Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Oppiminen ja opettaminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa"



Virallinen lehti nro C 295 , 07/10/1996 s. 0025



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Oppiminen ja opettaminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa" (96/C 295/05) Komissio päätti 21. joulukuuta 1995 perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Oppiminen ja opettaminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa". Lausunnon valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuurijaosto hyväksyi lausuntonsa 20. kesäkuuta 1996. Esittelijänä oli Christoforos Koryfidis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. 11. heinäkuuta 1996 pitämässään 337. täysistunnossa (heinäkuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 111 ääntä puolesta, 2 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Valkoinen kirja koulutuksesta liittyy menettelyyn, jonka tavoitteena on eritellä koulutusalaa ja ehdottaa suuntaviivoja sen kehittämistoimille. Se on sovellus valkoisesta kirjasta "Kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä", koska sen tavoitteiden saavuttaminen liittyy muun muassa työllisyyden ja kilpailukyvyn parantamiseen EU:n tasolla. 1.2. Tämän valkoisen kirjan sisällön oikeusperustana on perustamissopimuksen 126 ja 127 artikla. Elinikäisen oppimisen eurooppalaisena teemavuonna 1996 toteutettavilla tärkeimmillä aloitteilla pyritään: kannustamaan uusien tietojen hankkimiseen, lähentämään koulua ja yrityksiä toisiinsa, torjumaan syrjäytyneisyys, kolmen eurooppalaisen kielen taitoon, kohtelemaan samalla tavalla aineellisia ja koulutukseen liittyviä investointeja. 2. Yleistä 2.1. Koulutuksen valkoisen kirjan johdannossa komissio luonnehtii investointeja tietoon ja taitoon edellytykseksi sille, että Euroopan maat säilyttävät saavuttamansa arvostuksen. Johdannossa komissio luonnehtii koulutusta myös äärimmäiseksi keinoksi työttömyyden ratkaisemiseksi, vaikka se yhdistää koulutuksen tulevaisuuden valmisteluun ja kokonaisnäkemyksen luomiseen. On varmaan yllätys, että tämä toteamus tulee näin myöhään. Jos Eurooppa olisi todella hyödyntänyt suhteellista etuaan, ts. inhimillisiä voimavarojaan ja sijoittanut ajoissa ja päättäväisesti siihen, mitä nimitämme "aineettomaksi pääomaksi", ehkä emme olisi joutuneet niin voimakkaaseen talouslamaan, meillä ei olisi näin suurta työttömyyttä, vaan olisimme kansainvälisesti kilpailukykyisempiä. 2.2. TSK suhtautuu koulutuksen valkoiseen kirjaan yleisesti ottaen myönteisesti. Se pitää sitä erittäin tärkeänä pohjana vuoropuhelulle, jossa tutkitaan Euroopan nykytodellisuutta ja tulevaisuudennäkymiä. TSK katsoo myös tekstin kirjaavan eurooppalaisen yhteiskunnan ja Euroopan talouden kehitysvaiheita samoin kuin tyydytettäviä tarpeita joustavan siirtymän aikaansaamiseksi tulossa olevaan tietoyhteiskunnan todellisuuteen sekä lähestyvän näitä aiheita oikealla tavalla. Lopuksi TSK:n mielestä teksti tarjoaa koulutuslaitokselle tiedon ja taidon sekä objektiivisen kuvan näiden yksilöille tarjoamista mahdollisuuksista sopeutua sekä vastata maailmanlaajuisen yhteisön kokemiin, tietoyhteiskunnan liikkeelle paneviin mullistuksiin, talouden kansainvälistymiseen ja muotoutumassa olevaan uuteen tieteelliseen ja tekniseen sivistykseen. Samalla TSK katsoo, että tekstin pitäisi olla käyttökelpoisempi ja selkeämpi. 2.3. TSK katsoo, että koulutusjärjestelmien nykyaikaistamis- ja kohentamistavoite ja sitäkin laajemmin tietoyhteiskunnan tavoittaminen ei voi onnistua jäsenvaltioiden eikä huipputason yksittäisten suuntausten, strategioiden ja kokeilujen kautta. Se onnistuu vain kokonaisvaltaisen, tietoisen ja järjestelmällisen yhteiskunnallisen ponnistuksen kautta, jolla on yhteisesti hyväksytty koordinaattori, yhteisesti hyväksytyt erimielisyyksien sovittelumenettelyt sekä yhteisesti hyväksytyt näkyvät välitavoitteet. Tämän tietoyhteiskunnan saavuttamiseksi tarvittavan yhteiskunnallisen ponnistuksen koordinointi kuuluu ilman muuta EU:lle ja sen toimielimille, erityisesti komissiolle. 3. Erityistä 3.1. Ensimmäinen osa: haasteet 3.1.1. TSK yhtyy valkoisen kirjan kuvauksiin ja erittelyihin aikamme haasteiden, niiden syiden ja niihin vastaamisen osalta. Komitea yhtyy myös siihen, että on välttämätöntä antaa toisaalta välittömät vastaukset koulutuksen nykytarpeisiin ja valmistautua toisaalta tulevaisuuden varalta ja tehdä kokonaissuunnitelmat. Komitea pitää kuitenkin merkittävänä tähdentää heti alusta alkaen sitä, että koko tämä ponnistus on vaarassa jäädä huippujen asiaksi ja saattaa kokonaan vesittyä. TSK:n kannalta keskeinen tavoite nykytodellisuudesta tietoyhteiskuntaan siirtymisessä on, mikäli mahdollista, kaikkien eurooppalaisten osallistuminen kaikkiin siirtymäkauden yhteydenottoihin, keskusteluihin ja menettelyihin. Tämä vaatii avoimuutta vuoropuhelun alusta alkaen sekä toimia ongelman nostamiseksi yhteiskunnalliselle tasolle. Sellainen voi tapahtua monella tavalla ja eri tahojen toimin, mutta aina keskusjohtoisesti komission toimiessa vastuunkantajana. Osallistuvia tahoja voivat olla: työmarkkinaosapuolten ammattijärjestöt, jotka pystyvät suoraan välittämään jäsentensä välillä, kaikentasoiset ja -asteiset koulut, joilla on oppilaisiinsa erityinen ja katkeamaton suhde ja lisäksi mahdollisuus solmia yhteyksiä heidän perhepiiriinsä, muut kansalaisjärjestöt, erityisesti koulutusalalla toimivat, tiedotusvälineet siten kuin komissio ja sen edustajat ohjaavat ja määräävät. TSK:n mielestä näin suurisuuntainen yhteisön toiminta voi aiheuttaa eurooppalaisessa yhteiskunnassa "neljännen, liikkeellepanevan mullistuksen", joka ehkä pyyhkii pois nykyisin vallitsevan sekasorron, valottaa siirtymäprosessia ja osoittaa, kuinka yksilöiden tulee toimia uusissa tietoyhteiskuntaa ennakoivissa oloissa. 3.1.2. Edellä selitetyn lähestymistavan toteuttaminen on EU:n perusvelvollisuus Euroopan kansalaisia kohtaan ja samalla perusedellytys Euroopan kansalaisten osallistumiselle tapahtumiin. Syrjäytymisen vaara koskee periaatteessa tietämättömiä, siis niitä, joilla loppujen lopuksi ei ole mahdollisuutta päästä tiedon lähteille. Tämä tiedon saannin mahdollisuus vuoden 2000 Euroopan tulee tarjota kansalaisille. 3.1.3. TSK yhtyy komission tapaan käsitellä kysymystä kansalaisten yleissivistyksen hankkimisesta. Komitean mielestä ihmisen kohtaama riippuvuuden, eristymisen ja vieraantumisen vaara hälvenee, kun yksilö saavuttaa korkean yleissivistyksen asteen. Edelleen komitean mielestä henkilö, jolla on korkea yleissivistys, pystyy tajuamaan asioiden olennaisen ytimen, torjumaan "ainoat mahdolliset ratkaisut" ja "ainutlaatuisuudet", suodattamaan tietoa ja tarkistamaan sen luotettavuuden. Hän pystyy tajuamaan tilanteiden yhteydet ja keksii parhaat ratkaisut toisiinsa liittyviin ongelmiin. 3.1.4. TSK katsoo, että koulutuksen valkoinen kirja ei kosketa nykyisiä koulutusjärjestelmiä niin välittömästi kuin pitäisi. TSK tähdentää, että nykyiset koulutusjärjestelmät ovat jäsenvaltiosta riippumatta melkein yhtä joustamattomia huolimatta niiden välisistä eroavaisuuksista. Erityisesti oppivelvollisuuskoulujen toimintatapa vaatii välitöntä puuttumista ja perusteellista ajattelumallien muutosta valkoisen kirjan osoittamaan suuntaan. TSK ei tavoittele komission väliintuloa jäsenmaiden koulutusjärjestelmien yhdenmukaistamiseksi. Päinvastoin näiden moninaisuus on rikkaus, jota tulee vaalia. TSK tavoittelee tässä vaiheessa komission kannustusta jäsenmaille, jotta nämä tarkistaisivat koulutusjärjestelmiensä tavoitteet ja nykyaikaistaisivat käyttämänsä välineet. 3.1.4.1. Tällainen komission väliintulo tuo EU:n lähemmäksi kansalaisia, koska se koskettaa heidän todellisia ongelmiaan ja arkipäivän huoliaan. 3.2. Toinen osa: tietoyhteiskunnan rakentaminen 3.2.1. TSK yhtyy komission näkemyksiin tietoyhteiskunnan rakentamisen syistä, tavasta ja ajankohdasta ja tähdentää erityisesti seuraavaa: 3.2.2. On tärkeätä aloittaa tietoyhteiskunnan rakentaminen jo varhaisesta vaiheesta, esikoulusta. Toisaalta TSK pitää välttämättömänä, että jokainen koulutusyksikkö ohjelmiensa mallista, muodosta ja sisällöstä sekä tavoitteistaan riippumatta toimii korttelinsa, kaupunginosansa ja alueensa kulttuuri-, sivistys- ja taloussoluna. Muun muassa tätä tarkoittaa puitteen ja sisällön eriytyminen kunkin laitoksen koulutustoiminnassa, niin että ne antavat vastauksen elävään elämään, ts. yhteiskunnallisen ja taloudellisen ympäristön sekä tilan tavoitteisiin ja tarpeisiin. Toisaalta se tarkoittaa myös, että muut talous- ja yhteiskuntapiirit, työmarkkinajärjestöt ja paikallinen itsehallinto oleellisella tavalla osallistuvat koulutuslaitosten toimintatavan määrittelemiseen ja vastaavat osaltaan niiden kustannuksista. Yllä selostetuissa puitteissa koulu, joka toimii korttelin kulttuuri-, sivistys- ja taloussoluna, on avoin yhteiskunnalliselle ympäristölle ja elämälle; se on sidottu taloudellisiin toimintoihin, viljelee sivistystä ja luo edellytyksiä taitojen ja tietojen hankkimiselle. Toimivallan osalta läheisyysperiaatteen noudattamisen ei tule pysähtyä jäsenvaltioiden tasolle. Sen tulee yltää yhteiskunnallisen hallinnon sille tasolle, jossa on joko lähes yhteisiä sivistyksellisiä aineksia tai lähes yhteisiä taloudellisia toimintoja. Yllä mainittu tähdennys ei estä tietenkään eurooppalaisen ulottuvuuden olemassaoloa ja kehitystä koulutuksessa. Eurooppalaisen ulottuvuuden ja toiminnan alat ovat koulutusnäkymien keskitetty yleissuunnittelu, koulutustutkimus yleensä ja eurooppalaisen sivistyksen yhteisten ainesten viljeleminen. 3.2.3. Riippumatta myöskään kunkin koulutuslaitoksen ohjelmien mallista, muodosta ja sisällöstä TSK pitää koulutusmenettelyjä samanaikaisesti yksilöä ja yhteiskuntaa sekä taloutta ja sivistystä palvelevina toimintoina. Yksilön koulutuksen kokonaisjärjestelmän tulee johtaa ammatilliseen ja sielulliseen tasapainoon ja auttaa häntä tajuamaan oikein ongelmat ja vakavuus, samoin kuin mielipiteidensä ja toimiensa substanssi ja seuraukset ryhmässä ja sen ulkopuolella. Olevat koulutusjärjestelmät eivät riitä antamaan eurooppalaiselle tietoyhteiskunnan ja talouden vaatimia avuja, olipa niiden kesto ja kohderyhmä mikä tahansa. Yksilölle käy siis ehdottoman tärkeäksi päästä jatkuvasti käsiksi koulutuksen hyödykkeisiin, mitä vaatii myös uusi lähestymistapa aiheeseen, joka käy ilmi "Elinikäisen oppimisen" ideasta. 3.2.4. TSK yhtyy komission ehdotukseen vuoden 1996 nimeämisestä "elinikäisen oppimisen eurooppalaiseksi teemavuodeksi". TSK uskoo, että jo käynnissä olevat keskustelut tekevät hieman selkeämmäksi maiseman, jossa "elinikäisen koulutuksen" idea liikkuu. Selkeämmäksi tulee myös niiden toimien kirjo, jotka kuuluvat läheisyysperiaatteen puitteissa paikalliselle, kansalliselle tai eurooppalaiselle tasolle tai vaativat yhteistyötä Euroopan unionin ja jäsenmaiden kesken. Näissä keskusteluissa elinikäisestä koulutuksesta on esitetty ja kirjattu mm. seuraavat periaatteet: 3.2.4.1. Sopeutuvuusperiaate Tämän periaatteen mukaisesti elinikäinen koulutus tähtää kansalaisten sopeutumiseen nykyaikaisen elämän koko ajan muuttuviin oloihin ja jokaisen yksilön mahdollisuuteen hankkia, uudistaa, kohentaa ja täydentää tietojaan ja taitojaan. 3.2.4.2. Liikkuvuusperiaate Kansalaisen mahdollisuus liikkua edestakaisin koulutuksen ja työn välillä koko elämänsä ajan rajoituksetta on myös elinikäisen koulutuksen perusajatus. Tähän periaatteeseen kuuluu myös kansalaisen mahdollisuus liikkua tasolta toiselle eli liikkua eri koulutusmuotojen välillä voidakseen jatkaa halutessaan ja valitsemallaan hetkellä opintojaan. 3.2.4.3. Kokonaisvaltaisuusperiaate Tämän periaatteen mukaan elinikäinen koulutus ei rajoitu vain aikuisten koulutukseen, vaan käsittää kaikki koulutustasot ja yhdistää kaikkia koulutusmuotoja. Elinikäinen koulutus, jonka tähtää pohjimmiltaan yksilön täydellistämiseen, on varmaan avain, joka avaa ovet yhteyksille koulutuksen eri tasojen ja muotojen välillä samoin kuin koulutuksen ja ammattikoulutuksen, yhteiskunnallisen elämän kaikkien tuotantomenettelyiden välillä. Se on toisin sanoen ensimmäinen avain, joka avaa pääsyn tietoyhteiskuntaan. 3.2.4.4. Näin laaja (kaikkia kansalaisia koskeva) ja syvä (ihmisen kykyjä koskeva) inhimillisten voimavarojen hyödyntäminen tarkoittaa oikeastaan toisen ulottuvuuden avaamista elämälle ja ihmiselle. Tämän käsityksen pääsisältö ja samanaikaisesti päätavoite on yksilön käytettävissä olevien voimavarojen mahdollisimman laaja vapauttaminen, viljely ja hyödyntäminen mahdollisimman pitkäksi ajaksi. Jotta tällainen tilanne syntyisi, edellytetään avoimen koulun käsitteen vakiinnuttamista yhteiskunnassa ja sen kehittämää dynaamisuutta samoin kuin käsitystä siitä, mitä sijoituksia koulutukseen ja tietoon on tehtävä. 3.2.4.5. TSK osallistuu keskusteluun elinikäisestä koulutuksesta seuraavin tähdennyksin: TSK pitää elinikäistä koulutusta eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden eteenpäin viemisen oleellisena edellytyksenä. TSK katsoo läheisyysperiaatteeen mukaisesti, että Euroopan unioni voi ja sen tulee olla oleellisen tärkeässä osassa luomassa yhtenäistä käsitystä siitä, mitä elinikäinen koulutus tarkoittaa sekä siitä, miten sitä voidaan edistää. Komission tulee luoda yllämainittuja ajatuksia edistäviä esimerkkiohjelmia sekä tukea vastaavanlaisten ohjelmien kehittämistä paikallistasolla. Tarvitaan myös tutkimusta opetusohjelmien sopeuttamisesta elinikäiseen oppimiseen ja siihen johdattelevien koulutuspakettien luomista. Lopuksi komission tulee tutkia ja edistää uusien viestintätekniikoiden tuloa koulutuksen alalle. TSK katsoo, että elinikäinen oppiminen edellyttää nykyisen koulun logiikan muutosta. Olemassa olevan koulun tärkeimpänä tehtävänä tulee olla laajan yleissivistyksen tarjoamisen lisäksi oppilaan perehdyttäminen tiedon saamis- ja hankkimistapoihin. Pedagoginen periaate "oppimisen oppimisesta", joka on elinikäisen oppimisen lähtökohta ja perusedellytys, voi ja sen pitää juurtua kouluopetukseen. Lopuksi TSK pitää välttämättömänä koulutuksen ja panostusten välisen suhteen muuttamista. Yleiseen tietoisuuteen täytyy iskostua, että panostukset inhimilliseen pääomaan ovat ensisijaisen tärkeitä sijoituksia sekä edellytys hengissä säilymiselle ja tuotannolliselle toiminnan jatkumiselle. Paikallishallinnon, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toimielinten tulee sopeuttaa koulutukseen kohdistuva sijoitusstrategiansa yllä mainittuihin puitteisiin. Myös yritysten tulee kehittää koulutusta koskeva sijoitusstrategia erityisesti jatkuvan aikuiskoulutuksen ja työntekijöiden ammattikoulutuksen osalta. Tämän suuntaista yhteistyötä tarvitaan myös työmarkkinaosapuolten välille. Poliittisen vallan tuki on myös tervetullutta, ja sitä voidaan osoittaa luomalla kannustimia yritysten asianomaisille ohjelmille. 3.2.5. Ensimmäinen yleistavoite: "Uusien tietojen hankkimiseen kannustaminen" Komission ensimmäisen yleistavoitteen osalta ("Uusien tietojen hankkimiseen kannustaminen") TSK tähdentää: 3.2.5.1. Komitea yhtyy toteamukseen, että tietoyhteiskunnan tulo edellyttää uusien tietojen hankkimiseen kannustamista, mikä on lähinnä jäsenvaltioiden tehtävä valkoisen kirjan ensimmäisen osan suuntaviivojen mukaisesti. TSK tähdentää samanaikaisesti, että tietojen hankkiminen ja yleensäkin sivistys on jokaisen yksilön arvokkain oikeus, kun taas koulutuksen mahdollistavien olosuhteiden muodostaminen on yhteiskunnan velvollisuus jäseniänsä kohtaan. Tämän logiikan mukaisesti yhteisön toimia näitä periaatteita vastaavien kansallisten toimien tukemiseksi ei tule rajoittaa, elleivät ne aiheuta kohtuutonta taloudellista rasitusta ja kulttuuriulottuvuudesta johtuvia hankaluuksia. (Elektronisessa muodossa olevan materiaalien käyttö painetun tiedon ohella voisi vähentää tällaisia kuluja.) Siten koulutuksen eurooppalaisella ulottuvuudella on edessään rajattomat näkymät, kun taas sen hyväksyminen riippuu kulloinkin otettujen askelten vakaudesta ja siitä, vastaavatko ehdotetut toimet todellisia tarpeita ja peittävätkö ne aukkoja jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmissä. 3.2.5.2. Kun komissio kannustaa jäsenvaltioita perustamaan "tietoresurssikeskuksia", ottamaan käyttöön "uusia pätevyydentunnustamismalleja tutkinnon suorittamisen ja peruskoulutuksen lisäksi", tukemaan liikkuvuutta ja hyödyntämään uutta viestintäteknologiaa koulutuksen palveluksessa, kyseessä on vakava ja hyväksyttävä kannustus. Kannustus olisi kuitenkin täydellisempi, mikäli sen yhteydessä mainittaisiin myös koulutukseen kohdistuvien sijoitusten lisääminen yhdessä sen periaatteen kanssa, että kyse on koko ajan korkeatasoisesta koulutuksesta kaikille. 3.2.5.3. Komission ehdotuksista Euroopan tasoisiksi toimiksi TSK haluaa tähdentää seuraavaa: 3.2.5.3.1. Komitea yhtyy ensinnäkin toisenlaisen (yksinkertaisen ja nykyaikaisen) lähestymistavan luomiseen pätevyyden tunnustamiskysymyksessä. TSK yhtyy myös ajatukseen eurooppalaisen menettelyn säätämisestä sen logiikan mukaan, että tämä menettely sallii taitojen vapaaehtoisen tunnustamisen yksilön koko elämän ajan. TSK tähdentää kuitenkin, että tietoihin ja taitoihin, niiden välisiin suhteisiin samoin kuin niiden tunnustamis- ja vahvistamisjärjestelmiin liittyviin kysymyksiin on kiinnitettävä suurta huomiota. Näiden menettelyiden tuloksen eli siis vahvistettujen tietojen ja taitojen käsittelyn tulee olla todellinen ja oleellinen. Vain siten voidaan tämä ajatus asettaa tavoitteeksi ja vain siinä tapauksessa tämä säädös voi toimia liikkeellepanevana voimana tietoyhteiskunnan saavuttamiseksi. Ei ole kyse siitä, pystyvätkö muutamat tuhannet Euroopan kansalaiset käsittämään, mikä on tietoyhteiskunnan saavuttamisen ja taitojen hankkimisen johdonmukaisuus olemassa olevien järjestelmien ulkopuolella. Ongelmana on, kuinka ihmisten enemmistö kehittyy tähän suuntaan, sillä he lopultakin ratkaisevat, saavutetaanko tietoyhteiskunta. Sekä taitojen tunnustamismenettelyssä että edellytysten luomisessa tietoyhteiskunnan saavuttamiselle työmarkkinaosapuolilla on ja tulee olla keskeinen osuus. 3.2.5.3.2. Tähänastinen kokemus opiskelijoiden liikkuvuudesta Erasmus-ohjelman puitteissa on osoittanut, että sen tuottama hyöty on suuri. Kun opiskelija matkustaa toiseen jäsenmaahan ja oleskelee siellä, hänelle kertyy kokemuksia, tietoja ja uusia ajatuksia oman maansa ongelmien ratkaisemisesta; samalla hän viljelee kulttuurien välistä käsitystä Euroopasta ja eurooppalaisesta yhteiskunnasta. Edellä selostetulta pohjalta TSK katsoo, että vain taloudelliset tekijät voivat rajoittaa opiskelijoiden liikkuvuutta. TSK yhtyy komission ehdotuksiin ja haluaa täydentää niitä seuraavasti: tutkitaan, onko mahdollista lisätä asianomaisiin ohjelmiin osallistuvien opiskelijoiden määrää edellyttäen, että määrärahoja lisätään tai hyödynnetään rationaalisemmin, kehitetään erityinen liikkuvuusohjelma ammattikoulutuksen opettajien ja opiskelijoiden sekä oppisopimuskoulutuksen tasolle. 3.2.5.4. "Multimedia-koulutusohjelmista" TSK katsoo, että yhteisön on aika tehdä päätökset ja voittaa esteet, joita ilman muuta on olemassa: päätökset, jotka liittyvät tahdonilmauksiin eurooppalaisten multimedia-koulutusohjelmien hankkimiseksi, päätökset, jotka liittyvät Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ylittämiseksi (ei kuitenkaan sen vastaisesti), päätökset sellaisten yritysten valitsemiseksi, jotka ottavat vastatakseen koko kampanjan toteuttamista, sekä lopuksi päätökset opettajien lisäkoulutuksesta uusien tekniikoiden käyttämiseen, niin että he pystyvät hyödyntämään niitä ja opettamaan niiden käyttöä. 3.2.6. Toinen yleistavoite: "Koulun ja yritysten lähentäminen toisiinsa" Komission toisen yleistavoitteen osalta ("Koulun ja yritysten lähentäminen toisiinsa") TSK tähdentää seuraavaa: 3.2.6.1. TSK pitää koulun niveltämistä tuotantoon ja yrityksiin hyvin merkittävänä kysymyksenä ja tietoyhteiskunnan saavuttamisen perusedellytyksenä. Tämän yhdistämisen ei tule olla yksipuolista. Kohdassa 3.2.2 esitetyn mukaisesti suhde voi ja sen tulee olla dialektinen, millä tarkoitetaan kaikkea myönteistä mitä se merkitsee sekä koululle että kullekin yritykselle. Erityisesti paikallisesti vaikuttavien ja toimivien pk-yritysten tulee nähdä, mitä tarkoittaa korkeatasoinen koulutus niiden tuotteiden markkinoinnille, laadulle ja kilpailukyvylle. Toisin sanoen niiden tulee nähdä kuinka niille on hyödyksi, että ne voivat täydentää työvoimaansa korkealaatuisesta lähteestä ja siten nähdä, että koulutusta koskevat panostukset ovat tarpeellisia myös yleisemmin. 3.2.6.2. Keskusteltaessa koulun ja yritysten lähentämisestä toisiinsa TSK katsoo aiheelliseksi tähdentää jälleen, kuinka tärkeätä on ammattikoulutuksen tason kohottaminen. Komitean mielestä ammattikoulutuksen tulee olla tasaveroinen muiden koulutusmuotojen kanssa. Kun yhdistelmänä on yleissivistävä koulutustaso ja ammatinvalinnanohjaus sekä korkea ammattikoulutuksen perustaso ja oppisopimusjärjestelmä, nuorten pääsy työmarkkinoille on enemmän kuin todennäköistä, kun taas elinikäinen koulutus on työntekijöiden vastaus työn ja tuotannon jatkuvan nykyaikaistamisen vaatimukseen. 3.2.6.2.1. Ammattikoulutuksen tason kohentamisen ainesosia olisivat: nuorten seuranta- ja ammatinvalinnanohjauksen järjestelmien parantaminen heidän yleissivistävän koulutusjaksonsa aikana, koulutettavien yhteishengen ja yhteistyön kehittäminen yhteisten tavoitteiden asettamiseksi, kouluttajien ja koulutettavien yrityselämää koskeva järjestelmällinen tiedottaminen sekä yrityksen perustamisen ja yrittäjäkoulutuksen sisällyttäminen koulutuslaitosten opetusohjelmiin, ammattikoulutuslaitosten yhteistyömahdollisuus yleensä yritysten ja erityisesti oman alueen yritysten kanssa (työmarkkinaosapuolet) yhteisten koulutusohjelmien ja toimintojen suunnittelemiseksi ja kehittämiseksi yrityksiin niissä työskenteleville työnteon yhteydessä läpivietäviksi, näiden laitosten mahdollisuus kouluttaa konkreettisten ohjelmien pohjalta monenlaisia työntekijöitä yrityksiin, erityisesti rajat ylittävän opiskelijavaihdon ja -liikkuvuuden kehittäminen EU:n eri alueiden välillä, ammattikoulutuslaitosten mahdollisuus päästä käsiksi työmarkkinoita, tietoa ja teknologiaa koskeviin lähteisiin, 3.2.6.2.2. TSK pitää merkittävänä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (CEDEFOB) panoksen varmistamista ponnisteluissa valkoiseen kirjaan sisällytettävien toimien parantamiseksi ja kehittämiseksi. 3.2.6.3. Oleellinen väline koulun ja yritysten lähentämisessä toisiinsa ovat varmasti oppisopimus- ja vaihtoehtoisen ammattikoulutuksen järjestelmät. Niitä tulee kannustaa, nykyaikaistaa ja edistää Euroopan tasolla jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten välisellä sopimuksella. Tästä syystä on välttämätöntä että: vahvistetaan eri kannustimin yrityksiä, jotka tekevät oppisopimuksia ja kehittävät oppisopimusopiskelua sekä työntekijöidensä ammatillista koulutusta, kannustetaan ja vahvistetaan yhteenkuuluvuutta ja riippuvuutta lisäävää yhteistyötä koulun ja yritysten välillä, tuetaan rajat ylittävää alueellista yhteistyötä edistäviä toimia. 3.2.6.4. Lopuksi TSK pitää keskeisenä ja tärkeänä kysymyksenä, että koulun ja yritysten suhde perustuu ja kehittyy työmarkkinaosapuolten yhteisen osallistumisen ja vastuun pohjalla. Koulutus voi ja sen tulee olla kaikenmuotoisten ja -jännitteisten yhteiskunnallisten ristiriitojen sovittelu- ja liennytyspaikka. 3.2.7. Kolmas yleistavoite: "Yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjunta" Kolmas yleistavoite on komission vastausehdotus suurta osaa väestöstä uhkaavaan sosiaaliseen syrjäytymiseen heidän eri syistä tapahtuneen koulutus- ja työjärjestelmästä syrjäytymisensä tähden. Tähän ehdotukseen sisältyvät seuraavat toimet: toisen mahdollisuuden tarjoavat koulut ja eurooppalainen vapaaehtoispalvelu. 3.2.7.1. TSK:n mielestä komissio on oikeassa havaitessaan tarpeelliseksi tarjota koulutusjärjestelmästä syrjäytyneille tai syrjäytymässä oleville nuorille toisen mahdollisuuden sopeutua yhteiskuntaan. TSK painottaa lasten oikeutta tietoon ja kulttuuriin. Toisen mahdollisuuden tarjoavat koulut komission esittämässä muodossa, hyvin toimintaedellytyksin varustettuina ne ovat varmasti toivottava ja hyväksyttävä ratkaisu. Mutta tämä ratkaisu ei kuitenkaan ole kuin vaihtoehtoratkaisu, jollaisena sitä tulee myös käsitellä. Tämä tarkoittaa, että "ensimmäisen mahdollisuuden" tarjoava koulu on se, jonka velvollisuutena on olla syrjäyttämättä nuoria oikeasta ja täydellisestä yleissivistävästä ja erityiskolutuksesta. Tässä tarkoituksessa TSK:n mielestä on jo aika antaa erityistä painoa koulutukselle yleensä sekä parantaa koulujen toimintaedellytyksiä, mikä tarkoittaa lyhyesti: koulun ja kodin välisten suhteiden vahvistamista ja solmimista, parempaa sivistystä, jatkuvaa täydennyskoulutusta, opettajien työn arvostamista ja parempia palkkoja, parempia työoloja, pienempiä opetusryhmiä, nykyaikaisia ja hyväksyttäviä opetus- ja opiskelutiloja, nykyaikaisia eriteltyjä ohjelmia ja välineitä, muun muassa kokonaisvaltaisten kirjastojärjestelmien kehittämistä sekä uusia teknologioita ja tietotekniikkaa hyödyntäviä opetusmenetelmiä, erikoiskoulutettujen opettajien antamaa, normaalin kouluopetuksen puitteissa tapahtuvaa heikkojen ja vammaisten oppilaiden tukiopetusta sekä tukitoimia yleissivistävissä ja erikoisaineissa. 3.2.7.2. Nykytietämyksen mukaisesti "toisen mahdollisuuden" tarjoava koulut jotka toistaiseksi kuuluvat esimerkkiohjelman piiriin, kuten on ilmoitettu voivat olla yhteiskuntaan sopeutumisen tai palaamisen varaventtiili nuorille, jotka ovat olosuhteiden pakosta jääneet opetuslaitoksen ja näin ollen myös työelämän ulkopuolelle. Näiden koulujen täytyy vain pitää päätavoitteenaan nuorten sulauttamista kokonaisjärjestelmään, niin että niistä ei tule "ghettoa", ts. itse asiassa syrjäytymistä lisäävää koulua. TSK kannattaa periaatteessa ajatusta "toisen mahdollisuuden" kouluista tähdentäen kuitenkin seuraavaa: näiden koulujen ohjelmien ja toimintatavan tulee olla pääasiassa paikallisen yhteiskunnan valvonnassa (paikallishallinnon, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisjärjestöjen), koulujen tulosten arviointiin tulee osallistua asianomaisen jäsenmaan virallisen opetuslaitoksen ja EU:n edustajia, koulujen rahoitus tulee, mikäli mahdollista, jakaa paikallishallinnon, jäsenvaltion ja EU:n kesken tapauskohtaisesti ja objektiivisten taloudellisten mahdollisuuksien mukaisesti, mikäli on kyse koulun ja tietyn pienen, keskisuuren tai suuren paikallisen yrityksen välisestä sopimuksesta, on itsestään selvää, että tällä yrityksellä on velvollisuus osallistua koulun rahoitukseen, sen työskentelyn suunnitteluun ja sen tulosten arviointiin. 3.2.7.3. Koulujärjestelmän tulee olla niin joustava, että jo nuorena voi saada toisenkin mahdollisuuden. Komitea painottaa, toisen mahdollisuuden tarpeellisuutta myös alhaisen peruskoulutuksen omaavien aikuisten kohdalla, sillä heitä uhkaa työttömyys ja syrjäytyminen puutteellisen tai vanhentuneen peruskoulutuksen vuoksi. 3.2.7.4. "Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun" osalta TSK kannattaa komission aikeita ja viittaa äskettäin "Euroopan nuorten vapaaehtoispalvelua" koskevassa lausunnossa ottamiinsa kantoihin (). 3.2.8. Neljäs yleistavoite: "Kolmen yhteisökielen hallinta" Eurooppalaisten kielellinen viestintä on varmaankin ratkaisuja vaativa ongelma. Toisaalta Euroopan kielellinen monimuotoisuus on kuvaamattoman arvokas kulttuurinen rikkaus, jota on syytä varjella ja vaalia. Komission esittämä tavoite jokaisen eurooppalaisen mahdollisuudesta viestiä ainakin kahdella kielellä oman äidinkielensä lisäksi on hyvin merkittävä, mutta myös erittäin kunnianhimoinen tavoite. Neljännen yleistavoitteen osalta TSK tähdentää seuraavaa: 3.2.8.1. Komitea yhtyy tavoitteenasetteluun, jonka mukaan jokaisella eurooppalaisella tulisi olla mahdollisuus viestiä ainakin kahdella yhteisökielellä oman äidinkielensä lisäksi. Komitea kannattaa kuitenkin mieluummin näkemystä, jonka mukaan ensimmäisen vieraan kielen oppimisen pitäisi alkaa ala-asteella ja toisen yhteisökielen oppimisen ylä-asteella. Yhteisön vähemmistökielten suojelemisesta tehtyjen sopimusten osalta TSK yhtyy myös sen ajatuksen edistämiseen, että ensimmäistä vierasta kieltä opetetaan ja siitä tehdään opetuskieli yläasteen koulutuksessa. 3.2.8.2. TSK katsoo, että yhteisökielten oppimisen ei tule pysähtyä oppivelvollisuuskouluun, vaan jatkossakin tulee olla mahdollisuus syventää tietojaan, mutta myös oppia uusia vieraita kieliä. Jatkuva koulutus ja kannustuspolitiikka on kehys, jota voidaan hyödyntää tässä tarkoituksessa. Kolmen yhteisökielen opetus ja oppiminen tulee järjestää jäsenmaiden koululaitoksissa monikulttuurisen sivistyksellisen tavoitteenasettelun yleisemmissä puitteissa. Kolmen yhteisökielen opettamista voidaan edistää parhaiten tukemalla eurooppalaisten kielten opettamista alkuperämaansa ulkopuolella asuvien eurooppalaisten lapsille. 3.2.8.3. Joka tapauksessa TSK kannattaa komission ehdottamia hankkeille suunnattavia konkreettisia yhteisön tukitoimia ja katsoo, että tulee etsiä järjestelmällisesti uusia vieraiden kielten oppimistapoja, jotka saavat koko menettelyn yksilön kannalta helpommin omaksuttavaksi ja houkuttelevaksi. Tämänsuuntaisesti kutsutaan komissio toimimaan omalta osaltaan ja tekemään asiaan liittyviä aloitteita tai tukemaan muiden tahojen hankkeita. 3.2.8.4. Yllä olevan lisäksi TSK arvioi, että ratkaisua eurooppalaisten kielellisen viestinnän ongelmaan tulee etsiä myös teknologian alalta. Tämän tavoitteen mukaisesti komission tulee tehdä aloite tieteellisten ja teknisten nykymahdollisuuksien tutkimiseksi, sillä ne saattavat tarjota näkymiä ongelman ratkaisemiseksi teknologian avulla. 3.2.9. Viides yleistavoite: "Aineellisten ja koulutukseen liittyvien sijoitusten yhtäläinen kohtelu" Tämä tavoite on ehkä kaukaisin ja vaikein. Sen saavuttaminen edellyttää vuosisatoja vallinneen mielenlaadun ja koko lähestymistavan muuttamista. TSK yhtyy komission toteamukseen, että panostuksen tiedon ja taitojen hankkimiseen tulee lisääntyä, ja huomauttaa erityisesti seuraavaa: 3.2.9.1. TSK pitää jäsenvaltioiden mutta myös EU:n keskeisenä velvollisuutena nuorten ja vanhojen, työssä käyvien ja muiden kannustamista ja tukemista sijoittamaan jatkuvasti tietojen ja taitojen hankkimiseen. Tämän velvollisuuden täyttämiseksi jäsenvaltioiden tulee liittää tiedon ja taidon hankkimiseen sijoitettuihin määrärahoihin kannustimia, kun taas EU:n tulee auttaa asiaan liittyvien aloitteiden tukemista tutkimuksilla, arvioinneilla ja parhaiden olemassa olevien kannustuskäytäntöjen vaihdolla sekä pyrkimällä asiaan liittyvien järjestelmien yhdenmukaistamiseen. 3.2.9.2. Komitea pitää yritysten jalona velvollisuutena tutkia uudelleen myös panostuksia tutkimukseen sekä tiedon ja taitojen hankkimiseen. Tämä tapahtuu yritysten omien tulevaisuudennäkymien ja tuotteiden kilpailukyvyn parhaaksi. TSK kehottaa yrityksiä erityisesti kehittämään henkilöstökoulutustaan ja sijoituksiaan tutkimukseen sekä tiedon ja taitojen hankkimiseen ensisijaisena toimena, jotta ne eivät helposti ryhtyisi supistamaan asiaan liittyviä menojaan. Toisaalta TSK yhtyy komission näkemykseen, että "osaa koulutusmenoista ja ammattikoulutusjakson aikana maksetuista palkoista voitaisiin kohdella poistokelpoisena aineettomana käyttöomaisuutena ja ne voitaisiin siirtää yrityksen taseeseen." 3.2.9.3. TSK pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot osoittavat koulutusinvestoinnit ensisijaisiksi toimiksi. Tähän mennessä noudatettu politiikka, jonka mukaisesti tutkimus- ja koulutusmäärärahat sidotaan kulloinkin vallitsevaan taloudelliseen tilanteeseen, on kumottava. 3.2.9.4. TSK katsoo lopuksi, että EU:n ja erityisesti komission osuus viidennen yleistavoitteen saavuttamiseen on oleellinen. Tämä osuus tarkoittaa sen osoittamista, että kokonaisvaltainen ja historiallinen taitotietoon panostaminen on välttämätöntä. Tämä osuus tarkoittaa kaikkien sellaisten tietojen hankkimista, kirjaamista ja hyödyntämistä, jotka antavat taitotiedolle sille nykyisin kuuluvan ponnen, sisällön ja arvon. Tämä osuus tarkoittaa loppujen lopuksi yritystä muuttaa keskeistä yhteiskuntakäsitystä, joka haluaa nähdä koulutuksen vain yleissivistävänä, ammattikoulutuksen vain yleissivistävänä koulutuksena ja panostamisen taitotietoon sosiaalisena velvollisuutena, vain nuoria koskevana ja aina takarajan omaavana. 3.2.10. TSK:n kanta on, että koulutuksen valkoiseen kirjaan sisältyvät yleis- ja osatavoitteet ovat vaikeasti saavutettavia. Ne ovat kuitenkin samalla elinkysymyksiä Euroopalle taloudellisena ulottuvuutena ja sen historialliselle käsitykselle elämästä, ihmisestä ja yhteiskunnasta. Siispä niiden saavuttaminen on tarpeellista eikä niitä voida kiistää. Keskustelun aiheena tulee jatkossakin olla, kuinka nämä tavoitteet saavutetaan helpoimmin, nopeimmin ja mikäli mahdollista kaikkien Euroopan kansalaisten toimesta. Tähän keskusteluun TSK vaatii ja lupaa osallistua. 4. Päätelmät 4.1. Valkoinen kirja koulutuksesta on varmaankin pohja mutta myös lähtökohta, kun etsitään Euroopalle 21. vuosisadan kynnyksellä uutta suuntaa kokonaisvaltaisesti ja monipuolisesti. Edellä mainituissa puitteissa TSK pitää koulutuksen kehitystä ja nykyaikaistamista tarpeellisena edellytyksenä Euroopan unionin talous-, sosiaali- ja kulttuurielämän kokonaisvaltaisemmaksi kehittämiseksi. Siksi komitea edellyttää, että kehityksen, kilpailukyvyn ja työllisyyden hyväksi panostetaan taloudellisia voimavaroja samassa suhteessa kuin niiden hyväksi osoitetaan poliittista tahtoa ja niiden edistämiseksi laaditaan jälkilausumia. 4.2. TSK:n mielestä pelkkä panostaminen perustamissopimuksen asianomaisten artikloiden ja läheisyysperiaatteen puitteissa on vakava asia, mutta ongelman itsensä suuruus samoin kuin siihen liittyvien tavoitteiden elintärkeys vaativat varovaisia liikkeitä ja hyvin harkittuja valintoja. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että nyt tehtävät koululaitosta ja koulutusta koskevat ratkaisut vaikuttavat melkein kahdenkymmenen vuoden aikavälillä merkittävästi eurooppalaisten ajattelutapaan, heidän käsitykseensä elämästä ja ihmisestä ja heidän järjestelmänsä arvoihin. Toisin sanoen he määrittävät kilpailukykynsä yhteydessä loppujen lopuksi selviytymismahdollisuutensa. 4.3. Edellä selostetun lähestymistavan puitteissa TSK pitää valintoja ja suuntaa kohti tietoyhteiskuntaa koko eurooppalaisen yhteiskunnan asiana, jokaisen eurooppalaisen asiana. Siksi komitea ehdottaa: ongelman nostamista yhteiskunnan tasolle, vuoropuhelun avausta tiettyjen toimien puitteissa, edellytysten luomista kansalaisten osallistumiseksi koko prosessin, sopimusten solmimista periaatekysymyksistä ja tietoyhteiskuntaan johtavien sekä sen saavuttamisen mahdollistavien välitavoitteiden asettamista. 4.4. Koululaitokseen ja koulutukseen liittyvinä periaatekysymyksinä voidaan pitää seuraavia: valintaa selektiivisen ja korkeatasoisen kaikille tarkoitetun elinikäisen koulutuksen välillä. TSK asettuu tässä tapauksessa kannattamaan jälkimmäistä vaihtoehtoa, koulutusmenojen maksajan ja maksutavan valintaa. Tässä kysymyksessä TSK tähdentää, että se pitää koulutusta hyödykkeenä, joka demokraattisen valtion tulee tarjota poikkeuksetta kaikille kansalaisilleen, valintaa opetusohjelmien sisältöä koskevaksi kannaksi sellaisista asioista kuin ihmisoikeudet, oppilaiden demokraattinen ja sosiaalinen tietoisuus, suvaitsevuus ja kanssaihmisten, erityisesti heikkojen tukeminen sekä ikänsä, ihonvärinsä, rotunsa, sukupuolensa, uskontonsa ja aatteidensa osalta poikkeavien ihmisten erilaisuuden hyväksyminen. Näissäkin kysymyksissä TSK:n valinta on myönteinen. 4.5. Valkoisessa kirjassa tietoyhteiskunnan rakentamiseksi ehdotettujen tavoitteiden ja toimien osalta TSK tähdentää yhteenvetona seuraavaa: TSK pitää kaikkia viittä valkoisen kirjaa määrittelemää yleistavoitetta ratkaisevan tärkeinä tietoyhteiskunnan rakentamisen kannalta. Komitea tähdentää kuitenkin, että näihin viiteen tulisi lisätä ainakin yksi keskeinen tavoite: tietoyhteiskunnan inhimillisen ulottuvuuden tavoite, komitea pitää ehdotettuja Euroopan tason toimia merkittävinä mutta heikkoina suhteessa ajamiinsa tavoitteisiin, koska niihin ei liity konkreettisia rahoituksellisia seurauksia, joka tapauksessa TSK pitää Valkoista kirjaa koulutuksesta komission antamana myönteisenä ja merkittävänä panoksena Euroopan unionin tulevaisuudennäkymien hyväksi. Euroopan unionin sekä tietoyhteiskunnan rakentamiseen sitoutuneiden ja siitä vastaavien voimien panoksesta tästä eteenpäin riippuu, tuleeko valkoisesta kirjasta lopulta nykypäivän Euroopan kansalaisten odotusten mukainen, sellaisen uuden maailman vaatimuksia vastaava teksti, jota tekninen ja tieteellinen kehitys, tietoyhteiskunta ja talouden kansainvälistyminen rakentavat päivä päivältä. Bryssel, 10. heinäkuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () CES 400/96.