Erityiskertomus Toimia EU:n 
koheesiovarojen käytössä 
todettujen julkisia 
hankintoja koskevien 
ongelmien 
ratkaisemiseksi olisi 
tehostettavaFI 2015  nro 10
EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
Print ISBN 978-92-872-2844-4 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/440735 QJ-AB-15-012-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-2865-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/422649 QJ-AB-15-012-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-2839-0 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/939714 QJ-AB-15-012-FI-E
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Sivulla 20 olevan valokuvan käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.
Printed in Luxembourg
Toimia EU:n 
koheesiovarojen käytössä 
todettujen julkisia 
hankintoja koskevien 
ongelmien  
ratkaisemiseksi olisi 
tehostettava
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2015  nro 10
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnollisilla aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jä -
sen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil Wynn Owenin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Gareth Roberts, 
kabinettiavustaja Katharina Bryan, yksikönpäällikkö Niels -Erik Brokopp, tiiminvetäjä Milan Smid, tarkastajat Remus Blidar, 
Anastassios Karydas ja Laura Zanarini sekä Henri Grethenin kabinettiavustaja Ildiko Preiss ja juristi Johanne Vermer.
Vasemmalta oikealle:  J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar,  
K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N.-E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
 Lyhenteet
I – VIII Tiivistelmä
1 – 13 Johdanto
4 – 8 Julkisia hankintoja koskeva EU:n kehys
9 – 11 Koheesiopolitiikka ja julkiset hankinnat
12 – 13 Julkisten hankintamenettelyjen toiminta
14 – 17 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
18 – 94 Huomautukset
19 – 48 Komissio ja jäsenvaltiot tekevät vain vähän julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden 
järjestelmällisiä analyyseja
19 – 24 Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen on edelleen merkittävä virhelähde 
koheesiopolitiikan alalla
25 – 34 Julkisiin hankintoihin liittyviin virheisiin on useita eri syitä
35 – 40 Yhdenmukaisten tietojen puute estää virheiden kokonaisvaltaista analysointia jäsenvaltioissa …
41 … mutta niissä jäsenvaltioissa, joissa käytiin tämän tarkastuksen yhteydessä, on merkkejä siitä, että 
tietojen järjestelmällisempi keruu on alkamassa
42 – 48 Komissio ei vielä analysoi julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä kokonaisvaltaisesti ja järjestelmällisesti
49 – 94 Komissio ja jäsenvaltiot ovat aloittaneet toimien toteuttamisen ongelman ratkaisemiseksi, mutta 
edessä on vielä pitkä tie
51 – 60 Komissio on vuodesta 2010 lähtien kohdistanut toimia kokonaistason ongelmaan
61 – 74 Uudella lainsäädännöllä voidaan edistää julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä koskevan ongelman 
ratkaisemista, jos lainsäädäntöä sovelletaan oikein
75 – 82 Jäsenvaltiot keskittyvät perustason tarkastuksiin ja ovat alkaneet vasta äskettäin toteuttaa ennalta 
ehkäiseviä toimia
83 – 94 Tietotekniset välineet voivat auttaa ratkaisemaan julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia, mutta välineet 
on otettava täysimääräisesti käyttöön
04 Sisällys
95 – 105 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  –  Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät julkisten hankintojen ja koheesiopolitiikan 
alalla
 Liite II  –  Tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2009–2013 havaitsemien virheiden analyysi 
rahastoittain
 Liite III  – Hankintaprosessin eri vaiheissa havaittujen virheiden kuvaus ja analyysi
 Liite IV –  Komission vuosina 2009–2013 käynnistämät julkisia hankintoja koskevat 
rikkomusmenettelyt
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto  on Euroopan komission osasto, joka vastaa muita heikommassa asemassa 
olevien Euroopan unionin alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämisestä. Pääosasto vastaa Euroopan 
aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston toteutuksesta.
Ennakkoehdot  ovat kumppanuussopimuksissa vahvistettuja ennalta määriteltyihin perusteisiin perustuvia ehtoja. 
Laatiessaan EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmia ohjelmakaudelle 2014–2020 jäsenvaltioiden on 
arvioitava, täyttyvätkö nämä ehdot. Jos ehdot eivät täyty, on laadittava toimintasuunnitelmia, joilla varmistetaan 
ehtojen täyttyminen 31. joulukuuta 2016 mennessä.
Euroopan aluekehitysrahaston  tavoitteena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan 
unionissa poistamalla keskeisintä alueellista epätasapainoa myöntämällä rahoitustukea infrastruktuurin luomiseen 
sekä lähinnä yritysten tuotannollisiin investointeihin, jotka luovat työpaikkoja.
Euroopan sosiaalirahaston  tavoitteena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan 
unionissa parantamalla työllisyyttä ja työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksia, pääasiassa koulutustoimenpiteillä ja 
edistämällä korkeaa työllisyysastetta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.
Hallintoviranomainen  on kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkinen tai yksityinen 
elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa. Hallintoviranomaisen tehtävänä on muun 
muassa valita rahoitettavat hankkeet, seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja raportoida komissiolle taloudellisista 
näkökohdista ja saavutetuista tuloksista.
Hankintaviranomaiset  ovat kansallisia, alueellisia tai paikallisia viranomaisia taikka julkisoikeudellisia laitoksia, 
joiden tehtäviin kuuluu julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltaminen julkisten hankintojen ja 
suunnittelukilpailujen yhteydessä.
Julkisella hankinnalla  tarkoitetaan prosessia, jolla kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset tai 
julkisoikeudelliset laitokset ostavat tuotteita, palveluja ja julkisia rakennusurakoita, kuten teitä ja rakennuksia. 
Myös yksityiset yritykset ovat julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja/tai periaatteiden alaisia, kun ne tekevät 
hankintoja, jotka rahoitetaan pääasiassa julkisista varoista, tai kun avustussopimukseen sisältyy asiaa koskevia 
vaatimuksia.
Koheesiorahaston  tavoitteena on edistää taloudellista ja sosiaalista koheesiota Euroopan unionissa rahoittamalla 
ympäristöalan ja liikenteen hankkeita jäsenvaltioissa, joiden BKT asukasta kohti on alle 90 prosenttia EU:n 
keskiarvosta.
Korruptio  on toimivallan väärinkäyttämistä yksityisen hyödyn saavuttamiseksi. Passiivisella korruptiolla 
tarkoitetaan sellaisen virkamiehen toimintaa, joka suoraan tai välittäjän kautta pyytää tai saa etuja itselleen tai 
kolmannelle osapuolelle tai hyväksyy lupauksen tällaisesta edusta toimiakseen tai pidättyäkseen toimimasta 
virkavelvollisuuksiensa mukaisesti. Aktiivisella korruptiolla tarkoitetaan kenen tahansa toimintaa, joka lupaa tai 
antaa tällaisia etuja virkamiehelle.
Kumppanuussopimuksia  tehdään Euroopan komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välillä. Niissä vahvistetaan 
Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI -rahastojen) varojen käyttöä kaudella 2014–2020 koskevat 
kansallisten viranomaisten suunnitelmat. Lisäksi kumppanuussopimukset sisältävät muun muassa yksityiskohtaisia 
tietoja mahdollisista ennakkoehdoista ja tuloskehyksistä.
06 Sanasto
Petoksella  tarkoitetaan tahallista erehdyttämistä henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai toisen osapuolen 
vahingoittamiseksi.
Rahoitusoikaisujen  tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntöjenvastaisilta 
maksusuorituksilta. Aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperinnästä vastaavat yhteishallinnoinnin 
piiriin kuuluvien menojen osalta ensisijaisesti jäsenvaltiot. Rahoitusoikaisut voidaan tehdä siten, että 
sääntöjenvastaiset menot poistetaan jäsenvaltioiden menoilmoituksista, tai perimällä varat takaisin tuensaajilta. 
Myös komissio voi määrätä rahoitusoikaisuja.
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoiminnan pääosasto , jonka aiempi nimitys oli 
sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto, on Euroopan komission osasto, joka vastaa tavaroiden ja palvelujen 
sisämarkkinoiden toteuttamisesta, EU:n talouden edistämisestä teollisuutta ja pk -yrityksiä tukevilla toimilla 
sekä EU:n avaruuspolitiikan toteuttamisesta. Pääosaston toiminta -alaan sisältyvät myös EU:n julkisia hankintoja 
koskevan lainsäädännön laatiminen sekä sen valvominen, kuinka lainsäädäntöä toteutetaan jäsenvaltioissa.
Sääntöjenvastaisuudella  tarkoitetaan mitä tahansa tekoa, joka ei ole EU:n sääntöjen mukainen ja joka voi 
vaikuttaa haitallisesti EU:n taloudellisiin etuihin. Sääntöjenvastaisuus voi johtua varoja hakevien tuensaajien tai 
maksamisesta vastaavien viranomaisten rehellisistä virheistä. Jos sääntöjenvastaisuus on tehty tahallisesti, se 
luokitellaan petokseksi.
Tarkastusviranomainen  antaa komissiolle varmuuden toimenpideohjelman hallintojärjestelmien ja 
sisäisten kontrollien vaikuttavasta toiminnasta (ja täten myös todennettujen menojen laillisuudesta 
ja sääntöjenmukaisuudesta). Tarkastusviranomaiset ovat yleensä osastoja pääministerin kanslioissa, 
valtionvarainministeriöissä (tai ministeriön alaisuudessa toimivissa sisäisen valvonnan elimissä), muissa 
ministeriöissä tai ylimmissä tarkastuselimissä. Tarkastusviranomaisten on oltava toiminnallisesti 
riippumattomia varoja hallinnoivista elimistä. Tarkastusviranomainen raportoi järjestelmien ja toimien 
tarkastuksiin liittyvistä havainnoistaan kyseisen toimenpideohjelman hallinto- ja todentamisviranomaisille. 
Järjestelmätarkastuksia koskevat kertomukset ja vuotuiset tarkastuskertomukset toimitetaan myös komissiolle. 
Jos tarkastusviranomainen katsoo, että hallintoviranomainen ei ole toteuttanut asianmukaisia korjaavia 
toimenpiteitä, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle.
Todentamisviranomaiset  toimittavat hallintoviranomaisten ilmoittamia menoja koskevia perustason 
tarkastuksia ja todentavat menot laillisiksi ja sääntöjenmukaisiksi. Todentamisviranomaiset toimivat yleensä 
osana valtionvarainministeriötä tai sen alaisuudessa toimivia sisäisen valvonnan elimiä.
Toimenpideohjelmassa  asetetaan jäsenvaltion prioriteetit ja erityistavoitteet sekä määritetään, kuinka 
rahoitus käytetään hankkeiden rahoittamiseen tietyn ajanjakson eli yleensä seitsemän vuoden kuluessa. 
Hankkeilla on edistettävä tietyn tavoitejoukon yhden tai useamman tavoitteen saavuttamista, ja tavoitteet 
määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla. Kutakin koheesiopolitiikan alan rahastoa eli Euroopan 
aluekehitysrahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan sosiaalirahastoa varten on oltava toimenpideohjelmia. 
Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, joka komission on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan 
suorittaa maksuja. Toimenpideohjelmia saa muuttaa niiden kattaman ajanjakson aikana vain, jos molemmat 
osapuolet suostuvat muutoksiin.
Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto  on Euroopan unionin työllisyys- ja sosiaaliasioista 
vastaava Euroopan komission osasto. Pääosasto vastaa yhdessä kansallisten viranomaisten, 
työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa globalisaatioon, EU:n väestön 
ikääntymiseen ja muuttuvaan sosiaaliseen todellisuuteen liittyviin haasteisiin. Pääosasto vastaa Euroopan 
sosiaalirahaston (ESR) toteutuksesta.
Ylimmät tarkastuselimet  ovat kansallisia elimiä, jotka vastaavat julkisen sektorin tulojen ja menojen 
tarkastuksesta.
07
 Lyhenteet
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto
ESR : Euroopan sosiaalirahasto
OLAF : Euroopan petostentorjuntavirasto
SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta
08
 Tiivistelmä
I
Julkisia hankintoja koskeva EU:n politiikka on sisä -
markkinoiden luomisen ja julkisten varojen tehokkaan 
käytön varmistamisen keskeinen väline. EU:ssa julkisia 
hankintoja säännellään julkisia hankintoja koskevilla 
EU:n direktiiveillä. Niissä vahvistetaan yhteiset säännöt 
ja menettelyt, joita viranomaisten on noudatettava 
hankkiessaan rakennusurakoita tai palveluja.
II
Koheesiopolitiikan alalle osoitettiin 349  miljadia  euroa 
ohjelmakaudella 2007–2013 Euroopan aluekehitys -
rahaston (EAKR), koheesiorahaston ja Euroopan 
sosiaalirahaston (ESR) välityksellä. Merkittävä osa 
näistä varoista, erityisesti EAKR:n ja koheesiorahaston 
varoista, käytetään julkisten hankintojen kautta. Lähes 
puolet kaikista tilintarkastustuomioistuimen näiden 
kolmen rahaston yhteydessä vuosilta 2009–2013 
tarkastamista hankkeista käsitti yhden tai useamman 
tarjouskilpailun.
III
Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta 
jättäminen on ollut jatkuva ja merkittävä virhelähde. 
Vakavat virheet johtivat terveen kilpailun puutteisiin 
tai täydelliseen puuttumiseen ja/tai hankintasopi -
musten tekemiseen muiden kuin parhaan tarjouksen 
tehneen tarjoajan kanssa.
IV
Tässä kertomuksessa arvioidaan, toteuttavatko 
komissio ja jäsenvaltiot asianmukaisia ja vaikutta -
via toimia julkisiin hankintoihin koheesiopolitiikan 
alalla liittyvien virheiden muodostaman ongelman 
ratkaisemiseksi.V
Tarkastuksessa todettiin, että komissio ja jäsenvaltiot 
ovat aloittaneet ongelman käsittelyn, mutta ongelman 
analysoimisessa ja toimien toteuttamisessa on edessä 
vielä pitkä tie.
VI
Komissio ja jäsenvaltiot tekevät vain vähän julkisiin 
hankintoihin liittyvien virheiden järjestelmällisiä 
analyyseja. Julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden 
luonnetta ja laajuutta koskevien riittävän yksityiskoh -
taisten, luotettavien ja yhdenmukaisten tietojen puute 
on estänyt taustalla olevien syiden kokonaisvaltaista 
analysointia. On kuitenkin merkkejä siitä, että jotkin 
jäsenvaltioista, joihin tehtiin tarkastuskäynti, ovat 
aloittamassa järjestelmällisen tietojen keruun.
VII
Komissio aloitti usean toimen toteuttamisen 
vuonna 2010. Lainsäädäntötoimet käsittivät julkista 
hankintaa koskevien direktiivien tarkistamisen ja 
julkisten hankintojen järjestelmiä koskevien erityisten 
ehtojen sisällyttämisen kumppanuussopimuksiin. 
Jäsenvaltioiden on täytettävä ehdot vuoden 2016 lop -
puun mennessä. Lisäksi komissio perusti vuonna 2013 
sisäisen teknisen työryhmän ja laati sisäisen toimin -
tasuunnitelman. Suurinta osaa suunnitelman toimista 
ei ole kuitenkaan vielä pantu täysimääräisesti täytän -
töön. Jäsenvaltiot ovat alkaneet vasta äskettäin toteut -
taa kattavia toimia virheiden esiintymisen estämiseksi.
Tiivistelmä 09
VIII
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa:
a) i)  Komission olisi luotava sääntöjenvastaisuuksia 
koskeva tietokanta, joka mahdollistaa julkisia 
hankintoja koskevien virheiden mielekkään 
analysoinnin. Komission olisi kokonaisval -
taisesti analysoitava julkisiin hankintoihin 
koheesiopolitiikan alalla liittyvien virheiden 
esiintyvyys, vakavuus ja syyt sekä omista tie -
tokannoistaan saamiensa että jäsenvaltioiden 
toimittamien tarkoituksenmukaisten tietojen 
perusteella. Komission olisi julkaistava analyy -
sinsa osana uusien direktiivien edellyttämää 
julkisia hankintoja koskevaa kertomusta.
ii)  Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi luotava 
koheesiopolitiikan alalla omat tietokantansa, 
jotka sisältävät myös julkisiin hankintoihin 
liittyvät sääntöjenvastaisuudet, ja tehtävä 
näitä koskevat analyysit. Jäsenvaltioiden olisi 
myös tehtävä yhteistyötä komission kanssa ja 
toimitettava asianomaiset tiedot komissiolle 
sellaisessa muodossa ja sellaiseen aikaan, joka 
helpottaa tämän työtä.
b) Komission olisi käytettävä johdonmukaisesti val -
tuuksiaan lykätä maksuja jäsenvaltioille, jotka eivät 
ole alkaneet soveltaa julkisia hankintoja koskevia 
ennakkoehtoja vuoden 2016 loppuun mennessä, 
kunnes jäsenvaltiot ovat korjanneet puutteet.
c) Komission olisi päivitettävä ja julkaistava julkisia 
hankintoja koskeva sisäinen toimintasuunnitel -
mansa. Sen olisi raportoitava toimien edistymises -
tä vuosittain. Tätä varten komission olisi parannet -
tava niiden osastojensa välistä koordinointia, jotka 
käsittelevät relevantteja julkisiin hankintoihin 
liittyviä kysymyksiä.d) Komission olisi perustettava korkean tason työ -
ryhmä, joka johtaa julkisiin hankintoihin liittyviä 
virheitä koskevan ongelman ratkaisemista. Näin 
vältettäisiin riski siitä, että toimia ei toteuteta 
yhdenmukaisesti kaikilla komission osastoilla. Ryh -
män olisi toimittava julkisia hankintoja koskevien 
parannusten ja tarvittaessa myös alan lainsäädän -
nön yksinkertaistamisen puolestapuhujana.
e) Komission olisi määrättävä rahoitusoikaisuja aina, 
kun se havaitsee, etteivät jäsenvaltioiden toimitta -
mat perustason tarkastukset ole riittävän vaikutta -
via. Julkisesta hankinnasta annettujen direktiivien 
rikkomisen kohdalla komission olisi tarvittaessa 
käynnistettävä rikkomusmenettely.
f) Komission olisi tehostettava tietotekniikan kehi -
tyksen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntä -
mistä esimerkiksi edistämällä sähköisten hankin -
tamenettelyjen ja tiedonlouhintatyökalujen sekä 
hyvien käytäntöjen käyttöä.
g) Jäsenvaltioiden olisi tehostettava sähköisten 
hankintamenettelyjen ja tiedonlouhintatyökalujen 
tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä.
10
 Johdanto
01 
Julkisia hankintoja koskeva EU:n 
politiikka on keskeinen väline, jonka 
avulla voidaan edistää sisämarkkinoi -
den luomista ja saada aikaan älykästä, 
kestävää ja osallistavaa kasvua Eu -
rooppa 2020 - strategian mukaisesti 
ja varmistaa samalla julkisten varojen 
mahdollisimman tehokas käyttö1. 
Julkisten varojen käytön tehostaminen 
ja vastineen saaminen rahalle ovat 
keskeisiä tavoitteita julkisella sektorilla. 
Hallinnon eri tasoilla on vahvistettu 
sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan, 
että julkisia varoja käytetään mahdolli -
simman hyvin julkisia hankintoja tehtä -
essä. Kaaviossa 1  esitetään muutamia 
keskeisiä lukuja. Kaavio 1Keskeisiä lukuja julkisten hankintojen käytöstä EU:ssa
Julkisten rakennusurakoiden sekä tavara- ja 
palveluhankintojen kokonaiskustannukset 
vuonna 2011 (noin 20 % jäsenvaltioiden BKT:stä)2 406 miljardia euroa
Julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön 
ansiosta saatavat arvioidut vuotuiset säästöt
(vuoden 2014 hinnoin)6,4 miljardia–35,5 miljardia euroa
Arvioidut vuotuiset lisäsäästöt, jotka voitaisiin saada 
toteuttamalla julkisten hankintojen
sisämarkkinat täysimääräisesti36,5 miljardia–66,5 miljardia euroa
Lähde: Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio2.1 KOM(2010)2020 lopullinen, 
3.3.2010, ”Eurooppa 2020: 
Älykkään, kestävän ja 
osallistavan kasvun strategia”.
2 Ks. sisämarkkinoiden ja 
palvelujen pääosaston 1. 
elokuuta 2014 julkaisema 
julkisten hankintojen 
toteuttamiskatsaus 
vuodelta 2013, ” Annual Public 
Procurement Implementation 
Review 2013 ”, PwC:n, ICF GHK:n 
ja Ecorysin Euroopan 
komissiolle helmikuussa 2014 
tekemä pk -yritysten pääsyä 
julkisten hankintojen 
markkinoille ja kysynnän 
yhdistämistä EU:ssa käsittelevä 
tutkimus ” SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU ” ja EU:n toimien 
puuttumisesta 
sisämarkkinoilla aiheutuvia 
kustannuksia sekä julkisia 
hankintoja ja 
käyttöoikeussopimuksia 
käsittelevä tutkimus ” The Cost 
of Non‑Europe in the Single 
Market, IV – Public Procurement 
and Concessions ”, Euroopan 
parlamentin tutkimuspalvelu 
(EPRS), syyskuu 2014 – PE 
536.355.
11 Johdanto
02 
Julkisia hankintoja koskevien EU:n 
sääntöjen tavoitteena on muuan 
muassa varmistaa, että Euroopan 
unionin toiminnasta tehdyssä sopi -
muksessa (SEUT) vahvistettuja periaat -
teita ja perusvapauksia noudatetaan 
(ks. kaavio 2 )3. Tämä lisää kilpailua ja 
rajatylittävää kauppaa, minkä ansios -
ta viranomaiset saavat paremman 
vastineen rahalle. Samalla toimittajien 
tuottavuus kasvaa ja pk -yritysten osal -
listuminen ja pääsy julkisten hankin -
tojen markkinoille helpottuu. Lyhyesti 
sanottuna sääntöjen tarkoituksena 
on edistää sisämarkkinoiden toteutu -
mista, kilpailua ja vastineen saamista 
rahalle.03 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan 
koheesiopolitiikan alalla EU:n varojen 
käytössä havaittujen julkisiin hankin -
toihin liittyvien virheiden korkeana 
pysynyttä tasoa eli tapauksia, joissa 
sääntöjä ei ole noudatettu asianmu -
kaisesti. Kertomuksessa arvioidaan 
erityisesti, toteuttavatko komissio ja 
jäsenvaltiot asianmukaisia ja vaikutta -
via toimia ongelman ratkaisemiseksi5.Kaavio 2Julkisissa hankinnoissa noudatettavat periaatteet
Julkisissa hankinnoissa 
noudatettavat periaatteet
Yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys
Potentiaalisia toimittajia on kohdeltava tasavertaisesti. Vastavuoroinen tunnustaminen
Toisen jäsenvaltion määrittämät vaatimuksetja standardit on katsottava yhtä päteviksi.Suhteellisuus
Hankintamenettelyjen ja -päätösten on oltava oikeasuhteisia.Avoimuus
Sopimuksentekomenettelyjen on oltava avoimia ja
sopimusmahdollisuuksista on yleensä tiedotettava.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perustuu Euroopan komission asiakirjaan4.3 Tavaroiden ja palvelujen vapaa 
liikkuvuus (SEUT -sopimuksen 
28 ja 56 artikla), 
sijoittautumisvapaus 
(49 artikla) ja palvelujen 
tarjoamisen vapaus, 
syrjimättömyys, 
yhdenvertainen kohtelu ja 
suhteellisuus, avoimuus ja 
vastavuoroinen 
tunnustaminen (18 ja 
53 artikla).
4 Komission selittävä 
tiedonanto yhteisön 
lainsäädännöstä siltä osin kuin 
se koskee sopimuksia, jotka 
eivät kuulu tai kuuluvat vain 
osittain julkisia hankintoja 
koskevien direktiivien 
soveltamisalaan (EUVL C 179, 
1.8.2006, s. 2).
5 Ks. myös 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuonna 2014 julkaisema 
”Yleiskatsaus EU:n 
talousarviohallintoon 
kohdistuviin riskeihin: 
EU-varojen optimaalinen 
käyttö” ( http://eca.europa.eu ).
12 Johdanto
Julkisia hankintoja 
koskeva EU:n kehys
04 
Julkisia hankintoja koskeva EU:n kehys 
perustuu julkisia hankintoja koskevaan 
sopimukseen (GPA -sopimus), joka on 
joidenkin Maailman kauppajärjestön 
(WTO) jäsenten6 välillä tehty monen -
välinen sopimus. Sillä säännellään 
viranomaisten tekemää tavaroiden ja 
palvelujen hankintaa. Sopimus perus -
tuu avoimuuden, läpinäkyvyyden ja 
syrjimättömyyden periaatteisiin. Kaa -
viossa 3  kuvataan julkisten hankinto -
jen sääntelyn rakennetta.05 
EU:ssa julkisia hankintoja säännellään 
julkisia hankintoja koskevilla EU:n di -
rektiiveillä. Niissä vahvistetaan yhteiset 
säännöt ja menettelyt, joita viran -
omaisten on noudatettava arvokkaissa 
hankinnoissa7. Sääntöjen tarkoituksena 
on varmistaa, että kaikilla eri puolilla 
sisämarkkinoita toimivilla yrityksillä on 
mahdollisuus kilpailla julkisista han -
kintasopimuksista. Näitä EU:n laajuisia 
sääntöjä sovelletaan riippumatta siitä, 
käytetäänkö hankintoihin pelkästään 
kansallista rahoitusta vai myös EU:n 
varoja. EU:n direktiivejä sovelletaan 
myös Euroopan talousalueella.Kaavio 3Julkisten hankintojen sääntely
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Jäsenvaltiokohtaiset:
     -   Kansalliset
     -   Alueelliset     -   Rahastokohtaiset  Euroopan unioni  Maailman kauppajärjestö
Julkisia hankintoja koskevat 
säädökset ja säännötJulkisia hankintoja 
koskevat direktiivitJulkisia hankintoja
koskeva sopimus6 Vuoden 2015 alkuun 
mennessä GPA- sopimukseen 
oli liittynyt 15 osapuolta, jotka 
käsittävät yhteensä 43 WTO:n 
jäsentä. Lisäksi 28 WTO:n 
jäsentä osallistuu 
GPA -komiteaan tarkkailijoina. 
Näistä 10 jäsentä on 
liittymässä sopimukseen.
7 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2004/18/
EY, annettu 31 päivänä 
maaliskuuta 2004, julkisia 
rakennusurakoita sekä julkisia 
tavara- ja palveluhankintoja 
koskevien sopimusten 
tekomenettelyjen 
yhteensovittamisesta 
(EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114) 
sekä Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2004/17/
EY, annettu 31 päivänä 
maaliskuuta 2004, vesi- ja 
energiahuollon sekä liikenteen 
ja postipalvelujen alalla 
toimivien yksiköiden 
hankintamenettelyjen 
yhteensovittamisesta 
(EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1). 
Nämä direktiivit korvataan 
tarkistetuilla direktiiveillä ja 
käyttöoikeussopimusten 
tekemisestä annetulla uudella 
direktiivillä, jotka julkaistiin 
17. huhtikuuta 2014 ja jotka on 
pantava täytäntöön 
18. huhtikuuta 2017 mennessä 
(kohta 0). Puolustusalan 
sopimuksia ja yleishyödyllisiä 
palveluja koskevia sopimuksia 
säännellään muilla säännöillä.
13 Johdanto
06 
Jäsenvaltioiden on saatettava julkisia 
hankintoja koskevat EU:n direktiivit 
osaksi kansallista lainsäädäntöä kuten 
muutkin direktiivit. Julkisia hankintoja 
koskevilla direktiiveillä säädetään vä -
himmäisvaatimuksista ja helpotetaan 
tasapuolisten toimintaedellytysten 
luomista, mutta annetaan samalla 
jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa 
huomioon kansalliset erityispiirteet 
ja tarpeet ja toimia niiden mukaisesti. 
Jäsenvaltiot voivat halutessaan antaa 
joissakin suhteissa tarkempia tai tiu -
kempia säädöksiä. Lisäksi jäsenvaltioil -
la on huomattava harkintavalta niiden 
hallinnollisten järjestelyjen osalta, 
joilla EU:n sääntöjen noudattaminen 
varmistetaan.
07 
Kaikki hankinnat eivät kuulu julkisia 
hankintoja koskevien EU:n direktiivien 
soveltamisalaan. Direktiiveissä vahvis -
tetaan kynnysarvot8, joiden alapuolelle 
arvoltaan jääviin hankintasopimuksiin 
sovelletaan vain kansallisia sääntöjä. 
Tarjouskilpailuissa on kuitenkin aina 
noudatettava perussopimuksen peri -
aatteita (ks. kaavio 2 ).08 
EU:n direktiivien soveltamisalaan 
kuuluvista tarjouskilpailuista on 
ilmoitettava verkossa Tenders Electronic 
Daily -tietokannassa (TED). TED -tieto -
kannassa julkaistujen tarjouskilpailujen 
hankintojen arvon osuutta bruttokan -
santuotteesta (BKT) voidaan käyttää 
kuvaamaan sitä, kuinka laajasti julkisia 
hankintoja käytetään EU:ssa. Vuon -
na 2012 TED -tietokannassa julkaistujen 
tarjouskilpailujen hankintojen koko -
naisarvo oli 3,1 prosenttia EU:n BKT:s -
tä9. Kynnysarvon ylittäviä hankintoja 
koskevia tarjouskilpailuja käytetään 
joissakin jäsenvaltioissa tätä keskiarvoa 
vähemmän. Osuus on selvästi pie -
nempi kuin 3,1 prosenttia esimerkiksi 
Saksassa (1,1 prosenttia), Itävallassa 
(1,5 prosenttia), Irlannissa (1,5 prosent -
tia) ja Luxemburgissa (1,6 prosenttia). 
Komissio on yhteydessä Saksaan selvit -
tääkseen, mistä tämä johtuu10.
Koheesiopolitiikka ja 
julkiset hankinnat
09 
Ohjelmakaudella 2007–2013 kohee -
siopolitiikan alalle osoitettiin 349  mil -
jardia  euroa Euroopan aluekehitysra -
haston (EAKR), koheesiorahaston ja 
Euroopan sosiaalirahaston (ESR) väli -
tyksellä. Ohjelmakaudella 2014–2020 
määrä on 367  miljardia  euroa11.
8 Ajanjaksolla 1.1.2014–
31.12.2015 yleisimmin 
sovelletut kynnysarvot ovat 
5 186 000 euroa 
rakennusurakkasopimusten 
osalta ja 134 000 euroa 
julkisten palvelu- ja 
tavarahankintasopimusten 
osalta. Liikelaitokset ja 
aluehallinnon 
hankintaviranomaiset 
soveltavat eri kynnysarvoja.
9 Ks. sisämarkkinoiden ja 
palvelujen pääosaston 
julkaisema asiakirja ” Public 
Procurement Indicators 2012 
‑ Economic Analysis and 
e‑Procurement on 12 November 
2014 ”.
10 Neuvoston suositus, annettu 
8 päivänä heinäkuuta 2014, 
Saksan vuoden 2014 
kansallisesta 
uudistusohjelmasta ja 
neuvoston lausunto Saksan 
vuoden 2014 
vakausohjelmasta (EUVL C 247, 
29.7.2014, s. 20).
11 Taloudelliseen, sosiaaliseen ja 
alueelliseen 
yhteenkuuluvuuteen osoitetut 
maksusitoumusmäärärahat 
käypinä hintoina. Lähde:  
Vuosia 2014–2020 koskeva 
monivuotinen rahoituskehys 
ja EU:n vuoden 2014 
talousarvio, ” Multiannual 
financial framework 2014–2020 
and EU budget 2014 ”, Euroopan 
komissio.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
14 Johdanto Kaavio 4Koheesiopolitiikan ja julkisten hankintojen (JH) alalla toimivat elimet
EUROOPAN
KOMISSIO
JÄSENVALTIOT
HANKETASOAlue- ja
kaupunkipolitiikan
pääosastoSisämarkkinoiden,
teollisuuden,
yrittäjyyden ja
pkyritystoiminnan
pääosastoKoheesiopolitiikan kehysJulkisten hankintojen (JH)
oikeudellinen kehys
EAKR ja
koheesiorahasto
TäytäntöönpanoTyöllisyys-, sosiaali- ja
osallisuusasioiden
pääosasto
ESREU:n
JH-direktiivit
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxTarjouspyynnöt
Rakennusurakat, tavarat ja palvelutTäytäntöönpanonseuranta
SoveltaminenTiedotJH-virheistäTiedot
JH-virheistäseuraa ja tarkastaa JH-sääntöjen noudattamista
seuraa ja tarkastaa JH-sääntöjen noudattamistaseuraa ja 
tarkastaa 
JH-sääntöjen 
noudattamista
seuraa ja 
tarkastaa 
JH-sääntöjen 
noudattamistaHallinto-, todentamis- ja
tarkastusviranomaisetKansalliset 
hallinto- ja 
valvontaelimet
Tuensaaja,
esim. ministeriö, julkiset yhtiötKansalliset/ 
alueelliset/ 
rahastokohtaiset 
JH-säännöt
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
15 Johdanto
10 
Komissio ja jäsenvaltiot jakavat 
vastuun EU:n varojen käytöstä ko -
heesiopolitiikan alalla (ks. kaavio 4  ja 
liite I ). Merkittävä osa näistä varoista, 
erityisesti EAKR:n ja koheesiorahaston 
varoista, käytetään julkisten hankin -
tojen kautta. Lähes puolet kaikista 
tilintarkastustuomioistuimen näiden 
kolmen rahaston yhteydessä tarkasta -
mista tapahtumista käsitti yhden tai 
useamman julkisen hankinnan.
11 
Jäsenvaltioilla on omat hallinto- ja 
valvontakehyksensä, joiden avulla 
käsitellään sekä kansallisia että EU:n 
julkisia menoja ja jotka käsittävät 
monia eri viranomaisia, myös ylimmät 
tarkastuselimet.Julkisten 
hankintamenettelyjen 
toiminta
12 
Hankkeen valmistelun ja tarvearvioin -
nin jälkeen julkiset hankintaprosessit 
käsittävät kolme päävaihetta, jotka 
kaikki sisältävät omat toimenpiteensä 
(ks. kaavio 5 ).Kaavio 5Julkisten hankintaprosessien päävaiheet
ValmisteluLuovutusta koskeva
loppuraportti
Mahdollisten ongelmien ratkaiseminenHankintasopimuksen 
muutokset ym.Maksut toimittajalle
Hankintasopimusten 
hallintaHankintasopimuksen allekirjoittaminen ja jälki-ilmoituksen lähettäminen
Tarjousten avaaminen ja 
arvioiminenTarjouspyynnön julkaiseminen
Valinta-perusteiden/ hankintasopimuksen tekoperusteiden määritteleminenTarjouspyyntö-asiakirjojen 
laatiminen
Menettelyn valintaTarpeiden tunnistaminen Hankkeen valmisteluTarjouskilpailuTarjouskilpailua 
edeltävä vaihe
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
16 Johdanto
13 
Kunkin päävaiheen osavaiheet riip -
puvat siitä, minkä tyyppisestä julki -
sesta hankintamenettelystä on kyse 
(laatikossa 1  kuvataan menettelyjen 
päätyypit). Hankintasopimuksia voi -
daan tehdä joko pelkästään hinnan 
perusteella tai kokonaistaloudellisesti 
edullisimman tarjouksen tehneen 
tarjoajan kanssa. Suurin osa (70 pro -
senttia) hankintasopimuksista tehdään 
viimeksi mainitulla tavalla12.
Vuoden 2014 direktiivien mukaiset julkisten hankintamenettelyjen kuusi 
päätyyppiä
Avoin menettely.  Useimmin käytetty menettely, jonka osuus kaikista tehdyistä hankintasopimuksista on 
51 prosenttia. Tarjoukset on tehtävä tiettyyn määräaikaan mennessä, ja kaikki hyväksyttävät tarjoukset 
arvioidaan13.
Rajoitettu menettely.  Kiinnostuneita toimittajia pyydetään ensin toimittamaan kelpoisuutta osoittavat asia -
kirjansa, minkä jälkeen laaditaan rajoitettu luettelo toimittajista ja vain luetteloon valitut toimittajat voivat 
tehdä tarjouksen.
Kilpailullinen neuvottelumenettely.  Käytetään monimutkaisten hankintojen yhteydessä. Hankintaviran -
omainen neuvottelee potentiaalisten toimittajien kanssa löytääkseen ja määritelläkseen oikeudellisesti ja/tai 
taloudellisesti parhaan hankeasetelman, joka vastaa sen tarpeita tai tavoitteita.
Tarjousperusteinen neuvottelumenettely.  Tarjouskilpailun ja alustavan arvioinnin jälkeen hankintaviran -
omainen pyytää valitsemiaan taloudellisia toimijoita esittämään ensimmäisen tarjouksen. Tämän jälkeen se 
neuvottelee ensimmäisestä tarjouksesta ja – lopullista tarjousta lukuun ottamatta – kaikista myöhemmistä 
tarjouksista parantaakseen niiden sisältöä.
Neuvottelumenettelyä, josta ei ilmoiteta , voidaan noudattaa vain pienessä määrässä ennalta määriteltyjä ta -
pauksia. Hankintaviranomainen neuvottelee hankintasopimuksesta yhden tai useamman toimittajan kanssa.
Innovaatiokumppanuus.  Hankintaviranomainen valitsee ilmoituksen avulla toimittajia ja pyytää neuvotte -
luun perustuvaa lähestymistapaa käyttäen niitä esittämään ideoita innovatiivisista rakennusurakoista, tava -
roista tai palveluista, joiden tarkoituksena on vastata tarpeeseen, johon sopivaa tuotetta ei ole markkinoilla. 
Hankintaviranomainen voi sopia kumppanuuksista useiden toimittajien kanssa.
13 Ks. sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston 1. elokuuta 2014 julkaisema julkisten hankintojen toteuttamiskatsaus vuodelta 2013, ” Annual 
Public Procurement Implementation Review 2013 ”.Laatikko 112 ”Public Procurement in Europe, 
Cost and effectiveness ”, PwC:n, 
London Economicsin ja 
Ecorysin Euroopan komissiolle 
tekemä hankintojen sääntelyä 
koskeva tutkimus, 
maaliskuu 2011, s. 5.
17
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
14 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, 
toteuttavatko komissio ja jäsenvaltiot 
asianmukaisia ja vaikuttavia toimia 
julkisiin hankintoihin koheesiopolitii -
kan alalla liittyviä virheitä koskevan 
ongelman ratkaisemiseksi, ja pyrki 
vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
a) Ovatko komissio ja jäsenvaltiot 
analysoineet julkisiin hankintoihin 
koheesiopolitiikan alalla liittyviä 
virheitä koskevaa ongelmaa?
b) Ovatko komissio ja jäsenvaltiot 
toteuttaneet asianmukaisia toimia 
ongelman ratkaisemiseksi, ja ovat -
ko toimet olleet vaikuttavia?
15 
Tarkastus käsitti tilintarkastustuomio -
istuimen vuosina 2009–2013 tekemien 
tarkastuslausumiin liittyvien tarkastus -
ten tulokset. Tarkastuksessa otettiin 
huomioon komission ja jäsenvaltioiden 
toimet, jotka ne olivat vuosina 2009–
2014 toteuttaneet julkisia hankintoja 
koskevien sääntöjen noudattamat -
ta jättämistä koskevan ongelman 
ratkaisemiseksi.16 
Tarkastustulokset perustuvat
a) komission asiakirjojen analyysiin.
b) komission virkamiesten 
haastatteluihin.
c) kyselyyn yhteensä 115 tarkastus -
viranomaiselle, jotka vastaavat 
EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston 
toimenpideohjelmista 27 jäsenval -
tiossa (Kroatiaa huomioon otta -
matta). Kyselyyn vastasi 69 viran -
omaista. Kyselyn päätavoitteena 
oli kerätä tietoja julkisia hankintoja 
koskevasta kehyksestä, havaituista 
julkisiin hankintoihin liittyvistä 
virheistä sekä kansallisella tasolla 
toteutetuista ehkäisevistä ja kor -
jaavista toimista.
d) neljään jäsenvaltioon (Tšekki, 
Espanja, Italia ja Yhdistynyt ku -
ningaskunta) tehtyihin käynteihin. 
Näissä maissa oli havaittu suuri 
määrä julkisiin hankintoihin liitty -
viä virheitä tilintarkastustuomiois -
tuimen vuosina 2009–2013 teke -
mien tarkastuslausumiin liittyvien 
tarkastusten yhteydessä.
e) Kyprokseen tehtyyn käyntiin, jossa 
keskityttiin sähköisten hankinta -
menettelyjen käyttöön.
f) lyhyeen kyselyyn, joka lähetettiin 
EU:ssa toimiville 28 ylimmälle tar -
kastuselimelle, joista 18 vastasi.
17 
Tarkastuksessa pyrittiin mahdolli -
suuksien mukaan tunnistamaan hyviä 
käytäntöjä, joita voitaisiin jakaa jäsen -
valtioiden kesken.
18
 Huomautukset
18 
Huomautukset esitetään kahdessa 
jaksossa:
a) Ensimmäisessä jaksossa esitetään 
yhteenveto tilintarkastustuo -
mioistuimen vuosina 2009–2013 
tekemistä hankintaan liittyvistä 
tarkastushavainnoista EAKR:n, 
koheesiorahaston ja ESR:n osalta ja 
tarkastellaan, onko komissiolla ja 
jäsenvaltioilla vahva analyyttinen 
perusta  julkisiin hankintoihin liit -
tyviä virheitä koskevan ongelman 
ymmärtämiseksi.
b) Toisessa jaksossa kuvaillaan sekä 
komission että jäsenvaltioiden 
viime vuosina toteuttamia toimia  
ja arvioidaan mahdollisuuksien 
mukaan toimien vaikuttavuutta.Komissio ja jäsenvaltiot 
tekevät vain vähän 
julkisiin hankintoihin 
liittyvien virheiden 
järjestelmällisiä 
analyyseja
Julkisia hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta 
jättäminen on edelleen 
merkittävä virhelähde 
koheesiopolitiikan alalla
Mitä virheellä tarkoitetaan?
19 
Virhe tapahtuu, kun julkisia hankintoja 
koskevia EU:n ja/tai kansallisia sääntöjä 
ei noudateta. Tässä kertomuksessa vir -
heet luokitellaan kolmentyyppisiin vir -
heisiin, joita kuvaillaan taulukossa 1 .Taulukko 1Tässä kertomuksessa käytettävä virheiden luokitus ja esimerkkejä1
Virhetyyppi Kuvaus Esimerkkejä
VakavaSääntöjen vakava rikkominen, jonka vuoksi kilpailu 
estyi ja/tai hankintasopimuksia katsottiin tehdyn 
muiden kuin parhaan tarjouksen tehneiden tarjo ‑
ajien kanssaa.  suorahankinta – hankintasopimus tehtiin suoraan ilman julkista 
hankintamenettelyä, vaikka menettely olisi pitänyt toteuttaa
b.  merkittäviä ja/tai ennakoitavissa olevia lisärakennusurakoita tai 
lisäpalveluja koskevan hankintasopimuksen tekeminen ilman jul ‑
kista hankintamenettelyä, vaikka menettely olisi pitänyt toteuttaa
c.  laittomien valintaperusteiden / hankintasopimuksen tekoperus ‑
teiden soveltaminen taikka perusteiden virheellinen soveltaminen, 
joka vaikuttaa tarjouskilpailun lopputulokseen
MerkittäväSääntöjen merkittävä rikkominen, josta huolimatta 
katsottiin, että hankintasopimukset oli tehty par ‑
haan tarjouksen tehneiden tarjoajien kanssaa.  laittomien valintaperusteiden / hankintasopimuksen tekoperus ‑
teiden soveltaminen taikka perusteiden virheellinen soveltaminen, 
joka vaikuttaa tarjouskilpailun lopputulokseen
b.  kaikkia valintaperusteita tai hankintasopimuksen tekoperusteita ei 
julkaista tarjouseritelmässä
c. vähäinen kilpailu perusteettoman kiireen vuoksi
VähäinenLievemmät ja usein muodolliset virheet, jotka eivät 
vähentäneet kilpailuaa.  jälki‑ilmoitus julkaistiin edellytettyä myöhemmin, tai sitä ei 
julkaistu ollenkaan
b. jälki‑ilmoitusta ei julkaistu EU:n virallisessa lehdessä
1  Tässä vakaviksi luokitelluista virheistä käytetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumien yhteydessä ilmaisua ’virheet, jotka ovat 
ilmaistavissa kvantitatiivisesti’. Nämä virheet vaikuttavat tilintarkastustuomioistuimen arvioimaan virhetasoon. Ks. tilintarkastustuomioistui -
men vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, liite 1.1 (EUVL C 398, 12.11.2014).
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
19 Huomautukset
Tilintarkastustuomioistuimen 
vuosina 2009–2013 tekemien 
tarkastuslausumiin liittyvien 
tarkastusten yhteydessä 
havaitut virheet
20 
Vuosina 2009–2013 tilintarkastus -
tuomioistuin tutki osana vuosittaista 
tarkastuslausumaan liittyvää työtään 
yli 1 400 tapahtumaa,14 jotka oli yhteis -
rahoitettu EU:n talousarviosta EAKR:n, 
koheesiorahaston tai ESR:n välityksellä. 
Työ käsitti myös lähes 700 hankkee -
seen liittyvien julkisten hankintame -
nettelyjen tarkastamisen. Julkisiin 
hankintoihin liittyviä virheitä havaittiin 
noin 40 prosentissa näistä hankkeista. 
Kaikkiaan havaittiin lähes 590 virhettä. 
Kaaviossa 6  esitetään virheiden jakau -
tuminen vakavuuden mukaan.21 
Vakavien virheiden osuus oli 48 pro -
senttia tilintarkastustuomioistuimen 
arvioimasta virhetasosta EAKR:n ja ko -
heesiorahaston osalta sekä 16 prosent -
tia ESR:n osalta vuosina 2009–2013. 
Vakavien  virheiden suurin osuus, 
70 prosenttia, havaittiin EAKR:n yhtey -
dessä. Tämä johtuu osittain siitä, että 
EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmat 
käsittävät yleensä laajoja infrastruk -
tuurihankkeita, joissa hankintasopi -
muksiin on usein sovellettava julkisia 
hankintamenettelyjä15. Liitteessä II  
esitetään kokoavasti yksityiskohtai -
sia tietoja virheiden jakautumisesta 
näiden kolmen rahaston eli EAKR:n, 
koheesiorahaston ja ESR:n kesken.Kaavio 6Tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2009–2013 tekemien tarkastuslausumiin 
liittyvien tarkastusten yhteydessä koheesiopolitiikan alalla havaittujen virheiden 
jakautuminen vakavuuden mukaan
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.14 Yksi tapahtuma liittyy yleensä 
yhteen hankkeeseen. Joissakin 
tapauksissa samaan 
hankkeeseen voi kuitenkin 
liittyä useita tapahtumia.
15 ESR:stä yhteisrahoitetut 
hankkeet sisältävät usein 
palveluja, kuten 
koulutuspalveluja ja 
ammatillisia koulutuspalveluja, 
jotka eivät kuulu kokonaan 
direktiivin soveltamisalaan 
(direktiivin 2004/18/EY liite II B; 
muutettu yhteisestä 
hankintasanastosta annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 2195/2002 sekä 
julkisista 
hankintamenettelyistä 
annettujen Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
direktiivien 2004/17/EY 
ja 2004/18/EY muuttamisesta 
ja yhteisen hankintasanaston 
tarkistuksesta 28 päivänä 
marraskuuta 2007 annetun 
komission asetuksen 
(EY) N:o 213/2008 liitteellä VII 
(EUVL L 74, 15.3.2008, s. 1)).
Vähäiset virheet (22 %)
Merkittävät virheet (49 %)Vakavat virheet (29 %)
20 Huomautukset
22 
Virheitä havaittiin kaikissa hankinta -
prosessin vaiheissa. Vakavien virheiden 
osuus oli suurin tarjouskilpailua edeltä -
vässä vaiheessa.
a) Tarjouskilpailua edeltävässä 
vaiheessa  suurin osa havaituista 
virheistä eli 71 virhettä (82 pro -
senttia) 87 virheestä oli vakavia . 
Hankintaviranomaiset välttivät 
hankintamenettelyt kokonaan 
tekemällä hankintasopimuksia 
suoraan tilanteissa, joissa olisi 
pitänyt toteuttaa hankintamenet -
tely, jakoivat hankintasopimuksia 
pienempiin osiin kynnysarvojen ylittymisen estämiseksi tai nou -
dattivat väärää menettelyä. Monet 
tällä tavoin suoraan tehdyt hankin -
tasopimukset koskivat palveluja 
pikemminkin kuin rakennusurakoi -
ta (ks. esimerkki laatikossa 2 ).
b) Tarjouskilpailuvaiheessa  vakavia  
virheitä havaittiin eniten valintape -
rusteiden tai hankintasopimuksen 
tekoperusteiden määrittelemisessä 
ja soveltamisessa. Julkaisemista ja 
avoimuutta koskeviin vaatimuksiin 
liittyviä virheitä oli lukumääräisesti 
eniten (186 virhettä 587 virheestä). 
Niistä kolmannes oli merkittäviä  
(ks. esimerkki laatikossa 3 ).
Esimerkki vakavasta virheestä tapauksessa, jossa julkista hankintamenettelyä ei 
toteutettu lainkaan
EAKR:n hankkeessa Puolassa tavoitteena oli rakentaa suuren kaupungin ohitustie. Hankintaviranomainen 
päätti tehdä taloudellisen toimijan kanssa neuvottelumenettelyllä sopimuksen arkkitehdin toteuttamasta 
valvonnasta16. Hankintaviranomaisen olisi pitänyt käyttää avointa tai rajoitettua menettelyä, sillä tämä olisi 
mahdollistanut kilpailun useamman tarjoajan kesken. Sopimuksen arvo oli noin 300 000 euroa.
16 Tällaisella valvonnalla taataan hankkeen tarkka toteuttaminen suunnitelmien mukaan, arkkitehtuuria, teknologiaa, tyyliä ja rakentamista 
koskevien sääntöjen ja normien noudattaminen sekä hankedokumentaation valmistelu hankkeen toteuttamista varten.
Esimerkki merkittävästä virheestä tapauksessa, jossa ilmoittamista ja avoimuutta 
koskevia vaatimuksia ei noudatettu
Tšekin tasavallassa  eräässä moottoritien rakennushankkeessa, 
joka sai noin 87 miljoonaa euroa rahoitusta koheesiorahastos -
ta, hankintaviranomainen ei määritellyt hankintailmoituksessa 
teknistä osaamista koskevia vähimmäisvaatimuksia. Avoimuutta 
ja ilmoittamista koskevia vaatimuksia ei siis noudatettu.
© Ředitelství silnic a dálnic ČR (teistä ja moottoriteistä vastaava viranomainen 
Tšekin tasavallassa).Laatikko 2 Laatikko 3

21 Huomautukset
c) Hankintasopimusten hallintavai -
heessa  31 virhettä (42 prosenttia) 
havaituista 74 virheestä oli vaka -
via ja koski hankintasopimusten 
laajuuden muuttamista tai sopi -
muksen jatkamista ilman hankinta -
menettelyä, vaikka menettely olisi 
pitänyt toteuttaa (ks. esimerkki 
laatikossa 4 ).
23 
Liitteessä III  on lisätietoja virhei -
den jakautumisesta tarjouskilpailua 
edeltävien, tarjouskilpailun aikaisten 
ja hankintasopimuksen hallinnan eri 
vaiheiden kesken.
24 
Maaseudun kehittämismenoissa 
esiintyvien virheiden syitä käsittele -
västä tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomuksesta saa samanlai -
sen käsityksen. Merkittävä määrä 
julkisiin hankintoihin liittyviä vir -
heitä johtui seuraavista syistä: han -
kintasopimus tehtiin suoraan ilman hankintamenettelyä, valintaperusteita 
ja hankintasopimuksen tekoperusteita 
ei sovellettu oikein ja tarjouksenteki -
jöitä ei kohdeltu tasapuolisesti.17
Esimerkki vakavasta virheestä, joka koskee hankintasopimuksen laajuuden 
muutoksia
Espanjassa  jätevedenpuhdistamon rakennusurakasta, joka sai noin 33 miljoonaa euroa rahoitusta EAKR:stä, 
järjestettiin aluksi tarjouskilpailu ja tehtiin urakkasopimus aivan oikein hankintamenettelyjä noudattaen. 
Myöhemmin yli puolet urakkasopimuksen mukaisista töistä korvattiin muilla töillä, jotka käsittivät eri tekno -
logioita, materiaaleja ja määriä. Vaikka hankkeen tarkoitus ja kokonaishinta eivät muuttuneet, tehdyt työt 
poikkesivat huomattavasti tarjouskilpailussa alun perin ilmoitetuista. Näin ollen yli puolet lopullisista töistä ei 
ollut mukana hankintamenettelyssä.Laatikko 417 Euroopan 
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 23/2014 
”Maaseudun 
kehittämismenoissa esiintyvät 
virheet: mistä ne johtuvat ja 
miten niihin puututaan?” 
(http://eca.europa.eu ).
22 Huomautukset
Julkisiin hankintoihin 
liittyviin virheisiin on useita 
eri syitä
Monimutkaisuus, 
hallinnollisten valmiuksien 
puute ja riittämätön 
suunnittelu
25 
Kaikki julkiset hankintajärjestelmät 
ovat jossakin määrin monimutkaisia. 
Nykyisen tasoista oikeudellisen ja 
hallinnollisen kehyksen monimut -
kaisuutta  pidetään kuitenkin ongel -
mana. Yhteensä 90 prosenttia niistä 69 tarkastusviranomaisesta, jotka vas -
tasivat tätä tarkastusta varten tehtyyn 
kyselyyn (ks. kohta 16), oli sitä mieltä, 
että julkisia hankintoja koskeva oikeu -
dellinen kehys on heidän kotimaassaan 
tarpeettoman monimutkainen. Kyse -
lyyn vastanneet totesivat, että virheitä 
aiheuttavat pääasiassa säädösten ja/tai 
ohjeiden suuri määrä, vaikeus soveltaa 
niitä käytäntöön ja julkisten hankinta -
menettelyjen toteuttamista koskevan 
asiantuntemuksen puute. Lähes puolet 
kyselyyn vastanneista totesi, että 
julkisten hankintojen tärkein kehitys -
kohde voisi olla menettelyjen yksin -
kertaistaminen. Laatikossa 5  kuvataan 
tilannetta eräässä jäsenvaltiossa, jossa 
käytiin tarkastusta varten.
Lainsäädännön monimutkaisuuden ja suuren määrän aiheuttama ongelma: 
esimerkki eräästä jäsenvaltiosta
Tätä tarkastusta varten haastatellut Italian  viranomaiset pitivät julkisia hankintoja koskevaa oikeudellista 
kehystä monimutkaisena lainsäädännön laajuuden ja perusteellisuuden vuoksi sekä siksi, että määritellyt 
menettelyt ovat monimutkaisia sekä hankintaviranomaisille että tarjoajayrityksille. Lisäksi julkisia hankintoja 
koskevaa Italian keskeistä lainsäädäntöä on muutettu usein, mikä hankaloittaa sen soveltamista. Korruption 
torjunnasta vastaavan Italian viranomaisen mukaan julkisia hankintoja koskeviin keskeisiin säädöksiin sitten 
vuoden 2009 tehdyt tärkeimmät muutokset sisältyvät 22 säädökseen. Julkisia hankintoja koskevien rahasto -
kohtaisten sääntöjen olemassaolo lisää lainsäädännön suurta määrää. Esimerkiksi työministeriön päätöksessä 
vahvistetaan ESR:stä rahoitusta saavia hankkeita varten lisäsäännöksiä, jotka koskevat arvoltaan kynnysarvot 
alittavien hankintojen hankintasopimuksia. Kesäkuussa 2014 perustettiin Italian ja komission edustajista koos -
tuva työryhmä tukemaan yksinkertaistamista saatettaessa vuoden 2014 EU:n direktiivejä osaksi kansallista 
lainsäädäntöä.Laatikko 5
26 
Hallinnollisten valmiuksien puute  on 
sekä sääntöjen tuntemuksen että han -
kittavia rakennusurakoita tai palveluja 
koskevan asiantuntemuksen puutetta. 
Ongelma koskee paitsi hankintaviran -
omaisia myös hankintamenettelyjen 
valvonnasta vastaavia viranomaisia. 
Sen kokemuksen mukaan, jonka 
tilintarkastustuomioistuin on saanut 
julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä tarkastaessaan, sääntöjen noudatta -
matta jättämiseen liittyvät ongelmat 
johtuvat siitä, että voimassa olevia 
sääntöjä ei panna täytäntöön riittävän 
tiukasti18. Myös kirjoitusvirheet aiheut -
tavat julkisiin hankintoihin liittyviä vir -
heitä. Laatikossa 6  esitetään esimerkki 
eräästä jäsenvaltiosta, jossa käytiin 
tarkastusta varten.18 Ks. tilintarkastustuomioistui -
men lausunto N:o 4/2011 
komission vihreästä kirjasta 
julkisten hankintojen 
politiikan uudistamisesta 
(EUVL C 195, 2.7.2011, s. 1) ja 
tilintarkastustuomioistuimen 
hiljattain julkaisema 
”Yleiskatsaus EU:n talousarvio -
hallintoon kohdistuviin 
riskeihin: EU -varojen 
optimaalinen käyttö”, 
kohta 30, ja yleiskatsaukseen 
sisältyvä hankintoja koskeva 
tausta -aineisto, kohta 16 
(http://eca.europa.eu ).
23 Huomautukset
27 
Myös hankkeiden ja hankintamenette -
lyjen riittämätön suunnittelu  aiheut -
taa virheitä, erityisesti hankintasopi -
muksen muuttamista tai jatkamista 
koskevia virheitä hankintasopimuksen 
hallintavaiheessa.
Jäsenvaltiot eivät aina saata 
EU:n direktiivejä asiamukaisesti 
osaksi kansallista 
lainsäädäntöä
28 
Jokaisen jäsenvaltion on saatetta -
va julkisia hankintoja koskevat EU:n direktiivit osaksi kansallista lainsää -
däntöä. Kun komissio katsoo, ettei 
direktiivejä ole saatettu osaksi kansal -
lista lainsäädäntöä EU:n säännöksiä 
vastaavasti tai ettei perusperiaatteita 
noudateta, komissio voi käynnistää rik -
komusmenettelyn19 ja lopulta saattaa 
asian Euroopan unionin tuomioistui -
men käsiteltäväksi. Vuosina 2009–2013 
komissio käynnisti 74 tällaista menet -
telyä, joista kahdeksan oli saatettu 
Euroopan unionin tuomioistuimen 
käsiteltäväksi vuoden 2014 loppuun 
mennessä (ks. liite IV , jossa menettelyt 
eritellään jäsenvaltioittain ja vuosit -
tain). Myös tällainen virheellinen sovel -
taminen/saattaminen osaksi kansallis -
ta lainsäädäntöä voi aiheuttaa virheitä 
(ks. esimerkki laatikossa 7 ).
Hallinnollisia valmiuksia koskevat haasteet: esimerkki eräästä jäsenvaltiosta
Italiassa  riskiä siitä, että monilta hankintaviranomaisilta puuttuu julkisia hankintoja koskevaa asiantuntemus -
ta, on lisännyt hankintaviranomaisten erittäin suuri määrä. Hankintaviranomaisia on 40 000 ja kaikki kustan -
nuspaikat mukaan laskettuna jopa 70 000. Italiassa hiljattain hyväksytyssä lainsäädännössä vähennetään han -
kintaviranomaisten määrää huomattavasti tiettyjen tavara- ja palveluryhmien osalta, jolloin julkisia hankintoja 
koskeva asiantuntemus keskittyy pienemmälle määrälle hankintaviranomaisia.
Esimerkki siitä aiheutuvista virheistä, ettei direktiivejä ole saatettu 
asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä
Vuonna 2004 annettujen direktiivien puutteellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä aiheutti 
Espanjassa  toistuvia hankintasopimusten muutoksiin liittyviä virheitä. Tämän vuoksi Espanjan viranomaiset 
päättivät, ettei hankintasopimusten muutoksille voida enää myöntää EU:n yhteisrahoitusta. Vasta lainsäädän -
nön muutosten jälkeen vuonna 2012 Espanjan viranomaiset katsoivat, että tietyt hankintasopimusten muu -
tokset ovat jälleen erityistapauksissa tukikelpoisia.Laatikko 6 Laatikko 719 Ottaen huomioon, että 
SEUT -sopimuksen 258 artiklan 
mukaan rikkomuksella 
tarkoitetaan sitä, että 
jäsenvaltio on jättänyt 
täyttämättä sille 
perussopimusten mukaan 
kuuluvan velvollisuuden.
24 Huomautukset
Lainsäädännön tulkinta on 
toisinaan epäyhdenmukaista
29 
Virheitä voi aiheutua myös säännösten 
tulkintaeroista. Esimerkkejä:
a) Tšekin tasavallassa viranomaiset 
raportoivat, että saman asian 
erilainen tulkinta eri elimissä  – esi -
merkiksi hallintoviranomaisissa, 
tarkastusviranomaisissa, ylimmissä 
tarkastuselimissä ja Euroopan ko -
missiossa  – johti erilaisiin tarkas -
tustuloksiin ja aiheutti oikeudellis -
ta epävarmuutta.
b) Italiassa hankintaviranomaisilla 
on erilaisia tulkintoja siitä, mitä 
voidaan pitää ennalta arvaamat -
tomana syynä, jonka perusteel -
la hankintasopimusta voidaan 
muuttaa noudattamatta julkista 
hankintamenettelyä. Tästä syystä 
jotkin kansalliset viranomaiset kat -
sovat, että tietyt hankintasopimus -
ten muutokset ovat kansallisten sääntöjen mukaisia, kun taas tar -
kastusviranomaiset ja komissio pi -
tävät samoja muutoksia sääntöjen -
vastaisina. Tällaisiin tapauksiin 
liittyvät virheet ovat Italiassa hyvin 
huomattava rahoitusoikaisujen 
syy: vuosina 2010–2012 tällaisten 
oikaisujen arvo oli noin 8 miljoo -
naa euroa. Tarkastusajankohtana 
Italia pyrki ratkaisemaan ongelman 
julkisia hankintoja koskevan kan -
sallisen toimintasuunnitelmansa 
avulla (ks. kohta 65).
Jäsenvaltiot monimutkaistavat 
toisinaan kehystä 
lisäsäännöksillä
30 
Jotkin jäsenvaltiot ottavat käyttöön 
kansallisia sääntöjä, jotka menevät 
EU:n direktiivejä pidemmälle julkisia 
hankintoja koskevien tiettyjen näkö -
kohtien osalta (ks. laatikko 8 ).
Esimerkki julkisia hankintoja koskevista kansallisista säännöistä, jotka ylittävät 
EU:n direktiivien vaatimukset
Tšekin tasavallan  kansallisen lainsäädännön mukaan ennalta arvaamattomista olosuhteista johtuva han -
kintasopimuksen arvon lisääminen, joka ei edellytä uutta sopimuksentekomenettelyä, saisi olla korkeintaan 
20 prosenttia alkuperäisen hankintasopimuksen arvosta, kun taas EU:n direktiivissä vahvistettu raja -arvo on 
50 prosenttia. Tšekin tasavallan tavoitteena oli lisätä avoimuutta, mutta maan joidenkin talouden toimijoiden 
ja hankintaviranomaisten mielestä vaatimus monimutkaistaa järjestelmää tarpeettomasti.Laatikko 8
25 Huomautukset
Petokset voivat aiheuttaa 
julkisiin hankintoihin liittyviä 
virheitä
31 
OECD:n mukaan julkiset hankinnat 
ovat tuhlaamiselle, petoksille ja kor -
ruptiolle altteinta julkisen sektorin 
toimintaa monimutkaisuutensa, syn -
nyttämiensä rahavirtojen koon sekä 
julkisen ja yksityisen sektorin läheisen 
yhteistyön vuoksi 20.
32 
Jäsenvaltiot ovat oikeudellisesti 
velvoitettuja raportoimaan neljännes -
vuosittain komissiolle kaikki sääntö -
jenvastaisuudet, joiden arvo ylittää 
10 000 euroa, ja ilmoittamaan, minkä 
sääntöjenvastaisuuksien yhteydessä ne 
epäilevät petosta21. Euroopan petos -
tentorjuntavirasto (OLAF) kerää tiedot 
komission puolesta sääntöjenvastai -
suuksien hallinnointijärjestelmänsä 
(IMS) avulla. Jäsenvaltiot raportoivat kaikentyyppisistä sääntöjenvastaisuuk -
sista, myös julkisiin hankintoihin liit -
tyvistä. Komissio laatii näiden tietojen 
pohjalta vuosittaisen kertomuksensa 
EU:n taloudellisten etujen suojaamises -
ta ja petosten torjunnasta22.
33 
Koheesiopolitiikan alalla 38 prosenttia 
niistä noin 12 000 sääntöjenvastaisuu -
desta, jotka jäsenvaltiot ilmoittivat 
OLAFille vuosina 2007–2013, liittyi 
julkisiin hankintoihin. Julkisiin hankin -
toihin liittyvistä sääntöjenvastaisuuk -
sista 2 prosentin ilmoitettiin liittyvän 
petoksiin (ks. kaavio 7 ). Jotkin jäsen -
valtiot ilmoittivat OLAFille hyvin vähän 
petoksiksi katsottavia sääntöjenvastai -
suuksia. Esimerkiksi Espanja ja Ranska 
eivät ilmoittaneet vuosina 2007–2013 
yhtään julkisiin hankintoihin liittyvää 
sääntöjenvastaisuutta, joka olisi liitty -
nyt petoksiin.Kaavio 7Sääntöjenvastaisuudet, jotka jäsenvaltiot ilmoittivat komission puolesta OLAFille 
IMS -järjestelmän kautta ohjelmakaudella 2007–2013
Lähde:  OLAF.
Julkisiin hankintoihin liittyvät
sääntöjenvastaisuudet 38 %
joista petoksiin liittyviäMuut sääntöjen-vastaisuudet 62 %
joista petoksiin liittyviä20 OECD Fighting corruption in the 
public sector: integrity in public 
procurement  
(www. oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm).
21 Komission asetus (EY) N:o 
1828/2006, annettu 8 päivänä 
joulukuuta 2006, Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1083/2006 ja Euroopan 
aluekehitysrahastosta 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1080/2006 
täytäntöönpanoa koskevista 
säännöistä, 28 artikla.
22 Ks. omiin varoihin, 
luonnonvaroihin, 
koheesiopolitiikkaan ja 
liittymistä valmistelevaan 
tukeen liittyvien vuonna 2013 
ilmoitettujen 
sääntöjenvastaisuuksien 
tilastollinen analyysi komission 
valmisteluasiakirjassa 
SWD(2014) 244 final, 17. 
heinäkuuta 2014, Statistical 
evaluation of irregularities 
reported for 2013 Own 
Resources, Natural Resources, 
Cohesion Policy, Pre‑accession 
and Direct expenditure , s. 67. 
Asiakirja on liitetty 17 päivänä 
heinäkuuta 2014 annettuun 
komission kertomukseen 
KOM(2014) 474 lopullinen 
”Euroopan unionin 
taloudellisten etujen 
suojaaminen  – 
Petostentorjunta – 
Vuosikertomus 2013”.
26 Huomautukset
34 
Tilintarkastustuomioistuin saattaa 
kaikki hankkeet, joiden yhteydessä se 
epäilee petosta, OLAFin käsiteltäväksi. 
Koheesiopolitiikan alaa koskevia tar -
kastuslausumia varten vuosina 2009–
2013 tekemänsä työn perusteella tilin -
tarkastustuomioistuin saattoi OLAFin 
käsiteltäväksi 17 tällaista hanketta, 
joista kuusi liittyi julkisiin hankintoi -
hin. Näistä 17 hankkeesta kymmenen 
kohdalla OLAF aloitti tutkinnan, ja viisi 
tutkinnan kohteena olevista hankkeis -
ta liittyi julkisiin hankintoihin.
Yhdenmukaisten tietojen 
puute estää virheiden 
kokonaisvaltaista 
analysointia 
jäsenvaltioissa …
35 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki 
myös arvioimaan, olivatko komissio 
ja jäsenvaltiot analysoineet julkisiin 
hankintoihin koheesiopolitiikan alalla 
liittyvien virheiden luonnetta, vaka -
vuutta ja syitä luotettavasti. Julkisiin 
hankintoihin liittyvien virheiden syitä 
on analysoitava säännöllisesti, jotta 
komissio ja jäsenvaltiot voivat suunni -
tella ja toteuttaa vaikuttavasti toi -
menpiteitä virheiden korjaamiseksi ja 
ehkäisemiseksi.36 
Julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä 
koskevat tiedot ovat jäsenvaltioissa 
usein hajallaan eri elimissä. Tietoja ei 
myöskään jaeta jäsenvaltiossa järjestel -
mällisesti sellaisten elimien kanssa, jot -
ka eivät osallistu suoraan EAKR:n, ESR:n 
ja koheesiorahaston hallinnointiin, 
mutta joilla on silti merkitystä niiden 
täytäntöönpanon kannalta, kuten jul -
kisia hankintoja koskevaan lainsäädän -
töön liittyvien elimien kanssa. Tämä 
lisää sen riskiä, että jäsenvaltiossa ei 
ole käytettävissä kehityssuunnista ja 
ongelmista täydellistä kuvaa, josta saisi 
hyödyllistä tietoa ennalta ehkäisevien 
toimien kehittämistä varten. Tämän 
riskin poistamiseksi Italiassa, Tšekin 
tasavallassa ja Yhdistyneessä kunin -
gaskunnassa on perustettu yksiköiden 
välisiä työryhmiä (ks. kohta 82).
37 
Tarkastusviranomaisille tehtyyn kyse -
lyyn vastanneet havaitsivat julkisiin 
hankintoihin liittyvien virheiden tyyp -
pien ja vakavuuden osalta samanlaisia 
seikkoja kuin tilintarkastustuomioistuin 
omia tietojaan analysoidessaan (ks. 
kohta 20). Jäsenvaltiot olivat kuitenkin 
tehneet hyvin vähän järjestelmällisiä 
ja kattavia analyyseja julkisiin hankin -
toihin liittyvistä virheistä saadakseen 
tietoja näkemystensä muodostamista 
varten. Vaikka 60 tarkastusviranomais -
ta kyselyyn vastanneista 69 tarkastus -
viranomaisesta totesi, että ne analy -
soivat julkisiin hankintoihin liittyviä 
virheitä, vain 14 tarkastusviranomaista 
pystyi esittämään jäsenneltyjä tietoja 
viime vuosina havaitsemistaan julkisiin 
hankintoihin liittyvistä virheistä. Puo -
let näistä viranomaisista oli Italiasta, 
muut Belgiasta, Latviasta, Liettuasta, 
Alankomaista ja Espanjasta.
27 Huomautukset
38 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
seuraavat seikat niissä neljässä jäsen -
valtiossa, joissa käytiin tätä tarkastusta 
varten:
a) Koheesiopolitiikkaa täytäntöön pa -
nevat jäsenvaltioiden viranomaiset 
harvoin tutkivat virheiden taustalla 
olevia syitä.
b) Ainoastaan Italiassa on tehty ana -
lyyseja, joissa erityisesti keskity -
tään julkisiin hankintoihin liittyviin 
virheisiin. Italiassa tarkastusviran -
omaisten välinen kansallinen koor -
dinointielin analysoi tärkeimpiä vir -
helähteitä eli hankintasopimusten 
muutoksia ja lisärakennusurakoita.
39 
Julkisiin hankintoihin liittyvien virhei -
den luonnetta ja laajuutta koskevien 
riittävän yksityiskohtaisten ja yhden -
mukaisten tietojen puute jäsenvaltiois -
sa on estänyt taustalla olevien syiden 
kokonaisvaltaista, luotettavaa analy -
sointia kansallisella ja EU:n tasolla.
40 
Yhteensä 18 ylintä tarkastuselintä 
vastasi tilintarkastustuomioistuimen 
28 jäsenvaltion ylimmille tarkastuseli -
mille lähettämän kyselyn (ks. kohta 16) 
kysymykseen, jossa kysyttiin, pitivätkö 
ne pelkästään kansallisin varoin ra -
hoitettuja julkisia hankintoja koskevia 
menettelyjä vähemmän alttiina vai 
alttiimpina virheille kuin EU:n varoilla 
yhteisrahoitettuja menettelyjä, vai 
katsoivatko ne, ettei merkittäviä eroja 
ole. Kyselyyn vastanneista
a) 13 totesi, että ”merkittäviä eroja ei 
ole” verrattuna EU:n varoilla yhteis -
rahoitettuihin menettelyihinb) kaksi totesi, että pelkästään kansal -
lisin varoin rahoitetut julkisia han -
kintoja koskevat menettelyt ovat 
alttiimpia virheille kuin EU:n varoil -
la yhteisrahoitetut menettelyt
c) kolme totesi, etteivät he pysty 
vastaamaan, koska he eivät ole 
verranneet virhehavaintoja tai 
heillä ei ole tietoja, joista virheiden 
esiintymismahdollisuus ilmenisi 
luotettavasti, koska heidän tarkas -
tuksensa kohdistuvat pääasiassa 
hankintasopimusten kansalliseen 
rahoitukseen.
… mutta niissä 
jäsenvaltioissa, joissa 
käytiin tämän tarkastuksen 
yhteydessä, on merkkejä 
siitä, että tietojen 
järjestelmällisempi keruu on 
alkamassa
41 
Niistä neljästä jäsenvaltiosta, joissa 
käytiin tämän tarkastuksen yhteydessä,
a) kolme jäsenvaltiota – Italia, Tšekin 
tasavalta ja Espanja – ovat perus -
taneet tietokantoja viime vuosi -
na (ks. laatikko 9 ). Tietokannat 
saattavat helpottaa kattavampaa 
ja säännöllisempää analysointia ja 
edistää siten julkisiin hankintoihin 
liittyvien virheiden tuntemuksen 
käyttöä ongelmien ratkaisemiseen 
tähtäävien asianmukaisten toimen -
piteiden suunnittelun perustana 
(ks. kohta 89).
b) Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
ei ole vielä vastaavaa tietokantaa. 
EAKR:n hallinnoinnista vastaava 
Englannin hallintoviranomainen 
aikoo sisällyttää yksityiskohtai -
sia tietoja julkisiin hankintoihin 
liittyvistä virheistä hallinnoinnin 
tietojärjestelmäänsä ohjelmakaut -
ta 2014–2020 varten.
28 Huomautukset
Julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä koskevien jäsenneltyjen tietokantojen 
käyttö jäsenvaltioissa
Italiassa  EAKR:n ja ESR:n tarkastusviranomaisten koordinointielin on saanut valmiiksi yleisen tarkastustie -
tokantansa, joka sisältää yksityiskohtaisia tietoja kaikkien julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden tyypistä. 
Tietokanta käsittää kaikki tällaiset havaitut virheet vuodesta 2010 lähtien. Tietokannasta käy virhetyypeittäin 
ja tarkastusviranomaisittain ilmi havaittujen virheiden määrä ja niihin liittyvät mahdolliset rahoitusoikaisut. 
Lisäksi Italian ylin tarkastuselin käyttää sääntöjenvastaisuuksia koskevaa tietokantaansa riskinarviointiin julkis -
ten hankintojen alalla.
Tšekin tasavallassa  tarkastusviranomainen on vuodesta 2013 lähtien kirjannut julkisia hankintoja koskevat 
havaintonsa jäsenneltyyn tietokantaan, jota se käyttää analysointiin. Tarkastusviranomainen jakaa analyysinsa 
tulokset muiden elinten kanssa.
Espanjassa  tarkastusviranomaisen tietokanta sisältää yksityiskohtaisia tietoja viranomaisen havaitsemista jul -
kisiin hankintoihin liittyvistä virheistä ohjelmakauden 2007–2013 alkupuolelta lähtien. Tarkastusajankohtana 
tietokantaa ei ollut kuitenkaan vielä käytetty virheiden luonteen perusteelliseen analysointiin.Laatikko 9
Komissio ei vielä analysoi 
julkisiin hankintoihin 
liittyviä virheitä 
kokonaisvaltaisesti ja 
järjestelmällisesti
42 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, 
onko komissio kerännyt tietoja ja luo -
nut tietokantoja, jotka helpottaisivat 
julkisiin hankintoihin liittyvien virhei -
den analysointia.
43 
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrit -
täjyyden ja pk -yritystoiminnan pää -
osasto seuraa TED -tietokannan avulla 
julkisten hankintojen käyttöä jäsenval -
tioissa kuvaavia keskeisiä indikaatto -
reita. Näitä ovat esimerkiksi hankinta -
menettelyjen kohteena olevan BKT:n 
osuus tai EU:n sääntöjen mukaisesti 
julkisiin hankintoihin käytettyjen kan -
sallisten julkisten varojen osuus (ks. 
kohta 8).44 
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto 
sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuus -
asioiden pääosasto saavat tietoja ko -
heesiopolitiikan menoissa havaituista 
julkisiin hankintoihin liittyvistä virheis -
tä seuraavista neljästä päälähteestä:
a) vuotuisista tarkastuskertomuksista, 
joita jäsenvaltioiden tarkastusvi -
ranomaiset toimittavat komissiol -
le23. Julkisiin hankintoihin liittyviä 
virheitä koskevia tietoja ei kuiten -
kaan toimiteta tavalla, joka antaisi 
komissiolle mahdollisuuden analy -
soida virheet kokonaisvaltaisesti.
b) komission omista tarkastuksis -
ta, joissa analysoidaan julkisiin 
hankintoihin liittyvien virheiden 
luonnetta, vakavuutta ja syitä EAK -
R:stä/koheesiorahastosta ja ESR:stä 
rahoitusta saaneissa hankkeissa
c) jäsenvaltioiden viranomaisten, 
erityisesti tarkastusviranomaisten, 
kanssa järjestetyistä kahdenvälisis -
tä tapaamisista
d) tarkastuksista, jotka tilintarkastus -
tuomioistuin tekee osana vuosit -
taista tarkastuslausumiin liittyvää 
työtänsä.23 Ks. erityiskertomus nro 
16/2013 ”Yhtenäisen 
tarkastusmallin” ( ”single 
audit”) soveltaminen ja 
komission luottamus 
kansallisten 
tarkastusviranomaisten 
työhön koheesioalalla ( http://
eca.europa.eu ).
29 Huomautukset
45 
Tähän mennessä komissio on tehnyt 
(toukokuussa 2011) yhden horisontaa -
lisen analyysin, jossa keskityttiin julki -
siin hankintoihin liittyviin virheisiin24. 
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston 
tekemässä analyysissa hyödynnettiin 
komission omia ja tilintarkastustuo -
mioistuimen tekemiä tarkastuksia ja 
kuvattiin EAKR:n ja koheesiorahaston 
varojen käytössä havaittujen vir -
heiden yleisiä kehityssuuntia vuosi -
na 2007–2010. ESR ei ollut mukana 
tarkastelussa. Alue- ja kaupunkipolitii -
kan pääosasto sekä työllisyys-, sosi -
aali- ja osallisuusasioiden pääosasto 
eivät ole sittemmin tehneet vastaavaa 
analyysia.
46 
Vaikka komissiolla on käytettävissään 
jonkin verran tietoja julkisiin hankintoi -
hin koheesiopolitiikan alalla liittyvistä 
virheistä, komissio ei ole vielä kehittä -
nyt luotettavaa, kattavaa tietokantaa 
kaikista julkisiin hankintoihin liittyvistä 
virheistä. Alue- ja kaupunkipolitiikan 
pääosastolla oli käytössä tietokanta, 
joka sisälsi yksityiskohtaisia tietoja 
EAKR:ää ja koheesiorahastoa koskevis -
ta useimmista tarkastushavainnoista, 
myös julkisia hankintoja koskevista 
tarkastushavainnoista. Tietokanta kä -
sitti kuitenkin tietoja vain vuosilta 2010 
ja 2011.
47 
Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioi -
den pääosasto katsoo, että ESR:n koh -
dalla ei ole tarpeen kehittää erillistä 
julkisten hankintojen virheet käsittä -
vää tietokantaa, koska tällaisilla vir -
heillä on vähäisempi vaikutus ESR:oon 
kuin EAKR:ään ja koheesiorahastoon 
(ks. myös kohta 21). Pääosasto ei siksi 
ole tehnyt horisontaalista analyysia 
eikä aio luoda julkisten hankintojen 
virheet käsittävää tietokantaa ESR:ää 
varten.48 
Sääntöjenvastaisuuksia koskeva tie -
tokanta, joka käsittäisi myös julkisiin 
hankintoihin liittyvät sääntöjenvas -
taisuudet, olisi komissiolle arvokas 
väline. Sen avulla komissio saisi tietoja 
virheiden luonteesta, laajuudesta 
ja syistä, jotta toteutettavia toimia 
voitaisiin kohdentaa tai mukauttaa 
tarpeen mukaan. OLAFilla on vuo -
desta 2008 alkaen ollut käytössä 
tietokanta  – sääntöjenvastaisuuksien 
hallinnointijärjestelmä (IMS). Jäsenval -
tiot raportoivat sääntöjenvastaisuuksia 
koskevat tiedot OLAFille järjestelmän 
avulla (ks. kohta 33). Julkisiin hankin -
toihin liittyvät IMS -järjestelmän tiedot 
eivät kuitenkaan mahdollista virheiden 
luonnetta, laajuutta tai taustalla olevia 
syitä koskevaa mielekästä analysointia. 
Komissio ei hyödyntänyt IMS -järjestel -
mää vuoden 2011 raporttiensa laadin -
taan analysoidakseen jäsenvaltioissa 
ilmenevät julkisten hankintojen vir -
heet. Komissio ei ole myöhemminkään 
käyttänyt jäsenvaltioiden IMS -järjes -
telmällä ilmoittamia tietoja analysoi -
dessaan julkiseen hankintaan liittyviä 
virheitä.24 ”Working Document prepared 
by DG Regional Policy on the 
main audit findings regarding 
application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co‑financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion 
policy ” (alue- ja 
kaupunkipolitiikan 
pääosaston laatima 
valmisteluasiakirja 
koheesiopolitiikan alalla 
EAKR:stä/koheesiorahastosta 
rahoitusta saaneissa 
hankkeissa havaituista 
keskeisistä 
tarkastushavainnoista, jotka 
liittyvät julkisia hankintoja 
koskevien sääntöjen 
soveltamiseen jäsenvaltioissa, 
CC/2011/08 EN), ei julkisesti 
saatavilla. Tämän analyysin 
tuloksia hyödynnettiin 
uudestaan komission 
valmisteluasiakirjassa Analysis 
of errors in cohesion policy for 
the years 2006 ‑2009 – actions 
taken by the Commission and 
the way forward  SEC(2011)1179,  
5. lokakuuta 2011.
30 Huomautukset
Komissio ja jäsenvaltiot 
ovat aloittaneet toimien 
toteuttamisen ongelman 
ratkaisemiseksi, mutta 
edessä on vielä pitkä tie
49 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioi -
maan, ovatko komissio ja jäsenvaltiot 
toteuttaneet asianmukaisia toimia jul -
kisiin hankintoihin koheesiopolitiikan 
alalla liittyviä virheitä koskevan ongel -
man ratkaisemiseksi. Toimet voivat olla 
yleisluonteeltaan ennalta ehkäiseviä eli 
toimenpiteitä, joilla pyritään estämään 
virheiden syntyminen, tai korjaavia eli 
toimenpiteitä, joilla pyritään rajoitta -
maan havaittujen virheiden vaikutusta 
EU:n talousarvioon. Tarkoituksenmu -
kaisia ennalta ehkäiseviä toimia voivat 
tässä yhteydessä olla lainsäädäntötoi -
met eli säännösten luomiseen ja täy -
täntöönpanoon liittyvät toimenpiteet, 
tai hallinto- ja valvontajärjestelmään 
liittyvät toimet, kuten hallinnollisia 
valmiuksia parantavat toimenpiteet, 
jotka eivät käsitä säännöksiin liittyviä 
toimenpiteitä.
50 
Kertomuksen tässä osassa tarkastel -
laan ja arvioidaan mahdollisuuksien 
mukaan komission ja niiden neljän 
jäsenvaltion toteuttamia toimia, 
joissa käytiin tämän tarkastuksen 
yhteydessä.Komissio on vuodesta 2010 
lähtien kohdistanut toimia 
kokonaistason ongelmaan
51 
Tilintarkastustuomioistuin on tuonut 
kertomuksissaan ja lausunnoissaan 
esiin jo vuodesta 2006 lähtien25 ongel -
mia, jotka liittyvät EU:n ja kansallisten 
sääntöjen noudattamiseen koheesio -
politiikan alan julkisissa hankinnoissa. 
Komissio alkoi aiemmin26 tekemänsä 
työn perusteella kehittää kokonaista -
son ongelman ratkaisemiseen tähtää -
viä erityistoimia vuosina 2010 ja 2011.
52 
Kaaviossa 8  kuvataan komission toi -
mien kehitystä vuodesta 2010 lähtien.25 Ks. esimerkiksi 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus talousarvion 
toteuttamisesta 
varainhoitovuodelta 2006 
(EUVL C 273, 15.11.2007), 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus talousarvion 
toteuttamisesta 
varainhoitovuodelta 2009 
(EUVL C 303, 9.11.2010) ja 
lausunto N:o 1/2010 
”Euroopan unionin 
talousarviohallinnon 
parantaminen: riskit ja 
haasteet”, kohta 6 ( http://eca.
europa.eu ).
26 Koheesioalan julkisten 
hankintojen virheiden 
muodostamaan ongelmaan 
liittyvä komission työ koostui 
ennen vuotta 2010 muun 
muassa tapauskohtaisista 
korjaavista toimenpiteistä 
(kuten rahoitusoikaisuista), 
jotka kohdistuivat tiettyyn 
jäsenvaltioon, ja ohjeiden 
antamisesta jäsenvaltioille 
rahoitusoikaisujen 
soveltamisesta julkisia 
hankintoja koskevien 
virheiden yhteydessä.
31 Huomautukset Kaavio 8
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.20142012/2013
 ERI-rahastoja ohjelmakaudella 2014–2020 koskeva asetus tulee voimaan. Se sisältää julkisia hankintoja 
koskevan ennakkoehdon, joka on täytettävä vuoden 2016 loppuun mennessä.
 Julkisia hankintoja koskevat uudet direktiivit hyväksytään. Ne on saatettava osaksi kansallista 
lainsäädäntöä 18. huhtikuuta 2016 mennessä.
 Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston johtajat hyväksyvät sisäisen työryhmän laatiman sisäisen 
toimintasuunnitelman.
 Komissio julkaisee ohjeet siitä, miten julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä voidaan välttää.
 Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto keskittää resursseja pieneen 
määrään jäsenvaltioita auttaakseen niitä parantamaan julkisten hankintojen hallinnointia. 
 Komission rahoitusoikaisut ja maksujen keskeyttämiset jatkuvat koheesiopolitiikan alalla.
 Komission kehittämä ARACHNE-tiedonlouhintatyökalu otetaan käyttöön. Julkisia hankintoja koskeva ennakkoehto sisältyy ohjelmakautta 2014–2020 koskevaan hyväksyttyyn 
Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (eli ERI-rahastoja) koskevaan asetukseen.
 Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto perustaa sisäisen ryhmän, joka tukee jäsenvaltioita hallinnollisten 
valmiuksien kehittämisessä.
 Sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto alkaa soveltaa toimiin perustuvaa lähestymistapaa julkisia 
hankintoja koskeviin jäsenvaltioiden järjestelmiin täydentääkseen rikkomusmenettelyjä.
 Komission sisäinen työryhmä laatii 12-kohtaisen suunnitelman, joka käsittää erilaisia toimia.
 Komission rahoitusoikaisut ja maksujen keskeyttämiset jatkuvat koheesiopolitiikan alalla.
 Komission päätös suuntaviivojen vahvistamisesta ja hyväksymisestä niiden rahoitusoikaisujen määrittämisen 
osalta, jotka komissio tekee julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituihin, unionin rahoittamiin menoihin.2010/2011
 Komissio alkaa kehittää julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistusta. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto laatii valmisteluasiakirjan, jossa analysoidaan 
jäsenvaltioissa julkisiin hankintoihin EAKR:n ja koheesiorahaston alalla liittyviä virheitä.
 Komission rahoitusoikaisut ja maksujen keskeyttämiset jatkuvat koheesiopolitiikan alalla.
 Komission ehdotus ohjelmakautta 2014–2020 koskevaksi asetukseksi sisältää julkisiin 
hankintoihin liittyvän ennakkoehdon.Komission toimet: Viime vuosien tärkeimmät tapahtumat
32 Huomautukset
53 
Valmistellessaan julkisia hankintoja 
koskevia uusia direktiivejä koskevaa 
ehdotusta komissio teki vuonna 2010 
kokonaisvaltaisen arvioinnin EU:ssa 
tehtyjen julkisten hankintojen vaiku -
tuksista ja vaikuttavuudesta27 ja to -
teutti asiaa koskevan julkisen kuulemi -
sen28. Tilintarkastustuomioistuin antoi 
lausunnon osallistuakseen direktiivien 
tarkistamista koskevaan keskusteluun29 
(ks. myös kohta 67).
54 
Koheesiopolitiikan alaa tarkasteltaes -
sa voidaan todeta, että vuonna 2011 
komissio
a) julkaisi Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoja (ERI -rahastot) 
ohjelmakaudella 2014–2020 koske -
vaa asetusta koskevan ehdotuksen, 
joka käsitti muun muassa julkisia 
hankintoja koskeviin jäsenvaltioi -
den kehyksiin liittyviä ennakkoeh -
toja (ks. kohta 62)30
b) sai valmiiksi valmisteluasiakirjan, 
jossa analysoitiin julkisiin hankin -
toihin liittyviä virheitä ja määritel -
tiin toimia, joita voitaisiin toteuttaa 
(ks. kohta 45), mutta joka ei sisältä -
nyt toimintasuunnitelmaa
c) käytti rahoitusoikaisuja ja mak -
sujen keskeyttämistä aiempaa 
laajemmin
d) järjesti koulutusseminaarin neljäs -
sä jäsenvaltiossa.Komissio otti käyttöön 
julkisia hankintoja koskevan 
toimintasuunnitelman 
vuonna 2013
55 
Vuoden 2013 alussa alue- ja kaupunki -
politiikan pääosasto perusti erityisen 
sisäisen yksikön, jota kuvailtiin hallin -
nollisten valmiuksien osaamiskeskuk -
seksi ja jonka tavoitteena oli lisätä EU:n 
rakennerahastojen varojen hyödyn -
tämistä parantamalla jäsenvaltioiden 
hallinnollisia valmiuksia. Yksikön 
tehtäviin kuului muun muassa käsitellä 
ongelmia, jotka liittyivät valmiuksiin 
toteuttaa julkisia hankintamenettelyjä 
vaikuttavasti.
56 
Suunnilleen samaan aikaan komissio 
perusti sisäisen teknisen työryhmän, 
joka käsitteli ERI -rahastojen hallin -
nointiin liittyvien julkisten hankinto -
jen parantamista ja joka kokoontui 
ensimmäisen kerran syyskuussa 201331. 
Tammikuussa 2014 alue- ja kaupunki -
politiikan pääosaston ylempi johto 
hyväksyi yhdessä sääntömääräisistä 
kokouksistaan työryhmän laatiman 
toimintasuunnitelman, joka käsitti 
12 muuta kuin lainsäädäntötoimea, jot -
ka komissio toteuttaisi jäsenvaltioiden 
hallinnollisten valmiuksien parantami -
seksi. Suunnitelma sisälsi toimet, joita 
komissio jo toteutti parhaillaan, sekä 
ideoita uusiksi toimiksi, jotka komissio 
voisi käynnistää. Taulukossa 2  esite -
tään luettelo toimista ja niiden tilan -
teesta vuoden 2014 lopussa.27 Arvioinnissa tarkasteltiin 
lähinnä julkisten hankintojen 
kustannuksia ja tehokkuutta, 
rajatylittäviin julkisiin 
hankintoihin liittyviä 
kysymyksiä, pk -yritysten 
pääsyä julkisten hankintojen 
markkinoille ja julkisten 
hankintojen strategista 
käyttöä Euroopassa.
28 Kuuleminen perustui 
27. tammikuuta 2011 
julkaistuun asiakirjaan 
KOM(2011) 15 lopullinen 
”Vihreä kirja EU:n julkisten 
hankintojen politiikan 
uudistamisesta – Kohti 
tehokkaampia eurooppalaisia 
hankintamarkkinoita”.
29 Lausunto nro 4/2011.
30 KOM(2011) 615 lopullinen, 
6.10.2011, ”Ehdotus – Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetus yhteiseen 
strategiakehykseen kuuluvia 
Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä ja 
Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta”. Euroopan 
parlamentti ja neuvosto 
hyväksyivät ehdotukseen 
perustuvan asetuksen (asetus 
(EU) N:o 1303/2013) 
vuonna 2013.
31 Tekniseen työryhmään 
osallistui virkamiehiä kaikista 
kolmesta keskeisestä 
pääosastosta (alue- ja 
kaupunkipolitiikan 
pääosastosta, työllisyys-, 
sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosastosta sekä 
sisämarkkinoiden ja palvelujen 
pääosastosta) sekä Euroopan 
investointipankista (EIP), 
maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosastosta 
sekä meri- ja kalastusasioiden 
pääosastosta. 
Puheenjohtajana toimi alue- ja 
kaupunkipolitiikan pääosaston 
virkamies, tavallisesti 
osaamiskeskusryhmästä 
vastaava yksikönpäällikkö. 
Työryhmä on jatkanut 
kokouksiaan, ja tämän tekstin 
kirjoittamishetkeen mennessä 
työryhmä oli kokoontunut 
yhteensä kymmenen kertaa.
33 Huomautukset Taulukko 2Julkisia hankintoja koskeva komission sisäinen toimintasuunnitelma, jonka alue- ja 
kaupunkipolitiikan pääosaston johtajat hyväksyivät tammikuussa 2014
Toimi Kuvaus Tilanne vuoden  2014 lopussaLyhyen aikavälin toimet1Jäsenvaltioiden valmiuksien kehittämiseen liittyvän nykyisen toiminnan 
arviointi/analysointi, myös sen arviointi, mitkä ratkaisut ovat toimineet, 
hyvien esimerkkien tunnistaminenAsiantuntijan hankinta aloitettu
2Julkisten hankintojen tuloksellisuutta koskevan aineiston ja indikaattorei ‑
den koostaminen ja analysointi ennakkoehtoja koskevien neuvottelujen 
perustaksiTietoja kerätty ennakkoehtoja koskevien neuvottelujen 
aikana, laadittu arviointitaulukko, josta käy ilmi ennakko ‑
ehtojen täyttyminen jäsenvaltioittain
3Yleisten virheiden välttämistä koskevien käytännön ohjeiden laatiminen ja 
levittäminenOhjeasiakirja laadittu
4Maakohtaiset toimintasuunnitelmat jäsenvaltioille, joissa on havaittu 
puutteitaSisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk‑yritys ‑
toiminnan pääosasto tekee yhteistyötä neljän jäsenvaltion 
kanssa
5 Toimintasuunnitelmien laatimista ja seurantaa koskeva koulutus/opastus Liitetään toimeen 1Keskipitkän aikavälin toimet6Valmistautuminen julkisia hankintoja koskevia uusia direktiivejä varten 
järjestämällä koulutusta hallintoviranomaisille, mukaan lukien 10 työpajaa, 
joissa käsitellään korruptiontorjuntaa Sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston esityksiä 
jäsenvaltioissa tarvittaessa
7 Korruption vastainen avoimuusaloiteEnsimmäistä pilottivaihetta koskeva sopimus 
allekirjoitusvaiheessa
8Nykyisten käytäntöjen sekä varoja hallinnoiville henkilöille järjestettävän 
julkisia hankintoja koskevan ammatillisen koulutuksen ja tarkoitettujen 
tutkintojen tarpeen arviointiSisäinen valmistelu käynnissä
9Kohdennettu tuki tietyille jäsenvaltioille niiden tukemiseksi tekemällä oppi ‑
misen, kumppanuustoiminnan ja muun asiantuntijatuen avullaPilottivaiheessa, käynnistetään parhaillaan
10Tutkimus julkisten hankintojen käytöstä strategisena välineenä, esimerkiksi 
sähköiset hankintamenettelytEi vielä käynnistettyPitkän aikavälin 
toimet11Julkisia hankintoja koskevat laadunhallintajärjestelmät (kokemusten 
tarkastelu ja laajuuden arviointi ERI‑rahastoja koskevien EU:n laajuisten 
standardien kehittämistä varten)Ei vielä käynnistetty
12 Ohjeopas (arvioitiin, miksi jotkin ohjeet eivät paranna toimintaa) Ei vielä käynnistetty
Lähde: Euroopan komissio ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
34 Huomautukset
57 
Toimintasuunnitelmalla pyrittiin 
ensimmäistä kertaa kokoamaan muut 
kuin lainsäädäntötoimet yhteen joh -
donmukaisesti. Toimintasuunnitelman 
12 toimesta kahdeksaa ei ollut vielä to -
teutettu täysimääräisesti vuoden 2014 
loppuun mennessä, vaan ne olivat joko 
valmisteluvaiheessa tai niitä ei ollut 
vielä edes aloitettu. Toimista seuraavat 
kolme oli saatettu loppuun:
a) julkisiin hankintoihin liittyvää 
toimintaa koskevan aineiston ja 
indikaattoreiden koostaminen ja 
analysointi perustaksi ennakkoeh -
toja koskevia neuvotteluja varten 
(toimi 2)
b) ERI-rahastoista rahoitettavissa 
hankkeissa esiintyvien yleisten 
virheiden välttämistä koskeva 
ohjeasiakirja (toimi 3), joka sisältää 
kattavasti aineistoa alan toimijoille
c) julkisia hankintoja koskeviin uusiin 
direktiiveihin valmistautumiseen 
sisältyvä korruptiontorjuntaa 
koskeva koulutus kymmenen 
jäsenvaltion hallintoviranomaisille 
(toimi 6).58 
Työryhmän perustaminen ja toimin -
tasuunnitelman laatiminen viittaavat 
siihen, että komission sisäinen koor -
dinointi on parantunut. On kuitenkin 
todettava, että
a) toimintasuunnitelman on hyväk -
synyt vain yksi komission osasto 
(alue- ja kaupunkipolitiikan pää -
osasto). Muut työryhmään osallis -
tuvat pääosastot eivät ole hyväk -
syneet toimintasuunnitelmaa. 
Komissio ei ole julkaissut toiminta -
suunnitelmaa, joten siihen liittyvä 
avoimuus ja vastuullisuus on ollut 
vähäistä eikä mikään yksikkö ole 
ottanut sitä omakseen.
b) työryhmä koostuu asiantuntija -
tehtävissä täytäntöönpanotasol -
la työskentelevästä komission 
henkilöstöstä.
59 
Koska suurinta osaa toimista ei ole vie -
lä toteutettu täysimääräisesti, toimin -
tasuunnitelman vaikutuksia ei voida 
arvioida tässä vaiheessa.
60 
Edellä kuvailtu osoittaa, että joitakin 
muuhun kuin lainsäädäntöön liittyviä 
kysymyksiä on tunnistettu ja että nii -
den kohdalla on mahdollisesti edistyt -
ty. Se osoittaa kuitenkin myös, ettei 
komissio ole vielä osoittanut korkean 
tason koordinoitua johtajuutta tällä 
alalla.
35 Huomautukset
Uudella lainsäädännöllä 
voidaan edistää julkisiin 
hankintoihin liittyviä 
virheitä koskevan 
ongelman ratkaisemista, jos 
lainsäädäntöä sovelletaan 
oikein
ERI-rahastoja 
ohjelmakaudella 2014–
2020 koskeva asetus ja 
ennakkoehdot
61 
Euroopan rakenne- ja investointirahas -
toja ohjelmakaudella 2014–2020 koske -
vassa uudessa oikeudellisessa kehyk -
sessä otetaan käyttöön ennakkoehdot. Ne ovat ennalta määriteltyihin perus -
teisiin perustuvia ehtoja, joita pidetään 
kumppanuussopimusten kattaman 
EU:lta saatavan tuen vaikuttavan ja 
tehokkaan käytön välttämättöminä 
ennakkoedellytyksinä. Jäsenvaltioiden 
julkisia hankintoja koskeva järjestelmä 
on yksi alue, jota varten on vahvistettu 
ennakkoehtoja (ks. kaavio 9 ). Jäsen -
valtioiden oli tehtävä itsearviointi siitä, 
täyttyvätkö ennakkoehdot ja kuinka 
hyvin ne täyttyvät32, ja esitettävä 
yhteenveto arviostaan kumppanuus -
sopimuksessa, jonka ne toimittivat 
vuonna 2014. Jos komissio katsoo, että 
jäsenvaltio ei ole täyttänyt säädettyjä 
ehtoja 31. joulukuuta 2016 mennessä, 
komissio voi keskeyttää maksujen 
maksamisen jäsenvaltiolle33.Kaavio 9Julkisia hankintoja koskevat ennakkoehdot ja täyttymiskriteerit
Järjestelyt hallinnon valmiuksien varmistamiseksi 
julkisia hankintoja koskevien unionin sääntöjen 
täytäntöönpanon ja soveltamisen osalta Järjestelyt ERI-rahastojen täytäntöönpanos-
sa toimivan henkilöstön koulutusta ja 
tiedotusta varten  Järjestelyt, joilla varmistetaan 
läpinäkyvät sopimusten tekomenettelyt 
Ennakkoehdot: On olemassa järjestelyt, 
joilla varmistetaan julkisia hankintoja 
koskevan unionin lainsäädännön vaikuttava 
soveltaminen ERI-rahastojen alalla Järjestelyt julkisia hankintoja koskevan unionin 
lainsäädännön vaikuttavata soveltamista varten 
asianmukaisten mekanismien avulla 
Lähde: Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liite XI.32 Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta 17 päivänä 
joulukuuta 2013 annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320) 
2 artiklan 33 kohta, 19 artikla ja 
liite XI.
33 Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 
19 artikla.
36 Huomautukset
62 
Komission mukaan ennakkoehtojen 
käyttöönoton avulla voidaan vähentää 
virheitä ja parantaa julkisia hankintoja, 
koska ehto kannustaa jäsenvaltioita 
ottamaan käyttöön julkisia hankintoja 
koskevan vankan oikeudellisen ja hal -
linnollisen kehyksen. Tämän mahdol -
lisesti hyödyllisen työkalun tehokkuus 
riippuu kuitenkin siitä, täyttävätkö jä -
senvaltiot ehdot vuoden 2016 loppuun 
mennessä, ja jos eivät täytä, siitä tun -
nistaako ja arvioiko komissio ehtojen 
noudattamatta jättämisen ja keskeyt -
tääkö se maksut sen mukaisesti.
63 
Harkitessaan, keskeytetäänkö mak -
sujen maksaminen jäsenvaltioille, 
komissio saattaa havaita jäsenvaltiois -
sa kahden tavoitteen välisiä jännitteitä: 
toisaalta pyritään parantamaan julkisia 
hankintoja koskevia järjestelmiä ja 
toisaalta edistämään EU:n varojen hyö -
dyntämistä jäsenvaltioissa34.
64 
Vuoden 2015 alussa 12 jäsenvaltiota35 
EU:n 28 jäsenvaltiosta ei ollut vielä 
täyttänyt julkisia hankintoja koskevia 
ehtoja. Näihin kuului kaksi niistä nel -
jästä jäsenvaltiosta, joissa käytiin tätä 
tarkastusta varten, eli Italia ja Tšekin 
tasavalta, jotka ovat molemmat laati -
neet toimintasuunnitelman.65 
Julkisia hankintoja koskevien ennakko -
ehtojen käyttöönotto on helpottanut 
sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittä -
jyyden ja pk -yritystoiminnan pääosas -
ton yhteistyöpyrkimyksiä sellaisten jä -
senvaltioiden kanssa, joilla on julkisiin 
hankintoihin liittyviä erityisongelmia. 
Jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet, että 
niiden on täytettävä ennakkoehdot, ja 
ne ovat olleet siksi valmiita ottamaan 
vastaan pääosaston tarjoamaa tukea. 
Pääosasto on valinnut tukemansa jä -
senvaltiot  – joita tarkastusajankohtana 
oli neljä36 – käyttämällä riskiin perus -
tuvaa kohdennettua lähestymistapaa, 
joka pohjautuu joukkoon perusteita 
ja jossa otetaan huomioon komission 
henkilöstöresurssit (ks. laatikko 10 ). 
Komission mukaan vuoden 2016 lop -
puun mennessä ensisijainen tavoite 
niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka 
eivät ole soveltaneet ennakkoehtoja, 
on pyrkiä panemaan vaikuttavasti 
täytäntöön sovitut toimintasuunnitel -
mat eikä niinkään käynnistää korjaa -
via toimenpiteitä tai mahdollisesti 
rikkomusmenettelyjä.
66 
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittä -
jyyden ja pk -yritystoiminnan pääosas -
to tukee valitsemiaan jäsenvaltioita 
useilla toimenpiteillä, kuten perusta -
malla työryhmiä, jotka laativat koko -
naisvaltaisen julkisia hankintoja koske -
van strategian. Komission eri osastojen 
toteuttamien toimien koordinointi on 
tärkeää edellä mainittujen mahdollis -
ten jännitteiden vuoksi (kohta 63).34 Tilintarkastustuomioistuin on 
aiemmin tuonut esiin tällaisia 
jännitteitä. Ks. 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2011, 
kohta 5.23 (EUVL C 344, 
12.11.2012), ja 25. marraskuuta 
2014 julkaistu ”Yleiskatsaus 
EU:n talousarviohallintoon 
kohdistuviin riskeihin: 
EU-varojen optimaalinen 
käyttö”, s. 54, kohta 5 a ( http://
eca.europa.eu ).
35 Bulgaria, Tšekin tasavalta, 
Kreikka, Kroatia, Italia, Latvia, 
Unkari, Malta, Puola, Romania, 
Slovenia ja Slovakia.
36 Bulgaria, Kreikka, Italia ja 
Romania.
37 Huomautukset
Julkisia hankintoja koskevat 
uudet direktiivit on pantava 
täytäntöön viimeistään 
huhtikuussa 2016
67 
Uusi lainsäädäntöpaketti julkaistiin 
28. maaliskuuta 2014. Se käsittää 
seuraavat kolme direktiiviä: direktiivit 
2014/24/EU37 ja 2014/25/EU38, joilla ku -
motaan tai muutetaan aiempia direk -
tiivejä, ja direktiivin 2014/23/EU39, jolla 
otetaan käyttöön kattavat säännöt 
käyttöoikeuksista. Jäsenvaltioiden on 
pantava direktiivit joitakin poikkeuksia 
lukuun ottamatta täytäntöön 18. huh -
tikuuta 2016 mennessä. Direktiivit 
ovat kuitenkin jo nyt merkityksellisiä 
säännösten tulkinnan kannalta.68 
Julkisia hankintoja koskevien uusien 
direktiivien avulla pyritään varmista -
maan sisämarkkinoiden vaikuttava 
toiminta, tehostamaan julkisten varo -
jen käyttöä, helpottamaan pienten ja 
keskisuurten yritysten osallistumista 
julkisiin hankintoihin ja antamaan 
hankkijoille paremmat edellytykset 
hyödyntää julkisia hankintoja yhteisten 
yhteiskunnallisten tavoitteiden tueksi.Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoiminnan pääosaston 
tukemien jäsenvaltioiden valintaperusteet
 οEU:n varoin rahoitetuissa menoissa todettujen, julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden suuri määrä
 οjulkisia hankintoja koskevien ennakkoehtojen täyttämättä jättäminen
 οjulkisten hankintojen järjestelmää koskevat tehottomuudet
 οkomission saamat EU:n lainsäädännön väitettyä rikkomista koskevat kantelut
 οrikkomusmenettelyt tai niitä edeltävät prosessit
 οriita -asioiden määrä
 οjäsenvaltion halukkuus luoda kumppanuus komission kanssaLaatikko 10
37 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2014/24/
EU, annettu 26 päivänä 
helmikuuta 2014, julkisista 
hankinnoista ja 
direktiivin 2004/18/EY 
kumoamisesta (EUVL L 94, 
28.3.2014, s. 65).
38 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2014/25/
EU, annettu 26 päivänä 
helmikuuta 2014, vesi- ja 
energiahuollon sekä liikenteen 
ja postipalvelujen alalla 
toimivien yksiköiden 
hankinnoista ja 
direktiivin 2004/17/EY 
kumoamisesta (EUVL L 94, 
28.3.2014, s. 243).
39 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2014/23/
EU, annettu 26 päivänä 
helmikuuta 2014, 
käyttöoikeussopimusten 
tekemisestä (EUVL L 94, 
28.3.2014, s. 1).
38 Huomautukset
69 
Komission mukaan jäsenvaltioille 
asetettujen uusien vaatimusten, jotka 
koskevat komissiolle raportointia 
ja seurantaa, pitäisi auttaa vähen -
tämään virheitä, jotka aiheutuvat 
julkisia hankintoja koskevien sääntöjen 
virheellisestä soveltamisesta 40. Ny -
kyisen oikeuskäytännön kodifioinnin 
ansiosta julkisia hankintoja koskevat 
uudet direktiivit lisäävät oikeusvar -
muutta ja helpottavat toimijoiden 
osallistumista julkisiin hankintoihin. 
Direktiivien avulla voidaankin mah -
dollisesti estää tiettyjä virheitä, jotka liittyvät esimerkiksi kokemuksen ja 
henkilöstön pätevyyden käyttöön 
hankintasopimuksen tekoperusteena 
tai eturistiriitojen määrittelyyn. Oikeu -
dellisen kehyksen muutokset saattavat 
joissakin tapauksissa myös aiheuttaa 
uudenlaisia virheitä. Laatikossa 1 1  
esitetään analyysi tietyistä julkisia 
rakennusurakoita ja palveluja koskeviin 
hankintasopimuksiin liittyvistä muu -
toksista ja mahdollisuuksista ratkaista 
julkisiin hankintoihin koheesiopoli -
tiikan alalla liittyviä virheitä koskeva 
ongelma niiden avulla41.
Analyysi tietyistä julkisia rakennusurakoita ja palveluja koskeviin 
hankintasopimuksiin liittyvistä muutoksista, jotka johtuvat julkisia hankintoja 
koskevista uusista direktiiveistä
Uuden menettelyn, innovaatiokumppanuuden, käyttöönotto , jo olemassa olleen tarjousperusteisen neu -
vottelumenettelyn lisäksi (ks. laatikko 1 ). Uusi hankintaviranomaisten kannalta joustavampi lähestymistapa 
saattaa vähentää menettelyihin liittyviä virheitä tilanteissa, joissa avoin ja rajoitettu menettely eivät ole tar -
koituksenmukaisia. Avoimuuden, syrjimättömyyden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden soveltaminen ja 
tarkastaminen saattavat kuitenkin vaikeutua.
Mahdollisuus käyttää sosiaalisia näkökohtia ja ympäristönäkökohtia hankintasopimuksen tekoperustei -
na. Niiden jäsenvaltioiden viranomaiset, joissa käytiin tätä tarkastusta varten, olivat huolissaan siitä, että uusi 
lainsäädäntö monimutkaistaisi menettelyjä, koska sen mukaan on mahdollista käyttää hankintasopimuksen 
tekoperusteita tai sen toteuttamisen ehtoja, jotka liittyvät sosiaalisiin näkökohtiin tai ympäristönäkökohtiin. 
Näihin näkökohtiin perustuvassa hankinnassa avoimen ja syrjimättömän prosessin varmistaminen saattaa 
osoittautua hankintaviranomaisille haasteelliseksi tehtäväksi. Laillisten ja asianmukaisten hankintasopimuk -
sen tekoperusteiden ja sopimuksen toteuttamisen ehtojen määrittämiseen liittyvän kokemuksen kartuttami -
nen jäsenvaltioiden järjestelmissä saattaa kestää jonkin aikaa.
Hankintasopimuksen muutoksia koskevat uudet säännökset.  Joustavuutta lisätään, minkä ansiosta hankin -
tasopimuksia voidaan tietyissä tilanteissa muuttaa ilman uutta hankintamenettelyä. On todennäköistä, että 
hankintasopimusten muutoksiin liittyvät virheet vähenevät. Lainsäädännön muutoksilla ei kuitenkaan pystytä 
poistamaan virheitä, jotka aiheutuvat hankkeiden huonosta valmistelusta ja siitä johtuvasta tarpeesta muut -
taa hankintasopimuksia myöhemmin.
Liikevaihtovaatimuksen enimmäisarvon tarkka määrittely . Uusissa säännöissä säädetään, että talouden 
toimijoilta vaadittava vuotuinen vähimmäisliikevaihto saa olla enintään kaksi kertaa hankintasopimuksen 
ennakoidun arvon suuruinen, paitsi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa. Tämän ansiosta hankintaviran -
omaiset saattavat tehdä vähemmän virheitä, jotka koskevat laittomien valintaperusteiden määrittelemistä.
Tiettyjä palveluja, kuten terveys-, koulutus- ja sosiaalipalveluja, koskeva uusi järjestely,  jota sovelletaan, 
kun hankintasopimuksen arvo on suurempi kuin 750 000  euroa. Tässä järjestelyssä jäsenvaltiot saavat vapaas -
ti määritellä kansalliset säännöt, kunhan ne ovat EU:n perussopimusten yleisten periaatteiden ja direktiivin 
säännösten mukaisia (etenkin avoimuuden osalta). Jäsenvaltioiden määrittelemistä säännöistä ja niiden moni -
mutkaisuudesta riippuen ESR:stä yhteisrahoitettaviin koulutuspalveluihin liittyvät virheet saattavat lisääntyä.Laatikko 1140 Euroopan komission 
lehdistötiedote ( http://europa.
eu/rapid/
press -release_MEMO-14-
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Tilintarkastustuomioistuimen 
lausunto nro 4/2011.
39 Huomautukset
70 
Kyselyyn vastanneista tarkastusviran -
omaisista vain 40 prosenttia oli sitä 
mieltä, että uusien direktiivien avulla 
voitaisiin vähentää virheitä, erityisesti 
julkisen hankintamenettelyn valin -
taan, tarjouspyynnön julkaisemiseen, 
valintaperusteiden määrittelemiseen 
tai tarjousten arvioimiseen liittyviä 
virheitä (ks. virheitä koskeva analyysi 
kohdassa 22).
71 
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittä -
jyyden ja pk -yritystoiminnan pääosas -
to on jo antanut neuvoja siitä, kuinka 
uudet direktiivit on saatettava osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. Neuvoja 
on annettu pääasiassa osallistumalla 
kokouksiin, mutta myös järjestämällä 
erityisiä temaattisia neuvontatilaisuuk -
sia kansallisille asiantuntijoille.
72 
Kaiken kaikkiaan se, vähentävätkö 
nämä uuteen lainsäädäntöpakettiin 
sisältyvät piirteet sääntöjenvastaisuuk -
sia, riippuu siitä, miten piirteet pan -
naan täytäntöön jäsenvaltioissa.
Uudet raportointivelvoitteet
73 
Uusiin direktiiveihin sisältyy uusia seu -
rantaa ja raportointia koskevia vaati -
muksia. Ne käsittävät seuraavat uudet 
velvoitteet42:a) Jäsenvaltioiden on toimitettava 
komissiolle viimeistään huhtikuus -
sa 2017 ja sen jälkeen joka kolmas 
vuosi43seurantaraportti, joka sisäl -
tää tiedot
i)  vääränlaisen soveltamisen tai 
oikeudellisen epävarmuuden 
yleisimmistä syistä
ii) hankintoihin liittyvien petos-, 
korruptio- ja eturistiriita -
tapausten sekä muiden 
vakavien sääntöjenvastaisuuk -
sien ehkäisemisestä, havait -
semisesta ja asianmukaisesta 
raportoinnista.
b) Komissio antaa jäsenvaltioiden 
raporttien perusteella säännöllisin 
väliajoin kertomuksen kansallisten 
hankintapolitiikkojen toteutta -
misesta ja parhaista käytännöistä 
sisämarkkinoilla.
74 
Jos nämä jäsenvaltioille asetetut uudet 
raportointia ja seurantaa koskevat vaa -
timukset pannaan oikein täytäntöön, 
komissio voisi saada entistä paljon 
parempaa tietoa siitä, miten julkisia 
hankintoja koskevia EU:n sääntöjä pan -
naan täytäntöön käytännössä.42 Direktiivin 2014/24/EU 
83–85 artikla.
43 Ensimmäinen kertomuksista 
on toimitettava viimeistään 
huhtikuussa 2017.
40 Huomautukset
Jäsenvaltiot keskittyvät 
perustason tarkastuksiin ja 
ovat alkaneet vasta äskettäin 
toteuttaa ennalta ehkäiseviä 
toimia
Jäsenvaltioiden ja/tai 
komission toteuttamat 
korjaavat toimet
75 
Jäsenvaltioiden viranomaiset voisi -
vat ja niiden pitäisi havaita ja korjata 
tuensaajien tasolla tapahtuvat julkisiin 
hankintoihin liittyvät virheet ennen 
kuin jäsenvaltiot lähettävät maksu -
pyynnöt komissiolle. Jäsenvaltioiden 
viranomaisten tekemät perustason 
tarkastukset käsittävät
a) jäsenvaltioiden hallintoviranomais -
ten tekemiä tuensaajien maksu -
pyyntöjä koskevia tarkastuksia
b) jäsenvaltioiden todentamisviran -
omaisten tekemiä tarkastuksia, 
mukaan lukien hallintoviranomais -
ten raportoimia tietoja koskevat 
tarkastukset.
76 
Kuten tilintarkastustuomioistuin on 
aiemmin todennut44 ja komissio on 
omissa tarkastuksissaan todennut, jä -
senvaltioiden toimittamat perustason 
tarkastukset eivät vielä ole riittävän 
vaikuttavia. Tämä johtaa siihen, että jä -
senvaltiot ilmoittavat komissiolle EU:n 
talousarviosta korvattaviksi sellaisten 
hankkeiden menoja, joihin liittyy julki -
siin hankintoihin liittyviä virheitä.77 
Jos komissio havaitsee julkisiin han -
kintoihin liittyviä virheitä sen jälkeen, 
kun sille on jo lähetetty maksupyyntö, 
komissio voi
a) määrätä kyseisiä hankkeita koske -
via rahoitusoikaisuja
b) määrätä koko toimenpideohjelmaa 
(tai sen yhtä tai useampaa toimin -
talinjaa) koskevan kiinteämääräi -
sen oikaisun, jos komissio katsoo, 
että kaikkien niiden sopimusten 
tarkistaminen, joita asia koskee, 
olisi mahdotonta.
78 
Varmistaakseen tällaisten rahoitusoi -
kaisujen johdonmukaisuuden komissio 
on laatinut suuntaviivoja, joissa mää -
ritetään julkisia hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta jättämisen 
vuoksi sovellettavien rahoitusoikai -
sujen taso45. Vuodesta 2013 lähtien 
suuntaviivat ovat olleet kodifioituina 
komission päätöksellä, ja siten ne sito -
vat kaikkia komission yksiköitä, jotka 
vastaavat jaetusta hallinnoinnista.
79 
Jos komissio katsoo, että jäsenvaltioi -
den hallinto- ja valvontajärjestelmät 
ovat puutteellisia, komissio keskeyt -
tää maksujen määräajan kulumisen 
varmistaakseen, että jäsenvaltiot 
toteuttavat järjestelmien parantamisen 
edellyttämät korjaavat toimet. Kes -
keyttämisen aikana EU:n talousarviosta 
ei suoriteta maksuja toimenpideohjel -
malle. Julkisia hankintoja koskeva hal -
linto- ja valvontajärjestelmä voi kuulua 
keskeyttämisen soveltamisalaan (ks. 
laatikoissa 12  ja 13 olevat esimerkit).44 Tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomukset 
talousarvion toteuttamisesta 
varainhoitovuosilta 2012 
ja 2013.
45 Rahastojen 
yhteensovittamisesta 
vastaavan komitean antamat 
suuntaviivat COCOF 
07/0037/03 rakennerahastojen 
ja koheesiorahaston 
yhteisrahoittamiin menoihin 
liittyvien kustannusten 
rahoitusoikaisujen 
määräämiseksi julkisia 
hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta 
jättämisen vuoksi, 29.11.2007; 
komission päätös 
C(2013) 9527 final, annettu 
19.12.2013, suuntaviivojen 
vahvistamisesta ja 
hyväksymisestä niiden 
rahoitusoikaisujen 
määrittämisen osalta, jotka 
komissio tekee julkisia 
hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta 
jättämisen vuoksi, 
yhteistyössä jäsenvaltioiden 
kanssa hallinnoituihin, unionin 
rahoittamiin menoihin.
41 Huomautukset
80 
Muiden kuin komission päätöksel -
lä määrättyjen rahoitusoikaisujen 
ennaltaehkäisevä vaikutus saattaa olla 
vähäinen vuoteen 2017 asti, jolloin oh -
jelmakausi 2007–2013 päätetään. Tämä 
johtuu siitä, että asetusten mukaan 
jäsenvaltiot saavat korvata rahoitus -
oikaisujen kohteena olevia menoja 
muilla, tukikelpoisilla menoilla. Näin 
ollen jäsenvaltioiden saama varojen 
kokonaismäärä väheni itse asiassa vain 
harvoin. Ohjelmakautta 2014–2020 
varten sääntöjä on muutettu: Jäsenval -
tiot saattavat menettää rahoitusta, jos 
myöhemmin havaitaan, että hallinto-, 
todentamis- ja tarkastusviranomaisten 
laillisiksi ja sääntöjenmukaisiksi ilmoit -
tamissa menoissa on virheitä46.Ennalta ehkäisevät toimet ovat 
alkaneet jäsenvaltioissa, mutta 
vasta äskettäin
81 
Niissä neljässä jäsenvaltiossa, joissa 
käytiin tätä tarkastusta varten, useim -
pia ennalta ehkäiseviä toimia alettiin 
toteuttaa vasta ohjelmakauden 2007–
2013 loppupuolella, useimmiten vuosi -
na 2013 ja 2014.Esimerkki maksujen keskeyttämisestä
Espanjan  tarkastusviranomaisen vuonna 2011 suorittamassa tarkastuksessa havaittiin, että lentoasemien ja 
helikopterikenttien pitäjän hankintamenettelyt eivät olleet julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisia. 
Komissio keskeytti siksi tämän organisaation johtamia hankkeita koskevat maksut. Vuonna 2014 Espanjan tar -
kastusviranomainen tarkasti, sovellettiinko parannettuja menettelyjä vaikuttavasti, ja vahvisti sen jälkeen, että 
organisaation hankintamenettelyt olivat parantuneet ja että niitä käytettiin vaikuttavasti. Komissio lopetti 
maksujen keskeytyksen. Kiinteämääräistä rahoitusoikaisua sovellettiin organisaation kaikkiin menoihin, joita 
ongelmien katsottiin kyseisenä aikana koskeneen.
Esimerkki toimintasuunnitelmasta
Tšekin tasavallassa  laadittiin komission edellyttämä toimintasuunnitelma hallinto- ja valvontajärjestel -
missä havaittujen vakavien puutteiden vuoksi, ja maassa on toteutettu parannuksia. Järjestelmiä on päivi -
tetty esimerkiksi niin, että menoista, jotka tarkastusviranomainen, komissio tai tilintarkastustuomioistuin 
on määritellyt sääntöjenvastaisiksi julkisiin hankintoihin liittyvien virheiden vuoksi, ei lähetetä komissiolle 
maksupyyntöjä.Laatikko 12 Laatikko 13
46 Ks. asetuksen 
(EU) N:o 1303/2013 143 artikla.
42 Huomautukset
82 
Näistä jäsenvaltioista kolmessa eli 
Yhdistyneessä kuningaskunnas -
sa, Italiassa ja Tšekin tasavallassa 
on hiljattain perustettu yksiköiden 
välisiä työryhmiä, jotka käsittele -
vät koheesiopolitiikan alan julkisia 
hankintoja. Työryhmiin osallistuu 
hallintoviranomaisten, tarkastusvi -
ranomaisten, täytäntöönpanevien elinten, oikeudellisten yksiköiden sekä 
julkisia hankintoja koskevia kysymyk -
siä käsittelevien muiden yksiköiden 
edustajia. Työryhmät ovat hyödyllisiä 
kokemusten vaihdon, julkisia hankin -
toja koskevien kysymysten johdonmu -
kaisen käsittelyn ja sopivien toimien 
tunnistamisen kannalta. Laatikossa 14  
on tietoja Yhdistyneessä kuningaskun -
nassa perustetusta verkostosta.
Esimerkki eräässä jäsenvaltiossa julkisia hankintoja koskevia kysymyksiä 
käsittelevästä yksiköiden välisestä työryhmästä
Yhdistyneessä kuningaskunnassa  EAKR:n hallinnoinnista vastaava Englannin hallintoviranomainen perusti 
vuonna 2013 sisäisen työryhmän, joka tarkastelee julkisissa hankinnoissa havaittuja sääntöjenvastaisuuk -
sia ja vastaa julkisiin hankintoihin liittyviin tiedusteluihin. Verkostoon kuuluvat hallintoviranomaisen laki -
miehet, ohjelman täytäntöönpanosta vastaavat virkamiehet ja välittävä elin sekä neuvonantajana toimiva 
tarkastusviranomainen.
Verkosto
 οkäy läpi ja julkaisee uudelleen julkisia hankintoja koskevia kansallisia vaatimuksia ja niihin liittyviä ohjeita
 οjärjestää videokokouksia, joissa käsitellään muun muassa tapaustutkimuksia ja ohjeita
 οarvioi järjestelmiä ja hankkeita koskevia tarkastuksia sekä muita julkisiin hankintoihin liittyviä tarkastuksia.Laatikko 14
Tietotekniset välineet voivat 
auttaa ratkaisemaan julkisiin 
hankintoihin liittyviä 
ongelmia, mutta välineet on 
otettava täysimääräisesti 
käyttöön
83 
Tietotekniikan muutosvoima voi auttaa 
estämään ja havaitsemaan julkisiin 
hankintoihin liittyviä virheitä. Sekä 
komissio että jäsenvaltiot kehittävät 
parhaillaan esimerkiksi seuraavanlaisia 
tietoteknisiä ratkaisuja:a) sähköiset hankintamenettelyt
b) tietojen keruu ja tietokantojen 
luominen virheiden analysoinnin 
helpottamiseksi
c) tiedonlouhintatyökalut petosta -
pauksissa havaittujen toiminta -
mallien ja sääntöjenvastaisuuksien 
tunnistamiseen.
43 Huomautukset
Sähköiset hankintamenettelyt
84 
Sähköisillä hankintamenettelyillä 
tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, 
että julkisen sektorin elimet käyttävät 
sähköistä viestintää suorittaessaan 
liiketoimia tavaroiden ja palvelujen 
ostamisen tai julkisia rakennusurakoita 
koskevien tarjouskilpailujen yhtey -
dessä47. Sähköiset hankintamenettelyt 
kattavat sähköisiä prosesseja, joilla 
tuetaan hankintaprosessin eri vaiheita, 
jotka ovat hankinnasta ilmoittaminen, 
tarjousasiakirjojen toimittaminen, 
tarjousten jättäminen, tarjousten 
arviointi, hankintasopimuksen teke -
minen48 sekä tilaaminen, laskuttami -
nen ja maksaminen49. Komissio arvioi 
vuonna 2014, että keskimäärin noin 
10 prosenttia julkisista hankinnoista 
toteutetaan EU:ssa sähköisesti50.
85 
Sähköisillä hankintamenettelyillä 
voidaan
a) edistää kilpailua ja vastineen 
saamista rahalle, koska ne laajenta -
vat – myös pk -yritysten – mahdol -
lisuuksia osallistua tarjouskilpailui -
hin sisämarkkinoillab) tehostaa julkisten hankintojen 
hallinnointia laajentamalla mah -
dollisuuksia osallistua tarjouskil -
pailuihin sekä automatisoimalla 
keskeisiä menettelyjä, mikä puo -
lestaan voi johtaa kustannussääs -
töihin sekä tarjoajien että hankin -
taviranomaisten näkökulmasta
c) auttaa havaitsemaan ja estämään 
sääntöjenvastaisuuksia, korruptio -
ta ja petoksia51.
86 
Laatikossa 15  on tietoja sähköisten 
hankintamenettelyjen käytöstä niissä 
jäsenvaltioissa, joissa käytiin tätä tar -
kastusta varten.
87 
Tuettuaan useita sähköisiin hankinta -
menettelyihin liittyviä pilottihankkeita 
komissio otti vuoden 2013 toiminta -
suunnitelmaansa mukaan toimen, jolla 
pyritään lisäämään sähköisten hankin -
tamenettelyjen käyttöä (ks. tauluk -
ko 2 ). Tarkastusajankohtana toimen 
toteuttamista ei ollut kuitenkaan vielä 
aloitettu.
Esimerkkejä sähköisten hankintamenettelyjen käytöstä
 οItaliassa  järjestelmä sisältää virtuaalisen luettelon, johon rekisteröidyt yritykset voivat lisätä tuotteita.
 οTšekin tasavallassa  kehitetään parhaillaan yksikkökustannustietokantaa, jota tarjoajat voivat käyttää ver -
tailuun ja jolla voidaan siten edistää avoimuutta ja reilua hinnoittelua.
 οEspanjassa  tarjoukset voidaan joissakin tapauksissa toimittaa sähköisesti.Laatikko 1547 KOM(2010) 571 lopullinen, 
18.10.2010, ”Vihreä kirja 
sähköisen hankinnan käytön 
laajentamisesta EU:ssa”.
48 Julkisia hankintoja koskevissa 
uusissa direktiiveissä todetaan 
kuitenkin myös seuraavaa: 
”Mihinkään 
hankintasopimuksen 
tekemisen jälkeisiin 
hankintaprosessin vaiheisiin 
enempää kuin 
hankintaviranomaisen 
sisäiseen viestintään ei 
myöskään saisi tämän 
direktiivin nojalla soveltaa 
velvoitetta käyttää sähköisiä 
viestintävälineitä.”
49 Direktiivien 2014/24/EU 
ja 2014/25/EU mukaan 
jäsenvaltioiden on 
varmistettava, että kaikessa 
direktiivien mukaisessa 
viestinnässä ja 
tietojenvaihdossa käytetään 
sähköisiä viestintämuotoja. 
Vaatimus käsittää ilmoitusten 
julkaisemisen, 
hankinta -asiakirjojen 
saatavuuden ja tarjousten 
sähköisen toimittamisen. 
Vaatimukset tulevat voimaan 
vuosina 2016–2018.
50 SWD(2014) 262 final, 1.8.2014, 
”Annual Public Procurement 
Implementation Review 2013 ” 
(julkisten hankintojen 
toteuttamiskatsaus 
vuodelta 2013).
51 Ks. esimerkiksi julkisiin 
hankintoihin liittyvän 
korruption tunnistamista ja 
vähentämistä EU:ssa käsittelevä 
tutkimus ” Identifying and 
reducing corruption in public 
procurement in the EU ”, jonka 
PwC ja Ecorys ovat yhdessä 
Utrechtin yliopiston kanssa 
tehneet Euroopan komissiolle 
(OLAF), 30.6.2013 ( http://
ec.europa.eu/anti_fraud/
documents/anti- fraud -policy/
research -and-studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ).
44 Huomautukset
88 
Myös Kyproksessa käytiin tarkastuksen 
aikana, jotta voitiin tarkastella siellä 
käytössä olevaa sähköisten hankinto -
jen järjestelmää (ks. laatikko 16 ).
Sähköisten hankintamenettelyjen käyttö Kyproksessa
Kyproksessa vuonna 2010 käyttöön otettu sähköisten hankintojen järjestelmä on verkkopohjainen työkalu, 
jonka käyttö lisääntyy julkishallinnossa. Vuoden 2014 lopussa 501 hankintaviranomaista maan noin 700 han -
kintaviranomaisesta oli rekisteröitynyt sähköisten hankintamenettelyjen käyttäjäksi. Joidenkin toimintojen 
käyttäminen on hankintaviranomaisille ja talouden toimijoille vapaaehtoista. Useimmat hankintaviranomaiset 
käyttävät järjestelmää tarjouskilpailuista ilmoittamiseen. Vuoden 2014 loppuun mennessä rekisteröityneistä 
käyttäjistä 21 prosenttia oli ulkomaisia yrityksiä. Vuonna 2014 perustettiin kaksikielinen neuvontapalvelu kaik -
kia järjestelmän käyttäjiä varten. Kyproksen viranomaisten strategian mukaan sähköisiä hankintoja koskeva 
järjestelmä otetaan täysimääräisesti käyttöön 30. kesäkuuta 2016 mennessä ja koulutusta järjestetään maalis -
kuusta 2015 alkaen.Laatikko 16
Tietotekniikkaa on vasta 
äskettäin alettu käyttää 
julkisiin hankintoihin 
liittyviä virheitä koskevien 
tietokantojen luomiseen
89 
Kuten edellä kuvaillaan, tarkka käsitys 
julkisiin hankintoihin liittyvien on -
gelmien kehityssuunnista edellyttää, 
että käytettävissä on kattavia tietoja 
sellaisessa muodossa, että ongelmia 
voidaan analysoida. Jäsenvaltiot ovat 
vasta äskettäin alkaneet käyttää jo ole -
massa olevia tai uusia tietokantoja jul -
kisiin hankintoihin liittyvien virheiden 
analysointiin (ks. kohta 41). Komissio ei 
ole vielä luonut sääntöjenvastaisuuksia 
koskevaa tietokantaa, joka sisältäisi 
myös julkisiin hankintoihin liittyvät 
sääntöjenvastaisuudet.Tiedonlouhintatyökalut  – 
esimerkkinä petoksista 
varoittava ARACHNE -väline
90 
Komissio alkoi vuonna 2009 kehit -
tää sähköistä petoksista varoittavaa 
välinettä, josta se käyttää nimitystä 
ARACHNE. Väline otettiin käyttöön 
vuonna 2013. Välineen omistaa ja sitä 
ylläpitää komissio.
91 
Järjestelmässä on tarkoitus säilyttää 
keskeisiä tietoja EAKR:n, koheesio -
rahaston ja ESR:n rahoittamista 
hankkeista, esimerkiksi yrityksistä 
ja hankkeista, siten, että hankkeisiin 
osallistuvien eri talouden toimijoiden 
välisiä suhteita ja yhteyksiä voidaan 
analysoida. Verkkopohjainen väline 
sisältää myös linkkejä muihin ulkoisiin 
julkisiin tietokantoihin. Välineen käyt -
täjien käytettävissä on indikaattoreita, 
jotka kuvaavat mahdollisia petosriskejä 
eri yritysten osalta.
45 Huomautukset
92 
Komissio kehottaa kaikkien 28 jäsen -
valtion hallinto- ja tarkastusviranomai -
sia syöttämään tietonsa järjestelmään 
ja käyttämään välinettä maksutta.
93 
Helmikuussa 2015 yhteensä 17 jäsen -
valtiota 28 jäsenvaltiosta joko käytti 
välinettä tai ilmoitti aikovansa käyttää 
sitä (ks. myös kaavio 10 ).94 
Tällainen järjestelmä voi kuitenkin 
toimia kunnolla vain, jos riittävän suuri 
määrä jäsenvaltioiden viranomaisia 
syöttää siihen kattavia ja laadukkaita 
tietoja. Vuoden 2014 loppuun men -
nessä 14 jäsenvaltiota oli toimittanut 
tällaisia tietoja ainakin yhdestä toi -
menpideohjelmasta. Jotta välineestä 
tulisi vaikuttava EU:n laajuinen petok -
sista varoittava järjestelmä, muiden -
kin jäsen  valtioiden olisi toimitettava 
tietoja.Kaavio 10ARACHNE: käyttöönoton tilanne jäsenvaltioissa helmikuussa 2015
Aluepolitiikka ja 
työllisyyspolitiikka1 ei käytä Arachnea (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)(NL, AT, SI, SE)(ES, FR, CY, MT)*4 luo/viimeistelee aineistoaan3 ottaa Arachnen käyttöön lähiaikoina 
(DK, HU, SK)
   6:ssa ei ole vielä käyty 4 on harkintavaiheessa   * ainakin yksi ohjelma (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 käyttää Arachnea  Tällä hetkellä 17 jäsenvaltiota on mukana: ARACHNE – Tilanne jäsenvaltioissa 
Lähde: Euroopan komissio.
46
 Johtopäätökset ja 
suositukset
95 
Julkisia hankintoja koskeva EU:n 
politiikka on keskeinen väline, jonka 
avulla voidaan edistää sisämarkkinoi -
den luomista ja saada aikaan älykästä, 
kestävää ja osallistavaa kasvua Eu -
rooppa 2020 - strategian mukaisesti 
ja varmistaa samalla julkisten varojen 
mahdollisimman tehokas käyttö.
96 
Julkisiin hankintoihin liittyvien vir -
heiden osuus tilintarkastustuomiois -
tuimen arvioimasta virhetasosta oli 
vuosina 2009–2013 merkittävä tällä 
toimintapolitiikan alalla, lähinnä Eu -
roopan aluekehitysrahaston ja kohee -
siorahaston osalta. Vakavat virheet 
johtivat terveen kilpailun puutteisiin 
tai täydelliseen puuttumiseen ja/tai 
hankintasopimusten tekemiseen mui -
den kuin parhaan tarjouksen tehneen 
tarjoajan kanssa.
97 
Virheisiin on useita erilaisia syitä. Oi -
keudellisen ja hallinnollisen kehyksen 
monimutkaisuutta pidetään ongelma -
na. Säädöksiä ja/tai ohjeita on suuri 
määrä, ja niitä on vaikea soveltaa käy -
täntöön. Hallinnollisten valmiuksien 
puute, joka koskee sekä sääntöjen tun -
temusta että hankittavia rakennusura -
koita tai palveluja koskevaa asiantunte -
musta, aiheuttaa virheitä. Ongelmana 
ovat myös hankintaviranomaisten 
toteuttaman hankesuunnittelun riittä -
mättömyys sekä kirjoitusvirheet.98 
Tässä kertomuksessa on arvioitu, 
toteuttavatko komissio ja jäsenvaltiot 
asianmukaisia ja vaikuttavia toimia 
julkisiin hankintoihin koheesiopolitii -
kan alalla liittyviä virheitä koskevan 
ongelman ratkaisemiseksi. Tilintarkas -
tustuomioistuin totesi, että komissio ja 
jäsenvaltiot ovat aloittaneet ongelman 
käsittelyn, mutta ongelman analysoi -
misessa ja toimien toteuttamisessa on 
edessä vielä pitkä tie.
Komissio ja jäsenvaltiot 
tekevät vain vähän julkisiin 
hankintoihin liittyvien 
virheiden järjestelmällisiä 
analyyseja
99 
Yhdenmukaisten tietojen puute on 
estänyt virheiden kokonaisvaltaista 
analysointia sekä jäsenvaltioissa että 
komissiossa. Niissä neljässä jäsenvalti -
ossa, joissa käytiin tämän tarkastuksen 
yhteydessä, on kuitenkin merkkejä 
siitä, että julkisiin hankintoihin liittyviä 
virheitä koskevien tietojen järjestel -
mällistä keruuta ollaan aloittamassa 
tai suunnittelemassa (ks. kohta 41). 
Virheiden analysointi on kuitenkin yhä 
vähäistä (ks. kohdat 35–39). Komissio 
ei ole vielä kehittänyt sääntöjenvas -
taisuuksia koskevaa luotettavaa ja kat -
tavaa tietokantaa, joka sisältäisi myös 
julkisia hankintoja koskevat sääntöjen -
vastaisuudet. Komissio on analysoinut 
julkisiin hankintoihin EAKR:n ja ko -
heesiorahaston alalla liittyviä virheitä 
kerran, vuonna 2011 (ks. kohta 45).
47 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 1
a) Komission olisi luotava sääntöjen -
vastaisuuksia koskeva tietokanta, 
joka mahdollistaa julkisia hankin -
toja koskevien virheiden mielek -
kään analysoinnin. Komission olisi 
kokonaisvaltaisesti analysoitava 
julkisiin hankintoihin koheesio -
politiikan alalla liittyvien virheiden 
esiintyvyys, vakavuus ja syyt sekä 
omista tietokannoistaan saamiensa 
että jäsenvaltioiden toimittamien 
asianmukaisten tietojen perusteel -
la. Komission olisi julkaistava ana -
lyysinsa osana uusien direktiivien 
edellyttämää julkisia hankintoja 
koskevaa kertomusta.
b) Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi 
kehitettävä ja analysoitava kohee -
siopolitiikan alalla esiintyviä sään -
töjenvastaisuuksia koskevia omia 
tietokantojaan, jotka sisältävät 
myös julkisia hankintoja koskevat 
sääntöjenvastaisuudet. Viran -
omaisten olisi tehtävä yhteistyötä 
komission kanssa toimittaakseen 
tällaisia tietoja sellaisessa muo -
dossa ja sellaiseen aikaan, että ne 
helpottavat komission työtä.
Komissio ja jäsenvaltiot 
ovat aloittaneet toimien 
toteuttamisen ongelman 
ratkaisemiseksi, mutta edessä 
on vielä pitkä tie
100  
Vaikka ongelmaa ei ole analysoitu 
kokonaisvaltaisesti, komissio ja jäsen -
valtiot ovat aloittaneet toimien toteut -
tamisen ongelman ratkaisemiseksi. 
Komissio on vuodesta 2010 lähtien 
kohdistanut kokonaistason ongelmaan 
lainsäädäntötoimia ja muita toimia. 
Vuonna 2014 hyväksyttiin julkisia hankintoja koskeva uusi lainsäädäntö -
paketti, joka jäsenvaltioiden on panta -
va täytäntöön viimeistään huhtikuus -
sa 2016 (ks. kohdat 67–74). Uudessa 
lainsäädännössä asetetaan komissiolle 
ja jäsenvaltioille uusia raportointia 
koskevia vaatimuksia. Kaiken kaikkiaan 
se, vähentääkö uusi lainsäädäntöpa -
ketti sääntöjenvastaisuuksia, riippuu 
siitä, miten se pannaan täytäntöön 
jäsenvaltioissa. Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoja ohjelmakaudel -
la 2014–2020 koskevassa uudessa 
oikeudellisessa kehyksessä otetaan 
käyttöön ennakkoehdot, jotka koske -
vat julkisia hankintoja koskevia jäsen -
valtioiden järjestelmiä. Ehdot voivat 
olla avuksi ongelmien ratkaisemisessa 
(ks. kohdat 61–65). Jäsenvaltioiden oli 
tehtävä itsearviointi siitä, täyttyvätkö 
ennakkoehdot ja kuinka ne täyttyvät, 
ja esitettävä yhteenveto arviostaan 
kumppanuussopimuksessa, jonka ne 
toimittivat vuonna 2014. Merkittävä 
määrä jäsenvaltioista ei ollut vielä 
täyttänyt ehtoja vuoden 2015 alussa 
(ks. kohdat 61–65).
Suositus 2
Komission olisi käytettävä johdonmu -
kaisesti valtuuksiaan lykätä maksuja 
jäsenvaltioille, jotka eivät täytä julkisia 
hankintoja koskevia ennakkoehtoja 
vuoden 2016 loppuun mennessä, 
kunnes jäsenvaltiot ovat korjanneet 
puutteet.
48 Johtopäätökset ja suositukset
101  
Komissio perusti vuonna 2013 sisäisen 
teknisen työryhmän ja laati sisäisen 
toimintasuunnitelman. Tämä viittaa 
siihen, että komission sisäinen koor -
dinointi on parantunut. Suurinta osaa 
toimista ei ole vielä pantu täysimää -
räisesti täytäntöön. Lisäksi toimin -
tasuunnitelman on hyväksynyt vain 
osa komission yksiköistä eikä sitä ole 
julkaistu (ks. kohdat 56–60).
Suositus 3
Komission olisi päivitettävä ja julkaista -
va julkisia hankintoja koskeva sisäinen 
toimintasuunnitelmansa. Toimien edis -
tymisestä olisi raportoitava vuosittain. 
Tätä varten komission olisi paran -
nettava julkisia hankintoja koskevia 
kysymyksiä käsittelevien osastojensa 
välistä koordinointia.
102  
Julkisiin hankintoihin liittyvät vir -
heet ovat yhä merkittävä virhelähde. 
Ongelman analysoimisessa ja toimien 
toteuttamisessa on edessä vielä pitkä 
tie. Toimet on nyt toteutettava vai -
kuttavasti. Vaikka sisäisen teknisen 
työryhmän perustaminen oli myöntei -
nen asia, työryhmä perustettiin kui -
tenkin komission yksiköiden alhaisella 
organisaatiotasolla eikä komissio ole 
osoittanut korkean tason koordinoitua 
johtajuutta (ks. kohdat 55–60).Suositus 4
Komission olisi perustettava korkean 
tason ryhmä, joka johtaisi julkisiin 
hankintoihin liittyviä virheitä koskevan 
ongelman ratkaisemista, jotta vältet -
täisiin se riski, että toimia ei toteuteta 
yhdenmukaisesti kaikissa komission 
yksiköissä. Ryhmän olisi toimittava 
julkisia hankintoja koskevien parannus -
ten ja tarvittaessa myös alan yksinker -
taistamisen puolestapuhujana.
103  
Jäsenvaltioiden viranomaiset voisi -
vat ja niiden pitäisi havaita ja korjata 
tuensaajien tasolla tapahtuvat julkisiin 
hankintoihin liittyvät virheet ennen 
kuin jäsenvaltiot lähettävät maksu -
pyynnöt komissiolle. Kuten tilintarkas -
tustuomioistuin on aiemmin havainnut 
ja komissio on omissa tarkastuksissaan 
todennut, jäsenvaltioiden toimittamat 
perustason tarkastukset eivät vielä 
ole riittävän vaikuttavia. Tämä johtaa 
siihen, että jäsenvaltiot ilmoittavat 
komissiolle EU:n talousarviosta korvat -
taviksi sellaisten hankkeiden menoja, 
joihin liittyy julkisiin hankintoihin 
liittyviä virheitä (ks. kohta 76).
104  
Komissio käytti ohjelmakaudella 2007–
2013 rahoitusoikaisuja aiempaa laajem -
min. Muutoin kuin komission päätök -
sellä määrättyjen rahoitusoikaisujen 
ennaltaehkäisevä vaikutus saattaa 
49 Johtopäätökset ja suositukset
kuitenkin olla vähäinen vuoteen 2017 
asti, jolloin ohjelmakausi 2007–2013 
päätetään. Tämä johtuu siitä, että 
asetusten mukaan jäsenvaltiot saavat 
korvata rahoitusoikaisujen kohteena 
olevia menoja muilla, tukikelpoisilla 
menoilla. Näin ollen jäsenvaltioiden 
saama varojen kokonaismäärä väheni 
itse asiassa vain harvoin. Menokaut -
ta 2014–2020 varten sääntöjä on muu -
tettu: Jäsenvaltioihin voidaan soveltaa 
nettomääräisiä rahoitusoikaisuja, jos 
myöhemmin havaitaan, että hallinto-, 
todennus- ja tarkastusviranomais -
ten laillisiksi ja sääntöjenmukaisiksi 
ilmoittamissa menoissa on virheitä (ks. 
kohdat 75–80).
Suositus 5
Komission olisi määrättävä rahoitusoi -
kaisuja aina, kun se havaitsee, etteivät 
jäsenvaltioiden toimittamat perusta -
son tarkastukset ole riittävän vaikutta -
via. Julkisesta hankinnasta annettujen 
direktiivien rikkomisen kohdalla komis -
sion olisi tarvittaessa käynnistettävä 
rikkomusmenettely.105  
Julkisiin hankintoihin liittyvien virhei -
den analysointiin tarvittavan komis -
sion tietokannan lisäksi (ks. suositus 1) 
sellaisten tietoteknisten välineiden 
avulla kuin sähköiset hankintame -
nettelyt ja tiedonlouhinta voitaisiin 
auttaa ratkaisemaan ongelmia ja saada 
julkisista hankinnoista aikaisempaa 
suurempia hyötyjä. Tarkastusajankoh -
tana tällaisten välineiden käyttö vaih -
teli jäsenvaltioittain, mikä heikentää 
mahdollisuuksia käyttää mahdollisia 
hyötyjä täysimääräisesti hyväksi (ks. 
kohdat 83–94).
Suositus 6
a) Komission olisi tehostettava tieto -
tekniikan kehityksen tarjoamien 
mahdollisuuksien hyödyntämistä, 
myös sähköisten hankintamenette -
lyjen, tiedonlouhintatyökalujen ja 
hyvien käytäntöjen edistämistä.
b) Jäsenvaltioiden olisi tehostettava 
sähköisten hankintamenettely -
jen ja tiedonlouhintatyökalujen 
tarjoamien mahdollisuuksien 
hyödyntämistä.
Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi tämän kertomuksen Luxemburgissa 
16. heinäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

50
 Liitteet Liite IKomission ja jäsenvaltioiden tehtävät julkisten hankinto -
jen ja koheesiopolitiikan alalla
Euroopan komissio:
a) Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto  valvoo EAKR:n ja koheesiorahas -
ton toteutusta. Pääosaston tehtäviin kuuluvat myös toimenpideohjelmista 
neuvotteleminen ja niiden hyväksyminen. Pääosasto seuraa ja tarkastaa 
toimenpideohjelmien toteutusta, myös julkisia hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamista. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä 
työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto antavat myös ohjeita, 
joista osa laaditaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Pääosastot antavat 
esimerkiksi ohjeita julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta 
jättämisen vuoksi sovellettavista rahoitusoikaisuista1.
b) Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto valvoo ESR:n toteu -
tusta samalla tavoin kuin alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto EAKR:n ja 
koheesiorahaston toteutusta (ks. edellä).
c) Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoiminnan 
pääosasto  (entinen sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosasto) kehittää 
julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä ja valvoo sen täytäntöönpanoa. 
Pääosasto seuraa ja auttaa jäsenvaltioita täytäntöönpanossa ja toteuttaa 
tarvittaessa täytäntöönpanon valvontaa koskevia toimia.
d) Budjettipääosasto  vastaa talousarviota koskevan sääntelykehyksen hallin -
noinnista, tekee ehdotuksia EU:n talousarvion laatimista, toteuttamista ja 
valvontaa koskevasta sääntelykehyksestä ja panee sitä täytäntöön.
Jäsenvaltiot:
a) Hallintoviranomaiset  vastaavat toimenpideohjelmien hallinnoinnista ja 
täytäntöönpanosta. Viranomaiset voivat antaa ohjelman täytäntöönpa -
non täytäntöönpanevien elinten tehtäväksi. Hallintoviranomainen tai sen 
täytäntöönpanevat elimet tekevät julkisia hankintamenettelyjä koskevia 
tarkastuksia osana tekemiään hallinnoinnin tarkastuksia.
b) Todentamisviranomaiset  suorittavat maksupyyntöjen lopullisen tarkis -
tuksen ennen kuin ne toimitetaan komissiolle.
c) Tarkastusviranomaiset  tekevät järjestelmiin ja otoksen perusteella yk -
sittäisiin hankkeisiin kohdistuvia jälkitarkastuksia ennen kuin komissiolle 
toimitetaan kertomuksia. Tarkastusviranomaisten tarkastukset käsittävät 
julkisia hankintoja koskeviin hallintojärjestelmiin liittyviä tarkastuksia sekä 
hankkeisiin kohdistuvia sääntöjen noudattamista koskevia tarkastuksia.1 Rahastojen 
yhteensovittamisesta 
vastaavan komitean (COCOF) 
antamat suuntaviivat 
(COCOF 07/0037/03 
Suuntaviivat 
rakennerahastojen ja 
koheesiorahaston 
yhteisrahoittamiin menoihin 
liittyvien kustannusten 
rahoitusoikaisujen 
määräämiseksi julkisia 
hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta 
jättämisen vuoksi, 29.11.2007). 
Komission päätös 
C(2013) 9527 final, annettu 
19.12.2013, suuntaviivojen 
vahvistamisesta ja 
hyväksymisestä niiden 
rahoitusoikaisujen 
määrittämisen osalta, jotka 
komissio tekee julkisia 
hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta 
jättämisen vuoksi, 
yhteistyössä jäsenvaltioiden 
kanssa hallinnoituihin, unionin 
rahoittamiin menoihin.
51 Liitteet Liite IITilintarkastustuomioistuimen vuosina 2009–2013 havaitsemien virheiden analyysi 
rahastoittain
Tarkaste -
tut tapah -
tumatHankkeet, 
joihin liit -
tyvät julkisia 
hankin -
toja koskevat 
menettelyt 
tarkastettiinHankkeet, 
joissa havait -
tiin ainakin 
yksi julkisiin 
hankintoihin 
liittyvä virheVirheet yhteensä
Vakava Merkittävä Vähäinen
Määrä %
EAKR 657 378 170 382 60 117 185 80
Koheesiora -
hasto156 145 68 125 21 26 74 25
ESR 607 171 42 80 19 25 29 26
Yhteensä 1 420 694 280 587 100  % 168 288 131
52 Liitteet Liite IIIHankintaprosessin eri vaiheissa havaittujen virheiden kuvaus ja analyysi
Virheen kuvausTilintarkastustuomioistuimen vuosina  2009–2013 
havaitsemien
virheiden määrä
Vakava Merkittävä Vähäinen Yhteensä
Tarjouskilpailua 
edeltävä vaiheRakennusurakoita tai palveluja koskevien hankintasopimusten 
jakaminen keinotekoisesti pienempiin osiin, jotta kynnysarvoja 
ei saavuteta23 3 0 26
Hankintasopimuksen tekeminen perusteetta suoraan 21 2 0 23
Väärän hankintamenettelyn käyttö 27 10 1 38
Tarjouskilpailua edeltävä vaihe yhteensä 71 15 1 87
Tarjouskilpailu -
vaiheJulkaisemista ja avoimuutta koskeviin vaatimuksiin sekä tarjou ‑
seritelmään liittyvät ongelmat11 64 111 186
Laittomien valintaperusteiden tai hankintasopimusten teko ‑
perusteiden määritteleminen taikka perusteiden virheellinen 
soveltaminen 33 128 6 167
Menettelyyn liittyvät puutteet, kuten dokumentoinnin 
puutteellisuus22 39 12 73
Tarjouskilpailuvaihe yhteensä 66 230 130 426
Hankintasopimus -
ten hallintaHankintasopimusten laajuutta muutetaan tai sopimuksia jatke ‑
taan ilman hankintamenettelyjä 31 42 1 74
YHTEENSÄ 168 288 131 587
29 % 49 % 22 % 100  %
53 Liitteet Liite IVKomission vuosina 2009–2013 käynnistämät julkisia hankintoja koskevat 
rikkomusmenettelyt
2009 2010 2011 2012 2013 YhteensäAnnettu unionin 
tuomioistuimen 
käsiteltäväksi1
Belgia 1 1  
Bulgaria 2     2  
Tšekin tasavalta    
Tanska        
Saksa 4 1 1 1 7 1
Viro        
Irlanti    
Kreikka 8 6 4   18 3
Espanja 2 1 3  
Ranska        
Italia 1 1 5 2 9  
Kypros 1     1  
Latvia  1 1 2  
Liettua        
Luxemburg    
Unkar i 2 2   1 5 2
Malta 2 1 3  
Alankomaat 1 3    4 1
Itävalta  1 1 2  
Puola   2 1  3 1
Portugali 1 1 2  
Romania 2 1  1  4  
Slovenia  1 1  
Slovakia 1     1  
Suomi    
Ruotsi 1    1 2  
Yhdistynyt kuningaskunta 3 1    4  
Yhteensä 32 18 14 7 3 74 8
1  Saksaa ja Alankomaita koskevista asioista annettiin tuomiot vuonna 2012. Unkaria koskevat kaksi asiaa ja kaksi Espanjaa koskevaa asiaa vedet -
tiin takaisin unionin tuomioistuimesta. Yksi Kreikkaa koskevista asioista ja Puolaa koskeva asia ovat vireillä.
54
Komission analyysi julkisiin hankintoihin liittyvistä vir -
heistä on otettu huomioon myös 19. joulukuuta 2013 
annetussa komission päätöksessä (C(2013) 9527 final), 
joka koskee suuntaviivojen vahvistamista ja hyväksy -
mistä niiden rahoitusoikaisujen määrittämisen osalta, 
jotka komissio tekee julkisia hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi. Nämä 
ohjeet ovat päivitys marraskuussa 2007 annettuihin 
suuntaviivoihin3.
Ohjelmakaudella 2014–2020 komissio tukee jäsenvalti -
oita ennakoivasti ohjeistamalla, valvomalla ja avusta -
malla (esim. antamalla teknistä tukea) niitä kansallisten 
toimintasuunnitelmiensa toteuttamisessa. Näiden toi -
mintasuunnitelmien avulla on tarkoitus täyttää täyt -
tämättä jääneet ennakkoehdot vuoden 2016 loppuun 
mennessä. Tämän ennakoivan lähestymistavan avulla 
komissio haluaa pienentää riskiä siitä, että maksut 
toimintaohjelmille keskeytetään vuoden 2016 jälkeen, 
mutta ei pidättäydy maksujen keskeyttämisestä, jos 
toimintasuunnitelman tavoitteita ja välitavoitteita ei 
selvästikään ole saavutettu.
VIII a) i)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio tutkii mahdollisuutta parantaa sääntöjenvas -
taisuuksien hallinnointijärjestelmänsä (IMS) toimintaa 
siten, että se vastaa tilintarkastustuomioistuimen 
tarpeita. IMS:n ja CED:n/ABAC:n ja komission muiden 
tietokantojen mahdollista yhteentoimivuutta tutki -
taan parhaillaan.
Komission omissa tarkastuksissa havaittujen virheiden 
tapauksessa komission yksiköt alkavat käyttää yhteistä 
tietoteknistä tarkastustyökalua nimeltä MAPAR (Mana -
gement of Audit Processes, Activities and Resources), 
jota sovelletaan Euroopan aluekehitysrahastoon 
(EAKR), koheesiorahastoon ja Euroopan sosiaalirahas -
toon (ESR).
3 Asiakirja COCOF 07/0037/03-FI, 29.11.2007, jota sovelletaan 
Euroopan aluekehitysrahastoon, koheesiorahastoon ja Euroopan 
sosiaalirahastoon, asiakirja EFFC/24/2008, 1.4.2008, jota sovelletaan 
Euroopan kalatalousrahastoon, ja asiakirja SOLID/2011/31 REV, 
11.1.2012, eli suuntaviivat, jotka koskevat julkisista hankinnoista 
annettujen unionin sääntöjen soveltamiseen liittyvien 
sääntöjenvastaisuuksien seurauksena tehtäviä rahoitusoikaisuja. 
Kyseiset julkiset hankinnat liittyvät yhteisvastuuta ja 
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman piiriin 
kuuluvien neljän rahaston yhteisrahoittamiin sopimuksiin 
ohjelmakaudella 2007–2013.Tiivistelmä
V
Komissio on käsitellyt koheesiopolitiikan alan julkisiin 
hankintoihin liittyviä virheitä jo pitkään, mutta nyt 
käsittely on aiempaa koordinoidumpaa julkisia han -
kintoja koskevan toimintasuunnitelman puitteissa (ks. 
tilintarkastustuomioistuimen huomautus kohdassa 
56).
Julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä on käsitelty 
aiemmista ohjelmakausista lähtien. Ensimmäiset 
tarkastushavaintojen avulla laaditut rahoitusoikaisuja 
koskevat ohjeet annettiin vuonna 2007. Lisäksi komis -
sio analysoi jo julkisiin hankintoihin koheesiopolitiikan 
alalla liittyviä virheitä kokonaisvaltaisesti. Tällainen 
analyysi tehdään joka vuosi arvioimalla kansallisten 
tarkastusviranomaisten toimittamat vuotuiset tarkas -
tuskertomukset huolellisesti sekä komission omien 
tarkastushavaintojen perusteella (todentamisen 
yhdenmukaistamiseksi tehdyssä tarkastuksessa puolet 
tarkastushavainnoista liittyi julkisiin hankintoihin). 
Tämän arvioinnin tulokset raportoidaan asianomais -
ten pääosastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa.
Komission vastaus kohtiin VI ja VII
Komissio on toteuttanut toimia julkisia hankintoja 
koskevien ongelmien ratkaisemiseksi jo ennen vuotta 
2010. Komission tarkastuksissa tehtyjen julkisia 
hankintoja koskevien havaintojen johdosta laadittuja 
toimintasuunnitelmia alettiin toteuttaa eri jäsenval -
tioissa jo vuonna 2006. Komissio teki toukokuussa 
2011 julkisiin hankintoihin liittyviä virheitä koskevan 
horisontaalisen analyysin ja esitteli sen julkisia han -
kintoja käsittelevälle neuvoa -antavalle komitealle1. 
Lisäksi komissio julkaisi lokakuussa 2011 komission 
yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa analysoidaan 
koheesiopolitiikan alalla vuosina 2006–2009 havaittuja 
virheitä sekä tarkastellaan komission toteuttamia ja 
suunnittelemia toimia (”Analysis of errors in cohesion 
policy for the years 2006-2009 – actions taken by the 
Commission and the way forward”)2.
1 Aluepolitiikan pääosaston laatima valmisteluasiakirja ”Main 
audit findings regarding application of public procurement rules 
in Member States found in projects co -financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion policy” (CC/2011/08 EN).
2 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Analysis of errors 
in the Cohesion Policy for the years 2006-2009” (SEC(2011) 1179, 
5.10. 2011).Komission  
vastaus
Komission vastaus 55
VIII c)
Komissio hyväksyy suosituksen, ja se on noudatta -
nut sitä kesästä 2014 lähtien parantamalla osastojen 
välistä koordinointia johtajatasolla.
Komissio pyrkii siihen, että julkisia hankintoja kos -
keva toimintasuunnitelma hyväksytään laajemmin 
komission yksiköissä. Tarkoituksena on myös, että se 
hyväksytään korkealla tasolla.
VIII d)
Komissio hyväksyy suosituksen, joka on jo osittain 
pantu täytäntöön, ja tukee julkisia hankintoja paranta -
via aloitteita.
Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI) 
sekä sisämarkkinoista vastaavien komission jäsenten 
välistä säännöllistä yhteydenpitoa kaavaillaan, mutta 
yhteydenpidon muotoa ei ole vielä päätetty. Ryhmään 
voitaisiin kutsua kokeneita ulkopuolisten sidosryh -
mien edustajia, kun sitä pidetään hyödyllisenä. Lisäksi 
komissio tukee ajatusta korkean tason johtajuudesta 
ja toteaa, että aluepolitiikan pääosaston ja sisämark -
kinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoi -
minnan pääosaston johtajat aloittivat säännölliset 
tapaamiset heinäkuussa 2014. Kokeneita ulkopuolisten 
sidosryhmien edustajia on jo kutsuttu tämän tason 
tapaamisiin.
VIII e)
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo jo ryhty -
neensä suositeltuihin toimiin. Katso komission edellä 
oleva vastaus kohdan VIII alakohtaan b.
Komissio määrää jatkossakin rahoitusoikaisuja, jos 
se toteaa, että jäsenvaltioiden toimittamat perusta -
son tarkastukset eivät ole riittävän vaikuttavia. Kun 
vakavia puutteita havaitaan, toteutetaan ehkäiseviä 
ja korjaavia toimia, joihin kuuluvat muun muassa 
toimintasuunnitelmat, maksujen keskeyttäminen ja 
rahoitusoikaisut. Näillä toimilla varmistetaan komissi -
olle ilmoitettujen ja jatkossa ilmoitettavien menojen 
laillisuus ja sääntöjenmukaisuus. Maksuja ei jatketa, 
ennen kuin järjestelmiä on parannettu, ja korjaavien 
toimien jälkeen varmistetaan tiukalla valvonnalla, että 
ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmien taso ei 
heikkene uudelleen.Komissio suunnittelee lisätoimia hankintatietojen 
analysoinnin parantamiseksi. Tavoitteena on parantaa 
niiden keräämistä ja kehittää uusia tietojen analysoin -
tityökaluja, joiden avulla hankintoja koskevat todel -
liset ja mahdolliset poikkeavuudet voidaan havaita 
varhain ja saada parempi kuva niiden (koheesiopolitii -
kan ulkopuolisista) aiheuttajista.
VIII a) ii)
Komissio hyväksyy suosituksen ja toteaa, että se on 
osoitettu jäsenvaltioille.
Jäsenvaltioiden käytettävissä on jo IMS -tietokanta, 
jonka avulla ne voivat paitsi täyttää alakohtaisissa ase -
tuksissa määritellyt sääntöjenvastaisuuksista ilmoit -
tamista koskevat velvoitteet, myös tehdä analyyseja 
kansallisiin tarkoituksiin.
VIII b)
Komissio hyväksyy suosituksen. Neljästä Euroopan 
rakenne- ja investointirahastosta (ERI) vastaavien 
pääosastojen pääjohtajat tapaavat jo säännöllisesti 
komiteassa, joka käsittelee ennakkoehtoihin liittyviä 
maksujen keskeyttämisiä ja jonka toimintaan sisä -
markkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yri-
tystoiminnan pääosasto (GROW) osallistuu4. Sekä 
ennalta ehkäisevää lähestymistapaa (ennakkoehtojen 
täyttämättä jättämistä koskevien kansallisten toi -
mintasuunnitelmien täytäntöönpano) että korjaavaa 
lähestymistapaa (maksujen keskeyttäminen) sovelle -
taan jatkossakin tiukasti ja johdonmukaisesti.
4 Komitea koordinoi ja laatii suosituksia keskeyttämispäätöksistä 
ja keskeyttämispäätösluonnoksia Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä 
sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artiklan 5 
kohdan ja 142 artiklan 1 kohdan e alakohdan sekä asetuksen 
1306/2013 (YMP:tä koskeva horisontaalinen asetus) 41 artiklan 
täytäntöönpanemiseksi sekä antaa neljästä Euroopan rakenne- ja 
investointirahastosta (ERI) vastaavien pääosastojen pääjohtajille 
asiaa koskevaa neuvontaa.
Komission vastaus 56
Huomautukset
24
Komissio viittaa tilintarkastustuomioistuimen mainit -
semaan erityiskertomukseen antamiinsa vastauksiin.
25
Tietynasteinen monimutkaisuus on tarpeen kaikissa 
julkisia hankintoja koskevissa järjestelmissä, jotta han -
kintaviranomaisten omavaltainen toiminta voidaan 
minimoida ja yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättö -
myyden ja avoimuuden periaatteita noudattaa.
Komissio toteaa, että on myös tilanteita, joissa kan -
sallisessa lainsäädännössä asetetaan direktiiveissä 
asetettuja velvollisuuksia tiukemmat velvollisuudet.
Komission vastaus kohtiin 26 ja 27
Komissio on ottanut käyttöön joukon toimia, joilla 
hallinnollisten valmiuksien puute voidaan ratkaista. 
Julkisia hankintoja koskevassa toimintasuunnitel -
massa on esimerkiksi kaksi tällaista toimea (mainittu 
kertomuksen kohdassa 56), joilla tähän ongelmaan 
puututaan konkreettisesti. Vuonna 2015 komissio sai 
valmiiksi ohjeet siitä, miten yleisimmät julkisia hankin -
toja koskevat virheet voidaan välttää. Ohjeissa paino -
tetaan hyvän suunnittelun tärkeyttä. Lisäksi komissio 
varmisti ERI -rahastoihin liittyvien julkisten hankintojen 
säännönmukaisuuden ja laadun tekemällä vuonna 
2015 tilannekartoituksen hallinnollisista valmiuksista, 
järjestelmistä ja käytännöistä EU:ssa. Tässä tilanne -
kartoituksessa annetaan suosituksia, joiden avulla 
hallinnollisia valmiuksia voidaan parantaa kussakin 
jäsenvaltiossa.
29 a)
Komissio toteaa, että Tšekissä on kansallisen tason 
työryhmä, johon kuuluvat julkisista hankinnoista vas -
taava virasto, aluekehitysministeriö (koordinointikapa -
siteetissaan) ja muita asianomaisia elimiä. Työryhmän 
tavoitteena on yhdenmukaistaa julkisia hankintoja 
koskevien sääntöjen tulkintaa.Jos julkisia hankintoja koskevien direktiivien sääntöjä 
rikotaan jatkuvasti, komissio käynnistää jatkossakin 
tarvittaessa rikkomismenettelyn.
VIII f)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Koska sähköiset hankintamenettelyt parantavat avoi -
muutta, helpottavat rajatylittäviä tarjouskilpailuja ja 
pk-yritysten osallistumista sekä sujuvoittavat hallin -
nollisia menettelyjä, vuonna 2014 annetuissa direktii -
veissä säädetään useita sähköisiä hankintamenettelyjä 
koskevia velvoitteita. Komissio pitää tärkeänä, että 
nämä säädökset saatetaan oikein ja nopeasti osaksi 
kansallista lainsäädäntöä.
Komissio on ryhtynyt tiedonlouhintatyökaluja koske -
viin suositeltuihin toimiin. Se edistää aktiivisesti sitä, 
että vastuussa olevat kansalliset viranomaiset käyttä -
vät ARACHNEa, joka on komission kehittämä ennalta 
ehkäisevä riskien pisteytysväline. Tämä työkalu voi 
edistää merkittävästi sellaisten riskien ehkäisemistä 
ja havaitsemista, jotka liittyvät esimerkiksi julkisiin 
hankintamenettelyihin, eturistiriitoihin ja tukien kes -
kittymiseen tietyille toimijoille. Se voi myös helpottaa 
petosten tunnistamista. Komissio on tietoinen muista 
vastaavista tiedonlouhintatyökaluista ja tukee niiden 
käyttöä.
VIII g)
Komissio hyväksyy suosituksen ja toteaa, että se on 
osoitettu jäsenvaltioille.
Johdanto
10
Komissio painottaa, että jaetussa hallinnoinnissa jul -
kisiin hankintoihin liittyvän sääntelykehyksen täytän -
töönpano kuuluu jäsenvaltioiden toimivallan piiriin. 
Jäsenvaltiot ovat myös vastuussa siitä, miten julkista 
hankintaa koskevat direktiivit otetaan osaksi kansal -
lista lainsäädäntöä.
Komission vastaus 57
38 b)
Julkisiin hankintoihin liittyvät kysymykset ovat tär -
keällä sijalla Italiassa, sillä valtaosa EAKR:a koskevista 
rahoitusoikaisuista koskee Italiaa.
Julkisiin hankintoihin liittyvät virheet on aluksi inven -
toitava ja analysoitava, jotta puutteet voidaan korjata.
39
Komissio on ryhtynyt vuoden 2011 analyysin5 perus -
teella tiettyihin toimiin, joilla on tarkoitus minimoida 
nämä riskit ja auttaa jäsenvaltioita. Hallintoviranomai -
sille annettiin lisäohjeita ja koulutusta havaituista ris -
keistä. Lisäksi jatkettiin rahoitusoikaisujen ja keskeyt -
tämismenettelyjen oikea -aikaiseen täytäntöönpanoon 
liittyviä toimia sekä riskialttiimmille alueille kohden -
nettuja tarkastuksia. Nämä toimet yhdistettiin julkisia 
hankintoja koskevassa toimintasuunnitelmassa, jonka 
kaikki ERI -rahastoista vastaavat pääosastot, sisämark -
kinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoimin -
nan pääosasto ja Euroopan investointipankki laativat 
yhdessä vuonna 2013 parantaakseen julkisia hankin -
toja koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa.
44 a)
Vuotuisissa tarkastuskertomuksissa annettuja tietoja 
on tarkoitus käyttää kunkin toimenpideohjelman 
varmistusprosessiin, ei julkisiin hankintoihin liittyvien 
virheiden analysointiin.
Katso myös komission vastaus kohtaan 39.
44 c)
Julkisiin hankintoihin liittyviä kysymyksiä käsitel -
lään tarkastusviranomaisten kanssa järjestettävissä 
kahdenvälisissä tapaamisissa, kun niillä on merkitystä 
asianomaiselle jäsenvaltiolle tai ohjelmille.
5 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Analysis of errors 
in the Cohesion Policy for the years 2006-2009” (SEC(2011) 1179, 
5.10.2011) ja aluepolitiikan pääosaston laatima valmisteluasiakirja 
”Main audit findings regarding application of public procurement 
rules in Member States found in projects co -financed by ERDF and 
the Cohesion Fund under cohesion policy” (CC/2011/08 EN).32
Sääntöjenvastaisuuksia, jotka jäsenvaltiot ilmoittavat 
komissiolle sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijär -
jestelmän (IMS) kautta, ei hyödynnetä ainoastaan 
Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelemista 
ja petostentorjuntaa käsittelevän vuosikertomuksen 
laadinnassa. Ne myös analysoidaan ohjelmakauden 
2000–2006 päättämisen yhteydessä ja tarkastusviran -
omaisten kanssa pidettyjen vuotuisten koordinointi -
kokousten puitteissa.
Lisäksi ilmoitettuja tietoja käytetään riskinanalysoin -
tiin. Komission tilintarkastajat valmistelevat tarkastus -
käyntejä niiden pohjalta, ja tietoja hyödyntää myös 
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF). Tiedot 
toimitetaan pyydettäessä myös tilintarkastustuomiois -
tuimen tarkastajille.
33
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) vastaan -
ottaa jäsenvaltioiden tekemät sääntöjenvastaisuusil -
moitukset IMS -järjestelmän kautta. Komissio korostaa, 
että ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien luokittelu 
ei ole staattinen ja lopullinen tapahtuma. Ajankohta, 
jolloin jäsenvaltiot luokittelevat tapaukset, voi vaih -
della kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen sekä 
kansallisen politiikan mukaan. Joissakin tapauksissa 
on havaittu tiettyä vastahakoisuutta luokitella tapaus 
liian varhaisessa vaiheessa petokseksi, sillä tästä 
voi aiheutua kansallisen lainsäädännön perusteella 
seurauksia.
Siksi tietyn sääntöjenvastaisuuden, jota ei ole alun 
perin luokiteltu epäillyksi petokseksi, luokittelu 
saattaa muuttua, kun tapauksesta ja käsittelyn 
kehityksestä saadaan uutta tietoa. Vastaavasti alun 
perin epäillyksi petokseksi luokiteltu tapaus saatetaan 
myöhemmin luokitella pelkäksi sääntöjenvastaisuu -
deksi esimerkiksi tuomioistuimen, tutkivien elinten tai 
viranomaisten päätöksen seurauksena.
35
Katso komission vastaus kohtiin 26 ja 27.
Komission vastaus 58
Järjestelmää ei suunniteltu siten, että strukturoiduista 
kentistä saadaan kaikki tilintarkastustuomioistuimen 
mainitsemat tiedot.
Katso komission vastaukset kohtiin 32 ja 46.
49
Komissio on käsitellyt tätä ongelmaa jo pitkään, mutta 
nyt käsittely on aiempaa koordinoidumpaa julkisia 
hankintoja koskevan toimintasuunnitelman puitteissa.
Komissio muistuttaa asiakirjoista, joihin viitataan koh -
dassa 39 (ohjeet virheiden välttämisestä ja hallinnollis -
ten valmiuksien tilannekartoitus).
51
Komission analyysi julkisiin hankintoihin liittyvistä 
virheistä on otettu huomioon 19. joulukuuta 2013 
annetussa komission päätöksessä (C(2013) 9527 final) 
suuntaviivojen vahvistamisesta ja hyväksymisestä 
niiden rahoitusoikaisujen määrittämisen osalta, jotka 
komissio tekee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
hallinnoituihin, unionin rahoittamiin menoihin julkisia 
hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättä -
misen vuoksi. Nämä ohjeet ovat päivitys vuonna 2007 
annettuihin suuntaviivoihin.
57
Julkisia hankintoja koskevan toimintasuunnitelman 
toteuttamisessa oli edistytty kesäkuun 2015 loppuun 
mennessä. Kahdestatoista toimesta kolme oli saatettu 
loppuun (kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa 
jäljempänä alakohdissa a–c), seitsemän toimen toteut -
taminen on aloitettu ja kaksi toimea on suunniteltu 
pitkälle aikavälille eikä niitä ole vielä aloitettu.
Toimet, joita ei ole vielä aloitettu, ovat pitkän aikavälin 
toimet 11 (julkisia hankintoja koskevat laadunhallinta -
järjestelmät) ja 12 (ohjeopas) taulukossa 2 .46
Komission yksiköt ovat kehittäneet tietoteknisen työ -
kalun nimeltä MAPAR (Management of Audit Proces -
ses, Activities and Resources), joka on otettu käyttöön. 
Yksi tämän Euroopan aluekehitysrahastoon, koheesio -
rahastoon ja Euroopan sosiaalirahastoon sovellettavan 
työkalun toiminnoista on havaintojen kirjaaminen ja 
luokittelu virhetyypin mukaan. Luokat (esim. julkiset 
hankinnat) on jaettu alaluokkiin (kannustavan vaiku -
tuksen puuttuminen, ohjelmat, joista ei ole ilmoitettu, 
jne.).
Aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosasto seuraavat kaikkia tarkas -
tushavaintoja horisontaalisesti MAPAR -työkalun avulla 
ja päivittävät riskienpisteytystaulukon säännöllisesti. 
Näin pyritään tehostamaan rahastojen moitteetonta 
hoitoa. Tämä pätee myös kaikkiin komission havait -
semiin julkisten hankintojen tarkastuksia koskeviin 
havaintoihin.
Myös jäsenvaltiot voivat käyttää IMS -tietokantaa 
ilmoittaakseen havaitut sääntöjenvastaisuudet, 
julkisiin hankintoihin liittyvät sääntöjenvastaisuudet 
mukaan lukien. Tämä tietokanta on lisäksi kaikkien 
asianomaisten komission yksiköiden käytettävissä.
47
Vuonna 2012 työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosasto havaitsi hallinnoinnin tarkastuksia koske -
vassa temaattisessa tarkastuksessa tiettyjä julkisia 
hankintoja koskevien sääntöjen rikkomisia, joita ei 
ollut havaittu kansallisessa valvonnassa. Raporttia ja 
johtopäätöksiä käsiteltiin useaan otteeseen kansallis -
ten viranomaisten kanssa.
Katso myös komission vastaus kohtaan 46.
48
IMS-tietokanta luotiin sitä varten, että jäsenvaltiot 
voivat sen avulla ilmoittaa komissiolle mm. julkisiin 
hankintoihin liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista (jotka 
luokitellaan tai joita ei luokitella petoksiksi).
Kun kyse on julkisiin hankintoihin liittyvistä sääntöjen -
vastaisuuksista, IMS -järjestelmässä on strukturoitujen 
kenttien lisäksi vapaita tekstikenttiä, joissa voi antaa 
lisätietoja. Tietojen hyödyntämismahdollisuudet 
määräytyvät kuitenkin tietojen laadun ja kansallisten 
viranomaisten toimittamien tietojen yksityiskohtai -
suuden perusteella.
Komission vastaus 59
61
Ennakkoehtoihin ja vuonna 2014 hyväksyttyihin 
kumppanuussopimuksiin liittyen ohjelmakaudelle 
2014–2020 on hyväksytty 12 toimintasuunnitelmaa6, 
jotka arvioidaan vuoteen 2016 mennessä.
Ohjelmakaudella 2014–2020 komissio tukee jäsenvalti -
oita ennakoivasti ohjeistamalla, valvomalla ja avusta -
malla (esim. antamalla teknistä tukea) niitä kansallisten 
toimintasuunnitelmiensa toteuttamisessa. Näiden toi -
mintasuunnitelmien avulla on tarkoitus täyttää täyt -
tämättä jääneet ennakkoehdot vuoden 2016 loppuun 
mennessä. Tämän ennakoivan lähestymistavan avulla 
komissio haluaa pienentää riskiä siitä, että maksut 
toimintaohjelmille keskeytetään vuoden 2016 jälkeen, 
mutta ei pidättäydy maksujen keskeyttämisestä, jos 
toimintasuunnitelman tavoitteita ja välitavoitteita ei 
selvästikään ole saavutettu.
63
Komissio viittaa kohtia 60 ja 61 koskevaan vastaukseen 
ja korostaa, että yhteisen ja/tai erillisen oikeudellisen 
ja ohjelmatyökehyksen moitteeton soveltaminen on 
varojen hyödyntämisvalmiuksia tärkeämpää.
71
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja 
pk-yritystoiminnan pääosasto on myös vastannut 
kansallisten viranomaisten esittämiin kysymyksiin ja 
luonut tietoteknisen WIKI -työkalun, johon kysymykset 
ja vastaukset tallennetaan ja joka on kaikkien kansal -
listen viranomaisten käytettävissä.
74
Komissio aikoo antaa jäsenvaltioille ohjeita seurantara -
porttien laatimisesta tiedontarpeensa mukaan.
76
Komissio pitää erittäin huolestuttavana sitä, että 
jäsenvaltioiden toimittamat perustason tarkastukset 
eivät ole riittävän vaikuttavia (ks. aluepolitiikan pää -
osaston vuoden 2014 toimintakertomus, sivu 50).
6 Koskee Bulgariaa, Tšekkiä, Kreikkaa, Italiaa, Maltaa, Latviaa, 
Puolaa, Unkaria, Kroatiaa, Sloveniaa, Slovakiaa ja Romaniaa.58 a)
Komission tarkoituksena on, että julkisia hankintoja 
koskeva toimintasuunnitelma hyväksytään nykyistä 
laajemmin ja mahdollisesti myös nykyistä korkeam -
malla sidosryhmätasolla.
58 b)
Työryhmä perustettiin alaryhmäksi pääosastotasolla 
perustetulle yksiköiden väliselle ryhmälle, jonka 
tehtävänä on parantaa rahastoihin liittyviä valmiuksia 
jäsenvaltioissa, joilla nämä valmiudet ovat keskimää -
räistä heikommat. Kyseinen yksiköiden välinen ryhmä 
raportoi pääsihteeristölle.
Komissio katsoo, että tekninen ongelma edellyttää 
johdon valvonnassa toteutettavaa teknistä seuran -
taa siten, että kyseinen johto tarvittaessa osallistuu 
julkisia hankintoja käsittelevän työryhmän toimintaan 
aktiivisesti.
Aluepolitiikan pääosaston ja sisämarkkinoiden, teolli -
suuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoiminnan pääosaston 
johtajat aloittivat säännölliset tapaamiset heinäkuussa 
2014 ja ovat keskustelleet mahdollisista hyvin korkean 
tason tapaamisista (pääjohtajat ja komission jäsenet).
60
Jokainen komission jäsen on viime vuosina viitannut 
julkisia hankintoja koskeviin kysymyksiin ja pyytänyt 
jäsenvaltioita parantamaan järjestelmiään. Aluepoli -
tiikasta vastaavat komission jäsenet ovat toistamiseen 
ottaneet esille tilanteen vastuuvapauden myöntä -
mistä koskevissa kuulemisissa viimeksi kuluneiden 
kuuden vuoden aikana. Lisäksi jokainen pääosasto 
on raportoinut vuotuisissa toimintakertomuksissaan 
toimista, joilla julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia 
on pyritty ratkaisemaan, ja pyytänyt jäsenvaltioita 
parantamaan järjestelmiään.
Komissio katsoo, että asianomaisten komission yksi -
köiden (ERI -rahastoista vastaavien pääosastojen ja 
sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yri-
tystoiminnan pääosaston) ylempi johto käynnistää 
kaikki julkisiin hankintoihin liittyvät toimet ja valvoo 
niitä tarkasti.
Komission vastaus 60
 – komissio tukee eSens -hankkeeseen kuuluvaa 
sähköisiin hankintamenettelyihin liittyvää 
eTendering -pilottihanketta, joka mahdollistaa 
rajatylittävän yhteentoimivuuden. Taloudelliset 
toimijat voivat käyttää useita eurooppalaisia 
sähköisiä hankintamenettelyratkaisuja yhdel -
lä ohjelmistolla. Tämän lisäksi komissio alkoi 
käyttää Verkkojen Eurooppa -välinettä julkis -
ten hankintojen muiden osa -alueiden, kuten 
sähköisen laskutuksen ja yksinkertaistamisen, 
digitalisointiin.
 – EU-varoilla autetaan Euroopan aluekehitysra -
haston, koheesiorahaston tai Euroopan sosi -
aalirahaston kautta jäsenvaltioita kehittämään 
täysin sähköisiin hankintamenettelyihin siirty -
miseen tarvittavia hallinnollisia valmiuksia ja 
infrastruktuuria (sähköisten hankintajärjestelmi -
en kehittäminen mukaan lukien).
89
Katso komission vastaukset kohtiin 26, 27 ja 46.
91
ARACHNE on petoksista varoittava väline, joka on 
kehitetty auttamaan jäsenvaltioita hallinnoinnin 
tarkastuksissa. Siinä on useita julkisiin hankintoihin liit -
tyviä riski -indikaattoreita, kuten hankintailmoituksen 
julkaisemisen ja sopimuksen allekirjoittamisen välinen 
aika, hylättyjen tarjousten määrä / vastaanotettujen 
tarjousten määrä, hyväksyttävien tarjoajien määrä, 
rajoitettua neuvottelumenettelyä käyttämällä tehty -
jen sopimusten määrä / hankkeen kokonaiskustannuk -
set, sopimuksiin tehtyjen lisäysten määrä verrattuna 
alan keskiarvoon ja kyseistä tuensaajaa koskevat aiem -
mat hankintamenettelyihin liittyvät rahoitusoikaisut.
Toiseksi ARACHNE tunnistaa eri hankkeisiin ja ohjel -
miin osallistuvat edunsaajat, toimeksisaajat ja alihank -
kijat sekä hankkeen täytäntöönpanoon osallistuvien 
tahojen väliset yhteydet.Jäsenvaltioiden kanssa on vuosina 2014 ja 2015 kes -
kusteltu hallinnoinnin tarkastuksia käsittelevästä asia -
kirjasta ”Guidance on Management Verifications”, joka 
julkaistaan heinäkuussa 2015. Asiakirjassa on osio, joka 
käsittelee julkisia hankintoja koskevia tarkastuksia. Se 
ei ole osa julkisia hankintoja koskevaa toimintasuunni -
telmaa, sillä se kattaa kaikki tarkastustyypit.
80
Ohjelmakautta 2007–2013 koskevien säännösten 
mukaan sääntöjenvastaiset menot voidaan korvata 
tukikelpoisilla menoilla, jos hallinto- ja tarkastusviran -
omaiset ovat tarkastaneet nämä uudet menot. Siitä 
huolimatta tällaiset rahoitusoikaisut saattavat vähen -
tää jäsenvaltion saamien varojen määrää ohjelma -
kautta päätettäessä, jos menojen korvaaminen ei ole 
enää mahdollista myöhempien maksuhakemusten 
puuttuessa.
Ohjelmakaudella 2014–2020 ja asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 145 artiklan mukaan rahoitusoikaisu johtaa 
tuen nettomäärän pienenemiseen myös, jos järjestel -
mien tehokkaassa toiminnassa on vakava puute, jota 
tarkastusviranomainen ei ole havainnut ja raportoinut 
ennen päivää, jona komissio tai Euroopan tilintarkas -
tustuomioistuin on havainnut sen.
87
Komissio on aloittanut täysin sähköisten hankintojen 
käyttöönottoa julkishallinnon nykyaikaistamiseksi 
koskevan tiedonantonsa (COM(2013) 453) mukaisesti 
useita toimia, jotka tukevat sähköisten hankintojen 
käyttöönottoa:
 – poliittisella tasolla sähköisten hankintamenet -
telyiden käyttöönottoa koskevat tavoitteet on 
kuvattu kattavassa poliittisessa paketissa, joka 
tähtää digitaalisten sisämarkkinoiden toteutta -
miseen (COM(2015) 192)
 – komissio on käynnistänyt sähköisiä hankinta -
menettelyitä käsittelevän sidosryhmäfoorumin 
(EXEP), joka käsittelee parhaiden käytäntöjen 
jakamista, levittämistä ja selventämistä hallin -
non, sääntelyn ja yhteentoimivuuden alalla
Komission vastaus 61
Kaikki sääntöjenvastaisuudet sisältävän luotettavan 
ja kattavan tietokannan kehittämisen osalta komissio 
viittaa kohtiin 32, 46 ja 48 antamiinsa vastauksiin sekä 
laadittujen asiakirjojen osalta kohtiin 26 ja 27 anta -
maansa vastaukseen.
Suositus nro 1 a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio tutkii mahdollisuutta parantaa sääntöjenvas -
taisuuksien hallinnointijärjestelmänsä (IMS) toimintaa 
siten, että se vastaa tilintarkastustuomioistuimen 
tarpeita. IMS:n ja CED:n/ABAC:n ja komission muiden 
tietokantojen mahdollista yhteentoimivuutta tutki -
taan parhaillaan.
Komission omissa tarkastuksissa havaittujen virheiden 
tapauksessa komission yksiköt alkavat käyttää yhteistä 
tietoteknistä MAPAR -tarkastustyökalua (Management 
of Audit Processes, Activities and Resources), jota 
sovelletaan Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR), 
koheesiorahastoon ja Euroopan sosiaalirahastoon 
(ESR).
Komissio suunnittelee lisätoimia hankintatietojen 
analysoinnin parantamiseksi. Tavoitteena on parantaa 
niiden keräämistä ja kehittää uusia tietojen analysoin -
tityökaluja, joiden avulla hankintoja koskevat todel -
liset ja mahdolliset poikkeavuudet voidaan havaita 
varhain ja saada parempi kuva niiden (koheesiopolitii -
kan ulkopuolisista) aiheuttajista.
Suositus nro 1 b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja toteaa, että se on 
osoitettu jäsenvaltioille.
Jäsenvaltioiden käytettävissä on jo IMS -tietokanta, 
jonka avulla ne voivat paitsi täyttää alakohtaisissa ase -
tuksissa määritellyt sääntöjenvastaisuuksista ilmoit -
tamista koskevat velvoitteet, myös tehdä analyyseja 
kansallisiin tarkoituksiin.94
Olisi otettava huomioon, että ohjelmakautta 
2007–2013 koskevassa asetuksessa ei velvoitettu 
jäsenvaltioita toteuttamaan esimerkiksi petostentor -
juntastrategioita. Käyttäjät lupautuivat käyttämään 
ARACHNE -järjestelmää ohjelmakaudella 2007–2013 
lähinnä testimielessä. Siksi useat jäsenvaltiot päättivät 
lähettää tiedot vain osasta vastuulleen kuuluvista toi -
mintaohjelmista. Vuoden 2015 puoliväliin mennessä 
neljä jäsenvaltiota lisää on lähettänyt ainakin yhtä 
toimintaohjelmaa koskevat tiedot.
Komissio odottaa käyttäjien määrän kasvavan ohjel -
makaudella 2014–2020. Kyseisellä ohjelmakaudella 
ARACHNE voi pienentää petosten riskiä tehokkaasti.
Päätelmät ja suositukset
97
Katso komission vastaus kohtiin 26 ja 27.
98
Komissio on käsitellyt julkisiin hankintoihin liittyviä vir -
heitä aiemmista ohjelmakausista lähtien. Ensimmäiset 
tarkastushavaintojen avulla laaditut rahoitusoikaisuja 
koskevat ohjeet annettiin vuonna 2007.
Komissio käsittelee tätä ongelmaa nyt aiempaa 
koordinoidummin ja kattavammin julkisia hankintoja 
koskevan toimintasuunnitelman puitteissa.
99
Komissio on ryhtynyt asianmukaisiin toimiin ja laatinut 
asianmukaiset toimintasuunnitelmat puutteiden 
korjaamiseksi yksittäisissä jäsenvaltioissa, kun tarkas -
tuksissa on havaittu ongelmia. Komission analyysiä 
käytettiin hyväksi, kun vuonna 2013 päivitettiin suun -
taviivat niiden rahoitusoikaisujen määrittämisestä, 
joita tehdään julkisia hankintoja koskevien sääntöjen 
noudattamatta jättämisen vuoksi.
Komission vastaus 62
lähestymistapaa (maksujen keskeyttäminen) sovelle -
taan jatkossakin tiukasti ja johdonmukaisesti.
101
Kaikkien Euroopan rakenne- ja investointirahastoista 
vastaavien pääosastojen, sisämarkkinoiden, teollisuu -
den, yrittäjyyden ja pk -yritystoiminnan pääosaston ja 
Euroopan investointipankin edustajat ovat käsitelleet 
julkisia hankintoja koskevan toimintasuunnitelman 
toimia kattavasti. Toimet on suunniteltu yhteistyössä 
työryhmässä julkisten hankintojen parantamiseksi. 
Työryhmä perustettiin alaryhmäksi pääosastotasolla 
perustetulle yksiköiden väliselle ryhmälle, jonka 
tehtävänä on parantaa rahastoihin liittyviä valmiuksia 
jäsenvaltioissa. Kyseinen yksiköiden välinen ryhmä 
raportoi pääsihteeristölle.
Julkisia hankintoja koskevan toimintasuunnitelman 
toteuttamisessa on edistytty (ks. komission vastaus 
kohtaan 57). Komission tarkoituksena on, että julkisia 
hankintoja koskeva toimintasuunnitelma hyväksytään 
nykyistä laajemmin ja mahdollisesti myös nykyistä 
korkeammalla sidosryhmätasolla.
Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen, ja se on noudatta -
nut sitä kesästä 2014 lähtien parantamalla osastojen 
välistä koordinointia johtajatasolla.
Komissio pyrkii myös siihen, että julkisia hankintoja 
koskeva toimintasuunnitelma hyväksytään laajemmin 
komission yksiköissä. Lisäksi tarkoituksena on, että 
se hyväksytään korkealla tasolla, kuten komission 
vastauksessa suositukseen 2 on todettu.
102
Katso komission vastaukset kohtiin 100 ja 101.
7 Komitea koordinoi ja laatii suosituksia keskeyttämispäätöksistä 
ja keskeyttämispäätösluonnoksia Euroopan aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä 
sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 19 artiklan 5 
kohdan ja 142 artiklan 1 kohdan e alakohdan sekä asetuksen 
1306/2013 (YMP:tä koskeva horisontaalinen asetus) 41 artiklan 
täytäntöönpanemiseksi sekä antaa neljästä Euroopan rakenne- ja 
investointirahastosta (ERI) vastaavien pääosastojen pääjohtajille 
asiaa koskevaa neuvontaa.100
Komissio on toteuttanut toimia julkisia hankintoja 
koskevien ongelmien ratkaisemiseksi jo ennen 
vuotta 2010. Julkisia hankintoja koskevien havainto -
jen johdosta laadittuja toimintasuunnitelmia alettiin 
toteuttaa eri jäsenvaltioissa jo vuonna 2006. Komissio 
teki toukokuussa 2011 julkisiin hankintoihin liittyviä 
virheitä koskevan horisontaalisen analyysin ja esitteli 
sen julkisia hankintoja käsittelevälle neuvoa -antavalle 
komitealle. Lisäksi komissio julkaisi lokakuussa 2011 
komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa analy -
soidaan koheesiopolitiikan alalla vuosina 2006–2009 
havaittuja virheitä sekä tarkastellaan komission tote -
uttamia ja suunnittelemia toimia (”Analysis of errors 
in cohesion policy for the years 2006-2009 – actions 
taken by the Commission and the way forward”).
Komission analyysi julkisiin hankintoihin liittyvistä vir -
heistä on otettu huomioon myös 19. joulukuuta 2013 
annetussa komission päätöksessä (C(2013) 9527 final), 
joka koskee suuntaviivojen vahvistamista ja hyväksy -
mistä niiden rahoitusoikaisujen määrittämisen osalta, 
jotka komissio tekee julkisia hankintoja koskevien 
sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi. Nämä 
ohjeet ovat päivitys marraskuussa 2007 annettuihin 
suuntaviivoihin.
Ohjelmakaudella 2014–2020 komissio tukee jäsenvalti -
oita ennakoivasti ohjeistamalla, valvomalla ja avusta -
malla (esim. antamalla teknistä tukea) niitä kansallisten 
toimintasuunnitelmiensa toteuttamisessa. Näiden toi -
mintasuunnitelmien avulla on tarkoitus täyttää täyt -
tämättä jääneet ennakkoehdot vuoden 2016 loppuun 
mennessä. Tämän ennakoivan lähestymistavan avulla 
komissio haluaa pienentää riskiä siitä, että maksut 
toimintaohjelmille keskeytetään vuoden 2016 jälkeen, 
mutta ei pidättäydy maksujen keskeyttämisestä, jos 
toimintasuunnitelman tavoitteita ja välitavoitteita ei 
selvästikään ole saavutettu.
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen. Neljästä Euroopan 
rakenne- ja investointirahastosta (ERI) vastaavien 
pääosastojen pääjohtajat tapaavat jo säännöllisesti 
komiteassa, joka käsittelee ennakkoehtoihin liittyviä 
maksujen keskeyttämisiä ja jonka toimintaan sisä -
markkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk -yri-
tystoiminnan pääosasto (GROW) osallistuu7. Sekä 
ennalta ehkäisevää lähestymistapaa (ennakkoehtojen 
täyttämättä jättämistä koskevien kansallisten toi -
mintasuunnitelmien täytäntöönpano) että korjaavaa 
Komission vastaus 63
104
Ohjelmakautta 2007–2013 koskevien säännösten 
mukaan sääntöjenvastaiset menot voidaan korvata 
tukikelpoisilla menoilla, jos hallinto- ja tarkastusviran -
omaiset ovat tarkastaneet nämä uudet menot. Siitä 
huolimatta tällaiset rahoitusoikaisut saattavat vähen -
tää jäsenvaltion saamien varojen määrää ohjelma -
kautta päätettäessä, jos menojen korvaaminen ei ole 
enää mahdollista myöhempien maksuhakemusten 
puuttuessa.
Ohjelmakaudella 2014–2020 ja asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 145 artiklan mukaan rahoitusoikaisu johtaa 
tuen nettomäärän pienenemiseen myös, jos järjestel -
mien tehokkaassa toiminnassa on vakava puute, jota 
tarkastusviranomainen ei ole havainnut ja raportoinut 
ennen päivää, jona komissio tai Euroopan tilintarkas -
tustuomioistuin on havainnut sen.
Suositus 5
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo jo ryhty -
neensä suositeltuihin toimiin. Katso myös komission 
vastaus suositukseen 2.
Komissio määrää jatkossakin rahoitusoikaisuja, jos se 
toteaa, että jäsenvaltioiden toimittamat perustason 
tarkastukset eivät ole riittävän vaikuttavia. Kun vaka -
via puutteita havaitaan, toteutetaan ennalta ehkäise -
viä ja korjaavia toimia, joihin kuuluvat muun muassa 
toimintasuunnitelmat, maksujen keskeyttäminen ja 
rahoitusoikaisut. Näillä toimilla varmistetaan komissi -
olle ilmoitettujen ja jatkossa ilmoitettavien menojen 
laillisuus ja sääntöjenmukaisuus. Maksuja ei jatketa, 
ennen kuin järjestelmiä on parannettu, ja korjaavien 
toimien jälkeen varmistetaan tiukalla valvonnalla, että 
ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmien taso ei 
heikkene uudelleen.
Jos julkisia hankintoja koskevien direktiivien sääntöjä 
rikotaan jatkuvasti, komissio käynnistää jatkossakin 
tarvittaessa rikkomismenettelyn.Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen, joka on jo osittain 
pantu täytäntöön, ja tukee julkisia hankintoja paranta -
via aloitteita.
Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI) 
sekä sisämarkkinoista vastaavien komission jäsenten 
välistä säännöllistä yhteydenpitoa kaavaillaan, mutta 
yhteydenpidon muotoa ei ole vielä päätetty. Ryhmään 
voitaisiin kutsua ulkopuolisten sidosryhmien edustajia, 
kun sitä pidetään hyödyllisenä. Lisäksi komissio tukee 
ajatusta korkean tason johtajuudesta ja toteaa, että 
aluepolitiikan pääosaston ja sisämarkkinoiden, teolli -
suuden, yrittäjyyden ja pk -yritystoiminnan pääosaston 
johtajat aloittivat säännölliset tapaamiset heinäkuussa 
2014. Kokeneita ulkopuolisten sidosryhmien edustajia 
on jo kutsuttu tämän tason tapaamisiin.
103
Komissio pitää erittäin huolestuttavana sitä, että 
jäsenvaltioiden toimittamat perustason tarkastukset 
eivät ole riittävän vaikuttavia. Komissio on tehnyt val -
vontatehtävänsä puitteissa riskialttiisiin ohjelmiin koh -
dennettuja tarkastuksia vuodesta 2010 lähtien, kun se 
on todennut, että ohjelman tarkastusviranomainen 
ei välttämättä huomaa tällaisista riskeistä johtuvia 
tärkeitä virheitä lainkaan tai ajoissa. Tällaisten tarkas -
tusten perusteella on tarvittaessa laadittu toiminta -
suunnitelmat havaittujen puutteiden korjaamiseksi. 
Näiden tarkastusten avulla parannetaan sellaisten 
ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmiä, joista on 
esitetty varaumia, ja varmistetaan, että komissiolle jo 
ilmoitetut ja jatkossa ilmoitettavat menot ovat laillisia 
ja sääntöjenmukaisia.
Jäsenvaltioiden kanssa on vuosina 2014 ja 2015 kes -
kusteltu hallinnoinnin tarkastuksia käsittelevästä asia -
kirjasta ”Guidance on Management Verifications”, joka 
julkaistaan heinäkuussa 2015. Asiakirjassa on osio, joka 
käsittelee julkisia hankintoja koskevia tarkastuksia. Se 
ei ole osa julkisia hankintoja koskevaa toimintasuunni -
telmaa, sillä se kattaa kaikki tarkastustyypit.
Komission vastaus 64
105
Komissio tukee sähköisiä hankintamenettelyjä, kuten 
eSens -hankkeeseen kuuluvaa eTendering -pilottihan -
ketta, joka liittyy rajatylittävään yhteentoimivuuteen.
Ohjelmakaudella 2007–2013 jäsenvaltioilla ei ollut 
velvoitetta toteuttaa petostentorjuntastrategioita tie -
donlouhintatyökaluilla, kuten ARACHNE -välineellä (ks. 
komission vastaus kohtaan 94). Komissio odottaa käyt -
täjien määrän kasvavan ohjelmakaudella 2014–2020. 
Kyseisellä ohjelmakaudella ARACHNE voi pienentää 
petosten riskiä tehokkaasti.
Suositus 6 a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Koska sähköiset han -
kintamenettelyt parantavat avoimuutta, helpottavat 
rajatylittäviä tarjouskilpailuja ja pk -yritysten osallis -
tumista sekä sujuvoittavat hallinnollisia menettelyjä, 
vuonna 2014 annetuissa direktiiveissä säädetään 
useita sähköisiä hankintamenettelyjä koskevia vel -
voitteita. Komissio pitää tärkeänä, että nämä sää -
dökset saatetaan oikein ja nopeasti osaksi kansallista 
lainsäädäntöä.
Komissio on ryhtynyt tiedonlouhintatyökaluja kos -
keviin suositeltuihin toimiin. Se edistää aktiivisesti 
sitä, että vastuussa olevat kansalliset viranomaiset 
käyttävät ARACHNEa, joka on komission kehittämä 
ennalta ehkäisevä riskien pisteytysväline. Tämä työ -
kalu voi parantaa tarkastuksia merkittävästi ja edistää 
sellaisten riskien ehkäisemistä ja havaitsemista, jotka 
liittyvät esimerkiksi julkisiin hankintamenettelyihin, 
eturistiriitoihin ja tukien keskittymiseen tietyille toimi -
joille. Se voi myös helpottaa petosten tunnistamista. 
Komissio on tietoinen muista vastaavista tiedonlou -
hintatyökaluista ja tukee niiden käyttöä.
Suositus 6 b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja toteaa, että se on 
osoitettu jäsenvaltioille.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta 
jättäminen on ollut jatkuva ja merkittävä EU:n 
koheesiopolitiikan menojen virhelähde. Vakavat virheet 
ovat johtaneet terveen kilpailun puutteisiin tai täydelliseen 
puuttumiseen ja/tai hankintasopimusten tekemiseen 
muiden kuin parhaan tarjouksen tehneen tarjoajan kanssa. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ja 
jäsenvaltiot ovat aloittaneet ongelman käsittelyn, mutta 
tehtävää on vielä paljon ja toimia ongelman ratkaisemiseksi 
on tehostettava.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN