ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Sopimuksen 20 artiklan 5 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Sopimus on voimassa kymmenen vuotta. Vähintään kolme kuukautta ennen ensimmäisen kymmenvuotiskauden päättymistä sopimuspuolten on ilmoitettava toisilleen siitä, haluavatko ne uusia sopimuksen viiden vuoden kaudeksi.” Sopimuksen voimassaolon on määrä päättyä 12 päivänä joulukuuta 2021.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tämä aloite on kaikilta osin unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1284/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 mukainen.

Asetuksen (EU) 2021/696

- johdanto-osan 67 kohdassa todetaan, että jotta tarjottuja palveluja voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla, Galileon olisi oltava mahdollisuuksien mukaan yhteensopiva ja yhteentoimiva muiden satelliittinavigointijärjestelmien kanssa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta unionin strategisen riippumattomuuden tavoitteeseen;

- 48 artiklan 2 kohdassa säädetään, että Galileon ja EGNOSin (Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä) sekä niiden tarjoamien palvelujen on oltava yhteensopivia ja yhteentoimivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten radionavigointikeinojen kanssa, jos tarvittavista yhteensopivuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksista on määrätty kansainvälisissä sopimuksissa.

Galileon ja GPS:n radiotaajuuksien yhteensopivuus ja yhteentoimivuus ovat yksi sopimuksen päätavoitteista.

Kansainvälinen yhteistyö on keskeinen osa Euroopan avaruusstrategiaa, joka esitettiin 26 päivänä lokakuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa. Siinä todetaan, että komissio ottaa huomioon avaruusjärjestelmien erityisvaatimukset koordinoidessaan taajuuksien jakamista Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla.

Euroopan maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät eli GNSS-järjestelmät ovat merkittävä osa EU:n strategiaa, jolla pyritään varmistamaan turvallinen, saumaton, taloudellinen ja ympäristöystävällinen navigointi koko maa-, meri- ja ilmaliikenteen infrastruktuurissa. Satelliittinavigointia koskevien yhteistyösopimusten tekeminen muiden sellaisten maiden kanssa, jotka kehittävät omia GNSS-järjestelmiään ja joihin myös Yhdysvallat lukeutuu, on osa unionin kansainvälistä GNSS-strategiaa.

Yhdysvallat on tärkeä kumppani ja läheisin Galileolle GNSS-palveluja tarjoava kumppani.
•Sidosryhmien kuuleminen

Tämä ehdotus on pantu vireille ottaen huomioon edellä mainittu Burundissa olevien EU:n edustustojen päälliköiden raportti, josta keskusteltiin Afrikka-työryhmässä (COAFR) 25. toukokuuta 2021 ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän työryhmässä (ACP WP) 28. toukokuuta 2021. Afrikka-työryhmän valtuuskuntien jäsenet tunnustivat myönteisen kehityksen ja ilmaisivat kannattavansa aiheellisten toimenpiteiden kumoamista korostaen samalla, että Burundin hallitusta on edelleen tärkeää kannustaa edistymään ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja hallinnon aloilla. AKT-työryhmän valtuuskuntien jäsenet ilmaisivat tukensa Afrikka-työryhmässä käydyn keskustelun tuloksille ja korostivat, että on tärkeää säilyttää yksittäisiin henkilöihin kohdistetuista pakotteista saatava etu lisäedistyksen tukemiseksi.
•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on oikeassa suhteessa tavoitteeseen luoda unionin alusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa koskeva, yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen 31 artiklassa säädetty oikeudelliset, ympäristölliset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat kattava hallintokehys. Se on mainittujen säännösten mukainen ja noudattaa mainitun asetuksen 32 artiklassa vahvistettuja kolmansille maille myönnettävään rahoitustukeen liittyviä säännöksiä.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Vuonna 2018 komissio toteutti Mauritanian kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen pöytäkirjan 2015–2019 jälkiarvioinnin sekä sen mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin.

Arvioinnin päätteeksi todettiin, että unionin kalastusala on erittäin kiinnostunut kalastamaan Mauritanian alueella ja että pöytäkirjan uusiminen on kummankin osapuolen edun mukaista, ottaen huomioon kalastuksen tärkeys Mauritanian taloudelle. Lisäksi pöytäkirjan uusiminen auttaisi tehostamaan kalastustoimien seurantaa, valvontaa ja tarkkailua ja parantamaan kalastuksen hallintaa kyseisellä alueella.

Mauritanian lainkäyttövaltaan kuuluvan kalastusalueen laajuus huomioon ottaen on tärkeää, että unionilla on edelleen käytössään väline, jonka avulla se voi tehdä kyseisen merkittävän toimijan kanssa tiivistä alakohtaista yhteistyötä valtamerten hallinnoinnissa osa-alueen tasolla. Suhteiden vahvistaminen Mauritaniaan mahdollistaa myös liittoutumien luomisen ICCAT:n puitteissa ja muissa alueellisissa elimissä, erityisesti CECAFissa. Lisäksi se merkitsee unionin aluksille sitä, että niillä on edelleen pääsy tärkeälle kalastusalueelle, jolla ne voivat toteuttaa hyödyntämisstrategioita monivuotisen kansainvälisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Mauritanian viranomaisten osalta tavoitteena on ylläpitää suhteita unioniin valtamerten hallinnoinnin vahvistamiseksi, saada alakohtaista erityistukea, johon sisältyy monivuotisia rahoitusmahdollisuuksia, ja käynnistää alusten toiminnan avulla jalostusalan teollistuminen osana talouden monipuolistamista.
•Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 3 kohdassa määrätään luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseksi ja – suunnitellun sopimuksen alasta riippuen – unionin neuvottelijan tai neuvotteluryhmän johtajan nimeämisestä.

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdassa määrätään, että neuvosto voi antaa neuvottelijalle ohjeita ja nimetä erityiskomitean, jota on kuultava neuvottelujen aikana.

Suunnitelluilla neuvotteluohjeilla pyritään antamaan neuvottelijalle unionin puolesta keinot saavuttaa 1 kohdassa vahvistetut tavoitteet. Ne esitetään liitteessä.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Unioni on sopimuksen sopimuspuoli, ja sitä edustaa kahvineuvostossa komissio. Jäsenvaltiot eivät ole sopimuksen erillisiä sopimuspuolia. Unionin neuvottelut sopimuksen osittaisesta uudelleentarkastelusta kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

•Suhteellisuusperiaate

Sopimuksen uudelleentarkastelu sen nykyaikaistamiseksi on unionin edun mukaista. EU:n osallistuminen järjestöön hyödyttää tällä hetkellä sekä unionia että järjestön muita jäseniä. Sopimuksen nykyaikaistamisen odotetaan herättävän enemmän kiinnostusta järjestöä kohtaan, mikä voi houkutella uusia jäseniä ja lisätä sen työn merkitystä.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen

Unioni on sopimuksen sopimuspuoli, ja EU:n kahviala ja useimmat EU:n jäsenvaltiot ovat yleisesti kannattaneet sen jäsenyyttä vuodesta 2007. Sidosryhmien kuulemista ei pidetä välttämättömänä, koska kyseessä on yksinomaan unionin jäsenyyden jatkaminen järjestössä, vaikkakin säännöin, jotka on saatettu muiden sellaisten kansainvälisten perushyödyketoimielinten sääntöjen mukaisiksi, joissa EU on jäsenenä.
Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Kauppakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella.

Päätös, joka kauppakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

Suunniteltu säädös on sitova, eikä sillä täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan ja kansainväliseen liikenteeseen.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohta, 100 artiklan 2 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta, 100 artiklan 2 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Kauppakomitean päätös on tarkoitus julkaista, kun se on hyväksytty.

2021/0147 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan välisellä vapaakauppasopimuksella perustetussa kauppakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta kauppakomitean työjärjestyksen vahvistamiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
PERUSTELUT

Neuvosto voi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY, jäljempänä ’alv-direktiivi’, 395 artiklan 1 kohdan nojalla antaa yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan soveltaa mainitusta direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten verovilppien taikka veron kiertämisen estämiseksi.

Viro pyysi 9. lokakuuta 2020 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lupaa jatkaa 31. joulukuuta 2024 asti alv-direktiivin 287 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista, jotta Viro voisi vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 40 000 euroa.

Komissio antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Viron pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 15. lokakuuta 2020 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti Virolle 19. lokakuuta 2020 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki hakemuksen arviointia varten tarvittavat tiedot.

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Alv-direktiivin XII osaston 1 luvussa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa pieniin yrityksiin erityisjärjestelmiä, mukaan luettuna mahdollisuus myöntää alv-vapautus verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto jää alle tietyn raja-arvon. Alv-vapautus merkitsee sitä, että verovelvollisen ei tarvitse veloittaa arvonlisäveroa luovutuksistaan ja suorituksistaan, jolloin verovelvollinen ei voi myöskään vähentää arvonlisäveroa tuotantopanoksistaan.

Alv-direktiivin 287 artiklan 8 kohdan mukaan Viro voi vapauttaa arvonlisäverosta verovelvolliset, joiden kansallisena valuuttana ilmaistu vuosittainen liikevaihto on Viron liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan laskettuna enintään 16 000 euron suuruinen.

Virolle annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2017/563 lupa korottaa raja-arvoa niiden verovelvollisten osalta, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 40 000 euroa. Viro voi täytäntöönpanopäätöksen mukaan soveltaa poikkeavaa toimenpidettä 1. tammikuuta 2018–31. joulukuuta 2020.

Pienyrityksiä koskevaa erityismenettelyä on muutettu neuvoston direktiivillä (EU) 2020/285, joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2025. Viro on pyytänyt, että poikkeavan toimenpiteen soveltamista jatkettaisiin 31. joulukuuta 2024 asti. Alv-direktiivin 284 artiklan mukaan uusi raja-arvo on 1. tammikuuta 2025 alkaen 85 000 euroa. Sen vuoksi Virossa pienyrityksille asetettu 40 000 euron raja-arvo on uuden säännöksen mukainen.

Verovelvolliseksi rekisteröitymiseen sovellettavan raja-arvon säilyttäminen entisellään tarkoittaa, että hallinnollinen rasitus ei kasva henkilöillä, joiden verotettava liikevaihto on 16 001–40 000 euroa, mutta toimenpiteellä ei ole merkittävää vaikutusta alv-tulojen kokonaismäärään. Myös veroviranomaisen työtaakka keventyy hieman. Poikkeava toimenpide on verovelvollisille edelleen vapaaehtoinen.
Terveyden suojeluun liittyvien näkökohtien osalta neuvosto hyväksyi tasapainoisen kannan, johon sisältyy nykyiseen juomavesidirektiiviin verrattuna joitakin parannuksia mutta joka ei kaikilta osin ole yhtä kunnianhimoinen kuin komission alkuperäinen ehdotus (esim. kun on kyse lyijystä, PFAS-aineista, bisfenoli A:sta, kloraatista ja kloriitista). Vaikka neuvosto rajoitti jossakin määrin komission alun perin ehdottamia avoimuus- ja tiedottamisvelvoitteita, kuluttajien kannalta tärkeimmät tiedot säilytettiin.

Komissio pitää kuitenkin valitettavana ehdotusta rajoittaa sen valtuuksia muuttaa direktiivin liitettä II delegoidulla asetuksella alkuperäisen ehdotuksen ja nykyisen juomavesidirektiivin mukaisesti.

Lisäksi komissio pitää valitettavana lausunnon antamatta jättämistä koskevan lausekkeen sisällyttämistä täytäntöönpanosäädöksiä koskevaan artiklaan, sillä kyseessä on poikkeus periaatteesta ja se olisi perusteltava asianmukaisesti, koska se rajoittaa komission mahdollisuutta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, jos komitea ei anna lausuntoa.

5.Päätelmät

Komissio hyväksyy neuvoston kannan esittäen kuitenkin seuraavat kaksi lausumaa:

KOMISSION LAUSUMA DELEGOIDUISTA SÄÄDÖKSISTÄ JUOMAVESIDIREKTIIVISSÄ

Komissio pitää valitettavana lainsäätäjien päätöstä, jonka mukaan komission valtuudet muuttaa tarkistetun juomavesidirektiivin liitteitä rajoitetaan koskemaan liitettä III, vaikka komissio oli alkuperäisessä ehdotuksessaan hakenut valtuuksia liitteiden I–IV muuttamiseksi.

Komissio pitää valitettavana varsinkin sitä, että lainsäätäjät eivät hyväksyneet valtuuksia muuttaa liitettä II. Tämä olisi erityisen tarpeellista, koska liitteessä II vahvistettuja seurantavaatimuksia on päivitettävä tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.

KOMISSION LAUSUMA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄDÖSTEN HYVÄKSYMISMENETTELYSTÄ

Komissio korostaa, että on asetuksen (EU) N:o 182/2011 (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13) hengen ja kirjaimen vastaista vedota 5 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohtaan perustelematta tätä asianmukaisesti. Kyseistä säännöstä olisi käytettävä ainoastaan, jos ilmenee erityinen tarve poiketa periaatteesta, jonka mukaan komissio voi hyväksyä luonnoksen täytäntöönpanosäädökseksi, jos lausuntoa ei ole annettu. Kun otetaan huomioon, että kyseessä on poikkeus 5 artiklan 4 kohdassa määritellystä periaatteesta, sitä ei voida pitää puhtaasti lainsäätäjän harkintavallan käyttämisenä, vaan se on tulkittava rajoittavasti ja täten perusteltava.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013, jäljempänä ’YKP-perusasetus’, tavoitteena on varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden kannalta kestävin edellytyksin. Tärkeä väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen vuosittain. Kaikilla kalastusmahdollisuuksista annettavilla asetuksilla on rajoitettava kalakantojen hyödyntäminen yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) yleisiä tavoitteita vastaaville tasoille.

Tämän ehdotuksen tavoitteena on määritellä kalastusmahdollisuudet tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta Välimerellä ja Mustallamerellä.

Koska monivuotinen suunnitelma läntisen Välimeren pohjakalakannoille on hyväksytty ja tullut voimaan, tässä ehdotuksessa vahvistetaan suurimman sallitun pyyntiponnistuksen muodossa ilmaistuna kalastusmahdollisuudet asianomaisille jäsenvaltioille (Espanja, Ranska ja Italia).

Tässä ehdotuksessa vahvistetaan myös kalastusmahdollisuudet, jotka perustuvat sopimuksiin, jotka on tehty Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) puitteissa; se on alueellinen kalastuksenhoitojärjestö, jonka toimivaltaan kuuluu meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito Välimerellä ja Mustallamerellä. Euroopan unioni on GFCM:n jäsen yhdessä Bulgarian, Espanjan, Italian, Kreikan, Kroatian, Kyproksen, Maltan, Ranskan, Romanian ja Slovenian kanssa. GFCM:n puitteissa hyväksytyt toimenpiteet sitovat sen jäseniä.

Mitä tulee Mustaanmereen, tässä ehdotuksessa vahvistetaan autonominen kiintiö kilohailille, jotta kalastuskuolevuus ei kasvaisi nykyisestä. Piikkikampelan osalta ehdotuksella saatetaan osaksi unionin lainsäädäntöä TACit ja kiintiöt, jotka GFCM on vahvistanut.

Perimmäisenä tavoitteena on saattaa kalakannat kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistaville tasoille ja säilyttää ne näillä tasoilla. Tämä tavoite on sisällytetty nimenomaisesti YKP-perusasetukseen, jonka 2 artiklan 2 kohdassa todetaan, että tavoite ”on saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja [...] viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta”. Unioni sitoutui tähän tavoitteeseen hyväksyessään Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät ja kyseisen huippukokouksen toimeenpanosuunnitelman. Läntisen Välimeren pohjakalakannoille tehdyn monivuotisen suunnitelman määräysten tarkoituksena on saavuttaa kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistava kalastuskuolevuus asteittain mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2020 mennessä ja viimeistään 1. tammikuuta 2025 mennessä.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Maailman terveysjärjestö (WHO) julisti korovirustaudin (covid-19) pandemiaksi 11. maaliskuuta 2020. Maailman maat ovat sittemmin toteuttaneet poikkeuksellisia toimenpiteitä taudin johdosta ja sen leviämisen estämiseksi.

Covid-19-pandemian vaikutus yhteiskuntiin kaikkialla maailmassa on valtava terveydenhuoltojärjestelmistä aina vakaviin maailmanlaajuisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin seurauksiin asti. Tämä on huomattava haaste sellaisille kolmansille maille, joiden instituutiot ovat heikkoja ja/tai jotka kärsivät konflikteista tai muista kriiseistä, kuten luonnonkatastrofeista. Haavoittuvassa asemassa olevat väestöryhmät, kuten pakolaiset ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneet, saattavat olla erityisen riskialttiita. EU:n toimintastrategian olisi oltava kokonaisvaltainen, johdonmukainen ja integroitu, ja sillä on vastattava kansanterveydellisten ja sosioekonomisten haasteiden lisäksi välittömiin humanitaarisiin tarpeisiin, joita pandemia on aiheuttanut tai kärjistänyt.

Tämä poikkeuksellinen tilanne edellyttää johdonmukaista ja yhtenäistä lähestymistapaa unionin tasolla. Tarvitaankin huomattavia julkisia ja yksityisiä investointeja, jotta covid-19-pandemian aiheuttamiin haasteisiin löydetään ratkaisut.

Tästä syystä komissio ehdottaa kunnianhimoista pakettia, joka sisältää ehdotuksen Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta. Sen lisäksi, että välineellä tuetaan talouksia niin EU:ssa kuin kolmansissa maissakin, sillä olisi kasvatettava EU:n humanitaarista apua ja tuettava tulevien kriisien ehkäisemiseen ja niihin varautumiseen tarvittavien valmiuksien kehittämistä.

Tällaisia toimenpiteitä ehdotetaan toteutettavaksi määrättyjen EU:n välineiden ja ohjelmien puitteissa ja niiden EU:n säädösten mukaisesti, joissa vahvistetaan kyseisiä välineitä ja ohjelmia koskevat säännöt.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 14.9.2020

COM(2020) 622 final/2

2020/0160(COD)

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2020) 622 final of 27.7.2020.



Concerns all languages.



Correction of reference to the legal basis in the first citation, in Recital (11) and in Article 1(4).



The text shall read as follows:

Ehdotus

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan sopimus, jolla täydennetään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtyä voimassa olevaa kahdenvälistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan unionin avasi neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2009 nojalla korkealaatuisen naudanlihan vuotuisen tariffikiintiön (jäljempänä ”tariffikiintiö”) Euroopan komission ja Yhdysvaltojen välisen yhteisymmärryspöytäkirjan ja sen tarkistetun toisinnon mukaisesti. Kyseinen yhteisymmärryspöytäkirja on Amerikan yhdysvaltojen kanssa 21. lokakuuta 2013 tehty tarkistettu yhteisymmärryspöytäkirja sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan unionin tuotteisiin. Unioni ja Yhdysvallat toimittivat tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisuelimelle 14. huhtikuuta 2014. Siinä vahvistetaan etenemissuunnitelma, jonka tavoitteena on päästä WTO:ssa ratkaisuun lihaa ja lihatuotteita koskevassa riita-asiassa EC – Measures concerning Meat and Meat Products (Hormones) (DS26) (”EC-Hormones”).

Yhdysvallat toteutti joulukuussa 2016 toimia ottaakseen uudelleen käyttöön korotetut tullit tietyille EU:n tuotteille riita-asian DS26 yhteydessä. Tullien palauttamista koskeva menettely aloitettiin Yhdysvaltojen naudanliha-alan pyynnöstä, sillä se oli ilmaissut olevansa huolissaan tariffikiintiön täytäntöönpanosta.

Jotta korotettuja tulleja ei alettaisi kantamaan uudelleen tietyistä EU:n tuotteista, Euroopan unioni ja Yhdysvallat neuvottelivat tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan toiminnasta sen IV artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä Yhdysvallat pyysi kiintiöosuutta tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla avatusta tariffikiintiöstä.

On unionin edun mukaista myöntää Yhdysvalloille tariffikiintiöosuus, jotta molemmat osapuolet voisivat lopulta ilmoittaa WTO:n riitojenratkaisuelimelle päässeensä yhteisesti sovittuun ratkaisuun riita-asiassa DS26.

Neuvosto valtuutti komission 19. lokakuuta 2018 aloittamaan unionin puolesta neuvottelut Amerikan yhdysvaltojen kanssa tariffikiintiön toiminnasta, jotta Yhdysvalloille myönnettäisiin tariffikiintiöosuus ja jotta WTO:n riita-asiaan DS26 saataisiin lopullinen ratkaisu. Neuvottelut on saatu onnistuneesti päätökseen.

Lisäksi neuvosto valtuutti komission pyrkimään sovellettavien WTO-sääntöjen mukaisesti sopuun muiden merkittävien tariffikiintiötä käyttävien toimittajamaiden kanssa tariffikiintiön maakohtaisesta jakamisesta, siinä määrin kuin se on tarpeen. Kun tariffikiintiö jaetaan toimittajamaiden kesken, tariffikiintiötä jakavan osapuolen olisi GATT-sopimuksen artiklan XIII:2 noudattamiseksi pyrittävä saavuttamaan sopu tariffikiintiöosuuksista kaikkien merkittävien toimittajien kanssa. Sen varmistamiseksi, että tariffikiintiön maakohtainen jakaminen tapahtuu EU:n WTO-velvoitteita noudattaen, EU:n on haettavaa hyväksyntää muilta merkittäviltä tariffikiintiötä käyttäviltä toimittajamailta (Australia, Uruguay ja Argentiina). Komissio sai näiden merkittävien toimittajamaiden kirjallisen hyväksynnän tariffikiintiöosuuden myöntämiselle Yhdysvalloille 10., 20. ja 31. toukokuuta 2019 vastaanotetuilla hyväksyntäkirjeillä.