Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 407 , 28/12/1998 s. 0120



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta" () (98/C 407/23) Neuvosto päätti 19. toukokuuta 1998 Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 129 d artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 15. heinäkuuta 1998. Esittelijänä toimi Francis J. Whitworth. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. 10. syyskuuta 1998 pitämässään 357. täysistunnossa (syyskuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 107 puolesta, 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Taustaa 1.1. Maastrichtissa helmikuussa 1992 allekirjoitetussa sopimuksessa Euroopan unionista luotiin perusta Euroopan laajuisille verkoille liikenteen, televiestinnän ja energian infrastruktuurien alalla. EY:n perustamissopimuksen 129 c artiklassa määrätään yhteisön rahoituksesta sellaisille verkkoja koskeville hankkeille, jotka ovat yhteisen edun mukaisia. 1.2. Asetuksessa (EY) N:o 2236/95 luotiin yksityiskohtaiset säännöt rahoitustuen myöntämisestä. Suuntaviivat Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi sekä yhteisen edun mukaisten hankkeiden määrittämiseksi taas sisällytettiin päätökseen (EY) N:o 1692/96. 1.3. Tämänkaltaisia asetuksia ja päätöksiä on syytä kehittää edelleen saatujen kokemusten perusteella. Komitea on jo antanut lausunnon komission ehdotuksista päätöksen (EY) N:o 1692/96 muuttamiseksi, ja myös asetusta (EY) N:o 2236/95 on aiheellista tarkistaa ennen vuoden 1999 loppua. 2. Komission ehdotukset 2.1. Komissio on äskettäin tehnyt ehdotuksen asetuksen N:o 2236/95 muuttamisesta. Tärkeimmät muutosehdotukset voidaan tiivistää seuraavasti: kehitetään monivuotinen lähestymistapa rahoitusta varten; komissio rahoittaa kokonaan strategiset tutkimukset, joihin ryhdytään sen aloitteesta; poistetaan rajoitus, jonka mukaan korkotukea maksetaan enintään viisi vuotta; yhteisö tukee sellaisia rahoitusjärjestelmiä, joiden tavoitteena on riskipääoman tarjoaminen Euroopan laajuisia verkkoja koskeville hankkeille; yhteisön rahoitusvälineiden kerrannaisvaikutuksia tehostetaan edistämällä yksityistä rahoitusta sekä lisäämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä; poikkeuksellisen suurta Euroopan laajuista etua tuottaville hankkeille myönnettävän yhteisön tuen enimmäismäärää nostetaan 10 prosentista 20 prosenttiin; muutetaan arviointi- ja seurantamenettelyjä. 2.2. Lisäksi ehdotetaan muutamia suhteellisen vähäisiä muutoksia, joista merkittävin on tuesta tiedottavien kylttien pystyttäminen sellaisille alueille, joilla sijaitseville infrastruktuurihankkeille on myönnetty yhteisön tukea. 2.3. Amsterdamin sopimuksessa muutettiin 129 c artiklaa (nykyistä 155 artiklaa) siten, että yhteisön tukea voidaan myöntää hankkeille, joita jäsenvaltiot tukevat (mutteivät välttämättä rahoita). Komissio toteaa asiakirjassaan, että uudistus edellyttää lisää muutoksia nyt tarkasteltavaan asetukseen, kun Amsterdamin sopimus tulee voimaan. 2.4. Ehdotetun asetuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä esitetään Euroopan laajuisia liikenne-, energia- ja televiestintäverkkoja koskevat budjettikohdat vuosiksi 2000 2006. Selvityksen mukaan alustava määrärahatarve on 5 500 miljoonaa ecua, joista 4 992 miljoonaa varataan liikennettä varten, kun ajanjaksoksi 1995 1999 liikennettä varten on varattu 1 800 miljoonaa ecua. 3. Komitean aiemmat lausunnot 3.1. Talous- ja sosiaalikomitealta on pyydetty lausuntoa useista erityiskysymyksistä Euroopan laajuisten verkkojen kussakin kehitysvaiheessa. Lokakuussa 1991 komitea ilmoitti kannattavansa kokonaisvaltaista lähestymistapaa verkkoihin liittyvissä asioissa (). Huhtikuussa 1994 se antoi lausunnon, jossa käsiteltiin ehdotusta rahoitustuen myöntämistä koskevaksi asetukseksi, joka on nyt voimassa (). Saman vuoden marraskuussa komitea esitti näkemyksensä ehdotuksesta päätökseksi verkkojen kehittämistä koskevista suuntaviivoista (). Tämän jälkeen se on hyväksynyt lausunnon komission tiedonannosta julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvissä asioissa (). Tuorein aiheeseen liittyvä lausunto koskee vuoden 1996 suuntaviivojen tarkistamista, kuten edellä kohdassa 1.3 mainittiin (). 3.2. Komitea on koko ajan tukenut täysin ajatusta Euroopan laajuisista verkoista. Samalla se on painottanut selkeiden arviointiperusteiden ja asianmukaisen rahoituksen tärkeyttä. Viime aikoina komitea on ilmaissut tyytymättömyytensä Euroopan laajuisten verkkojen suunniteltua hitaampaan etenemisvauhtiin ja kokonaisvaltaisen toimintasuunnitelman puuttumiseen. Komitea on toivonut, että Euroopan laajuisista verkoista kokonaisuudessaan laaditaan yleiskatsaus lähitulevaisuudessa, minkä jälkeen olisi arvioitava hankkeen etenemisvauhtia ja asetettava tulevaisuuden tavoitteet. 4. Yleistä 4.1. Komitea pitää jo periaatteessakin tervetulleena asetuksen (EY) N:o 2236/95 kaltaisten säädösten tehokkuuden jatkuvaa tarkkailua. Näin huolehditaan asetusten sisällöllisestä parantamisesta saatujen kokemusten perusteella sekä siitä, että asetukset todellakin täyttävät niille alunperin asetetut tavoitteet. Se on samaa mieltä siitä, että asetuksen (EY) N:o 2236/95 tarkistusta ehdotetaan oikeaan aikaan, varsinkin kun otetaan huomioon komission tiedonantonsa yhteydessä esittämät perustelut. 4.2. Komitea kannattaa edellä kohdassa 2.1 tiivistetysti lueteltuja ehdotuksia. Sen mielestä ehdotuksilla pyritään suuntaamaan yhteisön rahoitustukea aloille, joilla voidaan vaikuttaa sekä strategisten että riskipääomaan perustuvien hankkeiden kehittämiseen ja edistää julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä. Komitean mielestä yhteisön määrärahojen käytön ensisijaisia edellytyksiä ovat tärkeimpien strategisten tavoitteiden edistäminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kannustaminen sellaisten Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden käynnistämiseen, jotka ilman vastaavaa kannustetta saattaisivat jäädä kokonaan aloittamatta. 4.3. Komitea kiinnittää eritystä huomiota 4 artiklan 1 kohdan a alakohtaan ehdotettuun muutokseen, joka antaa komissiolle mahdollisuuden rahoittaa kokonaisuudessaan sellaisia strategisia yleistutkimuksia, jotka tehdään sen omasta aloitteesta. Tutkittavaa on paljon, kun halutaan kartoittaa yhteisön alueiden välisen liikenteen määrää ja sitä, millaista liikennettä harjoitetaan. Näiden tietojen avulla määritetään yksittäisten kuljetustapojen ja yhdistelmäkuljetusten optimaaliset käyttömahdollisuudet. Tällaisilla tiedoilla on erityisen tärkeä merkitys ympäristöä kunnioittavan intermodaaliliikenteen, esimerkiksi lyhyen matkan merikuljetusten, kehittämisen kannalta. Komitean mielestä komission olisi otettava tutkimusten aloittaminen ensisijaiseksi tavoitteekseen heti asetuksen muuttamisen jälkeen. 4.4. Komitea on tyytyväinen, että vuosiksi 2000 2006 varatut määrärahat ovat huomattavasti aiemmille vuosille varattuja suuremmat. Erityisesti liikenteeseen on osoitettu paljon enemmän määrärahoja kuin aiemmin. Komitea toivoo määrärahojen kasvun edistävän ja nopeuttavan Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden kehittämistä ja loppuun saattamista. 4.5. Komitea arvioi, että 15 artiklaan ehdotetut, seuranta- ja arviointimenettelyihin liittyvät muutokset ovat sinänsä vähäisiä. Sen mielestä on kuitenkin erityisen tärkeää huolehtia yhteisön rahoitustukea saavien hankkeiden onnistuneesta loppuun saattamisesta sekä siitä, että kaikki sellaiset hankkeille asetetut lähtötavoitteet saavutetaan, joiden perusteella yhteisön varoja on myönnetty. Varojen tehokas käyttö, varainhoidon moitteettomuuden valvonta ja petosten torjunta ovat myös tärkeitä osatekijöitä. Asetuksen 16 artiklassa säädetään, että komissio antaa vuosittain talous- ja sosiaalikomitealle sekä muille toimielimille selvityksen toteutetuista toimista. Selvityksessä olisi myös kuvattava edistymistä energian, televiestinnän ja liikenteen aloilla. 4.6. Komission mukaan asetus mahdollistaa jo nykyiselläänkin kolmansiin maihin suunnattujen yhteyksien rahoittamisen. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että unionin laajentumisen kannalta on tärkeää käyttää nämä määrärahat entistä tehokkaammin hyväksi. Komitea myös uskoo määrärahoilla olevan huomattavan suuri merkitys, kun KIE-maiden 10 liikennekäytävässä toteutetaan yleiseurooppalaisissa liikennekonferensseissa sovittuja infrastruktuurihankkeita. 5. Erityistä 5.1. Komitea kannattaa yleisesti asetukseen ehdotettujen muutosten päämääriä. Sen mielestä muutosten täytäntöönpanoa koskevat erityissäännöt olisi kuitenkin syytä ilmaista monin paikoin nykyistä selkeämmin. 5.2. Asetusta ehdotetaan muutettavaksi siten, että yhteisöllä on mahdollisuus osallistua riskipääomaan (4 artiklan 1 kohdan e alakohta ja 11 artiklan 7 kohta). Komitea ymmärtää hyvin, ettei muutoksella ole tarkoitus mahdollistaa suoria investointeja riskialttiisiin hankkeisiin. Kyse on pikemminkin siitä, että suhteellisen vähäinen määrä (enintään 10 20 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista) yhteisön varoja voidaan osoittaa sopiviin, hallinnoltaan riippumattomiin institutionaalisiin pääomarahastoihin, jotka taas sijoittavat varat asianmukaisiin Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin omaa harkintavaltaansa käyttäen. Yhteisön rahoituksella pyritään edistämään näiden rahastojen perustamista ja yksityisen riskipääoman sijoittamista Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin. Komission on kuitenkin kehitettävä asianmukaiset arviointiperusteet voidakseen määritellä, mitkä rahastot saavat osallistua kyseiseen järjestelyyn. Yhteisön osallistumista riskipääomaan ei tulisi pitää erityisenä tukimuotona, sillä investoinneista on mahdollista saada tuottoa. 5.3. Ehdotetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa ilmaisulla "kerrannaisvaikutukset" on tarkoitus kuvata sitä, että tilanteessa, jossa julkinen rahoitus on vähäistä, yhteisön varojen käyttäminen toimii erittäin todennäköisesti jo sellaisenaan yksityisen lisärahoituksen katalysaattorina. Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä käsittelevässä komitean lausunnossa kannatettiin yksityisen sektorin entistä aktiivisempaa osallistumista Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamiseen. 5.4. Uudessa 5 a artiklassa ehdotetun monivuotisen rahoitusohjelman suuntaa-antava luonne olisi ehkä määriteltävä nykyistä selkeämmin. Mahdollisen uudistuksen seurauksena komissio voi tehdä pidemmän aikavälin päätöksiä jokavuotisen talousarviomenettelyn yhteydessä. Saatuaan asetuksen 17 artiklan mukaisen neuvoa-antavan komitean hyväksynnän komissio voi suunnitella rahoitusta useaksi vuodeksi kerrallaan, ja budjettivallan käyttäjä hyväksyy määrärahojen jakautumisen kunkin vuoden osalta erikseen. Komissio voi siten tehdä rahoituspäätöksiä, jotka käsitellään kunkin varainhoitovuoden talousarviomenettelyn yhteydessä. Se voi myös tehdä määrärahasiirtoja hankkeesta toiseen hankkeiden etenemisvauhdista riippuen. Asetuksen 10 artiklaan ehdotetussa muutoksessa komissio vapautetaan nimenomaisesti kääntymästä vuosittain neuvoa-antavan komitean puoleen monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden osalta. 5.5. Komitea uskoo, että komission ehdottama järkevä ja käytännöllinen lähestymistapa minimoi hallinnolliset viivästykset. 5.6. Asetuksen 12 artiklan 1 kohtaan ehdotetaan lisäystä, jonka mukaan komission saisi suoraa toimivaltaa erityishankkeiden rahoituksen valvonnan yhteydessä. Lisäys ennakoi Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin jälkeen seuraavaa tilannetta, jossa komissio voi myöntää Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin tarkoitettua tukea suoraan yksityisille yrityksille. Tilanne tulee ajankohtaiseksi erityisesti televiestinnän ja energian aloilla, joilla tällaisia yrityksiä voidaan hyödyntää yhteisen edun mukaisten hankkeiden aloittamisessa. Bryssel 9. syyskuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () EYVL C 175, 9.6.1998, s. 7. () EYVL C 14, 20.1.1992. () EYVL C 195, 18.7.1994, s. 74. () EYVL C 397, 31.12.1994, s. 23. () EYVL C 129, 27.4.1998, s. 58. () EYVL C 214, 10.7.1998.