PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Sen jälkeen, kun Euroopan investointiohjelma esiteltiin marraskuussa 2014, edellytykset investointien lisäämiselle ovat parantuneet, ja luottamus EU:n talouteen ja kasvuun on palaamassa. Unionin talouden lievä elpyminen jatkuu nyt neljättä vuotta, ja BKT kasvoi 2 prosenttia vuonna 2015. Investointiohjelman mukaisesti aloitetut kattavat toimet ovat jo tuottamassa konkreettisia tuloksia huolimatta siitä, että suurten investointihankkeiden makrotaloudelliset vaikutukset eivät näy välittömästi. Investointien odotetaan kasvavan vähitellen vuosina 2016 ja 2017, vaikka ne jäävätkin alle pitkän aikavälin tason.

Komissio antoi 1. kesäkuuta 2016 tiedonannon ”Euroopassa investoidaan taas – Tilannekatsaus Euroopan investointiohjelmaan ja seuraavat toimetˮ. Siinä esitellään Euroopan investointiohjelmalla tähän mennessä saavutettuja tuloksia ja suunnitelmia seuraaviksi vaiheiksi, joita ovat esimerkiksi Euroopan strategisen investointien rahaston, jäljempänä ’ESIR-rahaston’, voimassaoloajan jatkaminen alkuperäistä kolmen vuoden kautta pidemmäksi ajaksi, pk-yritysikkunan laajentaminen nykyisten puitteiden mukaisesti ja Euroopan investointineuvontakeskuksen kehittäminen. Eurooppa-neuvosto totesi 28. kesäkuuta 2016, että ”Euroopan investointiohjelma, erityisesti Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), on jo tuottanut konkreettisia tuloksia ja on merkittävä toimi, jonka avulla saadaan liikkeelle yksityisiä investointeja hyödyntäen samalla järkevästi niukkoja budjettivaroja. Komissio aikoo esittää pian ESIRin tulevaisuutta koskevia ehdotuksia, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi käsiteltävä kiireellisesti”.

ESIR-rahasto perustettiin aluksi kolmivuotiskaudeksi, ja sen tavoitteena oli aikaansaada vähintään 315 miljardin euron investoinnit. ESIR-rahaston menestyksen innoittamana komissio aikoo kaksinkertaistaa niin rahaston voimassaoloajan kuin sen rahoituskapasiteetinkin. Tässä ehdotuksessa esitettävä laajennus kattaa nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajan ja päämääränä on aikaansaada yhteensä vähintään 500 miljardin euron investoinnit vuoteen 2020 mennessä. Ehdotus on linjassa komission samaan aikaan varainhoitoasetukseen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ehdottamien tarkistusten kanssa, joilla tähdätään vahvan kehyksen luomiseen unionin rahoitusvastuiden hallinnointia varten. Jotta ESIR-rahaston toimintakapasiteettia voidaan lisätä entisestään ja saavuttaa tavoitteena oleva investointien määrän kaksinkertaistaminen, komissio kehottaa myös jäsenvaltioita osallistumaan rahoitukseen ensisijaisen tärkeänä asiana. Jotta ESIR-rahaston toimintakapasiteettia voidaan entisestään parantaa komissio on tänään antanut ehdotuksen, jolla helpotetaan rahoitusosuuksien suorittamista ESIR-rahaston riskinkantokyvyn tasolla, sillä jäsenvaltiot voivat siirtää rahoitusta niille yhteisen täytäntöönpanon puitteissa osoitetuista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, varoista.

Vuoden 2020 jälkeisen ajan osalta komissio aikoo esittää tarvittavat ehdotukset, joilla varmistetaan, että strategiset investoinnit pysyvät kestävällä tasolla.

ESIR-rahasto, jonka komission strateginen investointiyhteistyökumppani Euroopan investointipankkiryhmä, jäljempänä ’EIP-ryhmä’, käynnisti vuosi sitten ja jota se rahoittaa osittain, etenee vakaasti kohti tavoitettaan, joka on vähintään 315 miljardin euron lisäinvestoinnit reaalitaloudessa vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Samalla se pyrkii maksimoimaan yksityisen sektorin osallistumisen rahoitukseen. Markkinoiden vastaanottokyky on ollut erityisen nopea pk-yritysikkunassa, jossa ESIR-rahaston tulokset ovat ylittäneet selvästi odotukset. Jotta varmistetaan, että pk-yritysten rahoittamiseen on edelleen käytettävissä riittävästi ESIR-rahaston tukea, heinäkuussa 2016 pk-yritysikkunaa korotettiin 500 miljoonalla eurolla asetuksen (EU) 2015/1017 mukaisissa nykyisissä puitteissa. EIP-ryhmän heinäkuuhun 2016 mennessä ESIR-rahastosta rahoitettavaksi hyväksymien hankkeiden odotetaan tuottavan yhteensä 115,7 miljardin euron kokonaisinvestoinnit 26 jäsenvaltiossa ja tarjoavan tukea noin 200 000 pk-yritykselle. Näin edistetään Euroopan tulevaa työllisyyttä, myös nuorten työllisyyttä, kasvua ja kilpailukykyä. Myös Euroopan investointineuvontakeskuksen, jäljempänä ’investointineuvontakeskus’, ja Euroopan investointihankeportaalin, jäljempänä ’investointihankeportaali’, toiminta on alkanut positiivisesti. Investointineuvontakeskus on jo käsitellyt noin 230 hakemusta 27 jäsenvaltiosta. Investointihankeportaali aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2016 ja on jo julkistanut yli 100 investointihanketta. Näin investointimahdollisuudet ovat välittömästi hyödynnettävissä kaikkialla Euroopassa.

Komission tavoitteena on parantaa Euroopan investointiympäristöä ja se onkin osana toimiaan esittänyt useita aloitteita, joilla tuetaan investointeja ja edistetään reaalitalouden rahoitusta. Näitä aloitteita ovat muun muassa vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten pääomavaatimusten keventäminen infrastruktuuri-investointien yhteydessä ja valtiontukisääntöjen soveltamista koskeva käytännön ohjeistus, kun julkista rahoitusta annetaan infrastruktuurin rakentamiseen. Lisäksi energiaunionia, pääomamarkkinaunionia, sisämarkkinoita ja digitaalisia sisämarkkinoita koskevat strategiat sekä kiertotalouspaketti sisältävät kaikki erityistoimenpiteitä, joilla poistetaan käytännön esteitä ja parannetaan edelleen investointiympäristöä. Tämä edellyttää, että kyseiset strategiat pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön. Esimerkiksi tulevilla ehdotuksilla, jotka koskevat sähkön sisämarkkinoita, uusiutuvia energialähteitä ja energiaunionin hallintoa, lisätään sääntelyn pitkän aikavälin selkeyttä ja vakautta energia-alan investointeja helpottavalla tavalla. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että EIP:stä on tullut maailmanlaajuinen markkinajohtaja kestävien hankkeiden rahoittamiseen tähtäävien vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskussa. Pääomamarkkinaunioni auttaa poistamaan investointien taloudellisia esteitä, sisämarkkinastrategia edistää tehokkaampien julkisten hankintojen markkinoiden luomista ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategia parantaa sääntelyvarmuutta digitaalialalla.

ESIR-rahaston rahoituksesta huolimatta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat uudistukset talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä havaittujen investointien esteiden poistamiseksi, esimerkiksi maksukyvyttömyysmenettelyjen, julkisten hankintojen, oikeuslaitoksen, julkishallinnon tehokkuuden ja alakohtaisten säädösten osalta. Komissio on jo antanut useita maakohtaisia suosituksia, jotka koskevat uudistuksia investointien alalla. Nämä uudistukset ovat välttämättömiä, jotta investointien taso voidaan säilyttää nykyisellään ja nostaa sitä jäsenvaltioissa.

Tämä investointiohjelman aikaansaama positiivinen muutosvauhti olisi säilytettävä ja toimia jatkettava, jotta investoinnit voidaan palauttaa pitkän aikavälin kestävään trendikasvuun. Investointiohjelman mekanismit toimivat ja niitä olisi vahvistettava, jotta yksityiset investoinnit jatkuvat Euroopan tulevaisuuden kannalta tärkeillä aloilla ja niillä osa-alueilla, joilla yhä esiintyy markkinoiden toimintapuutteita tai epätyydyttäviä investointitilanteita. ESIR-rahaston tavoitteena on edelleen tukea investointeja, joita ei olisi voitu toteuttaa samassa ajassa tai samassa laajuudessa EIP:n, EIR:n tai unionin nykyisillä rahoitusvälineillä ilman ESIR-rahaston tukea.

Ensimmäisen investointikauden tavoin yksityisiä investointeja olisi houkuteltava mahdollisimman paljon, ja pk-yritykset ovat tämän ehdotuksen mukaisen tuen keskeisiä edunsaajia. Erityistä huomiota kiinnitetään hankkeisiin, jotka edistävät COP21-ilmastokokouksen tavoitteiden saavuttamista. ESIR-rahaston voimassaolon pidentäminen ei ainoastaan mahdollista menestyksekkään ohjelman jatkamista, vaan sillä annetaan myös tärkeä viesti hankkeiden toteuttajille ja rohkaistaan niitä esittämään hankkeita EIP:lle.

Ehdotuksen keskeinen tekijä on ESIR-rahastosta tuettavien hankkeiden täydentävyyden lisääminen edelleen. Ehdotuksessa on selvennetty entisestään hankkeiden kelpoisuusvaatimusten yhteydessä sitä, että ESIR-rahaston mukaisilla hankkeilla puututaan epätyydyttäviin investointitilanteisiin ja markkinoiden toimintapuutteisiin. Koska rajat ylittävät infrastruktuurihankkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina, ovat Euroopalle tärkeitä, ne on nimenomaisesti määritetty täydentävyyskriteerin täyttäviksi hankkeiksi.

ESIR-rahaston voimassaoloajan jatkamisen lisäksi ehdotus sisältää useita ESIR-rahastoa ja investointineuvontakeskusta koskevia teknisiä parannuksia, jotka perustuvat ESIR-rahaston ensimmäisen toteutusvuoden aikana saatuihin kokemuksiin.

Ehdotuksen tärkeänä tavoitteena on lisätä ESIR-rahaston hyödyntämistä vähemmän kehittyneillä alueilla ja siirtymäalueilla. Tältä osin on keskeistä helpottaa muiden unionin rahoituslähteiden – kuten ERI-rahastot, Horisontti 2020 -puiteohjelma ja Verkkojen Eurooppa -väline – yhdistämistä ESIR-rahaston tuen kanssa, ja näin edistetään myös yksityisen sektorin lisäinvestointeja. Komissio on antanut tänään myös ehdotuksen, jolla tähdätään yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen yksinkertaistamiseen, jotta helpotetaan rahoituslähteiden yhdistämistä. Tässä yhteydessä olisi aiheellista sallia, että ESIR-rahaston tukea saavia toimia koskevia valvonta- ja laadunvarmistusjärjestelmiä voitaisiin käyttää täyttämään saman hankkeen muulle EU:n rahoitukselle asetetut vastaavat vaatimukset. Näin voidaan yksinkertaistaa menettelyjä ja lisätä tehokkuutta.

Euroopan vähemmän kehittyneiden alueiden ja siirtymäalueiden tukemista kehitetään nimenomaisella viittauksella kaikkiin toimialoihin, jotka eivät muuten kuuluisi yleisten tavoitteiden piiriin. Lisäksi ESIR-rahastosta tuettavat moottoritieinvestoinnit, joita tulisi yleensä välttää, sallittaisiin tietyin edellytyksin koheesiomaissa.

Komissio ehdottaa myös, että ESIR-rahaston rahoitusta kohdennetaan paremmin ilmastonmuutokseen liittyviin EU:n poliittisiin painopisteisiin esimerkiksi siten, että asetetaan ilmastoystävällisiä hankkeita koskeva vähimmäistavoite ja rajataan moottoriteiden tuet vain sellaisiin hankkeisiin, joihin liittyy yksityisiä investointeja koheesiomaissa, tai rajat ylittäviin liikennehankkeisiin, joihin osallistuu vähintään yksi koheesiomaa. Lisäksi komissio katsoo, että on tärkeää käyttää osa unionin talousarviosta, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen mukaisesti saatavilla olevia varoja, avustuksina, joita yhdistetään ESIR-rahaston tuen kanssa. Avustusten ja ESIR-rahaston yhdistetyllä käytöllä autetaan hankkeita saavuttamaan taloudellinen ja rahoituksellinen toteutuskelpoisuus. Näin parannetaan unionin varainkäytöllä aikaansaatua lisäarvoa houkuttelemalla lisärahoitusta yksityisiltä investoijilta. Kun lisäksi otetaan huomioon puolustusalan investointien merkittävät taloudelliset kerrannaisvaikutukset spin-off -yritysten perustamiseen ja teknologian siirtoon muilla aloilla, samoin kuin työllisyysvaikutukset, olisi aiheellista pohtia myös puolustusalaan liittyvien investointihankkeiden sisällyttämistä ESIR-rahaston rahoituksen piiriin ja harkita näin ollen EIP:n lainanantopolitiikan kelpoisuusehtojen muuttamista vastaavasti.

Investointineuvontakeskuksen osalta ehdotuksessa esitetään tarkemmin kohdennettua teknistä apua hankkeille, joihin osallistuu useita jäsenvaltioita, ja hankkeille, joilla edistetään COP21-kokouksen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi ehdotetaan muista unionin rahoituslähteistä (kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot), Horisontti 2020 -puiteohjelma ja Verkkojen Eurooppa -väline), saatavan rahoituksen yhdistämistä ESIR-rahaston kanssa. Tämä tuki painottuu tarpeisiin, joita ei ole katettu riittävällä tavalla nykyisillä järjestelyillä.

Lisäksi ehdotuksessa esitetään, että investointineuvontakeskuksen olisi aktiivisesti edistettävä ESIR-rahaston alakohtaista ja maantieteellistä monipuolistamista koskevaa tavoitetta siten, että tarvittaessa tuetaan EIP:tä hankkeiden kehittämisessä.