Alueiden komitean lausunto aiheesta "Pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma 2004-2006"

(2004/C 23/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma 2004-2006" (KOM(2003) 343 lopullinen),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 8. huhtikuuta 2003 tekemän päätöksen laatia aiheesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla lausunto ja antaa lausunnon valmistelu "ulkosuhteet"-valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon pohjoista ulottuvuutta koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisesta 26. marraskuuta 2002 annetun vuosikertomuksen 2002 (SEC(2002) 1296),

ottaa huomioon Luxemburgissa 21. lokakuuta 2002 pidetyn, pohjoista ulottuvuutta käsitelleen ministerikokouksen hyväksymät suuntaviivat, jotka yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto vahvisti 22. lokakuuta 2002,

ottaa huomioon alueiden komitean 12. kesäkuuta 1996 antaman lausunnon aiheesta "Euroopan unionin pohjoinen ulottuvuus sekä EU:n ja Venäjän rajan ylittävän sekä Barentsin alueen yhteistyöpolitiikan kehittäminen" (CdR 10/96 fin(1)),

ottaa huomioon alueiden komitean 15. syyskuuta 1999 antaman lausunnon aiheesta "Komission tiedonanto - Unionin politiikkojen pohjoinen ulottuvuus" (KOM(98) 589 lopullinen) (CdR 107/1999 fin(2)),

ottaa huomioon alueiden komitean 9. lokakuuta 2003 antaman lausunnon (CdR 175/2003 fin) aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin",

ottaa huomioon "ulkosuhteet"-valiokunnan 5. syyskuuta 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 102/2003 rev. 2), jonka esittelijät olivat Kööpenhaminan maakunnanvaltuutettu Lars Abel (DK/EPP) ja Skånen aluehallituksen jäsen Uno Aldegren (SE/PES),

ottaa huomioon Arktisen neuvoston ja Barentsin euro-arktisen neuvoston panoksen pohjoista ulottuvuutta koskevan toisen kuulemisprosessin sekä Pohjanmeri-komission yhteydessä saadut yleiset kokemukset yhteistyöstä pohjoisen ulottuvuuden alueella toteutetuissa alueellisissa toimissa,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean näkemykset pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuudesta,

sekä katsoo seuraavaa:

1) On tärkeää huomata, että pohjoisen ulottuvuuden piiriin kuuluvan alueen näkymät muuttuvat merkittävästi, kun uudet jäsenvaltiot liittyvät EU:hun. Tämä merkitsee uusia poliittisia ja taloudellisia haasteita. Pohjoista ulottuvuutta koskevalla politiikalla onkin tärkeä rooli uudessa EU:ssa.

2) Kaikkien asianomaisten osapuolten, myös paikallisten ja alueellisten organisaatioiden sekä uusien jäsenvaltioiden valtakunnallista tasoa alemman hallintotason viranomaisten, on osallistuttava pohjoista ulottuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta käytävään keskusteluun, jotta pohjoisen ulottuvuuden prosessia voidaan edistää parhaalla mahdollisella tavalla ja että siitä voidaan tehdä tehokas, konkreettinen ja toimiva. Pohjoisen ulottuvuuden tulee olla osa aluepolitiikkaa ja sitä tulee toteuttaa sekä alueellisella ja paikallisella että valtakunnallisella tasolla.

3) Pohjoista ulottuvuutta koskevaa työtä on aiheellista jatkaa, jotta voidaan kehittää laajentunutta EU:ta ja edistää Venäjän sekä muiden asianomaisten toimijoiden, kuten Norjan, Islannin ja Grönlannin, kanssa tehtävää yhteistyötä.

hyväksyi 9. lokakuuta 2003 pitämässään 51. täysistunnossa seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

1.1. on tyytyväinen komission asiakirjaan, jonka aiheena on pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma 2004-2006.

1.2. toteaa tyytyväisenä, että komissio on valmis kutsumaan aloitteeseen mukaan useita osapuolia, myös alue- ja paikallisviranomaiset.

1.3. toteaa, että laajan osallistumisen, läheisyyden ja keskinäisen täydentävyyden periaatteet muodostavat komission ehdotuksen perustan yhdessä asianmukaisen työnjaon sekä strategisten tavoitteiden, painopisteiden ja konkreettisten toimien koordinoinnin ja seurannan kanssa.

1.4. on tyytyväinen myös siihen, että asiakirjassa viitataan kansainvälisesti hyväksyttyihin kestävän kehityksen, hyvän hallintotavan, avoimuuden ja osallistumisen, sukupuolten tasa-arvon, vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja alkuperäiskansojen suojelun periaatteisiin. Lisäksi siinä kannustetaan kaikkia kumppaneita toteuttamaan synergistä talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa EU:n Lissabonin strategian mukaisesti.

1.5. katsoo, että pohjoista ulottuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa tulisi painottaa rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä EU:n laajentumista silmällä pitäen. Komission tuoreessa tiedonannossa "Laajempi Eurooppa ja naapuruus" todetaan, että pohjoinen ulottuvuus on tärkeä tekijä uudessa laajentuneessa EU:ssa ja Euroopassa yleensä. Näin ollen on tarpeellista edistää yhteistyötä myös alueellisella ja paikallisella tasolla.

1.6. tähdentää alhaalta ylöspäin suuntautuvan prosessin merkitystä pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä, sillä EU:n säännöstön täytäntöönpanosta huolehtivat suuressa määrin alue- ja paikallisviranomaiset. Lisäksi komitea korostaa, että on tärkeää koordinoida tehokkaasti Euroopan komission eri pääosastojen pohjoiseen ulottuvuuteen liittyviä toimia esimerkiksi perustamalla komissioon pohjoisen ulottuvuuden koordinointiyksikkö.

2. Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

Horisontaaliset ja vertikaaliset painopisteet ja päätöksentekoprosessit

2.1. kehottaa tekemään aloitteen pohjoista ulottuvuutta koskevien foorumien järjestämiseksi säännöllisesti, jotta pohjoisen ulottuvuuden alueeseen kuuluvat alue- ja paikallishallinnon edustajat voisivat kokoontua yhteen.

2.2. toivoo, että pohjoisen ulottuvuuden piiriin kuuluvien valtioiden valtakunnallista tasoa alempia viranomaistahoja kuultaisiin ohjelmien ja hankkeiden konkreettisen suunnittelun yhteydessä. Alue- ja paikallistason toimijoille tulisi antaa entistä enemmän päätöksentekovaltaa tasapainoisemman osallistumisen varmistamiseksi.

2.3. ehdottaa neuvoa-antavan elimen perustamista mielellään jo olemassa olevan organisaation tai välineen yhteyteen siten, että sekä horisontaalinen että vertikaalinen taso olisivat edustettuna. Niitä ovat EU, kansalliset hallitukset, Itämeren maiden neuvosto (CBSS), alue- ja paikallishallinto ja alue- ja paikallishallinnon järjestöt, Itämeren alueen yhteistyöjärjestön (BSSSC) ja Itämeren alueen kaupunkien liiton (UBC) kaltaiset Itämeren alueen organisaatiot, Pohjanmeri-komissio, Arktinen neuvosto sekä Barentsin neuvosto. Venäjän alue- ja paikallishallinnon edustajien tulisi olla mukana neuvoa-antavassa elimessä, jotta koko pohjoisen ulottuvuuden alue saataisiin katettua. Olisikin luontevaa, että alueiden komitealla olisi yhdessä Euroopan komission kanssa keskeinen asema tällaisessa aloitteessa.

2.4. ehdottaa pohjoisen ulottuvuuden ohjelmien alue- ja paikallistason täytäntöönpanotoimien arvioimista ja niiden huomioon ottamista. Euroopan komission ja valtioiden tulisi tarvittaessa vahvistaa ja tukea valtakunnallista tasoa alempaa hallintotasoa.

2.5. kehottaa asettamaan henkilöstöresurssit, koulutuksen, terveyden, ympäristön, liikenteen, yritystoiminnan, aluekehityksen ja kulttuurin etusijalle, sillä alue- ja paikallisviranomaisilla on useimmissa maissa toimivaltaa näillä aloilla. Samalla tulee käyttää hyväksi tieto- ja viestintätekniikan tarjoamia mahdollisuuksia.

2.6. ehdottaa, että yksityisen sektorin ja alue- ja paikallishallinnon välistä liiketoimintayhteistyötä vahvistettaisiin esimerkiksi perustamalla neuvoa-antava elin liike-elämän hankkeille.

Pohjoisen ulottuvuuden rahoituspuitteet

2.7. esittää, että politiikan laatimisesta ja täytäntöönpanosta vastaavien tahojen tulisi käydä aktiivista keskustelua kaikilla tasoilla pohjoista ulottuvuutta koskevan toimintasuunnitelman rahoituspuitteiden laatimiseksi.

2.8. viittaa Barcelonan prosessiin, jotta voitaisiin pohtia, olisiko vastaava malli mahdollinen pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä.

2.9. toivoo, että pohjoista ulottuvuutta koskeva koheesiopolitiikka jää edelleenkin EU:n vastuulle samaan tapaan kuin Meda-ohjelma. Komitea painottaa, että kyseisen politiikkan täytäntöönpanoa varten tarvitaan rahoituspuitteet.

2.10. esittää, että pohjoista ulottuvuutta varten luodaan oma budjettikohta; asianmukaisten rahoituspuitteiden luominen olisi hyödyllistä pohjoisen ulottuvuuden kaikkien painopistealojen kannalta; rahoituspuitteiden hallintomallin tulee olla yksinkertainen; varojen käytön on oltava mahdollisimman joustavaa.

2.11. ehdottaa, että kansalliset hallitukset ja neuvosto varaavat riittävästi rahoitusta henkilöresurssien ja institutionaalisen kapasiteetin vahvistamiseen suunnatuille alue- ja paikallistason toimille pohjoiselle ulottuvuudelle omistetun oman budjettikohdan puuttumisesta johtuvien rahoitusongelmien ratkaisemiseksi.

2.12. toivoo, että tutkitaan mahdollisuuksia saada kansainväliset rahoitusorganisaatiot entistä paremmin mukaan pohjoista ulottuvuutta koskevien hankkeiden kehittämiseen.

Rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö - Tacis ja Interreg

2.13. huomauttaa, että on ehdottoman tärkeää koordinoida entistä tehokkaammin nykyisiä Tacis- ja Interreg-ohjelmia. Nykyisistä ohjelmista on käynyt ilmi, että niiden välinen koordinointi ei ole riittävää. Ajatus yhdestä ainoasta läheisyyspolitiikan välineestä tulisi ottaa huomioon yhtenä mahdollisuutena ongelman ratkaisemiseksi tulevaisuudessa.

2.14. kehottaa laajentamaan nykyisiä Interreg-ohjelmia aluesuunnittelun lisäksi myös muille painopistealoille, joilla alue- ja paikallisviranomaisilla on toimivaltaa, sekä hyväksymään Itämeren merirajat perusteeksi mahdollisuudelle osallistua Interreg-ohjelmien kaikkiin osioihin. On kuitenkin tärkeää huomata, että tämä laajentaminen edellyttää varoja.

2.15. painottaa, että Interreg- ja Tacis-ohjelmien alueidenvälisiä ohjelmia ja hankkeita varten on tärkeää luoda pienemmän mittakaavan rahoitusvälineitä, jotka eivät ole byrokraattisia.

Pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuus ja pohjoisen ulottuvuuden sosiaali- ja terveysalan kumppanuus

2.16. korostaa pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuutta. On tärkeää, että kumppanuuteen kutsutaan mukaan alue- ja paikallistason toimijat, sillä niillä on ympäristöalan toimivaltaa.

2.17. ehdottaa, että pohjoisen ulottuvuuden sosiaali- ja terveysalan kumppanuuteen kiinnitetään erityistä huomiota. Tilapäinen kansainvälinen työryhmä tekee suunnitelmia ministeritason kumppanuudesta. On tärkeää, että mukaan kutsutaan alue- ja paikallistason toimijat, sillä niilläkin on sosiaali- ja terveysalan toimivaltaa.

Kaliningrad, Luoteis-Venäjän alueet ja arktinen alue

2.18. korostaa, että pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota Kaliningradin alueeseen, sillä se jää maantieteellisesti uuden, laajentuneen EU:n alueen sisälle. Kaliningradissa toteutettavia hankkeita ja Kaliningradin ja sen naapureiden rajatylittävää yhteistyötä varten voitaisiin esimerkiksi perustaa erityisohjelmia ja luoda erityisiä rahoitusratkaisuja.

2.19. toteaa, että on jo saatu kokemuksia alue- ja paikallisviranomaisten välisistä yhteistyöhankkeista ja että niitä vaikuttaisi olevan helpompi edistää kuin valtiollisia hankkeita.

2.20. pitää tärkeänä, että Kaliningradin lisäksi erityistä huomiota kiinnitetään myös Luoteis-Venäjän alueisiin, sillä yhteistyö uuden, laajentuneen EU:n kanssa tuo haasteita myös kyseisille alueille.

2.21. kiinnittää huomiota arktiseen alueeseen, jossa ankara ilmasto, pitkät välimatkat, heikko talouskehitys sekä alttius ulkoisille ympäristövaikutuksille vaikeuttavat taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Sen vuoksi on tärkeää lujittaa arktisella alueella tehtävää yhteistyötä sekä tunnustaa vahvistetun yhteistyön merkitys kaikilla arktisen alueen toiminta-aloilla. Lisäksi on syytä huomauttaa, että arktisen ikkunan käsite on keskeisessä asemassa Illulissatissa Grönlannissa 28. elokuuta 2002 järjestetyn "Pohjoinen ulottuvuus ja arktinen ikkuna" -konferenssin päätelmissä.

Bryssel 9. lokakuuta 2003.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 337, 11.11.1996, s. 7.

(2) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 1.