·Liiketoiminta- ja investointiympäristön osalta ja huhtikuussa 2021 hyväksyttyjen säädösten myötä viranomaiset antoivat kesäkuussa 2021 uutta primaarilainsäädäntöä, jolla uudistetaan lupien myöntämistä taloudelliselle toiminnalle kaikilla sovituilla aloilla. Tämä on tervetullut edistysaskel. Viranomaisia kannustetaan kuitenkin tiivistämään niiden ministeriön asetusten hyväksymistahtia, jotka tarvitaan huhti- ja kesäkuun lakien täytäntöönpanemiseksi ja uusien säännösten saattamiseksi täysin toimiviksi. Kiinteistörekisterihankkeen loppuunsaattamista koskevan etenemissuunnitelman täytäntöönpano edistyy tyydyttävästi. Metsäkarttojen ratifioinnissa on ollut kohtuullisia viivästyksiä. EU:n toimielimet ovat tyytyväisiä siihen, että viranomaiset ovat hyväksyneet uuden kiinteistörekisterilain, jolla pyritään nopeuttamaan kiinteistökartoitukseen ja kiinteistökauppaan liittyviä menettelyjä. Äskettäisen työelämäuudistuksen jälkeen viranomaisten odotetaan esittävän alustavan luonnoksen uudeksi työlaiksi vuoden 2022 alkuun mennessä. Tarkoituksena on lisätä oikeusvarmuutta ja lainsäädännön saatavuutta lainsäädännön kodifioinnin avulla.

·Verohallinnon tietotekninen päästä päähän -tiedonkeräysjärjestelmä, vuoden 2021 puoliväliin ulottuva erityissitoumus, on testausvaiheessa, ja lopullisen järjestelmän odotetaan olevan käytössä vuoden 2021 loppuun mennessä. Tämä on pitkälti sen mukaista, mitä kymmenennessä kertomuksessa odotettiin.

·Sopimus Kreikan lainsäädännön kodifiointia ja uudistamista koskevan kansallisen portaalin kehittämiseksi on tehty, ja näin on saatu päätökseen tämän erityissitoumuksen täytäntöönpano. Sopimuksen täytäntöönpanovaihe on pitkä, 36 kuukautta, ja EU rahoittaa sitä kansallisen strategisen viitekehyksen kautta.

·Riippumattoman julkisista tuloista vastaavan viranomaisen lisäpalkkataulukko, joka hyväksyttiin kymmenennen kertomuksen yhteydessä, on otettu onnistuneesti käyttöön huomattavalle määrälle viranomaisen henkilöstöä. Näin on saatu päätökseen verohallinnon alan erityissitoumuksen täytäntöönpano.

Hiljattain hyväksytyllä elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on keskeinen rooli autettaessa Kreikkaa nousemaan covid-19-pandemiasta aiempaa vahvempana. Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelma oli ensimmäisiä neuvoston virallisesti hyväksymiä suunnitelmia. Se hyväksyttiin 13. heinäkuuta Euroopan komission annettua siitä myönteisen arvion 17. kesäkuuta. Kreikka sai 9. elokuuta ennakkomaksuna 3,96 miljardia euroa. Suunnitelmassa esitetään toimenpiteitä, joilla on tarkoitus mobilisoida 17,8 miljardia euroa avustuksina ja 12,7 miljardia euroa lainoina. Se on siis merkittävä panos Kreikalta sen kohtaamiin haasteisiin vastaamiseksi. Suunnitelmaan sisältyy monia ilmaston kannalta merkittäviä investointeja, ja sillä vauhditetaan digitalisaatiota ja lukuisia uudistuksia, jotka perustuvat aiempiin ja meneillään oleviin toimiin. Kreikka oli myös ensimmäinen jäsenvaltio, joka viimeisteli ohjelmakautta 2021–2027 koskevan kumppanuussopimuksensa. Komission 29. heinäkuuta 2021 hyväksymässä kumppanuussopimuksessa vahvistetaan strategiset suuntaviivat yli 21 miljardin euron investointien toteuttamiseksi Kreikan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi.

Kreikan euroryhmän kumppaneille kesäkuussa 2018 antamat sitoumukset, jotka muodostavat perustan uusien velkahelpotustoimenpiteiden toteuttamiselle, tehtiin vuoden 2022 puoliväliin saakka, joten Kreikka on siirtynyt tämän järjestelyn viimeiseen vuoteen. Vaikka monet sitoumukset on täytetty, tarkastuskäynnillä pyrittiin selventämään vielä toteuttamatta olevien uudistussitoumusten toteutuksen laajuutta ja aikataulua.

Tämä on yhdestoista Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Kertomus perustuu 15. heinäkuuta 2021 etäyhteydellä järjestetyssä tapaamisessa tehtyihin havaintoihin sekä viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Etäyhteydellä järjestetyn tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa ( ). Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui tähän prosessiin ohjelman jälkiseurantapuitteidensa (Post Program Monitoring Cycle) yhteydessä, kun taas Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistuksen päätökseen saattamista vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Kertomus ei ole kytköksissä politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan erän maksamiseen, joka voidaan hyväksytyn kaksivuotisen aikataulun mukaisesti toteuttaa kahdennentoista kertomuksen perusteella. Kahdestoista kertomus on tarkoitus julkaista marraskuussa.

Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen puitteissa arvioidaan säännöllisesti talous- ja finanssialan viimeaikaista kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa myös arvioidaan Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat i) finanssipolitiikka sekä finanssi- ja rakennepolitiikka, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen ja vi) julkishallinnon uudistus ( ).

Kreikan talouskehitystä ja -politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 ja 3 artiklan ( ) mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä ( ) otetaan huomioon, että Kreikan on toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan on myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

·Viranomaiset edistyivät olympiakisojen yleisurheilukeskuksen (OAKA) kehittämistä koskevassa yleissuunnitelmassa. Tarvitaan vielä lisätoimia sen varmistamiseksi, että aluetta koskevat suunnitelmat takaavat sen pitkän aikavälin taloudellisen kestävyyden.

Viranomaiset ovat edistyneet useissa tiukennetun valvonnan yhteydessä käynnistetyissä laajemmissa rakenneuudistuksissa. Erityisesti voidaan mainita seuraavaa:

·Parlamentti hyväksyi elokuussa 2021 uuden kattavan kouluopetuslain, jota sovelletaan kuluvana lukuvuonna 2021–2022. Uudistus tuo mukanaan useita tärkeitä innovaatioita, jotka koskevat koulujen autonomiaa, organisaatiomuutoksia ja opettajien arviointia.

·Viranomaiset laativat Euroopan komission tarjoaman teknisen tuen avulla yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman virkamiesten rekrytointiprosessin tehostamiseksi. Suunnitelman täytäntöönpanoa seurataan Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman puitteissa.

·Viranomaiset hyväksyivät vuosiksi 2021–2025 uuden julkisia hankintoja koskevan strategian, jonka keskeisiä aloitteita ovat muun muassa julkisten hankintamenettelyjen digitalisointi, nykyaikaisten välineiden ja sähköisten palvelujen käyttöönotto sekä hallinto- ja valvontakehyksen parantaminen.

·Lisäksi viranomaiset edistyvät edelleen tasaisesti sähköisen hallinnon alalla, erityisesti gov.gr-portaalin kehittämisessä ja julkisen sektorin järjestelmien vakauden varmistamisessa. Tämän alan toimia tuetaan myös Kreikan elpymis- ja palautumistukirahastosta.

Joillain aloilla edistyminen on ollut hitaampaa kuin kymmenennessä kertomuksessa odotettiin. Erityisesti maksurästien selvittäminen ei ole nopeutunut. Maksurästien kokonaismäärä oli noin 900 miljoonaa euroa, mikä ylittää heinäkuun lopun kokonaistavoitteen (noin 500 miljoonaa euroa) lähes 80 prosentilla. Tämä merkittävä poikkeama herättää huolta erityisesti kun otetaan huomioon kymmenennen kertomuksen yhteydessä tehty laaja selvitysruuhkan purkamista koskevien tavoitteiden uudelleenarviointi. Nykyisen viivästymisen vuoksi kesäkuussa 2021 erääntyneiden muiden kuin eläkerästien selvittäminen on haastavaa edes syyskuun loppuun mennessä. Viranomaisia kehotetaan nopeuttamaan kaikkien sellaisten toimien toteuttamista, jotka helpottavat maksurästien selvittämistä ja estävät uusien kertymisen, jotta vältetään mahdolliset tulevat poikkeamat sovituista tavoitteista. On kuitenkin rohkaisevaa, että maksurästien selvittämistä koskevien Kreikan tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpano jatkuu suunnitelmien mukaan ja että viranomaiset ovat yksilöineet ehdotuksia tiettyjen varainhoitomenettelyjen yksinkertaistamiseksi. Suurin osa niistä on määrä hyväksyä loka- ja joulukuuhun 2021 mennessä. Viranomaiset ovat yleisesti ottaen edistyneet merkittävästi tarkastuskehyksen uudistamisessa, mutta tiukennetun valvonnan puitteissa seurattujen ensisijaisten alojen viimeinen jäljellä oleva osa eli ympäristönsuojelualan primaarilainsäädäntö ja täytäntöönpanosäädökset ovat meneillään olevan laajemman ympäristöuudistuksen vuoksi kärsineet viivästyksistä suhteessa toukokuun 2021 määräaikaan, jota odotettiin kymmenennessä kertomuksessa. Viranomaiset sitoutuivat saattamaan tarkastusuudistuksen päätökseen lokakuun 2021 loppuun mennessä. Oikeusalalla JustStat-yksiköiden perustaminen etenee odotettua hitaammin, ja siviili- ja rikosasioiden yhdennettyä asianhallintajärjestelmää koskevaa tarjouskilpailua ei ole vielä käynnistetty. Vuoden 2021 aikana on hyväksytty useita tärkeitä koulutuslakeja, ja korkea-asteen koulutusta koskeva laki on tarkoitus hyväksyä vuoden 2021 loppuun mennessä, mikä on hieman suunniteltua myöhemmin. Terveydenhuollon alalla on käynnissä keskitettyjä terveydenhuoltohankintoja, mutta kansallisen keskitetyn terveydenhuollon hankintaviranomaisen (EKAPY) uusien lainsäädäntöpuitteiden hyväksyminen on jouduttu siirtämään seuraavaan tarkastukseen. Perusterveydenhuoltoa koskevan lain tarkistaminen edistyy, vaikka keskeisiä tekijöitä, kuten periaatetta, jonka mukaan hoitava lääkäri vastaisi valvonnasta ("gatekeeping"), ja pakollista potilaiden rekisteröintiä, määritellään vielä. Edistystä on tapahtunut myös uusien yleislääkäreiden rekrytoinnissa. Viranomaiset sitoutuivat viimeistelemään luonnoksen ja järjestämään siitä julkisen kuulemisen lokakuun puoliväliin mennessä.

Pandemian vaikutukset rahoitusalaan ovat olleet toistaiseksi maltillisia Kreikan viranomaisten toteuttamien ja euroalueen tasolla toteutettujen toimenpiteiden ansiosta. Sovittujen politiikkatoimien toteuttaminen on saatu päätökseen, mutta kehitys on kaiken kaikkiaan odotettua hitaampaa. Järjestämättömien lainojen osuus pysyi vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä 30 prosentissa vuoden 2020 lopun tapaan, mutta jatkuvan paranemisen odotetaan alkavan uudelleen seuraavien vuosineljännesten aikana Hercules-ohjelman mukaisten uusien mittavien arvopaperistamisten myötä. Alustavat merkit kymmenennen kertomuksen yhteydessä käyttöön otetun uuden maksukyvyttömyyskehyksen käytöstä ovat rohkaisevia, mutta on liian aikaista arvioida uuden kehyksen tehokkuutta. Käyttöoikeusprosessi, joka koskee myynti- ja takaisinvuokrausyksikön perustamista heikossa asemassa oleville velallisille on viivästynyt edelleen. Perustaminen ei ole odotettavissa ennen vuoden 2022 puoliväliä. Tämä ei kuitenkaan vaikuta maksukyvyttömyyskehyksen muihin osiin. Kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten suman käsittelyä, joka on vuoden 2021 loppuun ulottuva erityissitoumus, on jatkettu, mutta se kestää todennäköisesti alun perin odotettua kauemmin, koska tuomioistuinkäsittelyt ovat pandemian vuoksi keskeytyneet useiksi kuukausiksi ja monissa tuomioistuimissa voidaan käsitellä vain vähän tapauksia. Sähköisten huutokauppojen ja muiden täytäntöönpanomenettelyjen toteuttamisen osalta tervetulleet ja merkittävät toimet, jotka sisältyvät tarkistettuun siviiliprosessilakiin (luonnos), tulevat voimaan odotettua myöhemmin eli 1. tammikuuta 2022. Tämä on harmillista, koska aiemmin vakuutettiin lain tulevan voimaan syyskuun 2021 puoliväliin mennessä. Viranomaiset ovat käynnistäneet lisätoimenpiteitä lisätäkseen sähköisten huutokauppojen tiettyjen menettelynäkökohtien tehokkuutta vuonna 2022. Viivästykset maksettavaksi vaadittujen valtiontakausten suman selvittämisessä jatkuivat vuoden 2021 toisella neljänneksellä, mikä johti vuoden 2021 rästien poistamistavoitteen tarkistamiseen alaspäin. Vaikka viimeaikaiset tiedot ovat antaneet rohkaisevia merkkejä nopeutumisesta, tarkistettujen tavoitteiden saavuttaminen on edelleen haastavaa. EU:n toimielimet ovat tyytyväisiä siihen, että on hyväksytty tarpeellista sekundäärilainsäädäntöä, jolla varmistetaan laskennallisia verohyvityksiä koskevan kehyksen täysimääräinen toimintavalmius heinäkuussa 2021, mikä mahdollistaa laskennallisten verohyvitysten käytön pankkien tappioiden tapauksessa. Ne ovat tyytyväisiä myös siihen, että asiaa koskevaa primaarilainsäädäntöä muutetaan lähiaikoina, jotta voidaan edelleen helpottaa järjestämättömien lainojen arvopaperistamista ja myyntiä.

Viranomaiset ilmoittivat, että useiden erityissitoumusten ja muiden tärkeiden uudistusten toteuttaminen on mahdollista saada päätökseen kahdenteentoista kertomukseen mennessä. Tarkemmin sanottuna tämä tarkoittaa muun muassa seuraavaa:

·Finanssipoliittisten ja rakenteellisten uudistusten osalta toiminnallisen luokituksen ensimmäisen tason täytäntöönpano, joka on vuoden 2021 puoliväliin ulottuva erityissitoumus tililuettelon alalla, edistyy siten, että se saadaan päätökseen ajoissa ennen vuoden 2022 talousarvion hyväksymistä. Verohallinnon alan vuoden 2021 puoliväliin ulottuva erityissitoumus, tietotekninen päästä päähän ‑tiedonkeräysjärjestelmä, on testausvaiheessa, ja sen on tarkoitus olla täysin toimintavalmis lokakuun 2021 loppuun mennessä. Marraskuussa 2021 on tarkoitus antaa lainsäädäntöä, jolla pannaan vuonna 2022 täytäntöön ENFIA-kiinteistöveron merkittävä uudistus, jonka laajempana perustana ovat uudet markkinoihin liittyvät kiinteistöomaisuuden verotusarvot. Tämä on erityissitoumus.

·Energian alalla on viranomaisten kanssa sovittu kilpailuongelmia korjaavasta toimenpiteestä. Sen onnistunut täytäntöönpano asiaan liittyvien sääntely- ja yrityspoliittisten toimenpiteiden hyväksymisen kautta täyttää tämän erityissitoumuksen.

·Lokakuuhun 2021 mennessä on tarkoitus täyttää myös erityissitoumus julkishallinnon integroidun henkilöstöhallintojärjestelmän valmiiksi saattamisesta. Tätä ennen on hiljattain saatu valmiiksi virkamiesten laskennassa saatujen sekä keskitetyn maksatusviranomaisen ja henkilöstöosaston keräämien tietojen yhteenliittäminen kunkin toimenhaltijan osalta. Viranomaiset ovat saaneet päätökseen myös nykyisen väliaikaisen henkilöstön arvioinnin ja ovat sitoutuneet asettamaan lokakuuhun 2021 mennessä väliaikaiselle henkilöstölle vuotuisen enimmäismäärän, jota aletaan soveltaa vuonna 2022. EU:n toimielimet kannustivat viranomaisia saattamaan päätökseen menettelyn pysyvän koulutusalan valtiosihteerin nimittämiseksi mahdollisimman pian.

·Vähäisistä viivästyksistä huolimatta viranomaiset edistyvät hyvin strategisten hankkeiden jatkumon ja hankkeiden valmisteluvälineen saamisessa toimintakuntoon. Molemmilla on ratkaiseva rooli Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa. Yksiköiden odotetaan olevan täysin toimintakykyisiä kahdenteentoista kertomukseen mennessä. Tämä koskee myös ensimmäistä strategisesti tärkeiden sopimusten kehitysohjelmaa sekä konsulttien puitesopimuksia koskevan tarjouskilpailumenettelyn käynnistämistä sellaisten hankkeiden osalta, jotka on tarkoitus kypsyttää hankkeiden valmisteluvälineen avulla. Viranomaisten odotetaan myös saattavan päätökseen jäljellä olevan, uuden julkisia hankintoja koskevan lain täytäntöönpanon kannalta kriittiseksi katsotun sekundaarilainsäädännön hyväksymisen, koska edistys on viime kuukausina ollut tasaista.

·Keskustelut Kreikan rahoitusvakausrahaston tulevaisuudesta on käynnistetty. Tämä on erityissitoumus. Lokakuuhun 2021 mennessä on tarkoitus hyväksyä lainsäädäntömuutos, joka koskee rahaston kestoa, hallintoa, divestointistrategiaa ja erityisoikeuksia. Rahaston varatoimitusjohtajan nimittämisprosessi on viivästynyt. Rahaston riippumattomuuden säilyttäminen ja laissa säädetyn valintamenettelyn noudattaminen on edelleen olennaista.

Kertomuksessa todetaan kaiken kaikkiaan, että Kreikka on pandemian aiheuttamista haastavista olosuhteista huolimatta toteuttanut tarvittavat toimet täyttääkseen asianmukaiset erityissitoumuksensa. Viranomaiset toteuttivat erityissitoumuksia useilla aloilla, mukaan lukien yksityistämisen alalla, ja paransivat liiketoimintaympäristöä ja verohallintoa. Samalla edistettiin laajempia rakenneuudistuksia muun muassa kouluopetuksen ja julkishallinnon aloilla. EU:n toimielimet suhtautuvat myönteisesti tiiviiseen ja rakentavaan sitoutumiseen kaikilla aloilla ja kannustavat viranomaisia pitämään yllä vauhtia ja tarvittaessa tehostamaan toimia osittain pandemiasta aiheutuneiden viivästysten korjaamiseksi. Tämä koskee etenkin rahoitusalan uudistuksia ja maksurästien selvittämistä.

MAKROTALOUDEN KEHITYS

Vuonna 2020 koetun vakavan 8,2 prosentin taantuman jälkeen Kreikan talous alkoi elpyä vuoden alkupuoliskolla. Reaalinen BKT kasvoi vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä 4,5 prosenttia ja toisella neljänneksellä 3,4 prosenttia (kausitasoitettu) investointien ja varastojen kasvun myötä. Kuluttajahintojen nousu nopeutui kesällä ja saavutti elokuussa useiden kuukausien heikentymisen jälkeen 1,2 prosentin tason. Vuoden alkupuoliskon kehitys, joka on jossain määrin erillään muissa jäsenvaltioissa havaituista yleisistä inflaatiopaineista, johtuu lähinnä alv-alennusten vaikutuksesta palvelujen hintoihin. Työllisyystoimenpiteillä tuettiin edelleen työmarkkinoita pandemian aiheuttamasta vakavasta talouden häiriötilasta huolimatta. Arvioiden mukaan vuonna 2020 tuettiin noin 1,5 miljoonaa työntekijää yli 200 000 yrityksessä EU:n SURE-välineestä rahoitetuilla työllisyystoimenpiteillä. Vuonna 2021 välineestä voi hyötyä yli 600 000 työntekijää. Terveyteen liittyvien rajoitusten höllentäminen ja matkailukauden uudelleenalkaminen auttoivat kiihdyttämään työpaikkojen luomista, minkä seurauksena työttömyys laski vuoden 2021 toisella neljänneksellä 15,9 prosenttiin, mikä on 0,4 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä ja yli 1 prosenttiyksikön vähemmän kuin vuosi sitten. Nuorisotyöttömyys kuitenkin kasvoi vuoden 2020 ensimmäisen neljänneksen 32,8 prosentista vuoden 2021 ensimmäisen neljänneksen 41,7 prosenttiin (viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan). Ergani-tietojärjestelmän ennakoivat indikaattorit viittaavat siihen, että työllisyys kasvaa edelleen kesäkuukausina, jolloin työttömyysaste saattaa laskea seuraavalla vuosineljänneksellä. Samaan aikaan rokotuskampanja etenee edelleen. Tapausten viimeaikainen lisääntyminen kesän aikana uuden delta-variantin myötä on kuitenkin herättänyt huolta.

Komission kesän 2021 väliennusteen mukaan BKT:n ennustetaan kasvavan 4,3 prosenttia vuonna 2021 ja 6,0 prosenttia vuonna 2022. Kasvun odotetaan vuonna 2021 olevan kotimaan tarpeista lähtevää, kun otetaan huomioon investointien kiihtyminen elpymis- ja palautumissuunnitelman myötä sekä hallituksen tukitoimenpiteiden synnyttämä finanssipoliittinen elvytys. Vaikka kansainvälisten matkailijoiden määrä kesäkaudella, erityisesti elokuussa, korvasi huomattavan osan tappioista vuoden 2019 tasoon verrattuna, matkailutulojen ennustetaan jäävän vuoden 2019 tason alapuolelle. Tavaraviennin odotetaan jatkavan myönteistä kehitystään, jota edistää sen huomattava sietokyky pandemian aikana. Kuluttajahintainflaation ennustetaan olevan –0,4 prosenttia vuonna 2021 ja 0,5 prosenttia vuonna 2022.

Kreikan hiljattain hyväksytyllä elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on tarkoitus vahvistaa yksityisiä ja julkisia investointeja. Suunnitelman puitteissa toteutetaan strategisia investointeja vihreän siirtymän, digitaalisen muutoksen, kestävän ja osallistavan kasvun sekä muiden kasvua edistävien toimien alalla, joten sen odotetaan tukevan talouden elpymistä. Komission yksiköiden viimeisimpien simulaatioiden mukaan BKT:n odotetaan kasvavan 2,1–3,3 prosenttia vuoteen 2026 mennessä avustusten ja lainojen yhteisvaikutuksen ansiosta. Tällaisissa simulaatioissa ei oteta huomioon suunnitelman mukaisten rakenneuudistusten mahdollisia myönteisiä vaikutuksia, jotka voivat olla merkittäviä. Kasvua tukee myös EU:n uusi rahoitussykli.

Näkymiin liittyy edelleen suurta epävarmuutta. Erityisesti matkailualan elpymisen osalta on keskeistä, että pandemian torjunnassa edistytään sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Matkailun avaaminen uudelleen toukokuun alussa vauhditti matkailualaa; vaikutusta tasoitti kuitenkin osittain matkustusrajoitusten myöhäinen höllentäminen keskeisissä lähtömaissa. Epävarmuus koskee myös yksityisen sektorin elpymisen nopeutta tukitoimenpiteiden päätyttyä. Tästä syystä näiden toimenpiteiden vaiheittainen lopettaminen on ajoitettava huolellisesti, jotta vältetään jyrkät vaikutukset ja estetään uusien konkurssien äkillinen lisääntyminen. Tämä koskee myös työmarkkinoita ja asianomaisten työmarkkinoiden tukijärjestelmien lakkauttamista. Ne on suunniteltava siten, että tavoitteena on irtisanomisten määrän pysyminen hallinnassa. Tuotantopanoskustannusten viimeaikainen nousu ja toimitusketjun pullonkaulat lisäävät inflaationäkymien epävarmuutta. Ulkoiset geopoliittiset tekijät ja muuttovirtojen mahdollinen uusiutuminen aiheuttavat edelleen epävarmuutta. Positiivisena tekijänä voidaan mainita, että joidenkin edellisestä vuodesta lykättyjen ostojen toteuttaminen voisi vauhdittaa yksityistä kulutusta, mihin tiheästi julkaistavat talouden indikaattorit viittaavat.