KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta /* COM/2013/0571 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Johdanto Avoimia työpaikkoja koskevat tilastot antavat tietoa tiettynä ajankohtana avoimina olevien työpaikkojen määrästä. Ne vastaavat sitä osaa työvoiman kysynnästä, jota työvoiman tarjonta ei täytä. Siten tilastot antavat tärkeää tietoa työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmien koosta ja rakenteesta. Yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 453/2008[1] (jäljempänä ’avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annettu asetus’) muodostaa puitteet avoimia työpaikkoja koskevien neljännesvuosittaisten tilastojen tuottamiselle, toimittamiselle ja arvioinnille. Asetuksen 10 artiklassa edellytetään, että komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta 24. kesäkuuta 2010 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Kertomuksessa on arvioitava jäsenvaltioiden toimittamien tilastojen sekä Euroopan tason aggregaattien laatua ja osoitettava alueita, joita voitaisiin parantaa. Tämä on komission toinen kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle[2]. Kertomuksessa hyödynnetään tietojen toimittamisesta neljännesvuosittain saatua kokemusta ja jäsenvaltioiden vuosittaisissa laaturaporteissaan toimittamia asiakirjoja. Kertomuksen toisessa osassa kuvataan, kuinka avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen täytäntöönpano on edistynyt kuluneiden kolmen vuoden aikana. Kolmannessa osassa arvioidaan avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen laatua. Neljännessä osassa keskitytään Euroopan tason aggregaatteihin. Lopuksi viidennessä osassa esitetään päätelmiä ja ehdotetaan keinoja, joiden avulla käyttäjien odotuksiin voidaan tulevaisuudessa vastata entistä paremmin. 2. Täytäntöönpano 2.1 Oikeudellinen kehys Komissio on täydentänyt avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetulla asetuksella luotuja puitteita kahdella täytäntöönpanoasetuksella: · Komission asetuksessa (EY) N:o 1062/2008[3] määritellään vuoden 2014 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen sovellettavat kausitasoitusta koskevat menettelyt ja jäsenvaltioiden komissiolle vuosittain toimittamien laaturaporttien rakenne, sisältö ja toimituspäivät. · Komission asetuksessa (EY) N:o 19/2009[4] määritellään termi ’avoin työpaikka’, asetetaan toimittamismääräajat ja täsmennetään ajanjaksot, joita ensimmäisten toimitettavien tietojen on koskettava. Myös toteutettavuustutkimuksia tekevät maat ja tutkimuksissa käsiteltävät aiheet luetellaan säädöksessä olevassa liitteessä. Edellä mainitun lainsäädännön mukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden on toimitettava avoimia ja täytettyjä työpaikkoja koskevat aikasarjat vuoden 2010 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen 70 päivän kuluessa vuosineljänneksen päättymisestä. Niiden jäsenvaltioiden, joiden työntekijöiden määrä on enemmän kuin 3 prosenttia EU:n työntekijöiden kokonaismäärästä, on toimitettava tiedot 45 päivän kuluessa vuosineljänneksen päättymisestä. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot avoimien ja täytettyjen työpaikkojen määristä kaikissa yrityksissä ja kaikilta NACE Rev. 2 ‑luokituksen taloudellisilta toimialoilta[5]. Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetussa asetuksessa kuitenkin säädetään, että niissä jäsenvaltioissa, joiden on vaikea toimittaa tietoja pienyrityksistä (määritelty alle kymmenen työntekijän yrityksiksi) ja NACE:n pääluokista O–S[6] (luokkien pääasialliset toimet koskevat julkista hallintoa, terveyspalveluita ja koulutusta) olisi tehtävä toteutettavuustutkimuksia. 2.2 Toteutettavuustutkimukset Edellä mainittuja toteutettavuustutkimuksia tehtiin Tanskassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Maltassa ja Itävallassa. Ne kaikki ovat toimittaneet tuloksensa Eurostatille, mutta niiden päätelmät mahdollisuudesta laajentaa avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen laajuutta lyhyellä aikavälillä poikkesivat toisistaan. Espanjassa ja Itävallassa tilastot laajennettiin välittömästi toteutettavuustutkimusten jälkeen kattamaan koko talouden. Tanskassa on alettu kerätä tietoa pienyrityksistä ja Maltassa NACE:n pääluokista O–S. Ranskassa kerätään vuosittain tietoa pienyrityksistä ja pyritään laajentamaan avoimia työpaikkoja koskevat tilastot kattamaan myös NACE:n pääluokkien O–S markkinattomat osat. Italiassa ei ole toistaiseksi saavutettu tuntuvaa edistystä. Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetussa asetuksessa edellytetään, että komissio (Eurostat) hyväksyy toimenpiteitä, kun toteutettavuustutkimusten tulokset ovat käytettävissä. Vaatimuksen mukaisesti komissio pohtii parhaillaan asianmukaisia toimenpiteitä. 2.3 Edellisen kertomuksen jälkeen tapahtunut kehitys Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 2010 annetun ensimmäisen kertomuksen jälkeen jäsenvaltiot ovat kehittäneet avoimia työpaikkoja koskevien tietojen keruuta ja toimittamista. Työtä varten komissio antoi osalle jäsenvaltioista rahoitusta avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Viimeiset avustukset avoimia työpaikkoja koskevia tilastoja varten myönnettiin vuonna 2012. Avustuksilla on autettu niiden saajia laatimaan avoimia työpaikkoja koskevia uusia kyselyitä tai kehittämään olemassa olevia tiedonkeruumenetelmiä esimerkiksi toimilla vastausrasitteen pienentämiseksi. Vuodesta 2010 lähtien kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet tilastoja avoimista työpaikoista. Avoimia työpaikkoja koskevista tilastoista annetun asetuksen säännösten mukaisesti osa maista kuitenkin jätti tilastojen ulkopuolelle pienyritykset tai yhden tai useamman NACE:n pääluokista O–S tilastojen keräämisen alkuvaiheessa mahdollisesti kokemiensa vaikeuksien vuoksi. Nykyään 22 jäsenvaltion toimittamat tiedot kattavat koko talouden. Muissa maissa (Tanska, Kreikka, Ranska, Italia ja Malta) tietojen kattavuudessa on edelleen puutteita pienyritysten tai NACE:n pääluokkien O ja/tai P–S osalta. Eurostat on vuodesta 2010 lähtien julkaissut tietoja avoimien työpaikkojen asteesta, eli avoimien työpaikkojen määrästä suhteessa kaikkien (täytettyjen ja avoimien) työpaikkojen määrään, noin 80 päivää viitevuosineljänneksen päättymisen jälkeen (T+80). Vuonna 2011 raportoinnin oikea-aikaisuus parani merkittävästi, kun Eurostat alkoi laatia avoimien työpaikkojen asteesta Euroopan unionia ja euroaluetta koskevia pikaennakkoja. Koko taloutta koskevan neljännesvuosittaisen avoimien työpaikkojen asteen pikaennakko on saatavilla Eurostatin verkkosivustolla 50 päivää vuosineljänneksen päättymisen jälkeen (T+50). Kroatiassa avoimia työpaikkoja koskevat tilastot laajennettiin kattamaan myös pienyritykset vuonna 2012, hyvissä ajoin ennen maan liittymistä unioniin 1. heinäkuuta 2013. Hyvien käytäntöjen jakamiseksi jäsenvaltiot ja Eurostat ovat yhdessä järjestäneet sarjan työpajoja, joissa on käsitelty tietojen laatua ja levittämistä koskevia asioita ja metodologisia kysymyksiä, kuten avoimia työpaikkoja koskevien variaatiokerrointen laskemista. Viimeisin työpaja järjestettiin Luxemburgissa maaliskuussa 2013. 3. Laatu Laatua arvioidaan laaturaportteja koskevista Euroopan tilastojärjestelmän standardeista annetuissa ”ESS Standard for Quality Reports” ‑ohjeissa[7] määriteltyjen viiden tärkeimmän ulottuvuuden perusteella. Ulottuvuudet ovat relevanssi, tarkkuus, oikea-aikaisuus, yhtenäisyys/vertailukelpoisuus ja saatavuus/selkeys. 3.1 Relevanssi Avoimia työpaikkoja koskevien tilastotietojen kerääminen on hyvin relevanttia, sillä kyseiset tilastot ovat ainoa harmonisoitu tietolähde, jonka avulla voidaan mitata tyydyttämätöntä työvoiman kysyntää. Neljännesvuosittaisia tietoja avoimista työpaikoista käytetään komission yksiköissä (työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastossa) ja Euroopan keskuspankissa suhdannekierron ja työmarkkinoiden lyhyen aikavälin kehityksen seurantaan. Avoimia työpaikkoja koskevat tilastot ovat yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista[8], jotka on valittu välineiksi alle vuoden pituisia jaksoja koskevan euroalueen makrotalouskehityksen seurantaan. Avoimia työpaikkoja koskevia tilastotietoja käytetään myös älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 ‑strategian[9] puitteissa toteutettavissa indikaattoreihin perustuvissa rakenneanalyyseissa. Eurooppa 2020 ‑strategian työllisyyttä koskevassa osassa saavutettua edistystä seurataan tulostaulun eli yhteisen arviointikehyksen avulla. Siihen sisältyy kaksi avoimia työpaikkoja koskeviin tilastoihin perustuvaa indikaattoria. Avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen relevanssi paranisi korjaamalla kattavuutta koskevat puutteet, jotka johtuvat NACE:n pääluokkia O–S ja pienyrityksiä koskevien tilastojen valinnaisuudesta. 3.2 Tarkkuus Avoimia työpaikkoja koskevien variaatiokertoimien laskeminen on erityisen haastavaa avoimien työpaikkojen erittäin vinon jakauman vuoksi, eli vastaus on useimmiten 0. Viitevuotta 2011 koskevien laaturaporttien mukaan jäsenvaltioiden estimaatteja koskevat variaatiokertoimet vaihtelivat avoimien työpaikkojen määrän osalta yhden ja seitsemän prosentin välillä. Ainoastaan Bulgaria jäi vaihteluvälin ulkopuolelle. Estimaatteihin tehdyt tarkistukset ovat tärkeitä erityisesti käyttäjille ja ovat tärkeä osa tarkkuutta. Avoimien työpaikkojen asteen kaksi eri julkaisua eroavat toisistaan. Tavallisesti T+80 päivän jälkeen levitettävissä tiedoissa on mukana kaikkien jäsenvaltioiden tiedot. Näin ollen euroaluetta ja EU:n 27:ää jäsenvaltiota koskevat estimaatit (T+80-estimaatit) kattavat kaiken saadun tiedon. Niitä tarkistetaan vain, jos jäsenvaltiot toimittavat tietoja julkaisun määräpäivän jälkeen. Euroalueen tai EU:n 27 jäsenvaltion avoimien työpaikkojen astetta koskeviin estimaatteihin ei ole tehty tarkistuksia vuoden 2010 kolmannen vuosineljänneksen jälkeen. Euroalueen ja EU:n 27 jäsenvaltion avoimien työpaikkojen kokonaisastetta koskevat pikaennakot julkaistaan T+50 päivän jälkeen. Niitä voidaan tarkistaa, kun T+80-estimaatit julkaistaan. Toistaiseksi tarkistukset ovat olleet rajallisia. Tähän mennessä pikaennakkoja on julkaistu kuuden vuosineljänneksen ajan vuoden 2011 kolmannesta vuosineljänneksestä vuoden 2012 neljänteen vuosineljännekseen. Tänä aikana euroaluetta koskevaa estimaattia on tarkistettu kaksi kertaa (vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä 0,1 prosenttiyksikköä 1,6 prosentista 1,7 prosenttiin ja vuoden 2014 neljännellä neljänneksellä ‑0,2 prosenttiyksikköä 1,8 prosentista 1,6 prosenttiin) ja EU:n 27:ää jäsenvaltiota koskevaa ennustetta kerran (vuoden 2014 neljännellä neljänneksellä ‑0,2 prosenttiyksiköllä 1,6 prosentista 1,4 prosenttiin). Osassa jäsenvaltioita on etenkin sarjojen alussa tehty merkittäviä tarkistuksia sekä avoimien että täytettyjen työpaikkojen määrään. Tällä ei kuitenkaan ole ollut suurta vaikutusta Euroopan tason aggregaatteihin, sillä tarkistuksia on tehty etupäässä pienemmissä jäsenvaltioissa. 3.3 Oikea-aikaisuus Jäsenvaltiot ovat pääasiassa täyttäneet lakiin perustuvat velvoitteensa avoimia työpaikkoja koskevien tietojen oikea-aikaisesta toimittamisesta. Kreikan kohdalla tosin ilmeni rakenteellinen viive. Maan kanssa sovittiin etenemissuunnitelmasta tietojen myöhästymistä koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Oikea-aikaisuus on parantunut viime kertomuksen jälkeen. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että vuonna 2011 otettiin käyttöön euroaluetta ja EU:ta koskevat pikaennakot, jotka julkaistaan 50 päivää vuosineljänneksen päättymisen jälkeen eli paljon ennen Euroopan talouden pääindikaattorien puitteissa asetettua alkuperäistä T+75 päivän tavoitetta. Toinen kaikkia jäsenvaltioita koskeva estimaatti on julkaistu noin 80 päivää viitevuosineljänneksen jälkeen. 3.4 Yhtenäisyys ja vertailukelpoisuus Avoimien työpaikkojen yhtenäisyyttä ei voida suoraan tarkistaa, sillä Euroopan tasolla ei kerätä muuta harmonisoitua tietoa, joka mittaisi tyydyttämätöntä kysyntää työmarkkinoilla. Vaikka julkiselle työnvälitykselle ilmoitetut avoimet työpaikat lasketaan monissa maissa, lukujen käyttäminen avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen yhtenäisyyden tarkastamiseen on ongelmallista, koska luvuissa on paljon alipeittoa ja ne perustuvat kansallisiin määritelmiin. Täytettyjen työpaikkojen määrä on muuttuja, joka on osa avoimien työpaikkojen asteen nimittäjää. Määrää pitäisi verrata muista lähteistä peräisin oleviin tietoihin ja etenkin työvoimatutkimuksessa raportoituun työssä käyvien työntekijöiden määrään. Eurostat on sopinut jäsenvaltioiden kanssa, että laaturaportoinnin alaa laajennetaan vastaavasti. Vertailuissa ja niitä seuraavissa erojen arvioinneissa on otettava huomioon käsitteitä ja tutkimustapaa koskevat erot lähteiden välillä. Vertailukelpoisuudessa olennaista on viitepäivämäärä, jona avoimia työpaikkoja koskevat tiedot kerätään kussakin vuosineljänneksessä. Komission asetuksen (EY) N:o 19/2009 2 artiklan mukaisesti suositellaan jatkuvaa tietojenkeruuta tai tietojen keräämistä useina päivinä vuosineljänneksen aikana. Toistaiseksi ainoastaan kahdessatoista jäsenvaltiossa ja Kroatiassa[10] avoimia työpaikkoja koskevia tietoja kerätään useana päivänä vuosineljänneksen aikana. Myös muiden jäsenvaltioiden suositellaan siirtyvän samaan käytäntöön sen varmistamiseksi, että koko neljännestä koskeva estimaatti on täysin edustava. Vertailukelpoisuuden suhteen suurin haaste on saada kaikki jäsenvaltiot käsittelemään avoimia työpaikkoja koskevissa kyselyissään koko taloutta eli huomioimaan myös pienyritykset ja NACE:n pääluokat O–S. Kuten edellä kohdissa 2.2 ja 2.3 on esitetty, viisi jäsenvaltiota ei ole vielä saavuttanut tavoitetta. 3.5 Saavutettavuus ja selkeys Avoimia työpaikkoja koskevat tilastot julkaistaan Eurostatin tavanomaisten jakelukanavien kautta eli Eurobase-verkkotietokannassa ja Eurostatin verkkosivustolla[11] asiaa koskevilla Statistics Explained ‑sivuilla. Viimeksi mainituilla sivuilla on ajantasaista tietoa avoimien työpaikkojen asteesta niin Euroopan tason aggregaatteina kuin yksittäisten valtioiden osalta, myös ajan mittaan tapahtunutta kehitystä kuvaavina kaavioina. Komission asetuksen (EY) N:o 19/2009 mukaisesti jäsenvaltiot toimittavat vuosittain laaturaportit, joiden avulla Eurostat voi päivittää käyttäjille annettavia metatietoja. Avoimien työpaikkojen asteen tietoja voidaan siis pitää saatavuuden ja selkeyden suhteen hyvinä. 4. Euroopan tason aggregaatit Tällä hetkellä Euroopan tason aggregaatit julkaistaan ainoastaan avoimien työpaikkojen asteesta, ei avoimien työpaikkojen absoluuttisesta määrästä. Tämä johtuu siitä, että taustalla olevat pienyrityksiä ja NACE:n pääluokkia O–S koskevat puutteet tietojen kattavuudessa vaikuttavat suoraan avoimien työpaikkojen määrään mutta eivät välttämättä kokonaisasteeseen. Osassa maista, joiden tiedot kattavat koko talouden, on toteutettu laatututkimuksia, joissa on esimerkiksi verrattu pienyritysten avoimia työpaikkoja avoimiin työpaikkoihin talouden muilla aloilla. Tutkimukset antavat viitteitä siitä, ettei edellä mainittu oletus pidä täysin paikkaansa. Sen vuoksi on olemassa riski, että koko EU:n ja euroalueen avoimien työpaikkojen aste on aliarvioitu. Tästä varoituksesta huolimatta Euroopan tason aggregaattien laatua voidaan pitää tyydyttävänä. Myös pikaennakkoja voidaan pitää luotettavina, sillä niihin on tehty vain pieniä tarkistuksia lopullisten tietojen julkistuksen yhteydessä noin kuukauden ennakkojen julkistamisen jälkeen. 5. Päätelmät Avoimia työpaikkoja koskeviin tilastoihin sovellettavan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja luotettavan avoimia työpaikkoja koskevan tilastoinnin kehittämisessä on edistytty paljon kuluneiden kolmen vuoden aikana. Maakohtaiset tiedot on toimitettu oikea-aikaisesti ja Euroopan tason aggregaatit julkaistu aikataulun mukaisesti. Oikea-aikaisuus parani entisestään vuonna 2011, kun Eurostat alkoi julkaista pikaennakkoja. Euroopan tason aggregaatteihin, niin pikaennakoihin kuin lopullisiin estimaatteihinkin, on tehty vain pieniä tarkistuksia. Myös jotkin maat, joiden tiedot ovat aiemmin kattaneet suppeamman osan taloudesta, ovat viime aikoina laajentaneet avoimia työpaikkoja koskevien tilastojen keräämisessä käyttämiensä kyselyjen alaa. Kattavuuden puutteet ovat kuitenkin yhä suurin syy, miksi avoimia työpaikkoja koskevia tilastotietoja ei käytetä laajemmin. On erittäin tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot käsittelevät neljännesvuosittaisissa estimaateissaan koko julkista sektoria ja pienyrityksiä. Komissio tutkii, miten tilannetta voitaisiin tässä suhteessa parantaa. Tarvittavien parannusten varmistamiseksi komissio pohtii myös mahdollisia uusia lainsäädäntöaloitteita. [1] EUVL L 145, 4.6.2008, s. 234. [2] Katso edellinen kertomus KOM(2010) 421. [3] Komission asetus (EY) N:o 1062/2008, annettu 28 päivänä lokakuuta 2008, yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta kausitasoitusta koskevien menettelyjen ja laaturaporttien osalta (EUVL L 285, 29.10.2008, s. 3). [4] Komission asetus (EY) N:o 19/2009, annettu 13 päivänä tammikuuta 2009, yhteisön alueella olevia avoimia työpaikkoja koskevista neljännesvuosittaisista tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 453/2008 täytäntöönpanosta avoimen työpaikan määritelmän, tietojenkeruun viitepäivämäärien, tietojen toimittamista koskevien ohjeiden ja toteutettavuustutkimusten osalta (EUVL L 9, 14.1.2009, s. 3). [5] Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu, 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). [6] Pääluokat koskevat julkista hallintoa ja maanpuolustusta sekä pakollista sosiaalivakuutusta (pääluokka O), koulutusta (pääluokka P), terveys- ja sosiaalipalveluita (pääluokka Q), taiteita, viihdettä ja virkistystä (pääluokka R) sekä muuta palvelutoimintaa, kuten järjestöjen toimintaa, tietokoneiden, henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden korjausta ja muita henkilökohtaisia palveluita (pääluokka S). [7] Katso ”ESS Standard for Quality Reports”, joka on saatavilla (ainoastaan englanniksi) osoitteessa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/ver-1/quality/documents/ESQR_FINAL.pdf. [8] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle euroalueen tilastoista ”kohti entistä parempia euroalueen tilastojen ja indikaattorien laatimismenetelmiä”, KOM(2002) 661. [9] Komission tiedonanto EUROOPPA 2020 Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM (2010) 2020. [10] Tekstiä kirjoitettaessa Kroatia ei vielä ole jäsenvaltio. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Job_vacancy_statistics.