EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.03.1997 
KOM(97)1301opull. 
97/0116 (CNS) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EYi 
annettu 
yhteisön rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle 
IRLANNIN KANSAINVÄLINEN RAHASTO 
neuvoston asetukseen (EY) N:o 2687/94 sisältyvien 
säännösten mukainen arviointikertomus 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
Irlannin kansainvälinen rahasto perustettiin vuonna 1986 sen työn tukemiseksi, jota 
tarkoitetaan Ison-Britannian ja Irlannin välillä 15 päivänä marraskuuta 1985 tehdyn 
sopimuksen 10 artiklan a kohdassa, jossa määrätään, että hallitukset tekevät yhteistyötä 
edistääkseen taloudellista ja sosiaalista kehitystä Irlannin molemmissa osissa niillä 
alueilla, jotka ovat eniten kärsineet viime vuosien epävakaiden olojen seurauksista, sekä 
harkitsevat mahdollisuutta kansainvälisen tuen takaamiseksi tälle työlle. 
Rahaston tavoitteet ovat taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen sekä 
tasavaltalaisten ja unionistien välisten yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon 
rohkaiseminen kaikkialla Irlannissa. 
Euroopan yhteisö, joka totesi, että rahaston tavoitteet olivat yhteneväisiä yhteisön omien 
tavoitteiden kanssa, halusi antaa aloitteelle käytännön tukea. Vuodesta 1989 vuoteen 1995 
tämä toteutettiin 15 miljoonan ecun suuruisen vuosittaisen tuen muodossa. Tuki kirjattiin 
talousarvioon ja sen toteuttamisesta huolehti komissio. 
Komissiota on vuoden 1989 alusta lähtien edustanut rahaston hallituksen kokouksissa 
tarkkailija ja komissio on siten voinut seurata rahaston kehitystä. 
Komissio on aina vaatinut, että yhteisön tukea käytetään ensisijaisesti hankkeisiin 
yhteiskuntaryhmien välillä ja siten rohkaistaan vuoropuhelua ja sovinnontekoa ja että sillä 
on oltava tosiasiallinen lisävaikutus kyseisiin alueisiin. Tuella ei siis saisi korvata muita 
julkisia tai yksityisiä menoja. 
Rahasto on esimerkki Ison-Britannian ja Irlannin välisestä hedelmällisestä yhteistyöstä 
näiden kahden yhteiskuntaryhmän sovinnon ja niiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 
edistämiseksi. 
Rahasto on perustamisensa jälkeen tukenut noin 3500 hanketta molempien yhteis­
kuntaryhmien eduksi. 
Pääministerien Reynolds ja Major 14 päivänä joulukuuta 1993 antama yhteinen julistus on 
antanut lisää vauhtia sovintokehitykselle. Komissio tervehti julistusta tyydytyksellä 
16 päivänä joulukuuta 1993 antamassaan lausunnossa, jossa todettiin rauhan aikaan­
saamisen tuovan useita sosiaalisia ja taloudellisia etuja kyseiselle alueelle, asianomaisille 
jäsenvaltioille ja Euroopan unionille kokonaisuutena sekä esitettiin toivomus saada antaa 
käytännön tukea kehitykselle. 
Yhteistä julistusta tervehdittiin tyydytyksellä myös kannanotossa, jonka yleisten asiain 
neuvosto julkaisi 20 päivänä joulukuuta 1993. 
Neuvosto antoi 31 päivänä lokakuuta 1994 asetuksen (EY) N:o 2687/94 yhteisön 
rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle. Asetus koski vuosia 1995, 1996 ja 
1997. Kullekin vuodelle on suunnattu 20 miljoonaa ecua osana vuosittaista 
talousarviomenettelyä. 
Kyseisen asetuksen 3 artiklan mukaisesti on vuosittain laadittu kertomus ja luettelo 
hankkeista, joille tukea on myönnetty, sekä tehty arviointi avustustoimenpiteiden 
luonteesta ja vaikutuksesta, ottaen erityisesti huomioon rahaston tavoitteet ja 2 artiklan 
ensimmäisessä ja toisessa kohdassa säädetyt perusteet. 
Komissio on asetuksen 5 artiklan mukaisesti laatinut Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle arviointikertomuksen, jossa se un arvioinut, onko tarvetta jatkaa tuen 
maksamista vuoden 1997 jälkeen. 
Näiden arviointien ja rahaston toimintaan kohdistuvan komission jatkuvan seurannan 
perusteella ja huolimatta laajamittaisesta yhteisön rakennerahastojen tuesta koko Irlannin 
saarelle sekä Pohjois-Irlannin rauhaa ja sovinnontekoa koskevan erityisen tukiohjelman 
puitteissa toteutetuista huomattavista ponnisteluista rahoitustuen jatkamista kansain­
väliselle rahastolle suositellaan tehokkaana täydennyksenä muulle rauhanhankkeeseen 
kohdistetulle yhteisön tuelle. 
Koska yhteisön nykyinen tukijärjestely päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, ehdotetaan, 
että neuvosto hyväksyy oheisen asetuksen. 
Ottaen huomioon jo annetun tuen ja sen tosiasian, että alueen herkässä tilanteessa olisi 
tapahduttava myönteistä kehitystä, ehdotetaan tukijakson rajaamista kahdeksi vuodeksi. 
Komission näkemyksen mukaan vuosittaisen tuen vuosille 1998 ja 1999 pitäisi olla 
17 miljoonaa ecua. Komissio arvioi rahaston toimintaa ja tarvetta tuen jatkamiselle 
1 päivään huhtikuuta 1999 mennessä. 
Lisäksi ehdotetaan, että tuen osalta sovelletaan seuraavia ehtoja: 
etusija annetaan hankkeille, joissa korostuvat sovinnonteko ja yhteiskuntaryhmien 
väliset suhteet, 
varmistetaan, että tuella on tosiasiallinen lisävaikutus kyseisiin alueisiin, eikä sillä 
näin ollen saa korvata muita julkisia tai yksityisiä menoja. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) 
yhteisön rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen1, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, 
sekä katsoo, että 
Irlannin kansainvälisen rahaston, jäljempänä 'rahasto', ohjelmat edistävät yhteistyötä 
rajojen yli ja yhteiskuntaryhmien välillä ja suosivat siten tasavaltalaisten ja unionistien 
vuoropuhelua ja sovintoa, 
rahasto on esimerkki Ison-Britannian ja Irlannin välisestä tuloksellisesta yhteistyöstä 
näiden kahden väestöryhmän sovinnon ja niiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 
edistämiseksi, 
yhteisön talousarviosta on osoitettu vuodesta 1989 vuoteen 1995 15 miljoonaa ecua 
vuosittain rahaston sellaisten hankkeiden tukemiseksi, jotka merkitsevät todellista 
lisähyötyä asianomaisille alueille, 
31 päivänä lokakuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2687/943 mukaan 
vuosina 1995, 1996 ja 1997 talousarviomenettelyssä kullekin näistä vuosista tarkoitettu 
määrä on 20 miljoonaa ecua, 
asetuksen (EY) N.o 2687/94 3 ja 5 artiklan mukaisissa arvioinneissa on vahvistettu, että 
yhteisön tukea on käytetty rahaston tavoitteiden sekä niiden perusteiden mukaisesti, joista 
säädetään mainitun asetuksen 2 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa, 
asetuksen (EY) N:o 2687/94 voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, 
rauhankehitys Pohjois-Irlannissa edellyttää yhteisön tuen jatkumista tuon päivämäärän 
jälkeen, 
komissio on 28 päivänä heinäkuuta 1995 tekemällään päätöksellä myöntänyt 
rakennerahastoista tukea Pohjois-Irlannin ja Irlannissa sijaitsevien rajamaakuntien rauhaa 
ja sovinnontekoa koskevalle erityiselle tukiohjelmalle, 
1 EYVL N:o C 
Lausunto annettu... 
3 EYVL N.o L 286, 5.11.1994, s. 5. 
rahaston olisi käytettävä yhteisön tukea sellaisiin hankkeisiin, jotka ovat yhteen sopivia 
rauhaa ja sovinnontekoa koskevan erityisestä tukiohjelmasta rahoitettavan toiminnan 
kanssa, 
tuen antaminen olisi toteutettava edelleen kahdeksi vuodeksi rahoitustukena, 
arviointi, jossa tarkastellaan rahaston toimintaa ja tarvetta tuen jatkamiselle, olisi tehtävä 
ennen 1 päivää huhtikuuta 1999, 
arvioitu määrä, joka tarvitaan yhteisön tukeen rahastolle vuosina 1998 ja 1999 on 
17 miljoonaa ecua ilmaistuna kulloisinakin arvoina, 
tällä tuella vahvistetaan edelleen jäsenvaltioiden ja niiden kansojen keskinäistä 
yhteisvastuullisuutta, ja 
perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista 
valtuuksista kuin 235 artikla, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN. 
1 artikla 
Maksetaan vuosina 1998 ja 1999 vuosittaista tukea Irlannin kansainväliselle rahastolle, 
jäljempänä 'rahasto'. Tuen määrä vahvistetaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. 
2 artikla 
Rahaston on käytettävä tukea ensisijaisesti hankkeisiin, jotka ovat luonteeltaan rajoja 
ylittäviä ja yhteiskuntaryhmiä yhdistäviä, ja erityisesti hankkeisiin, jotka ovat yhteen 
sopivia rauhaa ja sovinnontekoa koskevan erityisen tukiohjelman tavoitteiden kanssa. 
Tukea on käytettävä siten, että sillä on tosiasiallinen lisävaikutus kyseisiin alueisiin, eikä 
sillä näin ollen saa korvata muita julkisia tai yksityisiä menoja. 
Komissiota edustaa tarkkailija rahaston hallintoneuvoston kokouksissa. 
3 artikla 
Komissio hallinnoi tukea. Komissio antaa viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 1999 
budjettivallan käyttäjälle kertomuksen, johon sisältyy muun muassa: 
tiedot rahaston toiminnasta, 
luettelo hankkeista, joille tukea on myönnetty, 
arviointi avustustoimenpiteiden luonteesta ja vaikutuksesta, ottaen erityisesti 
huomioon rahaston tavoitteet ja 2 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa 
vahvistetut perusteet, 
liite, joka sisältää komission edustajan tai sen asiamiehen suorittamien tarkastusten 
ja valvonnan tulokset. 
4 artikla 
Vuosittainen tuki maksetaan kahdessa osassa seuraavasti: 
a) maksetaan 80 prosentin suuruinen ennakko sen jälkeen, kun rahaston 
hallintoneuvoston puheenjohtaja on allekirjoittanut komission tukeen liittyvän 
vakiositoumuksen ja sitoutunut käyttämään tukea 2 artiklan mukaisesti ja kun 
komissio on vastaanottanut ja hyväksynyt edunsaajan vuosittaisen toimintakerto­
muksen ja tarkastetut tilit edellisen vuoden osalta, 
b) maksetaan jäljelle jäävät 20 prosenttia sen jälkeen, kun komissio on vastaanottanut 
ja hyväksynyt edunsaajan vuosittaisen toimintakertomuksen ja tarkastetut tilit 
vuodelta, jolle yhteisön tuki annettiin. 
5 artikla 
Komissio esittää ennen 1 päivää huhtikuuta 1999 Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
arviointikertomuksen, jossa se arvioi, onko tarvetta jatkaa tuen maksamista vuoden 1999 
jälkeen. 
6 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. 
Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 1999. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
puheenjohtaja 
RAHOITUSSELVITYS 
1 TOIMENPITEEN NIMI: 
YHTEISÖN TUKI IRLANNIN KANSAINVÄLISELLE RAHASTOLLE 
2. BUDJETTIKOHTA: B2-604 
3. OIKEUSPERUSTA: Luonnosehdotus neuvoston asetukseksi 235 artiklan 
perusteella 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite: rohkaista yhteyksiä, vuoropuhelua ja 
sovinnontekoa tasavaltalaisten ja unionistien välillä koko Irlannissa 
edistämällä molempien yhteiskuntaryhmien taloudellista ja sosiaalista 
kehitystä. 
4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uudistamista tai laajentamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt: 
1998, 1999 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
5.1 Ei-pakollinen 
5.2 Jaksotetut mftMrahat 
6. MENOLAJI 
tuki yhteisrahoitukseen muiden julkisen tai yksityisen sektorin tulolähteiden 
kanssa 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
7.1 Määrärahojen aikataulu 
7.2 Ehdotetun uuden toimenpiteen aikataulu 
Määrärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
1998 1999 YHTEENSÄ 
Maksusitoumus- 17 17 34 
määrärahat 
Maksumäärärahat 17 17 34 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Komissio on edustettuna rahaston hallituksessa ja lopullinen rahoitustuki 
maksetaan vasta sen jälkeen, kun rahaston vuosikertomus ja tarkastetut tilit on 
vastaanotettu ja hyväksytty. 
9. ERITYINEN TAVOITE 
9.1 Edistää sovinnontekoa kahden yhteiskuntaryhmän välillä molemmissa 
Irlannin osissa, jotka ovat kärsineet erittäin paljon viime vuosien 
epävakaista oloista. 
9.2 Toimenpiteen perustelut 
Yhteisö, joka on todennut että rahaston tavoitteet ovat yhteneväisiä 
yhteisön omien tavoitteiden kanssa, on antanut käytännön tukea 
(15 miljoonaa ecua vuosittain vuodesta 1989 lähtien, 20 miljoonaa 
ecua vuosittain vuosina 1995, 1996 ja 1997). Kyseisen tuen 
jatkaminen vielä kahden vuoden ajan olisi selkeä osoitus tuesta 
Pohjois-Irlannin rauhankehitykselle, joka on erittäin kriittisessä 
taitekohdassa. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Komissio seuraa rahaston toimintaa siten, että rahaston hallituksessa 
on jatkuvasti läsnä komission tarkkailija. Komissiolle ilmoitetaan 
kaikista rahaston ehdottamista päätöksistä ennen kuin ne saatetaan 
hallituksen käsiteltäviksi. Henkilöstö, joka on vastuussa rakenne­
rahastoihin liittyvien toimintojen täytäntöön-panosta, seuraa kaikkia 
rahastosta tuettuja hankkeita päällekkäi-syyksien välttämiseksi. 
IRLANNIN KANSAINVÄLINEN RAHASTO 
neuvoston asetukseen (EY) N:o 2687/94 sisältyvien 
säännösten mukainen arviointikertomus 
Johdanto 11 
1. Taustaa 12 
2. Irlannin kansainvälisen rahaston (IFI) työn arviointi 15 
2.1. Tukivaikutus muihin rahastoihin 15 
2.2. Rahaston toiminta yhteydenpidon, vuoropuhelun ja sovinnon suhteen 15 
2.2.1. Ryhmien ja hallituksen jäsenten lukumäärä 15 
2.2.2. Ohjelmien edunsaajat 16 
2.3. Irlannin kansainvälisen rahaston vaikutusten riippumaton arviointi 17 
2.3.1. KPMG:n kertomus 17 
2.3.2. Brittiläis-irlantilainen parlamenttienvälinen elin 19 
2.4. Rahaston varojen jako 20 
2.5. Rahaston työllistävä vaikutus syyskuuhun 1995 mennessä 20 
3. Komission päätelmät 21 
Liitteet: Rahaston vuosia 1995 ja 1996 koskevat vuosikertomukset 
Huom. Kaikki rahasummat on ilmoitettu Englannin puntina eikä ecuina. Näin on tehty, 
jotta vertailu rahaston vuosikertomuksissa annettujen lukujen kanssa helpottuisi. 
10 
Johdanto 
Irlannin kansainvälinen rahasto on Yhdistyneiden kuningaskuntien ja Irlannin halUtusten 
välisellä sopimuksella perustettu elin, 
"jonka tehtävänä on edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja tukea 
tasavaltalaisten ja unionistien yhteyksiä, vuoropuhelua ja sovintoa koko Irlannissa". 
Irlannin kansainvälinen rahasto (IFI) perustettiin vuonna 1987. Se saa avustusta Euroopan 
unionilta, Yhdysvalloilta, Kanadalta, Uudelta Seelannilta ja Australialta. EU:n avustus­
toiminta aloitettiin vuonna 1989 ja se muodostaa nyt suurimman yksittäisen vuotuis­
avustuksen kansainvälisen rahaston talousarvion kasvattamiseksi. 
Vuosina 1989-1994 Euroopan yhteisön avustus nousi 15 miljoonaan ecuun vuodessa. 
Irlannin kansainväliselle rahastolle myönnettävästä yhteisön rahoitustuesta annettu 
neuvoston asetus 2687/94 loi pysyvät puitteet EU:n EFI.lle myöntämille avustuksille. 
Vuosina 1995, 1996 ja 1997 vuotuinen tuki nousi 20 miljoonaan ecuun. 
Asetuksen mukaan yhteisön avustusta olisi käytettävä "ensisijaisesti hankkeisiin, jotka 
ovat luonteeltaan rajoja ylittäviä ja yhteiskuntaryhmiä yhdistäviä"Ja "siten, että sillä on 
tosiasiallinen vaikutus kyseisiin alueisiin, eikä sitä näin ollen saisi suunnata muihin 
julkisiin tai yksityisiin menoihin"*. Asetuksessa säädettiin myös, että komission on 
laadittava vuosittain kertomus kansainvälisen rahaston toiminnasta3 ja sen lisäksi laadittava 
Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomus, jossa se arvioi , onko tarvetta 
jatkaa tuen maksamista vuoden 1997 jälkeen6. 
Teknisistä syistä on ajateltu olevan käytännöllisempää yhdistää kaksi varainhoitovuotta, 
erityisesti siksi, että rahaston julkaisemat vuosikertomukset (jotka julkaistaan sen jälkeen 
kun komissio on tutkinut ne yksityiskohtaisesti) sisältävät hankkeista ja rahoituksesta 
tarkkoja tietoja, joita ei ole soveliaeta kopioida. Rahaston vuosikertomus vuodelle 1995 
on julkaistu. Vuoden 1996 vuosikertomus valmistuu piakkoin. 
Tässä kertomuksessa julkaistaan komission arvio M:n toiminnasta ja tuen maksamis-
tarpeesta jatkossa. 
Osassa 1 annetaan yleisiä taustatietoja ja arvioita siitä, miten rahasto toimii sekä yleisarvio 
toimintatapojen ja tavoitteiden vastaavuudesta. 
Osassa 2 esitellään useita IFI:n toiminnan osoittimia ja kerrotaan tehdyistä havainnoista, 
joita on saatu arvioitaessa rahaston työtä riippumattomilla arviointikeinoilla. 
Osassa 3 esitellään komission päätelmät rahaston työstä ja Euroopan unionin tuen 
jatkamisesta. 
Valmistellessaan tätä kertomusta komissiolla oli tarkasteltavanaan useita IFI:n työn eri 
puolia kuvaavia tapaustutkimuksia sekä haastatteluja, joissa oli kyselty useilta yhteis-
Neuvoston asetus (EY) N:o 2687/94, 2 artikla. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 2687/94, 3 artikla. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 2687/94, 5 artikla. 
11 
kuntaryhmien hyväksi työskenteleviltä henkilöiltä, kommentaattoreilta ja valtion 
virkamiehiltä IFI:n vaikutuksista ja sen tulevaisuuden haasteista. Komissio teetti nämä 
tapaustutkimukset ja haastattelut riippumattomilla tutkijoilla tämän kertomuksen 
valmistelemiseksi. Tutkimuksilla oli vaikutusta komission IFI.n työstä tekemiin päätelmiin. 
1. TAUSTAA 
Rahaston kaksiosaisiin tavoitteisiin kuuluu taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys sekä 
vuoropuhelun ja sovinnon edistäminen Pohjois-Irlannin yhteiskuntaryhmien välillä ja 
pohjoisen ja eteläisen Irlannin välillä. 
Se pyrkii tavoitteisiinsa selkeästi määriteltyjen alaohjelmien avulla, joista jokaiselle on 
kohdistettu omat varat IFI:n talousarviossa. 
Alla olevassa taulukossa näkyvät IFI.n hyväksymiin avuntarjouksiin liittyvät sitoumukset, 
jotka koskevat noin 630 hanketta lokakuun 1994 ja joulukuun 1996 välisellä ajanjaksolla. 
Taulukosta kuvastuu rahaston eri ohjelmissaan antaman tuen painotus yhteisön johtamille 
aloitteille, erityisesti epäedullisessa asemassa olevilla alueilla, ja siinä näkyvät myös uusien 
aloitteiden ja suunnitelmien, kuten yhteisöaloitteiden tekeminen. Ohjelmat 1 - 5 ovat 
luonteeltaan kokonaan yhteisön johtamia, ohjelmissa 6 ja 7 olennaiset osat ovat 
yhteisöjohtoisia. Nämä ohjelmat kattoivat 84 prosenttia rahaston sitoumuksista kyseisenä 
aikana. 
Ohjelma tai aSoite Sidotut varat, 
miljoonaa puntaa 
1. Yhteiskuntaryhmät, taloudellinen elvytys & 
Erityishankkeet 10.416 
2. Yhteisöaloite 4.874 
3. Maaseudun kehittäminen 5.401 
4. Laajemmat mahdollisuudet 8.720 
5. Lippulaivahankkeet 7.260 
6. Liikeyritykset 11.299 
7. Kaupunkien kehitys 9.107 
8. Matkailu 8.321 
_9. Tiede & teknologia 2.734 
1 YHTEENSÄ I 68.132 
Näiden lisäksi on olemassa yhteisöt toiminnassa (Communities in Action) -aloite, joka 
suuntaa voimavaransa yhteiskunnasta syrjäytymisen ongelmaan kaikkein epäedullisim-
massa asemassa olevissa yhteiskuntaryhmissä, sekä useita Pohjois-Irlantiin ja etelän 
rajamaakuntiin perustettuja sijoitusyhtiöitä. 
Vaikka luettelossa on vain yksi nimenomaan yhteisöaloitteeksi määritelty ohjelma, tämä ei 
komission mielestä anna oikeaa kuvaa rahaston toiminnan soveltamisalasta ja 
vaikutuksista sovinnon kannalta. Kaikissa rahaston ohjelmissa pyritään selvästi samaan 
12 
päämäärään, joka on sovinnon edistäminen taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 
tietä ottamalla mukaan edustajia kahtia jakautuneista yhteiskuntaryhmistä ja auttamalla 
hekö auttamaan itseään. 
Rahaston lähestymistavan takana oleva perusperiaate voidaan tiivistää seuraavasti: 
yhteyksien lisääminen toisilleen vastakkaisten yhteiskuntaryhmien välillä on tärkeää 
ennakkoluulojen poistamiseksi, mutta ei sinällään riitä saamaan aikaan sovintoa ja 
yhdistämään kyseisiä yhteiskuntaryhmiä. Tässä vaaditaan yhteistä ponnistelua kohti 
yhteisiä päämääriä ja yhteistä etua. Yhteistyön onnistuminen edellyttää luottamuksen 
rakentamista ja tasa-arvoista asemaa korostavan mielialan luomista ryhmien välille. 
Rajojen ylittäminen 
Komissio on tyytyväinen siitä, että rahasto soveltaa tehokkaasti periaatetta, jonka mukaan 
talouden kehittämistoiminnassa etenkin paikallisella tasolla ovat mukana molempia 
yhteiskuntaryhmiä edustavat organisaatiot. 
Tämän seikan vaikutus tuntuu erityisesti rajalta molemmin puolin sijaitsevien maakuntien 
julkisissa hallintoelimissä ja virastoissa. Saaren kahden julkisen hallinnon välillä ei 
aikaisemmin useimmiten ollut juuri minkäänlaista jatkuvaa yhteistyötä. Komission paikan 
päällä tehtyihin säännöllisiin tarkastuksiin perustuvan arvion mukaan rahasto on ollut 
avuksi tilanteen muuttamisessa; rahaston avulla on syntynyt työskentelyverkostoja saaren 
kahden eri osan hallintoelinten ja virastojen työntekijöiden välille, koska nämä ovat 
osallistuneet rahaston tukemien hankkeiden johtoon ja toteuttamiseen. Tämän kehityksen 
merkitystä Irlannin saarelle ja näiden kahden jäsenvaltion suhteille ei voida liiaksi korostaa. 
Esimerkkejä uutta luovista ja rajoja ylittävistä ohjelmista: 
irlantilaisten tuotte 1er» yhteinen markkinointi ulkomailla 
Liikeyritykset (Enterprise) ja Laajemmat mahdollisuudet (Wider Horizons) -
ohjelmiin sisältyvät yhteiset harjoitteluohjelmat 
Irlannin saaren yhteinen markkinointi matkailukohteena 
yhteiset tutkimus- ja kehityshankkeet, joihin osallistuu yliopistoja sekä pohjoisesta 
että etelästä 
On kuitenkin mainittava, että suuri osa IFI:n tukemista rajat ylittävistä hankkeista on ollut 
julkisten hallintoelinten tai ammattijärjestöjen välisen yhteistyön tukihankkeita. Rajat 
ylittäviä hankkeita, jotka koskevat yhteiskuntaryhmiä, on rahoitettu suhteellisesti 
vähemmän. Rakennerahastot ovat havainneet myös muissa osissa Eurooppaa saman 
ongelman, joka liittyy hyvien toimintatapojen löytämiseen rajat ylittäville hankkeille, 
varsinkin kun kysymys on pitempiaikaisista hankkeista. 
Yhteiskuntaryhmien yhdistäminen 
Vaikka numeroilla ei pystytäkään ilmaisemaan sovinto- ja sillanrakennustyön olennaista 
luonnetta, yhtenä osoittimena käytetään niiden yhteiskuntaryhmiä yhdistävien ryhmien 
määrää, joiden perustaminen johtuu suoraan IFI:n olemassaolosta (ks. taulukko edempänä 
13 
kohdassa 2.2.1). Komissio on tyytyväinen siitä, että rahasto kiinnittää erityistä huomiota 
ryhmissä mukana olevien yhteiskuntaryhmien edustuksen tasapuolisuuteen ja että se ei 
myönnä rahoitusta, mikäli sen mielestä tätä kriteeriä ei täytetä. 
Riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman tutkimuksen mukaan mnsaat 7600 henkilöä 
oli ollut mukana tässä toiminnassa suoraan tai epäsuorasti vuoden 1996 loppuun 
mennessä. 
Vaikka protestanttiyhteisöt olivat alunperin vastahakoisia ryhtymään tekemisiin rahaston 
kanssa, koska ne pitivät rahastoa nimenomaan poliittisia päämääriä ajavana, tilanne 
muuttui selvästi vuoden 1995 loppuun mennessä. Tilalle on tullut joillakin alueilla 
yhteiskuntaryhmien johtohenkilöiden halu "saada kiinni" ne yhteiskuntaryhmät, jotka ovat 
hyötyneet rahaston ohjelmista. Tämä vaatii useinkin yhteistyötä tasavaltalaisina pidettyjen 
yhteiskuntaryhmien kanssa. Komission mielestä tällainen seurausvaikutus osoittaa selvästi 
sen, että IFI pystyy tehokkaasti tekemään yhteiskuntaryhmien välistä yhteistyötä 
hyväksytyksi asuinalueilla, joilla tämä ei olisi tullut kysymykseenkään muutama vuosi 
sitten. Tämä on varmasti yksi tärkeimpiä asioita, joilla IFI on myötävaikuttanut 
sovintoprosessiin; IFI on onnistunut edistämään yhteiskuntaryhmien välisten rakenteiden 
luomista sielläkin, missä viralliset hallintoelimet eivät enää ole siihen pystyneet. 
Epäedullisessa asemassa olevat alueet 
Rahasto toimii siten, että ohjelmaryhmät luovat hallituksen johdolla tarvittavat 
asiantuntija- ja hallintorakenteet, joiden avulla ohjelmia voidaan käyttää tehokkaasti 
hyväksi. Aluekohtaiset kehittämiskonsultit toimivat linkkeinä rahaston ja paikallisryhmien 
välillä, ja ovat näin erityisen tärkeitä auttaessaan paikallisia yhteiskuntaryhmiä tekemään 
avustushakemuksia rahastolle ja kehittelemään suunnitelmia eteenpäin sekä panemaan 
suunnitelmia täytäntöön; heistä on tullut tärkeä vahvistus kaikkein epäedullisimmassa 
asemassa olevien yhteiskuntaryhmien paikalliseen kehittämishenkilöstöön. 
"Epäedullisessa asemassa olevien alueiden aloite" on rahaston suurin yksittäinen 
alaohjelma. Olisi kuitenkin oikeampaa sanoa, että kaikki IFI:n ohjelmat on vaihtelevassa 
määrin suunniteltu hyödyttämään epäedullisessa asemassa olevia alueita. 
Täydentävyys 
On tunnetusti vaikeaa antaa tarkkoja todisteita täydentävyydestä tai sen puuttumisesta. 
Joissakin tapauksissa komission tarkkailija on esittänyt varauksia menoehdotuksiin, jos 
kyseistä hanketta on pidetty pikemminkin valtioiden asiana kuin rahaston. 
Yleisesti ottaen on kuitenkin selvää, että IFI:n elvyttävä vaikutus tai tukivaikutus on suuri; 
rahaston tuki auttaa sen vastaanottajia saamaan tukea muistakin rahoituslähteistä (ks. 
edempänä kohdassa 2.1. oleva taulukko). 
14 
2. IRLANNIN KANSAINVÄLISEN RAHASTON TYÖN ARVIOINTI 
2.1. Muiden rahastojen vaikutus 
IFI:n tukivaikutus muihin rahastoihin nähden vaihtelee ohjelman mukaan, riippuen tuen 
vastaanottajien mahdollisuudesta saada tukea muista rahoituslähteistä. Tukivaikutuksen 
suhdeluvut ovat alhaisempia yhteiskuntaryhmiä koskevissa ohjelmissa, jotka houkuttelevat 
rajoitetusti tai ei lainkaan yksityisrahoitusta. 
Ohjelma tai aloite 
Yhteiskuntaryhmät Taloudellinen 
elvytys & erityishankkeet 
Yhteisöaloite 
Maaseudun kehittäminen 
Laajemmat mahdollisuudet 
Lippulaivahankkeet 
Liikeyritykset 
Kaupunkien kehitys 
Matkailu 
Tiede & teknologia 
YHTEENSÄ IFI:n sitomat 
varat, 
miljoonaa 
puntaa 
10.416 
4.874 
5.401 
8.720 
7.260 
11.299 
9; 107 
8.321 
2.734 
68.132 Muut 
rahastot, 
miljoonaa 
puntaa 
8.866 
3.318 
8.629 
8.721 
23.889 
15.895 
25.309 
28.289 
2.876 
125.792 Vaikutussuh­
de (l:x) 
0.851 
0.681 
1.598 
1.000 
3.290 
1.407 
2.779 
3.400 
1.052 
1.846 
Taulukosta näkyy, että rahaston tärkeimmille ohjelmilleen ja aloitteilleen saama 
keskimääräinen tukivaikutus suhdeluku ajalla lokakuu 1994 -joulukuu 1996 oli noin 1.8. 
Rahaston sitoumus, joka oli 68.132 miljoonaa puntaa, tuotti 193.920 miljoonan punnan 
potentiaalisen kokonaisinvestoinnin, joka keskittyi paljolti määrätyille epäedullisessa 
asemassa oleville alueille. 
2.2. Rahaston toiminta yhteydenpidon, vuoropuhelun ja sovinnonteon suhteen 
Tässä osassa on määrällinen analyysi rahaston myötävaikutuksesta yhteydenpitoon, 
vuoropuheluun ja sovinnontekoon lokakuun 1994 ja joulukuun 1996 välillä sekä 
kumulatiivisesti ilmaistuna. 
2.2.1. Ryhmien määrä 
Yksi toiminnan osoittimista on aikaansaatujen yhteiskuntaryhmiä yhdistävien ja rajoja 
ylittävien ryhmien määrä. Alla olevassa taulukossa nähdään rahaston rahoitustuen avulla 
muodostettujen yhteiskuntaryhmiä yhdistävien ryhmien määrä esitettynä ohjelmien tai 
aloitteiden nimikkeiden mukaan. Jokaisen ryhmän kohdalla rahasto kiinnittää erityistä 
huomiota mukana olevien yhteiskuntaryhmien edustuksen tasapuolisuuteen, eikä rahoita 
hanketta, mikäli kriteeriä ei sen mielestä täytetä. 
15 
Yhteiskuntaryhmiä yhdistävien tai rajoja ylittävien ryhmien määrä 
lokakuusta 1994 joulukuuhun 1996, sekä kumulatiivisesti 
Ohjelma tai aloite Aikavälillä perus- Ryhmien 
tetut uudet ryhmät kokonaismäärä 
Yhteiskuntaryhmät Taloudellinen elvytys 39 171 
& erityishankkeet 
Laajemmat mahdollisuudet 79 301 
Paikalliset yritystoimistot 15 52 
Muut yhteiskuntaryhmiä koskevat kehi- 58 92 
tysorganisaatiot 
Rajoja ylittävät tiede- ja teknologia- 7 23 
ryhmät tai hankkeet 
Yhteensä | 198 | 639 
Ryhmien ohjauskomiteoissa tai hallituksissa on suoraan tai epäsuorasti mukana yli 
7600 henkeä, joilla on kokemusta Pohjois-Irlannin perinteisestä yhteiskuntajaosta 
riippumattomasta ja rajan ylittävästä käytännön työstä. Kokonaismäärästä noin 
1600 henkeä oli suoranaisesti mukana ryhmissä, jotka saivat IFI:n tukea ensimmäistä 
kertaa lokakuun 1994 ja joulukuun 1996 välisenä aikana. 
2.2.2. Ohjelmien edunsaajat 
Yhteiskuntaryhmiä yhdistävien tai rajat ylittävien toimintojen hallinnossa ja johdossa 
suoranaisesti mukana olevien lisäksi voidaan osoittaa laajempi ryhmä, joka koostui 
aikaansaadun toiminnan suoranaisista edunsaajista. Alla oleva taulukko esittää joitakin 
arvioita mukana olleiden määrästä pääasiallisten ryhmätyyppien mukaan jaoteltuna. 
16 
Aloitteiden edunsaajien määrä: 
Lokakuu 1994 - joulukuu 1996, sekä kumulatiivisesti 
Ryhmätyyppi Kyseisellä aika- Edunsaajien 
välillä ensimmäistä kokonaismäärä 
kertaa tukea saa­
neiden uusien 
aloit-teiden 
edunsaajat 
Paikalliset yritystoimistot (toimistojen vuok- 456 2956 
ralaiset y.m.) 
Laajemmat mahdollisuudet -ohjelma (ohjel- 2165 7555 
maan osallistuneet) 
Yhteiskuntaryhmien taloudellisen elvytyksen 1164 2893 
suunnitelma (paikallisiin toimiin osallistu­
neet) 
Tiede & teknologia (tutkijat y.m.) 53 533 
Rajat ylittävän toiminnan kehittämiseen ja 489 1515 
markkinointiin osallistuvat liikeyritykset 
(esim. Acumen, Plato, CBI/IBEC) 
Yhteensä 
I 4327 1 15452 
Tiedoista näkyy, että rahasto kohdistaa edelleenkin apuaan epäedullisessa asemassa 
oleville alueille ja vaikeuksissa oleville yhteiskuntaryhmille, vaalien yhteiskuntaryhmiä 
yhdistävää ja rajat ylittävää yhteydenpitoa ja vuoropuhelua. 
2.3. IFI: n vaikutusten riippumaton arviointi 
IFI:n hallitus ja tarkkailijat ovat kantaneet huolta siitä, että niiden M:n vaikutuksista 
saamat tiedot ja arviointi on ollut riippumatonta. Useita yksittäisiä suunnitelmia tai 
ohjelmia koskevia arvioita on annettu tehtäväksi. Yleisarvioinnin rahaston vaikutuksesta 
suoritti kansainvälinen kirjanpito-ja konsultointiliike KPMG vuosina 1994 ja 1995. 
2.3.1. KPMG:n kertomus 
KPMG.n kertomuksessa7 tarkasteltiin IFI.n työtä sen perustamisesta lähtien syyskuuhun 
1994 asti. Kertomus sisälsi laadullisen arvion rahaston panoksesta yhteydenpitoon, 
vuoropuheluun ja sovinnontekoon ja määrällinen arvio rahaston myötävaikutuksesta 
työpaikkojen luomiseen, jota siinä pidettiin keinona edistää taloudellista ja sosiaalista 
kehitystä. 
Irlannin kansainvälinen rahasto, rahaston myötävaikutus yhteydenpitoon, vuoropuheluun ja 
sovinnontekoon sekä työpaikkojen luomiseen, KPMG Belfast, toukokuu 1995. 
17 
Kertomuksen tekijät havaitsivat voimakasta yhteisvaikutusta rahaston kaksitahoisten 
tavoitteiden - taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen ja yhteydenpidon, vuoropuhelun ja 
sovinnonteon - välillä, ja tämä yhteisvaikutus johtuu erityisesti siitä, että rahasto on 
pyrkinyt jälkimmäiseen tavoitteeseen yhteiskuntaryhmiä yhdistäen ja rajoja ylittäen 
aikaansaatavan taloudellisen elvytyksen kautta. Näin ollen, vaikka IFl:n avustusten pääosa 
kohdistuukin hankkeisiin, joita voitaisiin laajasti kutsua "taloudellisiksi hankkeiksi', 
sovittelu on rahaston toiminnassa ydinasiana. 
Kertomuksessa eriteltiin seuraavat rahaston syyskuuhun 1994 mennessä myöntämien 
avustusten "yksinkertaiset osoittimet " 
• 16645 työpaikkaa IFI:n tukemissa hankkeissa syyskuussa 1994, lisäksi epäsuorasti 
syntyneet 7142 työpaikkaa sekä IFI.n tukemista hankkeista johtuvat rakennustyöt; 
IFr.n vaikutuksesta syntyneiden työpaikkojen kokonaismäärä on näin 23787 
syyskuussa 1994 
• 37 paikallisen yritystoimiston muodostaminen, jotka toimivat 46:lta Pohjois-Irlannin 
paikkakunnalta käsin, jokainen yhteiskuntaryhmiä yhdistävän neuvoston alaisuudessa 
• 441 järjestöä oli avustettu sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistämisessä, näiden 
päivittäiseen johtoon ja hallintoon osallistui yli 5700 yhteiskuntaryhmien johto­
henkilöä 
• liikeyhteyksien tukeminen Irlannin kahden osan välillä; tähän oli osallistunut yli 
1000 yritystä 
• yli 5000 ihmisen osallistuminen Laajemmat mahdollisuudet -ohjelmiin, joiden 
erityiskohteena ovat Pohjois-Irlannin epäedullisimmassa asemassa olevien protes­
tanttisten ja katolisten yhteisöjen ja etelän epäedullisessa asemassa olevien 
yhteiskuntaryhmien nuoret työttömät 
• yli 263 miljoonan punnan myöntäminen avustuksina vuodesta 1987 lähtien 
• yli 450 miljoonan punnan tukivaikutus muihin rahastoihin, joka oli johtanut yli 
700 miljoonan punnan kokonaisinvestointiin; investoinnit on suunnattu enimmäkseen 
erityisen epäedullisessa asemassa oleville alueille. 
Havaittiin myös, että IFI oli luonut vuorovaikutussuhteen rakennerahastojen kanssa; 
rahaston antama vaadittava yhteisrahoitus auttoi epäedullisimmassa asemassa olevia 
yhteiskuntaryhmiä saamaan avustuksia rakennerahastoista. Rahasto oli myös vaikuttanut 
jokapäiväisten yhteistyöverkostojen rakentamiseen Belfastin ja Dublinin hallintoelinten 
välille. (Komissio puolestaan piti huolta siitä, ettei yhdistetty IFI/rakennerahasto-osuus 
ylittänyt EU:n rahoituskynnystä). 
Rahaston tukemien hankkeiden yhteydenpito-, vuoropuhelu- ja sovinnontekovaikutusta 
selvitettäessä tehtiin yli 20 perusteellista käyntiä ja haastattelua. Useat ryhmät painottivat 
sitä, että IFI.n rahoitus oli ollut "ensimmäinen pöytään lyöty raha", joka sitten antoi 
ryhmille rohkeutta lähestyä muita rahoituslähteitä. 
18 
Kertomuksen tekijät havaitsivat, että IFl:n lähestymistapa yhteydenpitoon, vuoropuheluun 
ja sovinnontekoon nähden korosti yhteiseen tavoitteeseen pyrkivää yhteistyötä paikallisella 
taholla ja että IFI:ssä katsotaan tällaisen yhteistyön olevan sekä tuen saamisen edellytys 
että tuetun hankkeen tärkeä seuraus, joka lisää yhteyksiä, luottamusta ja ymmärrystä 
yhteiskuntaryhmien välillä ja toimii ponnahduslautana tulevaisuuden yhteistyöhankkeille. 
Itse asiassa tämä malli toimii yleisesti ottaen hyvänä esimerkkinä toisiaan kohtaan 
vallintaankin epäluuloisten yhteiskuntaryhmien välisen luottamuksen luomisesta ja niiden 
välisen toiminnan kehittämisestä. IFI:n lähestymistapa on pohjimmiltaan esimerkkinä 
diplomatiasta, jossa taloudellisen kehityksen avulla saatavan kannustimen avulla 
saavutetaan korkeampi tavoite, eli suhteiden rakentaminen kahden toisistaan vieraan­
tuneen yhteiskuntaryhmän välille. 
Rahaston omia arvioita työllistävästä vaikutuksestaan on myös tarkasteltu. Syyskuussa 
1994 varsinaisten luotujen työpaikkojen luvuksi saatiin 16645. Jos otetaan huomioon 
kerroinvaikutukset ja keskimääräinen suora työllistyminen IFI:n rahoittamissa rakennus­
hankkeissa, rahaston tukemien hankkeiden työllistämien henkilöiden kokonaismäärä 
nousee huomattavasti. Nämä vaikutukset huomioon ottaen rahastoon liittyvien työ­
paikkojen määrä on 23787. 
M:n luomien työpaikkojen kustannukset työpaikkaa kohti olivat 8700 puntaa. Sovitettuna 
kustannuksiin työpaikkaa kohti vuositasolla eri oletuksilla IFI:n tukemien töiden kestosta 
saatiin kustannuksista työvuotta kohti arvio, joka vaihtelee 1200 ja 2900 punnan välillä. 
Kun otetaan huomioon työmarkkinavuoto ja paikallinen siirtymävaikutus, keskimääräisen 
kustannuksen IFI:n osalta työvuotta kohti arvioitiin olevan 2700 - 6200 puntaa riippuen 
työn oletetusta keskimääräisestä kestosta. 
IFI on ollut selvästi erottuva Pohjois-Irlannin ja etelän yhteiskuntaryhmien yhteydenpitoa, 
vuoropuhelua ja sovinnontekoa sekä työpaikkojen syntymistä tukeva voima. Sillä on ollut 
selkeä asema ja merkitys, joiden ansiosta se on voinut tukea monenlaisia hankkeita, joista 
useimmissa on ollut mukana yhteiskuntaryhmien välisiä suhteita että taloudellisia 
tavoitteita. 
Tämän vuoksi yleisarvio rahastosta oli erittäin myönteinen. Havaittiin, että oli tehty 
merkittäviä panostuksia yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon aikaansaamiseksi, kehitelty 
uusia yhteistyömalleja ja luotu kohtuullisin kustannuksin huomattava määrä uusia 
työpaikkoja. Rahaston saavutuksia yhteiskuntaryhmien välisen jännityksen ja rajat 
ylittävän terrorismin aikakautena pidetään erittäin kunnioitettavina. 
2.3.2. Brittiläis-irlantilainen parlamenttien välinen elin 
Brittiläis-irlantilaisen parlamenttien välisen elimen alainen komitea laati kertomuksen 
IFI:stä huhtikuussa 19968 Komitea keräsi kirjallista ja suullista todistusaineistoa laajalti ja 
kävi tutustumassa useisiin IFI:n tukemiin hankkeisiin. Osa komitean kertomuksesta oli 
omistettu poliittisille aiheille ja pohdinnoille IFI:n varojen jakovaihtoehdoista, mutta 
komitea teki myös useita itsenäisiä päätelmiä rahaston vaikutuksista. 
Brittiläis-irlantilainen parlamenttien välinen elin; Talous- ja sosiaaliasioiden C-komitean 
kertomus Irlannin kansainvälisestä rahastosta; No 42, huhtikuu 1996. 
19 
Seuraavassa muutamia komitean kertomuksessaan esiin tuomia pääkohtia. 
rahasto saa vaikutteita sekä Pohjois-Irlannin unionistien että tasavaltalaisten 
perinteestä ja nämä käyttävät lisääntyvässä määrin rahastoa hyväkseen; ohjelmissa on 
laaja edustus eri yhteiskuntaryhmistä ja ohjelmat vaikuttavat yhteiskuntaryhmiä 
yhdistävästi 
• IFI:n pohjoisen ja etelän välistä liiketoimintaa tukevasta toiminnasta on huomattu 
olevan käytännön hyötyä liikeyhteisöille ja komitea ehdotti voimavarojen lisäämistä 
tämäntyyppisten rajat ylittävien hankkeiden määrän lisäämiseksi 
• vaikka rahaston varat eivät ole makrotaloudellisesti merkittäviä (verrattuna 
esimerkiksi näiden kahden valtion hallitusten tai EU.n menoihin), rahaston varat ovat 
kehittämistyön merkittävä osa ja rahaston vaikutus on suuri epäedullisessa asemassa 
oleville alueille, joille varat etupäässä kohdistetaan 
• komitea katsoi sille esitetyn todistusaineiston perusteella, että IFI:n tehokkuus 
työpaikkojen luomisen osalta oli ollut erittäin tyydyttävää ja että se oli saanut 
rahoillaan enemmän aikaan kuin mitä ehkä odotettiin 
• rahaston kyky tukea muuta rahoitustoimintaa, elvyttää ja antaa alkurahoitusta 
aloitteille on sen tärkein etu, joka kuvastaa sen joustavuutta ja hankkeita helpottavaa 
lähestymistapaa. Komitean mielestä näille hankkeille pitäisi tulevaisuudessa panna 
entistä enemmän painoa. 
Komitean yleispäätelmä ja suositus oli seuraavanlainen: 
"Komiteaan teki vaikutuksen IFI: n toiminta ja suorituskyky sekä sen itselleen omaksuma 
ainutlaatuinen ja selvästi erottuva rooli sovinnon ja elvytyksen edistäjänä tällä alueella. 
Komitea kannustaa molempien valtioiden hallituksia sekä tuen antajia jatkamaan 
rahaston tukemista. "9 
2.4. Rahaston varojen jakaminen 
IFI on selvästi kantanut huolta siitä, että kaikkein epäedullisimmilla alueilla toteutettavat 
hankkeet ovat etusijalla. Tämä tavoite näkyy rahaston vakio-ohjelmien toiminnassa ja 
lukuisissa erityisaloitteissa, jotka kohdistetaan yksinomaan kaikkein epäedullisimmassa 
asemassa oleville alueille. Tehdyt arviot osoittavat, että tällä hetkellä noin 70 prosenttia 
rahaston sitoumuksista suuntautuu näille alueille. 
2.5. Rahaston vaikutukset työllisyyteen syyskuuhun 1995 mennessä 
Kun käytetään samoja oletuksia todellisen ja potentiaalisen työllistymisen suhteesta kuin 
aikaisemmissa tutkimuksissa (luvut syyskuun 1996 loppuun asti ovat käytettävissä vuoden 
1997 kuluessa) IFI:n tukemien 405 hankkeen synnyttämä suora työllistävä vaikutus 
vuoden mittaan syyskuun loppuun 1995 mennessä arvioitiin 1331 työpaikaksi. Epäsuora 
Kappale 7.14. 
20 
työllistäminen (joka pohjautuu aikaisemmin laskettuihin kertoimiin) huomioon ottaen IFI:n 
tukemilla hankkeilla vuosina 1994/95 suoraan ja epäsuorasti luotujen työpaikkojen 
arvioitu kokonaismäärä on 1826. 
Rahaston johdosta suoraan syntyneiden työpaikkojen kokonaismäärän sen perustamisesta 
lähtien vuoden 1995 syyskuuhun mennessä arvioidaan olevan 17976, yhdeksän vuoden 
ajanjaksolla. Epäsuora vaikutus huomioiden luku nousee 25584 työpaikkaan. 
Kaiken kaikkiaan IFl:n tukemat hankkeet sen perustamisesta eli vuosista 1986/87 lähtien 
vuosiin 1994/95 saakka ovat laskelmien mukaan synnyttäneet 25584 uutta työpaikkaa. 
Komissio saa aikanaan ajankohtaisempaa tietoa rahaston vuosia 1995/96 koskevasta 
työllistämisvaikutuksesta. Rahaston toiminta on jatkunut korkeatasoisena tänä aikana, se 
muun muassa myönsi rahoitusavustusta 33,3 miljoonaa puntaa 327 hankkeelle, 
kokonaisarvon ollessa yli 90,3 miljoonaa puntaa lokakuusta 1995 joulukuuhun 1996. 
Voidaan siksi odottaa, että ajanjakson kuluessa tuettujen hankkeiden lisääntymisen 
ansiosta päivitetyt tiedot rahaston työllistävästä vaikutuksesta tulevat osoittamaan 
huomattavasti parempia työllistämislukuja. 
3. KOMISSION PÄÄTELMÄT 
Komission päätelmät IFI.n vaikutuksesta ja Euroopan unionin jatkuvan tuen tarpeesta 
rahastolle pohjautuvat 
• IFI:n antamiin toimintaa kuvaaviin osoittimiin, joista näkyy, että rahastolla on 
olennainen vaikutus luonteeltaan rajoja ylittäviin ja yhteiskuntaryhmiä yhdistäviin 
hankkeisiin sekä Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajamaakuntien taloudelliseen elpymiseen 
• rahaston toiminnasta tehtyihin riippumattomiin arviointeihin 
• DFI:n tukemien toimien ja toisaalta rakennerahastojen Pohjois-Irlannissa ja Irlannin 
rajamaakunnissa toteuttaman toiminnan vuorovaikutussuhteeseen, jonka avulla IFI:n 
synnyttämä kehityskapasiteetti voidaan suunnata erityisen epäedullisessa asemassa 
oleville tai muuten syrjään jääneille yhteisöille, joita voidaan näin valmistella ja 
avustaa rahallisesti osallistumaan rakennerahaston tukemiin hankkeisiin. 
M:llä on huomattava merkitys luonteeltaan rajoja ylittävälle ja yhteiskuntaryhmiä 
yhdistävälle kehitykselle Pohjois-Irlannissa ja Irlannin rajamaakunnissa. Rahasto on 
osoittanut pystyvänsä kohdistamaan apuaan epäedullisessa asemassa oleville ja 
synnyttämään itseään yllä pitävää taloudellista toimintaa Pohjois-Irlannin ja Irlannin 
rajamaakuntien yhteiskunnallisesti kaikkein pahimmin syrjäytyneihin osiin. Rahaston 
rahoitustoiminnalla on myös olennaisen suuri tukivaikutus julkisen ja yksityisen 
rahoituksen saantiin. Ellei IFI avustaisi hankkeita näillä ongelma-alueilla, hankkeille ei 
todennäköisesti saataisi myöskään julkista ja yksityistä rahoitusavustusta Rahaston 
hallinto on vaatinut jatkuvaa läheistä yhteistyötä Belfastin ja Dublinin hallintojen välillä. 
Näin on muodostunut eri tasoilla toimiva pysyvä yhteysverkosto, jolla on ollut suuri 
merkitys esimerkiksi Interreg TIrlle eli yhteisön raja-alueita koskevalle ohjelmalle Pohjois-
Irlannin ja Irlannin rajamaakuntien osalta sekä Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajamaakuntien 
rauhan ja sovinnon tukemista koskevalle erityisohjelmalle. Rahasto on tuonut tehokkaasti 
esiin uutta luovia ajatuksia, jotka ovat usein sopivia myös annettaessa tukea 
21 
tavanomaisista julkisista varoista. Rahasto on kantanut huolta siitä, että ongelmakohteille 
annetaan etusija, ja arviot ovat osoittaneet, että tähän mennessä noin 70 prosenttia 
rahaston varoista on suuntautunut kaikkein epäedullisimmassa asemassa oleville alueille. 
Komission päätelmä on, että Irlannin kansainvälinen rahasto on saavuttanut huomattavaa 
menestystä pyrkiessään perustamiskirjassaan ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2687/94 
asetettuihin tavoitteisiin. 
Rahaston kehittämä malli, jolla pyritään yhteiskuntaryhmien välisten suhteiden 
parantamiseen tarkasti valittuihin kohteisiin suunnattujen taloudellisten kehittämis­
hankkeiden avulla, on osoittautunut menestykselliseksi useimmilla aloilla ja on synnyttänyt 
menetelmiä, joita noudatetaan nyt joissakin alueen rakennerahastoaloitteissa. 
Rahaston asema on selvästi erottuva, kun ajatellaan tämän erityisongelmien vaivaaman 
unionin alueen elvyttämiseksi annettavia tukimuotoja. Kaikkein vähämerkityksisintä ei ole, 
että IFI:n työ on vaikuttanut suuresti Pohjois-Irlannin rauhankehitykseen. Tämän johdosta 
komissio suosittaa tuen jatkamista IFI:n työlle toiseksi kaksivuotiskaudeksi (1998 ja 
1999). Vuoden 1999 huhtikuuhun mennessä on tarkoitus tehdä tämän kertomuksen 
kaltainen selvitys, jossa arvioidaan IFI:n vaikutukset ja rahoitustarve tulevaisuudessa. 
22 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 130 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-130-FI-C 
ISBN 92-78-17818-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
23