(2)Italiaa koskeva vuoden 2016 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2016. Siinä arvioitiin Italian edistymistä neuvoston 14 päivänä heinäkuuta 2015 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu. Komissio esitteli 8 päivänä maaliskuuta 2016 perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Italian makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Erityisesti tuottavuuden heikko kasvu haittaa kilpailukyvyn elpymistä ja vaikeuttaa suuren julkisen velan vähentämistä. Italian talouteen kohdistuvien haittavaikutusten riski ja sen talouden koon vuoksi myös talous- ja rahaliittoon kohdistuvien kielteisten heijastusvaikutusten riski, on erityisen suuri.

(1)Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2016 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Eurooppa-neuvosto vahvisti vuotuisen kasvuselvityksen ensisijaiset tavoitteet 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016. Komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Italia kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. Samana päivänä komissio hyväksyi myös suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta. Eurooppa-neuvosto vahvisti suosituksen 18 ja 19 päivänä helmikuuta 2016, ja neuvosto antoi sen 8 päivänä maaliskuuta 2016. Koska Italia kuuluu maihin, joiden rahayksikkö on euro, ja koska taloudet ovat talous- ja rahaliitossa vahvasti yhteydessä toisiinsa, Italian olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti.

(3)Italia toimitti vuoden 2016 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2016 vakausohjelmansa 28 päivänä huhtikuuta 2016. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(4)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa tämän säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(5)Italiaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä vuosina 2013–2015. Vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan olevan suurimmillaan 132,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen 123,8 prosenttiin vuonna 2019. Komission kevään 2016 talousennusteen mukaan velkasuhteen odotetaan vakiintuvan vuonna 2016 ja aloittavan hitaan laskun vasta vuodesta 2017. Italian viranomaiset ovat laatineet merkittävän yksityistämisohjelman, jonka toteuttaminen on Italialle keskeinen haaste, kun otetaan huomioon sen odotettu vaikutus velan vähentämistoimiin. Yksityistämiset toteutettiin vuonna 2015 suunnitelmien mukaan, mutta tavoite – eli 0,5 prosentin yksityistämistulot vuodessa suhteessa BKT:hen vuosina 2016–2018 ja 0,3 prosentin yksityistämistulot vuonna 2019 – vaikuttaa hyvin kunnianhimoiselta, myös kun otetaan huomioon joidenkin yksityistämishankkeiden aiheuttamat viiveet. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava.

(6)Komissio antoi 18 päivänä toukokuuta 2015 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, sillä Italia ei edistynyt riittävästi velkasäännön noudattamisessa vuonna 2015. Analyysiin sisältyivät kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä pääteltiin, että velkakriteerin olisi katsottava täyttyneen. Komissio tarkistaa arviointiaan syksyn 2016 talousennusteeseen perustuvassa, SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla annettavassa uudessa kertomuksessa, kun saadaan lisätietoja palaamisesta takaisin vuoden 2017 julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle.

(7)Italialle myönnettiin keväällä 2015 mahdollisuus poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeuttamisuralta 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2016, jotta voidaan ottaa huomioon merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Italia pyysi vuotta 2016 koskevan alustavan talousarvioesityksensä yhteydessä mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeuttamisuralta vielä 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2016, jotta voidaan ottaa huomioon muita merkittäviä rakenneuudistuksia, joilla on positiivinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Kaikki näiden uudistusten yksityiskohdat on vahvistettu Italian vuoden 2016 kansallisessa uudistusohjelmassa, jossa pitkälti vahvistetaan uudistusten agenda. Ohjelmassa esitetään seuraavat uudistusaloina, joilla on vaikutusta julkisen talouden kestävyyteen: i) julkishallinto ja hallinnon yksinkertaistaminen, ii) tuote- ja palvelumarkkinat, iii) työmarkkinat, iv) yksityisoikeus, v) koulutus, vi) verotuksen painopisteen siirtäminen, vii) toimenpiteet järjestämättömien lainojen määrän vähentämiseksi ja maksukyvyttömyysmenettelyjen uudistamiseksi ja viii) menojen uudelleenarviointi rahoitustoimenpiteenä. Viranomaiset ovat arvioineet, että kaikkien näiden uudistusten vaikutus reaaliseen BKT:hen on 2,2 prosenttiyksikköä vuoteen 2020 mennessä, mikä vaikuttaa uskottavalta. Mikäli uudistukset toteutetaan täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, niillä on myönteinen vaikutus julkisen talouden kestävyyteen. Italian voidaan katsoa olevan oikeutettu pyydettyyn väliaikaiseen 0,5 prosenttiyksikön poikkeamaan suhteessa BKT:hen vuonna 2016 täysimääräisesti edellyttäen, että sovitut uudistukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön, mitä valvotaan osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, ja että johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.

(8)Italia pyysi vuotta 2016 koskevan alustavan talousarvioesityksensä yhteydessä mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeuttamisuralta vielä 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2016, jotta voidaan ottaa huomioon EU:n yhteisrahoittamien hankkeiden kansalliset investointikustannukset. Vuoden 2016 vakausohjelmassa annetut tiedot vaikuttavat vahvistavan, että Italian poikkeamaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamissuralta vuonna 2016 käytetään tehokkaasti investointien lisäämiseen. Koko yhteisrahoitettujen investointien ennakoidun määrän toteutettavuudesta vuoden 2016 aikana on kuitenkin edelleen joitakin epäilyjä. Italian voidaan katsoa olevan oikeutettu väliaikaiseen 0,25 prosenttiyksikön poikkeamaan suhteessa BKT:hen vuonna 2016 edellyttäen, että sovitut uudistukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan. Komissio tekee jälkiarvioinnin varmistaakseen, mikä on yhteisrahoitettujen investointihankkeiden kansallisten kustannusten todellinen määrä ja niihin liittyvä sallittu määrä, johon Italia on oikeutettu nk. investointilausekkeen mukaisesti.

(9)Vuoden 2016 vakausohjelmassa todetaan, että poikkeuksellisen pakolaisvirran ja poikkeuksellisten turvatoimien aiheuttamat vaikutukset julkiseen talouteen ovat merkittävät, ja niitä on pidettävä asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa ja 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuna epätavallisena tapahtumana, johon valtio ei voi vaikuttaa. Komission mukaan lisävaikutus on vakausohjelmassa esitettyjen arvioiden mukainen, pakolaisiin liittyvien kustannusten osalta 0,03 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 0,04 prosenttia vuonna 2016 sekä turvatoimien osalta 0,06 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Italia pyysi tähän liittyen mahdollisuutta poiketa väliaikaisesti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta. Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 3 kohdan säännöksissä sallitaan näiden lisämenojen huomioon ottaminen, sillä pakolaisvirta samoin kuin vakava terroriuhka ovat poikkeuksellisia tapahtumia, joiden vaikutus Italian julkiseen talouteen on merkittävä, eikä kestävyys vaarannu, jos poikkeaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta sallitaan. Vaadittua sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodeksi 2015 on siksi pienennetty pakolaisiin liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi. Vuoden 2016 osalta tehdään keväällä 2017 Italian viranomaisten toimittamien havaittujen tietojen perusteella lopullinen arviointi hyväksyttävine määrineen.

(10)Komissio esitti lausunnossaan Italian alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2016, että tehdessään kokonaisarviota mahdollisesta poikkeamisesta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta se ottaa huomioon Italian mahdollisuuden saada joustoa vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa ja kiinnittää erityistä huomiota siihen, tapahtuuko sopeuttamisuralta poikkeaminen tosiasiallisesti investointien lisäämiseksi. Se ottaa huomioon myös sen, onko olemassa uskottavia suunnitelmia palata takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle ja miten rakenneuudistusohjelman suhteen on edistytty ottaen huomioon neuvoston suositukset. Komissio arvioi, että Italialle voidaan sallia vielä 0,35 prosenttiyksikön poikkeaminen suhteessa BKT:hen vuonna 2016, kun otetaan huomioon edistyminen rakenneuudistusohjelman suhteen, suunnitellut investoinnit sekä hallituksen sitoutuminen varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävän sopeutuksen toteutuminen vuonna 2017, mitä komissio arvioi uudelleen syksyllä.

(11)Komission kevään 2016 talousennusteen perusteella ennustettu rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen –0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 osoittaa olevan vaarana, että Italia poikkeaa jonkin verran vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion mukaisista velvoitteistaan, kun otetaan huomioon investointeja ja rakenneuudistusten toteuttamista varten sallittu poikkeama. Komission talousennusteen mukaan vuonna 2017 rakenteellisia toimia ei ole, minkä vuoksi on vaarana, että vaaditusta 0,6 prosentin rakenteellisesta sopeutuksesta suhteessa BKT:hen poiketaan merkittävästi.

(12)Neuvosto katsoo yleisesti vuoden 2016 vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2016 talousennusteen perusteella olevan vaarana, ettei Italia noudata vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Komissio arvioi uudelleen syksyn 2016 talousennusteensa perusteella, miten Italia noudattaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää vaadittua sopeuttamisuraa, kun saadaan lisätietoa, myös vuoden 2017 alustava talousarviosuunnitelma, Italian paluusta takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävälle sopeuttamisuralle vuonna 2017.

(13)Vaikka julkisen talouden kehyksen uudistamiseksi ollaan laatimassa aloitteita, toistaiseksi on tehty vain vähän sen varmistamiseksi, että menojen uudelleenarvioinnilla on vaikutusta julkisen talouden vakauttamiseen. Uudelleenarvioinnille asetettuja tavoitteita on vähennetty edelleen, ja arvioinnin yleistä tehokkuutta haittaa se, ettei sitä ole otettu täysimääräisesti osaksi talousarviomenettelyä. Talousarviomenettelyn kattava uudistus on ollut valmisteilla vuodesta 2009. Siinä on tarkoitus korjata tämä puute ja tehdä menettelystä lähestymistavaltaan tulossuuntautuneempi. Julkisen velan kestävyyden parantamiseksi on myös tärkeää nopeuttaa yksityistämissuunnitelman toteutusta. Italian verotusjärjestelmä estää taloudellista tehokkuutta ja siihen kohdistuu edelleen monia haasteita, jotka liittyvät erityisesti verosäännösten hyvin heikkoon noudattamiseen ja verotukien pitkään odotettuun uudistukseen erityisesti alennettujen arvonlisäkantojen ja vanhan kiinteistörekisterijärjestelmän osalta. Nämä kuuluivat kaikki verojärjestelmän uudistamista koskevan valtuutuslain piiriin, mutta lakia ei ole pantu täytäntöön tai se on pantu täytäntöön vain osittain. Lisäksi viimeaikaiset toimet, kuten ensiasuntojen kiinteistöveron poistaminen, vaikuttavat olevan veropohjan laajentamista koskevan tavoitteen vastaisia ja siirtävän verorasitusta tuotannontekijöistä omaisuuteen ja kulutukseen.

(14)Julkishallinnon uudistaminen on tärkeä askel, ja jos edellytetyt säädökset hyväksytään ja pannaan täytäntöön, Italia voi saada julkisen sektorin tehokkuuden ja laadun paranemisen kannalta odotettavissa olevat edut. Hallituksen tammikuussa 2016 ehdottamat valtionyhtiöitä ja paikallisia julkisia palveluja koskevat säädökset sekä tuleva julkisia työvoimapalveluja koskeva säädös ovat erityisen tärkeitä, jotta voidaan puuttua tehottomuuden perimmäisiin syihin. Viime aikoina on toteutettu myös toimenpiteitä korruptiontorjunnan vauhdittamiseksi esimerkiksi tiukentamalla tiettyjen korruptiorikosten seuraamuksia ja pidentämällä niiden vanhentumisaikoja, mutta jo pitkään suositeltu vanhentumisaikojen järjestelmällinen tarkistaminen on yhä tekemättä. Myös kirjanpitopetokset ovat tärkeä kysymys. Oikeusjärjestelmässä suurimpia haasteita ovat pitkät oikeudenkäynnit ja käsittelemättä olevien yksityis- ja kauppaoikeudellisten tapausten suuri määrä. Näiden kysymysten ratkaisemiseksi viime vuosina toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksen tarkka seuranta auttaa arvioimaan, olisiko niitä täydennettävä lisätoimilla.

(15)Pankkisektorilla on edistytty jonkin verran omaisuuserien laadun parantamisessa. Vaikka uusien järjestämättömien lainojen virta on hidastunut viime kuukausien aikana, näitä lainoja on edelleen hyvin paljon, mikä aiheuttaa yhä painetta tuottavuudelle ja pankkien resursseille. Lisäksi Italian maksukyvyttömyysjärjestelmä ja velkojen perimistä koskeva kehys eivät johda tarpeeksi tehokkaasti arvoltaan alentuneiden lainojen nopeaan selvittämiseen. Vuoden 2015 puolivälin jälkeen on hyväksytty useita lakeja maksukyvyttömyys- ja ulosmittausmenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä valtuutuslakiluonnos konkurssikehyksen muuttamiseksi orgaanisesti. Näiden uudistusten vaikutuksia menettelyjen pituuteen ja realisointiarvoihin ei kuitenkaan vielä tunneta. Italia on hyväksynyt vuoden 2015 alun jälkeen useita toimenpiteitä, joilla puututaan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän heikkouksiin erityisesti suurimmissa osuuspankeissa, pankeissa, joiden osakkeenomistajina on säätiöitä, sekä pienissä keskinäisissä pankeissa. Näiden uudistusten toteuttaminen täysimittaisesti tekisi sektorista kestävämmän ja varmistaisi reaalitalouden tehokkaamman luotonsaannin. Pankkisektorin heikko kustannustehokkuus haittaa tuottavuutta ja sisäisen pääoman muodostusta. Lisähaasteen asettaa ympäristö, jossa kasvu on heikkoa ja korot alhaiset. EU:n uusi pankkialan kriisinratkaisukehys on muuttanut pankkien liikkeeseen laskemien, merkittävissä määrin italialaisten vähittäisasiakkaiden hallussa olevien joukkovelkakirjojen riskiprofiilia, mikä korostaa kansalaisten finanssiosaamisen tärkeyttä.

(16)Italia uudisti työmarkkinainstituutioitaan perusteellisesti vuonna 2015 muuttamalla työlakia. Aktiivisten työmarkkinatoimien uudistus on keskeisen tärkeä aktivoitaessa työmarkkinoilta etääntyneitä, erityisesti pitkäaikaistyöttömiä ja nuoria. Tähän kohdistuu tällä hetkellä useita hallinnollisia, poliittisia ja resursseihin liittyviä haasteita. Erityisesti uudistus edellyttää julkisten työvoimapalvelujen lujittamista ja palvelujen tarjoamisen tarkkaa valvontaa. Oppisopimusjärjestelmää on uudistettu ja siihen on otettu mukaan työttömiksi jääneet aikuiset, mutta uudistuksen täytäntöönpano on vielä kesken. Toisen tason palkkaneuvottelut eivät ole riittävän kehittyneitä Italiassa. Tämä haittaa yritystason innovatiivisten ratkaisujen hyväksymistä, mikä voisi parantaa tuottavuutta ja saattaa palkat vastaamaan paremmin työmarkkinaoloja. Alan toimet on toteutettava työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolet eivät ole vielä saavuttaneet sopimusta keskitetystä sopimisesta. Kansallisen uudistusohjelman mukaan uudistusta ollaan toteuttamassa vuoden 2016 loppuun mennessä. Naisten työvoimaosuus on yksi EU:n pienimpiä. Naiset ovat enemmän epätyypillisissä ja epävarmoissa työsuhteissa ja muodostavat valtaosan muuta kuin tavanomaista työtä tekevistä. Myös epävirallinen talous vaikuttaa heihin erityisen paljon. Vero- ja etuusjärjestelmä estää kotitalouksien toisia tulonsaajia työskentelemästä, eikä työlaissa ole puututtu kysymykseen tehokkaasti. Kohtuuhintaisten hoitopalvelujen rajallinen tarjonta vaikeuttaa sellaisten naisten osallistumista työmarkkinoille, joilla on lapsia ja iäkkäitä omaisia. Köyhyyttä on paljon, ja yli neljännes italialaisista on köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa. Sosiaalinen tuki on edelleen heikkoa ja hajanaista. Kansallisen köyhyydentorjuntastrategian hyväksyminen ja toteuttaminen sekä sosiaalimenojen järkeistäminen voisivat olla ensimmäinen vaihe asteittain ilman talousarviovaikutuksia käynnistettävässä kansallisen tason vähimmäistoimeentulojärjestelmässä. Koulutuksen uudistamisessa on edistytty merkittävästi. Koulu-uudistus hyväksyttiin heinäkuussa 2015, ja sen täytäntöönpanosäädökset hyväksytään viimeistään tammikuussa 2017.

(17)Palvelualan kilpailun edistämisessä on edistytty rajallisesti. Vuotta 2015 koskevasta vuotuisesta kilpailulaista keskustellaan edelleen parlamentissa. Parlamentin käsittelyssä useat, esimerkiksi oikeusalan ammatteja koskevat, säännökset ovat heikentyneet. Useat alat ovat edelleen ylisuojattuja tai -säänneltyjä. Tämä koskee erityisesti säänneltyjä ammatteja, terveydenhuoltoalaa, paikallista julkista liikennettä ja takseja, satamia sekä lentokenttiä. Vähittäissektorilla on paljon tehottomuutta, joka johtuu markkinasääntelyn tiukkuudesta. Julkinen prosessi, jolla taloudelliseen toimintaan myönnetään oikeuksia, ei edistä kilpailua varsinkaan, koska lupajärjestelmään ei kuulu kilpailuun perustuvia ja avoimia menettelyjä. Markkinoiden avaamista koskevilla toimenpiteillä on oltava tukenaan liiketoimintaa edistävä ympäristö. Vuosien 2015–2017 yksinkertaistamissuunnitelman toteuttamisessa on edistytty jonkin verran, minkä ansiosta keskus- ja aluehallinnon välinen yhteistyö on helpompaa ja virtaviivaisempaa. Italian liiketoimintaympäristö ei kuitenkaan edelleenkään edistä kasvua ja investointeja riittävästi, ja sen haittana on hajanainen ja jakautunut lakien ja asetusten järjestelmä, joka johtuu hallinnon monitasoisuudesta. Talouden toimijoille aiheutuu edelleen haittaa hallinnollisesta ja sääntelyyn liittyvästä rasitteesta. Vahvuudet yrityksen perustamisessa tai maksukyvyttömyyden ratkaisemisessa kompensoituvat heikkouksilla rakennuslupien käsittelyssä, sopimusten täytäntöönpanossa, verojen maksussa tai luoton saamisessa. Vuoden 2016 alussa hyväksytyn kansallisia julkisia hankintoja koskevan strategian toteuttaminen saattaa myös auttaa joidenkin järjestelmään liittyvien ja laajalle levinneiden heikkoustekijöiden ratkaisemisessa.

(18)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Italian talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2016 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Italialle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon niiden merkityksen Italian finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5.

(19)Neuvosto on tutkinut vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(20)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–5,

SUOSITTAA, että Italia toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 toimia, joilla se

1.rajoittaa vuonna 2016 väliaikaista poikkeamaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta 0,5 prosentin sopeuttamisuralta suhteessa BKT:hen 0,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä on sallittu investointeja ja rakenteellisten uudistusten toteuttamista varten sillä edellytyksellä, että se jatkaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävällä sopeuttamisuralla vuonna 2017; sopeuttaa julkista taloutta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vähintään 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017; nopeuttaa yksityistämisohjelman täytäntöönpanoa ja käyttää satunnaistuottoja julkisen talouden velan supistamisen nopeuttamiseen; siirtää verorasitusta tuotannontekijöistä kulutukseen ja omaisuuteen; vähentää veromenojen määrää ja laajuutta ja saa kiinteistörekisterijärjestelmän uudistuksen valmiiksi viimeistään vuoden 2017 puolivälissä; toteuttaa toimenpiteitä verosäännösten noudattamisen parantamiseksi esimerkiksi sähköisen laskutuksen ja sähköisten maksujen kautta;