Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta, jonka aiheena on kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan ja ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen, yhteistyön tiivistämiseen ja sähköisten todisteiden luovuttamiseen liittyvä lisäpöytäkirja

(Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivustolla www.edps.europa.eu)

(2022/C 182/04)

Komissio hyväksyi 25. marraskuuta 2021 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan, 82 artiklan 1 kohdan sekä 218 artiklan 5 ja 6 kohdan nojalla kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi. Niistä toisessa on kyse jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja ja toisessa jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan tämä lisäpöytäkirja Euroopan unionin edun mukaisesti. Ehdotusten liitteessä esitetään neuvoston määräykset varaumista, selityksistä, ilmoituksista ja tiedoksiannoista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä allekirjoittaessaan ja ratifioidessaan pöytäkirjan.

Rikostutkinta ja syytteeseenpano ovat oikeutettuja tavoitteita, joiden yhteydessä tietojenvaihdon sisältävästä kansainvälisestä yhteistyöstä on tullut yhä tärkeämpää. Kuten Euroopan tietosuojavaltuutettu on jo pitkään vaatinut, Euroopan unioni tarvitsee kestäviä järjestelyjä henkilötietojen jakamista varten kolmansien maiden kanssa lainvalvontatarkoituksiin, ja näiden järjestelyjen on oltava kaikilta osin unionin perussopimusten ja perusoikeuskirjan mukaisia. Myös kansallisia tapauksia tutkittaessa lainvalvontaviranomaiset kohtaavat yhä useammin rajat ylittäviä tilanteita, koska tiedot on tallennettu sähköisesti kolmanteen maahan. Sähköistä todistusaineistoa koskevien pyyntöjen määrän kasvu sekä digitaalisten tietojen katoavaisuus vaikeuttavat nykyisten yhteistyömallien, kuten keskinäistä oikeusapua koskevien sopimusten, käyttöä. Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että viranomaiset taistelevat aikaa vastaan tutkinnoissa tarvittavien tietojen saamiseksi, ja hän tukee uusien yhteistyömallien löytämiseen tähtääviä pyrkimyksiä myös kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta.

Pöytäkirjan tavoitteena on parantaa jo olemassa olevia yhteistyökanavia, ja se sisältää määräyksiä, joiden tarkoituksena on tiivistää suoraa yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten ja palveluntarjoajien välillä rajatylittävässä toimintaympäristössä. Erityisenä tavoitteena on tiivistää yhteistyötä tietoverkkorikollisuuden torjunnan alalla ja rikoksiin liittyvien sähköisten todisteiden keräämisessä tiettyjä rikostutkintoja tai rikosoikeudellisia menettelyjä varten.

Vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, ettei EU:n lainsäädännön terminologiaa ja määritelmiä voida kokonaisuudessaan kopioida monenväliseen kansainväliseen sopimukseen, hän kuitenkin korostaa, että asianmukaiset yksilöitä koskevat suojatoimenpiteet on taattava, jotta sopimus olisi EU:n lainsäädännön mukainen.

Tietosuojaa koskevat periaatteet sekä oikeudenmukaisuus ja tietojen tarkkuus ja merkityksellisyys, riippumaton valvonta ja yksilön oikeudet ovat julkisille tahoille ja yksityisille yrityksille yhtä tärkeitä. Nämä perusperiaatteet ovat sitäkin tärkeämpiä, kun otetaan huomioon rikostutkinnoissa tarvittavien tietojen arkaluonteisuus.

Tässä lausunnossa pyritään esittämään objektiivinen analyysi ja antamaan EU:n toimielimille rakentavia neuvoja, kun neuvosto tarkastelee pöytäkirjan allekirjoittamista ja ratifioimista koskevia komission ehdotuksia ja ennen kuin Euroopan parlamenttia pyydetään antamaan suostumuksensa pöytäkirjan hyväksymiselle.

Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä sitä, ettei pöytäkirjan lopulliseen tekstiin ole sisällytetty määräystä siitä, että lainvalvontaviranomaisille olisi annettava suora pääsy tietoihin. Lisäksi tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että pöytäkirjassa on oma kohta henkilötietojen suojaamisesta. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä myös sitä, että pöytäkirjaan on sisällytetty monia suojatoimenpiteitä.

Tietosuojavaltuutetun käsityksen mukaan on vahvistettu, että EU:n ja Yhdysvaltojen välistä puitesopimusta sovellettaisiin tietojen siirtoihin EU:sta Yhdysvaltoihin pöytäkirjan niiden määräysten mukaisesti, jotka koskevat viranomaisten välistä yhteistyötä. Tietosuojavaltuutettu pitää tällaista tulosta valitettavana.

Jos neuvoston päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan pöytäkirja unionin edun mukaisesti, hyväksytään, tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin selityksistä, ilmoituksista ja tiedoksiannoista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä unionin edun mukaisesti pöytäkirjan 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 5 artiklan a ja e kohdan nojalla. Näillä ehdotuksilla varmistetaan, että unionissa sijaitsevia palveluntarjoajia voidaan pyytää siirtämään henkilötietoja vain, kun pöytäkirjan sopimuspuolena oleva kolmas maa on antanut siitä määräyksen tai kun tällainen määräys annetaan syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai riippumattomassa valvonnassa ja tietoja pyytäneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa.

Tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä myös ehdotusta siitä, että jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan 8 artiklan 4 kohdan (jossa on kyse toimivaltaisten viranomaisten välisestä yhteistyöstä tilaajatietojen ja liikennetietojen esittämismääräysten täytäntöönpanemisessa) mukainen selitys, jonka mukaan tämän määräyksen mukaisten pyyntöjen täytäntöönpaneminen edellyttää täydentäviä tietoja.

Lisäksi tietosuojavaltuutettu esittää seuraavat suositukset, jotka on syytä ottaa huomioon tulevissa neuvoston päätöksissä, jos jäsenvaltiot allekirjoittavat ja ratifioivat pöytäkirjan unionin edun mukaisesti:

— EU:n lainsäädännön nojalla tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuun tilaajatietojen luokkaan sisältyviä tiettyjä tietoja voidaan pitää liikennetietoina, joiden luovuttaminen rikkoo vakavasti rekisteröidyn perusoikeuksia ja joiden luovuttamista voidaan perustella vain vakavan rikollisuuden torjunnalla. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee jäsenvaltioille, toisin kuin komissio ehdottaa, että ne pidättäisivät itsellään oikeuden olla soveltamatta pöytäkirjan 7 artiklaa, joka koskee palveluntarjoajan velvoittamista luovuttamaan tilaajatietoja suoraan toisen maan toimivaltaisille viranomaisille tietyntyyppisten, 7 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisten kirjautumisnumeroiden yhteydessä.

— Jäsenvaltioiden olisi nimettävä pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdan e alakohdassa tarkoitettu oikeusviranomainen tai muu riippumaton viranomainen.

— Ehdotettua tiedoksiantoa, joka liittyy EU:n ja Yhdysvaltojen puitesopimukseen ja joka jäsenvaltioiden olisi annettava Yhdysvaltojen viranomaisille allekirjoitettuaan pöytäkirjan tai talletettuaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, olisi selvennettävä.

— Ehdotettua menettelytapaa, joka liittyy muihin sopimuksiin tai pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin, joilla voidaan korvata pöytäkirjan tietosuojamääräys (14 artikla), olisi muutettava.

1. JOHDANTO JA TAUSTA

1. Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea hyväksyi kesäkuussa 2017 toimeksiannon, joka koski tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toisen lisäpöytäkirjan laatimista syyskuun 2017 ja joulukuun 2019 välisenä aikana ( 1 )

3. Euroopan tietosuojavaltuutettu (jäljempänä ”tietosuojavaltuutettu”) antoi suositusta koskevan lausunnon 2. huhtikuuta 2019 ( 5 ) . Kesäkuun 6. päivänä 2019 tekemällään päätöksellä Euroopan unionin neuvosto antoi komissiolle luvan osallistua pöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin Euroopan unionin puolesta ( 6 )

4. Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea jatkoi toimeksiantoaan kahdesti, ensin joulukuuhun 2020 saakka ja sitten toukokuulle 2021. Tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten komitea (T-CY) laati pöytäkirjaa syyskuun 2017 ja toukokuun 2021 välisenä aikana. Tänä aikana pidettiin yli 90 T-CY:n pöytäkirjan laatimista koskevan täysistunnon, laatimistyöryhmän ja alatyöryhmien kokousta ja järjestettiin kuusi kuulemista sidosryhmille.

5. Euroopan tietosuojaneuvosto osallistui pöytäkirjaluonnosta koskeviin julkisiin kuulemisiin 13. marraskuuta 2019, 2. helmikuuta 2021 ja 4. toukokuuta 2021 ( 7 )

6. Euroopan parlamentti muistutti EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle vuonna 2021 antamassaan päätöslauselmassa ( 8 ) , että pöytäkirjaa koskeva työ on saatettava päätökseen.

7. Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi pöytäkirjan 17. marraskuuta 2021. Se on määrä avata allekirjoitettavaksi toukokuussa 2022. Sen vuoksi vain pöytäkirjan sopimuspuoli saa ehdottaa siihen muutoksia, ja ministerikomitean tulee hyväksyä ne. Pöytäkirjan muutosten voimaantulo edellyttää kaikkien sopimuspuolten hyväksyntää ( 9 )

8. Euroopan unioni ei voi liittyä pöytäkirjan sopimuspuoleksi, koska sekä siihen että tietoverkkorikollisuutta koskevaan yleissopimukseen voivat liittyä vain valtiot ( 10 )

9. Komissio antoi 25. marraskuuta 2021 kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ( 11 ) 16 artiklan, 82 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 5 ja 6 kohdan nojalla.

10. Näiden ehdotusten ( 12 ) mukaan pöytäkirjan soveltamisala kuuluu pitkälti SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten sääntöjen piiriin. Komission tavoitteena on, että näiden ehdotusten perusteella neuvosto tekee kaksi päätöstä, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan pöytäkirja Euroopan unionin edun mukaisesti. Kummassakin ehdotuksessa on liite (jäljempänä ”liite”), jossa annetaan ohjeet jäsenvaltioille varaumista, selityksistä, ilmoituksista tai tiedoksiannoista, jotka on tehtävä, tai muista seikoista, jotka on otettava huomioon, kun pöytäkirja allekirjoitetaan ja ratifioidaan Euroopan unionin edun mukaisesti. Ratifiointia koskeva ehdotus sisältää myös pöytäkirjan tekstin liitteenä.

11. Jotta sopimus voidaan tehdä, neuvoston on tehtävä päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan se unionin edun mukaisesti, ja päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan sopimus unionin edun mukaisesti sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin suostumus on saatu. Pöytäkirja tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sitä kuuta, joka seuraa, kun kolmen kuukauden pituinen ajanjakso, joka on alkanut siitä, kun tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen viisi sopimuspuolta on ilmaissut suostumuksensa tulla pöytäkirjan sitomaksi pöytäkirjan 16 artiklan 1 ja 2 kohdan määräysten mukaisesti ( 13 ) , on umpeutunut.

12. Euroopan komissio on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua kummastakin ehdotuksesta niiden antamisen jälkeen asetuksen (EU) 2018/1725 ( 14 ) 42 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla. Tähän lausuntoon viitataan pöytäkirjan ratifiointia koskevan ehdotuksen johdanto-osan 12 kappaleessa ja allekirjoittamista koskevan ehdotuksen johdanto-osan 13 kappaleessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu haluaa korostaa sitä, että käsillä oleva lausunto ei estä häntä tekemästä muita huomioita, jotka voivat olla tarpeen myöhemmässä vaiheessa saatavilla olevien lisätietojen perusteella.

7. PÄÄTELMÄT

129. Tietoverkkorikollisuus lisääntyy koko ajan, ja rikostutkinnoissa sähköisten todisteiden merkitys kasvaa. Tällaisten todisteiden hankkiminen on erityisen monimutkaista silloin, kun ne eivät sijaitse jäsenvaltioiden lainkäyttövallan piirissä. Tämän perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että lainvalvontaviranomaisten täytyy voida hankkia sähköisiä todisteita nopeasti ja tehokkaasti. Näin varmistetaan, että ne voivat torjua rikollisuutta tuloksellisesti.

130. Niinpä Euroopan tietosuojavaltuutettu kannattaa sitä, että näihin asiaan liittyviin ongelmiin löydettäisiin kansainvälinen ratkaisu ja asianmukaiset suojatoimenpiteet.

131. Pöytäkirjan tavoitteena on sekä parantaa jo olemassa olevia yhteistyökanavia että tiivistää suoraa yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten ja palveluntarjoajien välillä rajatylittävässä toimintaympäristössä. Se ei sisällä määräyksiä siitä, että lainvalvontaviranomaisille annettaisiin suora pääsy tietoihin. Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää tätä hyvänä asiana.

132. Vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, ettei EU:n lainsäädännön terminologiaa ja määritelmiä voida kokonaisuudessaan kopioida monenväliseen kansainväliseen sopimukseen, hän kuitenkin korostaa, että asianmukaiset yksilöitä koskevat suojatoimenpiteet on taattava, jotta sopimus olisi EU:n lainsäädännön mukainen.

133. Tietosuojavaltuutettu on tyytyväinen siihen, että pöytäkirjassa on oma artikla henkilötietojen suojaamisesta. Hän pitää myönteisenä myös sitä, että pöytäkirjaan on sisällytetty monia suojatoimenpiteitä.

134. Tietosuojavaltuutetun käsityksen mukaan on vahvistettu, että EU:n ja Yhdysvaltojen välistä puitesopimusta sovellettaisiin tietojen siirtoihin EU:sta Yhdysvaltoihin pöytäkirjan niiden määräysten mukaisesti, jotka koskevat viranomaisten välistä yhteistyötä. Tietosuojavaltuutettu pitää tällaista tulosta valitettavana.

135. Jos neuvoston päätös, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan pöytäkirja unionin edun mukaisesti, hyväksytään, tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin selityksistä, ilmoituksista ja tiedoksiannoista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä unionin edun mukaisesti pöytäkirjan 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 5 artiklan a ja e kohdan nojalla. Näillä ehdotuksilla varmistetaan, että unionissa sijaitsevia palveluntarjoajia voidaan pyytää siirtämään henkilötietoja vain, kun pöytäkirjan osapuolena oleva kolmas maa on antanut siitä määräyksen tai kun tällainen määräys annetaan syyttäjän tai muun oikeusviranomaisen valvonnassa tai riippumattomassa valvonnassa ja tietoja pyytäneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa.

136. Tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä myös ehdotusta siitä, että jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan 8 artiklan 4 kohdan (jossa on kyse toimivaltaisten viranomaisten välisestä yhteistyöstä tilaajatietojen ja liikennetietojen esittämismääräysten täytäntöönpanemisessa) mukainen selitys, jonka mukaan tämän määräyksen mukaisten pyyntöjen täytäntöön paneminen edellyttää täydentäviä tietoja.

137. Euroopan tietosuojavaltuutettu esittää seuraavat suositukset, jotka on syytä ottaa huomioon tulevissa neuvoston päätöksissä, jos jäsenvaltiot allekirjoittavat ja ratifioivat pöytäkirjan unionin edun mukaisesti: — EU:n lainsäädännön nojalla tiettyjä tietoverkkorikollisuutta koskevassa yleissopimuksessa tarkoitettuun tilaajatietojen luokkaan sisältyviä tietoja voidaan pitää liikennetietoina, joiden luovuttaminen rikkoo rekisteröidyn perusoikeuksia vakavasti ja joiden luovuttamista voidaan perustella vain vakavan rikollisuuden torjunnalla. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu suosittelee jäsenvaltioille, toisin kuin komissio ehdottaa, että ne pidättäisivät itsellään oikeuden olla soveltamatta pöytäkirjan 7 artiklaa, joka koskee palveluntarjoajan velvoittamista luovuttamaan tilaajatietoja suoraan toisen maan toimivaltaisille viranomaisille tietyntyyppisten, 7 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisten kirjautumisnumeroiden yhteydessä. — Jäsenvaltioiden olisi nimettävä pöytäkirjan 7 artiklan 5 kohdan e alakohdassa tarkoitettu oikeusviranomainen tai muu riippumaton viranomainen. — Ehdotettua tiedoksiantoa, joka koskee EU:n ja Yhdysvaltojen puitesopimusta ja joka jäsenvaltioiden olisi annettava Yhdysvaltojen viranomaisille allekirjoitettuaan pöytäkirjan tai talletettuaan ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa, olisi selvennettävä. — Ehdotettua menettelytapaa, joka liittyy muihin sopimuksiin tai pöytäkirjan 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin, joilla voidaan korvata pöytäkirjan tietosuojamääräys (14 artikla), olisi muutettava.

138. Euroopan tietosuojavaltuutettu korostaa lopuksi, että jäsenvaltion syyttäjän ja näin ollen myös Euroopan syyttäjänviraston olisi voitava antaa määräys tai siirtää tietoja toisen sopimuspuolen määräyksestä 8 artiklan nojalla vain, kun on varmistettu, että oikeusviranomainen tai Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettu riippumaton taho tarkastaa tällaisen määräyksen.

139. Euroopan tietosuojavaltuutettu on komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin käytettävissä prosessin myöhemmissä vaiheissa neuvojen antamista varten. Tämä lausunto ei estä Euroopan tietosuojavaltuutettua tekemästä muita lisäkommentteja myöhemmässä vaiheessa saatavilla olevien lisätietojen perusteella.

Bryssel, 20. tammikuuta 2022 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) https://rm.coe.int/t-cy-terms-of-reference-protocol/1680a03690

(2) Suositus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (CETS N:o 185) toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin osallistumiseen, COM(2019) 71 final.

(3) https://rm.coe.int/1680a49dab (ministerikomitean hyväksymä alustava versio).

(4) https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680081561

(5) Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto 3/2019, annettu 2. huhtikuuta 2019, joka koskee osallistumista tietoverkkorikollisuutta koskevan Budapestin yleissopimuksen toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin.

(6) Neuvoston päätös, annettu 6. kesäkuuta 2019, luvan antamisesta Euroopan komissiolle osallistua Euroopan unionin puolesta tietoverkkorikollisuutta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (CETS N:o 185) toisesta lisäpöytäkirjasta käytäviin neuvotteluihin.

(7) ”EDPB contribution to the consultation on a draft second additional protocol to the Council of Europe Convention on Cybercrime (Budapest Convention) of 13 November 2019”; ”Lausunto 2/2021 Euroopan neuvostossa tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (Budapestin yleissopimus) toisen lisäpöytäkirjan uusista määräysluonnoksista”; ”EDPB Contribution to the 6th round of consultations on the draft Second Additional Protocol to the Council of Europe Budapest Convention on Cybercrime of 4 May 2021”.

(8) Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. kesäkuuta 2021 EU:n kyberturvallisuusstrategiasta digitaaliselle vuosikymmenelle.

(9) Pöytäkirjan 21 artikla.

(10) Ehdotukset neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista, johdanto-osan 10 kappale.

(11) Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta allekirjoittamaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista (COM(2021)718 final).

Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, joka koskee yhteistyön tiivistämistä ja sähköisten todisteiden luovuttamista (COM(2021)719 final).

Allekirjoittamista koskevan ehdotuksen johdanto-osan 14 ja 15 kappaleen mukaan sekä ratifiointia koskevan ehdotuksen johdanto-osan 13 ja 14 kappaleen mukaan Irlanti voi osallistua päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen, mutta Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen. Päätös ei näin ollen sido Tanskaa eikä sen myöskään tarvitse soveltaa sitä.

(12) Ehdotusten johdanto-osan 3 kappale.

(13) 16 artiklan 1 kohta. ”[– –][Yleissopimuksen sopimuspuolet] voivat ilmaista suostumuksensa tulla pöytäkirjan sitomaksi joko

a. allekirjoittamalla sen ilman ratifioimis- tai hyväksymisvaraumaa tai

b. allekirjoittamalla sen ratifioimis- tai hyväksymisvaraumin, mitä seuraa ratifiointi tai hyväksyminen.”

2. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat annetaan talteen Euroopan neuvoston pääsihteerille.

(14) EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.