[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 13.6.2007 SEK(2007) 774 KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja asiakirjaan: Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS CLEAN SKY -YHTEISYRITYKSEN PERUSTAMISESTA Yhteisen teknologia-aloitteen vaikutusten analyysi ilmailun ja lentoliikenteen alalla TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA {KOM(2007) 315 lopullinen}{SEK(2007) 773} 1. TAUSTAA Tässä asiakirjassa esitetään yhteisen Clean Sky -teknologia-aloitteen analyysi. Tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa (2007–2013)[1] teollisuuden ja muiden toimijoiden tutkimustarpeisiin pyritään vastaamaan uudenlaisten yhteisten teknologia-aloitteiden avulla. Yhteiset teknologia-aloitteet toteutetaan julkis-yksityisinä kumppanuuksina. Yhteisö tarjoaa yhteisten teknologia-aloitteiden kautta oikeudelliset ja organisatoriset puitteet tietyn alan kaikkien t&k-sidosryhmien voimavarojen yhdistämiselle sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Yhteisten teknologia-aloitteiden olisi palveltava Euroopan yhteistä etua[2] ja siten tuettava Lissabonin kilpailukykytavoitteiden ja tutkimusmenoja koskevien Barcelonan tavoitteiden[3] saavuttamista. Ilmailu ja lentoliikenne ovat yksi alueista, joille komissio on kaavaillut yhteisen teknologia-aloitteen perustamista[4]. Sen tärkein tavoite on edistyä huomattavasti ACARE :n asettamien korkean tason tavoitteiden saavuttamisessa. ACARE:n mukaan tarvitaan syvällisiä teknologisia muutoksia, jotta vuoteen 2020 mennessä saavutetaan tavoitteet, joita ovat hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 50 prosentilla, typen oksidien vähentäminen 80 prosentilla, meluhaittojen vähentäminen 50 prosentilla sekä ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden ympäristövaikutusten vähentäminen[5]. MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN Clean Sky -yhteisyrityksen vaikutusten arviointi perustuu kahteen asiakirjaan, ja lisämateriaalia on saatu kahdessa kuulemisessa, joissa on tarkasteltu vaikutusten arviointia koskevan dokumentaation valmiutta. Ensimmäisen asiakirjan, "Report on the Assessment Exercise on the "Clean Sky" Final Proposal" laati valtioiden nimittämien riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä. Tässä raportissa keskitytään Euroopan ilmailualan markkinatilanteeseen, Clean Sky -aloitteen tavoitteisiin, poliittisiin vaihtoehtoihin ja sosioekonomisten vaikutusten analysointiin. Toisen asiakirjan, "Clean Sky, a Joint Technology Initiative for Aeronautics and Air Transport – Executive Summary", laativat teollisuutta edustavat perustajaosakkaat vastauksena komission pyyntöön demonstroida menestyksen avaintekijöiden valmiutta (markkinapuutteet, täydentävyys, hallintotapa ja jäsenvaltioiden rooli). Ehdotuksessa ja erityisesti hallintotapaa koskevissa näkökulmissa on otettu huomioon palaute, jota valtiot ovat antaneet komission järjestämissä seminaareissa. Ehdotettua hallintorakennetta tukevat sekä teollisuuden sidosryhmät että valtiot. 2. MARKKINAPUUTTEET OIKEUTTAVAT YHTEISÖN RAHALLISEN OSALLISTUMISEN Ilmailuala on 2000-luvulla merkittävien haasteiden edessä: teollisuuden on pienennettävä osallisuuttaan ilmastonmuutokseen sekä päästöihin ja meluun lentoasemien lähistöllä. EU:n ilmailuteollisuudella on vastassaan kova kansainvälinen kilpailu. Yhdysvaltain hallitus antoi 20.12.2006 täytäntöönpanomääräyksen, jossa vahvistetaan ensimmäinen Yhdysvaltain ilmailualan t&k-politiikka , jonka tavoitteena on lisätä Yhdysvaltain teknologista johtoasemaa ilmailun alalla. Julkisen sektorin osallistuminen rahoitukseen on oikeutettua, koska markkinoilla esiintyy useita puutteita, jotka jarruttavat ilmailualan tutkimusta tulevaisuuden ilma-alusten polttoaineen kulutuksen, päästöjen ja melun alentamiseksi. Ilmailualan tutkimuksen osalta teknologian kehittämistä estävillä markkinapuutteilla[6] on useita ilmenemismuotoja : 1) Korkeampi riskitaso ja pitempi aikajänne, ennen kuin hankkeen tulokset tuottavat investoinneille voittoa, kuin teollisuus tai rahoitusyhteisö voivat hyväksyä. 2 Syvälliset muutokset, joita lentoliikenteen ympäristövaikutusten vähentämistä koskevien ACARE:n strategisten tutkimuslinjausten (SRA-2) toteuttaminen edellyttää, voidaan toteuttaa tehokkaasti ainoastaan koordinoidulla tavalla käyttäen integroitua monitieteellistä lähestymistapaa. 3) Ilmailualan t&k-investointeihin ja ilmailun vaikutukseen ilmastonmuutokseen liittyy merkittäviä ulkoisvaikutuksia . Positiivinen ulkoisvaikutus syntyy ilmailualan t&k-investoinneista. Innovaatioita tuottava yritys ei hyödy täysin t&k-investoinneistaan tietämyksen levitessä tahattomasti useiden kanavien kautta, ja t&k-investointien yhteiskunnallinen tuottoaste on suurempi kuin yksityinen tuotto. T&k-investointien yhteiskunnallisen ja yksityisen tuottoasteen välinen ero on erityisen suuri ilmailun alalla. Siviili-ilmailuun liittyy negatiivinen ulkoisvaikutus: lentoyhtiöt tai valmistajat eivät maksa kaikkia ympäristökustannuksia. Tästä johtuu, että uusiin ympäristöä säästäviin teknologioihin tehtävät investoinnit ja niiden käyttöönotto eivät ole niin tehokkaita kuin ne voisivat olla. 3. CLEAN SKY -ALOITTEEN TAVOITTEET Tärkeimpänä tavoitteena on vauhdittaa puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä EU:ssa, jotta sitä voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman pian [7]. Tämä edistää myös Euroopan strategisten ympäristötavoitteiden[8] ja yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamista yhdessä kestävän taloudellisen kasvun kanssa. Tarkemmin sanottuna tavoitteena on toteuttaa suuren mittakaavan ohjelma , jolla edistetään kilpailua edeltävän vaiheen EU:n ilmailualan t&k-toimintaa sellaisten merkittävien teknologisten edistysaskelten saavuttamiseksi, joita vaaditaan hiilidioksidi- ja typen oksidien päästöjen sekä melun ja tuotteen elinkaaren ympäristövaikutusten huomattavaksi vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä . Tässä toiminnassa olisi maksimoitava EU:n ilmailualan tutkimustoiminnan tehokkuus käyttämällä hyväksi t&k-toimien mittakaavaetuja ja tuotevarioinnin etuja ja lisättävä alan valmiuksia hyödyntää nopeasti puhtaan lentoliikenneteknologian mahdollisia tärkeitä muutoksia. 3.1.1. Johdonmukaisuus suhteessa EU:n muuhun politiikkaan Ilmailualan t&k-toimien stimulointi täydentää muita toimia, kuten ehdotusta sisällyttää ilmailu EU:n päästökauppajärjestelmään. Tätä tuetaan päästökauppajärjestelmän vaikutusten arvioinnissa[9]. 4. MUUT TOIMINTAVAIHTOEHDOT Seuraavia vaihtoehtoja tarkasteltiin: - Ei EU:n toimia - EUREKA-tyyppinen osallistuminen - Pelkästään puiteohjelmaan perustuvat EU:n toimet (tutkimusyhteistyön perinteisten välineiden käyttö) - yhteinen Clean Sky -teknologia-aloite 4.1.1. Ei EU:n toimia (ei osallistumista kansallisella eikä EU:n tasolla) Tämä vaihtoehto hylättiin, koska on mahdotonta turvautua pelkästään markkinamekanismeihin ilma-alusten ympäristövaikutusten vähentämisen edellyttämien merkittävien innovaatioiden saavuttamiseksi. 4.1.2. EUREKA-tyyppinen lähestymistapa Tätä vaihtoehtoa ei pidetty sopivana: se ei mahdollista suurten riskien ehkäisemisen edellyttämää budjettia, ja juuri nämä riskit jarruttavat yksityisiä investointeja puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämiseen. Lisäksi EUREKA on valtioiden välinen ohjelma eikä sellaisena sopiva väline nopeuttaa ympäristömyötäisen lentoliikenneteknologian kehittämistä ja käyttöönottoa. 4.1.3. Pelkästään puiteohjelmaan perustuvat EU:n toimet Vaikka perinteiset tutkimusyhteistyön välineet stimuloivatkin tehokkaimmin perustutkimusta ja validointia (ali)järjestelmien tasolla, niitä pidettiin riittämättöminä nopeuttamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä siten, että sitä voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman pian , sillä tämä edellyttää koko järjestelmän teknologioiden demonstraatiota. Vaikka tutkimusyhteistyöhön perustuville eri hankkeille myönnettäisiin suuren mittakaavan budjetti samalle aikajänteelle, tavoitteisiin – teknologian kehittämiseen hiilidioksidi- ja typen oksidien päästöjen sekä melun huomattavaksi vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä – ei päästäisi. 4.1.4. Yhteinen Clean Sky -teknologia-aloite Clean Sky on yhteinen teknologia-aloite, jonka tavoitteena on nopeuttaa tärkeiden teknologisten muutosten kehittämistä ja käyttöönottoa ympäristövaikutusten huomattavaksi vähentämiseksi seuraavan sukupolven ilma-aluksissa, pyöriväsiipisissä ilma-aluksissa ja niihin liittyvissä laitteissa. Se perustuu kuuteen integroitujen teknologioiden demonstraatioon (ITD). Näistä kolme liittyy ajoneuvoihin (kiinteäsiipiset ilma-alukset , syöttöliikenteen ilma-alukset, pyöriväsiipiset ilma-alukset ) ja kaksi niitä tukeviin osa-alueisiin ( moottorit ja järjestelmät) , jotka tuottavat tietoa ajoneuvojen demonstraatioille. Ekologisen suunnittelun demonstraatio puolestaan tukee muita demonstraatioita materiaalien elinkaaren ympäristövaikutusten vähentämisen kautta. Kaikki integroitujen teknologioiden demonstraatiot tuottavat konkreettisina suoritteina täyden mittakaavan demonstraatioita. Clean Sky -aloitteen toimintamuoto on yhteisyritys eli Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla perustettu oikeussubjekti. Clean Sky -aloitteen odotetaan vähentävän ilma-alusten hiilidioksidipäästöjä 20–40 %, typen oksidien päästöjä 60 % ja melua 10–20 db vuoteen 2020 mennessä. Sillä on 1,6 miljardin euron kokonaisbudjetti seitsemän vuoden ajaksi. Ohjelma tuottaa 800 miljoonan euron t&k-lisäinvestoinnit teollisuudelta, mikä muodostaa 50 % Clean Sky -yhteisyrityksen budjetista. 5. CLEAN SKY -ALOITTEEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Clean Sky -aloitteella tulee olemaan huomattavia vaikutuksia monilla aloilla. Se vähentää ilmailun ympäristövaikutteita maailmanlaajuisesti. Tehokkuuden parantuminen edistää markkinoiden kehittymistä. Työpaikkojen luominen hyödyttää EU:n taloutta. Matkustajien tyytyväisyys lisääntyy ja johtaa liikkumisen lisääntymiseen. Syvälliset muutokset teknologiassa ja ympäristönsuojelun tason parantamisessa tarjoavat tilaisuuden ratkaista ympäristökysymyksiä samalla, kun Euroopan teollisuuden kilpailukyky voidaan turvata ja sitä voidaan parantaa. Useimmat ympäristöhyödyt saavutetaan polttoaineen kulutuksen vähenemisen kautta, jolloin ympäristöhyödyt yhdistyvät tehokkuuteen. Teollisuus on erittäin sitoutunut investointeihin, mikä takaa tutkimustulosten hyödyntämisen. Uuden sukupolven leveä- ja kapearunkoiset ilma-alukset, syöttöliikenteen ilma-alukset ja pyöriväsiipiset ilma-alukset tulevat suunnitelmien mukaan hyötymään Clean Sky -aloitteen teknologisista edistysaskelista. Vaikka Clean Sky on ympäristön säästämiseen tähtäävä ohjelma, jo pelkät taloudelliset hyödyt oikeuttavat huomattavat julkisen sektorin investoinnit. Lentokaluston elinkaari on noin 20–25 vuotta. Vuoteen 2010 mennessä noin kolmannes lentokalustosta on tullut käyttöikänsä loppuun, joten korvaavalla kalustolla on kiire. Kapearunkoisten ilma-alusten markkinaosuus on 60 prosenttia. On ratkaisevan tärkeää, että uusi kapearunkoinen tuote, jossa uutta teknologiaa hyödyntämällä saavutetaan huomattavia parannuksia ympäristönsuojelussa, on valmiina kaluston uudistamisprosessia varten. Tehokkaampi lentokalusto auttaa lentoyhtiöitä alentamaan toimintakustannuksiaan , mikä puolestaan vilkastuttaa kauppaa ja matkailua. Euroopan innovointi- ja tutkimuspotentiaali vahvistuu, kun Clean Skyn kaltainen hanke tuo kaikki keskeiset teollisuuden toimijat yhteen ja tuottaa kerrannaisvaikutuksia muille hankkeille ja teollisuuden aloille. Lisäarvoa ja taloudellista täydentävyyttä Euroopassa koskevat arviot on johdettu sekä globaaleista markkina-analyyseistä että yksittäisten yhtiöiden tuottamista tiedoista, ja ne on tarkastanut Oxford Economic Forecasting -tutkimuslaitos (OEF). Kokonaisarvot on integroitu 20 vuodelle (2010–2030) t&k-toiminnan osalta ja toiselle, viidellä vuodella siirretylle 20 vuoden ajanjaksolle (2015–2035) markkinavaikutusten osalta. Clean Sky -aloitteeseen liittyvä lisäarvo EU:lle ajalla 2010–2035 saadaan laskemalla yhteen teollisuuden välitön ja välillinen lisäarvo (350 miljardia euroa) kerrannaisvaikutusten (450 miljardia euroa) kanssa, eli yhteensä 800 miljardia euroa . 5.1.1. Clean Sky -aloitteen yhteiskunnalliset vaikutukset Kaikilla positiivisilla ympäristövaikutuksilla on positiivinen vaikutus kansanterveyteen. Lentotoiminnan tehokkuuden lisääntymisellä on valtava yhteiskunnallinen vaikutus, kun liikkuminen lisääntyy. Positiivinen vaikutus työllisyyteen parantaa elintasoa. Tutkimusinvestoinneilla on korkea yhteiskunnallinen tuotto, kun niiden tulokset leviävät muille teollisuuden aloille ja parantavat Euroopan kansalaisten elämänlaatua. Päästöjen yhteiskunnallisten kustannusten aleneminen tuottaa yhteiskunnallisia hyötyjä. Hiilidioksidin osalta Clean Sky voi tuottaa 30 prosentin kokonaisparantumisen. Arvioiden mukaan Clean Sky voi vähentää hiilen määrää 2–3 miljardia tonnia. Yhteiskunnallisten kustannusten säästöt ovat useita miljardeja euroja[10]. 5.1.2. Clean Sky -aloitteen täydentävyys Clean Sky -aloitteen odotetaan tuottavat huomattavia vaikutuksia täydentävyyden osalta yhteisön tasolla. Euroopan ilmailuteollisuus tulee investoimaan ylimääräiset 800 miljoonaa euroa ilmailun ympäristövaikutusten vähentämiseen tähtäävään t&k-toimintaan. Suuren mittakaavan ja pitkän aikavälin EU-ohjelma, joka tuottaa demonstraatioita (ts. korkean teknologian valmistason) vaikuttaa yksityisten t&k-investointien suuruuteen tuotekehitysohjelmissa. T&k-toiminta, jota teollisuus rahoittaa EU:ssa vuosina 2010–2030 Clean Sky -teknologioita sisältävien uusien tuotteiden kehittämiseen, on arvoltaan arviolta noin 100 miljardia euroa. Lisäksi Clean Sky stimuloi ja lähentää kansallisia ohjelmia, joissa ilmailu-alan tutkimuksessa ratkotaan ympäristöongelmia. Alan syklinen luonne merkitsee sitä, että Clean Sky -aloitteen vaikutusten arvioinnin vertailukohta vaihtelee huomattavasti vuosittain, kun taas yksittäinen, innovatiiviseen teknologiaan kohdistuva t&k-ohjelma on luonteeltaan vakaampi. Täydentävyyttä voidaan mitata myös sillä, kuinka paljon Clean Sky -aloitteen tukemien teknologioiden kehittäminen ja hyödyntäminen tuo EU:lle kokonaislisäarvoa. Clean Sky -aloitteen tuomaksi välittömäksi arvoksi arvioidaan noin 160 miljardia euroa verrattuna 800 miljoonan euron julkiseen tukeen. 5.1.3. Clean Sky -aloitteen riskit Seuraavia skenaarioita on tarkasteltu: - Yksittäiset integroitujen teknologioiden demonstraatiot eivät täysin yllä tavoitteisiinsa: vaikka tätä ei voi sulkea pois, asetetut tavoitteet voidaan yhtä hyvin ylittää, sillä integroitujen teknologioiden demonstraatioiden väliset linkit lisäävät Clean Sky -aloitteen yleistä suorituskykyä. - Teknologia-aloite ei yllä tavoitteisiinsa: integroitujen teknologioiden demonstraatioiden väliset linkit takaavat onnistumisen. - Teknologia-aloitteen konsortio epäonnistuu (esim. jokin keskeinen kumppani vetäytyy pois): tämä skenaario on hyvin epätodennäköinen, sillä kukin ITD-toimien vetäjä on jo osoittanut korkean tason sitoutumisensa. Kaikki mukana olevat yritykset pyrkivät hyödyntämään investointejaan nopeasti ja tehokkaasti. Tilanteeseen on kuitenkin varauduttu, sillä kutakin integroitujen teknologioiden demonstraatiota vetää kaksi osakasta yhdessä. Kaiken kaikkiaan on katsottu, että hallintotapa sekä sisäiset ja ulkoiset valvontamekanismit varmistavat, että korjaavia toimenpiteitä voidaan toteuttaa pikaisesti jos ja kun se on tarpeen. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI Sisäinen valvonta tapahtuu Clean Sky -yhteisyrityksen hallintorakenteen kautta. Integroitujen teknologioiden demonstraation ohjauskomitea hallinnoi, valvoo ja arvioi demonstraation osallistujien työtä. Tämä komitea raportoi johtoelimelle, jossa integroitujen teknologioiden demonstraatioiden työtä arvioidaan. Strategisen arvioinnin suorittaa johtokunta, joka koostuu Euroopan komission ja Clean Sky -yhteisyrityksen keskeisten teollisuusjäsenten edustajista. Kaksi keskeistä ulkoista tarkasteluelintä ovat liikenteen ohjelmakomitea ja valtioiden edustusryhmä. Jälkeen mainitun tärkein tehtävä on valvoa hanketta sen alkuperäisiin tavoitteisiin nähden. ACARE puolestaan keskittyy niiden strategisten tutkimuslinjausten edistymiseen, joihin Clean Sky -yhteisyrityksen tavoitteet perustuvat. Lisäksi on tarkoitus perustaa neuvottelukunta , joka tukee yhteisyritystä tieteellisissä, teknisissä sekä johtamiseen ja hallintoon liittyvissä kysymyksissä. Neuvottelukunta muodostetaan riippumattomista asiantuntijoista, joihin kuuluu sääntelijöitä. 7. EDISTYMISEN MITTAAMINEN Teknisen edistymisen arvioinnissa tarkastellaan sitä, missä määrin hanke on linjassa sen tavoitteiden kanssa. Clean Sky -yhteisyritys tuottaa konkreettisina suoritteina täyden mittakaavan demonstraatioita. Tärkein väline edistymisen mittaamiseen on teknologian arviointielin , joka varmistaa teknisen yhteistyön koheesion demonstraatioiden välillä. Se mittaa kaikkien kuuden integroitujen teknologioiden demonstraation työtä suhteessa tekniseen hankesuunnitelmaan ja ACARE:n tavoitteisiin, varmistaa toiminnan johdonmukaisuuden demonstraatioiden välillä ja tekee mahdolliseksi ympäristöhyötyjen yksityiskohtaisen arvioinnin. Tarkempia teknisiä alatavoitteita arvioidaan integroitujen teknologioiden demonstraatioiden ohjauskomitean tasolla ja teknologia-aloitteen johtoelimessä, jossa on vastuuhenkilö kullekin kuudelle demonstraatiolle. Korkeamman tason edistymisanalyysien tuloksia arvioidaan johtokunnan tasolla ja ne jaetaan ulkopuolisten arviointielinten kanssa Euroopan komission välityksellä. Hallinnoinnin valvonnasta vastaavat Clean Sky -yhteisyrityksen johtavat elimet: demonstraatioiden ohjauskomiteat, johtoelin ja johtokunta. Nämä elimet vastaavat myös hankkeen hallinnon ja johtamisen valvonnasta analysoimalla alempien johtotasojen tuottamia raportteja ja arvioimalla edistymistä suhteessa yksityiskohtaiseen hankesuunnitelmaan. Pääjohtaja on hankkeen laillinen edustaja. Hän kerää henkilöstönsä avustuksella kaiken merkityksellisen tiedon integroitujen teknologioiden demonstraatioista ja valmistelee useimmat raportit. Hän raportoi suoraan johtokunnalle. Valtioiden edustusryhmä ja neuvottelukunta voivat valvoa Clean Sky -yhteisyrityksen taloudellisia ja hallinnollisia tavoitteita jatkuvasti. Komissiolta saatu rahoitus käytetään yleisen edun mukaisesti; tätä tehostaa komission veto-oikeus strategisesti tärkeissä kysymyksissä. Oikeudenmukainen edustus tullaan varmistamaan. Ehdotuspyyntöprosessi on selkeä, ja valinnat tehdään läpinäkyvästi ja kaikkia sidosryhmiä tyydyttävällä tavalla. Se takaa, että yrityksillä, jotka eivät vielä ole osa tarjontaketjua, on tasavertaiset mahdollisuudet, jos niillä on hankkeen kannalta hyödyllisiä valmiuksia. Luontaissuoritukset arvioidaan noudattaen seuraavia periaatteita: - Yleinen lähestymistapa perustuu seitsemännen puiteohjelman toimintamalliin, jossa hankkeiden luontaissuorituksia arvioidaan jälkikäteen suoritettavan katselmuksen yhteydessä. - Ohjenuorana käytetään varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjä. - Muihin kysymyksiin sovelletaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. - Suoritusten arviointi tapahtuu teollisuutta edustavien perustajaosakkaiden tavanomaisten käytäntöjen mukaisesti. - Todentamisen suorittaa riippumaton tarkastaja. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007-2013). [2] SEK(88) 1882. [3] KOM(2005) 488 – "Lisää tutkimusta ja innovaatiota - Investointi kasvuun ja työllisyyteen - Yhteinen lähestymistapa" – vaikutusten arviointi. [4] 2006/971/EY: Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö”. [5] SRA-2, s. 17. [6] Markkinapuutteen määritelmä: ks. SEK(2005) 800, s. 11. [7] Katso KOM(2007) 2, s. 2. [8] Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto vahvistivat keväällä 2005 EU:n tavoitteen rajoittaa maapallon lämpötilan nousu enintään 2 asteeseen (2 asteen tavoite). [9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, ks. myös KOM(2005) 35, kohta 5. [10] "The Social Costs of Carbon Review – Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment”, AEA Technology Report for DEFRA (UK Govt), joulukuu 2005.