ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
45.

on tyytyväinen ehdotukseen COSME-ohjelmaan kuuluvan innovatiivisille pk-yrityksille suunnatun tuen (9) sulauttamisesta pk-yrityksille suunnattuun Horisontti 2020 -puiteohjelman riskinjakorahoitusvälineeseen. Tästä arvioidaan saatavan t&k-investointeihin vipuvoimaa kaudella 2014–2020 yli 100 miljardia euroa, joka on noin 10 prosenttia vajeesta, joka on täytettävä, jotta saavutettaisiin Eurooppa 2020 -strategiassa asetettu tavoitetaso eli 3 prosenttia bkt:stä.
2. Kaikki monen asunnon uudisrakennukset, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen, on varustettava kiinteistön sisä- tai ulkopuolella sijaitsevalla keskitinpisteellä, jonka kautta sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat liittää verkkonsa nopeita yhteyksiä tukevaan kiinteistön infrastruktuuriin. Tätä samaa velvoitetta sovelletaan monen asunnon kiinteistöjen peruskorjaustöihin, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen.

2. Kaikki monen asunnon uudisrakennukset, sosiaalisin perustein myönnettävät asunnot mukaan luettuina, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen, on varustettava kiinteistön sisä- tai ulkopuolella sijaitsevalla keskitinpisteellä, jonka kautta sähköisten viestintäverkkojen tarjoajat voivat liittää verkkonsa nopeita yhteyksiä tukevaan kiinteistön infrastruktuuriin. Tätä samaa velvoitetta sovelletaan monen asunnon kiinteistöjen peruskorjaustöihin, joiden rakennuslupahakemukset on jätetty [Publications Office: please insert the exact date of the entry into force of this Regulation] jälkeen.
—

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon, joka koskee pilvipalveluiden potentiaalin hyödyntämistä, ja on tyytyväinen siihen, että komissio on asettunut tukemaan innovatiivisia teknisiä ratkaisuja. Komitea on yhtä mieltä siitä, että pilvipalveluiden tarjoamat mahdollisuudet eivät liity pelkästään tietotekniikan kehitykseen: niillä on positiivisia vaikutuksia työmarkkinoihin ja ne voivat parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä myös luoda työpaikkoja.
31.

Laajennetun menetetyksi tuomitsemisen osalta AK on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltioille vuoden 2005 puitepäätöksessä annetut vaihtoehdot poistetaan, sillä näin parannetaan olemassa olevia säännöksiä laajennetusta hyödyn menettämisestä. Komitea kuitenkin pitää toivottavana 4 artiklan 1 kohdan selventämistä, koska se on liian epämääräinen. Lain tavoitteena on mahdollistaa laajennettu hyödyn menettäminen eli muunkin kuin välittömän rikoshyödyn menetetyksi tuomitseminen silloin, kun rikoksen epäillään olevan yhteydessä menetetyksi mahdollisesti tuomittavaan omaisuuteen tai oikeuksiin. AK ehdottaa, että "erityisiä tosiseikkoja", joiden perusteella tuomioistuin tekee päätöksensä, havainnollistettaisiin esimerkiksi omaisuuden arvon ja laillisesti hankittujen tulojen epäsuhdalla. Tämä on yleisin esimerkki "erityisistä tosiseikoista", ja sen kautta tähdennetään myös, että kyseisen henkilön vastuulla on esittää todisteet siitä, että omaisuus tai oikeudet, joiden menetetyksi tuomitsemista ehdotetaan, eivät ole välitöntä rikoshyötyä vaan ovat peräisin muista, laillisista tulonlähteistä.
6.

toteaa, että jokaisella EU:n jäsenvaltiolla on tällä hetkellä oma energialähteiden valikoimansa, joka määräytyy maantieteellisten, geologisten, teknisten ja energiapoliittisten olosuhteiden ja maakohtaisen tarpeen mukaan. Energialähteiden valikoima muodostuu peruskuormasta, jota on tähän asti syötetty lähinnä fossiilisista ja ydinvoimalähteistä sekä muutamista uusiutuvista energialähteistä (vesivoima, kiinteä biomassa), sekä vaihtelevasta kuormasta, joka koostuu tietyistä joustavista fossiilisista lähteistä ja tietyltä osin uusiutuvista energialähteistä, jotka ovat riippuvaisia sääolosuhteista ja joiden osuus nykyään vielä vaihtelee. Sovittujen ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea, että energiatehokkuutta parannetaan, lämpöenergian ja polttoaineiden (joita ei oteta huomioon primaarienergian taseissa) käyttöä vähennetään sekä uusiutuvien energiamuotojen osuutta energian kokonaistuotannosta kasvatetaan. Tästä aiheutuvia luonnollisia vaihteluita on tasapainotettava erilaisin toimin, esimerkiksi nykyaikaistamalla olemassa olevia voimalaitoksia, rakentamalla uusia huippujoustavia, sähkön ja lämmön tuotannon yhdistäviä kaasuvoimaloita, lisäämällä pumppuvoimalakapasiteettia tai muita varastointiteknologioita sekä parantamalla ja laajentamalla käytössä olevia siirto- ja jakelujärjestelmiä. Modernisointi on tarpeen verkkorakenteen kaikilla tasoilla. Pien- ja keskijännitesähkön osalta on luotava infrastruktuuriin liittyvät edellytykset lukuisille uusille hajautetuille sähköntuottajille, kun taas suur- ja maksimijännitesähkön kohdalla haasteena on siirtää uusiutuva sähkö avomereltä ja rannikolta edullisesti ja tehokkaasti niille alueille, joilla energiantarve on suurin.
17.

korostaa, että strategiassa on hyödynnettävä Atlantin alueen aiempien ja parhaillaan käynnissä olevien EU:n rahoittamien hankkeiden saavutuksia sekä tarkasteltava sitä, mitä tähän mennessä on rahoitettu ja mitä voidaan kehittää edelleen toimintasuunnitelmassa. Komitea painottaa, että tällä voi olla vaikutusta joihinkin ohjelmiin, kun hankkeita on tehostettava suurempien ja konkreettisempien vaikutusten aikaansaamiseksi.
10.

korostaa, että on otettava huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) tuoreet tiedot, jotka koskevat melukartoituksessa käytettäviä arvoja/taajuusalueita ja joiden mukaan meluindikaattorin Lnight raportointiraja on alennettava Lnight 40 dB:iin. On myös huomioitava maantie-, rautatie- ja lentoliikenteen aiheuttaman melun sosiaaliset kustannukset. Komitea kehottaa ottamaan WHO:n tuoreimmat tiedot huomioon myös altistus-kustannus-käyrissä, joiden perusteella lasketaan liikennemelun sosiaaliset kustannukset.
—

uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla on nykyistä paremmat mahdollisuudet edistää SBA-aloitteen tavoitteita, ja kehottaa tunnustamaan aiempaa yksiselitteisemmin paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden, jotta voidaan edistää sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ja lisätä SBA-aloitteen näkyvyyttä koko EU:ssa. Komitea katsoo, että aloitteesta on tiedotettava enemmän ja se on priorisoitava koko EU:ssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.
9.

toteaa EU:n luoneen viimeksi kuluneina vuosina hyödyllisiä välineitä, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden muotoilla paremmin kotouttamispolitiikkojaan sekä toteuttaa onnistuneesti asiaa koskevia toimenpiteitään. On perustettu Eurooppalainen rahasto kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten sekä säännöllisesti kokoontuva Euroopan kotouttamisfoorumi, joka antaa kansalaisyhteiskunnan ja maahanmuuttajien järjestöjen edustajille mahdollisuuden osallistua poliittiseen keskusteluun. Lisäksi on otettu käyttöön eurooppalainen verkkosivusto, jossa on runsaasti tietoa kotouttamisesta, ja laadittu kolme käsikirjaa, joissa esitellään hyödyllisiä esimerkkejä ja parhaita käytänteitä.
—

korostaa, että EU:n on tärkeää sitoutua jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden tukemiseen. Luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien tuhot osoittavat, että jäsenvaltioiden toimissa on vielä parantamisen varaa. Myös valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön tehostamisessa on edelleen kehittämismahdollisuuksia. EU voi tällä alalla antaa arvokkaan panoksensa yhteistyön tehostamiseen ja sen tulosten parantamiseen erityisesti koordinointia parantamalla.
10.

on tyytyväinen siihen, että valkoiseen kirjaan sisältyy myös toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään ekologisesti entistä kestävämpiä liikennetottumuksia ja valmiutta siirtyä käyttämään uusia liikennemuotoja ja uusia teknologioita sekä varmistamaan hyväksynnän saaminen ulkoisten kustannusten täysimääräiselle sisällyttämiselle liikkuvuuden kokonaishintaan. EU:n tärkeänä tehtävänä on luoda ymmärtämystä ja hyväksyntää toimenpiteille, joihin paikallis- ja alueviranomaisten on ryhdyttävä ratkaistakseen taajamien liikenneongelmat.
5.

on vakuuttunut siitä, että kohdennettu tuki, jota seurataan ja arvioidaan järjestelmällisesti, on avunantajille käytännössä arvokas investointi. Se on sijoitus vapauteen ja oikeuteen, sillä se auttaa tekemään yhteiskunnista oikeudenmukaisempia ja juurruttamaan niihin entistä paremmin ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Se on sijoitus edistykseen ja hyvinvointiin, koska keskinäisten riippuvuussuhteiden maailmassa yhden kehitys on toiselle vakauden ja dynaamisuuden lähde. Se on myös investointi turvallisuuteen, koska se heikentää jännitteitä ja parantaa kansainvälisen järjestelmän hallittavuutta.
48.

kannattaa painokkaasti Eurooppa 2020 -strategiassa mainittuja 20–20–20-ilmastonsuojelu- tai energiatavoitteita sekä päästövähennystavoitteen nostamista 30 prosenttiin, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Ennen kuin unioni sitoutuu yksipuolisesti 30 prosentin vähennystavoitteeseen, on asiaa analysoitava syvällisesti sen varmistamiseksi, ettei eurooppalaisille yrityksille koidu kilpailuhaittoja. Komitea katsoo, että sitoutuminen 30 prosenttiin on äärimmäisen tärkeä kysymys, josta on päätettävä ympäristöllisen ja taloudellisen toteutettavuuden vahvistavien täsmällisten selvitysten pohjalta. Komitea ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että vaikka toteutetut tutkimukset ovat teknisesti asianmukaisia, ne ovat luonteeltaan makrotaloudellisia. Komitea pitää erittäin tärkeänä, että tutkimustietoja esitetään myös alakohtaisesti, jotta kompensoivat toimet niiltä osin voitaisiin määritellä aiempaa selkeämmin. Selvityksiä laadittaessa on lisäksi otettava huomioon jäsenvaltioiden kansalliset olosuhteet erityisesti valtiotasoa alemmalla tasolla tai aluetasolla.
6.

on tyytyväinen siihen, että Ukrainan maaohjelmaan piiriin kuuluvista eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen määrärahoista on vuosina 2007–2010 osoitettu 494 miljoonaa euroa assosiaatio-ohjelman keskeisten poliittisten tavoitteiden tukemiseen. Lisäksi Euroopan komission maaliskuussa 2010 tekemän päätöksen perusteella on luotu 470,1 miljoonan euron suuruiset ohjeelliset rahoituspuitteet Ukrainassa vuosina 2011–2013 toteutettavien yhteistyötoimien tukemiseksi. Kahdenvälisesti rahoitettavien hankkeiden lisäksi Ukraina on mukana neljässä Euroopan naapuruuden ja kumppanuuden välineeseen liittyvässä rajatylittävässä yhteistyöohjelmassa (ENPI CBC -ohjelmassa), joiden kautta osoitetaan yhteensä 401,163 miljoonan euron suuruiset määrärahat vuosina 2007–2013. Alueiden komitea korostaa kuitenkin, että on tärkeää koordinoida erilaisia aloitteita ja ohjelmia ja kytkeä ne nykyisiin ohjelmiin, hankkeisiin ja välineisiin, jotta vältettäisiin EU:n ja Ukrainan rajatylittävien yhteistyöohjelmien toimien päällekkäisyys ja varmistettaisiin niiden tehokkuus ja edistyminen.
33.

muistuttaa komissiolle, että paikallis- ja alueviranomaiset on syytä erottaa kansalaisyhteiskunnasta, että EU:n paikallis- ja alueviranomaisilla on aktiivisia yhteyksiä Afrikan paikallis- ja alueviranomaisiin ja että viranomaiset tekevät yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin koulutus, kaupunkialueiden palvelut (vesi- ja jätehuolto), perusrakenteet, liikenne, viestintä, alueellinen talouskehitys ja paikallishallinnon tukeminen. Tällaisten hankkeiden johdosta viranomaisille on kertynyt asiantuntemusta, taitotietoa ja kokemusta Afrikan taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kehityksen kannalta erittäin merkittäviltä aloilta.
8.

on varma siitä, että komissio on tehnyt oikean valinnan asettaessaan ideoiden validoinnissa ja testaamisessa etusijalle kaupunkiseutujen osallistumisen ja niiden kanssa tehtävän yhteistyön ja katsoo tämän sopivan hyvin yhteen sen kanssa, mitä komitea on aikaisemmin lausunut i2010-strategiaa koskevissa kommenteissaan.
37.

katsoo, että alueisiin voimakkaasti vaikuttavan YMP:n on tuettava nykyistä enemmän alueellista yhteenkuuluvuutta eikä se saa suurentaa alueiden välisiä eroja. Tulevan uudistuksen alueelliset vaikutukset on ennakoitava kielteisten seurausten rajoittamiseksi, ja on toteutettava sopeutustoimenpiteitä sellaisten alueiden auttamiseksi, joihin uudistus voi vaikuttaa kielteisesti.
1.

on tyytyväinen komission tiedonantoon medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä, koska komitean tehtävänä on edistää sosiaalista koheesiota aluetasolla, ja sosiaalisen koheesion perusedellytyksenä on digitaalinen yhdentyminen. Komitea on erityisen tyytyväinen tiedonannossa annettavaan mediakasvatuksen yhtenäiseen määritelmään, koska siinä kiinnitetään huomiota myös taitoon ja mahdollisuuksiin käyttää tiedotusvälineitä sekä kykyyn ymmärtää tiedotusvälineiden toimintaa ja arvioida kriittisesti eri mediasisältöjä.
1.

on samaa mieltä siitä, että sen jälkeen, kun internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen aloitettiin, sekä teknologiat että niiden käyttötavat ovat muuttuneet huomattavasti. Lapset käyttävät verkkoteknologioita aktiivisesti ja entistä enemmän. Lasten suojeleminen haitalliselta verkkosisällöltä, laittoman sisällön jakelun torjuminen ja lasten opettaminen internetin tietoisesti kriittiseen käyttöön on poliittisille päättäjille ja lainlaatijoille, toimialalle itselleen ja loppukäyttäjille ja erityisesti lasten vanhemmille, huoltajille ja kasvattajille valtava ongelma, johon heidän on puututtava aktiivisesti.
3.

yhtyy komission käsitykseen siitä, että kaikki Euroopan meriin ja valtameriin liittyvät asiat ovat yhteydessä toisiinsa ja että kaikki kysymykset on ratkaistava systemaattisesti. Toivottujen tulosten saavuttamiseksi on tärkeää tarjota koordinoidusti tietoa kaikkien toimien edistymisestä (esimerkiksi yhdellä verkkosivulla). Kaiken pakollisen toiminnan tai sääntelyn on perustuttava tieteelliseen tietoon ja arviointeihin, joiden yhteydessä otetaan huomioon ekosysteemien paikalliset vaihtelut sekä alueelliset erot siinä, miten ihminen hyödyntää merten luonnonvaroja.
10.

huomauttaa, että Mustanmeren alueeseen (sekä alueelle virtaaviin jokiin) kohdistuvat mahdolliset ympäristöuhkat on selvitettävä nykyistä yksityiskohtaisemmin. Kyseiset uhkat johtuvat mm. ilmastonmuutoksesta ja sen myötä lisääntyvästä ympäristökatastrofien vaarasta. Näin ollen ongelmaan on pyrittävä löytämään asianmukaisia ratkaisuja. Lisäksi on tuettava rajatylittäviä yhteistyöhankkeita, joiden rahoittamiseen Euroopan unioni osallistuu, väestönsuojelua vaativien hätätilanteiden hallinnan parantamiseksi.
6.

on vakuuttunut siitä, että nämä näkökohdat on otettava Euroopan satamapolitiikassa huomioon yhtä lailla kuin globalisaation voimistuminen ja unionin laajentumisen luoma uusi toimintaympäristö. Kestävän ja tasapainoisen kasvun sekä Euroopan alueiden menestymisen kannalta on erittäin tärkeää huolehtia myös ilmaston- ja ympäristönsuojelusta sekä kansalaisten terveydestä.
1.18

on samaa mieltä siitä, että kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on kaikilla tasoilla varmistettava, että keskeiset poliittiset päätökset perustuvat ehdotuksiin, joista on tehty laadukas vaikutustenarviointi. Vaikutuksenarvioinnissa on otettava huomioon kestävän kehityksen sosiaaliset, ekologiset, institutionaaliset ja taloudelliset näkökohdat.
4.

katsoo olevan täysin riittämätöntä korostaa ”paikallisviranomaisten merkitystä vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamisessa”. Hallinnon toteuttaminen edellyttää nimittäin sitä, että maan kaikilla toimivaltatasoilla sovelletaan hallintotapoja, jotka perustuvat avoimuuden ja väestön osallistumisen periaatteisiin sekä toissijaisuusperiaatteeseen. Tästä syystä komission tiedonannon täytäntöönpanossa on noudatettava seuraavia periaatteita: a) Hallinnon on toteuduttava siten, että luodaan uskottavia ja toimivaltaisia paikallisia viranomaisia, joiden kautta hallinnon demokraattisen hajauttamisen kehitys saadaan kansalaisten ulottuville tavalla, joka kunnioittaa heidän oikeuksiaan ja tyydyttää heidän tarpeensa. b) Kaikissa EU:n — sekä komission että jäsenvaltioiden — yhteistyöpolitiikoissa ja -ohjelmissa on otettava asianmukaisesti huomioon tarve antaa kehitysmaiden ja siirtymävaiheessa olevien maiden paikallisviranomaisille riittävät välineet huolehtia niille asetetuista vastuualueista. Lisäksi Euroopan paikallisyhteisöille on annettava keinot tukea mainittuja viranomaisia oman kokemuksensa ja taitotietonsa kautta. c) Paikallishallinnon kehitystä sekä sen mahdollisesti kohtaamia esteitä on arvioitava jatkuvasti kansallisella tasolla. Saadut kokemukset on koottava yhteen alueellisissa seurantakeskuksissa, joissa eri maiden paikallisvaltuutetut voivat kohdata ja jakaa hyviä käytänteitä. Tällaisissa keskuksissa voitaisiin koota tietoja myös kyseisen alueen paikallisyhteisöjen ja EU:n tai mahdollisesti muiden alueiden paikallisyhteisöjen välisistä yhteyksistä. Barcelonassa sijaitseva EU:n ja Latinalaisen Amerikan hajautetun yhteistyön seurantakeskus toimii jo näin. Nyt ensisijaisena tavoitteena olisi perustaa afrikkalaisten alue- ja paikallisyhteisöjen välisten yhteyksien seurantakeskus. d) Yleisesti ottaen kehitysmaiden hallinnonhajauttamisprosessissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota maakohtaisten strategia-asiakirjojen laatimiseen.
1.26

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisia on tärkeää kannustaa hyödyntämään mahdollisimman pitkälle rakennerahastojen ja maaseudun kehittämisrahaston tarjoamia mahdollisuuksia sekä laajakaistayhteyksien tarjonnan että niiden käytön yhteydessä. Alueiden komitea on jo lukuisissa yhteyksissä osoittanut, että tällainen lähestymistapa on tarpeellinen ja että sillä on myönteisiä vaikutuksia.
1.10

torjuu saastuttamattomien maantieajoneuvojen edistämistä koskevan direktiivin antamisen. Sen sijaan tulisi toteuttaa seuraavat toimenpiteet: — Komission on laadittava aikataulu liikennettä ja kuljetusalaa koskevalle EU:n politiikalle, joka perustuu ongelmien ratkomiseen niiden alkulähteellä, sekä pyrittävä siihen, että — Euro 5 -normit tulevat voimaan henkilöliikenteessä vuoden 2007 alusta — Euro 6 -normit tulevat dieselkäyttöisten henkilö- ja pakettiautojen osalta voimaan vuoden 2011 alusta — Euro 6 -normit tulevat tavarankuljetusajoneuvojen osalta voimaan vuoden 2012 alusta. — On toteutettava tiedotus- ja koulutustoimia, jotta voidaan tukea ja edistää saastuttamattomien ajoneuvojen hankintaa julkisella sektorilla. Komission käsikirja ympäristöystävällisistä julkisista hankinnoista on arvokas väline, mutta lisäpanostusta tarvitaan. — On toteutettava toimia asianmukaisten välineiden kehittämiseksi, jotta julkisten hankintojen yhteydessä voidaan esittää ympäristövaatimuksia. — On tuettava julkisia hankintoja koskevan ”vihreän verkoston” luomista. Verkoston avulla voitaisiin tehdä vertailevia tutkimuksia, levittää hyviä käytänteitä ja asettaa yhteisiä tavoitteita. — Saastuttamattomia ajoneuvoja ja niihin liittyviä kysymyksiä koskevat toimet on asetettava etusijalle kannustusmielessä toteutettavassa EU:n tutkimus- ja kehittämistoiminnassa. — On panostettava kotimaisten uusiutuvien energialähteiden ja puhtaiden tieliikenneajoneuvojen kehittämiseen. Tässä yhteydessä on luotava riittävät mekanismit, joilla edistetään biopolttoaineiden tuotantoon tarkoitettujen viljelymetsien kehittämistä ja istuttamista.
1.1.4

on tyytyväinen poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin, joita on toteutettu Länsi-Balkanin valtioissa Thessalonikissa vuonna 2003 avautuneiden ja Salzburgissa 11. maaliskuuta 2006 uudelleen vahvistettujen lähentymismahdollisuuksien johdosta, ja myöntää, että Euroopalla ja valtioiden muodostamalla yhteisöllä on suuri vastuu kyseisiä valtioita kohtaan.
5)

Mikään liikennejärjestelmä ei voi koskaan olla täysin turvallinen. Terrori-iskun uhka on aina olemassa, joten uhan pienentämiseksi ja hallitsemiseksi on kehitettävä ja päivitettävä strategioita. Riskinhallinta-asiantuntemusta on kaikkialla maailmassa. Sitä on kehitetty kuluneiden vuosikymmenien terrori-iskujen sekä syyskuun 11. päivän ja sen jälkeisten iskujen pohjalta. Haasteena on, kuinka soveltaa asiantuntemusta monimutkaisiin verkkoihin, kuten liikennejärjestelmiin, joihin voi kuulua monia julkisen ja yksityisen sektorin toimijoita, ja kuinka rahoittaa tilanteen edellyttämät muutokset nykyisiin käytäntöihin.
1.10

korostaa, että unionin kansanterveys- ja kuluttajansuojapolitiikoilla on täysin eri oikeusperustat. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan mukaan yhteisön toiminta kansanterveysalalla on ”kansallista politiikkaa täydentävää”. EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan perusteella kuluttajapolitiikka puolestaan kuuluu suurelta osin kuluttajien oikeuksien edistämistä ja heidän etujensa suojaamista koskevan yhteisen lähestymistavan piiriin, erityisesti kun kyse on sisämarkkinoiden toteuttamisesta. Vetoaminen kyseisten politiikanlohkojen yhteisen oikeusperustan puolesta on siis ristiriidassa toissijaisuusperiaatteen kanssa. Kuluttajansuojaa koskeva unionin lainsäädäntö ei saa johtaa yksittäisten jäsenvaltioiden terveyspalvelujen organisointia ja suuntausta häiritseviin kansanterveysalan erityissäädöksiin tai lainsäädäntöön. Kuluttajansuojapolitiikan mukauttaminen kansanterveyspolitiikan perustana oleviin tiukkoihin täydentävyys- ja toissijaisuusvaatimuksiin saattaisi kuitenkin vaikuttaa kielteisesti EU:n omaan määräysvaltaan kuluttajansuoja-asioissa.
2.5

katsoo lisäksi, ettei kyse ole yksinomaan siitä, että kansalaisille tiedotetaan yhteisön lainsäädännön heille tarjoamista oikeuksista. Nykyistä enemmän on lisäksi selvitettävä mahdollisuudet varmistaa tarpeita vastaava ja helposti hyödynnettävä järjestelmä, jotta kaikki potilasryhmät pystyvät hyödyntämään tarjolla olevia oikeuksia ja mahdollisuuksia. Lisäksi on varmistettava, että muita huonommassa asemassa olevat potilaat, kuten turvaverkon ulkopuolelle joutuneet ikääntyneet ja psyykkisistä vaivoista kärsivät, voivat myös hyödyntää yhteisön lainsäädännön tarjoamia oikeuksia. Tämä edellyttää esimerkiksi, että kansalaisten saatavilla on tietoa ja että siihen liittyy kaikissa jäsenvaltioissa asiantunteva neuvonta ja opastus.
1.4.

muistuttaa, että sosiaalisesti syrjäytyneiden henkilöiden määrä kasvaa kasvamistaan ja että heitä on syytä auttaa pysymään yhteiskunnan piirissä. Kollektiivisen yhteisön on siis pikimmiten ryhdyttävä torjumaan turvattomuuden ja syrjäytymisen tuhoisia vaikutuksia edistämällä sosiaalista osallisuutta. Sen on torjuttava syrjinnän kaikki ilmenemismuodot (rasismi, sukupuoleen, vammaan tai sukupuoliseen suuntautumiseen kohdistuva syrjintä sekä uskonnon tai iän perusteella tapahtuva syrjintä) ja tuotava esiin, miten monen eurooppalaisen on yhä vaikeampi säilyttää sosiaaliset siteensä. Sosiaalista osallisuutta koskevan tasapainoisen politiikan avulla näille henkilöille tulisi tarjota taloudellisia kannustimia osallistua aktiivisesti työelämään.
2.9

painottaa, että kotouttamispolitiikkoihin on liitettävä rasismin ja muukalaisvihan vastaisia tukistrategioita. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi — suvaitsevuutta, syrjimättömyyttä sekä eri etnisten vähemmistöjen ja kulttuurien keskinäistä arvostusta lisäävä koulutus, jolla myös osoitetaan rasismin koko yhteiskunnalle vahingolliset vaikutukset ja kannustetaan näin koko yhteisöä tukemaan kotouttamista ja vastustamaan rasismia; AK antaa tunnustusta Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tärkeälle työlle tällä alalla — oikeudenmukaiset maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevat periaatteet, toimintalinjat ja käytännöt sekä riittävä rahoitus siirtolaisten ja pakolaisten tukemiseksi ja kotouttamiseksi; erityistä huomiota on osoitettava maahanmuuttajanaisille, jotka saattavat kärsiä kahdenlaisesta syrjinnästä — riittävien varojen osoittaminen paikallisviranomaisille ja kansalaisjärjestöille, jotta ne voivat hoitaa maahanmuutto- ja pakolaisasioita menestyksekkäästi. — Komitea on tyytyväinen Euroopan perustuslakia koskevan sopimusehdotuksen III-168 artiklan 4 kohtaan, jonka mukaan ”eurooppalailla tai -puitelailla voidaan vahvistaa toimenpiteitä, joilla kannustetaan ja tuetaan jäsenvaltioiden toimia alueellaan laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseksi ja jotka eivät merkitse jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista”.