Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamista koskeva tulostaulu"

(2003/C 66/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Sosiaalisen toimintaohjelman toteuttamista koskeva tulostaulu, KOM(2002) 89 lopullinen,

ottaa huomioon komission 19. helmikuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 6. helmikuuta 2002 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission tiedonannon "Sosiaalipoliittinen ohjelma", KOM(2000) 379 lopullinen,

ottaa huomioon komission tiedonannon "Tulostaulukko Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta", KOM(2001) 104 lopullinen,

ottaa huomioon sosiaalipoliittista toimintaohjelmaa koskevan alueiden komitean lausunnon CdR 300/2000 fin(1),

ottaa huomioon "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan kesäkuun 11. päivänä 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 167/2002 rev. (esittelijä: Solnan kunnanjohtaja Anders Gustâv, S, EPP),

hyväksyi 10. lokakuutakuuta 2002 pitämässään 46. täysistunnossa yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean näkemykset tiedonannosta

1.1. Alueiden komitean mielestä on erittäin myönteistä, että Lissabonissa käynnistettyä prosessia jatketaan: korostetaan talouspolitiikan, työllisyyspolitiikan ja sosiaalipolitiikan välistä yhteyttä ja luodaan yhteisön yhteenkuuluvuuspolitiikka. Sosiaalipoliittisen toimintaohjelman vuotuinen tulostaulu on yksi välineistä, joilla seurataan prosessin kehitystä.

1.2. Alueiden komitea on tyytyväinen muutoksiin tulostaulun rakenteessa ja sisällössä. Siihen sisältyy nyt myös suunniteltujen aloitteiden luettelo. Lisäksi se antaa nykyistä paremman kuvan työskentelyn edistymisestä. AK:n mielestä on myös hyvin myönteistä, että sosiaalisten kysymysten seurannalle on annettu aiempaa enemmän tilaa tulostaulussa.

1.3. AK pahoittelee, että se sai tulostaulun käyttöönsä niin myöhään. Komitean mielestä tulostaulu tulisi lähettää ajoissa, jotta se voi laatia siitä lausunnon ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta.

1.4. AK on tyytyväinen sosiaalipoliittisen toimintaohjelman suunniteltuun arviointiin. On tärkeää selvittää, miten pitkälle sosiaalipoliittista toimintaohjelmaa koskeva työ on edennyt sekä harkita mahdollisia muutoksia tulevaisuudessa. Se on osa sosiaalipoliittisen toimintaohjelman joustavuutta.

1.5. Komitean mielestä on hyvä, että alue- ja paikallisviranomaisten tärkeää roolia sosiaalista toimintaohjelmaa koskevassa työssä korostetaan. Jotta unioni voi tulla lähemmäs kansalaisia ja kehittyä nykyistä demokraattisemmaksi ja avoimemmaksi, tarvitaan paikallis- ja alueviranomaisten jatkuvaa aktiivista myötävaikuttamista, ja niiden roolia kannattaa vahvistaa edelleen erityisesti avoimessa koordinointimenetelmässä sekä paikallis-, alue- että jäsenvaltio- ja yhteisötasolla. Tällä tavoin EU toteuttaisi konkreettisesti läheisyys- ja suhteellisuusperiaatetta, ja näin taataan myös moninaisuus täytäntöönpanossa. Lisäksi kansalaiset saavat tukea yhteistyössään paikallis- ja aluedemokratian kanssa. Kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtamista paikallis- ja aluetasolla tulee edistää.

1.6. Alueiden komitea on tyytyväinen avoimen koordinointimenetelmän arviointiin, jota komissio suunnittelee vuotuisessa toimintastrategiassa 2003(2). Komitea kehottaa komissiota neuvottelemaan muiden toimielinten kanssa kyseisestä arvioinnista sekä avoimen koordinointimenetelmän käyttöä koskevista tulevista ehdotuksista. Avoin koordinointimenetelmä on vapaaehtoista yhteensovittamistoimintaa, ja on tärkeää, että se pysyy sellaisena.

1.7. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on alueiden komitean mielestä tärkeä väline, ja komitea on tyytyväinen sen tarkistamiseen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on lisännyt työmarkkinoiden eri osapuolten yhteistyötä ja toiminut kokemustenvaihdon yhteisenä foorumina. Vuoropuhelusta on tullut tärkeä osa unionin kehitystä sosiaalisissa kysymyksissä. Tosin siitä on tullut lukuisia tekijöitä kattava monitahoinen käsite, minkä vuoksi sen uudistaminen on AK:n mielestä tärkeää.

1.8. AK korostaa, että on tärkeää kehittää jatkuvasti laadullisia ja määrällisiä seurannan ja arvioinnin osoittimia. Tulee käyttää vain sellaisia osoittimia, jotka ovat helposti jäsenvaltioiden tulkittavissa. Osoittimien tulee perustua mahdollisimman pitkälti jo olemassa oleviin tietoihin, jotta vältytään rasittamasta paikallis- ja alueviranomaisia ylimääräisellä tiedonkeruutyöllä.

2. Tiedonantoa koskevat alueiden komitean suositukset

Yleisiä suosituksia

2.1. Komitean mielestä tulostaulussa tulisi esittää nykyistä selkeämmin, miten Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Selkeämpi esitystapa helpottaisi seurantaa ja toisi esille konkreettiset tulokset. Lisäksi yksittäisen kansalaisen olisi sen ansiosta helpompi selvittää sosiaalipoliittisen toimintaohjelman tuloksia.

2.2. Komitean mielestä sosiaalisen toimintaohjelman kokonaisvaltaisuus on hyvä asia, mutta prioriteetteja on selvennettävä, mikäli halutaan konkreettisia tuloksia. Prioriteetteja on yhä liikaa, ja ne on kirjoitettu liian yleiseen sanamuotoon. Se vaikeuttaa myös seurantaa ja näin mahdollisuuksia tulkita tuloksia.

Alueiden komitea ehdottaa sen vuoksi, että toimintaohjelman prioriteetteja selvennetään sen tarkistuksessa vuonna 2003.

2.3. Sosiaalinen toimintaohjelma ja eurooppalainen hyvinvointimalli ovat AK:n mielestä erittäin tärkeitä tekijöitä EU:ssa. Sosiaalisen toimintaohjelman ja eurooppalaisen hyvinvointimallin menestyksekäs kehittäminen edellyttää, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat mahdollisuuden etsiä kansalaisille parhaiten sopivia ratkaisuja. Kansalaisten arvoille ja perinteille on annettava suuri painoarvo, jotta järjestelmä hyväksytään.

Läheisyysperiaatteeseen ja hajautettuun vastuuseen perustuvalla lähestymistavalla on huomattavia etuja verrattuna keskitettyyn toimintatapaan. Keskitettyä vastuuta perustellaan usein oikeudenmukaisuudella, mutta oikeudenmukaisuus ei ole sama asia kuin yhdenmukaisuus. Keskitetty vastuu perustuu väistämättä yleistyksiin, ja ne heikentävät mahdollisuuksia vastata paikallisiin tarpeisiin sekä yksittäisten ihmisten sitoutumista ja vastuunottoa. Paikallinen vastuunotto lisää yksilöiden vaikutusvaltaa omaan hyvinvointiinsa ja parantaa mahdollisuuksia synnyttää kansalaistoimintaa ja hyödyntää resursseja.

Alueiden komitean mielestä tulisi luoda nykyistä paremmat edellytykset paikallisille ja alueellisille ratkaisuille. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat yhteydessä kansalaisiin, ja niillä on käytännön vastuu politiikasta. Komitea ehdottaa, että tätä kysymystä käsitellään arvioitaessa sosiaalista toimintaohjelmaa.

2.4. Komitean mielestä avoimen koordinointimenetelmän kriittisessä arvioinnissa on myös tarkasteltava avoimen koordinointimenetelmän laajaa soveltamista sosiaalisessa toimintaohjelmassa. Arvioinnissa tulee myös kiinnittää erityishuomiota alue- ja paikallistason kokemuksiin menetelmän soveltamisesta varsinkin kansallisten toimintasuunnitelmien toimeenpanossa. Alueiden komitea voi antaa oman panoksensa näihin kokemuksiin perustuvan aineiston avulla.

Useissa jäsenvaltioissa avoin koordinointimenetelmä koskee kunnallisia ja alueellisia ydinkysymyksiä vastuun ja toimivaltuuksien osalta. Sen vuoksi läheisyysperiaatteen on ohjailtava menetelmän soveltamista. On erittäin tarkoituksenmukaista, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat tosiasiallisesti valtiotason menettelyyn laadittaessa jäsenvaltioiden kantoja ja toimintasuunnitelmia sekä osoittimia.

Komitean mielestä tulisi luoda lähestymistapa, joka perustuu paikalliseen ja alueelliseen osallistumiseen hallitusten ja EU:n tasoisessa rakentavassa kuulemisprosessissa. Tämä on sopusoinnussa komission eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassaan(3) esittämien pohdintojen kanssa. Lisäksi se edistää elävää vuoropuhelua sosiaalisista kysymyksistä edustuksellisen demokratian kaikilla tasoilla.

2.5. AK on pannut merkille, että yhteisön tasolla on syytä kehittää ja parantaa paikallis- ja alueviranomaisia tai -elimiä edustavien valtakunnallisten viranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua. EU:ssa on yli 80000 kuntaa, maakuntaa ja aluetta, joissa on yhteensä yli 9,4 miljoonaa kokopäiväistä työntekijää. Heidän tulee voida osallistua eurooppalaiseen vuoropuheluun työmarkkinakysymyksissä eurooppalaisen järjestönsä CEMRin kautta. On ongelmallista, että komissio ei käsittele näitä paikalliseen yhteisöön demokraattisesti juurtuneita työntekijöitä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun täysivaltaisina osapuolina. Université catholique de Louvain teki komission toimeksiannosta julkisten työnantajien edustavuutta käsittelevän tutkimuksen(4), jonka ansiosta voidaan ymmärtää huomattavasti paremmin tämän tärkeän julkissektorin työnantajaryhmän merkitys.

Enemmän ja parempia työpaikkoja

2.6. Komitean mielestä työllisyysstrategiaa tarkastellaan asianmukaisesti. Se painottaa kuitenkin, että siinä on tärkeää vahvistaa paikallista ja alueellista ulottuvuutta sekä ottaa alhaalta ylös suuntautuva ulottuvuus huomioon. Kunnissa ja alueellisissa elimissä ollaan yleisesti sitä mieltä, että jäsenvaltiot ovat pitäneet alueelliset ja paikalliset kehityskysymykset aivan liiaksi omassa toimivallassaan. Paikallis- ja aluetason merkityksen tunnustaminen ei siis riitä, vaan sille on myös annettava toimivaltuudet ja välineet yhteistyöhön. Työllisyyttä edistävissä aloitteissa on otettava huomioon alueelliset erot.

2.7. Kaikki työllisyysstrategian suuntaviivat, paitsi mahdollisesti suuntaviiva 12, koskevat kysymyksiä, joissa paikallisilla ja alueellisilla elimillä on valtaosassa jäsenvaltioita vastuuta erilaisten rooliensa pohjalta. Sen vuoksi komitea ehdottaa, että vuoden 2003 suuntaviivojen tasa-arvonäkökohtiin (mainstreaming) sisällytetään alue- ja paikallisyhteisöjen rooli Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanossa.

2.8. AK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että elinikäinen oppiminen on väline, jonka avulla Eurooppaan saadaan korkea koulutustaso ja sitä kautta nopeutetaan kasvua.

Yliopistojen ja korkeakoulujen tulee kehittää läheisessä yhteistyössä työelämän kanssa työmarkkinoiden tarpeita vastaavaa koulutusta. Yhteistoiminnan tulee olla selkeästi molemminpuolista ja erottamaton osa sekä koulutusta että tutkimusta. Ammattitaidon kehittäminen työmarkkinoiden tarpeiden mukaan on keino vähentää työttömyyttä ja se hyödyttää samalla työvoimapulasta kärsiviä sektoreja. Kaikille tarkoitettu elinikäinen oppiminen esikoulusta korkeakouluun ja aikuiskoulutukseen on tehokas väline yhdenvertaisuuden, henkilökohtaisen kehityksen, demokratian, toimivien työmarkkinoiden ja siten kasvun edistämiseksi.

AK tulee jatkossa kutsua osallistumaan Euroopan unionin alue- ja paikallistason edustajana elinikäistä oppimista edistävään työhön.

2.9. Alueiden komitea tukee komission toimia työvoiman liikkuvuuden edistämiseksi. Tietyillä Euroopan alueilla vallitsee suuri työvoimapula, kun taas toisilla on suurta työttömyyttä. Komitea kiinnittää huomiota mahdollisuuteen käyttää tietotekniikkaa hyödyntävää oppimista täydentävän tiedon jakamiseksi muiden maiden työmarkkinoista (mukaan luettuna kielikoulutus) ja lisätä näin liikkuvuutta Euroopassa.

Muutosten ennakointi ja hallinta

2.10. AK:n mielestä työympäristöä koskevan yhteisön strategian kehittäminen on myönteistä. Tällöin on tärkeää tutkia fyysisen työympäristön lisäksi erityisesti psykososiaalista työympäristöä. Komitea ehdottaa, että sosiaalipoliittisen toimintaohjelman tarkistuksessa vuonna 2003 lisätään toimia psykososiaalisen työympäristön parantamiseksi.

Asianomaisten osapuolten täytyy perehtyä melko joustamattomien työmuotojen sekä ikärakenteen muutoksen yhteisvaikutuksiin työpaikoilla. Parhaat käytänteet työympäristökysymyksissä ja työmarkkinaosapuolten yhteistyö työympäristön kehittämiseksi ovat onnistumisen keskeinen edellytys yhteisön strategiassa ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Yhteiskunnallisen integraation edistäminen

2.11. Alueiden komitea tukee komission toimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi. Tämä toiminta on erityisen tärkeää, koska monet ovat pitkäaikaisesti riippuvaisia yhteiskunnan tuista. Komitea painottaa, että alan tavoitteet eivät ole yksityiskohtaisia.

2.12. Komitea tahtoo korostaa, että lukutaidottomuuden poistamiseksi tehtävä työ on tärkeä osa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaista toimintaa.

2.13. Komitea muistuttaa, että tulee käyttää vain sellaisia osoittimia, joita jäsenvaltioiden on helppo tulkita, ja osoittimien tulee perustua mahdollisimman pitkälti jo olemassa oleviin tietoihin. Komitea kiinnittää huomiota erityisesti siihen, että köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevia osoittimia tulkitaan eri tavoin eri jäsenmaissa ja että on tärkeää kehittää yhteisesti määriteltyjä osoittimia ja kutsua keskusteluun mukaan muita keskeisiä sidosryhmiä, kuten alueiden komitea unionitasolla ja alue- ja paikallisviranomaiset jäsenvaltiotasolla. Osoittimet tulee mukauttaa kunkin jäsenvaltion tarpeisiin.

2.14. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että vuosi 2003 on nimetty Euroopan vammaisten teemavuodeksi, ja pyrkii toimimaan aktiivisesti kyseisenä vuonna. Komitea katsoo, että teemavuotta tulisi hyödyntää esittämällä erityisdirektiivi vammaisten yhtäläisestä kohtelusta rotujen yhtäläistä kohtelua koskevan direktiivin tapaan.

Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen

2.15. Yhteisön sosiaaliturva on hyvä, yksi maailman parhaista, mutta siihen sisältyy joitakin pulmia, joista täytyy keskustella. Yksi niistä on, että Euroopassa on paljon yhteiskunnan tuista pitkäaikaisesti riippuvaisia. Aikana, jolloin työvoimapula koettelee suurta osaa Eurooppaa, on erityisen tärkeää, että kaikkia työvoimaresursseja käytetään ja että sosiaaliturvajärjestelmät edistävät osallistumista työmarkkinoille.

Komitea ehdottaa, että ennen sosiaalisen toimintaohjelman arviointia vuonna 2003 yhteiskunnan tuista pitkäaikaisesti riippuvaisten määrän kasvun kärjistyvä ongelma otetaan esiin sosiaaliturvan ajantasaistamisen yhteydessä.

2.16. Euroopan demografinen kehitys vaikuttaa eläkejärjestelmään, ja komiteankin mielestä tulee voida säilyttää kohtuulliset eläkkeet, puolustaa eläkejärjestelmän yhteisvastuullisuutta sekä turvata rahoituksen vakaus. Komitea painottaa kuitenkin, että kyseessä on jäsenvaltioiden asia, ja toivoo laajempaa keskustelua ennen avoimen koordinointimenetelmän soveltamisen aloittamista.

2.17. Komitean mielestä yhteistyö ja kokemustenvaihto on tärkeää vanhusten- sekä terveydenhuollossa. Kaikista harmonisointipyrkimyksistä tulee siis luopua, ja jäsenvaltioiden tulee olla yksin vastuussa terveydenhoidon tarjonnasta omine organisaatio- ja rahoitusmalleineen.

Komitea toivoo laajaa keskustelua avoimen koordinointimenetelmän soveltamisen eduista ja haitoista vanhusten- ja terveydenhuollossa. On tärkeää, että yhteistyön lisääminen alalla tuottaa myönteisiä tuloksia. Useissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa kansanterveydestä, vanhusten- sekä terveydenhuollosta. Komitea ja näistä kysymyksistä vastuussa olevat paikallis- ja alueviranomaiset haluavat osallistua aktiivisesti kehittämistyöhön, ja niiden vaikutusmahdollisuudet yhteisön tämän alan politiikassa tulee turvata.

2.18. AK korostaa, että "terveyden- ja vanhustenhuollon suuntaviivat" eivät saa olla ristiriidassa 152 artiklan 5 kohdan(5) kanssa: "Yhteisön toiminnassa kansanterveyden alalla otetaan täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet."

Sukupuolten tasa-arvon edistäminen

2.19. Kestävä yhteiskunta on tasa-arvoinen. Naiset on otettava entistä enemmän mukaan päätöksentekoon, ja on analysoitava sitä, miten päätökset vaikuttavat miehiin ja naisiin. Tasa-arvo kuuluu sekä AK:n että komission painopistealoihin. AK toistaa kehotuksensa laatia vuositilastoja sukupuolten tasapainosta kaikilla hallinnon aloilla ja kehottaa lisäksi käyttämään myös sukupuolieroja parametrina kaikissa eri toiminta-aloilla tehtävissä tutkimuksissa ja tietoaineksen analyyseissä, jotta voitaisiin tehdä puolueettomia vertailuja ja tunnistaa parhaita käytänteitä.

AK on sitä mieltä, että sukupuolen ja rodun lisäksi tulisi kaikki muut EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainitut perusteet ottaa huomioon niin, että myös ikään, vammaisuuteen, uskontoon, vakaumukseen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä torjutaan takaamalla kyseisille sosiaaliryhmille lainmukainen suoja. AK kehottaa tekemään tätä varten erityisaloitteita.

Sosiaalipoliittisten näkökohtien vahvistaminen laajentumisen ja EU:n ulkosuhteiden yhteydessä

2.20. Komitean mielestä on tärkeää ottaa huomioon haasteet, joita EU:n laajentuminen voi merkitä erityisesti sosiaalisissa kysymyksissä. Komitea suhtautuu myönteisesti toimiin sosiaalisen tilanteen arvioimiseksi ja seuraamiseksi sekä yhteisön säännöstön voimaansaattamiseksi ehdokasvaltioissa.

Bryssel 10. lokakuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 55.

(2) Vuotuinen toimintastrategia 2003, SEC (2002) 217, s. 7.

(3) Eurooppalaista hallintotapaa koskeva valkoinen kirja, KOM(2001) 428 lopullinen.

(4) Paikallisen julkissektorin palkansaaja- ja työnantajajärjestöjen organisaatioiden institutionaalinen edustavuus EU:ssa - loppuraportti, Université catholique de Louvain, Institut des sciences du travail (hanke V/001/97).

(5) Euroopan yhteisön perustamissopimus.