EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 19.10.2011 
SEK(2011) 1263 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi  
Verkkojen Eurooppa -välineestä 
 
{KOM(2011) 665 lopullinen} 
{SEK(2011) 1262 lopullinen}  
 
FI 1   FI Tässä asiakirjassa esitetään yhteenveto vai kutustenarvioinnista, joka tehtiin Verkkojen 
Eurooppa -välineen perustamisesta annetusta asetuksesta. Välineestä rahoitetaan ennalta 
yksilöityjä liikenne-, energia- ja tieto- ja viestintäteknologiahankkeita. Uutta välinettä 
ehdotettiin komission tiedonanno ssa “Eurooppa 2020 -strategi aa tukeva talousarvio” 
(jäljempänä talousarviotiedonanto), joka hyvä ksyttiin 29. kesäkuuta 2011, ja sen siihen 
liitetyissä oheisasiakirjoissa1. Verkkojen Eurooppa -väline ttä koskeva asetus on osa 
lainsäädäntöpakettia, joka kattaa liikenteen, ener gian ja tieto- ja viestintäteknologian alat, 
mukaan luettuina alakohtaiset puitteet kyseisille kolmelle alalle2 ja käytettävissä olevat 
rahoitusvälineet.  
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Kuten talousarviotiedonannossa todettiin, EU:n nykyinen infrastruktuurira hoituskehys ei riitä 
tarjoamaan toimivaa ratkaisua edellä kuvattuun  haasteeseen. Infrastruktuurin rahoitus on 
hajallaan eri aloilla, ohjelmissa ja rahoitusvälineissä, mikä estää alojen, ohjelmien ja rahoitusvälineiden välisten mahdollisten synergioiden hyödyntämisen ja riskien vähentämisen
3. Infrastruktuurikehityksen nopeuttamiseksi EU päättikin näin ollen ehdottaa, 
että luodaan keskitetysti halli nnoitu yhteinen väline, nk. Verkkoj en Eurooppa -väline, johon 
osoitetaan 50 miljardin euron suuruinen talousarvio ja josta rahoitetaan etukäteen nimettyjä 
EU:n edun mukaisia liikenteeseen, energiaan ja  tieto- ja viestintäteknologiaan liittyviä 
ensisijaisia infrastruktuureja.  
Verkkojen Eurooppa -välineen luomise lla pyritään yhtenäistämään EU:n 
infrastruktuurirahoitusvälineet erilaisiin toim intapolitiikan tavoitteisii n pyrkivillä aloilla ja 
siten yksinkertaistamaan osalta an alakohtaisia erityissääntö jä kuitenkin alakohtaisten 
poliittisten kehysten rajoissa. 
Talousarviotiedonannossa ei kuitenkaan mä äritelty Verkkojen Eurooppa -välineen 
toimintasääntöjä, joilla mahdollistettaisiin se n toimivuus käytännössä. Tällaisilla säännöillä 
on luotava investointiolosuhtee t, jotka johtavat EU:n tu levan kestävän kilpailukyvyn 
turvaamiseksi tarvitseman infrastr uktuurikehityksen nopeutumiseen.  
Kuten talousarviotiedonannossakin korostettii n, alakohtaisten nykyis ten erityissääntöjen 
läpileikkausanalyysi oso ittaa, että Verkkojen Eurooppa -välineen luomisen lisäksi kyseisillä 
kolmella alalla on varaa yksinkertaistaa toim intasääntöjä enemmänkin. Verkkojen Eurooppa 
-välineen kattamien kolmen alan välisiä mahdolli sia synergioita olisi tutkittava edelleen. 
Edellä esitetyn valossa ja ohjelmista tehtyjen  jälkiarviointien, sidosryhmien kuulemisen ja 
asiantuntijoiden suositusten perusteella komissi o yksilöi kaksi tärkeintä toimintapoliittista 
aluetta, joilla EU:n rahoitus ei markkinoi den ja sääntelyn epäonnistumisen vuoksi riitä 
Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavu ttamiseksi tarvittavan infrastruktuurin 
kehittämisen tueksi. Nämä alueet ovat: 
– Investointien vipuvaikutus: Nykyiset me nettelyt, menetelmät ja rahoitustuen 
myöntämisen muodot eivät j ohda riittävään investoin tien vipuvaikutukseen. EU:n 
rahoituksella aikaansaatujen vaikutus ten jatkuvaan rajallisuuteen on löydetty 
                                                 
1 KOM(2011) 500 lopullinen ja SEC(2011) 868. Kaikki asiakirjat ovat saatavilla Internet-osoitteessa: 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Ehdotetussa lainsäädännössä vahvistetaan uudet poliittiset puitteet TEN-T-, TEN-E- ja e-TEN-aloilla. 
3 SEC(2011) 868, s. 79. 
 
FI 2   FI seuraavat kolme pääasiallista syytä: Ensinnä kään EU:n rahoitusta ei ole riittävästi 
keskitetty todellista EU:n tason lisäarvoa tuovi in hankkeisiin. Toiseksi 
yhteisrahoitusaste ei nykyisin laukaise tarvi ttavia investointeja, koska se on asetettu 
tavalla, joka ei vastaa hankkeiden risk ejä eikä ole oikeassa  suhteessa niiden 
monimutkaisuuteen ja EU:n tason lisäarvoon. Kolmanneksi nykyiset rahoitusmuodot (avustukset ja/tai joillaki n aloilla rahoitusvälineet), joilla EU:n rahoitusta on 
kanavoitu hankkeille, eivät ole luoneet alo illa tarvittavia yksityisiä investointeja 
houkuttelevaa ympäristöä. 
– Hanketoteutus: Rahoituksen hakemista ja tuke a, seurantaa ja arviointia sekä EU:n 
osarahoittamien hankkeiden nopean toteut uksen edellyttämää ohjelmajohtamista 
koskevat voimassa olevat e hdot eivät ole riittävät. 
Komissio on analysoinut näiden ongelmien mahdol lista tulevaa kehitystä, jos politiikkaa ei 
muuteta ja jos vuosiksi 2007–20 13 vahvistettua monivuotista rahoituskehystä jatketaan 
energian, liikenteen ja tieto- ja viestintäteknol ogian alalla. Analyysi oso ittaa, että vallitsevissa 
olosuhteissa Euroopan tason lisä arvoa tuovaa infrastruktuuria ei todennäköise sti kehitetä 
vuoteen 2020 mennessä. Yksityisen sektorin os allistuminen pysyy vähäisenä myös pitkän 
aikavälin kaupalliselta potenti aaliltaan kannattavissa hankkei ssa. Tärkeät Euroopan laajuiset 
yhteydet, mukaan luettuina yhteydet naapurimai hin, jäävät jatkossakin puuttumaan. Tämä on 
erityisen todennäköistä hankkeissa, jotka ovat te knisesti vaikeita ta i joiden kaupallinen 
potentiaali on hankepromoottoreille vähäine n. Tilanteesta aiheutuu haittavaikutuksia 
esimerkiksi sisämarkkinoiden toimintaan, s aavutettavuuteen ja naapurimaayhteyksiin. 
Vaikutukset ympäristö- ja il mastotavoitteisiin ovat myös merkityksettömät, jos nykyistä 
politiikkaa jatketaan. 
2. T
OISSIJAISUUDEN ANALYYSI  
Euroopan laajuisista verkoista määrätään SE UT-sopimuksen 170 artiklassa, jossa sanotaan: 
”unioni myötävaikuttaa Euroopa n laajuisten verkkojen peru stamiseen ja kehittämiseen 
liikenteen, teletoiminnan ja energian infrastr uktuurien aloilla”. EU:n oikeudesta toimia 
infrastruktuurirahoituksen alalla määrätään 171 artiklassa , jonka mukaan unioni ”voi 
erityisesti toteuttamiskelpoisuutta koskevilla selvityksillä, lainatakui lla tai korkotuella tukea 
(…) jäsenvaltioiden tukemia yhteistä etua kos kevia hankkeita…”. Lisäksi SEUT-sopimuksen 
194 artiklassa taataan EU:n toimivalta myös en ergian alalla. Euroopan laajuisten verkkojen 
osalta komission rahoitusehdotukset edellyttävä t jäsenvaltioiden hyväksyntää, ja jäsenvaltiot 
ovat vastuussa hankkeiden suunnitt elusta ja rakentamisesta.  
EU:n talousarvion kokonaistarkastelua koske vassa tiedonannossaan komissio alleviivasi 
tarvetta käyttää EU:n talousarviota tavalla, joll a ”voidaan myös kattaa sellaisia tarpeita, joita 
ei kansallista politiikkaa koskevassa päätöks enteossa ole sen luonteen vuoksi otettu 
huomioon. Tällaisiin kuuluvat etenki n valtioiden rajat ylittävä t tarpeet infrastruktuurin, 
liikkumisen, alueellisen yhtee nkuuluvuuden (…) kaltais illa aloilla. Näiden tarpeiden 
huomiotta jättäminen vahingoittaisi koko EU:n etua.”4. Jäsenvaltioilla on infrastruktuuria 
suunnitellessaan ja rahoi ttaessaan taipumus pitää ensisijais ina kansallisesti tärkeitä hankkeita5. 
                                                 
4 KOM(2010) 700, s. 5. 
5 Katso raportit vaikutustenarvioinneista, jotka on  tehty TEN-T-suuntaviivojen uudelleentarkastelusta 
(SEC(2011) xxx), TEN-E-suuntaviivojen uudelleentarkastelusta (SEC(2011) xxx) ja e-TEN-
suuntaviivoista (SEC(2011) xxx). 
 
FI 3   FI Yhteyksillä rajojen yli on kuitenkin olennaista me rkitystä, jos TEN-verkot aiotaan toteuttaa, ja 
ne nimenomaan tuovat unioni n kansalaisille optimaalisessa  verkkokokoonpanossa suurimman 
EU:n tason lisäarvon.  
Komissio onkin tämän vuoksi esittänyt  selkeän kantansa siitä, mi kä EU:n talousarvion roolin 
olisi oltava infrastruktuurin kehittämisessä er ityisesti energian, liikenteen ja tieto- ja 
viestintäteknologian al alla. Komission mukaan saadut koke mukset kuitenkin osoittavat, että 
kansallisissa talousarvioissa ei koskaan aset eta etusijalle useamman maan kattavia rajat 
ylittäviä investointeja, joilla voitaisiin perust aa sisämarkkinoiden tarvitsema infrastruktuuri. 
Tämä on jälleen yksi esimerkki EU:n talousarvion tarjoamasta lisäarvosta. Komissio totesi edelleen, että Euroopalle aihe utuu erittäin korkeat  kustannukset, jos tu levaan verkkoon ei 
investoida tarpeeksi.
6 
Euroopan tason toimet infrastruktuurin rahoituks essa ovat täysin peru stellut siksi, että 
tunnistetun ongelman taustalla ovat ka nsalliset rajat ylittävät syyt.  
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET  
Kuten talousarviotiedonannossa m ääriteltiin, Verkkojen Eurooppa -välineen päätavoitteena on 
nopeuttaa sen infrastruktuurin kehittämistä, jota EU tarvit see Eurooppa 2020 -strategiaan 
liittyvien energia- ja ilmastotavoitteidensa saavuttamiseksi ja yleisemmin ollakseen 
tulevaisuudessa kestävällä ta valla kilpailukykyinen. Tämän ta voitteen saavuttamiseksi ja 
edellä jaksossa 2 yksilöidyn ongelman vuoksi aloitteen, johon tämä vaikutustenarviointi 
liittyy, yleinen tavoite on va hvistaa optimaaliset toiminta säännöt, joiden mukaisesti 
Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävä n rahoituksen käyttöä hallinnoidaan.  
Samanaikaisesti, kuten talousarvi otiedonannon 4 jaksossakin todettiin, 
talousarviotiedonantoon sisält yvissä ohjelmissa ja välineissä , joihin myös Verkkojen 
Eurooppa -väline kuuluu, on määrä keskittyä yk sinkertaistamaan muun muassa alakohtaisia 
sääntöjä. Ehdotetussa aloitteessa olisikin  hyödynnettävä mahdollisimman hyvin synergioita 
kullakin alalla ja alojen väli llä ottaen huomioon erityisissä al akohtaisissa toimintapoliittisissa 
puitteissa vahvistetut tavoitteet. 
Erityistavoitteet 
Edellä esitetyn valossa ja tä män vaikutustenarvioinnin 2 jaksossa määritellyn ongelman 
perusteella Verkkojen Eurooppa -välineen op timaalisten toimintasääntöjen vahvistamisen 
yleinen tavoite voidaan jakaa kahteen er ityistavoitteeseen, jotka ovat linjassa 
talousarviotiedonantoon liittyvän komissi on yksiköiden valmisteluasiakirjan7 kanssa. Nämä 
erityistavoitteet ovat: 
Erityistavoite 1:  Määritellään rahoituksen  muodot, menetelmät ja säännöt, joiden avulla 
varmistetaan EU:n talousarviovarojen mahdo llisimman suuri vipuva ikutus houkuteltaessa 
julkista ja yksityistä ra hoitusta hankkeille, joil la on eurooppalainen tai 
sisämarkkinaulottuvuus, er ityisesti ensisijaisille verkoille , jotka on toteutettava vuoteen 2020 
                                                 
6 SEC(2011) 368, s. 78. 
7 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja A Budget for Europe 2020 : the current system of funding, the 
challenges ahead, the results of stakeholders consultation and different options on the main horizontal 
and sectoral issues , SEC(2011) 868 lopullinen. 
 
FI 4   FI mennessä ja joilla parhaiten taataan Euroopa n tasolla saatava lisäarvo; tällaisia hankkeita 
voivat olla tarvittaessa EU:n  ulkorajat ylittävät hankkeet. 
Erityistavoite 2 : Määritellään seuranta- ja arviointimekanismit, joilla palkitaan 
suorituskykyä ja rokotetaan EU-varojen tehottomasta käytöstä. Tämä tehdään sen 
varmistamiseksi, että tukea saavat hankkeet toteutettaisiin tehokkaasti ja viiveettä.  
Toimintatavoitteet: 
Nämä erityistavoitteet voidaan vuorostaan jakaa useisiin toimintatavoitteisiin :  
Investointien vipuvaikutuksen osalta: 
• Toimintatavoite 1: Määritellään tavoitteet ja mon itasoiset perusteet ehdotusten 
arviointiin, jotta varmistetaan, että rahoitus kanavoituu toimiin, jolla toteutetaan 
korkean EU-lisäarvon hankkeita.  
• Toimintatavoite 2: Määritellään hankkeille myönnettä vän EU:n yhteisrahoitustuen 
enimmäisosuudet hankkeista saatavaan  EU-lisäarvon ja hankkeen kohtaamien 
riskien/markkinaongelmien perusteella. Sall itaan näiden osuuksien joustava käyttö, 
jotta EU:n rahoitusosuuden vipuvaikutus voidaan maksimoida. 
• Toimintatavoite 3: Rohkaistaan erikoistuneiden infrastruktuuri-investoijien 
osallistumista vahvistamalla markkinapohjai sten välineiden käyttöä koskevat säännöt 
ja antamalla innovatiivisten välineide n tukemiseksi riittävästi varoja. 
Hanketoteutuksen osalta: 
• Toimintatavoite 4: Määritetään säännöt hankkeiden  valintaan, jotta voitaisiin 
varmistaa varojen kohdentaminen kilp ailuun perustuen ja avoimesti.  
• Toimintatavoite 5: Perustetaan johdonmukainen seuran ta- ja valvontakehys, jolla 
tuetaan päätöksiä EU:n rahoitustuen jatk amisesta, keskeyttämisestä tai uudelleen 
kohdentamisesta (eli ns. käytä tai menetä -per iaate; säännöt, joill a taataan, että varat 
kohdennetaan uudelleen avoimella ja kilpailuun perustuvalla tavalla).   
• Toimintatavoite 6: Perustetaan riittävä institut ionaalinen rakenne ohjelman 
keskitettyä hallinnointia varten. 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Verkkojen Eurooppa -välineen optimaalisten toim intasääntöjen määrittelemiseksi on tärkeää 
löytää tarkoituksenmukainen tasapaino ala kohtaisten toimintapoliittisten tavoitteiden 
johdonmukaisuuden ja synergioiden maksimoinnin välillä. Vain tällaise n tasapainon vallitessa 
Verkkojen Eurooppa -välineen toimintasäännöt voivat olla optimaaliset, eli silloin ne on 
suunniteltu tavalla, jonka myötä rahall a saadaan suurin mahdollinen lisäarvo.  
Investointien vipuvaikutuksen ja hanketoteut uksen eriasteisena yhdenmukaistamisena 
yksilöidyt toimintavaihtoehdot ovat kahden ääripään välissä: yhde ssä ääripäässä on 
investointien vipuvaikutuksen ja hanketoteutuksen yhdenmuka istaminen niin vähäisessä 
määrin kuin mahdollista, ja toisessa äärip äässä niin investointien vipuvaikutus kuin 
 
FI 5   FI hanketoteutuskin maksimoidaan. Näiden ääripäid en välillä on useita  välimuotoja, jotka 
koostuvat yhdenmukaistamisen vähimmäis- ja  enimmäistasojen sekä vaihtelevien 
yhdenmukaistamisasteiden yhdistelmistä. 
Yhdistelmät esitetään taulukossa 1. 
 
FI 6   FI Taulukko 1: Mahdolliset toimintavaihtoehdot 
Vipuvaikutus 
Toteutus V minimi V maksimi V vaihteleva 
T minimi  V minimi – T minimi (perusskenaario) 
Erilliset yhteisrahoitusosuudet kullekin 
alalle ja hanketyypille 
Erilliset yhdistelmät innovatiivisia 
rahoitusvälineitä kullekin alalle 
Erilliset perusteet EU:n lisäarvon 
määrittelyyn alakohtaisten prioriteettien 
pohjalta 
Erilliset ehdotuspyynnöt ja 
valintamenettelyt kullekin alalle  
Erilliset valvontavälineet ja “käytä tai 
menetä” -säännöt kullekin alalle 
Erilliset hallintorakenteet/ 
toimeenpanovirastot kullekin alalle  V maksimi – T minimi  
Yhteiset yhteisrahoitusosuudet kaikille 
aloille ja hanketyypeille 
Yhteinen yhdistelmä innovatiivisia 
rahoitusvälineitä 
Yhteiset tavoitteet ja perusteet EU:n 
lisäarvolle Eurooppa 2020 -strategian ja 
sitä tukevan talousarvion prioriteettien 
perusteella 
Erilliset ehdotuspyynnöt ja 
valintamenettelyt kullekin alalle  
Erilliset valvontavälineet ja “käytä tai 
menetä” -säännöt kullekin alalle 
Erilliset hallintorakenteet/ 
toimeenpanovirastot kullekin alalle  V vaihteleva – T minimi  
Yhteiset osuudet tietyille hanketyypeille (esim. tutkimukset), 
yhteiset osuudet hankkeiden riskien mukaan; erityiset osuudet 
tietyille hanketyypeille alakohtaisten prioriteettien mukaisesti; 
erilliset alakohtaiset yhdistelmät, jotka koostuvat seuraavista:  
- yhteinen joukko pääoma- ja velkainstrumentteja; 
- erilaisia alakohtaisia lisävälineitä 
Yhteiset perusteet Eurooppa 2020 -strategian ja sitä tukevan 
talousarvion perusteella mutta tarvittaessa mukautettuina 
alakohtaisiin prioriteetteihin yleisten prioriteettien osana  
Erilliset ehdotuspyynnöt ja valintamenettelyt kullekin alalle  
Erilliset valvontavälineet ja “käytä tai menetä” -säännöt kullekin 
alalle 
Erilliset hallintorakenteet/ toimeenpanovirastot kullekin alalle  
T maksimi  V minimi – T maksimi  
Erilliset yhteisrahoitusosuudet kullekin 
alalle ja hanketyypille 
Erilliset yhdistelmät innovatiivisia 
rahoitusvälineitä kullekin alalle 
Erilliset perusteet EU:n lisäarvon 
määrittelyyn alakohtaisten prioriteettien 
pohjalta 
Yhteiset ehdotuspyynnöt ja menettelyt 
Yksi joukko valvontavälineitä ja “käytä tai 
menetä” -sääntöjä 
Yksi hallintorakenne (toimeenpanovirasto)  V maksimi – T maksimi  
Yhteiset yhteisrahoitusosuudet kaikille 
aloille ja hanketyypeille 
Yhteinen yhdistelmä innovatiivisia 
rahoitusvälineitä 
Yhteiset tavoitteet ja perusteet EU:n 
lisäarvolle Eurooppa 2020 -strategian ja 
sitä tukevan talousarvion prioriteettien 
perusteella 
Yhteiset ehdotuspyynnöt ja menettelyt 
Yksi joukko valvontavälineitä ja “käytä 
tai menetä” -sääntöjä 
Yksi hallintorakenne 
(toimeenpanovirasto)  V vaihteleva – T maksimi 
Yhteiset osuudet tietyille hanketyypeille (esim. tutkimukset), 
yhteiset osuudet hankkeiden kohtaamien riskien mukaan; erityiset 
osuudet tietyille hanketyypeille alakohtaisten prioriteettien 
mukaisesti; erilliset alakohtaiset yhdistelmät, jotka koostuvat 
seuraavista:  
- yhteinen joukko pääoma- ja velkainstrumentteja; 
- erilaisia alakohtaisia lisävälineitä 
Yhteiset perusteet Eurooppa 2020 -strategian ja sitä tukevan 
talousarvion perusteella mutta tarvittaessa mukautettuina 
alakohtaisiin prioriteetteihin yleisten prioriteettien osana  
Yhteiset ehdotuspyynnöt ja menettelyt 
Yksi joukko valvontavälineitä ja “käytä tai menetä” -sääntöjä 
Yksi hallintorakenne (toimeenpanovirasto)  
 
FI 7   FI T vaihteleva V minimi – T vaihteleva  
Erilliset yhteisrahoitusosuudet kullekin 
alalle ja hanketyypille 
Erilliset yhdistelmät innovatiivisia 
rahoitusvälineitä kullekin alalle 
Erilliset perusteet EU:n lisäarvon 
määrittelyyn alakohtaisten prioriteettien 
pohjalta 
Yhteiset ehdotuspyynnöt (ja menettelyt) 
hankkeille, joilla on aloille yhteinen 
ulottuvuus (käyttäen korvamerkittyä 
yhteistä budjettikohtaa); erilliset 
ehdotuspyynnöt eri alojen hankkeille mutta 
yhteiset (eli kokonaan yhdenmukaistetut) 
menettelyt  
Ydinjoukko yhteisiä/yhdenmukaistettuja 
seurantavälineitä ja “käytä tai menetä” 
-säännöt sekä erityiset välineet ja 
mukautetut/kohdennetut säännöt 
alakohtaisten ominaispiirteiden 
huomioonottamiseksi 
Yhteiseksi hallintorakenteeksi yksi 
toimeenpanovirasto, mutta komissio delegoi 
sille eri tehtävät kullakin alalla  V maksimi – T vaihteleva 
Yhteiset yhteisrahoitusosuudet kaikille 
aloille ja hanketyypeille 
Yhteinen yhdistelmä innovatiivisia 
rahoitusvälineitä 
Yhteiset tavoitteet ja perusteet EU:n 
lisäarvolle Eurooppa 2020 -strategian ja 
sitä tukevan talousarvion prioriteettien 
perusteella 
Yhteiset ehdotuspyynnöt (ja menettelyt) 
hankkeille, joilla on aloille yhteinen 
ulottuvuus (käyttäen korvamerkittyä 
yhteistä budjettikohtaa); erilliset 
ehdotuspyynnöt eri alojen hankkeille 
mutta yhteiset (eli kokonaan 
yhdenmukaistetut) menettelyt  
Ydinjoukko yhteisiä/yhdenmukaistettuja 
seurantavälineitä ja “käytä tai menetä” 
-säännöt sekä erityiset välineet ja 
mukautetut/kohdennetut säännöt 
alakohtaisten ominaispiirteiden 
huomioonottamiseksi 
Yhteiseksi hallintorakenteeksi yksi 
toimeenpanovirasto, mutta komissio 
delegoi sille eri tehtävät kullakin alalla  V vaihteleva – T vaihteleva  
Yhteiset osuudet tietyille hanketyypeille (esim. tutkimukset), 
yhteiset osuudet hankkeiden riskien mukaan; eri tasot tietyille 
hankkeille alakohtaisten prioriteettien mukaisesti  
Kullekin alalle erillinen yhdistelmä, joka koostuu seuraavista: 
- yhteinen joukko pääoma- ja velkainstrumentteja; 
- erilaisia alakohtaisia lisävälineitä 
Yhteiset perusteet Eurooppa 2020 -strategian ja sitä tukevan 
talousarvion perusteella mutta tarvittaessa mukautettuina 
alakohtaisiin prioriteetteihin yleisten prioriteettien osana 
Yhteiset ehdotuspyynnöt (ja menettelyt) hankkeille, joilla on aloille 
yhteinen ulottuvuus (käyttäen korvamerkittyä yhteistä 
budjettikohtaa); erilliset ehdotuspyynnöt alakohtaisille hankkeille 
mutta yhteiset (eli kokonaan yhdenmukaistetut) menettelyt  
Ydinjoukko yhteisiä/yhdenmukaistettuja seurantavälineitä ja “käytä 
tai menetä” -säännöt sekä erityiset välineet ja 
mukautetut/kohdennetut säännöt alakohtaisten ominaispiirteiden 
huomioonottamiseksi 
Yhteiseksi hallintorakenteeksi yksi toimeenpanovirasto, mutta 
komissio delegoi sille eri tehtävät kullakin alalla  
 
Koska (teoriassa) mahdollisia toimintavaihtoehtoja on useita, yhdeksää skenaarioyhdistelmää tarkas teltiin ensin alustavasti, jo tta voitaisiin arvioida 
niiden sisäinen johdonmukaisuus toimintavaih toehtoina sekä toisaalta niiden valmiude t ratkaista yksilöityjen ongelmien perimmäi set syyt ja vastaavat 
erityiset tavoitteet. Lisäksi tark asteltiin sitä, ovatko ne nykyisen rahoituskehyks en vaikuttavuuden parantamista – muun muassa  yksinkertaistamalla / 
yhdenmukaistamalla nykyisiä sääntöjä mahdollisimman paljon – koskeva n komission tavoitteen mukaisia. Kävi ilmi, että yhdeksästä  vaihtoehdosta 
kolme teoreettista yhdistelmää ei olisi tote uttamiskelpoisia: kaksi (V maksimi – T mi nimi ja V minimi – T maksimi) sen vuoksi, että skenaariot olivat 
keskenään ristiriitaiset eli ne  olivat sisäisesti epäjohdonmukais et, ja kolmas (V minimi – T minimi) sen vuoksi, ettei se olisi  riittävän tehokas 
saavuttamaan niitä tavoitteita, joiden saavuttamiseksi Verkkojen Eurooppa -väline on perustettu.  
 
FI 8   FI  
5. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Ottaen huomioon Verkkojen Eurooppa -väl ineen luomisen ennakkoehdot (talousarvio, 
keskitetty hallinto, EU:n rahoitusvälineiden mukauttaminen alakohtaisesti markkinapohjaiset 
välineet mukaan lukien), jotka sisältyivät ka ikkiin tässä Verkkojen Eurooppa -välineestä 
tehdyssä vaikutustenarvioinniss a käsiteltyihin toimintavaihtoehtoihin, on selvää, että 
kyseisellä välineellä on merkittäviä ala kohtaisia vaikutuksia sekä yleisiä 
yhteiskuntataloudellisia ja ympä ristövaikutuksia verrattuna tilan teeseen, jossa politiikkaa ei 
muuteta.  
Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisen  myötä nopeutuvan infrastruktuurikehityksen 
myönteiset vaikutukset näkyvät kaikissa toimintavaihtoehdoissa. Niiden suuruusluokka 
kuitenkin riippuu siitä, kuinka hyvin toiminta vaihtoehdoilla voidaan  ratkaista yksilöity 
ongelma, Verkkojen Eurooppa -välineen  optimaaliset toimintasäännöt.  
Vaikutusten analysoinnissa kävi ilmi, et tä välineen toiminnan alojen välisen 
yhdenmukaistamisen eri asteet vaikuttavat suoraa n siihen, millaiset va ikutukset välineellä on. 
Yhteenveto välineen vaikutuksista, arvioituin a nettomuutoksina perusskenaarioon (V minimi 
– T minimi) nähden, esite tään taulukossa 1.  
Taulukko 1: Verkkojen Eurooppa -välineen eri toimintavaihtoeh tojen vaikutusten yhteenveto 
Vaikutuksen kohde  Vaihtoehto 
V 
vaihteleva 
– T minimi  Vaihtoehto 
V maksimi 
– T 
maksimi  Vaihtoehto 
V maksimi 
– T 
vaihteleva  Vaihtoehto 
V 
vaihteleva 
– T 
maksimi  Vaihtoehto 
V 
vaihteleva 
– T 
vaihteleva  Vaihtoehto 
V minimi 
– T 
vaihteleva  
EU:n edun mukaisen 
infrastruktuurin 
kehittämisen nopeuttaminen  + - - + ++ + 
jossa       
johdonmukaisuus 
alakohtaisten 
toimintapoliittisten 
kehysten suhteen  + - - = + + 
alojen välisen synergian 
aste = ++ ++ ++ ++ = 
Hallintokustannusten 
alentuminen  = ++ + ++ + + 
Merkkien selitys: – : kielteinen vaikutus 
= : ei muutosta 
+ : myönteinen vaikutus ++ : hyvin myönteinen vaikutus 
 
FI 9   FI 6. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaikutusten arvioinnin valossa toimintavaihto ehdot V vaihteleva – T minimi, V maksimi – T 
maksimi, V maksimi – T vaihteleva ja V minimi – T vaihteleva hylätään. Yleisesti ottaen analyysi osoittaa vaihtoehtojen V vaihteleva – T vaihteleva ja V vaihteleva – T maksimi olevan toimivimmat: niillä p äästään tavoitteeseen eli voidaan  määritellä Verkkojen Eurooppa 
-välineelle optimaaliset toim intasäännöt, joilla EU:n e dun mukaisen infrastruktuurin 
kehittämistä voidaan nopeuttaa.  
Vaihtoehto V vaihteleva – T vaihteleva nä yttäisi olevan johdonmukaisuuden näkökulmasta 
paras, mutta vaihtoehto V vaihteleva – T maksimi on tehokkaampi. Näiden vaihtoehtojen välillä valittaessa on ra tkaistava, halutaanko maksimoida alojen välinen synergia vai kunkin 
alan sisäinen johdonmukaisuus erityistavoitteid en suhteen. Vaihtoehdossa V vaihteleva – T 
maksimi yhdenmukaistetaan alojen välil lä kunnianhimoisemmin mutta johdonmukaisuus 
alojen sisäisten erityistavoitteiden suhteen jää vähäisemmäksi. 
Tästä syystä tässä vaikutustenarvioinnissa pidetään kumpaakin vaihtoehtoa toimivana, ja 
valinta alakohtaisen johdonmuka isuuden ja alojen välisen syne rgian maksimoinnin välillä 
jätetään poliittisille päätöksentekijöille. 
7. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio aikoo arvioida ja tarkastella asetusta  uudelleen kolme vuotta sen jälkeen, kun se on 
hyväksynyt asetuksen. Lisäksi komissio aikoo jat kuvasti seurata asetuksen toimivuutta jo 
käytettävissä olevien välineiden avulla: toimeenpanoviraston vuosikertomuksen sekä 
innovatiivisten rahoitusvälineiden käy ttöä ja vaikutuksia koskevan Euroopan 
investointipankin vuosikertomuksen kautta. Ins titutionaalisesta rakenteesta teetetään lisäksi 
ulkopuolinen arviointi.