöksiä sovelletaan myös kaikkiin direktiivin liitteessä I tarkoitettuihin aineisiin, seoksiin tai prosesseihin taikka kyseisessä liitteessä mainitussa prosessissa vapautuviin aineisiin tai seoksiin. Direktiivin liitteessä I on luettelo tunnistetuista prosesseista ja niiden tuloksena syntyvistä aineista. Tarkoituksena on esittää työntekijöille, työnantajille ja vaatimusten noudattamisen valvojille selkeämmin, kuuluuko jokin kemiallinen tekijä tai menetelmä direktiivin soveltamisalaan, jos sitä ei ole muutoin luokiteltu asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti. Liitteessä I on tällä hetkellä viisi kohtaa.

Direktiivissä vahvistetaan joitakin yleisiä vähimmäisvaatimuksia, joilla altistuminen kaikille direktiivin soveltamisalaan kuuluville syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille (karsinogeeneille) tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille (mutageeneille) poistetaan tai sitä vähennetään. Työnantajien on kartoitettava ja arvioitava työntekijöille aiheutuvat riskit, jotka liittyvät altistumiseen tietyille karsinogeeneille (ja mutageeneille), ja estettävä altistuminen riskin ilmetessä. Prosessi tai kemiallinen tekijä on korvattava vaarattomalla tai vähemmän vaarallisella, jos se on teknisesti mahdollista. Jos kemiallisia karsinogeeneja ei ole teknisesti mahdollista korvata, niitä on altistumisen ehkäisemiseksi valmistettava ja käytettävä niin pitkälle kuin se on teknisesti mahdollista suljetussa järjestelmässä. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, työntekijöiden altistumisen taso on vähennettävä niin pieneksi kuin teknisesti mahdollista. Tästä minimointivelvoitteesta säädetään direktiivin 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa.

Näiden yleisten vähimmäisvaatimusten lisäksi direktiivissä todetaan selvästi, että työhön liittyvät altistumisraja-arvot, jotka koskevat hengitysteitse tapahtuvaa altistumista tietyille karsinogeeneille ja mutageeneille, ovat olennainen osa työsuojelujärjestelyjä. Tällaiset arvot on vahvistettava sellaisille kemiallisille tekijöille, joille arvoa ei ole vielä vahvistettu, ja niitä tarkistettava aina, kun se on uuden tieteellisen tiedon perusteella mahdollista. Direktiivin liitteessä III esitetään konkreettiset altistumisraja-arvot tietyille kemiallisille tekijöille. Liitteessä III on tällä hetkellä kolme kohtaa.

Direktiivin mukaisesti vahvistettuja työperäisen altistumisen raja-arvoja olisi tarvittaessa tarkistettava niin, että niissä otetaan huomioon uusi tieteellinen tieto, mittaustekniikan kehittyminen, riskinhallintatoimenpiteet ja muut merkitykselliset tekijät.

Edellisen perusteella ehdotetaan kolmea toimenpidettä:

a) Sisällytetään direktiivin liitteeseen I työ, johon liittyy altistumista työprosessissa syntyvälle hengitettävälle kiteiselle piidioksidille, ja vahvistetaan vastaava raja-arvo liitteessä III.

Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus totesi monografiassaan 100C tuoreen tieteellisen näytön perusteella, että kiteinen piidioksidi kvartsi- tai kristobaliittipölynä aiheuttaa syöpää ihmisille (ryhmän 1 aine). Kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea (SCOEL) on arvioinut kiteisen piidioksidin (hengitettävä pöly) vaikutuksia työntekijöiden terveyteen työssä. Nyt liitteeseen III sisällytettäväksi ehdotettava raja-arvo on työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean (ACSH) hyväksymä. Siinä otetaan huomioon sosioekonomiseen toteutettavuuteen liittyvät tekijät ja pyritään varmistamaan työntekijöiden terveyden suojelu.

Markkinoille saatettuun kiteiseen piidioksidiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaista luokitusvaatimusta. Työprosessissa syntyvää kiteistä piidioksidia ei sen sijaan ole saatettu markkinoille, joten sitä ei luokitella kyseisen asetuksen mukaisesti. Direktiivin mukaan liitteeseen I voidaan kuitenkin sisällyttää liitteessä mainitussa prosessissa vapautuvia aineita tai seoksia, jotka eivät kuulu edellä mainitun asetuksen mukaisen luokitusvelvollisuuden piiriin mutta jotka täyttävät karsinogeeniksi luokittelemisen kriteerit. Hengitettävä kiteinen piidioksidi on tällainen aine.

b) Vahvistetaan liitteessä III raja-arvot 10 uudelle karsinogeenille.

Käytettävissä oleva tieteellinen näyttö vahvistaa tarpeen täydentää liitettä III 10 uutta karsinogeenia koskevilla raja-arvoilla. SCOEL on antanut suosituksen näistä tekijöistä kahta lukuun ottamatta (o-toluidiini ja 2-nitropropaani). Niiden osalta komissio on nojannut pääasiassa julkisesti saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon, mukaan luettuna työperäisiä altistumisraja-arvoja asettavien kansallisten tiedekomiteoiden päätelmät. ACSH-komiteaa on kuultu kaikista tähän ehdotukseen liittyvistä näkökohdista 22. heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti. Ehdotettujen arvojen määrittämisessä on otettu huomioon ACSH-komitean kuulemisen lisäksi myös sosioekonomiseen toteutettavuuteen liittyviä tekijöitä.

c) Tarkistetaan kovapuupölyjä ja vinyylikloridimonomeeria koskevia raja-arvoja käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella.