EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.02.1997 
KOM(97) 48 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
I. NIIDEN HUOMIOIDEN JATKOTOIMENPITEISTÄ, JOTKA ON ESITETTY 
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMISSA, JOTKA OVAT 
LIITTEENÄ PÄÄTÖKSISSÄ 
• YLEISTÄ TALOUSARVIOTA, EUROOPAN HIILI- JA 
TERÄSYHTEISÖÄ JA EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN 
KEHITTÄMISSÄÄTIÖTÄ KOSKEVASTA VASTUUVAPAUDESTA 
EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN 
KEHITTÄMISKESKUKSEN VASTUUVAPAUDEN 
SIIRTÄMISESTÄ 
II. VARAINHOITOVUODEN 1994 VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ 
KOSKEVASSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA LHTTEENA OLEVIEN 
HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEISTÄ 

SISÄLLYSLUETTELO 
Sivu 
I. EUROOPAN PARLAMENTTI 
1) PÄÄTÖSLAUSELMA JA HUOMAUTUKSET, JOTKA OVAT 
EROTTAMATON OSA VARAINHOITOVUODEN 1994 EUROOPAN 
YHTEISÖJEN YLEISEN 
TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISESTÄ KOMISSIOLLE TEHTYÄ PÄÄTÖSTÄ 5 
• YLEISET KYSYMYKSET 5 
• TARKASTUSLAUSUMA (DAS) 5 
• TULOT 26 
• MENOT 28 
2) PÄÄTÖSLAUSELMA 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1994 VAHVISTETTUA 
EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINPÄÄTÖSTÄ SEKÄ 
EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINHOITOA JA 
VARAINHOITOA 
KOSKEVASTA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN KERTOMUKSESTA 
64 
3) PÄÄTÖS EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN 
VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA 
KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ SÄÄTIÖN 
HALLINTONEUVOSTOLLE 69 
4) PÄÄTÖSLAUSELMA, JOLLA EUROOPAN AMMATILLISEN 
KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN HALLINTONEUVOSTOLLE 
ILMOITETAAN SYYT, 
JOIDEN VUOKSI SILLE EI VOIDA MYÖNTÄÄ VARAINHOITOVUODEN 
1994 
TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAA VASTUUVAPAUTTA 73 
II. NEUVOSTO 
1) VARAINHOITOVUODEN 1994 EUROOPAN YHTEISÖJEN YLEISEN 
TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISESTÄ KOMISSIOLLE ANNETUN NEUVOSTON SUOSITUKSEN 
LIITTEENÄ OLEVAT HUOMAUTUKSET 77 
• LUKU 1: TULOT 78 
• LUKU 2-13: MENOT 81 
2) ASIAAN LIITTYVÄT ERITYISKERTOMUKSET 101 
3) MAALISKUUN 11 PÄIVÄNÄ 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON 
SUOSITUKSESSA LIITTEENÄ OLEVIEN, VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISEEN EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN 
KEHITTÄMISSÄÄTIÖLLE VARAINHOITOVUODELLE 1994 LIITTYVIEN 
HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 109 
4) MAALISKUUN 11 PÄIVÄNÄ 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON 
SUOSITUKSESSA LIITTEENÄ OLEVIEN, VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISEEN EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN 
KEHITTÄMISKESKUKSELLE LIITTYVIEN HUOMAUTUSTEN 
JATKOTOIMENPITEET 111 
I. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAT, JOTKA OVAT 
LIITTEENÄ PÄÄTÖKSISSÄ 
YLEISTÄ TALOUSARVIOTA, EUROOPAN HIILI- JA 
TERÄSYHTEISÖÄ JA EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN 
KEHITTÄMISSÄÄTIÖTÄ KOSKEVASTA 
VASTUUVAPAUDESTA 
• EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN 
KEHITTÄMISKESKUKSEN VASTUUVAPAUDEN 
SIIRTÄMISESTÄ 
1. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA JA 
HUOMAUTUKSET, JOTKA OVAT EROTTAMATON OSA 
VARAINHOITOVUODEN 1994 EUROOPAN UNIONIN YLEISEN 
TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN 
VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ KOMISSIOLLE TEHTYÄ 
PÄÄTÖSTÄ 
YLEISET KYSYMYKSET 
(Euroopan parlamentti) 
5. pyytää komissiota täyttämään sille perustamissopimuksilla asetetut 
velvollisuudet varmistamalla, että unionin menoja hallinnoidaan siten, että 
yhteisön lainsäädännön asianmukaisesta noudattamisesta varmistutaan; 
pahoittelee tässä suhteessa komission välinpitämätöntä asennetta 
oikeudelliset velvollisuutensa laiminlyöviä jäsenvaltioita kohtaan; vaatii, 
että komissio hyödyntää täysimittaisesti käytössään olevia keinoja 
taatakseen, että käytetyille määrärahoille saadaan asianmukainen vastine 
ja että unionin taloudelliset edut turvataan täysin; 
Komission vastaus 
Komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot täyttävät niille yhteisön talousarvion 
toteuttamisen osalta asetetut velvollisuudet. Toimien tehokkuutta rajoittaa kuitenkin 
käytössä olevien voimavarojen määrä suhteessa valvottujen alojen määrään. Komissio 
onkin pohtinut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa SEM 2000 -ohjelman kolmannen 
vaiheen yhteydessä keinoja, joiden avulla yhteistyökumppanit saataisiin ymmärtämään, 
että yhteisön varojen oikea hallinnointi on välttämätöntä. Yhtenä tavoitteena on 
erityisesti selkeyttää yhteisön tuen myöntämisedellytyksiä. Komission arvion mukaan 
se on lupaavin keino lisätä talousarviota koskevaa kurinalaisuutta. 
TARKASTUSLAUSUMA (DAS) 
(Euroopan parlamentti) 
8. kehottaa komissiota siksi sisällyttämään Euroopan unionin tileihin tilin, 
jonka nimikkeenä on "perintämenettelyjen piiriin kuuluvat määritetyt 
summat" ja jossa eritellään yksittäiset tapaukset ja välisummat 
tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen sisältyvien olennaisten 
virheiden pohjalta; kehottaa komissiota lisäksi ilmoittamaan budjettivallan 
käyttäjälle toimenpiteistä, joita kussakin tapauksessa on toteutettu. 
Komission vastaus 
Komissio sisällyttää varainhoitovuoden 1996 taseeseen erity isotsikon, josta käyvät ilmi 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa ilmoittamista olennaisista virheistä 
seuraavat tosiasialliset saatavat. Komissio muistuttaa kuitenkin, että jos kyseisiä 
saatavia korostetaan taseessa, on noudatettava kirjanpidon yleisiä periaatteita ja 
erityisesti varovaisuusperiaatetta, jolla pyritään välttämään, ettei varoja arvioida liian 
suuriksi ja velkoja liian pieniksi. 
Tässä tapauksessa saatavat ovat varoja, joita ei voida edellä mainittua periaatetta 
noudattaen arvioida liian suuriksi eikä liian pieniksi. Kuten jo vastuuvapauden 
myöntämistä vuodelle 1994 koskevassa kertomuksessa korostettiin, tärkeää onkin 
keskitien löytäminen1. 
Tämän vuoksi komissio ehdottaa p.m.-erän käyttöönottoa ja sen määrittelemistä 
samansuuruiseksi kuin perintämääräykset, joita tulojen ja menojen hyväksyjät ovat 
toimittaneet sellaisia yhteisön varoja vastaanottaneille edunsaajille, joiden maksuun 
liittyy olennainen virhe. 
KOMISSION VASTAUS TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN VUODEN 
1994 PASIA TUKEVAN ERITYISKERTOMUKSEN LIITTEESSÄ IV 
ESITTÄMIIN TAPAUKSIIN 
MAATALOUSALA 
Komission vastaus 
Tosiasiallisten tapausten havaitsemisen jälkeen komission asianomaista henkilökuntaa 
(Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tilien tarkastaminen ja 
hyväksyminen) on kehotettu ottamaan tarkastusmatkoillaan huomioon marraskuusta 
1995 alkaen vuoden 1994 DASin liitteessä IV mainitut tapaukset. 
Kaikki tapaukset on mainittu jäsenvaltioille osoitetuissa huomautuskirjeissä. Jos 
jäsenvaltiot eivät kiistä esitettyjä tosiasioita ja jos asetusten tulkinta on 
yhdenmukainen, komissio ryhtyy varainhoitovuoden 1994 tilien tarkastamisen ja 
hyväksymisen yhteydessä kaikkiin tarvittaviin varainhoidollisiin toimenpiteisiin. 
Asiasta keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa 30.9.1996 - 11.10.1996. Jos kaikki sujuu 
tavanomaisen käytännön mukaan, lopullinen päätös tehdään vuoden 1997 lopulla. 
Komissio liittää varainhoitovuoden 1994 tilien tarkastamista ja hyväksymistä 
koskevaan yhteenvetoon sivun jatkotoimenpiteistä, joihin tilintarkastustuomioistuimen 
mainitseman kunkin tapauksen suhteen on varauduttu, ja luettelon tapauksissa 
noudatettavista jäljempänä mainituista maksuja koskevista tarkistuksista. 
1. Varastointikustannukset viljaeristä, joiden olemassaoloa ei ollut todistettu 
Komission vastaus 
EP:n työasiakirja 218.048, kohta 14. 
Varainhoitovuoden 1995 aikana Italian viranomaiset tekivät fyysisen tarkastuksen 
(määrä ja laatu) kaikissa viljan interventiovarastoissa (100 prosenttia). Tarkastuksen 
seurauksena alkuperäistä varastoa vähennettiin 23 505,9 tonnilla varainhoitovuonna 
1995 (tämän vähennyksen taloudelliset seuraukset varainhoitovuodelle 1994 
vahvistetaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä) ja sieltä todettiin 
kadonneen 107 524,371 tonnia, joista EMOTR oli maksanut noin 14 miljoonaa ecua. 
2. Fyysisen puuvillavaraston ja kirjanpidollisen varaston ero, josta seuraa 
puuvillan bruttomäärän ylimitoittaminen ilmoituksessa 
Komission vastaus 
Kreikan puuvillan bruttomäärä: 
- joko kuuden asiakirjan tarkistus = 1 383 849 465 drakhmaa 
- tai 5 prosentin kiinteä tarkistus = 10 035 213 214 drakhmaa 
3. Tuet jalostukseen kelpaamattomista tomaateista 
Komission vastaus 
Espanjassa jalostetut tomaatit: tarkistus 195 325 406 Espanjan pesetaa 
4. Pakkauskustannukset yliarvioiva kerroin 
Komission vastaus 
Tapauksen aikaan olemassa ollut säännöstö salli kahden pakkauskertoimen käytön 
(0,65 ja 0,90). Komission tarkastuksen seurauksena EU-maiden tuottajajärjestöjen 
keskusjärjestö esitti Kreikalle kalan ja nektariinien käsittelyyn liittyviin menoihin 10 
prosentin kiinteää tarkistusta. Lisäksi kerroin 0,90 poistettiin markkinointivuodelta 
1995 - 1996. 
5. Tuetun pinta-alan ja tosiasiallisen pinta-alan ero 
Komission vastaus 
Peltokasvit: 
- Yhdistynyt kuningaskunta: tarkistus 18 243,69 Englannin puntaa 
- Kreikka: tarkistus 6 268 761,6 drakhmaa 
- Italia: tarkistus 2 058 189 860 Italian liiraa 
- Ranska: tarkistus 1 091,15 Ranskan frangia 
6. Tuettujen tuotteiden laadun yliarvioivat laatukertoimet 
Komission vastaus 
Ranskaa on kehotettu ilmoittamaan liian suurista korvauksista. 
7. Maksun suorittaminen kahteen kertaan samalle edunsaajalle 
Komission vastaus 
Viiniköynnösten nosto maasta: Italia: tarkistus 71 213 615 Italian liiraa 
8. Sopimuksissa vahvistetut määrät ylittävistä määristä maksetut tupakan 
erityispalkkiot 
Komission vastaus 
Italia: tarkistus 774 393 428 Italian liiraa 
9. Lihasäilykkeet, joiden koostumus ei oikeuta (laboratorion todistuksen mukaan) 
vientituen maksamisessa käytettyyn prosenttiin 
Komission vastaus 
Italia: tarkistus 157 293 262 Italian liiraa 
10. Myyntivoiton aliarviointi julkisen varastoinnin kustannusten laskennassa 
Komission vastaus 
Italia: kun julkisen varastoinnin kustannuksista tehtiin lopullinen ilmoitus komission 
jäsenmaille toimittaman FAUDIT-ED-tietojärjestelmän avulla, todetut poikkeamat 
(myyntivoiton aliarviointi) korjaantuivat ilman eri toimenpiteitä varainhoitovuoden 
1995 tileihin. 
M. Maatalouden muuntokurssin virheellisestä soveltamisesta johtunut maksetun 
tuen määrän alimitoittaminen 
Komission vastaus 
Kuivarehu - oliiviöljy: Espanja: tarkistus: 171 763 893 Espanjan pesetaa 
12. Säädetyn määräajan jälkeen toimitetun palkkiohakemuksen hylkääminen 
Komission vastaus 
Naudanlihan erityispalkkio: Italia: tarkistus: 5 384 460 Italian liiraa 
13. Menon ilmoittaminen vuodelle 1994, vaikka se olisi pitänyt kirjata 
varainhoitovuodelle 1995 
Komission vastaus 
Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan uudistuksen yhteydessä ja maksajana 
toimivien toimielinten hyväksymisehdosta johtuen Italian viranomaiset aikovat 
keventää maksujen kiertoa (maksuihin tarvittavia varoja ei enää ohjata kansallisten 
maksujen kautta), jonka myötä ne mukautuvat asetuksessa (ETY) N:o 2776/88 
olevassa 9 artiklassa säädettyyn maksun käsitteeseen. 
Kuivarehu: Italia: 245 099 865 Italian liiran virheellisesti varainhoitovuodelle 1994 
ilmoitetut menot, vaikka oli kyse varainhoitovuoden 1995 menoista. 
Lampaanliha: Italia: varainhoitovuodelle 1994 ilmoitetut kolme maksua, joiden 
yhteenlaskettu määrä oli 7 526 809 Italian liiraa, vaikka kyse oli varainhoitovuoden 
1995 menosta. 
Vuosittainen menoilmoitus mukautetaan tähän. 
14. Määräajan jälkeen toimitetusta tukihakemuksesta määrättyjen sakkojen 
perimättä jättäminen 
Komission vastaus 
Naudanliha: sakko myöhästyneestä tukihakemuksesta. Italia: tarkistus: 7 619 636 
Italian liiraa 
15. Tuen ylimitoittaminen kesantomaatyyppien virheellisen luokittelun vuoksi 
Komission vastaus 
Italia: positiivinen tarkistus +250 829 Italian liiraa 
16. Ilmoitetut menot ovat tosiasiallisia menoja suuremmat 
Komission vastaus 
Italia: tarkistukset: 346 895 600 Italian liiraa ja 268 061 025 Italian liiraa 
17. Väärän vaihtokurssin soveltamisesta ja jo maksetun ennakkomaksun 
huomioimatta jättämisestä aiheutunut lopullisen maksun ylimitoittaminen 
Komission vastaus 
Italia: tarkistus 2 859 500 Italian liiraa 
18. Tukien maksaminen sellaisten tuotteiden jalostuksesta, jotka eivät vastanneet 
vaadittuja ominaisuuksia 
Komission vastaus 
Maitotuotteet: Yhdistynyt kuningaskunta: tarkistus*21 118,3 Englannin puntaa 
19. Peritty summa on alhaisempi kuin saatavana oleva summa 
Komission vastaus 
Italia: tarkistus: 308 296 Italian liiraa 
20. Kesannointituen maksaminen maista, jotka eivät ole tukikelpoisia 
Komission vastaus 
Saksa: tarkistukset: 3 551,31 Saksan markkaa ja 1 579,51 Saksan markkaa 
21. Palkkion maksaminen suvunjatkamiseen tarkoitetuista eläimistä, jotka eivät 
ole tukikelpoisia 
Komission vastaus 
Lampaanlihapalkkio: Italia: tarkistus 4 290 198 Italian liiraa 
22. Virheellisten kertoimien käytöstä johtunut varastojen arvonlaskun 
ylimitoittaminen 
Komission vastaus 
Kun julkisen varastoinnin kustannukset ilmoitettiin lopullisesti komission jäsenmaille 
toimittaman FAUDIT-ED-tietojärjestelmän avulla, todetut poikkeamat (varastojen 
arvonlaskun yliarviointi) korjaantuivat ilman eri toimenpiteitä varainhoitovuoden 1995 
tileihin. 
23. Päällekkäisten tukien vähentämättä jättäminen 
Komission vastaus 
Peltokasvit: Ranska: tarkistus 335,86 Ranskan frangia 
24. Maatalouden muuntokurssin virheellisestä soveltamisesta johtunut tuen 
ylimitoittaminen 
Komission vastaus 
Banaanit: Ranska: tarkistus: 338 851,93 Ranskan frangia 
25. Tuen maksaminen viinipalstoista, joita ei ole olemassa 
10 
Komission vastaus 
Ranska: tarkistus 7 824,38 Ranskan frangia 
26. Suhteellisen vähennyksen tekemättä jättäminen tapauksessa, jossa maa-alaa 
koskevaa 15 prosentin kesannointivelvoitetta ei ollut noudatettu 
Komission vastaus 
Ranska: tarkistukset: 319,46 Ranskan frangia, 1 176,28 Ranskan frangia, 203,26 
Ranskan frangia ja 74,87 Ranskan frangia 
27. Sellaisten kulujen ilmoittaminen, joita vastaavia maksuja ei tosiasiassa ollut 
maksettu edunsaajille 
Komission vastaus 
Peltokasvit: sisältää tarkistuksen (katso kohta 5) 
28. Sokerin varastointituet, jotka olisi pitänyt maksaa varainhoitovuonna 1993 
kuukausittain ja merkitä kyseisen vuoden tileihin 
Komission vastaus 
Varastointituet, jotka olisi pitänyt ilmoittaa vuonna 1993, mutta ilmoitettiin vuonna 
1994. Vuosittainen menoilmoitus mukautetaan tähän. 
29. Muussa kuin hyväksytyssä varastossa varastoidun sokerin 
varastointimaksujen palauttaminen 
Komission vastaus 
Espanjan viranomaiset ovat todistaneet, että kyseinen varasto oli hyväksytty. 
30. Ennakkomaksut, jotka ylittävät säännöksissä vahvistetut rajat 
Komission vastaus 
Maidon laadun parantaminen: tarkistus: 1 018 022 422 Espanjan pesetaa 
KALASTUS 
31. Loppusumman maksaminen sellaisten asiakirjojen perusteella, jotka ovat 
säännösten mukaan riittämättömiä 
Komission vastaus 
11 
Komissio voi vain vahvistaa DASin erikoiskertomuksessa annetun vastauksen. Vaikka 
komissio tosiasiassa myönsikin, että eräät toissijaiset asiakirjat puuttuivat 
maksupyynnöstä, se huomautti, että toimitetut asiakirjat oikeuttavat anottuun maksuun 
kokonaisuudessaan. Asianomaisille komission yksiköille on kuitenkin annettu ohjeet, 
joiden mukaan hakemuksiin liitettävät asiakirjat on tutkittava hyvin tarkkaan. 
ALUEPOLITIIKKA 
Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomien aluepolitiikan virheellisten menettelyjen 
korjaamiseksi, pääasiassa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) menojen osalta, 
tarvitaan seuraavia toimenpiteitä: 
I. Tutkitaan, onko DASissa esitetyillä virheillä ollut välittömiä vaikutuksia 
komission maksuihin ja pitääkö maksetut tuet tämän vuoksi periä takaisin 
(tarkistustoimet). 
II. Tutkitaan, vaikuttavatko DASissa esitetyt virheet mahdollisesti tulevaisuudessa 
komission talousarvioon ja onko komission tämän vuoksi ryhdyttävä ennalta 
ehkäiseviin toimiin. 
III. Ongelmien sisältö tutkitaan yksityiskohtaisesti, mikä edellyttää tapausten 
tunnistamista, riittävän tiedon keräämistä sekä virheen luonteesta ja vakavuudesta 
esitettyjen myönteisten ja kielteisten väitteiden arviointia. 
IV. Jokaista tapausta tarkastellaan asiakirjojen pohjalta ja ryhdytään kaikkiin 
tarvittaviin (tarkistus- tai ennalta ehkäiseviin) toimiin. 
I. Virheiden välittömät vaikutukset komission maksuihin 
HAKR yhteisrahoittaa toiminnallisia ohjelmia, joilla tarkoitetaan yhteensovitettua 
monivuotista toimintaa. Yksittäisten hankkeiden valitseminen, niiden toteuttamisen 
valvonta ja yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistaminen ovat pääasiassa 
jäsenvaltioiden vastuulla. 
EAKR:n maksut ovat pääasiassa ennakkomaksuja jäsenvaltioille, ja niiden saaminen 
edellyttää edistymistä ohjelman toteuttamisessa. Ennakkomaksuina suoritettavat 
summat on vahvistettu ohjelmaa hyväksyttäessä. Ensimmäisen ennakkomaksun jälkeen 
kunkin maksun maksuajankohta määräytyy jäsenvaltion ilmoittamien menojen 
mukaisesti. Komissio vahvistaa maksuun oikeuttavien menojen alarajat (aloitustaso), 
jotka jäsenvaltion on saavutettava ja jotka sen on tietyn maksun saadakseen 
ilmoitettava. Kun jäsenvaltion ilmoittamat menot ylittävät tietyn "aloitustason", se saa 
ennalta määrätyn ennakkomaksun. Ohjelman lopettamisen yhteydessä komissio ja 
jäsenvaltio tekevät loppulaskelman. Jos jäsenvaltion menot eivät ole olleet riittävän 
suuria, se voi maksaa takaisin osan saamistaan rahoista. Jos sen menot ovat suuremmat 
kuin ohjelman talousarvio, jäsenvaltio rajoittaa EAKR:lle osoitetun maksupyyntönsä 
suurimpaan myönnettävän avustukseen. 
12 
Jäsenvaltion virheet vaikuttavat EAKR:n maksuihin (esimerkiksi menot, jotka eivät ole 
tukikelpoisia) menoilmoitusten perusteella siten, että jos komissiolle ilmoitettujen ja 
EAKR:n maksuun johtaneiden menojen määrä ei virheiden huomioimisen jälkeen ole 
riittävä, niin EAKR:n maksun saaminen täysimääräisenä ei ole perusteltua. 
Komissio totesi vastauksessaan vuoden 1994 DASin kertomukseen, että mainitut 
virheet eivät olleet vaikuttaneet tilintarkastustuomioistuimen tarkastelemiin EAKR:n 
maksuihin. Jäsenvaltioiden ilmoittamat menot ovat kuitenkin tavallisesti huomattavasti 
suuremmat kuin komission vahvistaman aloitusmaksun saamiseen oikeuttavat menot. 
Vaikka jäsenvaltion menoilmoitus sisältäisi menoeriä, jotka eivät ole tukikelpoisia, 
EAKR:n maksut olisivat perusteltuja yhteenlaskettujen tukikelpoisten menojen osalta. 
Vaikka ilmoitettuja menoja ei olisi riittävästi DASissa esitettyjen virheiden 
kattamiseen, tämä vaikuttaisi ainoastaan maksujen ajoitukseen, ei EAKR:n 
ennakkomaksujen määrään. Jäsenvaltioille aiheutuu kuitenkin menoja vielä ilmoitusten 
toimittamisen jälkeenkin, ja menojen kokonaismäärä lisääntyy asteittain. Jos 
jäsenvaltiot olisivat tienneet menoista, jotka eivät ole tukikelpoisia, ne olisivat 
yksinkertaisesti lykänneet ilmoitusten toimittamista siihen asti, kunnes tukikelpoisten 
menojen määrä olisi saavuttanut aloitustasolle asetettujen menojen alarajan. 
Tämän osan lopussa oleva taulukko osoittaa, että lähes kaikissa tapauksissa 
jäsenvaltion ilmoittamat menot (sarake 8) olivat huomattavasti suuremmat kuin 
EAKR:n maksun edellyttämät menot (sarake 9), ja että tämän vuoksi on olemassa 
riittävä marginaali niiden menojen kattamiseksi, jotka eivät 
tilintarkastustuomioistuimen mukaan ole tukikelpoisia. Ainoastaan yhdessä tapauksessa 
(kohta 33) marginaali ei täysin kattanut DASissa esitettyä virhettä; kyseisessä 
tapauksessa EAKR:n ennakkomaksua aikaistettiin kahdella kuukaudella. 
Jäsenvaltion maksuvaatimukset ovat saattaneet olla virheellisiä, mutta ne ovat 
kuitenkin olleet perusteltuja, sillä virheistä huolimatta ilmoitettujen tukikelpoisten 
menojen määrä oli suurempi kuin aloitustasoille asetettujen menojen määrä, ja siksi 
vaatimukset EAKR:n maksusta olivat perusteltuja. Tämän vuoksi perintään ei ole • 
aihetta. Tilintarkastustuomioistuin on puolestaan tunnustanut (vuoden 1994 DAS kohta 
3.146), että virheet rakennerahastojen alalla eivät välttämättä vaikuta komission 
maksuihin. 
Komission mukaan oli väärin ja harhaanjohtavaa, että tilintarkastustuomioistuin 
luokitteli ongelmat olennaisiksi virheiksi. Tilintarkastustuomioistuimen määritelmien 
mukaan virheitä, jotka eivät välittömästi ja merkittävällä tavalla aiheuta haittaa 
yhteisön talousarviolle, pidetään muodollisina virheinä (katso vuoden 1994 DAS, kohta 
1.40). 
II. Virheiden mahdolliset vaikutukset tulevaisuudessa komission talousarvioon 
Komissio on tunnustanut vuoden 1994 DAS-kertomukseen Uittamassaan liitteessä (s. 
88-90), että vaikka DASissa esitetyt virheet eivät vaikuttaisi mitenkään EAKR:n 
13 
yksittäisiin ennakkomaksuihin, komissio pitää niitä kuitenkin mahdollisina 
riskitekijöinä, jotka on huomioitava komission varainhoidossa. Nämä virheet voivat 
vaikuttaa tulevaisuudessa yhteisön talousarvioon, jos: 
- tilintarkastustuomioistuimen esittämille virheille on perusteita, millä tarkoitetaan sitä, 
että jäsenvaltioiden menoilmoitukset todella sisältävät menoeriä, jotka eivät ole 
tukikelpoisia, 
- jäsenvaltioiden viranomaiset ovat jättäneet virheet korjaamatta ja lopullinen 
menoilmoitus sisältää sen vuoksi edelleen menoeriä, jotka eivät ole tukikelpoisia, 
- virheiden tasausmarginaali on riittämätön ohjelman päättyessä, millä tarkoitetaan, että 
ohjelma päätetään hyväksytyn talousarvion mukaisesti ja että komission maksut sen 
vuoksi koskevat kaikkia ilmoitukseen merkittyjä menoeriä, myös sellaisia, jotka eivät 
ole tukikelpoisia. 
Näiden kolmen oletuksen perusteella DASissa esitetyt virheet saattavat tulevaisuudessa 
vaikuttaa yhteisön talousarvioon, ja komission ennalta ehkäiseviä toimia saatetaan 
tarvita. 
Loppupäätelmä poikkeaa kuitenkin melko paljon tilintarkastustuomioistuimen väitteistä, 
joiden mukaan kyseiset ongelmat ovat "olennaisia virheitä", jotka määritelmän mukaan 
aiheuttavat välittömästi ja merkittävällä tavalla haittaa varainhoitovuoden 1994 
yhteisön talousarviolle. Komission painavin vastaväite vuoden 1994 DASissa esitettyyn 
lähestymistapaan oli, että tilintarkastustuomioistuin oletti jäsenvaltion ilmoittaman 
minkä tahansa menon, joka ei ole tukikelpoinen, aiheuttavan välitöntä haittaa yhteisön 
talousarviolle. Liitteessään (katso vuoden 1994 DAS, s. 88-90) komissio piti 
olettamusta pätemättömänä ja selitti lähestymistavan tekniset rajoitukset, joista tärkein 
oli tilintarkastustuomioistuimen epäonnistuminen yrityksissään liittää ensisijaiset toimet 
yksittäisiin ennakkomaksuihin ja kvantifioida DAS:issa esitetyt virheet (nämä on 
myöhemmin esitetty "bruttoarvoina" eli jäsenmaiden maksamina kokonaissummina, 
joista yhteisön yhteisrahoitus on ainoastaan osa). 
III. Ongelmien sisällön tutkiminen (tunnistaminen, tiedotus, arviointi) 
Koska suurin osa vuoden 1994 DASissa esitetyistä virheistä koskee vuosina 1989-93 
aloitettujen ja vuoden 1996 aikana lopetettavien ohjelmien menoja, komissio käynnisti 
kaikkien vuoden 1994 DASissa ja vuosittaisissa kertomuksissa esitettyjen 
ongelmatapausten sisällön tutkinnan. Tutkinnan avulla kaikki 
tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamat ongelmat pyritään ratkaisemaan tyydyttävästi 
ennen ohjelmien lopettamista siten, että komissiolla on käytössään jäsenvaltioiden 
kirjallinen selvitys, jossa tilanne selvitetään ymmärrettävästi asiaankuuluvien 
asiakirjojen avulla ja jossa todetaan, että tilintarkastustuomioistuimen huomautus on 
aiheeton, tai jossa huomautus myönnetään aiheelliseksi ja virhe luvataan korjata, 
tavallisesti seuraavan menoilmoituksen yhteydessä. 
14 
Tutkinta on perustunut tilintarkastustuomioistuimen yksityiskohtaisissa 
tilintarkastuskertomuksissa (sektorikirje) ja jäsenvaltioiden vastineissa oleviin tietoihin. 
Jos tiedot tai jäsenvaltioiden selvitykset eivät ole riittäneet osoitukseksi siitä, että 
ongelmat oli ratkaistu tyydyttävästi, komissio on pyytänyt jäsenvaltioilta 
lisäselvityksen. 
Jatkotutkinta on kuitenkin osoittautunut ongelmalliseksi pääasiassa siitä syystä, että 
tilintarkastustuomioistuimen tiedot ovat toisinaan puutteelliset: 
1. Komissio ei ole useimmissa tapauksissa saanut tilintarkastustuomioistuimen 
lausuntoa jäsenvaltioiden selvitysten riittävyydestä. Koska tilintarkastustuomioistuin on 
havainnut ongelmat ja koska ainoastaan se tuntee täysin huomautusten perustana olevat 
tosiasiat, komission olisi saatava tilintarkastustuomioistuimen lausunto kansallisten 
viranomaisten selvityksistä. Erityisesti vuoden 1994 DASissa esitettyjen virheiden 
osalta olisi lisäksi huomattava, että sektorikirje lähetettiin jäsenvaltioille melko 
myöhään ja että jäsenvaltioiden selityksiä ei useissa tapauksissa ole otettu DAS-
kertomuksessa huomioon. Tämä saattaa heikentää DASissa esitettyjen virheiden 
oikeellisuutta (esimerkiksi 26 tapauksesta kahdeksassa tarvittiin yksinkertaista 
selvennystä kansallisilta viranomaisilta) ja siksi myös mahdollisuutta perustella 
rahoitusta koskevia tarkistuksia ohjelmia lopetettaessa. 
Toistaiseksi tilintarkastustuomioistuin on ainoastaan muutamissa tapauksissa toimittanut 
komissiolle lausuntonsa jäsenvaltioiden selvitysten riittävyydestä DASissa esitetyistä 
virheistä. 
2. Useita DAS-kertomuksessa esitettyjä virheellisiä summia on vaikea jäljittää 
sektorikirjeestä tai jäsenvaltioiden vastineista. Eräissä tapauksissa sektorikirjeessä 
mainitut virheelliset summat poikkeavat DAS-kertomuksessa esitetyistä summista; 
lisäksi eräissä tapauksissa sektorikirjeeseen ei ole merkitty yhtään yksittäistä 
virheellistä summaa. Jäsenvaltioiden viranomaiset antavat palautetta huomautuksista ja 
sektorikirjeessä esitetyistä summista, mutta he eivät useinkaan tunnista tapausta, johon 
DASissa esitetyllä virheellä viitataan. Näin ollen tapausten tunnistaminen, arviointi ja 
seuranta vaikeutuu, ja joskus se on mahdotonta. Mainitut ongelmat yhdistyvät niin 
kutsuttujen "tunnettujen virheiden" tapauksissa, joista ei ole olemassa erityistä DAS-
sektorikirjettä, vaan viitteenä käytettään tilintarkastustuomioistuimen muita 
tilintarkastuskertomuksia; komission on yritettävä tunnistaa tapaukset virheen 
suuruuden perusteella. 
Vuoden 1996 maaliskuussa komissio pyysi tilintarkastustuomioistuimelta 
yksityiskohtaisia tietoja tiettyjen larkasluslausumassa esitettyjen tapausten 
jäljittämiseksi. Se ei ole vielä saanut vastausta. 
15 
IV. Jatkotutkinnan päätelmät 
DAS-kertomuksen liitteen IV kohdissa 32-43 mainituista 26 tapauksesta, jotka 
sisältävät EAKR:n alaa koskevan "DASissa esitetyn olennaisen virheen", kolmea 
tapausta tutkitaan edelleen asetuksen N:o 4253/88 24 artiklan nojalla, kahdessa 
tapauksessa tuomioistuin ei ole voinut tutkia tapauksia riittävän tiedon puuttuessa, 
muiden 21 tapauksen ratkaisua on pidetty tyydyttävänä, eikä komission jatkotutkintaa 
enää tarvittane. 
Tämän osan lopussa olevassa taulukossa on yhteenveto tilanteesta. Jokaisen yksittäisen 
tapauksen yksityiskohtaiset tiedot sisältyvät jäljempänä olevaan taulukkoon. 
32. Vuosien 1991 ja 1992 menot ilmoitettiin perusteeksi vuoden 1993 menoille, 
jotka vuorostaan esitettiin perusteeksi vuonna 1994 maksetulle ennakkomaksulle 
yhdistettynä menoilmoitukseen, joka ei vastannut edunsaajan kirjanpitoa, ja 
telematiikkahankkeen osalta tuettuihin tietojenkäsittely laitteisiin 
Komission vastaus 
Huomautus koskee erästä telematiikka-alan toiminnallisen ohjelman mukaisesti 
rahoitettua hanketta. Tilintarkastustuomioistuin on kyseenalaistanut sen 
tukikelpoisuuden, koska tapaus koskee tietojenkäsittely laitteiden hankkimista; muut 
ongelmat koskevat menoilmoituksia ja edunsaajan kirjanpitojärjestelmää. Jäsenvaltion 
viranomaiset eivät hyväksy huomautuksia. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio 
pyysi toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta lisäselvityksiä. On kuitenkin 
huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen lopullinen määrä on 
huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen ja lopulliseen 
maksamiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheen kattamiseksi on 
riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei vaikuta komission maksujen 
määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 
33. Muista kuin tukikelpoisista toimista aiheutuneiden kustannusten 
hyväksyminen 
Komission vastaus 
1) Kuten komission DAS-kertomusta koskevassa vastauksessa on selitetty (kohta 33/2, 
sivu 82), mainitussa tapauksessa jäsenvaltio ilmoitti sellaisia uusia toimia koskevia 
menoja, joita komissio ei ollut vielä virallisesti hyväksynyt. Tämä merkitsi 
käytännössä, että komissio suoritti maksun kaksi kuukautta etuajassa; perintäkysymys 
lienee perusteeton. 
2) Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa tapausta ei voida tunnistaa komission 
käytettävissä olevien tietojen perusteella; tapaus koskee "tunnettua virhettä", josta ei 
ole olemassa erityistä DAS sektorikirjettä. Vuoden 1996 maaliskuussa komissio pyysi 
tilintarkastustuomioistuimelta tietoja tiettyjen DAS tapausten jäljittämiseksi (kyseinen 
16 
tapaus mukaan lukien), mutta se ei ole vielä saanut vastausta. Kyseisen ohjelman 
lopettamista ajatellen komissio ryhtyi lisätoimenpiteisiin; se pyysi asianomaisia 
kansallisia viranomaisia tunnistamaan tapauksen ja selventämään sitä. On kuitenkin 
huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti 
suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, 
jolloin marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa 
esitetty virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja 
perintäkysymys lienee perusteeton (katso myös kohta 40). 
3) Saatuaan tilintarkastustuomioistuimelta riittävät tiedot ja katsoessaan, että 
jäsenvaltion vastineet eivät olleet tyydyttäviä ja että mainitut kaksi ongelmaa olivat 
edelleen ratkaisematta, komissio käynnisti asetuksessa N:o 4253/88 olevan 24 artiklan 
mukaisen tutkinnan, joka jatkuu edelleen. Jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen 
määrä on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun 
käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali DASissa esitetyn 
virheen kattamiseksi on riittävä ja jolloin voidaan taata, että komission maksamat 
ennakkomaksut vastaavat säännöksiä. 
4) Virhe, joka on mainittu myös tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1994 
vuosittaisessa kertomuksessa (kohta 4.18 a), koskee maa-alueen hankinnasta 
aiheutunutta 1,7 miljoonan ecun suuruiseksi ilmoitettua kustannusta, joka 
todellisuudessa muodostuikin ennen tukikelpoisuuden toteamista suoritetusta 0,56 
miljoonan ecun maksusta ja maa-alueen hankintaan otetun lainan takaisinmaksuun 
käytetystä 1,13 miljoonasta ecusta. Vastauksissaan komission esittämiin ongelmaa 
selvittämistä koskeviin komission kysymyksiin jäsenvaltion viranomaiset ovat 
korjanneet virheen. Siksi perintäkysymys lienee perusteeton. 
5) Huomautus koskee 748 648 ecua, jotka edunsaaja on maksanut hankkeen eri 
vaiheissa, joissa EAKR oli rahoittajana ainoastaan osassa. Tilintarkastustuomioistuin 
tunnusti kuitenkin sektorikirjeessä, että virhe mahdollisesti korjattaisiin seuraavaan 
menoilmoitukseen. Vastauksessaan aihetta koskevaan komission erityiskysymykseen 
toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittivat selkeästi, että virhe oli todella 
korjattu seuraavaan menoilmoitukseen; perintäkysymys lienee siis perusteeton. 
6) Komissio muutti 17 päivänä heinäkuuta 1995 tehdyllä lopullisella päätöksellä C(95) 
1719 aiemmin 12 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyä ensimmäistä päätöstä ('(94) 672/3. 
Jäsenvaltion 27 päivänä heinäkuuta 1994 toimittama päätöksen muutospyyntö koski 
muun muassa töitä ja 572 779 ecun suuruisia menoja, jotka mainittiin 16 päivänä 
joulukuuta 1994 päivätyssä komission kirjeessä N:o 171845. Menosta tuli 
tukikelpoinen edellä mainitun päätöksen muutoksella, eikä maksun perintään sen 
vuoksi ainakaan toistaiseksi ole aihetta. 
17 
34. Jäsenvaltion ilmoittamat menot, joilla ei ole todistettavaa perustetta 
Komission vastaus 
Huomautus koskee 47 547 ecun menoja, joita tilintarkastustuomioistuin ei pitänyt 
tukikelpoisina, koska niitä ei pystytty näyttämään toteen tilintarkastajan vierailun 
yhteydessä. Kansalliset viranomaiset pitivät vastineessaan huomautusta perusteettomana 
ja esittivät jäljennökset merkittävistä asiaa tukevista asiakirjoista; perintäkysymys 
lienee siis perusteeton. 
35. Edunsaajan kirjanpidossa olevia menoja pienemmiksi ilmoitetut menot 
Komission vastaus 
1) Kaksi DASissa esitettyä virhettä koskevat kahta summaa, joiden yhteenlaskettu 
summa on miljoona ecua ja jotka ilmoitettiin varsinaisten menojen lisäksi. Jäsenvaltion 
kansalliset viranomaiset hyväksyivät huomautuksen oikeellisuuden ja ilmoittivat itse 
korjaavansa virheen seuraavaan menoilmoitukseen. On kuitenkin huomattava, että 
jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti suurempi kuin 
EAKR:n ennakkomaksujen käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin 
marginaali virheiden kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty 
virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja 
perintäkysymys lienee perusteeton. 
2) Huomautus koskee 21 691 miljoonan ecun "negatiivista" virhettä, mikä merkitsee, 
että jäsenvaltion tosiasialliset menot olivat suuremmat kuin sen ilmoittamat menot. 
Perintäkysymys lienee aiheeton (katso myös kohta 36). 
36. Ilmoitetut menot ovat pienemmät kuin tosiasialliset tukikelpoiset menot 
Komission vastaus 
Huomautus koskee 449 176 ecun "negatiivista" virhettä, mikä merkitsee, että 
jäsenvaltion tosiasialliset menot olivat suuremmat kuin sen ilmoittamat menot. 
Perintäkysymys lienee aiheeton (katso myös kohta 35/2). 
37. Menoilmoitukseen liitetyt maksamattomat laskut ja/tai varaukset 
Komission vastaus 
1) Huomautus koskee 758 ecun menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia. Jos virheen 
vähäinen arvo suhteutetaan kuitenkin siihen, että kyseistä ohjelmaa lopetettaessa 
tosiasialliset menot olivat noin 11 miljoonaa ecua suuremmat kuin EAKR:n 
hyväksymät menot, niin maksun tarkistus ja perintä ovat aiheettomia. 
2) Kaksi yhteenlaskettuna 1 060 000 ecun virhettä koskivat menoja, joita ei 
tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut tosiasiassa aiheutunut siinä vaiheessa, kun 
niistä oli ilmoitettu komissiolle. Jäsenvaltion viranomaiset selittävät, etteivät menot 
sisältyneet tilintarkastustuomioistuimen tutkimaan menoilmoitukseen, vaan sitä 
seuraavaan ilmoitukseen, jolloin kyseiset summat oli todella maksettu. 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautus vaikuttaa siis perusteettomalta, ja 
perintäkysymys lienee aiheeton. 
3) Huomautus koskee edunsaajana olevan yhtiön tapaa käyttää menojensa 
vahvistamisen perustana kustannuslaskelmaa eikä tosiasiallisia maksuja. 
Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti kuitenkin myöhemmin komissiolle, että saman 
yhtiön seuraavassa tilintarkastuksessa (vuoden 1995 DAS) yhtiön toimihenkilöt 
vakuuttivat tilintarkastajille, että menojen vahvistamiskäytäntöä oli muutettu. Ohjelman 
lopettamista ajatellen komissio esitti asiasta erityiskysymyksiä toimivaltaisille 
kansallisille viranomaisille varmistaakseen, että komissiolle jätetyt menoilmoitukset 
koskevat ainoastaan todella aiheutuneita menoja. Kansalliset viranomaiset selvittivät 
komissiolle menojen olevan tukikelpoisia. Siksi perintäkysymys lienee perusteeton. 
38. Menoilmoitukseen liitetty vähennyskelpoinen arvonlisävero 
Komission vastaus 
Huomautus koskee noin 304 305 ecun summaa, joka tilintarkastustuomioistuimen 
mukaan koostui vähennyskelpoisesta arvonlisäverosta. Vastineessaan kansalliset 
viranomaiset selittivät, että maksettu arvonlisävero ei todellisuudessa ollut 
vähennyskelpoinen ja kuului sen vuoksi EAKR:n yhteisrahoituksen piiriin. 
Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi seuraavassa komissiolle osoittamassaan kirjeessä 
jäsenvaltion selityksen. Sen vuoksi perintäkysymys lienee perusteeton. 
39. Menot, joista ei ole voitu toimittaa tarvittavia tositteita 
Komission vastaus 
1 ) Huomautus koskee noin 7,6 miljoonan ecun ilmoitettua summaa, josta ei 
tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut olemassa tarvittavia tositteita. Sama 
huomautus oli vuoden 1994 DAS-kertomuksessa sellaisten tapausten kohdalla, joissa 
"tilintarkastusta ei voida suorittaa" (kohta 3.132 (k), sivu 42) ja joiden määräksi oli 
laskettu noin 74 miljoonaa ecua. Vastineessaan kansalliset viranomaiset selittävät, että 
kunnille aiheutuneita menoja koskevat tositteet olivat saatavissa ainoastaan kunnista 
eikä keskushallinnosta, jossa tilintarkastajat suorittivat tarkastuksensa. Komission 
tilintarkastajat ovat jo omien tarkastustensa yhteydessä vahvistaneet, että kuntia 
koskevat tositteet ovat saatavissa ainoastaan kunnista. Sen vuoksi 
tilintarkastustuomioistuimen huomautus, joka todennäköisesti perustui 
väärinkäsitykseen, vaikuttaa aiheettomalta, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 
19 
2) Huomautus koskee 39 ecun virheellisiä menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia. Kun 
virheen vähäinen arvo kuitenkin suhteutetaan siihen, että kyseisen ohjelman 
loppuvaiheessa tosiasialliset menot olivat noin 11 miljoonaa ecua suuremmat kuin 
EAKR:n hyväksymät menot, maksun tarkistus ja perintä ovat tarpeettomia (katso myös 
kohta 37/1). 
40. Muulloin kuin tukikelpoisuusaikana aiheutuneet menot 
Komission vastaus 
1) Huomautus, joka sisältyy myös vuoden 1994 vuosittaiseen kertomukseen (kohta 
4.16 (a), sivu 105), koskee ilmoitettuja 317 178 ecun menoja, jotka ovat aiheutuneet 
muulloin kuin tukikelpoisuusaikana. Kansalliset viranomaiset eivät esittäneet 
huomautukseen täydellistä vastinetta. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio esitti 
asiasta erityiskysymyksiä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. On kuitenkin 
huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen lopullinen määrä on 
huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksujen käynnistämiseen ja lopulliseen 
maksamiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali virheiden kattamiseksi on 
riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe ei vaikuta komission maksujen 
määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton. 
2) Huomautus koski noin 7 170 000 ecun menoja, jotka olivat 
tilintarkastustuomioistuimen mukaan aiheutuneet muulloin kuin tukikelpoisuusaikana. 
Asiaa koskevassa sektorikirjeessä tilintarkastustuomioistuin tähdentää kuitenkin, että 
ainoastaan menoja koskeva lasku toimitettiin ennen tukikelpoisuutta, mutta menot 
maksettiin tukikelpoisuusaikana; sen vuoksi tilintarkastustuomioistuin pitää 
huomautusta aiheellisena ainoastaan "laskutuspäiväperustetta" sovellettaessa. 
Jäsenvaltion selvityksen mukaan tukikelpoisuuden perusteena on ajankohta, jolloin 
meno on todella aiheutunut (siis maksettu), ei ajankohta, jolloin se on todettu tai siitä 
on laskutettu. Komissio katsoo huomautuksen perustuvan tilintarkastustuomioistuimen 
väärinkäsitykseen siten, että asiaa koskevissa määräyksissä menon ilmoittaminen ja 
tukikelpoisuusaika liitetään varsinaisen maksun suorittamiseen eikä laskun 
toimittamiseen. Sen vuoksi perintäkysymys lienee perusteeton. 
3) Huomautus koskee ilmoitettuja noin 290 000 ecun menoja, jotka olivat aiheutuneet 
muulloin kuin tukikelpoisuusaikana. Asiaa koskevassa sektorikirjeessä 
tilintarkastustuomioistuin tunnusti, ettei virhe vaikuta komission maksuihin. 
Vastineessaan jäsenvaltion viranomaiset myönsivät, että huomautus oli aiheellinen ja 
että komissiolle toimitettu menoilmoitus sisälsi mainitun virheellisen summan. Koska 
kyseinen ohjelma oli lopetettu ennen kuin DASissa esitetystä virheestä oli ilmoitettu, 
komissio tutki huolellisesti, vaikuttiko ongelma EAKR.n maksuihin siten, että perintä 
olisi perusteltua. Jäsenvaltion ilmoittamat kokonaismenot olivat noin 27,8 miljoonaa 
ecua ohjelman menorajan ollessa 27 miljoonaa ecua. Sen vuoksi jäsenvaltion EAKR:n 
talousarvioon hyväksyttyjen menojen lisäksi käyttämät ja ilmoittamat 0,8 miljoonaa 
ecua riittävät kattamaan DASissa esitetyn 0,3 miljoonan ecun virheen, ja jäsenvaltio on 
oikeutettu EAKR:n avustukseen kokonaisuudessaan; kyseisessä tilanteessa EAKR:n 
avustuksen perintä ei ole perusteltua. 
20 
4) Komissio ei pysty tunnistamaan tapausta käytettävissään olevien tietojen avulla; 
tapaus koskee 732 516 ecun "tunnettua virhettä", josta ei ole olemassa erityistä DAS-
sektorikirjettä. Vuoden 1996 maaliskuussa komissio pyysi 
tilintarkastustuomioistuimelta tarkempia tietoja tiettyjen DASissa esitettyjen tapausten 
jäljittämiseksi (mainittu tapaus mukaan lukien), mutta se ei ole vielä saanut vastausta. 
Kyseisen ohjelman lopettamista ajatellen komissio ryhtyi lisätoimenpiteisiin; se pyysi 
asianomaisia kansallisia viranomaisia tunnistamaan tapauksen ja selventämään sitä. On 
kuitenkin huomattava, että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on 
huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksujen käynnistämiseen vaadittavien 
menojen määrä, jolloin marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi 
kyseinen DASissa esitetty virhe ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien 
maksujen määrään, ja perintäkysymys lienee perusteeton (katso myös kohta 33/2). 
41. Maksetut ennakkomaksut, jotka ylittävät säännöksissä vahvistetut rajat 
Komission vastaus 
Virhe koskee komission maksumenettelyjä, ja siitä on jo annettu selvitys komission 
vastauksessa vuoden 1994 DAS-kertomukseen (sivu 28, kohta 41). Perintäkysymys 
lienee perusteeton. 
42. Menot, jotka eivät ole tukikelpoisia, koska ne eivät liity kyseessä olevan 
toiminnallisen ohjelman mukaisesti rahoitettuun hankkeeseen 
Komission vastaus 
Huomautus koskee tiettyjen menoilmoitukseen sisältyvien 1 726 ecun menojen 
tukikelpoisuutta. Vastineessaan jäsenvaltion viranomaiset eivät antaneet tyhjentävää 
vastausta huomautukseen. Ohjelman lopettamista ajatellen komissio pyysi 
toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta lisäselvityksiä. On kuitenkin huomattava, 
että jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on huomattavasti suurempi 
kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen vaadittavien menojen määrä, jolloin 
marginaali virheen kattamiseksi on riittävä; sen vuoksi kyseinen DASissa esitetty virhe 
ei tässä vaiheessa vaikuta komission suorittamien maksujen määrään, ja 
perintäkysymys lienee perusteeton. 
21 
43. Rakennusta käytetään muihin kuin ilmoitettuihin ja yhteisön tukeen 
oikeuttaviin tarkoituksiin 
Komission vastaus 
Saatuaan tilintarkastustuomioistuimelta riittävät tiedot ja katsoessaan, että jäsenvaltion 
vastineet eivät olleet tyydyttäviä ja että mainitut kaksi ongelmaa olivat edelleen 
ratkaisematta, komissio käynnisti asetuksessa N:o 4253/88 olevan 24 artiklan mukaisen 
tutkinnan, joka jatkuu edelleen. Jäsenvaltion ilmoittamien ohjelman menojen määrä on 
kuitenkin huomattavasti suurempi kuin EAKR:n ennakkomaksun käynnistämiseen 
vaadittavien menojen määrä, jolloin marginaali DASissa esitetyn virheen kattamiseksi 
on riittävä ja jolloin voidaan taata, että komission maksamat ennakkomaksut vastaavat 
säännöksiä (katso myös kohta 33/3). 
22 
rv VUODEN 1994 TARKASTUSLAUSUMASSA (DAS) MAINITUT EAKR:N MAKSUJA KOSKEVAT OLENNAISET VIRHEET (ECU) 
DAS-
kohta DAS- JV Ohjelma Maksun ONGELMA DAS- JV:n Maksun Vaikutus JV:n Pääosasto XVI Selitykset 
tarkastus (EAKR n:o) virheen ilmoittamat aloitustaso EAKR:n viranomaisen Jatkot.piteet 
menot maksuun 
kohta 32 
kohta 33 10 11 12 13 
PP4 ES 911110005 Enn.1,2/93 tukikelvoton hanke 4.223.000 58.727.128 34.739.700 ei ole ei jatkot.piteitä ks. yksityiskohtaiset huomiot 
KNPP31 ES 921103004 Enn.2/ohj. tukikelvottomat toimet 
kohta 33 KNPP34 ES 921109006 Enn.2/93 tukikelvottomat toimet 
kohta 33 
kohta 33 
kohta 33 KNPP36 
rKNPP37~" BE 911009003 Enn.1'93 tukikelvottomat toimet 
KNPP38 BE 901010002 Enn. 1/92 tukikelvottomat toimet 
ES 9211Ö9006 Enn.2/93 tukikelvottomat toimet 
kohta 33 PP194 PO 901210002 Enn.2/93 tukikelvottomat toimet 4.235.431 6.396.515 3.095.505 aikaistus tyydyttävä loppuunkäsitelty ks. DAS94, s. 82, kohta33/2 
4.957.290 55.339.345 36.739.500 ei ole kirje til.tark.tuom. ei tunnistettu 
istuimelle ja JV:lle 
20.613 11.626.532 
164.839: 7.054.191 10.334.946 
5.284.396* ei ole 
ei ole epätyydyttävä 24 artikla 
epätyydyttävä 24 artikla 
1.625.752 55.339.345 36.739.500 ei ole tarkistus loppuunkäsitelty 
748.648: 24.496.000 20.557.000 ei ole tarkistus loppuunkäsitelty 
kohta 34 PP12 UK 910909016 Enn.193 perusteeton meno 47.547 3.438.960 720.000 ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty 
kohta 35 KNPP40 ES 881109002 Enn.1,2/93 ilm. summa eri kuin kirjattu 823.694 54.821.133 39.423.700 ei ole tarkistus loppuunkäsitelty 
kohta 35 KNPP41 ES 881109002 Enn.1,2/93 ilm. summa eri kuin kirjattu 130.563 54.821.133 39.423.700 ei ole tarkistus loppuunkäsitelty 
kohta 35 PP15 ES 901109022 Enn. 1,2/93 ilm. summa < kirjattu -21.691 40.141.068 25.651.250 ei ole ei jatkot.piteitä "negatiivinen virhe" 
kohta 36 PP398 DE 890209002 
kohta 37 KNPP389 IRL 890409001 Lopullinen 
Lopullinen ilm. summa < todellinen -449.176 109.737.176 109.550.000 ei ole ei jatkot.piteitä 'negatiivinen virhe" 
maksamattomat laskut/arvio 758 920.014.222 909.684.000 ei ole ei jatkot.piteitä päättynyt ohjelma 
kohta 37 KNPP496 GR 900810001 Enn.2/93 maksamattomat laskut/arvio 260.286 106.275.665 32.994.077; ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty 
kohta 37 PP17 ES 921109007 
kohta 37 PP496 GR 900810001 Enn.2/93 
~Enn.2793 maksamattomat laskut/arvio 395.308; 12.914.944 9.248.500 ei ole tarkistus loppuunkäsitelty 
maksamattomat laskut/arvio 798.473; 106.275.665 32.994.077 ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty 
kohta 38 PP218 ES 921103003 Enn.2/ohj. ALV tukikelvoton 304.305 2.790.479 1.994.250 ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty 
kohta 39 PP389 IRL 890409001 Lopullinen asiakirjat puuttuvat 39 920.014.222 909.684.000 ei ole ei jatkot.piteitä päättynyt ohjelma 
kohta 39 PP397 DE 940209004 Enn.2 94 asiakirjat puuttuvat 7.596.257 236.300.000 61.831.500 ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty 
kohta 40 KNPP32 ES 911110005 Enn.1,2 93 tukikeipoisuusjakso päättynyt 317.178 58.727.128 34.739.700 
kohta 40 KNPP39 ES 921109006 Enn.2 93 tukikeipoisuusjakso päättynyt 732.516 55.339.345 36.739.500 ei ole 
ei ole ei jatkot.piteitä ks. yksityiskohtaiset huomiot 
kirje til.tark.tuom. ei tunnistettu 
istuimelle ja JV:lle 
kohta 40 |PP384 PO 941209008 Enn.2 94 tukikeipoisuusjakso päättynyt 7.170.255 28.893.828 
kohta 40 PP407 DE 880210001 Lopuii.nen tukikeipoisuusjakso päättynyt 290.275 27.784.953 12.025.000 
27.030.634 ei ole 
ei ole tyydyttävä loppuunkäsitelty 
tyydyttävä loppuunkäsitelty 
kohta 41 PP219 COM 850503048 Välimaksu liian suuret enn.maksut 
kohta 42 
kohta 43 PP400 BE 921009002 
KNPP26 BE 901010002 Enn.2 93 
Tnn.1 92 tukikelvoton meno 
ei EAKR:n mukainen 1.854.638 tämä koskee komissiota ei ole 
1.726 4.793.239 3.5*827500 ^ei ole 
51174*78 7.054.19^1 5.28473*96" * ei ole ei jatkot.piteitä ks. DAS94, s. 82, kohta 41 
ei jatkot.piteitä ks. yksityiskohtaiset huomiot 
epätyydyttävä 24 artikla 
SOSIAALIALA 
44. Yleisen valmistavan koulutustoimenpiteen rahoittaminen, vaikka ainoastaan 
pätevyyden saamiseen johtavat koulutustoimenpiteet olivat tukikelpoisia, jolloin 
jäsenvaltion on esitettävä aiempien tukeen oikeuttavien menojen tositteet 
Komission vastaus 
Pätevyyden saamisen johtavan koulutuksen käsitettä ei ole vanhaa ohjelmaa (1989-94) 
koskevassa yhteisön asetuksessa. Siinä on tarkennettu ainoastaan, että koulutuksen on 
johdettava ammatin saamiseen. Komissio on päättänyt pitää valmistavia 
koulutustoimenpiteitä tukikelpoisina ainoastaan, jos ne sisältyvät ammatin saamiseen 
johtavaan jatkuvaan koulutukseen. Sen vuoksi esimerkiksi kolmesta vaiheesta 
(koulutukseen hakeutuminen, valmistava pätevöityminen, lopullinen pätevöityminen) 
koostuvissa yksilöllisissä koulutussopimuksissa ainoastaan viimeistä vaihetta on pidetty 
tukikelpoisena ilman eri toimenpiteitä. Ensimmäistä vaihetta ei ole hyväksytty ilman 
eri toimenpiteitä,, mutta toista vaihetta on voitu pitää tukikelpoisena, jos on pystytty 
osoittamaan, että seurantaa oli jatkettu harjoittelijan työllistämiseen asti. 
45. PRODEP I -ohjelmassa hyväksyttyjen toimintojen rahoittaminen PRODEP II 
-ohjelman varoilla 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitseman ongelman havaitsi ensimmäiseksi komissio, 
minkä vuoksi se jäädytti yhteisön tukikehykseen (YTK) II liittyvät ennakkomaksut. 
Sen jälkeen jäsenvaltio suostui avaamaan erilliset tilit entisiä varoja (1986-89), 
YTK:stä I (1990-94), YTK:stä II (1994-99) ja yhteisöaloiteohjelmia varten. Se 
sitoutui ohjaamaan Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varat yhteisön päätösten 
mukaisesti. Komissiolla on ollut mahdollisuus tarkastaa, että jäsenvaltio on pitänyt 
kiinni sitoumuksistaan. 
46. Tosiasiallisia menoja suuremmiksi ilmoitetut menot 
Komission vastaus 
Kreikka: jakson 1990-93 loppusummia ei ole vielä päätetty, sillä komissio tekee 
parhaillaan tarvittavia korjauksia yhteistoiminnassa jäsenvaltion kanssa. 
Italia: komissio seuraa tarkkaan meneillään olevia oikeuskäsittelyjä, joissa se toimii 
usein kantajana. 
47. Sellaisten opiskelijoiden koulutukseen käytetty tuki, jotka eivät ole työttöminä 
eivätkä työnhakijoina 
Komission vastaus 
24 
Tällä hetkellä komissiolla ei ole todisteita siitä, olivatko kyseisten kurssien 
harjoittelijat ennen koulutuksen alkua työnhakijoina vai eivät. Komissio korostaa, että 
sen on äärimmäisen vaikeaa selvittää tällaisia tapauksia omin keinoin. 
48. Muihin kuin tukikelpoisiin uudeUeenkoulutustoimenpiteisiin myönnetyt tuet, 
jotka alueviranomaiset ovat perineet takaisin, mutta joita ei ole palautettu 
komissiolle 
Komission vastaus 
Toscanan alueelle suoritetut liian suuret maksut, joihin tilintarkastustuomioistuin 
viittaa, on tarkoitus vähentää vuoden 1993 loppusummasta. Alueen komissiolle 14 
päivänä huhtikuuta 1996 esittämää loppusummaa koskevaa maksupyyntöä ei ole 
kuitenkaan vielä voitu ottaa huomioon, sillä yksi sen käsittelylle olennainen liite oli 
laadittava uudelleen. Komission lähettämistä kirjeistä huolimatta Toscanan alue ei ole 
vielä muokannut loppusummaa koskevaa pyyntöään eikä määrättyä vähennystä ole sen 
vuoksi vielä tehty. Komissio seuraa kuitenkin tapausta tarkkaan. 
49. Sellaisten lastentarhan ja ala-asteen opettajille tarkoitettujen 
koulutustoimenpiteiden rahoittaminen, jotka eivät ole tukikelpoisia 
Komission vastaus 
Komission yksiköt ovat tutkineet tilintarkastustuomioistuimen esiin tuoman ongelman 
ja ovat hiljattain käynnistäneet asetuksessa 2082/93 olevan 24 artiklan mukaisen 
menettelyn. 
50. Ennakkomaksun suorittaminen arvioitujen, ei tosiasiallisten menojen 
perusteella 
Komission vastaus 
Vuoden n ennakkomaksut perustuvat jäsenvaltioiden vuodelta n-1 esittämiin toimien 
toteuttamista koskeviin todistuksiin lukuun ottamatta ohjelmajakson ensimmäistä 
vuotta, jonka mukaiset ensimmäiset ennakkomaksut maksetaan ilman eri toimenpiteitä 
eri tukimuotojen hyväksymisen jälkeen. 
Koska eräät kurssit ovat monivuotisia ja kouluvuosi jakaantuu kahdelle 
kalenterivuodelle, jäsenvaltio joutuu toisinaan vuoden lopussa esittämään toimien 
toteuttamista koskevia todistuksia, jotka perustuvat osittain tosiasiallisiin menoihin, 
mutta osittain myös tuleviin menoihin. Loppusummaa koskevaa maksupyyntöä 
esitettäessä, joka on tehtävä seuraavan vuoden kesäkuun 30 päivään mennessä, 
komissio tekee tarvittavat korjaukset, joissa ainoastaan tosiasialliset menot otetaan 
huomioon. 
25 
51. Toiminnallisten ohjelmien väliset varojen siirrot vaihtokursseissa 
tapahtuneista merkittävistä muutoksista aiheutuneiden lisääntyneiden 
kustannusten kattamiseksi 
Komission vastaus 
Kurssivoittojen käyttöä koskevilla uusilla säännöillä olisi poistettava tulevaisuudessa 
varojen siirtäminen toiminnallisesta ohjelmasta toiseen. 
YMPÄRISTÖ 
52. Ilmoitetut menot vastaavat maksettua ennakkoa eivätkä lopullisen edunsaajan 
tosiasiallisia menoja 
Komission vastaus 
Vastauksessaan vuoden 1994 DAS-kertomukseen (sivu 83) komissio selitti, ettei 
ennakkomaksuja lähtökohtaisesti saisi pitää menoina, jotka eivät ole tukikelpoisia, 
mutta se ei tuntenut tarkkaan asiayhteyttä, johon tilintarkastustuomioistuin viittasi. 
Siksi komissiolla ei ole riittävän vankkoja perusteita, joiden perusteella se voisi kiistää 
kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Hanke sisältyy komission paikalla tehtävien 
tarkastusten ohjelmaan, ja ilmoitettujen menojen tukikelpoisuus tutkitaan tarkastuksen 
yhteydessä. 
EMOTR-OHJAUSOSASTO 
53. Ilmoitetut menot vastaavat suoritettua ennakkomaksua eivätkä lopullisen 
edunsaajan tosiasiallisia menoja 
Komission vastaus 
Puglian alueen viranomaiset vakuuttivat komissiolle 3 päivänä huhtikuuta 1996 
päivätyllä kirjeellä valvovansa tulevaisuudessa, ettei edunsaajille makseta enää 
toiminnallisten ohjelmien mukaisia ennakkomaksuja. Tässä tapauksessa rahojen perintä 
on tarpeeton, koska yhteisön varojen maksaminen on jäsenvaltion tehtävä ja sitä 
säädellään vuosien 1992 ja 1993 loppumaksujen maksun yhteydessä, kun lopulliset 
menoilmoitukset on saatu. 
54. Maksajana toimivan toimielimen edunsaajalle maksamasta tuesta pidättämä 
toimitusmaksu 
Komission vastaus 
Italian tapauksessa komissio otti yhteyttä 22 päivänä helmikuuta 1996 päivätyllä 
kirjeellä Fondo di Rotazione ja MlRAAF-toimielimiin, jotta ne korjaisivat tilanteen ja 
ilmoittaisivat komissiolle asian osalta toteutetut toimenpiteet. Vastausta ei ole 
toistaiseksi saatu. 
26 
Portugalin tapauksessa IFADAP-toimielin on useaan otteeseen vakuuttanut, ettei 
edunsaajilta pidätettäisi toimitusmaksua vuoden 1994 lokakuun jälkeen, mutta sen on 
kuitenkin todettu jatkavan käytäntöään epäsuorasti (maksu laskutetaan erikseen). 
Maksuperusteena ei kuitenkaan enää ole maksetun tuen määrä, vaan sijoituksen 
määrä. Tässä tapauksessa YTK II -tuen toimenpiteistä 2, 3 ja 5 peritään 0,9 prosentin 
maksu ja toimenpiteistä 1 ja 4 peritään 0,45 prosentin maksu. Ministeriön laskutusta 
koskeva päätös on toimitettava komission arvioitavaksi. 
TUTKIMUS 
55. Keinotekoisesti paisutettu menoilmoitus, joka tähtää kaikkien kustannusten 
rahoittamiseen yhteisön osuudella 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuimen alustavan tilintarkastuksen seurauksena komissio 
(pääosasto XIII ja UCLAF-petostentorjuntayksikkö) suoritti perusteellisen 
tilintarkastuksen, joka johti yhteisön talousarvioon kohdistuvan petoksen toteamiseen 
syytettynä olevan yhtiön säännönvastaisten toimien vuoksi. Tämän perusteella 
komissio toteutti tarvittavat toimenpiteet, joiden myötä kyseinen yhtiö ei enää kuulu 
tilintarkastusten alaisten sopimusten piiriin, yhtiötä vaaditaan palauttamaan sille 
sopimusten mukaan suoritetut maksut ja kaikki yhtiön hyväksi suoritettavat maksut 
pidätetään. Petoksen toteamisen vuoksi komissio päätti myös heinäkuussa 1996 jättää 
tapauksen sen jäsenvaltion toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi, jossa 
kyseisen yhtiön toimipaikka sijaitsee. 
56. Yhteisön tuen hakeminen menoihin, joita kansallinen tutkimuslaitos on jo 
rahoittanut 
Komission vastaus 
Komissio on vähentänyt 8 532 Englannin puntaa 24 päivänä tammikuuta 1996 
suorittamastaan loppumaksusta. 
57. Liian suuren vaihtokurssin käyttämisestä aiheutunut ilmoitettujen 
kustannusten ylimitoittaminen tai jo maksetun ennakkomaksun vähentämättä 
jättäminen 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella komissio pyysi sopimuspuolelta 
kirjallisesti lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista kohdista. DYCAT 
International -yhtiö ei ole vielä toimittanut kyseisiä tietoja, ja hankkeen 
yhteensovittaja on jättänyt asiasta huomautuksen yhtiölle saadakseen tarvittavat 
asiakirjat 15 päivään kesäkuuta 1996 mennessä. Jos DYCAT International -yhtiö ei 
ole vastannut mainittuun määräpäivään mennessä, komissio vähentää summan 
lopullisesta maksusta. 
27 
ITA-EUROOPAN MAIDEN TUKI 
58. Erään PHARE-hankkeen arvonlisäveron (alv) rahoittaminen, joka ei oikeuta 
tukeen 
Komission vastaus 
Unkarin veroviranomaiset ovat maksaneet takaisin tapausta koskevat 125 000 Unkarin 
forinttia (+/-874 ecua) 16 päivänä helmikuuta 1996. 
TOIMINTAMENOT 
59. Komission "Clovis/Wilson" maa-alueesta maksama hankintahinta, vaikkei 
maksu hankintasopimuksesta puuttuvan notaarin allekirjoituksen vuoksi ollut 
tukikelpoinen 
Komission vastaus 
Komission toimivaltainen yksikkö vahvisti ja korjasi välittömästi 
tilintarkastustuomioistuimen mainitseman virheen. Se laati perimismääräyksen ja sai 
kyseisen summan takaisin. 
Yhtään maksua ei voida määrätä maksettavaksi, jos molemmat sopimuspuolet eivät 
ole laillisesti allekirjoittaneet maksua koskevaa sopimusta. 
Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuoma virhe perustuu varainhoitovuoden lopulla 
toteutetun ostomenettelyn eri vaiheiden aikajärjestykseen liittyvään erehdykseen, jonka 
myötä käyttämättömät määrärahat siirrettiin yhteiskirjauksella toiselle tilille. 
OMAT VARAT 
(Euroopan parlamentti) 
10. katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on tehostettava valvontaansa 
tavaroiden vastaanoton ja tullioikeudellisen aseman osalta unionin 
ulkorajoilla, ja kehottaa komissiota laatimaan aihetta koskevan 
kertomuksen; 
Komission vastaus 
Komissio on samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa, jonka mukaan tavaroiden 
vastaanoton ja tullioikeudellisen aseman valvontaan on kiinnitettävä erityistä 
huomiota. Sen vuoksi kysymykset ovat erottamaton osa sen jäsenmaissa toteuttamaa 
valvontaohjelmaa ja se aikoo edelleen lisätä toimenpiteitään kyseisellä alalla. 
Komissio on toimittanut tiedonannon vuosina 1990 - 1993 tehtyjen tarkastusten 
tuloksista kahdelle budjettivaltaa käyttävälle osastolle 4 päivänä tammikuuta 1996 
päivätyn omien varojen valvontajärjestelmän toimintaa koskevan kertomuksen 
28 
(KOM(93) 691) välityksellä, joka julkaistaan kolmen vuoden välein. Vastaava 
tiedonanto omien varojen valvonnasta vuosina 1993 - 1995 saaduista tuloksista 
toimitetaan vuoden 1996 joulukuun lopulla tai viimeistään vuoden 1997 alussa. 
Jäsenvaltioiden vastuusta yhteisön tullisäännöksissä säädetään, että yhteisön 
tullialueelle siirretyt tavarat ovat tullivalvonnan alaisia, kunnes jäsenvaltioiden 
toimivaltaiset viranomaiset ovat voineet varmistua niiden tullioikeudellisesta asemasta. 
Mitä tulee yhteisön tullialueella meriteitse paikasta toiseen vapaasti liikkuviin 
tavaroihin, joiden tullioikeudellinen asema herättää epäilyksiä kansallisissa 
hallintoelimissä, komissio on lisäksi käynnistänyt valmistelutyöt tavaroiden valvonnan 
lisäämiseen Euroopan parlamentin mainitsemalla tavalla tähtäävän 
lainmuutosehdotuksen hyväksymistä silmällä pitäen. Valmistelut ovat edenneet hyvin. 
Muutamia valmisteveron alaisiin tuotteisiin liittyviä ongelmia on kuitenkin vielä 
ratkaistava, sillä ne voisivat mahdollisesti lykätä hieman alunperin vuodelle 1996 
suunniteltua muutosehdotuksen hyväksymistä. 
(Euroopan parlamentti) 
11. kehottaa komissiota esittämään vuosittaisen kertomuksen siitä, miten 
jäsenvaltiot perivät erilaisia yhteisön talousarviosta puuttuvia varoja; 
Komission vastaus 
Perinteisten omien varojen ja erityisesti petoksiin tai säännönvastaisuuksiin liittyvien 
varojen perinnässä, jäsenvaltioiden toiminnan seuranta on vahvistettu asetuksella 
1552/89 ja toteutettu ottamalla käyttöön seurantamenetelmä, jonka avulla vaikeita 
perintätapauksia seurataan ryhmittäin niiden tilien lopulliseen tarkastamiseen ja 
hyväksymiseen asti. A-ryhmä koskee omiin varoihin kohdistuneita petostapauksia, 
joissa on kyse 500 000 ecua suuremmista summista, kun taas B-ryhmään sisältyvät 
keskinäisen avunannon nimissä tehtyihin ilmoituksiin liittyvät tapaukset, joissa on 
kyse 1 000 000 ecua suuremmista summista. 
A-ryhmä sisälsi vuonna 1994 (A/94) noin sata mainitun tyyppistä tapausta, jotka 
yhteenlaskettuina kattoivat määräytymisperusteiden mukaan laskettuna 70 prosenttia 
perittävistä. Kansalliset hallintoelimet ilmoittivat pyydettäessä tapausten 
perintävaiheen. B-ryhmään oli valittu 6 tapausta vuodelle 1994 ja seuraavalla vuodelle 
23 tapausta. On huomattava, että tähän ryhmään kuuluvat tapaukset ovat erityisen 
tärkeitä, koska ne ovat teknisesti monimutkaisia ja käytännössä hankalia. Koska 
mainittuihin tapauksiin löydetään harvoin nopeita ratkaisuja hallinnollisten ja 
oikeudellisten menettelyjen hitauden vuoksi, tapaukset ovat suhteellisen vanhoja. 
Lisäksi vuosittain toteutettuihin uusiin A- ja B-ryhmiin liitetään aiemmista ryhmistä ne 
tapaukset, joiden tilejä ei ole lopullisesti tarkastettu ja hyväksytty. 
Komissio osoitti 6 päivänä syyskuuta 1995 Euroopan parlamentille vuoden 1994 A-
ryhmää koskevan ensimmäisen kertomuksen. Se toimittaa viipymättä saman vuoden 
B-ryhmää koskevan kertomuksen. 
29 
Kansallisella tasolla toteutettavaan perintään sovelletun menettelyn osalta komissio on 
lisäksi osoittanut syksyllä 1994 jäsenvaltioille asiaan liittyvän kyselylomakkeen, josta 
saatuja vastauksia käsitellään parhaillaan, jotta komissio voisi sen perusteella ryhtyä 
tarvittaviin asianmukaisiin toiminnallisiin toimenpiteisiin sekä lainsäädännön että 
hallinnon osalta. 
MAATALOUSMENOT 
(Euroopan parlamentti) 
13. panee merkille, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä 
esitellyistä toimenpiteistä huolimatta maatalouden osuus vuoden 1994 
talousarviosta kasvoi 1,3 prosentilla edellisvuoteen verrattuna; 
Komission vastaus 
Maatalouden menot ovat pienentyneet merkittävästi vuosina 1993 - 1994 vähentyen 35 
miljardista ecusta 33 miljardiin ecuun vuodesta 1993 vuoteen 1994. Menojen kehitys 
vuosina 1993 - 1994 käy ilmi jäljempänä olevasta taulukosta n:o 1, jossa vuoden 1993 
menojen nimikkeistö on vertailun vuoksi rinnastettu vuoden 1994 menojen 
nimikkeistöön. 
Peltokasvien markkinahintojen laskeminen, josta tehtiin päätös vuonna 1992 
hyväksytyn yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä, on toteutunut 
kolmessa vaiheessa varainhoitovuosina 1994, 1995 ja 1996, kun taas tasaustuen määrä 
on vastaavasti kasvanut, mikä on johtanut tasaustuista aiheutuvien menojen kasvuun 
mainittuna ajankohtana. 
Peltokasvien suoran tuen käyttöönoton ensimmäisestä vaiheesta johtuneen 
peltokasvialan menojen kasvun (2 miljardia ecua) ja klassisen sikaruton poistamiseksi 
toteutetuista korvaustoimenpiteistä johtuneen sianliha-alan menojen kasvun (215 
miljoonaa ecua) on suurilta osin korvannut menojen pieneneminen useimmilla aloilla. 
Tärkeimpiin aloihin, joissa menot ovat pienentyneet, kuuluvat: 
maito- ja maitotuoteala (-960 miljoonaa ecua, joka koostuu tukimenojen 
pienemisestä 360 miljoonalla eculla erityisesti voin määrän 
pienentymisen vuoksi, markkinointi- ja myynnin edistämismenojen 
pienemisestä 230 miljoonalla eculla sekä vuosina 1987 - 1988 ja 1991 -
1992 päätetystä tuotannosta luopumisesta maksettavista korvauksista 
aiheutuvien kustannusten pienemisestä 220 miljoonalla eculla); 
oliiviöljyala (-650 miljoonaa ecua, joka koostuu Italian vuotta 1992 -
1993 edeltäviä markkinointivuosia koskevien tuotantotukimaksujen 
pienemisestä 300 miljoonalla eculla vuonna 1993, neuvoston päättämän 
kulutustuen pienenemisestä 170 miljoonalla eculla vuonna 1994 ja 
interventiokustannusten pienemisestä 140 miljoonalla eculla; ne olivat 
30 
lisääntyneet vuonna 1993 vuodelle 1991 - 1992 kirjatun voimakkaan 
tuotannon vuoksi); 
lampaan- ja vuohenliha-ala (-520 miljoonaa ecua, minkä taustalla on 
markkinointivuoden 1993 vaikea markkinatilanne, jonka vuoksi 
uuhipalkkioita maksettiin edelleen enemmän vuonna 1994, jolloin 
tilanne oli kuitenkin palautunut ennalleen); 
naudanliha-ala (-520 miljoonaa ecua, joka koostuu 
interventiokustannusten pienemisestä ja vuoden 1994 ostojen 
pysäyttämisestä sen jälkeen, kun vuoden 1993 ostot olivat 425 000 
' tonnia ja julkisia varastoja tyhjennettiin myynnin kasvaessa 525 000 
tonnista 730 000 tonniin vuodesta 1993 vuoteen 1994. Tämä johti 
menojen pienemiseen lähes 1,6 miljardilla eculla, mutta vuoden 1992 
yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen seurauksena päätetty 
palkkioiden korotus lisäsi vastaavasti menoja lähes 1,1 miljardilla 
eculla; 
viiniala (-330 miljoonaa ecua, joka selittyy pöytäviinin tuotannon 
pienemisellä 107 miljoonasta hehtolitrasta 91 miljoonaan hehtolitraan 
markkinointivuodesta 1992 - 1993 markkinointivuoteen 1993 - 1994. 
Maatalousmenojen pieneminen varainhoitovuodesta toiseen osoittaa selvästi, että esiin 
tuotu maatalousmenojen osuuden kasvu kokonaismenoista ei johdu niiden 
lisääntymisestä eikä ole seurausta uudistuksen toisen vaiheen toteuttamisesta. 
31 
TAULUKKO N:0 1: 
MAATALOUSMENOJEN KEHITYS VUOSINA 1993 JA 1994 
Varainhoitovuoden määrärahojen yleiset 
menot 
Bl-10 Peltokasvit 
Bl-11 Sokeri 
Bl-12 Oliiviöljy 
Bl-13 Kuivarehu ja kuivatut kasvikset 
Bl-14 Tekstiilikasvit 
Bl-15 Hedelmät ja vihannekset 
Bl-16 Viini 
Bl-17 Tupakka 
Bl-18 Muut alat 
OSASTO I 
Bl-20 Maitotuotteet 
Bl-21 Naudanliha 
Bl-22 Lampaan- ja vuohenliha 
Bl-23 Sianliha 
Bl-24 Muna- ja siipikarja 
Bl-25 Muut toimet 
Bl-26 Kalastus 
OSASTO II 
Bl-30 Liitteeseen II kuulumattomat 
B1 -31 Liittymistasausmaksu 
Bl-32 Valuutan tasausmaksu 
Bl-33 Elintarviketuen palauttaminen 
Bl-34 Korkojen palauttaminen 
Bl-35 Ilmaisjakelu 
Bl-36 Vilpillisten menettelyjen vastainen 
taistelu 
Bl-37 Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen 
Bl-38 Maaseudun kehittäminen 
Bl-39 Muut toimenpiteet 
OSASTO III 
Bl-40 Tulotuet 
Bl-50 Liitännäistoimet 
EMOTR-TUKI YHTEENSÄ 1993 1994 Muutokset 
32 
(Euroopan parlamentti) 
14. pahoittelee jälleen kerran maatalousalan budjettiarvioiden ja todellisten 
menojen välistä suurta eroa: katsoo, että nämä erot eivät selity 
yksinomaan odottamattomilla tekijöillä (sääolot, taudit, ja niin edelleen); 
kehottaa siksi komissiota kiristämään hallintaa erityisesti toistuvasti 
ylitettyjen lukujen kohdalla ja toimimaan läheisessä yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa, jotta talousarvion perustana käytettäviä ennusteita 
voidaan parantaa; 
Komission vastaus 
Komissio toteaa, että talousarvion puutteellinen toteuttaminen johtui suurimmaksi 
osaksi vuoden 1992 uudistuksen toteuttamiseen vaikuttavien tekijöiden täsmällisen 
arvioinnin vaikeudesta, erityisesti peltokasvien viljelyyn käytettävien 
perusviljelyalojen ja naudanliha-alan palkkiokiintiöiden käyttöprosentista 
jäsenvaltioissa. Koska jäsenvaltioiden yksityiskohtaiset tiedot puuttuivat talousarvion 
laatimisen yhteydessä ja uudistuksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi oli tuolloin 
käynnissä, komissio on joutunut käyttämään maanviljelijöiden uudistukseen 
osallistumisprosentista tilastokeskuksen tietoihin perustuvia oletusarvoja, jotka ovat 
osoittautuneet liian korkeiksi. 
Toinen suuri alhaiseen kulutukseen vaikuttanut tekijä on ollut naudanliha. 
Varainhoitovuodella 1994 markkinoilla tapahtui käänne, jollaista harvat ennusteiden 
laatijat olisivat uskaltaneet ennustaa, kun hanketta laadittiin noin kahdeksan kuukautta 
aiemmin. Käänne johti interventio-ostojen lähes täydelliseen katoamiseen ja auttoi 
tyhjentämään 900 000 tonnin julkisia varastoja varainhoitovuoden loppuun mennessä 
vähintään 250 000 tonnilla vientiin kohdistuvan tehokkaan myyntipolitiikan avulla. 
Komissio ei ole jäänyt toimettomaksi niiden lukujen suhteen, joissa ylityksiä on 
tapahtunut, vaan se on pannut täytäntöön talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 
tehdyn päätöksen 6 artiklan määräykset ja ryhtynyt asianmukaisiin toimenpiteisiin sen 
toimivaltaan kuuluvilla aloilla (muna- ja siipikarja-alan tiettyjen takaisinmaksujen 
vähentäminen tai poistaminen) tehden neuvostolle kyseessä olevaa yhteistä 
markkinajärjestelyä (YMJ) (puuvilla) koskevia uudistusehdotuksia ja asettaen tiukan 
taloudellisen kehyksen äskettäin hyväksytyille liitännäistoimille. 
Komission päätehtävänä on EMOTR: n tukiosaston maatalousennusteiden parantaminen 
sekä sen omissa yksiköissä että kansallisessa hallinnossa. 
Menneistä virheistä oppiminen, joka auttaa ymmärtämään paremmin tulevaisuutta, on 
hyvin kuitenkin vaikeaa kyseisellä alalla. Aiempina vuosina saadut kokemukset ovat 
itse asiassa osoittaneet, että kaavio, jonka mukaan talousarvio laaditaan ja jonka 
mukaan se toteutuu, on jokaisena varainhoitovuonna erilainen. Komission mukaan 
talousarvion toteuttamisessa onnistuttaisiin kuitenkin paremmin, jos talousarvion 
hyväksymismenettelyä muutettaisiin siten, että talousarvioesitystä voitaisiin korjata 
33 
oikaisukirjelmällä ennen sen toista käsittelyä neuvostossa, jolloin korjaus perustuisi 
alustavan talousarvioesityksen laadinnassa vähintään kahdeksan kuukautta aiemmin 
käytettyjen taloutta koskevien oletusten ajan tasalle saattamiseen, tai siten, että 
talousarviota voitaisiin korjata korjaavalla lisätalousarviolla sen jälkeen, kun 
parlamentin puheenjohtaja on vahvistanut joustavamman muutosmenettelyn. 
Muutoksesta olisi muodostuttava talousarviomenettelyn tavanomainen vaihe. 
Toisaalta komissio katsoo, että yhteisön säännöstön yksinkertaistaminen ja 
täytäntöönpano jäsenmaissa sekä viimeisten maksupäivien noudattaminen vähentävät 
epävarmuutta merkittävästi. 
(Euroopan parlamentti) 
15. kehottaa komissiota ennen Irlannin naudanlihan jalostusteollisuudessa 
esiintyneiden väärinkäytösten johdosta määrättävien rangaistusten 
lopullista suuruutta koskevan päätöksen tekemistä varmistamaan, että 
Irlannin viranomaiset panevat täysin täytäntöön asetuksen (ETY) 2456/93, 
jolla naudanlihan markkinoiden asianmukainen toiminta pyritään 
takaamaan; 
Komission vastaus 
Varainhoitovuoden 1992 tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä komissio 
päätti Irlannin naudanlihan julkisen varastoinnin osalta, että vuotta 1990 koskevaa 10 
prosentin taloudellista tarkistusta oli jatkettava todettujen puutteiden vakavuuden 
vuoksi. Koska Irlannin viranomaiset ottivat vuonna 1991 käyttöön valvonnan 
tehokkuuden ja luotettavuuden parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä, tarkistus 
laskettiin 5 prosenttiin vuodelle 1991. 
Asetusta (ETY) N:o 2456/93 ei ole voitu panna täysimittaisesti täytäntöön naudanlihan 
interventio-ostojen niukkuuden vuoksi. Komissio kiinnittää asiaan erityistä huomiota 
juuri nyt, koska ministerineuvosto on tehnyt päätöksen interventiotoimenpiteistä 
äskettäin esillä olleen BSE-taudin vuoksi. 
(Euroopan parlamentti) 
16. pyytää komissiota varmistamaan, että Ranskan viranomaiset soveltavat 
Pohjois-Korsikalla täysimittaisesti asetuksia, jotka koskevat erityistä tukea 
vuoristoalueille sekä emolehmäpalkkiota, ja pyytää komissiota etsimään 
tyydyttävän ratkaisun perusteettomasti maksettujen palkkioiden 
perimiseksi takaisin; toteaa, että parlamentti kiinnittää tähän suurta 
huomiota tilien tarkastus- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä; 
Komission vastaus 
Komissio seuraa tarkkaan Pohjois-Korsikalla tehtyjen tarkastusten tuloksia. Erityisen 
vuoristotuen vuosien 1988-1994 maksuja esitetään perittäviksi. Emolehmien 
34 
pitämisestä maksettavien palkkioiden osalta varainhoitovuosille 1991-1994 on esitetty 
25 prosentin taloudellista tarkistusta. 
HEDELMÄ- JA VIHANNESALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY 
(Euroopan parlamentti) 
20. kehottaa komissiota tarkastamaan tilintarkastustuomioistuimen tilien 
tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä esiin tuomat tapaukset ja 
ryhtymään niiden johdosta tarvittaessa aiheellisiin varainhoidollisiin 
toimenpiteisiin kyseisiä jäsenvaltioita vastaan; 
Komission vastaus 
Kyseiselle alalle suunniteltujen tarkastusten yhteydessä komissio ottaa huomioon 
kaikki tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Jos jäsenvaltiot eivät kiistä 
esitettyjä tosiasioita ja asetusten tulkinta on yhdenmukainen, komissio ryhtyy tilien 
tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä kaikkiin tarvittaviin varainhoidollisiin 
toimenpiteisiin. 
Komissio syventää tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomien ja 
jäsenvaltion kiistämien kysymysten tutkimista. 
Vuonna 1996 Espanjassa tehtiin pähkinöitä koskevia tarkastuksia (helmikuussa ja 
huhtikuussa). Kaksi tomaattien jalostukseen liittyvää tarkastusmatkaa tehtiin Italiaan 
(kesäkuussa ja syyskuussa) ja kolmas tarkastusmatka Alankomaihin (elokuussa). Yksi 
ilmaisjakelua koskeva tarkastusmatka tehdään vielä Kreikkaan (lokakuussa) ja 
viimeinen sitrushedelmiä koskeva tarkastusmatka Portugaliin (joulukuussa). 
(Euroopan parlamentti) 
21. kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täysin tulevan YMJ:n sääntöjä ja 
pyytää komissiota vähentämään EMOTR-tuen mukaisesti maksettavia 
kuukausittaisia ennakkoja niille jäsenvaltioille, jotka eivät noudata YMJ:n 
sääntöjä; 
Komission vastaus 
EMOTR-tuen mukaisesti maksettavia kuukausittaisia ennakkoja vähennetään, jos 
säännöstöä ei noudateta. 
(Euroopan parlamentti) 
22. pyytää komissiota lisäämään YMJ:n soveltamisen valvontaan osoitettuja 
aineellisia keinoja, laatimaan suunnitelman järjestelmällistä valvontaa 
varten ja pohtimaan yhteisön ja jäsenvaltioiden tarkastajien välistä 
laajempaa yhteistyötä; 
35 
Komission vastaus 
Valvojien määrää on vähennetty kahteen henkilöön, joiden lisäksi yksi henkilö toimii 
tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavassa yksikössä. Ryhmä toimii yhdessä 
jäsenvaltioiden tarkastajien kanssa, sillä se tarvitsee näiden palveluja 
laadunvalvonnassa. 
KALASTUSPOLITIIKKA 
(Euroopan parlamentti) 
24. pyytää komissiota tutkimaan voimassa olevat oikeudelliset järjestelmät 
yhteisön lainsäädännön mukauttamiseksi yhteisön tonnikala-alan 
todelliseen markkinatilanteeseen ja erityispiirteisiin; 
Komission vastaus 
Voimassa olevat oikeudelliset järjestelmät tutkitaan 25 kohdassa mainittujen paikan 
päälle tehtävien tarkastusmatkojen yhteydessä. Komissio esittää tarkastusten tulokset 
nähtyään mahdollisesti tarvittavat säännöksiä koskevat ja hallinnolliset parannukset. 
(Euroopan parlamentti) 
25. kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa 
suorittamaan varainhoitovuonna 1996 tilintarkastustuomioistuimen 
mainitsemia tarkastuksia ja ilmoittamaan tuloksista parlamentille; 
Komission vastaus 
Viime helmikuussa komissio (pääosasto XIV ja pääosasto XX) laati 
tonnikalantuottajille maksettuja tasaushyvityksiä koskevasta neljästä tarkastusmatkasta 
- Espanjaan (2), Portugaliin ja Ranskaan - koostuvan ohjelman. Tarkastusten 
päätarkoitus on saada tietoja tonnikala-alan todellisesta tilanteesta, jotta komissio voi 
tehdä ehdotuksia mahdollisista muutoksista nykyisin voimassa olevaan säännöstöön. 
Kaksi tarkastusta on jo tehty, Espanjassa (pääosasto XIV ja pääosasto XX) 22. ja 26. 
huhtikuuta 1996 välisenä aikana ja Portugalissa (pääosasto XIV) 28. ja 30. toukokuuta 
1996 välisenä aikana. Toinen tarkastusmatka Espanjaan tehtiin 17. ja 21. kesäkuuta 
1996 välisenä aikana ja viimeinen tehdään Ranskaan ensi lokakuussa. Tarkastusten 
tulokset selviävät vasta viimeisen lokakuussa tehtävän tarkastuksen jälkeen. 
(Euroopan parlamentti) 
26. kehottaa komissiota tekemään tonnikalan osalta nykyistä tullipolitiikkaa 
koskevan tutkimuksen, jotta se saataisiin vastaamaan paremmin alan 
todellisia tarpeita ottaen yhtäläisesti huomioon sekä tuottajien että 
jalostajien edut; 
36 
Komission vastaus 
Tonnikalakauppaa tarkasteltiin kokonaisuudessaan komission 28 päivänä kesäkuuta 
1994 päivätystä kertomuksesta (KOM(92)266 lopullinen) käydyn keskustelun 
yhteydessä. Keskustelun seurauksena neuvosto muutti kalatuotteiden YMJ:stä annettua 
perusasetusta (asetus 3759/92) asetuksella 3318/94. Muutos, jolla tuen 
myöntämisjärjestelmää yksinkertaistetaan, mutta korvauksen perusperiaatteet 
säilytetään ennallaan, parantaa toimenpiteen hallintajärjestelmää. 
Toistaiseksi lyhyellä aikavälillä ei ole odotettavissa, että keskustelun tulokset asetetaan 
kyseenalaiseksi. Komissio seuraa kuitenkin tarkkaan markkinoiden kehitystä 
tehdäkseen mahdollisesti tarvittavia aloitteita. 
RAKENNERAHASTOT 
(Euroopan parlamentti) 
28. katsoo, että komission on tehtävä tarvittavat muutokset asetukseen ja 
käytettävä seuraavat näkökohdat sisältävää yhdennettyä lähestymistapaa: 
- seurantakomiteoiden aseman lujittaminen, jotta ne harjoittaisivat 
tosiasiallista valvontaa yhteisön määräysten noudattamisen sekä 
hankkeiden edistymisen ja hallinnon suhteen; muistuttaa tässä yhteydessä 
jo vuoden 1989 vastuuvapaudesta annetussa päätöslauselmassa 
esittämistään näkemyksistä, 
- valintaperusteiden ja muiden menettelyjen luominen, jolloin yhteisön 
määräysten noudattamista, erityisesti ympäristön ja julkisten hankintojen 
alalla, sekä hankkeiden edistymistä ja hallintaa voidaan valvoa paremmin, 
- asetuksessa 2082/93 olevan 24 artiklan (jota on mahdollisesti muutettu) 
soveltaminen siten, että sääntöjen noudattamatta jättäminen johtaa 
tosiasiallisesti ja suoranaisesti tuen vähentämiseen, keskeyttämiseen tai 
lopettamiseen; 
Komission vastaus 
Komissio aikoo tarkistaa asetuksia nykyisen vuosien 1994 - 1999 ohjelmajakson 
päättymistä seuraavien järjestelyjen valmistelun yhteydessä. 
Komissio katsoo, että olemassa olevan seurantakomitean menettelyt kuvaavat jo 
enimmäkseen yhdennettyä lähestymistapaa, sillä komiteoiden tehtävät, jotka koskevat 
yhteisön lainsäädännön noudattamisen varmistamista, hankkeiden valitsemista ja 
yleiseen edistykseen liittyvää tiedottamista, ovat erottamaton osa jokaista toteutettua 
kumppanuuteen perustuvaa ohjelmaa. 
37 
Nykyisten asetusten mukaisesti seurantakomiteat varmistavat seuraavilla 
toimenpiteillä, että yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan: 
• erityiskysymyksillä (erityisesti ympäristöä ja julkisia hankintoja 
koskevat vaatimukset), jotka sisältyvät yhteisön tuen mahdollisten 
edunsaajien täyttämiin hakulomakkeisiin; 
• hankkeiden valinnasta vastaavan seurantakomitean toimielimen 
tarkastuksilla, jotka ovat osa yksittäisten hankkeiden arviointia; 
• seurantakomitean kokouksiin osallistuvan komission edustajan 
kyselyillä. 
Komission yksiköt tekevät lisäksi tarkastuksia paikan päällä ja hankkeen edistymistä 
koskevien vuosittaisten kertomusten lausuntoihin perustuvia tarkastuksia. 
Valintaperusteiden ja yhdistettyjen seurantamenettelyiden osalta nykyiset ohjelma-
asiakirjat sisältävät hankkeen valintaperusteet, jotka olivat esillä komission 
hyväksyessä ohjelmat tai jotka (kyseisen jäsenvaltion kanssa tehdyn sopimuksen 
mukaan) oli liitettävä päätöksiin hyväksymisen jälkeen tai joita täydennettiin 
asianomaisen seurantakomitean ensimmäisen kokouksen yhteydessä. 
Kyseisten valintaperusteiden toimivuutta valvotaan säännöllisillä hankkeiden 
edistymistä koskevilla kertomuksilla, jotka kussakin komiteassa tekee hankkeiden 
valinnasta vastaava toimielin. Menettelyn tarkoituksena ei ole ainoastaan varmistaa, 
että valitut hankkeet vastaavat ohjelman yleisiä tavoitteita ja että ne ovat yhteisön 
lainsäädännön mukaisia, vaan myös jotta hankkeet, jotka eivät ole edistyneet 
tyydyttävästi ja joihin on sovellettava parannustoimenpiteitä, tunnistettaisiin. 
Asetuksessa N:o 4253/88 [ei N:o 2082/93, kuten parlamentin vastauksessa] olevan 24 
artiklan täytäntöönpanon mukaisesti kaikilta hankkeilta, joissa on syyllistytty 
säännönvastaisuuksiin, voidaan nykykäytännön mukaan perua yhteisön rahoitus ja ne 
voidaan sijoittaa uudelleen osaksi muita soveltuvia hankkeita, niin kauan kuin 
kyseinen ohjelma on toiminnassa. Todetut menot, jotka eivät ole tukikelpoisia, 
vähennetään tavallisesti jäsenvaltion seuraavasta menoilmoituksesta. Sen vuoksi 24 
artikla on tähän mennessä pantu täytäntöön ainoastaan muodollisesti. Vuosien 1989 -
1993 ohjelmien lopettamisen yhteydessä 24 artiklaa saatetaan useissa tapauksissa 
joutua soveltamaan. Komissio pyrkii varmistamaan, että mainittu artikla pannaan 
täysimittaisesti ja asianmukaisesti täytäntöön erityisesti silloin, kun yhteisön 
lainsäädäntöä on rikottu, esimerkiksi ympäristö- tai tarjouskilpailualalla. 
(Euroopan parlamentti) 
29. uskoo, että komission sisäisiä työtapoja, jotka voivat merkitä yhteisön 
määräysten tai hallinnon muodollista tai käytäntöön liittyvää 
heikentymistä, on muutettava; 
38 
(Komission vastaus) 
Komission yksikkö on nimitetty pääyksiköksi jokaisen yhteisön tukikehyksen (YTK), 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA) ja toiminnallisen ohjelman osalta, ja se vastaa 
näiden yleisen täytäntöönpanon yhteensovittamisesta. 
Lisäksi komission rakennerahastoista vastaavat yksiköt ovat luoneet yhteisön 
tukikehystä ja yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan seurantakomiteoiden pysyvien 
jäsenten yhtenäisen järjestelmän (neljä rakennerahastoista vastaavaa yksikköä) ja 
alakohtaisen edustuksen (muut komission yksiköt, jos niiden osallistuminen on 
perusteltua ohjelman erityisluonteen vuoksi ja jos osallistumisesta on sovittu 
yksiköiden välisessä valmistavassa kokouksessa). Lähestymistavalla varmistetaan 
komission yhteensovitettu osallistuminen seurantakomiteoihin, ja se on toistaiseksi 
toiminut hyvin. 
Lisäksi komissiota koskevan SEM 2000 -ohjelman kahdessa ensimmäisessä vaiheessa 
keskitytään menettelyjen tehostamiseen ja talousyksikköjen vahvistamiseen. Mainittua 
kahta vaihetta toteutetaan parhaillaan ja niitä täydennetään kolmannella vaiheella, 
jonka avulla kumppanuutta jäsenvaltioiden kanssa pyritään parantamaan ja lähentämään 
talousarvio- ja talousasioissa. 
(Euroopan parlamentti) 
30. katsoo, että säännöissä tällä hetkellä olevat aukot, kuten ne, jotka liittyvät 
korkotuloihin sekä välittävien laitosten toimivaltaan ja velvollisuuksiin, on 
korjattava; 
(Komission vastaus) 
Kun varat ovat siirtyneet rakennerahastoista jäsenvaltioiden julkisen hallinnon kautta 
ohjautuvan rahoituksen osalta jäsenvaltioille, yhteisö ei ole enää varojen haltija. 
Komissio huolehtii kuitenkin, että muutetussa yhteensovittamisesta annetussa 
asetuksessa N:o 4253/88 olevan 21 artiklan 5 kohdan säännöksiä, joissa viitataan 
varojen siirtämistä lopulliselle edunsaajalle koskevaan yleiseen kolmen kuukauden 
määräaikaan, noudatetaan. Joka tapauksessa yhteisön ennakkomaksujen korkotuloihin 
liittyvää kysymystä tutkitaan parhaillaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen 
toteuttamisen yhteydessä. 
Lisäksi komissio katsoo, että asetuksessa 4253/88 olevan 6 artiklan 1 kohdassa 
esitetään välittäjänä toimivien toimielinten aseman määrittelyä ja niiden toiminnan 
yksityiskohtaisia sääntöjä koskevat selkeät suuntaviivat. Komissio korostaa, että 
jäsenvaltio nimittää välittäjänä toimivat toimielimet, kuitenkin yksimielisesti komission 
kanssa. Tästä syystä ja erityisesti ottaen huomioon sen lisävastuun, joka jäsenvaltioilla 
on yhteisön avustusten hallinnasta, ne ovat ensisijaisesti vastuussa suuntaviivojen 
asianmukaisesta noudattamisesta, jotka on yksilöity muun muassa yleisiä tukia 
koskevassa komission yksiköiden laatimassa ohjekirjassa. 
39 
(Euroopan parlamentti) 
31. katsoo, että yleisiä avustuksia ei saa käyttää lainoihin; 
Komission vastaus 
Komissio katsoo, että muutetussa asetuksessa (ETY) N:o 4254/88 oleva 6 artikla ei 
sulje pois tuen antamista teknisenä rahoituksena ja lainoina, jos "yleissopimuksessa on 
täsmennetty [...], millaisiin toimiin voidaan ryhtyä". 
Toisaalta saman asetuksen 1 artiklan c kohta koskee selkeästi paikallisiin 
kehittämistoimiin, joihin yleisiä tukia ensisijaisesti myönnetään, tarkoitettua EMOTR-
tukea. Toimiin sisältyy mainitun artiklan mukaan "yritysten pääomamarkkinoille 
pääsyn helpottaminen erityisesti takuu- ja osakkuusjärjestelyin". 
Kyseisten menojen tukikelpoisuutta tutkitaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen 
toteuttamisen yhteydessä. 
(Euroopan parlamentti) 
33. kehottaa komissiota kunnioittamaan sitoumustaan, jonka mukaan se 
toimittaa parlamentille säännöllisesti rakennerahastojen toimintaa koskevia 
rahasto-, tavoite- ja tukikehyskohtaisia kertomuksia, joista käy ilmi joka 
tapauksessa kunkin jäsenvaltion suhteellinen menestys; 
Komission vastaus 
Tämä käy ilmi rakennerahastoja koskevista komission vuosittaisista kertomuksista. 
(Euroopan parlamentti) 
34. pyytää komissiota ja erityisesti jäsenvaltioita nopeuttamaan hankkeiden ja 
ohjelmien esittämistä, jotta vältettäisiin tehtävien kasaantuminen kunkin 
varainhoitovuoden viimeisille kuukausille, minkä seurauksena voi olla 
hätiköityjä päätöksiä ja niistä aiheutuvia virheitä; 
Komission vastaus 
Asetuksessa (ETY) N:o 4253 olevan 19 artiklan 3 kohdassa vaaditaan, että 
jäsenvaltiot jättävät maksupyynnöt "tasapainotetulla aikataululla" pitkin vuotta. 
Komissio ei valvo välittömästi jäsenvaltioiden esittämien pyyntöjen ajankohtaa: ne 
kuvastavat yleensä kansallisia hallinnollisia käytäntöjä ja tilikausia. 
Ongelmaan, joka liittyy taloudellisten toimenpiteiden keskittymiseen 
varainhoitovuoden lopulle, puututaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen 
toteuttamisen yhteydessä. On kuitenkin huomattava, että taloudellisten toimenpiteiden 
40 
keskittyminen vuoden lopulle ei yksistään lisää virheiden mahdollisuutta; kyseisiä 
ohjelmia on usein tutkittu tarkkaan kuukausien ajan. 
On myös huomattava, että tilanne parani vuonna 1995 huolimatta siitä, että eräät 
yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin myöhään ja että olemassa olevien ohjelmien 
rahoitussuunnitelmia muutettiin vuoden jälkipuoliskolla. 
(Euroopan parlamentti) 
35. vaatii komissiolta INTERREG-yhteisöaloitteen huomattavasti 
tehokkaampaa toimeenpanemista ja muistuttaa, että aloitteen tavoite on 
rajat ylittävän yhteistyön eikä yksinomaan kyseisten alueiden taloudellinen 
kehittäminen, joka voitaisiin saavuttaa muilla toimilla yhteisön 
tukikehysten mukaisesti; 
Komission vastaus 
INTERREG II -yhteisöaloitteen toiminnallisiin ohjelmiin liittyvien neuvottelujen 
yhteydessä, jotka käytiin ennen ohjelmien hyväksymistä komissiossa, komissio pyrki 
erityisesti siihen, että rajat ylittävää yhteistyötä koskevat toimenpiteet ja säännökset 
olisivat tyydyttäviä. Lisäksi mainitun yhteisöaloitteen asianmukaista toteuttamista on 
tarkoitus tukea teknistä apua ja rajat ylittävän yhteistyön edistämistä koskevalla 
liitännäistoimella. 
EUROOPAN SOSIAALIRAHASTO 
(Euroopan parlamentti) 
38. pyytää komissiota toteuttamaan toimia huomattavien viivytysten 
välttämiseksi, ennen kuin ESR:n varat jaetaan lopullisille edunsaajille, ja 
katsoo, että nämä viivytykset johtuvat ennen kaikkea siitä, että välikädet 
haluavat kerätä suhteettoman suuria korkotuloja; 
Komission vastaus 
Komissio valvoo järjestelmällisesti paikan päällä tekemillään tarkastuksilla, että 
kolmen kuukauden määräaikaa, joka koskee jäsenvaltion määrärahojen saamista sekä 
ennakkomaksujen ja maksujen maksamista lopullisille edunsaajille, noudatetaan 
asetuksessa 2082/93 olevan 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 
Komissio tietää, ettei määräaikaa aina noudateta, mikä johtuu sen mukaan pääasiassa 
kahdesta syystä. Ensiksi monien ohjelmien hankkeissa sovelletaan hakumenettelyä, 
jonka mukaan kolmen kuukauden määräaika alkaa vasta, kun kaikkia ennalta 
määrättyjä vaatimuksia vastaava hanke on valittu. Toiseksi eräissä jäsenvaltioissa 
yhteisön määrärahojen liittämistä kansalliseen talousarvioon sitovat kansalliset 
säännöt, jotka aiheuttavat määrärahojen maksamisen siirtämisen varainhoitovuoden 
loppuun. Näin ollen jäsenvaltion lokakuun jälkeen saamien yhteisön määrärahojen 
41 
maksamista yleensä siirretään eikä niitä voida antaa lopullisen edunsaajan käyttöön 
vaaditun 90 päivän aikana. 
Esimerkki osoittaa, että yhteisön säännökset ja kansalliset säännöt eivät ole 
yhdenmukaisia, mutta komissio sitoutuu jatkamaan toimintaansa, jotta yhteisön 
lainsäädäntöä noudatettaisiin. 
(Euroopan parlamentti) 
39. kehottaa komissiota jälleen kerran jatkamaan täydentävyysperiaatteen 
noudattamisen valvontaa ja tätä varten käyttämään vaikutusvaltaansa 
jäsenvaltioihin, jotta varmistetaan, että kaikki avoimuuden 
varmistamiseksi tarvittavat tiedot ovat saatavilla; 
Komission vastaus 
Komissio valvoo edelleen täydentävyysperiaatteen noudattamista erityisesti kuluvan 
varainhoitovuoden talousarvion suhteen. Varainhoitovuoden tarkoituksena on saada 
luotettavampaa ja täsmällisempää tietoa jäsenvaltioiden suunnittelemista menoista 
ESR:n yhteisrahoituksen kansallisen osuuden rahoittamiseksi. Sen avulla voidaan siis 
välillisesti varmistua kansallisten osuuksien olemassaolosta ja suuruudesta, ja näin 
ollen taata ESR:n yhteisrahoituksen täydentävyys. 
SISÄPOLITIIKAT 
(Euroopan parlamentti) 
40. toteaa, että rahoitusnäkymien 3 kategorian sisältämien 
talousarviopolitiikkaan liittyvien maksusitoumusmäärärahojen 
täytäntöönpanosta ei ole aiheutunut erityisiä ongelmia lukuunottamatta 
budjettikohtaa (B6-840), joka liittyy vilpillisten menettelyjen vastaisiin 
toimiin tutkimuksen alalla, ja kehottaa muodollisesti UCLAFia 
soveltamaan tätä kohtaa tulevina varainhoitovuosina; 
Komission vastaus 
Vuonna 1994 budjettikohtaan B6-840 oli varattu 50 000 ecua, jotka oli kirjattu 
varaukseksi kohtaan BO-40. Budjettikohdan määrärahat maksettiin marraskuun lopulla 
1994 budjettivallan käyttäjän päätöksen perusteella. Koska budjettikohdassa olevat 
vilpillisen toiminnan vastustamiseen tarkoitetut määrärahat annettiin käyttöön 
myöhään, niitä ei voitu käyttää vuonna 1994. 
Vuodelle 1995 budjettikohtaan oli varattu 50 000 ecua maksusitoumusmäärärahoja. 
Täytäntöönpanoaste nousi tuona vuonna 84 prosenttiin (sidotut määrärahat: 42 000 
ecua). Vuodelle 1996 budjettikohtaan on myös varattu 50 000 ecua 
maksusitoumusmäärärahoja. Komissio pyrkii takaamaan kaikkien määrärahojen 
sitomisen. 
42 
(Euroopan parlamentti) 
49. kehottaa komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksia ympäristön ja tutkimuksen alalla ja erityisesti vuosittaisen 
kertomuksen 6 artiklan 12-17 kohtien sekä 9 artiklan 10-15 kohtien 
sisältämiä huomautuksia; 
Komission vastaus 
a) Ympäristö 
Komissio korostaa, että LIFE-hankkeiden valintamenettelyjä on olennaisesti muutettu 
ja parannettu LIFE II -ohjelman toteuttamisen yhteydessä. 
Tiedotuslehteä jaetaan laajalle alueelle joka vuosi: siinä mainitaan kaikki 
valintamenettelyn yksityiskohdat ja sovellettavat valintaperusteet. Lisäksi 
jäsenvaltioiden edustajista koostuva hallintokomitea tutkii kaikki hankkeet. Komitea 
äänestää lausunnosta ennen komission päätösmenettelyä. 
Uuden asetuksen tarjoamien keinojen ansiosta LIFE II -ohjelman meneillään olevien 
hankkeiden teknistä ja taloudellista valvontaa lisätään edelleen. 
Lisäksi tilintarkasmsyksikkö, joka on ollut täysin toimintakykyinen varainhoitovuoden 
1996 alusta, vastaa vastedes hankkeiden jälkiarvioinnista. LIFE I -ohjelman 
ensimmäinen arviointi esitettiin neuvostolle ja parlamentille marraskuussa 1995 
asetuksen muuttamisen yhteydessä. Heti kun LIFE I -hankkeet on lopetettu (vuoden 
1998 lopulla) tehdään loppuarviointi, ja tulokset jaetaan toimielimille, jäsenvaltioille 
ja muille, joita asia koskee. 
b) Tutkimus 
9.11 Periaatteet, jotka koskevat arvioijien kierrätystä ja poissaoloja 
valintalautakunnasta, on varmistettu täysin "Koulutus ja tutkijoiden 
liikkuvuus" (KTL) -ohjelmassa (neljäs puiteohjelma), joka seuraa 
"Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" (IPL) -ohjelmaa. 
9.12 KTL-ohjelman yhteydessä esitettyjen tutkimushankkeiden 
arviointilautakunnat koostuvat riippumattomista asiantuntijoista, jotka 
työskentelevät korkealla tieteellisellä tasolla. Komission yksiköt 
vastaavat lautakuntien yhteensovittamisesta. "Verkostoja", "suuria 
laitoksia" ja "liitännäistoimia" koskevien ehdotusten arvioinnin tulokset 
annetaan ohjelmakomitealla lausuntoa varten. "Apurahat" -toimesta 
komitean lausuntoa ei tarvita, mutta sille tiedotetaan asiasta. Tiedot 
toimitetaan sille komission päätöksen jälkeen, jolloin menettely 
nopeutuu huomattavasti edelliseen ohjelmaan (IPL) verrattuna. 
43 
9.13 Mainitut arviointimenettelyt ovat kestäneet koko KTL-ohjelman 
toteuttamisen ajan vähintään puolitoista kuukautta ja enintään kaksi 
kuukautta ja kolme viikkoa. Komissio jatkaa toimintaansa määräaikojen 
lyhentämiseksi. 
9.14 Tiedotuslehdessä, jossa on kuvaus KTL-ohjelman "Verkostof-toimesta, 
on hyvin yksityiskohtaisia tietoja yhteisön rahoitukseen liittyvistä 
rajoituksista, ja siinä annetaan tarkka luettelo ehdotuksiin liitettävistä 
tiedoista. Tietojen avulla rahoitettavaksi valittujen hankkeiden 
sopimusneuvottelu vaihetta, joka edellisen ohjelman aikana lykkäsi 
tutkimustoiminnan käynnistämistä, voidaan yksinkertaistaa ja lyhentää 
huomattavasti. Niinpä ensimmäisistä "Suuret laitokset" -toimen osalta 
tehdyistä valinnoista syntyneet 84 sopimusta neuvoteltiin kuuden viikon 
määräajan kuluessa. 
Eurokonferensseja koskevat sopimusneuvottelut tehtiin hyvin 
yksinkertaisiksi, ja niiden määräajat ovat noin kymmenen päivää. 
Samoja ongelmia ei esiinny "Apurahat"-toimen yhteydessä, jossa 
sopimusneuvotteluja tarvitaan harvoin. 
9.15 "Toimielinten apurahat" -toimi ei enää sisälly "Koulutus ja tutkijoiden 
liikkuvuus" -ohjelmaan. Toimelle ominaista kaksiosaista 
valintamenettelyä ei enää sovelleta KTL-ohjelmassa. 
(Euroopan parlamentti) 
50. kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudellista perustaa 
kuluttajansuojajärjestöille tarkoitetuille avustuksille ja suorittamaan omat 
tutkimuksensa siitä, onko avustuksille saatu rahallista vastinetta; 
Komission vastaus 
Pääosasto XXIV viimeistelee ehdotuksensa oikeudellisesta perustasta, ja komissio 
esittää sen vuoden 1996 alussa. Ehdotuksessaan komissio esittelee tärkeimmät aiheet, 
joiden osalla unioni ja kulutlajansuojajärjestöt voivat seuraavien vuosien ajan kehittää 
yhteistä toimintaa. Varojen rajallisuuden ja esiin tulleiden tarpeiden suuren 
vaihtelevuuden vuoksi on tutkittava kaikki synergiamahdollisuudet tärkeiden 
hankkeiden kehittämiseksi ja mahdollisimman suuri määrä laajalla maantieteellisellä 
alueella toimivia järjestöjä, joita nämä yhteistyössä kehitetyt hankkeet yhdistävät. 
Toimenpiteillä voitaisiin tehostaa merkittävästi yhteisön toimintaa kuluttajien hyväksi. 
Lisäksi komissio esittää ehdotuksessaan valintaperusteet ja tarkat yksityiskohtaiset 
säännöt, joiden perusteella Euroopan unioni voi myöntää taloudellista tukea. 
Varainhoitovuoden 1997 valmistelemiseksi komissio on julkaissut 23 päivä heinäkuuta 
1996 päivätyssä EYVL:ssä N:oC213/18 ilmoituksen, jossa pyydetään tekemään 
44 
esityksiä kuluttajien etujen edistämiseen ja suojelemiseen tähtäävistä hankkeista, 
sanotun kuitenkaan rajoittamatta lainsäätäjän päätösten soveltamista. Ilmoituksessa 
esitetään tietyt ensisijaiset aiheet (tiedoms, koulutus, tietoyhteiskuntaan osallistuminen, 
kestävä kulutus, palvelualojen avoimuus, oikeusturva, ja niin edelleen), hankkeiden 
valintaperusteet ja tuen myöntämisedellytykset. 
Esitettyjen hankkeiden arviointiin, erityisesti rahallisen vastineen ja 
kustannustehokkuuden arviointiin, kiinnitetään erityistä huomiota. 
(Euroopan parlamentti) 
51. parlamentti pyytää komission pääosaston V kansanterveyden osastoa sekä 
kuluttajansuojan pääosastoa laatimaan samanlaisia vuosittaisia 
kertomuksia kuin ympäristön, ydinturvallisuuden ja väestönsuojelun 
pääosasto; 
Komission vastaus 
Kun yksikköjen uudelleenjärjestely on viety päätökseen, pääosastolla XXIV pitäisi olla 
SEM 2000 -ohjelmassa määrätyt keinot seurata parhaimmalla mahdollisella tavalla 
meneillään olevia toimia niiden tehokkuuden mittaamiseksi. Arviointimittareita ollaan 
soveltamassa yleisesti komission johtamiin tai lukemiin toimiin. Ensimmäiseksi, 
vuoden 1997 lop ussa, esitellään vuoden 1996 toimien toteuttamista koskeva kertomus. 
Kun yksityiskohtainen arviointi ja vuonna 1997 kehitettyjen toimien 
arviointimittareiden seuranta on päättynyt, niistä laaditaan yksityiskohtainen kertomus 
seuraavan varainhoitovuoden lopulla. 
(Euroopan parlamentti) 
52. pyytää komissiota varmistamaan liikenneturvallisuuden (momentti B2-702) 
ja yhdistettyjen kuljetusten (momentti B2-706) kaltaisten, parlamentin 
aina tärkeinä pitämien politiikan alueiden maksumäärärahojen paremman 
hyödyntämisasteen; 
Komission vastaus 
Maksumäärärahojen heikko hyödyntämisaste, budjettikohdassa B2-702 
(liikenneturvallisuus) -71 prosenttia ja budjettikohdassa B2-706 (yhdistetyt kuljetukset) 
-64 prosenttia, johtuu siitä, että suuri osa maksusitoumusmäärärahoja käytettiin 
varainhoitovuoden 1994 viimeisen kolmanneksen aikana. 
Maksusitoumusten viivästyminen esti vastaavien maksusitoumusmäärärahojen käytön: 
eräitä vuoden 1994 loppupuolella tehtyjä sopimuksia koskevia ennakkomaksuja ei 
voitu maksaa riittävän hyvissä ajoin ennen varainhoitovuoden loppua. 
Tilanne oli korjaantunut vuonna 1995, koska maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste 
oli lähes sata prosenttia kaikkien luvun B2-70 "Liikenne" budjettikohtien osalta. 
45 
OTTO- JA ANTOLAINAUS 
(Euroopan parlamentti) 
54. toistaa vaatimuksensa, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuimella on 
oltava Euroopan investointirahaston toiminnan suhteen täysi 
tilintarkastusoikeus, jotta se voi raportoida budjettivallan käyttäjälle 
yhteisön talousarvioon liittyvistä asioista; 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan investointirahasto (EIR) jatkavat neuvotteluja 
päästäkseen mahdollisimman tyydyttävään sopimukseen EIR:n valvontaa koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti tietojen käsittelytavasta EIR:n sijoittajien ja 
ottolainaajien etujen varmistamiseksi. Komissio tekee aloitteita, jotta kaikkien 
asianomaisten toimielinten osalta päädytään tyydyttävään tulokseen. 
(Euroopan parlamentti) 
55. panee merkille, että takuurahaston voimavarat eivät riitä täyttämään 
mahdollista kysyntää, ja että sen rahoitusmekanismi asettaa käytännössä 
liian alhaisen rajan ulkoisille lainoille, joita yhteisö pystyy myöntämään; 
tukee siksi seuraavia toimia: 
takuurahaston rahoitukseen käytettävien budjettivoimavarojen 
lisääminen ja rahoitusnäkymien tarkistaminen tässä tarkoituksessa, 
takuurahaston tavoitetason määrittäminen myönnettyjen 
lainojen jatkuvan riskianalyysin pohjalta sekä sopivan 
joustava rahoitusjärjestelmä, 
Keski- ja Itä-Euroopan maille ja Välimeren alueen maille 
myönnettävien lainojen osalta Euroopan investointipankille 
(EIP) annettavan takuun määrän alentaminen 100 
prosentista 75 prosenttiin: 
Komission vastaus 
Varainhoitovuoden 1995 päättyessä takuurahaston käytettävissä olevat varat olivat 300 
miljoonaa ecua. Vuoden 1996 aikana erääntyvien maksujen määrä nousee 1081 
miljoonaan ecuun. Takuurahasto kattaa erääntyvistä maksuista siis noin 30 prosenttia. 
Rahaston käytössä pitäisi olla riittävästi varoja, jotta se voi vastata mahdollisiin 
takuupyyntöihin. 
Takuurahaston perustamisella haluttiin erityisesti estää, että mahdollisten vajausten 
aiheuttamat häiriöt talousarvion toteuttamisessa. Tarkoituksena oli myös kehittää 
46 
laina- ja takaustoimintaa talousarviota koskevan kurinalaisuuden mukaisesti. Tämän 
vuoksi kehitystä on ollut välttämätöntä rajoittaa. 
Rahoitusmekanismiin kuuluu myös säännöksiä, joilla määritetään yksinkertaisesti 
ilman eri toimenpiteitä rahaston kattama vakuuskanta. 
EIP:n yksiköt ja komissio tutkivat parhaillaan EIP:n myöntämän takuun kattavuutta. 
Sen pieneneminen lisäisi merkittävästi käytössä olevien lainojen ja lainojen takuiden 
määrää kasvattamatta kuitenkaan takuurahastoon sidottujen budjettivarojen määrää. 
(Euroopan parlamentti) 
56. pahoittelee sitä, että tilintarkastustuomioistuin edelleen kommentoi 
kielteisesti tapaa, jolla Italian maanjäristyksen jälkeisen 
jälleenrakennustyön rahoitusta on hoidettu vuoden 1980 jälkeen; kehottaa 
komissiota tarkistamaan päätöstään, jonka mukaan maanjäristyksen 
jälkeiseen jälleenrakennukseen tarkoitetut käyttämättömät varat 
kohdistettiin kymmenen vuotta aikaisemmin valmistuneeseen hankkeeseen, 
ja huolehtimaan Italian viranomaisten kanssa siitä, että summa 
kohdistetaan uudelleen tukikelpoiseen meneillään olevaan hankkeeseen; 
Komission vastaus 
Päätös sitoa osa 12 vuoden jälleenrakennusohjelmaan myönnetyistä lainoista toiseen 
hankkeeseen tehtiin siirtopäätöksen yhteydessä. Menettelystä oli erikseen säädetty 
komission, EIP:n ja Italian valtion allekirjoittaman sopimuksen pöytäkirjassa; 
menettelyä on käytetty ainoastaan poikkeustapauksissa ohjelman loppuun viemiseksi. 
Pöytäkirja allekirjoitettiin 12 vuodeksi (määräaika umpeutui vuoden 1993 lopulla) 
onnettomuusalueita koskevan Italian puitelain ohjeiden mukaisesti. Tukikelpoista 
hanketta ei siis nykyään ole meneillään. 
VILPILLISTEN MENETTELYJEN VASTAISET TOIMET 
(Euroopan parlamentti) 
57. pahoittelee petostenvastaisen taistelun avainnimikkeiden, kuten Bl-360 ja 
B2-5190 (maatalousala) sekä B6-840 (tutkimus) ja niin edelleen, 
määrärahojen alhaista käyttöastetta; pyytää komissiota varmistamaan 
kaikkien vilpillisten menettelyjen vastaisten nimikkeiden täysimittaisen 
hyödyntämisen ja harkitsemaan tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
tarvittavia toimenpiteitä viimeksi mainittujen hyödyntämiskapasiteetin 
lisäämiseksi; 
Komission vastaus 
Komissio pahoittelee myös vilpillisten menettelyjen vastaisiin toimiin asetuksella 
(ETY) 307/91 annettujen määrärahojen alhaista käyttöastetta (budjettikohta Bl-360), 
47 
jotka oli tarkoitettu jäsenvaltioiden valvontakeinojen lisäämiseen. Niiden käyttö on 
ollut vähäistä komission jatkuvista kehotuksista huolimatta asianomaisille kansallisille 
hallintoelimille. Komission neuvostolle 12 päivänä lokakuuta 1995 esittämässä 
kertomuksessa (KOM(95)467) esitetään vähäisen käytön syyt ja korjauskeinot. 
Budjettikohdasta B2-519 komissio huomauttaa, että parlamentti perusti budjettikohdan 
vuoden 1994 alustavan talousarvioesityksen valmistelun yhteydessä ilman, että se olisi 
ollut yhteistoiminnassa komission yksiköiden kanssa ja ottanut huomioon muiden 
budjettikohtien avaamia vastaavia rahoitusmahdollisuuksia. Tästä huolimatta 60 
prosenttia käytetyistä määrärahoista ja 19 rahoitusta saaneesta toimesta 18 kuului 
maatalousvalvonnasta vastaavien yksikköjen alaan. 
Yleisesti komissio kehottaa parlamenttia ottamaan huomioon, että vaikka varojen 
antaminen petostenvastaisen taisteluun on tarpeen, se ei yksistään riitä; määrärahojen 
käyttöaste on samalla tavoin ainoastaan yksi osoitin toteutettujen toimien 
tehokkuudesta. 
Alalta saamansa kokemuksen perusteella komissio on tehnyt ehdotuksen uudesta 
asetuksesta, joka koskee jäsenvaltioiden toimintaohjelmien toteuttamista EMOTR-
tukimenojen valvonnan alalla ja josta keskustellaan parhaillaan neuvostossa. 
Vilpillisten menettelyjen vastaisiin toimiin tarkoitettuja määrärahoja sisältävien 
budjettikohtien alhainen toteutumisaste rakennepolitiikan alalla, johon tarkoitetut varat 
oli ensin kirjattu varaukseksi kohtaan BO-40 (kuten myös Tutkimus-budjettikohdan 
B6-840 (katso kohta 40) ja yhteistyöalaan liittyvän budjettikohdan B7-530 varat), 
johtuu siitä, että toimintamäärärahat asetettiin käyttöön myöhäisessä vaiheessa. 
Vuodesta 1996 alkaen rakennepolitiikan (ja muiden sisäpolitiikkojen) 
toimintamäärärahat on koottu samaan budjettikohtaan (uusi budjettikohta B2-150). 
Myös maatalousalan määrärahat on merkitty uuteen kohtaan (budjettikohta B5-910), 
samoin kuin perinteiset omat varat. Mainitun kahden budjettikohdan osalta vuodelle 
1996 (ja muille vuosille) laaditaan kestävä menosuunnitelma kenttätoiminnan 
lisäämistä, teknistä apua ja logistiikkatukea (mukaan lukien kansallisen henkilöstön 
kouluttaminen) koskevien politiikkojen mukaisesti, joita komissio soveltaa 
jäsenvaltioiden varojen valvontaan ja hallinnointiin erikoistuneisiin yksiköihin. 
YHTEISTYÖ VÄLIMEREN MAIDEN. KEHITYSMAIDEN JA MUIDEN 
KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 
(Euroopan parlamentti) 
59. kehottaa komissiota välttämään tarpeettomien pakotteiden ja ehtojen 
soveltamista Välimeren etelä- ja itäosien maiden rakenteellisen 
sopeuttamisen tukemiseksi myönnettävien määrärahojen käyttöön muun 
muassa pitämällä mahdollisena tuontiohjelmista luopumista, jos 
saajavaltioiden kauppa vapautetaan riittävässä määrin ja niiden 
48 
valuutoista tehdään vapaasti vaihdettavia ja siirrettäviä, sekä korvaamalla 
nämä ohjelmat suoralla maksut asetu elia; 
Komission vastaus 
Komissio vahvistaa huomautukset, joissa se pitää suotavana sopeuttamista tukevan 
rahoitusvälineen sulattamista suoraan maksutasetukeen tuontiohjelmien sijasta 
(perusteet: ulkomaankaupan riittävä vapauttaminen, valuutat vapaasti vaihdettavia ja 
siirrettäviä). 
Huomautukset ovat samansuuntaisia kuin komission yksiköissä kehitetyt suunnitelmat, 
jotka on vahvistettu 1 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston päätöslauselmassa 
N:o 7566/95. Komissio on toteuttanut menettelyä muun muassa Tunisian ja Jordanian 
uusissa sopeuttamisohjelmissa. 
(Euroopan parlamentti) 
60. pyytää komissiota lujittamaan seuranta- ja valvontamenettelykään ja 
suuntaamaan ne paremmin sekä lisäämään sisäisillä siirroilla 
rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyvien ohjelmien parissa työskentelevän 
henkilöstön määrää, jotta se saisi käyttöönsä henkilöstöä, jolla on 
tarvittavat taidot ja kokemus suorittaa vaadittavat talousarvio ja 
rahoitusanalyysit kunkin valtion osalta, ja varmistamaan, että näiden 
maiden talousarviostrategiat ovat yhteensopivia talousuudistuksia 
koskevien ohjelmien kanssa. 
Komission vastaus 
Tiettyjen SEM 2000 -ohjelman mukaisten vastuualueiden kohdentaminen 
henkilöstöosastolle mahdollistaa toiminnallisten osastojen vastuualueiden 
järkeistämisen. Kun erityisesti tekniset yksiköt vapautetaan (mukaan lukien hiljattain 
perustetut taloudellisen yhteistyön yksiköt, joille osa niiden tehtävistä aiemmin kuului) 
sopimuksen tekemiseen ja neuvotteluihin liittyvistä taloudellisista ja hallinnollisista 
tehtävistä, niin ne voivat vastata niiden omaan alaan kuuluvien hankkeiden 
johtamisesta koko hankkeen keston ajan (myös äskettäin tehty sisäinen tilintarkastus 
puhui "tehtävähallinta"-menettelyn puolesta). Näin ollen maantieteelliset yksiköt 
voivat vastaavasti keventää tehokkaammin toimintaperiaatteitaan ja yhteensovittajan 
asemaansa kumppanuusmaidemme suhteen. Maschreqista vastaavaan yksikköön on 
perustettava uusi taloustieteilijän virka, samoin Maghrebista vastaavaan yksikköön. 
Pääosaston II yksiköiden suhteen on pohdittu samoja toimia. Lopuksi on päätetty 
painottaa yhteensovittamista kansainvälisen valuuttarahaston ja maailmanpankin 
kanssa. 
Vuoden 1996 osalta budjettivallan käyttäjä on päättänyt komission pyynnöstä myöntää 
Välimeren maille enintään 3 prosentin käyttömäärärahat, jotka on tarkoitettu yhteisön 
näissä maissa rahoittamien hankkeiden ja ohjelmien valmisteluun, seurantaan ja 
arviointiin. 
49 
YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA (YUTP) 
(Euroopan parlamentti) 
64. kehottaa komissiota 1 päivään syyskuuta 1996 mennessä esittämään 
kaikkia YUTP:n rahoituksellisia ja niihin liittyviä institutionaalisia 
näkökohtia koskevan kertomuksen, jossa mainitaan täydellisen 
avoimuuden nimissä myös niiden summien merkitys ja tehtävä, joilla 
jäsenvaltiot ovat rahoittaneet YUTP:a; 
Komission vastaus 
YUTP:n toimien täytäntöönpanoa koskevat rahoitukselliset näkökohdat ovat seuraavat: 
Johdanto: oikeudellinen perusta 
Jos neuvosto hyväksyy YUTP:a koskevan kannan tai toimen, jolla on taloudellisia 
vaikutuksia, se voi päättää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen J 11 artiklan 2 
kohdan 2 kappaleen mukaisesti, että jäsenvaltiot tai Euroopan yhteisöjen talousarvio 
vastaavat rahoituksesta kokonaan tai osittain. 
Ensimmäisessä tapauksessa neuvosto päättää summan ja ehdottaa jakomenetelmän, 
jonka mukaan määritetään kansalliset rahoitusosuudet. 
Toisessa tapauksessa sovelletaan tavanomaista budjettimenettelyä ja komissio vastaa 
toimen talousarvion toteuttamisesta. 
Jäsenvaltioiden vastuulla oleva rahoitus 
Neuvoston YUTP:n mukaisesti päättämät kansalliset rahoitusosuudet koskivat 
humanitaarisen avun kuljetusta Bosnia-Hertsegovinaan. 
Neuvosto päätti 20 päivänä joulukuuta 1993 (93/729/YUTP) varata hankkeeseen 48,3 
miljoonaa ecua, jotka rahoitetaan osittain Euroopan yhteisöjen talousarviosta (katso 
liite 2) ja joista 24,15 miljoonaa ecua on jäsenvaltioiden vastuulla myöhemmin 
määritettävän jakomenetelmän mukaan. 
Mainitusta syystä neuvosto siirsi 7 päivänä maaliskuuta 1994 päätöksentekoa 30 
päivään syyskuuta 1994. BKT-menetelmällä määritetyt kansalliset rahoitusosuudet 
ohjattiin Mostarin kaupungin hallinnointiin ja olivat 16 päivänä toukokuuta 1994 
tehdyn neuvoston päätöksen (94/308/YUTP) mukaan 17 miljoonaa ecua. Jäljelle 
jäävistä 7,15 miljoonasta ecusta tehtiin lisäpäätös 27 päivä heinäkuuta 1994 
(94/510/YUTP). Myös mainittua kahta päätöstä koskevaa päätöksentekoa siirrettiin 
(katso liite 1). 
Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettava osuus 
50 
Maastrichtin sopimuksen voimaantulosta alkaen Euroopan yhteisöjen talousarvioon 
varatuilla määrärahoilla on rahoitettu vastaavalla tavalla 11 toimenpidettä (katso liite 
1), jotka vastaavat sitoumuksina yhteensä 163 360 miljoonan ecua (Mostar 126 150 -
muut 37 210 : (katso liite 2: yhteenveto talousarvion toteutumisesta)2. Tästä syystä 
vuosibudjettia on asteittain sopeutettu. 
Vuodet 1993 ja 1994: YUTP:a koskevien budjettikohtien käyttöönotto 
- Vuonna 1993: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen hyväksymistä silmällä pitäen 
budjettivallan käyttäjä lisäsi talousarvioon yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa 
koskevan erityisluvun B7-01. Momenttiin B7-010 (YUTP:n toiminnalliset menot) on 
merkitty "p.m.". 
Talousarviomenettelyn päättyessä momenttiin B7-010 sidottiin 14,150 miljoonan ecun 
määrärahakehys3, joista 10 miljoonaa oli varattu Mostariin ja 4,15 miljoonaa 
humanitaarisen avun kuljetukseen Bosnia-Hertsegovinaan (ilmasilta). Toisen 
toimenpiteen kustannukset olivat ennakoitua pienemmät ja sitä varten määrärahoista 
irrotettiin noin 0,75 miljoonaa ecua. 
- Vuonna 1994: toisessa korjaavassa ja täydentävässä lisätalousarviossa momenttiin 
B7-010 kirjattiin 20 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 10 miljoonaa ecua 
maksumäärärahoja, ja ne sidottiin Mostarin kaupungin hallinnointiin (12 päivä 
joulukuuta 1994 päivätty YUTP:a koskeva yhteinen toiminta 
94/790).Talousarvioesitystä muutettiin parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä, jotta 
komission toiminnallisiin varauksiin (luku B-040) voitaisiin lisätä miljoonan ecun 
määrärahakehys, joka mahdollistaisi YUTP:n toiminnallisiin menoihin liittyvät siirrot. 
Siitä saakka määrärahojen käyttöön asettamisesta kuhunkin yhteisön toimeen on 
päättänyt budjettivallan käyttäjä. Jos kustannukset eivät ole välttämättömiä, 
parlamentti tekee lopullisen päätöksen siitä, myöntääkö se määrärahojen siinon vai ei, 
kuuden viikon määräaikaan mennessä. 
Vuoden 1995 talousarvion toteuttaminen 
Vuoden 1995 talousarvioon on luotu uusi YUTP:n alaluokka B-8. Siihen on lisätty 
eräitä momentteja aiemmin mainittujen toimien toteuttamiseksi: "Euroopan unionin 
yhteinen toiminta Mostarissa" (B8-100), "Euroopan unionin yhteinen toiminta 
vakauttamissopimuksen hyväksi" (B8-101), "vuonna 1995 ydinsulkusopimuksesta 
järjestettyä kokousta koskeva Euroopan unionin yhteinen toiminta" (B8-102). "Muu 
YUTP:a koskeva Euroopan unionin yhteinen toiminta" (B8-103)4. 
2 Poikkeus: 9 päivänä marraskuuta 1993 tehty neuvoston päätös (93/604/YUTP) 
yhteisestä toiminnasta, joka koskee tarkkailijoiden lähettämistä Venäjän federaation 
parlamenttivaaleihin, mihin liittyneitä kuluja pidettiin neuvostolle J 11 artiklan 2 kohdasta 
aiheutuneina "hallinnollisina kuluina". 
3 Ne johtuvat määrärahojen siirrosta 25/93. 
4 Katso myös 20 päivänä syyskuuta 1993 tehty neuvoston päätös (93/728/YUTP), 14 
51 
Varaukseen (B8-040) on kirjattu momentin B8-100 määrärahojen (50 miljoonaa ecua 
maksusitoumusmäärärahoina ja 35 miljoonaa ecua maksumäärärahoina) lisäksi 
momentin B8-103 määrärahat (48,5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoina ja 
38,5 miljoonaa ecua maksumäärärahoina). 
Talousarvion mukaisesti käytettyjen budjettikohdan B8-100 Mostaria koskevien 
maksusitoumusmäärärahojen määrä nousee 60 miljoonaan ecuun (niistä 10 miljoonaa 
on kirjattu budjettikohtaan ja 50 miljoonaa on peräisin varauksesta). Hyväksytyistä 65 
miljoonaan ecun maksumäärärahoista (5 miljoonaa budjettikohdasta, 35 miljoonaa 
varauksesta ja 25 miljoonaa korjaavasta ja täydentävästä lisätalousarviosta) 63 250 
miljoonaa ecua on käytetty. Budjettikohdasta B8-103 käytettyjen 
maksusitoumusmäärärahojen määrä nousee 24 660 miljoonaan ecuun ja 
maksumäärärahojen määrä 12 326 miljoonaan ecuun myönnetyistä 23 660 ecusta. 
Vuoden 1996 talousarvion toteuttaminen 
Vuoden 1997 alustavassa talousarvioesityksessä olevassa komission ehdotuksessa 
maksusitoumusmäärärahojen määrä nousee 92 miljoonaan ecuun (32 miljoonaa 
Mostaria koskevassa B8-010 -budjettikohdassa ja 60 miljoonaa varauksena muuta 
YUTP:an kuuluvaa yhteistä toimintaa koskevassa B8-013 budjettikohdassa) ja 
maksumäärärahojen määrä 91,250 miljoonaan ecuun (36,250 miljoonaa B8-010-
budjettikohdassa, 10 miljoonaa B8-013-budjettikohdassa ja yli 45 miljoonaa B8-013-
budjettikohdan varauksessa). Budjettivallan käyttäjä päätti puolittaa muihin YUTP:an 
kuuluviin toimenpiteisiin varatut määrärahat, ja jäljelle jäävät 30 miljoonaa ecua 
kirjattiin varaukseen BO-40. 
Kun talousarviota oli toteutettu yhdeksän kuukautta, budjettikohdan B8-010 
määrärahat otettiin käyttöön kokonaisuudessaan ja noin 50 prosenttia määrärahoista 
sijoitettiin budjettikohdan B8-013 varaukseen. 
Vuoden 1997 alustava talousarvioesitys ia talousarvioesitys 
Vuoden 1997 alustavassa talousarvioesityksessä komissio ehdotti, että varauksen 
kehystä YUTP:n osalta lisätään 50 miljoonalla eculla. Mostarin kaupungin 
hallinnoimiseen oikeuttavan Euroopan unionin valtakirjan umpeutumisen vuoksi 
maksusitoumusmäärärahoja ei ole varattu vuodelle 1997. 
Loppupäätelmä : Parannusehdotukset 
Määräaika, joka koskee määrärahojen siirtoon budjettikohdasta toiseen liittyvää 
menettelyä, voi vaikuttaa erityisesti kiireellisten ja/tai määräaikaisten YUTP:an 
kuuluvien toimien toteuttamiseen. Nopeaa toteuttamista edellyttäviin YUTP:an 
kuuluviin toimiin pitäisi soveltaa nopeutettua menettelyä. 
päivänä kesäkuuta 1994 tehty neuvoston päätös (94/367/YUTP) ja 25 päivänä heinäkuuta 
1994 tehty neuvoston päätös (94/509/YUTP). 
52 
Koska mainittu määräaika lyhenee ja jotta YUTP:an liittyvien toimien talousarvion 
toteuttamiseen voitaisiin valmistautua parhaalla mahdollisella tavalla, olisi lisäksi 
toivottavaa, että komissiolla olisi käytössään taloudellinen toimintamarginaali, joka 
vastaa neuvoston talousarvioon erikoislähettiläitä varten luotua budjettikohta. 
PHARE-OHJELMA 
(Euroopan parlamentti) 
66. pyytää komissiota huolehtimaan seuraavista seikoista: 
kaikkien hallintorakenteen osatekijöiden (erityisesti edustustot) 
tehtävien ja vastuualueiden täsmällinen määrittely, 
edustustoihin täysilukuinen ja teknisesti pätevä henkilöstö, 
joka voidaan hankkia luomalla komission 
"diplomaattijärjestelmä", joka varmistaa henkilöstön 
todellisen liikkuvuuden, 
selkeät määräykset edustustojen paikallista henkilöstöä 
koskevista ehdoista ja vaadittavista pätevyyksistä, 
varainkäytön itsenäisyys (paikalliset talousarviot ja 
käyttörajat) ja edustajien oikeus hyväksyä hankkeita ottaen 
huomioon edustuston sijainti, edustajan virkavuosien määrä 
ja kokemus, ja niin edelleen, 
vakituisen henkilöstön, tilapäisen henkilöstön ja 
ulkopuolisten konsulttien hallinnollisten vastuualueiden 
selkeä ja täsmällinen määrittely, 
PMU:ien (Programme Management Units) järkeistäminen todellisen 
hallintotarpeen analyysin pohjalta; 
Komission vastaus 
Komissio toimitti vuoden 1996 alussa budjettivallan käyttäjälle PHARE- ja TACIS-
ohjelmien "pääyksikön ja edustustojen (KIE-maat, IVY) tehtävien jakamista ja 
virkatietä koskevan muistion". 
Muistio oli jatkotoimenpide vuoden 1994 vastuuvapautta ja vuoden 1996 
talousarvioesitystä koskeville parlamentin päätöslauselmille. Sen tarkoituksena oli 
edesauttaa Euroopan parlamentin kaavaileman sopimuksen perustan laatimista, ja siinä 
esitettiin tutkittavaksi: 
53 
• Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) ja Itsenäisten valtioiden 
yhteisön maiden (IVY-maat) edustustoverkostojen tila ja niiden puutteet; 
edustustoverkostojen uudelleenmäärittely 
KIE-maiden liittymisen valmistelua ja IVY-maiden kumppanuutta koskevan 
uuden kehyksen yhteydessä; 
• tehtävien uudelleenmuotoilu pääyksikön, edustustojen ja muiden 
toimielinten välillä; ja 
yksityiskohtaiset säännöt, joilla vahvistetaan uuden järjestelmän 
toteuttamista, joka koskee KIE- ja IVY-maiden edustustojen ja 
pääyksikön välistä toimivallan jakamista. 
Komission yksiköt ovat samaan aikaan laatineet uudet ohjeet Phare-ohjelman 
toteuttamista varten, joiden pohjalta hajauttamista voidaan jatkaa. Komission edustustot 
saavat näin enemmän toimintamahdollisuuksia henkilöstönsä lisääntymisen avulla, 
kuten budjettikohdan B7-500 selvitysosasta ilmenee. 
Uudessa menettelykehyksessä otettiin huomioon myös PMU:ien tilanteen 
perinpohjainen tarkastelu. Uusissa ohjeissa pyritään järkeistämiseen ja ohjelmien 
hallintokulujen avoimuuden lisäämiseen. 
(Euroopan parlamentti) 
67. kehottaa komissiota esittämään 30 päivään syyskuuta 1996 mennessä 
strategian, jossa määritellään, mikä tehtävä Phare-ohjelmalla on Keski- ja 
Itä-Euroopan maiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien 
valmistelujen kannalta; 
Komission vastaus 
Essenin ja Cannesin Eurooppa-neuvostoissa vuosille 1995 - 1999 kehitettiin uusia 
Phare-ohjelman ohjelmointi- ja seurantavälineitä. 
Jatkotoimenpiteenä aikataulun hyväksymiselle Madridin Eurooppa-neuvostossa 
loppuvuodesta 1995 komissio lähetti asianomaisille KIE-maille laajan 
kyselylomakkeen, jonka avulla ne voivat ilmoittaa mielipiteensä ehdokkaista. 
Komissio tutkii Phare-ohjelmaan liittymisen valmistelun strategiaa ottaen huomioon 
muun muassa mainitut uudet välineet ja KIE-maille lähetettyjen kyselylomakkeiden 
vastaukset. 
(Euroopan parlamentti) 
54 
68. kehottaa komissiota aktiivisempaan lähestymistapaan hankkeiden 
määrittelyssä ja hyväksymisessä, mukaan lukien konkreettisten tulosten 
varmistamiseksi tarvittavien ehtojen asettaminen, teknisen tiedon 
levittäminen ja kaikkien alojen Phare-hankkeiden keskipitkän aikavälin 
kestävyys; 
Komission vastaus 
Phare-ohjelman mukaisesti rahoitettavat ohjelmat ja hankkeet valitaan ja määritellään 
yleensä suunnitteluvaiheessa. Se koostuu neuvotteluista, joissa komissio on 
avainasemassa, kun pyritään pääsemään sopimukseen kumppanuusmaiden kanssa. 
Kun suunnitelma esitellään Phare-ohjelman hallintokomitealle, valitut ohjelmat ja 
hankkeet on arvioitu; näin varmistetaan 
• niiden toteuttamisehdot (jolloin sovelletaan erityisesti loogista 
menetelmää, jolla varmistetaan toimintojen ja niiden tavoitteiden 
välinen jatkuvuus), 
• keskipitkän aikavälin kestävyys. 
Komissio on ottanut (vuoden 1996 puolivälissä) ohjelmien seurannassa käyttöön 
aktiivisemman lähestymistavan ja tarkastaa järjestelmällisesti jokaisen ohjelman. 
Tarkastuksen tarkoituksena on varmistaa yhdessä edunsaajan kanssa, että hankkeet ja 
ohjelmat etenevät tavoitteiden mukaisesti, ja ryhtyä tarvittaessa korjaaviin 
toimenpiteisiin. Tiiviimmän seurannan pitäisi lisätä Phare-ohjelman tehokkuutta. 
TACIS-OHJELMA 
(Euroopan parlamentti) 
69. kehottaa komissiota määrittelemään yksiselitteisesti: 
minkä Tacis-hallintoon liittyvien tehtävien olisi oltava yksinomaan 
julkisten viranomaisten vastuulla, ja mitkä tehtävät olisi annettava 
vain virkamiesten tehtäväksi, 
mitä tehtäviä voidaan antaa komission palkkaamien ja virkamiesten 
valvonnassa olevien muiden kuin virkamiesten hoidettavaksi, 
mitkä tehtävät voidaan antaa alihankkijoille valvonnan 
alaisuudessa, 
kehottaa komissiota lisäksi ilmoittamaan, mitä henkilöstöresursseja 
kuhunkin toimintamuotoon vaaditaan; 
Komission vastaus 
55 
Seuraavat Tacis-ohjelman tehtävät kuuluvat komission virkamiehille ja komission 
muulle henkilöstölle: 
virkamiehet ovat vastuussa alojen ja hankkeiden valinnasta 
indikatiivisten ohjelmien (keskeisten alojen ja alueiden valinta) 
valmistelun aikana ja toimintaohjelmien (hankkeiden valinta) 
valmistelun aikana, 
virkamiehet (80 prosenttia) valmistelevat alakohtaisiin strategioihin 
liittyvät tekniset näkökohdat yhteistyössä ulkopuolisten asiantuntijoiden 
(20 prosenttia) kanssa, 
tehtävänkuvauksien valmistelu; ulkopuoliset asiantuntijat vastaavat 
teknisten erityisvaatimuksien valmistelusta (50 prosenttia) ja 
virkamiehet päättävät lopullisista tehtävänkuvauksista (50 prosenttia), 
tarjouskilpailut ja sopimukset: virkamiehet vastaavat jatkoon 
selviytyneiden tarjoajien luetteloista, tarjousten arvioinnista, 
sopimusneuvotteluista (30 prosenttia); ulkopuoliset asiantuntijat 
vastaavat kaikista tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyyn liittyvistä 
hallinnollisista tehtävistä (70 prosenttia), 
virkamiehet valvovat hankkeiden toteuttamista (80 prosenttia) yhdessä 
ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa (20 prosenttia), 
ulkopuoliset asiantuntijat vastaavat valvonnasta ja arvioinnista (80 
prosenttia) virkamiesten johdolla (20 prosenttia), 
komissio ja komission muu henkilöstö vastaavat maksuista. 
Tacis-yksiköissä on pulaa henkilökunnasta ja sen vuoksi ensisijaisena toimena olisi 
oltava komission edustuksen lisääminen Itsenäisten valtioiden yhteisössä (IVY). 
(Euroopan parlamentti) 
70. kehottaa komissiota avaamaan pysyvät edustustot, joiden toimivalta on 
selkeästi määritelty, kaikkiin Tacis-tukea saaviin maihin ja varmistamaan, 
että niissä on pätevyysehdot täyttäviä virkamiehiä täysilukuisesti; uskoo 
tätä varten, että komission kyseisen pääosaston olisi palkattava 
siirtymisvelvollista henkilöstöä; kehottaa komissiota ilmoittamaan 31 
päivään heinäkuuta 1996 mennessä parlamentille toimenpiteistä, joita se 
aikoo toteuttaa näiden vaatimusten täyttämiseksi; 
Komission vastaus 
Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että niihin Tacis-tukea saaviin Itsenäisten 
valtioiden yhteisön maihin, joissa ei ole komission edustustoa, on avattava uusia 
56 
edustustoja. Talousarvioon liittyvien syiden vuoksi se ei ole mahdollista tulevana 
vuonna. Olemassa olevia edustustoja olisi kuitenkin vahvistettava, jotta niissä 
voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota niiden ja yhden tai kahden naapurimaan 
välisiin suhteisiin. Siirtymis velvollisuudesta on henkilöstön palkkaamisen osalta tehty 
palkkausehto ulkomaanpalveluja hoitavilla pääosastoilla, mikä on kuitenkin täysin 
virkamiehiä koskevien henkilöstösääntöjen mukaista. 
(Euroopan parlamentti) 
71. kehottaa komissiota kiinnittämään hankkeiden hyväksymisen yhteydessä 
enemmän huomiota niiden keskipitkän aikavälin kestävyyteen erityisesti 
asettamalla tuen saajille suurempia vaatimuksia suoritusten, seurannan ja 
tulosten levittämisen osalta ja kytkemällä hankkeet muihin tuki- ja 
apumuotoihin, kuten EIP:n/EBRD:n (Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankki) lainoihin, paikallisista luottolaitoksista saataviin luottoihin, 
osakkuuksiin, ja niin edelleen; 
Komission vastaus 
Komissio on jo käsitellyt kysymystä hankkeiden kestävyydestä. Tukea saavan maan 
sopivan edunsaajan huolellisemman valinnan pitäisi edistää kullekin hankkeelle 
asetettujen tavoitteiden saavuttamista. EBRD-yhteistyön avulla joitakin hankkeita 
voidaan rahoittaa sen jälkeen, kun tekninen apu loppuu ja edunsaajat alkavat 
myöhemmin tehdä sijoituksia. EBRD-yhteistyön mukaisesti EBRD voi "Bangkok"-
välineen avulla käyttää komission varoja kestäviin hankkeisiin tehtävien sijoitusten 
arviointiin ja valmisteluun. Muihin Tacis-ohjelmiin, kuten "Kansainväliseen tiede- ja 
teknologiakeskukseen" (International Science and Technology Center), etsitään 
hankkeiden kestävyyden takaamiseksi yhteisrahoitusta yhä useammin kumppaneilta, 
jotka ovat Euroopan unionin alueen viranomaisia ja teollisuusyrityksiä. 
(Euroopan parlamentti) 
72. kehottaa komissiota esittämään yleisen strategisen arvion Tacis-ohjelman 
tähänastisista saavutuksista poliittiselta, sosiaaliselta ja taloudelliselta 
(alakohtaisesti ja makrotalouden tasolla) kannalta sekä ehdottamaan 
strategisia tavoitteita seuraavaa viittä vuotta varten; kehottaa asettamaan 
tämän arvion Euroopan parlamentin saataville ennen kuin tämä antaa 
lausuntonsa uudesta Tacis-asetuksesta; 
Komission vastaus 
Komissio valmistautuu parhaillaan esittämään Tacis-ohjelmasta ja sen tähänastista 
tuloksista kokonaisvaltaisen ja perusteellisen arvion. Koska tutkimus edellyttää käyntiä 
kaikissa IVY-maissa ja koska riippumattomasta arvioinnista vastaavan pätevän ryhmän 
valinta vie aikaa, kertomus on valmis vasta vuoden 1997 puolivälissä. Tacis-ohjelma 
kuuluu "Euroopan unionin kehitysohjelmat ja niiden rahoitusvälineet" -kokonaisuuden 
57 
(EU Development Instruments and Programmes) yleisarvioinnin piiriin, ja Tacis-
ohjelman arviointimenetelmät on yhdenmukaistettu yleisarvioinnin menetelmiin. 
Tacis-seurantaohjelmasta on jo saatu kokonaisvaltaisia ja perusteellisia tuloksia. Ne 
valmisteltiin yleiskatsaukseen marraskuussa 1995, ja parlamentti voi halutessaan saada 
ne arvioitavaksi. 
Tacis-ohjelman yleisarvioinnin ohella toimivan Tacis-toimien arviointiohjelman 
merkitys kasvaa jatkuvasti. Ensimmäinen maakohtainen arviointi on saatu päätökseen 
(Valko-Venäjä), ja ohjelmaa on tarkoitus kehittää maittain ja ohjelmittain. 
(Euroopan parlamentti) 
73. tuo julki huolestuneisuutensa erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden 
tekemien petosten Tacis-ohjelmalle aiheuttaman uhan johdosta; korostaa, 
että on tärkeää tarkistaa Tacis-sopimusten hakijoiden tausta ja valvoa 
miten rahoja sopimuksen aikana käytetään; kehottaa komissiota lisäksi 
omaksumaan tiukan linjan, jos sen omia virkamiehiä epäillään vilpistä; 
Komission vastaus 
Kaikki Tacis-ohjelman mukaisesti tuetut hankkeet valitaan Brysselissä sijaitsevissa 
pääosaston IA yksiköissä Itsenäisten valtioiden yhteisön viranomaisten toimittamien 
ehdotusten perusteella. Myös tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyt on keskitetty 
Brysseliin. Pääosaston IA yksiköt vastaavat jatkoon selvinneiden tarjoajien luettelojen 
laatimisesta, tarjouskilpailuasiakirjojen valmistelusta, tarjousten arvioinnista ja 
sopimusten hyväksymisestä. Sopimuskumppanin saamien maksujen suhteen on 
korostettava, että Tacis-pääyksikkö tarkastaa kaikki laskut ja suorittaa kaikki maksut. 
Komissio on Euroopan parlamentin tavoin huolissaan petosten Tacis-ohjelmalle 
aiheuttaman uhan johdosta. Se on tehnyt aloitteen useiden aihetta koskevien 
tutkimusten käynnistämiseksi. 
Komissio vakuuttaa myös haluavansa tutkia tarkkaan kaikki tapaukset, joissa sen 
virkamiehet tai muu henkilöstö ovat epäiltyinä, ja ryhtyvänsä päättäväisesti 
tarvittaessa kaikkiin käytössään oleviin asianmukaisiin rangaistustoimenpiteisiin 
vilpillisten ja petollisten toimien osalta. 
Yritysten taloudellinen tilanne otetaan huomioon, kun Tacis-yksiköt valitsevat 
sopimusosapuolia. 
HALLINTOMENOT 
(Euroopan parlamentti) 
74. kehottaa komissiota esittämään parlamentille ennen vuoden 1997 
talousarvion ensimmäistä käsittelyä kertomuksen kaikista toimenpiteistä, 
58 
jotka on toteutettu, jotta varmistetaan komission a) edustustojen ja b) 
varojen (lukuun ottamatta tutkimusta) asianmukainen taloudellinen ja 
hallinnollinen hoito; 
Komission vastaus 
a) Edustustojen hallinnointi 
- Paikallisen henkilöstön työsuhde-ehtoja koskevat säännökset 
Vuoden 1996 elokuun alussa 100 edustustolla oli käytössään paikalliset säännökset. 
Poikkeuksen muodostivat kuitenkin eräät Keski-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton 
edustustot (Albania, Tsekinmaa, Georgia, ja niin edelleen) ja edustustot, joihin liittyy 
joko toiminnallisia (Algeria) tai oikeudellisia (Kiina, Kanada, Japani, ja niin edelleen) 
erityisongelmia. Lisäksi paikalliset säännökset sellaisten toimistojen osalta, joissa on 
vähän henkilöstöä (Belize, Tonga, ja niin edelleen), on vielä vahvistettava. 
- Eräiden edustustojen hallinnollista ia teknistä henkilöstöä koskevat erityisjärjestelyt 
Komissio jatkaa tutkimustaan pannakseen täytäntöön hallinnolliseen ja tekniseen 
henkilöstöön sopeutettavia yhteisön säännöksiä tilintarkastustuomioistuimen esittämien 
suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ottaa tutkimuksessa huomioon 11 päivänä 
maaliskuuta vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä annetun neuvoston 
huomautuksen, jossa vaadittiin hallintohenkilöstön järkeistämistä. 
- Paikallisen henkilöstön palkkatason määrittäminen alkuluokituksen ia uuden 
luokituksen yhteydessä 
Luokittelun valvonnassa käytetään vastedes tilintarkastustuomioistuimen huomautusten 
perusteella täytäntöön pantua menettelyä (katso komission vastaus 13.16 alakohta). 
Sen mukaan paikallista johtoa vaaditaan olemaan tarkempi palkkatasosta päätettäessä. 
- Jatkuvasti ylläpidettävät irtaimistoluettelot 
• Kaikki edustustot ovat toimittaneet irtaimistoluettelot pääyksikköön 
tietokoneen avulla. Tiedot tarkastetaan ennen niiden siirtämistä 
taseeseen. 
• Tietokoneohjelmien avulla voidaan nykyään erottaa irtaimiston ne osat, 
jotka eivät arvoltaan ylitä säännösten mukaista 350 ecun rajaa. 
• Irtaimiston siirtoja alempiin luokkiin esiintyy säännöllisesti, ja ne 
tarkastetaan paikan päällä edustustoissa. 
Komissio ilmoittaa sitä vastoin, ettei se aio ryhtyä jatkotoimenpiteisiin 
tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen johdosta, joka koski irtaimiston sijaintia 
59 
edustustoissa. Jotta irtaimistoluetteloiden jatkuva ajan tasalle saattaminen vältettäisiin, 
ne toimitetaan pääyksikölle edustuston kiiriteistöittäin (eikä huoneistoittain) eriteltyinä. 
- Virka-autot 
• Uudet säännökset, jotka koskevat virka-autojen käyttöä ja 
henkilökohtaisten ajoneuvojen käyttöä virkatehtävissä, tulivat voimaan 
15 päivänä heinäkuuta 1996. 
• Autonkuljettajien ylityötuntien seurannan valvontaa tehostetaan. 
Vaihtoehtoisia ratkaisuja (esimerkiksi "lentokenttäbussin" käyttöä 
lentokenttämatkoihin) kannatetaan. 
- Vuosilomien hallinnointi 
• Varainhoitovuodesta toiseen siirrettyjen lomapäivien vähentämiseen 
tähtäävästä toimesta on saatu myönteisiä kokemuksia: 
- siirrot vuodelta 1993 vuoteen 1994: 240 virkamiestä 
- siirrot vuodelta 1994 vuoteen 1995: 275 
- siirrot vuodelta 1995 vuoteen 1996: 204 
Kasvava suuntaus on hidastunut. Kun suunnitelmien sitovuus on lisääntynyt ja siirron 
perustelut käydään läpi yhä perusteellisemmin, komissiolla on toimen myötä 
käytössään enemmän hallinnollisia keinoja, joilla se voi parantaa lomien hallinnointia. 
• Sen sijaan tietokoneavusteisen lomien seurantajärjestelmän käyttöönotto 
on myöhässä. Järjestelmää ollaan muokkaamassa uudelleen. 
- Asuminen 
Suurimmassa osassa sopimuksista, jotka on tehty komission vuokraamassa tai 
omistamassa asunnossa asuvien virkamiesten kanssa, on vastedes allekirjoitus. Muissa 
tapauksissa käytäntö liittyy paikallisiin erikoispiirteisiin. 
- Säännönvastaisuudet 
Komission päättämistä jatkotoimista on ilmoitettu suoraan parlamentin 
budjettivalvonnasta vastaavan valiokunnan esittelijälle. 
b) Omaisuuden hallinnointi (lukuun ottamatta tutkimusta) 
Komissio käynnisti vuoden 1995 alussa irtaimiston hallinnointia koskevan 
uudistusohjelman. Ohjelma keskittyy toisaalta kaiken irtaimiston fyysiseen 
60 
tarkastukseen ja toisaalta uusien sääntöjen ja hallinnointia koskevien yksityiskohtaisten 
sääntöjen laatimiseen, joilla irtaimiston hallinnointia tulevaisuudessa parannettaisiin. 
1. Irtaimiston fyysiseen tarkastukseen, joka päättyi kesäkuussa 1996, sisältyi kaikki 
toimielimen irtain omaisuus Brysselin ja Luxemburgin toimipaikoissa. 
Toimenpiteeseen sisältyi 68 rakennusta Brysselissä ja 31 rakennusta Luxemburgissa, 
joista ensimmäisissä luetteloitiin 314 238 esinettä ja jälkimmäisissä 81 482 esinettä. 
Toimenpiteen yhteydessä otettiin käyttöön uusi viivakooditarrojen ja optisten 
lukijoiden käyttöön perustuva merkintämenetelmä, jotta tarkastus tapahtuu 
tietokoneessa olevien tarkastustietojen avulla tulevaisuudessa nopeammin ja 
luotettavammin. 
Perusteellisen fyysisen tarkastuksen paljastama tilastollinen virhekerroin oli vähemmän 
kuin yksi promille ja on näin ollen hyväksyttävissä. 
SYSBIEN-tietokantaa ollaan parhaillaan saattamassa ajan tasalle tarkastustoimenpiteen 
tulosten perusteella. Tietojen yhteensovittamisen pitäisi päättyä 31 päivään 
marraskuuta 1996 mennessä. 
Yhteensovittamista täydennetään rajoitetummilla toimenpiteillä, jotka kohdistuvat 
seuraaviin aloihin ja alueisiin: 
• Liikenne-yksikkö 
• virastot unionin alueella 
• komission Strasbourgin toimistot 
Jos suunniteltu noin 100 000 asiakirjan käsittely toteutetaan 31 päivään joulukuuta 
1996 mennessä, valvontaviranomaiselle voidaan tarkastustilanteen ansioista toimittaa 
omaisuudesta täsmällisiä ja luotettavia lukuja. 
2. Toimenpiteen toinen vaihe on tarkastuksen hallinnointi. 
Fyysisellä tarkastustoimenpiteellä saatujen tietojen luotettavuuden takaamiseksi 
komissio on päättänyt, että se: 
• antaa uuden tarkastusta koskevan asetuksen 
• muuttaa tarkastuksen periaatteita ja hallintaa koskevia yksityiskohtaisia 
sääntöjä. 
Komissio on antanut uuden tarkastusta koskevan asetuksen 21 päivänä joulukuuta 
1995. Asetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä laaditaan parhaillaan 
ja niiden avulla olisi erityisesti pystyttävä 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen 
hajauttamaan irtaimen omaisuuden tarkastus. 
61 
Tarkastustietojen luotettavuuden valvonta varmistetaan ajoittaisilla fyysisillä 
tarkastuksilla, joissa noudatetaan erityisesti rahoitusasetuksen määräyksiä, joiden 
mukaan fyysinen tarkastus on tehtävä kolmen vuoden välein. 
Käytännössä fyysinen tarkastus jakautuu siten, että joka kuukausi tehdään yksi tai 
useampi tarkastus. 
(Euroopan parlamentti) 
76. pyytää toimielinten välistä tietojenkäsittelykomiteaa suorittamaan 
vertailevan tutkimuksen Euroopan unionin tietokannoissa saatavilla 
olevista unionin toimielimiä koskevista tiedoista, jotta voidaan tunnistaa 
alat, joilla on päällekkäisyyksiä tai kaksinkertaista toimintaa; 
Komission vastaus 
Toimielinten välinen tietojenkäsittelykomitea on saanut parlamentilta pyynnön, jossa 
sitä pyydetään suorittamaan Euroopan unionin tietokantojen vertaileva tutkimus. 
Tutkimuksen tässä vaiheessa kyseisistä yhteisön tietokannoista kerätään tietoja. 
62 
EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN VASTUUVAPAUTTA KOSKEVAN 
PÄÄTÖKSEN LIITTEENÄ OLEVAN EUROOPAN PARLAMENTIN 
PÄÄTÖSLAUSELMAN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 
63 
2. PÄÄTÖSLAUSELMA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN 
31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1994 VAHVISTETTUA 
EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN TILINPÄÄTÖSTÄ 
KOSKEVASTA KERTOMUKSESTA JA 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN EUROOPAN HIILI- JA 
TERÄSYHTEISÖN TILINHOITOA JA VARAINHOITOA 
KOSKEVASTA KERTOMUKSESTA 
TOIMEN KOHDENTAMINEN 
(Euroopan parlamentti) 
1. katsoo, että EHTY:n toimet vaikuttavat myönteisesti hiili- ja 
teräsalaan EHTY:n perustamissopimuksen umpeutumiseen asti; 
ottaen huomioon toimien rahoittamiseksi käytössä olevien varojen 
vähenemisen komission on keskitettävä varat sellaisiin 
tukimuotoihin, joita ei voida tukea Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen mukaisesti ja joita ovat erityisesti sosiaaliset 
toimenpiteet ja mukautustuki, ja komission on siirrettävä 
välittömästi muut toimet Euroopan yhteisölle; 
Komission vastaus 
Vuosien 1995, 1996 ja 1997 talousarvioissa oli täysin varauduttu mukautustuesta 
aiheutuviin menoihin. Lisäksi komissio ehdottaa vuoden 1997 talousarvioesityksessä, 
että hiilialan täydentävän ohjelman kokonaisrahoitusta lisätään ajanjaksona 1994-1997 
alunperin suunnitellusta 110 miljoonasta ecusta 132 miljoonaan ecuun, jotta 
toimenpiteiden odotettua suurempaan kysyntään voitaisiin vastata. Näin 
varmistettaisiin, että kaikki tukipyynnöt otetaan kokonaisuudessaan huomioon, ja 
osoitettaisiin, että komissio on sitoutunut EHTY:n sosiaalisiin toimenpiteisiin. 
Ainoat sosiaaliset toimenpiteet, joihin EHTY:n tukea ei enää myönnetä, ovat koulutus 
ja itsensä työllistäminen. Näitä toimenpiteitä tuetaan Euroopan sosiaalirahastosta. 
Komissio on vahvistanut niiden taloudellisten toimien osalta, joita EHTY on 
lainajärjestelmällään johtanut, EHTY:n perustamissopimuksen umpeutumista koskevat 
määräaikaiset sopeuttamistoimenpiteet tiedonannossa, joka julkaistiin 28 päivänä 
kesäkuuta 1994 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä n:o C 175/5. 
Toimenpiteiden täytäntöönpano vaikutti vuonna 1995 myönnettyjen EHTY-lainojen 
määrään, joiden kokonaissumma väheni 402,8 miljoonaan ecuun (verrattuna vuoden 
1994 lainojen 673,4 miljoonaan ecuun). On huomattava, että 64,6 prosentilla vuoden 
1995 EHTY-lainoista pyrittiin järjestämään halpakorkoista rahoitusta tuotantoalan 
vaihto-ohjelmille, jotka synnyttäisivät uusia työpaikkoja ja joiden mukaisia toimia 
EHTY ei enää vuoden 1997 jälkeen rahoita. 
64 
VUODEN 1994 TILINPÄÄTÖS 
(Euroopan parlamentti) 
3. huomauttaa, että EHTY:n antamat lainat aiheuttavat sille eräiden 
velallisten osalta suuria riskejä, jotka ylittävät neuvoston 
direktiivissä 92/121/ETY luottolaitoksille asetetut rajat; katsoo, että 
vaikka direktiivi ei koske EHTY:ä ja vaikka tilanne ei olisi vielä 
huolestuttava, seikka saattaa vaarantaa EHTY:n talouden vakauden 
erityisesti, jos on kyse merkittävistä lainasummista, joita ei ole 
katettu niitä suuremmilla takuilla; kehottaa komissiota olemaan 
vastedes mahdollisimman valpas suurten riskien suhteen ja 
ottamaan niiden varalta käyttöön tarvittavat erityissäännökset, ja 
tarkistamaan nykytilanteen mukaisesti varauksien ja lainojen 
suhdetta koskevat tavoitteet; 
Komission vastaus 
Komissio ottaa huomioon parlamentin suositukset, jotka on laadittu 
tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella. 
Komissio piti eräiden lisätietojen hankkimista välttämättömänä, jotta se olisi pystynyt 
arvioimaan paremmin suuriin riskeihin käytettävää lähestymistapaa. Kansainvälisen 
asiantuntijaryhmän tekemän tutkimuksen tulokset toimitettiin komissiolle huhtikuussa 
1996 ja otettiin huomioon jo vuoden 1995 varainhoitoa koskevaa EHTY:n 
tilinpäätöstä laadittaessa. 
Tutkimuksessa esitettyihin suosituksiin nojautuen komissio päätti vastata riskien 
keskittymiseen tiettyihin lainoihin siten, että se teki suuria riskejä varten oman 
varauksen. Uusi varaus koskee lainoja, joilta puuttuu ensisijainen takuu ja jotka ovat 
suurempia kuin 25 prosenttia EHTY:n omista varoista. Varaus, joka on laskettu hyvin 
riskisten lainojen perusteella 31 päivänä joulukuuta 1995 ja kansainvälisen 
asiantuntijaryhmän suositteleman menetelmän mukaisesti, on suuruudeltaan 55 
miljoonaa ecua. 
Uusi varaus saatiin siinettyä kokonaisuudessaan 31 päivänä joulukuuta 1995 päättyvän 
varainhoitovuoden tuloslaskelmaan. Uuden varauksen käyttöönotto ei vaikuttanut 
EHTY:n vakavaraisuutta kuvaavaan suhdelukuun. 
(Euroopan parlamentti) 
5. kiinnittää uudelleen huomiota puutteisiin sellaisten 
yksityiskohtaisten sääntöjen avoimuudessa, joiden mukaisesti 
EHTY:n hankkimat rakennukset siirtyvät Euroopan yhteisölle 
"vuokran" maksua vastaan; katsoo, että tällaiset järjestelyt, joiden 
tarkoituksena on tukea EHTY:ä yhteisön yleisestä talousarviosta, 
65 
olisi esitettävä selkeämmin molempien yhteisöjen tileissä ja 
erityisesti Euroopan yhteisön tileissä; 
Komission vastaus 
EHTY:n edelleen omistamista eri kiinteistöistä on sovittu, että ne siinetaän Euroopan 
yhteisön hallintaan vuokran maksua vastaan, joka on korvaus EHTY:n sijoittamista 
varoista. 
Siirtämistä koskevien sopimusten mukaisesti loput EHTY:He suoritettavasta pääomasta 
korvattiin kokonaan yleisessä talousarviossa (EY) vuosina 1994 ja 1995, jotta 
kiinteistöjen siirto EHTY:Itä Euroopan yhteisölle oli oikeudellisesti mahdollista. 
Ainoastaan Harenin kiinteistön juridinen siirto oli suoritettu 31 päivään joulukuuta 
1995 mennessä. 
Koska siirron juridisia muodollisuuksia koskevaa päätöstä ei ollut vielä tehty, 
Euroopan yhteisöltä saadut ennakkomaksut on muiden kiinteistöjen osalta merkitty 
EHTY:n 31 päivänä joulukuuta 1995 päivättyyn taseeseen vastattavien kohdalle 7 288 
355 ecun kokonaissummana. 
SOSIAALINEN JA MUKAUTUSTUKI 
(Euroopan parlamentti) 
7. on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen toteamukseen, jonka 
mukaan komissio ja jäsenvaltiot ovat hallinneet hyvin EHTY:n 
myöntämää mukautustukea, mutta vaatii komissiota tehostamaan 
toimiaan, jotta jäsenvaltioiden hallinnoissa oltaisiin täysin selvillä 
siitä, millaisiin tukiin hiili- ja terästeollisuuden työntekijät ovat 
toiminnallisen talousarvion mukaan oikeutettuja ja miten tukia voi 
saada; 
Komission vastaus 
Komission yksiköt järjestävät vuosittain Brysselissä kokouksen, johon jäsenvaltioiden 
hallinnon edustajat on kutsuttu keskustelemaan kaikista mukautustukea koskevista 
merkittävistä näkökohdista, ja niiden edustajat matkustavat myös säännöllisesti 
jäsenvaltioihin. Sen vuoksi kansalliset viranomaiset tuntevat tukimallin hyvin. 
Mukautustuki on lisäksi ollut käytössä useita vuosia, ja hiili- ja terästeollisuuden 
työmarkkinaosapuolet tuntevat sen erittäin hyvin. Parlamentti voi olla varma, että 
vaikka kansallisissa hallinnoissa mallia ei jostain syystä tunnettaisi, 
työmarkkinaosapuolet ilmoittaisivat niille siitä nopeasti, jos teollisuuden työpaikat 
vähenisivät ja tarvittaisiin EHTY:n apua. 
LAINANANTO 
66 
(Euroopan parlamentti) 
8. myöntää, ettei EHTY-lainoja ole aina mahdollista eikä toivottavaa 
jakaa tasan jäsenvaltioiden kesken tietyn varainhoitovuoden aikana; 
vaatii komissiota kuitenkin valvomaan, että rahoituskeinot ovat 
yhtäläisesti kunkin jäsenvaltion käytössä ja ettei yksikään niistä 
tunne joutuvansa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti; 
Komission vastaus 
Hankkeiden tukikelpoisuus määritellään kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavien 
puolueettomien teknisten sääntöjen perusteella. 
Komissio pyrkii jatkossakin varmistamaan mahdollisuuksien mukaan ja puolueettomia 
sääntöjä noudattaen, että EHTY:n lainat ovat todella yhtäläisesti kaikkien jäsenvaltion 
saatavissa. 
YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KIVIHIILIKAIVOSTEN SULKEMINEN 
(Euroopan parlamentti) 
11. myöntää, ettei EHTY pysty saamaan takaisin oikeusteitse sellaisten 
sijoitusten rahoittamiseen myönnettyjen lainojen korkotukia, jotka 
oli tarkoitettu tuotantokapasiteetin lisäämiseen kahdessa 
brittiläisessä hiilikaivoksessa, jotka suljettiin vähän aikaa tukien 
myöntämisen jälkeen; pitää kuitenkin hyvin valitettavana, että 
jäsenvaltiota, jonka politiikka on johtanut välittömästi EHTY:n 
varojen tuhlaamiseen, ei vaadita korvaamaan näin tuhlattuja 
varoja; vaatii komissiota tekemään Britannian hallitukselle 
huomautuksen asiasta; 
Komission vastaus 
Parlamentin huomautus koskee EHTY:n kolmea viimeisintä lainaa British Coal 
Corporation -yritykselle vuosina 1989 - 1991. 
Komissio muistuttaa parlamentille, että kolme viimeisintä lainaa oli tarkoitettu 
sijoitusten rahoittamiseen 15 eri hiilikaivoksessa, joista vain kaksi suljettiin (Lea Hall 
ja Frickley). EHTY:n lainoja hakeneen 15 eri kaivoksen hankkeisiin myönnettyjen 
lainojen korkotukien 12 177 078 ecun kokonaissummasta British Coal Corporationin 
kolmelle lainalle maksettujen korkotukien todellinen osuus oli vain 7 454 428 ecua. 
Komissio päätti siis jättää maksamatta alunperin myönnetystä korkotukisummasta 4 
722 650 ecua. On huomattava, että pidätetty summa koskee yksityistämistoimien 
lopettamista ja siihen sisältyivät korkotuet, jotka oli tarkoitettu kahteen sittemmin 
suljettuun kaivokseen tehtäviin sijoituksiin. British Coal Corporationille on 
valtionyhtiönä virallisesti ilmoitettu toimenpiteestä. 
67 
Ottaen huomioon tuloksen ja British Coal Corporationin kanssa tehdyn sopimuksen 
komissio katsoo toteuttaneensa tarvittavat toimenpiteet EHTY:n yleisen edun 
suojelemiseksi. Sen vuoksi komission mielestä asiasta ei ole sopivaa keskustella 
myöhemmin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusviranomaisten kanssa. 
68 
EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN 
VARAINHOITOVUOTTA 1994 KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN LIITTEENÄ OLEVAN 
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAN HUOMAUTUSTEN 
JATKOTOIMENPITEET 
69 
3. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS EUROOPAN ELIN- JA 
TYÖOLOJEN KEHITTÄMISSÄÄTIÖN (DUBLIN) 
VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION 
TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISESTÄ SÄÄTIÖN HALLINTONEUVOSTOLLE 
(Euroopan parlamentti) 
2. suosittelee toistamiseen osa-aikaisen säätiön varainhoidon valvojan 
nimittämistä, joka toimisi komission varainhoidon valvojan 
alaisuudessa, jotta liiallista turvautumista 
ennakkomaksujärjestelmään rajoitettaisiin; katsoo, että uudistus 
voitaisiin yleistää sellaisten varainhoitoasetusten yleisen tarkistuksen 
yhteydessä, joita voidaan soveltaa kaikissa Euroopan yhteisön 
ulkopuolisissa toimistoissa; 
Säätiön vastaus 
Periaatteessa säätiö kannattaa parlamentin ehdotuksia. Niiden täytäntöönpano voi 
kuitenkin osoittautua vaikeaksi, koska työtä olisi keskimäärin ainoastaan muutama 
tunti viikossa. 
Vaihtoehtoinen keino ongelman ratkaisemiseksi olisi säätiön hallintoneuvoston 
mielestä varainhoidon valvojan nimittäminen. Menettelyyn tarvittaisiin komission 
toimia säätiön varainhoitoasetuksen (1 päivänä kesäkuuta 1976 annettu neuvoston 
asetus (ETY) N:o 1417/76, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 päivänä 
kesäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1949/93) 19 artiklan 
muuttamiseksi. 
Toisena vaihtoehtona olisi säätiön varainhoitoasetuksen 43 artiklan muuttaminen, joka 
mahdollistaisi sen, että ennakkomaksutilin käyttämiseen voitaisiin turvautua silloin, 
kun se on tehokkainta, ja varainhoidon valvojan säännöllisten käyntien yhteydessä. 
Käytännössä ennakkomaksutiliä käytetään menoihin, jotka katetaan alustavilla 
varauksilla, ja 54 artiklan soveltamissääntöjen mukaan varauksia voidaan käyttää 
ainoastaan juokseviin menoihin. 
Uudenaikaisten kirjanpito- ja tilintarkastusmenetelmien avulla toimielimiä voidaan 
kuitenkin valvoa tehokkaasti. Erityisesti kaikkien komission varainhoidon valvojaan 
suorassa yhteydessä olevien eri paikoissa sijaitsevien toimistojen ja toimielinten 
yhteisen tietokoneavusteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönotto lähiaikoina 
mahdollistaa sitoumusten ja maksujen ennakkovalvonnan reaaliajassa ilman, että 
pääosaston XX henkilöstöä on sijoitettava eri paikkoihin. Näiden toimien avulla 
asiakirjojen lähetyskulut saadaan pidettyä mahdollisimman alhaisina ja 
ennakkomaksujärjestelmään turvautumista voidaan merkittävästi vähentää. 
(Euroopan parlamentti) 
70 
3. kehottaa säätiön hallintoneuvostoa noudattamaan oman 
varainhoitoasetuksensa säännöksiä määrärahojen siirrosta; 
Säätiön vastaus 
Määrärahojen siirtoihin liittyvä ongelma johtuu säätiön varainhoitoasetuksessa 
esiintyvästä epäjohdonmukaisuudesta, koska sen 15 artiklan mukaan varaus tehdään 
säätiön talousarvioon, joka jaetaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja 
alamomentteihin, kun taas 21 artiklan 1 kohdassa kerrotaan, että talousarvio jaetaan 
ainoastaan lukuihin ja momentteihin ja että siirrot luvusta toiseen ovat mahdollisia. 
Ennen vuotta 1994 epäjohdonmukaisuus ei aiheuttanut ongelmia, koska talousarvio oli 
luokiteltu ainoastaan osastoittain. Vuodesta 1994 alkaen talousarvio luokiteltiin 
tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti uudelleen siten, että entisistä 
"luvuista" tuli "osastoja". 
Säätiön käsitys on, ettei ole olemassa varsinaista syytä, jonka perusteella siinot 
säätiön talousarvion luvusta toiseen olisi kielletty, ja mainitut siirrot ovat itse asiassa 
välttämättömiä terveen varainhoidon kannalta. Komissio harkitsee ryhtyvänsä 
asianmukaisiin toimenpiteisiin, joilla säätiön varainhoitoasetusta muutetaan riittävän 
yhdenmukaiseksi. 
(Euroopan parlamentti) 
4. kehottaa säätiötä tarkistamaan toimintaperiaatettaan, joka liittyy 
merkittävien käteisvarojen hallussapitoon, ja pyytämään 
komissiolta tulevaisuudessa vähemmän tukea, jotta tuen määrä 
vastaa paremmin säätiön tosiasiallisia menoja; 
Säätiön vastaus 
Tilintarkastustuomioistuimen viimeisimpien suositusten mukaisesti säätiö on viime 
vuosina pyytänyt tukea pikemminkin varausten kattamiseksi kuin varainhoitovuoden 
käteistarpeisiin. Tämän vuoksi käteisvarojen määrä on noussut aina vuoden lopulla, ja 
ne ovat tuoneet ylimääräisen lisän toiminnallisiin vaatimuksiin. Menettelyä aiotaan 
tarkistaa sen varmistamiseksi, että tukipyynnöt perustuvat tosiasiallisiin 
käteistarpeisiin. 
(Euroopan parlamentti) 
5. on vakaasti sitä mieltä, että kaikkien säätiön toimien sekä läheisillä 
aloilla toimivaltaa käyttävien komission ja muiden yhteisön 
toimielinten välisten toimien päällekkäisyyksiä on ehdottomasti 
vältettävä; toteaa, että komission on määrä laatia Euroopan 
parlamentille kertomus unionin toimien yhdentämisestä ja 
järjestämisestä kyseisillä aloilla, johon on liitetty mahdolliset 
ehdotukset, joilla pyritään varmistamaan, että toimet täydentävät 
71 
paremmin toisiaan ja että niiden kustannustehokkuus on suurempi; 
kehottaa toimimaan tavoitteen mukaisesti; 
Säätiön vastaus 
Mainittua kertomusta valmistellaan parhaillaan. 
On huomattava, että hallintoneuvosto laatii yhdessä komission kanssa säätiön 
työohjelmat. Toimien keskinäisen täydentävyyden varmistamiseksi ja päällekkäisen 
työn välttämiseksi komission yksiköt tutkivat ehdotukset työohjelmia valmisteltaessa. 
(Euroopan parlamentti) 
6. on tyytyväinen, että pitkäaikaiset ongelmat, jotka liittyvät sen maa-
alueen omistukseen, jolla säätiö sijaitsee, on lopullisesti ratkaistu; 
kehottaa säätiötä ilmoittamaan Euroopan parlamentille heti, kun 
pitkäaikaisella vuokrasopimuksella vuokratun maa-alueen 
hankintaan liittyvistä oikeudellisista muodollisuuksista on päätetty; 
Säätiön vastaus 
Parlamentille ilmoitetaan heti, kun hankkimiseen liittyvistä oikeudellisista 
muodollisuuksista on päätetty. 
72 
EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN KEHITTÄMISKESKUKSEN 
(CEDEFOP) VASTUUVAPAUDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVAN PÄÄTÖKSEN 
LIITTEENÄ OLEVAN EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMAN 
HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 
73 
4. EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSLAUSELMA, JOLLA 
EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN 
KEHITTÄMISKESKUKSEN HALLINTONEUVOSTOLLE 
ILMOITETAAN SYYT, JOIDEN VUOKSI SILLE EI VOIDA 
MYÖNTÄÄ VARAINHOITOVUODEN 1994 TALOUSARVION 
TOTEUTTAMISTA KOSKEVAA VASTUUVAPAUTTA 
(Euroopan parlamentti) 
A. katsoo, että CEDEFOP-keskus on yhteisön politiikan väline ja että sen toimien 
on tuettava politiikan toteuttamista mahdollisimman hyvin, 
B. katsoo, että CEDEFOP-keskus muutti Berliinistä Salonikiin ilman, että yhtään 
muutosta aiheutuneista henkilökuntaan liittyvistä ongelmista olisi tähän mennessä 
ratkaistu; 
Komission vastaus 
Olemassa olevien säädösten säännöksien mukaan CEDEFOP-keskuksen johdon ja 
henkilöstön välillä on tehty puitesopimus "CEDEFOP-keskuksen Salonikiin muuttoon 
liittyvistä sosiaalisista menettelyistä". Sopimus teki muutosta sosiaalisesti 
hyväksyttävän ja CEDEFOP-keskuksen hallintoneuvosto hyväksyi sopimuksen 27 
päivänä tanimikuuta 1995. Keskuksen 17 työntekijää (jotka olivat yli 55-vuotiaita ja 
joilla oli 10 vuoden työkokemus, tai jotka olivat yli 50-vuotiaita ja joilla oli 15 
vuoden työkokemus) koskeva vapaaehtoisjärjestely ei kuulu puitesopimuksen piiriin, 
mutta sitä pidettiin hyvin suotavana. Ehdotusta on tarkasteltava 17 päivänä 
marraskuuta 1995 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen mukaisesti, joka 
koskee henkilöstön vähentämistä koskevien menettelyjen rajoittamista ainoastaan 
Euroopan parlamenttiin. 
CEDEFOP-keskuksen henkilöstöön sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 1995 alkaen 
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja 
säännöksiä (henkilöstösäännöt ja muihin toimenhaltijoihin sovellettavat 
palvelussuhteen ehdot). 
CEDEFOP-keskuksen hallintoneuvosto päätti, että henkilöstöön (lukuun ottamatta 
johtoa ja uutta henkilöstöä) sovelletaan yhteisön virkamiesten henkilöstösääntöjä, 
joiden mukaan virkaan nimittäminen tapahtuu virasta käytävän kilpailun ja sitä 
seuraavan säännösten mukaisen harjoittelujakson perusteella. Muuhun henkilöstöön 
kuuluvista henkilöistä on tullut virkamiehiä. 
(Euroopan parlamentti) 
1. toteaa, että CEDEFOP-keskuksen tämänhetkinen 
organisaatiokaavio vaarantaa selkeästi keskuksen tehtävän 
tehokkaan suorittamisen, mutta toisaalta ongelmaan ei ole vielä 
löydetty tyydyttävää ratkaisua; 
74 
Komission vastaus 
CEDEFOP-keskuksen hallintoneuvosto antoi keskuksen johtajan tehtäväksi antaa 
työkomennuksia ja työllistämistä koskevia säännöksiä kansallisissa, kansainvälisissä ja 
yhteisön toimielimissä ja yksiköissä niille keskuksen henkilöstöön kuuluville, jotka 
eivät perustellun syyn vuoksi voi muuttaa keskuksen mukana Salonikiin. Virkamiehet, 
jotka eivät voi muuttaa Berliinistä, voivat näin ollen jatkaa työtään vähintään puoli 
vuotta tai yhden kuukauden jokaista palveluvuotta tai palveluvuoden osaa kohden. 
CEDEFOP-keskus maksaa heidän palkkansa. 
Keskus ja komissio ovat tehneet parhaansa, jotta CEDEFOP-keskuksen henkilöstön 
ongelmiin löydettäisiin oikeudelliset ja käytännölliset ratkaisut. Toimielimet ovat jopa 
aikaistaneet sääntömuutosta, joka sallii liikkuvuuden 29 artiklan 1 kohdan c alakohdan 
mukaisesti. 
(Euroopan parlamentti) 
3. lykkää päätöstään vastuuvapaudesta siihen asti, kunnes Euroopan 
parlamentti on vakuuttunut siitä, että CEDEFOP-keskuksen 
hallinnointistrategiat, työsuhteita koskevat ehdot ja toimet takaavat: 
a) CEDEFOP-keskuksen hyväksyttyjen menojen kannattavuuden; 
b) inhimillisten ja muiden voimavarojen tehokkaan käytön; 
c) CEDEFOP-keskuksen asiakkaiden tarpeita vastaavan tuotteiden 
laadun; 
d) keskuksen selkeän ja johdonmukaisen roolin osana ammatilliseen 
koulutukseen keskittyneitä yhteisön politiikkoja; 
Komission vastaus 
Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1993 perusteellisen tilintarkastuksen seurauksena 
varainhoitovuotta 1994 koskeva kertomus on lyhyempi ja myönteisempi. Keskuksen 
muutettua Salonikiin (siirrosta vastasi pääasiassa uusi johto) CEDEFOP-keskus on 
jatkanut toimintaansa Kreikassa. Vuoden 1995 vuosittaisessa kertomuksessa esitetään 
sen tuotanto ja sen tarjoamat palvelut. 
Tulokset ovat olleet itse asiassa myönteisiä, ja joissakin tapauksissa (esimerkiksi 
keskuksen lehden kääntämisessä) viivästyksiä on kurottu umpeen. Yli 540 osanottajaa 
koskeva opintovierailuohjelma (LEONARDO DA VINCI -ohjelmaan kuuluva tehtävä) 
toimi tehokkaasti. 
Sosiaalisten toimenpiteiden (jotka olivat siirron vuoksi välttämättömiä ja joita 
rahoitettiin keskuksen talousarviosta) lisäksi maaliskuusta 1996 alkaen jokaisessa 
hallintoneuvoston kokouksessa on tehty päätöksiä keskuksen kannattavuuden 
75 
parantamiseksi, ja se onkin jo parantunut Salonikin henkilöstön vähäisyydestä 
huolimatta. 
Keskuksen toiminnan elvyttämistä, keskipitkän aikavälin ensisijaisten toimien 
laatimista ja palveluiden laadun parantamista koskevien päätösten pitäisi pian tuottaa 
tuloksia. CEDEFOP-keskuksen tehtävät ja asema eivät muutu: se tarjoaa teknistä ja 
tieteellistä tukea Euroopan unionin ammatillisen koulutuksen kehittämiseen. 
Ammatillisen koulutuksen merkitys on sitä vastoin kasvanut, kuten aihetta koskevien 
asiayhteyksien määrän kasvaminen osoittaa; niitä ovat Maastrichtin sopimus, 
LEAONARDO DA VINCI -ohjelma, muutokset teollisuudessa, valkoinen kirja 
kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä ja valkoinen kirja kognitiivisesta 
yhteiskunnasta sekä Essenin kokouksesta alkaen tehdyt lukuisat Eurooppa-neuvoston 
päätökset. 
CEDEFOP-keskus kehittää itseään voidakseen vastata tehokkaasti edessään oleviin 
haasteisiin. 
76 
II. VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ 
VARAINHOITOVUODELLE 1994 KOSKEVAN NEUVOSTON 
SUOSITUKSEN LIITTEENÄ OLEVIEN HUOMAUTUSTEN 
JATKOTOIMENPITEET 
77 
LUKU I 
OMAT VARAT 
(NEUVOSTO) 
1. TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN JA VARAINHOITO 
Erityisesti todennettujen maksujen tulouttamisessa osaksi yhteisön talousarviota 
neuvosto kehottaa komissiota jatkamaan edelleen toimintaansa kansallisten 
hallintoviranomaisten toimien yhteensovittamiseksi. Se yhtyy 
tilintarkastustuomioistuimen mielipiteeseen siitä, että on välttämätöntä lisätä 
valvontaohjelmien ja riskianalyysijärjestelmien käyttöä komission laatimien 
suuntaviivojen pohjalta. 
Komission vastaus 
Tullipolitiikkaa käsittelevässä komiteassa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat 
hyväksyivät 9. ja 10. päivänä helmikuuta 1995 suuntaviivat, jotka komissio laati 
tullivalvonnan riskianalyysiohjeistossa. Jäsenvaltioiden kanssa on viime aikoina 
toteutettu menettelyjä mainittujen suuntaviivojen muuttamiseksi tietyillä erityisen 
merkittävinä pidetyillä tullivalvonnan osa-alueilla. Lisäksi komissio käyttää 
riskianalyysimenetelmiä valitessaan omien varojen vuosittaisen tarkastusohjelman 
yhteydessä tarkastettavia aiheita. 
(NEUVOSTO) 
2. KESKINÄINEN AVUNANTO TULLIPETOSTEN TORJUNNASSA 
"Perinnän seurannan", "tullisäännöstön mukauttamisen" ja komission kansallisia 
perintävälineitä koskevan valvonnan osalta neuvosto uskoo, että kansallisten 
hallintoviranomaisten ja komission välinen yhteistyö tehostuu erityisesti muutetun 
asetuksen 1552/89 täytäntöönpanon ansiosta; säännöstön varainhoidollisten 
vaikutusten osalta neuvosto yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ja komission 
mielipiteeseen sekä toivoo komissiolta ehdotusta säädösten tarkistamisesta. 
Komission vastaus 
Jäsenvaltioiden toiminnan seuranta, joka on vahvistettu asetuksella 1552/89 ja joka 
koskee perinteisten omien varojen ja erityisesti petoksiin tai säännönvastaisuuksiin 
liittyvien varojen perintää, on toteutunut siten, että on otettu käyttöön 
seurantamenetelmä, jolla seurataan ryhmittäin vaikeita perintätapauksia niiden tilien 
lopulliseen tarkastamiseen ja hyväksymiseen asti. A-ryhmä koskee omiin varoihin 
kohdistuneita petostapauksia, joissa on kyse 500 000 ecua suuremmista summista, kun 
taas B-ryhmään sisältyvät keskinäisen avunannon nimissä tehtyihin ilmoituksiin 
liittyvät tapaukset, joissa on kyse 1 000 000 ecua suuremmista summista. 
78 
A-ryhmä sisälsi vuonna 1994 (A/94) noin sata mainitun tyyppistä tapausta, joiden 
yhteen koottu summa kattoi määräytymisperusteiden mukaan laskettuna 70 prosenttia 
perittävistä. Kun kansallisilta hallintoelimiltä tiedusteltiin tapauksista, ne ilmoittivat 
perintävaiheen. 
Komissio esitteli mainitun valikoivan seurantamenetelmän 6 päivänä syyskuuta 1995 
neuvostolle ja parlamentille toimitetussa ryhmää A94 koskevassa ensimmäisessä 
kertomuksessaan5. 
Terveen ja tehokkaan talousjohtamisen järjestelmän (SEM 2000) kolmannessa 
vaiheessa pyritään luomaan suotuisat olosuhteet jäsenvaltioiden ja komission 
tiiviimmälle yhteistyölle kansallisten perintävälineiden valvonnassa sekä laadullisesti 
että määrällisesti. Neuvosto hyväksyi 8 päivänä heinäkuuta 1996 asiaa koskevan 
asetuksen 1355/96 (EYVL n:o L 175, 13.7.1996), jolla muutettiin asetusta 1552/89. 
Asetus, jossa säädetään muun muassa, että komission on lisättävä tietoja 
petostapauksista ja säännönvastaisuuksista, tuli voimaan 14 päivä heinäkuuta 1996. 
Kuten komissio ilmoitti vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, se 
tutkii yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa näiden tullisäännöstöä rikkoneille 
taloudellisille toimijoille määrättyjen rangaistusten täytäntöönpanon tehokkuutta ja 
tekee tarvittaessa asianmukaisia säädösehdotuksia. SEM 2000 -ohjelman kolmannen 
vaiheen toteuttamisen osalta komissio tutkii lisäksi parhaillaan jäsenvaltioiden kanssa, 
voitaisiinko näiden taloudellista vastuuta lisätä, jos asiaankuuluvien taloudellisten 
sääntöjen noudattamatta jättämisestä määrättäisiin tiettyjä taloudellisia rangaistuksia. 
(NEUVOSTO) 
3. YHTEISÖN PASSITUSJÄRJESTELMÄ 
Neuvosto merkitsee tiedoksi myös tilintarkastustuomioistuimen huomautukset 
passitusjärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltioissa; se katsoo, että huomautukset 
kuvastavat hyvin tarvetta tehostaa järjestelmää kiireellisesti, ja esittää 
tyytyväisyytensä komission asiaa koskevan tiedonannon johdosta; neuvosto on 
myös vastaanottanut komission ja jäsenvaltioiden selvitykset siitä, mihin 
menettelyihin tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa mainituissa tapauksissa 
on ryhdytty; se kehottaa komissiota ottamaan tulevissa säädösehdotuksissaan 
huomioon nämä havainnot sekä tilapäisen työryhmän työn tulokset. 
Komission vastaus 
Passitukseen liittyvää petosten vastaista taistelua koskevassa 21 päivä helmikuuta 1996 
hyväksytyssä komission tiedonannossa, joka toimitettiin virallisesti neuvostolle 8 
päivänä toukokuuta 1996, on luettelo eräistä komission välttämättöminä pitämistä 
toimista, joilla tehostetaan petosten vastaista taistelua ja taataan, että suurempi määrä 
KOM(95)398. 
79 
yhteisön ja kansallisten toimielinten saatavista onnistutaan perimään takaisin. Osa 
esitetyistä toimenpiteistä pantiin täytäntöön vuoden 1996 huhtikuun alussa. Myös 
muita toimia ehdotettiin, mutta niiden toteuttaminen aiheuttaa ongelmia 
jäsenvaltioissa. Näin ollen: 
Säännösehdotuksesta, jolla kokonaisvakuudeksi vahvistetaan 100 
prosenttia tullien ja maksujen määrästä, ei ole saatu yhtenäistä 
lausuntoa tullikoodeksikomitean passitusosastolta. Komissio toimitti 
kuitenkin 15 päivänä heinäkuuta 1996 neuvostolle tullikoodeksin 249 
artiklan 3 kohdan mukaisesti mainittuun toimenpiteeseen liittyvän 
ehdotuksen. 
Lisäksi ehdotuksista, jotka koskevat vakuuksien osalta yhteisössä 
toteutettuja toimenpiteitä vastaavien passitusta koskevien toimenpiteiden 
hyväksymistä, ei ole saatu yhtenäistä lausuntoa EY-EFTA-työryhmältä. 
Kahden passitusjärjestelmän johdonmukaiseen jäsentämiseen 
tarvittavista asianmukaisista toimenpiteistä tehdään siis ehdotuksia 
vuoden 1996 joulukuun alkuun suunnitellussa sekakomitean 
kokouksessa. 
Komission yhteyteen perustettu ja kaiken passitusta koskevan sääntelyn arvioinnista 
vastaava passitusta käsittelevä työryhmä tutkii parhaillaan muita tiedonannossa 
esitettyjä toimenpiteitä. Kun työryhmän laatima välikertomus on hyväksytty 
komissiossa, se toimitetaan välittömästi tarkasteltavaksi muille toimielimille, jotka 
voivat ilmoittaa huomautuksensa ja mahdolliset ehdotuksensa lopullisen kertomuksen 
osalta, jonka komissio hyväksyy helmikuussa 1997 ja josta ilmenevät sen ehdottamat 
toimenpiteet passitusjärjestelmän muuttamiseksi. 
Mitä tulee tilintarkastustuomioistuimen ulkoisesta passitusjärjestelmästä esittämiin 
huomautuksiin, komissio järjestää niiden johdosta taloutta ja sääntelyä koskevan 
asianmukaisen seurannan. 
(NEUVOSTO) 
4. ALV YHTEISÖN SISÄISESSÄ KAUPASSA 
Neuvosto yhtyy tilintarkastustuomioistuimen ja komission näkemykseen ja 
kehottaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin komissiota valvomaan tarkasti 
arvonlisäverosta kertyvien tulojen kehitystä sellaisten ongelmien toteamiseksi, 
joita siirtyminen nykyisestä järjestelmästä lopulliseen järjestelmään voi aiheuttaa. 
Komissio vastaus 
Komissio on tehnyt aloitteen jäsenvaltioiden arvonlisäverosta kertyviä tuloja ja 
valmisteveroja koskevien tietojen siirron parantamisesta, jolloin komissio voisi 
paremmin valvoa jäsenvaltioiden tulojen kehitystä. Välillisen verotuksen pääosaston 
varapääjohtajien 12 päivänä joulukuuta 1995 pidetyn kokouksen yhteydessä komissio 
80 
vaati jäsenvaltioita ottamaan käyttöön automaattisen tiedonsiirtojärjestelmän näitä 
tietoja varten. Sen vuoksi komissio aikoo aloittaa kahdenkeskiset neuvottelut 
jäsenvaltioiden kanssa ja tutkia yksityiskohtaisesti käytettävissä olevat tiedot. 
(NEUVOSTO) 
5. BRUTTOKANSANTULO (BKTL) 
Neuvosto on tutustunut tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin ja kehottaa 
komissiota jatkamaan toimintaansa tilastoinnin alalla varmistaakseen kansallisten 
bruttokansantulojen kattavuuden ja vertailukelpoisuuden, koska tämän 
rahoituslähteen suhteellinen painoarvo yhteisön talousarvion rahoituksessa on yhä 
suurempi. Lisäksi neuvosto pitää edelleen tärkeänä, että bruttokansantulon omia 
varoja koskevaa ennakkoarviojärjestelmää parannetaan, samoin kuin sitä, että 
komissio soveltaa kyseistä järjestelmää. 
Komission vastaus 
Komissio hyväksyi 27 päivänä maaliskuuta 1996 kansallisten bruttokansantulojen 
todellista yhdenmukaistamisastetta koskevan kertomuksen KOM(96)124, joka 
toimitettiin neuvostolle ja parlamentille 28 päivänä maaliskuuta 1996. Kertomuksesta 
ilmenee, että asiassa on edistytty merkittävästi. Suurimmat puutteet, joita 
jäsenvaltioiden bruttokansantulojen arvioinnissa havaittiin, on jo korjattu tai korjataan 
pian. Arviot jäsenvaltioiden bruttokansantuloista ovat siis selvästi kattavampia, 
luotettavampia ja vertailukelpoisempia kuin aikaisemmin. 
Jos jäljelle jäävät ongelmat otetaan huomioon, merkittävää edistystä on kuitenkin vielä 
tapahduttava. Suurin ongelma on bruttokansatulon arviointien kattavuus. Muita 
ongelmia ovat: 
• monialaiset ongelmat eli sellaisiin kohtiin liittyvät ongelmat, jotka 
kaikkien jäsenvaltioiden on tarkistettava tai parannettava, esimerkiksi 
siirtyminen bruttokansantuotteesta bruttokansantuloon, asutuspalvelujen 
kirjanpidollinen kohtelu, rahoitustoimielinten kirjanpidollinen kohtelu ja 
niin edelleen, 
• eri maiden erityisongelmat, esimerkiksi eräät Euroopan kansantalouden 
tilinpitojärjestelmän (EKT) sääntöjen noudattamiseen liittyvät ongelmat, 
aluekohtaisten sääntöjen noudattaminen, ja niin edelleen. 
Useimmat työt päättynevät vuoden 1997 lokakuuhun mennessä ja kokonaisuudessaan 
työt, kattavuutta koskevat työt mukaan lukien, päättynevät viimeistään vuoden 1998 
lokakuussa. 
LUKU 2 
EUROOPAN MAATALOUDEN OHJAUS- JA TUKIRAHASTO, 
81 
TUKIOSASTO (EMOTR-TUKI) 
Yhteinen markkinajärjestely (hedelmien ja vihannesten YMJ) 
(NEUVOSTO) 
Neuvosto on täysin samaa mieltä sutä, että hallinto- ja valvontajärjestelmän sekä 
tuottajajärjestöjen toimintaa on tehostettava, jotta järjestöt voisivat suorittaa 
tehokkaasti alan markkinoiden hallinnointitehtävänsä. 
Se korostaa, että suurimpien tuottajajäsenvaltioiden rakenteellisia ylijäämiä on 
tärkeätä valvoa ja vähentää, ja toivoo uuden asetuksen täytäntöönpanoa 
mahdollisimman pian. 
Se pyytää komissiota arvioimaan yhteisen markkinajärjestelyn 
interventiojärjestelmän toimintaa siinä vaiheessa, kun uudistusta sovelletaan 
täysimääräisesti, ja vaatii markkinoilta poistettujen tuotteiden tehokkaampaa 
käyttöä. 
Neuvosto katsoo, että soveltamalla EMOTR-tukea koskevaa asetusta 729/70 
sellaisena, kuin se on viimeksi muutettu asetuksella 1287/95, olisi tarvittaessa 
mahdollista periä takaisin aiheetta suoritetut maksut. 
Komission vastaus 
Komission yksiköt pitävät huolen siitä, että hallinto- ja valvontajärjestelmän sekä 
tuottajajärjestöjen toiminta tutkitaan hedelmien ja vihannesten YMJ:n alalle 
suunniteltujen tarkastusten yhteydessä. 
YMJ:n interventiojärjestelmä arvioidaan tutkimusten päätyttyä. Arvioinnin yhteydessä 
tilit tarkastetaan ja hyväksytään, ja näin ollen säädösten noudattamatta jättämistä 
koskevat maksut voidaan periä takaisin. 
Neuvoston vuoden 1996 heinäkuussa hyväksymässä uudessa "hedelmien ja 
vihannesten" YMJ:ssä tälle määrätään perustettavaksi oma erityinen tarkastajakunta. 
LUKU 3 
YHTEINEN KALASTUSPOLITIIKKA 
(NEUVOSTO) 
Neuvosto katsoo, että komission on jatkettava aloitteitaan kyseisen tuen hallinnon 
parantamiseksi erityisesti lisäämällä jäsenvaltioissa suoritettavia tarkastuksia, 
joista se tekee selkoa suosituksen seurannan yhteydessä. Lisäksi komission olisi 
tutkittava yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa tähän järjestelmään 
tehtäviä muutoksia erityisesti niissä tonnikalan jalostuslaitoksissa suoritettavien 
82 
tarkastusten osalta, jotka sijaitsevat muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa 
hyvitys on maksettu tuottajille. 
Komission vastaus 
Kuten keskusteluissa on käynyt ilmi, "komissio jakaa (...) 
tilintarkastustuomioistuimen huolen, joka koskee sekä tonnikalan yhteisöalkuperän 
valvonnan tehostamista, jonka vuoksi otetaan käyttöön äskettäin hyväksytyn 
muutoksen pohjalta laadittu uusi tarkistusasiakirja, että tämän säännöstön 
soveltamisessa ja valvonnassa tarvittavien parannusten tutkimista kyseisten 
jäsenvaltioiden kanssa". 
Uusi tarkistusasiakirja otettiin käyttöön 19 päivänä maaliskuuta 1996 annetulla 
komission asetuksella 482/96 (EYVL L 70, 20.3.1996, s. 4). Lisäksi komission 
suunnitelmat sisältävät paikan päälle sellaisiin jäsenvaltioihin tehtäviä 
tarkastusmatkoja, joita hyvitysten maksaminen koskee välittömästi (vuoden 1996 
huhti- ja kesäkuussa Espanjaan, vuoden 1996 toukokuussa Portugaliin ja vuoden 1996 
lokakuussa Ranskaan). Voimassa olevat oikeudelliset järjestelmät tutkitaan 
tarkastusten yhteydessä. Komissio esittää tarkastusten tulokset nähtyään mahdollisesti 
tarvittavat säännöksiä koskevat ja hallinnolliset parannukset. 
Mitä tulee sellaisissa tonnikalan jalostuslaitoksissa suoritettaviin tarkastuksiin, jotka 
sijaitsevat muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa hyvitys on maksettu tuottajille, asia 
käsitellään paikan päälle tehtävän käynnin yhteydessä. Tarkastukset on suunniteltu 
siten, että niihin sisältyvät kaikkein tärkeimmät kalan purkamis- ja käyttöpaikat 
(Galicia, Azorit, Bretagne). Yhteydenpito mahdollisen tarkastusmatkan järjestämiseksi 
Italiaan on aloitettu. 
LUKU 4 
ALUEELLISET TOIMET 
(NEUVOSTO) 
1. TALOUSARVIOTA JA RAHOITUSTA KOSKEVAT TIEDOT 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa erityisesti rakennerahastojen lopulliseen 
yleiseen talousarvioon sisältyvien maksumäärärahojen käyttöönottoasteesta, jota 
se pitää jokseenkin alhaisena; lisäksi maksusitoumusten ja maksujen liiallinen 
keskittyminen varainhoitovuoden loppuun on lisääntynyt. 
Neuvosto korostaa, että ongelma toistuu jatkuvasti tällä alalla ja että siihen olisi 
löydettävä ratkaisu. Se katsoo, että rakennerahastojen uudet säännöt 
muodostavat sopivat puitteet menojen paremmalle suunnittelulle; tämän pitäisi 
osaltaan vähentää merkittävästi maksujen nykyistä huomattavaa keskittymistä 
varainhoitovuoden loppuun. 
83 
Komission vastaus 
Komission rahoitustoimien ajoitus määräytyy pääasiassa sen mukaan, miten 
kenttätoiminnat ovat edistyneet jäsenvaltioissa ja milloin jäsenvaltioiden 
menoilmoitukset ovat saapuneet. Asetuksessa (ETY) N:o 4253/88 olevan 19 artiklan 3 
kohdassa vaaditaan, että jäsenvaltiot jättävät maksupyynnöt "tasapainotetulla 
aikataululla" pitkin vuotta. Komissio ei valvo välittömästi jäsenvaltioiden esittämien 
pyyntöjen ajankohtaa: ne kuvastavat yleensä kansallisia hallinnollisia käytäntöjä ja 
tilikausia. 
Ongelmaan, joka liittyy taloudellisten toimenpiteiden keskittymiseen 
varainhoitovuoden lopulle, puututaan SEM 2000 -ohjelman kolmannen vaiheen 
toteuttamisen yhteydessä. 
On huomattava, että tilanne parani vuonna 1995 huolimatta siitä, että eräät 
yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin myöhään ja että olemassa olevien ohjelmien 
rahoitussuunnitelmia muutettiin vuoden jälkipuoliskolla. 
(NEUVOSTO) 
2. UUDISTUKSEN TARKISTUS 
Neuvosto korostaa toimivaltaisten kansallisten viranomaisten ja komission 
asianomaisten osastojen välisen tiiviimmän yhteistyön merkitystä; on todellakin 
syytä välttää kaikin tavoin sekaannuksia tehtävien ja vastuualueiden 
jakaantumisessa kansallisten ja yhteisön toimijoiden kesken. 
Komission vastaus 
Yleisesti vastuualueiden jakaantuminen on melko selvää: jäsenvaltiot vastaavat 
hankkeiden johtamisesta ja varmistavat, että yhteisön lakia noudatetaan ja että 
taloudellisia virheitä ja säännönvastaisuuksia ilmenee mahdollisimman vähän. 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (205 artikla) mukaan komissiolla on 
päävastuu talousarvion toteuttamisesta. 
Käytännön toimeenpanon osalta komissio tietää, että epäselvyydet ovat mahdollisia 
tietyillä aloilla. Venetsiassa vuoden 1996 toukokuussa pidetyssä aluepolitiikasta 
vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa ministerit olivat yksimielisiä 
siitä, että ongelmaa on käsiteltävä "tehokkuus, valvonta ja yksinkertaistaminen" -
toimenpiteen yhteydessä sekä toissijaisuusperiaatteen ja komission ja jäsenvaltioiden 
välisen tehtäväjaon kannalta. 
(NEUVOSTO) 
4. JULKISET HANKINNAT 
84 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot eivät ole 
saattaneet tyydyttävällä tavalla kaikkia julkisten hankintojen seurattavuutta ja 
avoimuutta koskevia direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja että 
käytännön soveltaminen on vähäistä. Komissio on vasta myöhäisessä vaiheessa 
ryhtynyt tutkimaan julkisiin hankintoihin liittyvien sääntöjen noudattamista 
koskevan valvontajärjestelmän toimintaa. 
Neuvosto kehottaa komissiota osoittamaan kaikkea tilanteen vaatimaa 
huolellisuutta varmistaakseen, että kaikki asianomaiset toimijat saavat tarpeelliset 
tiedot ja että yhteisön direktiivien soveltamista valvotaan tiukasti kutakin 
toiminnallista ohjelmaa toteutettaessa. 
Komission vastaus 
Yhteisön lainsäädännön noudattamisesta julkisissa hankinnoissa vastaavat pääasiassa 
jäsenvaltiot. Suunnitteluasiakirjoissa, joiden perusteella rakennerahaston tukea on 
myönnetty ajanjaksolle 1994 - 1999, on annettu seuraavat määräykset, joilla julkisille 
hankinnoille asetettujen vaatimusten noudattamisen valvontaa tehostetaan: 
1. Asetuksessa (ETY) N:o 4258/88 olevan 25 artiklan 6 kohdan mukaan 
Euroopan yhteisöjen viralliseen lehteen julkaistavaksi lähetetyissä 
mainittuja direktiivejä koskevissa ilmoituksissa on eriteltävä hankkeet, 
joihin yhteisön tukea on haettu tai myönnetty. 
2. Asetuksessa (ETY) N:o 4253/88 olevan 16 artiklan 2 kohdassa 
tarkoitettuja suuria hankkeita koskevissa tukihakemuksissa on oltava 
täydellinen luettelo jo tehdyistä sopimuksista ja asiaankuuluvat 
kirjalliset kertomukset, jos julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä 
sitä edellytetään. Ajan tasalle saatetut tiedot on lähetettävä komissiolle 
yhdessä maksupyynnön kanssa, joka koskee siihen mennessä tehtyjen 
sopimusten loppumaksua. 
Muissa merkittävissä hankkeissa (erityisesti sellaisissa, jotka kuuluvat toiminnallisiin 
ohjelmiin ja jotka ovat osana rakenteita, joiden kokonaisarvo ylittää suurille 
hankkeille asetetut rajat) kutakin tehtyä sopimusta koskevan kirjallisen kertomuksen 
on oltava seurantakomitean käytettävissä ja se on pyydettäessä lähetettävä komissiolle, 
jos julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä sitä edellytetään. 
(NEUVOSTO) 
5. YMPÄRISTÖ 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhteisön ympäristödirektiivien hidas ja 
epätäydellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden 
puutteellinen soveltaminen on erittäin vahingollista. Se korostaa, että 
ympäristövaikutusten tutkimista on edellytettävä aina, kun tehdään 
85 
ennakkoarvioita, jotka koskevat EAKR:n yhteisrahoittamien ohjelmien 
toteuttamista. 
Neuvosto toistaa kehotuksensa komissiolle ja jäsenvaltioille, että ne soveltaisivat 
asiaa koskevaa säännöstöä, joka nyt on entistä selkeämpi ja tehokkaampi, ja 
valvoisivat sen noudattamista tiukasti ja keskeytyksettä rakennerahastoista 
rahoitettujen toimenpiteiden kaikissa toteutusvaiheissa. 
Komission vastaus 
Jäsenvaltiot vastaavat pääasiassa siitä, että rakennerahastoista yhteisrahoitetuissa 
toimenpiteissä noudatetaan yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Komissio tehostaa 
toimintaansa seurantakomiteoissa kehittääkseen ja käyttääkseen hankkeiden 
tukikelpoisuuden ja valinnan valintaperusteita, jotka heijastavat kestävää kehitystä. 
Koska rakennerahastot toimivat kuitenkin kansallisen lainsäädännön mukaan, komissio 
ei voi vaatia erityisten ympäristöä koskevien arviomtimittareiden tai valintaperusteiden 
käyttöä. 
Komissio pyrkii vahvistamaan asemaansa ympäristöä koskevien sääntöjen rikkomisen 
ehkäisemisessä ja se vaatii tarvittaessa asetuksessa 4253/88 olevan 24 artiklan 
mukaisten yhteisön varojen takaisinmaksua. On tärkeää, että komissio saa nopeasti 
kaikki tarvittavat tiedot alueellisilta ja kansallisilta viranomaisilta sekä muilta kuin 
valtiollisilta järjestöiltä. 
Lisäksi alueellisten tai kansallisten viranomaisten aktiivinen osallistuminen 
seurantakomiteoissa ympäristön kannalta "merkittävien" ohjelmien hallintaan edistää 
ympäristölainsäädännön noudattamista rakennerahastoista rahoitetuissa toimenpiteissä. 
(NEUVOSTO) 
6. YLEISKATTAVA TUKI PAIKALLISEN KEHITYKSEN VÄLINEENÄ 
Neuvosto katsoo, että komission on entisestään selkeytettävä välittäjinä olevien 
toimielinten tehtäviä ja yksityiskohtaisia toimintasääntöjä rakennerahastoista 
myönnettyjen yleiskattavien tukien hallinnoinnissa. Komission olisi lisäksi 
tehostettava niiden valvontaa ja seurantaa. Tämän välineen käyttöä voidaan pitää 
tyydyttävänä vain, jos toimintojen tiukalla varainkäytön valvonnalla voidaan 
parantaa kustannustehokkuutta ja pienentää mahdollisuutta säännönvastaisiin 
toimiin siitä, mihin tilintarkastustuomioistuin kertomuksessaan puuttunut. 
Komission vastaus 
Komissio katsoo, että asetuksessa 4254/88 olevan 6 artiklan 1 alakohdassa annetaan 
selkeät suuntaviivat välittäjinä olevien toimielinten tehtävien ja yksityiskohtaisten 
toimintasääntöjen määrittelemisestä. Komissio korostaa, että jäsenvaltiot nimittävät 
välittäjänä olevat toimielimet, jos komissio on antanut hyväksyntänsä. Tämän vuoksi, 
ja erityisesti jäsenvaltioiden yhteisön tukien hallinnointiin liittyvän taloudellisen 
86 
lisävastuun vuoksi, jäsenvaltiot vastaavat pääasiassa siitä, että mainittuja 
suuntaviivoja, jotka on lisäksi eritelty komission yksikköjen laatimassa yleiskattavia 
tukia koskevassa ohjeistossa, noudatetaan asianmukaisesti. 
Yleiskattavien tukien valvonta ja seuranta on yhtä tiukkaa kuin muidenkin tukien. 
Komissio huomauttaa, että tilintarkastusmomioistuin ei ole havainnut alalla 
merkittäviä säännönvastaisuuksia. 
(NEUVOSTO) 
7. ALUEIDEN VÄLISTÄ JA RAJAT YLITTÄVÄÄ YHTEISTYÖTÄ KOSKEVA 
YHTEISÖN ALOITE (INTERREG) 
Tilmtarkastustuomioistuin toteaa, että kyseinen aloite on suurelta osin toteutettu 
toiminnallisten ohjelmien muodossa, jotka eivät aina vastaa niiden rajoja 
ylittävää luonnetta. Niiden hallinnoinnissa ilmenneiden vaikeuksien vuoksi 
on mahdotonta tehdä yhteenvetoarviota rahoitettujen ohjelmien vaikutuksista 
sekä tarkistaa, miten ne täydentävät muita toimia. 
Komissio myöntää hallinnon monimutkaisuuden ja ongelmat, joita se on 
kohdannut. Se on kuitenkin hyödyntänyt saamiaan kokemuksia varmistaakseen 
Interreg II -aloitteen tehokkaamman toiminnan uuden suunnittelujakson aikana. 
Se on toteuttanut tarpeelliset toimenpiteet laajentaakseen soveltamisalaa sekä 
selventääkseen asianomaisille jäsenvaltioille toimintojen rajat ylittävää luonnetta. 
Neuvosto kehottaa komissiota jatkamaan toimintaansa näiden aloitteiden 
tehostamiseksi. 
Komission vastaus 
INTERREG IIA -aloitteen toiminnallisiin ohjelmiin liittyvien neuvottelujen aikana, 
jotka käytiin ennen kuin komissio oli hyväksynyt ohjelmat, komissio viittasi tietyillä 
raja-alueilla noudatettavaan hyvään toimintatapaan ja korosti todellisen yhteisen rajat 
ylittävän lähestymistavan poliittista merkitystä, millä se pyrki erityisesti siihen, että 
rajat ylittävää yhteistyötä koskevat toimenpiteet ja säännökset olisivat tyydyttäviä. 
Tukeakseen lisäksi mainitun yhteisön aloitteen toteuttamista, raja-alueiden välistä 
kokemusten vaihtoa sekä hyvien toimintatapojen arviointia ja levittämistä komissio 
myönsi Euroopan raja-alueiden liitolle EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan 
mukaista rahoitustukea yhteisön INTERREG II -aloitteeseen liittyvän teknisen avun 
antamiseen ja rajat ylittävän yhteistyön edistämiseen kokonaisuudessaan. 
(NEUVOSTO) 
8. SEURANTA, VALVONTA JA ARVIOINTI 
Tilintarkastustuomioistuin on tosin pannut merkille saavutetut tulokset erityisesti 
tähän liittyvien tekstien selkeyttämisessä, mutta kehottaa silti edelleen 
87 
painokkaasti parantamaan ja tehostamaan arviointia kaikissa vaiheissa, erityisesti 
valmisteluvaiheessa sekä toteuttamista koskevissa kertomuksissa. 
Neuvosto korostaa alussa tehtävän arvioinnin keskeistä merkitystä 
rakennerahastojen varojen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi ja kehottaa 
komissiota ottamaan tilintarkastustuomioistuimen huomautukset kaikilta osin 
huomioon toteuttaessaan ohjelmaansa. 
Komission vastaus 
Rakennerahastojen osalta komissio on lisännyt arviointitoimiinsa kolme merkittävää 
ensisijaista toimea: 
1. Arviointimenettelyn rajaaminen paremmin arvioinnin laadun 
varmistamiseksi ja parantamiseksi. Tätä varten on laadittu neljä 
arviointia koskevaa ohjevihkosta, joita on jaettu laajalti eri toimielimille 
sekä hallintojen sisällä että niiden ulkopuolella (eri asiantuntijoille ja 
konsulttitoimistoille). 
Parhaillaan tehtävällä työllä pyritään laatimaan viitekehys ennakko- ja 
jälkiarviointia varten, standardoimaan arviointimittarit ja parantamaan 
työllisyysvaikutusten arviointia. 
2. Arviointitapojen edistäminen. Komissio järjesti vuoden 1995 
marraskuussa rakennepolitiikkojen arviointia koskevan konferenssin, 
johon osallistui noin 250 välittömästi tai välillisesti rakennepolitiikkojen 
arviointiin osallistuvaa kansallista ja alueellista kumppania. Etupäässä 
teknisiä kysymyksiä käsittelevä konferenssi järjestettiin joulukuussa 
1996. 
3. Toiminnallisella tasolla komissio on tehnyt yleisarvion taloudellisesta ja 
sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, jonka peruspilareita rakennepolitiikat 
ovat. Se on julkaistu ensimmäisessä Euroopan unionin 
perustamissopimuksen 130 b artiklassa määrätyssä koheesiota 
koskevassa kertomuksessa. 
Komissio laatii yhdessä kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa 
järjestelmän, jotta jakson 1994 - 1999 aikana toteutettavien toimien 
väliarvioinnista voidaan laatia kertomus. 
Ottaen huomioon tavoitteen 2 mukaisesta uudesta suunnitelmasta 
tehtävät päätökset komissio on tehnyt tavoitteen 2 mukaisesti 
yhteisrahoitettujen toimien ja jakson 1989 - 1993 jälkiarviointia 
koskevan aloitteen. 
S8 
Komissio korostaa arvioinnin tärkeyttä ja rajoituksia, joita alueellisella ja kansallisella 
tasolla saatujen tietojen määrä ja laatu aiheuttavat toimille. 
LUKU 5 
SOSIAALIALAN TOIMET, PK-YRITYKSIÄ EDISTÄVÄT TOIMET, 
KOULUTUS 
(NEUVOSTO) 
1. EUROOPAN SOSIAALIRAHASTON (ESR) HALLINTO 
Neuvosto toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston liian suurista sitoumuksista on 
tulossa pysyvä ongelma; se kehottaa komissiota soveltamaan tiukasti voimassa 
olevaa varainhoitosäännöstöä varmistaakseen sen, että talousarviota toteutetaan 
suunnitelmien ja käytettävissä olevien määrärahojen mukaisesti. 
Yhteisön aloitteiden osalta neuvosto katsoo, että komissiossa on varmistettava 
hallinta- ja valvontatoimintojen ja -tehtävien toiminnallinen eriyttäminen 
huolehtimalla kuitenkin sutä, että ne sovitetaan yhteen täysimittaisesti ja 
tehokkaasti kaikilla tasoilla. Sisäiset toimenpiteet rahaston hallinnoinnin 
parantamiseksi olisi suoritettava johdonmukaisesti ja ennaltamäärätyn aikataulun 
mukaisesti. 
Komission vastaus 
Komissio myöntää, että hallinta- ja valvontatoimintojen eriyttämisen varmistaminen 
sen yksiköissä on tärkeää. Pääosaston V organisaatiokaaviota muutettiin 17 päivänä 
heinäkuuta 1996 SEM 2000 -ohjelman toteuttamisen yhteydessä. Muutoksen myötä 
perustettiin "voimavarat"-osasto, johon sisältyvät inhimillisten ja taloudellisten 
voimavarojen tuki- ja hallintatoiminnot, tilintarkastus, valvonta ja arviointi. Uusi 
toimielin aloitti toimintansa 1 päivänä syyskuuta 1996. Sen uudella "tilintarkastus ja 
valvonta" -yksiköllä, joka on erotettu rahoitusyksiköstä, on vastedes kaikkeen 
pääosasto V toimintaan liittyviä laaja-alaisia valvontatoimia (ESR:n ulkopuolinen 
toiminta mukaan lukien). 
(NEUVOSTO) 
2. PIENET JA KESKISUURET YRITYKSET (PK-YRITYKSET) 
Neuvosto katsoo, että todellisuutta mahdollisimman tarkoin vastaavaa 
määritelmää on sovellettava yhdenmukaisesti käyttämällä täsmällisiä perusteita. 
Pk-yrityksiä suosivia toimia olisi suunnattava uudella tavalla niiden todellisten 
tarpeiden huomioon ottamiseksi. Näiden yritysten pääsyä nykyisiin välineisiin 
olisi helpotettava. Tällä alalla olisi aiheellista lisätä toimintaa yhteisön keinojen ja 
tulosten arvioimiseksi luotettavammalla tavalla. 
89 
Komission vastaus 
Komissio on neuvoston kanssa samaa mieltä pk-yritysten selkeän määritelmän 
tärkeydestä, ja tämän vuoksi se on hyväksynyt jäsenvaltioita koskevan suosituksen 
(EYVL L 107, 30.4.1996), jonka mukaan samat pk-yritysten, pienyritysten ja erittäin 
pienten yritysten määritystä koskevat säännöt pätevät vastedes kaikkiin yhteisön 
ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin. Suosituksessa esitetään tarkat henkilöstön määrää, 
rahoitusperustaa ja yrityksen riippumattomuutta koskevat perusteet, joiden avulla pk-
yrityksiä suosivia toimia voidaan keskittää yrityksiin, jotka kokonsa vuoksi todella 
tarvitsevat erityistoimia. Suosituksen pitäisi lisätä tämän tyyppisiä yrityksiä suosivien 
ohjelmien ja toimien johdonmukaisuutta ja julkisuutta, mikä helpottaa ohjelmiin 
osallistumista ja siis tehostaa ohjelmia. 
Komissio on neuvoston kanssa samaa mieltä myös siitä, että Euroopan 
sosiaalirahaston on kohdennettava tarkemmin pk-yrityksiä suosivia toimia, mutta se 
muistuttaa samalla jäsenvaltioiden merkittävästä asemasta toimien määrittelemisessä. 
Komissio pitää kuitenkin erittäin tärkeänä, että pk-yritysten pääsyä nykyisiin 
välineisiin helpotetaan, ja tämän vuoksi se on pk-yrityksiä koskevasta politiikasta 
vastaavan pääosaston uudelleenjärjestelyn yhteydessä perustanut uuteen pääosastoon 
yksikön, joka vastaa muun muassa näistä tehtävistä. 
Mainitussa suosituksessa säädetään, että jäsenvaltiot ja komission yksiköt toteuttavat 
tarvittavat toimenpiteet sellaisten tilastojen mukauttamiseksi, jotka perustuvat 
yhdenmukaistettuihin luokkiin, joista ilmenevät pk-yrityksen, pienyrityksen ja erittäin 
pienen yrityksen määrittelemisessä käytetyt rajat. Kaikki pääosastot ovat kiinnittäneet 
huomiota siihen, että niiden on yhdenmukaistettava tilastotietokantojaan, jolloin pk-
yrityksiä koskevien välineiden ja ohjelmien yhteensovittamista kokonaisuudessaan 
voidaan tehostaa ja edistymistä voidaan arvioida komission seuraavassa pk-yrityksiä ja 
käsiteollisuusyrityksiä suosivien toimien yhteensovittamista koskevassa kertomuksessa. 
(NEUVOSTO) 
3. SOSIAALINEN VUOROPUHELU 
Neuvosto katsoo, että sosiaalisen vuoropuhelun edistämiseen tähtäävät toimet on 
kohdistettava paremmin, ja korostaa, että yhteisön rahoittamia myönteisiä 
aloitteita on valvottava tiukasti. 
Komission vastaus 
Toimien kohdentamisen tarkentamiseksi komissio lisäsi kustannustehokkuuden ja 
eurooppalaisen arvonlisäveron valintaperusteisiin, jotka koskevat sosiaaliseen 
vuoropuheluun liittyvistä budjettikohdista myönnettäviä tukia. Valvonnan osalta 
komissio on tehnyt useita tarkastuksia paikan päällä tukien lopullisten edunsaajien 
keskuudessa ja se pyrkii edelleen kehittämään tarkastusmatkoja. 
90 
LUKU 6 
YMPÄRISTÖALAN RAHOITUSVÄLINEET: 
LIFE-OHJELMA JA SITÄ EDELTÄVÄT OHJELMAT 
(NEUVOSTO) 
Neuvosto toteaa, että ohjelman ensimmäiselle vaiheelle oli ominaista leväperäisyys 
tiettyjen hankkeiden valinnassa ja hallinnoinnissa; rahoituksen toteutumisessa oli 
tiettyä viivettä ja taloudellinen tarkastustoiminta on samoin ollut riittämätöntä. 
Se katsoo, että komission olisi käytettävä tiukempia ja valikoivampia perusteita 
sekä painotettava toteutettujen hankkeiden valvontaa ja seurantaa. 
Neuvosto panee merkille uuden LIFE II -ohjelman tarpeellisia parannuksia 
koskevan komission toiminnan; se edellyttää lisäksi, että saatuja tuloksia 
levitetään soveltuvin osin asianomaisille viranomaisille kaikilla jäsenvaltioiden 
hallinnon tasoilla. 
Komission vastaus 
Komissio korostaa, että LIFE-ohjelman hankkeiden valintamenettelyjä on muutettu ja 
parannettu merkittävästi LIFE II -ohjelman toteuttamisen yhteydessä. 
Joka vuosi jaetaan laajalti tiedotuslehtisiä; niissä esitetään yksityiskohtaisesti sekä 
valintamenettely että siinä käytettävät perustelut. Lisäksi jäsenvaltioiden edustajista 
koostuva hallintokomitea tutkii kaikki hankkeet. Komitea äänestää lausunnosta ennen 
komission päätösmenettelyä. 
Uuteen asetukseen sisältyvien keinojen ansiosta olemassa olevien hankkeiden teknistä 
ja taloudellista seurantaa voidaan vahvistaa LIFE II -ohjelmassa entisestään. 
Varainhoitovuoden 1996 alusta alkaen täysipainoisesti toiminut tilintarkastusyksikkö 
vastaa vastedes hankkeiden jälkiarvioinnista. Se esitti ensimmäisen LIFE I -ohjelmaa 
koskevan arvion neuvostolle ja parlamentille vuoden 1995 marraskuussa asetuksen 
muuttamisen yhteydessä. 
Välittömästi LIFE I -ohjelman hankkeiden lopettamisen jälkeen (vuoden 1998 lopulla) 
suoritetaan loppuarviointi, jonka tulokset toimitetaan toimielimille, jäsenvaltioille ja 
muille, joita asia koskee. 
LUKU 8 
RAHOITUSVÄLINEET JA PANKKITOIMINTA 
(NEUVOSTO) 
91 
1. ITALIAN MAANJÄRISTYSALUEIDEN NIC-LAINAT (YHTEISÖN UUSI 
RAHOITUSVÄLINE) JA KORKOTUET 
Tilintarkastustuomioistuin on tutkinut erityisesti kahta hanketta 
("teollisuusalueet" ja "koulut") ja katsoo, että näiden hankkeiden tavoitteita, 
erityisesti työpaikkojen luomiseen liittyviä tavoitteita, ei ole täysin saavutettu. 
Neuvosto käsittelee ainoastaan vastuuvapautta koskevia kohtia ja kehottaa 
komissiota tulevaisuudessa yhteensovittamaan toimintansa paremmin paikallisten 
viranomaisten kanssa. 
Komission vastaus 
Kuten komission ennalta antamat vastaukset osoittavat, työpaikkojen lisääminen ei 
ollut lainan myöntämisen edellytys vaan tavoite. Sitä ei ole kuitenkaan täysin 
saavutettu, mikä johtuu useista hallitsemattomista syistä, kuten suhdannekehityksestä. 
Komissio on kuitenkin neuvoston kanssa samaa mieltä, että sen on tulevaisuudessa 
yhteensovitettava toimintansa paremmin paikallisten viranomaisten kanssa. 
(NEUVOSTO) 
2. EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTO 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan investointirahaston (EIR) tilien 
tarkastaminen on sen tehtävä. 
Komissio tekee aloitteita, jotta päästäisiin kaikkia asianomaisia toimielimiä 
tyydyttävään ratkaisuun. 
Neuvosto merkitsee tiedoksi nämä täsmennykset ja vaatii, että kysymys 
ratkaistaan nopeasti. 
Komission vastaus 
Asianomaisten toimielinten ja yhteisöjen näkemystenvaihto yhteisön osuutta EIR:ssa 
koskevan tilintarkastustuomioistuimen valvonnan yksityiskohtaisista säännöistä ei ole 
vielä päättynyt. Komissio tekee kuitenkin parhaansa sopimukseen pääsemiseksi 
mahdollisimman nopeasti. 
LUKU 9 
TUTKIMUS: "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -ohjelma 
(NEUVOSTO) 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että ohjelman tiettyjen kohtien 
toteutuksessa on ollut huomattavia viiveitä. Ohjelman eri osien toteutuksesta 
92 
vastaavia pääosastoja ei ole yhteensovitettu riittävästi, jotta tarpeellinen tuki 
kokonaisuuden kannalta ansiokkaimmille ohjelmille olisi taattu. 
Tilmtarkastustuomioistuin toteaa myös, että huomattavan moni apurahan saaja 
on saanut ohjelman mukaista tukea oloissa, joissa liikkuvuuden tehostuminen ei 
ollut mitenkään varmaa. Teollista tutkimusta harjoittavien laboratorioiden 
osallistuminen osoittautui riittämättömäksi; ei ole myöskään voitu osoittaa, että 
ohjelmalla olisi edistetty sille asetettua yhteenkuuluvuuden tavoitetta. 
Neuvosto jakaa tilintarkastustuomioistuimen huolen. 
Neuvosto panee kuitenkin merkille, että komissio on hyödyntänyt saatuja 
kokemuksia tekemällä oleellisia parannuksia. Se korostaa, että on tärkeää 
varmistaa, että ohjelmaa hallinnoidaan johdonmukaisesti ja täysimittaisesti 
komission omin keinoin ja että asianomaisten yksiköiden välinen toiminta 
yhteensovitetaan parhaimmalla mahdollisella tavalla. 
Komission vastaus 
Komissio muistuttaa, että se vastasi vuoden 1994 vuosittaista kertomusta koskevan 
menettelyn yhteydessä kohta kohdalta neuvoston mainitsemiin 
tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. Se on, kuten neuvosto korostaa, 
hyödyntänyt "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -erityisohjelman toteuttamisesta 
saatuja kokemuksia tekemällä merkittäviä parannuksia ohjelmaan kuuluvilla aloilla. 
Mainittujen parannusten toteuttaminen tehostui "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -
ohjelmaa seuranneen "Koulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" -erityisohjelman 
hyväksymisen ja toteuttamisen aikana. Ohjelmassa toteutetuista toimenpiteistä 
korostetaan erityisesti seuraavia: 
- liikkuvuusperusteen soveltamissääntöjä on tiukennettu. Seikat, joiden avulla on 
tarkoitus helpottaa apurahan saajan siirtymistä vastaanottavaan laboratorioon, on 
kuitenkin otettu huomioon samalla tavalla kuin "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" -
ohjelman yhteydessä, 
- tietojen vaihtoa komission muiden koulutustoimista vastaavien yksiköiden kanssa on 
merkittävästi lisätty varsinkin, kun tutkimusapurahoja koskevat säännöt pätevät 
yhtäläisesti kaikkiin mainittuja apurahoja myöntäviin komission pääosastoihin, 
- teollisuus on tullut voimakkaammin mukaan ohjelman toteuttamiseen (teollisuuden 
tutkijoiden määrä erilaisissa hankkeiden arviointiryhmissä on lisääntynyt, koska jo 
hankkeiden valintavaiheessa "teollisuus" on otettu huomioon yhtenä osatekijänä ja 
koska on perustettu työryhmä tutkimaan teollisuuden osuutta ohjelmassa), 
- yhteenkuuluvuusperiaatteen soveltamista on parannettu, koska sen lisäksi, että 
toimenpiteitä on vahvistettu ja ne on menestyksekkäästi toteutettu "Inhimillinen 
pääoma ja liikkuvuus" -ohjelmassa, on perustettu työryhmä tutkimaan heikoimmassa 
taloudellisessa asemassa olevien alueiden osallistumista ohjelmaan. Työryhmän 
93 
ensimmäinen kertomus ja suositukset esitettiin ohjelman komitealle jo 23 päivänä 
helmikuuta 1996. 
LUKU 10 
TOIMET KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAIDEN, 
UUSIEN ITSENÄISTEN VALTIOIDEN (ENTINEN SNTL) JA MONGOLIAN 
HYVÄKSI 
(NEUVOSTO) 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyy kertomuksessaan tarkastelemaan PHARE- ja 
TACIS-ohjelmien talousarvioiden toteuttamista. 
Neuvosto yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin ja kehottaa 
komissiota jatkamaan toimintaansa molempien ohjelmien tehostamiseksi 
Eurooppa-neuvostojen päätelmien mukaisesti samalla tietoisena siitä, että 
komission on toimittava erityisen vaikeissa oloissa. 
Se haluaa erityisesti korostaa seuraavia kohtia: 
tarjouskilpailumenettelyjä on ehdottomasti noudatettava näitä kahta 
ohjelmaa koskevia sopimuksia tehtäessä 
on vaadittava selvitys ohjelmien toteutumisesta ja järjestelmällisestä 
etukäteisarvioinnista, ennen kuin ohjelman jatkamisesta päätetään 
on tehostettava kuhunkin toimintaan osallistuvien osapuolten välistä 
yhteensovittamista 
on varmistettava, että konkreettisia toimia toteutetaan sen jälkeen, kun 
erityisesti TACIS-ohjelmaa koskevat tutkimukset on suoritettu. 
Lopuksi neuvosto edellyttää, että komissio esittää parannusehdotuksia molempien 
ohjelmien toteuttamisesta sekä antaa kertomuksen kolmansissa maissa olevien 
yhteisön edustustojen henkilöstöhallinnosta. 
Komission vastaus 
a) TACIS 
1. Komissio noudattaa tiukasti Tacis-ohjelmassa ja varainhoitoasetuksessa säädettyjä 
tarjouskilpailumenettelyjä. Säännöt ovat seuraavat: 
- Palveluhankintoja koskevat sopimukset: 
• suora sopimus 150 000 ecuun asti 
94 
• suora sopimus epämuodollisen kyselyn jälkeen 50 000 etuun asti 
avoin tarjouskilpailu sopimuksista, joiden arvo on enemmän kuin 50 
000 ecua. 
2. Komissio valmistautuu parhaillaan esittämään Tacis-ohjelmasta ja sen tähänastista 
tuloksista kokonaisvaltaisen ja perusteellisen arvion, jonka perusteella päätetään 
ohjelman jatkamisesta. 
3. Kaikkien ohjelman toteuttamisessa mukana olevien osapuolten yhteensovittamista on 
jatkuvasti parannettu. Nykyään Tacis-ohjelma toimii jäsenvaltioiden, EBRD.n, 
kansainvälisten rahoitusjärjestöjen ja muiden varojen lahjoittajien aktiivisena 
yhteensovittajana useilla sekä vakiintuneilla että epävirallisilla foorumeilla. 
4. Ohjelman alkuaikoina Tacis-maiden tilanteen perusteellinen tutkiminen oli todella 
tarpeen. Nykyisin Tacis-ohjelmassa voidaan nojata alkuaikoina saatuihin tietoihin ja 
keskittyä paremmin sen varsinaiseen alaan eli teknisen avun tarjoamiseen ja 
eurooppalaisen tietotaidon siirtämiseen kumppanuusvaltioille. Ainoastaan 
erityisvälineisiin Tacis-ohjelmasta haetaan johdonmukaisesti tutkimusrahoitusta 
(alkuinvestointi), esimerkiksi "Bangkok"-välineen alaisen EBRD-yhteistyön yhteydessä. 
Mainitun tapauksen osalta on huomattava, että vuonna 1995 Tacis-ohjelmasta 
rahoitetuista tutkimuksista 74 prosenttia liittyi rahoitushankkeeseen. 
b) PHARE 
Pyrkiessään rajoittamaan sopimusten määrää ja hallinnollista taakkaa niin 
sopimusmaassa kuin omassa piirissään komissio on ottanut käyttöön 13 alakohtaista 
puitesopimusta, joiden yläraja on periaatteessa 300 000 ecua. 
Jos näitä puitesopimuksia ei voida käyttää, on mahdollista tehdä suoria sopimuksia, 
yleensä epämuodollisen kyselyn jälkeen, aina 50 000 etuun saakka. 
Kaikissa muissa tarjouskilpailuissa on noudatettava 118 artiklaa ja ne on julkistettava 
internetissä, niissä on oltava virallinen esivalinta ja sen perusteella laadittu luettelo. 
Uusi Phare-ohjelman seuranta- ja arviointiohjeisto on laadittu. Se sisältää erityisesti 
kunkin alakohtaisen ohjelman vuosikatsauksen, jonka perusteella päätökset kyseisen 
alan jatkorahoituksesta tehdään. Phare-ohjelman hallintokomitea ottaa katsaukset 
huomioon, ennen kuin se antaa lausuntonsa komission rahoitusesityksistä. 
c) Kolmansissa maissa olevien yhteisön edustustojen henkilöstöhallinto 
Kertomus on esitetty jäljempänä osassa, joka liittyy "Huomautuksiin Euroopan 
yhteisöjen toimielinten ja yhteisöjen toimintamäärärahoista". 
95 
LUKU 11 
YHTEISTYÖ KEHITYSMAIDEN JA KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA 
(LUKUUN OTTAMATTA KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAITA) 
(NEUVOSTO) 
Tilintarkastustuomioistuin käsittelee tässä luvussa suurimmaksi osaksi Välimeren 
alueen maiden rakennesopeutusta tukeviin ohjelmiin liittyvien menojen 
laillisuuden, säännönmukaisuuden ja moitteettoman varainhoidon tarkastuksesta 
tekemiään johtopäätöksiä. 
Neuvosto: 
pyytää komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen suositusta 
tutkia talousarvio tarkoin kunkin maan osalta varmistuakseen siitä, että 
noudatettu talousarviostrategia on yhdenmukainen toteutettavan 
sopeutusohjelman kanssa 
kehottaa komissiota pohtimaan henkilöstö varojensa parempaa 
kohdentamista parantaakseen näiden tukiohjelmien toteuttamisen ja 
seurannan järjestämisen edellytyksiä. 
Komission vastaus 
96 
Kohdentamalla tietyt SEM 2000 -ohjelman mukaiset vastuualueet uudelleen voidaan 
toiminnallisten osastojen vastuuta järkeistää. Kun erityisesti tekniset yksiköt (mukaan 
lukien hiljattain perustetut taloudellisen yhteistyön yksiköt, joille osa niiden tehtävistä 
aiemmin kuului) vapautetaan sopimuksen tekemiseen ja neuvotteluihin liittyvistä 
hallinnollisista tehtävistä, niin yksiköt voivat vastata niiden omaan alaan kuuluvien 
hankkeiden johtamisesta koko hankkeen keston ajan (myös äskettäin tehty sisäinen 
tilintarkastus puhui "tehtävänhallinta"-menettelyn puolesta). Näin ollen 
maantieteelliset yksiköt voivat vastaavasti keventää tehokkaammin 
toimintaperiaatteitaan ja yhteensovittajan asemaansa kumppanuusmaidemme suhteen. 
Maschreqista vastaavaan yksikköön on perustettava uusi taloustieteilijän virka, samoin 
Maghrebista vastaavaan yksikköön. Pääosaston II yksiköiden suhteen on pohdittu 
samoja toimia. Yhteensovittamista on päätetty painottaa kansainvälisen 
valuuttarahaston ja maailmanpankin kanssa. 
Vuoden 1996 osalta budjettivallan käyttäjä on päättänyt komission pyynnöstä myöntää 
Välimeren maille 3 prosentin käyttömäärärahat, jotka on tarkoitettu yhteisön näissä 
maissa rahoittamien hankkeiden ja ohjelmien valmisteluun, * seurantaan ja arviointiin. 
LUKU 13 
KOMISSIO (EUROOPAN KOMISSION EDUSTUSTOJEN HENKILÖSTÖ- JA 
TOIMINTAMENOT) 
OMAISUUTTA KOSKEVA VARAINHOITO JA HALLINNOINTI 
(LUKUUN OTTAMATTA TUTKIMUSALAA) 
(NEUVOSTO) 
Tilmtarkastustuomioistuin huomauttaa siitä, miten eri tavalla edustustoissa 
sovelletaan henkilöstösääntöjen ja asemamaan määräyksiä, jotka liittyvät 
erityisesti paikalta palkatun henkilöstön käyttöön ja hallinnollista ja teknistä 
henkilöstöä koskevaan erityissäännöstöön. Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa 
tietyistä hajautetun hallinnon paikallistasolla havaituista heikkouksista tai 
puutteellisuuksista, jotka liittyvät erityisesti varainhoitoasetuksen hajauttamista 
koskeviin uusiin säädöksiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että myös 
edustustojen jatkuvasti ylläpidettävien irtaimistoluetteloiden rakennetta on 
aiheellista muuttaa. 
Neuvosto toteaa, että komissio on jo ryhtynyt toimenpiteisiin 
tilintarkastustuomioistuimen suositusten johdosta ja kehottaa sitä jatkamaan 
edelleen tätä toimintaansa. 
Neuvosto korostaa pitävänsä tärkeänä, että komission edustustoissa noudatetaan 
tiukasti virkamiehiä koskevia henkilöstösääntöjä ja paikalliseen henkilöstöön 
sovellettavia sääntöjä. Neuvosto edellyttää henkilöstöhallinnon järkeistämistä. 
97 
Komission vastaus 
a) Edustustojen hallinnointi 
- Paikallisen henkilöstön työsuhde-ehtoia koskevat säännökset 
Vuoden 1996 elokuun alussa 100 edustustolla oli käytössään paikalliset säännökset. 
Poikkeuksen muodostivat kuitenkin eräät Keski-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton 
edustustot (Albania, Tsekinmaa, Georgia, ja niin edelleen) ja edustustot, joihin liittyy 
joko toiminnallisia (Algeria) tai oikeudellisia (Kiina, Kanada, Japani, ja niin edelleen) 
erityisongelmia. Lisäksi paikalliset säännökset sellaisten toimistojen osalta, joissa on 
vähän henkilöstöä (Belize, Tonga, ja niin edelleen), on vielä vahvistettava. 
- Eräiden edustustojen hallinnollista ia teknistä henkilöstöä koskevat erityisjärjestelyt 
Komissio jatkaa tutkimustaan pannakseen täytäntöön hallinnolliseen ja tekniseen 
henkilöstöön sopeutettavia yhteisön säännöksiä tilintarkastustuomioistuimen esittämien 
suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ottaa tutkimuksessa huomioon 11 päivänä 
maaliskuuta vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä annetun neuvoston 
huomautuksen, jossa vaadittiin hallintohenkilöstön järkeistämistä. 
- Paikallisen henkilöstön palkkaustason määrittäminen alkuluokituksen ia uuden 
luokituksen yhteydessä 
Luokituksen valvonnassa käytetään vastedes tilintarkastustuomioistuimen 
huomautusten perusteella täytäntöön pantua menettelyä (katso komission vastaus 13.16 
alakohta). Sen mukaan paikallista johtoa vaaditaan olemaan tarkempi palkkaustasosta 
päättäessään. 
- Jatkuvasti ylläpidettävät irtaimistoluettelot 
• Kaikki edustustot ovat toimittaneet irtaimistoluettelot pääyksikköön 
tietokoneen avulla. Tiedot tarkastetaan ennen niiden siirtämistä 
taseeseen. 
• Tietokoneohjelmien avulla voidaan nykyään erottaa irtaimiston ne osat, 
jotka eivät arvoltaan ylitä säännösten mukaista 350 ecun rajaa. 
• Irtaimiston siirtoja alempiin luokkiin esiintyy säännöllisesti, ja ne 
tarkastetaan paikan päällä edustustoissa. 
Komissio ilmoittaa sitä vastoin, ettei se aio ryhtyä jatkotoimenpiteisiin 
tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen johdosta, joka koski irtaimiston sijaintia 
edustustoissa. Jotta irtaimistoluetteloiden jatkuva ajan tasalle saattaminen vältettäisiin, 
ne toimitetaan pääyksikölle edustuston kiinteistöittäin (eikä huoneistoittain) eriteltyinä. 
- Virka-autot 
98 
Uudet säännökset, jotka koskevat virka-autojen käyttöä ja 
henkilökohtaisten ajoneuvojen käyttöä virkatehtävissä, tulivat voimaan 
1Ç näivänä h^inäLninta 1QOA 15 päivänä heinäkuuta 1996 
Autonkuljettajien ylityötuntien seurannan valvontaa tehostetaan. 
Vaihtoehtoisia ratkaisuja (esimerkiksi "lentokenttäbussin" käyttöä 
lentokenttämatkoihin) kannatetaan. 
- Vuosilomien hallinnointi 
• Varainhoitovuodesta toiseen siirrettyjen lomapäivien vähentämiseen 
tähtäävästä toimesta on saatu myönteisiä kokemuksia: 
- siirrot vuodelta 1993 vuoteen 1994: 240 virkamiestä 
- siirrot vuodelta 1994 vuoteen 1995: 275 
- siirrot vuodelta 1995 vuoteen 1996: 204 
Kasvava suuntaus on hidastunut. Kun suunnitelmien sitovuus on lisääntynyt ja siirron 
perustelut käydään läpi yhä perusteellisemmin, komissiolla on toimen myötä 
käytössään enemmän hallinnollisia keinoja, joilla se voi parantaa lomien hallinnointia. 
• Sen sijaan tietokoneavusteisen lomien seurantajärjestelmän käyttöönotto 
on myöhässä. Järjestelmää ollaan muokkaamassa uudelleen. 
- Asuminen 
Suurimmassa osassa sellaisten virkamiesten kanssa tehdyistä sopimuksista, jotka asuvat 
komission vuokraamassa tai omistamassa asunnossa, on vastedes allekirjoitus. Muissa 
tapauksissa käytäntö liittyy paikallisiin erikoispiirteisiin. 
b) Omaisuuden hallinnointi (lukuun ottamatta tutkimusta) 
Komissio käynnisti vuoden 1995 alussa irtaimiston hallinnointia koskevan 
uudistusohjelman. Ohjelma keskittyy toisaalta kaiken irtaimiston fyysiseen 
tarkastukseen ja toisaalta uusien sääntöjen ja yksilyiskohtaisten hallinnointia koskevien 
sääntöjen laatimiseen, joilla irtaimiston hallinnointia tulevaisuudessa parannettaisiin. 
hl Omaisuuden fyysiseen tarkastukseen, joka päättyi kesäkuussa 1996, sisältyi kaikki 
toimielimen irtain omaisuus Brysselin ja Luxemburgin toimipaikoissa. 
99 
Toimenpiteeseen sisältyi 68 rakennusta Brysselissä ja 31 rakennusta Luxemburgissa, 
joista ensimmäisissä luetteloitiin 314 238 esinettä ja jälkimmäisissä 81 482 esinettä. 
Toimenpiteen yhteydessä otettiin käyttöön uusi viivakooditanojen ja optisten 
lukijoiden käyttöön perustuva merkintämenetelmä, jotta tarkastus tapahtuu 
tietokoneessa olevien tarkastustietojen avulla tulevaisuudessa nopeammin ja 
luotettavammin. 
Perusteellisen fyysisen tarkastuksen paljastama tilastollinen virhekenoin oli vähemmän 
kuin yksi promille ja on näin ollen hyväksyttävissä. 
SYSBIEN-tietokantaa ollaan parhaillaan saattamassa ajan tasalle tarkastustoimenpiteen 
tulosten perusteella. Tietojen yhteensovittamisen pitäisi päättyä 31 päivään 
marraskuuta 1996 mennessä. 
Yhteensovittamista täydennetään rajoitetummilla toimenpiteillä, jotka kohdistuvat 
seuraaviin aloihin ja alueisiin: 
• Liikenne-yksikkö 
• virastot unionin alueella 
• komission Strasbourgin toimistot 
Jos suunniteltu noin 100 000 asiakirjan käsittely toteutetaan 31 päivään joulukuuta 
1996 mennessä, valvontaviranomaiselle voidaan tarkastustilanteen ansiosta toimittaa 
omaisuudesta täsmällisiä ja luotettavia lukuja. 
B/ Toimenpiteen toinen vaihe on tarkastuksen hallinta. 
Fyysisellä tarkastustoimenpiteellä saatujen tietojen luotettavuuden takaamiseksi 
komissio on päättänyt, että se: 
• antaa uuden tarkastusta koskevan asetuksen, 
• muuttaa tarkastuksen periaatteita ja hallintaa koskevia yksityiskohtaisia 
sääntöjä. 
Komissio on antanut uuden tarkastusta koskevan asetuksen 21 päivänä joulukuuta 
1995. Asetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä laaditaan parhaillaan 
ja niiden avulla olisi erityisesti pystyttävä 1 päivästä tammikuuta 1997 alkaen 
hajauttamaan irtaimen omaisuuden tarkastus. 
Tarkastustietojen luotettavuuden valvonta varmistetaan ajoittaisilla fyysisillä 
tarkastuksilla, joissa noudatetaan erityisesti rahoitusasetuksen määräyksiä, joiden 
mukaan fyysinen tarkastus on tehtävä kolmen vuoden välein. 
Käytännössä fyysinen tarkastus jakautuu siten, että joka kuukausi tehdään yksi tai 
useampi tarkastus. 
100 
ASIAAN LHTTYVAT ERITYISKERTOMUKSET 
Erityiskertomus n:o 3/94 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn 
mukaisten interventiotoimenpiteiden toteuttamisesta 
(NEUVOSTO) 
Neuvosto on todennut, että se toivoo komission laativan arvioinnin alan YMJ:n 
interventiojärjestelmästä uudistusta täysimääräisesti sovellettaessa. 
Se on myös kehottanut komissiota tutkimaan, mitä toimenpiteitä varastojen 
hallintaan olisi vielä toteutettava sekä esittämään tätä koskevia ehdotuksia. 
Komission vastaus 
Julkisen vallan interventiota ei pantu toimeen naudanliha-alalla vuoden 1993 
joulukuusta ja vuoden 1996 maaliskuuhun. Ajanjaksoa on hyödynnetty järjestelmän 
toimintaa koskevien sääntöjen parantamiseksi erityisesti tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksessaan n:o 3/94 tekemien huomautusten osalta. 
Sen jälkeen julkiset ostot oli avattava uudelleen naudanliha-alalla puhjenneen kriisin 
vuoksi, jonka aiheuttivat tiedot BSE-taudin vaarasta tarttua ihmiseen. Vielä on liian 
varhaista arvioida, miten interventiojärjestelmä on toiminut huhtikuussa 1996 
aloitetuista ostoista eteenpäin (ostoa ja myyntiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, 
varastojen hallinta). On huomattava, että mainittuna ajankohtana (31.3.1996) 
myymättömiä varastoja oli noin 8 000 tonnia (ruhojen paino), jotka sijaitsivat 
pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa (katso varastotilanne liitteenä olevasta 
taulukosta). 
101 
LIITI 
NAUDANLIHA 
ASETUKSESSA (ETY) N:0 859/89 OLEVAN 27 ARTIKLAN MUKAISET TIEDOT 
INTERVENTIO-OSTOT JA -MYYNNIT 
TILANNE VUODEN 1996 MAALISKUUN LOPULLA 
BELGIA 
TANSKA * 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
LUXEMBURG MYYMÄTTÖMÄT VARASTOT 
31.12.1995 
LUULLI-
NEN 
LIHA 
-
3 
-
-
-
-
-
-
-LUUTON 
LIHA 
-
68 
-
-
-
-
36 
345 
-YHTEEN 
-SÄ 
-
71 
-
-
-
-
36 
345 
-OSTOT 1.1.1996 
ALKAEN 
YHTEEN 
-SÄ 
-
-
-
-
-
-
-
-
-LUUTTO 
-MAKSI 
LEIKAT­
TAVA 
LIHA 
-
-
-
-
-
-
-
-
-MYYNNIT 1.1.1996 
ALKAEN 
LUULLI-
NEN 
LIHA 
-
-
-
-
-
-: 
-
-
-LUUTON 
LIHA 
-
10 
-
-
-
-
30 
-
-MYYMÄTTÖMÄT VARASTOT 
31.3.1996 
LUULLI-
NEN 
LIHA 
-
3 
-
-
-
-
-
-
-LUUTON 
LIHA 
-
58 
-
-
-
6 
-
345 
-YHTEEN 
-SÄ 
-
61 
-
-
-
6 
-
345 
-
- 102 -
ALANKO­
MAAT 
YHDISTYNYT 
KUNINGAS­
KUNTA 
YHTEENSÄ 
RUHOJEN 
PAINO -
-
D 
»i -
5.072 
5.521 
8.119 -
5.072 
5.524 
8.122 -
-
-
--
-
-
--
-
-
-
154 -
65 
105 
154 -
-
3 
3 -
5.007 
5.416 
7.965 -
5.007 
5.419 
7.968 
* Muutettu 
- 103 -
Erityiskertomus n:o 4/94 kaupunkiympäristöstä 
(NEUVOSTO) 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa erityisesti, että tämän alan toimien on 
sisällyttävä pidemmän aikavälin kaupunkisuunnitteluohjelmaan, että hankkeiden 
mukaisesti toteutettavissa toimissa on epäselvyyksiä ja että yksikköjen välisiä 
neuvotteluja on tehostettava liiallisen hajanaisuuden välttämiseksi. 
Se suosittelee, että toimet yhteensovitetaan tehokkaasti sekä yhteisön tasolla että 
paikallisesti ja että komissio valvoo jokaista toimea täsmällisesti ja järjestelmällisesti. 
Neuvosto pyytää komissiota ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen 
huomautukset. 
Komission vastaus 
Komissio myöntää, että kaupunkiulottuvuus on yhä tärkeämmällä sijalla useissa yhteisön 
ohjelmissa ja aloitteissa. Sen vuoksi vuoden 1995 alussa perustettu yksiköiden välinen 
kaupunkiasioista vastaava ryhmä kokoontuu säännöllisesti yhteisön toimien 
yhteensovittamisen parantamiseksi. 
Mitä tulee yhteensovittamiseen paikallisella tasolla, on mainittava esimerkiksi uusiin 
kaupunkipilottihankkeisiin liittyvistä ehdotuksista 30 päivänä marraskuuta 1995 EYVL:ssä 
n:o 95/C 319/06 julkaistuun ilmoitukseen liitetty varaus: "Ehdotukset voivat liittyä mihin 
tahansa osallistuvien paikallisviranomaisten vastuualaan kuuluvaan toimintaan sillä 
edellytyksellä, että ehdotetut toimet ovat paikallisten kumppanien hyväksymiä, yhdennetyn 
innovatiivisen sosiaalistaloudellisen strategian tarpeellisia osatekijöitä ja että ne tähtäävät 
kaupunkien tunnettujen erityisongelmien ratkaisemiseen tai tulevien ongelmien pysyvään 
ennaltaehkäisemiseen". 
Erityiskertomus n:o 3/95 lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn 
mukaisten interventiotoimenpiteiden toteuttamisesta 
(NEUVOSTO) 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa erityisesti tilastointiin tarvittavien tietojen laadun 
parantamista ja niiden toimitusajan lyhentämistä, hintailmoitusjärjestelmän 
luotettavuuden parantamista, palkkioiden valvonnan tehostamista, jäsenvaltioiden 
yksityisiin varastoihin kohdistuvan valvonnan tehostamista, komission tutkimusta 
nykyisten säädösten muuttamiseksi, jolla pyritään erityisesti siihen, että tukea 
suunnataan enemmän epäsuotuisten alueiden tuottajille ja että samanaikaisesti 
tarkistetaan epäsuotuisan alueen käsitettä niiltä osin, kuin tämä on vaikuttaa 
palkkioihin, sekä että komissio tutkii mahdollisuutta poistaa painaviksi ruhoiksi 
lihottamista koskeva järjestelmä. 
104 
Neuvoston toimivaltaiset elimet ovat tutkineet tilintarkastustuomioistuimen 
kertomuksen; neuvosto kehottaa komissiota ottamaan huomioon kyseisen työryhmän 
kertomuksessa esitetyt johtopäätökset. 
Komission vastaus 
Komissio merkitsee tiedoksi jäsenvaltioille annetut suositukset, jotka koskevat tilastoinnin 
edellyttämien tietojen laadun parantamista ja niiden toimitusajan lyhentämistä sekä yksityisen 
varastoinnin valvonnan tehostamista. 
Komissio ei sen sijaan aio ehdottaa neuvostolle painaviksi ruhoiksi lihottamista koskevan 
järjestelmän poistamista, jonka osalta kompromissin löytäminen oli neuvostossa vaikeaa* 
komissio pyrkii kuitenkin seuraavan markkinointivuoden alkuun mennessä parantamaan 
mainitun järjestelmän hallinnointia valvonnan tehostamiseen tähtäävillä muutoksilla. 
Mitä tulee suositukseen, joka tähtää palkkiojärjestelmän muuttamiseen siten, että tukea 
suunnataan enemmän epäsuotuisten alueiden tuottajille, komissio on yhtä mieltä 
jäsenvaltioiden enemmistön kanssa, jotka eivät hyväksy suosituksia. 
Erityiskertomus n:o 4/95 EMOTR/ohjausosaston vuosina 1988-1993 Portugalissa 
aiheutuneiden menojen hallinnasta. 
(NEUVOSTO) 
Neuvosto merkitsee tiedoksi Portugalin toimivaltaisten viranomaisten aikomuksen 
parantaa yhteistyössä komission kanssa tällä alalla rahoitettujen ohjelmien sisäisiä 
hallinta-, valvonta- ja seurantamenettelyjä. 
Komission vastaus 
1. Kertomus on syntynyt tilintarkastustuomioistuimen erikoistarkastuksessa kesä-
marraskuussa 1994 Euroopan parlamentin puhemiehen helmikuussa 1994 esittämän 
pyynnön johdosta tehdyn erityistarkastuksen tuloksena. Hallinta- ja 
valvontajärjestelmässä on osoitettu heikkouksia ja sellaisia yksittäisiä tapauksia, jotka 
tuomioistuin on todennut sääntöjenvastaisiksi. 
2. Vastauksessaan komissio ei ole hyväksynyt eräitä tilintarkastustuomioistuimen 
väitteitä. Muissa tapauksissa komissio on sitoutunut tunnistamaan ne, selvittämään ne 
jäsenvaltioille ja tarvittaessa ryhtymään rangaistustoimiin. 
3. Tämän sitoutumisen jatkotoimena komissio on käynyt kirjeenvaihtoa Portugalin 
viranomaisten kanssa ja Lissabonissa on pidetty kokous, jossa EMOTR-menoista 
vastaavat elimet olivat läsnä. 
4. Loppupäätelmät ovat seuraavat: 
105 
4.1. Eri elinten tehtävienjakoon hallinta- ja valvontatoimessa liittyviin ongelmiin 
tarjoavat ratkaisun hallituksen päätökset "Despacho 32/96 ja Despacho 33/96 
3.4.1996 sekä Portaria 130/96 24.4.1996, koska niissä määritellään selkeästi 
kunkin toimivalta. Komissio seuraa tarkkaan näiden määräysten 
täytäntöönpanoa ja tehokkuutta. 
4.2. Tuomioistuin katsoi useamman ohjelman osalta, ettei hankkeita valittaessa 
ollut otettu riittävästi huomioon tuotteiden todellisia 
markkinointimahdollisuuksia. Vaikka Portugalin vaatimustaso on samanlainen 
kuin muissa maissa, sitä on vielä nostettu uusilla tiukoilla vaatimuksilla sekä 
edellyttämällä merkittävimpien maa-ja metsätaloustuotteiden jalostamista ja 
markkinointia koskevia markkinatutkimuksia. 
Tuomioistuimen esittämistä ongelmista osa johtui Portugalin markkinoiden 
ennakoimattomasta kehityksestä maan liityttyä Euroopan unioniin ja sen 
markkinoiden avautumisen nopeuduttua yhteisten sisämarkkinoiden puitteissa. 
Tämän kysymyksen osalta on syytä olla erittäin tarkkana uusien laajentumisten 
yhteydessä. 
4.3. Mitä valintaperusteisiin tulee, asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisen 
tuotantokapasiteetin osalta Portugalin viranomaiset ovat kyenneet osoittamaan, 
että kutakin yhteisrahoituksen piirissä olevaa teurastamoa kohti on vastaava 
teurastuskapasiteetti poistettu. Joka tapauksessa tuomioistuimen tarkoittamat 
hankkeet on hyväksytty asetuksen (ETY) N:o 355/77 nojalla, ennen asetuksen 
(ETY) N:o 866/90 tai valinperusteet vahvistaneen komission 7.6.1990 
tekemän päätöksen 90/342/ETY voimaantuloa. Mitään väärinkäytöstä ei ole 
siis tapahtunut. 
4.4. Kertomuksen kohta 3.2.7 käsittelee kohtuuttomia viivästyksiä, joita on 
tapahtunut välittäjäyksiköiden suorituksissa edunsaajille. Tuomioistuimen 
mainitsemat kolme tapausta ovat tosia, mutta ne liittyvät poikkeustilanteisiin. 
Kyseisen osuustoimintajärjestön osalta on otettava huomioon 
ennakkohakemuksen muodollisen oikeellisuuden ja laillisen pätevyyden 
tarkistamiseen tarvittava aika. Toiseen tapaukseen liittyvät Madeiran 
autonomisen alueen budjettivaikeudet. Ammatillisen koulutuskeskuksen osalta 
viivästymiset eivät johdu kustannusten tarkistamislomakkeiden käytöstä, vaan 
kaupunginhallituksesta, joka keskeytti rakennustyön teknisten seikkojen 
nojalla. 
4.5. Kertomuksen kohta 3.3.3 
Tuomioistuimen mukaan jäsenvaltio oli PEDAP-ohjelman puitteissa rahoittanut 
85% terveydenhoitomenoista kuudentena vuonna. Kun edunsaajien 
rahoitusosuuden tulee olla 20% kuudentena vuonna, arvostelu tuntuu 
aiheelliselta. Tutkittu tapaus, joka syntyy vertailuvuoden mukauttamisesta eri 
hankkeiden kalenterivuoteen, on määräysten mukainen, sillä ylimääräiset 
106 
julkiset menot on vähennetty lopullisista maksuhakemuksista. Jäsenvaltio on ne 
maksanut kokonaisuudessaan. 
4.6. Kertomuksen kohta 3.3.4 
Terveydenhuoltoalan järjestöjen osalta tuomioistuin totesi, että 
arvonlisäverovelvollisuudesta vallitsevan epäselvyyden vuoksi vähennettävissä 
oleva alv oli otettu tukikelpoiseksi menoksi. Komission pyytämän 
perusteellisen tarkastuksen pohjalta Portugalin viranomaiset vahvistivat, että 
kaikki tukikelpoinen arvonlisävero oli sellaista, jota edunsaaja ei voinut 
vähentää. 
4.7. Kertomuksen kohdat 8.2.2 ja 8.2.3 
Nuorille viljelijöille tarkoitettujen erikoistukien osalta vakuutetaan maatalouden 
hakijoiden pääelinelinkeinoksi vahvistavilla viranomaisilta puuttuneen 
luotettavaa tietoa. Sama koskee vaatimusta riittävästä koulutuksesta ja 
kokemuksesta. 
Tilanne herättää arvostelua, mutta Portugalin viranomaiset ovat pyrkineet 
voimakkaasti parantamaan järjestelmää vaatimuksia tiukentamalla, laatimalla 
uuden sääntelykehyksen ja etenkin tiukentamalla jälkikäteistarkastuksia toisen 
yhteisön tukikehyksen puitteissa. 
4.8. Kertomuksen kohta 8.2.4 
Tuomioistuin on todennut Portugalin tukeneen kansallisella rahoituksella 
enemmänkin kuin kahta hanketta samalle edunsaajalle kuuden vuoden jaksoina. 
Kansallisen lainsäädännön mukaan hakijalle voi esittää useampia kuin kaksi 
hanketta saman kauden aikana, jos kyse on eri tilasta. 
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3887/92 mukaisen yhtenäisen 
tarkastusjärjestelmän käyttöönotto parantaa korvausten perusteeksi 
ilmoitettujen pinta-alojen tarkastamisen laatua. 
4.9. Kertomuksen kohta 8.2.6 
Neljän yhteisön tukihankkeen osalta yhteisön maksama tukea on ruvettu * 
perimään takaisin kelpoisuusedellytysten noudattamatta jättämisen takia. 
Eräässä hankkeessa jäsenvaltio on takaisinperinnän sijasta muuttanut yhteisön 
tuen kansalliseksi, koska sen edellytykset täyttyvät. Muissa tapauksissa 
tarvitaan vielä Portugalin viranomaisten lisäselvityksiä ennen kuin ne voidaan 
ratkaista. 
4.10. Kertomuksen kohdat 9.2.8, 9.2.9 ja 9.2.10 
107 
Komission arvion mukaan menot eivät ole tukikelpoisia ja ne on vähennettävä 
ohjelman jäännöserien suorittamisen yhteydessä. 
4.11. Kertomuksen kohta 9.2.11 
Muran maaseudun kehittämisen toimintaohjelman kaksi suurta hanketta, jotka ovat 
vieneet 60% tuesta, ovat ajautuneet vararikkoon. Välittäjäyhteisö on ryhtynyt 
oikeustoimiin maksetun tuen perimiseksi .takaisin ja ilmoittaa komissiolle asian 
kehittymisestä. 
4.12. Kertomuksen kohta 9.2.12 ja 9.2.16 
Metsätalouden kehittämisohjelmassa Institute Forestal on julkisen istutusohjelmansa 
kautta joutunut petosyrityksen kohteeksi. Petosta yrittänyt yksityisyrittäjä on saanut 
apua instituutin virkailijalta. Yrittäjän tavoitteena oli vaarin ilmoituksin nostaa 
korvaukset tekemättä mitään. Instituutti selvittää itse tilanteen ja palauttaa rahat 
välittäjäyhteisöUe. Komissio valvoo, että palautus näkyy EMOTR-rahoituksen tämän 
ohjelman lopputilityksessä. Tällä alalla välittäjäyhteisöt ja toisen asteen yhteisöt ovat 
tiukentaneet valvontaa. 
- 108 -
MAALISKUUN 11 PAIVANA 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA 
LIITTEENÄ OLEVIEN, EUROOPAN ELIN- JA TYÖOLOJEN 
KEHITTÄMISSÄÄTIÖN VARAINHOITOVUODEN 1994 VASTUUVAPAUDEN 
MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVIEN HUOMAUTUSTEN JATKOTOIMENPITEET 
- 109 
(NEUVOSTO) 
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, kuten edellisissäkin kertomuksissaan, että säätiön on 
edelleen jatkettava varainhoitoasetuksen mukaisten menettelyjen luomista erityisesti 
ennakkomaksujen osalta, joihin turvaudutaan lähes järjestelmällisesti ennen kuin varainhoidon 
valvoja on antanut hyväksymismerkintänsä; määrärahojen siirtojen osalta talousarvion 
osastojen välillä; tilintarkastajan ja tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävien eriyttämisen 
osalta; määrärahojen siirtojen kasvamisen osalta varainhoitovuodelta toiselle ja erityisesti 3 
osaston osalta, mikä asettaa kyseenalaiseksi vuosiperiaatteen noudattamisen sekä samojen 
siirtojen osittaisen käyttämättä jättämisen seuraavana vuonna. 
Neuvosto on pannut merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautukset sekä säätiön 
vastaukset ja toteaa, että säätiö on jo toteuttanut tietyn määrän tuomioistuimen toivomista 
toimenpiteistä. Neuvosto suosittelee, että säätiö ottaa vuoden 1996 aikana huomioon 
tilintarkastustuomioistuimen muut huomautukset. Toisaalta on huomattava, että 
tuomioistuimen esiin tuomia määrärahojen siirtoja ei ole kielletty voimassa olevissa 
säädöksissä. 
Säätiön vastaus 
Tilintarkastajan ia tulojen ia menojen hyväksyjien tehtävien eriyttäminen 
Tilintarkastajan ja tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävien eriyttäminen on mahdollista 
uuden tietokonevälitteisen kirjanpitojärjestelmän hankkimisen jälkeen; sen käyttö 
aloitettaneen vuonna 1997. 
Siirrot 
On huomattava, että siirrot suoritetaan täysin säätiön varainhoitoasetuksen 6 artiklan 1 
kohdan d alakohdan mukaisesti. 
Ennakkomaksutiliä koskevat maksut 
Katso säätiön vastaus parlamentin huomautuksiin. 
Siirtojen laillinen perusta 
Katso säätiön vastaus parlamentin huomautuksiin. 
- 110 -
MAALISKUUN 11 PÄIVÄNÄ 1996 ANNETUSSA NEUVOSTON SUOSITUKSESSA 
LIITTEENÄ OLEVIEN, EUROOPAN AMMATILLISEN KOULUTUKSEN 
KEHITTÄMISKESKUKSEN (CEDEFOP) VARAINHOITOVUODEN 1994 
VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVIEN HUOMAUTUSTEN 
JATKOTOIMENPITEET 
- 111 -
(NEUVOSTO) 
Keskus korostaa, että se on tiukemman tilinhoidon ansiosta pystynyt vähentämään 
niiden käytettävissään olevien määrärahojen osuutta, jotka peruuntuvat 
varainhoitovuoden lopussa tai jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle; vuoden 
1994 lopullisten määrärahojen käyttöaste vuoden aikana parani tästä syystä. 
Neuvosto muistuttaa komission sitoumuksista tässä asiassa, koska se ilmoitti 
keskustelujen aikana olevansa "valmis tukemaan keskusta tilintarkastustuomioistuimen 
huomautuksien noudattamisessa", ja kehottaa komissiota ja keskusta tekemään 
parhaansa varmistaakseen mahdollisimman nopeasti täydelliset puitteet ja sen, että 
keskus olisi täysin toimintakykyinen sille määrättyjen tehtävien suorittamiseksi, sekä 
keskuksen tehokkaan varainhoidon. Neuvoston mielestä keskukseen sovellettava 
varainhoitoa koskeva sääntely ei estä niitä eri osastojen välillä tehtyjä siirtoja, joista 
tilintarkastustuomioistuin huomautti. 
Keskuksen vastaus 
Komissaari Cresson osallistui vuoden 1996 maaliskuussa hallintoneuvoston kanssa 
seminaariin, jossa hän keskittyi toiminnan suuntaviivoihin, joita CEDEFOP-keskuksen on 
seurattava. 
Vuoden 1996 maaliskuusta alkaen jokaisessa hallintoneuvoston kokouksessa on tehty 
päätöksiä keskuksen kannattavuuden parantamiseksi, ja se on jo parantunut Salonikin 
henkilöstön vähäisyydestä huolimatta. Keskuksen toiminnan elvyttämistä, keskipitkän 
aikavälin ensisijaisten toimien laatimista ja palveluiden laadun parantamista koskevat 
päätökset johtanevat pian tuloksiin. 
- 112 -
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 48 lopullinen 
ASÏAKTR.TAT 
FI 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-046-FI-C 
ISBN 92-78-15636-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg