Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 283/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA”

EU-nro: PGI-HU-02493 – 8. maaliskuuta 2019

SAN ( ) SMM (X)

1. [SAN:n tai SMM:n] nimi tai nimet

”Fertőd vidéki sárgarépa”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Unkari

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Fertőd vidéki sárgarépa” on porkkana, joka tuotetaan kasvattamalla Daucus carota L -lajia. Käytetyt lajikkeet ovat Fertődi vörös, Nantes-tyyppinen Napa ja Napoli-porkkana.

Markkinoille saatettaessa Fertőd vidéki sárgarépa -porkkana on lieriön tai kartion muotoinen, pituudeltaan 150–250 mm, halkaisijaltaan 15–40 mm ja painoltaan 50–150 g eikä siinä ole lisäjuuria eikä juuria kärjessä. Juuren runko on kirkkaan punainen, pitkä ja sileä, eikä siinä ole haaraumia tai halkeamia. Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanalle on ominaista sen makeahko maku. Fertőd vidéki sárgarépa -porkkana eroaa muista porkkanoista siten, että se on punaisempi ja makeampi, sen maku on voimakas ja se on pitkä, sileä ja haaraton.

Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan kemialliset ominaisuudet ovat seuraavat:

— sokeripitoisuus: vähintään 5 mg/100 g tuoretuotetta;

— kalsiumpitoisuus: vähintään 40 mg/100 g tuoretuotetta;

— fosforipitoisuus: vähintään 30 mg/100 g tuoretuotetta.

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanaa viljellään ja sato korjataan 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

–

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue sijaitsee Unkarin Länsi-Transdanubian alueella Győr-Moson-Sopronin maakunnassa, Fertőjärven eteläpuolella Hegykőn ja Fertőhomokin kylien hallinnollisten rajojen sisällä näiden kylien halki kulkevan päätien pohjoispuolella.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteen ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen laatuun.

Fertőjärven rannalla viljelty porkkanatyyppi on ollut tunnettu ja suosittu tuote jo parinsadan vuoden ajan. Fertőd vidéki sárgarépa -porkkana eroaa muualla Unkarissa viljellyistä porkkanoista siten, että se on punaisempi ja makeampi, sen maku on voimakas ja se on pitkä, sileä ja haaraton. Tämä johtuu maaperästä sekä Fertőjärven ja Alppien alarinteiden ilmastosta. Vesistön säännöstelyn jälkeen maa-aines on entisellä järvenpohjalla kuivaa, irtonaista, syvää ja tuoretta. Juurikas kasvattaakin syvät, sileät ja haarattomat juuret.

Hegykőn ja Fertőhomokin kylät sijaitsevat Fertőjärven rannalla. Maaperä on heterogeenisesti ja mosaiikkimaisesti kuvioitunutta, ja sille on myös ominaista maaprofiilin alluviaalinen kerrostuneisuus, hyvin vaihteleva mekaaninen koostumus ja korkea CaCO3-pitoisuus. Maaperä on emäksistä tai joskus voimakkaan emäksistä.

Fertőjärven alueen maaperää on aina muokannut veden luontainen liike. Fertőjärven vedet tulvivat usein alaville maille, kun veden pinta on korkealla tai kun tuuli puhaltaa pitkään pohjoisesta. Tämä tuo tulvineille alueille liuenneita suoloja ja suspendoitunutta hiekkaa, silttiä ja savihiukkasia. Tärkeimmät maaperän muodostumiseen vaikuttavat tekijät ovat näin ollen sedimenttien kerrostuminen ja tasoittuminen, niittymaan muodostuminen sekä suolan kertyminen ja suolapitoisuuden kasvu. Tällainen maaperä on yleensä melko harmaata ja sisältää järven pohjasta peräisin olevaa sedimenttiä ja karkeaa hiekkaa. Maaperä on helppoa työstää, ja sen vesitasapaino on hyvä. Maaperä soveltuukin hyvin juurikkaiden, kuten Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan, viljelyyn.

Porkkanan tavallista korkeammat kalsium- ja fosforiarvot johtuvat tärkeimmistä maaperän muodostumiseen Fertőjärven alueella vaikuttavista tekijöistä. Näitä ovat sedimenttien kerrostuminen ja tasoittuminen, niittymaan muodostuminen sekä suolan kertyminen ja suolapitoisuuden kasvu.

Myös paikalliset ilmasto-olot ovat suotuisat Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan viljelylle, koska viljelyalueena on Unkarin viilein ja kostein tasanko. Sateet jakaantuvat tasaisesti koko kasvukaudelle, mikä on Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan kehityksen kannalta ihanteellista. Porkkanan itämisen ja muodostumisen aikana vaadittavan tasaisen kosteuden korkea taso perustuu alueen vuotuiseen sademäärään, joka on 650–700 mm. Satomäärät ovat yleensä tasaiset, mikä on maaperän vesipitoisuuden ja Fertőjärven vesipinta-alan ansiota. Tämä hyvin suuri järvi sijaitsee viljelyalueesta noin 1 200 – 1 500 metrin päässä ja tuottaa vaaditun kosteuden vallitsevien pohjois- ja luoteistuulten ansiosta.

Keskilämpötila on –2 °C tammikuussa ja +22 °C heinäkuussa, ja vuotuinen keskilämpötila on noin +10 °C. Melko alhaiset kesälämpötilat soveltuvat hyvin Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan viljelyyn, koska se kasvaa parhaiten noin +16 °C:n lämpötilassa. Helteinen keli edistää lehtiosan kasvua mutta haittaa juuren muodostumista. Kohtuullinen lämpö suosii myös karoteenin muodostumista, ja karoteeni antaa Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanalle värin, joka on aistinvaraisesti havaiten punaisempi kuin muualla viljellyt porkkanat (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Lisäksi alueella saadaan runsaasti auringonpaistetta keväästä syksyyn. Auringonvaloa saadaan jopa 2 000 tuntia vuodessa. Kypsymisen aikana auringonpaistetuntien suuri määrä edistää sokerien muodostumista, mikä antaa porkkanalle sen makean maun.

Paikallista asiantuntemusta hyödyntävässä harjukylvössä maa kootaan 30 cm korkeisiin harjuihin, joiden lakipisteet ovat 75 cm etäisyydellä toisistaan. Harjujen päälle kylvetään 25–30 siementä metrille 1–2 cm:n syvyyteen kahteen riviin. Kylvösyvyydellä on suuri vaikutus tasalaatuiseen versomiseen.

Harjukylvötekniikat helpottavat sileiden, haarattomien juurien muodostumista, kuten Hanna Némethy Zoltánné Uzoni osoittaa väitöskirjassaan (2001).

Alueen keskitiheä hiekkainen hiuemaa ja ilmasto sopivat ihanteellisesti Fertőd vidéki sárgarépa -porkkanan kaltaisten juurikkaiden viljelyyn. Harjuviljelytekniikka on opetettu sukupolvelta seuraavalle jo noin 150 vuoden ajan, mikä on onnistumisen keskeinen taustatekijä.

”Fertőd vidéki sárgarép” on kuluttajien hyvin tuntema ja suosima maineikas tuote. Sen merkitystä korostetaan Dénes Sándorin väitöskirjassa (Pécsin yliopiston tutkijakoulu, 2012) ”A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában” (Gastronomian rooli Unkarin matkailukartalla). Väitöskirjassaan Sándor toteaa Fertőd vidéki sárgarép -porkkanan olevan yksi Länsi-Transdanubian alueelle luonteenomaisista paikallisista tuotteista.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.