Alustava lisätalousarvioesitys nro 2 vuoden 2007 talousarvioon - Yleinen tulotaulukko - Tulo- ja menotaulukot pääluokittain : pääluokka III – Komissio /* KOM/2007/0148 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 28.3.2007 KOM(2007) 148 lopullinen ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2007 TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO TULO- JA MENOTAULUKOT PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio (komission esittämä) ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2 VUODEN 2007 TALOUSARVIOON YLEINEN TULOTAULUKKO TULO- JA MENOTAULUKOT PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio Komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1] ja erityisesti sen 37 artiklan, ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 2 vuoden 2007 talousarvioon jäljempänä esitettyjen perustelujen mukaisesti. *** SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 4 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 4 2.1. Unkari: Huhtikuun 2006 tulvat 4 2.2. Kreikka: Maaliskuun 2006 tulvat 5 2.3. Rahoitus 6 3. Vuoden 2007 talousarvioon sisältyvän tutkimusta koskevan osaston rakenteen muuttaminen seitsemännen puiteohjelman hyväksymisen jälkeen 7 3.1. Tutkimusta koskevan budjettikohdan ”Turvallisuus ja avaruus” jakaminenkahdeksi erilliseksi budjettikohdaksi 8 3.2. Uuden alaohjelman käyttöönotto osana Valmiudet-erityisohjelmaa: ”Tutkimuspolitiikkojen yhtenäisen kehittämisen tukeminen” 8 3.3. Maksumäärärahojen vähennykset 8 YHTEENVETOTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN 9 YLEINEN TULOTAULUKKO JA TULO- JA MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Yleinen tulotaulukko sekä tulo- ja menotaulukko pääluokan III (komissio) osalta toimitetaan erikseen SEI-BUD -järjestelmän välityksellä. Taulukoiden englanninkielinen toisinto on esitetty esimerkinomaisesti tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. Johdanto Tässä alustavassa lisätalousarvioesityksessä on kaksi osaa: - EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöön ottaminen Unkarissa ja Kreikassa maalis-huhtikuussa 2006 esiintyneiden tulvien johdosta. - Vuoden 2007 talousarvioon sisältyvän tutkimusta koskevan osaston rakenteen muuttaminen seitsemännen puiteohjelman hyväksymisen johdosta. Maksusitoumusmäärärahat kasvavat 24,4 miljoonalla eurolla, mutta maksumäärärahojen kokonaismäärä säilyy ennallaan. EU:N SOLIDAARISUUSRAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖNOTTO Laajoilla alueilla Keski-, Kaakkois- ja Etelä-Eurooppaa oli maalis–huhtikuussa 2006 pahoja tulvia, jotka aiheuttivat vakavia vahinkoja monissa maissa. Unkari ja Kreikka hakivat tulvien johdosta taloudellista apua EU:n solidaarisuusrahastolta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[2] 4 artiklassa asetetussa määräajassa. Komissio on tutkinut hakemukset perusteellisesti asetuksen (EY) 2012/2002 ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Arvioinnin tärkeimmät näkökohdat ovat seuraavat: Unkari: Huhtikuun 2006 tulvat 1. Hakemus esitettiin komissiolle 9. kesäkuuta 2006 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 3. huhtikuuta 2006. Unkarin viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä lisätietoja, jotka vastaanotettiin 21. syyskuuta 2006. 2. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Unkarin viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 519 miljoonaa euroa. Koska määrä ylittää kynnysarvon, joka on 0,6 prosenttia suhteessa Unkarin BKTL:oon (459 miljoonaa euroa), katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu asetuksen (EY) N:o 2012/2002 soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustuki on tarkoitettu ainoastaan asetuksen 3 artiklassa[3] määriteltyjen välttämättömien hätätoimien toteuttamiseen. 3. Unkarin viranomaisten mukaan katastrofi kosketti yli 1,5:tä miljoonaa asukasta 8 maassa niistä 20 maasta, jotka ovat Tonava- ja Tisza-jokien valuma-alueella. Unkarin viranomaisten ilmoituksen mukaan infrastruktuurille aiheutui huomattavia vahinkoja erityisesti vesihuollon ja jäteveden puhdistuksen alalla (136 miljoonaa euroa), tulvasuojelun alalla (85 miljoonaa euroa), liikenteen alalla (93 miljoonaa euroa) ja maataloudessa (yli 61 miljoonaa euroa). Vahinkoa aiheutui myös kulttuuriperinnölle ja useille luonnonpuistoille. 4. Unkarin viranomaiset ovat arvioineet, että asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti tukikelpoisten välttämättömien hätätoimien kustannukset ovat 335 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Verrattuna aiempiin katastrofeihin, joissa solidaarisuusrahastosta on annettu apua, kyseinen määrä vaikuttaa epätavallisen suurelta suhteessa vahinkojen kokonaismäärään (josta se kattaa 64,4 prosenttia) ja vielä suuremmalta suhteessa julkisten vahinkojen määrään (josta se kattaa 82 prosenttia). Tästä ja useista tukikelpoisten toimien luonnetta ja kustannuksia koskevista epäjohdonmukaisuuksista huolimatta on selvää, että tukikelpoisten toimien todelliset kustannukset ylittäisivät joka tapauksessa solidaarisuusrahastosta mahdollisesti annettavat avustukset. Rahastosta rahoitettavien toimien tyypit määritellään selvästi niiden toteuttamista koskevassa sopimuksessa. 5. Unkari ei aio käyttää muista yhteisön välineistä saatavaa rahoitusta tulvasta johtuvien vahinkojen korjaamiseen. 6. Unkarin viranomaisten mukaan edellä 4 kohdassa mainitut tukikelpoiset toimenpiteet eivät kuulu vakuutusturvan piiriin. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan Unkarin huhti-toukokuussa 2006 tapahtuneiden tulvavahinkojen vuoksi tekemän hakemuksen hyväksymistä suurkatastrofin kriteerien perusteella ja tuen myöntämistä solidaarisuusrahastosta. Kreikka: Maaliskuun 2006 tulvat 7. Hakemus esitettiin komissiolle 22. toukokuuta 2006 eli kymmenen viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot todettiin 13. maaliskuuta 2006. Kyseessä on luonnonkatastrofi. Kreikan viranomaiset arvioivat vahinkojen määräksi 402 miljoonaa euroa. Kyseiseen määrään kuuluu välillisiä taloudellisia vahinkoja 30 miljoonan euron arvosta, jotka aiheutuivat taloudellisen toiminnan keskeytymisen johdosta. Solidaarisuusrahastosta annettujen säännösten mukaan tätä ei kuitenkaan voida ottaa huomioon arvioitaessa katastrofista aiheutuneita välittömiä vahinkoja. Välittömien vahinkojen kokonaismäärä, joka voidaan ottaa huomioon, on 372 miljoonaa euroa. Olisi huomattava, että arvioitu vahinkojen kokonaismäärä sisältää yksityishenkilöille aiheutuneet vahingot vain osittain. Julkisten vahinkojen osuus (325 miljoonaa euroa) on melkein 87 prosenttia vahingon kokonaismäärästä. Todellisuudessa vahinkojen kokonaismäärä on näin todennäköisesti suurempi kuin ilmoitettu määrä. 8. Edellä mainittu 372 miljoonan euron määrä jää alle suurkatastrofeissa sovellettavan solidaarisuusrahaston kynnysarvon (0,6 prosenttia Kreikan BKTL:sta, mikä olisi 1 004 miljoonaa euroa). Solidaarisuusrahastosta voidaan näin ollen myöntää rahoitustukea vain jos asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdan viimeisessä alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. 9. Kreikan viranomaisten ilmoituksen mukaan katastrofi aiheutti välittömiä vahinkoja 11 kunnasta muodostuvalle alueelle, jolla on yhteensä 137 171 asukasta, ja vähemmässä määrin Alexandroupolin kaupungille (43 000 asukasta). On osoitettu, että suurelle osalle alueen väestöstä (noin 71 prosentille) aiheutui vakavia vahinkoja. Tämä koskee erityisesti Evros-joen lähellä asuvaa väestöä. 10. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisiksi katsottavien välttämättömien hätätoimien kustannuksiksi on arvioitu 325 miljoonaa euroa. Hätätoimiin kuuluvat lähinnä toimet perusinfrastruktuurin toimintakyvyn palauttamiseksi, tulvasuojien rakentaminen, väliaikaisen majoituksen järjestäminen, pelastuspalvelutoimet ja tulvan vahingoittamien alueiden välitön puhdistus. 11. Verkostoille ja infrastruktuurille aiheutunut huomattava vahinko aiheutti taloudellisen toiminnan keskeytymisen alueella. Noin 100 miljoonaa neliömetriä maatalousmaata jäi tulvan alle joen varrella ja karjaa menetettiin noin 2 000 eläintä. Tulvat aiheuttivat maataloustuotteiden täydellisen tuhoutumisen, ja tulvaveden hidas poistuminen esti uuden sadon kylvämisen. Maataloustuotteiden puutteen takia suurin osa paikallisista tuotannonaloista ei pystynyt harjoittamaan maatalous-, jalostus- tai myyntitoimintaa alueella, jonka väestöstä 90 prosenttia saa toimeentulonsa maataloudesta. Evros-joen ja sen sivujokien läheisissä kunnissa tulva on aiheuttanut välitöntä vahinkoa väestölle, liikenteelle ja vesihuoltoverkostolle. Kastelu- ja vesihuoltoverkostolle aiheutuneiden huomattavien vahinkojen vuoksi useissa kunnissa jouduttiin jakamaan pullotettua vettä. Näin oli vielä hakemuksen tekohetkellä. Tilanne tulee olemaan kriittinen vielä yli vuoden ajan ennen sen palautumista normaaliksi, koska vesihuoltoverkosto on korjattava, on löydettävä vaihtoehtoisia vedenottokohtia, jotka eivät ole yhteydessä saastuneeseen valuma-alueeseen, ja etsittävä uusia lähteitä. Tulvan taloudelliselle toiminnalle aiheuttamat vahingot, jotka olivat pahimmat 50 vuoteen, koskivat lisäksi aluetta, joka kärsi pahoista tulvista myös vuonna 2005. Tämä kumulatiivinen vaikutus on vakavasti heikentänyt paikallisen talouden kestokykyä. 12. Kreikan viranomaisten ilmoituksen mukaan vahinkoja ei korvata mistään muusta yhteisön välineestä. 13. Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tukikelpoisten vahinkojen korvaamiseen ei saada mitään korvauksia vakuutuksista. Edellä esitetyn perusteella Kreikan tulvia pidetään ”poikkeuksellisina” asetuksessa tarkoitetussa merkityksessä, ja niistä aiheutuneiden vahinkojen katsotaan täyttävän asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset solidaarisuusrahaston poikkeukselliselle käyttöönotolle. Rahoitus Solidaarisuusrahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Vuonna 2007 ei vielä ole osoitettu varoja aiempiin hakemuksiin, joten koko tämä määrä on edelleen käytettävissä. Koska rahasto perustettiin solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävään vahinkojen osuuteen olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävään vahinkojen osuuteen. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia välittömistä vahingoista ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia välittömistä vahingoista. Edellä mainittuja prosenttiosuuksia ehdotetaan sovellettavan myös tässä tapauksessa. Komission esitys rahastosta maksettavan osuuden määräksi perustuu hakemuksista saatuihin tietoihin. Komissio esittää, että tukea myönnetään seuraavasti: (euroa) | Välittömät vahingot | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Ehdotettu kokonaistukimäärä | Unkari: Tulvat huhtikuu 2006 | 519 096 784 | 11 487 300 | 3 576 287 | 15 063 587 | Kreikka: Tulvat maaliskuu 2006 | 372 261 099 | 9 306 527 | 0 | 9 306 527 | Yhteensä | 24 370 114 | Tämän korvaussumman jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään. Kun kuitenkin otetaan huomioon budjettikohdan 02 04 01 ”Avaruus ja turvallisuustutkimus” ylimääräiset maksumäärärahat, ei ole tarpeen myöntää uusia määrärahoja Unkarille ja Kreikalle osoitettavien EU:n solidaarisuusrahaston maksujen rahoittamiseksi. Budjettikohdasta 02 04 01 siirretään 24 miljoonan euron määrä budjettikohtaan 13 06 01 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoon liittyvien tarpeiden kattamiseksi (katso kohta 3.3). Vuoden 2007 talousarvioon sisältyvän tutkimusta koskevan osaston rakenteen muuttaminen seitsemännen puiteohjelman hyväksymisen jälkeen Seitsemännen puiteohjelman oikeusperusta hyväksyttiin vuoden 2006 lopulla[4]. Hyväksytyn oikeusperustan budjettirakenteessa ja vuoden 2007 talousarvion budjettirakenteessa on joitain eroja. Vuoden 2007 talousarviossa rakenne perustui Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007-2013)[5] 24. toukokuuta 2006 tehtyyn komission muutettuun ehdotukseen. Seuraavassa esitetään tärkeimmät muutokset, jotka on otettava osaksi vuoden 2007 talousarviota (katso myös liite I). Tutkimusta koskevan budjettikohdan ”Turvallisuus ja avaruus” jakaminen kahdeksi erilliseksi budjettikohdaksi Momentti 02 04 01 ”Avaruus ja turvallisuustutkimus” ehdotetaan jaettavaksi kahdeksi erilliseksi alamomentiksi: 02 04 01 01 ”Turvallisuustutkimus” ja 02 04 01 02 ”Avaruustutkimus”. Näitä kahta uutta alamomenttia varten ehdotetut maksusitoumusmäärärahat vastaavat budjettikohtaan ”Turvallisuus ja avaruustutkimus” otettua puolitettua määrää. Kuhunkin uuteen alamomenttiin otettava määrä lasketaan seitsemännen puiteohjelman oikeusperustassa kyseisten kahden alaohjelman osalta vahvistetun prosenttiosuuden perusteella. Uuden alaohjelman käyttöönotto osana Valmiudet-erityisohjelmaa: ” Tutkimuspolitiikkojen yhtenäisen kehittämisen tukeminen” Luodaan uusi budjettikohta 08 23 01 ”Tutkimuspolitiikkojen yhtenäisen kehittämisen tukeminen”, johon ehdotetaan otettavaksi 7,6 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat ja 2,7 miljoonan euron maksumäärärahat. Uutta rahoitusta ei kuitenkaan pyydetä. Määrärahat otetaan budjettikohdasta 08 16 01, joka vastaa alaohjelmaa ”Tiede yhteiskunnassa”. Tämä heijastaa lainsäädäntävallan käyttäjän omaksumaa lähestymistapaa, sillä kyseisen toiminnan määrärahoista vähennettiin 29 miljoonaa euroa seitsemännen puiteohjelman keston aikana verrattuna toukokuussa 2006 esitettyyn komission muutettuun ehdotukseen. Maksumäärärahojen vähennykset Budjettikohtaan 02 04 01 ”Avaruus ja turvallisuustutkimus” otettuja maksumäärärahoja ehdotetaan vähennettäväksi 24,4 miljoonalla eurolla. Kyseiset maksumäärärahat otetaan budjettikohtaan 13 06 01 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoon liittyvien tarpeiden kattamiseksi. Budjettikohtaan ”Avaruus ja turvallisuustutkimus” kuuluvien toimien maksumäärärahatarve on alkuperäistä arviota pienempi, mikä johtuu seitsemännen puiteohjelman oikeusperustan hyväksymisen viivästymisestä. Kun otetaan huomioon aika, joka kuluu tutkimusehdotuspyyntöjen julkaisemisesta sopimusten allekirjoittamiseen, vuonna 2007 maksetaan arvioituja pienempiä määriä ja osa ennakkorahoituksesta lykätään vuoteen 2008. YHTEENVETOTAULUKKO RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2007 rahoituskehys | Talousarvio 2007 + LT 1/2007 | ALTE 2/2007 | Talousarvio 2007 + LT 1 + ALTE 2 | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä tukeva kilpailukyky |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 071 164 511 | |-24 370 114 |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |1 b. Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesio |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | Yhteensä | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 861 430 319 | | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | Liikkumavara[6] | | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Yhteensä | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Liikkumavara | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3 b. Kansalaisuus | 636 000 000 | |623 233 000 |703 902 652 |24 370 114 |24 370 114 |647 603 114 |728 272 766 | | Yhteensä | 1 273 000 000 | |1 247 066 000 | 1 177 585 652 | | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | Marginaali[7] | | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[8] | 6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Liikkumavara | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. HALLINTO[9] | 7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | Liikkumavara | | | 172 635 970 | | | | 172 635 970 | | | 6. KORVAUKSET | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Liikkumavara | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | YHTEENSÄ | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 551 098 233 | 115 497 218 621 |24 370 114 |0 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | | Liikkumavara | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla asetuksella 1995/2006 EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1. 2006 [2] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002. [3] Olisi huomattava, että arvioitu vahinkojen kokonaismäärä sisältää yksityishenkilöille aiheutuneet vahingot vain osittain. Julkisten vahinkojen osuus (409 miljoonaa euroa) on melkein 80 prosenttia vahinkojen kokonaismäärästä. Unkarin viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että kaikki yksityisille henkilöille aiheutuneet vahingot kattavaa kokonaisarviota ei ole saatavilla. Todellisuudessa vahinkojen kokonaismäärä on todennäköisesti suurempi kuin ilmoitettu määrä. [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY (EUVL L 412, 30.12.2006). [5] KOM(2005) 119 lopullinen. [6] Globalisaatioon mukautumista tukevaa eurooppalaista rahastoa (EGF) ei oteta huomioon otsikon 1 a liikkumavaran laskemisessa. [7] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [8] Otsakkeessa 4 vuodeksi 2007 oleva liikkumavara ei sisällä hätäapuvaraukseen liittyviä määrärahoja (234,5 miljoonaa euroa). [9] Määritettäessä otsakkeen 5 liikkumavaraa otsakkeen enimmäismäärään nähden otetaan huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä laaditun taulukon alaviitteessä 1 mainitut 76 miljoonan euron suuruiset henkilöstön suorittamat eläkemaksut.