[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 17.3.2011 KOM(2011) 135 lopullinen 2006/0084 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta SEK(2011) 343 lopullinen PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’virasto’, perustettiin vuonna 1999. Viraston toiminnan oikeudellisen perustan muodostavat 25 päivänä toukokuuta 1999 annetut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999[1] ja neuvoston asetus (Euratom) N:o 1074/1999[2], joissa vahvistetaan viraston sisäisiä ja ulkoisia tutkimuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ja viraston perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehty komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom[3]. Komissio esitti vuonna 2006 ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta[4]. Säädösehdotuksen pääpaino oli viraston toiminnan tehostamisessa ja hallinnon kehittämisessä - parantamalla tiedonkulkua viraston, EU:n toimielinten ja muiden elinten, jäsenvaltioiden ja ilmiantajien välillä; - selkeyttämällä valvontakomitean, viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten välisiä suhteita ja aloittamalla jäsennellyn vuoropuhelun, jota valvontakomitea, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio käyvät keskeisistä hallintokysymyksistä; - vahvistamalla tutkimusten kohteena olevien henkilöiden prosessuaalisia oikeuksia (määrittämällä sekä sisäisissä että ulkoisissa tutkimuksissa noudatettavat prosessuaaliset takeet ja perustamalla neuvoa-antavan tarkastajan toimen). Komission ehdotuksesta on keskusteltu sekä neuvostossa että Euroopan parlamentissa . Parlamentti antoi 20. marraskuuta 2008 päätöslauselman [5] yhteispäätösmenettelyn ensimmäisessä käsittelyssä. Se teki komission ehdotukseen noin sata muutosta, joista moniin komissio suhtautuu myönteisesti. Neuvoston puheenjohtajavaltiona vuoden 2009 tammikuusta kesäkuuhun toimineen Tšekin pyynnöstä komissio esitti heinäkuussa 2010 viraston uudistamista koskevan keskusteluasiakirjan [6] Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Siinä esitellään vaihtoehtoja, joita voitaisiin viedä eteenpäin lainsäädäntömenettelyssä. Euroopan parlamentti ilmaisi lokakuussa 2010 tyytyväisyytensä keskusteluasiakirjaan ja pyysi komissiota käynnistämään lainsäädäntömenettelyn uudestaan. Neuvosto hyväksyi 6. joulukuuta 2010 komission keskusteluasiakirjaa koskevat päätelmät . OLAFin valvontakomitea on osallistunut keskusteluun lausunnoillaan, joita se on antanut keskusteluasiakirjasta sekä perusoikeuksien ja prosessuaalisten takeiden kunnioittamisesta OLAFin tutkimuksissa[7]. Komissio on nyt laatinut muutetun ehdotuksen, jossa otetaan huomioon tähän mennessä esitetyt kannat. Se toivoo, että käynnissä oleva lainsäädäntöuudistus saadaan valmiiksi mahdollisimman pian. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Ei sovelleta. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 3.1. Viraston tutkimusten tehostaminen Muutettuun ehdotukseen sisältyy uusia säännöksiä tutkimusten tehostamisesta ja tehostetusta yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa; tavoitteena on tutkimusmenettelyjen vauhdittaminen. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että valvontakomitea selvittäisi tutkimusten kestoa viraston toimittamien tietojen perusteella. Tapauksissa, joissa tutkimusta ei saada valmiiksi 12 kuukaudessa, viraston olisi ilmoitettava valvontakomitealle kuuden kuukauden välein syyt sille, miksi tutkimusta ei ole saatu valmiiksi. Näin voidaan varmistaa tutkimusten keston säännöllinen valvonta niiden valmistumiseen asti. Muutettu ehdotus auttaa tehostamaan viraston toimintaa entisestään parantamalla yhteistyötä ja tiedonvaihtoa EU:n toimielinten, elinten ja laitosten kanssa samoin kuin jäsenvaltioiden kanssa tutkimusten kaikissa vaiheissa. Viraston olisi ilmoitettava tilanteesta mahdollisimman pian niille toimielimille, elimille ja laitoksille , joiden jäsentä/työntekijää tai talousarviota tutkimus koskee, jotta ne voisivat ryhtyä hallinnollisiin turvaamistoimenpiteisiin. Niiden vastuulla on varmistaa EU:n taloudellisten etujen paras mahdollinen suoja ja estää sääntöjenvastaisuuden jatkuminen tai taloudellisten tappioiden syveneminen. Tästä syystä on ehdottoman tärkeää, että niille ilmoitetaan asiasta. Sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa tutkimuksen luottamuksellisuutta ei voida taata (jos tutkimus esim. koskee toimielimen, elimen tai laitoksen korkeinta hallinnollista tai poliittista johtoa), viraston olisi käytettävä vaihtoehtoisia tiedotuskanavia. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 4 artiklan 2 kohdan mukaan virastolla on oikeus ilman ennakkoilmoitusta ja viipymättä tutustua toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin , jotka liittyvät tutkimuksen kohteeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Europolin perustamisen oikeusperustan[8] mukaisten poikkeusten soveltamista. Muutetussa ehdotuksessa vahvistetaan vuoden 2006 ehdotukseen sisältyvä de minimis -lähestymistapa ja kehitetään sitä edelleen. Sama koskee petosten nollatoleranssipolitiikkaa: tehdessään päätöksen tutkimuksen mahdollisesta aloittamisesta viraston olisi otettava huomioon tutkimuspolitiikan painopisteet sekä tarve tehostaa viraston resurssien käyttöä. Kun on kyse sisäisistä tutkimuksista, viraston olisi ratkaistava, mikä on paras taho tutkimuksen suorittamiseen: asianomainen toimielin, elin tai laitos vai virasto itse. Tapauksissa, joissa virasto on suorittanut sisäisen tutkimuksen ja tullut tosiseikkojen luonteen ja taloudellisen vahingon suuruuden perusteella siihen tulokseen, että sisäiset toimenpiteet ovat tehokkaampi seurantamenetelmä, sen olisi siirrettävä asia komission tutkinta- ja kurinpitotoimiston (IDOC) tai asianomaisten toimielinten, elinten tai laitosten käsiteltäväksi sen sijaan, että toimittaisi sen kansallisille oikeusviranomaisille. Muutetussa ehdotuksessa selvennetään tästä syystä de minimis -sääntöä (asiat, joissa virasto päättää olla aloittamatta tutkimusta tai toimittamatta sen tuloksia kansallisille oikeusviranomaisille). De minimis -politiikkaa toteuttaessaan viraston olisi noudatettava tarkkoja ohjeita, kuten neuvosto ehdottaa 6. joulukuuta 2010 antamissaan päätelmissä. Viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön tehostamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä viranomainen (petostentorjunnan koordinointiyksikkö) avustamaan virastoa tällaisessa yhteistyössä. Tämä ei tarkoita sitä, että olisi perustettava kokonaan uusi viranomainen. Kokemus on osoittanut, että jäsenvaltioiden erilaisista rakenteista johtuen viraston on usein hyvin vaikea päästä kontaktiin toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa. Säännöllinen seuranta on tärkeää varsinkin sisäisissä tutkimuksissa sen varmistamiseksi, että IDOC tai vastaavat toimielinten, elinten ja laitosten yksiköt voivat ryhtyä kurinpidollisiin tai muihin toimenpiteisiin. Sen vuoksi ehdotetaan, että jäsenvaltiot raportoivat viraston pyynnöstä jatkotoimista, joihin ne ovat ryhtyneet viraston niille toimittamien tietojen johdosta . Jotta jäsenvaltioille ei aiheutuisi tarpeetonta hallinnollista rasitusta, muutetun ehdotuksen mukaan ne raportoivat virastolle sen niille toimittamien tietojen johdosta toteutetuista toimista ja tapahtuneesta edistyksestä ainoastaan viraston pyynnöstä. Yhteistyön lisäämiseksi viraston sekä Europolin ja Eurojustin välillä, myös niiden vastuualueiden kehittämistä silmällä pitäen, sekä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa asetukseen ehdotetaan lisättäväksi säännös, jolla virastolle annetaan mahdollisuus sopia kyseisten tahojen kanssa tiedonvaihtoa helpottavista hallinnollisista järjestelyistä. Virastolla on jo tällainen yhteistyösopimus Eurojustin kanssa. Eurojust-yksikön perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaan Eurojust voi sopia tarvittavista käytännön järjestelyistä komission kanssa.[9] Virastolla on vastaavat järjestelyt myös joidenkin kolmansien maiden kanssa. Europolin osalta sovelletaan vuodesta 2010 uutta puitepäätöstä, jonka mukaan Europol sopii työjärjestelyistä viraston kanssa. Tästä syystä virastoa varten olisi vahvistettava vastaava sääntö. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen (2010/427/EU) 3 artiklan 4 kohdan mukaan ulkosuhdehallinto tekee yhteistyötä OLAFin kanssa. Päätöksen mukaisesti kaikkien toimielinten on tuettava OLAFin työntekijöitä tehtäviensä hoitamisessa. Yksityiskohtaiset säännöt OLAFin ja kolmansien maiden viranomaisten välisestä yhteistyöstä olisi vahvistettava ulkosuhdehallinnon ja asianomaisten komission yksiköiden välillä tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Viraston pääjohtaja vastaa jatkossakin tutkimusten aloittamisesta ja kulusta. Hänen apunaan pitäisi kuitenkin olla sisäinen elin, jota hän kuulee ennen tutkimuksen aloittamista ja päättämistä sekä aina tarvittaessa. Viraston pääjohtajan roolia sisäisessä päätöksenteossa selkeytetään toteamalla, että pääjohtaja voi myös delegoida tutkimusten välittömän toteutuksen kirjallisesti viraston yksittäisille työntekijöille. Riippumattomuuden lisäämiseksi pääjohtajan toimikausi ei saisi olla uusittavissa. Pääjohtajan titteli, joka otettiin käyttöön vuoden 2006 ehdotuksella, säilytetään. Se on välttämätöntä, jotta olisi selvää, että OLAF on komission pääosasto, ja jotta pääjohtaja voidaan erottaa muista johtoportaan jäsenistä, joiden tittelinä on johtaja. Muutettuun ehdotukseen on viimeaikaisten kokemusten perusteella otettu myös varapääjohtajaa koskevia sääntöjä, joiden tarkoituksena on jatkuvuuden varmistaminen. Jakoa sisäisiin ja ulkoisiin tutkimuksiin olisi vältettävä, mikäli suinkin mahdollista. Siten voidaan helpottaa tutkimusten suorittamista. Kokemus on osoittanut, että tutkimukset voivat alkaa ulkoisina ja johtaa myöhemmin sisäisiin tutkimuksiin tai päinvastoin. Sisäisen tutkimuksen kohteena olevat henkilöt on velvoitettu tekemään viraston kanssa yhteistyötä joko henkilöstösääntöjen tai Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan nojalla. Lisäksi viraston tutkintavaltuudet ovat sisäisten tutkimusten osalta yksityiskohtaisemmat. Asianomaisten henkilöiden prosessuaalisia oikeuksia ja perusoikeuksia on kunnioitettava täysimääräisesti niin sisäisissä kuin ulkoisissa tutkimuksissa. 3.2. Riippumattomuuden ja vastuuvelvollisuuden tasapainottaminen viraston hallinnossa Hallinnon tehostaminen, tarkastusmenettelyn käyttöönotto sekä viraston ja asianomaisten toimielinten, elinten ja laitosten välisen tiedonkulun sääntely auttavat saavuttamaan tasapainon viraston riippumattomuuden ja vastuuvelvollisuuden välillä. Viraston valvontakomitea huolehtii jatkossakin siitä, että virasto suorittaa tehtävänsä täysin riippumattomasti. Valvontakomitean roolia myös selkeytetään entisestään. Sille olisi annettava valtuudet valvoa viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten välistä tiedonvaihtoa samoin kuin prosessuaalisten takeiden soveltamista. Sen olisi valvottava myös tutkimusten keston kehittymistä sekä yleisesti että järjestelmän tasolla puuttumatta kuitenkaan tutkimusten kulkuun. Valvontakomitean asiantuntemuksen säilyttämiseksi sen jäsenet aiotaan nimittää porrastetusti. Valvontakomiteaa olisi kuultava pääjohtajan ja varapääjohtajan/-johtajien nimityksessä, ja sille olisi ilmoitettava oikeusviranomaisille siirrettävistä tapauksista. Valvontakomitean ja toimielinten välisen, viraston tutkimustoimintaa koskevan jäsennellyn vuoropuhelun sijaan ehdotetaan määräajoin tapahtuvaa näkemystenvaihtoa : tavoitteena on tehostaa viraston hallintoa kajoamatta sen toiminnan riippumattomuuteen Neuvostokin huomauttaa 6. joulukuuta 2010 antamissaan päätelmissä, että jäsennelty vuoropuhelu voisi heikentää viraston riippumattomuutta. Tällainen vähemmän muodollinen lähestymistapa vastaa perimmiltään komission alkuperäistä ajatusta hallinnon tehostamisesta niin, että samalla taataan viraston tutkimusten riippumattomuus. Näkemystenvaihtoon osallistuisivat Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan komissio, virasto ja valvontakomitea. Sillä pyritään lisäämään tietojen ja mielipiteiden vaihtoa sidosryhmien välillä ja siten tehostamaan viraston toimintaa. Näkemystenvaihto ei saisi vaikuttaa tutkimusten kulkuun. Näkemyksiä on tarkoitus vaihtaa viraston tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä, valvontakomitean ja viraston pääjohtajan toimintakertomuksista, viraston suhteista toimielimiin, elimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisiin viranomaisiin sekä viraston tutkimusten ja valvontakomitean työn tehokkuudesta. Toimielinten toiveiden mukaisesti näkemystenvaihto pidetään joustavana: se järjestetään joko määräajoin tai jonkin edellä mainitun toimielimen, viraston tai valvontakomitean pyynnöstä. Yksi muutetun ehdotuksen päätavoitteista on lujittaa viraston tutkimusten kohteena olevien henkilöiden prosessuaalisia oikeuksia (7 a artikla). Prosessuaalisista takeista on syytä tehdä entistä selkeämpiä ja läpinäkyvämpiä ja ne olisi saatettava koskemaan viraston kaikkia, niin sisäisiä kuin ulkoisia tutkimuksia. Takeet ovat Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettujen perusoikeuksien mukaisia. Ehdotuksen mukaan sisäisiä ja ulkoisia tutkimuksia koskevat samat prosessuaaliset oikeudet (tutkimuksen kohteena olevan henkilön oikeus esittää näkemyksensä ennen hänet nimeltä mainitsevien päätelmien tekemistä, oikeus saada yhteenveto tutkimuksen kohteena olevista asioista ja esittää niitä koskevia huomautuksia, oikeus itse valittuun avustajaan kuulemisen aikana, oikeus käyttää itse valittua EU:n kieltä sekä periaate, jonka mukaan tutkimuksen kohteena olevalla henkilöllä on oikeus olla myötävaikuttamatta syyllisyytensä toteamiseen). Näiden oikeuksien soveltamista käytännössä olisi käsiteltävä pääjohtajan hyväksymässä viraston toimintamenettelyjä koskevassa käsikirjassa. Vuoden 2006 ehdotuksessa komissio ehdotti neuvoa-antavan tarkastajan toimen perustamista; toimenhaltija antaisi puolueettomia lausuntoja prosessuaalisista takeista. Jotta voitaisiin välttyä päällekkäisyyksiltä valvontakomitean tehtävien kanssa sekä uusilta muodollisilta rakenteilta ja samalla taata valitusten tuloksellinen, tehokas ja riippumaton käsittely, komissio ehdottaa, että pääjohtaja luo virastolle tarkastusmenettelyn . Tarkastusmenettelystä vastaavan/vastaavien henkilö(ide)n olisi toimittava täysin riippumattomasti. Viraston pääjohtaja raportoi toimielimille tarkastusmenettelyn käyttöön ottamiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Henkilötietojen suoja on perusoikeus, josta määrätään perusoikeuskirjan 8 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 16 artiklassa. Muutetussa ehdotuksessa sitä selvennetään, ja asetuksen (EY) N:o 45/2001[10] periaatteiden soveltamista tarkennetaan erityisesti siltä osin kuin OLAFin edellytetään nimittävän tietosuojavastaavan. Yleisölle tiedottaessaan viraston on pidettävä kiinni tutkimusten luottamuksellisuudesta ja syyttömyysolettamasta, ja tiedotuksen on oltava varovaista ja puolueetonta. Voimassa olevan asetuksen 8 artiklassa säädetään tietojen luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevista velvoitteista. Pääjohtajan olisi valvontakomiteaa, tarkastusmenettelystä vastaavaa/vastaavia henkilö(it)ä ja viraston tietosuojavastaavaa kuultuaan hyväksyttävä edellä tarkoitettu OLAFin toimintakäsikirja , jossa annetaan suuntaviivat hallinnollisten tutkimusten suorittamisesta käytännössä. Koska SEUT-sopimuksen 325 artikla on Lissabonin sopimuksen voimaantulon seurauksena asetuksen (EY) N:o 1073/1999 uusi oikeusperusta ja kattaa EURATOMin toimivaltuudet, asetus (Euratom) N:o 1074/1999 olisi kumottava. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotukseen liitetystä rahoitusselvityksestä käy ilmi, ettei ehdotuksella ole vaikutusta EU:n talousarvioon. 5. LISÄTIEDOT Ei ole. 2006/0084 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 325 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon[11], ottavat huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon[12], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: 1. Koska ehkäisevät toimenpiteet ovat tärkeitä unionin taloudellisten etujen suojaamisessa ja osana petosten ja lahjonnan torjuntaa, Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ’virasto’, asemaa olisi selkeytettävä sen asetuksen (EY) N:o 1073/1999[13] mukaisesti suorittamien tutkimusten osalta. Viraston olisi alalla hankkimansa käytännön kokemuksen pohjalta osallistuttava petosten torjuntamenetelmien suunnitteluun ja kehittämiseen unionin tasolla ja tuettava jäsenvaltioiden yhteisiä, vapaaehtoisuuteen perustuvia petostentorjuntatoimia. 2. Viraston tutkimustoiminnan tehostamiseksi ja EU:n toimielinten viraston toiminnasta laatimien arviointien, erityisesti huhtikuussa 2003 annetun komission arviointikertomuksen ja viraston hallinnointia koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 1/2005[14], perusteella olisi selvennettävä ja parannettava eräitä viraston tutkimusten suorittamiseen liittyviä näkökohtia ja tiettyjä toimenpiteitä, joihin virasto voi ryhtyä tutkimuksia suorittaessaan. Virastolle on annettu valtuudet suorittaa sisäisten tutkimusten ja unionin rahoitusta koskeviin sopimuksiin liittyvien petostapausten yhteydessä tarkastuksia ja todentamisia, joista säädetään komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[15]. Tästä syystä virastolla olisi ulkoisia tutkimuksia tehdessään oltava pääsy toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin tietoihin. 3. Toimia, joihin virasto voi ryhtyä ulkoisia tutkimuksia suorittaessaan, olisi selvennettävä siltä osin kuin nykyisessä järjestelmässä on oikeudellista epävarmuutta, ja niitä olisi lujitettava, jos viraston toimien tehostaminen on ainoa keino varmistaa ulkoisten tutkimusten luotettavuus. 4. Viraston tutkimustehtävät olisi suoritettava rajoittamatta muiden komission yksiköiden, varsinkin valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien, alakohtaisessa lainsäädännössä vahvistettuja valvonta- ja tarkastustehtäviä. 5. Virasto on yksiselitteisesti velvoitettava ilmoittamaan käynnissä olevista tutkimuksista hyvissä ajoin unionin toimielimille, elimille ja laitoksille, jos niiden jäsen tai työntekijä on osallisena tutkimuksen kohteena olevassa asiassa tai jos unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi saatetaan tarvita hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä tai rikosoikeudellisia toimenpiteitä. 6. Koska viraston, Euroopan poliisiviraston (Europol) ja Eurojustin välisen yhteistyön tehostamisesta seuraa merkittäviä etuja, virastolla pitäisi olla valtuudet sopia hallinnollisista järjestelyistä niiden kanssa. Eurojustin, viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön vahvistamiseksi viraston olisi ilmoitettava Eurojustille tapauksista, jotka voivat johtaa rikostutkintaan, varsinkin, jos on aihetta epäillä laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja ja johon liittyy vakavaa rikollisuutta. 7. Viraston toiminnan tehokkuus riippuu suuresti jäsenvaltioiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Jäsenvaltioiden olisi nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka voivat auttaa virastoa sen tehtävien hoidossa. Jos jäsenvaltio ei ole perustanut yksikköä, jonka tehtävänä on koordinoida unionin taloudellisten etujen suojaamista ja petosten torjuntaa kansallisella tasolla, viraston kanssa tehtävän yhteistyön ja tiedonvaihdon varmistamiseksi olisi osoitettava viranomainen (petostentorjunnan koordinointiyksikkö). 8. Olisi laadittava selkeät säännöt, joissa todetaan viraston ensisijainen toimivalta suorittaa sisäisiä tutkimuksia unionin taloudellisia etuja vahingoittavissa asioissa ja samalla mahdollistetaan se, että unionin toimielimet, elimet ja laitokset voivat ryhtyä nopeasti tutkimaan tapauksia, joissa virasto päättää pidättyä toimista. 9. Toimintansa tehostamiseksi virastolla on oltava tieto siitä, mihin toimiin sen tutkimusten tulosten perusteella on ryhdytty. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä unionin toimielimet, elimet ja laitokset olisikin velvoitettava raportoimaan virastolle sen pyynnöstä toimista, joihin ne ovat ryhtyneet viraston lähettämien tietojen johdosta, ja saavutetusta edistyksestä. 10. Oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen antaa selkeät säännökset viraston tutkimuksiin sovellettavista prosessuaalisista takeista. Prosessuaalisia takeita selkiytettäessä olisi otettava huomioon viraston tutkimusten hallinnollinen luonne. 11. Tutkimuksen kohteena olevan henkilön yksilöllisten oikeuksien suojan vahvistamiseksi tutkimuksen loppuvaiheessa ei saisi tehdä asianomaista nimeltä mainitsevia päätelmiä ilman, että hänelle annetaan tilaisuus esittää huomautuksia häntä koskevista tosiseikoista. Jos jäsen, työntekijä tai luonnollinen henkilö katsoo, ettei prosessuaalisia takeita ole kunnioitettu, hänellä on oltava oikeus pyytää lausunto tällä asetuksella käyttöön otettavasta tarkastusmenettelystä vastaavalta/vastaavilta henkilö(i)ltä. 12. Jos sisäistä tutkimusta koskevassa loppukertomuksessa mainitut tosiseikat voivat johtaa rikosoikeudelliseen menettelyyn, kyseiset seikat olisi toimitettava asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille, paitsi jos on käytettävissä sisäisiä toimenpiteitä, jotka tosiseikkojen luonteen ja taloudellisen vaikutuksen merkittävyyden vuoksi soveltuvat seurantaan paremmin. 13. Tutkimuksen kohteena olevan henkilön perusoikeuksia olisi kunnioitettava kaikissa tilanteissa, varsinkin annettaessa tietoja käynnissä olevista tutkimuksista. Viraston tutkimuksia koskevia tietoja Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle toimitettaessa, tapahtuipa se sitten kahdenvälisesti tai osana näkemystenvaihtoa, olisi taattava tutkimusten luottamuksellisuus, kunnioitettava asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia sekä tarvittaessa noudatettava oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä. Tutkimuksen aikana toimitettuja tai vastaanotettuja tietoja olisi käsiteltävä unionin tietosuojalainsäädännön mukaisesti. Tietojenvaihtoon olisi sovellettava suhteellisuus- ja tarpeellisuusperiaatteita. 14. Viraston pääjohtajan olisi huolehdittava siitä, että kaikessa yleisötiedotuksessa kunnioitetaan asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia. 15. Kun otetaan huomioon unionin ulkoisen avun määrärahojen suuruus, viraston alalla suorittamien tutkimusten määrä sekä tutkimusten johdosta tehtävä kansainvälinen yhteistyö, virasto olisi valtuutettava sopimaan kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa hallinnollisista järjestelyistä käytännön avun saamiseksi tehtäviensä hoitamiseen. 16. On aiheellista tarkistaa valvontakomitean jäsenten nimitysperusteita ja -menettelyä sekä tarkentaa valvontakomitean toimeksiantoon perustuvia tehtäviä. 17. Jotta valvontakomitea voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti, viraston olisi huolehdittava siitä, että komitean sihteeristö voi työskennellä riippumattomasti. 18. Olisi otettava käyttöön järjestely, jonka puitteissa Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vaihtavat määräajoin näkemyksiä. Näkemyksiä olisi vaihdettava tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä ja viraston toiminnan tehokkuudesta puuttumatta kuitenkaan millään tavoin viraston riippumattomuuteen tutkimusten tekemisessä. 19. Jotta voitaisiin taata viraston johdon täysi riippumattomuus, pääjohtaja olisi nimitettävä seitsemän vuoden toimikaudeksi, joka ei ole uusittavissa. 20. Käytännön kokemukset ovat osoittaneet, että viraston pääjohtajalle olisi hyvä antaa mahdollisuus siirtää tiettyjä tehtäviään yhden tai useamman viraston työntekijän hoidettaviksi. Jatkuvuuden varmistamiseksi olisi myös annettava varapääjohtajaa koskevat yksiselitteiset säännöt. 21. Pääjohtajan apuna pitäisi olla sisäinen elin, jota hän kuulee. 22. Pääjohtajan olisi hyväksyttävä toimintakäsikirja, jossa annetaan suuntaviivat viraston hallinnollisten tutkimusten suorittamisesta käytännössä. 23. Laillisuuden valvontaa koskeva säännös olisi poistettava, koska henkilöstösääntöjen 90 a artikla kattaa sen sisällön. 24. Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1073/1999 olisi muutettava. 25. Koska Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä SEUT-sopimuksen 325 artiklaa sovelletaan myös Euroopan atomienergiayhteisöön (Euratom), viraston tutkimuksia koskevia sääntöjä pitäisi soveltaa unionin lisäksi Euratomiin. Tästä syystä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettu asetus (Euratom) N:o 1074/1999[16] olisi kumottava. 26. Tämä asetus on täysin SEUT-sopimuksen 5 artiklassa esitetyn toissijaisuusperiaatteen mukainen. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. 27. Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, erityisesti sen 41, 47 ja 48 artiklassa, tunnustettuja periaatteita, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 28. Muutetaan asetus (EY) N:o 1073/1999 seuraavasti: 29. Korvataan 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla Tavoitteet ja tehtävät 1. Komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom perustettu petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’virasto’, pyrkii tehostamaan petosten, lahjonnan ja muun Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ’unioni’ soveltuvin osin, taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjuntaa ja käyttää siinä tehtävässä komissiolle kuuluvia tutkintavaltuuksia, jotka perustuvat seuraaviin: a) kyseisillä aloilla voimassa olevat unionin säännöt ja asetukset sekä b) unionin kyseisillä aloilla kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemät sopimukset yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta. 2. Virasto auttaa jäsenvaltioita tiiviin ja säännöllisen yhteistyön järjestämisessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, jotta niiden toimet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi voitaisiin sovittaa yhteen. Virasto osallistuu petosten, lahjonnan ja muun unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntakeinojen suunnitteluun ja kehittämiseen. Virasto edistää ja koordinoi unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvien käytännön kokemusten ja parhaiden menettelytapojen jakamista jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken sekä tukee jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti toteuttamia yhteisiä petostentorjuntatoimia. 3. Virasto tekee hallinnollisia tutkimuksia perustamissopimuksilla tai niiden nojalla perustetuissa toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, jäljempänä ’toimielimet, elimet ja laitokset’, petosten, lahjonnan ja muun unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjumiseksi. Siinä tarkoituksessa se tutkii virkatehtävien hoitamiseen liittyviä vakavia tekoja, joissa unionin virkamies tai unionin muuhun henkilöstöön kuuluva laiminlyö velvollisuutensa tavalla, joka voi johtaa kurinpidolliseen tai tapauksen mukaan rikosoikeudelliseen menettelyyn, ja tekoja, joissa sellainen toimielimen tai elimen jäsen, laitoksen päällikkö taikka toimielimen, elimen tai laitoksen työntekijä, johon ei sovelleta Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ’jäsenet tai työntekijät’, laiminlyö velvollisuutensa vastaavalla tavalla.” 30. Korvataan 2 artikla seuraavasti: ”2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan - ’hallinnollisilla tutkimuksilla’, jäljempänä ’tutkimukset’, kaikkia tarkastuksia, todentamisia ja muita viraston 3 ja 4 artiklan mukaisesti toteuttamia toimia 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa sen osoittamiseksi, että tutkimuksen kohteena oleva toiminta on luonteeltaan sääntöjen vastaista. Tutkimukset eivät vaikuta jäsenvaltioiden valtuuksiin aloittaa rikosoikeudellisia menettelyjä; - ’asianomaisella henkilöllä’ henkilöä, jonka epäillään syyllistyneen sääntöjenvastaisuuteen tai petokseen ja joka siksi on viraston tutkimuksen kohteena; - ’henkilöstösäännöillä’ Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja[17].” - Korvataan 3 artikla seuraavasti: ”3 artikla Ulkoiset tutkimukset 1. Virasto käyttää komissiolle asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla kuuluvaa toimivaltaa toteuttaa tarkastuksia ja todentamisia paikalla jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien yhteistyösopimusten mukaisesti kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa. Virasto toteuttaa osana tutkimustoimintaansa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[18] 9 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 2 kohdan alakohtaisissa säännöstöissä tarkoitettuja tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä voimassa olevien yhteistyösopimusten mukaisesti kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa. 2. Avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvän, 1 artiklassa tarkoitetun petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi virasto voi tehdä asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti niihin talouden toimijoihin kohdistuvia tarkastuksia ja todentamisia paikalla, joille kyseinen rahoitus on myönnetty suoraan tai välillisesti. 3. Viraston työntekijät noudattavat paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja todentamisissa asianomaisen jäsenvaltion hallinnollisia tutkimuksia koskevia sääntöjä ja käytäntöjä sekä tässä asetuksessa säädettyjä prosessuaalisia takeita. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viraston pyynnöstä annettava viraston työntekijöille apu, jonka he tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa valtuutuksessa esitetyn mukaisesti. Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että viraston työntekijöillä on samoin ehdoin kuin kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisilla viranomaisilla ja sen kansallisia lakeja noudattaen pääsy kaikkiin tietoihin ja asiakirjoihin, jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan ja ovat välttämättömiä, jotta paikalla suoritettava tarkastus tai todentaminen voidaan hoitaa tehokkaasti. 4. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksikkö, joka edesauttaa kaikkien toimivaltaisten viranomaisten välistä koordinointia kansallisella tasolla, jäljempänä ’petostentorjunnan koordinointiyksikkö’. Sen on huolehdittava siitä, että yhteistyö ja tiedonvaihto viraston kanssa hoituu tehokkaasti. 5. Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada käyttöönsä tutkimuksen kohteena olevaan asiaan kytköksissä olevan toimielimen, elimen tai laitoksen hallussa olevia merkityksellisiä tietoja, jos ne ovat tarpeellisia petoksen, lahjonnan tai muun unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan osoittamiseksi. Tällöin sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa. 6. Jos viraston tarvitsee ennen ulkoista tutkimusta käsitellä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai muuhun unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan laittomaan toimintaan, virasto voi ilmoittaa asiasta toimivaltaiselle petostentorjunnan koordinointiyksikölle ja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sekä toimivaltaisille komission yksiköille. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että asiassa ryhdytään aiheellisiin toimiin, ja tarvittaessa suoritettava kansallisten lakien mukaisesti tutkimukset, joihin virasto voi osallistua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava virastolle kyseisten tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.” 31. Muutetaan 4 artikla seuraavasti: a) Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: ”Nämä sisäiset tutkimukset suoritetaan tässä asetuksessa sekä kunkin toimielimen, elimen ja laitoksen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.” b) Korvataan 2 kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti: ”virasto voi pyytää suullisia tai kirjallisia tietoja toimielinten, elinten ja laitosten jäseniltä tai työntekijöiltä.” c) Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”3. Saadakseen sisäisen tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiä tietoja virasto voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä tarkastuksia sellaisten talouden toimijoiden toimitiloissa, joita asia koskee suoraan tai välillisesti.” d) Korvataan 4–6 kohta seuraavasti: ”4. Virasto ilmoittaa toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jos se suorittaa tutkimusta niiden tiloissa taikka tutustuu niiden hallussa olevaan asiakirjaan tai pyytää niiden hallussa olevia tietoja. Virasto voi milloin tahansa toimittaa asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle sisäisissä tutkimuksissa saamiaan tietoja sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 8 ja 9 artiklan soveltamista. 5. Toimielimet, elimet ja laitokset luovat asianmukaiset menettelyt ja toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tutkimusten luottamuksellisuuden varmistamiseksi. 6. Jos sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi, että asia saattaa koskea toimielimen, elimen tai laitoksen jäsentä tai työntekijää, siitä on ilmoitettava asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Poikkeustapauksissa, joissa tutkimuksen luottamuksellisuutta ei voida taata, virasto käyttää asiaan soveltuvia vaihtoehtoisia tiedotuskanavia. 7. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun toimielimen, elimen tai laitoksen päätökseen on sisällyttävä toimielinten, elinten ja laitosten jäsenten ja työntekijöiden velvollisuus tehdä vilpitöntä yhteistyötä viraston kanssa ja antaa sille tietoja.” 32. Korvataan 5 artikla seuraavasti: ”5 artikla Tutkimusten aloittaminen 1. Virasto voi aloittaa tutkimuksen, kun on riittävä epäily petoksesta, lahjonnasta tai muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta. Myös nimetön ilmianto voidaan ottaa huomioon. Tutkimuksen aloittamista koskevaa päätöstä tehtäessä on ottava huomioon 12 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistetut tutkimuspolitiikan painopisteet ja viraston vuotuinen hallintosuunnitelma. Päätöksessä on lisäksi huomioitava tarve käyttää viraston resursseja tehokkaasti ja varmistaa käytettävien keinojen oikeasuhteisuus. Sisäisissä tutkimuksissa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, mikä toimielin, elin tai laitos soveltuu parhaiten suorittamaan tutkimuksen tosiseikkojen luonteen sekä sen perusteella, millaisia todellisia tai mahdollisia taloudellisia vaikutuksia tapauksella on ja mikä on oikeudellisten jatkotoimien todennäköisyys. 2. Päätöksen tutkimuksen mahdollisesta aloittamisesta tekee viraston pääjohtaja. Pääjohtaja päättää ulkoisen tutkimuksen aloittamisesta omasta aloitteestaan taikka asianomaisen jäsenvaltion tai jonkin unionin toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä. Pääjohtaja päättää sisäisen tutkimuksen aloittamisesta omasta aloitteestaan tai sen toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä, jossa tutkimus tehdään. 3. Viraston suorittaessa sisäistä tutkimusta asianomaiset toimielimet, elimet ja laitokset eivät aloita samoja tosiseikkoja koskevaa tutkimusta. 4. Virasto tekee kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön, päätöksen siitä, onko tutkimus syytä aloittaa kyseisenä ajankohtana. Päätöksestä on ilmoitettava viipymättä pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle, toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Päätös olla aloittamatta tutkimusta on perusteltava. Kun toimielimen, elimen tai laitoksen jäsen tai työntekijä antaa virastolle henkilöstösääntöjen 22 a artiklan mukaisesti tietoja epäillystä petoksesta tai sääntöjenvastaisuudesta, virasto ilmoittaa hänelle, aikooko se aloittaa kyseisiä tosiseikkoja koskevan tutkimuksen. 5. Jos virasto päättää olla aloittamatta sisäistä tutkimusta, se lähettää käytettävissä olevat tiedot viipymättä asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jotta tämä voi ryhtyä aiheellisiin toimiin siihen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Virasto sopii tarvittaessa kyseisen toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa asianmukaisista toimenpiteistä tietolähteen luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja pyytää tarvittaessa, että sille ilmoitetaan jatkotoimista.” 33. Muutetaan 6 artikla seuraavasti: a) Korvataan 1–4 kohta seuraavasti: ”1. Pääjohtaja johtaa tutkimuksia. Hän voi myös antaa viraston yksittäisille työntekijöille kirjalliset ohjeet johtaa tutkimuksia. Tutkimusten toteutuksesta vastaavat pääjohtajan tehtävään nimeämät työntekijät. 2. Viraston työntekijät suorittavat tehtävänsä esitettyään kirjallisen valtuutuksen, josta ilmenee heidän henkilöllisyytensä ja asemansa. Kirjallisen valtuutuksen antaa pääjohtaja, ja siitä käy ilmi tutkimuksen kohde ja tarkoitus, tutkimuksen suorittamisen oikeusperustat ja niihin perustuvat tutkintavaltuudet. 3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset antavat kansallisten säännösten mukaisesti viraston työntekijöille näiden tehtäviensä suorittamisessa tarvitseman avun. Toimielimet, elimet ja laitokset huolehtivat siitä, että niiden jäsenet ja työntekijät antavat viraston työntekijöille näiden tehtäviensä suorittamisessa tarvitsemansa avun. b) 5 kohdasta tulee 4 kohta, ja 6 kohta korvataan seuraavasti: ”5. Jos tutkimuksessa ilmenee, että voi olla aiheellista toteuttaa hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, virasto ilmoittaa mahdollisimman pian asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle meneillään olevasta tutkimuksesta. Tällöin on ilmoitettava a) asianomaisen jäsenen tai työntekijän henkilöllisyys ja yhteenveto tosiseikoista; b) kaikki tiedot, jotka voivat auttaa toimielintä, elintä tai laitosta päättämään, onko sen aiheellista toteuttaa hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä unionin etujen suojaamiseksi; c) mahdolliset toimenpidesuositukset luottamuksellisuuden takaamiseksi erityisesti tapauksissa, joissa käytetään kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintamenetelmiä tai, kun on kyse ulkoisista tutkimuksista, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintamenetelmiä tutkimuksiin sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti. Asianomainen toimielin, elin tai laitos voi milloin tahansa toteuttaa aiheellisia hallinnollisia turvaamistoimenpiteitä, joiden toteuttamista koskevasta päätöksestä on ilmoitettava virastolle viipymättä. 6. Jos ilmenee, ettei tutkimusta saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, virasto ilmoittaa valvontakomitealle viivästymisen syyt kuuden kuukauden välein.” 34. Korvataan 7 artikla seuraavasti: ”7 artikla Velvollisuus antaa tietoja virastolle ”1. Toimielimet, elimet ja laitokset toimittavat virastolle viipymättä kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai muuhun unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan toimintaan. 2. Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, jos kansallinen laki sen sallii, jäsenvaltioiden on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toimitettava virastolle kaikki hallussaan olevat asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät käynnissä olevaan viraston tutkimukseen. 3. Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, jos kansallinen laki sen sallii, jäsenvaltioiden on toimitettava virastolle myös muut hallussaan olevat merkitykselliset asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät petosten, lahjonnan tai muun unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjuntaan. 4. Virasto, asianomaiset toimielimet, elimet tai laitokset sekä petostentorjunnan koordinointiyksiköt voivat sopia hallinnollisista järjestelyistä tietojen toimittamiseksi virastolle.” 35. Lisätään 7 a ja 7 b artikla seuraavasti: ”7 a artikla Prosessuaaliset takeet ”1. Tutkimuksen aikana virasto tutkii sekä asianomaista henkilöä tukevat että häntä vastaan olevat seikat. Tutkimukset on suoritettava objektiivisesti ja puolueettomasti noudattaen syyttömyysolettamaa ja tässä artiklassa vahvistettuja prosessuaalisia takeita. 2. Kun todistaja tai asianomainen henkilö kutsutaan kuultavaksi, kutsu on lähetettävä kymmenen työpäivää ennen kuulemista; määräaikaa voidaan lyhentää kuultavaksi pyydetyn henkilön nimenomaisella suostumuksella tai tutkimuksen kiireellisyyden vuoksi, mikä on perusteltava asianmukaisesti. Kutsussa on lueteltava kuultavan henkilön oikeudet. Virasto laatii kuulemisesta pöytäkirjan ja antaa kuullulle henkilölle tilaisuuden tutustua siihen, jotta tämä voi joko hyväksyä sen tai lisätä siihen huomautuksia. Pöytäkirjasta on annettava jäljennös kuullulle henkilölle. Näitä sääntöjä ei sovelleta lausuntojen hankkimiseen paikan päällä suoritettavien tarkastusten yhteydessä. Jos kuulemisen aikana saadaan näyttöä kuultavan osallisuudesta, asiassa on sovellettava välittömästi 3 ja 4 kohdan menettelysääntöjä. 3. Jos tutkimuksessa ilmenee, että toimielimen, elimen tai laitoksen jäsen tai työntekijä saattaa olla osallinen, tälle on ilmoitettava asiasta välittömästi, jollei siitä aiheudu haittaa tutkimukselle. 4. Tutkimuksen valmistuttua ei saa tehdä asianomaista henkilöä nimeltä mainitsevia päätelmiä ilman, että tälle on annettu tilaisuus esittää huomautuksia itseään koskevista tosiseikoista joko kirjallisesti tai viraston osoittaman työntekijän järjestämässä kuulemisessa ja että hänelle on annettu asetuksen (EY) N:o 45/2001 11 ja 12 artiklassa tarkoitetut tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 6 kohdan ja 6 artiklan 5 kohdan soveltamista. Loppukertomuksessa on viitattava näihin huomautuksiin. Asianomaiselle henkilölle on annettava yhteenveto näistä seikoista samassa yhteydessä, kun häntä kehotetaan esittämään huomautuksensa, jotka on toimitettava viraston 2 kohdan mukaisesti vahvistamassa määräajassa. Kuulemisessa asianomaista henkilöä voi avustaa tämän valitsema henkilö. Asianomaisella henkilöllä on oikeus käyttää valitsemaansa unionin virallista kieltä; unionin virkamieheltä tai muuhun henkilöstöön kuuluvalta voidaan kuitenkin edellyttää sellaisen unionin virallisen kielen käyttöä, jonka hän taitaa perusteellisesti. Asianomaisella henkilöllä on oikeus olla myötävaikuttamatta syyllisyytensä toteamiseen. Tapauksissa, joissa on pidettävä kiinni tutkimuksen luottamuksellisuudesta ja joissa käytetään kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvia tutkintamenetelmiä, pääjohtaja voi päättää lykätä velvoitteen noudattamista, jonka mukaisesti asianomaista henkilöä pyydetään esittämään kantansa. Sisäisessä tutkimuksessa pääjohtaja tekee kyseisen päätöksen yhteisymmärryksessä sen toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa, jonka palveluksessa asianomainen henkilö on. Jos asianomainen toimielin, elin tai laitos ei vastaa kuukauden kuluessa, sen katsotaan antaneen suostumuksensa. 5. Tämän asetuksen sääntöjä sovelletaan rajoittamatta seuraavia: a) Euroopan unionin perusoikeuskirja, b) pöytäkirja Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista, c) Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevat säännöt, d) henkilöstösäännöt. 7 b artikla Tarkastusmenettely 1. Pääjohtaja ottaa virastossa käyttöön tarkastusmenettelyn. 2. Tarkastusmenettelystä vastaava(t) henkilö(t) ei(vät) ota ohjeita keneltäkään tehtäviään hoitaessaan. Jos tarkastusmenettelystä vastaava(t) henkilö(t) katsoo/katsovat, että pääjohtajan toteuttama toimi vaarantaa hänen/heidän riippumattomuutensa, hän/he ilmoittaa/ilmoittavat asiasta välittömästi valvontakomitealle. Valvontakomiteaa on kuultava ennen kuin tarkastusmenettelystä vastaavan/vastaavien henkilö(ide)n osalta voidaan ryhtyä henkilöstösääntöjen mukaiseen kurinpidolliseen menettelyyn. 3. Tutkimuksen kohteena oleva jäsen, työntekijä tai luonnollinen henkilö voi pyytää tarkastusmenettelystä vastaavaa/vastaavia henkilö(it)ä antamaan lausunnon 6 artiklan 4 kohdassa ja 7 a artiklassa vahvistetuista prosessuaalisista takeista. Pyyntö esitetään tutkimuksen aikana tai viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun asianomaiselle jäsenelle, työntekijälle tai luonnolliselle henkilölle on ilmoitettu tutkimuksen valmistumisesta. Tarkastusmenettelystä vastaava(t) henkilö(t) toimittaa/toimittavat lausuntonsa pääjohtajalle ja lähettää/lähettävät asianomaiselle henkilölle perustellun vastauksen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Pääjohtaja toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. 4. Tutkimusta ei keskeytetä 3 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisen johdosta. 5. Tarkastusmenettelystä vastaava(t) henkilö(t) raportoi(vat) valvontakomitealle säännöllisesti toiminnastaan ja esittävät sille ja komissiolle määräajoin tilastoja ja analyyseja prosessuaalisiin takeisiin liittyvistä kysymyksistä. Näissä asiakirjoissa ei saa viitata tutkinnan kohteena oleviin yksittäisiin tapauksiin.” 36. Korvataan 8 artiklan 2–4 kohta seuraavasti: ”2. Sisäisissä tutkimuksissa annetut tai saadut tiedot ovat niiden muodosta riippumatta salassapitovelvollisuuden alaisia, ja niillä on unionin toimielimiin sovellettavien säännösten mukainen suoja. 3. Asianomaiset toimielimet, elimet ja laitokset huolehtivat viraston tutkimusten luottamuksellisuudesta, asianomaisten henkilöiden laillisten oikeuksien kunnioittamisesta ja siitä, että jos asiassa on aloitettu oikeuskäsittely, kaikkia tällaiseen oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä noudatetaan. 4. Virasto käsittelee ainoastaan sellaisia henkilötietoja, jotka ovat välttämättömiä sille tämän asetuksen nojalla kuuluvien tehtävien hoidossa. Henkilötietojen käsittelyn on tapahduttava asetuksen (EY) N:o 45/2001, myös sen rekisteröidylle annettavia tietoja koskevien 11 ja 12 artiklan mukaisesti. Tietoja ei saa antaa muille kuin niille henkilöille, joiden kuuluu tehtäviensä vuoksi unionin tai jäsenvaltioiden toimielimissä tuntea ne, eikä niitä saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin petosten, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan torjumiseen. Virasto nimeää asetuksen (EY) N:o 45/2001 24 artiklan mukaisesti tietosuojavastaavan. 5. Pääjohtaja varmistaa, että yleisölle annetaan tietoja neutraalilla ja puolueettomalla tavalla 7 a artiklassa vahvistettuja periaatteita noudattaen.” 37. Muutetaan 9 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: “1. Kun virasto saa tutkimuksen päätökseen, siitä laaditaan pääjohtajan alaisuudessa kertomus, jossa esitetään tutkimuksen oikeusperusta, menettelyn eri vaiheet, vahvistetut tosiseikat ja niiden oikeudellinen arviointi, 7 a artiklan mukaisten prosessuaalisten takeiden toteutuminen, mahdolliset vaikutukset EU:n taloudellisiin etuihin sekä tutkimuksen päätelmät mukaan luettuina jatkotoimia koskevat suositukset.” (b) Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti: ”3. Ulkoisesta tutkimuksesta laadittu kertomus ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset asiakirjat toimitetaan ulkoisia tutkimuksia koskevien sääntöjen mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toimittavat virastolle pyynnöstä tiedot toimista, joihin ne ovat ryhtyneet viraston niille toimittamien tutkimuskertomusten johdosta, ja kyseisissä toimissa saavutetusta edistyksestä. 4. Sisäisestä tutkimuksesta laadittu kertomus ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset asiakirjat toimitetaan asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Kyseinen toimielin, elin tai laitos toteuttaa sisäisen tutkimuksen tulosten edellyttämät toimet, erityisesti kurinpidolliset ja oikeudelliset toimet, ja ilmoittaa niistä virastolle kertomuksen suosituksissa asetetussa määräajassa. 5. Jos sisäisestä tutkimuksesta laaditusta kertomuksesta käy ilmi tosiseikkoja, jotka saattavat johtaa rikosoikeudelliseen menettelyyn, kyseiset seikat on toimitettava asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille, paitsi jos on käytettävissä sisäisiä toimenpiteitä, jotka tosiseikkojen luonteen ja taloudellisen vaikutuksen merkittävyyden vuoksi soveltuvat seurantaan paremmin. 6. Jos tutkimuksen valmistuttua ei ole saatu näyttöä toimielimen, elimen tai laitoksen jäsentä tai työntekijää taikka luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä vastaan, pääjohtajan on päätettävä asianomaista henkilöä koskeva tutkimus ja ilmoitettava hänelle/tälle asiasta kymmenen työpäivän kuluessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan toisen virkkeen soveltamista. 7. Ilmiantaja, joka on toimittanut virastolle tietoja epäillystä petoksesta tai sääntöjenvastaisuudesta, voi pyynnöstä saada virastolta tiedon tutkimuksen loppuun saattamisesta ja tarvittaessa myös tiedon siitä, että loppukertomus on toimitettu toimivaltaisille viranomaisille. Virasto voi kuitenkin kieltäytyä pyynnöstä, jos se katsoo, että näiden tietojen toimittaminen vahingoittaa asianomaisen henkilön oikeutettuja etuja, haittaa tutkimuksen ja sen jatkotoimien tehokkuutta tai vaarantaa luottamuksellisuuden.” 38. Korvataan 10 artikla seuraavasti: ”10 artikla Tiedonvaihto viraston ja jäsenvaltioiden viranomaisten välillä 1. Virasto voi milloin tahansa toimittaa ulkoisten tutkimusten kuluessa saamiaan tietoja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille riittävän ajoissa, jotta nämä voivat toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 8 ja 9 artiklan sekä asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten soveltamista. 2. Pääjohtaja toimittaa asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille viraston sisäisissä tutkimuksissa saamat tiedot tosiseikoista, jotka edellyttävät kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvan tutkintamenettelyn käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan soveltamista. Ensiksi hän ilmoittaa kuitenkin asiasta asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Toimitetuista tiedoista on käytävä ilmi asianomaisen henkilöllisyys, yhteenveto vahvistetuista tosiseikoista, alustava oikeudellinen arviointi ja arvio mahdollisista taloudellisista vaikutuksista. Asiassa sovelletaan 7 a artiklan 4 kohtaa. 3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti oikeusviranomaisten, on ilmoitettava virastolle viipymättä tai viraston sitä pyytäessä toimista, joihin ne ovat ryhtyneet tämän artiklan nojalla niille toimitettujen tietojen perusteella, paitsi jos tällainen ilmoittaminen on ristiriidassa kansallisen lainsäädännön kanssa. 4. Virasto voi toimittaa näyttöä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä menettelyissä kansallisen lainsäädännön ja henkilöstösääntöjen mukaisesti.” 39. Lisätään 10 a artikla seuraavasti: ”10 a artikla Viraston yhteistyö Eurojustin, Europolin ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 1. Virasto tekee tarpeen mukaan yhteistyötä Eurojustin, Euroopan poliisiviraston (Europol) ja kansainvälisten järjestöjen kanssa petosten, lahjonnan ja muun unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjumisessa. Virasto toimittaa Eurojustille tietoja, jos tämä on omiaan tukemaan ja lisäämään kansallisten tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten välistä koordinointia ja yhteistyötä tai kun virasto on välittänyt jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tietoja, joiden perusteella voidaan epäillä 1 artiklassa tarkoitettua petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, jossa on kyse vakavasta rikoksesta. 2. Virasto voi sopia Eurojustin ja Europolin kanssa tällaisen yhteistyön helpottamiseksi tarvittavista hallinnollisista järjestelyistä. Ne voivat koskea operationaalisten, strategisten tai teknisten tietojen, myös henkilötietojen ja salaisiksi luokiteltujen tietojen, vaihtoa. 3. Virasto voi tarvittaessa sopia hallinnollisista järjestelyistä myös kolmansien maiden toimivaltaisten yksikköjen ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Virasto koordinoi tällöin toimintaansa komission asianomaisten yksikköjen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa.” 40. Muutetaan 11 artikla seuraavasti: (a) Korvataan 1–4 kohta seuraavasti: ”1. Valvontakomitea vahvistaa viraston riippumattomuutta seuraamalla tutkimustoiminnan toteutusta säännöllisesti. Valvontakomitean tehtävänä on varsinkin a) valvoa viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten välistä tiedonvaihtoa; b) seurata prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa pääjohtajan sille toimittamien tietojen sekä tarkastusmenettelystä vastaavan/vastaavien henkilö(ide)n säännöllisesti laatimien lausuntojen ja analyysien perusteella. Valvontakomitea osoittaa lausunnot pääjohtajalle. Se voi antaa niitä omasta aloitteestaan. Niitä annetaan myös pääjohtajan taikka toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä ilman, että tällöin puututaan meneillään oleviin tutkimuksiin. Asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle on annettava jäljennös tällaisista lausunnoista. Valvontakomitea voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pyytää virastolta lisätietoja tutkimuksista niihin kuitenkaan puuttumatta. 2. Valvontakomitean muodostavat viisi riippumatonta jäsentä, jotka ovat toimineet viraston toimialaan liittyvässä johtavassa oikeudellisessa, tutkimuksiin liittyvässä tai vastaavassa tehtävässä. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio yhdessä nimittävät heidät komission toimittaman esivalintaluettelon perusteella. 3. Jäsenten toimikausi on viisi vuotta, eikä se ole uusittavissa. Osa jäsenistä vaihdetaan 30 kuukauden välein. Vaihtovuorossa on vuoron perään kaksi ja kolme jäsentä. 4. Toimikauden päättyessä jäsenen on jatkettava tehtävässään, kunnes hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.” (b) Korvataan 6–8 kohta seuraavasti: ”6. Valvontakomitea nimeää itselleen puheenjohtajan. Valvontakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, joka toimitetaan ennen sen hyväksymistä tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Valvontakomitean kokoukset kutsutaan koolle sen puheenjohtajan tai pääjohtajan aloitteesta. Se pitää vähintään kymmenen kokousta vuosittain. Valvontakomitea tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Valvontakomitean sihteeristötehtävistä huolehtii virasto. 7. Pääjohtaja toimittaa valvontakomitealle vuosittain viraston vuotuisen hallintosuunnitelman. Hän tiedottaa valvontakomitealle määräajoin viraston toiminnasta sekä tutkimuksista ja niiden jatkotoimista. Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin a) tapauksista, joissa asianomainen toimielin, elin tai laitos taikka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät ole toimineet viraston suositusten mukaisesti; b) tapauksista, joissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille on toimitettu tietoja, ja tapauksista, joissa hän on 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättänyt olla lähettämättä sisäistä tutkimusta koskevia tietoja asianomaisille kansallisille oikeusviranomaisille; c) tutkimusten kestosta 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 8. Valvontakomitea antaa vuosittain vähintään yhden toimintakertomuksen, jossa se käsittelee erityisesti viraston riippumattomuuden arviointia, prosessuaalisten takeiden toteutumista ja tutkimusten kestoa. Kertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Komitea voi esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle kertomuksia viraston tutkimusten tuloksista ja jatkotoimista.” 41. Lisätään 11 a artikla seuraavasti: ”11 a artikla Näkemystenvaihto toimielinten kanssa 1. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tapaavat määräajoin tai parlamentin, neuvoston, komission, viraston tai valvontakomitean pyynnöstä vaihtaakseen näkemyksiä viraston tutkimuspolitiikasta. Pääjohtaja ja valvontakomitean puheenjohtaja osallistuvat näkemystenvaihtoon. Näihin tilaisuuksiin voidaan kutsua Europolin, Eurojustin ja tilintarkastustuomioistuimen jäseniä tapauskohtaisesti parlamentin, neuvoston, komission, viraston tai valvontakomitean pyynnöstä. 42. 2. Näkemyksiä vaihdetaan a) viraston tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä, b) toimintakertomuksista ja 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valvontakomitean lausunnoista, c) 12 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista pääjohtajan kertomuksista, d) viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten välisistä suhteista, e) viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisistä suhteista, f) viraston tutkimustyön ja valvontakomitean toiminnan tehokkuudesta. 3. Näkemystenvaihdossa ei puututa meneillään oleviin tutkimuksiin. 4. Virasto ryhtyy aiheellisiin toimiin esitettyjen näkemysten perusteella ja raportoi kyseisistä toimista 12 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa.” 43. Korvataan 12 artikla seuraavasti: ”12 artikla Pääjohtaja 1. Virastoa johtaa pääjohtaja. Komissio nimittää pääjohtajan 2 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti. Pääjohtajan toimikausi kestää seitsemän vuotta, eikä se ole uusittavissa. 2. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön uuden pääjohtajan nimittämistä varten. Pyyntö julkaistaan vähintään kuusi kuukautta ennen virassa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Valintamenettelyn päätteeksi komissio laatii luettelon sopivista hakijoista, kuulee sen pohjalta Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja valvontakomiteaa ja tekee päätöksensä. 3. Pääjohtaja ei pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä eikä laitokselta hoitaessaan tehtäviään, jotka liittyvät ulkoisten ja sisäisten tutkimusten aloittamiseen ja suorittamiseen sekä tutkimuskertomusten laatimiseen. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimenpide vaarantaa hänen riippumattomuutensa, hän ilmoittaa siitä välittömästi valvontakomitealle saadakseen asiasta sen lausunnon ja päättää mahdollisen kanteen nostamisesta komissiota vastaan unionin tuomioistuimessa. Pääjohtaja raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viraston suorittamien tutkimusten tuloksista, toteutetuista toimista ja esiin tulleista ongelmista tutkimusten luottamuksellisuudesta kiinni pitäen, asianomaisten henkilöiden laillisia oikeuksia kunnioittaen ja, mikäli aiheellista, oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä noudattaen. 4. Pääjohtaja vahvistaa viraston tutkimuspolitiikan painopisteet vuotuisessa hallintosuunnitelmassa. 5. Pääjohtaja voi valtuuttaa yhden tai useamman viraston työntekijän hoitamaan tietyt 5 artiklan ja 6 artiklan 1 kohdan mukaiset tehtävänsä asiakirjalla, jossa eritellään kyseisen valtuutuksen edellytykset ja rajoitukset. 6. Pääjohtajaa avustaa sisäinen elin, jota hän kuulee ennen tutkimuksen aloittamista ja päättämistä sekä aina tarvittaessa. 7. Pääjohtaja hyväksyy valvontakomiteaa, viraston tietosuojavastaavaa ja 7 b artiklassa tarkoitetusta tarkastusmenettelystä vastaavaa/vastaavia henkilö(it)ä kuultuaan toimintakäsikirjan, jossa annetaan suuntaviivat viraston hallinnollisten tutkimusten suorittamisesta käytännössä. 8. Komissio kuulee valvontakomiteaa ennen ryhtymistään pääjohtajaan kohdistuviin kurinpitotoimiin. Pääjohtajaan kohdistuvista kurinpitotoimista on annettava perusteltu päätös, joka annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja valvontakomitealle. 9. Henkilöstösäännöissä, varainhoitoasetuksessa[19] ja missä tahansa oikeudellisessa asiakirjassa esiintyvät viittaukset viraston johtajaan on katsottava viittauksiksi pääjohtajaan.” 44. Lisätään 12 a artikla seuraavasti: ”12 a artikla Varapääjohtaja(t) Asiassa sovelletaan sijaisuutta koskevia komission sääntöjä. Pääjohtaja voi poikkeuksellisesti ja valvontakomiteaa kuultuaan nimittää yhden tai kaksi alaisuudessaan toimivaa johtajaa varapääjohtajaksi. Jos yksikään varapääjohtaja ei ole käytettävissä, sijaisuutta koskevat komission säännöt tulevat uudelleen sovellettaviksi.” 45. Korvataan 13 artikla seuraavasti: ”13 artikla Rahoitus Viraston määrärahat, joiden kokonaismäärä otetaan unionin yleisen talousarvion komission pääluokkaan sisältyvään erityiseen budjettikohtaan, eritellään kyseisen pääluokan liitteessä. Viraston henkilöstötaulukko esitetään komission henkilöstötaulukon liitteessä.” 46. Korvataan 14 artikla seuraavasti: ”14 artikla Arviointikertomus Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään [ neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen antamispäivästä ] kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja valvontakomitean lausunnon. Kertomuksessa ilmoitetaan, onko asetusta syytä muuttaa.” 47. Poistetaan 15 artikla. 2 artikla Kumotaan asetus (Euratom) N:o 1074/1999. 3 artikla 1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 2. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 11 artiklan 3 kohtaa, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, sovelletaan niiden valvontakomitean jäsenten toimikauden kestoon, jotka ovat tehtävässään tämän asetuksen voimaantulohetkellä. Poiketen asetuksen (EY) N:o 1073/1999 11 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä virkkeestä, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, Euroopan parlamentin puhemies valitsee heti asetuksen tultua voimaan arpomalla ne kaksi jäsentä, joiden toimikausi päättyy. 3. Asetuksen (EY) N:o 1073/1999 12 artiklan 1 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna tällä asetuksella, kolmatta virkettä sovelletaan tämän asetuksen voimaantulohetkellä virassa olevan pääjohtajan toimikauteen. 4. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE […] SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS [liitettävä kaikkiin lainsäädäntövallan käyttäjälle toimitettaviin ehdotuksiin ja aloitteisiin (varainhoitoasetuksen 28 artikla ja soveltamissääntöjen 22 artikla)] 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi: Muutettu ehdotus Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB): petostentorjunta 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne: säädösehdotus 1.4. Tavoitteet: tehostaa OLAFin toimintaa ja hallinnointia 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut: SEUT-sopimuksen 325 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 106 a artikla 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: ei sovelleta 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat): komission suora keskitetty hallinnointi 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt: ks. muutetun ehdotuksen 14 artikla 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä: ei sovelleta 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi: tämän asetuksen puitteissa 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat: 24.010600.03.01.00 Valvontakomitean jäsenistä aiheutuneet kustannukset 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin: ei vaikutuksia 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin: ei vaikutuksia 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin: ei vaikutuksia 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa: ei vaikutuksia 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen: ei vaikutuksia 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin: ei vaikutuksia SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Muutettu ehdotus Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta ja asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[20] 24.01. Petostentorjunnan toimintalohkon hallintomenot 24.02. Petostentorjunta Ehdotuksen/aloitteen luonne ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen . ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[21] . ( Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen . ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen . Tavoitteet Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Petostentorjunta Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 7.1.a Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 24.01. Petostentorjunnan toimintalohkon hallintomenot 24.02. Petostentorjunta Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen OLAFin ja sidosryhmien välisen yhteistyön paraneminen kaikilla tasoilla: EU:n toimielinten, elinten ja laitosten kanssa, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa sekä kolmansien maiden viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan 14 artiklan mukaisesti Ehdotuksen/aloitteen perustelut Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä OLAFIn täysi vastuuvelvollisuus perustakeita ja sen riippumattomuutta kunnioittaen EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaan komissio ja jäsenvaltiot järjestävät yhteistoimintaa unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi ja petosten torjumiseksi. Komissiolle siis johtuu kyseisestä artiklasta erityisvelvollisuuksia unionin taloudellisten etujen suojaamisessa. Vastaavista toimista saadut kokemukset - Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Muutettu ehdotus sopii yhteen Euroopan unionin muiden asiaa koskevien säädösten kanssa. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu . - ( Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. - ( Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . - Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, - minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[22] ( komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ( välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty - ( toimeenpanovirastoille - ( yhteisöjen perustamille elimille[23] - ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille - ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: […] […] HALLINNOINTI Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Valvontakomitea valvoo OLAFin tutkimustoimintaa 11 artiklan mukaisesti. Niiden velvoitteiden lisäksi, joihin muutettu ehdotus ei vaikuta, tarkastusmenettelystä vastaava(t) henkilö(t) raportoi(vat) toimistaan säännöllisesti valvontakomitealle (7 b artikla). Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Todetut riskit Ei sovelleta. Valvontamenetelmä(t) Ei sovelleta. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Täytäntöönpano varainhoitoasetuksen mukaisesti. […] EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuot. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrä-rahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi………………………...……….] | JM/EI-JM ([24]) | EFTA-mailta[25] | ehdokas-mailta[26] | kolman-silta maita | Varainhoitoasetuk-sen 18 artiklan 1 kohdan aa ala-kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 24.0106 | 24.010600.030100 Valvontakomitean jäsenten toimeksiannosta johtuvat kustannukset | EI-JM | EI | EI | EI | EI | - Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuot. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi……………………………………..] | JM/EI-JM | EFTA-mailta | ehdokas-mailta | kolman-silta mailta | Varainhoitoasetuk-sen 18 artiklan 1 kohdan aa ala-kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | […] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYLLÄ/EI | Arvioidut vaikutukset menoihin Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | Numero | [Nimi ……………...……………………………………………………………….] | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) - Henkilöresurssien arvioitu tarve - ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. - ( Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) vuosi n | vuosi n+1 | vuosi n+2 | vuosi n+3 | …ja näitä seuraavat (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloit-teen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | 8 | XX 01 01 02 (lähetystöt) | XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | ( Ulkopuolinen henkilöstö[34] (kokoaikaiseksi muutettuna) | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimus-suhteiset ja paikalliset toimihenkilöt toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokra-henkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | Muu budjettikohta (mikä?) | YHTEENSÄ | 8 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Hallinnollinen tuki valvontakomitean jäsenille | Ulkopuolinen henkilöstö | Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa - ( Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. - ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät […] - ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[37] Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät […] Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen - (Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. - Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) vuosi n | vuosi n+1 | vuosi n+2 | vuosi n+3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä | vuosi n | vuosi n+1 | vuosi n+2 | vuosi n+3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Momentti …………. | | | | | | | | | |Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: […] Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä […][pic][pic][pic] [1] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [2] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. [3] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20. [4] KOM(2006) 244. [5] Euroopan parlamentin 20. marraskuuta 2008 antama lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta, P6_TA-PROV(2008) 553. Valmisteluasiakirja, ks. A6-0394/2008. [6] SEC(2010) 859. [7] Lausunto nro 2/2010, annettu 23.9.2010, ja lausunto nro 5/2010, annettu 29.11.2010, jotka on julkaistu OLAFin valvontakomitean vuosikertomuksessa (kesäkuu 2009 – joulukuu 2010)http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup_comm/2009-2010/Activity-report-2009-2010_en.pdf. [8] Neuvoston päätös 2009/371/YOS, annettu 6. huhtikuuta 2009, EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37. [9] Neuvoston päätös, tehty 28. helmikuuta 2002, EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1 (11 artiklan 3 kohta). [10] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [11] EUVL C […], […], s. [...]. [12] EUVL C […], […], s. [...]. [13] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [14] Erityiskertomus nro 1/2005 (EUVL C 202, 18.8.2005, s. 1), jonka neuvosto hyväksyi 8 päivänä marraskuuta 2005 antamissaan päätelmissä. [15] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [16] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8. [17] EYVL L 56, 4.3.1968. [18] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1–4. [19] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1–48. [20] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [21] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [22] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [23] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [24] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [25] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [26] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [27] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [28] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimeno (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [29] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [30] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. aloitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [31] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”. [32] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [33] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [34] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [35] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [36] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [37] Ks. toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [38] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.