Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen tekemisestä /* KOM/96/0343 lopull. - CNS 96/0178 */



Virallinen lehti nro C 276 , 21/09/1996 s. 0008



Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen tekemisestä (96/C 276/07) KOM(96) 343 lopull. - 96/0178(CNS) (Komission esittämä 16 päivänä heinäkuuta 1996) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen lauseen ja 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että Euroopan yhteisö ja Latvian tasavalta ovat neuvotelleet ja parafoineet kalastussuhteitaan koskevan sopimuksen, ja tämän sopimuksen hyväksyminen on yhteisön etujen mukaista, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välisiä kalastussuhteita koskeva sopimus. Sopimusteksti on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä asianmukaisesti valtuutetut henkilöt allekirjoittamaan sopimus yhteisöä sitovasti. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan yhteisön ja Latvian tasavallan välisiä kalastussuhteita koskeva SOPIMUS EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä "yhteisö", ja LATVIAN TASAVALTA, jäljempänä "Latvia", jäljempänä "sopimuspuolet", jotka OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja Latvian läheiset suhteet ja erityisesti yhteisön ja Latvian välisen Eurooppa-sopimuksen perusteella syntyneet suhteet sekä Brysselissä 5 päivänä toukokuuta 1993 allekirjoitetun yhteisön ja Latvian välisiä kalastussuhteita koskevan sopimuksen perusteella syntyneet suhteet sekä yhteisen halun lujittaa näitä suhteita, SEKÄ KATSOVAT, ETTÄ Ruotsin kuningaskunta ja Suomen tasavalta liittyivät yhteisöön 1 päivänä tammikuuta 1995, SEKÄ KATSOVAT, ETTÄ yhteisö hallinnoi nyt Ruotsin kuningaskunnan Latvian kanssa 27 päivänä huhtikuuta 1993 ja Suomen tasavallan Latvian kanssa 6 päivänä kesäkuuta 1994 tekemiä kalastussopimuksia, PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisen halunsa korvata nämä kalastussopimukset uudella Latvian ja yhteisön välisellä kalastussopimuksella, siten kuin siitä on määrätty 1 päivänä tammikuuta 1995, PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisen halunsa varmistaa kalakantojen säilyttämisen ja järkiperäisen hoidon niiden rannikoihin rajoittuvilla vesialueilla, OTTAVAT HUOMIOON vuonna 1982 allekirjoitetun Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräykset, VAHVISTAVAT, että rantavaltioiden on laajentaessaan sitä aluetta, jolla kalavarat kuuluvat niiden lainkäyttövaltaan, ja käyttäessään näillä alueilla täysivaltaisia oikeuksiaan näiden kalavarojen tutkimiseen, hyväksikäyttämiseen, säilyttämiseen ja hoitoon noudatettava kansainvälisen oikeuden periaatteita, PITÄVÄT MIELESSÄ, että Latvia on vaatinut kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa vesillä, joilla yksinomaan Latvia käyttää täysivaltaisia oikeuksiaan kyseisten vesien elollisten luonnonvarojen tutkimiseen, hyväksikäyttämiseen, säilyttämiseen ja hoitoon ja että yhteisö on sopinut, että sen jäsenvaltioiden kalastusvyöhykkeiden rajat (jäljempänä "yhteisön kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvat alueet"), ulotetaan 200 meripeninkulman päähän, jolloin kalastuksen harjoittamista näiden rajojen sisäpuolella koskee yhteisön yhteinen kalastuspolitiikka, PITÄVÄT MIELESSÄ, että osa Itämeren kalavaroista muodostuu molempien sopimuspuolten kalastajien hyödyntämistä yhteisistä kalakannoista tai toisistaan riippuvaisista kalakannoista ja että näiden kalakantojen tehokas säilyttäminen ja järkiperäinen hoito voidaan saavuttaa ainoastaan sopimuspuolten välisellä yhteistyöllä ja asianmukaisissa kansainvälisissä toimielimissä, erityisesti kansainvälisessä Itämeren kalastuskomissiossa, PITÄVÄT MIELESSÄ Yhdistyneiden Kansakuntien rajat ylittäviä kalakantoja ja laajasti vaeltavia kalakantoja koskevan konferenssin tulokset samoin kuin vastuuntuntoista kalastusta koskevat ohjeet, HALUAVAT jatkaa yhteistyötään asianmukaisissa kansainvälisissä kalastusalan järjestöissä kaikkien merkityksellisten kalavarojen yhteisen säilyttämisen, järkiperäisen hyödyntämisen ja hoidon puolesta, PITÄVÄT MIELESSÄ kyseisen kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon sekä niiden tutkimiseen ja hyödyntämiseen liittyvän yhteistyön, tieteellisen tutkimuksen merkityksen kalavarojen säilyttämiselle, järkiperäiselle hyväksikäytölle ja hoidolle ja haluavat edistää yhteistyötä tällä alalla, PITÄVÄT MIELESSÄ kummankin sopimuspuolen kiinnostuksen kalastaa toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Itämeren alueella, OVAT PÄÄTTÄNEET parantaa yhteistyötä ja kehitystä kalastusalalla edistämällä kalastusalan yritysten välisiä yhteisyrityksiä, OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että tämä uudentyyppinen kalastusalan yhteistyö vaikuttaa piristävästi Latvian laivaston uudistamiseen ja muuttamiseen sekä yhteisön laivaston uudelleenjärjestelyyn, ja HALUAVAT vahvistaa säännöt ja säännökset, jotka muodostavat kalastusalan yritysten molemminpuolisen yhteistyön perustan ja määräävät niiden yhteistyön suunnan, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä kummankin sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden ja niihin liittyvien alueiden kalakantojen järkiperäisen säilyttämisen ja hoidon varmistamiseksi. Sopimuspuolet pyrkivät sopimaan joko suoraan kolmansien sopimuspuolten kanssa tai asianmukaisten alueellisten toimielinten välityksellä kalakantojen järkiperäistä säilyttämistä ja hyödyntämistä koskevista toimenpiteistä, esimerkiksi suurimman sallitun saaliin vahvistamisesta ja sen jakamisesta kiintiöihin. 2 artikla Kumpikin sopimuspuoli antaa toisen sopimuspuolen kalastusaluksille luvan kalastaa sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Itämeren alueella yli 12 meripeninkulman päässä peruslinjoista, joista aluevesiraja mitataan, seuraavien määräysten mukaisesti. 3 artikla 1. Kumpikin sopimuspuoli määrää tarvittaessa vuosittain kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaansa kuuluvan Itämeren alueen ja sen alueen, joka on odottamattomien olosuhteiden vaatiman muutoksen tarpeessa, osalta: a) yksittäisten kalakantojen tai kalakantaryhmien suurimman sallitun saaliin ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset tiedot, kalakantojen keskinäisen riippuvuuden, toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen tekemän työn sekä muut asian kannalta merkitykselliset seikat, b) asianmukaisten neuvottelujen jälkeen toisen sopimuspuolen kalastusaluksille myönnettävät saaliskiintiöt asetetun tavoitteen mukaisesti siten, että sopimuspuolten välisissä kalastussuhteissa saavutetaan molempia sopimuspuolia tyydyttävä tasapaino, c) keskinäiset alueelle pääsyä koskevat sopimukset yhteisten kalakantojen yhteistä hallintoa koskevien ohjelmien perusteella. 2. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa kaikki muut kalakantojen säilyttämistä ja elvyttämistä koskevat toimenpiteet, joita se pitää tarpeellisina sellaisen tason saavuttamiseksi, jolla saavutetaan mahdollisimman suuri ja vakaa tuotto. Tällaisten toimenpiteiden, kuten myös muiden kalastusmahdollisuuksien vuosittaisesta vahvistamisesta johtuvien toimenpiteiden osalta, otetaan huomioon tarve olla heikentämättä toisen sopimuspuolen kalastusaluksille myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia. 4 artikla Latvia voi myöntää lisäkalastusmahdollisuuksia sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla; vaihdossa yhteisö myöntää taloudellista tukea, joka Latvian on käytettävä Latvian kalastusrahaston rahoittamiseen ja kahden- ja monenvälisen yhteistyön kehittämiseen kalastusalalla yhteisön etua vahingoittamatta. 5 artikla 1. Sopimuspuolet edistävät yhteisön ja Latvian yritysten välisten kalastusalan yhteisyritysten perustamista. 2. Suunnitelmassa, jonka mukaan yhteisö myöntää taloudellista tukea ja Latvia sallii pääsyn kalavesille, joista ei säädetä tämän sopimuksen 3 ja 4 artiklassa, sopimuspuolet sopivat neuvottelevansa asiaankuuluvalla tavalla sellaisten latvialaisten ja yhteisön laivanvarustajien välisten kalatalousalan yhteisyritysten perustamisen edistämisestä, jotka pyrkivät yhdessä käyttämään hyväkseen Latvian kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden kalavaroja. 3. Latvia tukee tällaisten yhteisyritysten perustamiselle ja toiminnalle suotuisan ja vakaan ilmapiirin edistämistä ja ylläpitämistä. Tätä varten se soveltaa erityisesti sijoituksia suosivia ja suojaavia määräyksiä, joilla varmistetaan kaikille tällaisten yhteisyritysten osakkaina oleville yhteisön yrityksille syrjimätön, tasapuolinen ja oikeudenmukainen kohtelu. Tähän sisältyy mahdollisuus hyödyntää meren kalavaroja. 6 artikla Kumpikin sopimuspuoli voi päättää, että toisen sopimuspuolen kalastusalusten harjoittama kalastustoiminta toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella on luvanvaraista. Kalastuslisenssien myöntämistä koskevat rajoitukset ja yksityiskohtaiset täytäntöönpanoa koskevat säännöt vahvistetaan sopimuspuolten välisissä neuvotteluissa. Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat riittävän ajoissa toiselle sopimuspuolelle tarvittaessa toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella kalastukseen oikeutettujen kalastusalusten nimet, rekisterinumerot ja muut asian kannalta merkitykselliset seikat. Toinen sopimuspuoli myöntää sen jälkeen lisenssit sovituin rajoituksin. 7 artikla 1. Kumpikin sopimuspuoli voi oman lainsäädäntönsä, säännöstensä ja hallinnollisten määräystensä mukaisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sen kalastusalukset noudattavat toisen sopimuspuolen lainsäädännössä vahvistettuja kalavarojen hyväksikäyttöä koskevia säilyttämistoimenpiteitä sekä muita sääntöjä ja säännöksiä kyseisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. 2. Kumpikin sopimuspuoli voi kalastusta koskevaan lainsäädäntövaltaansa kuuluvalla alueella ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteuttaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että toisen sopimuspuolen alukset noudattavat säilyttämistoimenpiteitä ja muita sen kalastustoimintaa sääntelevissä määräyksissä ja toimenpiteissä vahvistettuja sääntöjä ja säännöksiä. 3. Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa ennalta ja asiaankuuluvalla tavalla toiselle sopimuspuolelle kaikista sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa sääntelevistä säännöksistä ja toimenpiteistä sekä kaikista näitä säännöksiä ja toimenpiteitä koskevista muutoksista. 4. Kummankin sopimuspuolen säilyttämistarkoituksessa toteuttamien kalastuksen sääntelytoimenpiteiden on perustuttava puolueettomiin ja tieteellisiin näkökohtiin eivätkä ne saa syrjiä toista sopimuspuolta tosiasiallisesti tai oikeudellisesti. 8 artikla Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen kalastustoiminnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten tarkastukset kalastusaluksillaan kyseisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Kumpikin sopimuspuoli helpottaa näitä tarkastuksia 7 artiklassa tarkoitettujen sääntelytoimenpiteiden ja säännösten noudattamisen valvomiseksi. 9 artikla 1. Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat viipymättä diplomaattiteitse toisen sopimuspuolen toimivaltaisille viranomaisille kyseisen sopimuspuolen kalastusalusten luvan väliaikaisen tai pysyvän pidättämisen yhteydessä toteutetut lisätoimenpiteet. 2. Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät helpottamaan säilyttämistoimenpiteiden tai muiden kalastustoimintaa sääntelevien säännösten rikkomisen vuoksi lupansa väliaikaisesti tai pysyvästi menettäneiden kalastusalusten ja miehistön vapauttamista aluksen omistajan tai hänen edustajansa antamaa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti vahvistettua kohtuullista turvallisuuslupausta tai muuta takuuta vastaan. 10 artikla Sopimuspuolet sitoutuvat kansallisten kalatalousalojen tieteellistä ja teknistä kehitystä koskevaan tietojenvaihtoon, erityisesti silloin kun se koskee kalavaroista saatujen saaliiden määriä ja kalavarojen hyödyntämistä. 11 artikla 1. Sopimuspuolten yhteistyön muotoja ovat tarvittava tieteellinen tutkimus kalavarojen säilyttämiseksi ja täysimääräiseksi hyödyntämiseksi niiden kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla, näytteiden keruu ja biologiaa koskevan tilastollisen tiedon tuottaminen, johon kuuluvat saaliita, pyyntiponnistuksia, pyydysten käyttöä, uusien kohdelajien tutkimusta sekä kalastusalueita ja niiden tulevaa yhteiskäyttöä koskevat tilastot. 2. Sopimuspuolet edistävät kalatalousalan tutkijoiden ja asiantuntijoiden välistä yhteistyötä, johon kuuluu tutkija- ja asiantuntijavaihto osana sovittuja, yhteistä etua koskevia ohjelmia. 12 artikla 1. Sopimuspuolet toimivat välittömässä yhteistyössä ja kansainvälisten järjestöjen välityksellä, tieteellinen yhteistyö mukaan lukien, kalavarojen säilyttämiseksi, täysimääräiseksi hyödyntämiseksi ja asianmukaisen hoidon toteuttamiseksi sopimuspuolten ja kolmansien maiden uloimpien rajojen sisällä olevilla alueilla, joilla niiden kalastusalukset harjoittavat kalastusta. Sopimuspuolet neuvottelevat toistensa kanssa sellaisista niiden yhteistä etua koskevista aiheista, joita kyseiset kansainväliset järjestöt voivat ottaa harkittavakseen. 2. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä varmistaessaan oikeutensa ja täyttäessään kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa Itämeren ja Pohjois-Atlantin elollisten luonnonvarojen säilyttämisen, täysimääräisen hyödyntämisen ja asianmukaisen hoidon yhteensovittamiseksi. 13 artikla 1. Sopimuspuolet vakuuttavat sitoutuvansa Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksen asiaankuuluviin periaatteisiin ja määräyksiin ja erityisesti sen 66 artiklaan anadromisten lajien säilyttämiseksi. 2. Sopimuspuolten yhteistyö on erityisesti kahdenvälistä ja se toteutuu tarkoitukseen sopivan kansainvälisen kalastusalan järjestön, erityisesti Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission välityksellä. 14 artikla 1. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja moitteettomaan soveltamiseen liittyvistä kysymyksistä. 2. Jos tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta aiheutuu erimielisyyttä, sopimuspuolet neuvottelevat asiasta keskenään. 15 artikla Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta millään tavoin sopimuspuolten kantoihin merioikeutta koskevissa kysymyksissä eivätkä rajoita niitä. 16 artikla Tehdyllä sopimuksella ei rajoiteta Latvian ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden tai kalastusvyöhykkeiden rajojen vahvistamista. 17 artikla Tätä sopimusta sovelletaan yhtäältä alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta mainitussa sopimuksessa määrätyillä edellytyksillä, ja toisaalta Latvian tasavallan alueeseen. 18 artikla Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen, että tätä tarkoitusta varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. Tuona päivänä se korvaa yhteisön ja Latvian välisen, 5 päivänä toukokuuta 1993 allekirjoitetun, Suomen tasavallan hallituksen ja Latvian välisen, 6 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetun sekä Ruotsin kuningaskunnan ja Latvian välisen, 27 päivänä huhtikuuta 1993 allekirjoitetun kalastussuhteita koskevan sopimuksen. 19 artikla Tämä sopimus on aluksi tehty kuudeksi vuodeksi sen voimaantulopäivästä. Jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti ilmoittamalla asiasta vähintään yhdeksän kuukautta ennen tämän ensimmäisen voimassaoloajan päättymistä, sen voimassaolo jatkuu aina kolme vuotta kerrallaan, jos irtisanomisilmoitusta ei ole tehty viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kunkin voimassaoloajan päättymistä. Tämä sopimus tehdään kahtena englannin-, espanjan-, hollannin-, kreikan-, italian-, latvian-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, suomen- ja tanskankielisenä kappaleena, molempien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaisia. Euroopan yhteisön puolesta Latvian tasavallan puolesta