Komission kertomus Euroopan parlamentille varainhoitovuotta 2006 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä) - Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jotka on laadittu EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan, Euratom-sopimuksen 180 b artiklan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan, EKR:n varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan sekä aiempiin EKR:n varainhoitoasetuksiin sisältyvien samankaltaisten säännösten nojalla {SEC(2008)2579} /* KOM/2008/0629 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 15.10.2008 KOM(2008) 629 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE varainhoitovuotta 2006 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä) – Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jotka on laadittu EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan, Euratom-sopimuksen 180 b artiklan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan, EKR:n varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan sekä aiempiin EKR:n varainhoitoasetuksiin sisältyvien samankaltaisten säännösten nojalla{SEC(2008)2579} SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO 3 I – KOMISSION VASTAUKSET SUOSITUKSIIN, JOITA EUROOPAN PARLAMENTTI ON ESITTÄNYT YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ ANTAMASSAAN PÄÄTÖSLAUSELMASSA 4 a) Monialaiset kysymykset 4 b) Alakohtaiset kysymykset 7 c)Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 11 II – EUROOPAN PARLAMENTIN MYÖNTÄMÄ VASTUUVAPAUS EUROOPAN KEHITYSRAHASTOLLE 11 III – Yksittäisiä virastoja ja tilintarkastustuomioistuinta koskevat suositukset päätöslauselmassa 11 JOHDANTO Käännösmääriä koskevien rajoitusten ja aikarajoitusten vuoksi komission kertomus Euroopan parlamentin tekemän varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapauden myöntämispäätöksen seurannasta[1] julkaistaan kaikilla EU:n virallisilla kielillä tiivistelmänä. Komission yksityiskohtaiset vastaukset kuhunkin parlamentin tekemään suositukseen ovat saatavilla komission valmisteluasiakirjassa[2], joka julkaistaan englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Molemmat seurantakertomukset liittyvät Euroopan parlamentin 22. huhtikuuta 2008 antamiin päätöslauselmiin. Tämän tiivistelmäkertomuksen kussakin luvussa[3] mainitaan viitteet edellä mainitun komission valmisteluasiakirjan suositusten numeroihin. Viitteiden avulla valmisteluasiakirjasta voidaan löytää kaikki suositukset (ja komission jo toteuttamat tai suunnittelemat toimet), jotka liittyvät tiettyyn lukuun tai kiinnostavat lukijaa erityisesti. Yleisen talousarvion toteuttamista sekä EKR:n ja erillisvirastojen toimintaa koskeviin vastuuvapauden myöntämispäätöksiin sisältyy komission havaintojen mukaan yhteensä 208 Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa suositusta. Komissio katsoo, että sadan suosituksen osalta edellytetyt toimenpiteet on jo toteutettu, vaikka joissakin tapauksissa niiden tuloksia on vielä tarkasteltava. Komissio suostuu 99 suosituksen osalta toteuttamaan parlamentin esittämät toimenpiteet. Komissio ei voi hyväksyä yhdeksää suositusta eikä sen vuoksi toteuta parlamentin esittämiä toimenpiteitä.[4] I – KOMISSION VASTAUKSET SUOSITUKSIIN, JOITA EUROOPAN PARLAMENTTI ON ESITTÄNYT YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ ANTAMASSAAN PÄÄTÖSLAUSELMASSA Seuraavassa esitetään tiivistelmä komission vastauksista pyyntöihin, joita parlamentti on esittänyt varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä antamissaan päätöslauselmissa. Kansallisiin hallintolausumiin, rakennerahastoihin ja ulkoisiin toimiin liittyviä kysymyksiä, jotka Euroopan parlamentti on esittänyt keskeisissä päätelmissään, käsitellään jäljempänä. A) Monialaiset kysymykset Tarkastuslausuma (komission valmisteluasiakirja, 14–17 kohta) Komissio on parantanut edelleen kirjanpitokäytäntöjään kirjanpidon laatua parantavan hankkeen kaltaisilla toimilla. Parannuksia on tehty erityisesti menettelyyn, jota käytetään erotettaessa tilikaudet toisistaan niitä päätettäessä. Komissio toimitti 30. huhtikuuta 2008 talousarvion valvontavaliokunnalle vaatimusten mukaisen kertomuksen ennakkomaksujen tilanteesta 31. joulukuuta 2007. Valvonta- ja tarkastusjärjestelmissä havaittujen puutteiden korjaaminen edellyttää lisäpanostusta. Kyse on erityisesti valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien varaumissa korostetuista puutteista ja sellaisista varainhoidon osa-alueista, joita tilintarkastustuomioistuin ei ole pitänyt tyydyttävinä. Komissio aikoo toteuttaa määrätietoisia toimia vuotuisissa toimintakertomuksissa 2007 esitettyjen varaumien syiden poistamiseksi ja seuraa tiiviisti kyseisten toimien edistymistä. Talousarviohallinto (komission valmisteluasiakirja, 18–19 kohta) Komissio pyrkii tehostamaan rakennerahastojen ohjelmakautta 2000–2006 koskevaa päättämismenettelyä toimittamalla tarkastuksia lausuman antavissa elimissä, jakamalla tietoa ohjelmien päättämistä koskevista suuntaviivoista ja saattamalla päätökseen sisäisiä menettelyitä. Ohjelmien päättämisen jälkeen komissio toimittaa tarkastuksia selvittääkseen jäännösvirheiden määrän ja tekee tarvittaessa lisärahoituskorjauksia. Rakennerahastoista suoritetut maksut EU-10-jäsenvaltioille ylsivät vuonna 2007 EU-15-maiden tasolle vastaavassa ohjelmavaiheessa. Koheesiorahastosta suoritettujen maksujen määrä jäi vuonna 2007 tietyissä jäsenvaltioissa edelleen hieman ennustettua pienemmäksi. Vuoden 2007 lopussa maksamatta olleiden maksusitoumusten kokonaismäärä vastasi suunnilleen kolmen vuoden maksuja. Koheesiorahastosta rahoitettavista hankkeista valtaosa on kuitenkin sellaisia, joista voi aiheutua menoja vuoden 2010 loppuun. Kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset ja toimielinten sopimuksen 44 kohta (komission valmisteluasiakirja, 1–3 ja 20–22 kohta) Komissio tukee yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan toimintasuunnitelmansa toimenpiteen 8 mukaisesti jäsenvaltioita, jotka päättävät antaa vapaaehtoisesti kansallisen hallinnointia koskevan ilmoituksen toimittamalla kirjanpitojärjestelmäänsä perustuvia tilipäätöksiä ja vastaamalla kansallisten viranomaisten tietopyyntöihin, vaikka niillä ei ole lakisääteistä velvollisuutta tehdä niin. Komissio, neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät toimielinten sopimuksessa (44 kohdassa) yhteisymmärrykseen siitä, että jäsenvaltioilta olisi edellytettävä vuosittain yhteenveto saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista. Tarkistettuun varainhoitoasetukseen sisällytettiin tätä koskevat säännöt, joiden myötä ensimmäiset yhteenvedot oli laadittava helmikuussa 2008. Komissio keskittää nyt huomionsa vuotuisia yhteenvetoja koskevien säännösten huolelliseen täytäntöönpanoon. Ensimmäisten vuotuisten yhteisvetojen tulokset ovat olleet kaiken kaikkiaan myönteisiä. Komissio pitää yhteenvetoja erittäin hyödyllisinä. Keskushallintoon kuuluvan elimen virallisesti toimittamat yhteenvedot lisäävät jäsenvaltioiden vastuuvelvollisuutta varojen käytön osalta. Asiasta vastaavat komission yksiköt antavat jäsenvaltioille palautetta ja ohjeistusta, jotta yhteenvetojen laatua voidaan parantaa seuraavalla lausuntokierroksella ja niitä voidaan hyödyntää yhä laajemmin yhteisön ohjelmien sisäisessä valvonnassa. Hallintotapa (komission valmisteluasiakirja, 23–29 kohta) Komission hallintotapamalli[5] perustuu perustamissopimuksen 211–219 ja 274 artiklan määräyksiin sekä varainhoitoasetukseen, jonka jäsenvaltiot ovat antaneet neuvostossa yksimielisesti kuultuaan Euroopan parlamenttia (EY:n perustamissopimuksen 279 artikla) ja tehtyään vuonna 1975 annetun yhteisen julistuksen mukaista yhteistyötä taloudellisilta vaikutuksiltaan merkittävien säännösten alalla. Pääjohtajille ja toimialajohtajille on annettu hallinnollinen vastuu budjettivallan käyttäjän kohdentamista varoista. Kukin johtaja laatii vuosikertomuksen ja ilmoituksen varojen käytöstä ja liittää niihin tarvittaessa varaumia (vuotuinen toimintakertomus ja ilmoitus). Kollegiona toimiva komissio on ”vastuussa talousarvion toteuttamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa tarkoitetulla tavalla” (274 artikla) antaessaan hallintosaavutuksiaan koskevan yhteenvetokertomuksen, jossa otetaan huomioon myös vuosikertomus poliittisten tavoitteiden saavuttamisesta (212 artikla). Se huolehtii vastuualueistaan analysoimalla vuotuisia toimintakertomuksia ja niihin liittyviä ilmoituksia sekä ottamalla kantaa tärkeisiin monialaisiin kysymyksiin, kuten aiheellisiin toimiin tilanteissa, jotka edellyttävät korjaustoimia komissiolta. Komissio katsoo, että jos tähän järjestelyyn lisättäisiin muodolliset ilmoitukset pääsihteeriltä tai budjettipääosaston pääjohtajalta, vastuualueiden rajat hämärtyisivät, sillä pääjohtajien vastuualuetta ei olisi enää rajattu yhtä selkeästi ja keskusyksiköiden ja operatiivisten yksiköiden toiminta voisi häiriintyä. Sisäisen tarkastuksen toimialan peruskirjassa, jonka komissio antoi 24. tammikuuta 2008, täsmennetään, että sisäisen tarkastuksen toimialan olisi annettava kokonaislausuntoja tarkastustilanteesta komissiossa viimeistään vuodesta 2009 alkaen. Komissiolla on selkeä käsitys varoista, joita hallinnoidaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Hallintotapajärjestelmässä komission ja jäsenvaltioiden vastuunjako on selkeä. Jäsenvaltioilla on päävastuu sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, joilla varmistetaan, että varat käytetään sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja käytössä on tehokkaita valvontajärjestelmiä. Komissiolla on kokonaisvastuu järjestelmän valvonnasta. Lisäksi komissio huolehtii siitä, että jäsenvaltiot hoitavat niille annetut tehtävät asianmukaisesti. Jos se toteaa, että näin ei ole, se sillä on velvollisuus turvautua käytettävissä oleviin menettelyihin maksatuksen keskeyttämiseksi ja rahoituskorjausten toteuttamiseksi. Komissio tekee tarvittavat tarkastukset ja toteuttaa aiheelliset toimenpiteet kantaakseen kaikilta osin vastuunsa EU:n varojen hoidosta. Sekä komission että jäsenvaltioiden odotetaan kuitenkin vielä tehostavan toimintaansa. Komissio antoi helmikuussa 2008 toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on vahvistaa edelleen sen valvontatehtävää rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä (KOM(2008) 97). Tätä aihetta käsitellään perusteellisemmin rakennetoimien yhteydessä. Komission sisäisen valvonnan järjestelmä (komission valmisteluasiakirja, 30–33 kohta) Komissio antoi helmikuussa 2008 kertomuksen toimintasuunnitelmastaan yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2008) 110). Kertomuksessa todetaan, että valtaosa puutteista on nyt korjattu. Sisäisen valvonnan kehys saadaan valmiiksi vuonna 2008. Ensimmäinen vaikutuksia käsittelevä kertomus annetaan vuoden 2009 alkupuolella. Komissio viimeistelee arviota valvontakustannuksista maatalouden, Euroopan aluekehitysrahaston ja suoran keskitetyn hallinnon aloilla. Komissio aikoo laatia syksyllä 2008 arvioinnin tulosten perusteella tiedonannon, jolla pyritään käynnistämään uudelleen toimielinten välinen keskustelu hyväksyttävästä riskistä. Yhteenvetokertomus (komission valmisteluasiakirja, 34–36 kohta) Yhteenvetokertomuksessa luodaan katsaus kaikkiin tapauksiin, joissa on arvioitu komission varainkäytön laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta. Komissio on antanut yksiköilleen ohjeet toteuttaa määrätietoisia toimia vuoden 2007 vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen varaumien syiden poistamiseksi. Kyseiset pääosastot ovat sitoutuneet korjaamaan havaitut puutteet selkeästi määriteltyjen toimintasuunnitelmien avulla. Komissio edellyttää, että aina kun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen näkemys poikkeaa pääjohtajan näkemyksestä, pääjohtajan on annettava asiasta selvitys seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan. Sisäisen tarkastuksen toimialan toimittaman vuotuisia toimintakertomuksia koskeneen tarkastuksen jälkeen vuotuisten toimintakertomuksen valmistelua koskevia ohjeita muutettiin vuodeksi 2007 siten, että kertomuksissa on vastedes ilmoitettava viipeistä toimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa. Lisäksi muutettujen ohjeiden mukaan sisäisen tarkastuksen toimialan esille ottamia keskeisiä kysymyksiä on käytettävä laadullisina kriteereinä varaumien arvioinnissa. Poliittinen vastuu ja komission vastuu hallinnoinnissa (komission valmisteluasiakirja, 37–42 kohta) Komissio toteaa, että vuotuisten toimintakertomusten esittämisessä on tapahtunut kaiken kaikkiaan edistymistä. Vuonna 2007 otettiin käyttöön sisäisen valvonnan mallit, jotka parantavat yksiköiden vuotuisten toimintakertomusten vertailtavuutta. Vuotuisia toimintakertomuksia koskevissa ohjeissa annetaan myös säännöt ja kriteerit varaumien tekemistä varten. Lisäksi ohjeissa edellytetään, että komission yksiköt raportoivat Euroopan tilintarkastustuomioistuimen keskeisistä suosituksista. Komissio aikoo antaa lisäohjeistusta vuoden 2008 vuotuisia toimintakertomuksia varten mainetta koskevien riskien käsittelystä sekä virhemäärien, olennaisuuden ja varaumien yhteydestä toisiinsa. Komissio on tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti sen ehdotukseen, jonka mukaan voidaan ottaa yhteinen toimintalinja edunvalvojien rekisteröintiin. Myös EU:n rahoituksen saajia ja asiantuntijaryhmien jäseniä koskevaa tiedotusta on pyritty parantamaan. Komissio katsoo, että nykyisissä komission jäsenten toimintasäännöissä on jo kattavia ja tarkoituksenmukaisia sääntöjä vastuullisuudesta ja etiikasta. Komission jäsenten henkilöstön palkkaaminen tapahtuu henkilöstösääntöjen mukaisesti. Eettisiä sääntöjä koskevan riippumattoman tutkimuksen[6] mukaan Euroopan komission asiassa noudattama järjestelmä on vakaa ja käytössä on tarvittavat säännöt ja menettelyt. b) Alakohtaiset kysymykset Tulot (komission valmisteluasiakirja, 43 kohta) Komissio sisällyttää valvontakertomuksiinsa varaumat, jotka koskevat jäsenvaltioiden vuotuisten alv-ilmoitusten eriä. Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät edelleen varmistamaan, että varaumat poistetaan kohtuullisessa aikataulussa. Komissio tekee tarvittaessa hallintokäyntejä, joiden tarkoituksena on laatia – yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa – tarkoituksenmukaisia strategioita pitkään voimassa olleiden varaumien poistamiseksi. Jos ei näytä siltä, että varaumat saadaan poistetuiksi, komissio pohtii, onko syytä aloittaa rikkomisesta johtuva menettely. Yhteinen maatalouspolitiikka (komission valmisteluasiakirja, 44–54 kohta) Komissio on Euroopan parlamentin tavoin tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin on todennut yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien menojen hallinnoinnin parantuneen vuonna 2006 yleisellä tasolla. Komissio toimittaa edelleen tarkastuksia, joilla voidaan varmistaa, että yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää sovelletaan täysimääräisesti ja oikein. Havaitessaan puutteita komissio määrää rahoituskorjauksia. Vuodeksi 2008 suunnitellaan kuuden yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan tarkastuskäynnin tekemistä uusiin jäsenvaltioihin. Maatalouspääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa esitettiin varauma, joka koski yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän käyttöä Kreikassa. Kreikan viranomaiset ovat laatineet toimintasuunnitelman kyseisen varauman poistamiseksi. Komissio seuraa tilannetta tiiviisti. Maaseudun kehittämiseen liittyvien maatalouden ympäristötoimenpiteiden hyväksymisedellytysten osalta jäsenvaltioilla on vastedes velvollisuus varmistaa, että kaikki maaseudun kehittämistoimenpiteet ja siten myös maatalouden ympäristötoimenpiteet ovat todennettavissa ja valvottavissa. Lisäksi jäsenvaltioissa käytössä olevista valvontajärjestelyistä on saatava riittävä varmuus siitä, että jäsenvaltiot noudattavat hyväksymiskriteereitä ja muita sitoumuksia. Tätä kysymystä on käsitelty myös maaseudun kehittämistä koskevassa ohjelmasuunnittelussa vuosiksi 2007–2013. Komissio on esittänyt osana yhteisen maatalouspolitiikan tarkoituksenmukaisuuden tarkistamista lakiehdotuksia estääkseen maatalousalan tulotuen myöntämisen sellaisille yrityksille, joiden liiketoiminnan tarkoitus ei liity lainkaan tai liittyy vain vähäisessä määrin maataloustoiminnan harjoittamiseen. Jos ehdotukset hyväksytään, jäsenvaltiot voivat päättää olla maksamatta suoraa tukea kyseisille yrityksille. Rakennetoimet, työllisyys ja sosiaaliasiat (komission valmisteluasiakirja, 4–11 ja 55–79 kohta) Komissio hyväksyi helmikuussa 2008 toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on vahvistaa edelleen sen valvontatehtävää rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä (KOM(2008) 97). Komissio antaa Euroopan parlamentille neljännesvuosikatsaukset toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja tietoja vaatimistaan oikaisuista ja takaisinperinnästä. Komissaari Vladimir Špidla esitti talousarvion valvontavaliokunnalle neljännesvuosikatsauksen 2. kesäkuuta 2008 ja komissaari Danuta Hübner 15. heinäkuuta 2008. Lisäksi komissio aikoo laatia toimintasuunnitelmaa edistymistä koskevan välikertomuksen lokakuussa 2008 ja loppukertomuksen tammikuussa 2009. Toimintasuunnitelmaan on lisätty tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden seuranta. Komissio tekee julkisissa hankinnoissa havaittuihin sääntöjenvastaisuuksiin sovellettavia rahoituskorjauksia koskevien suuntaviivojensa mukaisesti sataprosenttiset korjaukset, kun on kyse julkisia hankintoja koskevien sääntöjen vakavista rikkomisista. Tällainen on esimerkiksi sellaisten sopimusten tiedoksiannon vakava laiminlyönti, jotka kuuluvat EU:n laajuisen tarjouskilpailun järjestämisvelvoitteen piiriin. Komissio tekee kiinteämääräisiä tai ekstrapoloituja korjauksia, kun se on perusteltua. Se pyrkii nopeuttamaan maksatuksen keskeyttämistä ja rahoituskorjausten tekemistä koskevaa päätöksentekomenettelyä. Se on selventänyt rahoituskorjausten alalla käytettävää terminologiaa ja pyrkii käyttämään termejä vastedes yhdenmukaisesti kertomuksissaan. Sekä ohjelmakautta 2000–2006 että ohjelmakautta 2007–2013 koskevassa lainsäädännössä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus käyttää tietyin edellytyksin sellaisista hankkeista vapautunutta EU:n rahoitusta, joista se on vedetty pois. EU:n tietylle ohjelmalle tai koheesiorahastosta tiettyyn hankkeeseen myöntämään rahoitukseen tehdään nettovähennyksiä vain silloin, kun komissio määrää rahoitusoikaisun tekemisestä päätöksellään, tai kun ei ole näköpiirissä vaihtoehtoisia menoja, jotka voidaan korvata esimerkiksi vuosina 2007–2013 täytäntöön pantavien ohjelmien päättämisen tai osittaisen päättämisen vuoksi. Komissio katsoo, että myös sellaiset rahoituskorjaukset, joihin ei liity EU:n rahoituksen nettovähennystä, voivat vauhdittaa tarkastusten parantamista, sillä ne vaikuttavat jäsenvaltioiden talousarvioihin. Komissio antoi 22. helmikuuta 2008 vuotuisten yhteenvetokertomusten alustavat tulokset tiedoksi parlamentille. Se esitti 25. maaliskuuta 2008 kertomuksista yksityiskohtaisen analyysin, joka liitettiin myös aluepolitiikan pääosaston ja työllisyyspääosaston vuotuisiin toimintakertomuksiin. Komissio toimitti 21. huhtikuuta 2008 parlamentille päivitetyn version analyysista ja ilmoitti 15. heinäkuuta 2008 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa, että Saksaa vastaan oli aloitettu rikkomisesta johtuva menettely. Komission mukaan se, että vuotuisten yhteenvetokertomusten virallinen laatiminen on annettu keskushallinnon elimen tehtäväksi, kuuluu kertomusten keskeisiin piirteisiin ja lisää jäsenvaltioiden vastuuvelvollisuutta EU:n varojen käytön osalta. Komissio antaa jäsenvaltioille tarkistetut ohjeet, joihin sisältyy suosituksia vuotuisten yhteenvetokertomusten laadun parantamisesta vuonna 2008. Sisäiset politiikat, mukaan lukien tutkimus (komission valmisteluasiakirja, 80–100 kohta) Suurin tutkimusmenojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuva riski on se, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina eikä komissio myöhemmin havaitse ja korjaa virhettä. Monet laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet ovat sellaisia, että ne voidaan havaita (ja siis korjata) ainoastaan suorittamalla tarkastuksia paikalla. Ratkaistakseen tämän ongelman komissio on siirtänyt tarkastusstrategiansa painopisteen virheiden havaitsemiseen ja korjaamiseen maksun suorittamisen jälkeen. Tutkimuspääosastot ovat panneet täytäntöön kuudenteen puiteohjelmaan liittyvät tarkastusstrategiansa lisäämällä tarkastusten määrää, ottamalla käyttöön uuden otantastrategian ja korjaamalla järjestelmävirheet, jotka kyseinen edunsaaja on toistanut muissa tarkastamattomissa sopimuksissa. Tarkastusstrategian täytäntöönpanovaihe kestää neljä vuotta. Koska tutkimuspääosaston tarkastusstrategia on monivuotinen, sen tehokkuutta voidaan mitata ja arvioida täysipainoisesti vasta puiteohjelman loppuvaiheissa. Koulutuksen ja kulttuurin alalla komissio noudattaa tarkistettua valvontastrategiaa, joka perustuu yhdennetyn sisäisen valvonnan kehykseen. Kyseinen strategia sisältää kansallisten viranomaisten ennakkoon antamat tarkastuslausumat, jotka kattavat vuodet 2007–2013, ja jälkikäteen annettavat vuotuiset tarkastuslausumat, jotka koskevat varojen käyttöä edellisten vuosien aikana. Järjestelmätarkastussuosituksiin perustuvat jatkotoimet on otettu osaksi kansallisten viranomaisten ennakkoon antamien, vuosia 2007–2013 koskevien tarkastuslausumien arviointiprosessia. Ne ovat lisäksi jatkuvan seurannan kohteena. Lisäksi sääntöjä, jotka koskevat vuosien 2007–2013 uusia koulutus- ja kulttuurialan ohjelmia, on yksinkertaistettu ja kokonaissummiin perustuvat rahoitusjärjestelyt ja kiinteämääräiset rahoitusjärjestelyt ovat laajassa käytössä. Komissio jatkaa aiheellisia toimenpiteitä noudattaakseen Euroopan parlamentin suositusta ja pyyntöä edunsaajille suoritettavien maksujen lykkäämisestä sekä varainhoitoasetuksessa menotapahtumille asetettuja määräaikoja. Määräaikaan mennessä suoritettujen maksujen prosentuaalista osuutta onkin onnistuttu kasvattamaan. Tilannetta seurataan myös jatkossa erittäin tarkkaavaisesti, jotta myönteinen kehitys jatkuisi. Liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa komissio antaa yksityiskohtaiset vastaukset Euroopan parlamentin suosituksiin, jotka koskevat sisäisen politiikan osa-alueita. Ulkoiset toimet (komission valmisteluasiakirja, 12–13 ja 101–118 kohta) Täyttääkseen varainhoitovuotta 2006 koskeneen vastuuvapausmenettelyn aikana antamansa sitoumukset komissio antaa vuosittain ja parlamentin pyynnöstä tietoja usean rahoittajan muodostamista rahastoista. Lisäksi komissio laatii säännöllisin väliajoin katsauksia tilanteeseen Irakissa ja Afganistanissa. Käytettävissä on myös aihetta käsitteleviä verkkosivustoja, joita päivitetään säännöllisesti. Rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimusta (FAFA) käsittelevän työryhmän viidennessä kokouksessa (10.–11. huhtikuuta 2008) hyväksyttiin näkyvyyttä koskevat yhteiset ohjeet. EU:n edustajien oikeus toimittaa tarkastuksia, jotka koskevat yhteistyössä hallinnoitavia hankkeita, on vahvistettu. Komissio ja Yhdistyneen Kansakunnat kehittävät parhaillaan tarkastuksia varten yhteisiä toimintaohjeita, joilla pyritään helpottamaan tarkastuskäyntien tekemistä. Komissio on pyrkinyt parantamaan järjestelmiä, joiden tarkoituksena on varmistaa ulkoisiin toimiin liittyvien menojen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus hankkeiden toteutuksesta vastaavissa organisaatioissa. Komissio on muun muassa laatinut avustuksista ja palkkioperusteisista palveluista aiheutuvien menojen tarkastamista koskevat vakiomuotoiset toimintaohjeet (jotka muuttuivat pakollisiksi helmikuussa 2006) ja rahoitus- ja järjestelmätarkastuksia koskevat uudet vakiomuotoiset toimintaohjeet (jotka muuttuivat pakollisiksi lokakuussa 2007), päättänyt ulkoisten tarkastusten tulosten kokoamisesta vuosittain yhteenvetokertomukseksi tulosten luokittelua ja korjaustoimien määritystä varten sekä kehittänyt CRIS-tarkastuksen ( Common Relex Information System ) tarkastustuloksista laadittavien selvitysten parantamiseksi. Euroopan parlamentin päätöslauselma varainhoitovuotta 2006 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä sisältää myös liittymisen valmistelemista, humanitaarista apua, kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja ulkosuhteita koskevia suosituksia. Komission vastaukset näihin suosituksiin ovat liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa ulkoisia toimia ja Euroopan kehitysrahastoja koskevissa kohdissa. Hallintomenot ja erillisvirastoihin liittyvät kysymykset (komission valmisteluasiakirja, 119–125 ja 191–208 kohta) Euroopan parlamentti on esittänyt komissiolle sekä yleisen talousarvion vastuuvapauden myöntämismenettelyssä että yksittäisten virastojen vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöslauselmissakin useita suosituksia, jotka koskevat sääntelyvirastoja.[7] Komissio hyväksyi 9. heinäkuuta 2008 varainhoidon puiteasetuksen tarkistuksen[8], jossa säädetään virastojen velvollisuudesta esittää maksupyynnöissään yksityiskohtaisia ja ajantasaisia ennusteita käteisvarojen todellisesta tarpeesta vuoden aikana tarpeettomien kassatapahtumien välttämiseksi. Tarkoituksena on antaa komissiolle valmiudet seurata tiiviimmin virastojen kassavaroja sekä parantaa sitä kautta suunnittelua ja lisätä avoimuutta. Lisäksi aiotaan toteuttaa horisontaalinen arviointi, joka perustuu maaliskuussa 2008 annettuun komission tiedonantoon ”Euroopan unionin virastot – tulevaisuuden näkymiä”. Arvioinnissa tarkastellaan myös virastojen vaikutusta komission sisäiseen organisaatioon ja toimintaan. Komissio ehdottaa toimielinten yhteisen työryhmän perustamista Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. Työryhmän tehtävänä olisi muun muassa horisontaalisen arvioinnin tavoitteiden ja laajuuden määrittely. Komissio aikoo raportoida arvioinnin tuloksista vuoteen 2009 tai 2010 mennessä. Vuonna 2007 erään kiinteistöalan asiantuntijayrityksen tehtäväksi annettiin toteuttaa yhteisön kiinteistöpolitiikkaa koskeva tutkimus. Tutkimuksessa selvitetään jäsenneltyä tapaa lähestyä töitä, jotka on välttämättä suoritettava ajan mittaan, jotta komission kiinteistöinvestointien hoito olisi moitteetonta ja tehokasta. Vuoden 2008 lopulla tai vuoden 2009 alkupuolella toteutettavan toisen tutkimuksen aiheena ovat rakennukset, joihin sovelletaan käyttöoikeutta. Tutkimustuloksia käytetään perusteluina määrärahapyynnöille ja ne annetaan tiedoksi toimivaltaisille valiokunnille. c)Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset Euroopan parlamentti esitti vastuuvapaudesta antamassaan päätöslauselmassa komissiolle suosituksia, jotka koskivat seitsemää tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2007 julkaisemaa erityiskertomusta. Komission vastaukset kyseisiin suosituksiin esitetään komission valmisteluasiakirjassa (126–175 kohta). II – EUROOPAN PARLAMENTIN MYÖNTÄMÄ VASTUUVAPAUS EUROOPAN KEHITYSRAHASTOLLE Komissio on jo puuttunut tai aikoo puuttua lähes kaikkiin Euroopan parlamentin esille ottamiin Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskeviin kysymyksiin. Kymmenenteen EKR:ään sovellettava varainhoitoasetus annettiin 18. helmikuuta 2008 (EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1). Varainhoitoasetuksen 156 artiklassa säädetään, että valtaosaa kymmenennen EKR:n säännöistä sovelletaan aiempiin EKR:iin. Vaikka aiempiin EKR:iin sovellettavia varainhoitoasetuksia ei teknisesti ottaen kumota ja korvata kymmenenteen EKR:ään sovellettavalla varainhoitoasetuksella, lopputulos on käytännössä sama. Kymmenenteen EKR:ään sovellettava varainhoitoasetus yksinkertaistaa sen vuoksi huomattavasti eri EKR:ien hallinnointia. Tähän on syynä erityisesti se, että sen säännökset on yhtenäistetty mahdollisimman laajasti yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen kanssa. Poikkeuksena ovat kysymykset, jotka katsotaan edelleen erityisiksi muutetun Cotonoun sopimuksen tai neuvoston sisäisen sopimuksen mukaisesti. Komission valmisteluasiakirjassa on lisätietoja suosituksista (176–190 kohta). III – YKSITTÄISIÄ VIRASTOJA JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINTA KOSKEVAT SUOSITUKSET PÄÄTÖSLAUSELMASSA Euroopan parlamentti on antanut sekä yleisen talousarvion vastuuvapauden myöntämismenettelyssä että yksittäisten virastojen vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöslauselmissa komissiolle useita suosituksia. Edellä yleistä talousarviota koskevassa osiossa on esitetty tiivistelmä komission vastauksista joihinkin virastoja koskeviin monialaisiin kysymyksiin. Komission vastaukset muihin monialaisiin kysymyksiin ja sille osoitettuihin yksittäisiä virastoja koskeviin suosituksiin esitetään valmisteluasiakirjassa (119–125 ja 191–208 kohta). Kyseinen jakso sisältää myös vastauksen vastuuvapauden myöntämistä koskevassa päätöslauselmassa esitettyyn tilintarkastustuomioistuinta koskevaan suositukseen. * * * [1] Yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2006 sekä EKR:n ja erillisvirastojen toimintaa vuonna 2006 koskevat vastuuvapauden myöntämismenettelyt. [2] Komission valmisteluasiakirja, joka on liitteenä varainhoitovuotta 2006 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta laaditussa komission kertomuksessa Euroopan parlamentille. [3] Sekä tässä tiivistelmäkertomuksessa että seikkaperäisessä valmisteluasiakirjassa noudatetaan mahdollisimman tarkoin Euroopan parlamentin suositukset sisältävien päätöslauselmien rakennetta. [4] Ks. suositukset 2, 25, 29, 39, 58, 63, 133, 151 ja 202. [5] Komission hallintotapaselvityksessä kuvaillaan komission ja sen yksiköiden toimintatapoja ja erityisesti vastuullisuus- ja vastuuvelvollisuusjärjestelmiä. Ks. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/doc/governance_statement_fi.pdf. [6] Euroopan julkisen hallinnon instituutin yhteistyössä Utrechtin hallintokoulun, Helsingin yliopiston ja Vaasan yliopiston kanssa toteuttama tutkimus, jonka komissio julkaisi 11. joulukuuta 2007. [7] Sekä yleisen talousarvion toteuttamista että yksittäisiä virastoja koskevan vastuuvapauden myöntämisestä annetut päätöslauselmat sisältävät suosituksia komissiolle virastoja koskevissa monialaisissa kysymyksissä ja yksittäisiä virastoja koskevissa erityiskysymyksissä. Komission vastaukset näihin suosituksiin ovat valmisteluasiakirjan 119–125 ja 191–208 kohdassa. [8] Komission asetus (EY, Euratom) N:o 652/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 muuttamisesta.