4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Kroatia on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(58)Kroatia on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Kroatian saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(51)Suunnitelma sisältää rajatylittäviä ja useita maita kattavia hankkeita kolmella alalla. Ensinnäkin se sisältää toimenpiteitä, jotka liittyvät tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen osana digitaalisen muutoksen komponenttia. Siihen kuuluu tärkeimpien rekistereiden perustaminen, nykyaikaistaminen ja yhteenliittäminen sekä yhteentoimivuuden keskusjärjestelmän perustaminen eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden (EIF) mukaisesti. Toiseksi koulutuksen komponentissa korkeakoulutuksen digitalisoinnin odotetaan edistävän ja vauhdittavan korkea-asteen oppilaitosten aktiivisempaa osallistumista rajatylittäviin ja monikansallisiin hankkeisiin, erityisesti sellaisiin, joissa hyvät digitaaliset valmiudet ovat osallistumisen välttämätön edellytys. Kolmanneksi vesi- ja jätehuollon komponentissa julkisen vesihuollon ja viemäröinnin kehittämisohjelmilla on myönteinen vaikutus ympäristöön, koska niillä vähennetään ympäristön ja vesivarojen pilaantumista ja edistetään vesistöjen säilyttämistä; tässä mielessä niiden vaikutus on rajatylittävä ja maailmanlaajuinen.

(50)Investoinneista on tehty turvallisuutta koskeva itsearviointi digitaalisten valmiuksien ja yhteyksien osalta asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 4 kohdan g alakohdan mukaisesti. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvataan, miten kansallinen sääntelyviranomainen on laatinut määräysluonnoksen sellaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden luonteesta ja aikataulusta, joilla varmistetaan viestintäverkkojen ja -palvelujen turvallisuus ja eheys. Luonnos sisältää vaatimukset, joilla varmistetaan 5G-viestintäverkkojen ja -palvelujen turvallisuus niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään 29. tammikuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”5G:n turvallinen käyttöönotto EU:ssa – EU:n välineistön täytäntöönpano”.

(48)Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelma rakentuu viidelle johdonmukaiselle komponentille ja yhdelle aloitteelle. Niillä tuetaan yhteisiä tavoitteita, jotka koskevat Kroatian talouden elpymisen vauhdittamista, covid-19-pandemian vaikutusten lieventämistä, vihreän siirtymän, digitaalisen muutoksen ja osallisuuden edistämistä sekä Kroatian talouden palautumis- ja kilpailukyvyn parantamista. Suunnitelman komponenttien ja erityisesti rakennusten peruskorjausta koskevan aloitteen avulla on tarkoitus edistää myös kahden tuhoisan maanjäristyksen aiheuttamien vahinkojen korjaamista. Maanjäristykset tapahtuivat maan keskiosassa vuonna 2020 ja aiheuttivat vahinkoa Zagrebissa ja sen ympäristössä sekä Banovinan alueella. Kaikki viisi komponenttia ja mainittu aloite muodostuvat johdonmukaisista uudistus- ja investointikokonaisuuksista, joihin sisältyy toisiaan vahvistavia ja/tai täydentäviä toimenpiteitä. Eri komponenttien ja aloitteen välillä on myös synergiaetuja, eivätkä toimenpiteet ole keskenään ristiriidassa tai heikennä toistensa vaikuttavuutta.

(45)Järjestelyt elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanemiseksi Kroatiassa on kuvattu asianmukaisesti. Järjestelyt on suunniteltu yhdenmukaisesti, ja ne perustuvat vakaisiin prosesseihin ja rakenteisiin; valvonta- ja tarkastustoimiin osallistuvien toimijoiden roolit ja vastuut ovat selvät, asiaankuuluvat valvontatoiminnot on erotettu asianmukaisesti ja tarkastuksia tekevien toimijoiden riippumattomuus on varmistettu. Makrotaloudellisia analyyseja laativan valtiovarainministeriön osaston olisi vastattava suunnitelman täytäntöönpanon koordinoinnista. Kutakin komponenttia ja alakomponenttia varten on nimetty ministeriön ja keskushallinnon tasolla toimivaltainen viranomainen, joka vastaa uudistusten ja investointien täytäntöönpanosta valtionhallinnon järjestelmästä annetussa laissa säädetyn alakohtaisen toimivallan mukaisesti. Kansallisesta rahastosta vastaavan valtiovarainministeriön osaston olisi vastattava maksupyyntöjen laatimisesta ja lähettämisestä Euroopan komissiolle puolivuosittain sen jälkeen, kun välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen on todennettu. Pyyntöihin on liitettävä johdon vahvistuslausuma ja yhteenveto suoritetuista tarkastuksista. Tarkastusviranomaisen tehtävät annetaan virastolle, joka vastaa Euroopan unionin ohjelmien täytäntöönpanojärjestelmän tarkastamisesta (ARPA).

(43)Kroatia on toimittanut toimenpidekohtaisen kustannuseritelmän, jossa kustannukset on perusteltu viittaamalla vastaaviin aiempiin hankkeisiin tai selvityksiin ja jossa annetaan asianmukaiset selvitykset kokonaiskustannusten määrittämisessä käytetystä menetelmästä. Niiden eri toimenpiteiden osalta, joiden kustannuksia ei voida määrittää yksityiskohtaisesti etukäteen, koska esimerkiksi hankkeet valitaan kilpailuun perustuvilla menettelyillä, kuten ehdotuspyynnöillä, elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetään yleensä aiempiin kokemuksiin perustuvat perustelut, joiden mukaan kustannukset eivät ole suhteettomia toimenpiteen tavoitteisiin nähden. Suurimmassa osassa toimenpiteitä kustannukset arvioidaan kohtuullisiksi ja uskottaviksi. Vaikka Kroatia on nähnyt paljon vaivaa tarvittavien kustannustietojen toimittamiseksi, kustannusten laskennassa käytetty menetelmä ja kustannusten perustelut eivät kata johdonmukaisesti toimenpiteiden kaikkia osa-alueita, vaan osa kokonaiskustannuksista jää joissain tapauksissa vaille selitystä. Tiettyjen kustannusarvioiden osalta kustannukset ylittivät jossain määrin vastaavissa hankkeissa määritetyn kustannustason. Kyseisten kustannusten arvioinnissa käytettyä menetelmää ei kuitenkaan ole selitetty riittävän hyvin eikä perustelujen yhteys kustannuksiin ole aina täysin selvä, minkä vuoksi tälle kustannustenarviointikriteerille ei voida antaa korkeampaa luokitusta. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(40)Useiden valtion instituutioiden olisi osallistuttava elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Valtiovarainministeriöön perustettava keskuskoordinointielin tulee olemaan johtava kansallinen elin, jonka tehtävänä on elpymis- ja palautumissuunnitelman yleinen koordinointi ja seuranta, myös toimenpiteiden edistymisen aktiivinen seuranta, kunkin komponentin välitavoitteiden ja tavoitteiden perusteella. Välitön vastuu elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvien uudistusten ja investointien toteuttamisesta on toimivaltaisilla ministeriöillä, kun taas ministeritason täytäntöönpanokomitean tehtävänä on vastata johdonmukaisuudesta kaikkien unionin varojen käytössä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa määritellään välitavoitteet ja tavoitteet kullekin siihen sisältyvälle investoinnille ja uudistukselle. Välitavoitteiden ja tavoitteiden määrä on oikeassa suhteessa Kroatian taloutta koskevien toimenpiteiden määrään ja suunnitelman laajuuteen. Välitavoitteita ja tavoitteita varten ehdotetut kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset indikaattorit ovat riittävän selkeitä, realistisia ja kattavia, jotta niiden saavuttamista voidaan seurata ja se voidaan todentaa. Siinä missä elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää kattavat koordinointi-, täytäntöönpano- ja seurantajärjestelyt, sen täytäntöönpano on riippuvainen täytäntöönpanoelinten hallinnollisista ja täytäntöönpanovalmiuksista. Kaikkia elimiä ei ole kuitenkaan vielä nimetty tai perustettu. Sen vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota täytäntöönpano- ja koordinointirakenteen perustamiseen; keskuskoordinointielin on tarkoitus perustaa vuoden 2021 loppuun mennessä sitä koskevan välitavoitteen mukaisesti.

(36)Uudistusten, joilla vähennetään yritysten hallinnollista ja taloudellista taakkaa lieventämällä monimutkaista sääntelyä ja vähentämällä veronluonteisia maksuja, odotetaan tukevan arvonmuodostusta yksityissektorilla. Vastaavasti korruption ja rahanpesun torjuntatoimenpiteiden sekä uudistusten, joilla puretaan käsittelyä odottavien tapausten ruuhkaa ja nopeutetaan tapausten käsittelyaikaa oikeuslaitoksessa, on tarkoitus vahvistaa instituutioita ja lisätä sijoittajien luottamusta, mikä auttaa Kroatiaa houkuttelemaan investointeja ja osaamista. Säänneltyjen ammattien vapauttamiseksi toteutettavien uudistusten on tarkoitus lisätä kilpailua taloudessa, mikä hyödyttää kuluttajia ja luo työpaikkoja. Uudistusten, joilla parannetaan tutkimus- ja innovointikehyksen tehokkuutta ja tuloksellisuutta, mukaan lukien T&K-verokannustinjärjestelmä ja innovoinnin tukiohjelmat, odotetaan edistävän huippuosaamisen alojen kehittämistä ja vaikuttavan pysyvästi tuottavuuteen ja talouteen yleensä. Valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän parannuksilla ja tällaisten yhtiöiden ja tuottamattomien omaisuuserien tehostetulla myynnillä pitäisi olla pysyvä vaikutus talouden allokatiiviseen tehokkuuteen. Lisäksi on tehty merkittäviä aloitteita julkishallinnon prosessien parantamiseksi muun muassa digitalisoinnin avulla, esimerkiksi yritysten rekisteröinti ja maksujen maksaminen, sekä julkishallinnon työntekijöiden osaamisen kehittämiseksi. Näillä aloitteilla tulee olemaan pysyvä vaikutus niin yrityksille kuin kotitalouksille tarjottavien palvelujen laatuun.

(32)Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman eri osissa on digitaalista muutosta tukevia toimia, mikä heijastaa suunnitellun digitalisaation laaja-alaista ja läpileikkaavaa luonnetta. Yksi elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti koskee yksinomaan Kroatian talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota. Julkishallinnon digitalisaatiota ja julkisten palvelujen verkkotarjontaa tuetaan johdonmukaisin toimenpitein. Suunnitelmaan sisältyy myös digitaalisiin yhteyksiin tehtäviä investointeja, joilla on määrä parantaa kiinteiden ja langattomien internetpalvelujen digitaalista infrastruktuuria syrjäisillä maaseutualueilla, jotka ovat jääneet jälkeen digitaalisen osallisuuden suhteen.

(30)Uudistuksilla ja investoinneilla on tarkoitus edistää merkittävästi hiilestä irtautumista ja ilmastoa koskevia Kroatian tavoitteita, jotka on esitetty vuoteen 2030 ulottuvassa Kroatian kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa ja hiilestä irtautumista koskevassa pitkän aikavälin strategiassa. Asetuksessa (EU) 2020/852 määriteltyjen ympäristötavoitteiden osalta suunnitelma sisältää huomionarvoisia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä pääasiassa rakennuskannan energiatehokkuutta parantamalla, investointeja uusiutuvan energian käyttöönoton edistämiseen energia- ja liikennealoilla sekä innovatiivisten teknologioiden käyttöä. Suunnitelma sisältää tärkeitä toimenpiteitä, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, mukaan lukien vesilähteiden kestävän käytön tukeminen vähentämällä vedenjakeluverkkojen vesihävikkiä ja energiankulutusta. Suunnitelmaan sisältyy myös huomattavia, luontoon perustuvia ratkaisuja tukevia investointeja tulvariskien ehkäisyyn. Kroatian suunnitelman odotetaan edistävän vuoteen 2030 ulottuvia unionin energia- ja ilmastotavoitteita ja vuoteen 2050 ulottuvaa unionin ilmastoneutraaliustavoitetta.

(27)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 40,3 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(26)Valitsemalla toimenpiteitä, jotka joko edistävät merkittävästi ympäristötavoitteita tai joilla ei ole ennakoitavissa olevaa vaikutusta ympäristötavoitteisiin tai vaikutus on merkityksetön, on odotettavissa, että monet suunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat lähtökohtaisesti ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia, esimerkiksi koulutuksen, työmarkkinoiden ja julkishallinnon aloilla. Erityisillä välitavoitteilla ja tavoitteilla olisi tarvittaessa varmistettava, että vältytään merkittävältä haitalta. Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin tehtäviin investointeihin ei saisi sisältyä tehostetussa öljyntuotannossa käytettävien laitteiden ostoa tai käyttöä eikä öljyntuotannon lisäämistä. Myös geotermisissä investoinneissa olisi välitavoitteella ja tavoitteella varmistettava, että hankkeisiin ei kuulu öljyn tai kaasun etsintää tai tuotantoa, että etsinnässä ja tuotannossa käytettävää laitteistoa ei hankinta, että metaania ei vapaudu ja että geoterminen poraus ei vaikuta haitallisesti veden määrään ja laatuun. Zadarin lentoaseman investointihankkeessa keskitytään lentoaseman sähköistämiseen ja aurinkosähkön käyttöönottoon ja varmistetaan, että lentoaseman fyysiseen laajentamiseen ei käytetä asetuksen (EU) 2021/241 mukaista tukea. Zagrebin keskustassa sijaitseviin lääkeaineiden polttolaitoksiin tehtävän investoinnin välitavoitteena olisi varmistettava, että polttolaitoksissa on kierrätettäväksi kelpaamatonta vaarallista sairaalajätettä varten energian talteenottolinja ja siinä savukaasujen puhdistusjärjestelmä ja jatkuva päästöjen seurantajärjestelmä. Erityistä huomiota on kiinnitetty horisontaalisiin järjestelmiin, joiden välitavoitteilla olisi varmistettava, että ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen noudattamisvaatimukset on otettu huomioon järjestelmien suunnittelussa.

(22)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden työllistettävyyttä ja siten vähentää sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä. Kroatiassa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski on läheisesti sidoksissa työttömyyteen ja työmarkkinoiden ulkopuolella olemiseen. Ikääntyneet, vammaiset ja työttömissä kotitalouksissa asuvat henkilöt ovat suhteellisesti alttiimpia köyhyysriskille, ja työttömyyskorvausjärjestelmän kattavuus ja riittävyys on edelleen heikko. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa sitoudutaan kasvattamaan vähimmäisetuuden, joka on tärkein köyhyyden vähentämiseen tarkoitettu etuus, riittävyyttä ja laajentamaan sen kattavuutta. Myös työttömyyskorvauksen määrää olisi korotettava ja kestoa pidennettävä ja vähimmäiseläkkeitä korotettava. Lisäksi matkailualaan sekä vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyvää koulutusta ja osaamisen kehittämistä koskevissa toimenpiteissä keskitytään heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin.

(21)Palvelumarkkinoiden, myös useiden asiantuntijapalvelujen, vapauttamisen jatkaminen lisää kilpailua ja työpaikkoja. Hallinnollisen rasitteen ja veronluonteisten maksujen vähentämisen sekä toimenpiteiden, joilla tehostetaan valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja julkisia hankintoja, torjutaan korruptiota ja parannetaan rahanpesun torjuntavalmiuksia, avulla Kroatian pitäisi voida täyttää sitoumuksensa sen jälkeen, kun se on liittynyt valuuttakurssimekanismiin (ERM II). Nämä toimet lisäävät sijoittajien luottamusta ja tekevät Kroatiasta houkuttelevamman kohteen investoinneille ja osaamisen siirtämiselle. Näiden uudistusten, tehokkaampaan liikennejärjestelmään tehtävien investointien, teollisuuden hiilestä irtautumisen jatkamisen, rakennusten energiatehokkuuden parantamisen, vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen edistämisen on määrä lisätä kilpailukykyä ja parantaa talouden yleistä kestävyyttä.

(20)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista kasvattaa Kroatian BKT:tä 2,9 prosenttia vuoteen 2026 mennessä. Suunnitelman mukaisten investointien ja uudistusten pitäisi auttaa Kroatiaa korjaamaan talouden suurimmat ongelmat, joita ovat muun muassa suhteellisen alhainen työllisyys ja kasvupotentiaali. Tutkimus- ja innovointi-investoinneilla parannetaan Kroatian kilpailukykyä ja tuottavuutta. Täydennyskoulutuksella voitaisiin puolestaan parantaa työvoiman kilpailukykyä ja pienentää osaamisvajetta ja osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuutta. Oppimistulosten pitäisi parantua koulutukseen tehtävillä mittavilla investoinneilla. Kaikilla näillä toimenpiteillä on mahdollista kasvattaa inhimillistä pääomaa ja työn tuottavuutta ja näin lisätä työvoiman panosta potentiaalisessa kasvussa.

(19)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(11)Terveyttä ja taloudellista, sosiaalista ja institutionaalista palautumiskykyä koskeva pilari saa tukea terveydenhuoltojärjestelmään tehdyistä parannuksista, jotka liittyvät välttämättömiin rakenneuudistuksiin sekä infrastruktuuria ja lääkinnällisiä laitteita koskeviin vaatimuksiin. Niiden myötä myös taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja lähentyminen lisääntyvät Kroatiassa ja unionissa. Toimenpiteet on suunniteltu niin, että niillä saavutetaan perusterveydenhuollon ja lääkkeiden saatavuuden täydellinen alueellinen kattavuus, mikä parantaa terveydenhuoltojärjestelmän valmiuksia ja selviytymiskykyä ja parantaa elämänlaatua maaseudulla, syrjäisillä alueilla ja saarilla. Suunnitelmalla tuetaan pitkäaikaishoitoa investoinneilla, joilla parannetaan koti- ja yhteisöperustaisen hoidon – ja laitoshoidosta täysin riippuvaisten ihmisten tapauksessa myös laitoshoidon – tarjontaa, saatavuutta ja laatua. Monien suunnitelman komponenttien tavoitteena on tehostaa julkishallintoa ja institutionaalista palautumiskykyä. Suunnitelma sisältyy merkittäviä koulutusalan toimenpiteitä, joista tärkeimpiä ovat varhaiskasvatukseen osallistumisen lisääminen infrastruktuuri-investointien avulla, koulunkäynnin mahdollistaminen yhdessä vuorossa, pakollisten opetustuntien lisääminen alakouluissa, opetusohjelman tarkistaminen ja korkeakoulutuksen modernisointi. Toimenpiteiden johdosta koulutustulosten odotetaan paranevan tuntuvasti. Uudistusten odotetaan vähentävän julkisten tutkimuslaitosten hajanaisuutta, siirtävän painotusta tutkimuksen ja innovoinnin tulossuuntautuneeseen rahoitukseen ja parantavan tutkijoiden urakehitystä niin, että erityisiä painopisteitä ovat tiede, teknologia, insinööritieteet, matematiikka sekä tieto- ja viestintätekniikka.

(9)Suunnitelman vihreä ulottuvuus sisältää asiaankuuluvia toimenpiteitä, joiden odotetaan edistävän ilmastotavoitteen saavuttamista sekä ympäristön ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä. Tärkeimpiä vihreään siirtymään keskittyviä komponentteja ovat investoinnit rakennusten peruskorjaukseen, uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen, jäte- ja vesihuoltoon sekä kestävään ja innovatiiviseen liikkuvuuteen. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy investointeja tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin, luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien säilyttämiseen sekä siirtymiseen vihreisiin työpaikkoihin ja kiertotalouteen. Erityisenä painopisteenä on Kroatian talouden ja yhteiskunnan digitalisaatio. Julkishallinnon digitalisaatiota ja julkisten palvelujen verkkotarjontaa tuetaan monin eri toimenpitein. Lisäksi tehdään investointeja kiinteisiin ja langattomiin yhteyksiin ja toteutetaan täydentäviä uudistuksia digitaalisia yhteyksiä koskevan unionin lippulaiva-aloitteen mukaisesti ja verkkoyhteyksien edistämiseksi kehitettyä unionin yhteistä välineistöä käyttäen. Näin halutaan helpottaa investointeja digitaali-infrastruktuuriin syrjäisillä maaseutualueilla, missä gigabittiyhteyksien tarjonta on heikompaa.

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kroatiaa koskevan perusteellisen tarkastelun. Tekemänsä analyysinsa perusteella komissio päätteli, että Kroatian makrotaloudessa on epätasapainoja, erityisesti julkisen, yksityisen ja ulkomaisen velan suuri määrä tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on heikkoa.

(2)Neuvosto antoi Kroatialle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti, että Kroatia toteuttaisi vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi; harjoittasi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja; vahvistaisi vastuusitoumuksiin liittyvää talousarviokehystä ja valvontaa keskus- ja paikallistasolla; parantaisi terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä; ja edistäisi terveydenhuollon työntekijöiden ja palvelujen tasapainoista maantieteellistä jakautumista, tiiviimpää yhteistyötä hallinnon kaikkien tasojen välillä ja investointeja sähköiseen terveydenhuoltoon. Neuvosto suositti lisäksi työmarkkinatoimenpiteiden ja -laitosten vahvistamista ja niiden yhteensovittamista sosiaalipalvelujen kanssa niin, että samalla vahvistetaan sosiaalietuuksia ja niiden kykyä vähentää köyhyyttä. Se suositti koulutusjärjestelmän uudistuksen toteuttamista, kaikentasoisen koulutuksen tarjonnan, laadun ja työmarkkinarelevanssin parantamista ja osaamisen hankkimisen edistämistä. Neuvosto suositti Kroatialle, että se pitäisi voimassa toimenpiteet, joilla tarjotaan pk-yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille likviditeettiä; vähentäisi edelleen veronluonteisia maksuja ja rajoituksia tavara- ja palvelumarkkinoiden sääntelyssä; parantaisi valtionyhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja tehostaisi tällaisten yhtiöiden ja tuottamattomien omaisuuserien myyntiä. Neuvosto suositti, että Kroatia parantaisi julkishallinnon valmiuksia ja tehokkuutta julkisten hankkeiden ja politiikkojen suunnittelussa ja toteutuksessa keskus- ja paikallistasolla; vähentäisi julkishallinnon alueellista hajanaisuutta ja virtaviivaistaisi toimivaltajakoa; ja ottaisi työmarkkinaosapuolia kuultuaan käyttöön yhdenmukaiset palkanmuodostusjärjestelmät kaikkialla julkishallinnossa ja julkisissa palveluissa. Edelleen suositettiin, että Kroatia aikaistaisi toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan tutkimukseen ja innovointiin, kestävään kaupunki- ja raideliikenteeseen, puhtaaseen ja uusiutuvaan energiaan, ympäristöinfrastruktuuriin, vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen alueelliset erot huomioon ottaen. Lopuksi neuvosto suositti, että Kroatia tehostaisi korruption ehkäisemistä ja siitä määrättävien seuraamusten langettamista etenkin paikallistasolla ja parantaisi oikeuslaitoksen tehokkuutta. Arvioituaan edistymistä kyseisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Kroatian on toteutettava välittömiä finanssipoliittisia toimia pandemian torjumiseksi tuloksellisesti, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi, samoin kuin suositus, jonka mukaan pk-yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille on oltava tarjolla riittävästi likviditeettiä, on pantu kaikilta osin täytäntöön.

(1)Covid-19-pandemia on vaikuttanut vahingollisesti Kroatian talouteen. Vuonna 2019 Kroatian bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti oli 42,7 prosenttia unionin keskiarvosta. Komission kevään 2021 talousennusteen mukaan Kroatian reaalinen BKT supistui 8,0 prosenttia vuonna 2020, ja supistuman odotetaan olevan 3,4 prosenttia vuosina 2020 ja 2021. Keskipitkän aikavälin talouden suorituskykyyn vaikuttavia pidemmän aikavälin näkökohtia ovat muun muassa monimutkainen liiketoimintaympäristö, osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus ja työvoiman puute sekä vähäiset investoinnit tutkimukseen, kehitykseen ja digitaaliseen infrastruktuuriin, jotka kaikki vaikuttavat osaltaan siihen, että potentiaalinen kasvu on heikkoa. Lisäksi Kroatian on parannettava julkishallintonsa tehokkuutta, jotta se voi suunnitella, koordinoida, toteuttaa ja arvioida julkista politiikkaa paremmin ja varmistaa, että se pystyy käyttämään unionin varoja ottaen huomioon, että unionin rahoitus saattaa nousta 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2027 loppuun mennessä.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.7.2021 COM(2021) 401 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 197 final}



LIITE 1 JAKSO: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1.1: SELVIYTYMISKYKYINEN, VIHREÄ JA DIGITAALINEN TALOUS Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman tässä komponentissa noudatetaan laaja-alaista ja horisontaalista lähestymistapaa, jolla puututaan joihinkin Kroatian talouden rakenteellisiin heikkouksiin. Kroatian talouskasvua ja lähentymistä muuhun unioniin haittaavat alhainen tuottavuus, yksityisen sektorin suhteellisen vähäiset investoinnit, innovatiivisimpien yritysten rajalliset mahdollisuudet saada rahoitusta ja yleisesti ottaen liiketoimintaympäristö, jolle on ominaista suhteellisen suuri hallinnollinen ja veronluonteinen rasite ja ammattien liiallinen sääntely. Lisäksi teollisuustuotannon osuus on pienin Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa, ja Kroatia on myös jäljessä vertaismaista innovoinnissa, korkeamman teknologisen tason tuotteissa sekä vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä. Komponentilla on kolme tavoitetta: -Liiketoimintaympäristön parantaminen jatkamalla uudistuksia hallinnollisten ja veronluonteisten rasitteiden vähentämiseksi ja säänneltyjen ammattien vapauttamiseksi edelleen. -Pääomaresurssien parempi kohdentaminen taloudessa suunnittelemalla muutoksia sääntelykehykseen yksityisen sektorin investointien kannustamiseksi; yritysten tuotannollisten investointien tukeminen avustusten ja pehmeäehtoisten rahoitusvälineiden avulla, erityisesti vihreän teknologian käyttöönottoa varten; sekä vaihtoehtoisten tai innovatiivisten rahoitusmuotojen saatavuuden parantaminen. -Tuetaan yrityksiä niiden mukauttaessa toimintaansa uuteen digitaaliseen ympäristöön keskittymällä erityisesti kulttuurialaan ja luoviin aloihin, joihin henkilökohtaiset palvelut rajoittuneet sulkutoimenpiteet vaikuttivat erityisen voimakkaasti. Komponentilla vastataan maakohtaiseen suositukseen tarjoamalla likviditeettiä pienille ja keskisuurille yrityksille, vähentämällä veroluonteisia maksuja ja rajoituksia tavara- ja palvelumarkkinoiden sääntelyssä, edistämällä yksityisiä investointeja ja keskittämällä investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen (maakohtainen suositus 3, 2020). Sillä edistetään myös suositusta keventää raskaimpia veronluonteisia maksuja ja liiallista tuote- ja palvelumarkkinoiden sääntelyä (maakohtainen suositus 4, 2019). Komponentti jakautuu kahteen alakomponenttiin: C1.1.1 (Kilpailukyvyn vahvistaminen ja talouden vihreä siirtymä) ja C.1.1.2 (Innovoinnin edistäminen ja talouden digitalisointi).



A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin Alakomponentti C1.1.1: Talouden kilpailukyvyn ja vihreän siirtymän vahvistaminen Tämän alakomponentin tavoitteena on edistää taloudellista toimintaa, kilpailukykyä ja investointeja vähentämällä edelleen yritysten hallinnollista ja verotuksellista taakkaa, vapauttamalla edelleen säänneltyjä ammatteja, lisäämällä luotonsaantia avustusten, edullisin ehdoin myönnettävien lainojen ja oman pääoman ehtoisten välineiden avulla, houkuttelemalla ulkomaisia suoria investointeja ja tukemalla kulttuurialaa ja luovia aloja niiden digitaalisessa siirtymässä. Uudistus C1.1.1 R1 Liiketoiminta- ja sääntely-ympäristön uudistuksen jatkaminen. Uudistuksen tavoitteena on parantaa edelleen Kroatian liiketoimintaympäristöä seuraavin keinoin:

-valtion ja julkishallinnon yrityksille tarjoamien palvelujen digitalisointi ja -yritysten sääntelyolosuhteiden parantaminen sekä hallinnollisen ja verorasituksen keventämisen jatkaminen. -strategian ja toimintasuunnitelman hyväksyminen taloudellisten vaikutusten arvioinnin parantamiseksi Uudistukseen sisältyy hallinnollisen rasituksen sekä veronluonteisten ja muiden maksujen vähentämistä koskevan viidennen toimintasuunnitelman hyväksyminen, tietojärjestelmän perustaminen toimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiseksi sekä verottomien maksujen rekisterin päivittämiseksi ja digitalisoimiseksi. Sellaisen strategian ja toimintasuunnitelman hyväksyminen, jolla parannetaan julkishallinnossa käytettäviä taloudellisten vaikutusten arviointimenettelyjä innovoinnin ja uusien liiketoimintamallien käyttöönoton tukemiseksi paremmin. Tässä yhteydessä pk-yritysten vaikutustenarviointi on siirrettävä digitaaliseen alustaan, jotta helpotetaan julkisten hallintovirkamiesten yhteistyötä ja tuetaan verkkokoulutusta ja viestintää. Erityisalojen virkamiesten täydennyskoulutus on osa investointia. Investointiin sisältyviin toimenpiteisiin on sisällyttävä sääntelyjärjestelmän käyttöönotto, joka mahdollistaa uusien liiketoimintamallien valvotun testauksen. Uudistus saatetaan päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Uudistus C1.1.1 R2 Säänneltyjen ammattien uudistuksen jatkaminen Uudistuksen tavoitteena on lisätä Kroatian talouden tuottavuutta jatkamalla palvelumarkkinoiden vapauttamista. Uudistuksessa on yksinkertaistettava tai poistettava kokonaan vähintään 50 asiantuntijapalveluja koskevaa sääntelyvaatimusta, jotka perustuvat palvelumarkkinoiden vapauttamista koskevien toisen ja kolmannen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon, mukaan lukien asianajajien, notaarien, veroneuvojien, tilintarkastajien, farmaseuttien ja apteekkien, fysioterapeuttien, arkkitehtien, insinöörien ja matkaoppaiden ammatit sekä Maailmanpankin suositukset, jotka koskevat ammattikamarien rekisteröinti- ja jäsenkustannuksia, hajanaisia yksinoikeuksia yksittäisissä ammateissa (kuten arkkitehdit ja insinöörit), jatko-opintojen (kuten arkkitehtien ja insinöörien) suorittamista sekä veroneuvojien omistus- ja johtamisrajoituksia. Uudistus on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Uudistus C1.1.1 R3 Strategisten puitteiden kehittäminen yksityisten investointien edistämiseksi Uudistuksen tavoitteena on tehdä Kroatiasta houkutteleva investointikohde laatimalla ja hyväksymällä strategiakehys suorien ulkomaisten investointien edistämiseksi ja helpottamiseksi. Uudistukseen sisältyy kolme analyyttistä tutkimusta: tarjoamalla i) katsaus institutionaaliseen toimintaympäristöön, ii) arvio ulkomaisten suorien sijoitusten vaikutuksista ja iii) suosituksia sääntelyyn, institutionaalisiin muutoksiin ja verokannustimien suunnitteluun; strategisen kehyksen hyväksyminen, mukaan lukien toimintasuunnitelma, ja digitaalisen alustan perustaminen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Strategiakehyksen odotetaan varmistavan politiikan johdonmukaisuuden ja koordinoinnin eri ministeriöissä ja instituutioissa, jotka käsittelevät investointien edistämistä ja helpottamista, maksimoivat investointien vaikutuksen tuottavuuteen, työpaikkojen luomiseen ja aluekehitykseen sekä tukevat Kroatian digitalisaatiota ja ilmastosiirtymää. Uudistus on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Uudistus C1.1.1 R6 Kestävän kulttuurialan ja luovien alojen kehittäminen Uudistuksessa tulee voimaan sähköistä mediaa sekä tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaan lakiin tehdyt muutokset, joilla vahvistetaan internetissä olevan luovan, kulttuurisen ja mediasisällön tekijöiden tehokas oikeudellinen suoja, ottaen huomioon tarve poistaa esteet suojatun sisällön onnistuneelta kaupallistamiselta Internetissä. Uuden oikeudellisen kehyksen odotetaan kannustavan yrittäjiä mukauttamaan liiketoimintaprosessejaan teollisuuden standardeihin digitaalisilla sisämarkkinoilla kehittämällä uusia ja innovatiivisia verkkoliiketoimintamalleja sekä uusia ja innovatiivisia tuotteita ja palveluja. Uudistetun tekijänoikeuskehyksen odotetaan edistävän kulttuurialaa ja luovaa alaa tarjoamalla vakaan oikeudellisen kehyksen verkkoalustojen ja -sovellusten luomiselle, helpottamalla luovan, kulttuurisen ja mediasisällön lisensointia verkossa ja edistämällä siten kulttuurista, kielellistä ja tiedotusvälineiden monimuotoisuutta. Tiedotusvälineitä ja tekijänoikeuksia koskevaan oikeudelliseen kehykseen tehtävien muutosten odotetaan helpottavan televisio- ja radio-ohjelmien rajatylittävää jakelua antamalla selkeät säännöt niin sanotusta suorasta signaalien jakelusta ja helpottavan julkisen sisällön uudelleenkäyttöä uusien innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen luomiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla. Lisäksi lainsäädäntöuudistuksella varmistetaan avoimuus tosiasiallisten omistajien rekisteriin liittyvien omistusrakenteiden julkaisemisessa ja näiden tietojen julkaisemisessa palveluntarjoajan verkkosivustolla sekä lisätään avoimuutta rahoitusmääriä ja -lähteitä koskevien tietojen osalta. Uudistus on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. Investointi C1.1.1 R1-I1 julkisyhteisöjen ja julkishallinnon yrityssektorille tarjottavien palvelujen digitalisointi (G2B) Investoinnin tavoitteena on parantaa digitalisoinnin kautta yrityksille tarjottavien julkisten palvelujen saatavuutta, avoimuutta ja tehokkuutta tietyillä ensisijaisilla aloilla, kuten yritysten rekisteröinnissä ja toimiluvissa. Tämän odotetaan mahdollistavan Kroatian markkinoille pääsyä ja investointeja koskevien tietojen edelleen yhdentämisen, mikä parantaa tietojen tarkkuutta ja saatavuutta ja siten politiikan suunnittelua ja täytäntöönpanoa hallinnon eri tasoilla. Tavoitteena on myös parantaa tietojenvaihtoa ja tietojen konsolidointia valtionhallinnossa yhden kerran periaatteen toteuttamiseksi. Investointiin on sisällyttävä seuraavat toimet: -Ensimmäinen toimi sisältää investointeja, jotka perustuvat olemassa olevaan digitaaliseen alustaan nimeltä START, jolla perustetaan rajoitetun vastuun yhtiöitä ja annetaan käyttäjille mahdollisuus rekisteröidä uusia yrityksiä verkossa. Tällä toimella laajennetaan START-järjestelmän toimintoja, jotta voidaan lisätä palvelujen määrää, parantaa järjestelmään pääsyä ja sen käytettävyyttä sekä varmistaa, että kaikki uudet liiketoimintatiedot sisällytetään yhteen tietokantaan. Tämän toimen puitteissa toteutetaan kolme investointihanketta. Ensinnäkin START-alustan käytön lisäämiseksi ja digitaalisilla ja fyysisillä alustoilla käynnistettyjen prosessien integroimiseksi paremmin on perustettava 20 uutta START-alustan fyysistä liityntäpistettä, varustettava ne ja saatettava ne toimintavalmiiksi rahoitusviraston eri toimipisteisiin. Toiseksi START-alustaan lisätään uusia toimintoja päivittämällä sitä ja linkittämällä se yritysrekisterin eri tietokantoihin, jotta pääsy hallinnolliseen menettelyyn voidaan tehdä digitaalisen todentamisen avulla. Kolmanneksi perustetaan digitaalinen lisensointialusta (START Plus), jolla lisätään markkinoille pääsyn edellytysten avoimuutta ja liiketoimintasäännösten avoimuutta.

-Toinen toimi sisältää yrityksiltä perittävien pakollisten maksujen konsolidoinnin, ja se on yksi ennakkoedellytyksistä Kroatian liittymiselle eurooppalaiseen valuuttakurssimekanismiin (ERM II) ja pankkiunioniin. Toimessa on perustettava yksi digitaalinen maksualusta, joka mahdollistaa seitsemän yleisimmän ja kalliimman pakollisen maksun verkossa maksamisen yrityksille ja jolla edistetään nykyisen hallintoprosessin optimointia tarjoamalla seuraavat toiminnot: I) luetellaan toiminnanharjoittajan maksamat maksut, ii) pidetään yllä maksuaikataulua, jossa on määräajat toimitukselle, iii) tarjotaan mahdollisuus täyttää vaaditut lomakkeet ja toimittaa ne toimivaltaisille laitoksille sähköisessä muodossa, iv) tarjotaan mahdollisuus suorittaa maksut suoraan verkossa ja v) esitetään yleiskatsaus suoritetuista maksuista. -Kolmannella toimella yksinkertaistetaan ja digitalisoidaan menettelyjä, jotka liittyvät strategisista investointihankkeista annettuun lakiin, investointien edistämistä koskevaan lakiin ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää valtiontukea koskevaan lakiin; sekä yritysinfrastruktuurin parantamista koskevan lain nojalla perustetun yrityksiä koskevan sähköisen tietokannan kehittäminen ja päivittäminen. Edellä mainittujen menettelyjen digitalisointi edellyttää digitaalisen alustan käyttöönottoa hakemusten jättämistä ja niihin pääsyä varten. Ensimmäinen ja kolmas toimi on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 ja toinen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. Investointi C1.1.1 R1-I2 Hallinnollisen ja verorasituksen keventäminen Nämä investoinnit ovat olennainen osa meneillään olevaa liiketoimintaympäristön uudistusta, jolla pyritään edelleen keventämään yritysten hallinnollista ja verotuksellista rasitetta, ja niihin on sisällyttävä toimenpiteitä, joilla pannaan täytäntöön neljä toimintasuunnitelmaa, joiden odotetaan parantavan merkittävästi liiketoimintaympäristöä Kroatiassa. Tämä investointi jakautuu kahteen osajoukkoon, joihin kuuluvat: -Vuosien 2017, 2018, 2019 ja 2020 toimintasuunnitelmien täytäntöönpano hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi kalastuksen, kasvinsuojelun ja eläinlääkinnän valvonnan, matkailun ja vieraanvaraisuuden, jätehuollon, sosiaalihuollon, tieteellisen toiminnan ja oikeudellisten menettelyjen aloilla optimoimalla ja digitalisoimalla raskaimmat hallinnolliset prosessit. Tällä alainvestoinnilla tuetaan myös veronluonteisten maksujen alentamista energia-alalla, maataloudessa ja maarekisterissä koskevan toimintasuunnitelman täysimääräistä täytäntöönpanoa. -Hallinnollisen rasituksen vähentämistä koskevan viidennen toimintasuunnitelman täytäntöönpano 265 445 617 eurolla (2 000 000 000 kunaa), veroluonteisten ja muiden maksujen alentaminen 132 722 808 eurolla (1 000 000 000 kunaa) sekä tietojärjestelmän perustaminen toimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiseksi sekä verottomien maksujen rekisterin päivittämiseksi ja digitalisoimiseksi. Toimien ensimmäinen osa-alue on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. Toimien toinen osa-alue on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. Investointi C1.1.1 R4-I1 Tuki yrityksille siirtymisessä energia- ja resurssitehokkaaseen talouteen Investoinnilla rahoitetaan avustuksilla pienten, keskisuurten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten tuotannollisia investointeja vihreään teknologiaan, jolla edistetään energia- ja resurssitehokasta taloutta energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, mukaan lukien metalli-, tekstiili-, elintarvike-, kemian-, rakennus- ja puunjalostusteollisuus. Nämä energiaintensiiviset teollisuudenalat työllistävät suuren määrän ihmisiä, ja hiilestä irtautuminen edellyttää huomattavia investointeja. Avustuksia myönnetään edellä mainituilla tukikelpoisilla aloilla toimiville taloudellisesti elinkelpoisille yrityksille vain, jos ne osoittavat, että suunnitelluilla investoinneilla edistetään yhtä tai useampaa seuraavista tavoitteista: -edistää kiertotaloutta ottamalla käyttöön resurssitehokkuus tuotteiden tuotanto- ja elinkaaressa, mukaan lukien primaari- ja uusioraaka-aineiden kestävä tarjonta; -hiilestä irtautuminen ja energiaintensiivisten teollisuudenalojen päästöjen vähentäminen, mukaan lukien innovatiivisten vähäpäästöisten teknologioiden demonstrointi ja käyttöönotto. Vaikutus edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen on osoitettava viittaamalla asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI ja VII oleviin tukitoimialoihin. Tästä toimenpiteestä rahoitettavien investointien odotetaan vähentävän haitallisia päästöjä vähintään 20 prosenttia verrattuna investointeihin, joilla ei pyritä energiatehokkuuteen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön, ja kierrätysmateriaalien ja kierrätettävien materiaalien käytön on oltava vähintään 20 prosenttia tuotannon materiaalien kokonaisvolyymistä. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa teknistä ohjetta ”Ei merkittävää haittaa” (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyvien tukikelpoisuusperusteiden on oltava seuraavat: I.edellyttää, että InvestEU-rahaston kestävyysarviointia koskevia komission teknisiä ohjeita sovelletaan; ja II.suljettava pois seuraava luettelo toiminnoista ja omaisuuseristä: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot ja varat, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) Jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja varat ; ja iv) toiminnot ja omaisuus, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle; ja III.vaatia varmistamaan, että hankkeet ovat EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia kaikkien liiketoimien osalta, mukaan lukien toimet, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2024. Investointi C1.1.1 R4-I2 Mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettu rahoitusväline

Investoinnin tavoitteena on edistää investointitoimintaa Kroatian markkinoilla tarjoamalla suotuisammat rahoitusolosuhteet kasvu- ja kehitysvaiheessa oleville pk-yrityksille (yhteisöt, joilla on mahdollisuus saada rahoitusta) ja tukemalla rahoituksen saantia tietyille kohderyhmille, joilla ei yleensä ole tällaista mahdollisuutta (esimerkiksi mikroyrittäjät, startup-yritykset, nuoret yrittäjät, investoinnit tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin sekä talouden toimijat, jotka investoivat vähemmän kehittyneille alueille). Rahoitusvälineet, joita tämän investoinnin yhteydessä odotetaan käytettävän, ovat i) suorat lainat Kroatian pk-yritys-, innovointi- ja investointivirastolta (HAMAG BICRO) ja Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankilta (HBOR) mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla on kokonsa, liiketoimintahistoriansa puuttumisen ja yleensä suurempien rahoitusriskien vuoksi yleensä vaikeuksia saada pankkiluottoa; ja ii) korkotuet mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille kasvu- ja kehitysvaiheessa, joita HAMAG BICRO ja HBOR myöntävät säännöllisten takaus- ja lainaohjelmiensa kautta ja jotka pannaan täytäntöön yhteistyössä rahoituksen välittäjien kanssa tai HBOR:n suoralla lainalla. Sijoitukseen on sisällyttävä seuraavat rahoitusvälineet: -HAMAG BICRO myöntää mikroluottoja suoraan enintään 100 000 euron arvosta mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla on kokonsa ja luoton suuruutensa vuoksi yleensä vaikeampi saada rahoitusta enintään kymmenen vuoden ajan, edullisin ehdoin ja pienemmin lainavakuuksin. Tästä rahoitusvälineestä odotetaan saatavan 39 816 843 euroa (300 000 000 Kroatian kunaa) rahoitusta. Ympäristöystävällisten tuotantoprosessien tukemiseen ja resurssitehokkuuden parantamiseen pk-yrityksissä osoitetaan vähintään 7 608 756 euroa (57 328 173 Kroatian kunaa), pk-yritysten tukemiseen toimintojen digitalisoinnissa on käytettävä 6 327 139 euroa (47 671 827 kunaa) ja loput 25 880 948 euroa (195 000 000 Kroatian kunaa) osoitetaan investointeihin, joilla pyritään vahvistamaan kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä. Tätä rahoitusvälinettä hallinnoidaan erillään muista HAMAG BICROn välineistä sen varmistamiseksi, että käyttämättömät varat tai tästä rahoitusvälineestä takaisin saadut varat käytetään pääoman takaisinmaksun kautta samanlaisiin tarkoituksiin ja samoin edellytyksin ympäristövaikutusten osalta. -HBOR myöntää lainoja suoraan yli 100 000 euron arvosta mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla on korkean riskitason vuoksi yleensä vaikeampi saada rahoitusta, edullisin ehdoin ja pienemmin lainavakuusvaatimuksin. Toimenpiteen on tarkoitus kohdistua ensisijaisesti hankkeiden rahoitukseen startup-yritysten, nuorten yrittäjien, naisyrittäjien, T&K&I-investointien ja taloudellisesti heikommin kehittyneillä alueilla tehtävien investointien avulla. Tästä rahoitusvälineestä odotetaan saatavan 66 361 404 euroa (500 000 000 Kroatian kunaa) rahoitusta. Vähintään 12 681 260 euroa (95 546 955) osoitetaan ympäristöystävällisten tuotantoprosessien tukemiseen ja resurssitehokkuuden parantamiseen pk-yrityksissä, 10 545 231 euroa (79 453 045) pk-yritysten toiminnan digitalisoimiseen ja loput 43 134 913 euroa (325 000 000 Kroatian kunaa) investointeihin, joilla pyritään vahvistamaan kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä. Tätä rahoitusvälinettä hallinnoidaan erillään muista HBOR-instrumenteista sen varmistamiseksi, että käyttämättömät varat tai tästä rahoitusvälineestä takaisin saadut varat käytetään pääoman takaisinmaksun kautta samanlaisiin tarkoituksiin ja samoin tukikelpoisuusedellytyksin sekä ympäristövaikutusten että ympäristövaikutusten osalta. -Perustetaan korkotukirahasto, jolla helpotetaan nykyisten HAMAG BICRO -takausjärjestelmien mukaisesti mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyjen pankkilainojen lainaehtoja. Tämän rahoitusvälineen odotetaan tarjoavan 13 272 281 euroa (100 000 000 Kroatian kunaa) rahoitusta. Ympäristöystävällisten tuotantoprosessien tukemiseen ja resurssitehokkuuden parantamiseen pk-yrityksissä osoitetaan vähintään 2 536 252 euroa (19 109 391), pk-yrityksiä autetaan digitalisoimaan toimintansa 2 109 046 euroa (15 890 609 kunaa) ja loput 8 626 983 euroa (65 000 000 Kroatian kunaa) osoitetaan investointeihin, joilla pyritään vahvistamaan kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä. -Korkotukirahaston perustaminen mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille tarjottavien HBOR-luottovälineiden nojalla myönnettyjen pankkilainojen lainaehtojen keventämiseksi. Tästä rahoitusvälineestä odotetaan saatavan 26 544 562 miljoonaa euroa (200 000 000 Kroatian kunaa) rahoitusta. Vähintään 5 072 504 euroa (38 218 782) osoitetaan ympäristöystävällisten tuotantoprosessien tukemiseen ja resurssitehokkuuden parantamiseen pk-yrityksissä, 4 218 093 miljoonaa euroa (31 781 218) pk-yritysten toiminnan digitalisoimiseen ja loput 17 253 965 miljoonaa euroa (130 000 000 Kroatian kunaa) investointeihin, joilla pyritään vahvistamaan kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä. Sen varmistamiseksi, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukainen, talous- ja kestävän kehityksen ministeriön ja Kroatian pk-yrityksistä, innovoinnista ja investoinneista vastaavan viraston (HAMAG BICRO) tai Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankin (HBOR) välinen oikeudellinen sopimus ja rahoitusvälineen myöhempi investointipolitiikka I.edellyttää, että InvestEU-rahaston kestävyysarviointia koskevia komission teknisiä ohjeita sovelletaan; ja II.suljettava pois seuraava luettelo toiminnoista ja omaisuuseristä: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot ja varat, mukaan lukien loppupään käyttö ; ii) EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja ; iii) Jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja varat ; ja iv) toiminnot ja omaisuus, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle; ja III.vaatia, että HAMAG BICRO, HBOR tai rahoituksen välittäjät tarkistavat, että hankkeet ovat EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia kaikkien liiketoimien osalta, mukaan lukien ne, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.1 R4-I3 Rahoitusväline markkina-arvoltaan keskisuurille ja suurille yrityksille Investoinnin tavoitteena on edistää markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten ja suurten yritysten kilpailukykyä sekä vihreää ja digitaalista siirtymää tarjoamalla suotuisampia rahoituslähteitä investointien kasvun keskeisenä edellytyksenä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Tässä investoinnissa on tarkoitus käyttää seuraavia rahoitusvälineitä: -Uusi takausrahasto, jonka tarkoituksena on myöntää yksittäisiä takauksia tai portfoliotakauksia markkina-arvoltaan keskisuurille ja suurille yrityksille myönnettäviin investointilainoihin ja käyttöpääomalainoihin ja jonka suunnitellut määrärahat ovat 79 633 685 euroa (600 000 000 kunaa). Käyttämättömät varat tai tästä välineestä takaisin saadut varat pääoman takaisinmaksun kautta on käytettävä samanlaisiin tarkoituksiin ja ympäristövaikutusten osalta samoin tukikelpoisuusedellytyksin; -Ja korkotukirahasto, jolla vähennetään markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille ja suurille yrityksille myönnettyjen lainojen rahoituskustannuksia (kuten korkomaksuja, palkkioita ja preemioita) ja jonka suunnitellut määrärahat ovat 26 544 562 euroa (200 000 000 kunaa). Rahoitusvälineitä käytetään investointeihin, jotka kohdistuvat uuteen, ajantasaiseen ja edistyneeseen teknologiaan (koneet ja laitteet), liiketoiminnan kapasiteetin laajentamiseen ja vahvistamiseen (valmistus- ja palvelulaitosten ja -valmiuksien laajentaminen) siten, että etusijalle asetetaan hankkeet, jotka liittyvät uusiutuvaan energiaan, energiatehokkuuteen, kiertotalouteen, ympäristönsuojeluun, tuotanto-, hankinta- ja myyntiprosessien digitalisointiin. Sen varmistamiseksi, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukainen, talous- ja kestävän kehityksen ministeriön ja Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankin (HBOR) välinen oikeudellinen sopimus ja rahoitusvälineen myöhempi investointipolitiikka I.edellyttää, että InvestEU-rahaston kestävyysarviointia koskevia komission teknisiä ohjeita sovelletaan; ja II.suljettava pois seuraava luettelo toiminnoista ja omaisuuseristä: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot ja varat, mukaan lukien loppupään käyttö; ii) EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja; iii) Jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja varat; ja iv) toiminnot ja omaisuus, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle; ja III.edellyttää, että HBOR tai rahoituksen välittäjät tarkistavat, että hankkeet ovat EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia kaikkien liiketoimien osalta, mukaan lukien ne, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista.

Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.1 R4-I4 Rahoitusväline julkisyhteisöille ja julkisoikeudellisille laitoksille Investoinnin tavoitteena on tarjota edullisin ehdoin rahoitusta julkisyhteisöille taloudellista, kunnallista, liikenne- ja sosiaalista infrastruktuuria koskeville hankkeille sekä julkisen sektorin vihreää ja digitaalista siirtymää edistäville teknologiahankkeille. Suunnitellut määrärahat ovat 26 544 562 euroa (200 000 000 kunaa). Tämän investoinnin talousarviosta vähintään 30 prosenttia eli 7 963 368 euroa (60 000 000 kunaa) on tarkoitus käyttää ympäristöystävällisten tuotantoprosessien ja resurssitehokkuuden tukemiseen julkisella sektorilla. Sen varmistamiseksi, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukainen, talous- ja kestävän kehityksen ministeriön ja Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankin (HBOR) välinen oikeudellinen sopimus ja rahoitusvälineen myöhempi investointipolitiikka I.edellyttää, että InvestEU-rahaston kestävyysarviointia koskevia komission teknisiä ohjeita sovelletaan; ja II.suljettava pois seuraava luettelo toiminnoista ja omaisuuseristä: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot ja varat, mukaan lukien loppupään käyttö; ii) EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja; iii) Jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toiminnot ja varat; ja iv) toiminnot ja omaisuus, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppusijoitus voi aiheuttaa haittaa ympäristölle; ja III.edellyttää, että HBOR tai rahoituksen välittäjät tarkistavat, että hankkeet ovat EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia kaikkien liiketoimien osalta, mukaan lukien ne, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Sijoitus C1.1.1 R5-I1 Sijoitukset oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin ja oman pääoman luonteisiin rahoitusvälineisiin Investoinnin tavoitteena on varmistaa sellaisten yksityisten yritysten nopeampi kehitys, jotka eivät pysty saamaan rahoitusta perinteisiltä rahoituslaitoksilta ja joiden suunnitellut määrärahat ovat 29 862 632 euroa (225 000 000 kunaa). Sijoitukseen on sisällyttävä sijoittaminen tai yhteissijoittaminen i) aktiivisiin tai tuleviin riskipääomarahastoihin ja ii) pääomasijoitusrahastoihin, joissa keskitytään erityisesti innovatiivisten ja kasvavien pk-yritysten käynnistys- ja kasvuvaiheiden rahoittamiseen. Tähän sijoitukseen kuuluviin rahastoihin on kuuluttava ammattimaisten yksityisten sijoittajien osallistuminen vähintään 30 prosenttiin kunkin rahaston odotetusta koosta, ja niitä odotetaan kehitettävän yhteistyössä Euroopan investointirahaston kanssa. Rahastojen on sovellettava ympäristö- ja sosiaaliasioiden hallintajärjestelmää sen varmistamiseksi, että niitä käytetään ainoastaan hankkeisiin, jotka noudattavat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Käyttämättömät varat tai tästä välineestä takaisin saadut varat pääoman takaisinmaksun kautta on käytettävä samaan tarkoitukseen ja ympäristövaikutusten osalta samoin tukikelpoisuusedellytyksin. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.1 R6-I1 Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden kilpailukyvyn muuttaminen ja vahvistaminen Investoinnilla rahoitetaan avustuksina mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten sekä muiden kulttuurialan ja luovien toimialojen alalla toimivien oikeushenkilöiden ja luonnollisten henkilöiden (kuten arkkitehtuurin, audiovisuaalisen toiminnan, tiedotusvälineiden, kulttuuriperinnön, muotoilun, esittävien taiteiden, kirjojen ja julkaisujen, soveltavan taiteen ja kuvataiteen) valmiuksien kehittämistä digitaalisten sisämarkkinoiden uuteen sääntely- ja lainsäädäntökehykseen mukautumiseksi. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.1 R6-I2 Mediafaktantarkistus- ja julkistamisjärjestelmän perustaminen Investoinnilla tuetaan sähköisen viestinnän viraston toteuttaman tiedotusvälineiden faktantarkistusjärjestelmän perustamista, mukaan lukien menettelyjen ja sääntöjen kehittäminen, tosiasiallisten omistajien rekisterin perustaminen ja faktantarkistajien digitaalisten taitojen vahvistaminen sekä teknisten ohjelmien, alustojen ja viestintäjärjestelmien kehittäminen ja tietokannan luominen. Investointiin on sisällyttävä: -Tuki sähköisen viestinnän virastolle faktantarkistusvalmiuksien kehittämistä koskevan järjestelmän perustamiseksi, mukaan lukien faktantarkistusta varten tarvittavien menettelyjen ja sääntöjen, rekisterien ja tietokantojen kehittäminen sekä teknisten ohjelmien ja alustojen ja viestintäjärjestelmien kehittäminen, mikä vahvistaa faktantarkistajien digitaalisia valmiuksia. -Tuki tietokannan luomiseen ja järjestelmään, jolla julkaistaan teollis- ja tekijänoikeuksien alaisia tietoja ja rahoituslähteitä. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Alakomponentti C.1.1.2 Innovoinnin edistäminen ja talouden digitalisointi

Tämän alakomponentin tavoitteena on parantaa Kroatian talouden asemaa arvoketjussa edistämällä innovointia ja digitalisaatiota yksityisellä sektorilla. Tämän alakomponentin toimenpiteisiin kuuluu investointiystävällisemmän lainsäädäntökehyksen hyväksyminen, hallinnollisen ja taloudellisen tuen antaminen nuorille ja innovatiivisille yrityksille innovatiivisten tuotteiden kehittämisen ja kaupallistamisen edistämiseksi sekä yritysten tukeminen niiden digitaalisessa siirtymässä. Uudistus C1.1.2 R1 Tutkimus- ja kehityskannustinjärjestelmän uudistus Uudistuksen tavoitteena on lisätä tutkimukseen ja kehitykseen investoivien yritysten määrää ja investointien kokoa. Uudistuksessa analysoidaan nykyistä T&K-verokannustinjärjestelmää ja muutetaan ja täydennetään T&K-verokannustimia koskevaa oikeudellista kehystä, jotta yksityissektoria kannustettaisiin lisäämään T&K-investointiensa intensiteettiä, lisäämään T&K-toiminnan edunsaajien määrää, yksinkertaistamaan menettelyjä ja keventämään hallinnollista rasitusta sekä parantamaan avoimuutta ja saatavuutta. Tutkimus- ja kehityshankkeita koskevan valtiontukilain muutosten on perustuttava nykyisen verohelpotusjärjestelmän asianmukaisuuden ja tehokkuuden analysointiin. Uudistus on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Investointi C1.1.2 R2-I2 Investointi pienten ja keskisuurten yritysten hallinnointikapasiteettiin Investoinnin tavoitteena on auttaa yrityksiä laajentamaan toimintaansa, lisäämään tuottavuuttaan ja luomaan työpaikkoja tarjoamalla pk-yrityksille yritysneuvontaa, jotta ne voivat parantaa johtamisvalmiuksiaan. Tukeen on tarkoitus sisältyä i) liiketoimintamallin arviointi ja toimintasuunnitelman laatiminen, ii) työntekijöiden ja johtajien ryhmäkoulutus, iii) erityinen neuvontatuki ja iv) tulossuuntautunut valmennus ja mentorointi. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2025. Investointi C1.1.2 R2-I3 käynnistysavustus Tämän investoinnin tavoitteena on vauhdittaa huipputeknologian ja osaamiseen perustuvien alojen startup-yritysten kasvua esikaupallisessa vaiheessa tukemalla tuotekehitystä, lisäämällä tuotantokapasiteettia ja investointivalmiutta. Investoinnista myönnetään avustuksia startup-yritysten investointivalmiuteen hankkeisiin, jotka ovat valmistuneet konseptin toimivuuden osoittamisvaiheen ulkopuolella mutta jotka eivät ole vielä markkinavalmiita. Tähän sisältyvät parannukset, suunnittelu, suorituskyvyn validointi, markkinavalidointi, testaus, pilottilinjojen kehittäminen, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu ja innovatiivisen idean kehittämiseen tähtäävät ulkoiset palvelut sekä rahoitustarpeiden lieventämistä ja riskinarviointia koskeva koulutus. Rahoitettuihin toimiin voi sisältyä myös osa kustannuksista, jotka aiheutuvat pääsystä maailmanlaajuisiin yritysverkostoihin tai klustereihin, uusien markkinointivälineiden käyttöönotosta ja pääsystä uusille markkinoille. Tukikelpoisia edunsaajia ovat innovatiiviset pk-yritykset, jotka eivät perustu sulautumiseen ja jotka kuuluvat yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaiseen innovatiivisen pk-yrityksen määritelmään, viiden vuoden kuluessa rekisteröinnistä. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2025. Investointi C1.1.2 R2-I4 Vauhdittamistoimien vahvistaminen Investoinnista myönnetään rahoitustukea neljän vuoden ajan Kroatian nopeuttamisohjelman perustamiseen. Kiihdytysohjelmasta tarjotaan ohjausta, investointivalmiutta ja enintään 120 startup-yrityksen ryhmien pääsyä investointiverkkoihin vähintään kolmen kuukauden ajan. Investointivalmiustukeen odotetaan sisällyttävän yritysjohtajien ja yrittäjien mentoroinnin ja neuvonnan, liiketoiminta- ja tuotekehitysstrategioita koskevan neuvonnan, teknologia-alan ammattilaisten, teollis- ja tekijänoikeuksien ammattilaisten, teknologian toimittajien, potentiaalisten asiakkaiden saannin ja alkuinvestointitoimia koskevan ohjauksen. Investointien edunsaajiksi odotetaan i) alkuvaiheen aloittelevia yrityksiä, jotka tarvitsevat tukea tuotekehityksessä, ja ii) kypsempiä startup-yrityksiä, jotka ovat paremmin valmistautuneita investointeihin. Ensimmäisen ryhmän edunsaajat saavat investointivalmiutta koskevaa peruskoulutusta, jossa keskitytään ensimmäiseen esittelyyn ja asiakkaiden tarpeiden ymmärtämiseen; toiseen ryhmään kuuluvat edunsaajat saavat pidemmälle menevää koulutusta, jossa keskitytään esimerkiksi neuvotteluihin ja asiakashakuun. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.2 R2-I5 Innovaatiohankkeiden kaupallistaminen Investoinnin tavoitteena on edistää markkinoille pääsyä lähellä olevien kypsien hankkeiden innovaatiohankkeiden kaupallistamista ja lisätä pk-yritysten innovatiivisten tuotteiden, palvelujen tai teknologioiden vientiä tukemalla myynti- ja jakelukanavien luomista ulkomaisille markkinoille ja vahvistamalla yhteyksiä tiedelaitosten ja teollisuuden välillä sekä pienten ja keskisuurten yritysten ja suurten yritysten välillä. Investoinnin odotetaan tarjoavan pk-yrityksille mahdollisuuksia päästä arvoketjuun laajemmassa mittakaavassa. Investoinnilla tuetaan kehittyneen tuotteen tai palvelun mukauttamista ja valmistamista niiden markkinoille saattamiseen. Kehittyneen tuotteen mukauttamiseen liittyviin tukikelpoisiin toimiin kuuluvat lisätestaus ja testitulosten sisällyttäminen lopputuotteeseen, neuvontapalvelut, valmiuksien kehittäminen, toteutettavuustutkimusten tarkastukset, tuotesuunnittelu ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu. Tuotteiden markkinoille saattamisen valmisteluun liittyviin tukikelpoisiin toimiin kuuluvat liiketoimintasuunnitelman tai markkinointisuunnitelman laatiminen tai tarkistaminen, markkinatutkimus ja -testaus, tuotetestaus mahdollisten asiakkaiden kanssa, tuotannon valmistelu ja investoinnit nollasarjatuotteisiin sekä operatiiviset markkinointitoimet. Investoinnilla tuetaan pk-yrityksiä kypsissä innovointihankkeissa, jotka ovat lähellä markkinoille saattamista ja joiden odotetaan asettavan etusijalle vihreää siirtymää edistävät ehdotukset.

Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2024. Investointi C1.1.2 R3-I1 strategisten asiakirjojen laatiminen talouden digitalisaatiota ja tekoälyä varten Investoinnin tavoitteena on tukea Kroatian yrityksiä ottamaan toiminnassaan käyttöön digitaalisia välineitä, kehittämään digitaalisia liiketoimintamalleja ja hankkimaan digitaalisia taitoja. Investoinnilla annetaan taloudellista tukea teknisen avun hankkimiseen Kroatian talouden digitalisaatiota koskevan kansallisen suunnitelman ja Kroatian tasavallan kansallisen tekoälyn kehittämissuunnitelman laatimista varten. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 31. maaliskuuta 2022. Investointi C1.1.2 R3-I2 Digitalisaatiosetelit Investoinnin tavoitteena on tukea pk-yrityksiä digitaalisen liiketoimintamallin kehittämisessä, vahvistaa niiden kykyä digitalisoida tai parantaa kyberturvallisuuttaan ottamalla käyttöön arvosetelijärjestelmä. Arvosetelijärjestelmän odotetaan kattavan koulutuksen ja palvelut, joilla parannetaan digitaalisia taitoja, mukaan lukien pilvipalveluteknologiaan liittyvät taidot, liiketoimintamallien mukauttaminen digitaaliseen muutokseen, digitaalinen markkinointi, kyberresilienssi ja monimutkaisten digitaalisten tuotteiden ja palvelujen käyttöönotto. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.2 R3-I3-avustukset digitalisaatiota varten Investoinnin tavoitteena on tukea kroatialaisten yritysten digitalisaatiota tarjoamalla rahoitustukea digitaalisten ratkaisujen käyttöönottoon niiden liiketoiminnassa. Tästä investoinnista myönnetään avustuksia digitaalisten välineiden ja laitteiden hankintaan ja digitaalisten taitojen, myös pilviteknologiaan liittyvien taitojen, vahvistamiseen uusien tuotteiden, palvelujen ja prosessien kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Investoinnin tukikelpoisiin toimintoihin kuuluu uuden liiketoimintamallin käyttöönotto tai näkyvä parannus uuden tuotantokapasiteetin, toimitusvaihtoehtojen tai liiketoimintakäytäntöjen muodossa. Avustuksia myönnetään ainoastaan taloudellisesti elinkelpoisille yrityksille, jotka osoittavat, että suunnitellut investoinnit ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30. kesäkuuta 2026. Investointi C1.1.2 R4-I1 – Tuki digitaali-innovointikeskittymille Investoinnilla annetaan rahoitustukea eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien perustamiseen ja toimintaan. Investointiin on sisällyttävä: -Teknisen avun rahoitus digitaali-innovointikeskittymien kansallisten puitteiden perustamista ja seurantaa varten Kroatiassa; -Vähintään kolmen kansallisen eurooppalaisen digitaali-innovointikeskittymän perustamiseen ja toimintaan tarkoitettu kansallinen yhteisrahoitus kolmen vuoden ajan ja -Kansallisen yhteyspisteen perustaminen Euroopan innovaatio-, kehittyneen teknologian ja osaamisen kehittämiskeskuksen yhteyteen ja mekanismin perustaminen kansallisen digitaali-innovointikeskittymän kehittämiseksi ja seuraamiseksi. Eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien toimintaan odotetaan sisällyttävän investointeja edeltävää testausta, taitojen kehittämistä ja koulutusta, rahoituksen saantia ja innovaatioverkoston kehittämistä. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 31. joulukuuta 2025. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Määrä Toimenpide Välitavoite (V) / tavoite (T) Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteet) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteet) Aika Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Yksikkö Perustaso Tavoite Vuosineljännes Vuosi 1 C1.1.1. R1 V Kroatian hallitus hyväksyy strategian asetuksen pk-yrityksiin kohdistuvien taloudellisten vaikutusten arvioimiseksi ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman Strategian ja toimintasuunnitelman hyväksyminen Viimeinen neljännes 2022 Keskittyen ensisijaisesti sääntelyn taloudellisiin vaikutuksiin pk— yrityksiin MINGOR hyväksyy ministeriöitä varten sitovan sääntelypoliittisen strategian, jossa selkeästi osoitetaan hallinto- ja toimintavastuut pakollisen pk-yritystestin suorittamisvaiheissa sääntelyprosessin aikana. Sääntelypoliittisen strategian pohjalta hyväksytään toimintasuunnitelma, jolla organisoidaan, suunnitellaan, koordinoidaan ja seurataan sitä, miten ministeriöt panevat täytäntöön asiaankuuluvat välineet ja menetelmät (ensisijaisesti pk-yritystestiä ja muita sääntelyn taloudellisia analyyseja varten, jos havaitaan merkittäviä taloudellisia vaikutuksia). 2 C1.1.1. R1-I1 V Toimiva digitaalinen alusta maksujen maksamiseen Digitaalinen alusta maksujen maksamiseen toiminnassa Toinen neljännes 2022 On perustettava pakollinen maksualusta uutena digitaalisena julkisena palveluna, jotta voidaan optimoida nykyinen hallinnollinen menettely ja tarjota seuraavat toiminnot:

(1) Liiketoiminnan harjoittajan maksettaviksi tulevien maksujen luettelo

(2) Maksuaikataulu ja niiden toimituksen määräajat

(3) Mahdollisuus maksaa maksut suoraan verkossa

(4) Yleiskatsaus maksetuista sitoumuksista. 3 C1.1.1. R1-I1 V START-järjestelmien parantaminen Aloitusalusta, jossa lisäpalveluja on parannettu Viimeinen neljännes 2024 Rajavastuuyhtiöiden perustamiseen tarkoitettua digitaalista alustaa, jota kutsutaan START-alustaksi, päivitetään digitalisoimalla lisäpalveluja rekisteröintiä ja raportointia sekä olemassa olevien startup-järjestelmien integrointia varten; 4 C1.1.1. R1-I1 T START-alustan fyysisten liityntäpisteiden perustaminen Määrä 0 20 Viimeinen neljännes 2024 On perustettava fyysisiä liityntäpisteitä START-alustalle. 5 C1.1.1. R1-I1 V MINGORin kohdennettujen prosessien digitalisointi Kroatian tasavallan strategisia investointihankkeita koskevan lain, investointien edistämistä koskevan lain ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää valtiontukea koskevan lain mukaisesti sekä JRPI-järjestelmän digitalisoinnin ja verkottumisen lisääminen MINGORin kohdennettujen prosessien digitalisointi Viimeinen neljännes 2024 Kroatian strategisia investointihankkeita koskevan lain, investointien edistämistä koskevan lain ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää valtiontukea koskevan lain täytäntöönpanoprosessien digitalisointi sekä yritysinfrastruktuurien yhteisen rekisterin (JRPI) digitalisoinnin ja verkottumisen edistäminen 6 C1.1.1. R1-I2 T Muiden kuin verojen ja veronluonteisten maksujen vähentämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano 2020 % (prosenttiosuus) 0 100 Ensimmäinen neljännes 2022 Kroatian hallituksen toukokuussa 2020 hyväksymän muiden kuin verojen ja veronluonteisten maksujen vähentämistä vuonna 2020 koskevan toimintasuunnitelman, joka sisältää 33 toimenpidettä muiden kuin verojen ja veronluonteisten maksujen alentamiseksi ja 17 toimenpidettä asiantuntijatutkinnoista perittävien maksujen alentamiseksi, täytäntöönpanolla saadaan aikaan suoria kustannussäästöjä yksityiselle sektorille. 7 C1.1.1. R1-I2 T Vuosia 2018, 2019 ja 2020 koskeviin toimintasuunnitelmiin sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpano talouden hallinnollisen rasituksen keventämiseksi % (prosenttiosuus) 61,02 95 Viimeinen neljännes 2022 Vuosien 2018, 2019 ja 2020 toimintasuunnitelmissa yksilöityjen hallinnollisen rasituksen vähentämistoimenpiteiden täytäntöönpano, joka on vähintään 95 prosenttia suunnitellusta kustannusten vähentämisestä. Hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevissa toimintasuunnitelmissa on optimoitava ja digitalisoitava hallinnolliset prosessit, jotka on määritelty raskaimmiksi yksityiselle sektorille. Kaikki rasituksen keventämiseen tähtäävät toimenpiteet on toteutettava yhteistyössä liike-elämän edustajien, kamarien ja ammattialajärjestöjen edustajien kanssa. 8 C1.1.1. R1-I2 V Pk-yrityksiä koskevan vaikutustenarvioinnin digitalisaatio kehittämällä digitaalinen foorumi koordinaattoreiden yhteistyötä, verkkokoulutusta ja keskinäistä viestintää varten Digitaalinen alusta toiminnassa Viimeinen neljännes 2023 IT-konsulttipalvelujen käytöllä kehitetään ja perustetaan digitaalinen alusta pk-yritystestin täytäntöönpanoa varten. Foorumi koostuu pk-yritystestien tietoteknisestä tietokannasta ja vaikutustenarvioinnin laskemiseen käytettävistä standardoiduista arvoista, ja sen on mahdollistettava laskettujen vaikutusten, analyysiraporttien ja vaikutusten simulointien järjestelmällinen seuranta ja seuranta. Tietokannan lisäksi olennainen osa foorumia muodostaa portaalin, joka on tarkoitettu parempaa sääntelyä käsittelevän verkoston muodostavien kansallisten asiantuntijoiden keskinäiseen viestintään ja kokemusten vaihtoon.

Kaikki toimet toteutetaan teknisen avun hankkeiden (YTE) avulla. 9 C1.1.1. R1-I2 T Muiden kuin verojen ja veronluonteisten maksujen vähentämistä koskevan uuden toimintasuunnitelman toimien täytäntöönpano Lukumäärä (euroa) 0 132 722 808 Viimeinen neljännes 2023 Tärkeä tekijä liiketoimintaympäristön arvioinnissa ovat veronluonteiset maksut ja hallinnolliset maksut. Kaikki julkisen sääntelyn säännöksistä johtuvat maksut, joita yritykset maksavat keskushallinnon elimille, paikallis- ja alueviranomaisille tai muille julkisen vallan käyttäjille, on analysoitava ja otettava huomioon.

Toimenpiteiden, joilla kevennetään veroluonteisista ja muista kuin veroista yrityksille aiheutuvaa rasitusta veroluonteisten ja muiden maksujen alentamiseksi uudessa/toisessa toimintasuunnitelmassa veronluonteisten ja veronluonteisten maksujen alentamiseksi, on johdettava vähintään 132 722 808 euron välittömiin kustannussäästöihin. 10 C1.1.1. R1-I2 T Yrittäjien hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevassa uudessa/viidennessä toimintasuunnitelmassa esitettyjen ensimmäisten toimenpiteiden täytäntöönpano Lukumäärä (euroa) 0 132 722 808 Viimeinen neljännes 2024 Hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevan uuden/viidennen toimintasuunnitelman laatimisella jatketaan niiden hallinnollisten prosessien optimointia ja digitalisointia, joiden katsotaan aiheuttavan eniten rasitusta yksityiselle sektorille. Se tarjoaa yrityksille suotuisamman oikeudellisen ja hallinnollisen ympäristön jatkamalla toimenpiteiden toteuttamista rasituksen keventämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja liiketoiminnan halventamiseksi.



Talouden hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevassa uudessa/viidennessä toimintasuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano vähentää yrittäjien taakkaa vähintään 132 722 808 eurolla. Toimenpiteiden täytäntöönpano varmistetaan talous- ja kestävän kehityksen ministeriön ja digitaaliyhteiskunnan kehittämisestä vastaavan keskusviraston välisellä yhteistyöllä. 11 C1.1.1. R1-I2 T Pannaan täytäntöön toisessa/viidennessä toimintasuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet, joilla pyritään keventämään edelleen yrittäjien hallinnollista taakkaa Lukumäärä (euroa) 132 722 808 265 445 617 Viimeinen neljännes 2025 Talouden hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevassa uudessa/viidennessä toimintasuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano vähentää yrittäjien taakkaa vähintään 132 722 808 eurolla verrattuna vuoden 2024 viimeisen neljänneksen tavoitteeseen.

Tämä hallinnollisen rasituksen vähentäminen on saavutettava optimoimalla ja digitalisoimalla hallinnolliset prosessit, jotka on mittaus- ja analyysiprosessin avulla määritelty yksityissektorin kannalta kaikkein rasittavimmiksi. Toimenpiteiden täytäntöönpano varmistetaan talous- ja kestävän kehityksen ministeriön ja digitaaliyhteiskunnan kehittämisestä vastaavan keskusviraston välisellä yhteistyöllä. 12 C1.1.1. R2 T Vähintään 50 asiantuntijapalveluja koskevan sääntelyvaatimuksen yksinkertaistaminen tai poistaminen Määrä 250 300 Viimeinen neljännes 2024 Palvelumarkkinoiden vapauttamista koskevien vuosien 2019 ja 2020 toimintasuunnitelmien täytäntöönpano ottaen huomioon teknisen avun hankkeen suositukset yhteistyössä Maailmanpankin kanssa sekä suositukset, jotka koskevat

– ammattikamarien rekisteröinti- ja jäsenyyskustannuksia;

– hajonneet yksinoikeudet yksittäisissä ammateissa (esim. arkkitehdit ja insinöörit);

– jatko-opiskelijan ammattitutkinto (esim. arkkitehdit ja insinöörit);

– Veroneuvojia koskevat omistus- ja hallinto-oikeuksia koskevat rajoitukset. 13 C1.1.1. R3 V

Strategisten puitteiden luominen yksityisten investointien edistämiselle Toimintasuunnitelman hyväksyminen investointien ja digitaalisen alustan käyttöönoton vauhdittamiseksi, jotta voidaan koordinoida ja varmistaa tehokas kansainvälinen, kansallinen ja alueellinen investointien edistäminen ja tukeminen. Viimeinen neljännes 2024 Perustetaan strateginen kehys yksityisten investointien edistämiselle, joka perustuu analyysiin ja suosituksiin ja joka koostuu investointien edistämistä vuosina 2023–2030 koskevan kansallisen suunnitelman hyväksymisestä ja julkaisemisesta, vuosia 2023–2028 koskevan investointien edistämistä koskevan toimintasuunnitelman hyväksymisestä ja julkaisemisesta sekä investointien edistämistä koskevan uuden lain voimaantulosta sekä toiminnallisen digitaalisen foorumin käyttöönotosta koordinointia ja tehokasta kansainvälisten, kansallisten ja alueellisten investointien edistämistä ja tukemista varten.





14 C1.1.1. R4-I1 V Sellaisten investointien rahoituspyyntöjen julkaiseminen, joiden kohteena ovat ympäristöystävälliset toimet ja hakijoille ja hankkeille vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit (mukaan lukien ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevien sääntöjen noudattamiskriteerit) Avustuksia koskevan ehdotuspyynnön julkaiseminen Toinen neljännes 2022 Käynnistetään ehdotuspyyntö avustusten myöntämiseksi pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten vihreän siirtymän tukemiseksi kohti energiatehokasta taloutta. Avustuksilla tuetaan vihreän teknologian kehittämistä ja soveltamista yritysten liiketoimintaprosesseissa kielteisten ilmasto- ja ympäristövaikutusten vähentämiseksi, kestävän tuotannon edistämiseksi, työllisyyden lisäämiseksi kestävämmissä työpaikoissa ja paikallisen ja alueellisen kilpailukyvyn vahvistamiseksi (EU:n luokitusjärjestelmän mukaisesti).

Valinta-/tukikelpoisuusperusteissa on otettava huomioon elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteissä VI ja VII olevien sovellettavien toiminta-alojen vaatimukset ja varmistettava, että tuetut hankkeet ovat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevien teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisia, käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta.

Tällä toimenpiteellä ei tueta investointeja EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin.

Avustuksilla tuetaan yksityisen sektorin yritysten investointeja, joilla pyritään:

– kiertotalouteen keskittyviin hankkeisiin integroimalla resurssitehokkuusnäkökohdat tuotteiden tuotantoon ja elinkaareen, mukaan lukien primaari- ja uusioraaka-aineiden kestävä tarjonta, ja/tai

– vähentämään energiaintensiivisten teollisuudenalojen hiilipäästöjä ja vähentämään merkittävästi näiden teollisuudenalojen päästöjä muun muassa demonstroimalla innovatiivisia vähäpäästöisiä teknologioita 15 C1.1.1. R4-I1 T Avustusten myöntäminen pk-yrityksille ja mid-cap-yrityksille ympäristöystävällisiin toimiin suunnattuihin investointeihin Määrä 0 290 Viimeinen neljännes 2024 Tukea myönnettiin vähintään 250 pk-yritykselle ja vähintään 40 mid-cap-yritykselle välipäätöksessä 14 esitettyjen kelpoisuus-/valintakriteerien mukaisesti.

Avustusten jaon ohjeellinen jakautuminen:

40 prosenttia pk-yrityksille ja 60 prosenttia mid-cap-yrityksille.

EU:n avustusten enimmäismäärä yksittäisille pk-yrityksille on enintään 1 000 000 euroa ja yksittäisille mid-cap-yrityksille enintään 4 700 000 euroa. Tuen enimmäismäärät vahvistetaan koheesiopolitiikan täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella. 16 C1.1.1. R4-I2 V Rahoitusvälineen perustaminen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten investointien tukemiseksi Sopimukset, jotka on julkaistu i) asianomaisen ministeriön (MINGOR tai MINFIN) ja HAMAG BICROn välillä ja ii) asianomaisen ministeriön (MINGOR tai MINFIN) ja HBOR:n välillä suotuisien rahoitusehtojen luomiseksi investoinneille ja käyttöpääomalle, jotka ovat tarpeen investointien toteuttamiseksi ja/tai talouden toimijoiden toiminnan lisäämiseksi. Ensimmäinen neljännes 2022 Toimenpiteellä on kannustettava mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä investoimaan uusiin teknologioihin, nykyaikaisten koneiden ja laitteiden hankintaan ja tuotanto- ja palvelukapasiteetin lisäämiseen sekä vihreään siirtymään liittyviin toimenpiteisiin (kuten vihreän teknologian käyttöönotto, kiertotalouteen perustuvien liiketoimintamallien käyttöönotto, uusiutuvat energialähteet, energiatehokkuus).

Tällä toimenpiteellä ei tueta investointeja EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin.

Toimenpide koostuu neljästä rahoitusvälineestä:

1) suorat mikroluotot Kroatian pk-yrityksistä, innovoinnista ja investoinneista vastaavalta virastolta (HAMAG BICRO) enintään 100 000 euroa yrityksille, joilla on vaikeuksia saada liikepankkilainoja. Tätä rahoitusvälinettä hallinnoidaan erillään muista HAMAG BICROn välineistä sen varmistamiseksi, että käyttämättömät varat tai tästä rahoitusvälineestä takaisin saadut varat käytetään pääoman takaisinmaksun kautta samanlaisiin tarkoituksiin ja samoin edellytyksin ympäristövaikutusten osalta.

2) Kroatian jälleenrakennus- ja kehityspankin (HBOR) yli 100 000 euron suorat lainat tietyille kohderyhmille, kuten aloitteleville yrittäjille, nuorille yrittäjille, naisyrittäjille, investoinneille epäedullisessa asemassa oleville alueille, ja tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin, joilla on suurempi riski saada rahoitusta, Tätä rahoitusvälinettä hallinnoidaan erillään muista HBOR-instrumenteista sen varmistamiseksi, että käyttämättömät varat tai tästä rahoitusvälineestä takaisin saadut varat käytetään pääoman takaisinmaksun kautta samaan tarkoitukseen ja samoin edellytyksin ympäristövaikutusten osalta.



3) Korkotuki, jota HAMAG BICRO myöntää lainoina mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka käyttävät nykyisiä HAMAG BICRO -takausvälineitä

4) Korkotuet, jotka ovat HBOR:n myöntämiä lainoja mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, eivät kohdistu vihreään lainaan



Hankkeille, jotka edesauttavat vihreää siirtymää, on tarkoitus tarjota edullisemmat lainaehdot kuin hankkeille, joissa ei keskitytä vihreään siirtymään.

Näiden rahoitusvälineiden yhdistäminen muista EU:n tai kansallisista lähteistä saatavaan rahoitukseen on sallittua sillä edellytyksellä, että sijoitusta ei rahoiteta kahteen kertaan

Kaikkien neljän rahoitusvälineen sijoituspolitiikalla on varmistettava, että tämän toimenpiteen mukaisia tuettuja transaktioita koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01) noudatetaan käyttämällä kestävyysarviointia, poissulkemisluetteloa ja asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamista koskevaa vaatimusta.

Toimenpiteen kokonaismäärästä:

vähintään 27 898 772 euroa osoitetaan ympäristöystävällisten tuotantoprosessien ja resurssitehokkuuden tukemiseen pk-yrityksissä olettaen, että vähintään 11 128 934 euroa käytetään kasvihuonekaasujen vähentämiseen;

ii) 23 199 509 euroa osoitetaan pk-yritysten tukemiseen toimintojen digitalisoinnissa;

iii) 94 896 808 euroa osoitetaan investointeihin, joilla pyritään parantamaan kilpailukykyä ja palautumiskykyä. 17 C1.1.1. R4-I2 T Mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyt lainat/korkotuet Määrä 0 800 Toinen neljännes 2026 HAMAG BICRO myönsi 800 lainaa/korkotukea mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille välipäätöksessä nro 16 määriteltyjen investointipolitiikan ja kelpoisuuskriteerien mukaisesti.



18 C1.1.1. R4-I2 T Mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyt lainat/korkotuet Määrä 0 500 Toinen neljännes 2026 HBOR myöntää mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille 500 lainaa/korkotukea välipäätöksessä nro 16 määriteltyjen investointipolitiikan ja kelpoisuuskriteerien mukaisesti. 19 C1.1.1. R4-I3 V Rahoitusvälineen perustaminen markkina-arvoltaan keskisuurten ja suurten yritysten investointien tukemiseksi Toimivaltaisen ministeriön (MINGOR tai MINFIN) ja HBOR:n välinen sopimus suotuisien (kannustavien) rahoitusehtojen ja takuiden myöntämisestä investoinneille ja käyttöpääomalle, jotka ovat tarpeen investointien tekemiseksi ja/tai taloudellisen toiminnan laajuuden lisäämiseksi. Ensimmäinen neljännes 2022 Perustetaan uusi markkina-arvoltaan keskisuurille ja suurille yrityksille suunnattu takuurahasto, jonka tehtävänä on antaa takuita investointilainoille ja käyttöpääomalainoille, jotka ovat tarpeen investointien toteuttamiseksi ja markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten ja suurten yhteisöjen kasvun edistämiseksi. Sateenvarjotakuurahaston kokonaismäärärahat ovat 79 633 685 euroa.

Käyttämättömät varat tai tästä välineestä takaisin saadut varat pääoman takaisinmaksun kautta on käytettävä samaan tarkoitukseen ja ympäristövaikutusten osalta samoin tukikelpoisuusedellytyksin.

Perustetaan markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille ja suurille yhteisöille myönnettyjen lainojen korkotukien ja palkkioiden/palkkioiden rahasto, jonka kokonaismäärärahat ovat 26 544 562 euroa uusien investointien ja liiketoiminnan kasvun edistämiseksi.



Ehdotettuihin toimenpiteisiin kuuluu yhteistyö rahoituksen välittäjien (pankkien ja leasingyritysten) kanssa, jotta saadaan aikaan ”syrjäyttämisvaikutus yksityisellä sektorilla”.

Molempien rahoitusvälineiden sijoituspolitiikalla on varmistettava, että tämän toimenpiteen mukaisia tuettuja transaktioita koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01) noudatetaan käyttämällä kestävyysarviointia, poissulkemisluetteloa ja asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamista koskevaa vaatimusta.

Tällä toimenpiteellä ei tueta investointeja EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin.

Tuensaajien, jotka ovat saaneet yli 10 prosenttia tuloistaan edellisenä tilikautena poissulkemisluetteloon sisältyvistä toiminnoista tai omaisuuseristä, on hyväksyttävä ja julkaistava vihreää siirtymää koskevat suunnitelmat.

Toimenpiteen kokonaismäärästä:

vähintään 26 544 562 euroa osoitetaan ympäristöystävällisten tuotantoprosessien ja resurssitehokkuuden tukemiseen markkina-arvoltaan keskisuurissa ja suurissa yrityksissä olettaen, että kasvihuonekaasujen vähentämiseen käytetään vähintään 10 617 824 euroa;

II) 79 633 685 euroa osoitetaan investointeihin, joilla pyritään vahvistamaan kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä. 20 C1.1.1. R4-I3 T Markkina-arvoltaan keskisuurille yrityksille ja suurille yrityksille tuettujen hankkeiden lukumäärä Määrä 0 150 Toinen neljännes 2026 Vähintään 150 hanketta (yhteensä vähintään 331 807 021 euroa) mid-cap-yrityksistä ja suurista yhteisöistä, joiden tukena on takauksia/tukia elpymis- ja palautumistukirahastosta hankkeiden investointeihin ja käyttörahastoihin asianomaisen välitavoitteen investointipolitiikan ja tukikelpoisuuskriteerien mukaisesti 21 C1.1.1. R4-I4 V Rahoitusvälineen perustaminen edullisempaan rahoitukseen julkisyhteisöille Toimivaltaisen ministeriön (MINGOR tai MINFIN) ja HBOR:n välinen sopimus, joka sisältää toimien ja toimenpiteiden edunsaajien tukikelpoisuus- ja soveltuvuusperusteet Toinen neljännes 2022 Rahoitustuki valtion omistamille yrityksille ja laitoksille tai paikallis-, alue- ja aluehallinnon yksiköille suotuisin ehdoin i) tarvittavaan taloudelliseen, kunnalliseen, liikenteeseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävien investointien edistämiseksi ja ii) investoinnit uusiin teknologioihin ja järjestelmiin, jotka ovat tarpeen julkisen sektorin yksiköiden tehokkuuden lisäämiseksi, jotta voidaan parantaa julkisten palvelujen laatua ja vähentää julkisen sektorin rahoituskustannuksia.

Toimenpiteeseen sisältyy myös investointeja vihreän siirtymän hankkeisiin julkisella sektorilla, kuten vihreän teknologian käyttöönottoon, kiertotalouden liiketoimintamallien käyttöönottoon, uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen.

Rahoitusvälineillä on varmistettava, että tämän toimenpiteen mukaisesti tuetut tuensaajat noudattavat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01), käyttämällä kestävyysarviointia, vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta sekä vaatimusta, jonka mukaan tuensaajien, jotka ovat edellisenä varainhoitovuonna saaneet yli 10 prosenttia tuloistaan poissulkemisluetteloon sisältyvistä toiminnoista tai omaisuuseristä, on hyväksyttävä ja julkaistava vihreää siirtymää koskeva suunnitelma.

Tällä toimenpiteellä ei tueta investointeja EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin.

Toimenpiteen kokonaismäärästä:

I) ympäristöystävällisten hankkeiden tukemiseen on kohdennettava vähintään 7 963 368 euroa siten, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen osoitetaan vähintään 3 185 347 euroa; infrastruktuurin kestävyyden ja laadun parantamiseen tähtääviin investointeihin osoitetaan 18 581 193 euroa. Varojen jakaminen on määriteltävä sekä HBOR-sopimuksessa että rahoituksen välittäjien (pankkien ja leasing-yhtiöiden) kanssa tehdyissä sopimuksissa. 22 C1.1.1. R4-I4 T Julkisen sektorin hankkeisiin myönnetyt luotot Määrä 0 132 722 808 Toinen neljännes 2026 HBOR myöntää vähintään 132 722 808 euroa korkotukilainoja julkisen sektorin hankkeisiin välitavoitteen 21 investointipolitiikan ja tukikelpoisuuskriteerien mukaisesti. 23 C1.1.1. R5-I1 V Oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen ja oman pääoman luonteisen rahoitusvälineen perustaminen toimivaltaisen ministeriön (MINGOR tai MINFIN) ja HBOR:n välinen sopimus riskipääomarahastoihin tehtävistä sijoituksista, yhteistyössä EIR:n kanssa kehitettyjen nykyisten PE-rahastojen lisääminen ja/tai uusien rahastojen ja/tai yhteisinvestointien kehittäminen Viimeinen neljännes 2022 Osana nykyistä yhteistyötä Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa HBOR perustaa rahoitusvälineen, jonka tarkoituksena on kasvattaa Kroatian markkinoilla toimivien yksityisten pääoma- ja riskipääomarahastojen kokoa tai saavuttaa se ja perustaa uusia rahastoja ja/tai yhteissijoituksia.

Pääomasijoitus- ja riskipääomarahastot perustetaan siten, että 30 prosenttia yksityisistä sijoittajista osallistuu yksittäisen rahaston tavoitekokoon.

Rahoitusvälineillä on varmistettava, että tämän toimenpiteen mukaisesti tuetut tuensaajat noudattavat ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta koskevia teknisiä ohjeita (2021/C58/01), käyttämällä kestävyysarviointia, vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta sekä vaatimusta, jonka mukaan tuensaajien, jotka ovat edellisenä varainhoitovuonna saaneet yli 10 prosenttia tuloistaan poissulkemisluetteloon sisältyvistä toiminnoista tai omaisuuseristä, on hyväksyttävä ja julkaistava vihreää siirtymää koskeva suunnitelma.

Tällä toimenpiteellä ei tueta investointeja EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluviin laitoksiin.

Kaikki toiminnot suunnataan taloudellisesti kannattaviin hankkeisiin, joiden taloudellisen elinkelpoisuuden määrittävät rahastoyhtiöt EIR:n ja HBOR:n vahvistamien sijoituspolitiikkojen mukaisesti. Investointia toteuttaessaan HBOR varmistaa, että resursseja käytetään toimenpiteen kuvauksessa kuvattujen rajojen mukaisesti sekä pk-yritysten, mid-cap-yritysten ja suurten yksiköiden osalta rahoitusselvityksessä kuvatun poissulkemisluettelon mukaisesti. 24 C1.1.1. R5-I1 T Oman pääoman ehtoisiin ja oman pääoman luonteisiin instrumentteihin tehdyt sijoitukset Määrä 0 29 862 632 Toinen neljännes 2026 29 862 632 euron sijoitus oman pääoman ehtoisiin ja/tai oman pääoman luonteisiin rahastoihin tai riskipääomarahastoihin tai yhteissijoituksiin rahastojen kanssa asiaankuuluvassa välitavoitteessa 23 määriteltyjen sijoituspolitiikan ja kelpoisuuskriteerien mukaisesti. 25 C1.1.1. R6 V Muutokset oikeudelliseen kehykseen Sähköisestä viestinnästä annetun lain sekä tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevan lain voimaantulo Toinen neljännes 2022 Sähköistä mediaa koskevaan lakiin ja tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaan lakiin tehtävillä muutoksilla tuetaan kulttuurialan ja luovien toimialojen yrityksiä niiden mukautuessa digitaalisiin sisämarkkinoihin sekä EU:n ja Kroatian uuteen sääntelykehykseen, vahvistamalla valmiuksia sopeutua uusiin liiketoimintaolosuhteisiin ja nopeasti muuttumaan uusiksi liiketoimintaolosuhteiksi, saavuttaa kilpailukyky ja hyödyntää markkinoiden potentiaalia. 26 C1.1.1. R6-I1 T Investoinnit kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden muutokseen ja kilpailukykyyn Määrä 0 100 Toinen neljännes 2026 Vähintään 100 tukitoimenpidettä, jotka on myönnetty mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille ja muille oikeushenkilöille ja luonnollisille henkilöille (kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla, jotka kattavat arkkitehtuurin, audiovisuaalisen toiminnan, mukaan lukien videopelit, media, kulttuuriperintö, muotoilu, esittävät taiteet, kirjat ja julkaisut, soveltavat ja visuaaliset taiteet), jotta voidaan vahvistaa niiden valmiuksia mukautua digitaalisten sisämarkkinoiden uuteen sääntely- ja lainsäädäntökehykseen ja luoda, edistää ja levittää uusia innovatiivisia tuotteita ja palveluja.



27 C1.1.1. R6-I2 V Faktantarkistusjärjestelmän perustaminen Faktantarkistusjärjestelmä käytössä Toinen neljännes 2026 Disinformaation torjumiseksi sähköisen viestinnän viraston on perustettava tiedotusvälineiden faktantarkistusjärjestelmä, johon kuuluu menettelyjen ja sääntöjen kehittäminen, rekisterien luominen ja faktantarkistajien digitaalisten valmiuksien vahvistaminen sekä teknisten ohjelmien, alustojen ja viestintäjärjestelmien kehittäminen ja tietokannan luominen.

Sähköisen viestinnän viraston on perustettava tietokanta ja järjestelmä omistusrakenteiden ja rahoituslähteiden julkistamiseksi, mukaan lukien ilmoitusvelvollisten rekisterin perustaminen ja kaikkien tarvittavien teknisten ennakkoedellytysten tarjoaminen, jotta kaikki tiedotusvälineet voivat täyttää velvoitteensa yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla. 28 C1.1.2. R1 V T&K-toimintaa ja verokannustimia koskevan oikeudellisen kehyksen muuttaminen ja täydentäminen Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää valtiontukea koskevan lain muuttamisesta annetun lain voimaantulo Viimeinen neljännes 2024 T&K-toimintaan, kehitystyöhön ja tutkimukseen ja kehitykseen investoivien yritysten lukumäärän lisäämiseksi, T&K-toimintaa ja T&K-verokannustimia koskevaan oikeudelliseen kehykseen tehtävät muutokset tulevat voimaan. Valtiontukilakiin tehtävät muutokset tehdään nykyisen verokannustinjärjestelmän asianmukaisuudesta ja tehokkuudesta tehdyn analyysin tulosten perusteella, ja niihin on otettava mukaan asiaankuuluvat sidosryhmät, erityisesti MFIN ja Verohallinto. MINGOR valmistelee oikeudelliset muutokset ja toimittaa ne parlamentaariseen menettelyyn. 29 C1.1.2. R2-I2 T Pk-yritysten tukeminen hallintovalmiuksien parantamisessa Määrä 0 150 Viimeinen neljännes 2025 Vähintään 150 pientä ja keskisuurta yritystä saa yritysneuvontaa liiketoimintasuunnitelmiensa, hallinnointivalmiuksiensa tai yksittäisen yritysohjauksensa parantamiseksi osana ”Investoinnit pk-yritysten hallintokapasiteettiin” -ohjelman puitteissa pk-yritysten hallinnointivalmiuksien parantamiseksi. 30 C1.1.2. R2-I3 T Tuki huipputeknologian ja osaamisen aloilla toimivien startup-yritysten kasvun edistämiseksi Määrä 0 141 Toinen neljännes 2025 Tukea myönnetään sen jälkeen, kun hanke-ehdotuksia on arvioitu ”käynnistystuki, jota ei makseta takaisin”, ja sen tarkoituksena on vauhdittaa uusyritysten kasvua esikaupallisessa vaiheessa huipputeknologian ja osaamisen aloilla tukemalla tuotekehitystä, lisäämällä tuotantokapasiteettia ja investointivalmiutta siten, että vähintään 141 startup-yritystä hyötyy myönnetystä tuesta. 31 C1.1.2. R2-I4 T Startup-yritysten kasvun tukeminen perustamalla yrityskiihdyttämöohjelma. Määrä 0 120 Toinen neljännes 2026 Yrityskiihdyttämöohjelmalla lisätään investointivalmiutta ja tuetaan startup-yritysten kasvua. Ohjelman tavoitteena on, että kiihdytyssyklin suorittaneiden osallistujien kolmen vuoden eloonjäämisaste on yli 70 prosenttia. Tukea olisi myönnettävä vähintään 120 startup-yritykselle yrityskiihdyttämöohjelman kautta. 32 C1.1.2. R2-I5 T Tuki hankkeille, joilla pyritään innovaatioiden kaupallistamiseen Määrä 0 95 Viimeinen neljännes 2024 Tuen myöntäminen vähintään 95 pienelle ja keskisuurelle yritykselle, joilla on kehittyneitä innovaatiohankkeita (teknologiavalmiustaso 7 tai korkeampi), niiden markkinointi-, myynti- ja jakelutoimintojen kaupallistamiseksi ja kansainvälistämiseksi kotimarkkinoilla käyttöön otettuun innovatiiviseen tuotteeseen liittyen.

Investoinnin tavoitteena on edistää innovaatiohankkeiden kaupallistamista lähellä markkinoille tuloa olevien kypsien hankkeiden osalta; lisätään pk-yritysten innovatiivisten tuotteiden, palvelujen tai teknologioiden vientiä tukemalla myynti- ja jakelukanavien luomista ulkomaisille markkinoille. 33 C1.1.2. R3-I2 T Tuki arvoseteleinä Määrä 0 9 954 211 Toinen neljännes 2026 Vähintään 500 pk-yritystä, jotka hyötyvät 9 954 211 euron (75 000 000 Kroatian kunan) tuesta digitalisaatioon. Arvosetelit on annettava digitaalisten arvosetelien ehdotuspyynnön perusteella tehtyjen hanke-ehdotusten arvioinnin jälkeen, ja niitä voidaan käyttää auttamaan työntekijöitä parantamaan digitaalisia taitojaan, mukaan lukien pilvipalveluteknologiaan liittyvät taidot, testaamaan ideoiden kestävyyttä ja suunnittelustrategioita mahdollista digitaalista muutosta varten, hankkimaan digitaalisia markkinointipalveluja, lisäämään kyberturvallisuutta ottamalla käyttöön järjestelmän turvallisuustarkastuksia tai kehittämään tai ottamaan käyttöön monimutkaisia digitaalisia tuotteita ja palveluja. 34 C1.1.2. R3-I3 T Kroatialaisten pk-yritysten digitalisaation tukeminen Määrä 0 27 340 899 Toinen neljännes 2026 Myönnetään tukea hanke-ehdotuksille, jotka on arvioitu digitaalista tukea koskevan ehdotuspyynnön yhteydessä. Tarkoituksena on tukea kroatialaisten pk-yritysten digitalisaatiota tarjoamalla taloudellista tukea digitaalisten ratkaisujen käyttöönottoon, ja vähintään 160 pk-yritystä hyötyy myönnetystä tuesta.

Tukikelpoiseen yritysten digitalisointihankkeeseen on sisällyttävä seuraavat: uuden liiketoimintatavan käyttöönotto; ja ii) todennettavissa oleva uuden tuotantokapasiteetin tai toimitusvaihtoehtojen tai liiketoimintakäytäntöjen parantuminen. Hankkeeseen on liityttävä innovointia ja riskejä, eikä siinä saa keskittyä rutiiniluonteisiin toiminnallisiin muutoksiin tai sääntelyn muutoksista johtuviin liiketoiminnan muutoksiin.

Tuensaajien on osoitettava, että tuetut hankkeet eivät lisää kasvihuonekaasupäästöjä, jos investointi liittyy palvelinkapasiteetin lisäämiseen tai muuntyyppisiin laitteisiin, jotka kuluttavat enemmän energiaa kuin olemassa olevat laitteet. Tämä voidaan osoittaa uusiutuvan energian hankintasuunnitelmilla, päästöhyvityksillä tai muilla keinoin. 35 C1.1.2. R4-I1 T Eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien perustaminen Määrä 0 3 Viimeinen neljännes 2025 Vähintään kolme eurooppalaista digitaali-innovointikeskittymää on perustettu ja toiminnassa. Ne tarjoavat pk-yrityksille palveluja seuraavilla aloilla: i) testaus ennen investointia, ii) osaamisen kehittäminen ja koulutus, iii) rahoituksen saanti ja iv) innovatiivisten ekosysteemien verkottuminen ja kehittäminen.





B. KOMPONENTTI 1.2: ENERGIAKÄÄNNE KOHTI KESTÄVÄÄ TALOUTTA Kroatian elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin tavoitteena on helpottaa hiilestä irtautumista energia- ja liikennealoilla, mukaan lukien innovatiivisten teknologioiden kehittäminen, ja edistää Kroatian kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa vuodeksi 2030 asetetun uusiutuvien energialähteiden 36,6 prosentin osuuden saavuttamista ja Kroatian osuuden saavuttamista EU:n 32,5 prosentin energiatehokkuustavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2030 mennessä. Sen tavoitteena on myös edistää uusiutuvien energialähteiden osuuden nostamista 14 prosenttiin liikenteessä vuoteen 2030 mennessä. Komponentin uudistukset koostuvat lainsäädäntöaloitteista, joilla i) poistetaan esteitä ja hallinnollisia menettelyjä, jotka rajoittavat uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa; saattaa päätökseen kaasun siirtoverkonhaltijan sertifioinnin; ja iii) edistää vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä liikenteessä, mukaan lukien vety ja kehittyneet biopolttoaineet. Komponentin uudistusten ja investointien odotetaan edistävän vihreää siirtymää ja ilmastotavoitteen saavuttamista vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä energia- ja liikennealoilla kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukaisesti. Näillä investoinneilla ja uudistuksilla edistetään Kroatialle osoitettujen maakohtaisten suositusten noudattamista tarpeesta ”keskittää investointeihin liittyvä politiikka energiatehokkuuteen, uusiutuviin energialähteisiin” (maakohtainen suositus 3, 2019) ja ”keskittää investoinnit vihreään siirtymään, erityisesti [...] puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön” (maakohtainen suositus 3, 2020). B.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makset