P9_TA(2022)0288

EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2022 EU:n yhteisötalouden toimintasuunnitelmasta (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

— ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma” (COM(2021)0778),

— ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet, ja erityisesti sen työtä ja työllistymistä koskevan 27 artiklan,

— ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

— ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620) ja neuvoston 12. maaliskuuta 2021 antaman suosituksen romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta (2021/C 93/01),

— ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500),

— ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan seuraavat kärkiyritykset: start-up- ja scale-up-yrityksiä koskeva aloite” (COM(2016)0733),

— ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille” (COM(2011)0682),

— ottaa huomioon 23. helmikuuta 2004 annetun komission tiedonannon osuuskuntien edistämisestä Euroopassa (KOM(2004)0018),

— ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 julkaistun Euroopan osaamisohjelman kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi,

— ottaa huomioon julkisista hankinnoista 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (1) (julkisia hankintoja koskeva direktiivi),

— ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin, Euroopan parlamentin puhemiehen sekä työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajien allekirjoittaman Porton sosiaalialan sitoumuksen,

— ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston hyväksymän 8. toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen,

— ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina,

— ottaa huomioon 19. tammikuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Innovatiiviset rahoitusvälineet kehitettäessä sosiaalivaikutteisia yrityksiä”,

— ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa”,

— ottaa huomioon 22. syyskuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon yhteisötalouden ulkoisesta ulottuvuudesta,

— ottaa huomioon 23. joulukuuta 2009 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon yritysmuotojen moninaisuudesta (2009/C 318/05),

— ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2021 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Yhteisötalouden toimintasuunnitelma” (CDR 5860/2020),

— ottaa huomioon Euroopan komission ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintapoliittisen katsauksen vuodelta 2022 yhteisötalouden panoksen mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä kiertotaloudessa,

— ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien sosiaalisen kehityksen tutkimuslaitoksen vuonna 2021 julkaisemat suuntaviivat paikallishallinnoille yhteisö- ja solidaarisuustaloutta koskevasta politiikasta,

— ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 antamansa ensimmäisen käsittelyn kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (2),

— ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä (3),

— ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (4),

— ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (5),

— ottaa huomioon 11. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (6),

— ottaa huomioon 23. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman työntekijän taloudellisen osallistumisen roolista työpaikkojen luomisessa ja työttömien aktivoimisessa (7),

— ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman asunnottomuuden vähentämisestä Euroopan unionissa (8),

— ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yhteisö- ja yhteisvastuutalouden yritysten säännöistä (9),

— ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisesta yrittäjyydestä ja sosiaalisesta innovoinnista työttömyyden torjunnassa (10),

— ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman osuuskuntien panoksesta kriisin voittamisessa (11),

— ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eurooppalaisen säätiön (FE) perussäännöstä (12),

— ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä (13),

— ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman sosiaalisen yrittäjyyden aloitteesta – Suotuisan toimintaympäristön luominen sosiaalisen talouden ja innovoinnin keskiöön kuuluville sosiaalisille yrityksille (14),

— ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (15),

— ottaa huomioon 13. maaliskuuta 1987 antamansa päätöslauselman voittoa tavoittelemattomista yhdistyksistä Euroopan yhteisöissä (16),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

— ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan lausunnon,

— ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0192/2022),

A. ottaa huomioon, että yhteisötalous käsittää erityyppisiä, viranomaisista riippumattomia yksityisiä toimijoita, kuten osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä (myös hyväntekeväisyysjärjestöjä), säätiöitä, yhteiskunnallisia yrityksiä ja muita oikeudellisia muotoja, joille kaikille on ominaista erilaiset toimintaan ja organisaatioon liittyvät periaatteet ja piirteet, kuten se, että ne asettavat voittojen sijaan etusijalle ihmiset sekä yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät tarkoitukset, ne sijoittavat uudelleen suurimman osan voitoistaan/ylijäämistään omaan kestävyyteensä, niiden yleisenä tavoitteena on tavaroiden ja palvelujen tarjoaminen niiden jäsenille tai yhteiskunnalle laajemmin ja niillä on demokraattinen tai osallistava hallintomalli;

B. ottaa huomioon, että vaikka tarvitaan mekanismeja vertailukelpoisen tiedon keräämiseksi yhteisötalouden alasta EU:n jäsenvaltioissa, yhteisötalouden sanotaan kattavan 2,8 miljoonaa toimijaa Euroopan unionissa ja työllistävän noin 13,6 miljoonaa työntekijää (0,6–9,9 prosenttia työvoimasta maasta riippuen) yhteisötalouden toimintasuunnitelman mukaan; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoiden määrä ja alan työllisyysaste vaihtelevat EU:ssa yhteisötalouden toimijan määritelmän, arvioiden ja kansallisten tilastojen mukaan; ottaa huomioon, että yli kolmannes yhteisötalouden alan palkallisista työpaikoista on sosiaalipalvelujen alalla; ottaa huomioon, että yhteisötalous tarjoaa hyödyntämättömiä mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen ja se on tärkeä väline sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjunnassa erityisesti useissa jäsenvaltioissa käyttöön otettujen aktiivisten työllisyysaloitteiden, kuten pitkäaikaistyöttömyydestä vapaiden alueiden, avulla; katsoo, että komission olisi listattava ja kartoitettava nykyiset aloitteet, jotta voidaan ymmärtää paremmin niiden toimintaa ja tehokkuutta, ja jaettava parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kanssa;

C. ottaa huomioon, että toissijaisuusperiaate on yksi Euroopan unionin toiminnan kulmakivistä; toteaa, että yhteisötalous on yksi parhaista esimerkeistä sen soveltamisesta;

D. ottaa huomioon, että yhteisötaloudella on ollut tärkeä rooli covid-19-pandemian EU:n sosiaalisiin markkinoihin, yhteiskuntaan ja talouteen kohdistuvien lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten lieventämisessä ja niihin puuttumisessa ja että se on edistänyt sosiaalista ja taloudellista selviytymiskykyä ja myötävaikuttanut siihen tämän mallin kestävyyden ansiosta;

E. ottaa huomioon, että yhteisötalous edistää hyvin toimivia hyvinvointijärjestelmiä ja hyötyy niistä; ottaa kuitenkin huomioon, että valtio ja viranomaiset ovat viime kädessä vastuussa siitä, että kansalaisilla on yleinen, kohtuuhintainen ja yhtäläinen mahdollisuus saada laadukkaita julkisia palveluja ja sosiaaliturvaa; ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatioilla on täydentävä rooli ja että niiden olisi jatkettava tässä roolissaan, mutta ne eivät korvaa valtion tai alueellisten julkisten elinten tarjoamia etulinjan palveluja;

F. ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat osoittivat suurta häiriönsietokykyä ja innovointia, mutta niillä oli covid-19-pandemian aikana vaikeuksia, kuten toiminnan väheneminen, rajalliset rahavarat tai tarve viedä liiketoimintansa verkkoon;

G. ottaa huomioon, että uudet ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset haasteet, jotka pandemia on tehnyt kiireellisemmiksi, ovat kannustaneet syvällisempään pohdintaan yhteisötalouden roolista;

H. ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoilla on pitkä vaikkakin heterogeeninen historia suurimmassa osassa jäsenvaltioita, joista useimmat ovat antaneet tätä alaa koskevia erityislakeja; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat ovat vakiinnuttaneet asemansa keskeisinä sosiaalisina ja taloudellisina toimijoina, joilla voi olla merkittävä rooli markkinoilla; ottaa huomioon, että ne kohtaavat edelleen merkittäviä esteitä, jotka haittaavat niiden taloudellisia ja yleisiä sosiaalisia vaikutuksia; katsoo, että jäsenvaltioiden on annettava erityislainsäädäntöä näiden esteiden poistamiseksi ja yhteisötalouden vakiinnuttamiseksi ja kehittämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että yhteisötalouden toimijat voivat kilpailla tehokkaasti kaikilla talouden aloilla;

I. ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatiot toimivat keskeisillä aloilla, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla, sosiaalialalla sekä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisen, kehittyneiden teknologioiden, asumisen, vapaa-ajan, kiertotalouden, uusiutuvan energian ja jätehuollon aloilla; ottaa huomioon, että ne ovat paikallisen ankkuroitumisensa, sosiaalisen ja integroituvan luonteensa vuoksi olennainen osa Euroopan sosiaalista mallia;

J. ottaa huomioon, että yhteisötalous on olennainen osa EU:n sosiaalista markkinataloutta ja vauhdittaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen tavoitteiden täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että yhteisötalouden organisaatioilla on rooli päivitetyssä teollisuusstrategiassa (17), koska ne luovat perustan kestävämmälle ja selviytymiskyvyltään vahvemmalle EU:n taloudelle, jossa ketään ei jätetä jälkeen;

K. ottaa huomioon, että digitaalinen siirtymä tarjoaa monia mahdollisuuksia yhteisötaloudelle; ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijat tarvitsevat koulutusta pysyäkseen mukana nopeasti kehittyvillä kilpailluilla digitaalisilla markkinoilla;

L. ottaa huomioon, että yhteisötalouden toimijoilla on perinteisesti ollut merkittävä rooli epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden integroinnissa ja työllistämisessä sekä palvelujen tarjoamisessa heille, erityisesti vammaisille henkilöille, muun muassa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisten työhön sijoittumista edistävien sosiaalisten yritysten kautta, mikä on parantanut heidän hyvinvointiaan ja mielenterveyttään;

M. ottaa huomioon, että sosiaalipalveluala, joka on osa yhteisötaloutta, kamppailee matalan palkkauksen ja epävarmojen työolojen kaltaisten haasteiden kanssa, joihin on puututtava tehokkaasti;

N. ottaa huomioon, että osuuskunnilla voi olla rooli digitaalisen työn demokratisoimisessa esimerkiksi luomalla työntekijöiden omistamia työtä välittäviä digitaalisia alustoja;

O. ottaa huomioon, että yli 82,2 miljoonalla vapaaehtoistyöntekijällä on aktiivinen ja perustavanlaatuinen rooli yhteisötaloudessa (18); ottaa huomioon, että vapaaehtoistoiminta on tärkeää sekä nuoremmalle sukupolvelle että ikääntyneille, joille se joissakin tapauksissa tarjoaa tärkeän mahdollisuuden osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan;

P. ottaa huomioon, että Ukrainan sodan aiheuttama nykyinen tilanne on osoittanut paikallisyhteisöjen ja solidaarisuuden merkityksen Euroopan unionissa ja Ukrainan naapurimaissa; toteaa, että näissä maissa yhteisötalous ei ole yleisesti ottaen hyvin kehittynyttä; katsoo, että yhteisötalouden yritysten laajempi osallistuminen olisi voinut olla suuri etu koordinoitaessa tukea ukrainalaispakolaisille;

Q. ottaa huomioon, että yhteisötaloudella on tärkeä rooli osallistavan vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämisessä;

R. ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmissa päätöslauselmissaan korostanut, että on tärkeää helpottaa rajat ylittävän toiminnan kehittämistä ja keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden pääsyä sisämarkkinoille;

S. ottaa huomioon, että oikeudellinen ja poliittinen kehys, jolla suojellaan ja edistetään asianmukaisesti työntekijöiden osuustoiminnallisia yrityksiä, joukko poliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään helpottamaan yritysten siirtoja työntekijöille, sekä työntekijäosuuskuntien korkeatasoinen organisointi ja vakiinnuttaminen organisaatioissa ja liitoissa edistävät menestyksekkäitä yritysten siirtoja työntekijöille;

T. ottaa huomioon, että yhteisötalouden mallilla on hyvät mahdollisuudet tavoittaa kaikkein haavoittuvimmat ja heikoimmassa asemassa olevat yhteisöt, kuten romanit, ja parantaa merkittävästi heidän mahdollisuuksiaan käyttää oikeuksiaan, resurssejaan ja palvelujaan sekä heidän ammatillista, sosiaalista ja kansalaisvaikuttamistaan;

U. ottaa huomioon, että sijoittajat pitävät yhteisötalouden organisaatioita suurena riskinä (19);

1. suhtautuu myönteisesti komission yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan, siinä vahvistettuihin yhteisötalouden määrittelyä koskeviin ohjaaviin periaatteisiin, sen yhteisötalouden kehittämiseen antamaan poliittiseen sysäykseen ja ilmoitettuihin lukuisiin toimenpiteisiin; toteaa kuitenkin, että tiettyjä yhteisötalouden työllisyyteen ja sosiaaliasioihin liittyviä näkökohtia voitaisiin edelleen vahvistaa;

2. korostaa yhteisötalouden tavoitteiden moninaisuutta ja sen tärkeää roolia talouden häiriönsietokyvyn parantamisessa, oikeudenmukaisen siirtymän varmistamisessa, eriarvoisuuden vähentämisessä, laadukkaiden työllistymismahdollisuuksien tarjoamisessa haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, itsenäisen elämän edistämisessä, yhteisöllisyyden tunteen vahvistamisessa, väestökadon torjunnassa ja maaseutualueiden kehityksen vahvistamisessa, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanossa ja ylöspäin tapahtuvan sosiaalisen lähentymisen aikaansaamisessa;

3. kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään yhteisötalouden alan järjestelmiä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanemiseksi;

4. katsoo, että covid-19-kriisi on korostanut yhteisötalouden organisaatioiden elintärkeää roolia, sillä ne auttavat ihmisiä kohtaamaan monenlaisia vaikeuksia ja varmistavat siten sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, ja kriisi on osoittanut niiden merkityksellisyyden ja selviytymiskyvyn;

5. katsoo, että Euroopan unionin ja kansalliset toimet yhteisötalouden kehittämisen tukemiseksi ovat erityisen merkittäviä nykyisessä tilanteessa, jossa covid-19-pandemian aiheuttaman taloudellisen ja sosiaalisen kriisin seurauksena on tarpeellista hyödyntää yhteisötalouden koko potentiaali talouden elpymisen, yhteiskunnallisen yrittäjyyden ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen tukemiseksi; korostaa, että yhteisötalouden toimijoilla on keskeinen rooli talouden ja yhteiskunnan selviytymiskyvyn parantamisessa covid-19-pandemian jälkeen;

6. korostaa, että vaikka yhteisötalous on merkittävä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen lähde, tämän mallin edistämiseksi on tehtävä enemmän, mukaan lukien sen perustana olevat solidaarisuuden, sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisten investointien periaatteet; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia tehostamaan toimia yhteisötalouden edistämiseksi edelleen ja sisällyttämään yhteisötalouden ulottuvuuden asiaankuuluviin toimintapolitiikkoihin, ohjelmiin ja käytäntöihin, kuten meneillään olevien siirtymien, kuten vihreän ja digitaalisen siirtymän, kannalta merkityksellisiin toimintapolitiikkoihin, ohjelmiin ja käytäntöihin unionin tasolla ja maailmanlaajuisesti EU:n ulkoisen toiminnan kautta;

7. kannustaa jäsenvaltioita tukemaan yhteisötalouden toimijoita sellaisten sosiaalisen innovoinnin ohjelmien kehittämisessä, joilla parannetaan sosiaalipalvelujen kehittämistä ja tarjontaa ja parannetaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien, myös vammaisten ja ikääntyneiden, palvelujen saatavuutta;

8. kehottaa jälleen ( 20 ) ottamaan ”pienet ensin” -periaatteen ohjaavaksi periaatteeksi tulevaa lainsäädäntöä laadittaessa ja toimintapolitiikkojen hyväksymisessä heikentämättä nykyisiä sääntöjä, normeja ja oikeuksia, kuten ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa, jotta sääntelykehykset tukisivat enemmän mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria toimijoita niiden soveltaessa nykyisiä sääntöjä ja määräyksiä, ja jotta voidaan toisaalta vahvistaa yhteisötalouden kehitystä, kestävyyttä ja kasvua;

9. katsoo, että olisi ehdotettava konkreettisia strategioita ja seurantatoimia yhteisötalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi ottaen huomioon kansallinen lainsäädäntö ja käytännöt; korostaa, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman ja muiden EU:n aloitteiden, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman, Euroopan vammaisstrategian ja asunnottomuuden vähentämistä käsittelevän eurooppalaisen foorumin, välisiä yhteyksiä on edelleen täsmennettävä; katsoo, että on tarpeen laatia aikataulu kaikille yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan sisältyville toimille sekä niiden seurannalle ja arvioinnille, jotta asianomaisia viranomaisia voidaan ohjata yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ja jotta varmistetaan politiikkatoimien johdonmukaisuus;

10. korostaa, että yhteisötalouden toimijat toimivat yleisen edun nimissä ja luovat työpaikkoja, tarjoavat sosiaalisesti innovatiivisia palveluja ja tavaroita, edistävät sosiaalista osallisuutta sekä kestävämpää ja tiiviimmin paikallistasoon ankkuroitunutta taloutta; korostaa, että kun yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja ylläpitämisessä koskee epäedullisessa asemassa olevia työntekijöitä ja muita heikommassa asemassa olevia alueita, tarvitaan asianmukaista tukea näiden toimijoiden tunnustamiseksi asianmukaisesti;

11. pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden yksityisellä sektorilla 11,6 prosenttia työstä tehdään pimeästi, ja korostaa, että tarvitaan politiikkatoimia pimeän työn torjumiseksi ja työntekijöiden oikeuksien panemiseksi tehokkaasti täytäntöön; korostaa yhteisötalouden organisaatioiden ja erityisesti osuuskuntien panosta pimeän työn torjunnassa;

12. korostaa tarvetta edistää mahdollisuuksia suoraan julkiseen rahoitukseen avustusten muodossa, esimerkiksi EU:n rahastojen kautta, sekä yksityisiin investointeihin yhteisötalouden alalla, erityisesti kun otetaan huomioon yhteisötalouden organisaatioiden tarjoamien palvelujen kasvava kysyntä covid-19-pandemian aikana ja pandemian jälkeisessä elpymisessä;

13. toistaa, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman koko potentiaalin hyödyntämiseksi komission ja jäsenvaltioiden on taattava, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa ei jätetä ketään jälkeen ja että sillä varmistetaan kaikkien yhteisötalouden sidosryhmien, myös voittoa tavoittelemattomien sosiaalipalvelujen tarjoajien ja kansalaisyhteiskunnan, täysi kumppanuus kaikilla tasoilla, myös kirkollisten hyväntekeväisyysjärjestöjen tapauksessa, ja varmistetaan selkeys ja koordinointi kaikkien toimijoiden välillä;

Suotuisan toimintaympäristön luominen yhteisötaloudelle

14. muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että julkisia hankintoja koskeva direktiivi antaa hankintaviranomaisille mahdollisuuden käyttää julkisia hankintoja ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen sekä mahdollistaa erityisesti hankintamenettelyjen varaamisen toimijoille, jotka noudattavat laatuvaatimuksia ja joiden päätarkoituksena on vammaisten henkilöiden tai muiden sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ryhmien työllistyminen; kehottaa viranomaisia tunnustamaan sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuulliset julkiset hankinnat sosioekonomiseen rakenteeseen tehtäväksi investoinniksi, jolla on hyvät mahdollisuudet yhdistää sosiaalisia ja kilpailuun liittyviä tavoitteita; huomauttaa, että ympäristöä koskevien ja sosiaalisten vaatimusten sisällyttäminen tarjouskilpailuihin voi olla olennaisen tärkeää yhteisötalouden kehityksen kannalta; kehottaa komissiota edistämään edelleen sosiaalisesti vastuullisia julkisia hankintoja ja hyviä käytäntöjä, jotta voidaan edistää sosiaalisesti vastuullisia liiketoimintakäytäntöjä, ja kannustaa jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että kaikki julkisten hankintasopimusten muodossa maksettava julkinen rahoitus edellyttää, että sopimukset ovat yhdenmukaisia sovellettavien unionin tai kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai kansainvälisen ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön nojalla vahvistetun ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteiden kanssa;

15. kannustaa jäsenvaltioita ottamaan järjestelmällisesti käyttöön strategioita, joilla pyritään kehittämään sosiaalisesti vastuullisia julkisia hankintoja ja luomaan siten kaikilla politiikanaloilla yhteys palvelujen ja tuotteiden toimittamisen ja niiden sosiaalisten tavoitteiden edistämisen välille; katsoo, että julkisia hankintoja koskevan direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on kytkettävä aloitteisiin, joilla lisätään tietoa julkisten varojen käytön ja niiden YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista edistävän panoksen välisestä suhteesta ja parannetaan julkisista hankinnoista vastaavien viranhaltijoiden ja yhteisötalouden toimijoiden valmiuksia; kannustaa julkisista hankinnoista vastaavia viranhaltijoita toteuttamaan ennen tarjouskilpailuasiakirjojen laatimista ennakoivia markkinakartoituksia, jotta voidaan ymmärtää paremmin, mitä yhteisötalouden toimijat voivat tarjota ja miten ne voivat täyttää hankintamenettelyjen vaatimukset; kehottaa hankkijoita olemaan tekemättä sopimuksia ainoastaan alhaisimman hinnan perusteella vaan parhaan arvon perusteella, jolloin niihin sisällytetään laatukriteerejä ja sosiaalisia vaikutuksia koskevia näkökohtia; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään avoimuutta ja ehkäisemään korruptiota julkisissa hankinnoissa; korostaa, että asianomaisten viranomaisten on tutkittava yhteistyötä ja kumppanuuksia, jotka koskevat yhteisötalouden toimijoiden pääsyä julkisiin hankintoihin, kuten joissakin jäsenvaltioissa on tehty;

16. korostaa, että työntekijöiden yritysostot voivat olla mahdollinen ratkaisu, jolla estetään rakennemuutoksista aiheutuvat työpaikkojen menetykset; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tämänhetkisiin aloitteisiin, joilla tarjotaan yritysostoprosessista kiinnostuneille työntekijöille ja työntekijöiden yritysostoista syntyville osuuskunnille yritysten tukirakenteita, oikeudellinen neuvonta mukaan lukien, taloudellista tukea, apua liiketoimintasuunnitelmien valmisteluun ja ulkopuolisten sijoittajien tarvitsemia tietoja; kannustaa muita jäsenvaltioita toteuttamaan vastaavia aloitteita ja sisällyttämään tämän aiheen suositukseen, joka neuvoston on määrä antaa vuonna 2023, jotta näitä aloitteita voidaan tukea edelleen alueellisella ja kansallisella tasolla; korostaa työntekijöiden edustajien, myös ammattiliittojen, roolia työntekijöiden yritysostoissa avustavien osuuskuntien liittojen tukemisessa ja yhteydenpidossa niiden onnistumismahdollisuuksien parantamiseksi;

17. korostaa, että komission on jatkettava tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten välineiden ja ratkaisujen löytämiseksi, joilla poistetaan esteitä ja nopeutetaan oikeudellisia menettelyjä yrityksen omistuksen siirtämiseksi työntekijöille työntekijäosuuskuntien tai muiden työntekijöiden omistamien yhteisötalouden toimijoiden kautta; kehottaa komissiota perustamaan EU:n foorumin jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja yhteisötalouden verkostojen välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten;

18. korostaa, että on tärkeää edistää osuuskuntamallia ja sen työntekijöiden osallistumista ja demokratiaa koskevia periaatteita; kannustaa jäsenvaltioita luomaan suotuisan oikeudellisen ympäristön osuuskuntien, myös työntekijöiden osuuskuntien, perustamiselle ja toiminnalle;

19. korostaa EU:n tämänhetkistä työtä kestävää rahoitusta koskevan luokitusjärjestelmän laajentamiseksi sosiaalisiin tavoitteisiin; katsoo, että EU:n luokitusjärjestelmän on oltava merkityksellinen sosiaaliselta kannalta ja että samalla on otettava huomioon mikro- ja pk-yritysten tilanne, sillä se voi edistää investointeja yhteisötalouteen, jos investoinnit ovat yhteisötalouden periaatteiden ja ominaispiirteiden mukaisia;

20. korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteisötalouden toimijoiden liiketoimintasuunnittelua ja täytäntöönpano- ja arviointitaitoja sekä asiaankuuluvia medialukutaitoja, johtamistaitoja, osallistavaa johtajuutta, elinikäistä oppimista, selviytymiskykyä ja meneillään olevien siirtymien edellyttämiä taitoja, mukaan lukien vihreä siirtymä ja digitaalinen siirtymä, tukemalla yhteisötalouden ja läheisyystalouden yhteenliittymää; odottaa, että tulevassa yhteisötalouden osaamissopimuksessa investoidaan näihin taitoihin; kehottaa yhteisötalouden sidosryhmiä noudattamaan täysimääräisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteita varmistamalla, että vähintään 60 prosenttia niiden työntekijöistä saa koulutusta vuosittain vuoteen 2030 mennessä;

21. kehottaa komissiota kannustamaan sosiaalisiin vaikutuksiin kohdistuviin investointeihin ja arvioimaan nykyisiä toimenpiteitä, joilla lisätään kansalaisten osallistumista sosiaalisiin vaikutuksiin kohdistuviin rahoitusaloitteisiin, jotta voidaan lisätä yhteisötalouden toimijoiden rahoitusta ja näkyvyyttä;

22. kehottaa komissiota tarkastelemaan huolellisesti yhdessä yhteisötalouden sidosryhmien ja tieteenharjoittajien kanssa sosiaalivaikutteisten joukkovelkakirjalainojen toteutettavuutta ja käytännöllisyyttä;

23. pitää valitettavana, että yhteisötalouden toimijoita ei käsitellä riittävästi valtavirtaa edustavan kouluopetuksen eikä korkea-asteen koulutuksen opetussuunnitelmissa ( 21 ) ; kehottaa tämän vuoksi eri aloja edustavia elimiä ja asiaankuuluvia viranomaisia tarkastelemaan ja arvioimaan opetussuunnitelmia kaikilla koulutustasoilla alemman perusasteen koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen, ammatillinen koulutus mukaan lukien, yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja esittämään toimintapoliittisia suosituksia; korostaa, että yhteisötaloutta on edistettävä nuorten keskuudessa; pyytää komissiota varmistamaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan sosiaalisen innovaation osaamiskeskuksen ja korkea-asteen oppilaitosten välisen jatkuvan yhteistyön, jonka tavoitteena on kehittää yhteishankkeita ja jakaa tietoa mahdollisuuksista, joita yhteisötalous tarjoaa tuleville nuorille yrittäjille ja aliedustetuille ryhmille, kuten vammaisille henkilöille, naisille, ikääntyneille ja sosiaalisesti heikommassa asemassa oleville;

24. korostaa, että yhteisötalouden toimijat ovat jo vuosikymmenten ajan näyttäneet tietä kiertotalouteen perustuvien liiketoimintamallien soveltamisessa ja erityisesti uudelleenkäyttö-, korjaamis- ja kierrättämistoimissa ja että ne ovat näin nopeuttaneet siirtymää kiertotalouteen ja vahvistaneet painopisteen asettamista myönteisiin sosiaalisiin vaikutuksiin ( 22 ) ; kannattaa komission aloitetta, jonka tavoitteena on vahvistaa yhteisötalouden valmiuksia kehittää vihreämpiä palveluja ja tuotteita;

25. korostaa uusiutuvan energian osuuskuntien erityisluonnetta yhteisötaloudessa osana energiayhteisöjä ja energiajärjestelmässä, sillä ne edistävät kestävän energiatuotannon ja -kulutuksen käytäntöjä, vahvistavat yhteisöjen sitoutumista ja sosiaalista innovaatiota ja tuottavat laaja-alaista hyötyä ja koska niitä voidaan käyttää toimitusvarmuuden takaamiseksi syrjäisillä alueilla ja tietyillä saarilla;

26. korostaa keskeistä roolia, joka yhteisötalouden toimijoilla on hoiva-alalla, keskinäiset yhtiöt mukaan lukien, ja korostaa merkittävää kasvupotentiaalia, joka yhteisötaloudella tällä alalla on ja joka voi vastata kasvavaan hoivapalveluiden tarpeeseen ja nykyisiin haasteisiin, kuten väestön vanhenemiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan korkealaatuista hoiva-alaa asianmukaisilla toimintapolitiikoilla ja varmistamaan, että tulevalla valtiontukisääntöjen tarkistamisella varmistetaan suurempi joustavuus sosiaali- ja terveydenhoitopalveluja tarjoaville yhteisötalouden toimijoille;

27. korostaa, että on tärkeää kiinnittää enemmän huomiota sosiaalisten vaikutusten mittausmenetelmiin ja -käytäntöihin; kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti eurooppalaisten yhteisötalouden sidosryhmien tuella sellaisten sosiaalisten vaikutusten mittausmenetelmien kehittämistä, jotka voivat sopia erilaisille yhteisötalouden toimijoille ja houkuttaa sosiaalisia investointeja;

28. korostaa yhteisötalouden merkitystä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä ja työllistymismahdollisuuksien tarjoamisessa naisille, erityisesti heikommassa asemassa oleville naisille; painottaa, että se voi tarjota ensimmäisen työllistymismahdollisuuden, joka helpottaa siirtymää epävirallisista työsuhteista virallisiin; toteaa, että naisten osuus yhteisötalouden työvoimasta on usein yli 60 prosenttia ja että erojen palkkauksessa ja johtoasemissa on ilmoitettu olevan pienempiä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan naisilta kaikki esteet sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi; kehottaa vahvistamaan sukupuoliulottuvuutta toimintapolitiikoissa ja parantamaan rahoituksen saatavuutta yhteisötaloudessa toimiville naisille, kun otetaan huomioon, että naisten on miehiin verrattuna vaikeampaa saada rahoitusta; pyytää komissiota määrittämään yhteisötalouden selkeän roolin tulevassa eurooppalaisessa hoito- ja hoivastrategiassa;

29. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan kansallisia, rajat ylittäviä ja alueiden välisiä valmiuksien kehittämiskumppanuuksia ja tekemään virallisia sopimuksia yhteisötalouden verkostojen ja yhteisötaloutta edustavien järjestöjen kanssa; huomauttaa, että on varmistettava edellytykset yhteisötalouden toimijoiden jatkokehitykselle ja ammattimaistumiselle ja että tämä voidaan tehdä tarjoamalla neuvontapalveluja, kuten räätälöityä mentorointia ja valmennusta, valmiuksien kehittämisen rahoitusta, koulutusta, täydennys- ja uudelleenkoulutusta, yrityshautomopalveluja ja oikeudellisia palveluja;

30. korostaa, että uusilla teknologioilla ja tekoälyllä, kun ne ovat kaikkien saatavilla, voi olla keskeinen rooli työpaikkojen luomisessa ja yhteisötalouden kehittämisessä ja laajentamisessa; korostaa, että on tärkeää parantaa yhteisötalouden yrittäjien ja työntekijöiden ja etenkin heikommassa asemassa olevien työntekijöiden pääsyä digitaalisia taitoja ja kehittyneitä teknologioita koskeviin koulutusohjelmiin sekä unionin että kansallisella tasolla, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan, miten valtavirtaa edustavat yritykset ja yhteisötalouden toimijat voivat tehdä yhteistyötä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; toteaa, että olisi kannustettava digitaalista siirtymää yhteisötaloudessa muun muassa verotuksen, julkisten hankintojen ja valtiontukien avulla;

31. korostaa, että yhteisötalous on keino ratkaista kaupunkien haasteita; kehottaa suuntaamaan rahoitusta paikallistasolle, myös kaupunkialueilla;

32. pitää myönteisenä, että monilla paikallis- ja alueviranomaisilla on jo kunnianhimoisia strategioita ja toimintasuunnitelmia yhteisötalouden edistämiseksi; toteaa, että on tarpeen kehittää paikallis- ja aluetason valmiuksia ja vastata rajat ylittävien yhteisötalouden organisaatioiden erityistarpeisiin etenkin maaseutu-, saari- ja syrjäisillä alueilla; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yhteisötaloutta koskevien alueellisten strategioiden kehittämiseen kaikilla alueilla ja jakamaan varoja paikallisesti määriteltyjen painopisteiden mukaisesti; kehottaa komissiota julkaisemaan katsauksen, jossa otetaan huomioon yhteisötalouden nykyisten oikeudellisten muotojen moninaisuus eri jäsenvaltioissa, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat keskittyä niihin valmistellessaan strategioitaan;

EU:n välineiden täyden potentiaalin hyödyntäminen yhteisötalouden menestymisen edistämiseksi

33. kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kohdennettua rahoitusta yhteisötalouden toimijoille ja hyödyntämään kaikilta osin unionin nykyisiä varoja yhteisötalouden edistämiseksi sekä vahvistamaan toimiaan jäsenvaltioille yhteisötalouden käyttöön saatavilla olevien varojen käyttämiseksi;

34. katsoo, että EU:n varojen saatavuutta on helpotettava yhteisötalouden yrityksille, myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien yhteydessä, vääristämättä yritysten oikeudellista luonnetta, ja että on edistettävä niiden aktiivista osallistumista EU:n poliittisen ohjelman määrittämiseen, kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon yhteydessä;

35. suhtautuu myönteisesti ehdotukseen luoda uusi yhtenäinen EU:n yhteisötalouden palveluväylä vuonna 2023; korostaa, että tällä aloitteella on mahdollista tukea yhteisötalouden toimijoita tarjoamalla tärkeää tietoa ja ohjausta olennaisesta unionin rahoituksesta, toimintapolitiikoista, verkostoista ja foorumeista sekä muista vastaavista aloitteista;

36. panee merkille InvestEU-ohjelman tarjoamat mahdollisuudet yhteisötalouden tukemiseksi; kehottaa komissiota ja toteutuskumppaneita suunnittelemaan yhteisötalouden yritysten tarpeisiin räätälöityjä rahoitustuotteita sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunassa ja osoittamaan näille tuotteille riittävästi resursseja painottaen hankkeita, jotka koskevat samanaikaisesti digitaalista ja vihreää siirtymää; toteaa, että olisi kehitettävä luotettavat tukikelpoisuuskriteerit, jotta tuki voidaan kohdentaa nimenomaisesti yhteisötaloutta tukeville rahoituksen välittäjille, ja katsoo, että InvestEU-neuvontakeskuksen kautta olisi tarjottava neuvontapalveluja, jotta voidaan maksimoida näiden rahoituksen välittäjien mahdollisuudet hyödyntää InvestEU-ohjelmaa; kehottaa komissiota varmistamaan, että muut InvestEU-ohjelman rahoitustuotteet, kuten pk-yrityksille suunnatut tuotteet, ovat yhteisötalouden toimijoiden saatavilla ottaen huomioon, että useimmat niistä ovat mikro-organisaatioita ja pieniä ja keskisuuria organisaatioita, jotta mahdollistetaan keskeisiä aihepiirejä käsittelevän hankejatkumon kehittäminen ja parannetaan yhteisötalouden toimijoiden pitkän aikavälin taloudellista kestävyyttä sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa niiden keskuudessa;

37. panee erityisesti merkille koheesiopolitiikan rahastojen, kuten Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) sekä Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston, keskeisen roolin yhteisötalouden hankkeiden rahoittamisessa; muistuttaa ESR+:n erityistavoitteista parantaa kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten, työllistymismahdollisuuksia sekä edistää itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta; muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että julkiset hankintaviranomaiset voivat käyttää ESR+:sta saatavaa rahoitusta nk. sosiaalisten lausekkeiden välittäjien toimintaan, jolla edistetään ja tuetaan sosiaalisten lausekkeiden täytäntöönpanoa paikallisesti, sekä viranomaisille annettavaan neuvontaan sellaisten tarjouseritelmien laatimiseksi, jotka mahdollistavat myös yhteisötalouden toimijoiden osallistumisen hankintamenettelyihin;

38. panee merkille yhteisötalouden merkittävän potentiaalin luoda korkeatasoisia työpaikkoja ja mahdollisuuksia palkalliseen harjoitteluun nuorille, mikä voi nopeuttaa heidän integroitumistaan työmarkkinoille; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään vahvistetun nuorisotakuun yhteydessä saatavilla olevia varoja yhteisötalouden edistämiseksi nuoremman sukupolven keskuudessa, koska sen avulla voidaan parantaa nuorten integroitumista työmarkkinoille; suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, joka koskee ESR+:n puitteissa vuonna 2022 käynnistettävää nuorten yrittäjyyspolitiikan akatemiaa ja jolla edistetään nuorten yrittäjyyttä, ja kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen ja laatimaan kohdennettuja aloitteita muiden yhteisötaloudessa aliedustettujen yrittäjien auttamiseksi;

39. tukee yhteiskunnallisille yrittäjille tarkoitettujen sosiaalisen innovaation kansallisten osaamiskeskusten ja Euroopan sosiaalisen innovaation osaamiskeskuksen perustamista; muistuttaa kuitenkin komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että sosiaaliseen innovaatioon osallistuvat kaikki yhteisötalouden organisaatiot, myös voittoa tavoittelemattomat sosiaalipalvelujen tarjoajat sekä yhteiskunnalliset yrittäjät; kehottaa jäsenvaltioita paneutumaan voittoa tavoittelemattomien sosiaalipalvelujen alan erityishaasteisiin, jotta ala voisi jatkaa innovaatioitaan ja samalla säilyttää avustukset ja tuet ESR+:n tai Erasmus+:n puitteissa;

40. pitää myönteisenä kohdennetun EU:n rahoituksen käyttöä hankkeisiin, joilla pyritään kehittämään yritysten luovuttamista niiden työntekijöille ja mahdollistamaan se ja siten yritystoiminnan jatkumista muun muassa työntekijöiden osuuskuntien yritysostojen kautta ( 23 )

41. kehottaa jäsenvaltioita parantamaan yhteisötalouden toimijoiden rahoituksen saantia Next Generation EU -välineestä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisesti erityisesti laadukkaiden työllistymismahdollisuuksien, sosiaalisen osallisuuden ja kaikki osallistavan digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseksi;

42. kehottaa komissiota yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä laajentamaan asetuksen soveltamisalaa ja ottamaan asianmukaisesti huomioon yhteisötalouden toimijoiden rahoituksen saatavuuteen ja markkinoiden kehittämiseen liittyvät erityistarpeet; kehottaa komissiota ottamaan valtiontukien yhteydessä paremmin huomioon sosiaaliset näkökohdat, kuten epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden rekrytoinnin edistämisen, vammaiset henkilöt mukaan lukien, erityisesti covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen yhteydessä, ja tutkimaan erilaisia näyttöön perustuvia vaihtoehtoja yhteisötalouden toimijoiden kehittämisen tukemiseksi asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan sekä antamaan neuvoja ja ohjeita kansallisille viranomaisille yhteisötalouden toimijoiden tukemisessa valtiontuen avulla käytettävästä oikeusperustasta;

43. suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmiin, joiden mukaan se harkitsee erityisten yhteisinvestointimekanismien perustamista säätiöiden ja hyväntekeväisyysjärjestöjen kanssa asunnottomuuden kaltaisia kohdennettuja ongelmia varten;

44. kehottaa kansallisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään paremmin potentiaalia, joka liittyy yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen erityismääräyksiä koskeviin nykyisiin sääntöihin, EU:n valtiontukiasetuksen mukaisen julkisen rahoitustuen saamiseksi käyttäen etenkin kaikilta osin hyödyksi mahdollisuutta tunnustaa tapauksen mukaan taloudellista toimintaa harjoittavat yhteisötalouden toimijat yleishyödyllisiksi taloudellisiksi palveluiksi;

45. suhtautuu myönteisesti ajatukseen sisämarkkinaohjelman yhteydessä käynnistettävästä uudesta aloitteesta, jonka tavoitteena on tukea yhteisötalouden toimijoiden ja valtavirtaa edustavien yritysten kumppanuuksien luomista mahdollistaen yritysten väliset sosiaalisten ostojen markkinat, jotka voivat vahvistaa yhteisötaloutta;

46. katsoo, että yhteisötalouden nykyiset laatumerkit ja sertifioinnit voisivat toimia innostavana esimerkkinä jäsenvaltioille; pitää myönteisenä yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa esitettyä sitoumusta laatia tutkimus kansallisista yhteisötalouden laatumerkeistä ja sertifiointijärjestelmistä, joilla pyritään parantamaan yhteisötalouden näkyvyyttä ja mahdollistamaan hyvin toimivat sisämarkkinat, ja tulosten perusteella tutkia mahdollisuutta valmistella standardoidumpaa unionin tason järjestelmää; korostaa, että tutkimuksessa olisi hyödynnettävä aiempia havaintoja ja siihen olisi otettava mukaan yhteisötalouden sidosryhmiä;

47. suosittaa Euroopan yhteisötalouden alueiden verkoston soveltamisalan laajentamista, jotta voidaan vahvistaa uusia alueellisia ja paikallisia kumppanuuksia ja erityisesti edistää digitaalista ja vihreää siirtymää alueilla;

48. kehottaa komissiota määrittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toimivia välineitä, joilla tuetaan, seurataan ja suojellaan kansalaisjärjestöjä ja erityisesti yhteisötalouden toimijoita jäsenvaltioissa; korostaa, että muun muassa voittoa tavoittelemattomille järjestöille suunnattu kansalaisuus-, tasa-arvo-, perusoikeus- ja arvo-ohjelma, jonka määrärahat ovat 1,55 miljardia euroa, on merkittävä panos EU:n kansalaisyhteiskunnan kohtaamiin haasteisiin;

49. toteaa, että voittoa tavoittelemattomien järjestöjen rahoitus edellyttää usein yhteisrahoitusta ja että liian suuren omien varojen osuuden vaatiminen voi olla kohtuutonta; korostaa siksi, että yhteisrahoitusta varten edellytettävien omien varojen osuutta olisi arvioitava ja että on otettava huomioon erilaisia keinoja, jotka voitaisiin arvottaa rahallisesti, kuten vapaaehtoisaikaa tai luontoissuorituksia;

50. on tyytyväinen siihen, että komissio on käynnistänyt tutkimuksen, jossa esitetään vertaileva analyysi EU:ssa toimiviin yhdistyksiin sovellettavista oikeudellisista järjestelmistä ja toimintaympäristöistä; pyytää komissiota esittämään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan perusteella ehdotuksen asetukseksi eurooppalaisten yhdistysten perussäännöstä niiden suositusten mukaisesti, jotka esitetään Euroopan parlamentin 17. helmikuuta 2022 antamassa päätöslauselmassa suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä sekä sen liitteessä olevassa I osassa;

Kohti yhteisötalouden toimintasuunnitelman tehokasta täytäntöönpanoa

51. suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen neuvoston suositukseksi yhteisötalouden perusedellytyksistä, joka on määrä hyväksyä vuonna 2023; korostaa, että ehdotuksessa olisi annettava yhteisötaloudelle yhteinen unionin tason määritelmä yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa esitettyjen yhteisötalouden pääperiaatteiden ja ominaispiirteiden perusteella ja että sekä ehdotuksessa että määritelmässä olisi otettava huomioon yhteisötalouden toimijoiden moninaisuus jäsenvaltioissa; korostaa, että ehdotuksen ensisijaisena tavoitteena on oltava yhteisötalouden oikeudellisten ja poliittisten kehysten vahvistaminen erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa yhteisötalouden ekosysteemi on vähemmän kehittynyt; katsoo, että ehdotuksessa olisi tuotava selvästi esiin EU:n saataville asettamat tukivälineet ja annettava ohjeistusta erityisistä toimintapolitiikoista, kuten yhteisötalouden erilaisille toimijoille soveltuvista oikeudellisista kehyksistä, julkisista hankinnoista, valtiontuista, työllisyys-, sosiaali- ja terveyspolitiikoista, verotuksesta, koulutuksesta, osaamisesta ja ammattikoulutuksesta, sekä siitä, että meneillään olevat siirtymät on tärkeää kytkeä yhteen yhteisötaloutta edistävien toimien kanssa;

52. korostaa työntekijöiden osallistumisen ja demokraattisen hallintotavan merkitystä yhteisötalouden tavoitteiden saavuttamisessa ja toteaa, että ne ovat yhteisötalouden toimintaohjelmassa tunnustettuja periaatteita; korostaa, että yhteisötaloudessa kaikilla työntekijöillä on oltava ihmisarvoiset ja mieluiten työehtosopimuksiin perustuvat työolot ja -ehdot sekä urakehitysnäkymät; painottaa tässä yhteydessä, että yhteisötalouden toimijoiden on kunnioitettava ammattiyhdistysoikeuksia, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaiken yhteisötalouden toimijoille tarkoitetun EU:n taloudellisen tuen edellytyksenä olisi oltava sovellettavien lakisääteisten ja/tai työehtosopimuksiin perustuvien työolojen ja -ehtojen ja/tai työnantajan velvoitteiden noudattaminen; painottaa, että yhteisötalouden toimijoilla on hyvät lähtökohdat edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja keskitettyä sopimista, koska niiden toimintamalli perustuu työntekijöiden osallistumiseen; korostaa tämän vuoksi, että yhteisötaloudessa on kehitettävä lisää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, sekä kansallisella että EU:n tasolla, ja keskitettyä sopimista;

53. kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa edistämään yhteisötaloutta kansainvälisesti ja parantamaan alan näkyvyyttä unionin politiikkojen ulkoisessa ulottuvuudessa muun muassa tunnustamalla sen erityisluonne tulevissa assosiaatiosopimuksissa ja sisällyttämällä se niihin, tiedottamalla yhteisötaloudesta ja antamalla sitä koskevaa koulutusta EU:n edustustojen henkilöstölle sekä arvioimalla, miten näillä toimilla voidaan edistää yhteisötalouden kehittämistä kolmansissa maissa;

54. pitää valitettavana, että parlamentin komissiolle osoittamat aiemmat kehotukset antaa keskinäisille yhtiöille, yhdistyksille ja säätiöille mahdollisuus toimia Euroopassa ja rajatylittävästi eivät johtaneet lainsäädännöllisiin muutoksiin, mikä heikensi Euroopan sosiaalista mallia ja haittasi sisämarkkinoiden toteuttamista; toistaa kehotuksensa, että otetaan käyttöön voittoa tavoittelemattomia järjestöjä koskevat yhteiset vähimmäisvaatimukset kaikkialla EU:ssa ja vahvistetaan eurooppalaisten yhdistysten perussääntö, ja kehottaa komissiota kertomaan julkisesti, miksei parlamentin pyyntöjen johdosta ole ryhdytty toimiin; ehdottaa yhteisötalouden toimintasuunnitelman tarjoaman tilaisuuden sekä suurimman osan jäsenvaltioita käsittävän Luxemburgin julistuksen seurantakomitean toiminnan johdosta, että tutkitaan mahdollisuuksia käyttää tiiviimpää yhteistyötä välineenä, jolla voidaan purkaa edellä mainitut vuosikymmeniä vallinneet pattitilanteet;

55. toteaa, että yhteisötaloussektorin koko potentiaali sosioekonomisten haasteiden ratkaisemisessa edellyttää, että viranomaiset ja yhteisötalouden toimijat määrittävät selkeästi sosiaaliset painopisteet; korostaa, että yhteisötalouden hankkeet edellyttävät usein tiivistä kumppanuutta julkisyhteisöjen kanssa; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään EU:n tason makrotalouden ohjausjärjestelmän puitteissa sosiaalisten investointien uuden strategian, jossa sosiaaliset painopisteet määritellään selkeästi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti ja joka voi tarjota kehyksen viranomaisten ja yhteisötalouden toimijoiden väliselle yhteistyölle;

56. kehottaa komissiota käyttämään yhteisötalouden kehittymisen seurantaan Euroopassa maaraportteja ja talouspolitiikan ohjausjakson maakohtaisia suosituksia ja laatimaan kunnianhimoisempia aloitteita ja mahdollisuuksien mukaan ehdottamaan oikeudellisia toimenpiteitä;

57. kehottaa komissiota valvomaan, että jäsenvaltiot toteuttavat jatkotoimia kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa tehtyjen yhteisötaloutta koskevien sitoumusten johdosta;

58. panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen siitä, että laaditaan uusi tutkimus, jossa kerätään yhteisötaloutta koskevia laadullisia ja määrällisiä tietoja kaikista jäsenvaltioista; kehottaa kattamaan tutkimuksessa yhteisötalouden erityyppiset toimijat ja keräämään eriytettyä tietoa työntekijöistä; toteaa, että yhteisötalouden laajuudesta ja vaikutuksista tarvitaan yksityiskohtaisia, standardoituja, vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja, jotta voidaan helpottaa näyttöön perustuvia poliittisia päätöksiä, varmistaa yhteisötalouden tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava kehitys ja edistää EU:n taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota päivittämään osana tätä työtä vuonna 2012 tehtyä tutkimusta keskinäisistä yhtiöistä unionissa, jotta voidaan määrittää mahdollisuudet ja esteet niiden kehittämiselle, erityisesti terveydenhoidossa ja vakuutusalalla; kehottaa komissiota ja kansallisia tilastoviranomaisia tekemään yhteistyötä Eurostatin kanssa standardisoitujen tietojen keräämistä, säännöllistä päivittämistä ja analysointia varten;

59. pitää myönteisenä komission työtä, joka liittyy yhteisö- ja läheisyystalouden teollisten ekosysteemien siirtymään; panee kuitenkin merkille, että tarvitaan lisää tietoa siitä, miten se toimii vuorovaikutuksessa muiden alueellisten ja paikallisten aloitteiden kanssa, ja että pystytään varmistamaan tehokas täytäntöönpano käytännössä;

60. kehottaa jäsenvaltioita nimeämään yhteisötalouden koordinaattorit ja perustamaan paikallisia yhteisötalouden yhteyspisteitä tiedottamisen parantamiseksi ja tuen ja rahoituksen, myös EU:n rahoituksen, saannin helpottamiseksi; kehottaa komissiota perustamaan EU:n yhteisen verkkofoorumin parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten sekä yhteisötalouden verkostojen välillä; korostaa, että alustaa on hallinnoitava yhteistyössä eurooppalaisten yhteisötalouden verkostojen ja yhteisötaloutta ja yhteiskunnallisia yrityksiä käsittelevän komission asiantuntijaryhmän (GECES) kanssa; katsoo, että on varmistettava tiivis yhteistyö kansallisten koordinaattoreiden, paikallisten yhteyspisteiden, EU:n verkkofoorumin ja EU:n yhteisötalouden palveluväylän kesken, jotta voidaan maksimoida tietojen vaihtaminen ja synergiat sekä yhteisötalouden toimijoille tarjoutuvien mahdollisuuksien näkyvyys ja välttää mahdollista työn päällekkäisyyttä;

61. kehottaa komissiota lisäämään yhteistyötä GECESin kanssa ja perustamaan yhteisötalouden toimintasuunnitelman täytäntöönpanotyöryhmän, johon kuuluu GECESin lisäksi kansallisia koordinaattoreita ja joka on vastuussa säännöllisestä raportoinnista parlamentille, neuvostolle ja asiaankuuluville sidosryhmille, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, ja ilmoittamaan sen kokoonpanon ja toiminta-aikataulun;

o

o o

62. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

(1) EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

(2) EUVL C 116, 31.3.2021, s. 162.

(3) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0044.

(4) EUVL C 117, 11.3.2022, s. 53.

(5) EUVL C 99, 1.3.2022, s. 122.

(6) EUVL C 465, 17.11.2021, s. 110.

(7) EUVL C 345, 16.10.2020, s. 2.

(8) EUVL C 425, 20.10.2021, s. 2.

(9) EUVL C 118, 8.4.2020, s. 145.

(10) EUVL C 316, 22.9.2017, s. 224.

(11) EUVL C 75, 26.2.2016, s. 34.

(12) EUVL C 75, 26.2.2016, s. 11.

(13) EUVL C 36, 29.1.2016, s. 111.

(14) EUVL C 419, 16.12.2015, s. 42.

(15) EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(16) EYVL C 99, 13.4.1987, s. 205.

(17) OECD / Euroopan unioni, ”Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy”, 2022.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto, Hayday, M., Varga, E., ”A recipe book for social finance a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2017.

(20) Muun muassa sen Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta 16. joulukuuta 2020 antama päätöslauselma (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 2) ja sen 24. kesäkuuta 2021 antama päätöslauselma Euroopan unionin sääntelyn tilasta sekä toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta – mietintö paremmasta lainsäädännöstä vuosina 2017, 2018 ja 2019 (EUVL C 81, 18.2.2022, s. 74).

(21) Eurofound, ”Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2019.

(22) OECD / Euroopan komissio, ”Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy”, OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, No. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) Esimerkiksi Interreg-aloitteesta rahoitettu Inbets-hanke (”Innovative Business Transfer Models for Small and Medium-Sized Enterprises in the Baltic Sea Region”), Euroopan sosiaalirahaston ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI) rahoituksen käyttö, Euroopan parlamentin tukemat pilottihankkeet, ”Transfer to coops” ja ”Saving jobs”.