•kv-tt A * 
it * 
*0* EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 18.10.1995 
KOM(95)489 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN NÄKYMISTÄ TUTKIMUKSEN JA 
TEKNOLOGISEN KEHITTÄMISEN ALALLA 

SISÄLLYSLUETTELO 
TIIVISTELMÄ III 
1. Johdanto 1 
2. Muutokset ja haasteet 2 
2.1 Uusi kansainvälinen tilanne 2 
2.2 Muutokset TTK-olosuhteissa 4 
2.3 Maailmanlaajuiset haasteet 21. vuosisadalla 4 
3. Tavoitteet ja pääperiaatteet 5 
3.1 Pääperiaatteet 5 
3.2 Erityiset tavoitteet 5 
4. Käytettävissä olevat välineet 9 
5. Läheisyyspolitiikan tärkeimmän osa-alueet 10 
6. Kahdeksan toimintalinjaa 10 
6.1 Vuoropuhelu tutkimuksen ja teollisuuden välillä 10 
6.2 TTK-politiikan ulospäin suuntautuvan ulottuvuuden vahvistaminen 11 
6.3 TTK-yhteistyön edistäminen erityisten hankkeiden yhteydessä 11 
6.4 Vähiten kehittyneiden maiden tarpeisiin mukautettu asioiden 
tärkeysjärjestys 11 
6.5 Entistä tehokkaampi viestintä kolmansien maiden kanssa 11 
6.6. Muiden Euroopan unionin varojen käyttö TTKihon . 11 
6.7 Uusi Välimeren aluetta koskeva aloite 11 
6.8 Tuki Keski- ja Itä-Euroopan liittymistä edeltävälle vaiheelle 12 
7 <=v 
LIITE 13 
KANSAINVÄLINEN TTK-YHTEISTYÖ: 
LÄHESTYMISTAPOJEN KESKINÄINEN TÄYDENTÄVYYS JA ALUEITA KOSKEVA 
POLITIIKKA 
I Lähestymistavat 13 
A. Maailmanlaajuinen lähestymistapa: kilpailukyvyn lisääminen T&T-yhteistyön 
avulla 13 
B. Alueellinen lähestymistapa: keinot kohdennettujen parannusten tekemiseksi 
T&T:n alalla 14 
C. Kahdenvälinen lähestymistapa: erityisten T&T-suhteiden muotoileminen . 15 
D. Monenvälinen lähestymistapa: valikoitu T&T-osallistuminen 15 
E. Johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys muiden EU:n politiikkojen 
kanssa 16 
F. Yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa ja muilla eurooppalaisilla yhteistyö­
foorumeilla 17 
G. Seuranta ja arviointi 18 
II Unionin T&T-yhteistyönäkymät kumppaneiden kanssa 18 
A. Eurooppa ja sen naapurimaat 18 
A.l. Keski-Eurooppa ja Baltian maat 19 
A.2. Uudet itsenäiset valtiot 20 
A.3. Välimeren alueen kumppanimaat 22 
B. Pitkälle teollistuneet maat 23 
C. Kehitysmaat 23 
D. Nousevan talouselämän maat - uudet teollistuneet maat 25 
E. Kansainväliset järjestöt ja hallitusten väliset järjestöt 26 
LYHENTEET 27 
II 1b 
TIIVISTELMÄ 
Tässä komission tiedonannossa esitellään kansainvälisen tieteellisen yhteistyöpolitiikan yleiset 
. uuntaviivat tuleviksi vuosiksi. Edellinen tiedonanto tästä aiheesta annettiin vuonna 1990. Sen 
jälkeen on tapahtunut merkittävää kehitystä: 
* sopimuksella Euroopan unionista on luotu yhteisön uusi sääntely, 
* kansainvälisissä suhteissa on tapahtunut kehitystä, ja 
* tiedepolitiikan kansainväliset olosuhteet ovat muuttuneet. 
Viimeaikaisten nopeiden geopoliittisten muutosten keskeisin sisältö on aikaisempien poliittisten 
ryhmittymien hajoaminen, mikä tapahtui kommunismin murenemisen ja uusien kehitysmaiden 
nopean teollisuuskehityksen kautta. Tässä tilanteessa EU:lia on entistä suurempi vastuu 
varmistaa vakaa kehitys entistä laajemmassa Euroopassa. Tätä taustaa vasten tieteellinen 
yhteistyö on yksi tärkeä tekijä, joka auttaa erityisesti parantamaan taloudellisia kehitys­
mahdollisuuksia kaikkien osapuolien yhteiseksi eduksi. 
Uudet teknologiat helpottavat tutkimustoiminnan hajasijoitusta, mikä lisää merkityksellisen 
etäyhteistyön mahdollisuuksia. Kaupan vapautuessa kilpailukyvyn paineet kasvavat. 
Eurooppalaiset pelkäävät menetyksiä matalapalkkaisen talouselämän maille, millä saattaisi olla 
vakavia työllisyysvaikutuksia. Toisaalta nousevat markkinat tarjoavat uusia mahdollisuuksia. 
Tulevan kansainvälisen TTK-politiikan avaintehtävä on näin ollen luoda myönteinen tasapaino 
yhteistyön ja kilpailun välille. Maailmanlaajuinen tieteen ja teknologian alan yhteistyö ja riskien 
ja panosten jakaminen on myös tarpeen 21. vuosisadan suuriin haasteisiin vastaamiseksi. 
Euroopan unionin kansainvälisen tieteen ja teknologisen kehittämisen yleistavoitteet ja 
-periaatteet ovat: 
* Euroopan kilpailukyvyn lujittaminen ja teknologioiden kehittäminen tulevaisuuden 
markkinoita varten, 
* tieteen ja teknologian alan kumppanuuden kehittäminen eurooppalaisten naapureiden 
kanssa, 
* vastuunjakaminen ja tutkimuksen ja teknologian kehittäminen 21. vuosisadan suurien 
ongelmien ratkaisemisessa, 
* TTK:n edistäminen kestävän taloudellisen kehityksen edistämiseksi kehitysmaissa, 
* tiedettä ja teknologiaa koskevien tietojen jakaminen ja megatieteiden ja 
huipputeknologian kehittäminen. 
Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa noudattamalla seuraavia toisiaan täydentäviä 
lähestymistapoja TTK-yhteistyössä: 
maailmanlaajuinen lähestymistapa yksittäisiin puiteohjelmiin osallistumisen osalta EU:n 
kilpailukyvyn edistämiseksi, 
alueellinen lähestymistapa kohdennettujen tieteen ja teknologian alan parannusten 
toteuttamiseksi valituilla maantieteellisillä alueilla 
kahdenvälinen lähestymistapa tieteen ja teknologian alan suhteiden kehittämiseksi 
tiettyjen maiden kanssa, 
III 
/ <S 
monenvälinen lähestymistapa yhteisön tieteen ja teknologian alan yritysten osalta koko 
maailman tasolla. 
Näitä lähestymistapoja vahvistavat johdonmukaisuus ja täydentävyys muiden EU:n politiikkojen 
kanssa, entistä tehokkaampi yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa ja näiden lähestymis­
tapojen tulosten kehittymisen tarkka seuranta ja arviointi. 
Erityisesti korostetaan lyhyen ia keskipitkän aikavälin toimintaa: 
1. Teollisuuden osallistumisen lisääminen kansainvälisen tieteen ja teknologian yhteistyön 
yhteydessä 
2. TTK-politiikan ulospäin suuntautuvan ulottuvuuden korostaminen 
3. Yhteistyön edistäminen maailmanlaajuisten aloitteiden yhteydessä 
4. Vähiten kehittyneiden maiden tarpeiden tyydyttäminen 
5. Yhteisön edustustojen merkityksen vahvistaminen kansainvälisen TTK-yhteistyön alalla 
6. Ulkopuolisen EU-rahoituksen käyttäminen TTK:hon 
7. Lisärahoitus Välimeren alueelle uudistetusta neljännestä puiteohjelmasta 
8. Lisärahoitus Keski- ja Itä-Euroopalle liittymistä edeltävän vaiheen tukemiseksi ja 
ydinturvallisuustutkimuksen edistämiseksi uudistetusta neljännestä puiteohjelmasta ja 
EURATOMin puiteohjelmavaroista. 
IV 1^ 
KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN NÄKYMÄT 
TUTKIMUKSEN JA TEKNOLOGISEN KEHITTÄMISEN ALATTA 
Johdanto 
Euroopan unionin kansainvälisissä tieteellisissä suhteissa on tapahtunut merkittävää 
kehitystä viime vuosina, mikä on johtunut osittain unionin maantieteellisessä lähi­
ympäristössä tapahtuneista suurista mullistuksista, talouden globalisaatiosta ja 
syntymässä olevasta tietoyhteiskunnasta. 
Tutkimuksen ja teknologian kansainvälinen yhteistyöpolitiikka on ensiksikin unionin 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) politiikan olennainen osa. Sen avulla 
on näin ollen pyrittävä vahvistamaan Euroopan talouden kilpailukykyä ja asemaa 
kansainvälisessä kaupassa ja edistämään uusien työpaikkojen luomista unionin 
alueella. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tämän politiikan on tuettava 
täysivaltaisesti unionin yritysten innovaatiokykyä, vahvistettava unionin tieteellistä ja 
teknistä perustaa ja edistettävä Euroopan kykyä seurata teknologian mahdollisuuksia 
kolmansissa maissa. Toisaalta yhteistyöpolitiikan tavanomaisten toimintamallien 
mukaisesti tässä politiikassa on otettava mahdollisimman hyvin huomioon 
yhteistyökumppanien tarpeet ja ensisijaiset tavoitteet. Kansainvälisen TTK-
yhteistyöpolitiikan on näin ollen oltava osapuolien yhteisen edun mukaista. 
Välittöminä toimina kolmannen puiteohjelman ulkopuolella Euroopan unioni aloitti 
Euroopan parlamentin voimakkaalla tuella uusia erityistoimintoja1 TTK-yhteistyön 
alalla Keski- ja Itä-Euroopasta, kehitysmaista ja nousevan talouselämän maista 
olevien kumppaneiden kanssa. Ne yhdessä sisällytettiin erityisen neljännen puiteohjel­
man kansainväliseen yhteistyöohjelmaan (INCO). Lisäksi päätettiin valikoiden avata 
muita erityisiä TTK-ohjelmia2 ja solmittiin kahdenvälisiä TTK-yhteistyösopimuksia. 
Samanaikaisesti TTK:sta tuli tärkeä tekijä ulkopolitiikan eri välineiden joukossa. 
Vaikka on vielä liian varhaista antaa mitään yksityiskohtaista arviota 
yhteistyötoimista, sillä neljännen puiteohjelman toimet ovat vasta alkaneet, on 
kuitenkin tarpeen luonnostella selkeä ja tarkka toimintaohjelma tuleville vuosille. 
TTK-investointeja käytetään nykyään entistä enemmän laajoissa kansainvälisissä 
yhteyksissä. Tämän vuoksi neljänteen puiteohjelmaan sisältyvää kansainvälistä 
yhteistyötoimintaa on laajennettu ja monipuolistettu. Neljännen puiteohjelman 
taloudellisia voimavaroja on kuitenkin huomattavasti vähennetty aikaisempiin vuosiin 
verrattuna.3 Tämä ristiriitainen tilanne vaatii strategisia valintoja: tehokasta 
hallinnointia, johdonmukaisuutta ja keskinäistä täydentävyyttä muiden EU:n varojen 
kanssa sekä entistä tehokkaampaa yhteensovittamista yksittäisten jäsenvaltioiden 
politiikkojen kanssa. 
PECO, COPERNICUS, INTAS, ks. KOM (94) 420 lopull. 
Yhteistyökumppani! Keski- ja Itä-Euroopan maista voivat osallistua kaikkiin neljännen 
puiteohjelman erityisohjelmiin ja kumppanit muista kolmansista maista niihin ohjelmiin tai 
ohjelmien osiin, jotka ovat avoimia yhteistyölle neuvoston päätöksessä 94/763/EY annettujen 
osallistumista koskevien määräysten mukaisesti. 
Noin 50 "/<> Keski- ja Itä-Euroopan ja noin kolmannes kehitysmaiden osalla. 
i e 
2. Muutokset ja haasteet 
2.1 Uusi kansainvälinen tilanne 
Komission viimeisimmän tästä aiheesta neuvostolle 13 päivänä kesäkuuta 1990 
antaman tiedonannon4 jälkeen kansainvälinen tilanne on muuttunut perinpohjaisesti, 
mikä on vaikuttanut merkittävästi myös Euroopan unionin kansainväliseen tieteellisen 
yhteistyön politiikkaan. Nämä muutokset tarkoittavat EU:n kansainväliselle T&K-
politiikalle sekä haasteita että mahdollisuuksia. 
* Ensimmäinen muutos: Euroopan manner itäblokin hajottua 
Keski- ja Itä-Euroopan valtiot sekä Baltian maat ovat itsenäistyttyään jälleen 
riippumattomia, ja ne ovat luoneet itselleen demokraattiset oikeusjärjestykset, mutta 
samalla Jugoslavian liittovaltio on hajonnut ja uusia itsenäisiä valtioita on syntynyt 
entisen Neuvostoliiton alueelle. Näillä mullistuksilla on huomattavia vaikutuksia 
Euroopan unioniin ja sen tieteen alan yhteistyöpolitiikkaan. 
Yksi syy on se, että monet näistä valtioista kääntyvät katseensa unioniin päin. Niiden 
kaupankäynnin suunta on jo laajalti kääntynyt idästä länteen. Yhteisö on jo 
kehittänyt liittymistä edeltävän ajan strategian näiden assososioituneiden maiden 
odotusten täyttämiseksi. Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö EU:n kanssa on 
osatekijä siirtymisessä kohti integraatiota, ja sitä voidaan käyttää molempien 
osapuolien yhteisen edun edistämiseksi. 
Toisaalta näiden maiden kokemat laaja-alaiset muutokset, erityisesti erittäin nopea 
siirtyminen keskusjohtoisesta taloudesta markkinatalouteen, ovat kiistatta vaikuttaneet 
niiden tutkimusmahdollisuuksiin, jotka suuntautuvat entistä enemmän uusien 
teollisuuden tarpeiden tyydyttämiseen. 
Kolmanneksi näiden maiden suuret saasteongelmat, jotka niiden on ratkaistava 
vähäisin voimavaroin, tulevat vähitellen ilmi. Näillä ongelmilla voi olla suoria 
vaikutuksia Euroopan unioniin, olipa kyseessä sitten merialueiden, pohjaveden, jokien 
tai ilman pilaantuminen tai tietyt ydinvoimalaitoksiin liittyvät riskit. 
* Toinen muutos: Välimeren alue 
Israelin ja PLO:n allekirjoittama rauhansopimus on vähentänyt aseellisen selkkauksen 
vaaraa Lähi-Idässä, mutta miltei kaikilla Välimeren eteläisen ja itäisen rannikon 
mailla on ongelmia. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston lausunnon 
mukaisesti rauhan, pysyvyyden ja hyvinvoinnin aikaansaaminen Välimeren alueella 
on yksi Euroopan unionin tärkeimmistä tehtävistä. Joillakin alueen ongelmilla, 
esimerkiksi veden pilaantumisella on suora vaikutus alueen väestöön ja sen 
toimintaan. Alueen lisääntynyt kuivuus on lisännyt ongelmia: veden puutteesta on 
tullut vakava ongelma, joka vaatii laajennettuja tutkimustoimia. 
Komission tiedonanto neuvostolle tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä kolmansien 
maiden kanssa, KOM(90) 256 lopull, 13.6.1990 
Unioni ei voi myöskäiin olla ottamatta huomioon väestönkasvun ja taloudellisten 
vaikeuksien välisen ristiriidan epäsuoria seurauksia niiden maahanmuuttoon 
kohdistuvien vaikutuslen osalta. 
On unionin oman edun mukaista vahvistaa tieteellistä yhteistyötä, jonka tarkoituksena 
on auttaa eteläisen Välimeren maita hallitsemaan kehitystään ja edistää tällä tavoin -
vaikkakin vaatimattomasti - pysyvyyden aikaansaamista tällä alueella. 
Kolmas muutos: kolmannen maailman monipuolistuminen 
Viime aikoina Aasian uusien teollistuneiden maiden kasvu on kiihtynyt ja monien 
Latinalaisen Amerikan maiden talous on jälleen elpynyt. Suurin osa näistä maista 
onkin nyt tilanteessa, jolle on luonteenomaista merkittävä teollinen ja kaupallinen 
dynaamisuus ja toisaalta jatkuva ja merkittävä jälkeenjääneisyys yhteiskunnan, 
ympäristön ja terveydenhuollon alalla. 
On tullut selväksi, että Euroopan teollisuuden on välttämätöntä aloittaa TTK-
yhteistyö näiden maiden kanssa. Euroopan teollisuuden on päästävä näille uusille 
markkinoille jo TTK-vaiheessa, minkä vuoksi sen olisi käytettävä hyväksi kaikki 
tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien tarjoamat uudet 
mahdollisuudet, jotta nämä maat saataisiin osallistumaan tutkimuksen 
kumppanuushankkeisiin. 
Tällaiset muutokset ovat kuitenkin omiaan korostamaan muiden kolmannen 
maailman maiden väliinputoajan asemaa. 
Taloudellisten vaikeuksien, aliravitsemuksen ja kuivuusongelmien lisäksi näitä 
maita uhkaa uusien tai uudelleen puhkeavien kulkutautien vaara.Vaikka tilanne 
paikan päällä on usein vaikea, suunnattu tieteellinen yhteistyö näiden maiden 
kanssa on edelleen yhtä tärkeää kuin ennenkin, sillä nämä maat ovat osoittaneet 
olevansa entistä pystyvämpiä käyttämään hyväkseen TTK-lähestymistapoja. 
On niin ikään välttämätöntä saada vähiten kehittyneet maat osallistumaan 
syntymässä olevaan maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan, millä voidaan estää 
näiden maiden ja kehittyneiden talouksien välisen juovan kasvaminen entisestään. 
Kansainvälisten muutosten olennaisimmat seikat voidaan tiivistää seuraavasti: 
Kommunistisen Itäblokin hajoaminen ja useiden kehitysmaiden taloudelliset 
parannukset ovat merkittävästi monipuolistaneet aikaisempaa "kolmannen 
maailman" käsitettä ja johtaneet siihen, ettei maailma ole enää jakautunut 
kolmeen "blokkiin".Myös maiden sisällä tapahtuu monipuolistumista, kun 
taloudellisesti vähemmän kehittyneet maat perustavat hupputeknologian 
tutkimuslaitoksia voidakseen osallistua kansainväliseen yhteistyöhön, vaikka ne 
samanaikaisesti edelleen tarvitsevat kehitysapua. 
2.2 Muutokset TTK-oIosuhteissa 
Teknologisen innovaation jaksot lyhenevämaailmanlaajuisessa taloudessa. 
Kilpailukykyyn kohdistuvat paineet kasvavat maailmankaupan vapautumisen 
lisääntyessä GATTin/WTO:n kautta.' Nousevan talouselämän maat mataline 
palkkatasoineen kilpailevat nykyään pitkälle teollistuneiden maiden kanssa 
teollisuustilasta. Kansakuntien taloudelliset tulokset ja niiden asema koko 
maailman käsittävällä paremmuuslistalla muuttuvat tämän kehityksen mukaisesti. 
Erityisesti Euroopan teollisuus ja edistyneet palvelut ovat vaarassa menettää 
suhteellisen kilpailukykynsä, millä olisi vakavia vaikutuksia työllisyyteen. Toisaalta 
uudet nousevat markkinat muilla alueilla tarjoavat uusia mahdollisuuksia. 
Ensiksi on mainittava uusi lähestymistapa yhteistyöhön muiden teollisuusmaiden 
kanssa, joka perustuu vastavuoroiseen mahdollisuuteen saada käyttöön toisen 
osapuolen tutkimustulokset. Tähän mennessä Itävallan ja Kanadan kanssa tehdyt 
kahdenväliset sopimukset antavat EU:n teollisuudelle uusia mahdollisuuksia ja 
omalta osaltaan vahvistavat sen T&K-perustaa. 
Toiseksi tiede ja teknologia ovat usein innovaatioprosessin käynnistäjiä, joten 
useat nousevan talouden maat investoivat enemmän tieteeseen ja teknologiaan. 
Tämän vuoksi huippukeskuksia on kehittynyt eri puolille maailmaa. Vaikka 
tärkeät TTK-keskukset keskittyvät yhä niin kutsutun triadin alueelle, on olemassa 
vahvistuva suuntaus tieteen ja teknologian infrastruktuurin entistä 
merkittävämpään hajautumiseen ja hajasijoitukseen. 
Tieto- ja viestintäteknologioiden lisääntynyt soveltaminen on helpottanut tätä 
lisääntyneen hajasijoituksen ja tiedon levittämisen suuntausta. Monet toiminnot, 
jotka oli aikaisemmin mahdollista toteuttaa vain olemalla fyysisesti paikalla ja 
toteuttamalla yhteistyötä organisoiduissa tutkimuskeskuksissa, voidaan nykyisin 
toteuttaa vaihtamalla tietoja eri paikoista tietokoneverkkojen välityksellä. 
Tietoyhteiskunnan kehitys edistää hedelmällisen etäyhteistyön mahdollisuuksia. 
Miten voidaan parhaiten hyötyä kansainvälisestä TTK-yhteistyöstä kaupallisten 
kilpailijoiden kanssa, ja miten sillä voidaan tehokkaimmin parantaa EU:n 
työllisyystilannetta? Kansainvälisen TTK:n kannalta keskeinen kysymys kuuluu: 
Miten määritellään hyödyllisin suhde yhteistyön ja kilpailun välillä? 
2.3 Maailmanlaajuiset haasteet 21. vuosisadalla 
Jotkut tärkeät ongelmat, jotka ovat kansainvälisen TTK-yhteistyön asialistalla vielä 
21. vuosisadalla, liittyvät ympäristöön6, kuten esimerkiksi maailmanlaajuinen 
ilmastomuutos, aavikoituminen, maanjäristysten aiheuttamien vahinkojen torjumi­
nen, ilman ja veden pilaantuminen, luonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen, 
ydinsuojelu ja lisääntynyt ultraviolettisäteily. Ympäristöuhkien tutkimus liittyy usein 
uusiin teollisiin lähestymistapoihin. 
Yksi näillä foorumeilla käytyjen neuvottelujen tulos on mahdollisuus myöntää avustusta 
tutkimustoimintaan tietyissä määritellyissä olosuhteissa. 
Vertaa asialistaa 21 ja muita UNCEDin Rion konferenssin seurantatoimia, joihin sisältyy 
huomattavia tutkimustehtäviä, joihin EY on osallistunut. 
Esimerkiksi puhtaiden liikenneteknologioita ja liikenteen tarpeita ohjaavia 
politiikkoja koskeva TTK voisi samalla parantaa Euroopan teollisuuden 
kilpailukykyä kasvavilla kansainvälisillä markkinoilla ja maailmanlaajuista 
ympäristöä. Tutkimusyhteistyö voi usein olla ensimmäinen askel kohti teollista 
yhteistyötä. 
Suuntaus kohti entistä tiiviimpää maailmanlaajuista yhteistyötä T&T-alalla johtuu 
yleisestä tarpeesta jakaa kustannuksia, teknisiä ja inhimillisiä voimavaroja sekä 
suurten TTK-innovaatioiden riskejä 21. vuosisadalla. Yhteisen yhteistyön alueita 
nk. "megatieteissä" ovat bioteknologia, astronomia, syväkairaus, avaruus, 
hiukkasfysiikka ja säteilynlähteet. 
3. Tavoitteet ja pääperiaatteet 
TTK-toiminta yhteisön tasolla toteutetaan Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 130 f artiklan mukaisesti. Sen tavoitteet ovat seuraavat: 
* vahvistaa yhteisön teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä ja 
* tukea EU:n muita politiikkoja. 
Nämä suhteellisen yleiset tavoitteet sisältyvät kolmansien maiden kanssa tehtävän 
kansainvälisen T&T-yhteistyön järjestelmään. Jotta kansainvälinen yhteistyö olisi 
menestyksellistä ja kestävää ja pystyisi tuottamaan entistä laajempaa hyötyä, sen 
on ennen kaikkea oltava TTK-kumppaneiden yhteisten etujen mukaista ja 
tuotettava niille tieteellistä ja teknistä hyötyä. 
3.1 Pääperiaatteet 
Ensimmäinen periaate on toissijaisuusperiaate. Yhteisön kansainvälisen tieteellisen 
yhteistyön politiikka ei pyri korvaamaan jäsenvaltioiden omia politiikkoja. Sen on 
pyrittävä luomaan Euroopalle edellytykset reagoida yhdenmukaisesti kolmansissa 
maissa esitettyyn yhteistyöhalukkuuteen tai kansainvälisen tilanteen asettamiin 
vaatimuksiin jäsenvaltioiden keskinäisen yhteistyön perusteella. 
Toinen periaate on johdonmukaisuus yhteisön muun politiikan kanssa. Tieteellisen 
ja teknologisen tutkimuspolitiikan olennaisena osana kansainvälisen tieteellisen 
yhteistyön on oltava yhteensopiva unionin ulkopolitiikan tavoitteiden kanssa. 
Kolmas periaate on tehokkuus voimavarojen hajaantumisen ja rahoituksen 
liiallisen jakamisen estämiseksi ja toteutettujen toimenpiteiden jatkuvuuden 
takaaminen. 
3.2 Erityiset tavoitteet 
Mainittujen periaatteiden soveltaminen edellyttää seuraavien kansainvälisen 
tieteellisen yhteistyön erityisten tavoitteiden noudattamista: 
1. Euroopan kilpailukyvyn lujittamiseksi tieteellisen ja teknologisen 
tietopohjan on hyödyttävä yhteistyöstä sellaisten kumppaneiden kanssa, 
joilla on ulkomainen tiede- ja leknologiatausta. Ulkomaisten kumppaneiden 
hyväksyminen Euroopan TTK-yhleistyömalliin ja eurooppalaisten 
tutkimuskeskusten osallistuminen kolmansien maiden TTK-toimintaan 
helpottaa pääsyä muualla saatuihin tieteen ja teknologian tuloksiin sekä 
lisäksi yhteisesti kehitettyjen teknologioiden pääsyä ulkomaisille 
markkinoille. Uusia mahdollisuuksia syntyy tiede- ja tekno-
logiayhteenliittymien valmistellessa tulevaa teollista ja taloudellista 
kumppanuutta. 
2. Tulevan ajanjakson aikana olisi vahvistettava Euroopan aluetta kasvavassa 
maailmanlaajuisessa kilpailussa ja lisättävä yhteenkuuluvuutta myös muuten 
kuin ainoastaan nykyisten jäsenvaltioiden välillä. EU:n tarkoituksena on 
auttaa Keski-Euroopan ja Baltian alueen assosioituneita maita 
saavuttamaan kilpailukykyinen taso. Laajemman yhteenkuuluvuuden 
edistämiseksi tällä alueella uusia itsenäisiä valtioita ja Välimeren alueen 
naapureita sekä Euroopassa että Euroopan läheisyydessä rohkaistaan 
osallistumaan Euroopan TTK-toimintaan niiden erityistarpeiden ja 
erityisten mielenkiinnon kohteiden mukaisesti. 
3. Muiden EU:n politiikkojen tukemiseksi T&T:n on omalta osaltaan 
autettava ratkaisemaan maailmanlaajuisia ongelmia ja kohdattava tulevien 
vuosikymmenien haasteita. Yhteisissä pyrkimyksissä käytetään tehokkaasti 
hyväksi inhimillisiä, teknisiä ja taloudellisia voimavaroja. Monenvälisen 
yhteistyön ensisijaiset aiheet muodostetaan tavoitteista kuten 
maailmanlaajuinen kestävä kehitys, entistä puhtaampi ja terveellisempi 
ympäristö ja entistä tasapuolisemmat yhteiskunnat, joiden välillä on 
rauhanomaiset suhteet. Keskeisiä kysymyksiä ovat ympäristönsuojelu, 
väestönkasvu, ylikansalliset terveysongelmat, puhtaan veden saanti, 
energialähteiden kestävä käyttö ja liikenne ja viestintä (mukaan lukien 
tietoyhteiskunta). 
4. Kehitysmaiden entistä parempi pääsy tutkimus- ja kehitystoimintaan ja sen 
tuloksiin on tulossa aikaisempaa tärkeämmäksi, koska se tunnustetaan 
kehitystä nopeuttavaksi välineeksi. Näissä maissa sijaitsevat T&T-laitokset 
antavat maille yhä useammin mahdollisuuden suorittaa tutkimustyötä omien 
tarpeidensa perusteella, mikä on hyödyksi niiden talouselämälle. Koulutettu 
tutkimus- ja kehityshenkilöstö voi näin jäädä kotimaahan ja tehdä 
yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa. Pitkällä aikavälillä TTK-yhteistyö 
vahvistaa suhteita ja johtaa entistä tasapainoisempaan kumppanuuteen. 
Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla tukee Euroopan unionin muita 
politiikkoja, kuten ulkosuhteita (yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa, 
yhteistä talouspolitiikkaa, kehitysyhteistyöpolitiikkaa) ja taloudellista 
yhteistyöpolitiikkaa kolmansien maiden kanssa. 
5. Kansainvälisen TTK-yhteistyön olennaisiin tavoitteisiin kuuluu myös 
kansainvälisen ulottuvuuden tarjoaminen Euroopan TTK-yhteisöille. 
Yhteydet ja tietojen vaihto muiden tutkijoiden kanssa on välttämätöntä 
unionin TTK:Ile sekä strategisilla aloilla että maailmanlaajuisissa kysymyk­
sissä. On tärkeätä edistää pääsyä uutta kehitystä tutkiviin ryhmiin ja 
yhteisöihin ja luoda yhteyksiä korkeatasoisen TTK:n välille. 
Yhteenvetona voidaan todeta, että EU:n kansainvälisen TTK-yhteistyön erityiset 
tavoitteet ovat seuraavat: 
* vahvistaa Euroopan kilpailukykyä ja kehittää teknologioita tulevaisuuden 
markkinoita varten 
* kehittää T&T kumppanuutta EU:n naapureiden kanssa 
* jakaa vastuuta ja toteuttaa TTK toimintaa 21. vuosisadan suurimpien 
ongelmien ratkaisemiseksi 
* edistää TTK:ta kestävän taloudellisen kehityksen edistämiseksi kehi­
tysmaissa 
* jakaa T&T-tietoja ja edistää megatieteitä ja huipputeknologiaa. 
Esimerkkejä TTK-toimista kansainvälisen yhteistyön alueella: 
* Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa toteutettu maanjäristysten 
todennäköisyyttä arvioiva hanke tutkii Pannonian aluetta, jolla sijaitsevat neljä 
entisen Neuvostoliiton ensimmäisen sukupolven ydinvoimalaa. Tähän geologiseen 
tutkimuksen osallistuvat tutkimuskumppanil ovat Italiasta, Unkarista, Tsekin 
tasavallasta, Romaniasta, Slovenian tasavallasta ja Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta. 
* Kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen (ISTC) puitteissa on aloitettu 
hanke, jonka tarkoituksena on käyttää korkealämpötilaista rakettiteknologiaa 
erittäin toksisten aineiden hajoittamiseen ja neutraloimiseen. Hanke antaa miltei 
70 entiselle aselulkijalle ja -insinöörille mahdollisuuden käyttää korkeatasoisia 
taitojaan ja asiantuntemustaan teollisesti hyödyllisiin tarkoituksiin. Rahoituksesta 
huolehtivat samalla rahoitusosuudella EU, Amerikan Yhdysvallat ja Japani, ja 
tutkimuskumppanil ovat Venäjän federaatiosta ja Saksasta. 
* A VICENNE-aloite kohdistuu maantieteellisesti kahteentoista EU:n 
ulkopuoliseen Välimeren maahan erityisesti vesienhoitoon, ler\>eydenhuoltoon ja 
uudistuviin energiavaroihin liittyvissä kysymyksissä. Hankkeessa keskitytään 
teollisuuden aiheuttamien veden epäpuhtauksien sitomiseen alueellisesti 
käytettävissä oleviin komhinantteihin päästöjen turvallisuuden takaamiseksi ja 
vähäisten vesivarojen suojelemiseksi. Tutkimuskumppanil ovat Kyproksesta, 
Egyptistä, Kreikasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. 
* Venezuelan kanssa toteutetun lääketieteellisen tutkimushankkeen tavoitteena on 
kehittää entistä tehokkaampi tromboosilääkitys analysoimalla lietyn 
latinalaisamerikkalaisen lepakkolajin syljen molekyylirakennetta. Sylki sisältää 
liettyä proteiinia, "drakuliinia", joka estää veren hyytymisen useiden tuntien ajan. 
Farmakologian alan kumppanit Alankomaista, Ranskasta ja Venezuelasta tekevät 
yhteistyönä proteiinin eristämiseksi. 
* Tietokoneella integroidun valmistuksen (Computer Integrated Manufacturing, 
SECIM) loinen seuranlahanke parantaa sellaisten yhteisyritysten toimintaa 
Kiinassa, joilla on ongelmia huipputekniikan Täytäntöönpanossa. Kumppanit ovat 
eurooppalainen autoteollisuus ja sähkölaitteiden toimittajat, Kiinan tekniset 
laitokset, automaatio-alan yhteisyritykset sekä tekstiiliteollisuus. 
* Sahelin alueen maat ovat kärsineet vakavasta kuivuudesta jo kaksi 
vuosikymmentä, minkä seurauksena on aloitettu tutkimushanke, jonka 
tarkoituksena on lutkia paikallisten ravinnoksi kelpaavien kasvien sopeutumista 
kuivuuteen, mukaan lukien alueelle vieraiden kasvien (esimerkiksi 
latinalaisamerikkalaisten papujen) akklimalisaatio alueen ravintopohjan 
parantamiseksi. Tutkimuskumppanil useista Afrikan maisia, mukaan lukien 
CE RA AS (Centre d'Etudes Régional pour l'Amélioration de l'Adaptation à la 
Sécheresse), Brasiliasta, Belgiasta, Ranskasta ja Portugalista tekevät yhteistyötä 
(ällä alueella. 
* Euroopan tieteellinen stipendiohjelma antaa 73die jäsenvaltioiden tutkijalle 
mahdollisuuden aloittaa jopa 1H kuukautta kestävä tutkimustyö vuonna 1996 
Japanin ja Korean laboratorioissa. Suurin osa hankkeista liittyy 
perustutkimukseen, mutta niillä on hyvät teolliset soveltamismahdollisuudet ja ne 
liittyvät yksittäisiin ongelmiin. 
4„ Käytettävissä olevat välineet 
Unionilla on tällä hetkellä käytettävissään tieteellisessä yhteistyössä useita eri 
välineitä, joista tärkeimmät ovat puiteohjelman toiminta 2 ja erityisohjelmien 
avaaminen sekä kolmansien maiden kanssa tehtyjen sopimusten verkko TKK-
yhteistyön alalla. Kokemuksen perusteella on kuitenkin selvitettävä muiden hyvin 
erilaisten tieteellisen yhteistyön lähestymistapojen käyttöönottoa (ks. liite). 
Yhteisö edistää aktiivisesti kansainvälistä TKK-yhteistyötä kolmansien maiden 
kanssa tehtyjen kahdenvälisten sopimusten avulla. Osa näistä yleisiä suhteita 
kolmansien maiden kanssa koskevista sopimuksista sisältää määräyksiä TKK-
yhteistyöstä. Myös TKK-yhteistyön erityissopimuksia on olemassa. Näillä 
sopimuksilla olisi pyrittävä edistämään yhteistyötä helpottamalla vastavuoroista 
pääsyä TKK-ohjelmiin ja hankkeisiin ja TKK:n tuloksiin ja varmistamalla riittävän 
henkisen omaisuuden oikeuksien suojelun. Lisäksi yhteisö voi edistää sellaisia 
TKK:n erityisohjelmia tai osallistua tällaisiin ohjelmiin, joihin useat maat 
osallistuvat tai joiden tarkoituksena on vastata ensisijaisiin maailmalaajuisiin 
tarpeisiin. 
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on toivottavaa, että yhteisön voimavaroja 
käytetään yhteensovitetusti näiden politiikkojen edistämiseen. 
PHARE- ja TACIS-ohjelmat tukevat jo tärkeitä T&T-alueita sisältäviä hankkeita, 
jotka omalta osaltaan edistävät taloudellista uudelleenjärjestelyä ja kehitystä. 
Samanaikaisesti myös neljännen puiteohjelman toiminta 2 sekä 10 % PHARE-
ohjelman kansallisista ohjelmista edistää PHARE-maiden osallistumista yhteisön 
ohjelmiin. PHARE-ohjelmalla voidaan tukea infrastruktuuria tällaisiin ohjelmiin 
osallistumisen osalta Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjojen yhteydessä. 
Unionin olisi avattava yhteisön ohjelmia Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille 
maille, minkä lisäksi sen olisi vastattava myönteisesti PHARE- ja TACIS-tukea 
saavien maiden kansallisten koordinaattoreiden pyyntöihin sellaisten ohjelmien 
hyväksymisestä, jotka edistävät taloudellista uudelleenjärjestelyä ja kehitystä ja 
jotka liittyvät merkittäviin T&T-kysymyksiin. MEDA:n, EKR:n ja unionin Aasian 
ja Latinalaisen Amerikan maiden tukiohjelmien tavoitteet ja menettelytavat 
tukevat tällaisia ohjelmia tukea saavien maiden pyynnöstä ja sovitun, yhdessä 
suunnitellun järjestelmän puitteissa. 
Yhteisön inhimilliset voimavarat on myös saatava liikkeelle. Tiettyjen komission 
edustustojen henkilökunnan tieteellistä asiantuntemusta voitaisiin vahvistaa 
tieteellisissä valvontatehtävissä toimivilla virkaan nimitettävillä tai paikalta 
palkatuilla tieteellisillä neuvonantajilla, jotka tällä tavalla voivat toimittaa unionille 
tutkimuksia ulkomaisen tutkimuksen kehitystasosta. Tällainen tulevaisuuteen 
suuntautuva analysointitoiminta edistäisi niin Euroopan tutkimustoimintaa kuin 
myös kansainvälistä yhteistyötä. On otettava huomioon, että unionilla on 
tutkimushenkilökuntansa kautta käytettävissä todellista asiantuntijakapasiteettia, 
jota on mahdollista käyttää entistä tehokkaammin hyväksi. 
5. Läheisyyspol iti ikan tärkeimmän osa-alueet 
On välttämätöntä kehittää yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja unioniin 
assosioituneiden Baltian maiden kanssa niiden tuomiseksi lähemmäs unionia 
asteittaisen taloudellisen integraation kautta. 
Ydinenergiaan liittyvät ongelmat ovat erityisen ajankohtaisia tällä alueella. 
Toimielimiin liittyvistä syistä tieteellisen yhteistyön laajentaminen tällä ensisijaisen 
tärkeällä osa-alueella, mikä vaatii entistä suurempia taloudellisia voimavaroja, 
edellyttää voimavarojen saatavuutta vuonna 1996 päätettävän Euratomin 
puiteohjelman lisärahoituksen yhteydessä. 
Näiden maiden kehitys voi johtaa kahdenvälisten sopimusten tekemiseen, jotta 
nämä maat saadaan osallistumaan yhteisön erityisohjelmiin. 
Tieteellisen yhteistyön on tuettava unionin Välimeren politiikkaa (Euro-Välimeri-
kumppanuus). Unionin, jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen kumppanimaiden 
välisen vuoropuhelun olisi mahdollistettava sellaisten yhteisten 
tutkimustavoitteiden määrittäminen, jotka perustuvat alueen yhteisiin ongelmiin: 
luonnonvarojen hallinta (vesivaroihin liittyvät ongelmat), meren pilaantuminen, 
aavikoitumisen vastainen toiminta, maanviljely, maaseudun kehittäminen ja 
kaupunkien kasvu. 
Uudessa MEDA-asetuksessa säädetään erityisesti inhimillisten voimavarojen 
integroidun kehittämisen tukemisesta nimenomaisesti koulutuksen ja 
ammattikoulutuksen alalla ja tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen 
mahdollisuuksien parantamisesta. 
6. Kahdeksan toimintalinjaa 
Komissio esittää ajatuksensa eri maaryhmien osalta yksityiskohtaisemmin liitteessä. 
Neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pyydetään esittämään asiasta mielipiteensä. 
Perusteellisia selvityksiä kansainvälisen yhteistyön erityisistä osa-alueista on jo 
esitetty tai niitä tullaan esittämään.7 Keskustelujen tulokset ja tämänhetkisten 
puiteohjelmien aikana saadut käytännön kokemukset vaikuttavat viidennen 
puiteohjelman valmisteluun. 
Komissio aikoo lähitulevaisuudessa toteuttaa kahdeksaa toimintalinjaa: 
6.1 Vuoropuhelu tutkimuksen ja teollisuuden välillä 
Teollisuuden osallistumista kansainvälisiin TTK-hankkeisiin olisi lisättävä. 
KOM(95) 190 lopull: Tulevaisuuden näkymät yhteistyössä uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
tieteen ja teknologian alalla ja SEC(95) 814: Kehilystulkimustoiminnan edistäminen: 
Euroopan unionin etusijalle asettamat aiheet 
10 
6.2 TTK-politiikan ulospäin suuntautuvan ulottuvuuden vahvistaminen 
Olisi toteutettava politiikkaa, joka antaa osapuolille entistä paremmat 
mahdollisuudet päästä toistensa TTK-ohjelmiin, -hankkeisiin ja tuloksiin, 
mahdollistaa riittävän henkisen omaisuuden oikeuksien suojelun ja 
valmistaa yhteistä etua edistävien TTK-ohjelmien aloittamista. Tämä 
politiikka voidaan toteuttaa sisällyttämällä erityinen TTK entistä 
järjestelmällisemmin kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin 
yhteistyösopimuksiin ja tekemällä erityisiä TTK-yhteistyösopimuksia. 
6.3 TTK-yhteistyön edistäminen erityisten hankkeiden yhteydessä 
Yhteisön olisi aktiivisesti edistettävä sellaisia TTK-ohjelmia tai osallistuttava 
tällaisiin ohjelmiin, joihin kolmannet maat osallistuvat ja joiden 
tarkoituksena on ottaa huomioon maailmanlaajuiset erityistarpeet ja jotka 
kiinnostavat Euroopan teollisuutta ja tutkimuskeskuksia. 
6.4 Vähiten kehittyneiden maiden tarpeisiin mukautettu asioiden 
tärkeysjärjestys 
Vuoropuhelussa Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja vähiten kehittyneiden 
maiden välillä tulisi 
panna täytäntöön kehitysmaiden tutkimusmahdollisuuksien 
vahvistamisesta (1 päivänä kesäkuuta 1995) annettu neuvoston 
julistus 
seurata maatalouden kehitystutkimuksia koskevien eurooppalaisten 
aloitteiden tavoitteita. 
6.5 Entistä tehokkaampi viestintä kolmansien maiden kanssa 
Euroopan unionin ulkomaisten edustustojen olisi seurattava entistä 
kiinteämmin asianomaisten maiden TTK-kehitystä. Tiettyjen maiden 
edustustojen olisi pyrittävä vahvistamaan tieteellistä asiantuntemustaan. 
6.6. Muiden Euroopan unionin varojen käyttö TTK:hon 
Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä Euroopan unioni käyttää 
hyväkseen PHARE-, TAOS- ja MEDA-ohjelman, EKR:n ja Aasian ja 
Latinalaisen Amerikan avustusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia 
tukeakseen kolmansien maiden osallistumista TTK-ohjelmiin, jos 
osallistuminen on näiden ohjelmien yhteydessä määriteltyjen tavoitteiden, 
tärkeysjärjestyksen ja menettelytapojen mukaista. 
6.7 Uusi Välimeren aluetta koskeva aloite 
Välimeren maiden osalta voidaan suunnitella erityisiä ehdotuspyyntöjä. 
Tämä vaatisi lisärahoitusta neljännen puiteohjelman vahvistetuista varoista. 
11 
6.8 Tuki Keski- ja Itä-Euroopan liittymistä edeltävälle vaiheelle 
Jos neljännen puiteohjelman lisärahoituksesta päätetään vuonna 1996, sen 
osilla voitaisiin tukea liittymistä edeltävää vaihetta. Etusijalle olisi asetettava 
Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden ja assosioituneiden Baltian maiden 
kumppaneiden neljännen puiteohjelman erityisalueisiin osallistumista 
helpottavat toimet. 
Osa lisärahoituksesta EURATOMin puiteohjelmalle voitaisiin käyttää 
taloudellisen tuen antamiseen kolmansien maiden kumppaneille 
ydinturvallisuuden alalla. 
12 
LIITE 
KANSAINVÄLINEN TTK YHTEISTYÖ: 
LÄHESTYMISTAPOJEN KESKINÄINEN TÄYDENTÄVYYS JA ALUEITA 
KOSKEVA POLITIIKKA 
I lähestymistavat 
Edellä 3.2 kohdassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttaminen vaatii useita 
lähestymistapoja, joista jokainen yleensä edistää useampaa kuin yhtä tavoitetta, 
koska eri lähestymistavat tukevat myös yksittäisiä tavoitteita. Keinojen ja 
menetelmien keskinäinen täydentävyys vaikuttaa kansainvälisen 
TTK-yhteistyöpolitiikan yleiseen lähestymistapaan. 
A. Maailmanlaajuinen lähestymistapa: kilpailukyvyn lisääminen 
T&T-yhteistyön avulla 
Markkinoiden vapautumiseen ja lisääntyneeseen maailmanlaajuiseen kilpailuun 
vastaamiseksi T&T-yhteistyö on tehokas keino pysytellä teknologisen ja 
yhteiskunnallis-taloudellisen edistyksen tasolla. EU:ssa puiteohjelmiin osoitetut 
lisävarat osoittivat TTK-yhteistyömallin kasvavaa arvostusta yksityisissä ja julkisissa 
tutkimuslaitoksissa. Tätä eurooppalaista tutkimusyhteistyömallia on laajennettu 
avaamalla tiettyjä valittuja ohjelmia kolmansista maista oleville kumppaneille 
maailmanlaajuisesti. Kolmansista maista olevat kumppanit voivat osallistua 
yksittäisiin hankkeisiin neuvoston päätöksessä 94/763/EY8 määriteltyjen 
osallistumissääntöjen mukaisesti erityisesti silloin, kun se on suotavaa ohjelman 
toteuttamisen kannalta. Tällainen osallistuminen ei saa haitata yhteisön asemaa 
neuvotteluissa, joiden tarkoituksena on tehdä esimerkiksi vastavuoroisuuden 
periaatteelle perustuvia kansainvälisiä sopimuksia. 
Tämän uudenn yhteistyömahdollisuuden yksittäisten kolmansista maista olevien 
T&T-kumppaneiden kanssa ei ole tarkoitus tuottaa vaikutuksia erityisille maille tai 
erityisalueelle. Pääsy on mahdollista kumppaneille, jotka pystyvät tuomaan 
arvokasta tietoa eurooppalaisille yhteenliittymille ja jotka etsivät omaa etuaan 
tekemällä yhteistyötä eurooppalaisten kumppaneiden kanssa. Toisin kuin alla 
kuvatussa alueellisessa lähestymistavassa tätä lähestymistapaa ei yleensä tueta ta­
loudellisesti puiteohjelmista. 
Laajempaan T&T-yhteistyöhön EU:n ulkopuolella liittyy kuitenkin vaara siitä, että 
menetetään tulosten hyväksikäytön valvonta. Tämän vuoksi kiinnitetään erityistä 
huomiota tulosten siirtoon ja kolmansien osapuolien osallistumisesta syntyvän 
tiedon ja teollisoikeuksien" käyttöön. Muiden kuin neuvotteluiden seurauksena 
tapahtuvan osallistumisen ("avoimen 8 artiklan" perusteella) osalta tulosten 
omistusoikeuteen, siirtämiseen ja käyttöön sovelletaan mallisopimuksen 
määräyksiä. Kansainvälinen TTK-yhteistyö ei myöskään saa antaa 
mahdollisuultaa sivuuttaa eurooppalaisia normeja, standardeja ja eettisiä 
näkökohtia. 
21 päivänä marraskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/763/EY 2 ja 3 artikla (EYVL 
N:o L 306, 30.11.1994) ja tiettyjen erityisohjelmapäätösten 8 artikla 
Komission ja neuvoston yhteinen julistus kolmansien maiden kanssa tapahtuvan tiede- ja 
teknologiayhteistyön teollisoikeuksien soveltamisesta, 26.2.1992 
13 
Täytäntöönpanomekanismit on turvattava mukaan lukien pääsy tutkimuslaitoksiin, 
tieteellisesti mielenkiintoisiin paikkoihin tai luonnonvaroihin. Tiedemiesten vapaa 
liikkuminen on taattava. 
Jotta kansainvälisestä ulottuvuudesta voitaisiin paremmin hyötyä, erityisohjelmissa 
olisi aktiivisesti käytettävä maailmanlaajuista yhteistyötä. On kuitenkin 
välttämätöntä seurata tarkoin yhteistyön vaikutuksia ohjelman tavoitteisiin. Jos 
ohjelmien maailmanlaajuinen avaaminen osoittautuu menestykselliseksi, olisi 
harkittava muidenkin ohjelmien avaamista. Muussa tapauksessa lähestymistapa on 
arvioitava uudelleen. 
Maailmanlaajuisesti eri kolmansista maista olevien kumppaneiden kanssa 
tehtävälle yhteistyölle tällä hetkellä avoimien erityisohjelmien valikoima ei ole 
minkään johdonmukaisen politiikan seurausta. Jotkut näistä päätöksistä näyttävät 
jopa ristiriitaisilta (esimerkiksi tietoteknologian ja viestintäteknologian ohjelmien 
avaaminen ja telematiikan ja teollisten teknologioiden ja materiaalien ohjelmien 
pitäminen suljettuina). Ohjelmien avaamista pitäisi tämän vuoksi harkita uudelleen 
viidennessä puiteohjelmassa, ja sen olisi noudatettava johdonmukaista 
päätöksentekomenettelyä. 
B. Alueellinen lähestymistapa: keinot kohdennettujen parannusten tekemiseksi 
T&T:n alalla 
EU:n kansainvälisen TTK-yhteistyöpolitiikan alueellinen lähestymistapa koskee 
maaryhmiä ja toteuttaa TTK-yhteistyötä kohdennetuissa erityistä alueellista etua 
edistävissä asioissa. Alueet on määritelty maantieteellisesti ja/tai taloudellisten 
indikaattoreiden tai muiden yhteisten piirteiden perusteella. Yhteistä etua 
koskevat ensisijaiset kohteet on määritelty yhdessä kyseisen alueen maiden 
edustajien kanssa. INCOn eli puiteohjelman toimintaa 2 toimeenpanevan 
ohjelman avulla suoritetut toimet keskittyvät tässä yhteydessä aiheisiin, joita 
puiteohjelman muut ohjelmat eivät kata tai joita ei ole niissä riittävästi 
tarkennettu alueellisia tarkoituksia varten. 
Alueellinen lähestymistapa tarjoaa myös taloudellista tukea kolmansista maista 
oleville kumppaneille kohdennetuissa TTK-toimissa sellaisina kuin ne on 
määritelty INCOn ohjelmassa. Varoja voidaan myöntää myös muiden 
erityisohjelmien yhteisiin tutkimushankkeisiin osallistumisen helpottamiseksi. 
TTK:n yhteistyövarat voivat toimia tehokkaasti, jos kumppanimaiden 
TTK-rakenteet ovat elinkelpoisia ja jos maat pystyvät käyttämään yhteistyössä 
saatuja T&T-tuloksia tulevassa kehityksessään. TTK-hankkeissa on otettava 
huomioon tulosten loppukäyttäjät, kuten teollisuus tai hallinto ja 
yhteiskunnallis-taloudelliset olosuhteet, kun erityisiä tutkimusstrategioita 
hahmotellaan. 
14 
C. Kahdenvälinen lähestymistapa: erityisten T&T-suhteiden muotoileminen 
EU voi luoda suhteita yksittäisiin maihin tekemällä kahdenvälisiä sopimuksia. 
Sopimuksia on kolmenlaisia: 
* yleiset kaupalliset tai taloudelliset yhteistyösopimukset, mukaan lukien 
yhteistyö tieteen ja teknologian alalla, joiden tarkoituksena on helpottaa 
yhteistyötä yleismerkityksessä, 
* TTK-yhteistyösopimukset, jotka helpottavat vastavuoroista pääsyä erityisoh­
jelmiin hankekohtaisesti,10 
* TTK-yhteistyösopimukset, jotka liittävät kolmannen maan täydellä 
taloudellisella tuella yhteen, useisiin tai kaikkiin jonkin puiteohjelman 
erityisohjelmiin ja tarjoavat sitä vastaavan osuuden yhteisön talousarvios­
ta". 
Sopimuksissa määritellään yhteistyön muodot ja tavat sekä teollisoikeuksia 
koskevat säännöt. Niiden tulisi erityisesti varmistaa eurooppalaisten 
TTK-osallistujien tasavertainen pääsy vastaaviin kolmannen maan ohjelmiin. 
Ennen uusien neuvottelujen aloittamista olisi arvioitava sopimuksen mahdollinen 
yhteinen hyöty ja vaikutus suhteessa jo olemassa oleviin TTK:n yhteistyömahdolli­
suuksiin. 
D. Monenvälinen lähestymistapa: valikoitu T&T-osallistuminen 
Tieteellisen ja teknologisen tiedon rajojen laajentaminen vaatii yhä enemmän 
keskitettyjä laitoksia tai verkkoja, jotka ylittävät yksittäisen maan tai alueen kyvyt. 
Tämän vuoksi EU:n on tärkeätä tehdä yhteistyötä monenkeskisellä tasolla 
pätevien kumppaneiden kanssa joko yksittäisissä hankkeissa (esimerkiksi ITER, 
HUGO, HSFP) johdonmukaisen eurooppalaisen koordinaatioin takaamiseksi 
maailmanlaajuisissa tutkimuspyrkimyksissä (esimerkiksi ENRICH) tai laajemman 
alueen kattavien kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi Maailman 
terveysjärjestön, Kansainvälisen atomienergiajärjestön) yhteydessä. 
Komission vastikään perustamat TTK-yhteistyön task force -ryhmät yhdistävät 
EU:n eri pyrkimykset ja auttavat niiden keskittämisessä tulevaisuuden 
yhteiskunnan erityisvaatimuksiin (esimerkiksi saasteeton auto, rokotteet). Näiden 
aloitteiden avulla on arvioitava kilpailuhaasteet maailmanlaajuisesti samoin kuin 
laajemmat markkinamahdollisuudet. Esimerkiksi Japani ja USA ovat ryhtyneet 
vastaavanlaisiin toimiin saasteettoman auton kehittämiseksi. Tällaisten aloitteiden 
yhteydessä voitaisiin luoda yhteydet ja säännöllinen tietojen vaihto. Lisäksi tällaista 
yhteistyötä voitaisiin tehostaa asianmukaisin varotoimin silloin, kun sillä on 
lisäarvoa tietotaidon tai ulkomaisia markkinoita koskevan tiedon kannalta. 
21 päivänä marraskuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/763/EY 2 artiklan 1 kohdan c 
alakohdan ii alakohta (EYVL N:o L 306, 30.11.1994) 
Edellä mainitun päätöksen 2 artikla 
15 
Säännöllinen mielipiteiden vaihto korkeimmalla tasolla (esimerkiksi 
Carnegie-ryhmä) tai kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi OECD) kautta on 
erittäin tärkeätä. Komissio edistää jäsenvaltioiden aseman yhteensovittamista 
näissä järjestöissä, esimerkiksi CREST yhteensovittaa jäsenvaltioiden kannat 
ennen tärkeitä OECD:n kokouksia. 
E. Johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys muiden EU:n politiikkojen 
kanssa 
Ulkopolitiikan välineet (kuten esimerkiksi PHARE, TACIS, MEDA, EKR, Aasian 
ja Latinalaisen Amerikan asetukset) auttavat omalta osaltaan kunkin omalla 
ensisijaisella alueella TTK-perusrakenteen (tutkimuskapasiteetin rakentaminen 
mukaan lukien inhimillisen pääoman ja koulutuksen perusrakenne) kehitystä 
edunsaajamaissa. TTK-hankkeet auttavat näiden politiikkojen laatimisessa ja 
toteuttamisessa. Malaria- ja AIDS-rokotetutkimusten tuloksilla on suora vaikutus 
kehityspolitiikkojen tulevaisuudennäkymiin. TTK-hankkeita on rahoitettu myös 
yhteistyössä EU:n jäsenvaltioista olevien kumppaneiden kanssa. Parhaan 
mahdollisen vaikutuksen takaamiseksi näille TTK-investoinneille tarvitaan 
parempaa yhteensovittamista EU:n ulkopolitiikan ja tutkimuspolitiikan välillä. 
Tällainen yhteensovittaminen lisää johdonmukaisuutta ja näiden välineiden ja 
erityisesti INCO-ohjelman välistä yhteensopivuutta. 
Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä Euroopan unioni voi käyttää hyväkseen 
PHARE-, TACIS- ja MEDA-ohjelman, EKR:n ja Aasian ja Latinalaisen 
Amerikan avustusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia tukeakseen kolmansien 
maiden osallistumista TTK-ohjelmiin 50 %:in saakka hankkeeseen osallistumisen 
aiheuttamista kustannuksista12, jos osallistuminen on näiden ohjelmien yhteydessä 
määriteltyjen tavoitteiden, tärkeysjärjestyksen ja menettelytapojen mukaista. 
Muutamat assosioituneet Keski-Euroopan valtiot ovat jo esittäneet tällaisia 
pyyntöjä PHARE-ohjelman varojen käytön osalta13. 
Yleisesti huolehditaan yhteensovittamisesta kaikkien muiden sellaisten EU:n 
politiikkojen kanssa, jotka ovat merkittäviä kansainvälisen TTK-yhteistyön 
kannalta, erityisesti kilpailupolitiikkojen kanssa, koska julkisesti rahoitettujen 
kansainvälistä TTK-yhteistyötä koskevien aloitteiden ei pitäisi olla ristiriidassa 
EY:n perustamissopimuksen, ETAn, Eurooppa-sopimusten, Maailman 
kauppajärjestön ja muiden sopimusten valtion tukea koskevien sääntöjen kanssa 
eikä myös maatalouspolitiikan, ympäristöpolitiikan, energiapolitiikan ja muiden 
politiikkojen kanssa. 
Neljännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti 
Katso puheenjohtajan päätelmät EU:n tulkimusministereiden ja assosioituneiden 
Keski-Euroopan maiden ja Baltian maiden kokouksesta 9 päivänä kesäkuuta 1995 
*16 
Erilaista yhteensovittamista ja keskinäistä täydentävyyttä muiden EU-politiikkojen 
kanssa on pantu täytäntöön. Esimerkkejä tästä ovat ensimmäinen tyyppi eli 
AVICENNE-aloite, jossa yhteiset tutkimustoimet rahoitetaan täydellisesti 
Välimeren varoista, toinen tyyppi eli ISTC, jossa EU:n osuus rahoitetaan 
TACIS-ohjelmasta, kolmas tyyppi eli CERAAS, jossa yhteistä tutkimushanketta 
tuetaan puiteohjelmasta samalla, kun siihen liittyvät perusrakenteet ja koulutus 
rahoitetaan Lomén sopimuksesta, neljäs tyyppi eli AKT-EU:n yhteinen aloite, 
jonka piirissä AKT-maiden kalatalouden tutkimuspolitiikka on määritelty yhdessä 
ja jota varten molempia lähteitä käytetään tilanteen mukaisesti, ja viides tyyppi eli 
kansainvälinen maataloustutkimuksen tuki, joka rahoitetaan ja jota hoidetaan 
ALA-asetuksella INCOn huolehtiessa tieteellisestä osuudesta. Kaikissa tapauksissa 
interventiot näistä varoista, jotka on kohdistettu tutkimuskapasiteetin lisäämiseen 
kolmansissa maissa, ovat parantaneet T&T-yhteistyön mahdollisuuksia ja 
tehokkuutta. 
Näistä esimerkeistä huolimatta yhteensovittamista on yhä parannettava. Tätä 
tarkoitusta varten perustetaan aiheellisia eri yksiköiden välisiä ryhmiä. Lisäksi 
EU:n ulkomailla olevia edustustoja pyydetään paneutumaan tarkemmin maan 
TTK-kehitykseen ja harjoittamaan aktiivisempaa roolia. 
F. Yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa ja muilla eurooppalaisilla 
yhteistyöfoorumeilla 
Tiedonannon "Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: yhteensovittaminen 
yhteistyön kautta"M, antamisen jälkeen on pantu entistä enemmän painoa 
eurooppalaisten mahdollisuuksien täysimääräiseen hyväksikäyttöön käyttämällä 
perusteellisempaa yhteensovittamista jäsenvaltioiden ja niiden kansainvälisten 
yritysten kanssa. Mielipiteiden vaihtoa komission ja jäsenvaltioiden kanssa on 
tämän vuoksi vahvistettava käyttämällä hyväksi sekä CRESTiä yleisissä 
kysymyksissä että erityisesti INCOn komiteaa. 
Eri aiheita tai seikkoja koskevaan yhteensovittamistoimintaan ryhdytään 
yhdistämällä kansallisia aloitteita ja toimielimiä EU:n toimintaan tavoitteiden 
yhteensovittamiseksi, hankitun tietotaidon täydentämiseksi ja sijoitettujen varojen 
käyttämiseksi entistä tehokkaammin. Kahta tällaista uudentyyppistä toimintaa, 
jotka kattavat eri alueita, on jo toteutettu: kehitysmaiden maanviljely tutkimus ja 
Euro-Välimeren tieteellinen alue. 
Askeleena yhteensovittamisvälineiden parantamista komissio kartoittaa yksittäisten 
jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kansainvälisistä tiedettä ja teknologiaa 
koskevat yhteistyöohjelmat. 
KOM (94) 438 
17 
G. Seuranta ja arviointi 
Lopuksi on välttämätöntä seurata ja arvioida eri alueilla ja eri lähestymistavoissa 
käytettyjä välineitä kansainvälisen TTK-yhteistyön lisäarvon arvioimiseksi15. 
Erityistä huomiota kiinnitetään Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn kohdistuviin 
vaikutuksiin. Esimerkiksi kaupan ja teollisuuden kansainvälinen dynamiikka on 
yksi alue, jota seurataan erityisinä TTK-olosuhteina. Kansainvälinen teknologian 
seurantakeskus YTK/IPTS Sevillassa tukee tätä aloitetta. 
TTK-yhteistyö kehittyy dynaamisesti. Maakohtainen tutkimus suoritetaan 
käyttämällä indikaattoreita, joiden avulla erotetaan toisistaan maat, joiden olisi 
määrä hyötyä yhteistyökummpaneille anneltavasta taloudellisesta tuesta ja joiden 
olisi käytettävä omia voimavarojaan. Tämä ero on erityisen olennainen nousevan 
talouselämän maiden dynaamiselle kehitykselle. 
II Unionin T&T-yhtcistyönäkymät kumppaneiden kanssa 
Seuraavaksi esitellään erikseen maaryhmät ottaen huomioon EU:n erityiset 
poliittiset mielenkiinnon kohteet, tavoitteet tai toteutettavat pääperiaatteet sekä 
käytetyt lähestymistavat. 
Maantieteellisiin tai taloudellisiin alueisiin perustuva lähestymistapa on 
johdonmukainen unionin ulkosuhdepolitiikan kanssa. Se rohkaisee naapureina 
olevia kolmansia maita tekemään yhteistyötä verkoissa ja hankkimaan taloudellista 
lisäarvoa naapureiltaan samalla tavoin kuin jäsenvaltiot tekevät yhteisön sisäisessä 
TTK-yhteistyössä. Se korostaa unionin alueellisen yhdentymisen mallia ja antaa 
yhteisen taustan omaaville kumppaneille mahdollisuuden hyötyä unionin saamista 
hyödyllistä ja rauhanomaista alueellista yhteistyötä koskevista kokemuksista. Tässä 
merkityksessä sekä EU:n että sen kolmansien maiden kumppaneiden yhteinen etu 
on dynaamisen TTK-yhteistyön keskeisin tavoite. 
A. Eurooppa ja sen naapurimaat 
Unionin naapurimaat ovat erityisen tärkeitä, koska niillä on monia yhteisiä 
ongelmia ja mielenkiinnon kohteita unionin kanssa. Niistä joidenkin kanssa 
TTK-yhteistyö on jo pitkälle kehittynyttä, koska länsieurooppalaiset unioniin 
kuulumattomat maat ovat perinteisesti ylläpitäneet vankkoja 
T&T-yhteistyöyhteyksiä EU:hun. Islanti, Liechtenstein ja Norja ovat nyt täysin as­
sosioituneita neljänteen puiteohjelmaan Euroopan talousaluetta (ETA) koskevan 
sopimuksen kautta. Sveitsin mahdollinen suhde puiteohjelmassa päätetään 
parhaillaan käytävissä neuvotteluissa."' 
Tämä sisältyy jo osittain julkaisuun "Eurooppalainen kertomus T&T -indikaattoreista", 
Luxemburg 1994. 
Sveitsi on jo täysin assosioitunut fuusiotutkimustoimintaan (EURATOM). 
18 
COST-ohjelma, jolla on perinteisesti yhteensovitettu tutkimusta jäsenvaltioiden ja 
eurooppalaisten naapureiden välillä sellaisissa asioissa, sellaisilla tieteenaloilla tai 
sellaisten aihepiirien osalta, jotka eivät kuulu puiteohjelman piiriin, on kasvanut 
huomattavasti. Huomiota olisi kiinnitettävä täydentävyyden lisäämiseen yhteisön 
ohjelmien, erityisesti yhdenmukaistettujen toimien kanssa käytännön perusteella. 
COSTin saavutusten arviointi ja sen merkityksen tarkempi määrittely yhteisissä yh-
teensovitustoimissa on meneillään. 
Yhteensovittamista muiden olemassa olevien eurooppalaisten TTK-
yhteistyöfoorumeiden kanssa jatketaan ja lujitetaan. Tämä koskee EUREKAa, 
erityisesti teollisen TTK-yhteistyön osalta, ja muita foorumeita, jotka käsittelevät 
erityisiä TTK-toimia (esimerkiksi CERN, EMBL, ESO ja ESA). Lisäksi se koskee 
yhteistyötä Euroopan tiedesäätiön toimien osalta esimerkiksi Euroopan 
TTK-konferenssien organisoinnissa. 
EU:11a on erityinen kiinnostus yhteistyöhön lähimpien naapureiden kanssa. Kolme 
maaryhmää ovat erityisen kiinnostavia: Keski-Eurooppa ja Baltian maat, entisen 
Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot ja Välimeren alueen kumppanivaltiot. 
A.l. Keski-Eurooppa ja Baltian maat 
TTK-yhteistyön laajana tavoitteena useimpien Keski-Euroopan ja Baltian 
maiden kanssa on tukea niiden ponnisteluja ja auttaa niitä valmistautumaan 
mahdolliseen EU-jäsenyyteen. Paljon painoa on pantu demokratian 
palauttamisen edistämiseen, markkinatalouteen siirtymiseen ja 
rauhanomaisen, vakaan ja avoimen yhteiskunnan saavuttamiseen, vaikka 
tulokset ovatkin vaihdelleet. Joissakin valtioissa on saavutettu uudelleen 
positiiviset kasvuluvut ja optimistiset tulevan kehityksen näköalat, kun taas 
toiset kärsivät rakenteellisista puutteista. 
Kahdenvälisen lähestymistavan puitteissa EU on tehnyt assosiointisopi­
muksia, joiden lisäpöytäkirjoihin sisältyy tiettyjen ohjelmien avaaminen. On 
EU:n edun mukaista tukea niiden asteittaista yhdentymistä eurooppalaiseen 
TTK-yhteisöön ja täyden kilpailukyvyn saavuttamista. Yhteisten TTK-yhteis-
työhankkeiden tavoitteena on lisätä tehokkuutta ja nopeuttaa 
nykyaikaistamista teollisuuden alalla. Entistä tehokkaampi 
ympäristönsuojelu ja tuotantoteknologioiden saattaminen eurooppalaisten 
ekologisten normien tasolle on osa nykyaikaistamista, koska nämä asiat 
lyötiin usein laimin aikaisempien järjestelmien aikana. Erityisiä 
välityskeskuksia luodaan edistämään teollista innovaatiota TTK:n avulla ja 
helpottamaan teknologian siirtoa ja tutkimustoiminnan yleistä käyttöä. 
Nämä keskukset tiedottavat myös yhteisön toimista. 
Avaintekijä näiden tavoitteiden saavuttamisessa on puiteohjelman kaikkien 
erityisohjelmien avaaminen hankekohtaisesti "eurooppalaisille kolmansien 
maiden" kumppaneille. Tällaista osallistumista voitaisiin helpottaa ottamalla 
käyttöön joidenkin muiden EU:n politiikkojen varoja. Suunnattujen tavoit­
teiden osalta TTK-toimia suunnitellaan myös INCO-ohjelman yhteydessä. 
Ensisijaiset alat liittyvät tieto- ja viestintäteknologioihin, ympäristön­
suojeluun, terveydenhuoltoon, energiaan, liikenteeseen ja teollisuuteen 
suuntautuneeseen TTK: lion. 
19 
Ne määritellään tarkemmin yhteistyössä näiden maiden viranomaisten 
kanssa. 
Kun otetaan huomioon ydinvoimalaitosten mahdolliset ympäristöön ja 
terveyteen kohdistuvat vaarat ja ydinturvallisuus Keski-Euroopassa ja 
entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa, Euratomin 
perustamissopimuksen mukainen erityinen ydinturvallisuutta koskeva 
TTK-ohjelma tarjoaa yhteistyötä näiden maiden kanssa. On kuitenkin 
ristiriitaista, että tässä ohjelmassa ei ole tarjolla varoja EU:n ulkopuolisten 
kumppaneiden osallistumisen tukemiseksi, mikä on olennaista ottaen 
huomioon Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudelliset ongelmat. Koska 
neljänteen puiteohjelmaan sisältyvä INCO-ohjelma perustuu EY:n pe­
rustamissopimukseen, taloudellista tukea ei voida antaa TTK-yhteistyölle 
ydinvoiman alalla. Tämän vuoksi tähän tarkoitukseen olisi osoitettava 
varoja Euratomin puiteohjelman lisäyksen nojalla, josta päätetään vuonna 
1996. 
Pitemmällä aikavälillä näiden maiden olisi kehityttävä siten, että tällä 
hetkellä sovellettavaa alueellista lähestymistapaa voidaan täydentää ja se 
voidaan asteittain korvata kahdenvälisellä lähestymistavalla T&T-as-
sosiointisopimuksilla. Tämä viimeinen askel valmisteluissa EU-jäsenyyteen 
edellyttää vastaavaa taloudellista avustusta EU:n tutkimusbudjetista. 
Yhteistyön lisätekijöitä ovat yleinen poliittinen vuoropuhelu ja 
yhteensovituskeinot, joiden tarkoituksena on rohkaista kansallisia hallituksia 
antamaan asianmukainen etusija TTK:He ja tukea osallistumista yhteisön 
erityisiin TTK-ohjelmiin. Säännölliset tapaamiset EU:n ja assosioituneiden 
Keski-Euroopan maiden ja Baltian maiden tutkimusministereiden välillä, 
joita pidetään liittymistä silmällä pitäen, vahvistavat työskentelysuhdetta 
siinä missä merkittäviä tutkimusvaatimuksia sisältävistä aloista vastaavat 
ministeritkin. 
A.2. Uudet itsenäiset valtiot 
Uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön tulevia vaiheita on 
esitelty äskettäin komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille tulevaisuuden näkymistä yhteistyössä uusien itsenäisten val­
tioiden (NIS) kanssa tieteen ja teknologian alalla.17 Tiedonannossa 
käsitellään TTK:ta sekä eurooppalaisten että muiden kuin eurooppalaisten 
entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa. 
Venäjän federaatio edustaa suurinta haastetta suunnattomine taloudellisine, 
yhteiskunnallisine, sotilaallisine ja lieteellisine mahdollisuuksineen. Ukraina, 
Valko-Venäjä, Moldova sekä Kaukaasian ja Keski-Aasian tasavallat tarjoa­
vat tärkeitä molemmille osapuolille edullisia yhteistyömahdollisuuksia eri­
tyisaloilla. 
KOM(95) 190 lopull, 16.5.1995 
20 
Sen jälkeen, kun uusien itsenäisten valtioiden talous on heikentynyt kuuden 
vuoden ajan, piiäsy Euroopan kauppaan, investointeihin ja teknologiaan on 
kaikille maille etusijalla, ja Venäjän federaatiolla on huomattavin vaikutus 
tuleviin vaihtoehtoihin tällä alueella. 
TTK-alaa on edistettävä pitkäaikaisena kehityksen vauhdittajana, jotta 
saataisiin aikaan tehokkaampi rakenne nopeammin kuin mihin 
muutoskehitys on tähän mennessä antanut mahdollisuuden. 
Korkealaatuisten TTK-mahdollisuuksien turvaaminen on tämän vuoksi 
TTK-yhteistyöpolitiikan tärkeä osa. T&T-yhteistyö uusien itsenäisten valtioi­
den kanssa suuntautuu teknologisen kehityksen teollisten näkymien vaalimi­
seen ja yhteistyökumppaneiden tunnistamiseen uusia nousevia markkinoita 
varten, kestävän kehityksen rohkaisemiseen ja vanhentuneiden rakenteiden 
korvaamiseen samalla, kun sen tarkoituksena on saada tiedemiehet 
suuntautumaan uudelleen uusien julkisten ja yksityisten tarpeiden 
tutkimukseen. 
Kaikki entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot kuuluvat INCOn 
alueellisen lähestymistavan piiriin, ja niiden ensisijaiset alueet ovat 
tietoteknologia, ympäristönsuojelu ja terveydenhuolto, jotka määritellään 
tarkemmin poliittisen vuoropuhelun yhteydessä. Eurooppalaiset entisen 
Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot voivat hankekohtaisesti osallistua 
kaikkiin EU.n TTK-ohjelmiin, ja jotkut ohjelmat ovat avoimia myös 
Euroopan ulkopuolisille uusien itsenäisten valtioiden kumppaneille. 
Joidenkin entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
allekirjoitettuihin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin sisältyy 
kahdenvälinen TTK-osuus. 
Ensimmäisen vaiheen jälkeen, jonka aikana tuetaan suurta määrää 
tutkijoita melko pienissä ja akateemisissa hankkeissa, varoja keskitetään 
harvempiin hankkeisiin, jotka edistävät entisen Neuvostoliiton uusien 
itsenäisten valtioiden TTK-mahdollisuuksien tärkeämpien osien sovel­
tamista ja vakiinnuttamista. Hankkeiden laadun ja soveltamisen 
parantamiseksi harkitaan lisätukitoimia, joihin sisältyy parantuneita 
tietojärjestelmiä ja kumppaninhakujärjestelmiä. INTAS on kokeiluhanke, 
joka toimii yksityisen järjestön muodossa ja joka on perustettu erityisesti 
entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa tapahtuvaa 
yhteistyötä varten erityisesti perustieteissä. INTAS on rahoittanut suuren 
joukon pieniä hankkeita. INTAS-käsitettä harkitaan tällä hetkellä 
uudelleen, koska se ei ole onnistunut saamaan huomattavaa rahoitusta 
jäseniltään yhteisöä lukuun ottamatta yksilöllisellä pohjalla, kuten alunperin 
oli tarkoitus. 
Kaksi seikkaa ansaitsee erityistä huomiota: valtavan sotilaspotentiaalin 
muuntaminen rauhanomaisiin tarkoituksiin ja ympäristönsuojeluongelmien 
ratkaiseminen, erityisesti ydinvoiman alalla. Ensimmäistä seikkaa hoitaa 
huomattavan menestyksekkäästi kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus 
(ISTC) yhteistyössä Japanin, USA:n, Venäjän ja muiden asianomaisten 
maiden kanssa. Toisen seikan osalta kiinnitetään huomiota suurten 
radioaktiivisien päästöjen, kuten Tshernobylin ja Mayakin 
ympäristönsuojelullisiin ja lääketieteellisiin seurauksiin. 
21 
Keski-Euroopan maiden osalta on saatava käyttöön varoja yhteistyössä 
tapahtuvalle TTK-tutkimuksclle varten ydinvoiman turvallisuudesta 
Euratomin puiteohjelman mukaisesti. 
A.3. Välimeren alueen kumppanimaat 
Korkean tason poliittinen keskustelu EU.n, sen jäsenvaltioiden ja 
Välimeren alueen kumppanimaiden välillä on TTK:n menestyksellisen 
edistämisen ja rohkaisemisen edellytys, kun tavoitteena on Euroopan ja 
Välimeren alueen tieteellisen ja teknologisen alueen perustaminen. Tähän 
tehtävään kiinnitettiin erityistä huomiota sen jälkeen, kun Sophia-
Antipolisissa pidettiin "l'Europe de la Reeherche et la Méditerranée" -
neuvottelut maaliskuussa 1995. Asiaa käsitellään EU:n jäsenvaltioiden ja 
Välimeren alueen kumppaneiden konferenssin yhteydessä Barcelonassa 
marraskuussa 1995. Tehostetun vuoropuhelun pitäisi johtaa molemmille 
osapuolille tärkeiden päämäärien ja tärkeysjärjestyksen määrittelemiseen 
yhteisesti. Niitä voidaan myöhemmässä vaiheessa tarkastella uudelleen ja 
arvioida saavutusten perusteella. Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä on 
suunniteltu joitakin erityistoimia. 
TTK-yhteistyö Välimeren alueen kumppaneiden kanssa tähtää ensisijaisesti 
elintason parantamiseen. Paremman perustan luomiseksi kestävälle kehityk­
selle suunnitellun Euroopan ja Välimeren alueen tieteellisen ja 
teknologisen alueen olisi edistettävä tieteellisen tiedon, materiaalien ja 
henkilöiden vapaata vaihtoa ja luotava Euroopan ja Välimeren alueen 
TTK-verkkoja sen varmistamiseksi, että maailmanlaajuisen 
tietoyhteiskunnan kehittämiseen voidaan osallistua täysimääräisesti. 
Erityisesti alueellisen TTK-kapasiteetin lujittamiseksi tukea annetaan myös 
etelästä etelään suuntautuvaan yhteistyöhön ja yhdentymiseen. 
Vuoropuhelun tulosten olisi keskityttävä tärkeisiin alueellisiin eli Välimeren 
alueen yhteisiin ongelmiin. Monet kysymykset liittyvät vesivarojen hoitoon, 
kuten meren pilaantuminen, aavikoituminen ja maatalous, rannikkoalueiden 
hoito, maaseudun ja kaupunkien kehitys erityisesti vesipulasta kärsivillä 
alueilla. Muut kysymykset liittyvät väestöön ja terveydenhuoltoon. 
Tällä hetkellä ainoastaan Kypros, Malta ja Turkki voivat osallistua 
puiteohjelman erityisohjelmiin hankekohtaiselta pohjalta. Israelin olisi 
piakkoin kahdenvälisen TTK-assosiointisopimuksen nojalla pystyttävä 
osallistumaan kaikkiin neljännen puiteohjelman muuta kuin ydinvoimaa 
käsitteleviin toimiin. Muille Välimeren alueen kumppaneille useat 
erityisohjelmat ovat avoimia hankekohtaiselta pohjalta. 
Näihin maihin kohdistetaan lisäksi erityisiä alueellisia toimia sekä 
TTK-yhteistyössä erityisesti INCOn piirissä että TTK-kapasiteetin 
rakentamisessa. Jälkimmäisen osalta olisi pyrittävä läheiseen yhteistyöhön 
MEDAn kanssa, jotta Välimeren alueen kumppanit voisivat olla yhteis­
työssä EU:n toimielinten kanssa aitoina kumppaneina. Kahdenvälistä lähes­
tymistapaa voidaan harkita, jos ja kun se on sekä EU:n että kyseisen 
Välimeren alueen kumppanimaan edun mukaista. 
22 
B. Pitkälle teollistuneet maat 
Sellaisten maiden kuten USA:n, Japanin, Kanadan ja Australian tärkeä piirre on 
se, että ne ovat sekä unionin kumppaneita että kaupallisia kilpailijoita. Niiden 
kanssa käytävän yhteistyön tavoitteet ovat kahdenlaisia: ensimmäiseksi ylläpitää ja 
kehittää pääsyä näiden maiden TTK-osaamiseen yhteisön TTK-tulosten ja 
Euroopan talouselämän kilpailukyvyn parantamiseksi ja toiseksi 
TTK-osallistumisen kehittämiseksi maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten 
maailmanlaajuisiin ilmastomuutoksiin, aavikoitumiseen, maanjäristysten 
aiheuttamien tuhojen torjuntaan, ydinturvallisuuteen, yleiseen terveydenhuoltoon, 
väestönkasvuun ja tieteelliseen lukutaitoon samoin kuin sellaisiin hankkeisiin kuin 
hallittuun lämpöydinfuusioon tai ihmisen genomitutkimukseen ja viimeaikaiseen 
maailmanlaajuiseen tietoyhteiskunta aloitteeseen G7:n puitteissa. Missään tapauk­
sessa suunnitteilla ei ole varojensiirloa. 
Kun otetaan huomioon mahdollisten TTK-yhteistyöalueiden suuri määrä, on 
tarpeellista lisätä keskustelua TTK-politiikasta ja tunnistaa tasapainoisen ja 
valikoidun yhteistyön alueet ottaen huomioon EY:n eri politiikat ja jäsenvaltioiden 
suhteet näihin maihin. 
Kun tunnistetaan yhteisiä etuja, kolmansien maiden kanssa voidaan neuvotella 
yhteistyösopimuksia kahdenvälisen lähestymistavan nojalla. Tällainen sopimus on 
jo tehty Itävallan ja Kanadan kanssa. Tällaisilla sopimuksilla voidaan valvoa 
yhteisön etuja varmistamalla vastaava pääsy kolmannen maan tutkimusohjelmiin. 
Vastavuoroisen pääsyn olisikin oltava avaintekijä kaikissa yhteistyösopimuksissa 
näiden maiden kanssa. Yhteisön etuja suojellaan varmistamalla, että kaikkien 
osanottajien tuloksia ja teollisoikeuksia kunnioitetaan ja käytetään yhteisön 
sääntöjen mukaisesti. 
Osallistuminen maailmanlaajuisen lähestymistavan perusteella avattuihin 
erityisohjelmiin olisi hyväksyttävä silloin ja siinä määrin, kun se edistää kyseisen 
erityisohjelman tavoitteiden parempaa saavuttamista. Yksipuolinen pääsy ei saisi 
heikentää yhteisön yleistä neuvotteluasemaa sellaisiin kolmansiin maihin nähden, 
joiden kanssa se kenties haluaa tehdä yhteistyösopimuksia, erityisesti mitä tulee 
vastaavaan ja tehokkaaseen pääsyyn Euroopan unionia kiinnostaviin kolmansien 
maiden tutkimusohjelmiin. Molemmissa näissä kolmansien maiden osallistumista 
koskevissa tavoissa on otettava huomioon laajempi yhteisön etu johdonmukaisella 
lähestymistavalla kaikkiin erityisohjelmiin. 
Muita keinoja yhteistyön edistämiseksi näiden maiden kanssa ovat yhteiset 
tutkimukset ja hankkeet sekä vastavuoroinen pääsy tieteellisiin laitoksiin. 
TTK-politiikkaa koskevan keskustelun ylläpitäminen ja laajentaminen näiden 
maiden kanssa on välttämätöntä. 
C. Kehitysmaat 
Kehitysmaat vaihtelevat suuresti kehitystasoltaan, voimavaroiltaan ja 
TTK-mahdollisuuksiltaan. Ne kärsivät useista kehityksen esteistä, joista jotkut ovat 
yhteisiä ja koskevat nimenomaan trooppisen ympäristön fyysisiä ja biologisia 
ominaisuuksia. Monet näistä maista tarvitsevat tehokkaampaa TTK-perustaa, joka 
voi osaltaan poistaa näitä esteitä. 
23 
Yhteistyö kehitysmaiden ja nousevan talouselämän maiden ryhmän kanssa on jo 
kauan muodostanut huomattavan osan EU:n ulkosuhteiden ensisijaisista 
tavoitteista (Lomén sopimus, Aasian ja Latinalaisen Amerikan asetukset). Monissa 
näistä maista Elhlla samoin kuin jäsenvaltioilla on pitkäaikaiset yhteistyöperinteet 
taloudellisissa ja kulttuuriin liittyvissä asioissa, koulutuksessa ja TTK:ssa, mistä on 
todisteena äskettäin sovittu lisäys Euroopan kehitysrahastoon seuraavaksi viideksi 
vuodeksi. 
TTK-yhteistyön tavoitteena on tämän vuoksi assosioida nämä maat sellaisen 
tiedon ja innovatiivisen teknologian luomisen osalta, joka on tärkeätä niiden 
erityisongelmien ratkaisemiseksi ja kestävän taloudellisen kehityksen 
saavuttamiseksi. Lisäksi tällainen yhteistyö helpottaa tietotaidon ja teknologian 
vaihtoa näiden maiden kanssa, joissa asuu suuri osa maailman väestöstä ja jotka 
muodostavat tärkeän mahdollisen markkina-alueen. Tällä tavoin TTK-yhteistyö on 
tärkeätä näiden maiden talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitykselle ja 
täten Euroopan teollisuudelle mahdollisina kauppakumppaneina. 
Ympäristöön liittyvä TTK, luonnonvarat, kestävä maatalous ja terveydenhuolto 
ovat tällä hetkellä tärkeimmät etusijalla olevat seikat, vaikkakin muilla 
taloudellisen ja yhteiskunnallisen peruskehityksen kannalta tärkeillä alueilla 
varmistetaan yhteistyömahdollisuudet, jos ne ovat EU:n edun mukaisia. 
Kehitysmaille näiden alojen TTK on keskeistä, ja monissa maissa jo saavutettu 
tutkimuksen taso takaa, että ne voivat hyötyä yhteistyöstä EU:n työryhmien 
kanssa. Lisäetuja odotetaan myös yleisistä virikkeistä usein eristyneille akatee­
misille yhteisöille ja tutkimusyhteisöille. EU:n tiedemiehet puolestaan voivat 
hyötyä yhteistyöstä, joka mahdollistaa pääsyn esimerkiksi uusiin fyysisiin, 
biologisiin ja yhteiskunnallisiin ympäristöihin. 
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi noudatetaan useita lähestymistapoja. 
Ensimmäinen näistä on alueellinen lähestymistapa, jossa INCO keskittyy 
rajoitettuun määrään valittuja tutkimusaiheita käytettävissä oleviin varoihin 
liittyvien ponnistusten hajaantumisen estämiseksi. Toinen on maailmanlaajuinen 
lähestymistapa, jonka mukaan tietyt erityisohjelmat ovat nyt ja jatkossa avoimia 
kehitysmaille hankekohtaisesti. Kolmas mahdollisuus on EU:n ulkopolitiikan 
nojalla suoritettujen yhteistyötoimien yhteydessä ryhtyä TTK:hon liittyviin toimiin, 
joille saadaan taloudellista tukea Lomén sopimuksesta sekä Aasian ja Latinalaisen 
Amerikan asetuksista. 
EU tarvitsee yhtenäisen lähestymistavan, jolla huolehditaan yleisestä 
johdonmukaisuudesta täydentävyyden ja yhteisvaikutuksen pohjalta. Alueellisiin 
rakenteisiin tai maantieteellisiin alueisiin liittyviä ensisijaisuuksia etsitään käymällä 
poliittisia ja teknisiä keskusteluja kehitysmaiden kanssa. Neuvoston päätöksellä 
kehitykseen suuntautuneen tutkimuspotentiaalin lisäämisestään aloitettu 
erityistoimet. 
Kchitysncuvosto 1 päivänä kesäkuuta 1995 ja komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC 
(95) 814 
24 
D. Nousevan talouselämän maat - uudet teollistuneet maat 
Useat Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat muuttivat menestyksekkäästi 
talouspolitiikkaansa 1980-luvun velkakriisin kokemusten jälkeen. Tämän 
seurauksena uusi yksityisen pääoman virta, joka osittain korvasi julkiset lainat, 
johti kannattaviin investointeihin ja merkittäviin kasvulukuihin. Tämän kehityksen 
kanssa samansuuntaista oli jo pitkäaikainen aktiivinen hallituksen politiikka 
esimerkiksi "neljäksi tiikeriksi" kutsutuissa neljässä maassa: Hong Kongissa, 
Singaporessa, Taivvanissa ja Etelä-Koreassa. Yhä useammat maat muuttuvat 
vähitellen uusiksi teollistuneiksi valtioiksi. Niistä on tullut teollistuneiden maiden 
ulkomaisten investointien kohde ja maailmanlaajuisten kilpailijoiden 
kohtauspaikka (esimerkiksi Kiina, Intia, Brasilia). Nämä maat ovat voimakkaasti 
suuntautuneet vientiin, ja ne tulevat teollistuneiden maiden markkinoille samoin 
kuin muiden uusien teollistuneiden maiden tai kehitysmaiden markkinoille. 
Taloudellisesta menestyksestään huolimatta niillä on yleisiä kehitysvajeita 
merkittävillä yhteiskunnallisilla alueilla. TTK-toimet ovat toisinaan 
viimeistelemättömiä tai puutteellisia ympäristönsuojelun tai terveydenhuollon 
osalta, vaikka ne ovatkin osoittaneet pystyvänsä tekemään harppauksia 
perinteisessä teknologisessa kehityksessä. Tämän vuoksi nousevan talouselämän 
maat ovat TTK-yhteistyökumppaneita kahdelta eri kannalta. EU:n näiden maiden 
kanssa tekemän yhteistyön tavoitteet liittyvät toisaalta kehitysmaihin sovellettaviin 
tavoitteisiin ja toisaalta sellaisten tietojen saamiseen, jotka ovat olennaisia 
ympäristönsuojelun ja yhteiskunnan kannalta kestävän teknologian tuottamisen 
parantamiseksi. TTK-yhteistyö keskittyy nouseviin markkinoihin myös Euroopan 
kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
EU:n tarjoamat eri lähestymistavat pystyvät vastaamaan näihin ristiriitaisiin 
vaatimuksiin. Kuten myös kehitysmaiden yhteydessä, osallistuminen on avointa 
edellisessä luvussa kuvattuihin toimiin. Joukko INCOn erityisaiheita on suunnattu 
erityisesti nousevan talouselämän maille. Näitä ovat tieto- ja viestintäteknologiat 
(mukaan lukien maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta), muu energia kuin 
ydinenergia, bioteknologia sekä materiaali- ja tuotantoteknologiat. Näitä aiheita 
olisi painotettava entistä enemmän tulevaisuudessa. Lisäksi maailmanlaajuinen 
lähestymistapa antaa mahdollisuuden tehdä EU.ssa yhteistyötä TTK-yhtymien 
kanssa hankekohtaisesti ohjelmissa, jotka ovat avoimia kansainväliselle 
osallistumiselle. Joissakin näistä maista kehitystä saattaa tapahtua siten, että 
saattaisi olla mielenkiintoista tehdä kahdenvälisiä TTK-sopimuksia, joiden 
yhteydessä sovittaisiin hankekohtaisesta vastavuoroisesta osallistumisesta. 
On tarpeen tarjota eurooppalaisille tiedemiehille mahdollisuus käyttää hyväksi 
yhteistyömahdollisuuksia erityisesti lisäämällä liikkuvuutta ja parantamalla pääsyä 
tiede- ja teknologiaympäristöihin, ja johtaa tällä tavoin markkinoille syntyvien 
aukkojen etsintää huolehtimalla samalla julkisen ja yksityisen alan keskinäisestä 
täydentävyydestä. 
25 
E. Kansainväliset järjestöt ja hallitusten väliset järjestöt 
Viime vuosikymmenien aikana Länsi-Eurooppa on aloittanut useita kansainvälisiä 
hankkeita EU:n TTK-loimien lisäksi sellaisten TTK-päämäärien saavuttamiseksi, 
jotka eivät ole yksittäisten maiden mahdollisuuksien rajoissa. Vastaavaa kehitystä 
on tapahtunut myös maailmanlaajuisella tasolla kansainvälisten järjestöjen, 
erityisesti OECD:n, Yhdistyneiden Kansakuntien alajärjestöjen, sekä laaja-alaisten 
megatiedetoimien kautta. Maailmanlaajuisella tasolla EU on mukana hankkeissa, 
jotka on aloitettu suurien TTK-laitosten ja tutkimusverkkojen luomiseksi ja 
käyttämiseksi. 
Esimerkkejä ovat ITER seuraavan kokeellisen tokamak-fuusioreaktorin 
suunnittelemiseksi, HFSP kansainvälisten tutkimusverkkojen tukemiseksi 
molekyylibiologiassa ja neurotieteissä ja Tshernobylin jälkeiset tutkimustoimet sekä 
ISTC Venäjän ja joidenkin muiden entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten 
valtioiden sotatiedemiesten siirtämiseksi siviililoimintaan. Toinen esimerkki on 
IMS, jonka tarkoituksena on loimia aloitteena teollisuuden yhteistyönä tapahtuvaa 
TTK:ta varten kehittyneessä tuotantoteollisuudessa. Tarvittaessa yhteisö tekee 
aloitteita uusien, maailmanlaajuista osallistumista vaativien tutkimushankkeiden 
aloittamiseksi. 
Aktiivista keskustelua käydään maailman tasolla kansainvälisten TTK:ssa mukana 
olevien järjestöjen kanssa, kuten OECD:n kanssa tiedepolitiikasta, Maailman 
terveysjärjestön kanssa terveydenhuollosta, kansainvälisen teleliiton (ITU) kanssa 
televiestinnästä, UNESCOn kanssa tieteellisestä tiedosta, kansainvälisen ato­
mienergiajärjestön kanssa ydinenergiaan liittyvästä tutkimuksesta ja 
Maailmanpankin kanssa TTK-infrastruktuurista tai G-7:n puitteissa (esimerkiksi 
Carnegie-ryhmä). 
26 
LYHENTEET 
AVICENNE 
AKT 
CERN 
CERAAS 
COPERNICUS 
COST 
CREST 
EURATOM 
ETA 
EFTA 
EMBL 
ENRICH 
ESA 
ESF 
ESO 
EUREKA 
FKR 
GATT/WTO 
G7 
HFSP 
HUGO 
IAEA 
IMS 
INCO 
INTAS 
IPR 
IPTS 
IRDAC 
ISTC 
ITER 
ITU 
YTK 
MEDA Välimeren maila koskeva tieteellinen yhteistyöohjelma 
AVICFNNF 
Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren alueen maat 
Euroopan ydintutkimusjärjestö 
Centre d'Etudes Régional pour l'Amélioration de F Adaption 
à la Sécheresse (Alueellinen tutkimuskeskus kuivuuteen 
sopeutumisen parantamiseksi) 
Yhteisön toimi Keski- ja Itä-Euroopan ja vuodesta 1994 
lähtien entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden 
tukemiseksi tutkimuksen alalla viiden kolmansille maille 
avoimen erityisohjelman ulkopuolella (vrt. PECO) 
Eurooppalainen yhteistyö tieteellisen ja teknisen tutkimuksen 
alalla 
Tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea CREST 
Euroopan atomienergiayhteisö 
Euroopan talousalue 
Euroopan vapaakauppaliitto 
Euroopan molekyylibiologian laboratorio (EMBL) 
Maailmanlaajuisen muutoksen tutkimuksen eurooppalainen 
verkosto (ENRICH) 
Euroopan avaruusjärjestö 
Euroopan tiedesäätiö 
Euroopan eteläinen observatorio 
Euroopan teknologinen aloite jäsenvaltioiden välisen 
yhteistyön kannustamiseksi ja teollisen kilpailukyvyn 
edistämiseksi 
Euroopan kehitysrahasto 
G AT T/Maailman kauppajärjestö 
Seitsemän teollistuneimman kansakunnan ryhmä 
Inhimillisten rajojen tiedeohjelma 
Ihmisen genomijärjestö 
Kansainvälinen atomienergiajärjestö 
Älykäs valmistusjärjestelmä 
Kansainvälinen yhteistyö, yhteisön neljännen puiteohjelman 
toinen toiminta, joka koskee T&T -yhteistyötä kolmansien 
maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 
Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden 
tutkijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä edistävä 
kansainvälinen järjestö INTAS 
Teollisoikeus 
T&T-ennusteinstituutti Sevillassa 
Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava 
komitea IRDAC 
Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (ISTC), jonka 
tarkoituksena on suunnata entisen Neuvostoliiton 
sotilasliedemiehet uudelleen siviilisovelluksiin. 
Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER) 
Kansainvälinen teleliitto 
Yhteinen tutkimuskeskus 
Furo-Välimeri-sopimuksen uusi talousarvio vuosiksi 1995-99 
27 
OECD 
PECO 
PHARE 
TTK 
T&T 
TACIS 
WHO 
YK 
UNCED 
UNESCO 
YUTP Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö 
Itä ja Keski-Euroopan maat; ja yhteisön tuki näiden maiden 
osallistumiselle viiteen avoimeen erityisohjelmaan. 
PIIARE-ohjelma on Euroopan unionin aloite, joka tukee 
laajemman demokraattisen kansaperheen kehitystä vauraassa 
ja vakaassa Euroopassa rakentamalla läheisempiä poliittisia ja 
taloudellisia siteitä Keski- ja Itä-Eurooppaan. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Euroopan yhteisön 
ohjelmien merkityksessä 
Tiede ja teknologia yleismerkityksessä 
TACIS-ohjelma on Euroopan unionin aloite uusille itsenäisille 
valtioille ja Mongolialle, joka edistää sopusointuisten ja 
vauraiden taloudellisten ja poliittisten yhteyksien kehittymistä 
Euroopan unionin ja näiden kumppanimaiden välillä. 
Maailman terveysjärjestö 
Yhdistyneen Kansakunnat 
Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristönsuojelu- ja 
kehityskonferenssi 
Yhdistyneiden Kansakuntien kasvatus-, tiede- ja 
kulttuurijärjestö 
Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka 
28 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 489 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
n is ii 
Luettelonumero : CB-C0-95-537-FI-C 
ISBN 92-77-94632-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg /l 0\