Muutettu Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (uudelleenlaadittu versio) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) /* KOM/2005/0380 lopull. - COD 2004/0084 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 25.8.2005 KOM(2005) 380 lopullinen 2004/0084 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (uudelleenlaadittu versio) (komission EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla esittämä) 2004/0084 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (uudelleenlaadittu versio) 1. TAUSTA Komissio hyväksyi 21. huhtikuuta 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (uudelleenlaadittu versio).[1] Oikeusperustana on yhteispäätösmenettelyä edellyttävä EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 3 kohta. Ehdotuksen tavoitteena on osaltaan lisätä oikeusvarmuutta ja selkeyttä naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanossa työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa kokoamalla yhdeksi tekstiksi tämän alan tärkeimmät säännökset sekä tietty Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön pohjalta ilmennyt kehitys. Yhteisön säännöstön yksinkertaistamisen ja keventämisen ansiosta oikeudellisten asiantuntijoiden samoin kuin suuren yleisön on helpompi päästä tutustumaan yhteisön lainsäädäntöön ja ymmärtää sitä, minkä vuoksi kyseessä on merkittävä askel kohti lainsäädännön laadun parantamista. Ehdotuksessa sulautetaan yhdeksi johdonmukaiseksi säädökseksi seuraavat naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa työhön liittyvissä asioissa koskevat kuusi nykyisin voimassa olevaa direktiiviä: - samapalkkaisuudesta annettu direktiivi 75/117/ETY - miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annettu direktiivi 76/207/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2002/73/EY - miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä annettu direktiivi 86/378/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/97/EY - todistustaakasta sukupuoleen perustuvissa syrjintätapauksissa annettu direktiivi 97/80/EY. Ehdotuksessa ei ole kyse pelkästä konsolidoinnista, vaan siihen on sisällytetty joitakin sisältöä koskevia muutoksia. Näillä muutoksilla on omaksuttu varovainen lähestymistapa yhteisön lainsäädännön päivittämiseen ja uudenaikaistamiseen. Tekstiin on esimerkiksi sisällytetty jonkin verran jo vakiintunutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä yhdenvertaista kohtelua koskevan lainsäädännön keskeisten käsitteiden selkiyttämiseksi. Lisäksi joidenkin tuoreimpiin direktiiveihin sisältyvien horisontaalisten säännösten – esimerkiksi todistustaakkaa koskevien säännösten – soveltamisalaa on nimenomaisesti muutettu koskemaan ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä. Tuomioistuimen oikeuskäytännössä nämä säännökset on jo käytännössä laajennettu koskemaan ammatillisten järjestelmien pääpiirteitä. Ehdotuksen tärkein anti tältä osin liittyy siten oikeudellisen tilanteen selkiyttämiseen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi joulukuussa 2004 pidetyssä istunnossaan lausunnon ehdotuksesta.[2] Euroopan parlamentti teki 6. heinäkuuta 2005 pidetyssä täysistunnossaan 98 tarkistusta komission ehdotukseen (tarkistuksia oli alun perin 108, mutta Euroopan parlamentti peruutti, korvasi muilla tarkistuksilla tai hylkäsi niistä kymmenen). 2. TARKISTUSTEN TARKASTELU Komissio hyväksyy kokonaisuudessaan, uudelleenmuotoiltuina tai asiasisällöltään tarkistukset 1, 2, 4, 6, 8, 9, 11, 14–23, 25–28, 31–35, 37–43, 45, 47–52, 54, 55–62, 64–66, 68–70, 74, 75, 77–80, 82, 83, 85, 87, 88–93, 101 ja 106–108. Komissio hyväksyy osittain tarkistukset 5, 24, 71–73, 76, 81, 84 ja 102–105. Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 3, 12, 13, 29, 30, 36, 53, 63, 67, 86 eikä 100. 2.1. Komission kokonaisuudessaan tai asiasisällöltään hyväksymät tarkistukset 2.1.1 Tarkistukset 27, 28, 33, 37, 39, 41–43, 48–52, 57–60, 62, 64–66, 68, 74, 75, 78–80, 82, 85, 87 ja 89–93 Näillä tarkistuksilla lisätään otsikot yksittäisiin artikloihin ja muutetaan III osaston 1 luvun otsikkoa, jotta direktiivistä tulisi helppolukuisempi. Tämä on täysin hyväksyttävää, ja ainoastaan muutamia näistä otsikoista on tarpeen muotoilla uudelleen. Jotta otsikot olisivat täsmällisempiä ja lyhyempiä ja vastaisivat direktiivissä kauttaaltaan käytettyä sanamuotoa, artiklan 8 otsikoksi olisi muutettava ” Esimerkkejä syrjinnästä ”, 9 artiklan otsikoksi ” Täytäntöönpano itsenäisten ammatinharjoittajien osalta ” ja 10 artiklan otsikoksi ” Lykkäämismahdollisuus itsenäisten ammatinharjoittajien osalta ”. Selkeyden vuoksi 15 artiklan otsikon olisi oltava ” Paluu äitiysvapaalta ” ja 20 artiklan otsikon ” Todistustaakkaa koskevan säännön soveltamisala ”. Lisäksi olisi lisättävä otsikot sellaisiin säännöksiin, joista Euroopan parlmantti jätti ne pois: tällä tarkoitetaan 5 a artiklaa (” Henkilöllinen soveltamisala ”), 28 a artiklaa (” Suhde yhteisön muihin ja kansallisiin säännöksiin ”) ja 30 artiklaa (” Tiedon levittäminen ”). 2.1.2 Tarkistus 1 T ällä muutoksella on tarkoitus välttää se mahdollinen väärinkäsitys, että tätä uudelleenlaadintaa pidemmälle meneviä erityisiä lisämuutoksia olisi jo hahmoteltu. Tarkistus voidaan hyväksyä, jos se muotoillaan uudelleen siten, että tekstiä selkiytetään vielä lisää toteamalla samassa virkkeessä (englanninkielinen versio) ilmaisun ” are to be made ” sijasta ” further amendments are made ” (ei vaikuta suomenkieliseen versioon). 2.1.3 Tarkistukset 2 ja 32 Direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 4 kappaleen, jossa siteerataan sukupuolten tasa-arvoa koskevia perustamissopimuksen määräyksiä, sisällyttäminen ehdotuksen johdanto-osan 2 kappaleen loppuun, miesten ja naisten ” yhdenvertaisen kohtelun ” korvaaminen miesten ja naisten ” välisellä tasa-arvolla ” ja viittaus tuomioistuimen oikeuskäytäntöön voidaan hyväksyä sellaisinaan. Tämän johdanto-osan kappaleen viimeiseen virkkeeseen ja 2 artiklaan sisältyvän uuden tekstin on tarkoitus selventää sitä, että tämä direktiivi kattaa ja kieltää sukupuolenvaihdoksen perusteella tapahtuvan epäedullisemman kohtelun. Komissio hyväksyy aloitteen kiinnittää huomiota siihen, että transseksuaalien syrjintä on direktiivissä kiellettyä sukupuoleen perustuvaa syrjintää tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti. On kuitenkin otettava huomioon, että toisin kuin muissa sukupuoleen perustuvan syrjinnän tapauksissa, transseksuaalien tapauksessa ei verrata eri sukupuoliin kuuluvia henkilöitä toisiinsa. Tämäntyyppinen syrjintä ei aina kätevästi mahdu sukupuoleen perustuvan syrjinnän yleisiin puitteisiin. Se nostaa esiin erityisiä ongelmia, joihin saatetaan tarvita erityisratkaisuja. On erityisen epävarmaa, josko ”sukupuolenvaihdoksen läpi käyneet ” kattava tarkistuksen 2 sanamuoto kohdistuisi riittävällä tavalla transseksuaaleihin erityisesti kohdistuvaan syrjintään. Sanamuodossa ei oteta huomioon sitä, että joissakin tapauksissa syrjintää ei voi olla olemassa ennen kuin edellytykset uuden sukupuolen tunnustamiselle täyttyvät ja että joissakin muissa tapauksissa sukupuolenvaihdosprosessia ei ehkä välttämättä ole edes aloitettu ja tällaisen aikomuksen pelkkään ilmoittamiseen perustuvaa epäedullista kohtelua olisi pidettävä sukupuoleen perustuvana syrjintänä. Tarkistuksen 32 yhteydessä ei näin ollen ole yhtä selvää kuin muuntyyppisen sukupuoleen perustuvan syrjinnän osalta, mikä itse asiassa on syrjintää erityisesti niissä tapauksissa, jotka liittyvät sukupuolenvaihdoksen tunnustamiseen. Näistä syistä on näiden kahden tarkistuksen, joiden asiasisällön komissio voi hyväksyä, sijasta suotavampaa sisällyttää tekstiin nykyisen johdanto-osan 2 kappaleen jälkeen erillinen johdanto-osan kappale, jossa käsitellään nimenomaan tätä aihetta ja selkiytetään sitä, että transseksuaalien syrjintä kuuluu tämän direktiivin soveltamisalaan. Asia saa näin enemmän painoarvoa kuin pelkkä virkkeen lisääminen pitkään ja hyvin yleisluonteiseen johdanto-osan kappaleeseen. Näin vältetään lisäksi ne mahdolliset epäselvyydet, joita tarkistuksessa ja artiklassa käytettyyn edellä esitettyyn sanamuotoon liittyy. Uusi johdanto-osan kappale, jossa lainataan tuomioistuimen kantaa tuomiossa P vastaan S (asia 13/94), kuuluu seuraavasti: ” Tuomioistuin on katsonut, ettei miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltamisala voi rajoittua pelkästään kieltämään syrjintää, joka johtuu kuulumisesta jompaankumpaan sukupuoleen. Kun otetaan huomioon direktiivin tarkoitus ja sillä suojattujen oikeuksien luonne, direktiivin on katsottava koskevan myös syrjintää, joka perustuu asianomaisen sukupuolenvaihdokseen. ” 2.1.4 Tarkistus 4 Tarkistuksella on tarkoitus selkiyttää sanamuotoa ja korostaa erityisesti häirinnän ja sukupuolisen häirinnän kieltämistä ja varoittavien ja oikeasuhteisten seuraamusten määräämistä niistä. Tarkistus voidaan hyväksyä edellyttäen, että sana ” tuomioistuimissa ” poistetaan kappaleen lopusta, koska seuraamusten ei tarvitse välttämättä olla tuomioistuinten määräämiä, vaan niiden soveltaminen saattaa kuulua esimerkiksi hallintoviranomaisten vastuulle. 2.1.5 Tarkistus 6 Tarkistuksen tavoitteena on lähentää johdanto-osan sanamuotoa direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 16 kappaleen sanamuotoon, jotta tuomioistuimen keskeinen rooli samapalkkaisuuden periaatteen tulkinnassa korostuisi. Komissio voi hyväksyä tarkistuksen seuraavasti uudelleenmuotoiltuna, koska tämä aikomus tulee näin paremmin esille: ” Perustamissopimuksen 141 artiklassa vahvistettu ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä vakiintunut samasta tai samanarvoisesta työstä maksettavan saman palkan periaate on merkittävä tekijä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen kannalta ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän alalla keskeinen ja välttämätön osa yhteisön säännöstöä, tuomioistuimen oikeuskäytäntö mukaan luettuna. Näin ollen on asianmukaista säätää sen täytäntöönpanosta. ” 2.1.6 Tarkistus 8 Tarkistuksessa tiivistetään moitteettomasti tuomioistuimen oikeuskäytäntö niiden kriteerien osalta, joilla voidaan arvioida, onko työ samanarvoista. Tarkistus selkeyttää direktiivin merkitystä, minkä vuoksi komissio voi hyväksyä sen. 2.1.7 Tarkistukset 9 ja 38 Tarkistuksilla poistetaan viittaus yhteisöjen tuomioistuimen tuomioissaan esittämään ”yhteen ainoaan alkuperään”, joka palkkaeroilla on oltava. Poistamisen perusteena on se, että kyseiset tuomioistuimen päättämät asiat koskevat erityisolosuhteita, joita ei voida yleistää, ja että tuomioistuin, toisin kuin ehdotuksen sanamuoto, käytti tätä käsitettä ainoastaan negatiivisena kriteerinä samapalkkaisuusperiaatteen soveltamisen poissulkemiseksi yhden ainoan alkuperän puuttuessa. Komissio on vakuuttunut, että alkuperäisessä ehdotuksessa on asianmukaisesti tiivistetty vakiintunut oikeuskäytäntö, mutta se voi hyväksyä molemmat tarkistukset sellaisenaan sillä perusteella, että tuomioistuin soveltaa jatkossakin oikeuskäytäntöään tältä osin ja hioo sitä lisää riippumatta siitä, onko tämä näkökohta nimenomaisesti mainittu direktiivissä. Komissio voi lisäksi hyväksyä uuden sanamuodon, jossa yleinen termi ”syrjintä” korvataan täsmällisemmällä viittauksella ” välittömään ja välilliseen ” syrjintään. 2.1.8 Tarkistus 11 Tarkistuksella pyritään säilyttämään johdanto-osan kappaleessa direktiivin 96/97/EY liitteeseen nykyään sisältyvät havainnollistavat esimerkit niistä maksuosuuksien mukaan määriteltyjen järjestelmien osista, jotka voivat olla erisuuruisia. Muutoksella lisätään ammatillisen sosiaaliturvan muodostamaa monimutkaista asiakokonaisuutta käsittelevän lainsäädännön avoimuutta ja ymmärrettävyyttä. Tarkistus voidaan näin ollen hyväksyä edellyttäen, että tekstissä tehdään täysin selväksi, että kyse on esimerkeistä. Näin tapahtuu, jos kappaleeseen lisätään sana ” esimerkiksi ” (”– – tietyt osat, kuten esimerkiksi – –”). 2.1.9 Tarkistukset 14 ja 15 Näillä tarkistuksilla on tarkoitus sisällyttää tekstiin direktiivin 96/97/EY johdanto-osan 5 kappale ja direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 7 kappale. Tarkistukset selkeyttävät direktiiviä lisää, joten komissio voi hyväksyä ne. 2.1.10 Tarkistus 16 Tarkistuksella sisällytetään tekstiin direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 15 kappale. Tarkistus voidaan hyväksyä periaatteessa, mutta siihen on tehtävä kaksi pientä korjausta, jotta sanamuoto saadaan vastaamaan direktiivin 2002/73/EY sanamuotoa. Sana ” jäsenvaltioiden ” on poistettava, ja sana ” tavoitteena ” on korvattava sanalla ” tarkoituksena ”. 2.1.11 Tarkistus 17 Tarkistuksen ensimmäisessä osassa toistetaan osittain EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohta. Tämä tarkistuksen osa voidaan hyväksyä edellyttäen, että perustamissopimusta siteerataan oikein mainitsemalla täysi tosiasiallinen tasa-arvo ” työelämässä ” eikä käytetä kapea-alaisempaa termiä ” työolot ”. Uudessa viimeisessä virkkeessä sisällytetään ehdotukseen direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 14 kappaleessa olevaa tekstiä, mikä voidaan hyväksyä sellaisenaan. 2.1.12 Tarkistus 18 Tarkistuksen ensimmäinen osa, jossa todetaan, että tuomioistuin on pitänyt toimia raskauden ja äitiyden suojelemiseksi keinona varmistaa sukupuolten todellisen tasa-arvon toteutuminen, on tuomioistuimen oikeuskäytännön mukainen ja voidaan näin ollen hyväksyä. Koska tässä johdanto-osan kappaleessa käsitellään tasa-arvoisen kohtelun periaatetta toteamatta, että direktiivissä on kyse miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta, tästä kohdasta olisi poistettava sana ” sukupuolten ” ja viitattava pelkästään ” todelliseen tasa-arvoon ”. Viimeiseen virkkeeseen tehdyn muutoksen sanamuotoa ei voida hyväksyä, koska vanhempainloma ei liity naisiin heidän biologisen tilansa takia kohdistuvaan suojeluun eikä äitiyden suojelemistoimiin, joita määritelmän mukaan voidaan soveltaa ainoastaan naisiin. Vanhempainlomaa sen sijaan saavat myös miehet. Selvennys, että tällä direktiivillä ei rajoiteta vanhempainlomaa koskevan direktiivin soveltamista, voidaan hyväksyä, mutta se on lisättävä ehdotukseen erillisenä uutena virkkeenä seuraavasti: ” Direktiivillä ei myöskään rajoiteta vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/34/EY soveltamista. ” 2.1.13 Tarkistus 19 Tarkistuksella sisällytetään tekstiin direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 12 kappaleen loppuosa. Siinä toistetaan ehdotuksen 15 artiklan 2 kohdassa oleva teksti. Tarkistuksella selkiytetään ja yhtenäistetään direktiivissä kauttaaltaan käytettyä sanamuotoa, joten tarkistus voidaan hyväksyä sellaisenaan. 2.1.14 Tarkistukset 20 ja 21 Tarkistuksessa 20 toistetaan isyysvapaata koskevaa oikeudellista tilannetta selittävä direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 13 kappale, ja tarkistuksella 21 sisällytetään ehdotukseen uusi johdanto-osan kappale, jossa samat näkökohdat ulotetaan koskemaan myös adoptiovapaata. Komissio voi hyväksyä kummankin tarkistuksen asiasisällön. Ne liittyvät kiinteästi toisiinsa, koska isyys- ja adoptiovapaata käsitellään yhdessä 16 artiklassa. Jotta vältytään hankalalta tekstipätkien toistamiselta ja jotta voitaisiin keventää tekstiä ja selkeyttää adoptioita koskevaa sanamuotoa, nämä kaksi johdanto-osan kappaletta on sulautettava yhteen lisäämällä johdanto-osan 19 a kappaleen loppuun seuraava teksti ja poistamalla sen nykyinen viimeinen virke: ” Samanlaisia ehtoja sovelletaan jäsenvaltioiden myöntäessä lapsen adoptoinnin jälkeen naisille ja miehille henkilökohtaisen vapaan, jota ei voida siirtää toiselle. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa, että jäsenvaltiot itse päättävät, myöntävätkö ne tällaisen oikeuden isyys- ja/tai adoptiovapaaseen, ja ne myös määrittävät kaikki ehdot, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, irtisanomista tai työhönpaluuta lukuun ottamatta. ” 2.1.15 Tarkistus 22 Tarkistukseen sisältyy selventävä lisäviittaus johdanto-osan kappaleessa käsiteltyjä oletettuja syrjintätapauksia selvittävien elinten ” kansalliseen ” luonteeseen. Tämä on johdonmukaista ” kansalliset ” elimet mainitsevan kyseisen kappaleen seuraavan virkkeen kanssa. Komissio voi hyväksyä tarkistuksen. 2.1.16 Tarkistus 23 Tarkistuksella sisällytetään tekstiin direktiivin 2002/73/EY johdanto-osan 17 kappaleen toinen virke. Tarkistuksella tehdään se merkittävä selvennys, että työntekijällä, joka puolustaa tämän direktiivin nojalla suojeltua henkilöä tai antaa tämän puolesta todistajanlausunnon, olisi oltava sama suoja epäsuotuisaa kohtelua vastaan. Ehdotuksen asiaa käsittelevässä 25 artiklassa ei ollut nimenomaisesti tehty tätä mainintaa. Tarkistus voidaan näin ollen hyväksyä sellaisenaan. 2.1.17 Tarkistus 25 Tarkistuksella sisällytetään tekstiin uusi johdanto-osan kappale, jossa asianmukaisesti tuodaan esiin, miten tärkeää sukupuoleen perustuvien tietojen kerääminen, analysoiminen ja julkaiseminen on yhdenvertaista kohtelua koskevien näkökohtien ymmärtämiseksi paremmin. Tarkistus voidaan tämän vuoksi hyväksyä sellaisenaan muuttamatta sen sanamuotoa. 2.1.18 Tarkistus 26 Tässä uudessa johdanto-osan kappaleessa kehotetaan jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia pyrkimään tarmokkaammin lisäämään palkkoihin liittyvän epätasa-arvon tiedostamista ja muuttamaan asenteita, jotta voitaisiin vauhdittaa sukupuolten palkkaerojen torjuntaa muilla kuin lainsäädäntötoimilla. Komissio voi hyväksyä lausuman ja hyväksyä tarkistuksen sellaisenaan. 2.1.19 Tarkistus 31 Tarkistuksella pyritään siirtämään selvennys, että raskauteen tai äitiysvapaaseen liittyvä naisten epäedullisempi kohtelu on sukupuoleen perustuvaa syrjintää, 15 artiklasta siihen ehdotuksen kohtaan, johon se kuuluu osana syrjinnän määritelmää. Tarkistus voidaan siten hyväksyä edellyttäen, että vastaava teksti poistetaan 15 artiklan 1 kohdasta, mitä Euroopan parlamentti ei ollut tehnyt. 2.1.20 Tarkistukset 34 ja 40 Näillä tarkistuksilla siirretään 3 artiklan 1 kohdan teksti ehdotuksen horisontaalisesta osasta ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä koskevaan lukuun, josta se on peräisin (direktiivi 96/97/EY). Tämän tekstin uudelleensijoittelu voidaan hyväksyä, koska kyseisen säännöksen sanamuoto on räätälöity koskemaan erityisesti ammatillisia järjestelmiä eikä sillä ole lisäarvoa kyseisen aihepiirin ulkopuolella. Mihinkään muuhun yhdenvertaista kohtelua käsittelevään direktiiviin ei sisälly henkilöllistä soveltamisalaa koskevaa säännöstä, eikä tähän näkökohtaan liittyviä ongelmia ole tullut esiin, mikä osoittaa, ettei tällaista selvennystä ilmeisesti tarvita muualla. Uudelle 5 a artiklalle on muiden säännösten tavoin annettava otsikko (” Henkilöllinen soveltamisala ”). Kyseisen 3 artiklan 1 kohdan poistamisesta seuraa kuitenkin se, että artiklan 2 ja 3 kohdat (jotka ovat tyypillisiä ”rajoittamatta – – soveltamista” -lausekkeita) eivät itsekseen enää ansaitse näin näkyvää paikkaa direktiivissä, vaan ne on siirrettävä yleisten horisontaalisten määräysten joukkoon direktiivin loppuosaan, jonne tämäntyyppiset lausekkeet tavallisesti kuuluvat. Uusi 28 a artikla on tällaisille säännöksille asianmukainen sijoituspaikka (ks. kohta 2.2.5. jäljempänä). 2.1.21 Tarkistukset 35 ja 56 Tarkistuksilla siirretään ehdotuksen 14 artiklan teksti mahdollisuuksia työhön jne. käsittelevästä luvusta horisontaalisesti sovellettavaan uuteen 3 a artiklaan, jonka otsikkona on ” Positiiviset toimet ”. Lukuun ottamatta sitä, että englanninkielisessä versiossa käytetään sanaa ”shall” sanan ”may” sijasta, tarkistukset vastaavat sekä työelämään yleisesti sovellettavaa EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohtaa että vastaavia yhdenvertaista kohtelua ja syrjinnän torjuntaa käsitteleviä direktiivejä 2004/113/EY, 2000/43/EY ja 2000/78/EY, joihin sisältyy positiivisia toimia koskeva horisontaalinen säännös. Komissio voi tämän vuoksi hyväksyä tämän muutoksen edellyttäen, että englanninkielisessä versiossa korvataan sana ”shall” sanalla ”may” (ei vaikuta suomenkieliseen versioon). 2.1.22 Tarkistukset 45 ja 47 Tarkistuksilla on tarkoitus poistaa viittaus i alakohtaan 8 artiklan 1 kohdan d ja k alakohdasta. Tarkistuksilla korjataan alkuperäiseen ehdotukseen jäänyt tekninen virhe. Kun direktiivin 96/97EY vanha 6 artiklan 1 kohdan i alakohta oli jaettu kahtia – uudelleenlaaditun ehdotuksen 8 artiklan 1 kohdan i ja j alakohdaksi – i alakohta ei enää salli mitään poikkeusta yhdenvertaisen kohtelun periaatteesta, eikä siihen näin ollen voida enää viitata poikkeuksena 8 artiklan 1 kohdan d ja k alakohdassa. Tarkistukset voidaan siksi hyväksyä sellaisinaan. 2.1.23 Tarkistus 54 Tarkistuksen päämäärä voidaan hyväksyä periaatteessa. Tarkistuksellahan pyritään perustamissopimuksen 141 artiklaan viittaamalla selkeyttämään tekstiä siltä osin, etteivät tämän direktiivin ja EY:n perustamissopimuksen palkkakäsitykset poikkea toisistaan ja ettei uudelleenlaadinta näin ollen tuo muutosta samapalkkaisuusperiaatteeseen eikä mitätöi tuomioistuimen oikeuskäytäntöä tai sen osia tältä osin. Tässä tapauksessa tekstiin lisäksi sisältyvä viittaus ” tähän direktiiviin ” käy kuitenkin tarpeettomaksi. Koska viittaus voi johtaa sekaannuksiin, se on poistettava. Teksti on laadittava uudelleen seuraavanlaiseksi: ” – – sekä palkka perustamissopimuksen 141 artiklassa säädetyn mukaisesti. ” 2.1.24 Tarkistus 55 Tällä tarkistuksella yhdessä tarkistuksen 88 kanssa (ks. kohta 2.1.29 jäljempänä) on tarkoitus siirtää 31 artiklaan kohta, jossa määrätään jäsenvaltioille velvollisuus raportoida niiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen tehtävien poikkeusten arvioinneista, jotka perustuvat siihen, että sukupuoli on todellinen ja ratkaiseva työhön liittyvä vaatimus. Tekstin uudelleensijoittelu on perusteltua, koska jälkimmäisessä säännöksessä käsitellään yleisesti jäsenvaltioiden säännöllisiä kertomuksia direktiivin täytäntöönpanosta. Tarkistus voidaan näin ollen hyväksyä kokonaisuudessaan. 2.1.25 Tarkistus 61 Tarkistuksella pyritään poistamaan tekstistä viittaus asian saattamiseen mahdollisesti muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi ennen oikeudellisia ja/tai hallinnollisia menettelyjä. Lisäksi tarkistuksella sisällytetään tekstiin jälleen välitys ja neuvottelu tekstiin jo sisältyvän sovittelun lisäksi muina sovinnollisen riidanratkaisun menettelyinä. Komissio voi periaatteessa hyväksyä tavoitteen selkeyttää tekstiä ja poistaa tarpeetonta tekstiä. Mutta tarkistus on muotoiltava uudelleen. Poistetut sanat ” sen jälkeen kun he ovat ensin mahdollisesti saattaneet asian muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi ” olivat alun perin direktiiveissä 76/207/ETY, 79/7/ETY ja 86/378/ETY tae mahdollisuudesta käyttää oikeudellisia muutoksenhakumenettelyjä (”– – esittää vaatimuksensa tuomioistuimessa mahdollisesti ensin saatettuaan asian muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi ”). Tämä viittaus korvattiin myöhemmin direktiiveissä 2000/43/EY, 2000/78/EY, 2002/73/EY ja 2004/113/EY käytetyllä yleisemmällä sanamuodolla, jolla taataan, että käytettävissä ovat ” tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoon tarkoitetut oikeudelliset ja/tai hallinnolliset menettelyt, mukaan lukien jäsenvaltioiden aiheellisina pitämät sovittelumenettelyt ”. Näiden kahden lähestymistavan yhdistäminen on tarpeetonta, joten toinen näistä elementeistä voidaan perustellusti poistaa. Mutta viittaus oikeudellisiin ja/tai hallinnollisiin menettelyihin on huonosti muotoiltu, koska siitä syntyy väärä vaikutelma siitä, että jäsenvaltiot voivat valita, antavatko ne mahdollisuuden käyttää jompaakumpaa vai molempia näistä menettelyistä, ja että ne voisivat näin ollen rajoittaa oikeudellisen muutoksenhakumenettelyn käyttöä sillä perusteella, että on mahdollista käynnistää hallinnollinen valitusmenettely. Tämä epäselvä sanamuoto olisi siksi poistettava, mutta toisaalta olisi säilytettävä tarkistuksella poistettu täsmällisempi muotoilu. Mitään lisäarvoa ei myöskään saada sillä, että mainitaan yksityiskohtaisemmin erityyppiset sovinnolliset riidanratkaisumenettelyt. Tämän lisäyksen vuoksi ehdotus myös poikkeaisi näiltä osin tarpeettomasti muista tämän alan direktiiveistä. Uudelleenmuotoiltuna teksti kuuluu siis seuraavasti: ” Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoon tarkoitetut oikeudelliset menettelyt, ovat – – kaikkien niiden henkilöiden käytettävissä, – – sen jälkeen kun he ovat ensin mahdollisesti saattaneet asian muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi, jäsenvaltioiden aiheellisina pitämät sovittelumenettelyt mukaan luettuina. ” 2.1.26 Tarkistukset 69 ja 70 Tarkistuksilla laajennetaan työpaikkaan liittyvä viittaus koskemaan työnsaantimahdollisuuksiin, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen liittyviä näkökohtia. Lisäksi tarkistuksilla lisätään viittaus tutkimukseen, jossa käytetään sukupuoleen perustuvia tietoja. Jälkimmäisellä lisäyksellä tuodaan jälleen esiin vertailukelpoisten sukupuoleen perustuvien tietojen tärkeys siten, että siinä määritetään nykyinen tutkimuksen käsite yhdeksi niistä potentiaalisista työmarkkinaosapuolten toimista, joita jäsenvaltioiden on edistettävä. Tämä lisäys voidaan hyväksyä sellaisenaan. Laajennettu viittaus työpaikkojen toimintatapoihin voidaan hyväksyä virkkeen epäselvää rakennetta parantavalla muotoilulla seuraavasti: ” – – valvomalla toimintatapoja työpaikoilla, työnsaantimahdollisuuksissa, ammatillisessa koulutuksessa ja uralla etenemisessä ja seuraamalla työehtosopimuksia – –.” 2.1.27 Tarkistus 77 Tavoitteena on selkeyttää viittausta ” järjestelmiin ”. Tämä käsite oli riittävän täsmällinen direktiivissä 96/97/EY, joka käsittelee yksinomaan ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä, mutta on hieman epämääräinen tässä laajemmassa direktiivissä. Tarkistuksen asiasisältö voidaan hyväksyä, mutta siinä ehdotettu teksti on tarpeeton ja aiheuttaa mahdollisesti sekaannusta, koska ” ammatillisilla järjestelmillä ” ja ” sosiaaliturvajärjestelmillä ” on sama merkitys tässä alakohdassa, jota sovelletaan yksinomaan ammatillisiin sosiaaliturvajärjestelmiin. Teksti on tämän vuoksi muotoiltava uudelleen seuraavasti: ” sellaisia määräyksiä sisältäviä ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä – –.” 2.1.28 Tarkistus 83 Tarkistuksella sisällytetään ehdotukseen vakiolauseke jäsenvaltioiden mahdollisuudesta mennä direktiivissä vahvistettuja vähimmäissäännöksiä pidemmälle. Tarkistus voidaan hyväksyä sellaisenaan, kunhan näiden kahden kohdan järjestys muutetaan päinvastaiseksi. Näin direktiivistä saadaan johdonmukainen kaikkien muiden siihen verrattavien yhdenvertaista kohtelua ja syrjinnän torjuntaa käsittelevien direktiivien kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot voivat esimerkiksi antaa todistustaakkaa koskevia vähimmäissäännöksiä tiukempia säännöksiä. 2.1.29 Tarkistus 88 Komissio voi hyväksyä sen, että velvollisuus raportoida niiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen tehtävien poikkeusten arvioinneista, jotka perustuvat siihen, että sukupuoli on todellinen ja ratkaiseva työhön liittyvä vaatimus, siirretään 13 artiklasta 31 artiklaan (ks. kohta 2.1.24 edellä). Lisäksi voidaan hyväksyä, että tämän tarkasteluun liittyvän yksittäisen elementin osalta otetaan käyttöön samanlainen rytmi kuin 31 artiklan 2 kohdan yleisen raportointimekanismin osalta. Jotta tämä yhtäläisyys kävisi selkeämmin ilmi ja jotta vältettäisiin päällekkäisyydet, 31 artiklan 2 a kohdan kaksi viimeistä virkettä on muotoiltava uudelleen seuraavasti: ” Niiden on ilmoitettava komissiolle tämän arvioinnin tuloksista 2 kohdan mukaisissa kertomuksissaan. Komissio sisällyttää tämän näkökohdan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttäviin ja julkaistaviin kertomuksiin. ” 2.1.30 Tarkistus 101 Tarkistuksella lisätään tekstiin jäsenvaltioille ja työmarkkinaosapuolille suunnattu poliittinen vetoomus, jolla reagoidaan vaatimuksiin antaa uutta pontta samapalkkaisuutta ja vanhempainlomaa sekä hoitopalvelujen saatavuutta koskeville näkökohdille. Komissio voi hyväksyä aloitteen ja hyväksyy tarkistuksen kokonaisuudessaan. 2.1.31 Tarkistus 106 Tarkistuksella lisätään tekstiin uusi kohta. Tarkoituksena on selventää, että kuten aina uudelleenlaadituissa versioissa, velvoite saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä koskee vain niitä säännöksiä, joiden sisällössä on tapahtunut merkittävää muutosta aiempiin direktiiveihin verrattuna. Komissio voi hyväksyä tämän selvennyksen edellyttäen, että sanamuoto muutetaan johdanto-osan 29 kappaleen mukaiseksi. 2.1.32 Tarkistus 107 Tällä tarkistuksella ehdotettu uusi johdanto-osan kappale ja tarkistuksella 105 tapahtuva vastaavuustaulukkoja koskevan viittauksen poistaminen 33 artiklan 1 kohdasta (ks. kohta 2.2.6 jäljempänä) heijastavat asianmukaisesti parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen nojalla vallitsevaa oikeudellista tilannetta, jonka mukaan jäsenvaltioita kannustetaan toimittamaan vastaavuustaulukot kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön kera ilman, että niillä olisi oikeudellista velvoitetta tehdä näin. Komissio voi näin ollen hyväksyä tarkistuksen. 2.1.33 Tarkistus 108 Tarkistuksella rajataan sanamuoto tässä kohdassa, jolla on tarkoitus sisällyttää mukaan tuomioistuimen oikeuskäytäntö, kriteeriin, jota on pidetty yksinomaisena määräävänä perusteena kaikissa tuomioistuimen kyseistä aihetta koskevissa päätöksissä. Poistetusta tekstistä oli apua päätetyissä tapauksissa, mutta sitä voidaan pitää liiallisen rajoittavana joiltakin osin erityisesti, mitä tulee eläkkeen laskemiseen suhteessa viimeiseen palkkaan. Tarkistuksessa säilytetään tuomioistuimen oikeuskäytännön olennainen osa edellyttämällä, että etuudet maksetaan työsuhteen perusteella. Tarkistus jättää kuitenkin tuomioistuimelle riittävästi joustonvaraa kehittää kriteeriä pidemmälle, jos tämä on tarpeen. Tarkistus voidaan tämän vuoksi hyväksyä sellaisenaan. 2.2. Komission osittain hyväksymät tarkistukset 2.2.1 Tarkistus 5 Johdanto-osan kappaleen loppuun lisätty selvennys, että häirintää tapahtuu myös työnsaanti-, koulutus- ja uralla etenemismahdollisuuksien yhteydessä, on linjassa useiden muiden komission hyväksymien tarkistuksen kanssa (esim. kohta 2.1.26 ). Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä sitä, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset tuodaan esille erityisen haavoittuvana ryhmänä. Vaikka kyseessä onkin eittämättä mahdollinen moniperusteisen syrjinnän tilanne, viittaus kyseiseen ryhmään ei sinällään tuo mitään lisäarvoa ja nostaa lisäksi esiin kysymyksen siitä, miksei muita moniperusteisen syrjinnän tilanteita ole mainittu tekstissä. 2.2.2 Tarkistus 24 Uusi viimeinen virke, joka koskee mahdollisuutta vahvistaa korvauksen enimmäismäärä ennalta poikkeustapauksissa, voidaan hyväksyä, koska sillä saatetaan johdanto-osan kappaleen teksti vastaamaan vastaavan 18 artiklan sanamuotoa ja tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Korvauksen ja seuraamusten välistä suhdetta koskeva uusi sanamuoto hylätään. Ehdotuksessa sekoitetaan korvaus (joka myönnetään yksittäiselle uhrille) seuraamuksiin (jäsenvaltioiden käyttämät pelotteet ja rangaistukset syrjinnän torjumiseksi). Näitä kahta eri asiaa käsitellään kahdessa eri säännöksessä (18 ja 26 artikla). Olisi harhaanjohtavaa luoda – tarkistuksen tavoin – vaikutelma, että korvaus ei itsessään ole pakollinen ja että jäsenvaltiot voivat valita, haluavatko ne taata vahingon täyden korvaamisen. Tällainen valinnanvara ei ole 18 artiklan mukaan mahdollista. 2.2.3 Tarkistukset 71, 72, 73, 81 ja 102 Tarkistuksille on yhteistä se, että niillä pyritään muuttamaan jäsenvaltioiden velvoite kannustaa työmarkkinaosapuolia tai työnantajia tiettyihin toimiin (työmarkkinaosapuolet: naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen, syrjinnänvastaisten sopimusten tekeminen; työnantajat: tasa-arvon suunnitelmallinen ja järjestelmällinen edistäminen, syrjinnän ehkäiseminen) velvoitteeksi varmistaa , että tällaisiin toimenpiteisiin ryhdytään. Tätä muutosta ei voida hyväksyä, koska se merkitsisi huomattavia asiasisällön muutoksia, jotka menisivät pidemmälle kuin uudelleenlaadinnan yhteydessä voidaan kohtuudella saada aikaan. Lisäksi on todettava, että kaikki kyseiset säännökset on vastikään otettu käyttöön direktiivillä 2002/73/EY, jota aletaan soveltaa vasta lokakuussa 2005. Ennen kuin järjestelmää mennään muuttamaan, olisi annettava tilaisuus soveltaa kyseistä direktiiviä käytännössä. Työmarkkinaosapuolten osalta näitä tarkistuksia tuskin voidaan sovittaa yhteen työmarkkinaosapuolten itsenäistä asemaa koskevan perusperiaatteen kanssa. Näin ollen tarkistuksissa 71, 72 ja 81 käytettyä ilmaisua ” varmistettava ” ja tarkistuksessa 73 käytettyä ilmaisua ” on velvoitettava ” ei voida hyväksyä. Ainoastaan tarkistuksen 73 osalta tämä nimenomainen muutos voidaan hyväksyä osittain edellyttäen, että tarkistuksessa käytetty kieli saatetaan vastaamaan tekstissä sitä lähellä olevien kohtien ilmaisuja. Ehdotuksen 22 artiklan 4 kohdan olisi siis kuuluttava seuraavasti: ” Työnantajia on tässä tarkoituksessa kannustettava – – Näiden tietojen olisi sisällettävä – –.” Muuten 22 artiklan 4 kohdan toiseen alakohtaan tarkistuksella 73 ehdotettu uusi kieliasu voidaan hyväksyä, koska sillä täsmennetään jonkin verran niiden tietojen kuvausta, joiden toimittaminen on toivottavaa muttei pakollista. Tarkistuksen 71 osalta viittaus joustavien työjärjestelyjen edistämiseen voidaan hyväksyä merkittävänä toimintakenttänä, jolla työmarkkinaosapuolia kannustetaan ryhtymään toimiin. Tarkistuksen 72 osalta sanamuoto, jolla laajennetaan työpaikkaa koskevaa viittausta, voidaan hyväksyä periaatteessa, mutta se olisi muotoiltava samalla tavoin kuin muissa vastaavissa tapauksissa (ks. esim. kohdat 2.1.26 ja 2.2.1 ) eli seuraavasti ” työpaikoilla, työnsaantimahdollisuuksissa, ammatillisessa koulutuksessa ja uralla etenemisessä ”. Uusi viimeinen virke, jolla luodaan jäsenvaltioille velvollisuus järjestää tiedotuskampanjoita, hylätään, koska tällainen uusi velvoite ylittää uudelleenlaadinnan rajat, eikä se edes kuulu tämän säännöksen yhteyteen. Tarkistuksista 81 ja 102 voidaan hyväksyä sana ” tehokkaita ” sekä laajennettu viittaus työpaikkaan. Jälkimmäisen osalta edellytetään taas samanlaista uudelleenmuotoilua kuin edellä tarkistuksen 72 osalta (” työpaikoilla, työnsaantimahdollisuuksissa, ammatillisessa koulutuksessa ja uralla etenemisessä ”). 2.2.4 Tarkistus 76 Komissio voi hyväksyä muutoksen, jolla tekstiin lisätään sanat ” yksittäisiin tai kollektiivisiin ”, koska sillä selkeytetään ja kevennetään sanamuotoa. Laaja viittaus yksittäisiin ja kollektiivisiin sopimuksiin ja työehtosopimuksiin tekee alkuperäiseen tekstiin sisältyneen viittauksen joihinkin muihin seikkoihin tarpeettomaksi, sillä ne sisältyvät selkeästi näihin uusiin termeihin ja ne voidaan siten poistaa tekstistä. Viittauksella ” osa-aika- tai kokopäivätyöhön ” ja ” ammattinimikkeisiin ” ei ole sijaa luettelossa, jossa listataan syrjinnän lähtökohtana mahdollisesti olevia oikeudellisten sopimusten ja määräysten tyyppejä, eikä sitä sen vuoksi voida hyväksyä. Komissio ei voi hyväksyä sanojen ” tai voidaan julistaa mitättömiksi ” poistamista 24 artiklan b alakohdan lopusta. Ehdotettu sanamuoto poikkeaa aiemmissa tai vastaavissa direktiiveissä (2002/73/EY, 2000/43/EY ja 2000/78/EY) olevasta vakiintuneesta sanamuodosta. Sanamuotojen ” ovat mitättömiä ” ja ” tai voidaan julistaa mitättömiksi ” ero on siinä, että jotkin säännökset on julistettava mitättömiksi viran puolesta, kun taas toisten säännösten osalta tarvitaan valituksen tekijän aloitetta. Yhdenvertaisen kohtelun periaatetta rikkovat yksittäisten sopimusten määräykset jäävät tuomioistuimilta ja muilta viranomaisilta huomaamatta, ellei syrjinnän uhri tee valitusta tai saata asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Riittävä, ja itse asiassa ainoa realistinen vaihtoehto, on antaa kansalaisille tilaisuus (” voidaan julistaa ”) saada tällaiset määräykset mitätöityä. Tarkistuksessa asetettaisiin jäsenvaltioille velvoite havaita omasta aloitteestaan kaikkiin yksittäisiin sopimuksiin sisältyvät kaikki syrjivät määräykset ja julistaa ne mitättömiksi. Tätä velvoitetta on kuitenkin mahdotonta täyttää. Edellä sanottu huomioon ottaen 24 artiklan b alakohdan olisi kuuluttava seuraavasti: ” yksittäisiin tai kollektiivisiin työsopimuksiin tai työehtosopimuksiin, yritysten sisäisiin sääntöihin sekä itsenäistä ammatinharjoittamista ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä koskeviin sääntöihin tai muihin järjestelyihin sisältyvät määräykset, jotka ovat tasa-arvoisen kohtelun periaatteen vastaisia, ovat mitättömiä tai voidaan julistaa mitättömiksi taikka muutetaan; ” 2.2.5 Tarkistus 84 Komissio ei voi hyväksyä kohtana 2 olevaa uutta vanhempainlomadirektiivin tarkistuslauseketta. Kyseinen muutos merkitsisi vanhempainlomadirektiivin asiasisällön muutosta. Kyseinen direktiivi ei ole osa tätä uudelleenlaadintaprosessia ja sisältää lisäksi erilaisen tarkastelua koskevan säännöksen. Lisäksi muutoksesta aiheutuisi vaikeuksia siltä osin kuin on kyse työmarkkinaosapuolten erityisroolista tarkistusmenettelyssä perustamissopimuksen 138 ja 139 artiklan nojalla. Tämän uuden säännöksen 1 kohdan avulla on osa ehdotuksen 3 artiklan 3 kohdan tekstistä siirretty direktiivin lopussa oleviin horisontaalisiin säännöksiin, joiden yhteyteen tämäntyyppiset ”rajoittamatta – – soveltamista” -lausekkeet yleensä sijoitetaan. Komissio voi hyväksyä uudelleensijoittelun periaatteessa, mutta ulottaa tämän perustelun koskemaan 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa kokonaisuudessaan. Niiden ei kyseisen artiklan 1 kohdan poistamisen myötä enää ole tarpeen olla näin näkyvällä paikalla direktiivissä (ks. kohta 2.1.20 edellä). Kyseisten näkökohtien vuoksi 28 a artiklan olisi kuuluttava seuraavasti: ” Suhde yhteisön ja kansallisiin säännöksiin 1. Tämä direktiivi ei vaikuta naisten suojelua, erityisesti raskauden ja äitiyden osalta, koskevien säännösten soveltamiseen. 2. Tämä direktiivi ei vaikuta direktiivien 96/34/EY ja 92/85/ETY soveltamiseen. ” 2.2.6 Tarkistukset 103, 104 ja 105 Näillä tarkistuksilla asetetaan määräajat direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä, tietojen toimittamiselle jäsenvaltioilta komissiolle komission kertomuksen laadintaa varten sekä direktiivin toiminnan uudelleentarkastelulle. Näitä määräaikoja on tarkasteltava yhdessä, koska ne liittyvät kiinteästi toisiinsa ja edustavat täytäntöönpanon ja tarkistusmekanismin eri vaiheita. Direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetettu kahden vuoden määräaika (tarkistus 105) voidaan hyväksyä, koska tämän uudelleenlaadinnan seurauksena voimaan saatettavien muutosten määrä on vähäinen. Ei kuitenkaan riitä, että jäsenvaltioille annettaisiin vain yksi vuosi lisää aikaa raportoida direktiivin soveltamisesta. Noin lyhyessä ajassa ei ole mahdollista kerätä käytännön kokemusta siinä määrin kuin on tarpeen sellaisen kertomuksen laatimiseksi, josta voi olla todellista hyötyä. Kertomusten esittämistä on siksi lykättävä yhdellä vuodella. Tämän vuoksi 31 artiklan 1 kohdan (tarkistus 103) on kuuluttava seuraavasti: ”– – neljän vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta – –”. Ehdotuksen 32 artiklan mukaiselle uudelleentarkastelulle (tarkistus 104) on vastaavasti myös annettava lisäaikaa (”– – kuuden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta – –”). Kyseisten säännösten sanamuodon osalta on otettava huomioon, että konkreettiset päivämäärät lisätään tekstiin direktiivin virallisen antamisen jälkeen. Jotta tämä kävisi selvästi ilmi, päivämääräkohta olisi artiklatekstissä jätettävä tyhjäksi (esim. ” Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle … kuluessa... ” tarkistuksessa 103) ja lisättävä tekstiin vastaava alaviite ” kahden/neljän/kuuden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta ”. Euroopan parlamentin tarkistuksessa 105 hyväksymällä tekstillä poistetaan 33 artiklan 1 kohdasta viittaus vastaavuustaulukkoihin ilman, että tämä kävisi selvästi ilmi tekstistä, koska alkuperäisen ehdotuksen sanamuotoa ei ole jäljennetty oikein. Komissio voi hyväksyä muutoksen, kunhan tekstiin samalla lisätään uusi johdanto-osan 31 kappale (ks. kohta 2.1.32 edellä). 2.3. Tarkistukset, joita komissio ei voi hyväksyä 2.3.1 Tarkistus 3 Tarkistuksella pyritään lisäämään oikeus vanhempainlomaan osaksi johdanto-osan kappaletta, jossa mainitaan sukupuolten tasa-arvoa koskevat Euroopan unionin perusoikeuskirjan määräykset (21 ja 23 artikla). Ehdotettu lisäys viittaa ensinnäkin sellaiseen asiaan, jota ei käsitellä tässä direktiivissä. Toisekseen lisäys ei kuulu tähän johdanto-osan kappaleeseen, jossa pohjimmiltaan on kyse perusoikeuskirjan keskeisistä määräyksistä. Kyseisissä artikloissa ei kuitenkaan mainita vanhempainlomaa, eikä tämänkaltaista väärää vaikutelmaa siis pitäisi luoda. Tarkistusta ei tämän vuoksi voida hyväksyä. 2.3.2 Tarkistukset 12, 13 ja 100 Johdanto-osan 12 ja 13 kappaleen nimenomaisena tarkoituksena on saattaa sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä koskeviin tietoihin liittyvät säännöt vastaamaan niitä sääntöjä, jotka on direktiivissä 2004/113/EY hyväksytty yksityisten vakuutussopimusten osalta. Mutta tällaisten tekijöiden hyväksyttävyyttä koskeva oikeudellinen tilanne ei ole näillä kahdella alalla identtinen. Toisin kuin direktiivissä 2004/113/EY (jossa sallitaan sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö ainoastaan sillä edellytyksellä, että käytössä on asiaankuuluvat ja tarkat tilastotiedot, jotka on koottava, julkaistava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle), näitä johdanto-osan kappaleita vastaavia velvoitteita ei ole kirjattu ehdotuksen artiklaosaan. Euroopan parlamentti hylkäsi tarkistukset, joilla pyrittiin ottamaan käyttöön sama järjestelmä tai jopa kertakaikkisesti kieltämään sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö. Näin ollen näillä johdanto-osan kappaleilla ei ole mitään tarkoitusta. Sama on sanottava tarkistuksesta 100, jossa tunnustetaan tietojen käytön osalta direktiivin 2004/113/EY sääntöjen arvo mutta joka ei liity tämän direktiivin sisältöön. Näitä tarkistuksia ei näin ollen voida hyväksyä. 2.3.3 Tarkistus 29 Tarkistuksessa on poistettu sukupuolisen häirinnän määritelmästä viittaus sanattomaan käytökseen. Ei kuitenkaan voida hyväksyä perustelua, jonka mukaan sanattoman ja fyysisen käytöksen välillä ei ole mitään eroa. Fyysinen käytös voidaan tulkita fyysistä kosketusta edellyttäväksi käytökseksi, johon eivät kuulu esimerkiksi eleet. Nykyinen määritelmä on seurausta Euroopan parlamentin kanssa direktiivin 2002/73/EY tiimoilta käydyistä neuvotteluista ja johdonmukainen direktiivissä 2004/113/EY käytetyn määritelmän kanssa, ja se olisi säilytettävä. 2.3.4 Tarkistus 30 Tarkistuksella pyritään sisällyttämään tekstiin ” uralla etenemisen ” määritelmä. Tarkistusta ei voida hyväksyä. Kyseisen termin tulkinta ei ole aiheuttanut mitään ongelmia, joten määritelmä on tarpeeton. Tekstiin ei saada mitään lisäarvoa määrittelemällä tätä tai muita direktiivin 76/207/ETY soveltamisalaan kuuluvia itsestään selviä käsitteitä, joille ei ole olemassa tai ehdotettu määritelmää (” työnsaantimahdollisuudet ”, ” ammatillinen koulutus ” ja ” työolot ”). 2.3.5 Tarkistus 36 Tarkistuksella pyritään muuttamaan EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdassa määritelty mahdollisuus toteuttaa positiivisia toimia jäsenvaltioiden velvollisuudeksi ja lisätään esimerkkejä aloista, joilla tällaisia toimia on toteutettava. Lisäksi tarkistuksessa käytetyllä uudella sanamuodolla korvataan viittaus ” työelämään ”. EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdassa tehdään erittäin selväksi se, että positiiviset toimet ovat sallittuja mutteivät pakollisia. Jos primäärioikeudessa annetaan jäsenvaltioille harkintavaltaa, samaan artiklaan pohjautuvassa sekundäärilainsäädännössä ei voida asettaa perustamissopimuksen tekstiä pidemmälle meneviä velvoitteita. Sentyyppinen kauaskantoinen asiasisällön muutos ylittäisi lisäksi sen, mitä uudelleenlaadinnan yhteydessä voidaan tehdä. Mitä tulee lastenhoitoa koskevaan viittaukseen, tämän työhön ja ammattiin rajoittuvan direktiivin soveltamisalaan ei kuulu lastenhoito paitsi niissä verrattain harvoissa tapauksissa, joissa työnantaja tarjoaa lastenhoitopalveluja. Mutta näissäkään tapauksissa kohtuuhintaisen lastenhoidon ja muiden huollettavina olevien henkilöiden hoidon tarjoamisen edistämistä ei voida pitää 141 artiklan 4 kohdassa määriteltynä positiivisena toimena, jos etuuskohtelu myönnetään nimenomaisesti jommankumman sukupuolen edustajille. Tämän muutoksen säilyttäminen saattaisi siten hämärtää positiivisten toimien merkitystä. Tarkistuksen loppuosan uuden sanamuodon osalta voidaan todeta, ettei ole suositeltavaa ottaa käyttöön uutta terminologiaa artiklassa, jossa vain viitataan erilaista sanamuotoa käyttävään perustamissopimukseen. Toisin kuin termi ” työpaikka ”, jota täydennettiin useissa direktiivin osissa (ks. kohdat 2.1.26 ja 2.2.1 ), viittaus 141 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun ” työelämään ” on riittävän laaja ilman, että sitä olisi vielä erikseen selvennettävä. Näin ollen alkuperäisen ehdotuksen 14 artikla olisi muutettava uuteen kohtaan 3 a artiklaksi (ks. kohta 2.1.21 edellä) tekemättä mitään muutoksia sen sanamuotoon. 2.3.6 Tarkistus 53 Tarkistuksella on täydennetty tekstiä ja pyritty hiomaan kuvausta yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltamisesta työnsaannissa ja uralla etenemisessä. Uudella terminologialla ei ole mitään lisäarvoa, se vain esittäisi samat asiat kahteen kertaan ja rasittaisi ja sekoittaisi kohdan sanamuotoa lisää. Komissio ei tämän vuoksi voi hyväksyä tarkistusta. 2.3.7 Tarkistus 63 Tarkistuksella lisätään sana ” oikeuskeinot ” korvauksia ja hyvityksiä käsittelevään säännökseen ja lisätään teksti, jonka mukaan näitä oikeuskeinoja on oltava käytettävissä ” tapauksissa, joissa velvoitteita ei tämän direktiivin tarkoittamassa merkityksessä ole täytetty ”. Uusi teksti ei lisää ehdotukseen mitään uutta, ja sen sanamuoto on varsin epäselvä ja tarpeeton. Viittaus tähän sääntöön, jota sovelletaan tapauksissa, joissa direktiiviä on rikottu, on tarpeeton, koska tekstissä viitataan jo ennestään hyvitykseen ” sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä aiheutuneista ” menetyksistä ja vahingoista. Käsitteen ” oikeuskeinot ” käyttö ja korvausten ja hyvitysten mainitseminen esimerkkeinä tällaisista oikeuskeinoista loisi lisäksi sen väärän vaikutelman, että jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön muita oikeuskeinoja kuin korvauksen ja hyvityksen, vaikka nämä ovat ehdottomia. Ongelma vastaa tapausta, jota käsiteltiin tarkistuksen 24 osalta (ks. kohta 2.2.2 edellä). 2.3.8 Tarkistus 67 Tarkistuksella lisätään tietojenvaihto Euroopan tasa-arvoinstituutin kaltaisten eurooppalaisten elinten kanssa tasa-arvoa edistävien elinten tehtäviin. Ei ole suositeltavaa viitata Euroopan tasa-arvoinstituuttiin, joka on ainoa mieleen tuleva mahdollinen eurooppalainen elin tässä yhteydessä, koska instituuttia ei ole vielä olemassa, ja sen lopullinen muoto ei vielä tässä vaiheessa ole tiedossa. 2.3.9 Tarkistus 86 Käsitteen ” työpaikka ” laajentamista, joka voidaan hyväksyä lukuisissa muissa tarkistuksissa (ks. esim. kohdat 2.1.26 ja 2.2.1 ), ei voida hyväksyä 30 artiklan osalta. Tässä nimenomaisessa yhteydessä työpaikka mainitaan paikkana, jossa direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattava lainsäädäntö on annettava tiedoksi työntekijöille, jotta he tuntisivat oikeutensa. Työnsaanti- ja koulutusmahdollisuudet ja uralla eteneminen eivät sijaitse jossakin tilassa – niissä ei voida levittää tietoa. 3. PÄÄTELMÄ Komissio muuttaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla ehdotustaan edellä kuvatun mukaisesti. [1] KOM(2004) 279 lopullinen. [2] EUVL C 157, 28.6.2005, s. 83.