KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Bulgariassa

1. Johdanto

Yhteistyö- ja seurantamekanismi[1] perustettiin Bulgarian liittyessä EU:hun, ja sen tarkoituksena on auttaa luomaan puolueeton, riippumaton ja tehokas oikeus- ja hallintojärjestelmä. Oikeus- ja hallintojärjestelmän kehittäminen vastaamaan yhä paremmin muiden jäsenvaltioiden järjestelmiä on kansallinen tehtävä. Se edellyttää, että hallitus valmistelee ja esittää keskeiset puitelait, parlamentti hyväksyy ne ja oikeusviranomaiset muuttavat menettelyjään ja käytäntöjään, jotta puitelait voidaan panna täytäntöön tarkoitetulla tavalla. EU on vuodesta 2007 tukenut Bulgariaa nykyaikaisen oikeusjärjestelmän perustan luomisessa yhteistyö- ja seurantamekanismin avulla. Mekanismia on aika ajoin vastustettu ja arvosteltu, mutta nykyisin tunnustetaan laajalti, että se on vauhdittanut myönteistä kehitystä. Bulgarian hallitus on ajanut uudistuksia päättäväisesti ja sitoutuneesti. Viiden vuoden aikana painopiste on siirtynyt lainsäädännön valmistelusta ja hyväksymisestä sen täytäntöönpanoon. Uudistuksen oikeudellinen kehys on nyt pääosin valmis, vaikka joitakin osia voi vielä puuttua. Kuten tästä kertomuksesta käy ilmi, uudistusprosessin seuraavissa vaiheissa olisi keskityttävä siihen, miten oikeus- ja poliisiviranomaiset panevat uuden lainsäädännön täytäntöön.

Tämä on viides vuosikertomus yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamisen jälkeen[2], ja kesällä 2012 tulee kuluneeksi viisi vuotta yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamisesta. Komissio laatii tuolloin yleisarvioinnin siitä, miten Bulgaria on edistynyt uudistuksissa yhteistyö- ja seurantamekanismin avulla unioniin liittymisensä jälkeen. Komissio aikoo myös antaa arvioinnin perusteella tarvittavat ehdotukset. Tässä kertomuksessa esitetään useita yksityiskohtaisia suosituksia, joiden tarkoituksena on auttaa Bulgariaa valmistautumaan kyseiseen yleisarviointiin.

2. Bulgarian uudistusprosessin tilanne

Saavutukset ja haasteet

Komissio laati edellisen kertomuksensa heinäkuussa 2010. Sen jälkeen Bulgaria on vahvistanut ylintä tuomarineuvostoa ja kehittänyt tuomareiden nimitysjärjestelmää, ammatillista koulutusta, arviointeja ja ylenemistä koskevia sääntöjä. Bulgaria on myös parantanut eturistiriitojen välttämiseen tähtääviä järjestelyjä. Bulgaria on käynnistänyt poliisitutkinnan uudistukset ja tehnyt päätöksen järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien asioiden erityistuomioistuimen perustamisesta. Varojen takavarikointia koskeva uusi lakiehdotus esitettiin parlamentille, mutta se hylkäsi ehdotuksen 8. heinäkuuta. Viranomaiset ovat valmistelleet myös julkisia hankintoja koskevan lain muutosehdotusta. Ensimmäiset tulokset rikosprosessilain muuttamisesta saatiin keväällä 2011. Myös se, että ylin tuomarineuvosto valvoo korkean tason tapausten käsittelyä, on alkanut vaikuttaa. Tuomioistuimet ovat antaneet lukuisia tuomioita järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota koskevissa tapauksissa. Myös järjestäytynyttä rikollisuutta ja EU:n varoihin kohdistuvia petoksia koskevissa tapauksissa on nostettu yhä useampia syytteitä.

Komission toteuttama arviointi on kuitenkin osoittanut myös merkittäviä haasteita, ja Bulgarian oikeusalan käytännöissä on havaittu merkittäviä puutteita. Viime kesän jälkeen syytteestä on vapautettu useita henkilöitä tapauksissa, jotka liittyivät korkean tason korruptioon, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja petoksiin. Oikeuslaitoksen johto, ylin tuomarineuvosto, valtakunnansyyttäjä ja korkeimman oikeuden presidentti eivät ole analysoineet näitä puutteita riittävästi ja toteuttaneet tarvittavia jatkotoimia. Vaikka joulukuussa hyväksytyssä oikeuslaitosta koskevassa tarkistetussa laissa lisätään oikeusviranomaisten vastuuvelvollisuutta, lakia ei ole vielä pantu täytäntöön tarkoitetulla tavalla. Oikeuslaitoksen merkittäviin virkoihin on tänä vuonna tehty useita nimityksiä, joiden laatu ja avoimuus on kyseenalaistettu. Tämä on johtanut ennennäkemättömiin julkisiin protesteihin ja keskusteluihin mahdollisista perustuslain muutoksista. Lisäksi oikeusviranomaisten väitettyihin korruptiotapauksiin ei edelleenkään puututa järjestelmällisesti, kuten komissio on suositellut.

Komissio toteaa, että Bulgarian hallitus on osoittanut vakaata poliittista tahtoa ja sitoutumista uudistusstrategiansa jatkamiseen. Kestävää sitoutumista on jatkettava kaikilla aloilla, joilla lainsäädäntöä on kehitetty ja uusia järjestelyjä otettu käyttöön. Tuomarien ammattijärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan vahvempaa sitoutumista on edistänyt myös kasvava yleinen vaatimus peruuttamattomasta uudistusprosessista. Hidas edistyminen ei johdu pelkästään oikeuskäytännön ja rikoslain puutteista, vaan oikeuslaitoksen johto ei ole vielä osoittanut todellista sitoutumista perusteellisiin uudistuksiin.

Oikeuslaitoksen uudistaminen

Joulukuussa oikeuslaitosta koskevaan lakiin hyväksyttyjen muutosten avulla Bulgaria vahvisti oikeusperustan oikeusjärjestelmän merkittäville parannuksille. Muutoksilla kehitetään nimitys-, koulutus- ja arviointimenettelyjä ja vahvistetaan oikeuslaitoksen koskemattomuutta. Muutoksia on pidettävä merkittävinä edistysaskeleina, joilla helpotetaan Bulgarian oikeuslaitoksen uudistusstrategian pitkän aikavälin tavoitteiden – vastuuvelvollisuuden lisääminen ja ammattitaidon kehittäminen – saavuttamista. Seuraavalla jaksolla Bulgarian olisi panostettava tuntuvasti näiden uusien säännösten täytäntöönpanoon. Myös erikoiskoulutusta tarvitaan lisää. Koulutuksessa olisi keskityttävä erityisesti sellaisten tutkintavalmiuksien parantamiseen, joita tarvitaan korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden tehokkaassa torjunnassa ja monimutkaisten talousrikosten tutkinnassa. Ylimmän tuomarineuvoston on osoitettava sitoutuneensa vahvasti uudistukseen. Sen on varmistettava uuden lain käytännön soveltaminen, jotta tuomioistuinten hallintoa ja erityisesti työnjakoa voidaan tehostaa. Tämän on tapahduttava läheisessä yhteistyössä oikeusministeriön, tuomareiden ammattijärjestön ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.

Oikeuslaitosten virkanimitykset eivät ole edelleenkään riittävän avoimia ja uskottavia. Merkittävä ylimmän tuomarineuvoston virkanimitys marraskuussa 2010 herätti epäilyjä nimityksen avoimuudesta ja siitä, oliko virkaa kilpailutettu. Oikeuslaitosta koskevan lain uudet muutossäännökset tulivat voimaan tammikuussa 2011. Tämä ei kuitenkaan ole valitettavasti vielä parantanut ylimpien virkanimitysten tilannetta. Nimityksissä on noudatettu vanhoja sääntöjä, eikä nimitysmenettelyssä ole tehty todellista arviota hakijoiden ammattipätevyydestä, johtamistaidoista tai henkilökohtaisesta luotettavuudesta. Lisäksi erään äskettäisen nimityksen jälkeen esitettiin väitteitä eturistiriidoista ja sääntöjenvastaisuuksista valitun hakijan parhaillaan käsittelemässä oikeustapauksessa. Kaksi ylimmän tuomarineuvoston jäsentä protestoikin kyseistä nimitystä vastaan eroamalla tehtävästään ja arvostelemalla nimityspäätöksiä ennalta sovituiksi. Tästä seuranneet tuomareiden ammattijärjestön reaktiot ja kansalaisyhteiskunnan vaatimukset ylimmän tuomarineuvoston uudistamisesta osoittavat, että oikeuslaitoksen uudistusta kannatetaan vahvasti. Kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat esittäneet varteenotettavia suosituksia, joiden mukaan nimityksistä olisi käytävä julkista keskustelua ja hakijoiden nimet olisi julkaistava varhaisemmassa vaiheessa. Jotta oikeuslaitoksen uudistus voidaan toteuttaa menestyksellisesti, erityisesti järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia asioita käsittelevään uuteen erityistuomioistuimeen on nimitettävä avoimissa menettelyissä päteviä, motivoituneita ja ehdottoman luotettavia tuomareita.

Oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuuteen liittyy edelleen erityisiä ongelmia. Viimevuotisen komission arvioinnin jälkeen on käynnistetty monia uusia kurinpitotapauksia, ja kaksi tuomaria on erotettu. Toisaalta tarkastusvirasto ei aina tutki järjestelmällisesti tuomareita vastaan esitettyjä väitteitä, ja eräät kurinpitoseuraamukset vaikuttavat lieviltä. Syyttäjäkunta ei edelleenkään käynnistä järjestelmällisesti tuomareita koskevaa rikostutkintaa korruptioväitteiden seurauksena. Erittäin huolestuttavana pidetään myös ylimmän tuomarineuvoston kesäkuussa tekemää päätöstä, jossa uuden erityisrikostuomioistuimen rekrytointipaneeliin on otettu tuomari, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksia. Kurinpitoseuraamuksia koskeva käytäntö on yleisesti epäjohdonmukaista. Nämä ongelmat heikentävät yleistä luottamusta tuomioistuinlaitokseen.

Oikeuskäytäntöjen kehittäminen on edelleen Bulgarian oikeusviranomaisten keskeisin haaste. Keväällä 2010 tehdyt muutokset rikosprosessilakiin ja ylimmän tuomarineuvoston suorittama korkean tason tapausten käsittelyn tiukka valvonta on tuottanut myönteisiä tuloksia. Viimeksi kuluneella raportointijaksolla komission seuraamista tapauksista yhdeksässä tuomioistuin on antanut ratkaisun ja näistä neljä on lopullisia tuomioita.

Eräitä yksittäisiä kanteita lukuun ottamatta oikeuslaitos ei kuitenkaan panostanut merkittävästi komission tällä alalla esittämien suositusten noudattamiseen. Oikeusalan käytäntöjen puutteita ei ole analysoitu järjestelmällisesti, eikä niitä ole ratkaistu. Kattavia koulutusohjelmia ja opastusjärjestelmiä ei ole käynnistetty. On erittäin huolestuttavaa, että oikeuslaitoksen johto – ylin tuomarineuvosto, valtakunnansyyttäjä ja korkeimman oikeuden presidentti – suhtautuvat passiivisesti oikeuskäytännön merkittäviin puutteisiin. On kuitenkin syytä parantaa oikeuskäytäntöä ja uudistaa oikeuslaitoksen, poliisin ja muiden tutkinnasta vastaavien elinten rakennetta, hallintoa ja keskinäistä yhteistyötä, poliisiviranomaiset mukaan lukien. Oikeuslaitoksen ja hallituksen olisi yhdessä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa osoitettava nykyiset puutteet ja pullonkaulat ja löydettävä niihin ratkaisut. Samalla olisi kunnioitettava täysimääräisesti oikeuslaitoksen riippumattomuutta.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

Komission edellisen vuosikertomuksen jälkeen Bulgaria on jatkanut poliisitoimen uudistamista . Poliisiviranomaisten toimivaltaisten yksikköjen organisaatiouudistus on johtanut operatiivisen työn ja tutkintatyön yhdistämiseen ja poliisin tutkijoiden määrän merkittävään kasvuun. Bulgarian olisi jatkettava poliisitoimen uudistamista ja yhdistettävä se esitutkintatoimien laajempaan uudistukseen. Tämä edellyttää tehokkaan operatiivisen yhteistyön käynnistämistä syyttäjäkunnan ja muiden viranomaisten kanssa, yhteisten tutkintaryhmien käyttämistä kaikissa vakavissa rikoksissa ja investointeja varusteisiin ja erikoiskoulutukseen.

Poliisiviranomaiset ovat jatkaneet järjestäytyneen rikollisuuden vastaisia toimiaan, mutta saavutettuja tuloksia on parannettava tuntuvasti yleisellä tasolla. Vaikka järjestäytyneeseen rikollisuuteen keskittyvän yhteisen tutkintaryhmän avulla saatiin nostettua useita merkittäviin järjestäytyneisiin rikollisryhmiin liittyviä syytteitä ja vaikka muutamia tuomioitakin on annettu, komission edellisen vuosikertomuksen jälkeen osa merkittävistä tapauksista on päättynyt syytettyjen vapauttamiseen. Eräässä merkittävässä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevassa tapauksessa muutoksenhakutuomioistuin on antanut pitkiä vankeusrangaistuksia, mutta tuomioita ei ole vielä pantu täytäntöön. Puutteita on edelleen todisteiden keräämisessä, todistajien suojelussa sekä tutkintastrategioissa, laaja-alaisessa talousrikostutkinnassa ja varojen turvaamisessa. Valtakunnansyyttäjän pitäisi analysoida järjestelmällisesti, mikä on johtanut vapautuksiin korkean tason tapauksissa, ja esittää tulevien tapausten käsittelyä koskevia suosituksia niissä tapauksissa, joissa menettelyissä on todettu puutteita. Valtakunnansyyttäjän olisi myös valitettava vapautuspäätöksistä, jos tuomioistuimet eivät ole tutkineet esitettyjä todisteita asianmukaisesti.

Komission edellisen vuosikertomuksen jälkeen Bulgaria on päättänyt uudistaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien tapausten käsittelystä vastaavien oikeusviranomaisten rakennetta. Tammikuussa 2012 perustetaan alan erityisrikostuomioistuin ja syyttäjänvirasto . Valmisteluissa näiden erityisviranomaisten perustamiseksi on tärkeää varmistaa niiden toiminnan tehokkuus ja riippumattomuus. Erityistuomioistuimen käsiteltäväksi osoitettujen tapausten määrän on oltava oikeassa suhteessa sen henkilöstömäärään, jotta järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien tapausten tutkinta, syytteiden nostaminen ja tuomioiden määrääminen tapahtuu nopeasti ja tehokkaasti. Tuomioistuimeen on rekrytoitava kokenutta henkilöstöä, jonka luotettavuutta ja ammattitaitoa ei voida asettaa kyseenalaiseksi. Yhteisten tutkintaryhmien käyttöä olisi jatkettava syyttäjätoimen tasolla.

Komission edellisen vuosikertomuksen jälkeen Bulgarian viranomaiset ovat jatkaneet toimiaan varojen takavarikoinnin tehostamiseksi, kuten komissio suositti. Viranomaiset valmistelivat uuden lainsäädäntöehdotuksen yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa, mutta parlamentti hylkäsi sen. Ehdotuksen mukaan varojen takavarikointi on mahdollista rikostuomiosta riippumatta. Siinä ehdotetaan myös, että ylinten virkamiesten ja poliitikkojen on ilmoitettava varallisuudestaan ja ilmoitukset on tarkastettava. Bulgarian on pyrittävä kiireellisesti varojen takavarikointia koskevan lainsäädännön hyväksymiseen parlamentin äskettäisestä vastustuksesta huolimatta. Varojen takavarikointiin liittyviin seuraaviin puutteisiin on lisäksi puututtava: varat on tunnistettava ja turvattava tutkinnan varhaisessa vaiheessa ennen kuin ne voidaan piilottaa ja siirtää. Tämä edellyttää, että varojen takavarikoinnista vastaavan toimikunnan, rahoituslaitosten, hallintoviranomaisten ja syyttäjäkunnan (myös yhteiset tutkintaryhmät) on käynnistettävä tehokas keskinäinen yhteistyö.

Korruption torjunta

Korkean tason korruption torjunnassa ei ole vielä saavutettu vakuuttavia tuloksia. Tällä alalla on annettu vähän lopullisia ja täytäntöönpantuja tuomioita, eikä korkean tason korruptioon näytetä puuttuvan aktiivisesti.

Viime kesän jälkeen korkean tason petos- ja korruptiotapauksissa on annettu kaksi ehdollista tuomiota. Kahta entistä ministeriä koskevat tapaukset päättyivät syytteistä vapauttamiseen. Kahdessa muussa tapauksessa, jossa asianosaisina ovat entinen ministeri ja korkea virkamies, tuomioistuinkäsittelyssä on ollut ongelmia ja viiveitä[3]. Kahdessa EU:n varoja ja rahanpesua koskevassa tapauksessa, joista raportoitiin viime vuonna, muutoksenhaku on kesken eikä tuomioistuinkäsittely ole edennyt. Syyttäjäviranomainen päätti EU:n varoja koskevien tapausten käsittelyn, vaikka OLAF ja toisen jäsenvaltion oikeusviranomaiset toimittivat viitteitä petoksesta. Komission edellisen vuosikertomuksen jälkeen Bulgariassa on käsitelty myös muutamia merkittäviä petos- ja korruptiotapauksia, joissa syytetyt on vapautettu. Parlamentin jäsen vapautettiin eturistiriitasyytteistä ja EU:n varojen maksajaviraston entinen johtaja vapautettiin syytteistä, jotka koskivat virka-aseman väärinkäyttöä ja epäsuotuisten sopimusten tekemisestä kolmessa erillisessä tapauksessa. Valtakunnansyyttäjän olisi analysoitava huolellisesti syyt näihin vapautuksiin ja tarvittaessa toteutettava korjaustoimenpiteitä. Valtakunnansyyttäjän olisi annettava tulevien tapausten käsittelyä koskevia suosituksia niissä tapauksissa, joissa menettelyissä on todettu puutteita, ja haettava muutosta vapautuspäätöksiin, jos tuomioistuimet eivät ole tutkineet syyttäjäkunnan esittämiä todisteita asianmukaisesti.

Komissio ja riippumattomat asiantuntijat ovat analysoineet osan näistä tapauksista. Analyysi on osoittanut, että oikeus- ja tutkintakäytännöissä on merkittäviä puutteita. Puutteita on pääasiassa todisteiden keräämisessä, todistajien suojelussa sekä yleisessä tutkintastrategioiden puuttumisessa, laaja-alaisessa talousrikostutkinnassa ja varojen turvaamisessa. Koordinointia olisi parannettava sekä syyttäjäkunnan sisällä että syyttäjäkunnan ja poliisin välillä. Näihin puutteisiin liittyy myös vanhentunut rikoslaki. Tuomioistuinkäytäntö on sallivaa ja liian varovaista, menettelyihin kiinnitetään liikaa huomiota oikeuden jakamisen kustannuksella. Vaikka rikoslain tarkistaminen etenee, olisi harkittava välittömien korjaustoimien toteuttamista, kuten korkeimman oikeuden tulkitsevien ennakkoratkaisujen tai lainsäädäntömuutosten käyttöä. Uuden rikoslain voidaan odottaa tulevan voimaan aikaisintaan loppuvuodesta 2013.

Marraskuussa 2010 Bulgaria hyväksyi eturistiriitoja koskevan tiukennetun lain. Tämän lain nojalla perustetun erikoistoimikunnan jäsenten nimitysten ja sen hallintojärjestelyjen viivästyminen ovat johtaneet siihen, että mahdollisten eturistiriitojen tutkinta on ollut pysähdyksissä alkuvuodesta 2011 alkaen. Tämän vuoksi eturistiriitaväitteitä ei tutkittu myöskään kesäkuussa merkittävässä tapauksessa, joka liittyi korkea-arvoiseen tuomariin. Eturistiriitoja käsittelevä toimikunta perustettiin lopulta kesäkuussa 2011. Siltä puuttuvat kuitenkin toimitilat ja henkilöstö, myös sen työjärjestys on vielä laadittava. Onkin todettava, että poliitikkojen, tuomareiden ja ylimpien virkamiesten varallisuutta koskeviin ilmoituksiin ja niiden tarkastamiseen liittyy ongelmia. Tällä hetkellä virheellisistä ilmoituksista ei määrätä tehokkaita seuraamuksia eikä ristiriitaisia ilmoituksia tutkita. Kaupparekisterilakiin tehtiin äskettäin tietosuojan parantamiseen tähtääviä muutoksia. Niiden perusteella olisi pantava täytäntöön uusia menettelyjä, joilla yrityksiä koskevien tietojen avoimuus säilyy.

Bulgaria on noudattanut edelleen kokonaisvaltaista strategiaa korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan ja sanktioiden alalla. Se on myös toteuttanut joitakin tätä alaa koskevia toimia. Toisaalta vuonna 2010 hyväksyttyä järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävää toimintasuunnitelmaa ei ole pantu kokonaisuudessaan täytäntöön, eikä sitä ole ajantasaistettu vuonna 2011. Tämä vaikeuttaa täytäntöönpanoa ja koordinointia. Alkuvuonna 2010 käynnistetty kattava hanke korruptiontorjuntatoimenpiteiden analysoimiseksi ja suunnittelemiseksi kaikilla hallinnon aloilla ei ole vielä tuottanut konkreettisia tuloksia eikä toteutusaikataulua ole vahvistettu. Bulgarian olisikin harkittava konkreettisten tavoitteiden asettamista korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi eri instituutioissa, jotka osallistuvat kokonaisvaltaisen strategian toteuttamiseen. Bulgarian olisi myös saatava ulkoiset asiantuntijat ja kansalaisyhteiskunnan edustajat osallistumaan strategian tulosten arviointiin.

Euroopan neuvoston alainen lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) on esittänyt Bulgarian poliittisten puolueiden rahoituksen avoimuutta koskevia suosituksia. Bulgaria sisällytti 11 näistä 16 suosituksesta tammikuussa 2011 annettuun uuteen vaalilakiin. Vaalilain täytäntöönpanoa voidaan testata ensimmäisen kerran tulevissa presidentinvaaleissa ja kunnallisvaaleissa.

Komission edellisen vuosikertomuksen jälkeen Bulgaria on valmistellut julkisia hankintoja koskevaan lakiin muutoksia, joilla pyritään mm. yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan julkisia hankintamenettelyjä. Bulgaria aikoo muuttaa myös julkistalouden tarkastusvirastoa koskevaa lakia, jotta julkisia tarjouskilpailuja voidaan valvoa viran puolesta ja toteuttaa riskiarviointiin perustuvia tarkastuksia. Nämä lainsäädännön parannukset ovat tervetulleita. Pääasiallisena haasteena julkisten hankintojen alalla on kuitenkin edelleen se, että hallinnon valmiuksissa ja toimien laadussa kaivattaisiin merkittävää edistystä.

3. Päätelmät

Komission edellisen, heinäkuussa 2010 tehdyn arvioinnin jälkeen Bulgarian hallitus on johtanut uudistusprosessia määrätietoisesti ja sitoutuneesti. Se on jatkanut oikeusjärjestelmän uudistamista, lujittanut eturistiriitoja koskevaa lainsäädäntöä ja käynnistänyt poliisitoimen ja rikostuomioistuinjärjestelmän rakenneuudistukset. Jatkuva sitoutuminen uudistuksiin tulevalla arviointikaudella on tarpeen, jotta voidaan toteuttaa uudistukset ja saavuttaa konkreettisia parannuksia tuomioistuinlaitoksen nimitysten, arviointien ja ammattipätevyyden osalta sekä perustaa tehokkaita viranomaisrakenteita järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien tapausten käsittelemiseksi. Varojen takavarikointia koskevan uuden lain antaminen on merkittävä edellytys järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnan kehittämiselle.

Jotta korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa saavutettaisiin uskottavia tuloksia, oikeuslaitoksen ja tutkinnasta vastaavien viranomaisten vastuuvelvollisuutta ja ammattikäytäntöjä koskevat merkittävät parannukset olisi toteutettava nopeasti. Bulgarian ensisijaisena kansallisena tavoitteena pitäisikin olla oikeuslaitoksen uudistusstrategian toteuttaminen ja oikeusjärjestelmän perusteellisten uudistusten vauhdittaminen.

4. Suositukset

Arvioituaan Bulgarian edistymistä heinäkuun 2010 jälkeen komissio kehottaa Bulgariaan toteuttamaan toimenpiteitä seuraavilla aloilla. Näiden suositusten tarkoituksena on auttaa Bulgariaa keskittämään toimia, joilla se valmistautuu kesällä 2012 toteutettavaan yleisarviointiin, jossa komissio tarkastelee Bulgarian tähänastista edistymistä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa.

1. Oikeusjärjestelmän uudistaminen

2. Ylimmän tuomarineuvoston, kassaatioasioista vastaavan syyttäjänviraston ja syyttäjätoimen uudistamista koskevat ehdotukset olisi laadittava; uudistusten olisi kohdistuttava rakenteeseen, oikeudelliseen toimivaltaan, kokoonpanoon, nimityksiin ja sisäisiin organisaatiojärjestelyihin.

3. Nämä ehdotukset olisi pantava täytäntöön hallintotoimenpiteiden ja lainsäädäntömuutosten avulla.

4. Oikeuslaitoksen avoimuus ja vastuuvelvollisuus

5. Oikeuslaitoksen virkanimityksissä ja arvioinneissa, myös nimityksissä ylimpään tuomarineuvostoon, olisi noudatettava täysimääräisesti avoimuuden, riippumattomuuden, luotettavuuden ja ammatillisten ansioiden periaatteita.

6. Oikeuslaitoksen sisäisissä korruptio- ja väärinkäytöstapauksissa olisi määrättävä kurinpidollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia.

7. Kaikkiin tuomioistuinten päätöksiin ja perusteluihin olisi voitava tutustua sähköisesti ja tuomioistuimissa olisi noudatettava tiukasti sattumanvaraisen asioiden jaon periaatetta.

8. Rikosasioita koskeva oikeuskäytäntö

9. Tutkinnasta vastaavien viranomaisten, syyttäjätoimen (myös yhteiset tutkintaryhmät) ja tuomioistuinten organisaatiorakenteita ja käytäntöjä olisi analysoitava yhteistyössä kansainvälisten asiantuntijoiden kanssa, jotta tutkintaa ja korkean tason tapauksia koskevia oikeudenkäyntejä voidaan tehostaa. Yhteistyötä olisi parannettava oikeusviranomaisten kesken ja hallintoelinten kanssa.

10. Yksityiskohtainen toimintasuunnitelma rakenteen, hallinnon, henkilöstön, koulutuksen, yhteistyön ja ammattikäytäntöjen puutteiden korjaamiseksi olisi laadittava ja toteutettava yhteistyössä kansainvälisten asiantuntijoiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; lisäksi olisi perustettava yhteinen seurantaryhmä valvomaan suunnitelman toteutusta.

11. Korkeimmalta oikeudelta olisi pyydettävä järjestelmällisesti tulkitsevia ennakkoratkaisuja niillä aloilla, joilla oikeuskäytäntö ei ole johdonmukaista, ja tuomioistuimen toimintaa tällä alalla olisi kehitettävä.

12. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

13. Järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien asioiden erityistuomioistuimelle ja syyttäjävirastolle olisi osoitettava riittävät resurssit ja henkilöstö ja sen toimiala ja organisaatiorakenne olisi määritettävä asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa tehokas oikeuskäsittely merkittävimmissä tapauksissa.

14. Poliisitoimen uudistusta olisi jatkettava parantamalla poliisin tutkijoiden valmiuksia, taitoja ja laitteita ja korjaamalla luotettavuuden ja riippumattomuuden, todisteiden keräämisen ja todistajien suojelun alalla ilmenneet puutteet.

15. Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntatoimenpiteiden yleistä koordinointia olisi kehitettävä toteuttamalla yksityiskohtaisia toimintasuunnitelmia ja seurantamekanismeja molemmilla aloilla yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa.

16. Varojen takavarikointi

17. Ilman rikostuomiota toteutettavaa takavarikointia ja ylimpien virkamiesten, tuomareiden ja poliitikkojen varallisuusilmoitusten tarkastamista koskevaa lainsäädäntöä olisi annettava ja alalla olisi toteutettava käytännön toimenpiteitä.

18. Varojen takavarikoinnista vastaavan toimikunnan, rahoituslaitosten, hallintoviranomaisten ja syyttäjäkunnan (myös yhteiset tutkintaryhmät) olisi käynnistettävä tehokas keskinäinen yhteistyö ja osoitettava, että varat turvataan käytännössä tutkinnan käynnistämisen yhteydessä.

19. Korruption torjunta

20. Talousrikoksiin erikoistuneiden syyttäjien ja tutkijoiden verkostoja olisi perustettava ja verkostoille olisi tarjottava koulutusta yhteistyössä ulkomaisten asiantuntijoiden kanssa. Erikoistuneiden syyttäjien ja tutkijoiden olisi käsiteltävä järjestelmällisesti kaikki tapaukset, jotka liittyvät talousrikoksiin, korruptioon, petoksiin ja rahanpesuun. Yhteisillä koulutustilaisuuksilla ja seminaareilla olisi varmistettava, että näillä syyttäjillä on sama käsitys näyttökynnyksestä kuin tuomareilla.

21. Syyttäjäkunnan olisi sovellettava kattavia ja ennakoivia tutkintastrategioita, toisiinsa liittyvät tapaukset olisi yhdistettävä ja talousrikostutkinnan olisi oltava järjestelmällistä.

22. Rikoslakia olisi muutettava, jotta voidaan helpottaa oikeudellisten seuraamusten määräämistä talousrikoksista ja virka-aseman väärinkäytöstä.

23. Eturistiriitoja koskevan tarkistetun lain nojalla olisi käytännössä määrättävä vakuuttava määrä seuraamuksia.

24. Korruption ehkäisy

25. Korruptiontorjuntatoimenpiteiden analysoimiseksi ja suunnittelemiseksi laaditun kattavan Borkor-hankkeen täytäntöönpanosta olisi saatava konkreettisia tuloksia.

26. Varallisuutta koskevaa ilmoitus- ja seurantajärjestelmää olisi tarkistettava, jotta siitä tulisi tehokas keino laittoman vaurastumisen paljastamiseksi.

27. Kaikki poliittisten puolueiden rahoittamisen avoimuutta koskevat GRECO-suositukset olisi pantava täytäntöön.

28. Toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia julkisten hankintojen alalla olisi lisättävä, jotta voidaan tarjota neuvontaa hankintaviranomaisille ja suorittaa julkisiin tarjouspyyntöihin liittyviä ennakko- ja jälkitarkastuksia riskiarvioinnin perusteella.

29. Julkisiin viranhaltijoihin olisi sovellettava tasavertaisia eturistiriita- ja jääviyssääntöjä riippumatta siitä, onko kyse vakituisista virkamiehistä vai yksittäisten palvelusopimusten perusteella palkatuista toimihenkilöistä.

[1] Komission päätös 2006/929/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Bulgarian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 58).

[2] Kertomus perustuu tietoihin, joita saadaan säännöllisesti Bulgarian viranomaisilta vastauksena komission yksityiskohtaisiin kyselyihin. Komissio on saanut työssään apua riippumattomilta asiantuntijoilta ja on lisäksi hyödyntänyt useista eri lähteistä saatuja asiakirjoja ja tietoja. Kertomukseen liittyvä oheisasiakirja sisältää komission yksityiskohtaisen arvion kunkin yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa päätöksessä vahvistetun arviointiperusteen suhteen saavutetusta edistyksestä.

[3] Valtion viraston entistä johtajaa koskeva tapaus palautettiin syyttäjäviranomaisille kesäkuussa 2010, mutta oikeudenkäynti aloitettiin uudelleen sen jälkeen, kun asiaa käsittelemään oli nimitetty uusi tuomari. Toisessa tapauksessa, jonka asianosaisena oli entinen ministeri, todistajanlausuntoja peruttiin.