Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuva puiteohjelma - Rikosoikeuden alalla tehtävä oikeudellinen ja poliisiyhteistyö /* KOM/2001/0646 lopull. - CNS 2001/0262 */



Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2002 s. 0345 - 0348



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuva puiteohjelma - Rikosoikeuden alalla tehtävä oikeudellinen ja poliisiyhteistyö (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO 31 päivänä joulukuuta 2002 päättyy viisi kaksivuotista ohjelmaa, jotka perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon. Kyseessä ovat seuraavat ohjelmat: * neuvoston päätös 2001/512/YOS, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2001, oikeusalalla toimiville tarkoitetun kannustus-, vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman toisen vaiheen perustamisesta (Grotius II - rikosoikeus), * neuvoston päätös 2001/513/YOS, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2001, Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille tarkoitetun kannustus-, vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman toisen vaiheen perustamisesta (Oisin II), * neuvoston päätös 2001/514/YOS, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2001, ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun kannustus-, vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman toisen vaiheen perustamisesta (STOP II), * neuvoston päätös 2001/515/YOS, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2001, kannustus-, vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamisesta rikollisuuden ehkäisemiseksi (Hippokrates), * yhteinen toiminta 98/245/YOS 19 päivältä maaliskuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamisesta (Falcone). Ohjelmien toteuttamiseen on osoitettu määrärahoja kahden vuoden ajalle seuraavasti: Grotius 4 miljoonaa euroa, STOP 4 miljoonaa euroa, Oisin 8 miljoonaa euroa ja Hippokrates 2 miljoonaa euroa. Falcone-ohjelman toteuttamiseen on osoitettu viiden vuoden ajaksi 10 miljoonaa euroa eli keskimäärin 2 miljoonaa euroa vuodessa. Kutakin toimintavuotta varten on hyväksytty erilliset vuosiohjelmat, joissa on määritelty tavoitteet ja aihekohtaiset painopisteet, kuvattu menettelyt ja pyydetty hanke-ehdotuksia rahoituksen myöntämistä varten. Vuosiohjelmat on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Viiden vuoden aikana näiden viiden ohjelman perusteella on myönnetty rahoitusta yli 720 hankkeelle. Komiteat, jotka avustavat komissiota ohjelmien toteuttamisessa ja joissa ovat edustettuina kaikki jäsenvaltiot, ovat kokoontuneet ohjelmakauden aikana yleensä kahdesti vuodessa. Kokouksissa on keskusteltu vuosiohjelmista ja yhteisrahoituksen avulla toteutettavista hankkeista, joita komissio on ehdottanut. Ohjelmien tehokkuus suhteessa niihin panostettujen resurssien määrään arvioitiin ulkoisen arvioinnin perusteella [1] tyydyttäväksi. Ohjelmien tavoitteet on saavutettu ja ne ovat edistäneet lainvalvontaa, rikostentorjuntaa ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioiden alalla yhteisön tasolla. [1] Franklin Advisory Services S.A., 31.3.2000. Ulkoisessa arvioinnissa ehdotettiin kuitenkin keinoja parantaa yhteisrahoituksen avulla toteutettujen hankkeiden vaikutuksia. Esimerkiksi seminaarien ja konferenssien määrää voitaisiin vähentää ja lisätä sen sijaan henkilövaihtoa ja koulutusta sekä parantaa hankkeiden valmistelua ja varmistaa, että niiden tuloksia levitetään laajemmin. Nämä päätelmät on otettu huomioon sekä ohjelmien jatkamista koskevissa ehdotuksissa että tässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi. Nykyisten ohjelmien tulosten perusteella on tultu siihen tulokseen, että kaikki rikostentorjuntaan, lainvalvontaan sekä rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen ja poliisiyhteistyöhön liittyvät ohjelmat on järjestettävä uudelleen. Oikeus- ja sisäasioiden alalla viime aikoina tapahtuneen kehityksen sekä Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien Euroopan unionin painopistealueiden perusteella näiden säädösten sisältö näyttäisi kuitenkin perustellulta. Sen jälkeen kun Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2000 Euroopan unionin huumeidentorjuntaohjelman (2000-2004), on huumekaupan torjuntaohjelman valmistelutoimia varten perustettu uusi budjettikohta (B5-831). Myös tämä budjettikohta sisällytetään uuteen puiteohjelmaan, sillä huumekaupan torjunta on sen merkittävä osa-alue. Komissio on siis päättänyt esittää, että perustetaan yksi ainoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräyksiin perustuva puiteohjelma, joka korvaa edellä mainitut nykyiset ohjelmat. Ehdotus liittyy komission yleiseen tavoitteeseen keskittää toiminta laajemmiksi ohjelmakokonaisuuksiksi. Näin käytettävissä olevia resursseja voidaan hyödyntää nykyistä tehokkaammin. Puiteohjelman tarkoituksena on samalla yksinkertaistaa talousarviomenettelyjä, lisätä toiminnan näkyvyyttä ja hyödyntää tehokkaammin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuvien nykyisten ohjelmien yhteisvaikutuksia. Euroopan parlamentti on tehnyt samat johtopäätökset, sillä hyväksyttyään em. ohjelmien uusimisen se kehotti komissiota esittämään puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen vuoden 2001 loppuun mennessä. [2] [2] Kesslerin mietintö, hyväksytty Euroopan parlamentin täysistunnossa 5.4.2001 (PE 303.051). Myös neuvosto on pyytänyt komissiota esittämään vuoden 2001 loppuun mennessä ehdotuksen puiteohjelmasta, joka korvaisi nykyiset ohjelmat niiden päättyessä. Ehdotuksessa tulisi neuvoston mukaan käsitellä myös täytäntöönpanovallan käyttöä koskevia säännöksiä. [3] [3] Neuvoston julistus, 28.6.2001 (toimielinten yhteinen asiakirja 2000/0339 /CNS) 9311/1/01 REV 1). 2. EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI: MUUTOKSET Kaikki Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston perusteella laaditut viisi ohjelmaa on siis järjestettävä uudelleen. Tarkoituksena on koota kaikki Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuvat toimet yhdeksi oikeudelliseksi ja toiminnalliseksi kokonaisuudeksi. Näin halutaan varmistaa, että toimet ovat keskenään johdonmukaisia ja lisätä niiden vaikuttavuutta. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan ohjelmien päätavoitteina on tarjota kansalaisille korkeatasoinen suoja sekä ehkäistä ja torjua rikollisuutta ja kehittää Euroopan unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena. Grotius-, Oisin-, STOP-, Hippokrates- ja Falcone-ohjelmien pääasiallisena kohderyhmänä ovat tietyt ammattiryhmät, kuten tuomarit, syyttäjät ja muut juristit, poliisi- ja tulliviranomaiset, ministeriöiden virkamiehet ja rikoksen uhrien tukipalveluista vastaavat henkilöt. Lisäksi hanke-ehdotuksia voivat esittää koulutuslaitokset, korkeakoulut, tutkimuskeskukset, yksityisen sektorin ammattijärjestöt tai valtiosta riippumattomat järjestöt. Puiteohjelmalla on samat tavoitteet kuin nykyisillä ohjelmilla, mutta niitä pyritään toteuttamaan entistä suunnitelmallisemmin, vuorovaikutusta ja mittakaavaetuja hyödyntäen. Euroopan unionin poliittisia painopisteitä pyritään toteuttamaan entistä joustavammin. Puiteohjelman tarkoituksena on vahvistaa yhteistyötä oikeusalan toimijoiden ja rikollisuuden ehkäisemisestä ja torjunnasta vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden välillä sekä näiden yksiköiden ja niiden kansalaisyhteiskunnan tai liikemaailman piirissä toimivien yhteistyökumppaneiden välillä etenkin kun kyseessä ovat tiettyjen rikollisuuden muotojen ehkäisy ja torjunta. Puiteohjelman tarkoituksena on myös edistää rikoksen uhrien auttamiseen tähtääviä toimia. Puiteohjelma ehdotetaan toteutettaviksi seuraavin keinoin: - jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, toimintamenetelmiä ja valiokäytäntöjä koskeva koulutus, tuomareille tarkoitettu koulutus mukaan luettuna - jäsenvaltioiden viranomaisten henkilövaihto- ja harjoittelujaksot - seminaarit, keskustelutilaisuudet ja konferenssit - oikeustieteelliset tutkimukset ja jäsenvaltioiden uusia yhteistyömenetelmiä koskeva tutkimus - tiedottamista ja tulosten hyödyntämistä koskevat toimet. Ehdotetut toimintamuodot kuvastavat yhteisön ohjelmien yleistä kehityssuuntaa ja viiden vuoden kokemusta nykyisten ohjelmien toteuttamisesta. Samalla on vuonna 2001 tehtyjen päätösten linjaa noudattaen otettu käyttöön uusia termejä ja uudentyyppisiä toimia: - ehdotuksen mukaan työohjelma laaditaan vuosittain, mutta yksittäiset hankkeet voivat kestää enintään kaksi vuotta - uutuuksia ovat erityistoimet ja täydentävät toimenpiteet, joiden mahdollisia aiheita esitetään vuotuisessa työohjelmassa - toimien arviointi- ja valintaperusteita on selkeytetty. Koska kiinnostus tämän alan yhteistyötoimia kohtaan on lisääntynyt ja puiteohjelman tavoitteet on asetettu korkeammalle, ohjelman rahoituksen määrää on tarkistettava. Ensinnäkin on otettava huomioon, että Euroopan parlamentti on luvannut komissiolle lisärahoitusta toimiin, jotka liittyvät vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseen. Toisaalta on todettu, että nykyisistä ohjelmista on voitu myöntää yhteisön rahoitusta vain 25 prosentille ehdotetuista hankkeista, joten kiinnostavia hankkeita on jouduttu hylkäämään varojen puutteen vuoksi. Suunnitellun rahoituksen tulee myös riittää kattamaan toimien lisääntyminen oikeudellisen ja poliisiyhteistyön alalla. Hankkeille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta enintään 70 prosenttia (mutta todennäköisesti vähemmän) kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta erityistoimia ja täydentäviä toimenpiteitä, jotka voidaan rahoittaa kokonaan yhteisön varoin; tavoitteena on saada hankkeiden järjestäjiltä täsmällisemmät kustannusarviot ja kerätä enemmän rahoitusta kansallisista lähteistä. Yhtenä tavoitteena on saada ohjelman toteuttamiseen mukaan myös ehdokasmaita, sillä laajentumisen ensimmäinen vaihe toteutunee ohjelman täytäntöönpanon aikana. Näin ollen olisi kannustettava ehdokasmaiden järjestöjä ja viranomaisia osallistumaan hankkeiden toteuttamiseen. Komissio ehdottaakin erityistoimia toteutettavaksi aloilla, joita kohtaan ehdokasmaat ovat osoittaneet erityistä kiinnostusta (ks. jäljempänä). Vastuu hanke-ehdotuksen esittämisestä ja hyväksytyn toiminnan asianmukaisesta toteuttamisesta säilyy kuitenkin edelleen siihen osallistuvalla jäsenvaltiosta tulevalla organisaatiolla. Jotta ehdokasmaat saisivat paremmin tietoa vuosiohjelmien painopistealueista, komissio ehdottaa, että ehdokasmaiden edustajia kutsutaan tiedotuskokouksiin (päätöksen 7 artiklan 3 kohta), jotka voidaan pitää ohjelman toteuttamisessa avustavien komiteoiden virallisten kokousten jälkeen. Komitean työssä voidaan käyttää myös ehdokasmaiden asiantuntijoita (nykyisten komiteoiden työjärjestyksen 8 artikla). Tiedottaminen helpottaisi valmistelutyötä, joka koskee ehdokasmaiden kanssa käytäviä sopimusneuvotteluja näiden osallistumisesta ohjelman rahoittamiseen. Tähänastisten kokemusten perusteella on käynyt ilmi, että komissiolle esitetyt hanke-ehdotukset eivät aina täysin kata vuosiohjelmissa asetettuja tai Euroopan unionin yleisiä poliittisia painopisteitä. Joidenkin alojen erityistarpeiden huomioon ottamista varten voitaisiin laatia erityisiä kohdennettuja toimia. Tätä varten ehdotetaan, että työohjelmassa voitaisiin esittää muutamia erityistoimia, joista ilmoitettaisiin toimintatyyppi (tiedotuskampanja, konferenssi, koulutus, henkilövaihto, tutkimus, lainsäädännön arviointi) sekä aihe ja tavoitteet. Nämä erityistoimet voitaisiin rahoittaa kokonaan yhteisön varoin. Saadut ehdotukset arvioitaisiin samoin perustein kuin muutkin hanke-ehdotukset. Lisäksi komissio katsoo aiempien kokemusten ja ulkoisen arvioinnin päätelmien perusteella, että ohjelmaan pitäisi ottaa mukaan täydentäviä toimenpiteitä, jotta sen tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin. Täydentävillä toimenpiteillä on tarkoitus tukea muita toimia, jotka ovat jo saaneet rahoitusta puiteohjelmasta. Komissio voisi ilmoittaa täydentävien toimenpiteiden aiheet vuotuisessa työohjelmassa (esimerkiksi ohjelmaan liittyvää tietoa sisältävien Internet-sivustojen tai tietokantojen laatiminen tai johonkin ohjelman erityiskysymykseen perehtyneiden asiantuntijoiden kokousten järjestäminen). Myös täydentävät toimenpiteet voitaisiin rahoittaa jopa kokonaan yhteisön varoin. Ehdotuksen mukaan tällaisiin erityistoimiin voitaisiin käyttää enintään 10 prosenttia ohjelman vuosibudjetista. Myös täydentäviin toimiin voitaisiin käyttää enintään 10 prosenttia vuotuisista määrärahoista. Säännökset ohjelman toteuttamiseen liittyvän täytäntöönpanovallan käytöstä komissiossa perustuvat ns. komitologiapäätökseen, jonka neuvosto on antanut 28 päivänä kesäkuuta 1999 [4]. Vuoden 1999 komitologiapäätöstä tosin sovelletaan ainoastaan niihin komiteoihin, jotka toimivat aloilla, joilla toimivalta on yhteisöllä, mutta komissio on esittänyt siinä säädettyjä menettelyjä jo ohjelmien jatkamista koskevissa ehdotuksissa, jotka neuvosto on hyväksynyt vuonna 2001, minkä vuoksi kyseisiä menettelyjä on käytetty myös tämän ehdotuksen mallina. [4] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23-26. Ohjelman täytäntöönpanotoimet ehdotetaan hyväksyttäväksi neuvoa-antavan tai hallintomenettelyn mukaisesti. Sen sijaan vuotuinen työohjelma sekä erityistoimet ja täydentävät toimenpiteet ehdotetaan hyväksyttäväksi hallintomenettelyllä. Tämä johtuu siitä, että niissä on määriteltävä painopisteet yksiköille, jotka todennäköisesti joutuvat osallistumaan tarjouskilpailuihin, ja säänneltävä ohjelman täytäntöönpanoa. Hallintomenettelyn soveltaminen tarkoittaa, että komissio voi lykätä toimenpiteen toteuttamista, jos määräenemmistö komitean jäsenistä vastustaa sitä, jolloin hankkeen toteuttamisesta päättää neuvosto. Päätökset yhteisön rahoituksen myöntämisestä tehdään neuvoa-antavan menettelyn mukaan, koska komission tehtävänä on valita toteutettavat hankkeet, mitä varten se pyytää komitealta lausunnon kustakin hankkeesta. Neuvoa-antavan menettelyn soveltaminen tarkoittaa, että komission on otettava komitean lausunto huomioon niin suurelta osin kuin mahdollista ja ilmoitettava komitealle, millä tavoin tämä on tehty. 3. EHDOTUS NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI: ARTIKLAKOHTAISET PERUSTELUT 1 artikla 1 artiklassa perustetaan ohjelma ja todetaan, että sitä sovelletaan viiden vuoden ajan alkaen 1 päivästä tammikuuta 2003 ja että ohjelman voimassaoloaikaa voidaan jatkaa. 2 artikla 2 artiklassa asetetaan ohjelman tavoitteet. Ne sidotaan tiiviisti Amsterdamin sopimuksessa asetettuun yleistavoitteeseen ja siten myös toimintasuunnitelmiin, joiden tarkoituksena on vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luominen. Tämän jälkeen määritellään ohjelman erityistavoitteet suhteessa yleistavoitteeseen. Artiklassa myös mainitaan erikseen, että ehdokasmaat voivat osallistua toimintaan. 3 artikla 3 artiklassa määritellään, keille yhteisön rahoitusta voidaan myöntää. Siinä määritellään ohjelman soveltamisalaan kuuluvat organisaatiot eli kohderyhmät. Artiklassa kerrotaan myös, mitä "eurooppalainen ulottuvuus" edellyttää eli montako kumppania eri jäsenvaltioista ja ehdokasmaista on oltava mukana. Lisäksi 3 artiklassa säädetään erityistoimista ja täydentävistä toimenpiteistä, jotka voidaan rahoittaa kokonaan yhteisön varoin, jotta ohjelman tavoitteet toteutuisivat paremmin. Kumpaankin toimenpidetyyppiin voidaan käyttää enintään 10 prosenttia ohjelman vuotuisista määrärahoista. 4 artikla 4 artiklassa määritellään ohjelman perusteella toteutettavat toimet, joihin myös nykyisten ohjelmien perusteella toteutettavat toimet kuuluvat. 5 artikla 5 artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään talousarviomäärärahojen myöntämisestä ohjelmalle ja muissa kohdissa esitetään toimien rahoittamista koskevat perusperiaatteet. 6 artikla 6 artiklassa käsitellään ohjelman toteuttamista. Sen 1 kohdassa todetaan, että toteuttamisesta vastaavat komissio ja jäsenvaltiot yhdessä. Kahdessa seuraavassa kohdassa esitetään perussääntö ja kolme työvaihetta, jotka komission on suoritettava ohjelman toteuttamiseksi. Todetaan, että hankkeet saavat kestää enintään kaksi vuotta. 4 kohdassa määritellään, mitä toimenpiteitä 7 artiklalla perustetun komitean on tutkittava lausunnon antamista varten. Artiklan 5 kohdassa esitetään ohjelmasta rahoitettavien toimien yleiset arviointi- ja valintaperusteet. Komissio on valinnut jo aiemmin käytettyjä ja hyviksi havaittuja perusteita, koska se pitää tärkeänä, että hankkeiden esittäjät tietävät, minkä perusteiden mukaan ehdotuksia arvioidaan (avoimuusperuste). 7 artikla 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissiota avustaa ohjelman toteuttamisessa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista. Artiklan 2 kohdassa on säännökset komitean työjärjestyksen hyväksymisestä. 3 kohdassa säädetään, että komissio voi kutsua ehdokasmaiden edustajia tiedotuskokouksiin. 8 artikla 8 artiklassa kuvataan neuvoa-antava menettely. 6 artiklan 4 kohdan mukaan menettelyä sovelletaan hyväksyttäessä 3 artiklassa tarkoitetuilta hankkeiden järjestäjiltä saatuja ehdotuksia. 9 artikla 9 artiklassa kuvataan hallintomenettely. 6 artiklan 4 kohdan mukaan menettelyä sovelletaan hyväksyttäessä vuotuinen työohjelma sekä ohjelmaan sisältyvät, 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut erityistoimet ja täydentävät toimet. 10 artikla 10 artiklassa säädetään, että toimien on oltava johdonmukaisia muiden yhteisön politiikkojen kanssa ja täydennettävä niitä. 11 artikla 11 artiklassa komissio velvoitetaan huolehtimaan ohjelman seurannasta sekä sen arvioinnista ja valvonnasta. Lisäksi komission on laadittava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus näiden toimien tuloksista. 12 artikla 12 artiklassa säädetään, että päätös ohjelman perustamisesta tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2001/0262 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuva puiteohjelma - Rikosoikeuden alalla tehtävä oikeudellinen ja poliisiyhteistyö EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, [5] [5] EYVL C ... ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, [6] [6] EYVL C ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa asetetaan unionin tavoitteeksi antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä rikosasioissa sekä ehkäisemällä ja torjumalla rasismia ja muukalaisvihaa. (2) Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita tehostamaan yhteistyötään rikollisuuden vastaisessa toiminnassa, uutta tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävä rikollisuus mukaan luettuna, jotta voitaisiin luoda todellinen Euroopan oikeusalue. (3) Euroopan unionin perusoikeuskirjassa [7] vahvistetaan, että kansalaisoikeuksien sekä poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien suoja koskee paitsi Euroopan unionin kansalaisia myös muita Euroopan unionin alueella asuvia henkilöitä. [7] EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1. (4) Olisi laajennettava eurooppalaista ulottuvuutta eli sitä, että johonkin hankkeeseen osallistuu joko kolme jäsenvaltiota tai kaksi jäsenvaltiota ja yksi ehdokasmaa, jotta voidaan tukea kumppanuussuhteiden syntymistä sekä tietojen ja hyvien kansallisten käytäntöjen vaihtoa. (5) Neuvoston päätöksillä perustetut ohjelmat Grotius II - rikosoikeus [8], Stop II [9], Oisin II [10], Hippokrates [11] ja Falcone [12] ovat edistäneet yhteistyön lujittamista jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten välillä ja parantaneet niiden poliisi- ja oikeusjärjestelmien sekä oikeuslaitosten ja hallinnon keskinäistä tuntemusta. [8] EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3 (Grotius), ja EYVL L 186, 7.7.2001, s. 1 (Grotius II - rikosasiat). [9] EYVL L 322, 12.12.1996, s. 7 (Stop), ja EYVL L 186, 7.7.2001, s. 7 (Stop II). [10] EYVL L 7, 10.1.1997, s. 7 (Oisin), ja EYVL L 186, 7.7.2001, s. 4 (Oisin II). [11] EYVL L 186, 7.7.2001, s. 11. [12] EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3. (6) Sen jälkeen kun Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2000 Euroopan unionin huumeidentorjuntaohjelman (2000-2004), on puiteohjelmaan sisällytetty myös huumekaupan torjuntatoimia. (7) Perustamalla yksi ainoa puiteohjelma, mitä sekä Euroopan parlamentti [13] että neuvosto ovat toivoneet edellisten ohjelmien hyväksymisen yhteydessä, tätä yhteistyötä voidaan edelleen parantaa noudattamalla koordinoitua ja monialaista lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki näiden ongelmien torjunnasta Euroopan unionissa vastaavat tahot. [13] Euroopan parlamentin 5.4.2001 hyväksymä lainsäädäntöpäätöslauselma. Ei vielä julkaistu EYVL:ssä. (8) On suotavaa varmistaa ohjelmasta tuettujen toimien jatkuvuus säätämällä, että niitä koordinoidaan yhdessä viitekehyksessä, jotta voidaan järkeistää menettelyjä, parantaa hallinnointia ja saavuttaa mittakaavaetuja. (9) On tarpeen antaa Euroopan unionin jäseniksi ehdolla oleville maille mahdollisuus osallistua puiteohjelmaan helpottamalla niiden osallistumista ohjelmasta tuettaviin hankkeisiin sekä hankkeiden järjestäjinä että osanottajina. (10) Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet on vahvistettava päätöksessä säädettyjen menettelyjen mukaisesti komitean avustuksella. (11) Tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämien toimenpiteiden lisäarvon vahvistamiseksi on suotavaa varmistaa, että nämä toimet ovat johdonmukaisia muiden yhteisön toimien kanssa ja täydentävät niitä. (12) On tarpeen säätää, että tätä ohjelmaa on säännöllisesti seurattava ja arvioitava, jotta voidaan arvioida toteutettujen toimien tehokkuutta suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja mahdollisia painopisteiden muutoksia, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla - Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen liittyvä puiteohjelma, joka koskee rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista ja poliisiyhteistyötä. 2. Ohjelma perustetaan kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2003 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007, minkä jälkeen sen voimassaoloa voidaan jatkaa. 2 artikla - Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelmalla edistetään yleistä tavoitetta antaa Euroopan unionin kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Ohjelman tarkoituksena on erityisesti: a) luoda tätä alaa koskevia yhteisön politiikkoja sekä toteuttaa ja arvioida niitä, b) tukea ja vahvistaa verkottumista, yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien yleisten kysymysten ratkaisemisessa, tietojen sekä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa ja levittämistä, yhteistyötä paikallis- ja aluetasolla sekä koulutuksen parantamista ja mukauttamista ja tieteellistä ja teknistä tutkimusta, c) tukea jäsenvaltioiden yhteistyön vahvistamista ehdokasmaiden ja muiden kolmansien maiden sekä alalla toimivien kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. 2. Ohjelmasta voidaan tukea hankkeita, jotka liittyvät seuraaviin aloihin: a) yleisissä ja rikosoikeudellisissa asioissa tehtävä oikeudellinen yhteistyö, tuomareille tarkoitettu ammatillinen jatkokoulutus mukaan luettuna, b) lainvalvontaviranomaisten yhteistyö, c) yhteistyö näiden viranomaisten sekä jäsenvaltioiden muiden julkisten tai yksityisten laitosten välillä järjestäytyneen ja muun rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan alalla, d) rikoksen uhrien auttaminen. 3 artikla - Osallistuminen ohjelmaan 1. Ohjelmasta voidaan myöntää yhteisön rahoitusta enintään kaksi vuotta kestäville hankkeille, joita voivat 2 kohdassa tarkoitettua kohderyhmää varten ehdottaa julkiset tai yksityiset laitokset ja organisaatiot, esimerkiksi ammatilliset järjestöt, valtiosta riippumattomat järjestöt, yhdistykset, talouden toimijoita edustavat järjestöt, tutkimuslaitokset, perus- ja jatkokoulutusta antavat oppilaitokset ja lainvalvontaviranomaiset jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa. 2. Ohjelma on tarkoitettu seuraavalle kohderyhmälle: a) oikeusalan toimijat: tuomarit, syyttäjät, asianajajat, ministeriöiden virkamiehet, rikospoliisin virkamiehet, haaste- ja ulosottomiehet, oikeudelliset asiantuntijat, tuomioistuinten tulkit sekä muut oikeuden hoitoon liittyvien ammattien harjoittajat, b) lainvalvontaviranomaiset: jäsenvaltioiden julkiset laitokset, jotka ovat kansallisen lain mukaisesti vastuussa rikosten ehkäisemisestä, selvittämisestä ja torjunnasta, c) muita julkisia viranomaisia edustavat virkamiehet, järjestöjen ja erityisesti ammattijärjestöjen edustajat, tutkijat ja liikemaailman edustajat, jotka osallistuvat järjestäytyneen tai muun rikollisuuden ehkäisyyn ja torjuntaan, d) uhrien auttamisesta vastaavien yksiköiden edustajat, maahanmuuttoasioista ja sosiaalipalveluista vastaavien julkisten viranomaisten edustajat mukaan luettuina. 3. Jotta hankkeelle voidaan myöntää yhteisön rahoitusta, siinä on oltava mukana vähintään kolme jäsenvaltiota tai kaksi jäsenvaltiota ja yksi ehdokasmaa, ja sen tarkoituksena on oltava 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttaminen. 4. Ohjelmasta voidaan rahoittaa myös a) 1 kohdan mukaisia erityishankkeita, joista on erityistä hyötyä ohjelman painopisteiden tai ehdokasmaiden kanssa tehtävän yhteistyön kannalta, b) täydentäviä toimenpiteitä, kuten seminaareja, asiantuntijakokouksia tai muita toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ohjelman tulosten levittäminen. 4 artikla - Ohjelmasta tuettavat toimet Ohjelmaan sisältyy seuraavanlaisia toimia: a) koulutus, b) vaihto- ja harjoitteluohjelmien laatiminen ja niiden täytäntöönpanon aloittaminen, c) selvitykset ja tutkimukset, d) ohjelman toteuttamisen yhteydessä saatujen tulosten levittäminen, e) verkottumisen tukeminen, f) seminaarit ja konferenssit. 5 artikla - Ohjelman rahoitus 1. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 2. Hanke, jolle on myönnetty rahoitusta tästä ohjelmasta, ei voi saada rahoitusta mistään muusta Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta rahoitettavasta ohjelmasta. 3. Rahoituspäätösten perusteella laaditaan rahoitussopimukset komission ja hankkeiden järjestäjien välillä. Komissio valvoo rahoituspäätöksiä ja -sopimuksia, ja tilintarkastustuomioistuin suorittaa niitä koskevat tarkastukset. 4. Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla enintään 70 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. 5. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa mainitut erityistoimet ja täydentävät toimenpiteet voidaan kuitenkin rahoittaa kokonaan yhteisön varoin siten, että kumpienkin osuus voi olla enintään 10 prosenttia ohjelman vuotuisista kokonaismäärärahoista. 6 artikla - Ohjelman toteuttaminen 1. Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista ja toteuttamisesta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 2. Komissio hallinnoi ohjelmaa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. 3. Ohjelman toteuttamista varten komissio: a) laatii vuotuisen työohjelman, jossa esitetään erityistavoitteet, aiheenmukaiset painopisteet sekä tarvittaessa luettelo erityishankkeista ja täydentävistä toimenpiteistä, b) arvioi ja valitsee toteutettavat hankkeet ehdotusten perusteella sekä vastaa niiden hallinnoinnista. 4. Hanke-ehdotukset tutkitaan 8 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Työohjelma, erityishankkeet ja täydentävät toimenpiteet tutkitaan 9 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. 5. Komissio arvioi ja valitsee järjestäjien esittämät hankkeet, edellyttäen että ne ovat sopusoinnussa tämän alan politiikkojen kanssa, seuraavien perusteiden mukaan: a) yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden kanssa, b) eurooppalainen ulottuvuus ja ehdokasmaiden osallistumismahdollisuudet, c) yhteensopivuus niiden toimien kanssa, jotka on jo toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa yleisissä ja rikosoikeudellisissa asioissa tehtävän Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön alan poliittisten painopisteiden mukaisesti, d) hankkeen sekä aiemmin toteutettujen, parhaillaan toteutettavien tai tulevien yhteistyöhankkeiden keskinäinen täydentävyys, e) hankkeen järjestäjän kyky panna hanke täytäntöön, f) hankkeen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu, g) ohjelmasta haettavan rahoituksen määrä ja sen suhde odotettuihin tuloksiin, h) odotettujen tulosten vaikutus ohjelman tavoitteisiin. 7 artikla - Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'komitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä puheenjohtajan ehdotuksesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistun työjärjestyksen mallin pohjalta. 3. Komissio voi kutsua ehdokasmaiden edustajia komitean kokousten jälkeen pidettäviin tiedotuskokouksiin. 8 artikla - Neuvoa-antava menettely 1. Jos viitataan tässä artiklassa säädettyyn menettelyyn, komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 2. Lausunto merkitään pöytäkirjaan. Lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 3. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 9 artikla - Hallintomenettely 1. Jos viitataan tässä artiklassa säädettyyn menettelyyn, komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 2. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kolmen kuukauden määräajalla ilmoituksen tekopäivästä. 3. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin 3 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa. 10 artikla - Johdonmukaisuus ja täydentävyys Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että toimet ovat johdonmukaisia muiden yhteisön politiikkojen kanssa ja täydentävät niitä. 11 artikla - Seuranta ja arviointi 1. Komissio huolehtii tämän ohjelman säännöllisestä seurannasta ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle: a) viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevasta väliarvioinnista, b) viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2006 tiedonannon tämän ohjelman seurannasta ja mahdollisesti ehdotukseen tarvittavista muutoksista, c) viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2008 kertomuksen koko ohjelman loppuarvioinnista. 2. Komissio laatii ohjelman toteuttamisesta vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Ensimmäinen kertomus esitetään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005. 12 artikla - Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Oikeus- ja sisäasiat (YOS) Toiminnan ala(t): Poliisi- ja tulliyhteistyö, järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla Toimenpiteen nimi: Ehdotus: neuvoston päätös: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuva puiteohjelma - Rikosoikeuden alalla tehtävä oikeudellinen ja poliisiyhteistyö 1. Budjettikohta/-kohdat B5-820 2. Numerotiedot 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina: 65 (kuusikymmentäviisi) 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 2003-2007 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 2) Tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista, | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin: |X| Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: - Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä... miljoonaa euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 ja 34 artikla 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Oikeus- ja sisäasioiden alalla toteutettavat nykyiset ohjelmat Grotius, Oisin, Stop, Falcone ja Hippokrates ovat jo alkaneet valmistaa kohderyhmää toimimaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Käytännön kokemukset ovat osoittaneet, että jäsenvaltioiden oikeusalan toimijoiden ja poliisiviranomaisten välillä tarvitaan entistä enemmän koulutusta, tiedottamista ja viestintää, jotta voidaan vastata yhä useammin kansainvälisellä tasolla toimivan järjestäytyneen rikollisuuden tuomiin haasteisiin. Kokemusten vaihto on tuonut esiin paljon arvokkaita käytäntöjä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston alalla, johon kuuluvat myös rikollisuus yleensä sekä pikkurikollisuus. Tällä alalla kansalliset toimet ovat ratkaisevan tärkeitä. Harva tuomari, juristi tai jäsenvaltion virkamies tuntee edes yhden toisen jäsenvaltion lainsäädäntöä ja poliisin työskentelytapoja rikosasioissa tai näiden alojen oikeudellista ja hallinnollista kielenkäyttöä ja terminologiaa. Tällaisia taitoja suorittaa - edes osittaista - vertailua on noin 3 prosentilla jäsenvaltioiden oikeus- ja poliisiviranomaisista eli noin 90 000 henkilöllä koko EU:n alueella. Jos lasketaan, että neljän nykyisen ohjelman perusteella on viiden vuoden aikana annettu tukea noin 720 hankkeelle, joilla on kullakin ollut suhteellisen suppea, osanottajista ja asiantuntijoista muodostuva kohderyhmä, tulosten voidaan arvioida saavuttaneen yhteensä noin 50 000-100 000 henkeä, jos suurelle yleisölle tarkoitettuja julkaisuja ei oteta lukuun. Kyseisten ohjelmien toisen vaiheen aikana (2001-2002) rahoitusta myönnettäneen noin 300 hankkeelle, jolloin kohderyhmä laajenee 45 000-50 000 hengellä. Uuden ohjelman perusteella voidaan myöntää rahoitusta arviolta 900-1 000 hankkeelle, jolloin kohderyhmä laajenee jälleen 120 000-150 000 hengellä, kun otetaan huomioon oikeusalan toimijoiden, poliisin ja muiden kohderyhmään kuuluvien instituutioiden ja laitosten tarpeet, unioniin vuonna 2004 liittyvät uudet jäsenvaltiot mukaan luettuina. Tämän perusteella voidaan arvioida, että oikeudellisen ja poliisiyhteistyön eri muotoihin sekä rikollisuuden torjuntaan koko yhteisön tasolla koulutettujen henkilöiden määrä voitaisiin kaksinkertaistaa nykyisestä eli 3 prosentista 6 prosenttiin. Tällaiset tulokset auttavat osaltaan saavuttamaan Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat tavoitteet, jotka liittyvät Euroopan oikeusalueen luomiseen ja (järjestäytyneen) rikollisuuden torjuntaan sekä itse ilmiön ehkäisemiseen koko unionin tasolla. Kun oikeudellisen ja poliisiyhteisön sekä rikoksentorjunnan asiantuntijoiden määrä kasvaa, voidaan myös tehostaa rikoksentekijöiden syytteeseenpanoa eli saattaa esimerkiksi ihmiskauppiaat sekä lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön, tietokonerikollisuuteen, rasismiin ja muukalaisvihaan syyllistyneet vastuuseen teoistaan sekä ehkäistä tällaisia rikoksia. Alan yhteistyön tulisi näkyä rikosten määrän vähenemisenä koko yhteisön tasolla, mitä ei tosin voida arvioida vielä tässä vaiheessa. Sen jälkeen kun Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2000 Euroopan unionin huumeidentorjuntaohjelman (2000-2004), on huumekaupan torjuntaohjelman valmistelutoimia varten perustettu uusi budjettikohta (B5-831). Tämä väliaikainen budjettikohta sisällytetään vuoden 2002 jälkeen puiteohjelmaan, sillä huumekaupan torjunta on puiteohjelman merkittävä osa-alue. Ohjelman avulla voidaan myös testata ja levittää komission ja jäsenvaltioiden hyväksymiä tai ehdottamia uusia lainsäädäntötoimia, joista voidaan mainita esimerkkeinä eurooppalainen luovuttamismääräys, terrorismintorjunta sekä Euroopan poliisiopiston ja oikeusalan koulutusta koskevan eurooppalaisen verkoston toiminta, ja siten helpottaa niiden täytäntöönpanoa. Ohjelma liittyy seuraaviin poliittisiin asiakirjoihin: - Wienin Eurooppa-neuvostolle 11.-12. joulukuuta 1998 esitetty neuvoston ja komission toimintasuunnitelma parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta. Wienin Eurooppa-neuvosto kehottaa päätelmiensä 84 kohdassa "kiinnittämään erityistä huomiota Euroopan oikeusalueen luomiseen Amsterdamin sopimuksen mukaisesti täydennettynä tarvittavilla välineillä tehokkaan oikeudellisen ja poliisiyhteistyön varmistamiseksi [---]". - Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmät 15.-16. lokakuuta 1999. Päätelmien C osassa käsitellään rikollisuuden torjuntaa koko unionin tasolla, ja 42 kohdassa todetaan: "Olisi vaihdettava parhaita toimintatapoja, vahvistettava rikosten ehkäisemisestä vastaavien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten verkostoa ja kansallisten rikostenehkäisemisjärjestöjen välistä yhteistyötä [---]". 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Ennakkoarvioinnissa on tukeuduttu ensisijaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitettyihin kertomuksiin ohjelmien vuosiarvioinnista sekä ohjelmien ulkoiseen arviointiin, jonka Franklin Advisory Services toimitti 31. maaliskuuta 2000 ja jota koskeva kertomus on saatavilla pääosastossa JAI. Ennakkoarvioinnissa on myös otettu huomioon ohjelmien täytäntöönpanossa avustavien komiteoiden antamat ohjeet ja komiteoiden työhön osallistuvien kansallisten asiantuntijoiden ja jäsenvaltioiden pysyvien edustustojen jäsenten käymät keskustelut sekä Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunto ohjelmien jatkamisesta. Ajatus viiden nykyisen ohjelman yhdistämisestä on syntynyt lähinnä näiden arvioiden perusteella. Tavoitteena on keskittää rahoitus Euroopan unionin poliittisiin painopisteisiin, parantaa käytettävissä olevien määrärahojen ohjautumista tukihankkeisiin ja vaikuttaa entistä tehokkaammin jäsenvaltioiden järjestelmiin sekä saada aikaan mittakaavaetuja yhdistämällä henkilöstöresursseja ja järkeistämällä ohjelmien hallinnointia. Ohjelmien yhdistäminen korjaa siten tehokkaasti niiden tähänastisessa organisoinnissa todettuja puutteita. Lisäksi toteutetaan sisäisiä organisaatiouudistuksia, joiden tarkoituksena on edelleen tehostaa hallinnointia ja jotka ovat pääosastossa JAI 15. kesäkuuta 2001 käyttöön otetun uuden talousprosessin mukaisia. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Jälkiarvioinnissa on otettu huomioon Franklinin raportissa esitetyt suositukset, joiden mukaan seminaarien ja konferenssien määrää olisi supistettava; tähän mennessä jopa kaksi kolmannesta kaikista toimista on kuulunut tähän ryhmään. Vaikka ne ovatkin hyödyllisiä alkuvaiheessa, niiden tueksi on vähitellen ryhdyttävä järjestämään rakenteellisia toimia, joilla on suurempi lisäarvo. Tällaisten toimien sisältönä voi olla esimerkiksi eri toimijoiden liikkuvuus (henkilöstövaihdot ja -siirrot, opintokäynnit), tutkimukset ja selvitykset, verkostojen luominen, kohdennetut koulutustoimet, tulosten jakelu ja levittäminen. Lisäksi hankkeiden valintamenettelyt on määritelty avoimuusperusteen mukaisesti, ja hakijoille on laadittu hakuoppaita ja Internetin kautta on saatavilla vakiomuotoinen haku- ja arviointilomake. Arviointiin on tarkoitus ottaa mukaan myös kansallisia asiantuntijoita. Hankkeita koskevien sopimusten laatiminen sekä hankkeiden seuranta ja valvonta toteutetaan toiminnasta vastaavissa yksiköissä rahoitusasiantuntijoiden opastuksella ja heidän valvonnassaan. Nämä asiantuntijat osallistuvat hankkeiden arviointiin alusta lähtien, jotta voidaan varmistaa, että hankkeita valvotaan koko niiden toteuttamisen ajan. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Nykyisten ohjelmien hallinnoinnissa on arvosteltu mm. sitä, että alan toimijoille suunnattua käytännön koulutusta on ollut suhteellisen vähän verrattuna konferensseihin ja seminaareihin. Puiteohjelman painopistettä siirretäänkin pois konferensseista ja seminaareista siten, että tavoitteeksi otetaan vähentää niiden osuutta kaikista toteutettavista toimista kahden ensimmäisen ohjelmavuoden aikana alle 50 prosenttiin ja seuraavien ohjelmavuosien aikana 40 prosenttiin. Samalla asiantuntijoiden liikkuvuuteen liittyviä toimia (mm. henkilöstövaihto ja siirrot) on tarkoitus lisätä 15 prosenttiin rahoitettavista toimista, kun niitä ei nykyisten ohjelmien yhteydessä ole toteutettu juuri lainkaan. Puiteohjelman on myös tarkoitus helpottaa mahdollisimman paljon käytännön pilotti- ja koulutushankkeiden (esim. yhteisten tulli- ja poliisioperaatioiden) toteuttamista; niitä pitäisi olla vähintään 25 prosenttia kaikista toteutettavista toimista. Noin 20 prosenttia vuotuisista määrärahoista käytetään muihin toimiin, joilla on korkea lisäarvo, kuten erityiset koulutustoimet, verkostojen luominen sekä tutkimukset ja selvitykset. Huomattakoon, että puiteohjelmasta, kuten sitä edeltävistä ohjelmistakin, tulisi rahoittaa myös kokeellisia hankkeita, jotka voivat johtaa säädösten tai yhteistyötoimien laatimiseen tai kansallisten käytäntöjen yhtenäistämiseen. Erityistavoitteet - lisätä muiden jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden oikeudellisen ja poliisitoimeen liittyvän kielenkäytön ja terminologian tuntemusta, - edistää jäsenvaltioiden rikoksentorjunta- ja ehkäisyjärjestelmien yhteisten arvojen tuntemusta, - edistää muiden jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden oikeusjärjestelmien ja -laitosten sekä poliisitoimen tuntemusta, - luoda ammatillisia yhteyksiä ja luottamusta rikoksentorjunnasta ja rikollisuuden ehkäisemisestä eri tasoilla vastaavien henkilöiden välillä, - edistää keskustelua oikeudellisen ja poliisiyhteistyön parantamisesta ja kokeellisesti sovelletuista työmenetelmistä, - vertailla rikoksentorjunta- ja rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanojärjestelmien uudistamiseen liittyviä suuntauksia, - helpottaa neuvoston hyväksymien yhteistyövälineiden täytäntöönpanoa, - lisätä viestintää ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden asiantuntijoiden välillä. Kohderyhmä Ohjelma on tarkoitettu seuraaville kohderyhmille: - laitokset, jotka osallistuvat järjestäytyneen ja muun rikollisuuden torjuntaan sekä pyrkivät ehkäisemään tätä ilmiötä ja erityisesti terrorismia, ihmiskauppaa ja lapsiin kohdistuvia rikoksia, laitonta huume- ja asekauppaa, lahjontaa ja petoksia, sekä nuorisorikollisuutta ja kaupunkiväkivaltaa, - oikeusalan toimijat: tuomarit, syyttäjät, asianajajat, ministeriöiden virkamiehet, rikospoliisin virkamiehet, haaste- ja ulosottomiehet, oikeudelliset asiantuntijat, tuomioistuinten tulkit sekä muut oikeuden hoitoon liittyvien ammattien harjoittajat ja tutkijat, - lainvalvontaviranomaiset: jäsenvaltioiden julkiset laitokset, jotka ovat kansallisen lain mukaisesti vastuussa rikosten ehkäisemisestä, selvittämisestä ja torjunnasta, - uhrien auttamisesta vastaavat yksiköt ja niiden henkilöstö, maahanmuuttoasioista ja sosiaalipalveluista vastaavat julkiset viranomaiset mukaan luettuina. Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa asetetaan unionin tehtäväksi vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luominen. Tämä edellyttää puuttumista ongelmiin, joiden olennaisena piirteenä on usein se, että ne ulottuvat yli rajojen (ihmisten tai tavaroiden salakuljetukseen liittyvä rikollisuus). Pelkästään kansallisella tasolla toteutetut poliisi- tai oikeustoimet eivät useinkaan riitä, vaan rikolliset saattavat välttää joutumasta vastaamaan teoistaan lainsäädäntöjen tai rikoksentorjuntajärjestelmien välisten erojen vuoksi. Lisäksi tietojen ja kokemusten vaihto jäsenvaltioiden välillä lisää viranomaisten tehokkuutta ja helpottaa toimintatapojen lähentämistä asteittain, jäsenvaltioiden nykyisten lainsäädäntö-, oikeus- ja poliisijärjestelmien mukaisesti. Ohjelmasta tuetut yhteistyötoimet ovat sekä tarpeellisia että oikeasuhteisia ja siten toissijaisuusperiaatteen mukaisia. Toteutustapojen valinta * edut verrattuna vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin (suhteelliset edut): Ainoa tehokas keino edistää Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä mainittuja yhteistyötoimia on perustaa rahoitusohjelmia, joiden perusteella voidaan myöntää tukea yhteistyöhankkeille. * muiden vastaavien yhteisön tasolla tai kansallisella tasolla mahdollisesti toteutettavien toimenpiteiden erittely: Yhteisön tasolla ei toteuteta muita erityistoimia, ja kansallisella tasolla niiden määrä on yleisen kehyksen ja rahoituksen puuttumisen vuoksi rajoitettu eikä niiden avulla ole mahdollista saavuttaa verkottumisesta saatavia etuja eikä levittää hyviä käytäntöjä koko yhteisön tasolla. * odotetut liitännäis- ja kerrannaisvaikutukset: Yhteisvaikutukset ja lisäarvo yhteisön tasolla. Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen tuloksiin Aiemmista toimista saatu kokemus osoittaa, ettei tällaisia epävarmuustekijöitä ole. Päinvastoin, tällaisten toimien kysyntä kasvaa eri laitosten, yksiköiden ja julkisten ja yksityisten organisaatioiden keskuudessa jatkuvasti ja myös yhteisön tasolla niitä on todettu tarvittavan yhä enemmän, jotta Eurooppaan voitaisiin luoda vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue. 5.3 Toteuttamismenetelmät Toimien toteuttamisesta vastaa komission henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö (suora hallinnointi). 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [14] [14] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) II. Toimen kesto III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // EUR Vuodet EUR Henkilö- ja hallintoresurssien tarve on katettava toimintaa hallinnoivan pääosaston varoista. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä - Suoritusmittarit * tulosmittarit (toteutettujen toimenpiteiden arviointi): 1) toteutettujen hankkeiden määrä, 2) niiden henkilöiden määrä, jotka ovat saaneet jäsenvaltioiden oikeudellista ja poliisiyhteistyötä koskeviin uusiin toimenpiteisiin liittyvää koulutusta, joka käsittää myös jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusjärjestelmien, alan terminologian ja viestintäkeinojen tuntemuksen sekä perehdyttää ymmärtämään erilaisia kansallisia käytäntöjä ja tulkintatapoja, 3) julkaistujen asiakirjojen määrä, 4) kohdeyleisö, jolle tuloksia on levitetty, 5) uusien verkostojen määrä, 6) asiantuntijoiden liikkuvuuteen osallistuneiden henkilöiden määrä, 7) selvitysten ja tutkimusten määrä. * tietojen keräämismenetelmien luominen: 1) tietokannan luominen hankkeiden seurantaa ja valvontaa varten (tietokantaan kootaan tiedot hankkeiden järjestäjistä, yhteistyökumppaneista, edunsaajista ja kohderyhmistä, hankkeiden tulokset, loppuraportit, menojen toteutuminen, sitoumukset ja maksut), 2) hankkeiden tuloksia koskevan tietokannan luominen (asiakirjat, tietotekniikkatuki, julkaisut), 3) osallistuminen Internet-sivuston laatimiseen verkostoille ja jäsenvaltioissa toimiville asiantuntijoille postituslistan avulla toimitettavien tietojen levittämistä varten. 8.2 Arviointijärjestelmä - Vuosittain laaditaan sisäinen arviointi kaikista toteutetuista hankkeista, joita seurataan ja valvotaan säännöllisesti ja joiden tavoitteita ja toteuttamiskeinoja mukautetaan vuosittaisessa työohjelmassa, jonka ohjelmakomitea vahvistaa ja joka julkaistaan EYVL:ssä. - Vuosittain laaditaan raportti ohjelman tuloksista komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille. - Ohjelman täytäntöönpanon puolivälissä laaditaan riippumaton ulkoinen puoliväliarviointi, josta esitetään kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. - Ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä laaditaan riippumaton ulkoinen loppuarviointi, josta esitetään kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET (Varainhoitoasetuksen 3 artiklan 4 kohta: "Komissio esittää petosten ja väärinkäytösten välttämiseksi rahoitusta koskevissa selvityksissä tiedot olemassa olevista tai suunnitteilla olevista ehkäisevistä ja suojatoimenpiteistä.") Hankkeiden järjestäjät voivat saada lisätietoa Euroopan unionin myöntämää rahoitusta koskevasta tausta-asiakirjasta ja avustusten hallinnoinnin käsikirjasta. Tietoa käytössä olevista suojatoimenpiteistä on myös hankkeiden hallinnointia koskevissa ohjeissa ja sopimuslomakkeessa. Tuensaajan on mm. sitouduttava antamaan komission henkilöstölle asianmukainen pääsy paikkoihin, joissa hanketta toteutetaan, sekä mahdollisuus tutustua kaikkiin toimen teknistä ja taloushallintoa koskeviin asiakirjoihin. Tuensaajan on annettava suostumuksensa siihen, että komissio ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin valvovat tuen käyttöä koko rahoitussopimuksen voimassaolon ajan sekä viisi vuotta sen päättymisen jälkeen. Komissio voi suorittaa otantaan perustuvia tarkastuksia paikalla.