Ehdotus: neuvoston päätös AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käytöstä /* KOM/2004/0208 lopull. */





Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käytöstä (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan yhteisöllä on aktiivinen rooli uusien aloitteiden valmistelussa ja täytäntöönpanossa kehitysmaiden hyväksi. Tällaisilla AKT-maita hyödyttävillä aloitteilla edistetään merkittävästi köyhyyden vähentämistä, joka on sekä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tärkein tavoite. Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) alueellisia määrärahoja koskevan alustavan ohjelmasuunnittelun jälkeen on tehty esiin uusia aloitteita, jotka vastaavat AKT-maiden prioriteetteihin sekä EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan prioriteetteihin liittyviin erityistarpeisiin. Yhdeksännestä EKR:stä AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön alustavasti varattu määrä (300 miljoonaa euroa) on kuitenkin liian pieni kaikkien aloitteiden rahoittamiseen. Tästä syystä varoja on aikaisemmin otettu uusia aloitteita (kuten HI-virusta ja aidsia, tuberkuloosia sekä malariaa koskeva maailmanlaajuinen rahasto, velkahelpotukset ja useiden alojen valmiuksien kehittäminen) varten yhdeksännen EKR:n varauksista. Lisäksi AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteenä I olevan rahoituspöytäkirjan 3 kohdan a alakohdan iii luetelmakohdassa (yhteinen edustajakokous) tarkoitettu neljän miljoonan euron määrä on sidottu kokonaan, ja lisävaroja tarvitaan kyseisen elimen neuvoa-antavan roolin tukemiseen. Koska pitkän aikavälin kehitysmäärärahoista yhteiselle edustajakokoukselle varattu osuus on sidottu kokonaan ja yhdeksännen EKR:n alueellisen yhteistyön määräraha on käytetty loppuun, uusia aloitteita varten ei ole käytettävissä enempää varoja. Tässä tilanteessa AKT-EY-ministerineuvosto voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteenä I olevan rahoituspöytäkirjan 8 kohdan mukaisesti, jota voidaan soveltaa silloin, kun sopimuksen mukaisista rahoitusvälineistä myönnettävät varat on käytetty loppuun. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan päätöksen 172 miljoonan euron siirtämisestä yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksesta edellyttäen, että AKT-EU-ministerineuvosto hyväksyy siirron. Kyseinen määrä käytetään seuraaviin tarkoituksiin: 1. YHTEINEN EDUSTAJAKOKOUS 2 miljoonaa euroa Cotonoun sopimuksen 17 artiklassa määrätään, että yhteisen edustajakokouksen tehtävä neuvoa-antavana elimenä on edistää demokratiakehitystä vuoropuhelun ja kuulemisen kautta, lisätä Euroopan unionin ja AKT-valtioiden kansojen keskinäistä ymmärrystä sekä yleistä tietoisuutta kehitysasioista, keskustella kehitykseen ja AKT-EU-kumppanuuteen liittyvistä kysymyksistä ja antaa päätöslauselmia sekä suosituksia ministerineuvostolle AKT-EY-kumppanuussopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kumppanuussopimuksen liitteenä I olevan rahoituspöytäkirjan 3 kohdan a alakohdan iii luetelmakohdassa varataan tähän tarkoitukseen 4 miljoonaa euroa. Koska tämä määrä on jo sidottu kokonaan, yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksesta on siirrettävä kaksi miljoonaa euroa yhteisen edustajakokouksen määrärahaan 17 artiklassa lueteltujen tehtävien täytäntöönpanon jatkumisen varmistamiseksi. 2. AKT-MAIDEN KESKINÄINEN YHTEISTYÖ ALUEELLISEN YHTEISTYÖN MÄÄRÄRAHOIN 170 miljoonaa euroa 2.1. LUONNONVARAT (60 MILJOONAA EUROA) Ympäristönhoidon valmiuksien kehittäminen ja monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpano AKT-maiden on neuvoteltava ja pantava täytäntöön useita monenvälisiä ympäristösopimuksia (esim. YK:n yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi, YK:n metsäfoorumi UNFF, CITES-yleissopimus, kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus, kemikaaleja koskevat yleissopimukset, Århusin yleissopimus, ilmastonmuutossopimus jne.). Valmiuksien kehittämiseen sisältyy muun muassa: i) näitä sopimuksia koskevien neuvotteluvalmiuksien parantaminen kyseisissä maissa, ii) ratifiointiprosessin tukeminen ja iii) yleissopimusten edellyttämät täytäntöönpanotoimet mukaan luettuina toimet, joilla lujitetaan maiden sopeutumiskykyä ilmastonmuutoksen, kuivuuden, maaperän huononemisen ja muiden ympäristöuhkien haitallisiin vaikutuksiin. Tukitoimiin kuuluu myös sellaisten verkkojen lujittaminen, joihin osallistuu kansalaisyhteiskunnan edustajia ja alkuperäisväestön käyttäjäyhteisöllisiä järjestöjä. Voidaan myös rakentaa AKT-maiden alueellisiin elimiin perustuva hallinnollisten yksiköiden verkko. EY:n biologista monimuotoisuutta, luonnontieteitä ja biotekniikkaa koskevissa toimintasuunnitelmissa on annettu komission tehtäväksi tukea muun muassa kansallisten politiikkojen laatimista kasvi- ja eläinkantojen ylläpitämiseksi ja valmiuksien kehittämistä biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien teollis- ja tekijänoikeuksien määrittämiseksi sekä kehittää tasapuolisen saatavuuden ja hyödyn jakamisen tukikehyksiä. Biologista turvallisuutta koskeva (Cartagenan) pöytäkirja velvoittaa avunantajat myös kehittämään instituutioiden ja niiden ulkopuolisten toimijoiden valmiuksia ja kykyä tehdä valistuneita ja vastuullisia päätöksiä muuntogeenisten organismien liikkumisesta rajojen yli. Useilla YK:n elimillä (esim. FAO, UNEP, UNITAR) on monenvälisiä ympäristöä koskevia toimintaohjelmia, jotka selvästi kattavat useita maantieteellisiä alueita ja joita voidaan tukea AKT-maiden keskinäiseen yhteistyöhön osoitetuista varoista. Tällaiset toimet kattavat kaikki AKT-maiden ryhmään kuuluvat alueet. Niiden täytäntöönpanoon tarvitaan alustavasti 30 miljoonaa euroa. Metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma (FLEGT) Komissio esitteli metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman Johannesburgin huippukokouksessa. Tätä FLEGT-toimintasuunnitelmaa koskeva tiedonanto julkaistiin toukokuussa 2003, ja neuvoston päätelmät aiheesta hyväksyttiin saman vuoden lokakuussa. Toimintasuunnitelmassa määritetään laittomien hakkuiden torjumiseen uudenlainen lähestymistapa, jossa pyritään kytkemään hyvän hallintotavan edistäminen kehitysmaissa EU:n sisämarkkinoiden tarjoamiin lainsäädännöllisiin keinoihin ja vaikutusmahdollisuuksiin. Toimintasuunnitelmassa ovat keskeisellä sijalla puuntuottajamaiden hallinnon parantamisen tukeminen ja lupajärjestelmä, jolla varmistetaan, että EU:hun tuodaan ainoastaan laillisesti hakattua puuta. Puun tuontia koskeva lupajärjestelmä pannaan täytäntöön vapaaehtoisuuden pohjalta (mutta sitovasti) erilaisilla kumppanuuksilla laittomista hakkuista kärsivien puuntuottajamaiden kanssa. AKT-maiden keskinäisen yhteistyön varoilla voidaan järjestää teknistä apua, jota tarvitaan näiden kumppanuuksien kehittämiseksi kohdemaissa ja -alueilla, joita ovat muun muassa Papua Uusi Guinea (Tyynimeri); Keski-Afrikka, Ghana (Länsi-Afrikka); Guyana ja Surinam (Karibia). Tähän tarkoitukseen tarvitaan alustavasti 10 miljoonaa euroa. Kalatalous AKT-maiden edustajat ovat ilmaisseet huolensa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kalatalouden hallinnoinnin parantamista koskevalle ohjelmalle (ACP Fish II) myönnettyjen varojen riittämättömyydestä. Kyseinen ohjelma on yksi tärkeimmistä yhdeksänteen EKR:ään kuuluvista kalatalouden aloitteista. Varat olivat täysin riittämättömät ottaen huomioon mahdollisten edunsaajien suuren määrän (yli 50 maata). FAO:n toteuttamassa ja joulukuussa 2003 julkaistussa toteutettavuustutkimuksessa yksilöityjen Afrikassa sekä Karibian ja Tyynenmeren alueilla toteutettavien hankkeiden rahoitukseen tarvittaisiin huomattavasti enemmän varoja kuin alustavasti tarkoitukseen varatut 11,5 miljoonaa euroa. Nämä hankkeet ovat ACP Fish II -ohjelman tavoitteiden ja lähestymistavan mukaisia. Havaitun vajeen kattamiseen tarvitaan alustavasti 20 miljoonaa euroa lisärahoitusta. 2.2. YKSITYISSEKTORIN TUKI JA TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA (65 MILJOONAA EUROA) Maataloushyödykkeitä koskeva toimintasuunnitelma ja puuvilla-alan EU-Afrikka-kumppanuus AKT-maat ovat useissa yhteyksissä tuoneet esiin tarpeen parantaa perushyödykkeiden kilpailukykyä ja vähentää tuottajien riskialttiutta perushyödykkeistä kaikkein riippuvaisimmissa kehitysmaissa. Lisäksi neuvosto pyysi hiljattain komissiota tutkimaan puuvillasta riippuvaisten maiden ongelmia. Ehdotetussa maataloushyödykkeitä koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidään useita toimia sekä kilpailukyvyn parantamiseksi että riskialttiuden vähentämiseksi. Puuvilla-alan kumppanuus on yksi toimintasuunnitelman erityinen sivutuote. Molemmat suunnitelmat ovat poliittisten sitoumusten mukaisia, ja komissio on antanut niistä tiedonannot 12. helmikuuta 2004. Tämä määrärahapyyntö mahdollistaisi erityisen maataloushyödykkeitä koskevan yhteistyön kansainvälisten järjestöjen kanssa tietyillä tiedonannossa yksilöidyillä aloilla. Puuvilla-alan toimiin kuuluu toimenpiteitä tuotantoketjun integraation, tutkimuksen, suunnittelun ja maailmanlaajuisen puuvillan kuitulaatujen erottelemiseen perustuvan luokitusjärjestelmän täytäntöönpanon aloilla sekä markkinaperustaisten hintatakuuvälineiden aloilla. Näillä toimilla on merkittävä kannustava vaikutus muihin EU:n jäsenvaltioiden tai kehitysmaiden aloitteisiin. Maataloushyödykkeitä koskevan AKT-EY-toimintasuunnitelman (30 milj. euroa) ja puuvilla-alan EU-AKT-kumppanuuden (15 milj. euroa) täytäntöönpanoon tarvitaan alustavasti 45 miljoonaa euroa. Tieto- ja viestintätekniikan AKT-ohjelma AKT-suurlähettiläskomitean pyydettyä vuonna 2003 toteutettavuustutkimusta tämän hankkeen ensisijaisuus vahvistettiin tietoyhteiskuntaa ja kehitysyhteistyötä koskevassa AKT-maiden ja EU:n yhteisessä kannassa joulukuussa 2003. Sillä edistetään afrikkalaisen tieto- ja viestintätekniikkateollisuuden luomista ja tuetaan tieto- ja viestintätekniikan integroimista EU:n kehitysyhteistyötoimiin. AKT-maat saavat ohjelmasta selvää taloudellista hyötyä, koska sillä luodaan työpaikkoja menestyvälle alalle ja helpotetaan niiden yhdentymistä maailmantalouteen. Uusia varoja käytetään seuraaviin tarkoituksiin: 1) Lainsäädännön uudistukset: annetaan uusia televiestintää koskevia säädöksiä, jotka mahdollistavat kustannusten pienentämisen, palvelujen parantamisen ja markkinoiden laajentamisen. 2) Valmiuksien kehittäminen: tarjotaan ohjelmistojen kehittämiseen liittyvää koulutusta koulunsa päättäneille nuorille. 3) Pääomasijoittaminen: rahoitetaan AKT-maiden pk-yritysten tieto- ja viestintätekniikkatoimintaa. 4) Julkinen verkkoasiointi: kannustetaan sovellusten kehittämistä julkisten hankintojen kautta tarjoten näin mahdollisuuksia kansallisen tietotekniikkateollisuuden luomiseen. Tähän tarkoitukseen tarvitaan alustavasti 20 miljoonaa euroa. Maailman tietoyhteiskuntaa käsittelevän huippukokouksen yhteydessä olisi tuettava kehitysmaiden tarvitsemia uusia tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviä hankkeita myös maaohjelmien varoin. 2.3. MENETELMIIN LIITTYVÄ TUKI JA VALMIUKSIEN KEHITTÄMINEN (25 MILJOONAA EUROA) Muuttoliikkeeseen liittyvien valmiuksien kehittäminen On korostettava sitä, että muuttoliikeasioiden kehitysyhteistyöpolitiikkaan integroimista varten on jo olemassa erilaisia rahoituslähteitä. a) Muuttoliikkeeseen liittyviä toimia, joilla on suoraa yhteisvaikutusta nykyisten kehitysyhteistyön prioriteettien kanssa, olisi rahoitettava olemassa olevista EKR:n maakohtaisista määrärahoista. b) Pakolaisapu olisi rahoitettava edelleenkin humanitaarisen avun budjettikohdasta tai tapauksissa, joissa voidaan soveltaa hätäavun, kunnostustoimien ja kehityksen niveltämistä koskevaa lähestymistapaa, EKR:stä. c) AKT-maissa toteutettavat muuttoliikkeeseen liittyvät ohjelmat, joissa käsitellään etelän ja pohjoisen välistä muuttoliikettä (EU:hun haluavat siirtolaiset, EU:ssa jo asuvat siirtolaiset tai EU:sta kotimaihinsa palaavat siirtolaiset), on rahoitettava pääasiassa hiljattain perustetusta ENEAS-ohjelmasta (budjettikohta 190203, entinen B7-667). Näiden menetelmien täydennykseksi komissio selvittää parhaillaan mahdollisuuksia perustaa AKT-maiden keskinäiseen muuttoliikkeeseen liittyvien valmiuksien kehittämisen rahoitusväline. Tästä rahoitusvälineestä rahoitettaisiin alueellisia ja rajat ylittäviä ohjelmia, joissa keskitytään AKT-maiden välisiin muuttajiin ja muuttovirtoihin. Tässä rahoitusvälineessä painopiste olisi muuttoliikkeessä etelän maiden välillä ja sillä pyrittäisiin * kehittämään alueellista muuttovirtojen ja muuttoliikkeeseen liittyvien aiheiden analysointi- ja tilastointiasiantuntemusta AKT-alueella; * parantamaan AKT-maiden valmiuksia suunnitella ja panna täytäntöön kehitysprosessia edistäviä muuttoliikepolitiikkoja ja -strategioita; * tukemaan AKT-maiden institutionaalisia valmiuksia tehokkaaseen ja inhimilliseen muuttoliikkeen hallintaan jakamalla tietoa ja tarjoamalla teknistä apua. Edellä mainittuihin tarkoituksiin tarvitaan alustavasti 25 miljoonaa euroa. 2.4. MUUTA (20 MILJOONAA EUROA) Strateginen kumppanuus YK:n kanssa AKT-EY-kumppanuudessa on sitouduttu yhteistyöhön, jolla pyritään köyhyyden poistamisen, kestävän kehityksen ja AKT-maiden asteittaisen maailmantalouteen integroimisen tavoitteisiin. Maailman johtajat vahvistivat vuonna 2000 vuosituhatjulistuksen antaessaan YK:n roolin ja maailmanyhteisön sitoumuksen edistää kehitystä ja torjua köyhyyttä. YK:n ja EY:n välisen yhteistyön parantaminen hyödyttää laajalti AKT-maiden ja EY:n yhteistyötä. EY:n kehitysyhteistyöstrategiassa pyritään parantamaan AKT-maihin liittyvien politiikkojen ja toimien laatua ja vaikutusta selkiyttämällä yhteisön roolia YK-yhteyksissä ja tiivistämällä yhteistyötä niiden YK:n elinten kanssa, joiden tehtävät ja valmiudet sopivat yhteen EY-AKT-kehitysyhteistyöpolitiikan prioriteettien kanssa. Strategian päätavoitteita ovat "EY:n osallistumisen lisääminen toimintaa edeltävässä poliittisessa vuoropuhelussa ja avoimemman, taloudellisesti ennustettavan ja helpommin valvottavan kumppanuuden luominen tiettyjen YK:n erityiselinten ja -järjestöjen, rahastojen ja ohjelmien kanssa". (KOM(2001) 231: Tiedonanto toimivan kumppanuuden luomisesta Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa kehitysyhteistyön ja humanitaaristen asioiden alalla) Edellä mainittujen suunnitelmien täytäntöönpanoon etenkin hallinnon alalla ja konfliktien jälkitilanteissa tarvitaan alustavasti 10 miljoonaa euroa. AKT-maiden keskinäisten ohjelmien toimeenpanon tukeminen AKT-EY kumppanuuden tulee parantaa AKT-maiden keskinäisten toimien vaikutusta. Tämän projekteihin liittyvän lähestymistavan tärkeänä osana on usein välttämätöntä avustaa AKT-maiden keskinäisten hankkeiden hahmottelua useilla kehitysyhteistyön sektoreilla, auttaa erityisten ohjelmaehdotusten valmistelua sekä sallia arviointitoimiin ryhtyminen. Edellä mainittujen tarkoitusten toimeenpanoon tarvitaan alustavasti 10 miljoonaa euroa. Edellä kuvatuista syistä johtuen komissio ehdottaa, että neuvosto vahvistaa liitteenä olevan päätöksen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käytöstä. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta päätökseen yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käytöstä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen 15 artiklalla perustettiin ministerineuvosto, jolla on sopimuksessa määritelty päätösvalta, ja sen liitteessä I olevan 8 kohdan mukaisesti ministerineuvosto voi toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet, jos sopimuksen mukaisista rahoitusvälineistä myönnettävät varat on käytetty loppuun. (2) Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) määrärahat yhteistä edustajakokousta ja alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä varten on käytetty loppuun. Tästä syystä olisi määritettävä AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, jotta AKT-EY-ministerineuvosto voisi tehdä päätöksen yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käytöstä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käyttöön perustuu liitteenä olevaan AKT-EY-ministerineuvoston päätösluonnokseen. Tehty Brysselissä [...]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Luonnos: AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksen käytöstä AKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, joka ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen liitteessä I olevan 8 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) pitkän aikavälin kehitysmäärärahat yhteistä edustajakokousta ja alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä varten on käytetty loppuun. (2) Jotta AKT-EY-kumppanuussopimuksen 17 artiklassa (yhteinen edustajakokous) tarkoitettujen toimien täytäntöönpanon jatkaminen voidaan taata, tarkoitukseen on aiheellista myöntää lisävaroja. (3) Jotta voidaan taata tuki pyrkimyksille kehittää ympäristönhoidon valmiuksia ja panna täytäntöön monenväliset ympäristösopimukset, laatia metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma (FLEGT) ja parantaa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kalatalouden hallinnointia, tarkoitukseen on aiheellista myöntää lisävaroja. (4) Jotta voidaan taata tuki perushyödykkeistä kaikkein riippuvaisimpien ATK-maiden tuottajille näiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja riskialttiuden vähentämiseksi sekä tieto- ja viestintätekniikan edistämiselle ATK-maissa, tarkoitukseen on aiheellista myöntää lisävaroja. (5) Jotta voidaan taata menetelmiin liittyvä tuki ja valmiuksien kehittäminen muuttoliikeasioiden ja etelän maiden väliseen muuttoliikkeeseen keskittyvän alueellisen yhteistyön alalla, tarkoitukseen on aiheellista myöntää lisävaroja. (6) Jotta voidaan taata yhteistyön tiivistäminen niiden Yhdistyneiden Kansakuntien elinten kanssa, joiden tehtävät ja valmiudet sopivat yhteen EY-AKT-kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaisten tavoitteiden kanssa etenkin hallinnon alalla ja konfliktien jälkitilanteissa sekä parantaa AKT-maiden keskinäisten toimien vaikutusta, näihin tarkoituksiin on aiheellista myöntää lisävaroja, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla - yhteinen edustajakokous Yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksesta siirretään kaksi miljoonaa euroa pitkän aikavälin kehitysmäärärahoihin yhteistä edustajakokousta varten AKT-EY-kumppanuussopimuksen 17 artiklassa ja pöytäkirjassa 1 määrättyihin tarkoituksiin. 2 artikla - AKT-maiden keskinäinen yhteistyö alueellisen yhteistyön määrärahoin Yhdeksännen EKR:n pitkän aikavälin kehitysmäärärahojen varauksesta siirretään 170 miljoonaa euroa alueellisen yhteistyön määrärahoihin AKT-maiden keskinäistä yhteistyötä varten AKT-EY-kumppanuussopimuksen 28-30 artiklassa määrättyihin tarkoituksiin. Kyseinen määrä voidaan käyttää seuraaviin tarkoituksiin: 2.1 luonnonvarat (60 miljoonaa euroa): toimet ympäristön ja luonnonvarojen alalla (mukaan luettuina kalatalouden hallinta ja valvonta); 2.2 tuki yksityissektorille ja tieto- ja viestintätekniikat (65 miljoonaa euroa): toimet, joilla tuetaan tuottajia perushyödykkeistä eniten riippuvaisissa AKT-maissa sekä edistetään tieto- ja viestintätekniikkaa AKT-maissa; 2.3 menetelmiin liittyvä tuki ja valmiuksien kehittäminen (25 miljoonaa euroa): AKT-maiden keskinäisen muuttoliikkeeseen liittyvien valmiuksien kehittämisen rahoitusvälineen perustaminen; 2.4 strateginen kumppanuus Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa ja tuki AKT-maiden keskinäisten ohjelmien toimeenpanolle (20 miljoonaa euroa): yhteistyön parantaminen niiden Yhdistyneiden Kansakuntien elinten kanssa, joiden toiminta liittyy läheisimmin EY-AKT-kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin etenkin hallinnon alalla ja konfliktien jälkitilanteissa sekä AKT-maiden keskinäisten toimien vaikutuksen parantaminen. 3 artikla EKR:n johtavaa tulojen ja menojen hyväksyjää kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi; päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Tehty AKT-EY-ministerineuvoston puolesta Puheenjohtaja