YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE KOKONAISVALTAISEN EU:N LÄHESTYMISTAVAN LÖYTÄMINEN SYYRIAN KRIISIIN /* JOIN/2013/022 final */





YHTEINEN TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE KOKONAISVALTAISEN EU:N LÄHESTYMISTAVAN LÖYTÄMINEN SYYRIAN KRIISIIN JOHDANTO Syyrian konflikti on pahentunut viime kuukausina niin nopeasti, että humanitaarinen katastrofi on laajenemassa koko alueelle. Aiheuttamansa inhimillisen kärsimyksen lisäksi konflikti tuhoaa perinteisen syyrialaisen yhteiskuntarakenteen ja vaarantaa myös vakavasti naapurimaiden – erityisesti Libanonin ja Jordanian – vakauden, eikä konfliktin loppua ole nopeasti näkyvissä. Tässä yhteisessä tiedonannossa ehdotetaan kokonaisvaltaista Euroopan unionin (EU) lähestymistapaa konfliktiin ja sen seurauksiin niin Syyriassa kuin sen naapurimaissakin. Konfliktin alun jälkeen väestön turvallisuustilanne on heikentynyt dramaattisesti: kesäkuussa 2013 kuolleita oli 93 000 ja pakolaisia 1,6 miljoonaa. Varovaisten arvioiden mukaan 6,8 miljoonaa ihmistä on avun tarpeessa ja 4,25 miljoonaa on joutunut siirtymään maan sisällä. Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) arvioi, että tämän vuoden loppuun mennessä pakolaisten määrä voi olla 3,45 miljoonaa. Myös ihmisoikeustilanne on heikentynyt Syyriassa merkittävästi. YK:n Syyriaa käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tutkintakomission kesäkuussa 2013 julkaisemassa raportissa todetaan, että konflikti on muuttunut yhä väkivaltaisemmaksi. Raportissa kuvataan ensimmäistä kertaa järjestelmällisiä saartotoimia, kemiallisten taisteluaineiden käyttöä ja väestön pakkosiirtoja. Syyriaa käsittelevä riippumaton kansainvälinen tutkintakomissio muistuttaa, että hallituksen joukot ja niihin liittyneet puolisotilaalliset joukot ovat syyllistyneet ihmisyyttä vastaan tehtyihin rikoksiin, sotarikoksiin ja vakaviin kansainvälisten ihmisoikeuksien sekä humanitaarisen oikeuden loukkauksiin. On myös todisteita siitä, että hallituksen vastaiset aseistetut ryhmät ovat syyllistyneet sotarikoksiin ja muihin vakaviin väärinkäytöksiin, vaikka tekojen määrä ja laajuus eivät vastaakaan Syyrian viranomaisten toimia. YK:n pääsihteeri raportoi turvallisuusneuvostolle kesäkuussa 2013, että sekä Syyrian vapautusarmeija (jonka on väitetty käyttävän lapsisotilaita) että hallituksen joukot, myös Syyrian asevoimat, tiedustelupalvelut ja valtion puolisotilaalliset joukot, ovat syyllistyneet lapsiin kohdistuneisiin vakaviin rikoksiin. EU:n ensisijaisena tavoitteena on edistää poliittisen ratkaisun löytämistä väkivaltaisuuksien lopettamiseksi. Syyrian kriisi on jatkunut jo kolmatta vuotta. Vaikka Syyrian hallituksen joukot ovat edenneet jonkin verran, on varsin mahdollista, että konflikti pitkittyy, jolloin kumpikaan osapuoli ei pysty saamaan aluetta lopullisesti sotilaalliseen hallintaansa. Toistaiseksi YK:n turvallisuusneuvostossa ei ole juuri edistytty yhteisymmärryksen saavuttamisessa. Yhdysvaltojen ulkoministeri John Kerry ja Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov sopivat äskettäin neuvottelujen käynnistämisestä uudelleen kesäkuussa 2012 annetun Geneven tiedonannon perusteella ja Syyrian kansainvälisen rauhankonferenssin (Geneve II) järjestämisestä. Tämä onkin vauhdittanut uudelleen poliittista prosessia. Poliittisen panostuksen lisäksi EU on käyttänyt kaikkia välineitään edistääkseen laaja-alaisempien kansainvälisten toimien toteuttamista. Tämän vuoksi EU on suurin humanitaarisen avun antaja. Jäsenvaltioiden ja EU:n talousarviosta on tähän mennessä osoitettu humanitaariseen apuun 678 miljoonaa euroa. Lisäksi EU on ottanut käyttöön 175 miljoonaa euroa muista kuin humanitaarisen avun talousarviovälineistä. Kriisitoimiin on jo myönnetty yhteensä yli 850 miljoonaa euroa. Edes tämä huomattava rahasumma ei kuitenkaan riitä täyttämään valtavia ja yhä kasvavia humanitaarisia tarpeita. EU:n pääasiallisin haaste avun toimittamisessa on monimutkainen ja vaarallinen toimintaympäristö, jossa kansainvälistä humanitaarista oikeutta ei useinkaan noudateta. Humanitaaristen periaatteiden mukaan EU työskentelee konfliktien kaikkien osapuolten kanssa. Se on muodostanut läheiset suhteet paikallisyhteisöihin ja niiden hallintoelimiin auttaakseen perustarpeiden (kuten lääkintäapu, elintarviketurva, sähkö, vesi ja muut palvelut) täyttämisessä. Apua olisi annettava kaikkien mahdollisten kanavien kautta, jotta voidaan varmistaa sen tehokas perillemeno. Yhä vaikeammin ennakoitavaksi ja epävakauttavammaksi muuttuvan Syyrian konfliktin seuraukset tuntuvat jo Syyrian rajojen ulkopuolella. Libanonilla ja Jordanialla oli jo huomattavia haasteita ennen tämän kriisin puhkeamista, ja ne ovat nyt joutuneet ennennäkemättömään tilanteeseen, joka vaarantaa niiden sisäisen vakauden. Myös Turkille ja Irakille voi aiheutua poliittisia ongelmia, jotka liittyvät suoraan pakolaisten etniseen alkuperään sekä uskonnolliseen ja poliittiseen vakaumukseen, vaikka maiden suhteellinen yhteiskunnallis-taloudellinen vastaanottokyky on parempi kuin Libanonin ja Jordanian. Tilanteen dramaattiset muutokset ja nopeasti kasvavat tarpeet edellyttävät kokonaisvaltaisen toimenpidepaketin kokoamista kiireellisesti näihin haasteisiin vastaamiseksi. Tässä toimenpidepaketissa olisi yhdistettävä EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimintapolitiikka ja välineet, jotta voidaan vastata välittömiin humanitaarisiin tarpeisiin koordinoidulla ja kattavalla tavalla, hillitä Syyrian kriisiä ja löytää siihen ratkaisu. Lisäksi on edistettävä oikeussuojan saatavuutta ja vastuullisuutta, säilytettävä naapurimaiden vakaus ja johdettava pidemmän aikavälin kansainvälisiä jälleenrakennustoimia, kun kestävä rauha on saatu aikaan. EU:lla on hyvät mahdollisuudet antaa ratkaiseva panos, sillä se voi hyödyntää i) vahvoja poliittisia suhteitaan ja painoarvoaan eri intressitahojen kanssa, joista monet odottavat EU:n ottavan vahvan roolin asiassa; ii) mahdollisuuksiaan edistää koordinointia ja ii) kokemustaan humanitaarisen avun toimittamisesta ja turvallisuuskysymyksistä sekä konfliktin jälkeisessä vaiheessa että jälleenrakennusvaiheessa. Tämä yhteinen tiedonanto sisältää ehdotuksia kokonaisvaltaisen EU:n lähestymistavan keskeisiksi näkökohdiksi. Siinä keskitytään korkean edustajan ja Euroopan komission jo toteuttamiin toimiin ja tekemiin aloitteisiin. 1. KOKONAISVALTAINEN EU:N LÄHESTYMISTAPA Kokonaisvaltaisella EU:n lähestymistavalla olisi pyrittävä a) tukemaan poliittista ratkaisua, joka tuo kestävän ratkaisun kriisiin, b) ehkäisemään konfliktin heijastusvaikutuksista naapurimaihin aiheutuva alueellinen epävakaus, c) puuttumaan vaikeaan humanitaariseen tilanteeseen ja auttamaan kärsimään joutunutta väestöä, d) puuttumaan seurauksiin, joita konflikti aiheuttaa EU:lle ja EU:ssa. EU:n tarkoituksena on · tukea poliittisen ratkaisun löytämistä EU:n vahvalla kannalla tulevassa kansainvälisessä Geneve II -konferenssissa. · olla yhteydessä oppositioon, jotta se osallistuisi Geneve II -konferenssiin ja jotta sitä edustaisivat legitiimit neuvotteluosapuolet, jotka voivat antaa sitoumuksia. · jatkaa työtä sen varmistamiseksi, että humanitaarinen apu saavuttaa kaikki konfliktista kärsivät alueet. · myöntää lisää poikkeuksia pakotejärjestelmästä Syyrian väestön tukemiseksi. · korottaa EU:n talousarvioon sisältyvää rahoitusapua 400 miljoonaa euroa vuonna 2013, jotta voidaan kattaa kärsimään joutuneen väestön ensisijaiset tarpeet Syyriassa ja lähialueella. · lisätä tukea vastaanottaville yhteisöille Syyrian naapurimaissa, jotta voidaan tukea ja lisätä niiden valmiuksia ottaa vastaan pakolaisia. · kehottaa edelleen YK:ta puuttumaan ihmisoikeuksien, kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja perusoikeuksien mahdollisiin loukkauksiin. · edistää yhteisvastuullisuutta erityisen heikossa asemassa olevien henkilöiden osalta, jotka voivat tarvita uuden asuinpaikan. · ehkäistä EU:n kansalaisten radikalisoituminen ja puuttua EU:sta peräisin oleviin ”ulkomaalaisiin taistelijoihin”, jotka ovat matkustaneet konfliktialueelle. · valmistella konfliktin jälkeistä jälleenrakennusta ja uudistuksia. 1.1 Poliittisen ratkaisun löytäminen kriisiin EU:n ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla tuki poliittisen ratkaisun löytämiselle konfliktiin. Ratkaisun olisi johdettava demokratiakehitykseen ja puututtava erittäin vaikeaan humanitaariseen tilanteeseen. EU:n olisi tuettava kaikkia toimia, joilla varmistetaan, että tätä prosessia eivät johda uskonnollisiin päämääriin pyrkivät toimijat. EU:n olisi jatkossakin tuettava aktiivisesti Yhdysvaltojen ja Venäjän pyrkimyksiä käynnistää uudelleen poliittiset neuvottelut kesäkuussa 2012 annetun Geneven tiedonannon perusteella. Korkea edustaja on jo antanut vahvan tukensa näille toimille. EU:n olisi myös oltava valmis tarjoamaan tukea YK:n ja Arabiliiton yhteiselle erityisedustajalle Syyriassa ja YK:lle. EU:n olisi myös valmisteltava vahva osallistumisensa mahdollisesti järjestettävään Geneve II -konferenssiin ja varmistettava vakaa EU:n kanta. EU:n olisi työskenneltävä tulevan konferenssin valmistelemiseksi läheisesti Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa, jotta luotaisiin edellytykset poliittisen ratkaisun löytämiseen Syyrian johdolla. Tämä edellyttää ensiksikin, että löydetään yhteinen lähestymistapa kummankin osapuolen edustajiin, joiden on oltava legitiimejä neuvotteluosapuolia, jotka voivat antaa sitoumuksia. EU:n olisi rohkaistava käytettävissä olevien kanavien kautta molempia osapuolia osallistumaan rauhankonferenssissa käytäviin neuvotteluihin. EU on valmis avustamaan Syyrian kansallisen vallankumouksellisten ja oppositioryhmien liittoutuman (SOC) eri ryhmiä konferenssiin valmistautumisessa. EU:n olisi jatkettava sitoutumistaan yhteistyöhön Syyrian kansallisen vallankumouksellisten ja oppositioryhmien liittoutuman kanssa ja oltava avoin yhteistyöhön myös muiden maltillisten ryhmien kanssa, jotta se voi auttaa niitä muodostamaan kokoonpanoja, jotka voivat toimia uskottavina neuvotteluosapuolina. EU:n olisi Syyrian kansallisen vallankumouksellisten ja oppositioryhmien liittoutuman tueksi edistettävä osallistavampaa lähestymistapaa ja varmistettava, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan. Syyrian rauhankonferenssin yhteydessä EU:n olisi valmisteltava luottamusta lisääviä toimenpiteitä, joita olisi toteutettava vaiheittain seuraavien tavoitteiden edistämiseksi: humanitaarisen avun saaminen ja humanitaarisen avun työntekijöiden esteetön pääsy alueelle; kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattaminen; poliittisten vankien vapauttaminen; YK:n tarkkailijoiden paluu ja aselevon asteittainen toteuttaminen. EU:n olisi jatkettava – koordinoidusti Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa – diplomaattista toimintaansa sekä YK:n turvallisuusneuvoston jäsenmaiden että konfliktin molempia osapuolia edustavien muiden keskeisten maiden kanssa, joita ovat erityisesti Turkki, Saudi-Arabia, Qatar, Egypti, Irak, Jordania ja Iran. 1.2 Kolmansien maiden ja valtiosta riippumattomien järjestöjen sitouttaminen Tärkeimpiä neuvotteluosapuolia ovat Yhdysvallat, Venäjä, Turkki, Saudi-Arabia, Qatar, Egypti, Persianlahden yhteistyöneuvosto ja Arabiliitto. Iranin rooli on osa tätä poliittista ja sotilaallista toimintaympäristöä, ja se on otettava huomioon. Libanonin johtajat sitoutuivat kesäkuussa 2012 annetussa Baabdan julistuksessa pitäytymään erossa Syyrian konfliktista. Julistuksen hyväksyivät kaikki keskeiset poliittiset voimat. Hizbollahin kasvava osallistuminen Syyrian sisäisiin tapahtumiin, minkä väitetään perustuvan Libanonin kansan ja pyhäkköjen puolustamiseen, sekä Libanonista peräisin olevat asetoimitukset ja Syyrian oppositiota tukevat taistelijat ovat kuitenkin vastoin virallista erossa pitäytymisen politiikkaa. Eräät syyrialaiset oppositioryhmät ja Hizbollah ovat jyrkentäneet retoriikkaansa, kun rajatylittävien häiriötilanteiden määrä on lisääntynyt. EU on tuominnut Syyrian konfliktin vuoksi tapahtuneet Libanonin aluerikkomukset ja aikoo lujittaa viestiään siitä, että kaikkien osapuolten on Libanonissa jatkettava erossa pitäytymisen politiikkaan ja noudatettava sitä täysimääräisesti. EU selvittää lisäksi mahdollisuuksia parantaa Libanonin valtiollisten turvallisuusrakenteiden valmiuksia keinona, jolla voidaan lisätä vakautta Libanonissa ja koko alueella. Persianlahden maat ja Turkki ovat tärkeitä kumppaneita, jotka auttavat kestävän ratkaisun löytämisessä. EU jatkaa aktiivista yhteydenpitoaan näiden kumppaneiden kanssa ja korostaa tarvetta arvioida huolellisesti kaikentyyppinen osallistuminen konfliktiin ja siitä aiheutuvat seuraukset, myös niiden tahojen osalta, jotka ovat sotilaallisen ja poliittisen tuen lopullisia vastaanottajia. EU aikoo myös korostaa, että on kiireellistä tukea nykyisiä pyrkimyksiä käynnistää uudelleen Geneven prosessi ja hyödyntää käytettävissä olevia kanavia muun kuin sotilaallisen avun toimittamiseen. EU korostaa jatkossakin kaikkien kumppanien ja neuvotteluosapuolien kanssa kiireellistä tarvetta poliittiseen prosessiin ja neuvotteluihin, joiden tavoitteena on päättää konflikti nopeasti ja rajoittaa ongelmien laajempaa leviämistä lähialueille. 1.3 Oikeus ja vastuullisuus EU on kriisin alusta alkaen toiminut monenvälisillä foorumeilla varmistaakseen, että ihmisoikeuksien, kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja perusvapauksien jatkuvaan ja järjestelmälliseen rikkomiseen puututaan. EU toimii läheisessä yhteistyössä alueen valtioiden kanssa ja on ottanut johtavan aseman YK:n ihmisoikeusneuvostossa Syyriaa käsittelevien kolmen erityisistunnon koollekutsumiseksi ja YK:n riippumattoman tutkintakomission perustamiseksi. EU:n olisi varmistettava, että sen huoliin laajamittaisista ihmisoikeusloukkauksista puututaan kiinteänä osana prosessia, jolla tähdätään konfliktin päättymiseen. Sitoutumista vastuullisuuteen ja kansalliseen sovintoon olisi korostettava, sillä ne edistävät Geneven tiedonannon tärkeimpiä tavoitteita. Erityisesti olisi korostettava sitä, että tarvitaan kattava siirtymäkauden oikeusjärjestelyjen kokonaisuus, mukaan lukien konfliktin uhreille maksettavat korvaukset ja tarjottava kuntoutus, sekä kansallista sovintoa edistäviä toimenpiteitä. EU:n olisi myös palautettava mieliin tarve toteuttaa tehokkaita toimia sen varmistamiseksi, että heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä suojellaan uusien loukkausten estämiseksi. EU:n kantana olisi säilyttävä se, että Kansainvälisen rikostuomioistuin puuttuu tilanteeseen, jos sotarikoksia ja ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia koskevia huolenaiheita ei ratkaista asianmukaisesti kansallisella tasolla. Koska YK:n turvallisuusneuvosto voi milloin tahansa viedä Syyrian tilanteen Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, EU:n olisi kehotettava edelleen YK:n turvallisuusneuvostoa puuttumaan kiireellisesti Syyrian tilanteen kaikkiin ongelmiin, myös tähän aiheeseen. On tärkeää raportoida kentällä tapahtuneista loukkauksista, myös mahdollisesta kemiallisten taisteluaineiden ja aseiden käytöstä. Se on tärkeää, jotta voidaan varmistaa tekijöiden joutuminen vastuuseen teoistaan. EU:n olisikin jatkettava tutkintakomission tukemista. Sen olisi myös kehotettava uudelleen Syyrian viranomaisia tekemään tutkintakomission kanssa täysipainoista yhteistyötä, johon kuuluu myös täyden, välittömän ja esteettömän pääsyn myöntäminen Syyrian alueelle. Tutkintakomission olisi myös annettava työskennellä esteettömästi opposition hallinnassa olevilla alueilla. 1.4. Pakotteet EU on alkanut myöntää poikkeuksia pakotejärjestelmäänsä opposition ja Syyrian väestön tukemiseksi. Tästä syystä jäsenvaltioiden kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää poikkeuksia öljy-, kaasu- ja pankkialan taloudellisille toimenpiteille. Syyrian kansallisten vallankumouksellisten ja oppositioryhmien liittoutumaa kuullaan hyväksymismenettelyn aikana. Poikkeusten tarkoituksena on auttaa Syyrian siviiliväestöä erityisesti humanitaaristen ongelmien ratkaisemisessa, peruspalvelujen ylläpitämisessä, jälleenrakennuksessa, normaalin talouden toimeliaisuuden palauttamisessa ja muissa siviilitarkoituksissa. Parhaillaan tehdään työtä tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi ja jotta voidaan yksilöidä mahdollisia muita Syyrian väestöä hyödyttäviä poikkeuksia. Mahdolliset asetoimitukset Syyriaan kuuluvat 1. kesäkuuta alkaen kansallisen politiikan soveltamisalaan tiukoin edellytyksin, jotka on määritelty 27. toukokuussa annetussa neuvoston julkilausumassa. Kaikessa muuntyyppisessä avussa olisi noudatettava toukokuussa kokoontuneen ulkoasiainneuvoston päätelmiä ja nykyistä EU:n kehystä (aseiden vientivalvontaa koskeva yhteinen kanta). 1.5. Kemialliset ja biologiset uhat Kemiallisten ja biologisten aseiden käyttöä Syyriassa koskevat lausunnot herättävät kasvavaa huolta. EU vaatii edelleen, että YK:n tarkkailijat on päästettävä maahan tutkimaan näiden väitteiden paikkansapitävyyttä. Jotta tällaiset tuhoisat tapahtumat, joiden vaikutukset alueen väestöön voivat johtaa kuolemantapauksiin, voidaan estää ja havaita ja jotta niihin voidaan vastata, EU tutkii parhaillaan uusia mahdollisuuksia koordinointiin ja yhteistyöhön EU:n jäsenvaltioiden, asiaankuuluvien kansainvälisten elinten (OCHA, ICRC, WHO, INTERPOL ja OPCW) ja strategisten kumppanien kanssa. Positiivista kehitystä on EU:n ja Yhdysvaltojen viranomaisten viimeaikainen yhteydenpito, jonka tarkoituksena on ollut lisätä EU:n ja Yhdysvaltojen välistä koordinointia CBRN-kysymyksissä (kemialliset, biologiset, radioaktiiviset tai ydinaineet), varsinkin erityistukea Jordanialle. Se osoittaa, että tehostetusta yhteistyöstä on hyötyä tällä alalla. EU kehottaa edelleen Syyriaa osallistumaan kemiallisten aseiden kieltosopimukseen ja ratifioimaan biologisten aseiden kieltosopimuksen kiireellisesti. EU muistuttaa, että kemiallisten aseiden käyttö kenen tahansa toimesta on tuomittavaa kaikissa olosuhteissa ja täysin vastoin kansainvälisen yhteisön oikeudellisia normeja ja standardeja. Syyrian viranomaisilla on erityinen vastuu varmistaa, että maan kemialliset aseet on varastoitu turvallisesti odotettaessa niiden riippumattomasti varmennettavaa tuhoamista ja että ne eivät voi joutua toisen valtion tai valtiosta riippumattoman toimijan käsiin. 1.6. Avun lisääminen Komissio osoittaa 400 miljoonaa euroa lisää varoja humanitaariseen ja muuhun taloudelliseen ja kehitysapuun vuonna 2013, jotta voidaan vastata kiireellisiin tarpeisiin ja kriisin seurauksiin Syyriassa ja sen naapurimaissa, erityisesti Libanonissa ja Jordaniassa. Komissio ottaa tähän tarkoitukseen varoja ulkoisen avun nykyisistä määrärahoista ja kohdentaa varoja uudelleen. Alueen maat tarvitsevat humanitaarista, kriisitoimenpiteisiin liittyvää ja kehitysyhteistyöapua, jotta voidaan auttaa pakolaisia ja muita suojelun tarpeessa olevia henkilöitä sekä vastaanottavia väestöryhmiä ja tukea terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä, jotka ovat romahtamaisillaan. Komissio kannustaa YK:n erityisjärjestöjä, valtiosta riippumattomia järjestöjä, kansainvälisiä järjestöjä ja muita avunantajia asettamaan avustusoperaatiot etusijalle, kohdentamaan apu kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin ja lisäämään koordinointia saatavilla olevien varojen käyttämiseksi mahdollisimman tehokkaasti. Myöhemmässä vaiheessa voitaisiin harkita EU:n erityisrahaston perustamista Syyriaa varten. Se tarjoaisi välineen kaikkien EU:n avunantajien ja muiden halukkaiden avunantajien rahoitusosuuksien yhdistämiseksi ja koordinoimiseksi. EU tekee kaiken voitavansa varmistaakseen, että EU:n lähestymistavan suunnittelussa ja toteutuksessa seurataan kenttätason tapahtumia. Tämä käsittää kaikkien ulkoisen avun välineiden uudelleentarkastelun, nopeutettujen kriisimenettelyjen käytön taloudellisen ja kehitysavun (muun kuin humanitaarisen avun) myöntämiseksi konfliktista eniten kärsiville naapurimaille sekä mahdollisuuden makrotaloudellisen tuen myöntämiseen. Komissio on ehdottanut, että Jordanialle myönnettäisiin 180 miljoonaa euroa EU:n makrotalousapua. Se harkitsee myös muiden EU:n välineiden käyttöä jo suunniteltujen operaatioiden lisäksi. Viimeisten viiden vuoden aikana 344 syyrialaista opiskelijaa ja akateemisen henkilöstön jäsentä on osallistunut EU:n Erasmus Mundus -ohjelmaan. Lisäksi vuonna 2013 on tähän mennessä myönnetty apuraha 21 syyrialaiselle opiskelijalle (mukaan lukien siirtymään joutuneet opiskelijat). Noin 40 opiskelijalle on tarkoitus myöntää uusi apuraha lukuvuodeksi 2013–2014. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että näiden opiskelijoiden tilanteeseen löydetään sopivia ratkaisuja apurahakauden päättyessä, jotta voidaan erityisesti välttää se, että heidän olisi pakko palata Syyriaan. Komissio jatkaa apurahojen myöntämistä syyrialaisille opiskelijoille, jotka ovat lähtöisin pakolaisväestöstä, ja selvittää keinoja avustettujen opiskelijoiden määrän kasvattamiseen. EU noudattaa maailman kulttuuriperinnön kunnioittamista ja suojelua koskevaa periaatetta. Se on erityisen huolestunut historiallisesti korvaamattoman arvokkaille kulttuuriesineille, arkeologisille kohteille ja muistomerkeille Syyriassa aiheutuneista vahingoista. EU lisää myös julkisuusdiplomatiaa alueen maiden ja kansainvälisten kumppanien sekä suuren yleisön kanssa, jotta se voi tiedottaa asianmukaisesti EU:n toimista Syyrian kriisissä ja jotta se voi auttaa varmistamaan, että muut avunantajat noudattavat sitoumuksiaan ja rahoitusvelvoitteitaan. 1.7. Kansainvälistä suojelua tarvitsevista henkilöistä huolehtiminen Kriisin puhkeamisesta huhtikuussa 2011 alkavalla ja vuoden 2012 loppuun ulottuvalla jaksolla noin 32 000 henkilöä, jotka esittävät olevansa Syyrian kansalaisia, on hakenut turvaa EU:sta. Lisäksi vuonna 2013 hakijoiden määrän arvioidaan tähän mennessä olevan 7 500. Tällä hetkellä näyttää vallitsevan yleinen yhteisymmärrys siitä, että EU:ssa olevia syyrialaisia ei tulisi palauttaa Syyriaan riippumatta heidän oikeudellisesta asemastaan. Pakolaisasiain päävaltuutettu pyysi äskettäin komissiolle ja jäsenvaltioille osoittamassaan kirjeessä, että 10 000 syyrialaista pakolaista Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maista otettaisiin vastaan humanitaarisin perustein ja että lisäksi 2 000 muuta Syyrian kansalaista, pääasiassa erityisen heikossa asemassa olevia pakolaisia, myös lääketieteellistä hoitoa vaativia ja vammaisia henkilöitä, asutettaisiin uudelleen. Komissio toivoo jäsenvaltioiden vastaavan myönteisesti tähän pyyntöön ja tarjoavan kyseisille henkilöille uudelleenasutus- tai maahantulomahdollisuuksia humanitaarisin perustein. Lisäksi komissio pyytää jäsenvaltioita suhtautumaan suopeasti viisumien myöntämiseen humanitaarisin perustein henkilöille, jotka ovat joutuneet Syyrian kriisin vuoksi siirtymään kotiseudultaan ja joiden perheenjäseniä oleskelee EU:ssa, ja myös päästämään alueelleen unionin ulkorajoille saapuvat syyrialaiset. Tällä hetkellä 11 Schengen-alueeseen kuuluvaa maata edellyttää Syyrian kansalaisilta lentokentän kauttakulkuviisumia. Komissio katsoo, että nykytilanteessa ei ole sopivaa lisätä Syyriaa niiden maiden yleiseen luetteloon, joiden kansalaisilta edellytetään lentokentän kauttakulkuviisumia, kuten eräät jäsenvaltiot ovat vaatineet meneillään olevan, lentokentän kauttakulkuviisumeihin liittyvän vuotuisen tarkistuksen yhteydessä. Pakolaisasiain päävaltuutetun paikan päällä tekemän tilannearvioinnin perusteella komissio on myös valmis harkitsemaan lisätoimenpiteitä, joita voidaan tarvita niiden pakolaisten yhä kasvavan määrän aiheuttaman taakan keventämiseen, joista Syyrian naapurimaat tällä hetkellä huolehtivat. Lisäksi komissio ottaa käyttöön alueellisen suojeluohjelman, jonka on tarkoitus olla toimintakykyinen vuoden 2013 loppuun mennessä. Sen tarkoituksena on vahvistaa Syyrian naapurimaiden pitkän aikavälin valmiuksia, jotta maita voidaan auttaa huolehtimaan pakolaisista kansainvälisten normien mukaisesti. Suojeluohjelman nykyiset kokonaismäärärahat ovat yli 13,2 miljoonaa euroa. Tästä 10 miljoonaa euroa on peräisin EU:n talousarviosta ja loput 3,2 miljoonaa euroa niistä jäsenvaltioista, jotka aikovat osallistua ohjelmaan. Suojeluohjelma sisältää sekä vahvan suojeluosuuden – kuten rekisteröinti, hallintovalmiuksien lisääminen ja edunvalvonta – että pakolaisia suoraan hyödyttäviä toimenpiteitä – esimerkiksi tiettyjen yhteiskunnallis-taloudellisten oikeuksien käytön helpottaminen, kuten koulutus ja terveydenhuolto. Ohjelman täsmällinen soveltamisala riippuu Syyrian naapurustossa sijaitsevien vastaanottavien maiden valmiudesta toteuttaa tiettyjä toimia. Komissio aikoo myös jatkaa Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston tuella keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa syyrialaisten tilanteesta EU:ssa. Tarkoituksena on varmistaa, että syyrialaisiin turvapaikanhakijoihin eri jäsenvaltioissa sovelletut toimintalinjat lähenisivät toisiaan, erityisesti turvapaikkahakemusten arvioinnissa. 1.8. Radikalisoitumisen estäminen ja ’ulkomaalaisiin taistelijoihin’ kohdistuvat toimet EU:n on seurattava tarkasti mahdollista uhkaa, jonka Syyriaan ulkomaalaisina taistelijoina matkustavat EU:n kansalaiset voivat aiheuttaa EU:n turvallisuudelle. Komissio tukee jatkossakin toimia, joiden tarkoituksena on ehkäistä radikalisoituminen ja lähteminen EU:sta Syyriaan ulkomaalaisiksi taistelijoiksi. Tähän pyritään lisäämällä vastapropagandaan liittyviä aloitteita ja tarjoamalla jäsenvaltioille apua taisteluista palaavien mahdollisesti aiheuttamaan uhkaan vastaamiseksi. Toimet toteutetaan osana työtä, jonka komissio on käynnistänyt radikalisoitumisen torjunnan EU-verkoston yhteydessä. Lähtökohtana ovat toimet, joiden tarkoituksena on väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisy ja torjunta. Komissio kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään enemmän toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää, jotta ne voivat valvoa paremmin ulkomaalaisten taistelijoiden liikkeitä. Komissio jatkaa työskentelyä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, jotta EU:n matkustajarekisteritietoja (PNR-tiedot) koskeva direktiiviehdotus hyväksyttäisiin, sillä matkustajarekisteritietojen käsittelyn avulla voidaan havaita niiden ulkomaalaisten taistelijoiden liikkeet, jotka lähtevät EU:sta tai palaavat sinne lentoteitse. Lisäksi terroristien liikkeisiin liittyvien maksujen jäljittämisessä voitaisiin hyödyntää enemmän EU:n välineitä ja kansainvälisten sopimusten mukaisia työkaluja, kuten terrorismin rahoituksen jäljittämisohjelmaa (TFTP). Komissio edistää jatkossakin riskianalyysia, jolla pyritään tunnistamaan ulkomaalaisten taistelijoiden kasvavasta määrästä EU:lle aiheutuvat suurimmat turvallisuusriskit ja tuetaan mahdollisten riskinhallintatoimenpiteiden määrittämistä. Tämä on tarkoitus toteuttaa yhdessä EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen (IntCen), Europolin ja Frontexin kanssa. Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto sopi 7. kesäkuuta 2013 pidetyssä kokouksessaan EU:n terrorismintorjunnan koordinaattorin raportin perusteella yhteistoiminnasta tähän uhkaan vastaamiseksi. Toiminta voisi käsittää tietojen ja parhaiden toimintatapojen jakamisen; ulkomaalaisia taistelijoita motivoivien tekijöiden perusteellisen analysoinnin; tiiviimmän toiminnan kolmansien maiden kanssa; nykyisten välineiden, verkkojen ja virastojen käytön ja koordinoinnin lisäämisen. 1.9. Tulevaisuuden suunnittelu ja koordinoinnin parantaminen EU on aloittanut konfliktin jälkeistä aikaa koskevan suunnittelutyön, johon sisältyy muun muassa toiminta rauhan ja turvallisuuden alalla, jälleenrakentaminen ja uudistukset, vaalit, oikeus ja oikeusvaltioperiaate sekä humanitaariset kysymykset. Tarpeet perustuvat joko YK:n arvioihin tai mahdolliseen konfliktin jälkeisten tarpeiden arviointiin (Post Conflict Needs Assessment). Komissio arvioi jo satelliittikuvia käyttäen aiheutuneita vaurioita mahdollisten jälleenrakennuskustannusten määrittämiseksi. Alustavien viitteiden mukaan useimmilla konfliktista kärsineillä alueilla, erityisesti Aleppossa, on aiheutunut laajoja tuhoja. Arviointi suoritetaan Syyrian keskeisten avunantajien ryhmän yhteydessä ja siihen osallistuvat EU:n lisäksi Yhdysvallat ja Japani. Lisäksi vuodesta 2014 alkaen EU on valmis tarjoamaan lisää humanitaarista ja muuta apua riippumatta siitä, tapahtuuko vuonna 2013 muutosta vai jatkuuko kriisi. Jotta toimia voidaan koordinoida koko kriisin ajan parhaiten ja antaa EU:lle mahdollisuus toimia näkyvämmässä ja aktiivisemmassa roolissa, komissio ja korkea edustaja ehdottavat, että jatkotoimia ohjaa ja seuraa komission yksiköiden ja EUH:n ryhmä, joka valvoo ja koordinoi EU:n toimia. Samalla EU aikoo myös kasvattaa avunantajien koordinoijan rooliaan, kun taloudellista ja kehitysapua myönnetään Syyrialle sekä erityisesti Libanonille ja Jordanialle, sillä Syyrian kriisin taloudelliset vaikutukset ovat suurimmat näissä kahdessa maassa. Lisäksi EU aikoo toimia sillanrakentajana suurimpien avunantajien, YK:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten välillä muutoksen suunnittelussa, sillä kullakin osapuolella on omaa erityisosaamista tarjottavana. EU aikoo jatkaa aktiivista osallistumistaan Syyrian kansan tukiryhmän alaiseen, talouden elpymistä ja kehitystä käsittelevään työryhmään. 2. EU:N TUKI SYYRIALLE JA NAAPURIMAILLE Konflikti on saattanut vähintään 6,8 miljoonaa ihmistä avun tarpeeseen ja 4,25 miljoonaa on joutunut siirtymään maan sisällä. Turvallisuuden puute ja pääsyongelmat ovat edelleen avun toimittamisen pääasialliset esteet. Vuoden 2011 lopusta alkaen EU:n talousarviosta on rahoitettu suorina kriisitoimina Syyrian sisä- ja ulkopuolella toteutettuja hankkeita 440 miljoonalla eurolla (humanitaarinen apu 265 miljoonaa euroa ja muu apu 175 miljoonaa euroa). EU:n jäsenvaltiot ovat lisäksi myöntäneet 413 miljoonaa euroa lisärahoitusta. 2.1. Syyriassa Humanitaarinen apu YK julkaisi 7. kesäkuuta 2013 Syyriaa ja sen naapurimaita koskevat tarkistetut arvioinnit, joiden mukaan 10 miljoonaa syyrialaista eli puolet maan väestöstä tarvitsisi apua ennen vuoden loppua, ja pyysi 4,4 miljardia Yhdysvaltojen dollaria lisää avustusvaroja (3,3 miljardia euroa). Paikan päälle pääsyn muuttuminen vaikeammaksi saattaa tehdä humanitaarisen avun toimittamisesta yhä hankalampaa. Se ajaa myös yhä useammat syyrialaiset hakemaan suojaa naapurimaista. Käytännössä tästä seuraa, että jos Syyriaan ei enää päästä, EU:n ja kansainvälinen humanitaarinen apu on kohdistettava kotiseudultaan siirtymään joutuneisiin henkilöihin. EU testaa lisäksi parhaillaan vaihtoehtoisia toimituskanavia Syyrian sisällä. Niiden käytön odotetaan yleistyvän, kun naapurimaat keskittyvät yhä enemmän humanitaarisen avun antamisen helpottamiseen Syyriassa. Tähän mennessä toteutetut EU:n toimet: · EU:n talousarviosta on osoitettu 124 miljoonaa euroa humanitaariseen apuun. · Syyriassa EU:n humanitaarisella rahoituksella tuetaan ensiavun antamista, suojelua ja ruoka-apua sekä vesihuolto-, viemäröinti- ja hygieniainfrastruktuurin, hätämajoituksen ja logistiikkapalvelujen tarjoamista. Syyrian rajojen ulkopuolella rahoituksella varmistetaan, että maasta pakenevat saavat ihmishenkiä pelastavaa apua kuten terveydenhuoltopalveluja, ruokaa, hätämajoitusta, hygieniatarvikkeita, vettä, sanitaatiopalveluja ja suojelua. · EU:n humanitaarinen rahoitus osoitetaan Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainväliselle liikkeelle, monille kansainvälisille valtiosta riippumattomille järjestöille ja YK:n humanitaarisille järjestöille, mukaan lukien YK:n pakolaisjärjestö (UNHCR) ja järjestöt, joiden toiminta keskittyy lasten suojeluun ja auttamiseen (kuten esimerkiksi UNICEF ja Pelastakaa Lapset). · Luontoissuorituksina annettavaa apua on myös osoitettu Turkille ja Jordanialle EU:n pelastuspalvelujärjestelmästä. Tätä kautta on toimitettu ambulansseja, huopia, lämmittimiä ja muita tarvikkeita yhteensä miljoonan euron arvosta. · Euroopan hätäapukeskus on lähettänyt asiantuntijaryhmiä Jordaniaan ja Libanoniin arvioimaan Syyrian pakolaisten avun tarvetta. Tämä toteutettiin läheisessä yhteistyössä humanitaaristen asiantuntijoiden ja paikallisviranomaisten kanssa. EU:n tarkoituksena on · lisätä humanitaarista apua 250 miljoonaa euroa (jotta avun kokonaismäärä olisi yhteensä 515 miljoonaa euroa) sekä Syyriassa että sen naapurimaissa loppuvuoden 2013 aikana; · tarjota luontoissuorituksina myönnettävää apua ja asiantuntemusta EU:n pelastuspalvelujärjestelmän ja Euroopan hätäapukeskuksen kautta. Taloudellinen ja kehitysapu EU:n talousarviosta tällä hetkellä myönnetty apu keskitetään pääasiassa tuen tarjoamiseen ihmisoikeuksien puolustajille ja nuorille aktivisteille sekä heidän valmiuksiensa parantamiseen ja koulutuksen, psykososiaalisen tuen tai toimeentulotuen kaltaisten muiden kuin humanitaarisiin palvelujen saannin turvaamiseen. Komissio on yksilöinyt mahdollisesti rahoitettavia uusia toimia kyseisillä muilla kuin humanitaarisilla aloilla. Tällaisia ovat ammatillinen koulutus, terveydenhuolto, riippumattomien ja vapaiden tiedotusvälineiden tukeminen, kulttuuriperinnön säilyttäminen, vuoropuhelun edistäminen, muutoksen valmistelu ja syyrialaisten kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittäminen. Lisäksi komissio hyväksyi äskettäin uusien varojen (10 miljoonaa euroa vakautusvälineestä) myöntämisen Syyrian pohjoisosaan yhdessä jäsenvaltioiden virastojen kanssa toteutettaviin pilottihankkeisiin. Syyriassa jatkossa mahdollisesti tarjottavan taloudellisen ja kehitysavun taso riippuu suoraan konfliktin poliittisesta ja sotilaallisesta kehityksestä. Vaikka on välttämätöntä vakauttaa toimituskanavat ja laajentaa niitä, jotta siviiliväestölle voidaan tarjota apua mahdollisimman nopeasti, konfliktin osapuolten väliset vihamielisyydet voivat aiheuttaa avunantajien toiminnalle merkittäviä esteitä tai jopa keskeyttää sen. Nykytilanteessa toteuttamisedellytykset ovat edelleen pääasiallisin haaste, sillä on ratkaisevan tärkeää valvoa huolellisesti, kuka saa apua, koska apua voitaisiin käyttää väärin konfliktin kiihdyttämiseen. Parhaillaan arvioidaan eri vaihtoehtoja, joiden kautta voitaisiin kanavoida enemmän muuta kuin humanitaarista taloudellista ja kehitysapua, jolla voitaisiin täyttää väestön tarpeita. Eurooppa-neuvoston 13.–14. joulukuuta 2012 esittämien päätelmien[1] mukaisesti muita kanavia Syyrian väestön tukemiseksi selvitetään parhaillaan opposition hallinnassa oleville alueille Syyrian pohjoisosassa äskettäin perustettujen paikallishallintoelinten kautta. Tähän mennessä toteutetut EU:n toimet: · EU:n talousarviosta on myönnetty 53 miljoonaa euroa taloudellista ja kehitysapua, mukaan lukien jäljempänä mainitut toimet. · On käynnistetty kaksi hanketta, joiden meneillään olevasta toteutuksesta Syyriassa vastaa Yhdistyneiden kansakuntien avustus- ja työelin (10 miljoonaa euroa); hankkeet on suunnattu pääasiassa palestiinalaispakolaisten hyväksi, mutta ne tukevat myös Syyrian väestöä. Ensimmäisen hankkeen (7,3 miljoonaa euroa) tarkoituksena on tarjoa nuorille osaamista ja varmistaa heidän osallistumisensa paikallisyhteisöihin antamalla heille mahdollisuus käynnistää paikallisia kehitysaloitteita, joilla autetaan lieventämään kriisin vaikutuksia. Toisella hankkeella (2,7 miljoonaa euroa) tarjotaan sosiaaliapua kaikkein heikoimmassa asemassa oleville kotitalouksille, jotka ovat kärsineet ruoan ja muiden peruspalvelujen hintojen noususta kriisin seurauksena. · UNICEFin kanssa on tehty yhteistyötä (5,7 miljoonaa euroa) heikoimmassa asemassa olevien ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden lasten auttamiseksi koulunkäynnissä. · Valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa on toteutettu muita hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa Syyrian kansalaisyhteiskunnan toimijoiden valmiuksia toteuttaa pienikokoisia hankkeita Syyriassa. Komissio tarjoaa myös tukea ihmisoikeustilanteeseen (tuki ihmisoikeuksien puolustajille, ihmisoikeusrikkomusten seuranta) ja media-alalle. EU:n tarkoituksena on · lisätä humanitaarisen avun lisäksi muuta jo tarjottua apua, jolla vastataan Syyrian kasvaviin tarpeisiin, ja käyttää kaikkia mahdollisia kanavia avun tarjoamiseen. · antaa lisää tukea valtiosta riippumattomille järjestöille peruspalvelujen tarjoamiseen (mukaan lukien terveydenhuolto ja koulutus) ja tukea riippumattomia tiedotusvälineitä. · antaa lisää tukea YK:lle peruspalvelujen tarjoamiseen, mukaan lukien terveydenhuolto, koulutus ja kulttuuriperinnön suojelu. · antaa tukea oppositioryhmille, jotta ne voivat koordinoida tehokkaammin avun toimittamista siviiliväestölle, avustaa paikallisia hallintoelimiä palauttamaan keskeiset peruspalvelut ja ylläpitämään niitä, kuten esimerkiksi terveydenhuolto, sähkö, jätehuolto tai maatalouden tuotantovälineet. 2.2. Libanon Missään muussa maassa riskit Syyrian konfliktin vaikutusten ulottumisesta rajan yli eivät ole niin suuret kuin Libanonissa. Libanonin raja on pysynyt täysin avoimena kaikille pakolaisille, joiden määrä on nyt yli 513 000. Maalla on haasteenaan valtava pakolaiskriisi, sillä pakolaisten määrä vastaa nyt yli 10 prosenttia Libanonin väestöstä ja sen arvioidaan kasvavan 25 prosenttiin vuoden loppuun mennessä. Pakolaisista 70 prosenttia on naisia ja lapsia. Viranomaiset eivät pysty yksin hallitsemaan kriisiä, jolla on laaja-alaisia humanitaarisia, poliittisia, turvallisuuteen liittyviä ja yhteiskunnallis-taloudellisia seurauksia. Tähän mennessä toteutetut EU:n toimet: · EU:n talousarviosta on myönnetty yhteensä 113 miljoonaa euroa sekä humanitaariseen apuun että muuhun apuun. · Humanitaarisessa avussa keskitytään pakolaisten rekisteröintiin, terveydenhuoltoon (mukaan lukien ensiapu loukkaantuneille), ruoka-apuun, muiden tarvikkeiden jakeluun (esim. teltat, patjat, huovat, lämmittimet), hätämajoituksen tarjoamiseen, vesihuolto- ja viemäröintitoimiin, oikeusapuun ja logistiikkaan. · On käynnistetty monia hankkeita, joilla tuetaan UNHCR:n, UNICEFin, UNWRA:n, kansalaisjärjestöjen ja Libanonin hallituksen toimia; 45 miljoonaa euroa on myönnetty syyrialaisten pakolaisten keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeiden täyttämiseen (mukaan lukien koulutustuki, jälleenrakennus ja uudistukset). EU:n tarkoituksena on · lisätä edelleen humanitaarista apua 250 miljoonalla eurolla; heinäkuun lopussa myönnetään 20 miljoonan euron rahoituserä. · käynnistää 40 miljoonan euron aloite, jolla tuetaan toimintaa koulutuksen, jälleenrakennuksen ja uudistusten alalla sekä hallituksen koordinointitoimia. · lähettää EU:n sotilasasiantuntija EU:n edustustoon antamaan neuvoja turvallisuuskysymyksissä ja tukemaan Libanonin asevoimia. · suunnata uudelleen ohjelmat (yhteensä 75 miljoonaa euroa), jotka ovat parhaillaan käynnissä koulutuksen, jälleenrakennuksen ja uudistusten sekä toimeentulomahdollisuuksien luomisen alalla, jotta Syyrian kriisin seuraukset voidaan ottaa huomioon. Tilanne asettaa kasvavia riskejä ennestään epävakaalle poliittiselle ja makrotaloudelliselle tilanteelle. Tammikuussa 2013 Libanonin hallitus ja UNHCR arvioivat, että pakolaisten vastaanottamisen vuotuiset kokonaiskustannukset ovat yli 700 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Vaikka Syyrian kriisin vaikutukset yleiseen talouden toimeliaisuuteen ovat olleet vaihtelevat, on selvää, että Libanonin talousarvio kärsii tilanteesta. Tämänhetkisessä vuoden 2013 talousarvioesityksessä arvioidaan alijäämäksi 3,5 miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Lisäksi vallitseva poliittinen epävarmuus yhdessä kasvavan vastakkain asettelun kanssa on vaarantanut Libanonin virallisen erossa pitäytymisen politiikan. Uskonnolliset väkivaltaisuudet Pohjois-Libanonissa, rajatylittävät vakavat yhteenotot ja Libanonin alueellisen koskemattomuuden toistuvat rikkomiset ohjaavat maata vaaralliseen suuntaan. EU on myöntänyt kriisin kuluessa Libanonille tukea yhteensä 113 miljoonaa euroa. Tilanteen jatkuva heikkeneminen edellyttää kuitenkin lisää poikkeuksellisia EU:n toimia, joilla katetaan lyhyen ja pitkän aikavälin toimenpiteet Libanonin vakauttamiseksi. On välttämätöntä suojella maata eräiden paikallisten ja alueellisten toimijoiden pyrkimyksiltä ulottaa Syyrian selkkaus Libanonin maaperälle. Konfliktin liennyttämisen on oltava keskeinen osa EU:n toimintaa. Pyrkimyksiä hallituksen muodostamiseksi ja käytännön toiminnan toteuttamiseksi, mukaan lukien pakolaisvirran hallinta, on tuettava, jotta voidaan välttää vaarallisen poliittisen tyhjiön muodostuminen. Vaalien lykkääminen ja parlamentin toimikauden jatkaminen 17 kuukaudella uhkaa ajaa Libanonin demokratiavajeeseen ja laajentaa uskonnollista vastakkain asettelua. Libanonin viranomaisten kriisivalmiuksien parantamista, myös tukemalla sosiaalista infrastruktuuria, ja ministeriöiden sekä avunantajien välisen koordinoinnin tehostamista on myös jatkettava osana EU:n kokonaisvaltaista apupakettia. Samalla humanitaarista apua on lisättävä, jotta pakolaisväestön kasvaviin tarpeisiin voidaan vastata. EU:n apua ollaan mukauttamassa uudelleen siten, että se keskittyy koulutukseen ja terveydenhuoltoon sekä heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, joita ovat muun muassa Syyriasta tulevat palestiinalaispakolaiset. Libanonin viranomaisten äskettäin esittämä mahdollisuus pakolaisleirien rakentamiseen on niin ikään otettava huomioon, mukaan lukien sen väistämättä aiheuttamat turvallisuusriskit. On tärkeää tutkia kaikkia vaihtoehtoja Libanonin ongelmien ratkaisemiseksi, myös kansainvälisten rahoituslaitosten osallistumista. Kokonaisvaltaiseen EU:n lähestymistapaan on myös sisällyttävä tuki Libanonin asevoimille (LAF). Libanonin asevoimat ovat Libanonin turvallisuusjärjestelmän keskeinen tukipilari, mutta ne toimivat ilman hallituksen laatimaa / sotilaallista puolustusstrategiaa. Libanonin asevoimia kunnioitetaan, ja koska niiden piiriin kuuluu eri uskontokuntien edustajia, niitä pidetään puolueettomana ja neutraalina. Jotta Libanonin asevoimien valmiuksia puolueettomana turvallisuuden takaajana Libanonissa voidaan lisätä, tarvitaan lisää vuoropuhelua ja yhteistyötä. 2.3. Jordania Yhä vaikeammasta makrotaloudellisesta tilanteestaan huolimatta Jordania on ollut keskeisessä roolissa ja tarjonnut tukea väkivaltaisuuksia pakenevalle, jatkuvasti kasvavalle pakolaisjoukolle (UNHCR:n rekisteriin oli kesäkuun alkuun mennessä kirjautunut tai oli parhaillaan kirjautumassa yli 472 000 pakolaista). Tähän mennessä toteutetut EU:n toimet: · EU:n talousarviosta on myönnetty yhteensä 87 miljoonaa euroa sekä humanitaariseen apuun että muuhun apuun. · Humanitaarisessa avussa keskitytään terveydenhuoltoon (mukaan lukien ensiapu sodassa loukkaantuneille), ruoka-apuun, muiden tarvikkeiden jakeluun (esim. teltat, patjat, huovat, lämmittimet), hätämajoituksen tarjoamiseen, vesihuolto- ja viemäröintitoimiin, psykososiaalisiin palveluihin ja suojeluun. · On käynnistetty monia hankkeita, joilla tuetaan UNICEFia ja UNESCOa; 20,9 miljoonaa euroa on myönnetty virallisen ja epävirallisen koulunkäynnin mahdollistamiseksi ja muiden palveluiden tarjoamiseksi heikoimmassa asemassa oleville syyrialaisille, erityisesti lapsille, sekä vastaanottaville yhteisöille. EU:n tarkoituksena on · lisätä humanitaarista apua 250 miljoonalla eurolla; heinäkuun lopussa myönnetään 20 miljoonan euron rahoituserä; · lisätä tukea vastaanottaville yhteisöille Pohjois-Jordaniassa ja johtaa näille yhteisöille suunnatun kansainvälisen avun koordinointia; · myöntää 25 miljoonaa euroa taloudellista ja kehitysapua: 20,4 miljoonaa euroa talousarviotukea Jordanian viranomaisille, jotta voidaan avustaa niiden kustannusten kattamisessa, joita aiheutuu koulutuksen tarjoamisesta syyrialaisille pakolaislapsille jordanialaisissa kylissä ja kaupungeissa, joihin pakolaiskriisi on erityisesti vaikuttanut, ja 4,6 miljoonaa euroa lisävaroja UNICEFille; osoittaa toinen 25 miljoonan euron rahoituserä käyttöön seuraavassa vaiheessa. Hallitus on toistaiseksi ottanut vuoden 2013 kustannusarvioidensa lähtökohdaksi sen, että pakolaisten kokonaismäärä on 660 000. Arvioiden mukaan tämän pakolaismäärän tukemisesta valtion talousarvioon ja kansainvälisille organisaatioille aiheutuvat kokonaiskustannukset olisivat 1,4 miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Jordanian taloudellinen tilanne on heikentynyt vuodesta 2011 alkaen alueellisen liikehdinnän sekä heikon alueellisen ja maailmanlaajuisen taloustilanteen vuoksi. Syyrialaisten pakolaisten vastaanottamisesta Syyrian konfliktin puhkeamista alkaen aiheutuneiden kustannusten arvioidaan ylittäneen 600 miljoonaa euroa (noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Valuuttavaranto supistui merkittävästi alkuvuonna 2012, ja tästä johtuvan paineen vuoksi Jordanian viranomaiset sopivat Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa 2 miljardin Yhdysvaltojen dollarin valmiusluottojärjestelystä 36 kuukauden ajaksi. EU on myöntänyt kriisin kuluessa Jordanialle tukea yhteensä 87 miljoonaa euroa. Lisätuelle on selvä tarve. Välttämättömän humanitaarisen lisäavun tarpeen EU:n talousarviosta arvioidaan olevan noin 50–75 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi EU:n olisi vastattava Jordanian apupyyntöön sektoribudjettituen avulla siten, että nykyisten ohjelmien rahoitusta lisätään etenkin koulutusalalla. Neuvostoa ja parlamenttia kannustetaan erityisesti tekemään päätös komission ehdotuksesta myöntää Jordanialle 180 miljoonaa euroa makrotalousapua. Myös tällä avulla lievennettäisiin Jordanian taloudellisia ongelmia. 2.4. Turkki Kriisin puhkeamisesta alkaen Turkki on ottanut 17 vastaanottokeskukseensa yli 380 000 syyrialaispakolaista. Lisäksi monia muita henkilöitä (joidenkin arvioiden mukaan 370 000) on tullut Turkin alueelle rekisteröitymättä heti leireille, ja he oleskelevat eri kaupungeissa eri puolilla maata. UNHCR on arvioinut, että Turkissa saattaa vuoden 2013 loppuun mennessä olla jopa miljoona pakolaista. Turkki on ilmoittanut rakentavansa viisi uutta leiriä, jotka lisäävät vastaanottovalmiuksia 60 000:lla. Yksi leireistä on tarkoitettu syyrialaisille kristityille. Turkin viranomaiset ovat tarjonneet kiitettävän korkealuokkaisia vastaanottokeskuksia ja antavat asianmukaista humanitaarista apua. Turkki on joutunut tähän mennessä kantamaan merkittävän, noin 600 miljoonan euron rahoitusvastuun, eikä kansainväliseltä yhteisöltä ole saatu juuri tukea. EU on osoittanut yli 27 miljoonan euron kokonaispaketin, jolla on tarkoitus tukea erityisesti UNHCR:n sekä paikallisten järjestöjen ja yhteisöjen toimia pakolaisten vastaanottamiseksi. Viranomaisten on myös pitänyt puuttua paikallisyhteisöön kohdistuviin ja yhteisön sisäisiin kasvaviin paineisiin ja jännitteisiin (joita ovat aiheuttaneet muun muassa terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen saatavuus). Nämä jännitteet voivat lisääntyä, kun ulkomaalaisia ja kansainvälistä suojelua koskeva uusi laki tulee voimaan. Lain tarkoituksena on viime kädessä helpottaa pakolaisten työnhakua avoimilla markkinoilla. Etelä-Turkissa, Hatayn maakunnassa sijaitsevassa Reyhanlin kaupungissa tapahtuneessa pommi-iskussa kuoli yli 50 ihmistä, ja erityisesti tämän jälkeen Turkin väestö on ollut huolestunut Syyrian kriisin vaikutuksista Turkkiin. Kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen rekisteröinti Turkissa ja pääsy alueelle voisi mahdollistaa lisäresurssien saapumisen maahan. 2.5. Irak Kesäkuun alkuun mennessä Irak oli ottanut vastaan noin 158 000 pakolaista, joista pääosa on sijoittunut maan pohjoisosaan Kurdistanin alueelle. Hätäavun tarjoaminen pakolaisten humanitaaristen tarpeiden täyttämiseksi on hallinnassa, ja maahanmuutosta ja väestön siirtymisestä vastaava Irakin ministeriö tarjoaa tukea yhteistyössä UNHCR:n ja muiden YK:n avustusjärjestöjen kanssa. Irakin raja Anbarin alueella on ollut pääosin suljettu, ja päivittäisten rajanylitysten määrää on rajoitettu. Syyrian ja Iranin Kurdistanin alueen tärkein rajanylityspaikka on ollut suljettuna toukokuusta 2013 alkaen. Irak on kärsinyt vakavasta poliittisesta kriisistä. Uskonnolliset jännitteet ovat kasvamassa, mikä aiheuttaa huolta maassa, jossa poliittinen toiminta perustuu herkkään etniseen ja uskonnolliseen tasapainoon. Irakin vuoden 2003 jälkeisen poliittisen prosessin jatkuminen on vaarassa. Sisäistä tilannetta pahentavat Syyrian kriisin aiheuttamat vakavat poliittiset ja turvallisuuteen liittyvät heijastusvaikutukset. Useimmista terroristi-iskuista vastaavan Irakin al-Qaidan ja Syyrian radikalisoituneiden ryhmien, erityisesti Jabhat al-Nusran, välisistä yhteyksistä saatu näyttöä. Kriisin laajeneminen Irakissa, joka toimii rajalinjana shia- ja sunnimaailman välissä, johtaisi varsin merkittäviin alueellisiin seurannaisvaikutuksiin. Tämän vuoksi EU:n olisi lisättävä yhteydenpitoaan Irakin viranomaisten ja kaikkien poliittisten puolueiden edustajien kanssa, jotta voidaan tukea kaikkia vakautta lisääviä paikallisia aloitteita. 3. PÄÄTELMÄT Syyrian kriisi on tällä hetkellä kaikkein vakavin humanitaarinen kriisi koko maailmassa. EU:lla on humanitaarinen ja moraalinen velvollisuus auttaa hädänalaisia ihmisiä. Tästä syystä komissio ja korkea edustaja ovat sitoutuneet ottamaan käyttöön merkittävän apupaketin. Komissio osoittaa 400 miljoonaa euroa lisää tämän vuoden talousarviostaan humanitaarisiin, taloudellisiin ja kehitysyhteistyötarpeisiin Syyriassa ja sen naapurialueella, erityisesti Jordaniassa ja Libanonissa. EU onkin tähän mennessä myöntänyt varoja yli 1,25 miljardia euroa. Kriisin vakavuutta ja inhimillistä kärsimystä Syyriassa ja sen naapurimaissa ei kuitenkaan pystytä ratkaisemaan tarjoamalla lisää varoja. Tämän vuoksi on keskeisen tärkeää löytää nopeasti kestävä poliittinen ratkaisu, joka varmistaa väkivaltaisuuksien päättymisen ja johtaa kaikki osapuolet sisältävän siirtymäajan hallituksen muodostamiseen. Tämä tavoite voidaan saavuttaa vain vuoropuhelun kautta. Auttaminen tämän poliittisen ratkaisun saavuttamisessa on keskeinen osa EU:n toimintaa ja lähtökohtana tässä yhteisessä tiedonannossa esitetylle kokonaisvaltaiselle lähestymistavalle. EU antaa poliittista ja taloudellista tukea sekä välittömästi että pitkälla aikavälillä. Tässä tiedoannossa korostetaan, että EU toimii määrätietoisesti tukeakseen niitä tahoja, jotka pyrkivät rauhaan ja demokratiaan alueella, ja helpottaakseen konfliktin uhrien kärsimyksiä ja puutetta. EU:lla on hyvät mahdollisuudet antaa ratkaiseva panos kokoamalla yhteen sen käytettävissä olevat välineet ja politiikat. Kun otetaan huomioon lisääntyvä alueellinen epävakaus ja kasvavat humanitaariset tarpeet, tämä tiedonanto on samalla pyyntö muille avunantajille, jotta ne lisäisivät toimiaan kriisin helpottamiseksi. Liite 1 EU:n myöntämä kokonaisrahoitus Syyrian kriisitoimille (tilanne 11.6.2013) || Aputoimenpiteen tyyppi || Jo myönnetty apu || Yhteensä || Lisäapu || KAIKKI YHTEENSÄ Syyria || Jordania || Libanon || Turkki || Iraq || Syyria EU:n humanitaarinen apu || 124 || 63 || 66 || 6 || 6 || 0 || 265 || 400 || 840 EU:n muu kuin humanitaarinen apu (taloudellinen, kehitys-, vakautusapu) || 53 || 24 || 48 || 22 || 7 || 21 || 175 EU:n talousarvio, YHTEENSÄ || 178 || 87 || 113 || 27 || 14 || 21 || 440 || 400 || 840 Prosenttiosuus || 40 % || 20 % || 26 % || 6 % || 3 % || 5 % || EU:n jäsenvaltioiden rahoitusosuus (humanitaarinen apu) || || || || || || || 413 || || 413 EU (EU:n talousarvio + jäsenvaltiot), KAIKKI YHTEENSÄ || || || || || || || 853 || 400 || 1,253 Liite 2 SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1 Ehdotuksen/aloitteen nimi Komission ja ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteinen tiedonanto: ”Kokonaisvaltaisen EU:n lähestymistavan löytäminen Syyrian kriisiin” 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[2] Ulkosuhteet 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[3]. X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Eurooppa maailmassa: painoarvomme lisääminen maailmannäyttämöllä. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 19 08: Euroopan naapuruuspolitiikka ja suhteet Venäjään 23 02: Humanitaarinen apu Erityistavoitteet toimintoperusteisessa johtamisjärjestelmässä – 19 08 1. EU:n ja sen naapurimaiden välisen tiiviin yhteistyön sekä alueellisen ja monenvälisen yhdentymisen edellytysten parantaminen. 2. EU:n naapurimaiden tukeminen taloudellisissa ja alakohtaisissa uudistuksissa ja yhdentymisen edistäminen toisaalta EU:hun ja toisaalta naapurimaiden kesken. 3. Demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja konfliktinratkaisun edistäminen EU:n naapurialueilla. Erityistavoitteet toimintoperusteisessa johtamisjärjestelmässä – 23 02 1. Nopean, tehokkaan ja tarpeisiin perustuvan EU:n hätäavun ja humanitaarisen avun tarjoaminen ihmisille, jotka joutuvat kärsimään luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttamien katastrofien välittömistä seurauksista, ja avun antaminen pitkittyneiden kriisien uhreille. 1.5. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa vuonna 2013 – x Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2013 ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.6. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) vuoden 2013 talousarvion osalta[4] X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti X välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – x toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[5] – x kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – x henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa X hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa X hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Sovelletaan asiaankuuluvissa oikeusperustoissa vahvistettuja seuranta- ja raportointisääntöjä. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit 1) Poliittisen ja hallinnollisen vakauden puute kumppanimaissa voi johtaa ongelmiin ohjelmasuunnittelussa, viivästyksiin varojen maksussa ja vaikuttavuuden heikkenemiseen. 2) Tietojenvaihdon puute voi vaikeuttaa tuen hallinnointiin liittyvien ongelmien ratkaisemista. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Suunnitellut valvontamenetelmät vastaavat asianomaisten yksikköjen hallintosuunnitelmissa vahvistettuja komission sisäisen valvonnan standardeja. Humanitaarisen avun alalla on käytössä tehokas valvontajärjestelmä, joka perustuu ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöön. Nämä asiantuntijat suorittavat hankkeiden ennakkoarvioinnin ja seurannan sekä varsinaiset arvioinnit. Humanitaariset hankkeet ovat ulkopuolisen tilintarkastuksen kohteena. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Euroopan unionin taloudellisten etujen suojelu sekä petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjunta ovat keskeinen osa asiaankuuluvia oikeusperustoja. Sopimusten ja maksujen hallinnollinen seuranta kuuluu asianomaisen tulojen ja menojen hyväksyjän vastuualueeseen. Humanitaarinen apu kuuluu puolestaan päätoimipaikan vastuulle ja sitä avustavat paikan päällä toimivat ECHOn asiantuntijat. Huomiota tullaan kiinnittämään erityisesti menolajiin (menojen tukikelpoisuus), talousarvioiden noudattamiseen (toteutuneet kustannukset) ja tositteiden sekä niihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseen (kustannusten todentaminen). 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi………………………...……….] || JM/EI-JM ([6]) || EFTA-mailta[7] || ehdokasmailta[8] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 23 02 01 || Humanitaarinen apu (HUMA) || JM || EI || EI || EI || EI 19 08 01 || Euroopan naapuruus- ja kumppanuuspolitiikkaan liittyvä rahoitusyhteistyö Välimeren maiden kanssa (ENPI) || JM || EI || EI || EI || EI 19 04 01 || Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) || JM || EI || EI || EI || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Yhteenveto || || Arvioidut vaikutukset menoihin Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || || || Otsake 4 – Ulkosuhteet || || || 2013 || || 2014 Toimintamäärärahat || || || || || || || || || 23 02 01 – Humanitaarinen apu (HUMA) || Sitoumukset || (1) || 250 000 || || - || Maksut || (2) || 140 000 || || 110 000 || || || || || || || || || || 19 08 01 - Euroopan naapuruus- ja kumppanuuspolitiikkaan liittyvä rahoitusyhteistyö Välimeren maiden kanssa (ENPI || Sitoumukset || (3) || 145 000 || || - || Maksut || (4) || 75 400 || || 69 600 || || || || || 19 04 01 - Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline (EIDHR) || Sitoumukset || (5) || 5 000 || || - || Maksut || (6) || 2 600 || || 2 400 || || || || || || || || || || Toimintamäärärahat yhteensä || Sitoumukset || (1+3+5) || 400 000 || || - || Maksut || (2+4+6) || 218 000 || || 182 000 || || || || || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat || || - || || - || || || || || Määrärahat yhteensä || Sitoumukset || (1+3+5) || 400 000 || || - || Maksut || (2+4+6) || 218 000 || || 182 000 3.2.1. 3.2.1. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.1.1. Yhteenveto – X Ehdotus/aloite ei edellytä uusia hallintomäärärahoja. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: 3.2.1.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – X Ehdotus/aloite ei edellytä uusia henkilöresursseja. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: 3.2.3. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – X Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Tässä rahoitusselvityksessä yksilöityihin toimiin tarvittavat lisävarat rahoitetaan kokonaan kohdentamalla ja suunnittelemalla uudelleen määrärahat, jotka on osoitettu niille ulkosuhteiden välineille, jotka kuuluvat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 (erityisesti HUMA- ja ENPI-määrärahat vuonna 2013). Tarvittava 400 miljoonan euron lisäys saadaan otsakkeeseen 4 kuuluvista eri ulkosuhteiden välineistä seuraavassa taulukossa kuvaillulla tavalla. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista[9]. 3.2.4. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – ¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: ¨ vaikutukset omiin varoihin ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta: || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[10] vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Momentti …………. || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa. […] Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä. […] [1] ”Eurooppa-neuvosto antaa ulkoasiainneuvostolle tehtäväksi selvittää kaikkia vaihtoehtoja opposition tukemiseen ja auttamiseen sekä entistä voimakkaampaan tukeen siviilien suojelulle”. [2] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [3] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [4] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [5] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [6] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [7] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [8] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [9] Ks. toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [10] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.