1.Johdanto

Euroopan talous kasvaa seitsemättä vuotta peräkkäin. Junckerin komission aikana investoinnit ovat palautuneet kriisiä edeltäneelle tasolle. Työllisten määrä on suurempi kuin koskaan aiemmin, ja julkinen velka on kaiken kaikkiaan vähentynyt.

Euroopan talouden kasvu jatkuu tänä ja ensi vuonna, ja kasvuluvut ovat positiivisia kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka olosuhteet ovat aiempaa epäsuotuisammat. Euroopan talous kärsi viime vuonna maailmanlaajuisista heikkouksista tilanteessa, johon löivät leimansa pitkittyneet kauppapoliittiset jännitteet, suuri epävarmuus ja kansainvälisten rahoitusolojen merkittävä kiristyminen vuoden vaihteessa. Kotimainen kysyntä lienee myös jatkossa talouskasvun tärkein vauhdittaja tänä ja ensi vuonna, ja sitä tukevat työllisyyden ja tulojen paraneminen edelleen, alhaiset rahoituskustannukset ja joissakin jäsenvaltioissa kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet.

Tulokselliset rakenneuudistukset yhdessä hyvin kohdennettujen investointistrategioiden ja vastuullisen finanssipolitiikan kanssa antavat edelleen oikean suunnan Euroopan talouden nykyaikaistamiselle. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä esitettävissä maakohtaisissa suosituksissa annetaan jäsenvaltioille ohjeita, joiden avulla ne voivat vastata asianmukaisesti sekä vanhoihin että uusiin haasteisiin ja saavuttaa keskeisiä yhteisiä politiikkatavoitteitaan. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa toimia positiivisen kierteen osatekijöiden eli investointien edistämisen, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävien tuloksellisten uudistusten ja vakaan finanssipolitiikan tukemiseksi. Maakohtaisissa suosituksissa annetaan ohjeita myös talous- ja rahaliiton suorituskyvyn ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi sekä euroalueen talouksien häiriönsietokyvyn parantamiseksi euroalueen talouspolitiikasta vuonna 2019 annetun suosituksen mukaisesti ja sosiaalisen lähentymisen edistämiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti.

Globaalin kasvun heikkoudet korostavat tarvetta jatkaa EU:n talouksien rakenteellisten haasteiden ratkaisemista. Taloudellisten riskien ja epävarmuuden lisääntyessä on ratkaisevan tärkeää lujittaa uudistusten toteuttamista ja priorisointia, jotta voidaan parantaa talouksiemme häiriönsietokykyä ja kasvupotentiaalia. Tähän sisältyvät innovoinnin vaikutusten ja laajuuden lisääminen sekä osaamisen laadun ja työmarkkinarelevanssin varmistaminen. Sosiaalisen osallisuuden edistäminen, investointien turvaaminen ja edistäminen sekä julkisen talouden laadun parantaminen ovat keskeisessä asemassa, kun pyritään tasoittamaan hitaamman kasvun vaikutuksia työllisyyteen ja eriarvoisuuteen. Talouden hidastuminen korostaa myös symmetrisemmän tasapainottamisen tarvetta koko euroalueella. Jäsenvaltioiden olisi edelleen parannettava julkisen talouden kestävyyttä erityisesti siinä tapauksessa, että niiden velkasuhde on suuri. Samaan aikaan niiden jäsenvaltioiden, joilla on julkisen talouden liikkumavaraa ja joiden investointien taso on alhainen, olisi käytettävä tätä liikkumavaraa kasvupotentiaalin tukemiseen. Sisämarkkinoiden lujittaminen ja täydentävyyden parantaminen sisämarkkinatoimenpiteiden ja kansallisten rakenneuudistusten välillä parantavat osaltaan EU:n talouden tuottavuutta ja häiriönsietokykyä. Maailmanlaajuisella tasolla EU:n uudistettu Kiina-strategia nostaa esiin merkittäviä mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja kasvuun Euroopassa.

Investointien ja uudistusten on kuljettava käsi kädessä. Tämän paketin avulla komissio pyrkii erityisesti varmistamaan, että investoinnit ja uudistukset kytketään tiiviimmin yhteen, ja muodostamaan yhtenäisemmän politiikkakehyksen. Vuoden 2019 maakohtaisissa suosituksissa keskitytään entistä voimakkaammin investointeihin. Taustalla on komission maaraporteissa esittämä perusteellisempi analyysi kunkin jäsenvaltion investointitarpeista ja pullonkauloista.

Vaikka kaikkia investointitarpeita ei voida ratkaista EU:n varoilla, ne tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia korjata maakohtaisissa suosituksissa määritettyjä konkreettisia investointivajeita. Koska talouspolitiikan EU-ohjausjakso ja vuosien 2021–2027 EU-rahoitus on kytketty toisiinsa entistä tiiviimmin, kuten seuraavaa EU:n monivuotista rahoituskehystä koskevissa ehdotuksissa esitetään, EU:n rahoitusohjelmat, kuten InvestEU, Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan horisontti ja koheesiopolitiikan rahastot, tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia. Erityisesti seuraavien EU:n koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelu on ratkaisevan tärkeää. Vuoropuhelu kansallisten ja aluetason viranomaisten kanssa siitä, miten Euroopan rakenne- ja koheesiorahastoja voidaan käyttää kansallisella tasolla paremmin kaudella 2021–2027, on juuri alkanut, ja maakohtaisissa suosituksissa ja maaraporteissa esitetään analyyttiset puitteet onnistuneelle ohjelmasuunnittelulle.

2.Talousnäkymät sekä yleinen edistyminen uudistuksissa ja epätasapainojen korjaamisessa

Euroopan unionin talouden odotetaan edelleen kasvavan tänä ja ensi vuonna, joskin hitaammin. Talouskasvun odotettu hidastuminen vuonna 2019 johtuu osittain ulkoisen ympäristön huomattavasta kielteisestä vaikutuksesta vientiin suuntautuneilla aloilla. Myös eräät maa- ja alakohtaiset tekijät (esimerkiksi autoteollisuudessa) ovat vaikuttaneet tuotantolukuihin joissakin Euroopan suurissa talouksissa. Kansallisen politiikan epävarmuus ja uudistuksista peräytyminen ovat heikentäneet luottamusta ja kasvunäkymiä joissakin maissa. Työpaikkojen lisääntymisen ja työntekijöiden palkkojen maltillisen kasvun odotetaan tukevan kulutusta ja talouden toimeliaisuutta, vaikka talousnäkymien epävarmuus heikentää edelleen mielialaa. Investointien odotetaan edelleen lisääntyvän, mutta aiempaa hitaammin, mikä johtuu vähemmän suotuisasta ulkoisesta ympäristöstä ja kauppapolitiikkaan liittyvistä epävarmuustekijöistä. Kaiken kaikkiaan suotuisat rahoitusolot ja joissakin jäsenvaltioissa kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet tukevat kotimaisen kysynnän kasvua myös jatkossa.

Vaikka talouden perustekijät ovat viime vuosina huomattavasti parantuneet, Euroopan talouden häiriönsietokykyä ja kasvupotentiaalia on parannettava edelleen. On ratkaisevan tärkeää lisätä potentiaalista kasvua ja vahvistaa finanssipoliittista liikkumavaraa tulevien kielteisten talouden häiriöiden varalta. Kun otetaan huomioon talousnäkymiin vaikuttavat suuret ja toisiinsa liittyvät riskit, on pyrittävä entistä vahvemmin vastaamaan rakenteellisiin haasteisiin ja heikkouksiin, joita talouskasvun hidastuminen voi korostaa. Edistämällä ja suojaamalla erityisesti koulutukseen ja osaamiseen sekä laadukkaaseen infrastruktuuriin ja innovointiin tehtäviä investointeja voidaan sekä vahvistaa EU:n talouksien kasvupotentiaalia että tukea kokonaiskysyntää. Tässä yhteydessä on myös olennaisen tärkeää edistää oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja erityisesti oikeuslaitosten riippumattomuutta ja vankkoja korruptiontorjuntajärjestelmiä. Erittäin velkaantuneiden maiden olisi pyrittävä julkisen talouden toimillaan lisäämään finanssipoliittisia puskureita ja ohjaamaan velkasuhde kestävälle lasku-uralle. Samalla on tärkeää käyttää nyt finanssipoliittista liikkumavaraa siellä, missä sitä on. Kaikissa jäsenvaltioissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota menojen kasvuystävällisyyteen ja tulonsiirtovaikutuksiin sekä verojärjestelmään. Lisäksi talouden symmetrisempi tasapainottaminen euroalueella hillitsee velkavivun purkamisen kielteisiä vaikutuksia kasvuun ja vähentää talouden suorituskyvyn riippuvuutta ulkoisesta kysynnästä.

Yli kahdessa kolmesta maakohtaisesta suosituksesta, jotka on annettu ennen vuotta 2018, on saatu aikaan edistystä vähintään jonkin verran (ks. kuvio 1). Suosituksista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa vuodesta 2011 lähtien, ja niiden toteuttaminen jatkuu vakaana. Joissakin tapauksissa on näyttöä siitä, että aiemmin hyväksytyistä merkittävistä uudistuksista on peräännytty. Eniten on edistytty rahoituspalvelujen alalla ja seuraavaksi eniten työmarkkinasuhteita ja työsuhdeturvaa sääntelevässä lainsäädännössä. Erityisen hitaasti taas on edistytty veropohjan laajentamisessa, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon kehittämisessä sekä palvelujen kilpailun lisäämisessä.

Kuvio 1: Vuosien 2011–2018 maakohtaisten suositusten toteuttaminen tähän mennessä

Huom. Monivuotisessa arvioinnissa tarkastellaan suositusten toteuttamista alkaen siitä, kun ne hyväksyttiin, tämän tiedonannon julkaisemiseen toukokuussa 2019. Finanssipolitiikkaan liittyvien maakohtaisten suositusten toteuttamista koskevaan kokonaisarvioon sisältyy vakaus- ja kasvusopimuksen noudattaminen.

Kun tarkastellaan uudistusten edistymistä vuositasolla, jäsenvaltiot ovat edistyneet ainakin jonkin verran neljässä kymmenestä suosituksesta, jotka annettiin niille heinäkuussa 2018 (ks. kuvio 2). Tulos on huonompi kuin aiempina vuosina. Helmikuun maaraporttien yhteydessä tehdyn arvioinnin jälkeen uudistuksissa ei ole tapahtunut merkittävää lisäedistystä kokonaisuutena tarkasteltuna. Tilanne kuitenkin vaihtelee eri jäsenvaltioiden ja politiikan alojen välillä. Uudistusten toteuttaminen on edelleen vahvaa rahoituspalvelujen alalla, vaikka edistyminen on ollut jonkin verran vähäisempää, jos sitä verrataan heti finanssikriisin jälkeen toteutettuihin mittaviin toimiin. Edistyminen veropohjan laajentamista ja palvelualojen kilpailun vahvistamista koskevien suositusten käsittelyssä on edelleen vähäistä. Kun otetaan huomioon, että talousnäkymiin liittyy edelleen taloudellisia ja sosiaalisia haasteita ja heikkenemisriskejä, on ratkaisevan tärkeää tehostaa uudistusten toteuttamista EU:n talouksien häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi.

Kuvio 2: Maakohtaisten suositusten toteuttaminen: arvio edistymisestä kunakin vuonna

alkaen vuodesta 2011 suhteessa nykyhetkeen