Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävistä tuotteista normi”

(COM(2022) 140 final)

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ja direktiivin 2009/125/EY kumoamisesta”

(COM(2022) 142 final – 2022/0095(COD))

(2022/C 443/18)

Esittelijä: Thomas WAGNSONNER

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 16.5.2022 Euroopan parlamentti, 2.5.2022 neuvosto, 10.6.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla Vastaava jaosto maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö Hyväksyminen jaostossa 30.6.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 14.7.2022 Täysistunnon numero 571 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 205/1/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antaa arvoa kiertotalouden toimintasuunnitelman puitteissa esitetyille ehdotuksille ja tukee tässä lausunnossa erityisesti pyrkimystä tehdä tuotteista kestäväpohjaisempia suunnitteluteitse. Komitea pitää myös yhdenmukaistettua oikeudellista lähestymistapaa tarpeellisena mutta huomauttaa, että ehdotus uudeksi ekosuunnitteluasetukseksi jää delegoitujen säädösten runsaan määrän vuoksi vielä suurelta osin epämääräiseksi. Lisäksi ETSK ehdottaa ripeämpää ja kunnianhimoista täytäntöönpanoa, koska luonnonvarojen kulutusta on saatava vähennettyä ja ilmastoa on suojeltava.

1.2 ETSK kiinnittää huomiota erityisesti siihen, että tämä kiertotalousmalli voi onnistua vain, jos kaikki talouden toimijat – tuottajat, kuluttajat ja työntekijät – sekä viranomaiset ovat siinä kunnolla mukana ja saavat asianmukaisesti tietoa. Asiaa koskevat selkeät, toimivat ja johdonmukaiset säännöt ovat välttämättömiä hyvin hoituvan täytäntöönpanon kannalta, jotta kestävyysperiaatteiden mukaisilla tuotteilla olisi tasapuoliset mahdollisuudet kilpailla muiden tuotteiden kanssa.

1.3 Asetuksen uudet elementit, kuten soveltamisalan laajentaminen, ekosuunnittelulle asetettavat uudet vaatimukset (kestävyys, korjattavuus, kierrätys, ympäristövaikutukset, hiilidioksidipäästöt jne.) sekä digitaalisen tuotepassin ja merkkien mukanaan tuomat tietovaatimukset, ovat tervetulleita, ja komitea korostaa tässä yhteydessä paikkansapitävän ja tarkoituksenmukaisen tiedon merkitystä erityisesti kuluttajien kannalta.

1.4 ETSK kannattaa myymättä jääneiden tuotteiden hävittämisen kieltämistä, kun on kyse uusista, palautetuista tai korjattavissa olevista tuotteista. Lisäksi komitea on tyytyväinen siihen, että asetuksella ja kiertotalouspaketilla puututaan sellaisiin ongelmiin kuin viherpesu ja ennenaikainen vanheneminen.

1.5 Ekologisen suunnittelun foorumi on tukea antava elin, jolla on monia asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä. Foorumissa olisi annettava kaikille sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan edustajille, myös työmarkkinaosapuolille, mahdollisuus esittää ideoita ja ehdotuksia prosessin parantamiseksi.

1.6 ETSK on tietoinen tuottajille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvista haasteista, mutta tarpeettomia hallinnollisia rasitteita on joka tapauksessa vältettävä. Komitea katsoo myös, että kestävyysperiaatteiden mukaisten tuotevaatimusten avulla on mahdollista saada aikaan uusi eurooppalainen tuotantolaatustandardi ”Made in Europe”.

1.7 Vaatimustenmukaisuusvakuutuksen ja itsesääntelyn välineet jättävät yrityksille liikkumavaraa. Jäsenvaltioiden välinen tehokas ja koordinoitu valvonta ja asianmukainen kuluttajatiedotus vahvistavat luottamusta siihen, että siirtyminen lineaarisesta taloudesta kiertotalouteen sujuu hyvin.

1.8 ETSK:n on valitettavasti todettava, että asetus ei kata sosiaalisia näkökohtia. Viittaus komission ehdotukseen yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevaksi direktiiviksi ei vaikuta riittävältä.

2. Lausunnon taustaa

2.1 Lineaarinen talousjärjestelmä syö liikaa maailman luonnonvaroja. Pariisissa ja Glasgow’ssa pidettyjen YK:n ilmastonmuutoskonferenssien välisenä aikana uusia luonnonvaroja kulutettiin yli puoli biljoonaa tonnia. Kiertotalouden tilaa koskevassa vuoden 2022 Circularity Gap Report -selvityksessä ( 1 ) todetaan, että maailmassa kierrätetään vain 8,6 prosenttia käytetyistä materiaaleista, ts. ”kierrätysvaje” on yli 90 prosenttia. Kiertotalous voi kuitenkin edistää tehokkaasti luonnonvarojen kulutuksen vähentämistä.

2.2 Euroopassa on tiedostettu, että luonnonvaroja on säästettävä. Euroopan komissio on ehdottanut vihreän kehityksen ohjelmaa eli EU:n kasvustrategiaa, joka tähtää oikeudenmukaiseen ja vauraaseen yhteiskuntaan, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Toimien tarvetta lisäävät toimitusketjuihin liittyvät ongelmat, joita covid-19-pandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan ovat aiheuttaneet. Tuotteiden niukkuus ja hintojen nousu koettelevat yrityksiä ja kuluttajia monilla eri aloilla.

2.3 Käytännössä Euroopan komissio esitti maaliskuun 2022 lopussa seuraavat kiertotalouden toimintasuunnitelmaan kuuluvat aloitteet: — komission tiedonanto ”Kestävistä tuotteista normi” — ehdotus asetukseksi kestävien tuotteiden ekologisesta suunnittelusta — ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva työsuunnitelma 2022–2024 — kestäviä ja kiertotalouteen perustuvia tekstiilejä koskeva EU:n strategia — ehdotus rakennustuoteasetuksen tarkistamisesta — ehdotus kuluttajien osallistamisesta vihreään siirtymään.

2.4 Tässä lausunnossa käsitellään tiedonantoa ”Kestävistä tuotteista normi” (COM(2022) 140 final) ja ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kestävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ja direktiivin 2009/125/EY kumoamisesta (COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)).

2.5 Tiedonannossa muistutetaan tarpeesta pohtia vallitsevaa lineaarista talousmallia uudelleen ja edetä kohti kiertotaloutta. Yhdenmukaistetun toimintatavan soveltaminen kaikkialla Euroopassa auttaa parantamaan kilpailukykyä, luomaan työpaikkoja ja tarjoamaan kuluttajille kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita. Tätä varten tarvitaan uusi tuotteiden valmistusta koskeva lähestymistapa, joka menee nykyisiä vähimmäisvaatimuksia (REACH-asetus, energiamerkinnät, pakkausvaatimukset jne.) pidemmälle.

2.6 Uuden ekosuunnitteluasetuksen soveltamisala on huomattavasti aiempaa laajempi, ja asetus auttaa tekstiili-, rakennus- ja muita tuotteita koskevine alakohtaisine aloitteineen säästämään resursseja ja parantamaan energiatehokkuutta. Erityisesti uudet säännökset, jotka liittyvät tuotteiden käyttöiän pidentämiseen (kestävyys, korjattavuus, parempi kierrätys jne.) sekä tuotetietojen parantamiseen digitaalisen tuotepassin avulla, edellyttävät, että yritykset tuovat tuotteidensa ominaisuudet ja elinkaarivaikutukset selvästi esiin. Kuluttajille taas avautuu mahdollisuus vertailla ja arvioida EU:n kestävyysvaatimusten mukaisia tuotteita.

2.7 Ekosuunnitteluasetuksen mukaisia tuotevaatimuksia täydennetään muilla liitännäistoimenpiteillä. Kuluttajien asemaa ja luottamusta vahvistetaan tuotteiden hyötyjä ja ympäristöhyötyjä koskevan pakollisen tiedotuksen sekä korjausta ja kestävyyttä koskevien tietojen ja viherpesukiellon avulla. Viranomaisten suorittamat tuotteiden tarkastukset sekä tuotekriteerien noudattamisen avoin valvonta antavat varmuuden siitä, että valittavana olevat tuotteet ovat laadukkaita, ja takaavat siten talouden toimijoille tasapuoliset toimintaedellytykset.

3. Yleistä

3.1 ETSK kannattaa lähtökohtaisesti sekä kiertotalouden tavoitteita että kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita koskevan aloitteen tavoitteita, sillä kestävyys tarkoittaa tässä yhteydessä ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien yhdistämistä. Tämä merkitsee sitä, että kaikkien talouden toimijoiden on toimittava tarpeellisten, uusien ja haastavien vaatimusten mukaisesti: Yritysten on tuotannossaan ja tuotesuunnittelussaan tähdättävä kestävyyteen ja asetettava asiaa koskevat tiedot saataville. Kuluttajien taas on ymmärrettävä tämä ja tehtävä vastuullisesti tietojen pohjalta ”oikeita” päätöksiä. Tätä varten tarvitaan asianmukaisia valistuskampanjoita. Tehokas valvonta on tarpeen sen varmistamiseksi, että tavoitteista pidetään kiinni eikä niistä laisteta, sillä tämä vahingoittaisi Eurooppaa ja lisäisi epäilevää suhtautumista vihreisiin näkökohtiin. Pohjimmiltaan päämääränä ovat laadukkaat työpaikat, parempi kehitys, kokonaisvaltainen tarkastelutapa ja valveutuneet kuluttajat ja asiakkaat.

3.2 Ehdotetussa asetuksessa ja kiertotaloudessa asetetaan uusia normeja. Jotta nämä vaatimukset hyväksytään ja ne saadaan konkretisoitua ja jotta ne johtavat taloudelliseen kiertoprosessiin, talouden toimijat – kuluttajat, valmistajat, yrittäjät, ammattijärjestöt ja tutkimuslaitokset – on otettava aktiivisesti ja ennakoivasti mukaan toimintaan. Tässä yhteydessä on hyödyllistä välittää asianmukaista tietoa mahdollisuuksista ja tavoitteista ja huolehtia sidosryhmien oikea-aikaisesta osallistamisesta.

3.3 ETSK kannattaa yhdenmukaisen lähestymistavan omaksumista asetuksessa ja delegoiduissa säädöksissä. Näin vältetään hajanaisuus ja voidaan kiinnittää huomiota tuotteiden erityispiirteisiin, kohtuuhintaisuuteen kuluttajien kannalta ja kilpailuun. Kestävyysperiaatteiden mukaiset tuotteet tarjoavat mahdollisuuden yrityksille, innovoinnille ja työpaikkojen luomiselle Euroopassa, ja niiden avulla vastataan kuluttajien toiveisiin ympäristövaikutuksista ja pitkästä käyttöiästä.

3.4 Asetuksen soveltamisalan laajentaminen koskemaan useampia tuotteita ja tiukemmat vaatimukset ovat tervetulleita. ETSK toteaa, että esimerkiksi digitaalinen tuotepassi, myymättä jääneitä tuotteita koskevat säännöt ja tuotekohtaiset säännöt saattavat tuotantoyritykset uudenlaiseen tilanteeseen mutta tämä on välttämätöntä kiertotalouden toteuttamiseksi. Samalla näin luodaan uusi standardi ”Made in Europe”. Lisäksi elinkeinoelämälle avautuu uusia mahdollisuuksia suunnittelun, tuotteiden käytöstä poistamisen ja korjaamisen alalla.

3.5 ETSK muistuttaa tarpeesta huolehtia kaikkien asiaan kuuluvien lainsäädännön alojen johdonmukaisuudesta. Tähän kuuluu ajallinen ja sisällöllinen johdonmukaisuus esitetyn toimintasuunnitelman puitteissa, jotta lainsäädännön segmentoituminen ja erilaiset toimintatavat eri jäsenvaltioissa eivät heikennä toimien tehokuutta. Yhtä lailla on kuitenkin pidettävä huolta johdonmukaisuudesta muun asiaan liittyvän keskeisen lainsäädännön kanssa. Esimerkkeinä mainittakoon Euroopan komission äskettäin esittämä direktiivi yritysten huolellisuusvelvoitteesta, kiertotalouden kannalta tärkeä jätesäännöstö, vientitoimenpiteitä koskevat säännöt mukaan luettuina, ja markkinavalvonta-asetus.

3.6 ETSK toteaa, että delegoidut säädökset ovat tarpeen. Koska useat asiat jäävät tämän vuoksi vielä toistaiseksi epämääräisiksi, Euroopan komissiolta vaaditaan lisäksi tarkempaa työsuunnitelmaa. Näin on määrä varmistaa, että delegoidut säädökset kattavat monia tuotteita. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet tulee ottaa hyvissä ajoin mukaan toimintaan.

3.7 ETSK toteaa, että ekosuunnitteluasetuksessa on kyse hyvin monimutkaisesta lainsäädännöstä, joka muuttaa myös talousmallia. Sisällön nopeaa mutta myös hyvin hoidettua täytäntöönpanoa pidetään tarpeellisena. Delegoitujen säädösten täytäntöönpanoa varten tarvitaankin riittävästi henkilöresursseja. Koska uusia vaatimuksia asetetaan myös kuluttajille, yrityksille, korjaamoille ja valvontaviranomaisille, on niin ikään tarpeellista ottaa kaikki talouden toimijat asianmukaisesti mukaan tiedotusprosessiin.

3.8 Julkisyhteisöjen olisi oltava julkisissa hankintamenettelyissään edelläkävijöitä ympäristöä säästävien hankintojen suhteen. Vielä suurempi vaikutus voitaisiin kuitenkin saada aikaan asettamalla ympäristöä säästävät hankinnat tukien saannin, esimerkiksi erilaisten yrityksille tai kolmansille osapuolille tarkoitettujen EU:n investointiohjelmien hyödyntämisen, ehdoksi myös tukia koskevissa suuntaviivoissa.

3.9 ETSK toteaa, että ekosuunnitteluvaatimuksista on oltava kuluttajille hyötyä ja että hyödyn on oltava selvästi ja helposti havaittavissa. Uuden ekosuunnitteluasetuksen mukaiset aiempaa kattavammat vaatimukset saattavat lisätä tuotteiden hankintakustannuksia, mutta parempi suoritustaso, kestävyys, päivitettävyys ja korjattavuus sekä tuotteen korkeampi arvo käyttöiän päättyessä tuovat toisaalta kustannussäästöjä. Energiatehokkaammat laitteet auttavat säästämään energiaa ja rahaa, ja lisäksi pitkäikäiset tuotteet ovat taloudellisempia. Ehdotetun uuden asetuksen myötä kuluttajat voisivat säästää keskimäärin 285 euroa vuodessa ( 2 ) . Asetuksessa korostetaan kohtuuhintaisuutta, ja tämän vaatimuksen yhteydessä tulee ottaa huomioon kotitalouksien erilaiset budjetit, jotta ekosuunnittelusta pääsevät hyötymään kaikki. Näin ollen on entistäkin tärkeämpää tarjota kuluttajille taloudellista tukea kestävyysperiaatteiden mukaisten tuotteiden ensihankintaa ja korjausta varten.

3.10 Ekologiset näkökohdat

3.10.1 Ekosuunnittelu edellyttää kiertotalousajattelua, ja ETSK korostaa tätä erityisesti — sääntelyä ja valvontatoimenpiteitä ajatellen. Delegoitujen säädösten tai omaehtoisten sitoumusten mahdollistamat heikennykset tai poikkeukset sekä sääntöjen kiertämismahdollisuudet ja valvonnan porsaanreiät veisivät pohjaa asetetuilta tavoitteilta. Ekosuunnittelu-, suoritustaso- ja tietovaatimusten, myös tuoteparametrien, tulee olla johdonmukaisesti tiukkoja. — yritysten kannalta. Niiden on jo tuotteen suunnitteluvaiheessa ajateltava sen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, pitkäaikaista käyttöä, vaivatonta huoltoa ja korjausta sekä sitä, minkälaisia jatkotuotteita sen pohjalta voidaan myöhemmin kehittää. Lisäksi olisi jälleen pohdittava tuotteiden standardointia: esimerkkeinä mainittakoon renkaat ja latauskaapelit ja -johdot, joiden mitoissa on eroja. — kuluttajien kannalta. Heidän on ostopäätöstä tehdessään saatava olennaiset tiedot tuotteen ympäristövaikutuksista, käyttöiästä, korjauksesta, myöhemmästä jatkokäytöstä ja käytöstä poistamisesta.

3.10.2 Pitkäaikaisen käytön ja uudelleenkäytön jälkeen tulee kierrätys, joka on seuraava ehdotetussa asetuksessa esitetty luonnonvaroja säästävä elementti. Tavoitteena on kasvattaa kierrätysmateriaalin osuutta tuotteissa, parantaa tuotteiden kierrätettävyyttä ja lisätä kierrätys- ja korjausalan arvoa. ETSK kannattaa näitä tavoitteita mutta huomauttaa, että raivattavana on vielä muutamia teknisiä, oikeudellisia ja käsitteellisiä esteitä. Materiaalikiertoajattelua on tarpeen muuttaa tuntuvasti. Esimerkiksi korkeampien kierrätysasteiden olisi sovittava yhteen kierrätysmateriaalin vähimmäisosuuksien kanssa ja tuotteiden teoreettisen kierrätettävyyden (3) olisi vastattava teknisiä kierrätysmahdollisuuksia ja kierrätystoimenpiteiden käytännön täytäntöönpanoa. Lisäksi muun muassa muovialalla tarvitaan suunnittelussa ja tuotannossa monia muutoksia jopa siksi, että uusioraaka-aineet eivät ole samassa asemassa primaariraaka-aineiden kanssa (4). Kierrätys on Euroopalle myös mahdollisuus. Esimerkiksi laadukkaita metallimineraaleja tuodaan Eurooppaan raaka-aineina tai tuotteina ja käytön jälkeen ne poistetaan käytöstä tai lähetetään muualle maailmaan lähes ilmaiseksi. Tämä koskee erityisesti auto- ja elektroniikkaromua. Sitä olisi kuitenkin pidettävä ja myös käsiteltävä arvokkaana materiaalina. Purkamisesta, prosessoinnista ja kierrätyksestä on hyötyä ilmaston kannalta, mutta ne luovat myös runsaasti lisäarvoa ja työpaikkoja (5). Tämän kaiken yhteydessä on lisäksi ratkaisevan tärkeää kiinnittää huomiota taloudelliseen, ekologiseen ja sosiaaliseen tasapainoon.

3.10.3 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ryhtyä toimiin myymättä jääneiden tuotteiden hävittämistä vastaan, mutta kunnianhimoisempi toimintamalli on mahdollinen. Käyttökelpoisten eli uusien, palautettujen tai korjattavissa olevien tuotteiden hävittäminen on yhteiskunnan näkökulmasta epäsuotavaa, sillä se on resurssien tuhlaamista. Komission ehdotus, jonka mukaan yrityksiltä vaaditaan aluksi vain dokumentointia ja pk-yritykset vapautetaan tästä vaatimuksesta, ei mene ETSK:n mielestä riittävän pitkälle. Mahdollisuus ryhtyä järeämpiin toimenpiteisiin pelkästään delegoitujen säädösten avulla saa epäilemään, päästäänkö tavoitteisiin oikeasti. ETSK kannattaa myymättä jääneiden tuotteiden hävittämisen kieltämistä, edellyttäen että kyse on vaarattomista tuotteista. Lisäksi yrityksiä ja vähittäismyyntialustoja olisi kehotettava kehittämään sellaisia liiketoimintakäytäntöjä, jotka vähentävät merkittävästi palautettujen tuotteiden ja myymättä jääneiden varastojen määrää. Kuluttajia olisi myös valistettava palautettujen tuotteiden aiheuttamista ympäristövaikutuksista.

3.11 Taloudelliset näkökohdat

3.11.1 ETSK toteaa, että asetusehdotus on pk-yritysten näkökulmasta periaatteessa tervetullut mutta siihen suhtaudutaan myös epäilevästi. Pk-yrityksillä on käytettävissään vain tietty määrä (henkilö)resursseja, ja asetuksessa tarkoitetuilla tukitoimilla olisi erityisesti pyrittävä vastaamaan pk-yritysten tarpeisiin. Pk-yrityksillä on myös vaikeuksia päästä osallistumaan vaadittuihin julkisiin hankintamenettelyihin. Asiaan onkin etsittävä ratkaisuja, jotta osallistuminen olisi mahdollista. Lisäksi pk-yritysten näkökulmasta on tarpeen taata, että kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita koskeva asetus ja tuotekohtainen sääntely täydentävät toisiaan. Näin voidaan välttää moninkertaisia kustannuksia ja byrokratiaa.

3.11.2 Korjausalan toimijoilla on keskeinen asema tuotteiden pitkän käyttöiän kannalta. Siksi olisi helpotettava sitä, että korjauspalveluiden tarjoajat, uudelleenkäyttöön erikoistuneet yhteisötalouden yritykset ja kansalaisyhteiskunnan toteuttamat tai paikalliset korjausaloitteet löytävät helpommin paikkansa tässä kiertotalouteen perustuvassa mallissa. Esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa on osoittautunut korjausaloitteiden kannalta toimivaksi käytännöksi ottaa korjausvakuutus, joka samalla lisää korjaustoiminnan legitimiteettiä.

3.12 Komission tiedonannossa todetaan uusien kiertotalouden liiketoimintamallien ( 6 ) olevan tärkeä väline. Niiden on oltava vetovoimaisia, trendikkäitä ja houkuttelevia yrityksille ja kuluttajille ja taattava asianmukaiset työolot ja -ehdot. Tällaisia malleja on jo käytössä, ja niihin lukeutuvat esimerkiksi jakamistalous, tuote palveluna -ratkaisut ja käyttömääräperusteinen hinnoittelu. ETSK kehottaa kannustamaan hyvien käytäntöjen nykyisten vaihtofoorumeiden käyttämiseen ja mukauttamaan foorumeita kiertotalouden ajankohtaisten haasteiden mukaisesti. Tähän mennessä koottujen esimerkkien joukossa on mm. BauKarussell-hanke, jossa rakennusten purku- ja muutostöiden yhteydessä kertyvää materiaalia tarjotaan uusille käyttäjille, sekä korjausverkostoja, joiden kautta kuluttajat ja korjaajat voivat saada yhteyden toisiinsa. Monet tietokannat eivät kuitenkaan ole houkuttelevia palveluntarjoajien ja käyttäjien silmissä.

3.13 ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen lisätä kuluttajien tietoisuutta kestäväpohjaisesta toiminnasta ja jatkaa tuotteiden käyttämistä niiden käyttöiän päättymiseen asti. Tieteelliset tutkimukset ( 7 ) osoittavat, että toimivia tavaroita (esim. kannettavia tietokoneita, matkapuhelimia ja leivänpaahtimia), joita ei enää käytetä, säilytetään kotitalouksissa jopa kuuden vuoden ajan. Kuluttajille onkin tarjottava asianmukaisia kannustimia laittaa tarpeettomiksi käyneet tavarat kiertoon.

3.14 Sosiaaliset näkökohdat

3.14.1 ETSK:n on valitettavasti todettava, että asetus ei kata sosiaalisia näkökohtia. Viittaus komission ehdotukseen yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevaksi direktiiviksi ( 8 ) ei vaikuta riittävältä, koska direktiivissä asetetaan prosessisuuntautunut lähestymistapa globaalien arvoketjujen suhteen selkeästi etusijalle eikä se voisi kattaa tuotekohtaisia sosiaalisia kysymyksiä asianmukaisesti. ETSK painottaa, että kestävän kehityksen näkökulmasta kaikkia kolmea ulottuvuutta eli taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä on aina käsiteltävä yhdessä. Komitea kehottaakin komissiota tarkastelemaan ehdotettua asetusta vielä uudelleen siltä kannalta, olisiko siihen järkevä sisällyttää myös tuotekohtaisia sosiaalisia näkökohtia.

3.14.2 ETSK huomauttaa, että vihreät työpaikat eivät ole automaattisesti kestävyysperiaatteiden mukaisia, ellei kaikkia kestävän kehityksen tavoitteita oteta huomioon. Erityisesti kilpailuun liittyvien syiden vuoksi on syytä varmistaa, että työelämän normeja noudatetaan.

3.14.3 Euroopan työmarkkinaosapuolten toteuttamassa tutkimushankkeessa ( 9 ) on käsitelty kiertotalouden vaikutuksia työllisyyteen ja työoloihin ja -ehtoihin. Siirtyminen kiertotalouteen voisi luoda 250 000–700 000 työpaikkaa vuoteen 2030 mennessä. Vaikutukset vaihtelevat huomattavasti aloittain ja alueittain: jätehuolto- ja korjausalat hyötyvät siirtymästä keskimääräistä enemmän, kaivos- ja kemianteollisuudessa vaikutukset taas ovat melko kielteisiä. Myös hyvin koulutettu työvoima on tarpeen (esim. jätehuollon alalla). Yleisesti ottaen on huolehdittava siitä, että tarjolla on hyviä työpaikkoja ja palkat ovat kunnollisia. ETSK pitää valitettavana, ettei komissio tällä hetkellä kaavaile työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua työntekijöille kiertotalouteen siirtymisestä aiheutuvien seurausten huomioon ottamiseksi.

4. Erityistä

4.1 Digitaalisten tuotepassien, ympäristö- ja muiden merkkien sisältämät tiedot

4.1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että digitaalisen tuotepassin on määrä mahdollistaa pääsy kattaviin tuotetietoihin. Tietojen olisi oltava kohdennetusti ja vaivattomasti kaikkien toimitusketjun toimijoiden saatavilla. Sisällön on tarkoitus tarjota kuluttajille kiertotalousajattelun mukainen perusta osto-, uudelleenkäyttö-, korjaus- ja hävittämispäätösten tekemistä varten, ja se kattaa seuraavaa: tuotteen hiilidioksidipitoisuus, harvinaisten maametallien osuus, vaaralliset ainesosat, kierrätyskelvottomat materiaalit, korjattavissa olevien osien luettelo ja tällaisten osien saatavuus tai ohjelmistojen yhteydessä yhteensopivuus sekä kustannukset. Mahdollisuus sisällyttää digitaaliseen tuotepassiin tietoa myös muista kestävyysnäkökohdista on tervetullut ( 10 ) . Komitea ehdottaa, että digitaalista tuotepassia täydennetään korjausindeksillä, joka kertoo erityisesti keskeisten kuluvien osien korjattavuudesta, varaosien hinnasta ja siitä, mihin asti niitä on saatavilla, sekä tiedoilla työolosuhteista, joissa tuotteet on valmistettu. Olennaiset tiedot, esimerkiksi tuotteen takuu ja hiilidioksidipitoisuus, olisi asetettava kuluttajien saataville myös fyysisessä muodossa.

Digitaalisen tuotepassin ei pitäisi vaatia yrityksiltä lisäresursseja (tiedonkeruu), vaan sen olisi pikemminkin pohjauduttava olemassa oleviin järjestelmiin. Vaatimus asettaa saataville yhä avoimempia mutta samalla arkaluonteisia tietoja saattaa kuitenkin edellyttää myös teollisoikeuksia koskevan päätöksen johdonmukaisuuden tarkistamista.

4.1.2 Merkit

Merkkien avulla on tarkoitus antaa kuluttajille sellaisia tuotetietoja, joiden sisältö on vielä täsmennettävä delegoiduin säädöksin. ETSK korostaa, että asiakkaille on annettava paikkansapitävää ja selkeää tietoa niin, että se on selvästi näkyvillä. Olennaisia ovat tässä yhteydessä ilmastovaikutuksia, sisältöä ja koostumusta, työelämän normien noudattamista, kestävyyttä ja korjattavuutta koskevat tiedot.

4.1.3 Ympäristömerkit

Monille tuotteille ja palveluille on myönnetty asiantuntijalausunnon pohjalta EU-ympäristömerkki. Tarkoituksena on, että ympäristöystävälliset, kestävät ja laadukkaat tuotteet ja palvelut ovat merkin ansiosta helposti kuluttajien tunnistettavissa, ja lisäksi sen on määrä mahdollistaa vertailu muiden tuotteiden ja palvelujen kanssa. Ympäristömerkkivaatimukset eivät kuitenkaan voi korvata ekosuunnitteluasetukseen perustuvaa tuotelainsäädäntöä vaan korkeintaan täydentää sitä, ja viranomaisten ekosuunnitteluasetuksen nojalla suorittaman valvonnan on katettava myös ympäristömerkkiin liittyvät tiedot.

4.2 Verkkomarkkinapaikat

On tärkeää, että kaikilla talouden toimijoilla on tasapuoliset toimintaedellytykset. Siksi olisi eritoten syytä soveltaa vastuusäännöksiä verkkomarkkinapaikkoihin silloin, kun muut toimitusketjun toimijat eivät ryhdy toimiin vaatimustenvastaisten tuotteiden johdosta (11).

4.3 Markkinavalvonta eli tarkastukset, kiellot ja sakot jätetään jäsenvaltioiden hoidettavaksi, ja rikkomuksia koskevat tiedot julkaistaan markkinavalvonnan tieto- ja viestintäjärjestelmässä (ICSMS), joka on vaatimustenvastaisiksi tai vaarallisiksi todettuja tuotteita koskeva eurooppalainen raportointi- ja tietojärjestelmä. ETSK kannattaa ehdotusta markkinavalvonnan laajentamisesta ja parantamisesta, sillä 10–25 prosenttia tutkituista tuotteista ei ole ekosuunnitteludirektiivin mukaisia ( 12 ) . Jotta jäsenvaltiot voivat hoitaa omat tehtävänsä, markkinavalvontaan on osoitettavat riittävät resurssit. Rikkomuksiin liittyen olisi erityisesti varmistettava, että kun tuotteiden vaatimustenvastaisuuksista ilmoitetaan, markkinavalvontaviranomaiset ryhtyvät asianmukaisiin jatkotoimiin ilmoitusten johdosta. Kielteisiä esimerkkejä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kiertämisestä saadaan valitettavasti aina silloin tällöin, kuten äskettäin kävi koronasuojamaskien kohdalla. Viranomaisten tuleekin tehdä jatkuvasti satunnaistarkastuksia. Myös kuluttajajärjestöt olisi otettava toimintaan mukaan: niillä on tarvittavaa asiantuntemusta, ja ne voivat sen pohjalta paljastaa rikkomuksia. Tämä olisi nopea ja tehokas keino, joka täydentäisi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista annettua direktiiviä. Tehokas markkinavalvonta kaikissa jäsenvaltioissa edellyttää Euroopan komissiolta erittäin aktiivista roolia tällä alalla, jotta valvonta on yhtä tiukkaa kaikkialla ja kaikilla Euroopan talousalueella toimivilla yrityksillä on näin ollen tasapuoliset toimintaedellytykset. Lisäksi komitea kiinnittää huomiota siihen, että ICSMS:n etusivun helppokäyttöisyydessä ja tietosisällössä on vielä parantamisen varaa.

4.4 Ekologisen suunnittelun foorumi ja kaikkien sidosryhmien osallistuminen tähän prosessiin ovat tervetulleita, mutta on pidettävä huoli siitä, että foorumi toimii tehokkaasti ja että se on toimivaltainen ja pätevä hoitamaan esitettyjä tehtäviä ja sillä on tähän tarvittavat resurssit. Foorumi ei esimerkiksi voi huolehtia itsesääntelytoimenpiteiden arvioinnista, vaan tämä on viranomaisten tai Euroopan komission tehtävä.

4.5 Itsesääntelytoimenpiteiden tulee vain poikkeustapauksessa olla vaihtoehto tuoteryhmäkohtaisille delegoiduille säädöksille. Jos niitä sovelletaan, niiden olisi oltava selkeys-, markkinakattavuus- ja laatuvaatimuksiltaan delegoitujen säädösten kaltaisia.

4.6 ETSK haluaa käsiteltävänä olevan aihepiirin yhteydessä tuoda nimenomaisesti esiin Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin ( 13 ) . Tällä ETSK:n ja Euroopan komission maaliskuussa 2017 yhdessä käynnistämällä aloitteella tuetaan uusia kumppanuuksia ja kiertotalousratkaisujen jatkokehittämistä kaikkialla Euroopassa. Tarkoituksena on myös korostaa, miten tärkeän panoksen kiertotalous voi antaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen.

Bryssel 14. heinäkuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Circle Economy: The Circularity Gap Report 2022, Project Platform for Accelarating the Circular Economy (PACE).

(2) https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/about_fi#Energiansäästö

(3) Pomberger, R. (2020). Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6

(4) Komission tiedonanto ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” (COM(2018) 28 final).

(5) EUVL C 220, 9.6.2021, s. 118.

(6) Ks. asiakokonaisuuteen INT/778 kuuluva lausunto aiheesta ”Innovointi uusien liiketoimintamallien vauhdittajana” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 303, 19.8.2016, s. 28).

(7) Asiakokonaisuuteen NAT/851 liittynyt julkinen kuuleminen, Gudrun Obersteinerin esitelmä, 29. huhtikuuta 2022.

(8) COM(2022) 71 final.

(9) https://www.etuc.org/en/publication/european-social-partners-project-circular-economy-and-world-work-0

(10) COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD), s. 29, kohta 26.

(11) Huom. Asiakokonaisuuteen INT/957 kuuluvassa lausunnossa tuoteturvallisuusdirektiivin tarkistuksesta (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 99) tuodaan jo esiin tärkeitä tuoteturvallisuuteen liittyviä näkökohtia.

(12) J. Bürger, G. Paulinger, Wienin työntekijäkamari (2022). https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/resolver?urn=urn:nbn:at:at-akw:g-5230098, s. 88.

(13) https://circulareconomy.europa.eu/platform/