EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.6.2021 COM(2021) 529 final KOMISSION KERTOMUS Belgia, Bulgaria, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Slovenia, Slovakia, Suomi ja Ruotsi



Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laadittu kertomus



KOMISSION KERTOMUS Belgia, Bulgaria, Tšekki, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Slovenia, Slovakia, Suomi ja Ruotsi



Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laadittu kertomus 1.Johdanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 126 artiklassa määrätään liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä. Menettelystä säädetään yksityiskohtaisemmin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä euroalueella tai koko unionissa. Tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemia on aiheuttanut vakavan talouden taantuman. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Sen käyttöönotto on kuitenkin antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen, sillä se mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavan osion osalta neuvosto voi päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistettuja julkisen talouden kehityskaaria. Yleinen poikkeuslauseke antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa. Neuvosto suositti 20. heinäkuuta 2020 osana talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisia suosituksia, että jäsenvaltiot toteuttaisivat kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Jäsenvaltioille suositettiin myös, että ne harjoittaisivat taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Samoin euroalueen talouspolitiikasta annetussa neuvoston suosituksessa todetaan, että finanssipolitiikan olisi pysyttävä elvyttävänä kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa koko vuoden 2021 ajan. Komission 17. syyskuuta 2020 esittämässä vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa jäsenvaltioita kehotettiin vuonna 2021 edelleen antamaan kohdennettua ja väliaikaista finanssipoliittista tukea tilanteessa, jossa yleinen poikkeuslauseke on aktivoitu, ja turvaamaan samalla julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Asetus (EU) 2021/241 elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta tuli voimaan 19. helmikuuta 2021. Toteuttamalla tukivälineen avulla uudistuksia ja investointeja edistetään talouden elpymistä ja annetaan rahoitustukea talouden palautumiskyvyn ja kasvupotentiaalin vahvistamiseksi. Lisäksi tukivälineellä autetaan jäsenvaltioita lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusasema suotuisammaksi, ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä se osaltaan vahvistaa julkisen talouden kestävyyttä. Komissio antoi 3. maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Talouspolitiikan koordinoinnista 2. kesäkuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa todetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022, ja odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuodesta 2023 alkaen. Jäsenvaltioiden finanssipolitiikkoja olisi eriytettävä enemmän vuonna 2022, kun talouden toimeliaisuus vuoden 2021 jälkipuoliskolla normalisoituu. Finanssipolitiikassa olisi otettava huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Elpymisen edetessä finanssipolitiikassa olisi asetettava etusijalle pyrkimys lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja, joilla tuetaan siirtymistä vihreään ja digitaaliseen talouteen. Eurostatin 22. huhtikuuta 2021 vahvistamien tietojen mukaan vuoden 2020 julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen seuraavissa 25 jäsenvaltiossa: Belgia, Bulgaria, Tšekki, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Slovenia, Slovakia, Suomi ja Ruotsi. Lisäksi komission kevään 2021 talousennusteen, jäljempänä ’komission ennuste’, mukaan julkisen talouden alijäämät pysyvät vuonna 2021 viitearvon yläpuolella kaikissa näissä jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Luxemburgia. Havaittu vuoden 2020 alijäämä on lähtökohtaisesti näyttönä siitä, että kyseisissä jäsenvaltioissa on perussopimuksen 126 artiklassa määritelty liiallinen alijäämä. Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki merkitykselliset tekijät. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan Tanskan julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2020 alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja komission ennusteen perusteella sen ennustetaan pysyvän alle viitearvon. Vuoden 2021 lähentymisohjelmansa mukaan Tanska kuitenkin ennakoi, että vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä on 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli sekin ylittää perussopimuksen mukaisen alijäämän viitearvon. Vuodeksi 2021 ennakoitu alijäämä on lähtökohtaisesti näyttönä perussopimuksen 126 artiklassa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa. Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki merkitykselliset tekijät. Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Kroatiassa, Italiassa, Kyproksessa, Unkarissa, Itävallassa, Portugalissa, Sloveniassa , Slovakiassa ja Suomessa julkisen talouden bruttovelka ylitti vuoden 2020 lopussa viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuotta 2020 koskevat tiedot viittaavat myös siihen, että Belgia, Kreikka, Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Itävalta, Portugali ja Slovenia eivät noudattaneet velan supistamista koskevaa vertailuarvoa eivätkä Espanja ja Ranska väliaikaista velkasääntöä. Saksa, Slovakia ja Suomi, joiden velka vuonna 2019 oli alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ylittivät vuonna 2020 perussopimuksen viitearvon. Havaittu vuoden 2020 julkinen velka on lähtökohtaisesti näyttönä siitä, että kyseisissä 14 jäsenvaltioissa on perussopimuksen 126 artiklassa määritelty liiallinen alijäämä. Komissio ottaa huomioon kaikki merkitykselliset tekijät. Komissio on tätä taustaa vasten laatinut perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattavatko jäsenvaltiot perussopimuksen alijäämä- ja velkakriteeriä. Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä huomioidaan asianmukaisesti myös covid-19-pandemiasta johtuvan talouden vakava taantuma ja 20. heinäkuuta 2020 annetut neuvoston suositukset. Taulukko 1: Jäsenvaltioiden tilanne suhteessa alijäämää ja velkaa koskeviin perussopimuksen viitearvoihin Toteutunut alijäämä 2020 enintään 3 % suhteessa BKT:hen Arvioitu ja ennakoitu alijäämä 2021 enintään 3 % suhteessa BKT:hen Velka 2020 enintään 60 % suhteessa BKT:hen Belgia    Bulgaria    Tšekki    Tanska    Saksa    Viro    Irlanti    Kreikka    Espanja    Ranska    Kroatia    Italia    Kypros    Latvia    Liettua    Luxemburg    Unkari    Malta    Alankomaat    Itävalta    Puola    Portugali    Slovenia    Slovakia    Suomi    Ruotsi    Lähde: Komission kevään 2021 talousennuste ja vuoden 2021 vakaus- ja lähentymisohjelmat 2.Alijäämäkriteeri Perussopimuksessa määrätyn viitearvon ylittävä alijäämä oli vuonna 2020 kaikissa jäsenvaltioissa koko EU:n talouden vakavan taantuman vuoksi poikkeuksellinen. Reaalinen BKT supistui vuonna 2020 kaikissa EU:n jäsenvaltioissa Irlantia lukuun ottamatta. Talouden toimeliaisuus supistui koko EU:ssa 6,1 prosenttia (euroalueella 6,6 %). Alijäämän kasvu johtui julkisen talouden kustannuksista, joita jäsenvaltioiden covid-19-pandemian torjumiseksi toteuttamat toimenpiteet ovat aiheuttaneet, ja automaattisten vakauttajien toiminnasta. Tuoreimpien Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella finanssipoliittisen tuen, johon sisältyvät päätösperäiset finanssipoliittiset toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan vuonna 2020 olleen – perusjäämän muutoksella mitattuna – koko EU:ssa 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (euroalueella 6,8 %). Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella julkisen talouden alijäämä ylitti vuonna 2020 perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen eikä ollut lähellä sitä 23 jäsenvaltiossa (taulukko 2) eli Belgiassa, Tšekissä, Saksassa, Virossa, Irlannissa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Kroatiassa, Italiassa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Luxemburgissa, Unkarissa, Maltassa, Alankomaissa, Itävallassa, Puolassa, Portugalissa, Sloveniassa, Slovakiassa ja Suomessa. Samaan aikaan Bulgariassa ja Ruotsissa julkisen talouden alijäämä ylitti 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, mutta oli lähellä sitä.

Komission ennusteen perusteella Tanskan julkisen talouden alijäämän odotetaan vuonna 2021 olevan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2021 lähentymisohjelmansa mukaan Tanska kuitenkin ennakoi, että vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä on 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se ylittää 3 prosentin viitearvon, mutta on lähellä sitä. Perussopimuksessa alijäämälle asetetun viitearvon ylityksen odotetaan olevan Belgian, Tanskan, Saksan, Irlannin, Kyproksen, Latvian, Luxemburgin, Alankomaiden, Itävallan, Puolan, Suomen ja Ruotsin tapauksessa väliaikainen, ja julkisen talouden alijäämän odotetaan komission ennusteen perusteella laskevan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022 (Luxemburgissa jo vuonna 2021). Näihin ennusteisiin liittyy poikkeuksellisen paljon epävarmuutta. Yhteenvetona voidaan todeta analyysin viittaavan siihen, että Bulgaria, Tanska ja Ruotsi noudattavat perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä, mutta seuraavat 23 jäsenvaltiota eivät sitä täytä ennen merkityksellisten tekijöiden asianmukaista huomioon ottamista: Belgia, Tšekki, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Slovenia, Slovakia, ja Suomi. Taulukko 2: Julkisen talouden rahoitusasema

% suhteessa BKT:hen 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia –0,7 –0,8 –1,9 –9,4 –7,6 –4,9 Bulgaria 1,2 2,0 2,1 –3,4 –3,2 –1,9 Tšekki 1,5 0,9 0,3 –6,2 –8,5 –5,4 Tanska 1,8 0,7 3,8 –1,1 –2,1 –1,4 Saksa 1,4 1,8 1,5 –4,2 –7,5 –2,5 Viro –0,7 –0,6 0,1 –4,9 –5,6 –3,3 Irlanti –0,3 0,1 0,5 –5,0 –5,0 –2,9 Kreikka 0,6 0,9 1,1 –9,7 –10,0 –3,2 Espanja –3,0 –2,5 –2,9 –11,0 –7,6 –5,2 Ranska –3,0 –2,3 –3,1 –9,2 –8,5 –4,7 Kroatia 0,8 0,2 0,3 –7,4 –4,6 –3,2 Italia –2,4 –2,2 –1,6 –9,5 –11,7 –5,8 Kypros 1,9 –3,5 1,5 –5,7 –5,1 –2,0 Latvia –0,8 –0,8 –0,6 –4,5 –7,3 –2,0 Liettua 0,5 0,6 0,5 –7,4 –8,2 –6,0 Luxemburg 1,3 3,0 2,4 –4,1 –0,3 –0,1 Unkari –2,4 –2,1 –2,1 –8,1 –6,8 –4,5 Malta 3,2 1,9 0,4 –10,1 –11,8 –5,5 Alankomaat 1,3 1,4 1,8 –4,3 –5,0 –1,8 Itävalta –0,8 0,2 0,6 –8,9 –7,6 –3,0 Puola –1,5 –0,2 –0,7 –7,0 –4,3 –2,3 Portugali –3,0 –0,3 0,1 –5,7 –4,7 –3,4 Slovenia –0,1 0,7 0,4 –8,4 –8,5 –4,7 Slovakia –1,0 –1,0 –1,3 –6,2 –6,5 –4,1 Suomi –0,7 –0,9 –0,9 –5,4 –4,6 –2,1 Ruotsi 1,4 0,8 0,6 –3,1 –3,3 –0,5 Lähde: Komission kevään 2021 talousennuste 3.Velkakriteeri Julkisen talouden bruttovelkasuhde kasvoi kaikissa jäsenvaltioissa vuonna 2020 ja ylitti perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen seuraavissa 14 jäsenvaltiossa: Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Itävalta, Portugali, Slovenia, Slovakia ja Suomi (taulukko 3). Kasvu johtui nimellisen BKT:n huomattavasta supistumisesta ja poikkeuksellisen suurten alijäämien rahoittamiseksi liikkeeseen lasketun velan suuresta määrästä. Belgian, Kreikan, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Kyproksen, Unkarin, Itävallan, Portugalin ja Slovenian julkinen bruttovelka oli jo vuonna 2019 yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tiedot osoittavat, että vuonna 2020 velan supistamista koskevaa vertailuarvoa ei noudatettu Belgiassa, Kreikassa, Kroatiassa, Italiassa, Kyproksessa, Unkarissa, Itävallassa, Portugalissa eikä Sloveniassa (taulukko 4). Velan supistamista koskeva vertailuarvo lasketaan suhdannekorjattuna kolmen vuoden aikajänteellä, joka voi olla ennakoiva (t–1:stä t+1:een) tai takautuva (t–3:sta t–1:een). Jos velkasuhde on jonakin noista vuosista alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, vertailuarvoa ei voida laskea järkevästi. Näin on silloin, kun jäsenvaltion velka kasvaa alle 60 prosentista yli 60 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kuten on tapahtunut Saksassa, Slovakiassa ja Suomessa. Koska Slovakian velkasuhteen arvioidaan laskevan alle perussopimuksen viitearvon vuonna 2021, sen katsotaan noudattavan velkakriteeriä. Saksan ja Suomen velkasuhteen arvioidaan pysyvän ennustejaksolla yli 60 prosentissa suhteessa BKT:hen, joten niiden ei katsota noudattavan velkakriteeriä. Myöskään Espanja ja Ranska, joihin sovelletaan väliaikaista velkasääntöä, eivät vuonna 2020 edistyneet riittävästi velan supistamista koskevan vertailuarvon saavuttamisessa, sillä niiden rakenteellisen rahoitusaseman muutos jäi alle niiltä vaaditun lineaarisen rakenteellisen sopeutuksen vähimmäistason (taulukko 5). Analyysi viittaa näin ollen siihen, että niistä jäsenvaltioista, joiden julkisen talouden velka oli vuoden 2020 lopussa yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, Slovakia täyttää velkakriteerin, mutta Belgia, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Itävalta, Portugali, Slovenia ja Suomi eivät täytä sitä ennen merkityksellisten tekijöiden asianmukaista huomioon ottamista. Taulukko 3: Julkisen talouden velka

% suhteessa BKT:hen 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia 102,0 99,8 98,1 114,1 115,3 115,5 Bulgaria 25,3 22,3 20,2 25,0 24,5 24,0 Tšekki 34,2 32,1 30,3 38,1 44,3 47,1 Tanska 35,9 34,0 33,3 42,2 40,2 38,8 Saksa 65,1 61,8 59,7 69,8 73,1 72,2 Viro 9,1 8,2 8,4 18,2 21,3 24,0 Irlanti 67,0 63,0 57,4 59,5 61,4 59,7 Kreikka 179,2 186,2 180,5 205,6 208,8 201,5 Espanja 98,6 97,4 95,5 120,0 119,6 116,9 Ranska 98,3 98,0 97,6 115,7 117,4 116,4 Kroatia 77,6 74,3 72,8 88,7 85,6 82,9 Italia 134,1 134,4 134,6 155,8 159,8 156,6 Kypros 93,5 99,2 94,0 118,2 112,2 106,6 Latvia 39,0 37,1 37,0 43,5 47,3 46,4 Liettua 39,1 33,7 35,9 47,3 51,9 54,1 Luxemburg 22,3 21,0 22,0 24,9 27,0 26,8 Unkari 72,2 69,1 65,5 80,4 78,6 77,1 Malta 48,5 44,8 42,0 54,3 64,7 65,5 Alankomaat 56,9 52,4 48,7 54,5 58,0 56,8 Itävalta 78,5 74,0 70,5 83,9 87,2 85,0 Puola 50,6 48,8 45,6 57,5 57,1 55,1 Portugali 126,1 121,5 116,8 133,6 127,2 122,3 Slovenia 74,1 70,3 65,6 80,8 79,0 76,7 Slovakia 51,5 49,6 48,2 60,6 59,5 59,0 Suomi 61,2 59,7 59,5 69,2 71,0 70,1 Ruotsi 40,7 38,9 35,0 39,9 40,8 39,4 Lähde: Komission kevään 2021 talousennuste Taulukko 4: Ero velan supistamista koskevaan vertailuarvoon1 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia 0,0 0,0 0,0 8,0 6,2 2,9 Saksa –6,0 –6,1 Velka < 60 % – 2 2,0 1,5 Kreikka Väliaikainen velkasääntö 16,1 7,4 5,6 Kroatia –3,4 –4,5 –3,0 2,5 0,2 –3,7 Italia 6,3 6,9 7,3 12,2 9,6 4,3 Kypros Väliaikainen velkasääntö –0,8 2,8 –1,6 –2,1 Unkari –5,3 –3,7 –5,3 3,6 –0,1 –2,5 Itävalta –6,0 –5,8 –6,0 5,4 2,6 –0,2 Portugali 2,6 –0,6 –6,1 Slovenia –7,2 2,8 0,9 –2,6 Slovakia Velka < 60 % – 2 Velka < 60 % Suomi –0,9 Velka < 60 % – 2 0,6 –0,1 Lähde: Komission kevään 2021 talousennuste 1 Niiden jäsenvaltioiden velan supistamista koskeva vertailuarvo, joiden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, lasketaan suhdannekorjattuna kolmen vuoden aikajänteellä, joka voi olla ennakoiva (t–1:stä t+1:een) tai takautuva (t–3:sta t–1:een). Taulukossa esitetään velkasuhteen ja velan vertailuarvon välinen ero. Jos luku on negatiivinen, ennustettu velkasuhde noudattaa velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Tällöin ero vertailuarvoon pienenee (ennakoivalla tai takautuvalla) kolmen vuoden aikajänteellä keskimäärin vähintään yhden kahdeskymmenesosan. 2 Velan supistamista koskeva vertailuarvo ei ole merkityksellinen tapauksissa, joissa jäsenvaltion velkasuhde oli vuonna 2019 alle 60 prosentin ja vuonna 2020 yli 60 prosentin viitearvon, sillä takautuvan tai ennakoivan vertailuarvon laskeminen ei ole mielekästä. Taulukko 5: Väliaikaisen velkasäännön noudattaminen Vaadittu lineaarinen rakenteellinen vähimmäissopeutus3 Rakenteellisen rahoitusaseman muutos Ero velan supistamista koskevaan vertailuarvoon4 2017 2018 2019 2020 2021 2018 2019 2020 2021 2021 2022 Espanja LAM1 LAM1 0,1 0,7 1,8 LAM1 –0,9 –0,5 –0,7 ei merkityksellinen 2 0,3 Ranska LAM1 1,0 1,6 3,6 ei merkityksellinen2 –0,1 –0,3 –1,3 ei merkityksellinen2 7,3 3,4 Lähde: Komission kevään 2021 talousennuste 1 Liiallisen alijäämän menettelyssä 2Espanja korjasi liiallisen alijäämänsä vuonna 2018, joten se on edelleen siirtymävaiheessa vuoteen 2021 saakka, eli sitä ei arvioida velan supistamista koskevan vertailuarvon vaan lineaarisen rakenteellisen vähimmäissopeutuksen perusteella. Toisaalta Ranska korjasi liiallisen alijäämänsä vuonna 2017, joten siihen sovelletaan velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuodesta 2021 alkaen. 3 Sovelletaan marraskuussa 2011 käynnissä olleisiin liiallisia alijäämiä koskeviin menettelyihin kolmen vuoden siirtymäkauden ajan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu. Lineaarinen rakenteellinen vähimmäissopeutus tarkoittaa jäljellä olevaa vuotuista rakenteellista sopeutusta, jolla varmistettaisiin, että jäsenvaltiot noudattavat velan supistamista koskevaa vertailuarvoa kolmen vuoden siirtymäkauden päättyessä. Jos rakenteellisen rahoitusaseman muutos on suurempi kuin vaadittu lineaarinen rakenteellinen vähimmäissopeutus, jäsenvaltio noudattaa väliaikaista velkasääntöä. 4 Niiden jäsenvaltioiden velan supistamista koskeva vertailuarvo, joiden velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, lasketaan suhdannekorjattuna kolmen vuoden aikajänteellä, joka voi olla ennakoiva (t–1:stä t+1:een) tai takautuva (t–3:sta t–1:een). Taulukossa esitetään velkasuhteen ja velan vertailuarvon välinen ero. Jos luku on negatiivinen, velkasuhde noudattaa velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Tällöin ero vertailuarvoon pienenee (ennakoivalla tai takautuvalla) kolmen vuoden aikajänteellä keskimäärin vähintään yhden kahdeskymmenesosan. 4.Merkitykselliset tekijät Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaan komission kertomuksessa ”otetaan huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”. Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”. Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdan mukaan myös keskipitkän aikavälin velka-asemaa voidaan pitää merkityksellisenä tekijänä.

Näin ollen huomioon otetaan julkiseen talouteen covid-19-pandemian vuoksi kohdistuvien vaikutusten lisäksi maakohtaisia merkityksellisiä tekijöitä. Näitä ovat keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema (julkiset investoinnit mukaan lukien), keskipitkän aikavälin velka-asema ja muut jäsenvaltioiden esittämät merkitykselliset tekijät. Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa täsmennetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta on todettava, että jos julkinen velka suhteessa BKT:hen ei ylitä 60 prosentin viitearvoa tai jos se ylittää, mutta molemmat edellytykset – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyttyvät, merkitykselliset tekijät voidaan ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen. Tässä kertomuksessa arvioiduista 26 jäsenvaltiosta, joissa perussopimuksessa määritetty alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylittyi vuonna 2020 tai joissa sen ennakoidaan ylittyvän vuonna 2021, velkasuhde ei vuoden 2020 lopussa ylittänyt 60 prosentin viitearvoa seuraavissa 12 jäsenvaltiossa: Bulgaria, Tšekki, Tanska, Viro, Irlanti, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Puola ja Ruotsi. Muissa 14 jäsenvaltiossa, joissa perussopimuksessa määritetty alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylittyy – eli Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Kroatiassa, Italiassa, Kyproksessa, Unkarissa, Itävallassa, Portugalissa, Sloveniassa, Slovakiassa ja Suomessa – velkasuhde ylitti perussopimuksessa määritetyn 60 prosentin viitearvon eivätkä ne täytä kahta merkityksellisten tekijöiden huomioon ottamiselle asetettua edellytystä. Alijäämä ei kaikissa näissä jäsenvaltioissa pysynyt lähellä 3 prosentin viitearvoa, ja ylitys oli 1,2–8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Saksaa, Kyprosta, Itävaltaa ja Suomea lukuun ottamatta viitearvon ylittymisen ei myöskään odoteta olevan väliaikaista. Näiden 14 jäsenvaltion osalta merkityksellisiä tekijöitä ei näin ollen voida ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää päätöstä edeltävissä vaiheissa alijäämäkriteerin perusteella. Siltä osin kuin on kyse velkakriteerin ilmeisestä rikkomisesta samoissa 14 jäsenvaltiossa, asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, että merkitykselliset tekijät otetaan aina huomioon arvioitaessa noudattamista velkakriteerin perusteella riippumatta rikkomisen suuruudesta. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 6 kohdassa säädetään, että jos neuvosto tekee päätöksen, jossa todetaan, että jäsenvaltiossa on liiallinen alijäämä, perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät on otettava huomioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn myöhemmissä vaiheissa. Merkitykselliset tekijät esitellään tässä kertomuksessa, vaikka niitä ei voitaisi ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää päätöstä edeltävissä vaiheissa alijäämäkriteerin perusteella. 4.1.Covid-19-pandemian vaikutus julkiseen talouteen Nykytilanteessa keskeinen tekijä, joka on otettava huomioon kaikkien tässä kertomuksessa käsiteltyjen jäsenvaltioiden osalta, on covid-19-pandemian vaikutus talouteen. Pandemia on aiheuttanut poikkeuksellisen suurta epävarmuutta makrotalouden ja julkisen talouden näkymille. Pandemian ja siihen liittyvän talouden vakavan taantuman seurauksena vakaus- ja kasvusopimuksen yleinen poikkeuslauseke on aktivoitu ja neuvosto suositti 20. heinäkuuta 2020, että kaikki jäsenvaltiot toteuttaisivat kaikki tarvittavat toimenpiteet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Covid-19-pandemian puhkeaminen on aiheuttanut ennennäkemättömän maailmanlaajuisen kansanterveyskriisin, joka on merkinnyt talouden toimeliaisuuden jyrkkää vähenemistä, jota automaattisten vakauttajien vaikutus on pehmentänyt vain osittain. Jäsenvaltiot ovat joutuneet torjumaan kansanterveysuhkaa, tukemaan kotitalouksia ja yrityksiä ja antamaan yleisempää tukea taloudelleen. Jäsenvaltiot ovat myös toteuttaneet merkittäviä toimenpiteitä maksuvalmiuden turvaamiseksi ja antaneet valtiontakauksia. Näillä maksuvalmiutta turvaavilla tukitoimenpiteillä, erityisesti julkisilla takauksilla, joilla tuetaan luototusta, on välitön vaikutus julkiseen talouteen vasta sitten, jos maksuvaatimuksia esitetään. Jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla toteutetut päättäväiset toimenpiteet ovat lieventäneet kriisin vaikutuksia Euroopan talouteen ja yhteiskuntaan. Jäsenvaltiot toteuttivat vuonna 2020 kriisiin liittyviä päätösperäisiä finanssipoliittisia toimenpiteitä, joiden suuruus on arviolta lähes 4 prosenttia suhteessa BKT:hen, sen lisäksi, että automaattisten vakauttajien vaikutus on jo mittava, arviolta noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tuoreimpien tietojen perusteella finanssipoliittisen tuen (mitattuna perusjäämän vuosimuutoksella) arvioidaan vuonna 2020 olleen unionissa 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen (ja euroalueella 6,8 % suhteessa BKT:hen). Jäsenvaltioiden toteuttamien finanssipoliittisten tukitoimenpiteiden ja maksuvalmiutta turvaavien toimenpiteiden arvioidaan yhdessä lieventäneen talouden toimeliaisuuden supistumista vuonna 2020. Edellä 2 ja 3 jaksossa kuvattu julkisen talouden alijäämien ja julkisen velan jyrkkä kasvu kertoo tarpeesta tukea taloutta poikkeuksellisen haastavissa olosuhteissa, 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Tämä otetaan huomioon komission arviossa. 4.2Maakohtaiset merkitykselliset tekijät Tässä jaksossa arvioidaan maakohtaisia merkityksellisiä tekijöitä, joita ovat keskipitkän aikavälin makrotalouden näkymät, julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema (julkiset investoinnit mukaan lukien, taulukko 6), keskipitkän aikavälin velka-asema ja muut jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti esittämät merkitykselliset tekijät. Maakohtaisissa jaksoissa on keskeisiä tietoja makrotalouden keskipitkän aikavälin tilanteesta, esimerkiksi vaikutuksesta kasvuun (yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja nettovienti) vuonna 2021. Tarkempaa tietoa makrotalouden kehityksestä on komission kevään 2021 talousennusteessa. Lisätietoa jäljempänä kunkin jäsenvaltion kohdalla käsitellyistä julkisen talouden toimenpiteistä ja velkakestävyysanalyysistä sisällytetään komission suosituksiin neuvoston suosituksiksi vuoden 2021 vakaus- tai lähentymisohjelmista ja siihen liittyvässä tilastoliitteessä. Velkakestävyysanalyysiä on päivitetty vuoden 2020 Debt Sustainability Monitor -julkaisussa esitetystä (julkaistu helmikuussa 2021), jotta se vastaisi sekä komission ennustetta että vuoden 2021 ikääntymisraportin tuoreimpia arvioita väestön ikääntymisestä aiheutuvista kustannuksista. Vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä kasvaa edelleen suhteessa BKT:hen, koko EU:ssa 7,5 prosenttiin (kasvua noin ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja euroalueella 8 prosenttiin (kasvua noin ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen). Alijäämän kasvu johtuu pääasiassa uusien hätätukitoimenpiteiden hyväksymisestä tai entisten jatkamisesta taloudellisen toimeliaisuuden tukemiseksi, kun vuoden alkupuoliskolla otettiin käyttöön uusia välttämättömiä rajoituksia. Komission ennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuonna 2021 (joissakin tapauksissa vain marginaalisesti) tässä kertomuksessa käsittelyistä 26 jäsenvaltiosta puolessa eli Belgiassa, Bulgariassa, Irlannissa, Espanjassa, Ranskassa, Kroatiassa, Kyproksessa, Luxemburgissa, Unkarissa, Itävallassa, Puolassa, Portugalissa ja Suomessa, kun talouden toimeliaisuus elpyy ja tilapäisistä hätätoimenpiteistä luovutaan vähitellen. Kuitenkin ainoastaan Tanskassa ja Luxemburgissa alijäämän ennustetaan olevan alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2022 julkisen talouden alijäämien ennustetaan supistuvan sekä EU:ssa että euroalueella keskimäärin noin 3¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen. Sekä talouden elpymisen että kriisin vaikutusten torjumiseksi käyttöön otetun päätösperäisen tuen purkamisen ennustetaan edistävän julkisen talouden alijäämän supistumista vuonna 2022. Vaikka Bulgariassa, Tanskassa, Espanjassa, Kroatiassa, Kyproksessa, Unkarissa, Puolassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Slovakiassa velkasuhteen odotetaan supistuvan vuonna 2021, kokonaisvelkasuhteen ennustetaan kasvavan edelleen uusiin huippulukemiin – EU:ssa noin 95 prosenttiin ja euroalueella noin 103 prosenttiin – minkä jälkeen se supistuu hieman vuonna 2022. Useimpien jäsenvaltioiden velkasuhteen odotetaan edelleen vuonna 2021 olevan yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen tultua voimaan 19. helmikuuta 2021 jäsenvaltiot ovat toimittaneet elpymis- ja palautumissuunnitelmansa komissiolle tai valmistautuvat sen toimittamiseen. Näin ollen suunnitelmien vaikutukset sisältyvät julkista taloutta ja makrotaloutta koskeviin komission kehitysarvioihin. Ennusteen koontipäivänä (30. huhtikuuta 2021) joissakin jäsenvaltioissa kuitenkin keskusteltiin edelleen suunnitelmien yksityiskohdista. Komission ennusteiden laatimisessa on käytetty seuraavia oletuksia:

̶Menojen aikaprofiili: Ennusteessa on oletusarvona, että koko avustusmäärä käytetään lineaarisesti välineen elinkaaren aikana alkaen vuoden 2021 jälkipuoliskolla ja päättyen vuonna 2026. Näin ollen elpymis- ja palautumistukivälineen koko avustusmäärästä käytetään 1/11 vuonna 2021 ja 2/11 vuonna 2022. ̶Menojen koostumus: Ennusteessa on oletusarvona, että tukivälineestä rahoitettavat menot jakautuvat kiinteän pääoman bruttomuodostukseen (eli julkisiin investointeihin) ja pääomansiirtoihin (joilla tuettaisiin pääasiassa yksityisiä investointeja). ̶Edellä esitetyt oletukset koskevat ainoastaan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusmäärärahojen käyttöä. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joista oli ennusteen katkaisupäivänä saatavilla riittävän yksityiskohtaisia ja uskottavia tietoja elpymis- ja palautumissuunnitelmien (luonnoksista), ennuste poikkeaa oletusarvoista. Taulukko 6: Julkiset investoinnit

% suhteessa BKT:hen 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia 2,4 2,6 2,7 2,8 3,0 2,9 Bulgaria 2,3 3,1 3,4 4,5 4,2 4,2 Tšekki 3,3 4,1 4,4 4,9 5,2 5,3 Tanska 3,4 3,4 3,2 3,6 3,7 3,7 Saksa 2,2 2,4 2,5 2,7 2,8 2,8 Viro 5,7 5,3 5,0 5,7 6,3 6,2 Irlanti 1,8 2,1 2,4 2,7 2,9 3,0 Kreikka 4,5 3,2 2,5 3,0 4,9 5,8 Espanja 2,0 2,2 2,1 2,5 2,5 2,4 Ranska 3,3 3,4 3,7 3,8 3,9 3,9 Kroatia 2,8 3,5 4,3 5,6 6,3 7,4 Italia 2,2 2,1 2,3 2,7 2,9 3,2 Kypros 2,7 4,9 2,6 2,9 3,5 3,5 Latvia 4,6 5,6 5,0 5,7 6,2 6,1 Liettua 3,2 3,2 3,1 4,1 3,9 3,9 Luxemburg 4,1 3,9 4,0 5,0 4,3 4,2 Unkari 4,5 5,8 6,2 6,4 6,4 6,6 Malta 2,4 3,3 3,9 4,5 5,6 5,3 Alankomaat 3,4 3,4 3,4 3,4 3,9 3,7 Itävalta 3,1 3,1 3,1 3,4 3,6 3,5 Puola 3,8 4,7 4,3 4,4 4,7 4,9 Portugali 1,8 1,8 1,9 2,2 2,5 3,2 Slovenia 3,1 3,7 3,8 4,2 5,8 5,8 Slovakia 3,4 3,7 3,6 3,5 3,8 3,7 Suomi 4,1 4,3 4,4 4,6 4,6 4,3 Ruotsi 4,6 4,9 4,9 5,1 5,0 5,0 Lähde: Komission kevään 2021 talousennuste 4.2.1Belgia Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne Talouden supistuttua 6,3 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4,5 prosenttia vuonna 2021 ja 3,7 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 7,6 prosenttiin vuonna 2021 ja 4,9 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 3 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 99,8 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 98,1 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 114,1 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan kasvavan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 115,3 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 115,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyysanalyysi vahvistaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde vakiintuu ja alkaa supistua kauden jälkipuoliskolla, vaikka se pysyykin suurena. Velkakehitys on herkkä makrotalouden häiriöille. Kun otetaan huomioon laaja joukko väliaikaisia häiriöitä, joita makrotalouden muuttujiin voi kohdistua (stokastisten ennusteiden perusteella), on todennäköistä, että velkasuhde voi olla vuonna 2025 suurempi kuin vuonna 2020. Muista velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta merkityksellisistä tekijöistä voidaan todeta, että riskejä osaltaan lieventävät velan maturiteetin pidentyminen viime vuosina, suhteellisen vakaat rahoituslähteet (eriytetty ja laaja sijoittajapohja) ja historiallisen alhaiset lainakustannukset, joita eurojärjestelmän toimenpiteet tukevat. Myös Next Generation EU ‑välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Lisäksi bruttorahoitustarpeiden arvioidaan pienenevän. Riskejä lisäävät tekijät ovat yhteydessä yksityisestä sektorista johtuvaan ehdolliseen velkaan liittyviin riskeihin, kuten yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille covid-19-kriisin aikana myönnettyjen valtiontakausten mahdolliseen realisoitumiseen, vaikkakin riski on tällä hetkellä takausten suhteellisen vähäisen käyttöasteen vuoksi edelleen vähäinen. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Belgia esitti 30. huhtikuuta 2021 muina merkityksellisinä tekijöinä sen, että sillä on liittovaltion tasolla ollut 21. joulukuuta 2018 – 1. lokakuuta 2020 useita virkaa tekeviä hallituksia, ja sen, että uusi hallitus on sitoutunut toteuttamaan merkittäviä rakenneuudistuksia julkisten menojen koostumuksen ja julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi. Kirjeessä mainitut uudistussuunnitelmat koskevat eläke- ja verojärjestelmää, menojen uudelleenarvioinnin toteuttamista ja julkisten investointien lisäämistä. 4.2.2Bulgaria Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 4,2 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,5 prosenttia vuonna 2021 ja 4,7 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa investointeihin ja yksityiseen kulutukseen. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 3,2 prosenttiin vuonna 2021 ja 1,9 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan supistuvan 4,2 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuosina 2020 ja 2021 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 22,3 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 20,2 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 25 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 24,5 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 24 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Bulgarian 29. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.3Tšekki Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 5,6 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 4,4 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa investointeihin ja nettovientiin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 8,5 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 5,4 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 5,2 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 32,1 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 30,3 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 38,1 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan kasvavan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 44,3 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 47,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Tšekki esitti 30. huhtikuuta 2021 muita merkityksellisiä tekijöitä. Viranomaiset pitävät ennen pandemiaa vallinnutta Tšekin julkisen talouden tilaa, finanssipoliittiset puskurit ja alhainen julkinen velka mukaan lukien, merkityksellisinä lieventävinä tekijöinä. Julkisen talouden vastuusäännöistä annettuun lakiin tehtyjen muutosten mukaisesti julkista taloutta aletaan vakauttaa vuonna 2022 siten, että julkisen talouden sopeutus on vähintään 0,5 prosenttiyksikköä vuodessa. 4.2.4Tanska Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 2,7 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 2,9 prosenttia vuonna 2021 ja 3,5 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2021. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 2,1 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 1,4 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 3,7 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuosina 2020 ja 2021 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 34 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 33,3 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 42,2 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 40,2 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 38,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Tanskan 12. toukokuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.5Saksa Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 4,9 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 4,1 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa nettovientiin ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 7,5 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 2,5 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 2,8 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Saksan makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Vaihtotaseen ylijäämä pysyy suurena, koska investoiminen on vähäistä suhteessa säästämiseen, millä on valtioiden rajat ylittävää merkitystä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 61,8 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 59,7 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 69,8 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 73,1 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 72,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Saksa esitti 3. toukokuuta 2021 muuna merkityksellisenä tekijänä sen, että talousarviosuunnitelmassa oletetaan, että kaikki tukitoimenpiteet toteutetaan kokonaisuudessaan. 4.2.6Viro Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 2,9 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 2,8 prosenttia vuonna 2021 ja 5 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja nettovientiin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 5,6 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 3,3 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 6,3 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuosina 2020 ja 2021 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 8,2 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 8,4 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 18,2 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan kasvavan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 21,3 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 24 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Viron 29. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.7Irlanti Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Irlanti on ainoa EU:n jäsenvaltio, jonka talous ei supistunut vuonna 2020. BKT:n kasvu vain hidastui 3,4 prosenttiin. Talouden odotetaan kasvavan edelleen 4,6 prosenttia vuonna 2021 ja 5 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa investointeihin ja yksityiseen kulutukseen. Vuotuinen ”muokattu kotimainen kysyntä”, joka mittaa paremmin taustalla olevaa kotimaista taloutta, osoittaa kuitenkin talouden supistuneen 5,4 prosenttia vuonna 2020. Tällä mittarilla talouden on määrä kasvaa 4,3 prosenttia vuonna 2021 ja 7 prosenttia vuonna 2022, ja talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022.

Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän suhteessa BKT:hen odotetaan pysyvän vakaana 5 prosentissa vuonna 2021 ja supistuvan 2,9 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 2,9 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2020 että vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Irlannin makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen yksityiseen ja julkiseen velkaan, ja ulkomaista nettovelkaa on edelleen. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 63 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 57,4 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 59,5 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 61,4 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 59,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Irlannin 30. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.8Kreikka Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 8,2 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4,1 prosenttia vuonna 2021 ja 6 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 9,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 10 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 3,2 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 4,9 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 11,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 11,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät ja vuotta 2022 koskevat ilmoitetut päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Kreikan makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja liiallisia epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen julkiseen velkaan, puutteelliseen ulkoiseen tasapainottamiseen ja järjestämättömien lainojen suureen määrään tilanteessa, jossa työttömyys on korkea ja potentiaalinen kasvu vähäistä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 186,2 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 180,5 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 205,6 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 208,8 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 201,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kreikka on tiukennetun valvonnan kohteena. Velkakestävyysanalyysi vahvistaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde supistuu kauden aikana, vaikka se pysyykin suurena. Erityisesti velkakehitys on herkkä makrotalouden häiriöille keskipitkällä aikavälillä. Kun otetaan huomioon laaja joukko väliaikaisia häiriöitä, joita makrotalouden muuttujiin voi kohdistua (stokastisten ennusteiden perusteella), on todennäköistä, että velkasuhde voi olla vuonna 2025 suurempi kuin vuonna 2020. Lisäksi kymmenennessä tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa esitetty velkakestävyysanalyysi osoittaa, että vaihtoehtoisissa skenaarioissa on suuria kestävyysriskejä. Muista velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta merkityksellisistä tekijöistä voidaan todeta, että julkisen velan koostumus ja erääntymisprofiili lieventävät velkaan liittyvää haavoittuvuutta, kun taas ehdollisista vastuista voi aiheutua lisäriskejä. Suuri osa velasta on matalakorkoista ja pitkäaikaista, mikä yhdessä Kreikan julkisen talouden suurten kassavarantojen kanssa lieventää rahoituskustannusten lyhyen aikavälin vaihtelujen vaikutusta. Kymmenennessä tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa esitetyssä velkakestävyysanalyysissä ei oteta huomioon elpymis- ja palautumistukisuunnitelmassa esitettyjen uudistusten ja investointien pitkän aikavälin kasvuvaikutusta, joka voi edelleen lieventää kestävyysriskejä. Sen sijaan riskejä aiheutuu epävarmuudesta, jota liittyy yksityistä sektoria koskeviin ehdollisiin velkoihin, mukaan lukien pandemian aikana tai Hercules-ohjelman yhteydessä yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnetyt valtiontakaukset. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Kreikan 29. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.9Espanja Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 10,8 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 5,9 prosenttia vuonna 2021 ja 6,8 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 11 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 7,6 prosenttiin vuonna 2021 ja 5,2 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien arvioidaan pysyvän vakaina 2,5 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Espanjan makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät sekä julkisen että yksityisen sektorin suureen ulkomaiseen ja kotimaiseen velkaan tilanteessa, jossa työttömyys on korkea. Tällä on valtioiden rajat ylittävää merkitystä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 97,4 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 95,5 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 120 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 119,6 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 116,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyysanalyysi vahvistaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde vakiintuu ja supistuu hieman kauden jälkipuoliskolla, vaikka se pysyykin suurena. Velkakehitys on herkkä makrotalouden häiriöille. Kun otetaan huomioon laaja joukko väliaikaisia häiriöitä, joita makrotalouden muuttujiin voi kohdistua (stokastisten ennusteiden perusteella), on todennäköistä, että velkasuhde voi olla vuonna 2025 suurempi kuin vuonna 2020. Muista velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta merkityksellisistä tekijöistä voidaan todeta, että riskejä osaltaan lieventävät velan maturiteetin pidentyminen viime vuosina, suhteellisen vakaat rahoituslähteet (eriytetty ja laaja sijoittajapohja) ja historiallisen alhaiset lainakustannukset, joita eurojärjestelmän toimenpiteet tukevat. Myös Next Generation EU ‑välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Lisäksi bruttorahoitustarpeiden arvioidaan pienenevän. Riskejä lisäävät tekijät ovat yhteydessä yksityisestä sektorista johtuvaan ehdolliseen velkaan liittyviin riskeihin, kuten yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille covid-19-kriisin aikana myönnettyjen valtiontakausten mahdolliseen realisoitumiseen. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Espanja esitti 30. huhtikuuta 2021 merkityksellisinä tekijöinä i) sen, että tilastovuodesta 2020 alkaen SAREB, joka on omaisuudenhoitoyhtiö, luokitellaan julkisyhteisöihin, mikä kasvattaa alijäämäsuhdetta noin 1 prosenttiyksikön ja velkasuhdetta 3 prosenttiyksikköä vuonna 2020; ja ii) sen, että Espanja on toteuttanut myös tulopuolen toimenpiteitä, kuten ottanut käyttöön finanssitransaktioita, tiettyjä digitaalisia palveluja ja kertakäyttömuoveja koskevia uusia veroja, joiden odotetaan vahvistavan julkista taloutta keskipitkällä aikavälillä. 4.2.10Ranska Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 8,1 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 5,7 prosenttia vuonna 2021 ja 4,2 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa investointeihin ja yksityiseen kulutukseen. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 8,5 prosenttiin vuonna 2021 ja 4,7 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 3,9 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että osa hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä ja vuotta 2022 koskevista ilmoitetuista päätösperäisistä toimenpiteistä ei ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Ranskan makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen julkiseen velkaan, heikkoon kilpailukykyyn ja alhaiseen tuottavuuden kasvuun. Tällä on valtioiden rajat ylittävää merkitystä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin.

Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 98 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 97,6 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 115,7 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 117,4 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 116,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyysanalyysi vahvistaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde vakiintuu ja supistuu hieman kauden jälkipuoliskolla, vaikka se pysyykin suurena. Velkakehitys on herkkä makrotalouden häiriöille. Kun otetaan huomioon laaja joukko väliaikaisia häiriöitä, joita makrotalouden muuttujiin voi kohdistua (stokastisten ennusteiden perusteella), on todennäköistä, että velkasuhde voi olla vuonna 2025 suurempi kuin vuonna 2020. Muista velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta merkityksellisistä tekijöistä voidaan todeta, että riskejä osaltaan lieventävät velan maturiteetin pidentyminen viime vuosina, suhteellisen vakaat rahoituslähteet (eriytetty ja laaja sijoittajapohja) ja historiallisen alhaiset lainakustannukset, joita eurojärjestelmän toimenpiteet tukevat. Myös Next Generation EU ‑välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Lisäksi bruttorahoitustarpeiden arvioidaan pienenevän. Riskejä lisäävät tekijät ovat yhteydessä yksityisestä sektorista johtuvaan ehdolliseen velkaan liittyviin riskeihin, kuten yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille covid-19-kriisin aikana myönnettyjen valtiontakausten mahdolliseen realisoitumiseen. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Ranska esitti 30. huhtikuuta 2021 merkityksellisenä tekijänä sen, että viime vuosina on hillitty julkisyhteisöjen menojen reaalikasvua, jonka arvioidaan olleen keskimäärin 0,7 prosenttia vuosina 2017–2019. 4.2.11Kroatia Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 8 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 5 prosenttia vuonna 2021 ja 6,1 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 4,6 prosenttiin vuonna 2021 ja 3,2 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 6,3 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuonna 2021 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Kroatian makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät julkiseen, yksityiseen ja ulkomaiseen velkaan tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on vähäistä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 74,3 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 72,8 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 88,7 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 85,6 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 82,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Kroatian 30. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.12Italia Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 8,9 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4,2 prosenttia vuonna 2021 ja 4,4 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ei ennusteta palaavan kriisiä edeltäneelle vuotuiselle tasolle vuonna 2022, ja BKT:n ennustetaan olevan vuonna 2022 edelleen 0,9 prosenttia pienempi kuin vuonna 2019. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 9,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 11,7 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 5,8 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 2,9 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 10,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Italian makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja liiallisia epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät suureen julkiseen velkaan ja tuottavuuden pitkään jatkuneeseen heikkoon kehitykseen. Tällä on valtioiden rajat ylittävää merkitystä työmarkkinoiden ja pankkialan haurauden takia. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 134,4 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 134,6 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 155,8 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan vuoden 2021 lopun 159,8 prosentista vuoden 2022 loppuun mennessä 156,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velkakestävyysanalyysi vahvistaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde vakiintuu seuraavien viiden vuoden aikana ja supistuu hieman kauden jälkipuoliskolla, vaikka se pysyykin suurena. Velkakehitys on herkkä makrotalouden häiriöille. Kun otetaan huomioon laaja joukko väliaikaisia häiriöitä, joita makrotalouden muuttujiin voi kohdistua (stokastisten ennusteiden perusteella), on todennäköistä, että velkasuhde voi olla vuonna 2025 suurempi kuin vuonna 2020. Muista velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta merkityksellisistä tekijöistä voidaan todeta, että riskejä osaltaan lieventävät velan maturiteetin pidentyminen viime vuosina, suhteellisen vakaat rahoituslähteet (eriytetty ja laaja sijoittajapohja) ja historiallisen alhaiset lainakustannukset, joita eurojärjestelmän toimenpiteet tukevat. Myös Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Lisäksi bruttorahoitustarpeiden arvioidaan pienenevän. Riskejä lisäävät tekijät ovat yhteydessä yksityisestä sektorista johtuvaan ehdolliseen velkaan liittyviin riskeihin, kuten yrityksille covid-19-kriisin aikana myönnettyjen valtiontakausten mahdolliseen realisoitumiseen. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Italia esitti 30. huhtikuuta 2021 merkityksellisinä tekijöinä julkisyhteisöjen hallussa olevat huomattavat varat ja niiden merkityksen Italian yleisen luottokelpoisuuden kannalta, ehdollisten vastuiden suhteellisen pienen määrän, vaikka covid-19-kriisi onkin niitä kasvattanut, ja sen, että tulevina vuosina markkinatoimijoiden hallussa olevan velkakannan voidaan odottaa olevan huomattavasti pienempi kuin kokonaisvelkataso. 4.2.13Kypros Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 5,1 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,1 prosenttia vuonna 2021 ja 3,8 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja nettovientiin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 5,1 prosenttiin vuonna 2021 ja 2 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 3,5 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Kyproksen makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja liiallisia epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät ulkomaisen, julkisen ja yksityisen velan suureen määrään ja järjestämättömien lainojen edelleen suureen määrään sekä huomattavaan vaihtotaseen alijäämään. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 99,2 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 94 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 118,2 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 112,2 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 106,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Kyproksen 29. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät.

4.2.14Latvia Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 3,6 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,5 prosenttia vuonna 2021 ja 6 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 7,3 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 2 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 6,2 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuonna 2020 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 37,1 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 37 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 43,5 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 47,3 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 46,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Latvian 30. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.15Liettua Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 0,9 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 2,9 prosenttia vuonna 2021 ja 3,9 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2021. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 8,2 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 6 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan supistuvan 3,9 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 33,7 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 35,9 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 47,3 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan kasvavan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 51,9 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 54,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Liettuan 30. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.16Luxemburg Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 1,3 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4,5 prosenttia vuonna 2021 ja 3,3 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja nettovientiin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2021. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 0,3 prosenttiin vuonna 2021 ja 0,1 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 5 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan supistuvan 4,3 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuosina 2020 ja 2021 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 6.5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 21 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 22 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 24,9 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan vuoden 2021 lopun 27 prosentista vuoden 2022 loppuun mennessä 26,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Luxemburgin 30. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.17Unkari Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 5 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 5 prosenttia vuonna 2021 ja 5,5 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa investointeihin ja yksityiseen kulutukseen. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 6,8 prosenttiin vuonna 2021 ja 4,5 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien arvioidaan pysyvän vakaina 6,4 prosentissa suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 69,1 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 65,5 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 80,4 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 78,6 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 77,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Unkarin 30. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät.

4.2.18Malta Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 7 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4,6 prosenttia vuonna 2021 ja 6,1 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 10,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 11,8 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 5,5 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 5,6 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 10,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 12,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 44,8 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 42 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 54,3 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan kasvavan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 64,7 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 65,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Maltan 10. toukokuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.19Alankomaat Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 3,7 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 2,3 prosenttia vuonna 2021 ja 3,6 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa julkiseen kulutukseen ja nettovientiin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 5 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 1,8 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 3,9 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Alankomaiden makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Yksityinen velka ja vaihtotaseen ylijäämä ovat edelleen suuria, ja niillä on valtioiden rajat ylittävää merkitystä. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 52,4 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 48,7 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 54,5 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan vuoden 2021 lopun 58 prosentista vuoden 2022 loppuun mennessä 56,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Alankomaiden 4. toukokuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.20Itävalta Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 6,6 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,4 prosenttia vuonna 2021 ja 4,3 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 8,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 7,6 prosenttiin vuonna 2021 ja 3 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 3,6 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 9,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 74 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 70,5 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 83,9 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan vuoden 2021 lopun 87,2 prosentista vuoden 2022 loppuun mennessä 85 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä keskisuuria. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo Itävallan 28. huhtikuuta 2021 esittämät keskeiset tekijät. 4.2.21Puola Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 2,7 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4 prosenttia vuonna 2021 ja 5,4 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2021. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 7 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 4,3 prosenttiin vuonna 2021 ja 2,3 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 4,7 prosenttiin vuonna 2021, joten ne ovat vuonna 2021 suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 48,8 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 45,6 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 57,5 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 57,1 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 55,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä pieniä. Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä.

Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Puola esitti 30. huhtikuuta 2021 merkityksellisenä tekijänä sen, että velkasuhteen kasvu johtui alijäämän lisäksi myös siitä, että Puolan kehitysrahasto laski liikkeeseen joukkolainoja osana politiikkatoimia. 4.2.22Portugali Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 7,6 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 3,9 prosenttia vuonna 2021 ja 5,1 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan supistuvan 4,7 prosenttiin vuonna 2021 ja 3,4 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 2,5 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Portugalin makrotaloudessa on makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä tarkoitettuja epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät ulkomaisen nettovelan, yksityisen velan ja julkisen velan suureen määrään, ja järjestämättömien lainojen määrä on edelleen suuri tilanteessa, jossa tuottavuuden kasvu on hidasta. Elpymis- ja palautumissuunnitelma tarjoaa jatkossa mahdollisuuden puuttua epätasapainoihin sekä vastata investointi- ja uudistustarpeisiin. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 121,5 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 116,8 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 133,6 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 127,2 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 122,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakestävyysanalyysi vahvistaa riskien olevan keskipitkällä aikavälillä suuria. Perusskenaarion 10 vuoden kehitysarvion mukaan julkisen talouden velkasuhde supistuu ennustekauden aikana, vaikka se pysyykin suurena. Velkakehitys on herkkä makrotalouden häiriöille. Kun otetaan huomioon laaja joukko väliaikaisia häiriöitä, joita makrotalouden muuttujiin voi kohdistua (stokastisten ennusteiden perusteella), on todennäköistä, että velkasuhde voi olla vuonna 2025 suurempi kuin vuonna 2020. Muista velkakestävyyden kokonaisarvioinnin kannalta merkityksellisistä tekijöistä voidaan todeta, että riskejä osaltaan lieventävät velan maturiteetin pidentyminen viime vuosina, suhteellisen vakaat rahoituslähteet (eriytetty ja laaja sijoittajapohja), julkisen velan maksuprofiilin asteittainen tasoittuminen ja historiallisen alhaiset lainakustannukset, joita eurojärjestelmän toimenpiteet tukevat. Myös Next Generation EU -välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten ja investointien odotetaan tulevina vuosina vaikuttavan huomattavan myönteisesti ja pitkäaikaisesti BKT:n kasvuun, minkä pitäisi muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa osaltaan vahvistaa velkakestävyyttä. Lisäksi valtionkassa raportoi, että valuuttaa ja talletuksia on vuonna 2020 kertynyt 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja bruttorahoitustarpeiden arvioidaan pienenevän. Riskejä lisäävät tekijät ovat yhteydessä joistakin julkisista yhtiöistä ja yksityisestä sektorista johtuvaan ehdolliseen velkaan liittyviin riskeihin, kuten yrityksille covid-19-kriisin aikana myönnettyjen valtiontakausten mahdolliseen realisoitumiseen. Muut jäsenvaltion esittämät tekijät: Portugali esitti 30. huhtikuuta 2021 muita merkityksellisiä tekijöitä. Kirjeessään Portugalin viranomaiset korostivat Portugalin julkisen talouden tilanteen myönteistä kehitystä covid-19-pandemian puhkeamista edeltävinä vuosina, jolloin julkisen talouden rahoitusasema kääntyi ylijäämäiseksi vuonna 2019 ja velkasuhde pysyi vakaalla lasku-uralla vuosina 2016–2019. Portugalin viranomaiset mainitsivat muun muassa sen, että kriisin vaikutukset ovat epäsymmetrisiä maakohtaisten erityispiirteiden vuoksi. Portugalin osalta tämä koskee erityisesti sen suurta vieraanvaraisuusalaa, johon ulkomaisen matkailun häiriöt ovat vaikuttaneet voimakkaasti. 4.2.23Slovenia Keskipitkän aikavälin makrotaloustilanne: Talouden supistuttua 5,5 prosenttia vuonna 2020 sen odotetaan kasvavan 4,9 prosenttia vuonna 2021 ja 5,1 prosenttia vuonna 2022. Vuonna 2021 kasvu perustuu pääasiassa yksityiseen kulutukseen ja investointeihin. Talouden toimeliaisuuden ennustetaan palaavan vuoden 2019 tasolle vuonna 2022. Keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusasema, mukaan lukien investoinnit: Julkisen talouden alijäämän, joka vuonna 2020 oli 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, odotetaan kasvavan 8,5 prosenttiin vuonna 2021 ja supistuvan 4,7 prosenttiin vuonna 2022. Julkisten investointien, jotka vuonna 2020 olivat 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan kasvavan 5,8 prosenttiin vuonna 2021. Kansallisesti rahoitetun finanssipoliittisen tuen, jossa ovat mukana päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ja automaattisten vakauttajien toiminta, arvioidaan olevan 9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 9,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 (mitattuna perusjäämän muutoksella kriisiä edeltäneeseen tasoon (2019) verrattuna). Vuosina 2020 ja 2021 toteutetut toimenpiteet ovat 20. heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet ovat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Keskipitkän aikavälin velka-asema: Julkinen velka suhteessa BKT:hen oli vuoden 2018 lopussa 70,3 prosenttia ja vuoden 2019 lopussa 65,6 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa se kasvoi 80,8 prosenttiin. Tämän jälkeen sen ennustetaan supistuvan niin, että se on vuoden 2021 lopussa 79 prosenttia ja vuoden 2022 lopussa 76,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan velkakestävyysanalyysi osoittaa