ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä parantaakseen monialaista suunnittelua, joka koskee selviytymistä luonnon ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista, joilla todennäköisesti on ylikansallisia vaikutuksia, ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset mukaan lukien. Katastrofien ennaltaehkäisyä ja katastrofiapua koskevaan suunnitteluun on sisällyttävä sellaisten katastrofivalmiutta koskevien skenaarioiden laatiminen unionin tasolla, jotka perustuvat 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisiin riskinarviointeihin sekä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen yleiskatsaukseen riskeistä, 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen katastrofeihin liittyvään riskinhallintasuunnitteluun, 6 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiseen katastrofeista johtuvia vahinkoja koskevien tietojen keruuseen sekä voimavarojen kartoitukseen ja avustusvalmiuksien käyttöönottoa koskevien suunnitelmien laatimiseen, ottaen huomioon 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut unionin katastrofivalmiutta ja -palautuvuutta koskevat tavoitteet.

1. Komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä parantaakseen monialaista suunnittelua, joka koskee selviytymistä luonnon ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista, joilla todennäköisesti on ylikansallisia vaikutuksia, ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset ja yleistyvät rajatylittävät maastopalot mukaan lukien. Katastrofien ennaltaehkäisyä ja katastrofiapua koskevaan suunnitteluun on sisällyttävä sellaisten katastrofivalmiutta koskevien skenaarioiden laatiminen unionin tasolla, jotka perustuvat 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisiin riskinarviointeihin sekä 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen yleiskatsaukseen riskeistä, 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen katastrofeihin liittyvään riskinhallintasuunnitteluun, 6 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaiseen katastrofeista johtuvia vahinkoja koskevien tietojen keruuseen sekä voimavarojen kartoitukseen ja avustusvalmiuksien käyttöönottoa koskevien suunnitelmien laatimiseen, ottaen huomioon 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut unionin katastrofivalmiutta ja -palautuvuutta koskevat tavoitteet.
(5) Lykkäyksen keston määrittämiseksi on tarpeen katsoa, että lykkäämisen tarkoituksena on puuttua poikkeukselliseen tilanteeseen ja että se ei saisi horjuttaa direktiivin 2011/16/EU vakiintunutta rakennetta ja toimintaa. Sen vuoksi olisi asianmukaista rajoittaa lykkäyksen kestoa siten, että se on oikeassa suhteessa covid-19-pandemian aiheuttamiin vaikeuksiin tietojen toimittamisessa ja vaihtamisessa.

(5) Lykkäyksen keston määrittämiseksi on tarpeen katsoa, että lykkäämisen tarkoituksena on puuttua poikkeukselliseen tilanteeseen . Se ei saisi heikentää unionin politiikkaa, joka koskee veropetosten, veronkierron ja aggressiivisen verosuunnittelun torjuntaa verohallintojen välisen tiedonvaihdon avulla, ja näin ollen se ei saisi horjuttaa direktiivin 2011/16/EU vakiintunutta rakennetta ja toimintaa. Sen vuoksi olisi asianmukaista rajoittaa lykkäyksen kestoa siten, että se on oikeassa suhteessa covid-19-pandemian aiheuttamiin vaikeuksiin tietojen toimittamisessa ja vaihtamisessa.
C 371/125

P9_TA(2020)0186

Mukauttaminen maantieliikenteen alan kehitykseen ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. heinäkuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetusten (EY) N:o 1071/2009, (EY) N:o 1072/2009 ja (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi maantieliikenteen alan kehitykseen (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2021/C 371/22)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05115/1/2020 – C9-0105/2020),

— ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 18. tammikuuta 2018 antaman lausunnon (1),

— ottaa huomioon alueiden komitean 1. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (2),

— ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0281),

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

— ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

— ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0116/2020),

1. hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan;

2. toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti;

3. kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

4. kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä ;

5. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

(1) EUVL C 197, 8.6.2018, s. 38.

(2) EUVL C 176, 23.5.2018, s. 57.

(3) Hyväksytyt tekstit 4.4.2019, P8_TA(2019)0341.
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0041/2019),
P8_TC1-COD(2017)0359

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/… antamiseksi sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 575/2013, (EU) N:o 600/2014 ja (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2019/2033.)
(3 a)

Kesäaikajärjestelyjä koskeva julkinen keskustelu ei ole uutta, ja useita aloitteita on esitetty järjestelyn käyttöönotosta alkaen käytännöstä luopumiseksi. Joissakin jäsenvaltioissa on järjestetty asiasta kansallisia kuulemisia, ja suurin osa yrityksistä ja sidosryhmistä on kannattanut käytännöstä luopumista. Euroopan komission käynnistämässä kuulemisessa päädyttiin samaan päätelmään. [tark. 4]
P8_TA(2019)0235

Ympäristöpolitiikan raportointivelvoitteiden yhdenmukaistaminen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. maaliskuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ympäristöpolitiikan raportointivelvoitteiden yhdenmukaistamisesta ja direktiivien 86/278/ETY, 2002/49/EY, 2004/35/EY, 2007/2/EY, 2009/147/EY ja 2010/63/EU, asetusten (EY) N:o 166/2006 ja (EU) N:o 995/2010 sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 338/97 ja (EY) N:o 2173/2005 muuttamisesta (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 108/28)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0381),

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 114 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0244/2018),

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

— ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1),

— on kuullut alueiden komiteaa,

— ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. tammikuuta 2019 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

— ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0324/2018),

1. vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ( 2 )

2. pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti;

3. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

(1) EUVL C 110, 22.3.2019, s. 99.

(2) Tämä kanta korvaa 23. lokakuuta 2018 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0399). .
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0484/2018),
Yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismia soveltavien jäsenvaltioiden on jätettävä komissiolle välikertomus viimeistään kahden vuoden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamisen alkamisesta. Kertomuksessa on esitettävä yksityiskohtainen arviointi yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin tehokkuudesta.

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen, ja niitä on sen jälkeen päivitettävä kolmen kuukauden välein. Edellä c alakohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua yleisen käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönoton jälkeen, ja niitä on sen jälkeen päivitettävä kolmen kuukauden välein.
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/49/EY (50) koskevan arvioinnin mukaan melukarttoja ja toimintasuunnitelmia koskevia raportointimääräaikoja on virtaviivaistettava, jotta käytettävissä on riittävästi aikaa toteuttaa julkinen kuuleminen toimintasuunnitelmista. Tätä tarkoitusta varten toimintasuunnitelmien tarkastelemisen ja tarkistamisen määräaikaa lykätään kertaluonteisesti vuodella niin, että toimintasuunnitelmien seuraavan kierroksen (neljäs kierros) määräaika ei ole 18 päivä heinäkuuta 2023 vaan 18 päivä heinäkuuta 2024. Näin ollen jäsenvaltioilla on neljännestä kierroksesta alkaen käytettävissään noin kaksi vuotta nykyisen yhden vuoden sijaan melukarttojen laatimisen ja toimintasuunnitelmien tarkastelun tai tarkistuksen loppuunsaattamisen välillä. Seuraaviin toimintasuunnitelmakierroksiin sovelletaan jälleen tarkastelun ja tarkistuksen viisivuotissykliä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tiedot sähköisesti, jotta voidaan saavuttaa paremmin direktiivin 2002/49/EY tavoitteet ja luoda perusta toimenpiteiden kehittämiselle unionin tasolla. On tarpeen myös lisätä yleisön osallistumista vaatimalla, että tietyt tiedot on asetettava julkisesti saataville. On tarpeen myös lisätä yleisön osallistumista vaatimalla, että tietyt tiedot on asetettava julkisesti saataville. Tämä velvoite olisi yhdenmukaistettava unionin muun lainsäädännön, kuten direktiivin 2007/2/EY, kanssa, kuitenkaan asettamatta päällekkäisiä käytännön vaatimuksia.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/49/EY (50) koskevan arvioinnin mukaan melukarttoja ja toimintasuunnitelmia koskevia raportointimääräaikoja on virtaviivaistettava, jotta käytettävissä on riittävästi aikaa toteuttaa julkinen kuuleminen toimintasuunnitelmista. Tätä tarkoitusta varten toimintasuunnitelmien tarkastelemisen ja tarkistamisen määräaikaa lykätään kertaluonteisesti vuodella niin, että toimintasuunnitelmien seuraavan kierroksen (neljäs kierros) määräaika ei ole 18 päivä heinäkuuta 2023 vaan 18 päivä heinäkuuta 2024. Näin ollen jäsenvaltioilla on neljännestä kierroksesta alkaen käytettävissään noin kaksi vuotta nykyisen yhden vuoden sijaan melukarttojen laatimisen ja toimintasuunnitelmien tarkastelun tai tarkistuksen loppuunsaattamisen välillä. Seuraaviin toimintasuunnitelmakierroksiin sovelletaan jälleen tarkastelun ja tarkistuksen viisivuotissykliä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava tiedot sähköisesti, jotta voidaan saavuttaa paremmin direktiivin 2002/49/EY tavoitteet ja luoda perusta toimenpiteiden kehittämiselle unionin tasolla. On tarpeen myös lisätä yleisön osallistumista vaatimalla, että tietyt tiedot on asetettava julkisesti saataville. On tarpeen myös lisätä yleisön osallistumista vaatimalla, että kattavat, täsmälliset ja vertailukelpoiset tiedot on asetettava julkisesti saataville. Tämä velvoite olisi yhdenmukaistettava unionin muun lainsäädännön, kuten direktiivin 2007/2/EY, kanssa, kuitenkaan asettamatta päällekkäisiä käytännön vaatimuksia.
ZLEV-kerroin on (1+y-x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 1,0 , missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on 1,05 tai 1,0, tapauksen mukaan

Vuosina 2025–2029 ZLEV-kerroin on (1+y-x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on 1,05; jos summa on 1,0–0,98 , ZLEV-kertoimen arvo on 1,0; jos summa on pienempi kuin 0,95, ZLEV-kertoimen arvo on 0,95 Vuodesta 2030 alkaen ZLEV-kerroin on (1+y-x), jollei tämä summa ole suurempi kuin 1,05 tai pienempi kuin 0,95, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on 1,05 tai 0,95 , tapauksen mukaan
2. Jos yksikköä tai kiinteää toimipaikkaa kohdellaan ulkomaisena väliyhtiönä 1 kohdan mukaisesti, yksikön tai kiinteän toimipaikan jakamattomia tuloja verotetaan sikäli kuin ne ovat peräisin seuraavista luokista: (a) korot tai muut rahoitusvaroista saatavat tulot; (b) rojaltit tai muut henkisestä omaisuudesta saatavat tulot; (c) osingot ja osakkeiden luovutuksesta saatavat tulot; (d) rahoitusleasingistä saatavat tulot; (e) vakuutuksista, pankkitoiminnasta tai muusta rahoitustoiminnasta saatavat tulot; (f) tulot laskutusyrityksiltä, jotka saavat myynti- ja palvelutuloja tavaroista ja palveluista, jotka on hankittu etuyhteydessä olevilta yrityksiltä tai myyty niille ja joilla ei ole taloudellista lisäarvoa tai joiden taloudellinen lisäarvo on vähäinen. Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta ulkomaiseen väliyhtiöön , jonka kotipaikka on tai joka sijaitsee jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen osapuolena olevassa kolmannessa maassa , jos ulkomainen väliyhtiö on perustettu pätevistä liiketaloudellisista syistä , jotka vastaavat asian todellista taloudellista luonnetta . Tämän artiklan soveltamiseksi ulkomaisen väliyhtiön toimintaa on pidettävä todellisena taloudellisena toimintana, jos ulkomaisella väliyhtiöllä on tukenaan toiminnan laajuuteen suhteutettu henkilöstö , laitteet, varat ja tilat.

2. Kun yksikköä tai kiinteää toimipaikkaa kohdellaan ulkomaisena väliyhtiönä 1 kohdan mukaisesti, verovelvollisen jäsenvaltion on sisällytettävä veropohjaan (a) yksikön jakamattomat tulot tai kiinteän toimipaikan tulot, jotka kertyvät seuraavista luokista: (i) korot tai muut rahoitusvaroista saatavat tulot; (ii) rojaltit tai muut teollis- ja tekijänoikeuksista saatavat tulot; (iii) osingot ja osakkeiden luovutuksesta saatavat tulot; (iv) rahoitusleasingistä saatavat tulot; (v) vakuutuksista, pankkitoiminnasta tai muusta rahoitustoiminnasta saatavat tulot; (vi) tulot laskutusyrityksiltä, jotka saavat myynti- ja palvelutuloja tavaroista ja palveluista, jotka on hankittu etuyhteydessä olevilta yrityksiltä tai myyty niille ja joilla ei ole taloudellista lisäarvoa tai joiden taloudellinen lisäarvo on vähäinen. Tätä alakohtaa ei sovelleta, jos asiaan liittyvistä tosiseikoista ja olosuhteista käy ilmi , että ulkomainen väliyhtiö harjoittaa merkittävää taloudellista toimintaa , johon liittyy henkilöstöä, laitteita, varoja ja tiloja . Jos ulkomaisen väliyhtiön kotipaikka on tai jos se sijaitsee sellaisessa kolmannessa maassa, joka ei ole ETA-sopimuksen osapuoli , jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta ensimmäistä alakohtaa; tai (b) ne yksikön tai kiinteän toimipaikan jakamattomat tulot, jotka syntyvät epäaidoista järjestelyistä, joiden keskeisenä tarkoituksena on veroetuuden saaminen. Tätä alakohtaa sovellettaessa järjestelyä tai järjestelyjen sarjaa pidetään epäaitona siltä osin kuin yksikkö tai kiinteä toimipaikka ei omistaisi niitä varoja tai ei olisi ottanut niitä riskejä, joista se saa tulonsa kokonaan tai osittain, jollei yksikkö olisi sellaisen yrityksen määräysvallassa, jossa suoritetaan avainhenkilötoiminnot, jotka ovat olennaisia kyseisten varojen ja riskien kannalta sekä välttämättömiä väliyhtiön tulonmuodostukselle.
(3 b)

On pidettävä tervetulleena, että uusi virasto on sen nykyisen henkilöstön odotusten mukainen ja että Alankomaiden viranomaiset pyrkivät varmistamaan, että kaksinkertainen siirtyminen ei vaaranna viraston operatiivista tehokkuutta, jatkuvuutta ja keskeytymätöntä toimintaa. Viraston kaksinkertainen muutto Amsterdamiin tarkoittaa kuitenkin, että viraston on väliaikaisessa toimipaikassaan jätettävä vähemmälle huomiolle tiettyjä toimia, esimerkiksi lapsille tarkoitettujen lääkkeiden tutkimuksen kaltaisia toimia sekä kansanterveyskysymyksiä, kuten mikrobilääkeresistenssin ja influenssapandemioiden tutkiminen. Alankomaiden hallituksen jo ilmoittamat vakavat viivytykset, jotka ovat lykänneet pysyvän rakennuksen – jonka rakentamista ei ole vielä aloitettu – luovutusta, herättävät huolta mahdollisista lisäviivytyksistä. Siirto väliaikaiseen rakennukseen olisi rajattava 10,5 kuukauteen, jotta virasto pystyy toimimaan jälleen täysin toimintakykyisenä 16. marraskuuta 2019 alkaen ja jotta vältytään asiantuntemuksen menetykseltä jatkossa.
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0179/2017),
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0522/2016),
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti 18 kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso.
(2)

Komission esittämän ”Eurooppa 2020” -strategian olisi annettava unionille mahdollisuus ohjata taloutensa kohti älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua yhdistettynä työllisyyden, tuottavuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden korkeaan tasoon. Unioni tarvitsee kokonaisvaltaisia politiikkatoimia ja julkisia investointeja, joilla torjutaan työttömyyttä ja köyhyyttä. Työllisyyden ja Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisten indikaattorien kehitys on tähän mennessä ollut erittäin huolestuttavaa, sillä köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten lukumäärä on noussut viidellä miljoonalla sen sijaan, että se olisi laskenut, joissakin maissa työttömyysaste ei ole vielä palannut kriisiä edeltävälle tasolle ja joissakin jäsenvaltioissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (NEET) osuus on yli 20 prosenttia ja koulunsa keskeyttäneiden osuus jopa 23 prosenttia. Euroopan työllisyysstrategia on keskeisessä asemassa pantaessa täytäntöön uuteen kasvustrategiaan sisältyviä työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja työmarkkinoita koskevia tavoitteita. Nämä tavoitteita ei kuitenkaan ole saavutettu ja jäsenvaltioiden on toteutettava tehokkaampia toimia odotettujen tulosten saamiseksi. Eurooppa 2020 -strategian toteuttaminen työllisyyspolitiikassa ja sosiaalialalla on edelleen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan keskeinen tavoite.
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0341/2016),
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan N:o 36 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0115/2016),
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan N:o 36 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0183/2015),
—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan N:o 36 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0195/2015),
C 316/215

P8_TA(2015)0046

Yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen mitat ja painot ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. maaliskuuta 2015 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista annetun neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2016/C 316/30)

Euroopan parlamentti, joka

(1) EUVL C 327, 12.11.2013, s. 133.

(2) Hyväksytyt tekstit, 15.4.2014, P7_TA(2014)0353.

(3) Jörg Leichtfried johti parlamentin ja Maurizio Lupi neuvoston neuvotteluryhmää säädöstä koskevissa neuvotteluissa.

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma tyyppihyväksynnän oikeudellisen kehyksen tarkistamisesta

”Raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen suurimpia sallittuja painoja ja mittoja koskevassa uudessa direktiivissä (jolla muutetaan direktiiviä 96/53/EY) säädetään poikkeuksesta aerodynaamisten ohjaamojen ja raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen takaosaan kiinnitettävien aerodynaamisten laitteiden enimmäispituuteen. Tämä poikkeus edellyttää muutoksia tyyppihyväksynnän oikeudelliseen kehykseen (asetukset (EY) N:o 661/2009 ja (EY) N:o 1230/2012).

Komissio on parhaillaan tarkastelemassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 661/2009 ajoneuvojen yleisen turvallisuuden parantamiseksi. Asetuksen (EY) N:o 661/2009 17 artiklan mukaisesti komissio esittää vuonna 2015 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää tarvittaessa ehdotuksia, joilla muutetaan tätä asetusta tai muuta asiaa koskevaa unionin lainsäädäntöä erityisesti kuorma-autojen uusien turvaominaisuuksien mukaan ottamista silmällä pitäen. Komissio aikoo ehdottaa tarvittavia muutoksia sidosryhmien kuulemisen ja mahdollisen vaikutustenarvioinnin jälkeen viimeistään vuonna 2016.”
(7)

Yhtenäiset säännöt kaikkialla unionissa ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että eurooppalaisilla pitkäaikaissijoitusrahastoilla on johdonmukainen ja vakaa tuoteprofiili koko unionissa. Jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja korkeatasoinen sijoittajansuoja, on tarpeen vahvistaa yhtenäiset säännöt eurooppalaisten pitkäaikaissijoitusrahastojen toiminnasta, erityisesti kyseisten sijoitusrahastojen sijoitussalkun koostumuksesta, ja sijoitusinstrumenteista, joita ne voivat käyttää ottaakseen positioita pitkäaikaisissa omaisuuserissä, kuten listattujen pk-yritysten liikkeeseen laskemissa oman pääoman ehtoisissa instrumenteissa tai velkainstrumenteissa sekä listaamattomissa yrityksissä ja reaaliomaisuuserissä. Eurooppalaisten pitkäaikaissijoitusrahastojen sijoitussalkkua koskevat yhtenäiset säännöt ovat tarpeen myös sen varmistamiseksi, että sijoitusrahastot, joiden tavoitteena on tuottaa säännöllisiä tuloja, pitävät yllä hajautettua sijoitusomaisuussalkkua, joka soveltuu kassavirran säilyttämiseen säännöllisenä. Lisäksi on tarpeen yhteensovittaa jäsenvaltioiden verotusjärjestelmät sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot ovat yhtä houkuttelevia sijoittajille, ja kansallisia politiikkoja on lähennettävä toisiinsa, jotta voidaan luoda yhtäläiset investointiedellytykset ja reagoida näin jäsenvaltioiden epätasapainoon.