EU:n toimet hajanaisuuden vähentämiseksi keskitetyn yhteyspisteen avulla edistäisivät sisämarkkinoiden yhdentymistä poistamalla tiedonkulun esteitä unionissa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT-sopimus) annetaan unionin toimielimille toimivalta antaa asiaankuuluvat säännökset, joiden tavoitteena on sisämarkkinoiden perustaminen ja toiminta ( SEUT-sopimuksen 114 artikla ).

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Tämän aloitteen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla yksittäisten jäsenvaltioiden toimin. Jäsenvaltioilla on tällä hetkellä jonkin verran liikkumavaraa EU:n lainsäädännössä säädettyjen yritysten raportointivelvoitteiden mekanismeja ja muotoja koskevien sääntöjen laatimisessa. Tästä aiheutuva tietojen julkistamiseen liittyvien mekanismien ja muotojen maantieteellinen ja aihekohtainen hajanaisuus on levinnyt laajalle unionissa ja lisää yritystietojen käyttäjien tiedonsaanti- ja käsittelykustannuksia. Hajanaisuus ei vähene jäsenvaltioiden suorittamilla yksittäisillä lisätoimilla, ellei kaikkien toimien tavoitteena ole luoda keskitetty yhteyspiste ja poistaa olemassa olevia esteitä, mikä on epätodennäköistä ilman koordinoitua lähestymistapaa.

Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

•Suhteellisuusperiaate

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tässä aloitteessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän aloitteen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällä ehdotuksella ei lisätä tai muuteta sisältöä koskevia raportointivelvollisuuksia. Yhteisöihin ja kansallisiin viranomaisiin kohdistuvan rasitteen minimoimiseksi ESAP perustuu mahdollisimman paljon olemassa oleviin raportointikanaviin ja -infrastruktuuriin.

•Toimintatavan valinta

Koontiasetusta pidetään soveltuvimpana oikeudellisena välineenä voimassa olevien asetusten muuttamiseksi ESAPin perustamiseksi, koska useimmissa sen säännöksissä täsmennetään, mitä julkisia tietoja ESAPille olisi toimitettava tiedonkeruuelinten kautta. Lisäksi asetuksella poistetaan riski tarpeettomista eroista kansallisten lakien välillä siltä osin kuin on kyse metatiedoista, jotka yhteisöjen on sisällytettävä julkaistaviin tietoihin, ja tiedonkeruuelinten tehtävistä. Tämä on ratkaisevan tärkeää ESAPin sujuvan toiminnan takaamiseksi.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Tähän ehdotuksen liittyvä vaikutustenarviointi perustuu muun muassa yhteisöjen julkista raportointia koskevan EU:n kehyksen toimivuustarkastukseen, jonka komissio julkaisi huhtikuussa 2021. Toimivuustarkastuksen keskeisiä havaintoja oli tarve hyödyntää digitaalisten välineiden potentiaalia yhteisöjen julkistamien säänneltyjen tietojen saatavuuden, käytön ja uudelleenkäytön parantamiseksi. Toimivuustarkastuksessa korostui erityisesti EU:n laajuisen säännellyille tiedoille tarkoitetun keskitetyn yhteyspisteen puuttuminen ja yhteisöjen julkistamien tietojen koneellisen luettavuuden rajallisuus.

•Sidosryhmien kuuleminen

Kuulemismenettelystä ja sen tärkeimmistä päätelmistä, joihin tämä ehdotus perustuu, esitetään yhteenveto ESAPin perustamista koskevaan asetusehdotukseen liittyvän vaikutustenarvioinnin liitteessä 2. Kuulemistoimiin sisältyi kohdennettu verkkokuuleminen, työpajoja eri sidosryhmien kanssa sekä näkemyksiä komission perustamilta asiaankuuluvilta asiantuntijaryhmiltä, erityisesti pääomamarkkinaunionia käsittelevältä korkean tason foorumilta.

Yleisesti ottaen kaikki kuullut sidosryhmät suhtautuivat myönteisesti komission ESAP-aloitteeseen ja ilmaisivat tukensa sen vaiheittaiselle täytäntöönpanolle, jossa ESAPin tietoja priorisoidaan ja asetetaan saataville eri vaiheissa. Lisäksi sidosryhmät korostivat yhden toimituskerran periaatteen käytön tärkeyttä. Julkisesti ilmoitettavien tietojen valmistelijat ja pk-yritykset tähdensivät myös, että on vältettävä aiheuttamasta hallinnollisia lisärasitteita, kuten uusien raportointivelvollisuuksien asettamista yhteisöille.

Suurin osa sidosryhmistä kannatti sitä, että ESAPiin sisällytetään monenlaisia tietoja, joihin kuuluvat sekä taloudelliset että kestävyyteen liittyvät tiedot. Valtaosa sidosryhmistä katsoi, että tietojen standardoiminen yhteisen raportointikehyksen ja yhteisten järjestelmien ja metatietojen avulla olisi hyödyllinen keino puuttua tietojen vertailukelposuuteen, luotettavuuteen ja uudelleenkäytettävyyteen liittyviin ongelmiin. Sidosryhmät mainitsivat myös, että yhteisten standardien puuttuminen on yksi suurimmista esteistä, joita käyttäjät ja yhteiskunta kohtaavat käsitellessään taloudellisia tietoja sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyviä tietoja (ESG-tiedot).

Useimmilla sidosryhmillä on samankaltaisia näkemyksiä infrastruktuurista sekä siitä, miten ESAPin olisi kerättävä tietoja, ja ne ehdottavat, että ESAPin olisi hyödynnettävä olemassa olevia kansallisia tai eurooppalaisia raportointikanavia. Lisäksi sidosryhmät edellyttävät, että tiedot annetaan ESAPin kautta saataville samanaikaisesti kuin ne julkaistaan millä tahansa muulla tavalla tai kanavalla.

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Tämän ehdotuksen liitteenä oleva vaikutustenarviointi perustuu myös kirjallisen aineiston tutkimuksesta saatuihin tietoihin ja erityisesti seuraaviin tutkimuksiin ja asiantuntemukseen:

–tutkimus ”Regulatory framework analysis for potential integration into the European Electronic Access Point (EEAP)”;

–”Impact Assessment study on the list of High Value Datasets to be made available by the Member States under the Open Data Directive”;