Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen /* KOM/2010/0222 lopull. - NLE 2010/0120 */





Bryssel 6.5.2010 KOM(2010)222 lopullinen 2010/0120 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[1], jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevassa menettelyssä. | Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetus (EY) N:o 435/2004, annettu 8. maaliskuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei koske tätä ehdotusta. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Toimenpiteiden päättymisen johdosta tehtävää tarkastelua koskevan pyynnön esitti 11. joulukuuta 2008 ”Productos Aditivos S.A.”, EU:n ainoa tuottaja, jonka tuotanto on 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannosta. Komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, ja pani vireille tämän tarkastelun 10. maaliskuuta 2009[2]. Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä, minkä vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkamista ehdotetaan vielä viiden vuoden ajaksi. Ehdotetaan, että neuvosto antaa liitteenä olevan ehdotuksen mukaisen asetuksen, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä mahdollisimman pian. | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30. marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohta ja 11 artiklan 2 kohta. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston asetus. | Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin talousarvioon. | 2010/0120 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[3], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet 2. Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus', jälkeen 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 435/2004[4] lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. 3. Tämä tutkimus 4. Tarkastelupyyntö 5. Productos Aditivos S.A., natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa, esitti 11 päivänä joulukuuta 2008 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. 6. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. 7. Menettelyn vireille paneminen 8. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 10 päivänä maaliskuuta 2009 Euroopan unionin virallisessa lehdessä [5] asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. 9. Tutkimusajanjakso 10. Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 11. Tutkimuksen osapuolet 12. Komissio ilmoitti virallisesti pyynnön esittäneelle unionin tuottajalle, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, Kiinan ja Indonesian tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten maiden viranomaisille voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. 13. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mutta mikään taho ei toimittanut tällaista pyyntöä Euroopan komissiolle. 14. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville Kiinan ja Indonesian vientiä harjoittaville tuottajille. Kaksi kiinalaista yritystä, jotka molemmat kuuluivat Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industrial Ltd. -yritysryhmään, ja kaksi indonesialaista yritystä ilmoitti olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. 15. Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, and Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ilmoittautui. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) eivät ole tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena. 16. Saatujen tietojen tarkistaminen 17. Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: 18. Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa: 19. Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen 20. Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing 21. ja etuyhteydessä oleva yritys Rainbow Rich Industrial Ltd., Hongkong 22. Vientiä harjoittavat tuottajat Indonesiassa: 23. PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung 24. PT Tunggak Waru Semi, Solo 25. Unionin tuotannonalan tuottaja 26. Productos Aditivos S.A., Espanja 27. Etuyhteydetön tuoja/kauppias 28. Beneo Palatinit GmbH, Saksa 29. Käyttäjä 30. Schweppes International Ltd., Alankomaat. 31. Ilmoittaminen osapuolille 32. Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. 33. Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. 34. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 35. Tarkasteltavana oleva tuote 36. Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. 37. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelussa vahvistettiin, natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, joka on sallittu Euroopan unionissa ja monissa muissa maissa vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa. 38. Samankaltainen tuote 39. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin osoitettiin, että Kiinassa ja Indonesiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäjän tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella tai Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi myös vertailumaana vahvistettaessa Kiinalle normaaliarvoa. 40. Tämän vuoksi kaikkien näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 41. Alustavat huomiot 42. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua. 43. Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja yleisiä menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, edellyttäen että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi vakiokäytännön mukaisesti liiketoimiin sovellettiin otantaa käyttämällä tietoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiselta neljältä kuukaudelta, joista kukin oli vuosineljänneksen viimeinen kuukausi. Tulos varmennettiin analysoimalla myös joitakin muita liiketoimia. Mikään toimija ei vastustanut tätä toimintatapaa. 44. Eurostatin tietokannasta saatujen tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta 3 000–5 000 tonnia. Siitä yli 90 prosenttia tuli Kiinasta ja loput Indonesiasta. Muista maista ei ilmoitettu käytännöllisesti katsottuna lainkaan tuontia. 45. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana 46. Kiina 47. Vertailumaa 48. Kiinan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä yrityksiä, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa. 49. Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Indonesiaa markkinatalousmaana, jonka perusteella määritettiin Kiinaa koskeva normaaliarvo. 50. Euroopan komissio ehdotti tätä valintaa vireillepanoilmoituksessa, eikä mikään osapuoli kiistänyt sitä asetetussa määräajassa. 51. Indonesian hintojen katsottiin soveltuvan Kiinan hintojen kohtuulliseksi korvikkeeksi, koska Indonesiassa on kilpaillut kotimarkkinat, joilla tuonti Kiinasta on lisääntymässä ja joilla toimii ainakin kuusi tuottajaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Tutkimuksessa ei ole tullut esiin vastakkaista näyttöä. 52. Sen vuoksi Indonesiaa on käytetty markkinataloutta toteuttavana vertailumaana tässä tarkastelussa. 53. Yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat 54. Alustavat huomiot 55. Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, jotka kuuluvat samaan Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industries -yritysryhmään. Niiden osuus unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli puolet. Jos ei oteta huomioon niiden yritysten tuotanto- ja myyntimääriä, jotka eivät olleet menettelyn kohteena, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan kokonaistuotannosta oli yli kolme neljäsosaa ja sen kapasiteetista lähes puolet. Unioniin suuntautuvan viennin osalta edustavuus oli yli 80 prosenttia. Näin kattavan yhteistyöasteen vuoksi yhteistyössä toimineilta viejiltä saatuja yksityiskohtaisia tietoja käytettiin pohjana arvioitaessa Kiinasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä. 56. Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vei merkittäviä määriä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas sen sisaryritys Jintian Enterprises (Nanjing) ei vienyt lainkaan EU:hun toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Jintian Enterprises (Nanjing) -yrityksen, jolla ei ollut vientiä, paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kerätyistä tiedoista saatiin kuitenkin tarkempi kuva Kiinan tuotantokapasiteetista ja kotimarkkinoista, joilla kyseisellä yrityksellä on merkittävä markkinaosuus. 57. Tutkimuksen aikana yksi kiinalainen yritys väitti, että suurimmat kotimaiset tuottajat pitävät säännöllisiä kokouksia, joissa ne vahvistavat viitehinnan Kiinan kotimarkkinoilla. Näiden tuottajien hallitsevan aseman vuoksi järjestelyllä onnistutaan pitämään Kiinan kotimarkkinahinnat suhteellisen korkealla tasolla. 58. Normaaliarvo 59. Normaaliarvo Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella. 60. Vientihinta 61. Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yrityksen vientihinta oli tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta, kun se myytiin EU:hun vietäväksi, asianmukaisesti oikaistuna. 62. Hintavertailu 63. Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten sekä merirahti-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. 64. Polkumyyntimarginaali 65. Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä alkuperäistä tutkimusta merkittävästi korkeammalla tasolla. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla oli yli 30 prosenttia Golden Time Enterprises -yrityksen osalta. 66. Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat 67. Alustavat huomiot 68. Kiinasta tulevan muun tuonnin osuus oli alle 5 prosenttia unionin kulutuksesta. 69. Komissio perusti muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat päätelmänsä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin ja virallisiin Eurostatin tilastoihin. 70. Normaaliarvo 71. Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien normaaliarvo vahvistettiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien riippumattomilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloittamien keskimääräisten myyntihintojen perusteella. 72. Vientihinta 73. Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatuja keskimääräisiä cif-tuontihintojen unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 74. Hintavertailu 75. Muiden kiinalaisten viejien painotettua keskimääräistä vientihintaa verrattiin indonesialaisten tuottajien painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. 76. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetusten sekä merirahti-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, oikaisut perustuivat kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän todennettuihin kustannuksiin. 77. Polkumyyntimarginaali 78. Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla 35 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti 36 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Näin saadut tulokset osoittivat, että polkumyyntikäytäntö jatkui selvästi toimenpiteiden voimassaolon aikana ja polkumyyntimarginaali oli yli 5 prosenttia. 79. Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät 80. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyynti Kiinasta jatkui toimenpiteiden voimassaolon aikana. 81. Indonesia 82. Alustavat huomiot 83. Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Niiden edustavuus unioniin suuntautuvan viennin osalta oli 40–60 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.[6] 84. Komission keräämien tietojen mukaan Indonesiassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Näiden tietojen mukaan yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin kolmannes Indonesian kokonaistuotannosta ja -kapasiteetista. Sen vuoksi indonesialaisten yhteistyöaste tässä tarkastelussa oli alhainen. 85. Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja sekä Indonesian tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin, myös valituksen tekijältä saatuihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Asianomaisille indonesialaisille viranomaisille ilmoitettiin 18 artiklan soveltamisesta ja syistä siihen. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia tältä osin. 86. Kahdesta yhteistyössä toimineesta tuottajasta vain yksi, PT Golden Sari, vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. PT Tunggak Waru Semi -yritykselle ei voitu vahvistaa polkumyyntimarginaalia, koska yrityksellä ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen tietoja käytettiin kuitenkin muun muassa tuotantoa, kapasiteettia ja kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen hankkimiseen, jotta saatiin tarkempi käsitys Indonesian koti- ja vientimarkkinoista. 87. Yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat 88. Normaaliarvo 89. Normaaliarvo PT Golden Sari -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella. 90. Vientihinta 91. PT Golden Sari -yrityksen vientihinta laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden unionissa maksaman tai maksettavaksi tulevan vientihinnan perusteella. 92. Hintavertailu 93. Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen unioniin suuntautuvan viennin hintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. 94. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. 95. Polkumyyntimarginaali 96. Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että PT Golden Sari -yritys ei harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 97. Muut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat 98. Alustavat huomiot 99. Kuten 43 kappaleessa todettiin, Indonesian alhaisen yhteistyöasteen vuoksi yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien tietojen perusteella. 100. Normaaliarvo 101. Normaaliarvoksi laskettiin kahdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle laskettu painotettu keskimääräinen normaaliarvo. 102. Vientihinta 103. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten tuottajien vientihinnan määrittämisen perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatua keskimääräistä cif-tuontihintaa unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 104. Hintavertailu 105. Näin saatua Indonesiasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräistä painotettua hintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon, joka oli vahvistettu yhteistyössä toimineille indonesialaisille tuottajille. 106. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. 107. Polkumyyntimarginaali 108. Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin lähes 30 prosenttia laskettuna prosentteina cif-vientihinnasta unionin rajalla. 109. Indonesiasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät 110. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että merkittävä osa indonesialaisista tuottajista jatkoi polkumyyntiä toimenpiteiden voimassaolon aikana. 111. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan 112. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos Kiinaa ja Indonesiaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta. 113. Vahvistaakseen polkumyynnin todennäköisen toistumisen, jos toimenpiteet kumotaan, komissio tarkasteli käytettävissä olevia tietoja viejien olosuhteista ja markkinaoloista. Analyysi perustui ensisijaisesti yhteistyössä toimineiden tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin paikan päällä tapahtuneissa tarkastuksissa. Käytössä oli myös muita tietolähteitä, kuten Eurostatin tuontitilastot ja asianomaisten maiden viralliset vienti- ja markkinatilastot. 114. Kiina 115. Alustavat huomiot 116. Yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan tuotannosta oli yli kolme neljännestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 26 kappale). Korkean yhteistyöasteen vuoksi päätettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitiin kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yleisemmin Kiinan kotimarkkinoita koskevia tietoja on kerätty molemmilta tarkastetuilta tuottajilta. 117. On siis muistettava, että tutkimuksen mukaan tarkastelun kohteena olevien kiinalaisten yritysten harjoittama polkumyynti jatkui tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso. 118. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot 119. Komission tutkimuksen aikana keräämien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevien yritysten vapaasti käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa on moninkertaisesti unionin markkinoiden kokoinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimarkkinakulutus ei todennäköisesti ota vastaan merkittävässä määrin tätä ylimääräistä kapasiteettia. 120. Yksi kiinalainen tuottaja väitti, että se oli aikeissa vähentää tuotantokapasiteettiaan merkittävästi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tästä ei kuitenkaan toimitettu mitään konkreettista näyttöä. Vaikka tämä teoreettisesti voisikin johtaa vähennyksiin Kiinan kapasiteetissa, se kuitenkin kannustaisi muita kiinalaisia tuottajia lisäämään oman vapaasti käytettävissä olevan kapasiteettinsa hyödyntämistä Kiinan vientiin ilmaantuvan aukon täyttämiseksi. 121. Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen. Monet suuret maat eivät ensinnäkään tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta sääntelysyistä (mm. Yhdysvallat, Intia, Japani, Meksiko, Etelä-Korea ja koko Lähi-itä). Tutkimuksena aikana kerättyjen tietojen mukaan myöskään muut kookkaat natriumsyklamaatin markkina-alueet (Etelä-Amerikka, Etelä-Afrikka ja Aasia) eivät todennäköisesti kasva merkittävästi tulevina vuosina. Sen vuoksi unionin markkinat säilyvät edelleen tuotteen keskeisenä myyntialueena ja ovat houkuttelevat kokonsa lisäksi myös siksi, että niillä on tunnetut ja vakiintuneet jakelukanavat tuotteen tuontia varten. 122. Lopuksi tarkasteltiin, voitaisiinko liikakapasiteetti kanavoida muiden tuotteiden valmistukseen kyseisissä yrityksissä. Tämä ei kuitenkaan olisi todennäköistä, koska tarkastetut tuottajat eivät valmista muita tuotteita merkittäviä määriä, eikä ole mitään näyttöä siitä, että muut kiinalaiset natriumsyklamaatin tuottajat voisivat helposti siirtyä muiden tuotteiden tuotantoon. 123. Edellä esitetty osoittaa, että jos toimenpiteet kumotaan, suuret vientimäärät Kiinasta unioniin jatkuvat todennäköisesti. 124. Unionin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde 125. Komissio havaitsi, että Kiinasta peräisin olevat suuret tuontimäärät tulivat unioniin hinnoilla, jotka olivat alemmat kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Tämän tuonnin myyntihintoja on pidettävä viitehintana unionissa, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin taso ja markkinaosuus: muiden kiinalaisten viejien, jotka haluavat myydä markkinoilla merkittäviä määriä, on mitä todennäköisimmin mukauduttava näihin alhaisiin hintoihin ja ryhdyttävä harjoittamaan polkumyyntiä. 126. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde 127. Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin todennettuja hintoja Kiinan todennettuihin kotimarkkinahintoihin tutkiakseen tarkemmin kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytymistä, jos toimenpiteet lakkautettaisiin. 128. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen havaittiin olevan johdonmukaisesti alempia kuin kotimarkkinahintojen ja yhdenmukaisia EU:hun suuntautuvan viennin hintojen kanssa, mikä korostaa polkumyyntikäytösmallia, joka vaikuttaa olevan rakenteellista tällä sektorilla Kiinassa. 129. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde 130. Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja unionissa valitseviin hintoihin määrittääkseen, kannustaako toimenpiteiden lakkauttaminen siirtämään vientiä unioniin. 131. Kiinan vientihinnat kolmansiin maihin vastasivat yleisesti hintatasoa unionissa. Tämä vahvistaa sen, että kiinalaiset viejät eivät todennäköisesti siirrä vientiä pois EU:sta muille markkinoille. 132. Kiinaa koskevat päätelmät 133. Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkumyyntihinnoin, mikä korostaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. Kiinan kotimarkkinahinnat ovat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että ne laskisivat lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. 134. Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. 135. Indonesia 136. Alustavat huomiot 137. Kuten 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimineet tuottajat edustavat vähemmistöä Indonesian tuotannosta ja kapasiteetista, minkä vuoksi on sovellettu 18 artiklaa. 138. On myös muistettava, että tutkimuksen mukaan indonesialaiset yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 139. Käyttämätön kapasiteetti ja varastot 140. Tarkastelussa vahvistettiin, että vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Indonesiassa on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta. Vaikka yhteistyössä toiminutta viejää ei otettaisi huomioon, jäljellä oleva vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti olisi edelleen lähes puolet unionin markkinoista. Indonesian viralliset tilastot osoittavat, että indonesialaiset tuottajat vaikuttavat menettävän markkinaosuuksia kiinalaisten kilpailijoiden aggressiivisen hinnoittelupolitiikan vuoksi sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla. Sen vuoksi on todennäköistä, että Indonesian vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti kasvaa entisestään lähitulevaisuudessa. 141. Tutkimuksessa tarkasteltiin, voisivatko kolmannet maat ottaa vastaan Indonesiassa vapaasti käytettävissä olevan kokonaiskapasiteetin, mutta kuten 63 kappaleessa pääteltiin, kolmansien maiden markkinoiden ei odoteta merkittävässä määrin ottavan vastaan käytettävissä olevaa liikakapasiteettia. Tarkasteltiin myös, voisivatko kotimarkkinat ottaa vastaan liikakapasiteetin. Kuten edellä on todettu, Indonesian virallisten tietojen mukaan indonesialaisten tuottajien markkinaosuus kotimarkkinoilla on kuitenkin kutistumassa kiinalaisen tuonnin paineesta. Lopuksi tarkasteltiin mahdollisuutta vaihtaa tuotantoa muihin samankaltaisiin tuotteisiin: 64 kappaleessa selitetyistä samoista syistä ei ole todennäköistä, että liikakapasiteettia voitaisiin hyödyntää tällä tavoin. 142. Päätelmänä voidaan todeta, että laaja (ja kasvava) käytettävissä oleva kapasiteetti Indonesiassa suunnattaisiin merkittävässä määrin unioniin, jos toimenpiteet kumotaan. 143. Unionin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde 144. Hinnat Indonesian kotimarkkinoilla ovat korkeammat kuin unionin markkinoilla siitä huolimatta, että kiinalainen vienti aiheuttaa kasvavaa painetta Indonesian markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin alhaiset hinnat näinkin homogeenisen tuotteen osalta, nämä hinnat ovat viitehintoja, joihin indonesialaiset viejät kaiken todennäköisyyden mukaan mukautuisivat ja ryhtyisivät näin olleen harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä koskee sekä yhteistyössä toimivia että yhteistyöstä kieltäytyneitä viejiä. 145. Jos toimenpiteet lakkautettaisiin vain Indonesian eikä Kiinan osalta, tämä tekisi unionin markkinoista vieläkin houkuttelevammat indonesialaisille tuottajille hintanäkökulmasta. Ilman polkumyyntitulleja indonesialaiset viejät voisivat kohottaa hintojaan ja hyödyntää kiinalaisten viejien edelleen maksamaa polkumyyntitullia. On vielä lisättävä, että alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa kiinalaisten ja indonesialaisten viejien hintatasojen ja hintaerojen tilanne oli samanlainen, indonesialaiset veivät merkittäviä määriä EU:hun. 146. On myös huomautettava, että vienti Indonesiasta EU:hun on jatkuvasti vähentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mikä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan indonesialaiset viejät eivät pysty tai eivät ole halukkaita myymään merkittäviä määriä EU:n markkinoilla muilla kuin polkumyyntihinnoilla. 147. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde 148. Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen vientihintojen kolmansiin maihin on havaittu olevan korkeammat kuin Indonesian kotimarkkinahinnat. 149. Yhteistyöstä kieltäytyneistä viejistä ei saatu yksilöllisiä tietoja tutkimuksen aikana. Saatavilla olevat Indonesian viralliset tilastot, jotka koskevat Indonesian kokonaisviennin keskimääräisiä hintoja, vaikuttavat epätarkoilta absoluuttisesti tarkasteltuina, ja niissä liioitellaan vientihintoja erittäin merkittävässä määrin. Samoista tilastoista voidaan kuitenkin päätellä, että vientihinnat kolmansiin maihin vaikuttavat alemmilta kuin vientihinnat unioniin. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että ainakin merkittävä osa Indonesian viennistä kolmansiin maihin tapahtuu polkumyynnillä. Joka tapauksessa Indonesian vientitilastot osoittavat vientimäärien jyrkän laskun, mikä korostaa sitä, että nykyisillä hintatasoilla indonesialaiset viejät kärsivät kilpailusta Kiinan kanssa. 150. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unionin hintojen suhde 151. Yhteistyössä toimineen tuottajat vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleisesti unionin hintatasoa korkeammat. Muiden indonesialaisten tuottajien osalta käytettävissä olevat Indonesian viralliset tilastot viittaavat kuitenkin päinvastaiseen tilanteeseen. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että merkittävä osa indonesialaisista viejistä harjoittaa polkumyyntiä myös viedessään kolmansiin maihin. 152. Unioniin ja muualle suuntautuvan viennin hintaero tuo selvästi esiin indonesialaisten viejien kannustimen suunnata vientiä unioniin. Tämä päätelmä vahvistuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta. 153. Indonesiaa koskevat päätelmät 154. Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että vienti Indonesiasta unioniin ja kolmansiin maihin on tapahtunut merkittävässä määrin polkumyyntihinnoin, mikä korostaa polkumyyntikäyttäytymisen rakenteellista mallia. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. 155. Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. 156. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset 157. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet mitään kommentteja annetussa määräajassa, kun niille ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklaa voidaan soveltaa yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuottajiin. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Indonesian viranomaiset sekä yksi yhteistyössä toimineista Indonesian tuottajista kuitenkin väittivät, että kaksi yhteistyössä toimivaa indonesialaista tuottajaa edustavat merkittävää osaa Indonesian tuotannonalasta. Osapuolet väittivät, että sen vuoksi Indonesian yhteistyöastetta olisi pidettävä merkittävänä eikä 18 artiklaa pitäisi soveltaa. Lisäksi edellä mainitut osapuolet väittivät, että koska useat indonesialaiset tuottajat eivät vieneet unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne eivät pystyneet toimimaan yhteistyössä. Lopuksi ne vielä väittivät, että koska yksi yhteistyössä toimineista tuottajista edustaa erittäin suurta osaa Indonesian viennistä, yhteistyössä toimineiden tuottajien pitäisi katsoa edustavan Indonesian vientiä, ja toimenpiteet pitäisi lakkauttaa Indonesian osalta, koska yrityksen ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä. 158. On syytä selventää, että yhteistyössä toimineisiin tuottajiin ei ole sovellettu 18 artiklaa vaan niiden tiedot on otettu täysimääräisesti huomioon tutkimuksen aikana. Koska muilta indonesialaisilta tuottajilta ei saatu tietoja, komission yksiköillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin soveltaa niihin 18 artiklaa ja käyttää parhaita käytettävissä olevia tietoja. Voidakseen arvioida polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa komission yksiköiden on myös arvioitava viejämaan tuotannonalan kokonaistilanteeseen liittyviä tekijöitä, kuten kotimarkkinakapasiteettia, -tuotantoa ja -hintaa sekä vientiä kolmansiin maihin. 159. Koska yhteistyöstä kieltäytyneet indonesialaiset tuottajayritykset edustavat suurta osaa Indonesian tuotannonalasta sekä unioniin suuntautuvan viennin että tuotannon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta, komissio vahvistaa, että yhteistyöstä kieltäytyneisiin Indonesian tuottajiin sovelletaan 18 artiklaa 43 kappaleessa esitetyn mukaisesti. 160. Pyynnöstä poistaa indonesialaisia viejiä koskevat toimenpiteet voidaan todeta, että Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat muuttaneet komission päätelmät yhteistyössä toimineen viejän edustavuudesta, joka oli 40–60 prosenttia Indonesian kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 41 kappaleessa todettiin. Näin ollen vaikka yhteistyössä toiminut viejä ei harjoittanutkaan polkumyyntiä, tämän ei voitu katsoa edustavan Indonesian koko vientiä. Muu Indonesian vienti on tapahtunut polkumyyntihinnoin, kuten 55 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan indonesialaisen viennin kyseinen osa tapahtui edelleen polkumyynnillä. Lisäksi vaikka polkumyynti ei enää jatkuisikaan se ei itsessään ole riittävä syy lakkauttaa polkumyyntitoimenpiteitä, jos toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, kuten tässä tarkastelussa. Päätelmänä voidaan siis todeta, että pyyntöä lakkauttaa toimenpiteet, koska yhteistyössä toiminut indonesialainen viejä ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voitu hyväksyä. 161. Indonesian viranomaiset ja yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja pyysivät myös, että Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut julkaistaisiin kokonaan. On kuitenkin muistettava, että näiden tietojen indeksointi (ks. 41 kappaleen alaviite) oli tarpeen, jotta voitiin suojata indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan liiketoiminnan kannalta arkaluonteiset tiedot. Markkinoiden pienuus ja osapuolten vähäinen määrä oikeuttavat lukujen indeksoinnin. On siis perusteltua säilyttää luottamuksellisuus, eikä pyyntöä julkaista Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut voida hyväksyä. 162. Polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä 163. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tämän tarkastelun kohteena olevista molemmista maista peräisin oleva polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA 164. Unionin tuotannonalan määritelmä 165. Natriumsyklamaattia valmistaa unionissa ainoastaan pyynnön esittänyt tuottaja, Productos Aditivos S.A. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 166. Unionin kulutus 167. Unionin kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä sekä unionin tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että tiedot on saatu kahdesta ja lähteestä ja että pyynnön esittäjän myyntiä koskevat tiedot olisi pidettävä salassa, kulutuksen kehitys on esitetty jäljempänä indeksoituna. 168. Natriumsyklamaatin kulutus unionissa oli 5 000–7 000 tonnia tarkastelujaksolla. Se kohosi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja 15 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä ja putosi 18 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 1 UNIONIN KULUTUS 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | INDEKSI | 100 | 106 | 122 | 103 | 169. Asianomaisista maista tuleva tuonti 170. Kumulointi 171. Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. 172. Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta olivat itse asiassa noin 50 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuontimäärää laskettaessa ei ole otettu huomioon muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia. 173. Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottama tai myymä natriumsyklamaatti ja unionin tuotannonalan tuottama tai myymä natriumsyklamaatti kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat käyttäjien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Toimenpiteiden kohteena olevaan Kiinasta tulevaan tuontiin ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvät hinnat olivat samaa suuruusluokkaa. Lisäksi verrattaessa näitä hintoja samassa kaupan portaassa niiden havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat. 174. Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit täyttyivät toimenpiteiden kohteena olevan Kiinasta tulevan tuonnin sekä polkumyynnillä Indonesiasta tulevan tuonnin osalta ja että tämän tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti. 175. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus 176. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys ja markkinaosuus tarkastelujaksolla oli seuraavanlaista: Taulukko 2 Polkumyyntituonti yhteensä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Indeksi | 100 | 109 | 198 | 195 | Taulukko 3 Polkumyyntituonnin markkinaosuus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Indeksi | 100 | 103 | 161 | 189 | 177. Polkumyyntituonnin määrä samoin kuin markkinaosuus lähes kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla. 178. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehitys ja hinnoittelu 179. Hintojen kehitys 180. Kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti: Taulukko 4 Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Indeksi | 100 | 103 | 104 | 99 | 181. Taulukon 4 tiedot saatiin käytettävissä olevista tilastoista, myös Eurostatista. Unioniin suuntautuvan tuonnin hintojen yleisenä suuntauksena oli nousu vuoteen 2007 asti ja sen jälkeen lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2005 tasojen. 182. Hintojen alittavuus 183. Hintojen alittavuuden määrittämiseksi komissio käytti analyysinsä perustana tarkkoja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tutkimuksen aikana. Niiden kiinalaisten ja indonesialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, hintojen alittavuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. 184. Hinnan alittavuuden laskemisessa noudatettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Taulukko 5 Hinnan alittavuus | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Kiina: | - Golden Time | 21,6 % | - Muut yritykset | 3,2 % | Indonesia: | - Muut yritykset | 18,7 % | 185. Tuonti muista maista Tuonti muista kolmansista maista oli lähes olematonta (alle 50 tonnia vuodessa) tarkastelujaksolla, eikä sillä näin ollen voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. 186. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne 187. Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. 188. Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi unionin tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa. 189. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 190. Unionin tuotannonalan tuotanto väheni 13 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetti säilyi samaan aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti. Taulukko 6 Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Tuotantokapasiteetti | 100 | 100 | 100 | 100 | Tuotantomäärä | 100 | 106 | 88 | 87 | Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 106 | 88 | 87 | 191. Myynti unionissa 192. Taulukon 7 tiedot osoittavat unionin tuotannonalan myyntimäärien selvän laskun. Tilannetta korostaa vielä se, että kokonaiskulutus (ks. taulukko 1) kasvoi 3 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi huomattavasti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan kumuloidun polkumyyntituonnin markkinaosuudet sen sijaan kasvoivat (ks. 100 kappale) jatkuvasti tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala kohotti yksikkömyyntihintaansa myyntimäärän laskemisen vuoksi. Yksikköhintojen kohottamisesta huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui silti tappioita natriumsyklamaatin myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 7 Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Myynnin määrä | 100 | 93 | 81 | 72 | Markkinaosuus | 100 | 88 | 66 | 70 | Yksikkömyyntihinta | 100 | 100 | 108 | 123 | 193. Varastot 194. Unionin tuottajan varastojen taso vaihteli merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja putosi lähes puoleen tarkastelujaksolla. Taulukko 8 Indeksi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Varastot (tonnia) | 100 | 113 | 29 | 53 | 195. Kannattavuus 196. Yleisestä hienoisesta kohenemisesta huolimatta unionin tuotannonalan kannattavuus oli jatkuvasti negatiivista koko tarkastelujakson ajan. 197. Työllisyys, tuottavuus ja palkat 198. Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujakson aikana 19 prosenttia. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) kohosi. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia. Taulukko 9 Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Työllisyys | 100 | 88 | 91 | 81 | Kustannukset/työntekijä | 100 | 99 | 81 | 105 | Tuottavuus/työntekijä | 100 | 121 | 97 | 107 | 199. Investoinnit ja investointien tuotto 200. Investoinnit vähenivät lähes puoleen tarkastelujaksolla, mikä osoittaa unionin tuottajan yleistä negatiivista tilannetta. Investointien tuotto, joka ilmaistaan ainoan unionin tuottajan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta. Se putosi tarkastelujaksolla jyrkästi, lähes 80 prosenttia. Taulukko 10 Indekseinä | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) | Investoinnit | 100 | 44 | 7 | 53 | Investointien tuotto | 100 | 54 | 20 | 21 | 201. Kassavirta ja pääoman saanti 202. Unionin tuotannonalan kassavirtaa voitiin arvioida ainoastaan suhteessa unionin tuotannonalan kokonaistoimintaan. Se oli lievästi positiivinen vuonna 2005 mutta heikkeni myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi lopun tarkastelukauden aikana. Unionin tuotannonalan oli myös vaikeampi saada pääomaa tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden vuoksi. 203. Polkumyynnin laajuus 204. Polkumyynti jatkui molemmista asianomaisista maista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; poikkeuksena oli yhteistyössä toiminut indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja. Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan viennin kokonaismäärä ja polkumyyntituonnin hinnat, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. 205. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä 206. Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten edellä on selvitetty. 207. Vahinkoa koskevat päätelmät 208. Kiinasta ja Indonesiasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Jotkin unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittavat elpymisen merkkejä kun taas toiset ovat kehittyneet negatiivisesti. 209. Kun otetaan huomioon ainoan unionin tuottajan kaiken kaikkiaan heikentynyt tilanne ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin laajuus sekä havaittu merkittävä hintojen alittavuus, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. 210. Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutus 211. Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus 212. Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus on lähes kaksinkertaistunut tarkastelujaksolla (ks. 100 kappale). Molempien maiden osalta havaittiin myös merkittävää hintojen alittavuutta. Kun otetaan huomioon selvä ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan kumulatiivisen tuonnin merkittävän lisääntymisen välillä, tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisännyt asemaansa EU:n markkinoilla ja vallannut merkittävän markkinaosuuden, joka aiemmin oli unionin tuottajan hallussa. 213. Muiden tekijöiden vaikutus 214. Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajalle aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi. 215. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan muun kuin polkumyyntituonnin vaikutus 216. Kiinasta ja Indonesiasta muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski jatkuvasti tarkastelujaksolla. Tuonnin hinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. Tällä perusteella muutoin kuin polkumyynnillä Kiinasta ja Indonesiasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa. 217. Toimintakyky vientimarkkinoilla 218. Unionin tuottajan vientimyynti EU:n ulkopuolelle oli alle 25 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Vientimyynnin kannattavuus parani tarkastelujaksolla, toisin kuin unionin sisäisen myynnin, eikä se ole sen vuoksi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. 219. Raaka-aineiden hintavaihtelut 220. Natriumsyklamaatin raaka-aineiden hintavaihteluilla on saattanut olla joitakin negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan suorituskykyyn. Se ei kuitenkaan ole riittävää poistamaan syy-yhteyttä aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Raaka-aineiden hinnanvaihteluiden olisi pitänyt vaikuttaa polkumyyntituontiin samassa suhteessa kuin unionin tuottajan kustannuksiin, koska ne liittyvät tiiviisti öljyn ja urean hintoihin. 221. Kulutusmallien muutokset 222. Uusien tuotteiden markkinoille tulon myötä tapahtuneilla kulutusmallien muutoksilla ei ollut huomattavaa vaikutusta natriumsyklamaatin kulutukseen. Vaikuttaa siltä, että natriumsyklamaatti ja uudet tuotteet eivät ole keskenään korvattavissa. 223. Päätelmät 224. Näillä perusteilla päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä. E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS 225. Ennakoitujen määrien ja hintojen vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteet kumotaan 226. Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä. 227. Selvitettäessä voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavia tekijöitä yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa. 228. Kiina 229. Tarkastelun kohteena olevien viejien harjoittama vienti Kiinasta jatkui polkumyyntihinnoin, kuten 40 kappaleessa todettiin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa myös tapahtuvan polkumyyntihinnoin, mikä osoittaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. 230. Kiinan käyttämätöntä kapasiteetti koskeva analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevilla kiinalaisilla yrityksillä on vapaana käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia monikertaisesti unionin markkinoiden kokoon nähden (ks. 61 kappale). Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen (ks. 63 kappale). Sen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin suunnata suuria vientimääriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan (ks. 65 kappale). 231. Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. 232. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuotannonalan jo nyt heikkoa tilannetta. Tällainen tilanne johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalan uusiin hintojen alennuksiin ja/tai vieläkin alhaisempaan tuotantoon ja myyntiin. Unionin tuotannonalan taloudellinen asema heikkenisi entisestään ja johtaisi vahingon pahenemiseen. Tällainen kehitys saattaa lakkauttaa unionin ainoan tuottajan toiminnan. 233. Indonesia 234. Tutkimuksen mukaan polkumyynti Indonesiasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että Indonesiassa vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta ja todennäköisesti kasvaa vielä suuremmaksi lähitulevaisuudessa (ks. 75 kappale). Koska ei ole mitään merkkejä siitä, että muiden kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan tämän liikakapasiteetin, tämä saattaa lisätä alhaisin hinnoin tapahtuvaa vientiä Euroopan unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. 235. Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että Indonesiasta unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajan jo nyt heikkoa tilannetta ja todennäköisesti lakkauttaa ainoan unionin tuottajan toiminnan. Samoin kuin Kiinan myös Indonesian vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa tapahtuvan polkumyynnillä, jos hinnat ovat alle Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen, mikä osoittaa polkumyynnin rakenteellista mallia. 236. Vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät 237. Unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma. 238. Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa. 239. Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionissa tuotetun natriumsyklamaatin välillä. Tutkimuksessa ei ole havaittu mitään tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen vankan syy-yhteyden. 240. Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee ja unionin ainoan tuottajan toiminnan jatkuminen vaarantuu. 241. Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkuminen on varsin todennäköistä. F. UNIONIN ETU 242. Johdanto 243. Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten pyynnön esittäneen unionin tuottajan, tuojien, tavarantoimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. 244. Pyynnön esittäneen unionin tuottajan etu 245. Unionin ainoan tuottajan osalta on syytä muistaa, että sen tappiollinen tilanne oli seurausta vaikeuksista kilpailla halvoin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelukauden alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi kauden aikana. 246. Toimenpiteiden jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuottajaa, jonka pitäisi pystyä ainakin lisäämään myyntimäärää ja ehkä korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden lakkauttaminen sitä vastoin pysäyttäisi elpymisen ja johtaisi unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen ja jopa pahenemiseen. Se uhkaisi vakavasti unionin tuottajan elinkelpoisuutta, ja näin ollen sen toiminta saattaisi loppua kokonaan, jolloin tarjonta ja kilpailu markkinoilla supistuisi. 247. Maahantuojien etu 248. Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 20 etuyhteydettömälle tuojalle. Kolme niistä vastasi, etteivät ne enää toimineet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla, ja kyselylomakkeeseen vastasi kaksi muuta tuojaa. Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus kaikesta asianomaisesta tuonnista oli 7 prosenttia. 249. Tutkimuksessa havaittiin, että on olennaista, että markkinoilla on monipuolisesti natriumsyklamaatin toimittajia. Tuojien on voitava luottaa sekä aasialaisiin että eurooppalaisiin hankintalähteisiin laatuun ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä. 250. Käyttäjien etu 251. Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 13 mahdolliselle käyttäjälle, mutta niistä vain kaksi vastasi komissiolle. 252. Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät käyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu siis näiden teollisuudenalojen tilanteesta. 253. Ilmoittautuneilla käyttäjillä oli hyvät voittomarginaalit jatkojalostustuotteissa, joissa käytettiin natriumsyklamaattia. Polkumyyntitullien vaikutus niiden kokonaiskustannuksiin oli niin vähäinen (alle 1 %), etteivät voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaneet niihin kohtuuttomasti. 254. Toimittajien etu 255. Kyselylomake lähetettiin kahdeksalle mahdolliselle toimittajalle, mutta yksikään niistä ei vastannut komissiolle. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että niiden natriumsyklamaattiin liittyvä liiketoiminta on melko vähäistä. Unionin ainoan tuottajan tilanteen heikkenemisellä voi kuitenkin olla joitakin – joskin vähäisiä – kielteisiä vaikutuksia ainoan tuottajan raaka-aineiden toimittajaan. Tällä perusteella ei ole kohtuutonta arvioida, että toimenpiteistä olisi hyötyä myös toimittajille, koska niiden avulla yksi niiden asiakkaista pystyisi jatkamaan toimintaansa. 256. Unionin etua koskevat päätelmät 257. Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, voidaan päätellä, että pakottavia syitä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa vastaan ei ole. G. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 258. Edellä esitettyjen päätelmien mukaisesti olisi pidettävä voimassa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat nykyiset toimenpiteet, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929 90 00 10) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: Maa | Yritys | Tulli (euroa/kg) | Taric-lisäkoodi | Kiinan kansantasavalta | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta | 0 | A471 | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta | 0 | A472 | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta | 0,11 | A473 | Kaikki muut yritykset | 0,26 | A999 | Indonesia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia. | 0,24 | A502 | Kaikki muut yritykset | 0,27 | A999 | 3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93[7] 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. 4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] [1] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] EUVL C 56, 10.3.2009, s. 42. [3] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [4] EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1. [5] EUVL C 56, 10.3.2009, s. 42. [6] Koska ainoastaan yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä. [7] EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.