Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kroatian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */





Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kroatian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. (2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. (3) Neuvosto päätti X päivänä tammikuuta 2014 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kroatiassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. (4) SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[1] 3 artiklan nojalla neuvoston on annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakriteerin mukainen vaatimus täsmennetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklassa. Korjausjakson viimeiselle vuodelle suositellulla julkisen talouden tavoitteella on kyseisen artiklan mukaisesti ja komission talousennusteeseen perustuen varmistettava, että velkasuhteen ja SEUT-sopimuksessa suhteessa BKT:hen määritellyn 60 prosentin viitearvon välinen ero supistuu vaaditulla tavalla kahden vuoden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamisesta. (5) Komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan jatkuvasti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2015, ja rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän edelleen koko ennustejakson ajan, noin 4 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2013 lähes 6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämä kehitys johtuu pääasiassa menopuolen lisäyksistä, kuten korkomenoista, sekä saamatta jäävistä tuloista. Komission syksyn 2013 talousennusteessa ei otettu huomioon julkisen talouden vakauttamisohjelmaa, josta ilmoitettiin syyskuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikan suuntaviivojen julkistamisen yhteydessä, sillä ilmoitettuun vakauttamispakettiin sisältyvistä toimenpiteistä oli saatavilla hyvin rajallisesti tietoa. Vuoden 2013 talousarvion toisessa tarkistuksessa sekä parlamentin 14 päivänä marraskuuta 2013 hyväksymässä ja parlamentille toimitetussa vuoden 2014 talousarvioesityksessä esitetyillä toimenpiteillä ei ole merkittävää vaikutusta julkisen talouden kehitykseen. Julkisen talouden tuloja ja menoja sekä julkista velkaa koskevat ennusteet, jotka sisältyvät komission syksyn 2013 talousennusteeseen ja joita on päivitetty talousennusteen julkaisemisen jälkeen saatujen uusien tietojen pohjalta, osoittavat muutosten olevan hyvin vaatimattomia. Tarkistetut ennusteet muodostavat yhdessä Euroopan komission uuden perusennusteen. (6) Julkisen velan kehityksestä voidaan todeta, että vuoden 2013 talousarvion tarkistuksen ja vuoden 2014 talousarvioesityksen mukaan ennakoitu BKT:hen suhteutettu julkisen talouden velka kasvaa vuoden 2014 lopussa arviolta 62 prosenttiin, vuonna 2015 noin 64 prosenttiin ja vuonna 2016 64 ¾ prosenttiin. Komission syksyn 2013 talousennusteen mukaan velkasuhde ylittää SEUT-sopimuksessa määritetyn viitearvon vuonna 2014, jolloin se on lähes 65 prosenttia, ja kasvaa edelleen ennustejaksolla. Päivitetyssä syksyn 2013 talousennusteessa, jossa on otettu huomioon ennusteen julkaisemisen jälkeen saadut lisätiedot ja erityisesti marraskuussa 2013 toteutettu uusi dollarimääräisten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku, arvioidaan velkasuhteen ylittävän viitearvoksi asetetun 60 prosenttia suhteessa BKT:hen jo vuonna 2013. (7) Kun otetaan huomioon talouden ja julkisen talouden kehitykseen liittyvät suuret epävarmuustekijät, julkisen talouden tavoite korjausjakson viimeiseksi vuodeksi olisi asetettava viitearvoa selvästi alhaisemmalle tasolle, jotta varmistetaan velan supistamiselle asetetun viitearvon saavuttaminen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kattaman ajanjakson viimeisenä vuonna. (8) Asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaan liiallinen alijäämä olisi saatava korjattua sen toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua vuoden 2015 määräaikaan mennessä tämän lähestymistavan mukaisesti ja jotta voidaan samanaikaisesti varmistaa velan supistamiselle asetetun viitearvon saavuttaminen, tarvittavien rakennetoimien olisi oltava vaikutukseltaan vähintään 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2014 että vuonna 2015. Tämä johtaisi merkittävään tuotannon supistumiseen ja pahentaisi jo ennestään pitkään jatkunutta ja syvää taantumaa. Määräaikoja on myös mahdollista pidentää, erityisesti kun on kyse velkakriteeriin perustuvista liiallisia alijäämiä koskevista menettelyistä, jos velkakriteerin noudattamisen edellyttämä julkisen talouden alijäämä on huomattavasti pienempi kuin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. (9) Tämä huomioon ottaen on perusteltua esittää, että liiallinen alijäämä on korjattava viimeistään vuonna 2016. Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle sopeuttamisuralle tämän pidennetyn määräajan puitteissa Kroatian olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 4,6 prosenttia vuonna 2014, 3,5 prosenttia vuonna 2015 ja 2,7 prosenttia vuonna 2016, mikä merkitsee, että rakenteellinen rahoitusasema paranee BKT:hen suhteutettuna 0,5 prosenttia vuonna 2014, 0,9 prosenttia vuonna 2015 ja 0,7 prosenttia vuonna 2016 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisen skenaarion pohjalta. Julkisen talouden sopeuttamisuran taustalla oleva skenaario perustuu komission syksyn 2013 talousennusteeseen, jota on päivitetty uusien tietojen mukaisesti, mukaan lukien vuoden 2013 talousarvion tarkistus sekä vuoden 2014 talousarvioesitys. Lisäksi sitä on pidennetty vuoteen 2018 tuotantokuilun sulkeutumista ja talousarvion suhdanneherkkyyttä koskevien vakio-oletusten pohjalta. Tämä sopeuttamisura toisi julkisen sektorin alijäämän alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, viimeistään vuonna 2016. Samalla varmistettaisiin, että velkasuhde lähestyy 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen tyydyttävää vauhtia, mikä vastaisi julkista velkaa koskevaa arviointiperustetta. Liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen skenaarion perusteella Kroatian olisi edellä mainitut rakenteelliset tavoitteet saavuttaakseen toteutettava vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 sekä 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuosina 2015 ja 2016. Tavoitteissa on otettu huomioon tarve tasapainottaa niitä negatiivisia kerrannaisvaikutuksia, joita vakauttamistoimenpiteiden vaikutus talouden toimeliaisuuteen aiheuttaa julkiselle taloudelle. (10) Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä paraneminen ja lisäksi pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua. Erityisesti tätä tukisivat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on asettaa etusijalle kasvua edistävät menot ja investoinnit, mukaan lukien EU:n koheesio- ja rakennerahastojen käyttö, parantaa verosääntöjen noudattamista ja lujittaa finanssipoliittista kehystä. (11) Jotta voitaisiin varmistaa taloudellista vaurautta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä parhaiten tukevat tulokset, liiallisen alijäämän korjaamisen lisäksi tarvittaisiin makrotaloudellisia rakenneuudistuksia. Uudistukset olisi suunniteltava siten, että niillä vahvistetaan talouden kasvupotentiaalia lisäämällä työmarkkinoiden joustavuutta, parantamalla liiketoimintaympäristöä ja tehostamalla julkishallintoa, ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: (1) Kroatian olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2016. (2) Kroatian olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat BKT:hen suhteutettuina 4,6 prosenttia vuonna 2014, 3,5 prosenttia vuonna 2015 ja 2,7 prosenttia vuonna 2016, mikä merkitsee rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,5 prosenttia vuonna 2014, 0,9 prosenttia vuonna 2015 ja 0,7 prosenttia vuonna 2016. (3) Kroatian olisi täsmennettävä ja toteutettava tinkimättömästi toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2016, ja käytettävä kaikki odottamattomat tulot alijäämän supistamiseen. (4) Neuvosto vahvistaa 30 päivän huhtikuuta 2014 määräajaksi, johon mennessä Kroatian on toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Sen jälkeen viranomaisten olisi raportoitava näiden suositusten täytäntöönpanon edistymisestä vähintään kuuden kuukauden välein, kunnes liiallinen alijäämä on korjattu kokonaisuudessaan. Lisäksi neuvosto kehottaa Kroatian viranomaisia i) toteuttamaan kattavan menojen arvioinnin, jonka tavoitteena on järkeistää palkka-, sosiaaliturva- ja tukimenoja sekä tarjota riittävästi julkisen talouden liikkumavaraa kasvua edistävien menojen toteuttamiseksi, mukaan lukien EU:n rahoittamien hankkeiden yhteisrahoitus, ii) parantamaan edelleen verosääntöjen noudattamista ja tehostamaan verohallintoa sekä iii) parantamaan julkisen talouden institutionaalista kehystä, muun muassa tehostamalla monivuotista talousarviosuunnittelua, lujittamalla finanssipoliittisen komitean roolia ja riippumattomuutta sekä varmistamalla finanssipoliittisten sääntöjen noudattaminen. Lisäksi neuvosto kehottaa Kroatian viranomaisia toteuttamaan rakenteellisia uudistuksia etenkin työmarkkinoiden jäykkyyksien poistamiseksi ja epäsuotuisan liiketoimintaympäristön kohentamiseksi sekä julkishallinnon laadun parantamiseksi, jotta voidaan lisätä potentiaalisen BKT:n kasvua. Tämä suositus on osoitettu Kroatian tasavallalle. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.