EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.05.1998 
KOM(1998) 345 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
SÄÄNTELYN VÄHENTÄMISELLÄ TEHOKKAAMPAAN 
TOIMINTAAN: TAPAHTUNUT KEHITYS 

SÄÄNTELYN VÄHENTÄMISELLÄ TEHOKKAAMPAAN TOIMINTAAN: 
TAPAHTUNUT KEHITYS 
1) "Sääntelyn vähentämisellä tehokkaampaan toimintaan", nykyisen 
komission ohjenuora 
Mitä tarkoittaa "sääntelyn vähentämisellä tehokkaampaan toimintaan"? 
- Sääntelyn vähentäminen merkitsee sitä, että komissio kohdentaa aloitteensa 
tarkasti keskittymällä poliittisiin painopistealueisiin. Sen kauaskantoiset 
ehdotukset ovat johtaneet Euroopan unionin vaikuttavaan kehitykseen. Näin 
ollen komissio soveltaa poikkeuksetta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita; 
komission ehdotusten ja erityisesti uusien säädösehdotusten kokonaismäärä 
vähenee. Samoin voimassa olevien yhteisön säädösten määrä kasvaa hyvin 
hitaasti. 
- Tehokkaampi toiminta tarkoittaa eri tahojen parempaa huomioon ottamista 
sekä selkeämpää, yksinkertaisempaa ja helpommin saatavilla olevaa 
lainsäädäntöä. Komission on myös toimittava uudella tavalla, jotta se voi täyttää 
tehokkaammin tehtävänsä jatkuvasti muuttuvassa Euroopassa. 
Komission ehdotusten 
lukumäärän kehitys1 
800 
700 
600 
500 
400 
300 
200 
100 
Q T- Oi CO •<«• Ö) 0> O) Q> G) O) O) Oi O O) $ 70 Komission uusien 
säädösehdotusten lukumäärän 
kehitys 
Mikä on kaiken tämän tavoite? 
- Kansalaisen parempi kuva Euroopasta, sisämarkkinoiden parempi toimivuus, 
yritysten kilpailukyvyn paraneminen, Euroopan unionin parempi hallinto. 
2) Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate 
a) Tilannekatsaus 
Edinburghin huippukokouksesta lähtien komission toiminta toissijaisuus- ja 
suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti on tuottanut myönteisiä tuloksia. Komission 
toiminnalla on ollut muitakin vaikutuksia kuin pelkkä ehdotusten määrän väheneminen: 
Uutta luovien aloitteiden (uusien säädösehdotusten) ohella komissio tekee ehdotuksia 
täytäntöönpanotoimista, jo aloitetun toiminnan jatkumisesta, voimassa olevan lainsäädännön 
tarkistamisesta ja kansainvälisistä suhteista. 
1 
lainsäädännölle rinnakkaisiin 
vaihtoehtoihin turvautuminen: 
teollisuuden kanssa tehtävät 
itsesääntely 
tekemät sopimukset, 
(työmarkkinaosapuolten 
sosiaalisen pöytäkirjan piiriin kuuluvat ^^^^SS^^Ä 
sopimukset3), l«^:^W#^ 
käsiteltävinä olevien ehdotusten 
uudelleen tarkastelu: joka vuosi 
peruutetaan ehdotuksia, jotka ovat 
käyneet tarpeettomiksi, muun muassa 
toissijaisuusperiaatteen takia 
(61 ehdotusta vuonna 1995, 48 |sg| 
vuonna 1996, 34 vuonna 1997), 
- puitedirektiivien käyttö yksityiskohtaisten direktiivien asemesta, 
- ehdotusten vaikutusten arviointiperusteiden kehittäminen, josta esimerkkinä on Auto-
Oil -ohjelma4. "Eurooppalaisen yrityspaneelin" pilottivaiheen käynnistyminen tänä 
vuonna tekee mahdolliseksi selvittää uusista säädösehdotuksista yrityksille, erityisesti 
pk-yrityksille, aiheuttamat kustannukset ja hallinnolliset vaikutukset5, 
- laajan, avoimen vuoropuhelun tehostaminen asianomaisten kanssa, erityisesti 
teollisuuden, työmarkkinaosapuolten ja hallintoviranomaisten kanssa, jotta kaikkien 
kannat voidaan ottaa huomioon. Konkreettisesti tämä tapahtuu epävirallisissa 
yhteyksissä (tapaamiset, paneelikeskustelut, konferenssit)6 tai virallisemmin, kuten 
entistä yhtenäisempien ja tarkemmin kohdennettujen vihreiden ja valkoisten kirjojen 
avulla, tai neuvoa-antavissa komiteoissa. 
Kuudesta ympäristö- ja energia-alan sopimuksesta käydään parhaillaan neuvotteluja, jotka 
saadaan pian päätökseen. Ne koskevat henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, 
televisioiden ja pesukoneiden energiatehokkuutta, pesuaineiden ympäristövaikutusten 
vähentämistä, perfluorihiilivetyjen valvontaa, paperin kierrätyksen kehittämistä ja 
puhdistusaineiden käyttöön liittyvien vaarojen vähentämistä. 
Kaksi tällaista sopimusta on tehty; ne koskevat isyyslomaa ja osa-aikatyötä. Ensimmäinen 
vahvistettiin direktiivillä 96/34/EY ja toinen direktiivillä 97/8 l/EY. 
Kyseessä on joukko päästöjä vähentäviä toimenpiteitä, joista on sovittu asianomaisten 
yritysten kesken ja joiden kustannustehokkuus on paras eräiden ilmanlaatua koskevien 
tavoitteiden saavuttamiseksi (KOM (96) 248, toimitettu eteenpäin 29.8.1996). 
Komission tiedonanto "Yrityspaneeli: pilottihanke", KOM (1998) 197, toimitettu eteenpäin 
30.3.1998. 
Esimerkiksi noin 20 000 hallituksista riippumatonta asiantuntijaa osallistuu vuosittain 
komission kokouksiin. 
2 
20 
15.. 
10-
5-
0._ Vihreiden ja valkoisien kirjojen 
lukumäärän kehitys 
1 g Vihreät kirjat 
• Valkoiset 
kirjat 
CM ro 
8 
b) Tulevaisuudennäkymät 
Jo ennen Amsterdamin sopimuksen ratifiointia komissio aikoo määrätietoisesti soveltaa 
pöytäkirjaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta. Se tekee tällä 
hetkellä muutoksia "Lainsäädäntöpolitiikkaa koskeviin komission yleisiin 
suuntaviivoihin" ja tulee tässä yhteydessä kiinnittämään erityistä huomiota vaikutusten 
arviointia koskevien säännösten noudattamiseen. Samalla komissio edellyttää muiden 
toimielinten ottavan entistä enemmän huomioon toissijaisuus- ja 
suhteellisuusperiaatteet, kuten jo vuoden 1993 toimielinten välisessä sopimuksessa 
sovittiin. 
3) Säädöstekstien laatu 
Yhteisön lainsäädäntö on muotoiltava 
selkeästi, johdonmukaisesti ja yksiselitteisesti, 
ja sen esittämistavan suhteen on noudatettava 
yhdenmukaisia periaatteita, jotta kansalliset 
viranomaiset panisivat sen tehokkaammin 
täytäntöön ja jotta talouselämä ja kansalaiset 
ymmärtäisivät sitä paremmin. Tämä tavoite on 
erityisen tärkeä monikielisyyden takia (joka 
vuosi komissiossa käännettään yli 
30 000 sivua 11 yhteisön kielelle), joka voi 
johtaa tulkintaeroihin. 
a) Tilannekatsaus SÄÄDÖSTEKSTIEN LAADUN^ 
PARANTAMINEN 
t-5 
ENNEN AMSTERBÀMPT:: ^ ^ 
^omission'V^Neuvosto^y^ EP:n 
toiminta X. toirmnta À toiminta 
AMSTERDAMIN HUIPPUKOKOUKSEN 
JÄLKEEN 
&*?*."•. -ffl 
Toimielimet ovat viime vuosina hyväksyneet näiden tavoitteiden mukaisia 
...7 toimenpiteitä . Tavoitteita ei ole kuitenkaan vielä saavutettu. 
b) Tulevaisuudennäkymät 
Komissio hyväksyi vuonna 1996 "Lainsäädäntöpolitiikkaa koskevat komission yleiset 
suuntaviivat" (Euroopan unionin tiedote 1/2 1996, kohta 1.10.11) ja päivitti vuonna 1997 
"Lainsäädännön valmistelua koskevat säännöt", joita komission yksiköt käyttävät ohjeena 
laatiessaan oikeudellisia asiakirjoja. Neuvosto puolestaan hyväksyi 8.6.1993 päätöslauselman 
yhteisön lainsäädännön valmistelun laadusta (EYVL C 166, 17.6.1993). Euroopan parlamentti 
perusti vuonna 1997 oikeudellisten tarkastajien ryhmän, jonka tehtävänä on valvoa 
yhteispäätösmenettelyn piiriin kuuluvien säädöstekstien laatua. 
3 
Tilanne vaatii toimien keskittämistä. Tämän takia Amsterdamin sopimuksen 
päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa (N:o 39) kehotetaan toimielimiä antamaan 
lainsäädännön valmistelun laatua koskevia yhteisiä suuntaa-antavia ohjeita ja 
tukeutumaan niihin päätöksentekomenettelyn eri vaiheissa. Kaikkien kolmen 
toimielimen oikeudelliset yksiköt ovat ottaneet tämän tehtäväkseen ja aikovat laatia 
ennen kesätaukoa yhteisen luonnoksen suuntaa-antavista ohjeista. Komissio pitää tätä 
tavoitetta erittäin tärkeänä. 
4) Yksinkertaistaminen 
Yhteisön järjestelmä on luonteeltaan monimutkainen jo oikeuskulttuureissa vallitsevien 
erojen ja asioiden teknisen luonteen takia. Yksinkertaistamista on kuitenkin jatkettava. 
a) Tilannekatsaus P^05 
ff|îfQP^ Sisämarkkinat ovat jo tehneet 
mahdolliseksi toteuttaa erittäin 
merkittävän yksinkertaistamistyön, 
jossa useita hajanaisia, ja toisinaan 
ristiriitaisia kansallisia toimia on 
korvattu toisilla. 
Samoin yhteisön lainsäädäntöä voidaan yksinkertaistaa. Komissio teki 1.3.1998 
mennessä 61 ehdotusta kokonaisten lainsäädännön osien yksinkertaistamisesta. Näistä 
22 on vielä hyväksyttävä neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. 
Eräät mittavat aloitteet on tarkoitettu malliksi yksinkertaistamistyölle. 
SLIM-pilottihankkeesta (sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen), joka 
perustuu jäsenvaltioiden edustajista, lainsäädännön käyttäjistä (yritykset, kuluttajat) ja 
komission yksiköistä koostuvien työryhmien työhön, on saatu konkreettisia tuloksia: 
ensimmäisessä vaiheessa tehtiin neljä yksinkertaistamisehdotusta (kaksi ehdotusta 
tilastojen*, yksi koristekasvien9 ja yksi tutkintojen tunnustamisen10 alalla). 
9 
10 KOM (97) 275 ja KOM (97) 252, toimitettu eteenpäin 4.6.1997 ja 2.6.1997. 
KOM (97) 708, toimitettu eteenpäin 17.12.1997. 
KOM (97) 638, toimitettu eteenpäin 3.12.1997. 
4 
Viime maaliskuussa tehtiin jo useita yksinkertaistamisehdotuksia, kun Agenda 2000 -
tiedonantoa alettiin toteuttamaan maatalouden alalla. 
b) Tulevaisuudennäkymät 
Komissio aikoo tehdä vuonna 1998 SLIM-aloitteen toisessa vaiheessa ehdotuksia 
työryhmien suositusten perusteella. Se on laajentanut SLIM-aloitteen koskemaan 
sähkömagneettista yhteensopivuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja 
vakuutustoimintaa (kolmas vaihe), ja neljäs vaihe on tarkoitus käynnistää vuoden 1998 
alkupuolella. SLIM-ehdotukset on kuitenkin vielä hyväksyttävä Euroopan parlamentissa 
ja neuvostossa: kokemus osoittaa, että ministereiden useaan otteeseen ilmaiseman 
yksinkertaistamishalukkuuden ja heidän todellisten asenteidensa välillä vallitsee 
hienoinen ristiriita heidän joutuessaan tutkimaan yksinkertaistamisehdotuksia. 
Esimerkiksi Intrastatia koskevan ehdotuksen osalta sisämarkkina-asiain neuvoston 
ratkaisu ei selvästikään edistänyt halutulla tavalla yksinkertaistamista. 
Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevä Task Force -ryhmä 
(BEST), jolle komissio on antanut tehtäväksi selvittää pk-yrityksille kansallisella tai 
yhteisön tasolla asetettuja lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia velvoitteita, on juuri 
esittänyt komissiolle kertomuksensa13. Siinä korostetaan erityisesti tarvetta vakuuttaa 
kansallinen hallinto kaikilla tasoilla siitä, että säädöskäytännön parantamisen 
periaatteiden olisi oltava keskeisellä sijalla kansallisessa poliittisessa strategiassa. 
Komissio on tässä asiassa samaa mieltä. Se suosittelee jäsenvaltioille tarvittavien 
keinojen tutkimista näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Agenda 2000 -tiedonantoon liittyvä yhteisen maatalouspolitiikan uudistus tuo 
mukanaan uusia yksinkertaistamisehdotuksia, erityisesti viinilainsäädännön 
perinpohjaiseksi uudistamiseksi, sillä sitä pidetään muihin maatalouden alan 
lainsäädäntöihin verrattuna kaikkein laajimpana ja monimutkaisimpana. 
Erityisesti peltokasvien, naudanlihan ja maidon alalla (KOM (1998) 158) ja 
maaseutupolitiikkojen alalla (KOM (1998) 175). 
KOM (97) 252. 
"Report of the Business Environment Simplification Task Force" (yritysten 
toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän Task Force -ryhmän kertomus) (osa 1), 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, toukokuu 1998. 
5 
5) Kodifiointi, uudelleen laatiminen ja koonnelmat 14 
Säädösten kodifiointi ja uudelleen laatiminen tarkoittavat aikaisempien tekstien 
kumoamista. Koonnelmia laaditaan puhtaasti tiedotusmielessä, eivätkä ne muuta 
yhteisön oikeusjärjestystä. 
a) Tilannekatsaus 
Komissio tekee edelleen kodifîointiehdotuksia vaikeuksista huolimatta (monikielisyys, 
jatkuvasti muuttuvat säädökset). Niiden hyväksyminen neuvostossa ja Euroopan 
parlamentissa ei kuitenkaan tapahdu samassa tahdissa. 
Kodifiointi joulukuusta 1992 
lähtien (tilanne 15.3.1998) 
l Valmisteltavat kodifbintiehdotukset (1998-2000) 
I Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetut 
ehdotukset 
I Lainsäätäjän hyväksymät kodifbintisäädökset Koonnelmien laatiminen 
I laaditut koonnelmat 
I käsitellyt säädökset: perussäädökset ja 
muutokset 
Kodifiointityön ohella komissio on sitoutunut jatkamaan koonnelmien laatimista 
vastatakseen asiantuntijoiden ja kaikkien yhteisön lainsäädännön käyttäjien 
erityistarpeisiin. Vuoden 1995 ja maaliskuun 1998 välillä laadittiin yli 
384 koonnelmaa, joilla yhdistettiin noin 2800 säädöstä 9 tai 11 kielellä. Nämä tekstit 
ovat jo suurelta osin saatavilla ilmaiseksi internetissä15 Euroopan unionin Europa-
palvelimella. 
b) Tulevaisuudennäkymät 
Komissio aikoo jatkaa kodifiointityötään, ja se on jo määritellyt alat, joihin keskitytään 
erityisesti vuosina 1998-2000. Se toivoo niin ikään lainsäädäntöä selkeyttävän, 
säännösten uudelleen laatimista koskevan toimielinten välisen sopimuksen syntyvän 
pikaisesti. Komissio aikoo laatia koonnelmia samaan tahtiin kuin aikaisemminkin. 
6) Tiedon saatavuus 
a) Tilannekatsaus 
Tietoisena siitä loistavasta mahdollisuudesta, jonka uudet teknologiat tarjoavat 
tiedonsaannin helpottamiseksi, komissio aikoo tehdä kaiken voitavansa, jotta näitä 
käytettäisiin täysipainoisesti. Euroopan unionin toimielinten yhteisen Europa-
14 Ks. kertomuksen "Säädöskäytännön parantaminen 1997", KOM (97) 626, II kohdan 2 alakohta, 
toimitettu eteenpäin 26.11.1997, sisältämät määritelmät. 
http://europa.eu.int 
6 
16 palvelimen kautta useat yhteisön säädökset ja oikeudelliset tiedot ovatkin jo kaikkien 
saatavilla. 
Europa-palvelimella käyneiden 
lukumäärän kehitys 
30000000 
25000000.. 
20000000 
& fc Is- Is- Is- h», o? q> o> o> o> b> 
E 1 i '« A -O) O) 
E « g 5 | $ | "J ,m x 45 T. £ *: i CO 5 
o m .2 E E ™ 3 c — 
s I I * 
Niinpä on esimerkiksi mahdollista tutustua jo nyt EUR-Lexin avulla yhteisöjen 
tuomioistuimen viimeaikaisiin tuomioihin ja voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön 
(Euroopan yhteisöjen virallisen lehden L- ja C-sarjat). Lisäksi "Kansalaisena 
Euroopassa" -hankkeella kerrotaan kansalaisille heidän oikeuksistaan, erityisesti 
yhtenäismarkkinoiden alaan liittyvistä oikeuksista. 
Kuten Europa-palvelimella käyneiden lukumäärän kehitys osoittaa, näiden aloitteiden 
onnistuminen on varmaa. Kun komission suositus luetteloksi EMUun liittyvistä maista 
ja lähentymiskehityksen arviointi -asiakirja laitettiin internetiin (25. maaliskuuta 1998), 
ensimmäisen viikon aikana niihin käytiin tutustumassa yli 40 000 kertaa. 
b) Tulevaisuudennäkymät 
Komissiolla on työn alla useita muitakin uusia aloitteita. Koska "Kansalaisena 
Euroopassa" -hanke oli suuri menestys, kansalaisten ja yritysten oikeuksista tullaan 
vastedeskin tiedottamaan internetin ja ilmaisten puhelinnumeroiden avulla. Tällainen 
yhteys on juuri käynnistetty yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman mukaisesti. 
Tämän lisäksi euroneuvontakeskusverkostoa vahvistetaan pk-yritysten tieto- ja 
tukipalvelun kehittämiseksi: tarkoitusta varten jokaisessa jäsenvaltiossa on jo käytössä 
ilmainen puhelinnumero. 
7) Yhteisön säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 
Komissio tehostaa toimintaansa, jotta yhteisön lainsäädäntö todellakin saatetaan osaksi 
jäsenvaltioiden lainsäädäntöä (virallisten ilmoitusten lähettäminen joka toinen kuukausi, 
tiivis yhteydenpito jäsenvaltioiden kansalliseen hallintoon). Vaikka jäsenvaltioiden 
välillä onkin eroja, näiden toimien ansiosta kansallisista täytäntöönpanotoimista 
ilmoitetaan komissiolle keskimääräistä enemmän. Ilmoittamisaste oli 94% 
vuoden 1997 lopulla. 
Edellä mainittu internet-osoite. 
Direktiivien saattaminen 
osaksi kansallista 
lainsäädäntöä: 
keskimääräinen kehitys 
i- (M (O 
% % % Direktiivien saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä: jakauma jäsenvaltioittain 
100. 
99 
98 
97 
»Sn o w {S 3 c E Of ro o 
•- -e 
ro JS 2> ~ JS 
w «r ». >- w "s ro ro ro _ c^ (X ro^= — 3ro<o^O)^ro^> 
ro w t ." OQ * t Ä § S " £ 2 
Erityisesti sisämarkkinoiden alalla yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelma on 
selvästi parantanut direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
96,00% 
95,50% 
95,00% 
94,50% 
94,00% Sisämarkkinat: Direktiivien 
saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä: keskimääräinen 
kehitys yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelman hyväksymisen 
jälkeen kesäkuussa 1997 
Kesäkuu 
1997 Toukokuu 
1998 
8) Yhteinen vastuu 
"Säädöskäytännön parantaminen" -asiakirja on avain Euroopan yhdentymisen 
tehokkaampaan hallinnointiin, kansalaista lähempänä olevaan Eurooppaan sekä 
omatoimisuuden ja yrittämishengen elvyttämiseen, kuten puheenjohtajamaa 
Yhdistyneen kuningaskunnan viime maaliskuussa Manchesterissa järjestämä 
konferenssi "Better government: more effective regulation" osoitti. 
Komissio on havainnut huomattavaa edistymistä. Prosessia on jatkettava, ja sitä on 
laajennettava. Muut toimielimet eivät voi väistää vastuutaan. Niiden on oltava entistä 
tarkkaavaisempia, kun ne pyytävät komissiota tekemään ehdotuksia, ja ne eivät saa itse 
tehdä näitä monimutkaisemmiksi. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä 
yksinkertaistamisvaatimuksia on aina noudatettava. Tässä suhteessa seuraavia tapauksia 
on syytä pohtia: 
- eläintarhat: toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja Edinburghin Eurooppa-
neuvoston pyynnöstä komissio korvasi direktiiviehdotuksensa17 
KOM (91) 177. 
1 y 
suositusehdotuksella . Parlamentti vaati itsepintaisesti direktiiviä. Ympäristöasiain 
neuvosto on kaavaillut mahdollisuutta hyväksyä uudelleen direktiivin. 
- eläinten suojelu: maatalousneuvoston pyynnöstä komissio on esittänyt useita 
eläinten suojelua koskevia ehdotuksia. Neuvosto ei tyytynyt komission ehdotuksen 
olennaisimpaan osaan, vaan lisäsi komission ehdottamaan artiklaosaan uusia asioita 
(kuten eläinkuljetuksiin käytettävien ajoneuvojen enimmäis- ja 
vähimmäislämpötilat19). Samanlaisia lisäyksiä on odotettavissa tuotantoeläinten 
suojelua koskeviin ehdotuksiin, joissa jäsenvaltioiden vaatimukset menevät 
komission ehdotusten pohjana olleita Euroopan neuvoston suosituksia huomattavasti 
pidemmälle. 
erityisravinnoksi tarkoitetut elintarvikkeet: direktiivin 89/398/ETY20 
mukaisesti komission tulisi ehdottaa 9 erityisravinnoksi tarkoitettua 
elintarvikeryhmää koskevien erityisdirektiivien hyväksymistä. Edinburghin 
Eurooppa-neuvoston pyynnöstä komissio ehdotti vuonna 1994 direktiivien 
lukumäärän rajoittamista neljään.21 Euroopan parlamentin ja neuvoston työn 
tuloksena palattiin jälleen alkuperäisiin yhdeksään lainsäädäntöalueeseen.22 
- tekniset määräykset: neuvoston yhteisessä kannassa23 direktiivin 83/189 
muuttamisesta kolmannen kerran asiat on esitetty paljon monimutkaisemmin kuin 
komission alkuperäisessä ehdotuksessa: neuvosto on esimerkiksi korvannut 
muutaman rivin pituiset kaksi määritelmää laajalla tekstillä (ks. LIITE). 
9) Kansallisen lainsäädännön laatiminen ei ole vähenemään päin 
Jäsenvaltiot ovat edelleen lainsäädännön pääasiallisia laatijoita, joten ne ovat itse 
välittömin syy lainsäädännön paisumiseen. .Niinpä esimerkiksi teknisiä standardeja ja 
määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavaa menettelyä koskevan 
direktiivin 83/18924 soveltamisesta käy ilmi, että sisämarkkinoilla liikkuviin tavaroihin 
sovellettavat kansalliset määräykset lisääntyvät jatkuvasti; niitä on paljon enemmän, ja 
ne ovat paljon monimutkaisempia kuin yhteisön tasolla hyväksytyt toimenpiteet. Lisäksi 
suuri osa näistä teksteistä on todennäköisesti yhteisön oikeuden vastaisia. 
18 
19 
20 
22 
23 KOM(95)619. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 411/98 yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinkuljetuksiin 
käytettäville maantieajoneuvoille asetettavista eläinten suojelua koskevista lisävaatimuksista, 
EYVLL 52, 21.2.1998. 
EYVLL 186, 30.6.1989. 
KOM (94) 97, toimitettu eteenpäin 28.3.1994. 
Neuvoston yhteisen kannan (EYVLC297, 29.9.1997) mukaan erityisdirektiivejä tulisi 
hyväksyä kuudella alalla Gotka kattavat seitsemän alkuperäistä alaa), ja siinä pyydetään 
erityissäännösten hyväksymistä gluteeni-ja natriumpohjaisten elintarvikkeiden osalta. 
Neuvoston yhteinen kanta (EY) N:o 11/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 
antamiseksi teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa 
noudatettavasta menettelystä annetun direktiivin 83/189/ETY olennaisesta muuttamisesta 
kolmannen kerran, EYVL C 62,26.2.1998. 
Neuvoston direktiivi 83/189/ETY, EYVLL 109, 26.4.1983, muutettuna 
direktiivillä88/182/ETY, EYVLL81, 26.3.1988, ja direktiivillä94/10/ETY, EYVLL 100, 
19.4.1994. 
9 
700 Jäsenvaltioiden ilmoittamien teknisiä määräyksiä 
koskevien ehdotusten ja mahdollisten rikkomisten 
lukumäärä 670* 
1993 1994 1995 1996 1997 
l Innoitukset (lukuihin ei sisälly ilmoituksia täytäntöönpanotoimista) 
l Komission lausunnot ehdotuksista, jotka todennäköisesti ovat yhteisön oikeuden 
vastaisia 
* lukuihin ei sisälly Alankomaiden 230 ilmoitusta, jotka se teki yhteisöjen 
tuomioistuimen tuomion "CIA Securitel" (1996) seurauksena 
Vuonna 1997 ilmoitetut teknisiä määräyksiä 
koskevat ehdotukset: jakauma jäsenvaltioittain 
120 
Niinpä onkin erittäin tärkeää, että myös jäsenvaltiot sitoutuvat lisätoimiin 
vähentääkseen lainsäädännön paljoutta, jotta lainsäädännön yksinkertaistamista koskeva 
tavoite olisi mahdollista saavuttaa täysin yhteisön tasolla. 
10 
PALVELUN KÄSITE 
Komission ehdotus 
Palvelu: "kaikki etäpalveluina sähköisessä 
muodossa palvelun vastaanottajan 
henkilökohtaisesta pyynnöstä toimitettavat 
palvelut". Neuvoston yhteinen kanta 
Palvelu: kaikki tietoyhteiskunnan palvelut, toisin sanoen kaikki etäpalveluina sähköisessä muodossa 
palvelun vastaanottajan henkilökohtaisesta pyynnöstä toimitettavat palvelut, joista tavallisesti 
maksetaan korvaus. 
Tässä määritelmässä tarkoitetaan: 
- "etäpalvelulla " palvelua, joka toimitetaan siten, että osapuolet eivät ole samanaikaisesti läsnä, 
- ilmaisulla "sähköisessä muodossa " palvelua, joka lähetetään lähetyspaikasta ja vastaanotetaan 
määränpäässä tietoja elektronisesti käsittelevien laitteiden (mukaan lukien digitaalinen pakkaaminen) 
tai tietojen säilytyksen avulla, ja joka lähetetään, siirretään ja vastaanotetaan kokonaan linjoja, 
radioyhteyttä, optisia tai muita elektromagneettisia välineitä käyttäen, 
- "palvelun vastaanottajan henkilökohtaisesta pyynnöstä toimitettavalla palvelulla" palvelua, joka 
toimitetaan henkilökohtaisen pyynnön perusteella tapahtuvana tiedonsiirtona. 
Ohjeellinen luettelo palveluista, joita ei tarkoiteta tässä määritelmässä, on liitteessä III. 
Tätä direktiiviä ei sovelleta 
- radio/ähetyspalveluihin 
- direktiivin 89/552/ETY1 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin televisiolähetyspalveluihin. 
LIITE III 
Palvelut, joita 1 artikla ei kata 
1. Muut kuin etäpalvelut 
Palvelut, jotka toimitetaan siten, että palvelun suorittaja ja vastaanottaja ovat fyysisesti läsnä, vaikka 
käytetäänkin elektronisia laitteita 
- lääkärin vastaanottotiloissa suoritettava lääkärintarkastus tai toimenpide, jossa käytetään elektronisia 
laitteita potilaan ollessa fyysisesti läsnä 
- sähköisessä muodossa olevan luettelon tutkiminen kaupassa asiakkaan ollessa fyysisesti läsnä, F"1 
11 H 
m 
- lentolipun varaaminen tietokoneverkon välityksellä matkatoimistossa asiakkaan ollessa fyysisesti 
läsnä 
- elektronisten pelien antaminen asiakkaan käyttöön pelihallissa käyttäjän ollessa fyysisesti läsnä. 
2. Muut kuin sähköisessä muodossa toimitettavat palvelut 
Palvelut, joilla on konkreettinen sisältö, vaikka ne edellyttävätkin elektronisten laitteiden käyttämistä: 
- automaattinen jakelu (setelit, junaliput) 
- maksullisille tieosuuksille, pysäköintipaikoille jne. pääsy, vaikka sisään-ja/tai uloskäynnissä 
käytetäänkin elektronisia laitteita pääsyn ja/tai oikein suoritetun maksun valvomiseksi, 
Ofïline-palvelut: CD-ROM:ien tai levykkeillä olevien ohjelmien jakelu, 
Palvelut, joita ei toimiteta tietojen elektronisten tallennus-ja käsittelyjärjestelmien välityksellä: 
- puheensiirtopalvelut, 
- telekopio- ja teleksipalvelut, 
- lääkärin puhelimella tai telekopiolaitteen välityksellä antama neuvonta, 
- asianajajan puhelimella tai telekopiolaitteen välityksellä antama neuvonta, 
- puhelimella tai telekopiolaitteen välityksellä tapahtuva suoramarkkinointi. 
3. Muut kuin palvelun vastaanottajan tilattavat palvelut 
Palvelut, jotka toimitetaan lähettämällä tietoja ilman yksittäistä pyyntöä, ja jotka on tarkoitettu 
samanaikaisesti rajoittamattomalle määrälle vastaanottoja (ryhmälähetys): 
- direktiivin 89/552/ETY 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetut televisiolähetyspalvelut (mukaan lukien 
lähitilausvideopalvelut), 
- radiolähetyspalvelut, 
- (audiovisuaalinen) tekstitelevisio. 
12 
PALVELUJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 
Komission ehdotus 
Palveluja koskeva määräys: "vaatimus, joka 
koskee tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen 
palvelujen saatavuutta ja palvelutoiminnan 
harjoittamista, erityisesti palvelun tarjoajaa, 
palveluja ja palvelujen vastaanottajaa koskevia 
määräyksiä, lukuun ottamatta määräyksiä, 
jotka eivät erityisesti koske kyseisessä 
kohdassa määriteltyjä palveluja". Neuvoston yhteinen kanta 
"palveluja koskeva määräys": yleisluontoinen vaatimus, joka koskee 2 kohdassa tarkoitettujen 
palvelujen saatavuutta ja palvelutoiminnan harjoittamista, erityisesti palvelujen tarjoajaa, palveluja 
ja palvelujen vastaanottajaa koskevia määräyksiä, lukuun ottamatta määräyksiä, jotka eivät erityisesti 
koske kyseisessä kohdassa määriteltyjä palveluja. 
Tätä direktiiviä ei sovelleta niitä kysymyksiä koskeviin määräyksiin, jotka kuuluvat direktiivissä 
90/38 7/ETY määritellyistä televiestintäpalveluista annettujen yhteisön säädösten piiriin. 
Tätä direktiiviä ei sovelleta niitä kysymyksiä koskeviin määräyksiin, jotka kuuluvat tämän direktiivin 
liitteessä IV alustavasti luetelluista rahoituspalveluista annettujen yhteisön säädösten piiriin. 
Tässä määritelmässä 
- määräyksen katsotaan koskevan nimenomaisesti tietoyhteiskunnan palveluja, jos sen perusteluissa ja 
sen säädösosassa todetaan, että sen erityistavoitteena on joko kokonaisuudessaan tai tiettyjen erikseen 
täsmennettyjen säännösten osalta nimenomaisesti ja kohdennetusti säännellä näitä palveluja; 
- määräyksen ei katsota koskevan nimenomaisesti tietoyhteiskunnan palveluja, jos se koskee niitä vain 
epäsuorasti tai satunnaisesti. 
LIITE IV 
1 artiklassa tarkoitetut rahoituspalvelut 
- sijoituspalvelut 
- vakuutus-ja jälleenvakuutustoiminta 
- pankkipalvelut 
- eläkerahastoihin liittyvät toimet 
- termiini- tai optiokauppaan liittyvät palvelut. 
Näihin palveluihin kuuluvat erityisesti: 
13 
direktiivin 93/22/ETY liitteessä tarkoitetut investointipalvelut, yhteissijoitusyritysten tarjoamat 
palvelut 
direktiivin 89/646/ETY liitteessä tarkoitetut palvelut, jotka edellyttävät molemminpuolista 
hyväksyntää 
vakuutus- ja jälleenvakuutustoimintaan liittyvät palvelut, joita tarkoitetaan 
- direktiivin 73/239/ETY 1 artiklassa 
- direktiivin 79/267/ETY liitteessä 
- direktiivissä 64/225/ETY 
- direktiiveissä 92/49/ETY ja 92/96/ETY. 
14 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 345 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 10 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-367-FI-C 
ISBN 92-78-36988-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg