A4-0188/96

Päätöslauselma uusiutuvia energialähteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Rio de Janeiron ilmastosopimuksen vuodelta 1992,

- ottaa huomioon komission Valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- ottaa huomioon 19. tammikuuta 1993 antamansa päätöslauselman uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä ((EYVL C 42, 15.2.1993, s. 31)) sekä 28. toukokuuta 1993 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä yhteisössä - ALTENER-ohjelma ((EYVL C 176, 28.6.1993, s. 212)),

- ottaa huomioon 10. lokakuuta 1995 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta ((EYVL C 287, 30.10.1995, s. 34)),

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan,

- ottaa huomioon tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0188/96), jonka luonnosta Maailmanpankki käsitteli ja tuki ja johon se teki muutamia täydentäviä ehdotuksia,

A. ottaa huomioon, että energian kysyntä tulee lisääntymään huomattavasti teollistuvien maiden ja kehitysmaiden voimakkaan väestönkasvun ja nopean talouskasvun vuoksi,

B. katsoo, että kestävän kehityksen mallin edistämiseen on välttämätöntä,

C. ottaa huomioon, että ilmakehän kyky vastaanottaa kasvihuonekaasuja lakkaa ennen kuin fossiilisten polttoaineiden varastot ehtyvät, ja sen vuoksi tarvitaan ilmastonsuojelupolitiikkaa,

D. ottaa huomioon, että luonnollisista lähteistä saadut uusiutuvat energialähteet ovat inhimillisessä mittakaavassa loppumattomia, eivät rasita biosfääriä kasvihuonekaasuilla, nauttivat yleistä hyväksyntää ja voivat tarjota verkoista riippumatta ennen kaikkea aurinkoenergiaa niille 50 prosentille maapallon väestöstä, joilla ei ole tähän asti ollut mahdollisuutta käyttää verkoista riippuvaista energiaa,

E. katsoo, että tämän vuoksi uusiutuvien energialähteiden osuutta on lisättävä huomattavasti primaariergiantuotannossa,

F. ottaa huomioon, että uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisessä tarvittavan teknologian markkinoilla - kuten jo komission valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä todettiin - tulee vallitsemaan kova kilpailu ja on kyse suuresta määrästä eurooppalaisia työpaikkoja,

G. ottaa huomioon, että uusiutuvia energiamuotoja voidaan käyttää sekä sähköntuotantoon että lämmön ja polttoaineen tuotantoon,

H. ottaa huomioon, että monien uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisessä tarvittava teknologia on olemassa ja se on käyttökelpoista ja että seuraavaksi on käytettävä mahdollisuudet alentaa kustannuksia joissakin tapauksissa merkittävästi luomalla jatkuvaa kysyntää, esittelemällä teknologiaa ja soveltamalla sitä, ja että Euroopassa on testattu monia eri menetelmiä tämän aikaansaamiseksi, esimerkiksi kustannukset kattavat maksut («Kostendeckende Vergütung») Saksassa,

I. ottaa huomioon, että EU:n energiaomavaraisuus nousee todennäköisesti vuoteen 2020 mennessä nykyisestä 50 prosentista 70 prosenttiin,

J. ottaa huomioon, että näyttää siltä, että Euroopan unionin vuonna 1992 Rion ilmastosopimuksen yhteydessä tekemää sitoumusta vähentää CO2 -päästöt vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolle, ei ilman erityisiä ponnistuksia pystytä toteuttamaan unionin tasolla eikä jäsenvaltioiden tasolla,

K. ottaa huomioon, että muut kuin tekniset vaikeudet vaikuttavat merkittävästi siihen, että uusiutuvia energiamuotoja ei ole saatettu markkinoille riittävässä määrin,

L. ottaa huomioon, että uusiutuvien energiamuotojen, erityisesti biomassan ja pienten vesivoimalaitosten, käytöllä voi olla maaseudun väestölle myönteisiä taloudellisia vaikutuksia, myös työllisyyden kannalta,

M. ottaa huomioon, että uusiutuvien energiamuotojen nykyhinnat ovat kilpailukykyisiä vakiintuneiden energiamuotojen kanssa hyvissä olosuhteissa, ennen kaikkea kun on kyse lämmöntuotannosta auringon ja biomassan avulla, polttoaineen tuotannosta biomassasta, hajautetusta sähköntuotannosta vesi-, tuuli- ja valovoimalla sekä biomassan avulla (tällä hetkellä maailmassa elää noin 2,2 miljardia ihmistä ilman toiveita sähköverkkoon liittymisestä ja he joutuvat turvautumaan erillisratkaisuihin),

1. Katsoo, että Euroopan unioni ei voi lykätä uusiutuvia energiamuotoja koskevan toimintaohjelman hyväksymistä, jota ehdotettiin jo vuonna 1994 Madridin konferenssissa, jossa käsiteltiin «Euroopan uusiutuvan energian toimenpidesuunnitelmaa»;

2. Kehottaa näin ollen komissiota jäljempänä olevat kohdat ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön huomioon ottaen esittämään neuvostolle ja parlamentille tällaista toimintasuunnitelmaa koskevan ehdotuksen, jossa ehdotetaan konkreettisia EU:n toimia, joiden oikeudellinen perusta ilmoitetaan, ja pannaan vireille jäsenvaltioiden toimia toissijaisuusperiaate huomioon ottaen;

3. Vaatii, että kaikilla EU:n ja jäsenvaltioiden toimenpiteillä pyritään lisäämään uusiutuvien energiamuotojen osuus EU:n primaarienergiatuotannossa 15 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä; pitää osuuden korottamista energiapolitiikan ja talouspolitiikan strategisena tavoitteena, jonka toteutumiseksi yhteisön ja jäsenvaltioiden on harjoitettava uskottavaa markkinataloudellista tukipolitiikkaa uusiutuvien energiamuotojen kilpailukyvyn poliittisten, oikeudellisten ja taloudellisten reunaehtojen luomiseksi;

4. Pyytää, että Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa tehtäisiin objektiivisia päätöksiä siitä, sovelletaanko Rion huippukokouksessa tehtyjä päätöksiä;

5. Pyytää komissiota ottamaan uusiutuvia energiamuotoja koskevat, alueellisia lähestymistapoja rohkaisevat alueelliset toimet huomioon, joilla lisätään alueellista työllisyyttä ja vähennetään alueiden riippuvuutta ulkopuolisista energialähteistä;

6. Vaatii, että EU:n tukiohjelmat sovitetaan yhteen keskenään ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden kanssa siten, että niiden toimivuus EU:n uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämispolitiikan osana innovatiivisen energiatekniikan avulla olisi ilmeistä;

7. Pyytää komissiota panemaan täytäntöön 'kaiken kattavan' lähestymistavan uusiutuvia energianlähteitä koskevan tiedon ja sen jakelun, rahoitusmenetelmät mukaan lukien, osalta; sen olisi sovittettava toimintansa yhteen erityisesti jäsenvaltioiden ja paikallisten toimien kanssa ja tarjottava yhteensovitettua tietoa Internetin välityksellä;

8. Vahvistaa käsityksensä, että on pyrittävä nostamaan uusiutuvien energiamuotojen tukemiseen varatut EU:n talousarviomäärärahat ydinvoiman tukemiseen varattujen määrärahojen tasolle;

9. Pyytää komissiota tässä yhteydessä valtuuttamaan puolueettoman konsulttiyrityksen arvioimaan taloudellisesta, ekologisesta ja tehokkuuden näkökulmasta unionin uusiutuvien energialähteiden alalla toteuttamien toimien tulokset suhteessa käytettyihin varoihin;

10. Pyytää uusiutuvien energialähteiden tukemiseen varattujen EU:n talousarviomäärärahojen kasvattamista ainakin 840 miljoonaan ecuun vuoteen 1998 mennessä, mikä vastaisi ydinvoiman tukemiseen varattujen määrärahojen tasoa;

11. Vahvistaa käsityksensä, että on pyrittävä lisäämään Euroopan unionin uusiutuvien energialähteiden tutkimuksen, kehityksen ja teknisten sovellusten T& K-puiteohjelmien (JOULE-, THERMIE- JA SAVE-ohjelmat) edistämiseen varattavia määrärahoja;

12. Pyytää, että komissio esittää tiedonannossaan, joka koskee uusiutuvien energialähteiden toimintaohjelmaa, mitä vaikutuksia sillä on, jos Euroopan unioni ja/tai jäsenvaltiot esittävät Euroopan 'Satatuhatta kattoa' - ohjelman, jonka yhteydessä suuri osa kustannuksista varataan yksityisten rakennusten katoille ja julkisivuille asennettaville pienille fotojännitelaitteille;

13. Vaatii erityisesti, että uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämistä edistetään yhteistoiminnassa kolmansien maiden kanssa siten, että lisäarvo voidaan jakaa eurooppalaisten tuottajien ja asianosaisten kolmansien maiden palveluyritysten välillä;

14. Pitää tätä ennen kaikkea erittäin tärkeänä strategiana Euroopan unionin Välimeren politiikan toteuttamisessa ja pyytää sen edellyttämää harkintaa jaettaessa määrärahoja MEDA-ohjelmalle;

15. Pitää keskeisen tärkeänä, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä - PHARE- ja TACIS-ohjelmat mukaan lukien - kiinnitetään asianmukaista huomiota uusiutuvien energialähteiden käyttöön;

16. Vaatii tutkimaan EU:n tai jäsenvaltioiden mahdollisuuksia tukea verotuksellisten ohjauskeinojen avulla uusiutuvia energiamuotoja tarkoituksena synnyttää jatkuvaa kysyntää asianomaiselle hyödyntämistekniikalle, mikä mahdollistaa tuotannon lisäämisen ja sen myötä kustannusten alenemisen;

17. Pyytää komissiota luomaan järjestelmiä, joilla parannetaan rahoituslaitosten uusiutuvia energialähteitä koskeville hankkeille antamaa tukea, esimerkiksi yhteensovittamalla ehdotukset laajemmiksi ehdotusyhdistelmiksi, jotta ehdotus on riittävän laaja ollakseen kannattava rahoituslaitoksille;

18. Vaatii, että itsenäisten uusiutuvan energian tuottajien pääsy sähköverkkoihin taataan hinnoilla, jotka rohkaisevat uusiutuvien energialähteiden käyttöä tai jotka eivät ainakaan aseta niiden käyttöä epäsuotuisaan asemaan;

19. Vaatii, että arvioidaan kokemuksia, joita on saatu kansallisista ja paikallisista säännöksistä, jotka koskevat energialaitosten erityiskorvauksia hajautetusti tuotetun sähkön syöttämisestä verkkoihin (kustannukset kattavat maksut -järjestelmä mukaan lukien), ja tehdään ehdotus jäsenvaltioiden sääntelyksi asianosaisten edut huomioon ottaen;

20. Vaatii Euroopan laajuisia normeja myyntikelpoisille, uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisessä tarvittaville tavaroille ja sama pätee myös tehokkaan energiankäytön standardeihin;

21. Pitää välttämättömänä, että perinteisestä energiantuotannosta aiheutuvat ulkoiset kustannukset (ympäristökustannukset tai vaarallisten teknologioiden hyödyntämisestä aiheutuvat) sisällytetään energian hintaan, ensinnäkin, jotta kustannukset tulisivat oikeudenmukaisesti aiheuttajan maksettavaksi - esim. CO2 -/energiaveron avulla tai hiilidioksidipäästöjen todistusjärjestelmän avulla - ja toiseksi jotta laskelmia olisi mahdollista tehdä todellisten hintojen perusteella, mikä parantaisi uusiutuvien energiamuotojen kilpailukykyä;

22. Pyytää verotuksellisia toimenpiteitä, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä;

23. Kehottaa jäsenvaltioita ottamaan uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisen riittävästi huomioon tarkoituksenmukaisin ja syrjimättömin rakennussuunnittelua, kaavoitusta ja maisemasuojelua sekä arkkitehtien ja insinöörien ammatteja koskevin määräyksin;

24. Kehottaa jäsenvaltioita parantamaan arkkitehtien, insinöörien ja asennustyöntekijöiden perus-, jatko- ja täydennyskoulutusta uusiutuvien energiamuotojen käytön osalta; tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen edellytyksenä olisi oltava koulutus uusiutuvien energiamuotojen käyttömahdollisuuksien alalla;

25. Vaatii tehostettuja toimenpiteitä kansalaisille ja sijoittajille suunnatun uusiutuvien energiamuotojen käyttömahdollisuuksia koskevan tiedotuksen parantamiseksi, niiden laajaan hyödyntämiseen rohkaisevat markkinointitekniikat mukaan lukien;

26. Kehottaa kaikkia julkisia rakennuttajia toimimaan esimerkkinä uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämisessä, ennen kaikkea hyödyntämään aurinkoenergian mahdollisuuksia rakennusten lämmön- ja sähköntuotannossa ja erityisesti Euroopan unionin toimielinten rakennusten on oltava esimerkillisiä;

27. Kehottaa komissiota toteamaan merkittävimmät uusiutuvien energiamuotojen käyttöön liittyvät syrjintätapaukset yhteisössä ja tekemään ehdotuksia tilanteen korjaamiseksi;

28. Pyytää komissiota painottamaan erityisesti kannattavalla ja ympäristöystävällisellä tavalla viljellyn biomassan hyödyntämistä sähköntuotannossa viitaten erityisesti paikallisiin yhteistuotantosuunnitelmiin ja biopolttoaineen käyttöön ajoneuvoissa;

29. Pyytää komissiota tutkimaan mahdollisen vuosittaisen uusiutuvien energiamuotojen alalla myönnettävän huomattavan EU:n palkinnon tehokkuuden uusiutuvien energiamuotojen edistämisen kannalta;

30. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille.