ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.11

Naisyrittäjyys on vielä lapsenkengissään. Koko Euroopan väestöstä 52 prosenttia on naisia, mutta vain 34,4 prosenttia EU:n yrittäjistä ja 30 prosenttia startup-yrittäjistä on naisia. Naisyrittäjien tilanne on huonompi kuin miesyrittäjien: 76,3 prosenttia naisyrittäjistä EU28-maissa on itsensätyöllistäjiä, joilla ei ole palkattuja työntekijöitä, kun miesten vastaava osuus on 69 prosenttia. Näin ollen miehet ovat useammin yritysten omistajia ja heillä on palveluksessaan palkattua työvoimaa, kun taas naiset toimivat pikemminkin itsenäisinä ammatinharjoittajina, joilla ei ole palkattuja työntekijöitä, mikä lisää matalan tulotason riskiä. Naisten luovuutta ja yrittäjyyspotentiaalia ei ole hyödynnetty täysimääräisesti talouskasvun ja työpaikkojen lähteenä, ja niiden hyödyntämistä on edistettävä menestyksekkäiden yritysten luomiseksi.
3.2

On tärkeää panna täytäntöön SEUT-sopimuksen 325 ja 33 artikla sopivilla välineillä ja asianmukaisella kansallisten viranomaisten ja EU:n viranomaisten välisellä yhteistyöllä; tämä on osoitettu viime vuosina, kun on toteutettu toimia, joiden avulla on palautettu suuria summia takaisin EU:n talousarvioon, vaikka komission mukaan palautettujen summien tarkkaa määrää on vaikea arvioida.
4.8

ETSK kannattaa myös yleistä periaatetta luoda osaamis- ja koulutusverkosto komission kuvaamalla tavalla. On kuitenkin syytä mainita, että tiede- ja tutkijayhteisöt on otettava siihen virallisesti mukaan ja että verkoston tehtäväksi on annettava tutkimustyön tekeminen sellaisten tutkielmien ja selvitysten muodossa, joissa kuvataan ja arvioidaan mahdollisia riskejä ja niistä aiheutuvaa haavoittuvuutta sekä yhteisöjen altistumista vaaroille. On tarpeen varmistaa, että tukea saadaan yksityissektorilta ja yrityksiltä sekä kansalaisyhteiskunnalta, toisaalta jotta voidaan hyödyntää niiden keräämiä kokemuksia ja asiantuntemusta mutta toisaalta jotta yhteisöllisen toiminnan rakenteet saadaan helpommin ja suoraviivaisemmin käyttöön paikallistasolla katastrofitilanteessa. Lisäksi on ensiarvoisen tärkeää valistaa kansalaisia erilaisista vaaroista ja antaa heille tarvittavaa koulutusta.
1.1

ETSK on vakuuttunut, että Eurooppa on kulttuuriyhteisö, joka perustuu yhteisiin arvoihin, ja että sosiaalinen markkinatalous on eurooppalaisen elämäntavan tunnuspiirre: siinä taloudellinen vapaus yhdistyy sosiaalisiin oikeuksiin ja ihmisen kunnioittamisen periaatteisiin.
5.2

ETSK toteaa startup-yritysten aseman innovoinnin ja tieteen ekosysteemeissä. Se kuitenkin kiinnittää komission huomion siihen, että yrittäjiltä vaaditaan menestymiseen liiketoimintaan suuntautunutta lähestymistapaa. Siksi on suositeltavaa antaa yrittäjille neuvontaa markkinoiden mahdollisuuksista ja tarpeista. Myös suurten yritysten on oltava mukana prosessissa. Suuret yritykset tarjoavat lisämahdollisuuksia startup-yrityksille ja pk-yrityksille, sillä ne luovat haasteita mutta myös tarjoavat omiin toimiinsa tavallisesti liittyviä liiketoimintamahdollisuuksia. Siksi on hyvä ajatus luoda enemmän tehokkaita innovointiekosysteemejä, joissa nämä kaikki todellisuudet voidaan koota yhteen.
1.4.2

Komitea katsoo, että direktiiviin havaituilla ongelma-alueilla ehdotetut muutokset parantavat tilannetta kaiken kaikkiaan ja edistävät ongelmien ratkaisemista, johon ne on myös suunnattu. Eri ongelma-alueiden osalta on kuitenkin todettava seuraavaa: — Dynaaminen data / sovellusrajapinnat – Muutokset vastaavat ongelma-alueen parannustarpeisiin vain osittain. Niiden vaikutuksia ei voida kontrolloida eikä ennustaa, eikä parannus ehkä ole riittävä varsinkaan lyhyellä aikavälillä (lausunnon kohdat 3.1.3 ja 3.3.1). — Maksut – Muutokset vastaavat ongelma-alueen parannustarpeisiin ja auttavat ratkaisemaan korkeisiin maksuihin liittyviä kysymyksiä ja edistävät tiedon uudelleenkäyttöä etenkin parantamalla tiedon saatavuutta pk-sektorilla (lausunnon kohdat 3.1.5 ja 3.3.2). Samalla ETSK huomauttaa, että asianmukainen korvaus aiheutuneista kuluista on julkisen sektorin yrityksille olennaisen tärkeä. — PSI-direktiivin soveltamisala – Muutokset eivät ole riittäviä, koska direktiivin soveltamisalan laajentaminen on vain muodollista eikä todellisuudessa lisää velvollisuuksia saati ratkaise konkreettisia ongelmia (lausunnon kohdat 3.1.1, 3.1.3 ja 3.3.3). — Julkisen sektorin tietojen lukkiutuminen – Muutokset eivät ole riittäviä, ja ne edistävät vain osittain ja epäsuorasti julkisen sektorin tietojen saatavuuden estymisen ongelman ratkaisemista (lausunnon kohdat 3.1.4 ja 3.3.4).
Komitea on periaatteessa samaa mieltä ehdotuksesta pidentää vielä viidellä vuodella komissiolle annettua valtuutusta antaa delegoituja säädöksiä ja on tyytyväinen siihen, että komissio katsoo aiheelliseksi jatkaa säädösvallan siirtoa määrätyn kauden, joka voidaan uusia, elleivät neuvosto ja parlamentti vastusta tätä. Tämä on komitean toistuvasti esittämän toiveen mukaista ( 2 )
3.4

ETSK pitää tasapuolisia toimintaedellytyksiä yhteisöverotuksen suhteen erittäin tärkeinä. Viime vuosina on saatu osoituksia siitä, että yksittäiset yritykset ovat onnistuneet hyödyntämään eräiden jäsenvaltioiden erityisiä verosääntöjä siten, että niiden tosiasiallinen veroaste on laskenut lähes nollaan. Avoimuuden puute on osaltaan mahdollistanut tämän. Joissakin tapauksissa mukana on ollut monikansallisia digitaalipalveluyrityksiä. Komitea kannattaakin komission pyrkimystä puuttua aggressiiviseen verosuunnitteluun ja avoimuuden puutteeseen jäsenvaltioissa myös jatkossa, jotta voidaan varmistaa yritysten yhtäläinen kohtelu ja edistää EU:n kilpailukykyä.
4.2.4

ETSK korostaa ja kannattaa seuraavia komission ehdotuksen näkökohtia: — Luotonhallinnoijat. EU:n laajuisissa säännöissä asetetaan erityiset vaatimukset ja menettelyt toimiluvan myöntämiselle, epäämiselle tai peruuttamiselle (5–7 artikla). Toimiluvanhakijalla on oltava riittävän hyvä maine, tällä ei saa olla merkintää rikosrekisterissä, eikä tämän tule olla käynnissä olevan maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena. Säännöt kattavat myös seuraavat seikat: rekisteri (8 artikla), luotonhallinnoijan ja luotonantajan välinen sopimussuhde (9 artikla), ulkoistaminen (10 artikla) ja rajat ylittävä luotonhallinnointi (11 ja 12 artikla). — Luotonostajat. Velkojan on tarjottava kaikki luottosopimusta koskevat tarvittavat tiedot (13 artikla) Euroopan pankkiviranomaisen kehittämien teknisten standardien mukaisesti (14 artikla). Näihin ei voi kohdistua muita lisävaatimuksia kuin ne, joista säädetään direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annetuissa kansallisissa säädöksissä (15 artikla). Luottosopimus voidaan panna suoraan täytäntöön (18 artikla) tai se voidaan siirtää (19 artikla). — Luotonhallinnoijat, luottolaitokset tai niiden tytäryhtiöt, joilla on aktiivinen rooli järjestämättömiin lainoihin liittyvissä toiminnoissa, sisältyvät 16 artiklaan. — Valvonta. Valvonta on keskeinen näkökohta, koska samoja sääntöjä on sovellettava kaikkialla EU:ssa. Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla on valvontatehtävä. Tähän liittyvät myös hallinnolliset seuraamukset (20–22 artikla). — Tietosuoja. Lainan siirtäminen edellyttää, että lainanottajan oikeuksia kunnioitetaan ja henkilötietojen suojaa koskevia sääntöjä noudatetaan luottosopimusta koskevien lakien mukaisesti (5 artiklan 1 kohdan c alakohta).
4.6

GÉANT -verkko yhdistää tutkimuksen, koulutuksen sekä kansalliset tutkimusverkostot ja suurteholaskentakeskukset turvallisten suuren kapasiteetin verkkojen avulla. Verkolla on keskeinen tehtävä avoimen tieteen tukemisessa, sillä se tarjoaa luotettuja käyttömahdollisuuksia. GÉANT-verkko on maailman suurin ja edistynein t&k-verkko, joka yhdistää yli 50 miljoonaa käyttäjää 10 000 instituutiosta kaikkialla Euroopassa ja tukee kaikkia tieteen aloja. Runkoverkon nopeus on jopa 500 Gbit/s (2017). GÉANT on luonut erittäin menestyksekkään eduroam-palvelun, joka antaa t&k-alan käyttäjille mahdollisuuden liittyä jokaiseen WiFi-verkkoon, jolla on eduroam-verkkotunnus. ETSK on esittänyt tätä hanketta malliksi kaikkien EU-kansalaisten WiFi-yhteyksille osana strategiaa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” Vuonna 2000 luotu Euroopan laajuinen-verkko yhdistää tutkimuksen, koulutuksen sekä kansalliset tutkimusverkostot ja suurteholaskentakeskukset turvallisten suuren kapasiteetin verkkojen avulla. Verkolla on keskeinen tehtävä avoimen tieteen tukemisessa, sillä se tarjoaa luotettuja käyttömahdollisuuksia. GÉANT-verkko on maailman suurin ja edistynein t&k-verkko, joka yhdistää yli 50 miljoonaa käyttäjää 10 000 instituutiosta kaikkialla Euroopassa ja tukee kaikkia tieteen aloja. Runkoverkon nopeus on jopa 500 Gbit/s (2017). GÉANT on luonut erittäin menestyksekkään eduroam-palvelun, joka antaa t&k-alan käyttäjille mahdollisuuden liittyä jokaiseen WiFi-verkkoon, jolla on eduroam-verkkotunnus. ETSK on esittänyt tätä hanketta malliksi kaikkien EU-kansalaisten WiFi-yhteyksille osana strategiaa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” ( 9 )
Naisten yleinen osallistuminen työmarkkinoille on edelleen huomattavasti vähäisempää kuin miesten (46,6 prosenttia verrattuna 61,9 prosenttiin). Kaikissa jäsenvaltioissa työmarkkinoilla on havaittavissa sitkeästi jatkuvaa ja merkittävää sukupuolten eriytymistä. Vammaiset naiset ovat kuitenkin syrjäytyneet työmarkkinoilta huomattavasti suuremmassa määrin. Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2015 tasa-arvoindeksin mukaan vammaisista naisista on työllistynyt vain 18,8 prosenttia. Vammaisista miehistä on työllistyneitä 28,1 prosenttia. Vammaisten naisten korkea työttömyysaste on edelleen asia, jota ei voi pitää hyväksyttävänä, ja sen johdosta on todennäköisempää, että he elävät köyhyydessä ja sosiaalisesti syrjäytyneinä. Vammaisilla naisilla ja tytöillä on muita suurempia vaikeuksia päästä työmarkkinoille, mikä vaikeuttaa itsenäistä elämää. Vammaiset naiset ja tytöt ovat usein alipalkattuja. Liikkuvuuden esteet sekä suurempi riippuvaisuus perheenjäsenistä ja hoitajista haittaavat heidän osallistumistaan aktiivisesti koulutukseen, työmarkkinoille ja yhteisön sosiaaliseen ja taloudelliseen elämään ( 37 )
2.3

Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti nykyisellä Euratom-ohjelmalla (2014–2018) on viiden vuoden määräaika. Komission ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa ohjelman saumaton jatkuminen vuosina 2019–2020. Tämä lähestymistapa varmistaa, että toiminta on paremmin linjassa Horisontti 2020 -puiteohjelman aikataulun kanssa. Tällä on sitäkin suurempi merkitys, kun otetaan huomioon, että Horisontti 2020 -puiteohjelmalla ja Euratom-ohjelmalla pyritään toisiaan vahvistaviin tavoitteisiin.
4.9

ETSK kehottaa komissiota erittelemään puhtaiden ajoneuvojen käyttöönottoon liittyvät erilaiset tavoitteet selkeämmin. On olemassa kaksi tavoitetta: ilmastonsuojelu ja paikallisen ilmanlaadun parantaminen. On tärkeää panna merkille, että eräät polttoainetyypit voivat auttaa parantamaan ilmanlaatua kaupungeissa, mutta ne eivät ole ilmaston kannalta suotuisia – esimerkiksi silloin, kun sähköajoneuvoihin tarkoitettu sähkö tai vety on peräisin hiilivoimaloista. Toisaalta biometaanipohjaista luonnonkaasua hyödyntävät vähäpäästöiset ajoneuvot ovat ilmastoystävällisiä, mutta ne voivat kuitenkin omalta osaltaan vaikuttaa paikalliseen ilmansaastumiseen. Kaupunkien paikallisen ilmansaastumisen vähentäminen on kiireellinen kysymys, joka edellyttää alue- ja paikallistason toimia, kun taas ilmastonsuojelu on maailmanlaajuinen kysymys, jonka yhteydessä muutoksia voidaan saavuttaa (ja havaita) vuosikymmenten kuluessa. On tärkeää erottaa nämä tavoitteet selvästi toisistaan, jotta voidaan houkuttaa julkisia ja yksityisiä investointeja.
1.9

Direktiiviehdotus jättää useita kysymyksiä avoimiksi. Yksi niistä on se, miten direktiiviä sovelletaan veronmaksajiin digitaalitaloudessa, jossa vaikeutena on määrittää, minkä yksittäisen jäsenvaltion lainkäyttöalueella veronmaksajat fyysisesti sijaitsevat. Toisena ongelmana on se, että kriteerit, joiden perusteella on tarkoitus varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa raportoinnin laiminlyönnin seuraamuksista säädettävissä kansallisissa säännöissä, eivät ole ehdotuksessa riittävän selkeitä.
3.4.3

Suunnitelma on lähtökohtaisesti teknologian kannalta avoin. Ehdotuksen soveltamisalaan kuuluvat ajoneuvot luokitellaan päästöttömiin (zero-emission vehicles – ZEV) ja sellaisiin, joiden päästöt ovat alle 50 g hiilidioksidia / km (low-emission vehicles – LEV), nämä ovat ensisijassa ajoneuvoja, joilla on polttomoottorin lisäksi sähköinen voimanlähde (ladattava hybridiajoneuvo, plug-in hybrid electric vehicle – PHEV). Molemmille ajoneuvotyypeille on tarkoitus asettaa vuoteen 2025 mennessä 15 prosentin ja vuoteen 2030 mennessä 30 prosentin vertailuarvo. Tämän vertailuarvon ylittävät valmistajat saavat valmistajakohtaiseen tavoitearvoon bonuksen, joka on korkeintaan 5 g / km. Tämän osuuden laskemisessa otetaan huomioon kyseisten ajoneuvojen päästöominaisuudet, ja tässä päästöttömillä ajoneuvoilla on suurempi painoarvo kuin vähäpäästöisillä ajoneuvoilla. Seuraamusjärjestelmää ei ole kaavailtu.
3.

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä sitä, että vaikka asetuksella (EU, Euratom) N:o 1141/2014 on saatu aikaan edistystä, nykyisissä säännöissä on aukkoja, jotka on tukittava, ja panee merkille Euroopan parlamentin kehotuksen (2017/2733 (RSP)) tehdä sääntöihin parannuksia ja muutoksia.
5.2

Natura 2000 -alueiden hoidon ajantasaisten kustannusarvioiden perusteella määrärahatarve on huomattavasti korkeampi. Saksan osavaltioissa on laskettu, että maanpäällisen Natura 2000 -verkoston vuosittainen määrärahatarve on Saksassa 1,417 miljardia euroa eli keskimäärin 175 euroa hehtaaria kohti. Kun lasketaan maanpäällisen Natura 2000 -verkoston hehtaarikohtaiset kustannukset koko EU:ssa, vuosittainen määrärahatarve EU28:ssa on jopa liki 21 miljardia euroa. Tähän on vielä lisättävä merellisten Natura 2000 -alueiden kustannukset. ETSK kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota esittämään koko Natura 2000 -verkostoa koskevan ajantasaisen ja vankan kustannusarvion.
2.5

Kriisi on osoittanut selvästi, miten huonosti tämä yhtälö toimii. Kykenemättömyys koota yhteen kaikki tarvittavat itsemääräämisoikeuden osa-alueet ja luoda keskinäinen luottamus jäsenvaltioiden välille on johtanut solidaarisuuden puutteeseen. Euroalueen keskenään erilaiset taloudet ovat ajautuneet eri raiteille, koska talous- ja finanssipolitiikkojen koordinointi on ollut heikkoa ja toivottoman vaillinaista, minkä seurauksena oli ryhdyttävä kriisitoimenpiteisiin soveltaen hallitustenvälistä prosessia. Ei olekaan yllättävää, että euroalue on jakaantunut kahtia siten, että velkojavaltiot sanelevat ehdot velallisille valtioille, ja ettei euroalueelle ole nimetty finanssiministeriä.
2.3

Karsinogeeni- ja mutageenidirektiivissä asetetaan yleiset vähimmäisvaatimukset. Työnantajien on määriteltävä ja arvioitava riskit ja ehkäistävä altistuminen, jos vaaraa aiheutuu. Prosessi tai kemiallinen tekijä on korvattava vaarattomalla tai vähemmän vaarallisella, jos se on teknisesti mahdollista. Jos kemiallisia karsinogeeneja ei ole teknisesti mahdollista korvata, niitä on altistumisen ehkäisemiseksi valmistettava ja käytettävä suljetussa järjestelmässä – jälleen niin pitkälle kuin se on teknisesti mahdollista. Jos korvaaminen sinänsä ei ole teknisesti mahdollista, työntekijöiden altistumisen taso on vähennettävä niin pieneksi kuin teknisesti mahdollista.
1.5

ETSK on tyytyväinen paketin eri osatekijöihin, jotka ovat oikeansuuntaisia ja koskevat rakennusten lämmitystä ja jäähdytystä, ekologista suunnittelua, sähkömarkkinoita ja liikennettä. Vaikka paketti on suuri edistysaskel, komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että valtavat ponnistelut ovat vielä tarpeen, jotta energiamarkkinoille saadaan luotua riittävän tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille osapuolille ja jotta voidaan samalla varmistaa eteneminen kohti hiiletöntä energiataloutta.
1.2

Komitea on tyytyväinen siihen, että yhdestä sen ehdotuksesta, jonka se on useaan otteeseen toistanut aiemmissa lausunnoissaan, on lopulta tullut kiinteä osa Euroopan unionin digitalisointiprosessia (1). Tämä perustuu siihen näkökantaan, että internetin saatavuus on jokaisen kansalaisen perusoikeus ja että internet on sosiaalisen osallisuuden ja talouskasvun keskeinen väline.
3.8

ETSK korostaa tarvetta luoda ympäristö, joka kannustaa strategian tai sen mahdollistavien puitteiden toteuttamiseen, ja tässä yhteydessä se viittaa komission tiedonantoon aiheesta ”Pariisin jälkeen” (15), jossa käsitellään tarvetta siirtyä ”pois hajanaisesta järjestelmästä, jota leimaavat kansallisten toimintalinjojen koordinoimattomuus, markkinaesteet ja energian suhteen eristyksissä olevat alueet”. Energiaunioni on kehys, jonka tarkoituksena on luoda suotuisa ympäristö energia-alan muutokselle, ja tulevassa tutkimus-, innovointi- ja kilpailukykystrategiassa on tarkoitus hyödyntää synergiaa energiaan, liikenteeseen, kiertotalouteen, teollisuuteen ja digitaalialaan liittyvien innovaatioiden välillä, jotta nykyisistä ja tulevista eurooppalaisista vähähiilisistä ja energiatehokkaista teknologioista voitaisiin tehdä entistä kilpailukykyisempiä. Kuten jo edellä kohdassa 3.3 mainitaan, tähän sisältyvät myös osaamisen parantamiseen tähtäävät toimet sekä tutkimuksen ja kehityksen edistäminen.
1.6

Komitea katsoi, että mikäli ei olisi päädytty lykkäämään soveltamista, olisivat tärkeimmät kyseistä alaa koskevat tavoitteet (joista on puhe edellä ja jäljempänä) mahdollisesti joutuneet uhatuiksi, mikä olisi komitean mielestä ollut mitä epätoivottavinta. Komitea yhtyy toteamukseen, että PRIIP-tuotteita koskevassa asetuksessa tavoiteltu suurempi avoimuus ja yhdenmukaisuus tietojen käytettäväksi asettamista tarkoittavan velvoitteen osalta hyödyttävät rahoituspalvelujen sisämarkkinoita, kun luodaan tasavertaiset toimintaedellytykset erilaisten tuotteiden ja jakelukanavien välille. Niinpä tämä järjestely on eduksi paitsi vähittäisasiakkaille ja sijoittajille mutta edistää lisäksi osaltaan kuluttajien luottamuksen palautumista rahoituspalvelualaan. Sitä paitsi on todettu, että delegoidun säädöksen hylkääminen alle neljä kuukautta ennen markkinatoimijoita koskevien säädöstekstien voimaantuloa olisi johtanut oikeudelliseen epävarmuuteen ja hyvin vakaviin täytäntöönpanoon liittyviin ongelmiin.
4.4

Tarvitaan kuitenkin välttämättä yhteinen kehys, sillä EU:n jäsenvaltioiden taloudet ovat Euroopan sisämarkkinoiden myötä erittäin tiiviisti sidoksissa toisiinsa. Monilla yrityksillä on tuotantolaitoksia useissa EU-maissa, ja ne myyvät tuotteitaan ja palvelujaan koko EU:ssa. Yritysten on näin ollen usein siirrettävä kolmansista maista tulevia korkean osaamistason työntekijöitään lyhyellä varoitusajalla muihin EU-maihin. Jos he eivät kuulu yrityksen sisäistä siirtoa käsittelevän direktiivin (ns. lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin) soveltamisalaan ja jos oleskelulupa ei oikeuta työskentelyyn toisessa EU-maassa, kolmansien maiden kansalaisten rekrytointi on vaikeaa. Vastaavia ongelmia syntyy myös maahanmuuttajille, jotka ryhtyvät itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi yhdessä EU-maassa ja jotka haluavat tai joiden on pakko toimia yrityksensä puitteissa useimmissa EU-maissa. Tällainen kolmansien maiden korkean osaamistason kansalaisten liikkuvuustarve on ehdottomasti otettava huomioon.
2.2

Komission tavoitteena on taata, että kuluttajien näkökulma otetaan entistä paremmin huomioon. Sen vuoksi vuonna 2010 on perustettu finanssipalvelujen käyttäjäryhmä, kuluttajat ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajat on otettu järjestelmällisesti mukaan perustettuihin asiantuntijaryhmiin ja vuonna 2011 on käynnistetty pilottihanke, jonka tavoitteena on myöntää avustuksia rahoitusalan asiantuntijakeskuksen kehittämiseksi.
5.5

Ehdotetun direktiivin 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan viittaus, jonka mukaan säännöllisen liikennöinnin aikana suoritettavassa tarkastuksessa on tarkastettava ”riittävä määrä liitteissä I ja II luetelluista seikoista”, on sekava. ETSK ehdottaa, että tarkastaja päättäisi ammatillisen harkintansa mukaan, mitkä seikat on tarkastettava ja missä määrin, jotta voidaan tarkastaa niiden yleinen kunto ja välttää päällekkäisyyttä sellaisten seikkojen osalta, jotka on jo tarkastettu muihin kansainvälisiin sääntöihin perustuvien velvoitteiden nojalla. Samaa muutosta ehdotetaan 14 a artiklan 2 kohdan b alakohtaan. Lisäksi 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja liitteessä III voitaisiin selkeyden vuoksi todeta, että kyseessä on säännöllisen liikennöinnin aikana suoritettava tarkastus. Säännöllisen liikennöinnin aikana suoritettavia tarkastuksia olisi etenkin erittäin lyhyillä merireiteillä harkittava sekä käytännön syistä että liikennöinnin aikana käytettävissä olevan ajan rajallisuuden vuoksi.
2.2

Nykyinen alv-järjestelmä on hyvin hajanainen ja monimutkainen, ainakin kun on kyse rajatylittävästä toiminnasta. Se ei ole kehittynyt uuden maailmanlaajuisen, digitaalisen ja liikkuvan talouden haasteiden mukana. Odotettujen ja todellisuudessa saatujen alv-tulojen välillä on suuri ero (nk. alv-vaje), ja järjestelmä on altis petoksille.
2.3

Kun sopimus kuuluu direktiivin soveltamisalaan, hankintaviranomainen voi tehdä sopimuksen noudattaen joko avointa tai rajoitettua menettelyä. Avoimessa menettelyssä vähimmäismääräaika tarjousten jättämiselle on 52 päivää, mutta tätä määräaikaa voidaan lyhentää 40 päivään, kun käytetään sähköisiä apuvälineitä. Rajoitetussa menettelyssä yleinen määräaika osallistumishakemuksen jättämiselle on 37 päivää, ja tarjous on jätettävä 40 päivän kuluessa siitä, kun hankintaviranomainen on kutsunut toimijan jättämään tarjouksen. Direktiivissä säädetään mahdollisuudesta lyhentää yleisiä määräaikoja ajanpuutteen vuoksi huomattavasti käyttämällä a) ns. nopeutettua rajoitettua menettelyä, jossa osallistumista koskevan pyynnön jättämisen määräaika on 15 päivää ja tarjousten jättämisen määräaika 10 päivää, tai b) tekemällä hankintasopimuksia noudattaen neuvottelumenettelyä, jossa ei julkaista hankintailmoitusta, mikä mahdollistaa sopimusten myöntämisen turvapaikanhakijoiden tarpeiden täyttämiseksi kaikkein kiireellisimmissä tapauksissa.
3.4

Lisäksi on huomattava, että pk-yritysluototuksen arvopaperistaminen on nykyään varsin vähäistä. Toisin on kiinteistöjen arvopaperistamisen laita: finanssikriisin vaikutus on ollut pieni. Tällä hetkellä pk-yritysten osuus arvopaperistamismarkkinoista on ainoastaan 8 prosenttia, kun taas asuntolainavakuudellisten arvopaperien (RMBS) (11) osuus on 58 prosenttia. Komitea katsookin, että pääomamarkkinaunionin toteuttamiseen tähtäävässä strategiassa tulee erityisesti painottaa pk-yrityksiin liittyvää arvopaperistamista.
3.7

Kun otetaan huomioon, miten esitteitä koskeva EU:n lainsäädäntö on kehittynyt, sekä ilmeiseksi käynyt tarve parantaa sitä edelleen, ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on jo ehdotusvaiheessa ilmaissut aikomuksensa arvioida asetuksen vaikutuksia sen voimaantulon jälkeen ja erityisesti että se on määrittänyt muuttujat tätä varten. Komitea katsoo kuitenkin, että viisi vuotta on liian pitkä aika odottaa näin tärkeää arviointia, ja kehottaa lyhentämään tuntuvasti tätä aikaa kahteen vuoteen asetuksen voimaantulosta. Näin saadaan nopeammin käsitys esitetyn ehdotuksen vaikutuksista ja voidaan tarvittaessa toteuttaa korjaavia toimenpiteitä. ETSK suosittaa, että tehdään laadullinen, syväluotaava arviointi, jolla täydennetään mainittuja määrällisiä arviointikriteerejä. Tähän sisältyy myös laadullinen, perinpohjainen arvio sekä analyysit, joissa tarkastellaan, miten – ja missä määrin – esitteitä yksinkertaistamalla voitettu pääoma on parantanut yritysten kilpailukykyä, kuinka paljon se on auttanut edistämään pääomamarkkinoita jäsenvaltioissa ja miten tämä on vaikuttanut jäsenvaltioiden yleisiin liiketoimintaolosuhteisiin. Lisäksi on tärkeää arvioida, ovatko jäsenvaltiot asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä lisänneet ylimääräisiä vaatimuksia asetuksen niihin säännöksiin, joiden soveltamisessa niillä on harkintavaltaa.