Virallinen lehti nro C 304 , 06/10/1997 s. 0045



A4-0257/97 Päätöslauselma komission kertomuksesta vuodelta 1996: Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa (KOM(96)0650 - C4-0084/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(96)0650 - C4-0084/97), - ottaa huomioon neljännen naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan keskipitkän aikavälin yhteisön toimintaohjelman (1996 - 2000) ((EYVL L 335, 30.12.1995, s. 37)) ja sitä koskevan lausuntonsa ((EYVL C 323, 4.12.1995, s. 167 )), - ottaa huomioon Beijingissä vuonna 1995 pidetyn neljännen naisten maailmankonferenssin toimintasuunnitelman, - ottaa huomioon Ateenassa marraskuussa 1992 «vallanpitäjänaisista»annetun julkilausuman ja naisministerien toukokuussa 1996 hyväksymän Rooman peruskirjan «Naiset politiikan ja yhteiskunnan uudistajina», - ottaa huomioon naisten oikeuksien valiokunnan mietinnön sekä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan lausunnot (A4-0257/97), A. ottaa huomioon, että naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia Euroopan unionissa koskevan komission kertomuksen tavoitteena on lisätä yhteisön yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan politiikan tuntemusta laajan lukijakunnan piirissä ja rohkaista keskustelua tulevasta toimintamallista, B. ottaa huomioon, että EU oli johtavassa asemassa Beijingin naisten maailmankonferenssissa ja että sillä on nyt mahdollisuus vakiinnuttaa tämä asemansa olemalla toimintasuunnitelman kahdentoista strategisen tavoitteen toteutuksen eturintamassa, C. ottaa huomioon, että Essenin ja Madridin Eurooppa-neuvostot tunnustivat naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen ensiarvoisen tärkeyden, D. katsoo, että yhtäläisten mahdollisuuksien tärkeys vahvistettiin Amsterdamin perustamissopimusluonnoksessa tekemällä lisäykset unionin toiminnan perusperiaatteita käsitteleviin 2 ja 3 artiklaan ja samapalkkaisuutta käsittelevään 119 artiklaan sekä uudella 6 a artiklalla, joka käsittelee sukupuoleen perustuvan syrjinnän vastaista taistelua, E. katsoo, että naisten ja miesten välinen pariteettidemokratia tulisi panna täytäntöön, jotta voitaisiin lisätä kansalaisten samaistumista demokraattiseen prosessiin ja poliittisiin rakenteisiin, F. katsoo, että Rooman peruskirjassa päätettiin toimintasuunnitelmista, jotka kattavat naisten aseman päätöksenteossa niin politiikassa ja julkishallinnossa kuin myös oikeudessa, kansanterveydessä, rahoitusalalla, koulutuksessa ja työmarkkina-asioissa, G. katsoo, että vaikka naisia on työmarkkinoilla yhä enemmän, heidät erotellaan edelleen talouden eri alojen ja toimintalohkojen sisällä; he joutuvat tämän vuoksi usein epätyypillisiin työsuhteisiin tai tekemään kotityötä ja he joutuvat yhä miespuolisia työtovereitaan herkemmin työttömiksi, H. ottaa huomioon, että naisten ja miesten välinen palkkakuilu on yhä noin 20 % huolimatta yhteisön lainsäädännöstä ja kansallisista säädöksistä; katsoo, että komission käyttäytymissääntö naisten ja miesten samanarvoisen työn samapalkkaisuuden toteuttamisesta tarjoaa työnantajille mallin naisten ja miesten palkkojen konkreettista toteuttamista varten, I. ottaa huomioon, että vain pieni osa itsensä työllistävistä ja pienyritysten johtajista on naisia, J. ottaa huomioon, että työmarkkinaosapuolet ovat äskettäin laatineet luonnoksen osa-aikaista työtä koskevaksi puitesopimukseksi, jolla voisi olla suuria vaikutuksia naisiin, ottaen huomioon, että jopa 83 % osa-aikaista työtä tekevistä on naisia ja että monet heistä ovat kärsineet osa-aikaisen työntekijän asemansa vuoksi epäsuorasta syrjinnästä, K. katsoo, että työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen on kysymys, joka koskee sekä miehiä että naisia ja käsittää lastenhoitopalvelujen lisäksi muidenkin riippuvuussuhteessa olevien henkilöiden, kuten ikääntyneiden, sairaiden tai vammaisten sukulaisten, hoidon sekä perustavanlaatuisia elämäntyyliin liittyviä kysymyksiä, L. ottaa huomioon, että toimenpiteiden, joilla on autettu työntekijöitä yhdistämään työ- ja perhe-elämänsä, on todettu lisäävän tuottavuutta ja henkilöstön pysyvyyttä; Kertomus vuodelta 1996 1. Suhtautuu hyvin myönteisesti tähän ensimmäiseen vuosikertomukseen, joka on erityisen hyödyllinen väline yhtäläisten mahdollisuuksien politiikkojen seuraamisessa kansallisella ja yhteisön tasolla; 2. Pahoittelee, että tästä ensimmäisestä vuosikertomuksesta puuttuvat arviointi ja analyysi; 3. Pyytää komissiota vahvistamaan kertomuksen strategista luonnetta laatimalla kertomukseen - monivuotisen ohjelman suuntaviivoja noudattaen - yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman seuraavaa vuotta varten; 4. Pahoittelee, että vuosikertomuksesta on jätetty pois naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevalle keskustelulle tärkeitä aihealueita, erityisesti naisiin kohdistuva väkivalta, naiset, terveys ja ympäristö sekä hallitustenvälinen konferenssi; 5. Kehottaa komissiota ottamaan seuraavassa kertomuksessaan huomioon seuraavat seikat: - kyseisen vuoden tapahtumiin keskittyminen, - enemmän esimerkkejä jäsenvaltioista, - yhtäläisten mahdollisuuksien alan sanaston, - laajempi analyysi aiheesta, jotta kertomusta voidaan käyttää tulevasta toimintamallista käytävän keskustelun pohjana; 6. Suosittelee, että seuraavassa vuosikertomuksessa kiinnitetään erityistä huomiota EU:n laajentumisen mahdollisiin vaikutuksiin ja laaditaan tätä varten tutkimus yhtäläisten mahdollisuuksien asemasta kussakin hakijamaassa verrattuna yhteisön säännöstöön; Valtavirtaistaminen 7. Katsoo, että valtavirtaistaminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien yhteydessä tulisi toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään naisten asemaa aloilla, joilla he ovat erityisen epäedullisessa asemassa; 8. Pyytää komissiota esittämään edistymistä koskevan vuotuisen kertomuksen mainstreaming-periaatteesta yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa vuosikertomuksessa; 9. Kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat EU:n lainsäädäntöehdotusten eri sukupuoliin kohdistuvien vaikutusten arvioinnille, joka olisi samantapainen kuin vaikutusten arviointi, jollainen jo liitetään moniin komission ehdotuksiin; 10. Pyytää komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita valvomaan tiiviimmin mainstreaming-periaatteen soveltamista kaikissa niiden menettelytavoissa ja toimissa; 11. Katsoo, että sukupuolikohtaiset tilastot ja tiedot ovat olennaisia välineitä arvioitaessa tasa-arvotavoitteiden saavuttamista ja edistettäessä valtavirtaistamista, sillä ne osoittavat menettelytapojen erilaiset vaikutukset miehiin ja naisiin, erityisesti aloilla, joiden on aiemmin katsottu olevan sukupuolen suhteen neutraaleja; pitää välttämättömänä vertailukelpoisten tunnuslukujen ja analyysi- ja tiedonsaantimenetelmien yksilöimistä, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti yhteisön tasa-arvo- ohjelmia; 12. Kehottaa tunnustamaan seuraavassa, tilastotietoja koskevassa monivuotisessa puiteohjelmassa naisten ja miesten välisten yhtäläisten mahdollisuuksien tärkeyden siten, että siinä kehitetään menetelmiä sukupuolikohtaisten tilastojen laatimiseksi kaikilla oleellisilla politiikan alueilla; 13. Pyytää komissiota luomaan rakenteita ja tarpeellisia taloudellisia välineitä mainstreaming-periaatteen toteuttamiseksi; 14. Katsoo, että vuoden 1993 uudistuksesta alkanutta yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen liittämistä rakennerahastoihin on jatkettava; korostaa erityisesti, että kun rahastoja tulevaisuudessa uudistetaan, on edistyttävä valtavirtaistamisen soveltamisessa lujittamalla 'horisontaalista' lähestymistapaa jäsenvaltioiden rahoittamien toimien valinnassa, ja että miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön erityisaloite on säilytettävä; 15. Ottaa huomioon, että ESR:n rahoittamilla toimilla saavutettu edistyminen ammattikoulutuksen alalla auttaa naisia pääsemään työmarkkinoille, mutta keskittyy etupäässä perinteisiin «naisten töihin»; pyytää siten komissiota antamaan etusijan ammattikoulutukselle, jolla lopetetaan naisten kokema erottelu työmarkkinoilla; 16. Sitoutuu tutkimaan keinoja, joilla voitaisiin parantaa valtavirtaistamista sen omassa työskentelyssä, ja pitää tervetulleina sellaisia aloitteita kuin ehdotus kaikkien parlamentin pysyvien valiokuntien jäsenistä koostuvan valtavirtaistamista valvovan komitean luomisesta; Beijingin konferenssi 17. Pahoittelee, ettei vuosikertomuksessa ole jäsenvaltioiden toimintasuunnitelman täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevaa kattavaa katsausta, jossa olisi myös arviointi kustakin toimintasuunnitelman 12 strategisesta tavoitteesta; 18. Katsoo, että politiikkojen kehittämisen näiden 12 strategisen tavoitteen alalla tulisi aina perustua Beijingin toimintasuunnitelmaan; 19. On huolissaan siitä, että yhteisön tason toimenpiteitä toimintasuunnitelman päämäärien edistämiseksi naisten ja ympäristön sekä naisten ja terveyden alalla on toteutettu vain vähän tai ei lainkaan; Naiset päätöksenteossa 20. Muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että ne ovat Beijingin toimintasuunnitelmassa sitoutuneet tutkimaan eri vaalijärjestelmien vaikutuksia naisten poliittiseen edustukseen ja harkitsemaan vaalijärjestelmänsä uudistamista, jos todetaan, että se asettaa naiset epäedulliseen asemaan; vaatii myös poliittisia puolueita tutkimaan sisäisiä rakenteitaan ja kulttuuriaan naisten poliittisen edustuksen lisäämisen kannalta; 21. Ottaen huomioon yleisen suuntauksen, että päätöksentekoon osallistuvien naisten lukumäärä on laskussa, pyytää, että tämän suuntauksen korjaamiseksi vahvistetaan poliittista strategiaa ja toteutetaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot soveltavat tehokkaammin naisten osallistumista edistävää politiikkaa; 22. Katsoo, että esteitä naisten pääsylle päätöksentekoasemiin on tutkittava poliittisen, ammattiyhdistys- ja yritystoiminnan alueella ja on tunnistettava nämä esteet (naispuolisille puolueen jäsenille annettu riittämätön tuki, soveltumattomat kokousajat ja -paikat, informaation puute ja vihamieliset asenteet naisten läsnäoloa ja osallistumista kohtaan); 23. Myöntää, että tavoiteluvut ja väliaikaiset kiintiöt ovat tehokas ja usein välttämätön keino kasvattaa naisten määrää päätöksentekoasemissa työssä ja edustuselimissä; 24. Katsoo, että tiedotusvälineiden tulisi olla mukana tulevassa keskustelussa naisista päätöksenteossa, koska tiedotusvälineillä on tärkeä asema pyrittäessä antamaan tasapainoinen ja stereotypioihin perustumaton kuva naisista ja miehistä yhteiskunnassa; 25. Kehottaa komissiota sisällyttämään vuotuiseen kertomukseensa katsauksen naisten asemasta Euroopan unionin toimielimissä ja toteuttamaan sen perusteella toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi; Naiset ja talous 26. Vaatii lisäselvityksiä henkilökohtaisen verotuksen ja sosiaaliturva- tai tukijärjestelmien suhteellisista eduista naisille; korostaa, että miehiä ja naisia on kohdeltava yhtäläisesti verotuspolitiikkaan ja sosiaaliturvaan liittyvissä asioissa; osa-aikatyötä ei saa syrjiä verotuksella ja osa- aikatyötä tekeviin olisi sovellettava samoja sosiaaliturvaan liittyviä määräyksiä kuin kokopäivätyötä tekeviin; 27. Korostaa painokkaasti, että on otettava huomioon ikääntymisen seuraukset sosiaaliturvajärjestelmille erityisesti sen suhteen, että ikääntyneiden naisten määrä Euroopassa kasvaa; 28. Muistuttaa komissiota ja neuvostoa, että Essenin Eurooppa-neuvoston hyväksymien työllisyyttä koskevien puitesäännösten mukaisesti naisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; vaatii jäsenvaltioita varautumaan monivuotisissa ohjelmissaan naisten työllisyyttä edistäviin toimenpiteisiin ja korostaa naisten ammatilliseen koulutukseen käytettävien investointien edistämisen tarvetta; 29. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan naisten yrittäjyyden ja monien yhteistyömuotojen merkityksen työpaikkojen luomisen kannalta ja kehittämään tätä varten aloitteita, myös aikaisempien myönteisten kokemusten perusteella, kuten erityisiä lainapalveluita pienyrityksiä perustaville naisille; 30. Vaatii komissiota esittämään ehdotuksen, jolla tarkistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamista itsenäisiin ammatinharjoittajiin koskevaa tehotonta direktiiviä 86/613/ETY näkyvyyden ja ammatillisen aseman takaamiseksi avustaville puolisoille, joita on paljon etenkin maataloussektorilla ja joiden tilanne on usein erittäin vaikea, varmistamalla heille asianmukainen sosiaaliturva ja tunnustamalla heidän roolinsa perheyrityksen hoitamisessa; 31. Pyytää komissiota ottamaan huomioon tulevassa kertomuksessaan ne toimenpiteet, joita on tehty samapalkkaisuutta koskevien käyttäytymissääntöjen levittämiseksi kaikille asianosaisille, ja toivoo, että kertomuksessa ensimmäisen kerran arvioidaan toimenpiteitä ja esimerkkejä oikeansuuntaisesta politiikasta, joita on toteutettu käyttäytymissääntöjä sovellettaessa; 32. Ottaen huomioon, että naisten työllisyydelle on yhä luonteenomaista matala palkka, epätyypillinen ja epävarma työsuhde ja huonot uranäkymät, kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään kohdistettuja toimenpiteitä, joilla tämä työmarkkinoiden jakautuminen saadaan loppumaan; kehottaa myös liittämään yhtäläiset mahdollisuudet osaksi kaikkia kansallisia toimia, joilla työllisyyttä edistetään; 33. Kehottaa Euroopan unionia toteuttamaan positiivisia toimenpiteitä, jotta naisiin kohdistuva erottelu saadaan loppumaan; Työn ja perhe-elämän yhdistäminen 34. Korostaa, että on löydettävä tapa, jolla sekä naiset että miehet voisivat sovittaa yhteen työelämän ja perhe-elämän, ja että olisi toteutettava eurooppalaisella tasolla määritellyt vanhempainlomia koskevat suuntaviivat ja hyväksyttävä tasapuoliset säännöt osa-aikatyölle ja että vanhempainloman olisi saatava sellaiset mittasuhteet, että päästään todelliseen tasa-arvoon, ja että molemmat vanhemmat voivat sitä saada; 35. Korostaa, että joustavasti toteutettuja, käyttäjien, työnantajien ja julkisten elinten yhteistyöhön perustuvia henkilökohtaisia palveluja edistävä politiikka on erittäin tärkeää työn ja perhevelvollisuuksien yhteensovittamiseksi; painottaa sitä, että tulevissa vuosittaisissa kertomuksissa on korostettava sosiaalipalvelujen (päivähoito, apu vanhuksille) ja naisten osallistumisen työmarkkinoille välillä olevaa yhteyttä; 36. Kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lastenhoidosta maaliskuussa 1992 ministerineuvostossa hyväksytyn suosituksen, jolla pyritään edistämään aloitteita, joiden avulla naiset ja miehet voivat yhteensovittaa lastenhoidosta aiheutuvat ammatilliset, perheeseen ja koulutukseen liittyvät velvollisuudet; 37. Uskoo, että joustavat työmarkkinat voidaan hyväksyä ainoastaan, jos niillä voidaan toteuttaa työaikajärjestelyt, jotka hyödyttävät sekä miehiä että naisia; 38. Kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kauppojen ja julkisten palveluiden aukioloaikojen joustavuutta työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen helpottamiseksi; 39. Pitää välttämättömänä, että edistetään kulttuurillisia, koulutuksellisia ja sosiaalisia toimenpiteitä, joilla miehiä rohkaistaan valitsemaan useammin työ- ja perhe-elämää yhteensovittavia välineitä ja tapoja, joita ovat esimerkiksi osa-aikatyö ja epätyypillinen työ; Naisten oikeudet 40. Vaatii komissiota ja jäsenvaltioita antamaan etusijan naisille suunnatun naisten perusoikeuksia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan tiedottamisen parantamiselle erityisesti keinona lisätä heidän mahdollisuuksiaan edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa; 41. Pahoittelee, ettei kertomuksessa ole kiinnitetty riittävästi huomiota naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, vaikka sukupuoleen perustuva väkivalta kuvastaa naisten ja miesten eriarvoisuutta yhteiskunnassa; 42. Pitää myönteisenä Amsterdamin sopimusluonnoksen uutta 6 a artiklaa, joka koskee sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjuntaa; toivoo, että tämän perusteella ryhdytään toimenpiteisiin siirtolaisnaisiin kohdistuvan rasismin torjumiseksi; 43. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Euroopan työmarkkinaosapuolille.