Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”

(lisälausunto)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Yleisesittelijä: Judith VORBACH (1)

Työvaliokunnan päätös 28.5.2020 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta Vastaava jaosto ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Hyväksyminen jaostossa 8.9.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 29.10.2020 Täysistunnon nro 555 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 148/9/21

Johdanto

Käsillä oleva lisälausunto euroalueen talouspolitiikkaa koskevasta suosituksesta (COM(2019) 652 final) kuuluu samaan pakettiin vuotuista kestävän kasvun strategiaa 2020 (COM(2019) 650 final) käsittelevän lisälausunnon kanssa. Tavoitteena on ajantasaistaa ja kehittää ETSK:n aiempia ehdotuksia (2) ottaen huomioon viimeaikaiset tapahtumat, covid-19-kriisin vaikutukset ja kriisistä elpyminen sekä meneillään olevan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä julkaistut eri raportit ja suositukset. Lausuntopaketti on EU:n kansalaisyhteiskunnan kokonaispanos talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa kierrosta varten, jonka on määrä käynnistyä marraskuussa 2020. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa ottamaan tämän panoksen huomioon eurooppalaisen ohjausjakson tulevassa ”syyspaketissa” ja sen pohjalta etenevässä toimielinten välisessä päätöksentekoprosessissa.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Covid-19-pandemian aiheuttama ulkosyntyinen symmetrinen sokki vaikuttaa syvästi euroalueen talouteen. Euroopan komission kevään 2020 talousennusteen ( 3 ) mukaan EU on ajautunut vuonna 2020 ennennäkemättömän syvään taantumaan, kun taas kesän 2020 talousennusteen ( 4 ) mukaan ”taantuma syvenee ja maiden väliset erot kasvavat”.

1.2 Sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisen ja sen varmistamisen, että ne elpyvät nopeasti ja ovat täysin toimintakykyiset, olisi pysyttävä ensisijaisten tavoitteiden joukossa. Tähän kuuluu myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatteen täytäntöönpano.

1.3 Ennusteiden mukaan työttömyys, köyhyys sekä sosiaalinen ja taloudellinen eriarvoisuus lisääntyvät tuntuvasti ja suuri määrä yrityksiä ajautuu konkurssiin. Lisäksi pandemia on iskenyt kaikkiin euroalueen jäsenvaltioihin, mutta sen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset vaihtelevat. Syvän taantuman pelossa sekä EU:n kansalaiset että sijoittajat ovat toimineet varovaisesti ja odottavat luotettavampia ennusteita. ETSK varoittaa myös muista järjestelmäriskeistä – muun muassa rahoitusalan epävakaudesta tai deflaatiopaineista – ja niihin liittyen syvästä lamasta.

1.4 ETSK peräänkuuluttaa euroalueen jäsenvaltioiden ja kansalaisten välistä solidaarisuutta, jotta voidaan vähentää tulo- ja varallisuuseroja yhteiskunnassa. Pandemialla odotetaan olevan vakavia vaikutuksia työmarkkinoihin ja sosiaalisiin oloihin euroalueella, sillä se lisää työttömyyttä, tuloeroja, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Euroalueen työttömyysasteen ennustetaan nousevan 9,6 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan vuonna 2021 vain hieman, 8,6 prosenttiin. Jäsenvaltioiden, alueiden ja jopa väestöryhmien välillä on tosin merkittäviä eroja myös tässä suhteessa. Nuorisotyöttömyydenkin odotetaan kasvavan jyrkästi, ja tätä voitaisiin torjua tehokkaan nuorisotakuun avulla. Lisäksi tulo- ja varallisuuserot kulkevat käsi kädessä erilaisten elinajanodotteiden ja korkealaatuisen koulutuksen ja terveydenhuollon saantimahdollisuuksien kanssa. EU:n tulevissa toimintapolitiikoissa on myös otettava tarkoin huomioon kriisin vaikutukset muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja vammaisiin ihmisiin.

1.5 ETSK odottaa pandemian uudistavan Euroopan talouden rakennetta ja kannustavan kehittämään uudenlaisia liiketoimintamalleja. Eurooppa on jo edelläkävijä kiertotaloudessa, vihreässä siirtymässä ja ilmastonmuutoksen torjunnassa. Nopea ja tehokas digitalisaatio nopeuttaisi siirtymistä älykkääseen vihreään kasvuun. EU:n on käytettävä tämä tilanne hyväkseen Euroopan kilpailuetujen vahvistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että Eurooppa pyrkii johtavaan asemaan sellaisilla ensiarvoisen tärkeillä aloilla kuin digitaalisektori, tekoäly, teknologia, hiilestä irtautuminen sekä kestävä, kiertotalouteen perustuva kasvu. ETSK korostaa, että toimiin on ryhdyttävä nyt eikä sitten, kun covid-19-pandemia on ohi.

1.6 ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen EU:n elpymissuunnitelmasta, jonka on oltava keskeisessä asemassa Euroopan talouden elvyttämisessä, autettava jäsenvaltioita torjumaan pandemiaa ja taattava talouden nopea ja kestäväpohjainen palautuminen. Elpymissuunnitelmat olisi kytkettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon, ja samalla olisi edistettävä kestävää ja osallistavaa kasvua.

1.7 Komitea katsoo, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen olisi tarjottava tarvittavat keinot kestävän ja osallistavan kasvun varmistamiseksi ja EU:n strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi. ETSK panee kuitenkin merkille, että Eurooppa-neuvosto asetti monivuotisen rahoituskehyksen tason Euroopan parlamentin ja ETSK:n esittämää tasoa alemmaksi. Lisäksi Next Generation EU -välineessä esitetyt summat, joilla oli tarkoitus kompensoida monivuotisen rahoituskehyksen leikkauksia, poistettiin tai niitä vähennettiin rajusti. ETSK on erityisen huolissaan innovointiin, tutkimukseen ja digitalisaatioon tehtävien investointien ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston leikkauksista sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen liittyvien kriteereiden hylkäämisestä.

1.8 Pandemia on lisännyt julkiseen talouteen kohdistuvaa painetta, ja velkatason odotetaan kasvavan kaikkialla euroalueella. Samalla on sitouduttu torjumaan ilmastonmuutosta ja edistämään digitalisaatiota, ja laadukkaat investoinnit, joilla tuetaan lisäarvon tuottamista ja luodaan laadukkaita työpaikkoja, ovat elintärkeitä talouden ja yhteiskunnan elpymisen varmistamiseksi. ETSK katsoo, että kysynnän lisääminen ilmastokriisin ratkaisemista, hyvin palkattujen työpaikkojen edistämistä ja köyhyyden torjumista varten on tarpeen paitsi itse tavoitteiden saavuttamiseksi myös talouden elpymisen varmistamiseksi.

1.9 ETSK katsoo, että poikkeuslausekkeen aktivointi on tarpeellinen aloite, ja varoittaa palaamasta ennen pandemiaa vallinneisiin sääntöihin, sillä se johtaisi säästötoimiin pahiten kärsineissä maissa ja tekisi tyhjäksi Next Generation EU -välineen tuomat edut. ETSK:n mielestä myöskään uudistettuja finanssipoliittisia sääntöjä ei tulisi ottaa käyttöön ennen kuin työttömyys vähenee merkittävästi. Lisäksi ETSK kehottaa siirtymään kohti vaurauteen keskittyvää ja solidaarisuuteen perustuvaa talouden ohjausjärjestelmää soveltamalla esimerkiksi kultaista sääntöä.

1.10 EU:n varojen käytön nopea joustavoittaminen niin, että jäsenvaltiot voivat tehdä siirtoja rahastojen, alueiden ja politiikkatavoitteiden välillä, on tarpeellinen ja hyödyllinen toimi. ETSK varoittaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden on parannettava merkittävästi ohjelmasuunnitteluvalmiuksiaan ja varmistettava samalla, että kaikki käyttöön saadut varat käytetään täysimääräisesti ja tehokkaasti. Tämä koskee erityisesti investointeja, joilla on välittömiä myönteisiä vaikutuksia taantumasta selviämiseksi, sekä investointeja, joilla edistetään kestävään, osallistavaan, digitalisoituun ja vähähiiliseen talouteen siirtymistä.

1.11 Eurooppalainen ohjausjakso on asetettu hiljattain elpymis- ja palautumistukivälineen ytimeen. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei prosessi ole riittävän demokraattisen valvonnan piirissä, koska sellaiset poliittiset elimet kuin Euroopan parlamentti ja eräät jäsenvaltioiden parlamentit osallistuvat siihen vain hyvin vähän tai eivät lainkaan. Myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia olisi vahvistettava entisestään.

1.12 ETSK odottaa, että euroalueen pankit toimivat kriisissä iskunvaimentimen tavoin tarjoamalla tarvittavaa likviditeettiä ja antamalla luottoa yksityishenkilöille. Pankkiunioni olisi saatettava valmiiksi viipymättä muun muassa ottamalla eurooppalainen talletussuojajärjestelmä käyttöön. Myös pääomamarkkinaunionin viimeistelyn olisi oltava yhtä tärkeällä sijalla asialistalla. ETSK tähdentää samassa yhteydessä sitä, miten tärkeää rahoitusmarkkinoiden tehokas sääntely on rahoitusalan vakauden saavuttamiseksi.

1.13 Sosiaalipolitiikan täytäntöönpano EU:n tasolla ja eurooppalaisen ohjausjakson kautta on olennaisen tärkeää markkinoiden toimintapuutteiden korjaamiseksi tai markkinakehityksen tukemiseksi kansallisella tasolla. ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden välisen ja sisäisen valtavan epätasapainon poistaminen on edellytys taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn saavuttamiselle

1.14 ETSK katsoo, että huomattavat ja nopeat julkiset ja yksityiset investoinnit tutkimukseen, kehittämiseen ja osaamiseen on asetettava välittömästi painopisteeksi, jos EU mielii vastata väestön vähenemisen ja ikääntymisen asettamaan haasteeseen ja edistää digitalisaatiota. Valtiovallan olisi oltava valmis edistämään uusia innovatiivisia ideoita ja rahoittamaan kokeiluja suuren kasvupotentiaalin aloilla.

1.15 Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä on tuettava. Häiriönsietokykyisten ja solidaarisuuteen perustuvien, euroaluetta kriisiaikoina vakauttavien rakenteiden luomiseksi olisi otettava käyttöön EU:n työttömyysvakuutusjärjestelmä, mikä vahvistaisi kansallisia järjestelmiä, kun avustusten ehdoksi asetettaisiin se, että kansallisten järjestelmien rahoitus on vankalla pohjalla.

1.16 ETSK:ta askarruttaa, miten euroalueen jäsenvaltiot reagoisivat nykyisen tilanteen jälkeen ilmaantuviin erilaisiin epäsymmetrisiin häiriöihin, jos uusi kriisi vaikuttaisi vain yhteen tai kahteen jäsenvaltioon. ETSK pitää tarpeellisena tiivistää euroalueen jäsenvaltioiden yhteistyötä ja luoda erityisvälineitä, joiden avulla parannetaan niiden sietokykyä ja kykyä vaimentaa symmetrisiä ja epäsymmetrisiä häiriöitä.

1.17 Verovilppi, veropohjan rapautuminen, voitonsiirrot, rahanpesu ja korruption torjunta ovat edelleen arkaluonteisia ja poliittisesti vaikeita aiheita monille jäsenvaltioille. ETSK kehottaa uudistamaan verotusta suunnitelmallisessa ja nopeutetussa aikataulussa porsaanreikien tukkimiseksi ja veronkierron torjumiseksi kaikkialla unionissa, sillä tämä on nyt yhä tärkeämpää. On laadittava nykyaikainen verotusta koskeva EU:n toimintaohjelma, jotta voidaan vastata tulevaisuuden taloudellisiin, sosiaalisiin ja ekologisiin haasteisiin, ja samalla on omaksuttava entistä demokraattisempi toimintatapa. Komitea antoi jo viime vuonna varauksettoman tukensa keskustelun käynnistämiselle asteittaisesta siirtymisestä määräenemmistöpäätöksentekoon ja tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen veroasioissa mutta katsoo, että kaikilla jäsenvaltioilla sekä EU:n toimielimillä ja elimillä on oltava kaikkina aikoina asianmukaiset mahdollisuudet osallistua päätöksentekoprosessiin. ETSK pyytää, että asiaa koskevien komission ehdotusten pohjalta ryhdytään mahdollisimman pikaisesti toimiin komitean aiemmissa lausunnoissa ( 5 ) esitettyjen suositusten mukaisesti.

2. Johdanto ja yleiset huomiot

2.1 ETSK hyväksyi helmikuussa 2020 suurella ääntenenemmistöllä lausuntonsa aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka (2020)”. Talous kasvoi tuolloin euroalueella edelleen, mutta havaittavissa oli huolestuttavaa hitautta sekä ulkoista ja sisäistä epätasapainoa. Taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet ovat sittemmin muuttuneet dramaattisesti sekä Euroopassa että muualla maailmassa covid-19-pandemian levitessä nopeasti. Pandemia on vaikuttanut kaikkiin jäsenvaltioihin. Tämä äärimmäisen voimakas ulkosyntyinen symmetrinen häiriö vaikuttaa euroalueen talouteen ja lisää köyhyyttä ja tuloeroja. Euroopan komission kevään 2020 talousennusteen mukaan EU on ajautunut vuonna 2020 ennennäkemättömän syvään taantumaan. Synkät näkymät vahvistetaan kesän 2020 talousennusteessa, jonka mukaan ”taantuma syvenee ja maiden väliset erot kasvavat EU:ssa”.

2.2 Euroopassa on maailman suurimmat sisämarkkinat ja maailman toiseksi käytetyin valuutta. Yhteinen raha voi kuitenkin saavuttaa täyden potentiaalinsa vasta sitten, kun kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet sen käyttöön ja talous- ja rahaliitto (EMU) on valmis. Komissio on yhä kiinnostuneempi vahvistamaan euron asemaa maailmassa, mutta se onnistuu vain, jos taantumaa lievennetään mahdollisimman paljon ja varmistetaan heti sen jälkeen dynaaminen, osallistava ja kestävä kasvu. Sen vuoksi on myös tarpeen tukea jäsenvaltioita johdonmukaisen ja kohdennetun EU:n yhteisen strategian avulla. Euroryhmän puheenjohtaja totesi 11. kesäkuuta: ”Koordinointi etenkin euroalueen sisällä on keskeistä, jotta vältyttäisiin maiden välisiltä eroilta ja epätasapainotilojen syvenemiseltä. Yhteisen rahan suojeleminen on yhtä välttämätöntä kuin sisämarkkinoiden suojeleminen. Itse asiassa ne liittyvät toisiinsa” ( 6 )

2.3 Sisämarkkinat ovat yksi Euroopan yhdentymisen merkittävimmistä saavutuksista. Ne ovat mahdollistaneet vapaan ja kitkattoman kaupan jäsenvaltioiden välillä, mikä on edistänyt taloudellista vaurautta ja hyvinvointia ja johtanut maailman huippua olevaan elintasoon. Sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisen ja sen varmistamisen, että ne elpyvät nopeasti ja ovat täysin toimintakykyiset, olisi pysyttävä ensisijaisina tavoitteina, kun otetaan huomioon brexit-neuvottelut ja niiden mahdolliset vaikutukset. Tähän kuuluu myös sosiaalinen toimintaohjelma, johon liittyvien ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä edistävien toimenpiteiden avulla varmistetaan oikeudenmukaiset ja paremmat työolot ja -ehdot sekä tulojen ja varallisuuden tasaisempi jakautuminen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta, esimerkiksi periaate, jonka mukaan samasta työstä on maksettava samalla työpaikalla sama palkka, on pantava asianmukaisesti täytäntöön, jotta voidaan toteuttaa sosiaalista lähentymistä edistäviä toimenpiteitä ja parantaa työoloja ja -ehtoja. Pandemian kielteisiä vaikutuksia, jotka kohdistuvat kestävän kehityksen tavoitteita koskevan suunnitelman etenemiseen, olisi myös mitattava, ja EU:n olisi pyrittävä noudattamaan alkuperäisiä määräaikoja.

2.4 Komissio korosti kevään talousennusteessaan, että ”pandemia on vaikuttanut voimakkaasti kulutusmenoihin, teollisuustuotantoon, investointeihin, kauppaan, pääomavirtoihin ja toimitusketjuihin”, ja ennakoi pandemialla olevan vakavia vaikutuksia työmarkkinoihin. Komissio huomautti lisäksi vaarana olevan, että ”pandemia saa aikaan jyrkempiä ja pysyvämpiä muutoksia asenteissa globaaleja arvoketjuja ja kansainvälistä yhteistyötä kohtaan”. Lisää heikentäviä riskejä aiheuttavat pandemian vakavuus, konkurssit, rahoitusalan kriisi, maksuvalmiusongelmat ja vaikeat neuvottelut. Työmarkkinoille voi koitua pitkäaikaista vahinkoa. Kesän talousennusteen mukaan euroalueen talous supistuu 8,75 prosenttia vuonna 2020 ja EU:n talous kaiken kaikkiaan oletettavasti 8,3 prosenttia.

2.5 Covid-19-pandemian aiheuttaman ennennäkemättömän ulkosyntyisen symmetrisen häiriön ennustetaan johtavan siihen, että työttömyys, köyhyys sekä sosiaalinen ja taloudellinen eriarvoisuus lisääntyvät tuntuvasti ja huomattava määrä yrityksiä ajautuu konkurssiin. Pandemia on iskenyt kaikkiin euroalueen jäsenvaltioihin, mutta sen taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset vaihtelevat. Eräissä EU-maissa tämä vaikutus kasautuu aiempien sosiaalisten ongelmien kanssa. Vuoden 2020 BKT-ennusteet vaihtelevat Puolan 4,6 prosentin pudotuksesta Italian 11,2 prosentin laskuun, ja vuoden 2021 laskusuhdanteen ennakoidaan olevan eri jäsenvaltioissa ja alueilla selvästi eri vahvuinen. Jäsenvaltioiden erilaiset lainansaantimahdollisuudet ja lainakustannukset sekä talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkojen koordinoinnin puute EU-tasolla voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden kykyyn selvitä kriisistä. Erot kyvyssä rahoittaa talouden uudelleenkäynnistämiseksi tarvittavia investointeja voivat myös vääristää tasapuolisia toimintaedellytyksiä euroalueella. Lisäksi jatkuvat suuret erot jäsenvaltioiden ja alueiden välillä voivat johtaa köyhemmistä maista rikkaampiin maihin suuntautuvaan muuttoliikkeeseen ja siten ongelmalliseen aivovuotoon ja muihin sosiaalisiin ongelmiin.

3. Covid-19:n seuraukset

3.1 Vaikka pandemian puhkeamisesta on kulunut jo useita kuukausia, tilanne on yhä epävakaa, ennusteet muuttuvat kuukausittain ja riskit syvenevät. Kukaan ei voi vielä ennustaa, onko edessämme W-taantuma, jota seuraa elpyminen, vai vielä mutkikkaampi ja pitkäkestoisempi taantuman laaksojakso, jota seuraa myöhemmin hitaampi elpyminen. Syvän taantuman pelossa sekä EU:n kansalaiset että sijoittajat ovat toimineet varovaisesti ja odottavat luotettavampia ennusteita. ETSK korostaa odotusten suurta merkitystä makrotaloudellisen kysynnän kannalta. Euroopan finanssipoliittinen komitea on jo todennut, että myös vuonna 2021 tarvitaan vahvempaa ja pitkäkestoisempaa finanssipoliittista tukea, sillä sulkutoimenpiteiden purkaminen on hitaampaa kuin alun perin odotettiin ja kuluttajien varovaisuussäästäminen on todennäköistä. Kun yksityiset kotitaloudet ja yritykset, sekä kotimaiset että ulkomaiset, vähentävät menojaan, julkiset menot yhdessä rahapoliittisten mukautusten kanssa ovat ainoa keino ylläpitää kysyntää ( 7 ) . ETSK on tästä samaa mieltä ja varoittaa muista järjestelmäriskeistä – muun muassa rahoitusmarkkinoiden epävakaudesta tai deflaatiopaineista – ja niihin liittyen syvästä lamasta.

3.2 Pandemia on lisännyt julkiseen talouteen kohdistuvaa painetta, ja velkatason odotetaan kasvavan kaikkialla euroalueella, mutta hyvin eritasoisesti eri jäsenvaltioissa. Eräissä maissa velkataso oli korkea jo pandemian alkaessa. Samaan aikaan on sitouduttu torjumaan ilmastonmuutosta ja edistämään digitalisaatiota, ja laadukkaat investoinnit, joilla tuetaan lisäarvon tuottamista ja luodaan laadukkaita työpaikkoja, ovat keskeisessä asemassa talouden ja yhteiskunnan elpymisessä. EU:n olisi pyrittävä hyödyntämään julkisten ja yksityisten investointien välisiä myönteisiä synergiavaikutuksia ja koordinoitava rakenneohjelmien tulevaa täytäntöönpanoa.

3.3 Terveyskriisin seurauksena tarjonta ja kysyntä ovat vähentyneet merkittävästi kaikkialla EU:ssa. ”Pandemia näkyi aluksi tarjontahäiriön muodossa, mutta kerrannaisvaikutukset ovat nyt johtaneet massiiviseen kokonaiskysynnän häiriöön. Kokonaisvaikutus [– –] riippuu siitä, kumpi näistä häiriöistä on hallitseva” ( 8 ) . Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat kärsineet pandemiasta pahiten, ja monet niistä menevät konkurssiin ilman nimenomaisia ja realistisia suunnitelmia pk-yritysten pelastamiseksi. EU on jo toiminut keskustasolla, mutta jäsenvaltioiden on kiireesti huolehdittava täytäntöönpanosta ja ohjattava käytettävissä olevia varoja koordinoidusti sinne, missä niitä tarvitaan eniten. Euroopan komission olisikin seurattava tarkasti, että käytettävissä olevia varoja hyödynnetään tällä tavoin.

3.4 Useimmissa jäsenvaltioissa on toteutettu sulkutoimia, ja niiden myötä huomio on kiinnittynyt pitkien toimitusketjujen haavoittuvuuteen ja kielteisiin vaikutuksiin, jotka johtuvat siitä, että kriittisillä aloilla ollaan riippuvaisia ulkopuolisista toimittajista. Tarvitaankin selkeä ja huolellisesti laadittu EU-tason strateginen suunnitelma ja julkisia investointeja, jotka kannustavat yksityisiin investointeihin. Yksityinen sektori voi hyvin pitkälti vaikuttaa omaan riippuvuusasteeseensa valinnoin, jotka liittyvät mm. raaka-aineiden toimituspaikkaan, henkilöresursseihin ja logistiikkaan. Uuden teollisuusstrategian pitäisi auttaa vähentämään riippuvuutta. Lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi keskusteltava kotimaisesta tuotannosta tietyillä keskeisillä aloilla, erityisesti terveysalalla.

3.5 ETSK on jo todennut, että on ”tarpeen rakentaa (uudelleen) yhdennettyjä teollisia arvoketjuja EU:n sisällä, jotta voidaan tehostaa Euroopan strategista riippumattomuutta ja taloudellista kestokykyä” ( 9 ) . Euroopan keskuspankin (EKP) pääjohtaja totesi 13. kesäkuuta, että ”pyrkimys rakentaa häiriönsietokykyisempiä toimitusketjuja voisi olla sysäys, jota tarvitsemme sisämarkkinoiden valmiiksi saattamiseksi” ( 10 ) . Se auttaisi myös turvaamaan tehokkaasti kunnolliset työpaikat, tukemaan yrityksiä lisäarvon luomisessa, vahvistamaan kilpailukykyä, vähentämään riippuvuutta, puuttumaan epäsuotuisaan väestökehitykseen ja toteuttamaan ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä.

3.6 Pandemialla on vakavia vaikutuksia myös työmarkkinoihin ja sosiaalisiin oloihin euroalueella. Covid-19-kriisin arvellaan lisäävän huomattavasti työttömyyttä, tuloeroja, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Kevään 2020 talousennusteen mukaan euroalueen työttömyysasteen odotetaan nousevan 9,6 prosenttiin vuonna 2020 ja laskevan vuonna 2021 vain hieman, 8,6 prosenttiin. Jäsenvaltioiden, alueiden ja jopa väestöryhmien välillä on tosin merkittäviä eroja myös tässä suhteessa. Tietyillä aloilla, esimerkiksi matkailu-, ravitsemis-, ilmailu- ja kulttuurialalla, vaikutukset saattavat olla pitkäaikaisia. Mittavista vakauttamistoimenpiteistä huolimatta monien ihmisten tulot jäävät todennäköisesti edelleen epävarmoiksi. Eniten kärsivät luultavasti ne, jotka olivat heikossa asemassa jo ennen kriisiä. Monet kriisin aikana elintärkeiksi osoittautuneista työtehtävistä ovat työmarkkinoilla suurelta osin alipalkattuja ja aliarvostettuja. Kriisin vaikutukset muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja vammaisiin ihmisiin on otettava tarkoin huomioon EU:n tulevissa toimintapolitiikoissa. Lisäksi nuorisotyöttömyyden odotetaan kasvavan jyrkästi, mikä korostaa tehokkaan ja vahvistetun nuorisotakuun ja työllistymistä tukevien ohjelmien tarvetta.

3.7 ETSK odottaa pandemian uudistavan Euroopan talouden rakennetta ja kannustavan kehittämään uudenlaisia liiketoimintamalleja. Alakohtaisen analyysin perusteella eroja on jo jossain määrin havaittavissa. Jos jokainen kriisi on mahdollisuus, meidän on hyödynnettävä tämä kriisi Euroopan kilpailuetujen vahvistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että Eurooppa pyrkii johtavaan asemaan sellaisilla ensiarvoisen tärkeillä aloilla kuin digitaalisektori, tekoäly, teknologia, hiilestä irtautuminen sekä kestävä, kiertotalouteen perustuva kasvu ja osallistava talous. Tämä edellyttää vahvaa panostusta tutkimukseen ja innovointiin sekä osaamisen ja taitojen kehittämiseen tehtäviin investointeihin. Tietynlainen, ennakoitavissa oleva ja kilpailukykyinen poliittinen kehys on tärkeä osa suotuisaa toimintaympäristöä yksityisille investoinneille. Kaiken kaikkiaan EU:n olisi tarjottava yrityksille oikeanlaiset edellytykset hallinnoida digitaalista ja vihreää siirtymää tavalla, joka luo uusia yrityksiä ja työpaikkoja ja tuottaa siten samanaikaisesti moninaisia etuja.

3.8 Pandemiakuolemien nouseva määrä sekä sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset ovat suuri haaste Euroopan yhdentymiselle. Euroalueelta tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan solidaarisuutta ja kykyä nousta kriisistä entistä vahvempana. ETSK kehottaa ryhtymään päättäväisiin toimiin tulo- ja varallisuuserojen kaventamiseksi yhteiskunnissa kansallisella tasolla, sillä ne kulkevat käsi kädessä eriävien elinajanodotteiden ja korkealaatuisen koulutuksen ja terveydenhuollon saantimahdollisuuksien kanssa.

3.9 Hyvin koordinoitu eurooppalainen terveyspolitiikka olisi merkittävä apu pandemian kukistamisessa ja mahdollistaisi jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja tuen. Covid-19:n leviämisen torjunnassa hyödyllisiksi ja tarkoituksenmukaisiksi katsottujen lääkinnällisen tuotteiden tasapuolisen jakautumisen olisi oltava yksi eurooppalaisen terveyspolitiikan painopisteistä ja osoitus jäsenvaltioiden välisestä solidaarisuudesta. Jos pandemiaa ei saada kukistettua, talouden voimakas ja kestäväpohjainen elpyminen ei onnistu.

4. Taloudellinen ja sosiaalinen elpyminen

4.1 ETSK korostaa, että toimiin on ryhdyttävä nyt eikä sitten, kun covid-19-pandemia on ohi. Poliittisten toimien ja uudistusprosessien on jatkuttava suuren epävarmuuden aikoina. Tämä tarkoittaa sitä, että on jatkettava pikaisesti viivästyneitä keskusteluja esimerkiksi talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta, eurooppalaisen ohjausjakson uudelleenlaatimisesta ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin käynnistämisestä, ja toteutettava tärkeitä toimintalinjoja, kuten kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen sääntelykehykseen. Covid-19-kriisi voidaan nähdä myös tilaisuutena, jos EU on riittävän rohkea tarttumaan siihen.

4.2 ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston päätökseen EU:n elpymissuunnitelmasta. Vaikka summat ovat makrotaloudellisesti vaatimattomia, suunnitelma on erittäin tärkeä askel, sillä se vahvistaa EKP:n kannan, jonka mukaan on tehtävä kaikki tarvittava, ja tästä tulee nyt koko EU:n kanta. Next Generation EU -välineellä, joka toteutetaan osana monivuotista rahoituskehystä, on oltava keskeinen asema Euroopan talouden elpymisessä ja sen on autettava jäsenvaltioita torjumaan pandemiaa ja taattava talouden nopea ja kestäväpohjainen palautuminen. Vielä on kuitenkin puutteita, jotka on korjattava. On varmistettava, että maakohtaisiin suosituksiin ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon ei sisälly negatiivisen ehdollisuuden riskiä, sillä niistä tulee itse asiassa sitovampia, kun ne toimivat elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa. Elpymissuunnitelmilla olisi pyrittävä edistämään kestävää ja osallistavaa kasvua keskittymällä entistä voimakkaammin kestävän kehityksen tavoitteisiin ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteisiin. Lisäksi olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion sosioekonominen tilanne.

4.3 ETSK arvostaa sitä, että EU ja jäsenvaltiot ryhtyivät covid-19-pandemian johdosta välittömästi toimiin. Komitea katsoo, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen olisi tarjottava EU:lle tarvittavat keinot, jotta voidaan varmistaa kestävä ja osallistava kasvu, sujuva toiminta ja strategisten tavoitteiden saavuttaminen. Tämä edellyttää riittävää rahoitusta tutkimukseen ja kehittämiseen, digitaaliteknologiaan ja ilmastonmuutoksen torjumiseen. Monivuotisen rahoituskehyksen painopisteet on myös asetettava oikein, jotta pystytään vahvistamaan jäsenvaltioiden ja koko EU:n yhteenkuuluvuutta. ETSK panee kuitenkin merkille, että neuvoston huippukokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen suuruudeksi asetettiin 1,05 prosenttia EU27:n BKTL:sta, mikä on vähemmän kuin Euroopan parlamentin ja ETSK:n esittämä 1,3 prosenttia BKTL:sta ja jopa vähemmän kuin toukokuussa 2018 ehdotettu 1,1 prosenttia EU27:n BKTL:sta. Lisäksi Next Generation EU -välineessä esitetyt summat, joilla oli tarkoitus kompensoida esimerkiksi koheesiopolitiikkaan kohdistuvia monivuotisen rahoituskehyksen leikkauksia, poistettiin lopulta tai niitä vähennettiin rajusti. ETSK on huolissaan myös innovointiin, tutkimukseen ja digitalisaatioon tehtävien investointien ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston leikkauksista sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen liittyvien kriteereiden hylkäämisestä. Lisäksi ETSK kehottaa ryhtymään ripeisiin ja päättäväisiin toimiin uusien omien varojen käyttöön ottamiseksi.

4.4 ETSK suosittaa, että tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteet pidetään järkevässä tasapainossa. Kysyntäpuolella on pidettävä kirkkaana mielessä, että ilmastokriisin torjuntaan liittyvien investointien lisääminen euroalueella, työttömyyden torjuminen, palkkaukseltaan asianmukaisten työpaikkojen synnyn edistäminen ja köyhyyden torjuminen eivät ole ainoastaan tavoitteita sinänsä vaan ne myös vaikuttavat myönteisesti kokonaiskysyntään ja voivat näin ollen vauhdittaa talouden elpymistä.

4.5 Euroopan vakausmekanismissa (EVM) on tarvittavat välineet covid-19:n kaltaisiin häiriöihin reagoimiseksi. Euroryhmä päätti 9. huhtikuuta 2020 hyväksyä 540 miljardin euron kokonaispaketin, johon sisältyy 240 miljardin euron lainajärjestely (pandemiakriisin tukitoimi – Pandemic Crisis Support, PCS), jonka pohjana on EVM:n laajennettuihin ehtoihin perustuva luotto ja jonka on tarkoitus olla kaikkien euroalueen maiden käytettävissä. EVM:n hallintoneuvosto hyväksyi 15. toukokuuta 2020 pandemiakriisin tukitoimen avaamisen euroalueen jäsenvaltioille. Pyydetyn tuen myöntämisestä eri maille päättää hallintoneuvosto Euroopan komission yhdessä EKP:n kanssa ja yhteistyössä EVM:n kanssa tekemän arvioinnin perusteella ( 11 )

4.6 ETSK pitää lisäksi vakaus- ja kasvusopimuksen poikkeuslausekkeen nopeaa aktivointia tarpeellisena aloitteena. ETSK panee kuitenkin merkille Euroopan finanssipoliittisen komitean suositukset, joiden mukaan keväällä 2021 olisi selvennettävä poistumisen tai uudelleentarkastelun ajoitusta ja ehtoja. Komitea varoittaa ennenaikaisesta palaamisesta ennen pandemiaa vallinneisiin sääntöihin, sillä se johtaisi säästötoimiin pahiten kärsineissä maissa ja tekisi tyhjäksi Next Generation EU -välineen tuomat edut. Mahdollisia uusia finanssipoliittisia sääntöjä ei myöskään tulisi ottaa käyttöön ennen kuin työttömyys vähenee merkittävästi.

4.7 ETSK kehottaa siirtymään kohti vaurauteen keskittyvää ja solidaarisuuteen perustuvaa talouden ohjausjärjestelmää. ETSK on Euroopan finanssipoliittisen komitean kanssa samaa mieltä siitä, että on puututtava taipumukseen leikata julkisia investointeja, kun julkiseen talouteen kohdistuu paineita. ETSK pitää myönteisenä, että finanssipoliittinen komitea suhtautuu avoimesti kultaisen säännön käyttöönottoon, ja on tyytyväinen sen suosituksiin korjata finanssipoliittisten sääntöjen puuteet, jotta voidaan turvata julkiset investoinnit ja ottaa myös käyttöön keskitetty rahoituskapasiteetti ( 12 ) . ETSK pyytää komissiota jatkamaan meneillään olevaa uudelleentarkastelua, jotta talouden ohjausjärjestelmän nykyaikaistamista voidaan nopeuttaa. Esimerkiksi erittäin elvyttävästä rahapolitiikasta huolimatta uhkana on edelleen deflaatio.

4.8 EU on pyrkinyt aktiivisesti saamaan liikkeelle kaikki käytettävissä olevat varat, jotta jäsenvaltiot voivat reagoida pandemiaan välittömästi. ETSK on tyytyväinen siihen, että EU:n varojen käyttöä joustavoitettiin viipymättä niin, että jäsenvaltiot voivat tehdä siirtoja rahastojen, maantieteellisten alueiden ja politiikkatavoitteiden välillä. Samaan aikaan ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on parannettava merkittävästi ohjelmasuunnitteluvalmiuksiaan ja varmistettava samalla, että kaikki käyttöön saadut varat käytetään täysimääräisesti ja tehokkaasti. Varoja on käytettävä investointeihin, joilla on välittömiä myönteisiä vaikutuksia taantuman voittamiseksi, ja investointeihin, joilla edistetään EU:n jäsenvaltioiden siirtymistä kohti kestävää, osallistavaa, digitaalista ja vähähiilistä taloutta. ETSK pyytää Euroopan komissiota esittämään rakenteeltaan jäsennellyn katsauksen kaikista käytettävissä olevista resursseista ja varoista.

4.9 Eurooppalainen ohjausjakso on unionin keskeinen suunnittelu-, seuranta- ja hallintoväline, ja se on hiljattain asetettu elpymis- ja palautumistukivälineen ytimeen. ETSK panee merkille aikeet uudistaa ohjausjaksoprosessia sekä ehdotuksen, jonka mukaan prosessilla voisi olla uusi rooli elvytystoimenpiteiden koordinoimisessa, samalla kun noudatetaan tinkimättömästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ( 13 ) , Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ( 14 ) ja Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden ( 15 ) mukaisia periaatteita. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei prosessi ole riittävän demokraattisen valvonnan piirissä, koska sellaiset poliittiset elimet kuin Euroopan parlamentti ja eräät jäsenvaltioiden parlamentit osallistuvat siihen vain hyvin vähän tai eivät lainkaan. Myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden roolia olisi vahvistettava entisestään.

4.10 Komitean mielestä olisi erittäin hyödyllistä, jos EU:n talousarvion avulla voitaisiin vastata nykyistä joustavammin etenkin muista kuin taloudellisista syistä johtuviin negatiivisiin häiriöihin. ETSK suosittaa, että EU ryhtyy toimiin parantaakseen hetimmiten jäsenvaltioiden kriisinaikaista yhteistyötä. Paremmat käytännöt ja tehokkaampi yhteistyö mahdollistaisivat välittömät ja koordinoidut unionin toimet kaikenlaisissa katastrofitilanteissa.

4.11 Toisaalta pankit olivat paremmin valmistautuneita tähän kriisiin kuin vuoden 2008 finanssikriisiin. ETSK odottaa, että euroalueen pankit toimivat kriisissä iskunvaimentimen tavoin tarjoamalla tarvittavaa likviditeettiä ja antamalla luottoa yksityishenkilöille ja yrityksille. Pankkiunioni olisi saatettava valmiiksi mahdollisimman pian muun muassa ottamalla eurooppalainen talletussuojajärjestelmä käyttöön, ja myös pääomamarkkinaunionin viimeistelyn olisi oltava tärkeällä sijalla EU:n asialistalla. Komitea tähdentää lisäksi sitä, miten tärkeää rahoitusmarkkinoiden tehokas sääntely on rahoitusalan vakauden saavuttamiseksi.

4.12 ETSK korostaa, että sisäisen ja ulkoisen epätasapainon sekä eriarvoisuuden torjuminen edellyttää yhtäältä sosiaalipolitiikan täytäntöönpanoa EU:n tasolla ja eurooppalaisen ohjausjakson kautta markkinoiden toimintapuutteiden korjaamiseksi tai markkinakehityksen tukemiseksi kansallisella tasolla. Toisaalta EU:n kaikissa talouspoliittisissa toimissa rahoitusmarkkinoiden sääntelystä ilmasto- ja covid-19-kriisien torjuntaan on otettava huomioon niiden jakaumavaikutukset. Kotitalouksien hyvinvointi riippuu lisäksi yhä enemmän EU-tason tekijöistä, kuten yksipuolisesta finanssipolitiikasta, heikosta sosiaalisesta ulottuvuudesta ja talous- ja rahaliiton syventämisen viivästyksistä. ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden välisen ja sisäisen valtavan epätasapainon poistaminen on edellytys taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn saavuttamiselle

5. Tulevat toimet

5.1 ETSK katsoo, että mittavat ja nopeat julkiset ja yksityiset investoinnit tutkimukseen, kehittämiseen ja osaamiseen on asetettava painopisteeksi, jos EU mielii vastata väestön vähenemisen ja ikääntymisen asettamaan haasteeseen ja edistää digitalisaatiota. Komitea on jo todennut, että ”[e]urooppalaisille työntekijöille on tarjottava perus-, uudelleen- ja täydennyskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen kannustavia ohjelmia, jotta teknologisesta muutoksesta voidaan saada täysi hyöty”. ( 16 ) Valtiovallan olisi oltava valmis edistämään uusia innovatiivisia ideoita ja rahoittamaan kokeiluja suuren kasvupotentiaalin aloilla.

5.2 Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä on tuettava, jotta vältytään suurelta ahdingolta. Häiriönsietokykyisten ja solidaarisuuteen perustuvien, euroaluetta kriisiaikoina vakauttavien ja sosiaalista suojelua jäsenvaltioissa vahvistavien rakenteiden luomiseksi olisi otettava käyttöön eurooppalainen työttömyysvakuutusjärjestelmä. Kuten muutkin työttömyysvakuutusjärjestelmät, se toimisi automaattisena vakauttajana ja samalla kansallisten työttömyysvakuutusjärjestelmien tukena syvissä taantumissa. Eurooppalainen työttömyysvakuutusjärjestelmä myös vahvistaisi kansallisia järjestelmiä, kun avustusten ehdoksi asetettaisiin se, että kansallisten järjestelmien rahoitus on vankalla ja solidaarisella pohjalla. Hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tukiväline (SURE) on askel oikeaan suuntaan, mutta lisätoimia tarvitaan.

5.3 Euroopan komission toukokuun 2020 lopussa esittämien arvioiden mukaan vihreän siirtymän ja digitalisaation toteuttaminen edellyttää EU:lta vuosittain vähintään 595 miljardin euron investointeja ( 17 ) . ETSK katsoo, että talouden elpymisen on oltava täysin linjassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman periaatteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. Eurooppa on jo edelläkävijä kiertotaloudessa, vihreässä siirtymässä ja ilmastonmuutoksen torjunnassa. Komitea katsoo, että nopea ja tehokas digitalisaatio nopeuttaisi siirtymistä älykkääseen vihreään kasvuun.

5.4 ETSK on varoittanut kerta toisensa jälkeen, että ”Euroopan vauraus on sitä suuremmassa vaarassa, mitä pidempään nykyinen säästöpolitiikka jatkuu ilman tehokasta investointisuunnitelmaa”, ja kiinnittänyt huomiota strategisen tulevaisuudenvision puuttumiseen sekä siihen, ettei kykyä vastata asianmukaisesti muihin talous- ja finanssikriiseihin selvästikään ole. Lisäksi vuoden 2018 alussa komitea korosti ”tarvetta kehittää uusia rahoitusvälineitä kriisien ehkäisemiseen ja suhdanteita vahvistavien toimenpiteiden torjumiseen” ( 18 ) . ETSK toistaa jälleen kehotuksensa toteuttaa erityistoimenpiteitä julkiseen talouteen kohdistuvien paineiden vähentämiseksi, jotta ulkoisiin häiriöihin voitaisiin reagoida joustavammin.

5.5 ETSK:ta askarruttaa, miten euroalueen jäsenvaltiot reagoisivat, jos nykyisen tilanteen jälkeen, josta toipumisen ennakoidaan olevan vaikeaa, ilmaantuisi erilaisia, epäsymmetrisiä häiriöitä, kun otetaan huomioon euroalueen yhä jatkuva epävarmuus. Reagoisiko EU yhtä nopeasti ja joutuisasti, jos toinen kriisi vaikuttaisi vain yhteen tai kahteen euroalueen jäsenvaltioon? Tällaisen epäsymmetrisen häiriön esiintyminen ei ole millään muotoa toivottavaa, mutta komitean mielestä se olisi ratkaiseva solidaarisuustesti unionille ja koko yhdentymishankkeelle. ETSK pitääkin tarpeellisena tiivistää euroalueen jäsenvaltioiden yhteistyötä ja luoda erityisvälineitä, joiden avulla parannetaan niiden sietokykyä ja kykyä vaimentaa symmetrisiä ja epäsymmetrisiä häiriöitä. Talouden sietokyvyn vahvistamisen lisäksi on kehitettävä myös työvoiman ja yhteiskunnan sietokykyä. Yksi avaintekijöistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi on se, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistetaan tiiviimmin kaikkiin prosesseihin kansallisella ja EU:n tasolla ( 19 )

5.6 Koska alijäämät ja velkamäärät kasvavat kaikkialla unionissa, meidän on pohdittava uudelleen suhtautumistamme verotukseen ja muihin tekijöihin, jotka vaikuttavat verotukseen. Verovilppi, aggressiivinen verosuunnittelu, veropohjan rapautuminen, voitonsiirrot, rahanpesu ja korruption torjuminen ovat olleet monille jäsenvaltioille poliittisesti hankalia kysymyksiä, mutta enää ei ole varaa teeskennellä, ettemme olisi niistä tietoisia. ETSK kehottaa uudistamaan määrätietoisesti verotusta porsaanreikien tukkimiseksi ja veronkierron torjumiseksi kaikkialla unionissa. Lisäksi komitea kaipaa hyvin koordinoitua finanssipolitiikkaa, jotta voidaan parantaa euroalueen rahapoliittista asemaa, julkisen talouden kestäväpohjaisuutta ja häiriönsietokykyä. ETSK toistaa myös suosituksensa siitä, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten tulisi jouduttaa toimia veronkierron ja veropetosten torjumiseksi, sillä ne ovat nyt yhä merkityksellisempiä. On laadittava nykyaikainen verotusta koskeva EU:n toimintaohjelma, jotta voidaan vastata tulevaisuuden taloudellisiin, sosiaalisiin ja ekologisiin haasteisiin, ja samalla on omaksuttava entistä demokraattisempi toimintatapa. Komitea antoi jo viime vuonna varauksettoman tukensa keskustelun käynnistämiselle asteittaisesta siirtymisestä määräenemmistöpäätöksentekoon ja tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen veroasioissa mutta katsoo, että kaikilla jäsenvaltioilla sekä EU:n toimielimillä ja elimillä on oltava kaikkina aikoina asianmukaiset mahdollisuudet osallistua päätöksentekoprosessiin. ETSK pyytää, että asiaa koskevien komission ehdotusten pohjalta ryhdytään mahdollisimman pikaisesti toimiin komitean aiemmissa lausunnoissa ( 20 ) esitettyjen suositusten mukaisesti.

Bryssel 29. lokakuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Lausunnon valmistelivat ETSK:n toimikaudella 2015–2020 esittelijä Mihai Ivașcu ja toinen esittelijä Judith Vorbach. Yleisesittelijänä toiminut Judith Vorbach esitteli lausunnon ETSK:n toimikauden 2020–2025 ensimmäisessä täysistunnossa lokakuussa 2020.

(2) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020” (EUVL C 120, 14.4.2020, s. 1) ja ”Euroalueen talouspolitiikka (2020)” (EUVL C 120, 14.4.2020, s. 7).

(3) Kevään 2020 talousennuste, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_799

(4) Kesän 2020 talousennuste, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_20_1269

(5) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Verotus – määräenemmistöpäätökset” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 90) ja ”Kestävän talouskasvun edistäminen kaikkialla EU:ssa” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 29).

(6) Mário Centenon kommentit 11. kesäkuuta 2020 pidetyn euroryhmän videoneuvottelun jälkeen (saatavilla vain englanniksi), https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/

(7) Arvio euroalueelle sopivasta finanssipolitiikan virityksestä vuonna 2021: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate

(9) ETSK:n lausunto aiheesta ”Teollisuusstrategia” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108).

(10) The path out of uncertainty

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) Arvio euroalueelle sopivasta finanssipolitiikan virityksestä vuonna 2021: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(13) Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

(14) Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10).

(15) YK:n kestävän kehityksen tavoitteet

(16) EUVL C 228, 5.7.2019, s. 57

(17) SWD/2020/98 final

(18) EUVL C 262, 25.7.2018, s. 28

(19) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 23).

(20) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Verotus – määräenemmistöpäätökset” (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 90) ja ”Kestävän talouskasvun edistäminen kaikkialla EU:ssa” (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 29).