-Välimeren alueen toimintaohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää uudistettua sitoutumista yhtenäisyyteen ja solidaarisuuteen EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä molemminpuolista ja yhteistä sitoutumista ja yhteisiä toimia eteläisen naapurialueen kumppaneiden kanssa. Tämä koskee pyrkimyksiä ratkaista konflikteja ja käsitellä yhteisiä turvallisuusongelmia sekä taloudellista ja alakohtaista yhteistyötä. Erityisen tärkeää on EU:n jäsenvaltioiden täysipainoinen osallistuminen. Niiden diplomaattiset verkostot, pitkäaikainen turvallisuus- ja kehitysyhteistyö sekä valmiudet hyödyntää yksityistä sektoria ovat välttämättömiä tässä tiedonannossa asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhtenäisten toimien aikaansaamiseksi ehdotetaan, että poliittista ja toimintapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua vahvistetaan merkittävästi koko Välimeren alueella. Alueellisen yhteistyön tehostamista jatketaan, ja tässä työssä yhteyspisteenä on Välimeren unioni. Lisäksi tuetaan osa-alueiden ja alueiden välistä yhteistyötä erityisesti afrikkalaisten kumppaneiden kanssa. EU on myös valmis tutkimaan edelleen mahdollisuuksia alueelliseen, osa-alueiden väliseen tai kolmenväliseen yhteistyöhön ja kaikkien kumppanimaiden välisiin yhteisiin aloitteisiin, ottaen huomioon myös Israelin ja useiden arabimaiden suhteiden normalisoitumisen hiljattain.

-Puututaan yhdessä pakkomuuttoon ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin, hyödynnetään laillisen muuttoliikkeen edut tehokkaasti ja tuloksellisesti kattavien räätälöityjen ja molempia osapuolia hyödyttävien kumppanuuksien avulla sekä suojellaan muuttajien ja pakolaisten oikeuksia Euroopan uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen mukaisesti. Tämä on ratkaisevan tärkeää sekä EU:lle että eteläisen Välimeren alueelle, jossa muuttovirrat vaikuttavat sekä vastaanottaviin yhteiskuntiin että kauttakulkumaihin. Talous- ja investointisuunnitelman avulla lisätään mahdollisuuksia ja työpaikkoja erityisesti naisille ja nuorille, mikä vähentää osaltaan laitonta muuttoliikettä aiheuttavia tekijöitä. Avainasemassa on toimiminen yhdessä kumppaneina.

Näihin haasteisiin vastaamisen kiireellisyyttä lisää entisestään covid-19-pandemia, joka on tuonut selvästi esille EU:n ja Välimeren alueen yhteiset haavoittuvuudet ja keskinäisen riippuvuuden. Välimeren alueen uuteen toimintaohjelmaan on sisällytetty kriisin aikana havaittuja uusia yhteistyöaloja ja yhteistyön muotoja. Uusi toimintaohjelma tarjoaa mahdollisuuksia uusille kumppanuuksille strategisilla painopistealoilla eli vihreän ja digitaalisen siirtymän aloilla. Ohjelma perustuu näkemykseen, että kestävä vauraus ja selviytymiskyky voidaan rakentaa vain koko Välimeren alueen kattavalla, vahvalla kumppanuudella. Kumppanuus perustuu yhteisiin arvoihin ja vuoropuheluun sekä edistymiseen yhteisissä sosioekonomisissa ja poliittisissa tavoitteissa. Näihin kuuluvat myös esimerkiksi hallintoa ja oikeusvaltiota, makrotalouden vakautta ja liiketoimintaympäristöä koskevat uudistukset. Uudella toimintaohjelmalla pyritään edistämään vihreää, digitaalista, selviytymiskykyä vahvistavaa ja oikeudenmukaista elpymistä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ohjaamana.

Eteläisen Välimeren alueella on edessään hallintoon, ilmastoon, ympäristöön ja turvallisuuteen liittyviä sekä sosioekonomisia haasteita, joista monet johtuvat maailmanlaajuisista suuntauksista ja edellyttävät EU:n ja eteläisen naapurialueen kumppaneiden yhteisiä toimia. Pitkittyneet konfliktit aiheuttavat edelleen suunnatonta inhimillistä kärsimystä ja huomattavia väestön pakkosiirtoja. Ne myös heikentävät merkittävästi kokonaisten yhteiskuntien taloudellisia ja sosiaalisia näkymiä erityisesti maissa, joissa asuu suuria määriä pakolaisia, sekä voimistavat geopoliittista kilpailua ja ulkoisia häiriöitä. Liian monet ihmiset vaarantavat henkensä yrittämällä päästä EU:hun laittomasti. Tämä myös ruokkii häikäilemätöntä, rikollista salakuljetusta, joka horjuttaa paikallisten yhteisöjen vakautta. Terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption uhat aiheuttavat edelleen epävakautta ja tukahduttavat vaurastumisen. Eteläisen naapurialueen talouskasvu ei ole pysynyt väestönkasvun tahdissa. Alueen alueellinen taloudellinen yhdentyminen on maailmanlaajuisesti vertailtuna heikkoa. Luonnonvarojen kestämätön käyttö ja ilmastonmuutos vaarantavat veden, elintarvikkeiden ja energian saatavuuden, nopeuttavat aavikoitumista ja biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä sekä uhkaavat ihmishenkiä ja elinkeinoja. Taloudellinen ja sukupuoleen perustuva eriarvoisuus on edelleen merkittävää, ja hallituksilla on vaikeuksia vastata nykynuorison toiveisiin.

Euroopan unioni ja eteläisen Välimeren alueen kumppanit sitoutuivat 25 vuotta sitten muuttamaan Välimeren alueen vuoropuhelun, vaihdon ja yhteistyön alueeksi, jolla taataan rauha, vakaus ja vauraus. Barcelonan julistuksen 25. vuosipäivä muistuttaa siitä, että Välimeren alueen kumppanuuden vahvistaminen on edelleen strategisesti välttämätöntä Euroopan unionille. Alueen edelleen kohtaamat haasteet edellyttävät yhteistä reagointia erityisesti nyt, kun arabikeväästä on kulunut kymmenen vuotta. Kun Euroopan unioni ja Välimeren alue toimivat yhdessä kumppanuuden hengessä ja tunnustavat lisääntyvän keskinäisen riippuvuutensa, yhteiset haasteet voidaan muuttaa mahdollisuuksiksi yhteisen edun mukaisesti.

5)vihreä siirtymä: ilmastokestävyys, energia ja ympäristö.

1.Inhimillinen kehitys, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate

Inhimillinen kehitys

Inhimillistä kehitystä painottava lähestymistapa on keskeinen osa toimintaohjelmaa. Tällä lähestymistavalla pyritään parantamaan ihmisten elämänlaatua muutenkin kuin taloudellisesti, puolustamaan heidän vapauksiaan ja oikeuksiaan, tarjoamaan heille mahdollisuuksia sekä edistämään selviytymiskykyisiä, oikeudenmukaisia ja osallistavia yhteiskuntia, joilla on vaikutusmahdollisuuksia.

Terveys

Terveys on ihmisarvoisen elämän tärkein edellytys. Covid-19-pandemia on aiheuttanut haasteita terveysturvallisuudelle ja terveydenhuoltojärjestelmille sekä vaikuttanut syvästi talouksiin ja kokonaisiin yhteiskuntiin. EU:n ja sen kumppaneiden on otettava covid-19-kriisistä opikseen ja vahvistettava terveydenhuoltojärjestelmiään ja sosiaalisen suojelun järjestelmiään sekä valmius- ja reagointikapasiteettiaan. EU on antanut ja antaa edelleen nopeaa ja merkittävää tukea kriisin aiheuttaman suhteettoman taakan keventämiseksi kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ja riskiryhmiin kuuluville, myös nuorille ja naisille. Rokotteet ovat globaali julkishyödyke, ja rokottamisen avulla pandemia voidaan lopettaa koko maailmassa. EU jatkaa tukeaan Covax-mekanismille ja muun muassa perustaa noin 100 miljoonan rokoteannoksen humanitaarisen puskurin. Team Europe -hengessä EU on tähän mennessä osoittanut Covax-mekanismin tukemiseen 853 miljoonaa euroa. EU on edelleen sitoutunut mekanismiin koko maailman kattavana aloitteena, jolla varmistetaan turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden tasapuolinen ja oikeudenmukainen saatavuus matalan ja keskitulotason maille. Lisäksi komissio on EU:n rokotestrategiasta saatujen kokemusten pohjalta valmis perustamaan EU:n rokoteapumekanismin. Mekanismilla varmistettaisiin, että osa EU:n takaamista 2,3 miljardista annoksesta jaetaan kiinnittäen erityistä huomiota eteläiseen naapurialueeseen Länsi-Balkanin maiden, itäisen naapurialueen ja Afrikan ohella. Sen kautta voitaisiin ensisijaisesti tarjota apua terveydenhuollon työntekijöille sekä tyydyttää humanitaarisia tarpeita. Tässä työssä on varmistettava, ettei rokotteita mene hukkaan, mikä edellyttää, että vastaanottajamaat ovat valmistautuneet asianmukaisesti.

Nuorten voimaannuttaminen

Nuoriin ja lapsiin investoimisen olisi oltava yhteistyön ytimessä. Nuoret edistävät muutosta, ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisääminen sekä heidän osallistumisensa ja osallistamisensa ovat avainasemassa, kun pyritään saavuttamaan Agenda 2030 -toimintaohjelman painopisteet. Komissio ehdottaa, että i) tuetaan nuorisoasioiden valtavirtaistamista kansallisissa toimintapolitiikoissa, ii) autetaan EU:n kumppaneita parantamaan koulutusjärjestelmien hallintoa sekä iii) asetetaan etusijalle puuttuminen koulunkäynnin keskeyttämisen, koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten, osaamisen kohtaanto-ongelmien, koulutus- ja työmahdollisuuksien puutteen, nuorisotyöttömyyden ja aivovuodon rakenteellisiin syihin. Tehokas koordinointi ja kumppanuudet eri politiikanalojen välillä, myös nuorisojärjestöjen kanssa, ovat ratkaisevan tärkeitä laadukkaiden työpaikkojen lisäämisen ja koulutusmahdollisuuksien parantamisen kannalta. On tehtävä yhteistyötä ihmisten välisten yhteyksien lisäämiseksi, koska se on menestyksellinen yhteistyön ala, joka tuottaa konkreettisia tuloksia ja hyötyjä kaikille. On ratkaisevan tärkeää avata eteläisen naapurialueen kumppaneille pääsy EU:n ohjelmiin ja asiaankuuluviin eurooppalaisiin verkostoihin sekä helpottaa pääsyä niihin. Yksi osa tätä on, että eteläisen Välimeren alue on jatkossakin yksi Erasmus+ -ohjelman painopistealueista. Erasmus+ -ohjelman kaudella 2021–2027 nuorille on tarjolla uusia valmiuksien kehittämismahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen, urheilun ja digitaalisen koulutuksen aloilla. EU pyrkii jakamaan Erasmus+ -ohjelman hyötyjä entistä tasaisemmin koko alueelle ja lisäämään osallistumista Luova Eurooppa -ohjelmaan, jotta alueen nuorten luovuutta voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. On parannettava lastensuojeluohjelmia ja psykososiaalista tukea konflikteista kärsiville ja konfliktin vuoksi kotiseudultaan siirtymään joutuneille lapsille. Tässä on kiinnitettävä erityistä huomiota koulutuksen ja terveydenhuollon saatavuuteen.

Hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate Hyvä hallintotapa sekä ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokraattisten instituutioiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen ovat EU:n perusperiaatteita. Ne ovat olleet kiinteä osa EU:n ja Välimeren alueen kumppanuutta Barcelonan julistuksesta lähtien ja sisältyneet yhteisiin sitoumuksiin. Lisäksi hyvä hallintotapa, oikeusvaltio ja ihmisoikeudet, sosiaaliset oikeudet ja työntekijän oikeudet mukaan luettuina, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja oikeussuojan yhtäläinen saatavuus edistävät rauhaa, osallistavaa vaurautta ja vakautta. Nämä puolestaan ovat perusta ihmisarvoisille työpaikoille, oikeudenmukaiselle ja osallistavalle kasvulle sekä pitkän aikavälin kestävyyden ja investointien rakentamiselle. Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 mukaisesti EU tehostaa yhteistyötään kumppaneiden kanssa edistääkseen ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokraattisten arvojen kunnioittamista. Oikeuslaitoksen ja syyttäjälaitoksen riippumattomuus ja vastuuvelvollisuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta valtion instituutiot toimivat lakien mukaisesti, kansalaiset voivat käyttää oikeuksiaan ja ihmisoikeusloukkauksia, korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta voidaan torjua. Siviili- ja oikeushallinnon kestävät rakenneuudistukset vähentävät eriarvoisuutta ja edistävät talouskasvua. Ihmis- ja käyttäjäkeskeinen toimintatapa järjestelmien ja palvelujen digitalisoinnissa lisää valtion tehokkuutta ja parantaa luottamusta instituutioihin. Demokratian periaatteiden olisi ohjattava internetin hallintoa ja sosiaalisen median toimintaa. EU jatkaa yhteistyötä kumppanimaiden kanssa varmistaakseen yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevien perusoikeuksien korkeatasoisen suojan sekä edistääkseen EU:n ja kansainvälisten tietosuojanormien lähentymistä, mikä helpottaa kauppavaihtoa ja lainvalvontayhteistyötä. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä valitussa kannustinperusteisessa toimintatavassa tarjotaan lisärahoitustukea sellaisille naapurialueen maille, joilla on vahva halu toteuttaa muun muassa hallintotapaa ja oikeusvaltiota koskevia uudistuksia. Tuen määrää mukautetaan sen mukaan, miten kukin kumppani noudattaa sitoumuksiaan ja edistyy yhteisten arvojen toteuttamisessa ja uudistuksissa erityisesti hallintotavan ja oikeusvaltion osalta. EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi eteläisten kumppanien on välttämätöntä varmistaa, että petoksiin, korruptioon, rahanpesuun ja varojen väärinkäyttöön puututaan tehokkailla, varoittavilla ja oikeasuhteisilla rikosoikeudellisilla seuraamuksilla sekä tehokkaalla ja vaikuttavalla yhteistyöllä Euroopan petostentorjuntaviraston kanssa. Keskinäisestä oikeusavusta tehtyjen kansainvälisten sopimusten osapuolina olevien eteläisten kumppaneiden olisi hyväksyttävä Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) siihen osallistuvien EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaiseksi viranomaiseksi kyseisten sopimusten täytäntöönpanossa. EU edistää oikeusvaltiokulttuuria tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja liike-elämän kanssa. Kansalaisjärjestöt ja työmarkkinajärjestöt ovat edelleen keskeisiä keskustelukumppaneita EU:n yhteistyön muotoilussa ja seurannassa. EU tukee jatkossakin konkreettisia aloitteita kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien vahvistamiseksi. Sukupuolten tasa-arvo on paitsi yleismaailmallisesti tunnustettu ihmisoikeus, myös välttämätön edellytys hyvinvoinnille, talouskasvulle, vauraudelle, hyvälle hallintotavalle, rauhalle ja turvallisuudelle. Siihen liittyviä toimia on tehostettava: esimerkiksi sukupuolinäkökulma on valtavirtaistettava kaikkiin yhteistyöohjelmiin ja kohdennettuihin toimiin sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan kolmannen toimintasuunnitelman (GAP III) mukaisesti. EU edistää aloitteita, joilla suojellaan naisten oikeuksia sekä edistetään heidän sosioekonomista ja poliittista osallistumistaan ja kansalaisvaikuttamistaan. EU jatkaa yhteistyötä kumppaneidensa kanssa varmistaakseen vammaisten henkilöiden kaikkien oikeuksien toteutumisen vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti.

Toimenpiteet: Edistetään ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaa ja hyvää hallintotapaa, sukupuolten tasa-arvoa ja kaikkien ihmisten yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä kansalaisyhteiskunnan tukemista ·Kehitetään edelleen asiaankuuluvia lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia uudistuksia ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan osalta. ·Edistetään nykyaikaisia, tehokkaita ja vastuuvelvollisia julkisia instituutioita ja toimintapolitiikkoja, myös vaalitarkkailua ja vaaliapua, sekä riippumattomia oikeusjärjestelmiä, jotka palvelevat kaikkia ihmisiä, suojelevat epäiltyjen oikeuksia, tukevat rikosten uhreja ja edistävät vankeusolosuhteiden parantamista. ·Tuetaan toimia kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi. ·Edistetään kansainvälisiä sosiaalisia oikeuksia ja työntekijän oikeuksia sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) luokittelemia kansainvälisiä työnormeja. ·Tuetaan naisten ja nuorten, myös lasten, taloudellista voimaannuttamista ja kannustetaan heitä osallistumaan aktiivisesti päätöksentekoon. ·Edistetään toimia, joilla lopetetaan naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta, myös konflikteihin liittyvä seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta. ·Kehitetään kansalaisjärjestöjen valmiuksia ja tuetaan niitä digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä. ·Tuetaan sellaisten nykyaikaisten tietosuojakehysten kehittämistä, joiden perustana olevien horisontaalisten sääntöjen noudattamista valvovat vahvat ja riippumattomat valvontaviranomaiset. Edistetään asiaan liittyvien kansainvälisten yleissopimusten ratifiointia ja täytäntöönpanoa. Toimenpiteet: Tehostetaan inhimillistä kehitystä ja terveydenhuoltoa sekä nuorisoa, koulutusta, osaamista ja kulttuuria koskevaa yhteistyötä ·Tuetaan terveydenhuoltojärjestelmien valmius- ja reagointivalmiuksia pandemioita vastaan. ·Osallistutaan EU:n ohjelmiin, kuten Erasmus+ -ohjelmaan, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Luova Eurooppa -ohjelmaan, sekä asiaankuuluviin eurooppalaisiin verkostoihin. ·Tehdään yhteistyötä ja jaetaan kokemuksia innovointitoimien yhteydessä sekä tuetaan älykkään erikoistumisen strategioiden laatimista. ·Tehdään digitaalista koulutusta koskevaa yhteistyötä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 puitteissa. ·Tehdään yhteistyötä ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden foorumeilla, myös Euroopan koulutussäätiön (ETF) osaamisverkoston kautta, luodaan paikallisia ”osaamisekosysteemejä” ja tehostetaan uudelleenkoulutusta. ·Tehdään yhteistyötä osaamistarpeiden ennakoimiseksi sekä osaamisen ja strategioiden suunnittelemiseksi ja kehittämiseksi elinikäisen oppimisen näkökulmasta Euroopan ammatillisen koulutuksen koulutussäätiön tuella. Tehdään yhteistyötä taitojen ja valmiuksien kehittämiseksi, mukaan lukien koulutus vihreitä työpaikkoja ja vihreää taloutta varten. ·Tuetaan yhdennettyjä lähestymistapoja ja asianomaisten ministeriöiden (koulutus-, työllisyys-, terveys-, kulttuuri- ja sosiaaliturvaministeriöt) valmiuksia nuorten sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET-henkilöt) palvelujen saatavuuden ja laadun parantamiseksi. ·Laajennetaan EU:n nuorisotakuujärjestelmän innoittamia aloitteita.

2.Selviytymiskyvyn vahvistaminen, vaurauden luominen ja digitaalisen siirtymän hyödyntäminen

Covid-19-pandemia on vaikuttanut kaikkiin talouksiin Välimeren alueella. Se on pahentanut talouden rakenteellista epätasapainoa ja korostanut osallistavien, selviytymiskykyisten, kestävien ja yhteenliitettyjen talouksien tarvetta. Ketään ei pitäisi jättää toimien ulkopuolelle, ja toimilla pitäisi antaa maille mahdollisuus tarttua vihreän ja digitaalisen siirtymän kaltaisiin suuntauksiin, jotka voisivat vauhdittaa kestävää kasvua.