[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 13.10.2010

KOM(2010) 577 lopullinen

LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9 VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio

(komission esittämä)

LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 9VUODEN 2010 YLEISEEN TALOUSARVIOON

MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio

Euroopan komissio ottaa huomioon

- Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

- Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan,

- 17 päivänä joulukuuta 2009 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2010[2],

- 19 päivänä toukokuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2010[3],

- 16 päivänä kesäkuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 2/2010[4],

- 7 päivänä syyskuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 3/2010 (osa entisestä lisätalousarvioesityksestä nro 2/2010[5]),

- 21 päivänä syyskuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 4/2010 (entinen lisätalousarvioesitys nro 5/2010[6]),

- 22 päivänä syyskuuta 2010 hyväksytyn lisätalousarvion nro 5/2010 (entinen lisätalousarvioesitys nro 7/2010[7]),

- lisätalousarvioesitykset nro 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10] ja 8/2010[11],

ja esittää budjettivallan käyttäjälle lisätalousarvioesityksen nro 9 vuoden 2010 talousarvioon.

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON

Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Pääluokittaisen tulo- ja menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 4

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 4

2.1. Madeira (Portugali): maanvyörymät ja tulvat 4

2.2. Ranska: Xynthia-myrsky 6

3. Rahoitus 8

4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain 10

1. JOHDANTO

Tämä vuotta 2010 koskeva lisätalousarvioesitys (LTE) nro 9 kattaa seuraavat toimenpiteet:

- EU:n solidaarisuusrahastosta otetaan käyttöön yhteensä 66,9 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina maanvyörymien ja vakavien tulvien Madeiran saarella (Portugali) sekä Xynthia-myrskyn Ranskassa aiheuttamien vahinkojen kattamiseksi.

- Budjettikohdan 06 04 14 03 (Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet – Euroopan merituulivoimaverkko) maksumäärärahoihin tehdään vastaava 66,9 miljoonan euron vähennys.

2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto

2.1. Madeira (Portugali): maanvyörymät ja tulvat

Poikkeuksellisen rankat sateet saivat Madeiralla helmikuussa 2010 aikaan maanvyörymiä ja vakavia tulvia, jotka aiheuttivat vahinkoa julkisille ja yksityisille infrastruktuureille, yrityksille ja maataloudelle.

Portugali haki tämän vuoksi rahoitustukea Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta.

Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[12] ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa on esitetty yhteenveto tärkeimmistä arviointiperusteista.

1. Hakemus jätettiin komissioon 20. huhtikuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 20. helmikuuta 2010. Komission yksiköt pyysivät tämän jälkeen lisätietoja, joita ne tarvitsivat hakemuksen arvioimiseksi. Nämä tiedot toimitettiin 15. heinäkuuta 2010.

2. Kyse on luonnonkatastrofista. Portugalin viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1,080 miljardia euroa. Summa on 0,68 prosenttia Portugalin bruttokansantulosta.

3. Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on Portugalin osalta 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon, joten katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

4. Tulvat ovat aiheuttaneet vakavia tuhoja ja vahinkoja etenkin vesialueille. Jokiväyliä ja pienempiä vesiväyliä on vahingoittunut arviolta yhteensä 130 kilometrin matkalta. Näiden vahinkojen osuus on 45 prosenttia kaikista vahingoista. Myös teille, silloille, kunnallisteknisille verkoille ja infrastruktuureille, yksityisille asunnoille ja kiinteistöille aiheutui vakavia vahinkoja: noin 800 taloa vahingoittui (puolet niistä tuhoutui täysin), ja yli 700 henkeä jouduttiin sijoittamaan tilapäismajoitukseen. Yrityksille ja maataloudelle aiheutuneet välittömät vahingot olivat noin 122 miljoonaa euroa. Tulvien aiheuttamat vahingot olivat erityisen vakavia, sillä ne kohdistuivat pääasiassa saaren pääkaupungin Funchalin keskustaan, jossa ranta-alueet joudutaan rakentamaan kokonaan uudelleen sen jälkeen kun tuhansia kuutiometrejä kivimurskaa on raivattu alueelta. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 mukaan se, että Madeira on syrjäinen ja eristynyt alue, ei itsessään ole peruste luonnonmullistuksen tapauksessa. Tätä seikkaa ei kuitenkaan voida jättää huomioimatta arvioitaessa tulvien ja maanvyörymien taloudellisia seurauksia.

5. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset ovat arviolta 165,24 miljoonaa euroa, ja ne voidaan jakaa neljään ryhmään: A) infrastruktuurin pikainen korjaaminen, B) tilapäismajoitus ja pelastuspalvelut, C) suojaava infrastruktuuri ja kulttuuriperinnön välitön suojelu sekä D) vahingoittuneiden alueiden raivaus.

6. Tulvien ja maanvyörymien vahingoittamat alueet ovat rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoisia ”phasing in -alueina”. Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet selvittävänsä, olisiko osa hätätoimien lisäksi toteutettavista jälleenrakennustoimista mahdollista rahoittaa rakennerahastosta yhteisrahoitettavista toimenpideohjelmista.

7. Tukikelpoisten vahinkojen mahdollisesta kuulumisesta vakuutusturvan piiriin Portugalin viranomaiset ovat todenneet, etteivät ne pystyneet hakemuksen tekemisajankohtana selvittämään sitä, kuuluvatko tukikelpoiset kustannukset vakuutusturvan piiriin. Jos vahinkoja on katettu vakuutuksella, vastaaville toimenpiteille ei voida myöntää rahoitusta solidaarisuusrahastosta.

Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Portugali on tehnyt helmikuussa 2010 Madeiraa kohdanneiden tulvien vuoksi, hyväksytään suurkatastrofin kriteerien perusteella ja että Portugalille myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta.

2.2. Ranska: Xynthia-myrsky

Xynthia-myrsky iski Ranskaan helmikuussa 2010. Myrskyn vaikutusalue kattoi lähes koko Ranskan, mutta eniten tuhoja myrsky aiheutti Atlantin rannikolla sijaitsevissa Charente-Maritimen ja Vendéen departementeissa. Kuolonuhreja oli 53 ja loukkaantuneita lähes 80. Myrsky aiheutti tulvia laajoilla alueilla, joihin kuului myös asuinalueita, ja vakavia vahinkoja padoille ja valleille, julkisille ja yksityisille infrastruktuureille, tie- ja rautatieverkostolle, maanviljelykselle sekä yrityksille.

Ranska haki tämän vuoksi rahoitustukea Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta.

Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[13] ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa on esitetty yhteenveto tärkeimmistä arviointiperusteista.

8. Hakemus jätettiin komissioon 7. toukokuuta 2010 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 27. helmikuuta 2010. Ranskan viranomaiset toimittivat 24. kesäkuuta ja 20. heinäkuuta lisäaineistoa, joka sisälsi tarkemman arvion vahingoista ja myrskyn taloudellisista vaikutuksista.

9. Kyseessä on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston soveltamisalaan.

10. Myrskyn vaikutukset ulottuivat suurimpaan osaan Ranskaa, ja kokonaisvahinkojen määräksi on arvioitu 2,4 miljardia euroa. Ranskan viranomaiset ottivat hakemuksensa perustaksi kuitenkin ainoastaan alueet, joilla myrsky aiheutti suurimmat tuhot. Nämä alueet olivat Atlantin rannikolla sijaitsevat Charente-Maritimen ja Vendéen departementit.

11. Ranskan viranomaiset arvioivat myrskyn edellä mainitulla alueella aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1 425,43 miljoonaa euroa. Kyseinen kokonaismäärä on 41,12 prosenttia Ranskaan vuonna 2010 sovellettavasta tavanomaisesta solidaarisuusrahaston varojen käyttöönoton kynnysarvosta, joka on 3 466,57 miljoonaa euroa (eli 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina). Absoluuttisena arvona vahinkojen määrä on toiseksi suurin, kun tarkastellaan kaikkia solidaarisuusrahastolle alueellisten katastrofien johdosta tehtyjä hakemuksia.

12. Koska vahinkojen kokonaismäärä jää alle tavanomaisen kynnysarvon, hakemusta tarkasteltiin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeisen alakohdan perusteella, joka koskee ns. poikkeuksellisia alueellisia katastrofeja. Kyseisessä alakohdassa säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea poikkeuksellisissa tilanteissa. Kyseisen alakohdan mukaan rahastosta voidaan poikkeustapauksessa myöntää tukea alueelle silloin kun aluetta on koetellut sellainen poikkeuksellinen katastrofi, pääasiassa luonnonkatastrofi, jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Asetuksessa kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa määriteltyihin syrjäisiin ja eristyneisiin alueisiin, kuten saaristoalueisiin ja syrjäisimpiin alueisiin. Kyseessä olevat alueet eivät kuulu tällaisiin alueisiin. Asetuksessa kehotetaan arvioimaan ”poikkeuksellista alueellista katastrofia” koskevan kriteerin nojalla esitettyjä hakemuksia ”erittäin tarkkaan”.

13. Yksi asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 säädetyistä rahaston varojen poikkeuksellisen käyttöönoton edellytyksistä on, että katastrofi on aiheuttanut vahinkoa suurelle osalle sen alueen väestöstä, jota hakemus koskee. Ranskan hakemuksen perustana oleva alue käsittää 46 kuntaa Charente-Maritimen ja Vendéen departementtien rannikkoalueilla. Lisäksi alueeseen kuuluu joitakin pieniä kuntien yhteisiä osia La Rochellen ja Rochefortin muodostamista kaupunkikeskuksista. Hakemuksen perustana olevalla alueella on 101 336 asukasta, ja Ranskan mukaan myrsky on vaikuttanut heihin merkittävästi. Hakemuksessa kuvaillaan, kuinka henkilökohtaiset vahingot, taloudellisen toiminnan keskeytyminen, keskeisten kunnallisteknisten palvelujen ja televiestintäpalvelujen häiriöt sekä liikennekatkokset ovat vaikuttaneet väestöön. Tulvissa tuhoutui useita taloja. Juna-, tieliikenne- ja lauttayhteydet katkesivat ja kiinteiden puhelinverkkojen ja matkapuhelinverkkojen toiminta häiriintyi. Patoja, rannikkojen suojavalleja ja -infrastruktuureja vahingoittui vakavasti. Lisäksi maatalousalueille ja osterinviljelylle aiheutui huomattavia vahinkoja. Toimitettujen tietojen perusteella voidaan todeta, että vahingot koskivat huomattavaa väestönosaa.

14. Säännöksissä edellytetään, että katastrofilla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia väestönosan elinoloihin ja talouden vakauteen alueella. Tämän osoittamiseksi hakemuksessa tuodaan esille maataloustoiminnan häiriintyminen etenkin maaperän suolaantumisen pitkän aikavälin vaikutusten vuoksi. Noin 32 000 hehtaaria viljelymaata jäi tulvien seurauksena meriveden alle, minkä vuoksi sato menetetään usealta vuodelta. Alue on Ranskan tärkein ostereiden ja simpukoiden viljelyalue, ja ostereiden ja simpukoiden tuotannolle aiheutui suuria vahinkoja. Vahingot koskivat yli 1 050:tä tuottajaa, joista monet saattavat joutua lopettamaan liiketoimintansa. Taloudelle tärkeä matkailuala kärsi rannoille ja rakennetuille rannikkoalueille sekä leirintäalueille ja vuokrattaville asuntovaunuille aiheutuneista vahingoista ja varausten vähenemisestä. On arvioitu, että matkailualan kokonaisvahingot ylittävät yhden vuoden tuotot. Lisäksi hakemuksessa mainitaan, että paikallinen väestö kokee asemansa turvattomaksi meren aiheuttaman uhan vuoksi etenkin siksi, ettei tulvavalleja ole vielä saatu kokonaan korjattua. Tulvavalleja on rakennettava uudelleen noin 200 kilometriä, mikä tarkoittaa käytännössä useita vuosia kestävää merkittävää rakennusurakkaa. Paikalliset viranomaiset joutuvat näin investoimaan tulvavahinkojen korjaamiseen, mikä vaikuttaa merkittävästi niiden taloudelliseen tilanteeseen ja heikentää muiden julkisten palvelujen tarjontaa. Paikallistalouden tärkeimmät alat, jotka ovat matkailu, maatalous ja ostereiden tuotanto, ovat selvästi kärsineet myrskyn vaikutuksista. Vaikka alueen kahdelle talouskeskukselle, La Rochellen ja Rochefortin kaupungeille, aiheutui myrskystä suhteessa pienet vahingot, kyseisten kaupunkien merkitys syrjäisten maaseutualueiden taloudelle on hyvin vähäinen, joten sillä ei voida kompensoida edellä mainittuja talouden vakautta heikentäviä tekijöitä.

15. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisten toimien kustannukset ovat arviolta 473,842 miljoonaa euroa, ja ne voidaan jakaa neljään ryhmään: A) infrastruktuurin pikainen korjaaminen, B) tilapäismajoitus ja pelastuspalvelut, C) tulvilta suojaava infrastruktuuri sekä D) vahingoittuneiden alueiden raivaus.

16. Tulva-alueet ovat rakennerahastojen (2007–2013) mukaan tukikelpoisia alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen kuuluvina alueina.

17. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Ranska on tehnyt Xynthia-myrskyn johdosta, hyväksytään poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien kriteerien perusteella ja että Ranskalle myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta.

3. Rahoitus

Solidaarisuusrahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Tässä ehdotetaan, että käsiteltävinä olevissa tapauksissa sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät:

(euroa) |

Välittömät vahingot | Kynnysarvo | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Tuen ehdotettu kokonaismäärä |

Portugali – Madeira, tulvat 2010 | 1 080 000 000 | 958 406 000 | 23 960 150 | 7 295 640 |

Yhteensä | 31 255 790 |

(euroa) |

Välittömät vahingot | Kynnysarvo | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Tuen ehdotettu kokonaismäärä |

Ranska – Xynthia-myrsky 2010 | 1 425 430 000 | 3 466 573 000 | 35 635 750 | - |

Yhteensä | 35 635 750 |

Tämän korvaussumman suorittamisen jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään.

Budjettikohdan 06 04 14 03 (Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet – Euroopan merituulivoimaverkko) tämänhetkisten rahoitustarpeiden perusteella näyttää siltä, että kohdasta voidaan siirtää 66 891 540 euroa maksumäärärahoja budjettikohtaan 13 06 01 kattamaan tarpeet, joita aiheutuu Euroopan solidaarisuusrahaston käyttöönotosta. Alamomentin 06 04 14 03 tilanne otettiin esille jo talousarvion toteutumista koskevasta ennusteesta kesäkuussa 2010 annetussa tiedotteessa[14]. Tilanne ei kuitenkaan vaikuta ohjelman lopulliseen toteuttamiseen.

4. Tiivistelmätaulukko rahoituskehyksen otsakkeittain

Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2010 rahoituskehys | Talousarvio 2010 (sisältää LTE:t nro 1–8/2010 | LTE nro 9/2010 | Talousarvio 2010 (sisältää LTE:t nro 1–9/2010 |

|MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |– 66 891 540 |14 861 853 253 |11 275 379 263 | |1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Yhteensä | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 714 133 303 | |– 66 891 540 |64 249 445 345 |47 647 241 763 | | Liikkumavara[15] | | |– 194 445 345 | | | |– 194 445 345 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Yhteensä | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Liikkumavara | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3 b. Kansalaisuus |668 000 000 | |681 022 500 |672 410 000 |+ 66 891 540 |+ 66 891 540 |747 914 040 |739 301 540 | | Yhteensä | 1 693 000 000 | |1 687 509 870 |1 410 980 370 |+ 66 891 540 |+ 66 891 540 |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Liikkumavara[16] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[17] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Liikkumavara | | | – 18 300 000 | | | | – 18 300 000 | | | 5. HALLINTO[18] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Liikkumavara | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | YHTEENSÄ | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 514 475 302 |122 966 449 450 |+ 66 891 540 |0 |141 581 366 842 |122 966 449 450 | | Liikkumavara | | | 518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 718 324 090 | |

[1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] EUVL L 64, 12.3.2010.

[3] EUVL L 183, 16.7.2010.

[4] EUVL L 206, 6.8.2010.

[5] KOM(2010) 108.

[6] KOM(2010) 320.

[7] KOM(2010) 383.

[8] KOM(2010) 108.

[9] KOM(2010) 149.

[10] KOM(2010) 315.

[11] KOM(2010) 533.

[12] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

[13] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

[14] SEC(2010) 767/2.

[15] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa otsakkeen 1 a liikkumavaraa (500 miljoonaa euroa). Enimmäismäärän ylittävät 195 miljoonaa euroa rahoitetaan ottamalla käyttöön varoja joustovälineestä.

[16] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006).

[17] Otsakkeen 4 vuoden 2010 liikkumavaraa laskettaessa ei ole otettu huomioon hätäapuvarauksen määrärahoja (248,9 miljoonaa euroa).

[18] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (80 miljoonaa euroa).