EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.2.2022 COM(2022) 45 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Sirusäädös Euroopalle



Sirusäädös Euroopalle 1.Johdanto Puolijohdesirut ovat olennaisia komponentteja digitaalisissa ja digitoiduissa tuotteissa. Sirut ovat keskeisessä asemassa modernissa digitaalitaloudessa älypuhelimista ja autoista aina terveydenhuollon, energian, liikkuvuuden, viestinnän ja teollisuusautomaation kriittisiin sovelluksiin ja infrastruktuureihin asti. Ne määrittävät digitaalisten järjestelmien suorituskykyominaisuudet. Näitä ovat esimerkiksi tietoturva ja energiatehokkuus, jotka ovat olennaisen tärkeitä EU:n digitaalisen ja vihreän siirtymän kannalta. Ne ovat ratkaisevan tärkeitä myös tekoälyn, 5G:n ja reunalaskennan kaltaisten tulevaisuuden keskeisten digitaaliteknologioiden kannalta, kuten EU:n digitaalisen vuosikymmenen ohjelmassa esitetään. Yksinkertaisesti sanottuna ilman siruja ei ole mitään digitaalistakaan. Siitä lähtien kun pandemia puhkesi vuoden 2020 alkupuolella, Euroopassa ja muualla maailmassa on ollut huomattavia häiriöitä sirujen saatavuudessa ja siruista on ollut pulaa. Digitalisaatio kiihtyy ja leviää kaikkialle yhteiskuntaan, jolloin sirujen heikko saatavuus heikentää teollisuuden tuotantoa ja taloudellista kehitystä kaikilla aloilla. Tällä voi olla vakavia yhteiskunnallisia seurauksia. Puolijohteiden toimitusketjun häiriöt ovat kiinnittäneet maailman huomion sirujen asemaan talouden ja arkielämämme ytimessä. Puolijohdeala on sekä pääoma- että osaamiskeskeinen, ja sen teknologinen kehitys on nopeaa. Sirut tuotetaan toimitusketjussa, joka on maailmanlaajuinen, monimutkainen ja joiltakin tärkeiltä osin liian keskittynyt. Esimerkiksi tällä hetkellä maailmassa on vain kaksi yritystä, Taiwanissa ja Etelä-Koreassa, jotka pystyvät valmistamaan kaikkein edistyneimpiä siruja. Puolijohteiden alalla Eurooppa on vahva tietyillä erikoisaloilla, kuten tehoelektroniikan, radiotaajuuslaitteiden ja analogisten laitteiden komponenttien suunnittelussa sekä autoteollisuudessa ja valmistusteollisuudessa laajalti käytetyissä antureissa ja mikro-ohjaimissa. Eurooppa on myös maailman johtava puolijohdetutkimuksen keskus. Euroopassa on huippuluokan tutkimuskeskuksia, joissa kehitetään koko maailman mittakaavassa uusimpia puolijohdeteknologioita. Eurooppalainen teknologia on itse asiassa keskeisessä asemassa mikrosirujen miniatyrisoinnin mahdollistajana. Seuraavan sukupolven tehokkaiden sirujen tuotannossa tarvitaan FinFETin ja gate-all-aroundin kaltaisia konsepteja, ja FDSOI-teknologia on ratkaisevassa asemassa energiankulutuksen vähentämisessä. Eurooppa on myös erittäin hyvässä asemassa suurissa sirutehtaissa tarvittavien materiaalien ja laitteiston suhteen, ja monilla yrityksillä on keskeinen rooli toimitusketjun tietyissä osissa. Lisäksi teollisuuden loppukäyttösektorit ovat vahvoja ja monipuolisia, esimerkiksi autoteollisuus, teollisuusautomaatio, terveydenhuolto, energiasektori, viestintä ja maatalous. Näistä vahvuuksista huolimatta Euroopan maailmanlaajuinen markkinaosuus puolijohteista on vain 10 prosenttia ja se on suurelta osin riippuvainen kolmansien maiden toimittajista. Jos toimitusketjuun tulee häiriöitä, Euroopan siruvarannot joillakin teollisuuden sektoreilla kuten autoteollisuudessa saattavat ehtyä muutamassa viikossa, mikä pakottaisi monet Euroopan teollisuudenaloista hidastamaan tuotantoa tai keskeyttämään sen kokonaan. Lisäksi Euroopan sirutuotantovalmiudet ovat rajalliset ja rajoittuneet lähinnä vanhempaan tuotantoon (22 nm tai enemmän), eikä huippuluokan (7 nm tai alle) sirutuotantoa ole lainkaan. Eurooppa on vahvasti riippuvainen muista toimijoista myös suunnittelussa, pakkaamisessa ja kokoonpanossa. Digitalisaation kiihtyessä sirujen maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa nopeasti, ja sen odotetaan kaksinkertaistuvan vuosikymmenen loppuun mennessä, joten puolijohteet ovat merkittävien geostrategisten intressien ja maailmanlaajuisen teknologisen kilpailun keskiössä. Johtavat taloudet haluavat turvata edistyneimpien sirujen toimitusvarmuuden, mikä on yhä tärkeämpää niiden kyvylle toimia (taloudellisesti, teollisesti, sotilaallisesti) ja edistää digitalisaatiota. Ne ovat jo aloittaneet voimakkaan investoinnin ja ovat ottamassa käyttöön tukitoimenpiteitä, joiden avulla tuotantokapasiteettia pystytään innovoimaan ja vahvistamaan. Yhdysvaltojen ehdotuksessa sirusäädökseksi esitetään 52 miljardin dollarin määrärahoja kohdistettavaksi tuotantoon, tutkimukseen ja tuotekehitykseen vuoteen 2026 mennessä. Kiina nopeuttaa toimiaan teknologisen kuilun kuromiseksi umpeen, ja se on arvioiden mukaan investoinut vuoteen 2025 mennessä viimeisen vuosikymmenen aikana noin 150 miljardia dollaria joukkoon suunnitelmia ja aloitteita, mukaan lukien Made in China 2025 -aloite. Japani ilmoitti hiljattain 8 miljardin dollarin julkisesta rahoituksesta kotimaisiin puolijohdeinvestointeihin, joita on tarkoitus täydentää lisärahoituksella. Etelä-Korea vahvistaa puolijohdeteollisuuttaan tukemalla verokannustimilla kotimaisten yritystensä yksityisiä tutkimus-, kehitys- ja tuotantoinvestointeja, joiden yhteissummaksi arvioidaan 450 miljardia dollaria vuoteen 2030 mennessä. Kun otetaan huomioon kasvavat geopoliittiset jännitteet, kysynnän nopea kasvu ja toimitusketjussa esiintyvien häiriöiden mahdollinen lisääntyminen, Euroopan on hyödynnettävä vahvuuksiaan ja otettava käyttöön tehokkaita mekanismeja, joilla se parantaa johtoasemiaan ja takaa toimitusvarmuuden globaalissa tuotantoketjussa. Se on ainoa keino, jolla Eurooppa voi saavuttaa kriisiaikoina tarvittavan vaikutusvallan ja pitää globaalit toimitusketjut käynnissä niihin kytkeytyvästä uudesta geopolitiikasta huolimatta. Tällä edistetään tasapainoisempia keskinäisiä riippuvuussuhteita ja paremmin häiriöitä sietäviä toimitusketjuja, joissa ei ole koko ketjua katkaisevia yksittäisiä pisteitä. Euroopalla on hyvät mahdollisuudet saavuttaa johtoasema tulevaisuuden puolijohdemarkkinoilla. Tavoitteena on, että huipputason kestävien puolijohteiden tuotannon arvo olisi vuoteen 2030 mennessä vähintään 20 prosenttia koko maailman tuotannosta. Tavoitteena ei ole vain vähentää liiallisia riippuvuussuhteita vaan myös tarttua yhä enemmän digitalisoituvien markkinoiden ja teknologian muutosten tarjoamiin mahdollisuuksiin. Tämä parantaa Euroopan puolijohde-ekosysteemin ja yleisesti ottaen Euroopan teollisuuden (myös pk-yritysten) kilpailukykyä, kun koko unionin teollisuussektori saa varmemmin hankittua suorituskykyisiä ja energiatehokkaita siruja ja pystyy tuottamaan innovatiivisia tuotteita Euroopan kansalaisille ja maailmanmarkkinoille. Tämän saavuttamiseksi Euroopassa on lisättävä merkittävästi tuotantokapasiteettia ja luotava valmiuksia huipputeknologian alalla. Ilman nopeita ja riittäviä investointeja Euroopan markkinaosuus laskee alle 5 prosenttiin, sillä markkinat ovat kaksinkertaistumassa ja muualla maailmassa toteutetaan jo laajoja toimia. Lisäksi seuraavan sukupolven sirujen käyttöönotto Euroopan teollisuudessa voisi viivästyä, mikä vaarantaisi laajemmin kilpailukyvyn ja teknologisen riippumattomuuden. Vaikka puolijohdeteollisuudessa investoidaan enemmän tutkimus- ja kehitystyöhön sekä tuotantohyödykkeisiin kuin muilla teollisuudenaloilla, investointeihin ja niiden erittäin pitkän aikavälin tuottoon liittyvät riskit yhdistettynä puolijohdeteknologian strategiseen merkitykseen ovat merkinneet sitä, että ala on aina saanut julkista tukea. EU on tukenut alaa pääasiassa tutkimuksen puiteohjelmiensa kautta ja on aiemmin asettanut kunnianhimoisia markkinaosuustavoitteita yhdessä toimialan kanssa. Useimmissa investoinneissa on kuitenkin keskitytty tutkimus- ja kehitystoimintaan, eivätkä ne ole riittäneet vastaamaan alan haasteisiin. Tarvitaan kokonaisvaltaisempia toimia ja rahoitusjärjestelyjä sekä paljon tiiviimpää yhteistyötä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimijoiden kanssa. Sirupulan vaikutus Euroopan talouteen on korostanut kiireellisten lisätoimien tarpeellisuutta. Nyt on aika ryhtyä toimiin kaikkien asiaankuuluvien julkisten ja yksityisten toimijoiden mobilisoimiseksi, vahvuuksien hyödyntämiseksi, valmiuksien monipuolistamiseksi, rakenteellisten puutteiden korjaamiseksi, uusien markkinoiden haltuun ottamiseksi ja kansainvälisten kumppanuuksien luomiseksi. Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 15. syyskuuta 2021 pitämässään unionin tilaa käsittelevässä puheessaan EU:n sirusäädöksestä ja korosti tarvetta koota Euroopan maailmanluokan tutkimusvalmiudet yhteen ja koordinoida EU:n ja kansallisen tason investointeja arvoketjun kaikissa osissa.

Sirusäädös tarjoaa EU:lle ainutlaatuisen tilaisuuden toimia yhdessä kaikkien jäsenmaiden kesken, ja se hyödyttää koko Eurooppaa. Lyhyellä aikavälillä sen avulla pystytään ymmärtämään ja ennakoimaan tulevia sirukriisejä sekä ratkaisemaan niitä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Se myös antaisi unionin käyttöön välineitä, joita joillakin samanmielisillä mailla on jo käytettävissään. Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä sillä vahvistetaan unionin tuotantotoimintoja, tuetaan toiminnan laajentamista ja innovointia koko arvoketjussa sekä pyritään näin parantamaan toimitusvarmuutta ja ekosysteemin kestävyyttä. Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä se auttaa turvaamaan Euroopan teknologista johtoasemaa ja kehittämään tarvittavia teknologisia valmiuksia, jotka tukevat tietämyksen siirtoa tutkimuksesta tuotantoon ja nostavat Euroopan teknologiajohtajaksi tuotantoketjun loppupään innovatiivisilla markkinoilla. Tässä tiedonannossa annetaan taustatietoja ja ehdotetaan Euroopan puolijohde-ekosysteemiä vahvistavia toimenpiteitä digitaaliselle vuosikymmenelle. Tätä varten siihen on liitetty seuraavat asiakirjat: –Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi häiriönsietokykyisen eurooppalaisen ekosysteemin rakentamisesta ja Euroopan teknologisen johtoaseman vahvistamisesta, sirujen tuotantoon tarkoitetun asianmukaisen investointikehyksen luomisesta ja tehokkaan koordinoinnin varmistamisesta jäsenvaltioiden ja komission välillä puolijohdemarkkinoiden kriisien ratkaisemisessa. –Jäsenmaille osoitettu komission suositus, jossa ennakoidaan asetusehdotuksessa säädettyjä keskeisiä toimenpiteitä ennen asetuksen hyväksymistä ja ehdotetaan hallintokehystä, joka voidaan ottaa käyttöön välittömästi nykyisen pulan korjaamiseksi. –Ehdotus neuvoston asetukseksi Horisontti Eurooppa -ohjelmaan liittyvien yhteisyritysten perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta. 2. Euroopan näkymät ja markkinamahdollisuudet 2.1 Maailmanlaajuinen puolijohdepula Tämänhetkinen puolijohdepula johtuu useista tekijöistä, kuten digitaaliteknologian voimakkaasta ja kiihtyvästä kysynnästä, puolijohteiden toimitusketjujen rakenteellisista piirteistä (esim. pitkistä valmistussykleistä, jotka eivät vastaa puolijohteita käyttävien laitosten oikea-aikaisia tuotantomalleja, tai covid-19-kriisin entisestään pahentamasta joustamattomasta ja keskittyneestä tarjonnasta) ja geopoliittisista jännitteistä. Talouden ja yhteiskunnan laajan digitalisoitumisen vuoksi sirujen kysyntä kasvoi voimakkaasti jo ennen pandemiaa (esim. 5G-puhelimissa ja -antenneissa, uusissa pelikonsoleissa sekä esineiden internetin antureissa ja laitteissa). Pandemia on pahentanut tilannetta ja osoittanut sirujen keskeisen roolin nykyaikaisissa talouksissa ja yhteiskunnissa useissa samanaikaisissa kehityskuluissa. Sulkutoimien seurauksena lisääntynyt etätyö, etäopetus ja digitaalinen viihde johtivat pöytätietokoneiden, kannettavien tietokoneiden ja niiden oheislaitteiden, langattomien reitittimien, pelikonsolien ja muiden tietoteknisten laitteiden sekä datakeskusten, palvelinten ja verkkolaitteiden kysynnän kasvuun, mikä on aiheuttanut tarvittavien sirujen kysyntäpiikin. Kahden viime vuoden aikana useita sirutehtaita on suljettu väliaikaisesti pandemian ja luonnonkatastrofien vuoksi, mikä rasittaa puolijohteiden maailmanlaajuisia arvoketjuja entisestään. Puolijohdekuljetukset Itä-Aasiasta Eurooppaan ovat hidastuneet entisestään toimitusketjuun liittyvien yleisten ongelmien vuoksi. Nämä aiheutuvat hallitusten eri puolilla maailmaa asettamista liikennerajoituksista pandemian torjumiseksi. Teollisuuden suunnitelmien laatiminen ja kysynnän ennustaminen on vaikeutunut. Autoteollisuus on yksi niistä aloista, joka on kärsinyt pahiten sirupulasta. Vuoden 2020 alussa autonvalmistajat pienensivät sirutilauksia kysynnän vähentyessä. Sirujen tilausvalmistajat kohdensivat käytettävissä olevan tuotantokapasiteetin tietoteknisiin laitteisiin. Kun ajoneuvojen kysyntä elpyi vuoden 2020 loppua kohti, siruvalmistajat toimivat jo täydellä kapasiteetilla ja autonvalmistajat joutuivat odottamaan siruja jopa yli vuoden. Tämän seurauksena Euroopassa ja muualla maailmassa on suljettu useita autotehtaita ja työntekijöitä on irtisanottu. Euroopan autonvalmistajat ovat pyytäneet sirujen tuotantokapasiteetin lisäämistä EU:ssa ja riippuvuuden vähentämistä ulkomaisesta tuonnista. Tehtyjen tilausten perusteella sirupulan vuoksi jäi vuonna 2021 maailmanlaajuisesti valmistamatta 11,3 miljoonaa autoa, ja joissakin jäsenvaltioissa tuotanto väheni 34 prosenttia vuodesta 2019 taantuen vuoden 1975 tasolle. Myös teollisuuslaitesektori kärsi yhtä paljon. Myös Yhdysvaltojen ja Kiinan väliset kauppapoliittiset jännitteet lisäsivät toimituspulaa entisestään, ja joidenkin kiinalaisten yritysten uskotaan kokoavan siruvarastoja Yhdysvaltojen uusien vientikieltojen pelossa. Mikä tärkeintä, tarjonta ei ole vastannut kysynnän äkillistä kasvua, koska sitä ei ole pystytty kasvattamaan tarpeeksi nopeasti. Jokaista sirutyyppiä varten perustetaan omia tuotantolinjoja, mikä kestää useita kuukausia ja maksaa useita miljardeja euroja. Lisäksi tuotantolinjoja on vähän ja ne ovat keskittyneet alueellisesti. Niiden on toimittava jatkuvasti lähes täydellä kapasiteetilla, jotta ne pystyvät kattamaan erittäin korkeat pääomakustannukset, jolloin kysyntäpiikkeihin vastaamiseen ei jää juurikaan joustovaraa. Kaiken kaikkiaan sirupula vaikuttaa haitallisesti useisiin talouden aloihin. Esimerkiksi tehohoidon seurantalaitteiden, sydämentahdistimien, verensokerin mittauslaitteiden tai defibrillaattorien ja muiden terveydenhuollon laitteiden vaatimien erikoissirujen toimitusviivästykset voivat aiheuttaa hengenvaarallisia tilanteita. Luottokortteja ei pystytä valmistamaan tarpeeksi, kuluttajaelektroniikkalaitteet loppuvat varastoista. Myös strategiset alat, kuten puolustus, turvallisuus sekä ilmailu ja avaruus, ovat vaarassa. Markkinoille on alkanut ilmaantua epäluotettavia väärennettyjä siruja, mikä vaarantaa elektronisten laitteiden turvallisuuden ja luotettavuuden. Sirupulan ei odoteta katoavan ennen kuin vuonna 2023 tai vasta vuonna 2024. Koska kysyntä jatkaa kasvuaan, mutta tuotantokapasiteetti ei pysy vauhdissa mukana, sirupula jatkuu ja inflaatiopaine voimistuu. 2.2 Puolijohdemarkkinoiden ja -teknologian kehitys Sirujen maailmanmarkkinoiden arvo vuonna 2021 oli noin 550 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Suurin osa maailmanlaajuisesta kysynnästä syntyy tietojenkäsittelyn loppukäyttösovelluksista, kuten tietokoneista ja datakeskusinfrastruktuurista (32 prosenttia), viestinnästä, mukaan lukien matkapuhelimet ja verkkoinfrastruktuuri, (31 prosenttia) ja kuluttajaelektroniikasta (12 prosenttia). Sen kasvu on nopeaa aiemmin analogisen ja mekaanisen teknologian hallitsemilla markkinasegmenteillä, kuten autoteollisuudessa ja teollisuustuotannossa (12 prosenttia kummassakin), jotka ovat vahvoja aloja Euroopassa (kaavio 1).

Datamäärien jatkuvan kasvun sekä lisääntyvän laskentatehon, tekoälyn ja verkkoyhteyksien integroinnin myötä sirujen maailmanlaajuisten markkinoiden odotetaan ylittävän biljoonan Yhdysvaltain dollarin rajan vuoteen 2030 mennessä. Sirujen kysynnän kasvuun vaikuttavat myös uudet markkinamahdollisuudet, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat osa-alueet: ·Tekoäly: Tekoälyn vaikutus kasvaa monilla aloilla. Vaaditun suorituskyvyn saavuttamiseksi tarvitaan erikoistuneita laskenta- ja anturiarkkitehtuureja. Mikroelektroniikan alalla tekoälysirujen markkinasegmentti kasvaa selvästi nopeimmin, ja sen odotetaan kasvavan lähivuosina yli 40 prosenttia vuodessa. ·Reunalaskenta: Tietojenkäsittely siirtyy vähitellen pilvipalvelujen datakeskuksista verkon reuna-alueille, joissa dataa tuotetaan. 5G-yhteydet vauhdittavat edelleen esineiden internetin markkinoiden laajentumista ja analyytikot ennustavat, että jopa 80 prosenttia datasta käsitellään reunalaskentana vuoteen 2025 mennessä. Tämä vauhdittaa teollisuuden esineiden internetiin ja yritysten tuottamaan dataan liittyvien reunalaskentamarkkinoiden vuotuista kasvua 35 prosenttiin aloilla, joilla EU:lla on ydinosaamista. ·Digitalisaatio yleisellä tasolla ja vertikaalisten alojen kehitys: Laitteiden liittäminen verkkoon on kaikkien teollisuudenalojen strategian ytimessä, ja tällaisten laitteiden määrän odotetaan kymmenkertaistuvan vuoteen 2025 mennessä. Tämä koskee erityisesti tuotantoa ja automaatiota, maataloutta, televiestintäverkkoja, energiainfrastruktuuria tai terveydenhuoltopalveluja. Esimerkiksi terveydenhuoltoalalla tarvittavien puolijohteiden määrän odotetaan kasvavan vuosittain 10 prosenttia vuosina 2020–2025. Autojen sähköistymisen ja autonomisen ajamisen vauhdittamana kysyntä kasvaa myös autoteollisuudessa: ajoneuvoelektroniikan markkinoiden odotetaan kasvavan lähes 15 prosenttia vuodessa 78 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoteen 2026 mennessä. Merkityksellisiin suuntauksiin kuuluu myös yksilöllinen suunnittelu tiettyjen teollisuudenalojen tarpeita varten. Erilaisiin käyttötarkoituksiin vastaamiseksi perinteisillä ja kehittyvillä markkinasegmenteillä ja paremman suorituskyvyn saavuttamiseksi tarvitaan alakohtaisia arkkitehtuureja, jotka lisäävät räätälöityjen sirujen kysyntää. Puolijohteiden arvonnousu kannustaa asiakasyrityksiä, kuten verkkoalustoja tai autoteollisuuden yrityksiä, suunnittelemaan tai jopa tuottamaan omia sirujaan. Alaa vauhdittaa myös nopea teknologinen kehitys, jonka myötä miniatyrisoinnille löytyy uusia käyttökohteita samalla kun laskentateho lisääntyy, kustannukset vähenevät ja virrankulutus pienenee. Hyviä esimerkkejä tästä ovat uudet transistoriteknologiat, kuten gate-all-around ja edistynyt FDSOI-teknologia, uudet integroidut järjestelmäarkkitehtuurit, jotka mahdollistavat erilaisten sirujen yhdistämisen, ja kehittyvät, uraauurtavat teknologiat, kuten kvantti- ja neuromorfiset teknologiat, sekä uudet laskenta-arkkitehtuurit, jotka perustuvat edistyneisiin suoritinytimiin, avoin lähdekoodi mukaan lukien. Lisäksi piikarbidin ja galliumnitridin kaltaisten uusien kiekkomateriaalien käyttö tehostaa suorituskykyä tiedonsiirrossa ja tehoelektroniikan sovelluksissa sähköisen liikkuvuuden ja uusiutuvan energian alalla. Elektroniikkatuotteiden käyttöiän pidentäminen suunnittelemalla ne kestäviksi ja tarjoamalla päivityspalveluja vähentää niiden vaihtotiheyttä ja uusien tuotteiden tarvetta. Mikrosirumateriaalit voidaan ottaa talteen elektroniikkajätteestä. Esimerkiksi yhdistepuolijohdemateriaalien kierrättäminen on teknisesti mahdollista, tosin tällä hetkellä hyvin pienissä määrin. 2.3 Tilanne Euroopassa Eurooppalaisella teollisuudella on puolijohdealan arvoketjussa monia vahvuuksia ja joitain heikkouksia. Yleiskatsaus Euroopan tilanteesta esitetään kaaviossa 2. Puolijohdealalle on ominaista voimakas tutkimus- ja kehitystoiminta, ja alan yritykset investoivat yli 15 prosenttia tuloistaan seuraavan sukupolven teknologioiden tutkimukseen. EU:ssa on maailman johtavia tutkimus- ja teknologiaorganisaatioitasekä useita huipputason yliopistoja ja tutkimuslaitoksia eri puolilla unionia. Eurooppalaisissa tutkimus- ja teknologiaorganisaatioissa kehitetään uraauurtavia tekniikoita, joilla tuotetaan joitain maailman edistyneimmistä siruista. Tämän päivän sirujen laskentatehoon on vaikuttanut erityisesti FinFET-prosessiteknologian jatkuva miniatyrisointi, jota Euroopassa kehitetty EUV-litografia (Extreme Ultraviolet) on puolestaan edistänyt. Euroopassa kehitetty ja teollistettu täydentävä FDSOI-prosessiteknologia tarjoaa energiatehokkuuden suhteen huomattavia suorituskykyetuja, jotka sopivat akkukäyttöisille laitteille. Kaikissa nykyisin valmistettavissa matkapuhelimissa on sekä FinFET- että FDSOI-prosessiteknologiaan perustuvia siruja. Kaavio 2: Puolijohteiden toimitusketju: EU:n maailmanlaajuiset markkinaosuudet eri segmenteissä Puolijohteiden valmistus edellyttää valtavaa määrää erikoistuneilta myyjiltä hankittavia ainutlaatuisia materiaaleja, kemikaaleja ja kehittyneitä laitteita valmistusprosessin kutakin vaihetta varten. Monet maailman johtavista laitteiden ja raaka-aineiden (kuten substraattien ja kaasujen) toimittajista sijaitsevat Euroopassa. Toimitusketjun tässä osassa tietyt eurooppalaiset valmistuslaitteistoalan toimijat ovat erittäin vahvassa asemassa omilla markkinasegmenteillään, jopa siinä määrin, että maailmassa ei voida valmistaa edistyksellisiä siruja ilman EU:ssa valmistettuja laitteita, kuten EUV-litografialaitteita. Euroopassa on myös johtavia siruvalmistajia, jotka ovat erikoistuneet tiettyjen puolijohdekomponenttien suunnitteluun. EU:n puolijohdetoimittajat ovat maailmanlaajuisesti johtavia toimijoita ajoneuvo- ja teollisuuslaitteiden sirusektoreilla, jotka ovat nopean kasvun markkina-alueita. Euroopassa on myös teollisuuden sektoreita, joilla on laaja käyttäjäkunta ja jotka ohjaavat tulevaisuudessa muun muassa edistyneempien solmujen kysyntää. Puolijohdeyritykset suunnittelevat siruja yhä useammin yhdessä loppukäyttäjäyritysten kanssa järjestelmän suorituskyvyn parantamiseksi. Tämä on kehityssuunta, jossa Euroopalla on parantamisen varaa. Näistä vahvuuksista huolimatta EU:n osuus puolijohdesirujen maailmanlaajuisista tuloista on noin 10 prosenttia, kun se 1990-luvulla oli yli 20 prosenttia. Tuotanto Euroopassa väheni osittain suurten tietotekniikkayritysten puuttumisen ja matkapuhelinvalmistajien katoamisen vuoksi. Ne olisivat saattaneet saada aikaan mittavia investointeja. Myös korkeat valmistuskustannukset johtivat tuotannon siirtämiseen Aasiaan pienempien kustannusten ja suuremman julkisen sektorin tuen vuoksi. Euroopan puolijohdeteollisuudessa on viime vuosina investoitu jälleen tuotantoteollisuuteen, mutta ei siinä määrin, että se riittäisi vastaamaan tulevaisuudessa odotettavaa kasvua. Nykyään useimmat yritykset perustavat liiketoimintansa tuotantolaitoksettomiin (”fabless”) tai pienimuotoisten tuotantolaitosten (”fab-lite”) malleihin, joissa ne ulkoistavat koko tuotannon (tai osan siitä) tilausvalmistajille. Euroopan siruvalmistajat ovat keskittyneet tuotantoon niillä markkinoilla, joilla ne ovat vahvassa asemassa (esim. analogiset markkinat) ja joissa ei vielä edellytetä laskenta- ja tiedonsiirtotekniikan alan erittäin kehittyneitä solmuja. Vaikka alle 7 nm:n tuotantolaitteita valmistetaan vain Euroopassa, Euroopassa ei ole tilausvalmistajia, jotka tuottaisivat pienempiä kuin 22 nm:n prosessisolmuja, kun taas tulevaisuuden markkinat siirtyvät yhä enemmän alle 5 nm:n prosessisolmuihin. Sirujen kokoaminen, testaaminen ja pakkaaminen on perinteisesti ulkoistettu Itä-Aasiaan. Koska yhdessä sirussa on miljardeja transistoreita, uusi malli voi edellyttää sadoilta insinööreiltä useiden vuosien työtä, jossa hyödynnetään ulkoisia immateriaalioikeuksia ja elektronisen suunnittelun automaatioon (EDA) tarkoitettuja ohjelmistoja. Tärkeimmät myyjät ovat sijoittautuneet Euroopan ulkopuolelle. Eri puolilla unionia on kuitenkin paljon suunnittelijalahjakkuuksia, ja viime aikoina yhä useammat pienet eurooppalaiset yritykset ovat suunnitelleet edistyksellisiä prosessoreja ja kiihdyttimiä erityisesti tekoälysiruja varten. 3.Mikrosirustrategia digitaaliselle vuosikymmenelle

3.1 Euroopan visio ja strategiset voimavarat sen toteuttamiseksi Kun otetaan huomioon sirujen keskeinen rooli digitaalitaloudessa, niiden geopoliittinen ulottuvuus ja nykyinen tuotantokapasiteetin voimakas keskittyminen, unionin on kiireellisesti vahvistettava puolijohde-ekosysteemiään, parannettava häiriönsietokykyään ja toimitusvarmuuttaan sekä vähennettävä ulkoista riippuvuuttaan. Joulukuussa 2020 22 jäsenvaltiota allekirjoitti julistuksen prosessoreita ja puolijohdeteknologioita koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta. Ne olivat havainneet, että Euroopan osuus maailman puolijohdemarkkinoista on selvästi pienempi kuin mitä sen taloudellinen asema edellyttää. Kyseiset maat sopivat ryhtyvänsä ”erityisiin toimiin prosessori- ja puolijohde-ekosysteemin vahvistamiseksi ja teollisen toiminnan laajentamiseksi koko toimitusketjussa, jotta voidaan vastata keskeisiin teknologiaan, turvallisuuteen ja yhteiskuntaan liittyviin haasteisiin”. Tämän pohjalta maaliskuussa 2021 julkaistussa komission digitaalisessa kompassissa asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä ”huipputason kestävien puolijohteiden tuotanto unionissa on vähintään 20 prosenttia koko maailman tuotannosta”. Tämä tavoite on vahvistettu ehdotuksessa vuoteen 2030 ulottuvan ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelman perustamiseksi. Euroopalla on erittäin vahvoja ja monipuolisia voimavaroja, jotka ovat jakautuneet eri jäsenvaltioihin, ja se pystyy toteuttamaan kunnianhimoisen visionsa pyrkimällä siihen määrätietoisesti ja hankkimalla kriittisen massan investointeja sekä julkiselta että yksityiseltä puolelta. Euroopan on saatava liikkeelle ennennäkemätön määrä investointeja, ja se myös pystyy siihen, kun otetaan huomioon kyseisen sektorin suuret myönteiset heijastusvaikutukset talouteen ja moniin yleistä etua koskeviin aloihin. Tarvitaan huomattavia julkisia investointeja, jotta pystytään houkuttelemaan suuria määriä yksityisiä investointeja, joita eurooppalaisten yritysten osalta on jo noin 6 miljardia euroa vuodessa. Puolijohteisiin tehtävien investointien lisääminen hyödyttää kaikkia teollisuuden sektoreita, koko yhteiskuntaa ja kaikkia jäsenvaltioita. Toinen menestystekijä on entistä tiiviimpi yhteistyö. Euroopan on pystyttävä mobilisoimaan lahjakkuutensa ja voimavaransa täysimääräisesti. Keskeiset digitaaliteknologiat (KDT) -yhteisyrityksessä tehdään jo tiivistä yhteistyötä monien julkisten ja yksityisten sidosryhmien välillä. Tätä on vahvistettava ja laajennettava edelleen siten, että mukaan otetaan kaikki arvoketjun toimijat ja tutkimusyhteisön johtajat jäsenvaltioiden yhteisiä etuja ajavien eurooppalaisten hankkeiden avulla. Lisäksi olisi hyödynnettävä Euroopan tuomaa lisäarvoa turvallisuudessa, mukaan lukien kriittisten infrastruktuurien turvallisuus ja tietosuoja, sekä energiatehokkuudessa, esimerkiksi soveltamalla sertifiointivaatimuksia julkisiin hankintoihin, mikä voi auttaa lisäämään kysyntää. Vaikka Eurooppa on johtavassa asemassa tutkimustyössä, koska tärkeitä tutkimuslaitoksia sijaitsee eri puolilla Eurooppaa, sen on kurottava umpeen kuilu tutkimuksen ja tuotannon välillä hyödyntämällä vahvuuksiaan i) laitteissa ja materiaaleissa, ii) järjestelmäratkaisuissa ja järjestelmien integroinnissa, iii) vahvassa asemassa nopeasti kasvavilla markkinasegmenteillä (kuten autoteollisuudessa, lääketieteellisessä teknologiassa, viestinnässä, energia-alalla ja konetekniikassa) sekä iv) tutkimuksessa ja akateemisessa huippuosaamisessa, joilla teknologiavalmiuksia olisi edelleen vahvistettava. Tässä onnistuminen riippuu ennen kaikkea jokaisen osapuolen eli arvoketjuun kuuluvien teollisuudenalojen, julkisen sektorin ja tutkimusorganisaatioiden yhteisistä ponnisteluista ja tiiviistä yhteistyöstä. EU:n toimien on keskityttävä tuleviin mahdollisuuksiin. Ensinnäkin on tarkasteltava, mitä kasvumarkkinat ja kiertotalous tarvitsevat, eli pienitehoisia komponentteja, tehokkaampia data-analyysiin, tekoälykäyttöön ja reunalaskentaan soveltuvia uuden sukupolven prosessoreita, radiotaajuus- ja 5G/6G-komponentteja terabittitason tiedonsiirtoon sekä integroidumpaa tehoelektroniikkaa, johon kuuluu kierrätettävyys ja laajemmat kestävyysnäkökohdat. Lisäksi on keskityttävä siihen, mitä teknologia tarjoaa näihin tarpeisiin vastaamiseksi: 2 nm:n ja sitä pienemmät FinFET- ja gate-all-around-teknologiat sekä 10 nm:n ja sitä pienemmät FDSOI-, kvantti- ja neuromorfiset teknologiat, mutta myös EUV-litografia tuotantoa varten. Euroopan on parannettava valmiuksiaan näillä aloilla, johdettava teknologista kehitystä ja sen teollistamista, houkuteltava investointeja ja helpotettava näiden uusien teknologioiden käyttöönottoa Euroopan teollisuudessa, erityisesti pk-yrityksissä, jotta voidaan varmistaa, että EU pysyy mukana teknologiakilpailussa, myös niillä teollisuudenaloilla, joilla on perinteisesti keskitytty vanhempiin siruihin. 3.2 Strategiset tavoitteet Vision toteuttamiseen tähtäävä EU:n sirustrategia tiivistyy seuraaviin viiteen strategiseen tavoitteeseen: Ensinnäkin Euroopan olisi vahvistettava tutkimus- ja teknologiajohtajuuttaan. Tämä on välttämätöntä, jotta Eurooppa pystyy säilyttämään nykyiset voimavaransa useissa läpimurtoteknologioissa, kuten laitevalmistuksessa ja kehittyneissä materiaaleissa, joita tarvitaan seuraavan sukupolven tuotantolaitosten rakentamiseen kaikilla sektoreilla. Toiseksi Euroopan olisi kehitettävä ja vahvistettava innovointivalmiuksiaan edistyneiden, energiatehokkaiden ja turvallisten sirujen suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa ja muunnettava innovaatiot valmistetuiksi tuotteiksi. Näin taataan sirujen tarjonta pidemmällä aikavälillä, mikä palvelee teollisuuden ja julkisen sektorin tarpeita ja edistää innovointia laajemmalla taloudessa. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää investoida pilottituotantolinjoihin sekä edistyneisiin suunnittelu-, testaus- ja kokeilulaitoksiin ja -välineisiin. Pilottituotantolinjat annettaisiin toimitusketjun toimijoiden käyttöön avoimin syrjimättömin ehdoin. Ne olisivat ainutlaatuisia maailmanluokan laitoksia, jotka tekisivät Euroopasta vahvan kumppanin globaalilla näyttämöllä ja tarjoaisivat vankan pohjan kansainvälisen yhteistyön vahvistamiselle. Kolmanneksi Euroopan olisi otettava käyttöön asianmukaiset puitteet tuotantokapasiteetin lisäämiseksi merkittävästi vuoteen 2030 mennessä. Koska markkinoiden odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä, tuotanto on nelinkertaistettava Euroopan tavoitteiden saavuttamiseksi. Kysymys ei ole pelkästään volyymista. Euroopassa on voitava tuottaa kaikkein edistyneimpiä siruja, vastata käyttäjien tarpeisiin ja monipuolistaa pääsyä markkinoille, erityisesti niille markkinoille, joilla Eurooppa ei tällä hetkellä ole mukana. Samalla on varmistettava, että sirutuotannossa otetaan huomioon myös sen mahdollinen ympäristöjalanjälki. Lisäksi on tarpeen vahvistaa toimitusvarmuutta erityisesti yleisen turvallisuuden kannalta merkityksellisillä kriittisillä aloilla. Tätä varten Euroopan on houkuteltava alueellaan sijaitseviin tuotantolaitoksiin investointeja, jotka voivat tulla sekä unionin sisältä että sen ulkopuolelta, ja luotava oikeanlaiset olosuhteet ja suotuisat puitteet yksityisille investoinneille. Neljänneksi Euroopan olisi puututtava akuuttiin osaamisvajeeseen, houkuteltava uusia kykyjä ja tuettava ammattitaitoisen työvoiman syntymistä, sillä nykyiset puutteet rajoittavat ekosysteemin vahvistamiseen tarvittavien toimien toteuttamista. Yleisesti ottaen Euroopassa olisi ymmärrettävä perusteellisemmin maailmanlaajuisia puolijohteiden toimitusketjuja, jotta niiden toimintaa voitaisiin seurata, ymmärrettäisiin tulevia suuntauksia, osattaisiin ennakoida häiriöitä, rakentaa tasapainoisempiin valmiuksiin ja molemminpuoliseen etuun perustuvia kansainvälisiä kumppanuuksia, reagoida ajoissa kansainvälisten toimitusketjujen katkeamisen estämiseksi ja antaa EU:lle välineet toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä. Kaiken edellä mainitun saavuttamiseksi unionin olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kaikkien asiaankuuluvien julkisten ja yksityisten sidosryhmien kanssa toimien koordinoimiseksi, tietämyksen ja resurssien yhdistämiseksi sekä elinvoimaisen ja häiriönsietokykyisen puolijohde-ekosysteemin luomiseksi Eurooppaan. Lisäksi kun otetaan huomioon puolijohteiden globalisoitunut arvoketju, unionin olisi luotava vahvoja kansainvälisiä kumppanuuksia erityisesti samanmielisten kumppanien kanssa. Tämä tehostaa koordinointia ja minimoi ristiriitaisten tavoitteiden mahdollisuutta. Tällaisiin kumppanuuksiin sisältyy kolmansien maiden toimintapolitiikkojen tiivis arviointi sekä yhteiset keinot toimitushaasteisiin vastaamiseksi esimerkiksi molempia osapuolia hyödyttävien monipuolistamiseen tähtäävien strategioiden avulla. Jos tämä kaikki saadaan tehtyä, Euroopassa voitaisiin luoda EU:n kattava dynaaminen ekosysteemi, joka hyödyttäisi kaikkia jäsenvaltioita ja houkuttelisi investointeja tuotantoon, suunnitteluun, tutkimukseen ja tuotekehitykseen sekä myös maailman parhaita kykyjä toteuttamaan kyseisen vision. Tällainen kehitys vahvistaa Euroopan valmiuksia saavuttaa ympäristötavoitteensa, nopeuttaa digitaalista ja vihreää siirtymää sekä parantaa unionin turvallisuutta. Nyt on ryhdyttävä päättäväisiin toimiin, minkä vuoksi komissio ehdottaa tässä tiedonannossa hahmoteltua toimenpidepakettia. 3.3 Tavoitteiden toteuttaminen EU:n sirustrategia sisältää useita toimenpiteitä ja aloitteita, joihin liittyy huomattavia investointeja edellä esitetyn vision ja tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tähänastisten ilmoitusten perusteella arvioidaan, että EU:n sirusäädöstä tukevien politiikkalähtöisten investointien kokonaismäärä on vuoteen 2030 mennessä yli 43 miljardia euroa. Tämä todennäköisesti houkuttelee ja synnyttää vastaavan määrän lisää pitkän aikavälin yksityisiä investointeja. Julkisiin investointeihin lukeutuu 11 miljardia euroa Siruja Euroopalle -aloitteeseen. Tällä rahoitetaan teknologiajohtajuutta tutkimuksessa, suunnittelussa ja tuotantokapasiteetissa vuoteen 2030 asti. Se edellyttää unionin ja jäsenvaltioiden investointien yhdistämistä, mihin myös yksityisten toimijoiden odotetaan osallistuvan. Sitä täydennetään startup-yrityksille, scale-up-yrityksille ja muille toimitusketjuun kuuluville yrityksille tarjottavalla pääomatuella. Tämä toteutetaan investointeja helpottavilla toimilla, joita kutsutaan yhteisesti ”sirurahastoksi” ja joiden arvioitu kokonaissijoitusarvo on vähintään 2 miljardia euroa. Näiden eri toimien odotetaan yhdessä tuottavan julkisia ja yksityisiä investointeja, joiden arvo on reilusti yli 15 miljardia euroa. Tällä täydennetään lainoja, joita EIP voi myöntää koko puolijohde-ekosysteemille. Lisäksi jäsenvaltioiden tukea Siruja Euroopalle -aloitteelle voidaan myöntää mikroelektroniikkaan kohdistetuista toimenpiteistä niiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa tai kansallisista tai alueellisista rahastoista. Jäsenvaltiot voivat myös harkita elpymis- ja palautumistukivälineen käyttämättömän lainakapasiteetin hyödyntämistä lisätuen antamiseksi. Jäsenvaltiot esimerkiksi suunnittelevat jo investointeja uuteen Euroopan yhteistä etua koskevaan tärkeään hankkeeseen (IPCEI), jolla tuetaan rajatylittäviä innovatiivisia hankkeita mikroelektroniikan arvoketjussa, myös elpymis- ja palautumistukivälineen ja rakennerahastojen kautta. Tämä investointi täydentää tulevaa suurten tuotantolaitosten perustamiselle tarkoitettua tukea. Edellä mainitut investoinnit täydentävät nykyisiä puolijohteiden tutkimus- ja innovointiohjelmia ja -toimia, kuten Horisontti Eurooppa- ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelmia. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa laajennetaan teknologisen johtoaseman tukemisen osalta. Lisäksi KDT-yhteisyritystä vahvistetaan ja muokataan Euroopan sirustrategian tavoitteiden mukaiseksi, ja se nimetään uudelleen ”siruyhteisyritykseksi”. Yhteisyritys tehostaa toimintaansa yhdistääkseen välttämättömät rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotta voidaan pysyä mukana puolijohdealan kiihtyvässä innovaatiotahdissa, luoda merkittäviä heijastusvaikutuksia yhteiskunnalle ja jakaa riskejä liittämällä yhteen strategioita ja investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Se tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa helpottaakseen toiminnan yhdenmukaistamista kansallisten ohjelmien kanssa ja tukee innovatiivisia laajamittaisia hankkeita. Sen tarkoituksena on palvella jäsenvaltioiden yhteistä etua infrastruktuurin kehittämisessä ja valmiuksien vahvistamisessa arvoketjun toimijoiden hyödyksi kaikkialla unionissa. Sen onnistuminen voi näin ollen perustua ainoastaan jäsenvaltioiden ja unionin yhteisiin toimiin, joilla tuetaan sekä huomattavia pääomakustannuksia että virtuaalisten suunnittelu-, testaus- ja pilotointiresurssien laajaa saatavuutta ja tietojen, taitojen ja osaamisen levittämistä. Uuden tehtävänsä myötä yhteisyrityksestä tulee unionin puolijohteisiin liittyvien toimien johtava yhteisö. Seuraavissa kohdissa kuvataan erityistoimenpiteitä ja -aloitteita tavoitteiden saavuttamiseksi. 3.3.1 Johtoasema tutkimuksessa, innovoinnissa ja laitevalmistuksessa EU:ssa on jo suunniteltu investointeja seuraavan sukupolven teknologioihin Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa johtoaseman säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi tutkimuksen, innovoinnin ja laitevalmistuksen osa-alueilla. Siruyhteisyrityksestä tuettavat tulevat tutkimustoimet auttavat vahvistamaan tukea vertikaalisten teollisuudenalojen tuleville tarpeille ja varmistamaan, että yhteiskunnallisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastataan. Tutkimustoimissa keskitytään esimerkiksi alle 2 nm:n transistorikoot mahdollistaviin teknologioihin, murroksellisiin tekoälyteknologioihin, erittäin pienitehoisiin ja energiatehokkaisiin prosessoreihin, uusiin materiaaleihin, eri materiaalien heterogeeniseen ja 3D-integrointiin sekä tulevaisuuden suunnitteluratkaisuihin, jotka perustuvat esimerkiksi avoimen lähdekoodin RISC-V-järjestelmäarkkitehtuuriin. Yhteisyritys voi toimia yhteistyössä myös muiden asiaankuuluvien eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa esimerkiksi materiaaleihin, valmistukseen, älykkäisiin verkkoihin ja terveydenhuoltoon liittyvissä asioissa, tai siruja käyttävien tuotannonalojen kanssa. Lisäksi Horisontti Eurooppa -ohjelman 1 miljardin euron suuruisella kvanttiteknologian lippulaivahankkeella tuetaan kvanttisirututkimusta, joka voi vaikuttaa mullistavasti mutkikkaisiin laskentatehtäviin tai huipputurvalliseen tiedonsiirtoon. Jäsenvaltiot antavat lisätukea teolliselle tutkimukselle ja innovoinnille Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) kautta. Parhaillaan valmistellaan toista, mikroelektroniikkaa käsittelevää IPCEI-hanketta. Tähän IPCEI-hankkeeseen odotetaan yli 100 potentiaalista osallistujaa noin 20 jäsenvaltiosta. Siinä käsitellään kaikkia tärkeimpiä markkinasegmenttejä ja keskitytään erityisesti innovointiin tekoälyprosessorien, reunalaskennan, sähköisen liikkuvuuden, turvallisuuden ja energiatehokkuuden kaltaisilla aloilla. IPCEI-hankkeeseen sisältyy myös hankkeita viestinnän alalla, jossa tärkeät vertikaaliset markkinat vahvistaisivat 5G- ja 6G-teknologioiden osaamista Euroopassa. Hankkeissa noudatetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka kattaa koko puolijohteiden toimitusketjun. 3.3.2 Johtoasema suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa Uudella Siruja Euroopalle -aloitteella pyritään vahvistamaan EU:n puolijohdeteknologia- ja innovointivalmiuksia sekä varmistamaan teknologiajohtajuus puolijohteiden alalla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Sen avulla varmistetaan kehittyneiden puolijohteiden suunnitteluun tarvittavien välineiden, seuraavan sukupolven sirujen pilotointiin tarkoitettujen tuotantolinjojen sekä uusimpaan puolijohdeteknologiaan perustuvien innovatiivisten sovellusten testauslaitosten käyttöönotto eri puolilla Eurooppaa. Lisäksi sillä kehitetään myös kvanttisiruihin liittyvää teknologiaa lisäämällä tämän alan huipputeknologia- ja suunnitteluvalmiuksia. Aloitteella laajennetaan ja kehitetään Euroopan johtoasemaa tutkimuksessa, esimerkiksi parantamalla Euroopan tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden ja keskeisten tuotantolaitteiden toimittajien, yhdistettyjen suunnittelija-valmistajien ja vahvojen käyttäjäsektoreiden valmiuksia. Aloitteella kootaan yhteen unionin ja jäsenvaltioiden investointeja yksityisten sijoittajien tekemien lisäinvestointien houkuttelemiseksi. Sillä täydennetään jo suunniteltuja tutkimustoimia, joiden tuloksia hyödynnetään jatkuvasti pilottituotantolinjoilla ja suunnitteluinfrastruktuurissa. Aloite auttaa yhdistämään hajanaisia toimia ja laajentamaan niitä merkittävästi, jotta tutkimuksen ja tuotannon välinen kuilu voidaan kuroa umpeen ja luoda tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava ekosysteemi, joka mahdollistaa Euroopan tutkimuksen ja innovoinnin huippuosaaminen muuntamisen teolliseksi innovointikapasiteetiksi. Aloitteella edistetään Euroopan elinvoimaista ja häiriönsietokykyistä puolijohde-ekosysteemiä, joka sisältää teknologian innovaatiotoimijoita sekä puolijohteita tuottavia ja käyttäviä tuotannonaloja. Sillä tuetaan myös varhaista käyttöönottoa ja hyötyjen jakamista kaikkialle Eurooppaan. Tarjonta- ja kysyntäpuolen toimijoiden tiivis yhteistyö on keskeisessä asemassa. Prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisella allianssilla on aloitteessa neuvoa-antava rooli yhdessä muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.

Uusi Siruja Euroopalle -aloite toteutetaan pääasiassa siruyhteisyrityksen kautta. Siruja Euroopalle -aloitteen tutkimus- ja innovointitoimien sekä valmiuksien kehittämisen yhdistäminen samaan yhteisyritykseen hyödyttää molempia puolia aloitteen ja yhteisyrityksen tämänhetkisen toiminta-alan ja tavoitteiden välisten synergioiden ansiosta. Suunnittelustrategia Puolijohteissa suunnittelu on keskeisessä asemassa, kun kehitetään uusia, erilaisiin sovelluksiin ja käyttäjien tarpeisiin mukautettuja järjestelmiä. Virtuaalisen alustan avulla luodaan kaikkialla Euroopassa saatavilla oleva laajamittainen integroitujen puolijohdeteknologioiden suunnitteluinfrastruktuuri, jolla vahvistetaan Euroopan innovointikykyä kehittyneiden sirujen suunnittelussa, valmistuksessa ja pakkaamisessa. Sidosryhmät, kuten innovatiiviset pk-yritykset ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatiot, voivat käyttää tätä suunnitteluinfrastruktuuria, jolla on selkeät teollis- ja tekijänoikeussäännöt. Alusta perustuu nykyisiin ja uusiin suunnittelukirjastoihin, ja se tuo yhteen suuren määrän huipputeknologiaa ja uusia teknologioita. Yhdessä nykyisten elektronisen suunnittelun automaatiotyökalujen kanssa alustalla voitaisiin suunnitella uusia komponentteja ja järjestelmiä, joissa käytetään uusia toimintoja, jotka liittyvät esimerkiksi energiansäästöön ja tietoturvaan, sekä uusia järjestelmäintegrointi- ja 3D-kokoonpanovalmiuksia. Sitä päivitetään jatkuvasti uusilla suunnitteluvalmiuksilla, koska siihen sisällytetään yhä enemmän teknologiaa ja prosessoriarkkitehtuuria, mukaan lukien avointa lähdekoodia. Innovatiivisilla suunnitteluvaatimuksilla pyritään myös elektroniikkatuotteiden kestävyyteen ja päivitettävyyteen. Allianssi ja siruyhteisyritys kokoavat sirujen tuottajia ja käyttäjiä suunnittelemaan ja kehittämään erikoistuneita prosessoreita esimerkiksi teollisuusautomaation, autoteollisuuden ja viestintätekniikan käyttöön. Mukana on myös useita suunnittelupuolella aktiivisia eurooppalaisia pk-yrityksiä. Myös kansainvälinen yhteistyö on tärkeää uusinta kehitystä edustavien suunnitteluvälineiden hyödyntämiseksi. Alusta tukee käyttäjäyhteisöjen laajaa yhteistyötä suunnitteluyritysten, teollis- ja tekijänoikeustahojen, välinetoimittajien, suunnittelijoiden ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden kanssa ja auttaa varmistamaan, että seuraavan sukupolven sirujen teollis- ja tekijänoikeudet tulevat Euroopasta. Pilottituotantolinjat innovatiivisen tuotannon valmistelemiseksi ja testaus- ja kokeilutarkoituksiin Sirujen tuotekehityksen keskivaiheet voivat olla erittäin kalliita ja riskialttiita, joten ne ovat todellisia pullonkauloja teollistamisvaiheelle. Sen vuoksi aloitteella luodaan ja otetaan käyttöön laajennettuja pilottituotantolinjoja prototyyppivalmistusta ja innovointien laajentamista varten. Ne auttavat siirtymässä tutkimuslaitosten demonstraatioista laitostuotantoon. Aloitteella parannetaan olemassa olevia pilottituotantolinjoja ja kehitetään infrastruktuuria, jolla uusia edistyneitä teknologioita saadaan vakiinnutettua, mikä nopeuttaa niiden nopeampaa käyttöönottoa teollisuudessa ja niiden kaupallistamista. Tällaisten huipputason laitosten avulla teollisuus voi testata, kokeilla ja validoida uusia järjestelmäprototyyppejä, joissa yhdistetään uusia läpimurtoteknologioita, kuten kvantti-, tekoäly- tai neuromorfisia teknologioita, sekä uusia toimintoja, jotka liittyvät esimerkiksi tietoturvaan tai energiatehokkuuteen. Suunnittelijat saavat niistä välitöntä palautetta, jolloin he voivat hioa ja parantaa suunnittelemiaan malleja ennen teolliseen tuotantoon siirtymistä, mikä voi lyhentää tuotekehityssykliä merkittävästi. Aloitteella tuetaan uusien pilottituotantolinjojen kehittämistä esimerkiksi FDSOI-teknologiaa (enintään 10 nm), erittäin kehittyneitä solmuja (alle 2 nm) sekä kolmiulotteista heterogeenistä järjestelmäintegraatiota ja pitkälle kehitettyä pakkaamista varten. Nämä pilottituotantolinjat edistävät eurooppalaisia teollis- ja tekijänoikeuksia tuotantoteknologiassa sekä kehittyneiden valmistuslaitteiden ja -materiaalien alalla. Ne vahvistavat kumppanuuksia edistyneen teknologian kehittämiseen tarkoitettujen laitteiden toimittajien kanssa ja tukevat teollisuusvetoisia hankkeita, joissa keskitytään prototyyppien siirtymiseen tutkimuksesta tuotantoon, konseptien toimivuuden validointiin ja teknologian siirtämiseen tuotantolinjoille. Näiden pilottituotantolinjojen, erityisesti FDSOI-tuotantolinjan, avulla pystytään kehittämään erittäin energiatehokkaita siruja, jotka ovat keskeisiä vihreän siirtymän kannalta esimerkiksi autoteollisuudessa, tieto- ja viestintätekniikassa ja liikkuvuussektorilla. Pilottituotantolinjat yhdistetään edellä mainittuun suunnittelualustaan. Niiden avulla suunnitteluyhteisö voi testata ja validoida teknologiavaihtoehtoja ennen niiden asettamista saataville kaupallisesti. Tällä yhteydellä varmistetaan, että tulevassa siru- ja järjestelmäsuunnittelussa hyödynnetään täysimääräisesti uusien teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia ja tuotetaan huippuluokan innovaatioita. Tämä teknologiainfrastruktuuri on olennaisen tärkeä, jotta Eurooppa voi laajentaa tietämystään, kapasiteettiaan ja valmiuksiaan innovaatiokuilun kaventamiseksi tutkimuksen ja kaupallisesti rahoitetun tuotannon välillä ja lisätä sekä kysyntää että tuotantoa Euroopassa vuosikymmenen loppuun mennessä. Vahvoja synergioita voidaan saavuttaa kehittämällä eri pilottituotantolinjoja esimerkiksi Euroopan siruinfrastruktuurikonsortion puitteissa ja yhdistämällä unionin rahoitusosuus jäsenvaltioiden ja muiden osallistujien yhteisiin resursseihin. Lisäksi kvanttiteknologia on erittäin lupaava kehitteillä oleva teknologia tietojenkäsittelyssä, viestinnässä ja havainnoinnissa. Aloitteella tuetaan teknologian ja teknisten valmiuksien rakentamista kvanttisirujen (eli kvantti-ilmiöitä hyödyntävien sirujen) kehittämisen nopeuttamiseksi. Toimiin sisältyy pilottituotantolinjojen kehittäminen kvanttisiruja sekä niiden testausta ja kokeilua varten. Sirujen sertifiointi Tulevien älykkäiden laitteiden, järjestelmien ja yhteysalustojen on tukeuduttava edistykselliseen elektroniikkaan, ja niiden on täytettävä energiatehokkuutta, luotettavuutta ja kyberturvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka riippuvat pitkälti taustalla olevan teknologian ominaisuuksista. Jäsenvaltiot ovat jo sopineet pyrkivänsä luomaan yhteiset standardit ja tarvittaessa sertifioinnin luotettavalle elektroniikalle sekä yhteiset vaatimukset turvallisten sirujen ja sulautettujen järjestelmien hankinnalle sovelluksissa, jotka perustuvat siruteknologiaan tai käyttävät sitä laajalti. Johtava asema vihreiden, luotettavien ja turvallisten sirujen kehittämisessä edellyttää vertailun mahdollistavia sertifiointimenettelyjä tiettyjä kriittisiä aloja ja teknologioita varten, joilla voi olla suuri sosiaalinen vaikutus. Näiden sirujen ympäristöystävällisyyttä, luotettavuutta ja turvallisuutta koskevan sertifioinnin olisi katettava koko arvoketju lopputuotteisiin integroimiseen saakka. Sertifiointi olisi otettava huomioon julkisissa hankinnoissa ja sitä olisi edistettävä kansainvälisissä standardointitoimissa. Komissio kuulee julkisia ja yksityisiä sidosryhmiä, myös prosessori- ja puolijohdeteknologian teollisen allianssin kautta, ja määrittelee ja priorisoi aloja ja tuotteita, joihin liittyy sertifiointiprosesseja edellyttäviä vihreyteen, luotettavuuteen ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, ottaen huomioon yhdenmukaistetusta unionin lainsäädännöstä johtuvat oikeudellisesti sovellettavat vaatimukset ja eurooppalaisen kyberturvallisuuden sertifiointikehyksen asiaankuuluvat toimet. 3.3.3 Euroopan ekosysteemin vahvistaminen ja toimitusvarmuuden varmistaminen Investoinnit uusiin kehittyneisiin tuotantolaitoksiin ovat välttämättömiä, jotta unionin toimitusvarmuus ja toimitusketjun häiriönsietokyky voidaan turvata ja saada samalla aikaan merkittäviä myönteisiä vaikutuksia talouteen laajemminkin. Myönteisiä vaikutuksia syntyy sekä silloin, kun tuotannossa otetaan käyttöön kehittyneempiä teknologioita (esimerkiksi skaalaus, toiminnallinen integrointi tai suorituskyky, mukaan lukien energiatehokkuus), että silloin, kun otetaan käyttöön innovatiivisia teknologiaprosesseja. Yksityiset investoinnit näihin kehittyneisiin tuotantolaitoksiin todennäköisesti edellyttävät huomattavaa julkista tukea. Kun otetaan huomioon markkinoille pääsyn erittäin suuret esteet ja alan pääomaintensiteetti, komissio tiedostaa tarpeen tehdä tapauskohtainen arviointi silloin, kun julkinen tuki sisältää valtiontukea, joka ei sisälly voimassa oleviin suuntaviivoihin. Kuten tiedonannossa uusia haasteita vastaavasta kilpailupolitiikasta jo todettiin, tällaisissa tapauksissa voi olla perusteltua kattaa jopa 100 prosenttia todistetusta rahoitusvajeesta julkisin varoin, jos tällaisia laitoksia ei muutoin pystyttäisi perustamaan Eurooppaan. Komissio arvioi tällaiset tapaukset suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Kyseisen säännöksen nojalla komissio voi pitää tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen tarkoitettua tukea valtiontukisääntöjen mukaisena, jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, ja punnitsee tällaisen valtiontuen myönteisiä vaikutuksia ja sen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia kauppaan ja kilpailuun. Verratessaan tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan komissio ottaa huomioon sen, että uudet tuotantolaitokset ovat unionissa ensimmäisiä laatuaan, koska ne on perustettu sellaisten teknologioiden tuottamiseksi, jotka ylittävät unionin nykyisen huipputason esimerkiksi teknologiasolmujen, substraattimateriaalien, kuten piikarbidin ja galliumnitridin, sekä muiden sellaisten tuoteinnovaatioiden osalta, jotka voivat tarjota parempaa suorituskykyä, prosessiteknologiaa tai energia- ja ympäristötehokkuutta. Komissio tarkastelee myös laitosten pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ilman jatkuvaa operatiivista tukea sekä niiden sitoumuksia innovoinnin jatkamiseen unionin puolijohde-ekosysteemissä.

Ehdotettuun sirusäädökseen liittyvässä asetuksessa annetaan laatuaan ensimmäisen määritelmä, jonka komissio ottaa huomioon valtiontukiarvioinnissaan. Ehdotettuun sirusäädökseen liittyvässä asetuksessa esitellään myös kahdenlaisia laatuaan ensimmäisiä laitoksia: ’EU:n avoimet tilausvalmistajat’, jotka osoittavat merkittävän osan tuotantokapasiteetistaan muiden teollisuuden toimijoiden tuotantoon, ja ’integroidut tuotantolaitokset’, jotka suunnittelevat ja tuottavat omia markkinoitaan palvelevia komponentteja. Laitoksen sisällyttäminen jompaankumpaan kategoriaan tuottaa useita etuja. Se mahdollistaa nopeutetun lupamenettelyn ja ensisijaisen pääsyn Siruja Euroopalle -aloitteella perustetuille pilottituotantolinjoille. Lisäksi se varmistaa, että tuotantolaitokseen tehtävä investointi edistää puolijohteiden toimitusvarmuutta unionissa ja on näin ollen yleisen edun mukainen. Menettelyt EU:n avointen tilausvalmistajien tai integroitujen tuotantolaitosten tunnustamiseksi ja tarvittaessa valtiontuen hyväksymiseksi toteutetaan samanaikaisesti. Komission yksiköt koordinoivat näitä rinnakkaisia arviointeja nopeuttaakseen päätöksentekoa, jotta päätökset pystytään tekemään samanaikaisesti. Tuella on oltava kannustava vaikutus, ja sen on oltava tarpeellinen, asianmukainen ja oikeasuhteinen. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että tukea ei pidä myöntää investointeihin, joiden kohdalla on jo päätetty ennen tukihakemuksen jättämistä, ettei investointia toteutettaisi ilman tukea, että julkinen rahoitustuki on sopiva väline, että vähemmän vääristäviä vaihtoehtoja ei ole ja että kohtuuton kilpailun vääristyminen minimoidaan. Sirusäädöksessä tarkoitettujen laitosten edellytetään olevan laatuaan ensimmäisiä. Tällä on merkitystä myös tässä yhteydessä sen vuoksi, että näin varmistetaan tuen rajoittaminen unionin alueille, joilla ei ole riittävästi luotettavaa tarjontaa, eikä olemassa olevia tai suunniteltuja yksityisiä aloitteita syrjäytetä. Kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja oikeasuhteisuuden varmistamiseksi on lisäksi vältettävä liiallista tukemista. Näin ollen valtiontukea voitaisiin hyväksyä toteen näytettyyn rahoitusvajeeseen asti riittävä määrä. Kunkin tarkasteltavana olevan tapauksen ansioista riippuen muitakin myönteisiä vaikutuksia voidaan ottaa huomioon kilpailun vääristymisen riskien lieventämisessä. Tällaisia vaikutuksia ovat esimerkiksi tuetun hankkeen myönteinen vaikutus puolijohteiden arvoketjuun toimitusvarmuuden varmistamisen ja pätevän työvoiman lisäämisen kannalta tai sen myönteinen vaikutus pk-yritysten ja vertikaalisten toimijoiden innovointipotentiaaliin, kun ne saavat innovatiivisia tuotteita lähimarkkinoiltaan, tai mitkä tahansa muut hyödyt, jotka voidaan jakaa laajalti ja syrjimättä kaikkialla EU:n taloudessa. Ehdotetussa sirusäädöksessä esitetyt edellytykset EU:n avointen tilausvalmistajien ja integroitujen tuotantolaitosten tunnustamiseksi laatuaan ensimmäinen -vaatimuksen lisäksi ovat tässä yhteydessä merkityksellisiä, erityisesti sitoumus investoida seuraavan sukupolven siruihin ja takeet siitä, ettei niihin sovelleta ekstraterritoriaalisesti kolmansien maiden asettamia julkisen palvelun velvoitteita, mikä voisi rapauttaa vaatimusta ensisijaiseksi luokiteltujen tilausten täyttämisestä. Myös myönteiset vaikutukset koheesioon ja rajatylittävään yhteistyöhön voidaan katsoa merkityksellisiksi. Niiden hankkeiden osalta, joille annettavasta valtiontuesta on ilmoitettu ennen ehdotetun sirusäädöksen hyväksymistä, komissio ottaa huomioon, täyttävätkö ne ehdotetussa sirusäädöksessä vahvistetut EU:n avoimille tilausvalmistajille ja integroiduille tuotantolaitoksille asetetut kriteerit, ja odottaa, että tällaiset hankkeet hakisivat virallista hyväksyntää sen jälkeen, kun sirusäädös on tullut voimaan. Innovatiiviseen ja elinvoimaiseen puolijohde-ekosysteemiin investoiminen Puolijohdeteollisuus on yleensä sijoittajien kannalta vähemmän houkutteleva kuin muut alat korkean pääomaintensiteetin, suurten riskien, monimutkaisten teknisten hankkeiden ja pidempien tuottoaikojen vuoksi. Tämän vuoksi alalla on ollut huomattavia vaikeuksia rahoituksen saannissa, mukaan lukien oman pääoman ja lainojen kautta. Erityisesti startup- ja pk-yritysten on usein vaikea saada riittävää markkinarahoitusta innovatiiviseen huipputeknologiaan tai digitaaliteknologiaan tehtäville investoinneille hyvistä kasvunäkymistä ja järkevistä liiketoimintasuunnitelmista huolimatta. Rahoituksen saannin helpottamiseksi ja dynaamisen ja häiriönsietokykyisen puolijohde-ekosysteemin kehittämisen tukemiseksi unioni toteuttaa toimia, joita kuvataan yhteisesti ’sirurahaston’ toimiksi, kahden investointimahdollisuuden kautta. InvestEU-ohjelmaan perustetaan erityinen puolijohdealan pääomarahoitusta yhdistävä väline tiiviissä yhteistyössä Euroopan investointipankkiryhmän kanssa. Se tarjoaa oman pääoman ehtoista ja oman pääoman luonteista rahoitusta erityisesti riskipääomarahastojen kautta, jotta voidaan tukea puolijohde- ja kvanttiteknologioihin erikoistuneita scale-up- ja pk-yrityksiä niiden markkinoiden laajentamiseksi tavoitteena tukea Euroopan talouden häiriönsietokykyä. Myös EIP on valmis lisäämään rahoitustaan puolijohteiden arvoketjussa EU:n tavoitteiden mukaisesti. EIP:n lainoilla voidaan tukea jopa 50 prosenttia investoinneista koko arvoketjussa tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnasta laitteistoon, mukaan lukien pilotti- ja testauskeskukset, ja suunnittelusta laajamittaiseen tuotantoon ja edistyneiden sirujen kapasiteetin laajentamiseen. Toiseksi Horisontti Eurooppa -ohjelman Euroopan innovaationeuvosto (EIC) tarjoaa erityisesti Accelerator-välineensä kautta erityisiä investointimahdollisuuksia avustusten ja pääoman muodossa suuririskisien innovatiivisten pk-yritysten tukemiseksi, mukaan lukien startup-yritykset, joilla on markkinoita luovaa innovointipotentiaalia puolijohde- ja kvanttiteknologioiden alalla, ja auttaa niitä kehittämään innovaatioitaan ja houkuttelemaan sijoittajia. 3.3.4 Taidot ja osaaminen Elektroniikka-alan taitojen kysyntä on kasvanut viimeisten 20 vuoden aikana, ja vuonna 2018 Euroopan mikroelektroniikkateollisuus vastasi suoraan 455 000:sta korkean osaamistason työpaikasta. Naisten osallistuminen elektroniikka-alan koulutukseen ja työllisyyteen on kuitenkin vähäistä, ja työvoimapula on merkittävä este alan kasvulle. Alan suurin haaste on huippuammattilaisten houkutteleminen ja huippulahjakkuuksien säilyttäminen. Tämän vuoksi on saatava käyttöön parhaat alalla käytetyt suunnittelu- ja tuotantolaitteet sekä lisättävä alan todellisia ongelmia koskevaa koulutusta opiskelijoille. Siruja Euroopalle -aloitteella tuetaan koulutus-, täydennyskoulutus- ja uudelleenkoulutusaloitteita. Toimilla tuetaan pääsyä jatko-opintoihin mikroelektroniikan alalla, lyhytkestoisille koulutuskursseille, työharjoitteluun, oppisopimuskoulutukseen, edistyneiden laboratorioiden käyttökoulutukseen jne. Lisäksi aloitteella tuetaan eri puolilla Eurooppaa sijaitsevien osaamiskeskusten verkostoa, jonka avulla voi hakea puolijohteiden alan teknistä asiantuntemusta ja kokeilujärjestelyjä ja joka auttaa yrityksiä (erityisesti pk-yrityksiä) hankkimaan ja parantamaan suunnitteluvalmiuksia ja kehittämään taitoja. Osaamiskeskuksista tulee innovointia ja uusia kykyjä houkuttelevia keskuksia. Edellä mainittu edellyttää tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien toimijoiden (kuten koulutuksen tarjoajien, teollisuuden ja työmarkkinaosapuolten) kanssa, jotta voidaan lisätä harjoittelu- ja oppisopimuspaikkojen saatavuutta, lisätä opiskelijoiden tietoisuutta alan mahdollisuuksista ja tukea maisteri- ja tohtoritutkintoihin tarkoitettuja apurahoja, joilla pyritään myös lisäämään naisten osallistumista muun muassa EU:n STEM-koalition avulla. Toimissa hyödynnetään Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kokemuksia sekä huomioidaan EU:n korkeakoulustrategia ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma. Jäsenvaltioiden olisi myös vahvistettava kansallisia osaamisstrategioitaan mikroelektroniikan alalla, myös kansallisissa uudistusohjelmissa esitetyissä strategioissa, sekä Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahasto plussan kautta. Lisäksi EU:n prosessori- ja puolijohdeteknologian allianssi voisi olla keskeisessä asemassa, kun pyritään varmistamaan teollisuuden sitoutuminen osaamissopimuksen tarjoamaan kehykseen, järjestämällä tiedotusta asiaankuuluvissa oppilaitoksissa mutta myös sitoutumalla lisäämään harjoittelu- ja oppisopimuspaikkojen tarjontaa. Erasmus+ -ohjelma tarjoaa osaltaan mahdollisuuksia opiskelijoille, jotka suorittavat harjoittelujaksoja jossain toisessa Euroopan maassa. 3.3.5 Maailmanlaajuisten toimitusketjujen ymmärtäminen ja tulevien kriisien ennakointi Puolijohteiden arvoketjuun kohdistuu riskejä toimituspulasta. Kysynnän kasvu on voimakasta, jotkin markkinasegmentit ovat keskittyneitä, kustannukset ovat korkeita eikä tarjonta ole joustavaa. Lisäksi tarjonnassa ja kysynnässä ei ole läpinäkyvyyttä. Nykyinen sirupula huomioon ottaen nämä tekijät altistavat Euroopan geopoliittisille jännitteille. Riskien lieventämiseksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi koordinoitava toimiaan ja kehitettävä valmiuksia seurata sirujen toimitusketjujen toimintaa, myös hankkimalla tietoja, sekä havaita kriisejä ja reagoida niihin korjaavilla toimenpiteillä.