Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Valkoisessa kirjassa komission hallinnonuudistuksesta ilmaistiin tarve tarkastella henkilöstösääntöihin tarvittavia muutoksia, joiden taustalla ovat toimintojen eriyttämiseen ja muun kuin pysyvän henkilöstön käytön uudistamiseen komissiossa liittyvät näkökohdat. Valkoisessa kirjassa todetaan, että nykyiset henkilöstösäännöt vaikeuttavat merkittävästi muun kuin pysyvän henkilöstön joustavaa, vaivatonta ja kustannustehokasta käyttöä ja vaaditaan laajamittaista uudistusta asiantilan korjaamiseksi. Komissio laatii uudistuksesta keskusteluasiakirjan, joka on tarkoitus julkaista lähiaikoina. Henkilöstösääntöjen mukaisen lausuntokierroksen jälkeen tämä ehdotusluonnos viimeistellään ja sisällytetään henkilöstösääntöjen tarkistamista koskevaan yleisehdotukseen, jonka komissio aikoo esittää joulukuussa 2001 uudistuksen täytäntöönpanemiseksi. Tätä ehdotusta nopeutetun menettelyn mukaisesti toteutettavaksi täsmälliseksi, muuta kuin pysyvää henkilökuntaa koskevien sääntöjen muutokseksi olisi sen vuoksi pidettävä tilapäisenä toimenpiteenä, jonka avulla pyritään ratkaisemaan kiireelliset ongelmat odotettaessa kyseisiin sääntöihin tehtäviä yleisluonteisempia muutoksia. Ehdotus ei vaikuta henkilöstösääntöjen tai muun kuin pysyvän henkilöstön palvelussuhteen ehtojen muihin tuleviin muutoksiin.

Ylimääräiset toimihenkilöt hoitavat lyhytaikaisia erityistehtäviä kaikissa toimielimissä henkilöstösäännöissä vahvistettujen korkeiden laatuvaatimusten mukaisesti. Siksi he ovatkin korvaamattoman tärkeitä toimielinten kiireellisten henkilöresurssitarpeiden kannalta. Tällaisten henkilöiden tehokasta käyttöä vaikeuttaa kuitenkin työsuhteen enimmäiskestoaika, joka on rajoitettu henkilöstösäännöissä yhteen vuoteen. Tämä aika ei riitä varmistamaan palvelujen jatkuvuutta, tekemään palvelukseen ottamisesta kannattavaa investointia eikä turvaamaan kyseisille henkilöille kohtuullista sopimuksellista vakautta. Sopimuksen lyhyt kesto ei myöskään auta houkuttelemaan korkeasti koulutettuja henkilöitä yhä kilpailukykyisemmillä työmarkkinoilla. Ylimääräisten toimihenkilöiden työsopimusten enimmäiskestojan pidentäminen edellyttää luonnollisesti myös muiden tähän ryhmään kuuluvia henkilöitä koskevien järjestelyjen tarkastelemista.

Komission tiedonannossa "Toimielimen tehtävien ja henkilöresurssien vastaavuus" (26.7.2000) esitettiin aloitteita, joilla pyritään nykyisten resurssien entistä tehokkaampaan käyttöön lisäämällä tuottavuutta ja ulkoistamalla eräitä tehtäviä. Näiden toimenpiteiden edistämiseksi komissio edellytti muun kuin pysyvän henkilöstön rahoituksen lisäämistä talousarvion osasta B ja siten tällaisen henkilöstön määrän nostamista tiettyjen teknisen avun toimistojen korvaamiseksi. Komissio luonnostelee myös varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimista koskevaa ehdotusta, johon sisältyisi toimintoperusteisen budjetoinnin yhteydessä talousarvion osien A ja B välisen muodollisen erottelun poistaminen.

Komissio on lisäksi käynnistänyt ulkoisen avun ohjelmiensa hallinnoinnin kunnianhimoisen uudistuksen, jonka tavoitteena on muun muassa useiden teknisen avun toimistojen lakkauttaminen asteittain vuosina 2001 ja 2002 sekä kyseisten toimistojen hoitamien tehtävien sisällyttäminen komission yksiköiden (yhteistyötoimisto EuropeAid) vastuualueeseen, kunnes asiasta tehdään lopullinen päätös.

Tässä yhteydessä on oltava mahdollista ottaa palvelukseen asianmukaisesti vahvistettujen palvelussuhteen ehtojen perusteella soveltuvaa kokemusta omaavaa muuta kuin vakinaista henkilöstöä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

* Sellaisen ulkopuolisen henkilöstön palvelukseen ottaminen, joka pystyy hoitamaan yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä, irrallaan myöhemmin mahdollisesti käyttöön otettavista eriyttämismalleista. Kyseinen henkilöstö suorittaisi tehtävänsä varsinaisten virkamiesten johdolla.

* Johtamistehtävistä ja erityisesti ohjelmien hallinnoinista ja täytäntöönpanosta kokemusta omaavan muun kuin pysyvän henkilöstön määrän lisääminen.

* Työsopimusten enimmäiskestoajan pidentäminen paremman kustannustehokkuuden ja ohjelmien tehokkaan hallinnoinnin edellyttämän jatkuvuuden varmistamiseksi.

* Henkilöstön palvelukseen ottaminen käyttäen talousarvion osasta A ja B peräisin olevia määrärahoja.

On suunniteltu talousarvion osan B käyttämistä ainakin osittain muun kuin vakinaisen lisähenkilöstön palvelukseen ottamisesta aiheutuvien menojen rahoittamiseen. Koska kyseisiltä henkilöiltä edellytetään henkilöstösäännöissä vahvistettuja korkealuokkaisia ammatillisia vaatimuksia, on käytettävä ylimääräisiä toimihenkilöitä. Kyseessä on ainoa muuhun kuin vakinaiseen henkilöstöön kuuluvien toimihenkilöiden ryhmä, johon edellä mainittuja sääntöjä sovelletaan ja jonka palvelukseen ottaminen voidaan rahoittaa talousarvion B osasta.

Ylimääräisten toimihenkilöiden työsopimuksen kestoaika rajataan henkilöstösäännöissä kuitenkin enintään 12 kuukauteen, mikä on suurin este tämän henkilöstöryhmän asianmukaiselle ja kustannustehokkaalle käytölle. Ylimääräisten toimihenkilöiden käyttöedellytysten parantamiseksi ehdotetaankin, että heidän palvelussuhteensa enimmäiskestoaikaa pidennetään kolmeen vuoteen.

Tämä voitaisiin tehdä muuttamalla yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 52 artiklan b kohta. Komissio perustaa tämän ehdotuksensa vuonna 1997 käynnistämäänsä keskusteluun ehdotusluonnoksesta henkilöstösääntöjen muuttamiseksi siten, että ylimääräisten toimihenkilöiden palvelussuhteen enimmäiskestoaikaa pidennettäisiin kaikissa palkkaluokissa kolmeen vuoteen. Ehdotusta ei tuolloin hyväksytty henkilöstösääntökomitean muun kuin vakinaisen henkilöstön käyttöä koskeneessa yleiskeskustelussa ilmaiseman vastustuksen vuoksi. Yksi marraskuussa 1998 julkaistun Williamsonin raportin suosituksista oli kuitenkin juuri ylimääräisten toimihenkilöiden kolmivuotisia työsopimuksia koskevan ehdotuksen ottaminen uudelleen käsiteltäväksi. Tämän ehdotuksen merkitys on nyttemmin korostunut vuosille 2001 ja 2002 ajoittuvan useiden teknisen avun toimistojen asteittaisen lakkauttamistarpeen myötä. Koska tämä säännös on luonteeltaan väliaikainen, sitä tarkastellaan uudelleen henkilöstösääntöjen tulevien muutosten valossa ennen vuoden 2005 loppua.

2001/0104 (CNS)

Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 [1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2805/2000 [2], ja erityisesti Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 52 artiklan,

[1] EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

[2] EYVL L 326, 22.12.2000, s. 7.

ottaa huomioon henkilöstösääntökomitean kuulemisen jälkeen tehdyn komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen lausunnon,

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Ylimääräiset toimihenkilöt ovat kaikissa toimielimissä korvaamattoman tärkeitä toimielinten kiireellisten henkilöresurssitarpeiden kannalta erityisesti sellaisten virkamiesten tai väliaikaisten toimihenkilöiden sijaisina, jotka ovat tilapäisesti estyneet hoitamasta tehtäviään (muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 3 artiklan b alakohta). He voivat myös hoitaa lyhytaikaisia erityistehtäviä henkilöstösäännöissä vahvistettujen korkealuokkaisten vaatimusten mukaisesti. Ylimääräiset toimihenkilöt täydentävät vakinaisten virkamiesten työpanosta sellaisilla erityisaloilla, joilla tarvittavaa asiantuntemusta ei ole muutoin käytettävissä.

(2) Mahdollisuus pidentää ylimääräisen toimihenkilön työsopimuksen kestoaikaa on hyvä keino lisätä toimielinten henkilöstöresurssien käytön joustavuutta.

(3) Mahdollisuus jatkaa ylimääräisen toimihenkilön työsopimuksen kestoaikaa yhtä vuotta pidemmäksi on perusteltu, jotta toimielin voi, silloin kun yksikön etu niin vaatii, varmistaa tietyn jatkuvuuden tehtävien hoitamisessa ja/tai saada kyseisen henkilöstön jäsenen taidoista ja koulutuksesta parhaan mahdollisen hyödyn.

(4) Tämän vuoksi muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot olisi muutettava ylimääräisten toimihenkilöiden työsopimusten enimmäiskestoajan pidentämiseksi kolmeen vuoteen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot seuraavasti:

Korvataan 52 artiklan b alakohta seuraavasti: "kolme vuotta kaikissa muissa tapauksissa".

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja