Alustava lisätalousarvioesitys nro 11 vuoden 2008 yleiseen talousarvioon - Menotaulukko pääluokittain : pääluokka III – komissio /* KOM/2008/0731 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 7.11.2008 KOM(2008) 731 lopullinen ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 11 VUODEN 2008 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAIN Pääluokka III – Komissio ALUSTAVA LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 11VUODEN 2008 YLEISEEN TALOUSARVIOON MENOTAULUKKO PÄÄLUOKITTAINPääluokka III – Komissio Euroopan komissio ottaa huomioon - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan, - Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan, - Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007[2], ja erityisesti sen 37 artiklan, ja esittää budjettivallan käyttäjälle alustavan lisätalousarvioesityksen nro 11 vuoden 2008 talousarvioon. SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 4 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 4 2.1. Kuivuus Kyproksella 4 2.2. Rahoitus 6 RAHOITUSKEHYKSEN TIIVISTELMÄTAULUKKO OTSAKKEITTAIN 7 MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN MENOTAULUKKOON Muutokset pääluokittaiseen menotaulukkoon toimitetaan erikseen SEI-BUD-järjestelmän välityksellä. Pääluokittaisen menotaulukon muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä. 1. Johdanto Tämä vuotta 2008 koskeva alustava lisätalousarvioesitys (ALTE) nro 11 kattaa seuraavat toimenpiteet: - EU:n solidaarisuusrahastosta otetaan käyttöön yhteensä 7,6 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina Kyprosta kohdanneen vakavan kuivuuden johdosta - budjettikohdan 13 04 02 – Koheesiorahasto maksumäärärahoihin tehdään vastaava 7,6 miljoonan euron vähennys. 2. EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto 2.1. Kuivuus Kyproksella Kyproksella on satanut hyvin vähän, millä on ollut vakavia vaikutuksia elinoloihin, talouteen ja luontoon. Kyproksen viranomaiset ovat hakeneet rahoitustukea EU:n solidaarisuusrahastosta kuivuuden aiheuttaman hätätilan vuoksi. Komissio on tehnyt hakemuksesta perusteellisen arvion 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002[3] ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa on esitetty yhteenveto arvioinnin tärkeimmistä osatekijöistä. 1. Asetusta (EY) N:o 2012/2002 ei varsinaisesti ole tarkoitettu sovellettavaksi katastrofeihin, jotka syntyvät tilanteen hitaan pahenemisen seurauksena. Sitä voidaan kuitenkin sen 2 artiklan 1 kohdan mukaan soveltaa silloin, kun edunsaajavaltion alueella tapahtuu luonnonkatastrofi, jolla on vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön tai talouselämään. Edellytyksenä on, että katastrofi täyttää 2 artiklan 2 kohdassa asetetut kriteerit ja että tukihakemus tehdään ajoissa 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Mikään asetetuista edellytyksistä ei sinänsä sulje pois kuivuuden kaltaisten tekijöiden aiheuttamia hitaasti pahenevia tilanteita. 2. Komissio sai solidaarisuusrahastosta myönnettävää tukea koskevan hakemuksen 1. heinäkuuta 2008. Kyproksen viranomaiset toimittivat lisätietoja 16. lokakuuta 2008. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 1 kohdan mukaan hakemus on tehtävä viimeistään kymmenen viikon kuluessa ensimmäisten katastrofista seuranneiden vahinkojen aiheutumisesta. Sateiden puutteen aiheuttama kuivuus kärjistyi huhtikuussa 2008 poikkeuksellisen vähäsateista kolmea vuotta seuranneen sadekauden päättyessä. Komissio katsoo tämän vuoksi, että katastrofin voidaan katsoa alkaneen 22. huhtikuuta 2008 eli kymmenen viikkoa ennen hakemuksen jättämistä. Komissioon 1. heinäkuuta 2008 toimitettu hakemus on näin tehty 4 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa. 3. Kyse on luonnonkatastrofista. Kyproksen viranomaisten arvion mukaan 22. huhtikuuta 2008 jälkeen aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 176,15 miljoonaa euroa. Määrä ylittää kynnysarvon, joka on 84,67 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon), joten katastrofi täyttää luonnonmullistuksen kriteerit ja kuuluu näin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 pääasialliseen soveltamisalaan. Rahoitustuen määrä lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen. 4. Komissio ottaa myös huomioon sen, että katastrofin vaikutukset ulottuvat koko maan alueelle ja että viranomaiset ovat huhti- ja toukokuusta 2008 lähtien toteuttaneet merkittäviä hätätoimia sen johdosta. Näihin toimiin ovat kuuluneet mm. kotitalouksille ja yrityksille jaettavan veden säännöstely, hätäsuunnitelman toteuttaminen sellaisen meriveden tarjonnan lisäämiseksi, josta on poistettu suola, ja veden kuljettaminen Kreikasta. 5. Kyproksen viranomaiset ovat eritelleet katastrofista elinoloille, luonnolle ja taloudelle aiheutuneet vakavat seuraukset. Viranomaisten mukaan maataloudelle on aiheutunut vakavia vahinkoja etenkin huhtikuun lopulla ja sitä seuraavina kuukausina, ja tilanne on pahentunut sadonkorjuuajan lähestyessä. Veden puutteen odotetaan vaikuttavan myös matkailuun, joka on tärkeä elinkeino Kyproksella. Kuivuus on aiheuttanut merkittäviä vahinkoja myös vedenjakelujärjestelmälle. Vedenjakelun keskeytykset ovat saaneet aikaan merkittäviä vaurioita, joita alettiin havaita toukokuun 2008 alussa. Myös luonnonympäristö on kärsinyt suuresti kuivuudesta. Saaren haavoittuvainen ekosysteemi on erityisen altis kuivuudelle, joka aiheuttaa aavikoitumisen vaaran. Tarkempi erittely vahingoista on esitetty hakemuksessa. 6. Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannukset ovat Kyproksen viranomaisten mukaan arviolta 59,45 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa kustannuksista liittyy Kreikasta tuodun veden kuljetuksiin sekä vedenjakelujärjestelmään tehtyihin välittömiin investointeihin, joilla on pyritty varmistamaan, että vedenjakeluverkosto toimii jakelukatkoksista huolimatta. Rahastosta rahoitettavien toimenpiteiden tyypit määritellään niiden toteuttamisesta tehtävässä sopimuksessa selvästi. 7. Kyproksen viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 8. Kyproksen viranomaiset ovat ilmoittaneet hakevansa yhteisön tukea myös yksityisille, lähinnä viljelijöille, aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi, jos jonkin muun EU:n rahoitusvälineen oikeusperusta tarjoaa tähän mahdollisuuden. Komissio huomauttaa kuitenkin, ettei yhteinen maatalouspolitiikka eikä siihen osana kuuluva maaseudun kehittämispolitiikka tarjoa mahdollisuutta korvata viljelijöille luonnonkatastrofista aiheutuneita vahinkoja. Jäsenvaltio voi kuitenkin tukea maaseudun kehittämisohjelmastaan luonnonkatastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamista ja asianmukaisia ehkäiseviä toimia. Kyproksen maaseudun kehittämisohjelma ei kuitenkaan sisällä tällaista toimenpidettä, eivätkä Kyproksen viranomaiset ole tähän mennessä ehdottaneet toimenpiteen lisäämistä ohjelmaan. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että hakemus, jonka Kypros on tehnyt kuivuuden johdosta, hyväksytään suurkatastrofin kriteerien perusteella ja että Kyprokselle myönnetään tukea solidaarisuusrahastosta. 2.2. Rahoitus Solidaarisuusrahaston vuotuinen talousarvio on miljardi euroa. Vuoden 2008 määrärahoista on jo käytetty 273 191 197 euroa aiempien hakemusten kattamiseksi, joten käytettävissä on 726 808 803 euroa. Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Poikkeuksellisten alueellisten katastrofien osalta tuki on 2,5 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa määritettiin solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Tässä tapauksessa ehdotetaan, että sovelletaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ja myönnetään seuraavat tukimäärät: (euroa) | Välittömät vahingot | Kynnysarvo | 2,5 prosentin mukaan laskettu määrä | 6 prosentin mukaan laskettu määrä | Tuen ehdotettu kokonaismäärä | Kuivuus Kyproksella | 176 150 000 | 84 673 000 | 2 116 825 | 5 488 620 | 7 605 445 | Yhteensä | 7 605 445 | Tämän korvaussumman suorittamisen jälkeen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoista vähintään 25 prosenttia jää käytettäväksi vuoden viimeisen neljänneksen aikana, kuten asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään. Kun otetaan huomioon budjettikohdassa 13 04 02 – Koheesiorahasto olevat ylimääräiset määrärahat, EU:n solidaarisuusrahastosta Kyprokselle suoritettavien maksujen rahoittaminen ei edellytä uusia maksumäärärahoja. Budjettikohdasta 13 04 02 siirretään näin ollen 7,6 miljoonaa euroa budjettikohtaan 13 06 01 EU:n solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoon liittyvien tarpeiden kattamiseksi. Tämä uudelleen kohdentaminen on mahdollista, koska koheesiorahastosta kaudella 2007–2013 suoritettavat maksut liittyvät pitkälti suurhankkeisiin. Suurhankkeet on kuitenkin hyväksyttävä erikseen komission päätöksillä ennen kuin välimaksuja voidaan suorittaa. Koska monia suurhanke-ehdotuksista ei odoteta saatavan eikä hyväksyttävän vielä tänä vuonna, vuonna 2008 ei ole odotettavissa merkittäviä välimaksuja. RAHOITUSKEHYKSEN TIIVISTELMÄTAULUKKO OTSAKKEITTAIN Rahoituskehys Otsake/alaotsake | Vuoden 2008 rahoituskehys | Talousarvio 2008 (ml. LT nro 1–7/2008 ja ALTE nro 8–10/2008) | ALTE nro 11/2008 | Talousarvio 2008 + LT nro 1–7/2008 + ALTE nro 8–11/2008 | |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM |MSM |MM | | 1. KESTÄVÄ KASVU | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | | |11 086 000 000 |9 718 739 600 | |1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |36 024 082 504 |0 |-7 605 445 |47 255 948 720 |36 016 477 059 | | Yhteensä | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 45 742 822 104 | 0 |-7 605 445 | 58 341 948 720 | 45 735 216 659 | | Liikkumavara[4] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA | | | | | | | | | | josta markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet |46 217 000 000 | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Yhteensä | 59 193 000 000 | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | |56 314 715 538 | 53 220 588 053 | | Liikkumavara | | |2 878 284 462 | | | |2 878 284 462 | | | 3. KANSALAISUUS, VAPAUS, TURVALLISUUS JA OIKEUS | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus |747 000 000 | |730 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3 b. Kansalaisuus |615 000 000 | |888 034 197 |941 144 203 |7 605 445 |7 605 445 |895 639 642 |948 749 678 | | Yhteensä | 1 362 000 000 | |1 618 308 197 | 1 474 340 203 | 7 605 445 | 7 605 445 | 1 625 913 642 | 1 481 945 648 | | Liikkumavara[5] | | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. EU MAAILMANLAAJUISENA TOIMIJANA[6] |7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | |7 311 218 000 | 7 847 128 400 | | Liikkumavara | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. HALLINTO[7] |7 380 000 000 | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | |7 279 207 193 | 7 279 767 193 | | Liikkumavara | | | 177 792 807 | | | | 177 792 807 | | | 6. KORVAUKSET | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Liikkumavara | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | YHTEENSÄ | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 131 072 033 940 | 115 771 282 245 | | |131 079 639 385 | 115 771 282 245 | | Liikkumavara | | |2 814 375 257 |14 499 126 952 | 7 605 445 |0 | 2 814 375 257 |14 506 732 397 | | [1] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9. [3] Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta, EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3. [4] Euroopan globalisaatiorahastoa ei oteta huomioon laskettaessa alaotsakkeen 1 a liikkumavaraa. Joustovälineestä on otettu käyttöön 200 miljoonaa euroa. [5] EU:n solidaarisuusrahastoa koskeva määrä otetaan talousarvioon ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden määrät, kuten 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään (EUVL C 139, 14.6.2006). [6] Otsakkeen 4 vuoden 2008 liikkumavara ei sisällä hätäapuvarauksen määrärahoja. Joustovälineestä on otettu käyttöön 70 miljoonaa euroa. [7] Otsakkeen 5 enimmäismäärään nähden jäävää liikkumavaraa laskettaessa on otettu huomioon vuosien 2007–2013 rahoituskehykseen sisältyvä alaviite 1, joka koskee henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamia maksuja (77 miljoonaa euroa).