C 226/60 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Eurooppa-neuvostolle –
Säädöskäytännön parantaminen 1999”
(2000/C 226/16)
ALUEIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (EY-sopimus) ja etenkin sen 5 artiklan,
ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen ja etenkin sen pöytäkirjan N:o 7 toissijaisuus- ja suhteellisuus-
periaatteiden soveltamisesta sekä julistuksen N:o 39 yhteisön lainsäädännön valmistelun laadusta,
ottaa huomioon Helsingin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 11. joulukuuta 1999 julkaistut
päätelmät, joissa sanotaan: ”Eurooppa-neuvosto on tyytyväinen komission kertomukseen’Säädöskäytännön parantaminen’, jossa vahvistetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen ja asiaa
koskevan perussopimuksen pöytäkirjan täysimääräisen soveltamisen ensisijaisuus”,
ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvostolle antaman kertomuksen ”Säädöskäytännön parantami-
nen 1999” (KOM(1999) 562 lopull.),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 1998 antaman päätöslauselman komission
neuvostolle antamasta kertomuksesta ”Säädöskäytännön parantaminen 1997”,
ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta ”Kohti uutta subsidiariteetin
kulttuuria – Alueiden komitean vetoomus” (CdR 302/98 fin (
1)),
ottaa huomioon 15. syyskuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta ”Komission kertomus Eurooppa-
neuvostolle – Säädöskäytännön parantaminen 1998 – Yhteinen vastuu” (CdR 50/99 fin (2)),
ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 17. marraskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopi-
muksen 265 artiklan 5 kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia kyseisestä aiheesta lausunto ja antaa
lausunnon valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi,
ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan 8. maaliskuuta 2000 antaman lausunnon (CdR
18/2000 rev. 1) (esittelijä: Edmund Stoiber, D, PPE),
ja katsoo, ettätoissijaisuusperiaate, joka sisällytettiin vuonna 1992 Maastrichtin sopimuksella EY-sopimuksen nykyiseen
5 artiklaan, on oikeusperiaate, jota tulee kehittää edelleen ja jolla on määrä varmistaa, että unionin
päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia,
toissijaisuusperiaate, sellaisena kuin se on määritelty perussopimuksissa ja Amsterdamin sopimuksen
pöytäkirjassa N:o 7, koskee EY-sopimuksen 5 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan aloja, jotka eivät
kuulu yhteisön yksinomaisen toimivallan piiriin, ja antaa osviittaa siitä, miten tätä toimivaltaa tuleekäyttää yhteisön tasolla yhteisön säännöstöä noudattaen ja toimielinten välinen tasapaino säilyttäen,
Euroopassa, jossa on yhä enemmän aloja, joilla EU pyrkii ratkaisuun yhteisön tasolla, toissijaisuusperiaat-
teen tiukka noudattaminen on nykyään erityisen tärkeää, jotta alueiden ja kuntien intressit otetaan
riittävästi huomioon,
(1) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 73.
(2) EYVL C 374, 23.12.1999, s. 11.
8.8.2000 FI C 226/61 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa)
seuraavan lausunnon.
1.Alueiden komitean kanta komission kertomukseen tehtäväkohtaisia ja päämääräsuuntautuneita. Tässä yhteydessä
alueiden komitea on useaan otteeseen esittänyt kantanaan,että tulisi mahdollisimman nopeasti käynnistää keskustelu
vastuualueiden jaosta, jotta jäsenvaltioiden alueet ja alueyh-
teisöt saisivat mahdollisuuden laajentaa toimintaulottuvuut-1.1. Komissio pitää kertomuksessaan ”Säädöskäytännöntaan.parantaminen 1999” toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita
muuttuvina puite-ehtoina, joita on kehitettävä edelleen.
Hallitusten välisessä konferenssissa on käsiteltävä toissijaisuus-
ja suhteellisuusperiaatetta ja tehtävä siihen liittyviä ehdotuksia1.2. Komissio huomauttaa kuitenkin myös, että on yhäkaikilla politiikan aloilla. EU:n toimien tarvetta ja soveltamis-enemmän tärkeitä aloja, joilla tarvitaan enemmän yhteisönalaa on pienennettävä mahdollisuuksien mukaan sekä hajautta-säännöksiä. Se viittaa tässä yhteydessä Amsterdamin sopimuk-malla että lainsäädännön vaihtoehtojen avulla. Itsesääntelylläsen uusiin määräyksiin, kansanterveyteen sekä vapauteen,ja vapaaehtoisilla sopimuksilla päästään paljon parempiinturvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseen,tuloksiin kuin lainsäädännöllä. Tietyillä aloilla EU:n toiminnanjosta päätettiin Eurooppa-neuvoston Tampereella pidetyssälisääminen saattaa puolestaan olla tarpeen.kokouksessa, samoin kuin elintarvikealaan.
1.6. EY-sopimuksen määräyksen mukaan toissijaisuusperi-1.3. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, ettäaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuulu-uusien yhteisön toimien täytyy olla mahdollisia perustamisso-vassa lainsäädännössä. Koska komissio on tulkinnut EY-pimuksen määräysten pohjalta. Kussakin tapauksessa on kui-sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan käsitettä ”yhteisön yksin-tenkin kysyttävä, voitaisiinko asetetut tavoitteet saavuttaaomainen toimivalta” hyvin väljästi, on syytä huoleen, että tämämyös jäsenvaltio- ja/tai aluetason toimilla. Vastaus tähänkäytäntö vähentää toissijaisuusperiaatteen merkitystä. Tämänriippuu myös komission mainitsemilla aloilla tapauskohtaisistavuoksi olisi tarkoituksenmukaista määrittää yhteisön yksin-seikoista ja vaatimuksista.omaiseen toimivaltaan kuuluvat alat sitovasti perustamissopi-
muksessa tai siihen liitettävässä pöytäkirjassa.
1.4. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen merkitys lisääntyy 1.7. Alueiden komitea huomauttaa myös, että 308 artiklan
laajentumisen myötä entisestään. Herää perustavanlaatuinen yleislauseke oli ehkä yhdentymiskehityksen alussa perusteltu
kysymys laajentumisen vaikutuksista yhteisön politiikkaan. tahattomien toimivalta-aukkojen paikkaamiseksi ja yhdenty-
Laajentumisen edetessä käy yhä tärkeämmäksi määrittää, mitkä mistavoitteiden ripeän saavuttamisen takaamiseksi. Nyt kysei-
tehtävät on tosiaan hoidettava yhteisön tasolla ja miten eri nen artikla on menettänyt merkityksensä ja se tulisi poistaa
hallintotasojen väliset uudentyyppiset kumppanuudet toteute- sopimuksesta. Sen tilalle alueet ja alueyhteisöt vaativat yksin-
taan. kertaistettua sopimuksenmuutosmenettelyä, jolla voitaisiin
suorittaa tarpeellisia vastuualueiden muutoksia oikeusvaltiolle
ominaisella ja demokraattisesti legitiimillä tavalla.
1.5. Edistysaskelista ja komission jatkuvista ponnisteluista
huolimatta käy yhä ilmeisemmäksi – varsinkin kun otetaanhuomioon hallitusten päämiesten komissiolle osoittamat uudet 1.8. Unionin toimivallan parempi rajaaminen selkiyttäisi
vastuualueet sekä Euroopan unionin suunniteltu itälaajentumi- nykyistä poliittisen vastuun jakoa ennen kaikkea kansalaisille
nen – että pelkästään toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteella mutta myös alueille, jäsenvaltioille ja itse EU:n toimielimille.
ei tulevaisuudessa pystytä takaamaan yhteisön lainsäädäntötoi- Selvästi rajatut vastuualueet lisäisivät myös mahdollisuuksia
minnan keskittymistä vain oleellisiin kysymyksiin. siirtyä käyttämään yhä enemmän enemmistöpäätöksiä ja pa-
rantaisivat siten EU:n toimintakykyä kokonaisuudessaan.
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta on tämän vuoksi täy-
dennettävä jakamalla vastuualueet siten, että otetaan huo- 1.9. Komitea katsoo, että myös komitean ja omaa lainsää-
däntövaltaa omaavien alueiden kanneoikeus Euroopan yhteisö- mioon alueellisten tasojen toimintamahdollisuudet ja niiden
välinen yhteistyö. Vastuualuejakoa voitaisiin tarvittaessa tarkis- jen tuomioistuimeen vahvistaisi toissijaisuus- ja suhteellisuus-
periaatetta. Kanneoikeus kohottaisi AK:n arvostusta, varmistai- taa saatujen tulosten pohjalta. Rajatun yksinomaisen toimival-
lan periaate on kirjattu perustamissopimukseen (vrt. 5 artiklan si AK:n oikeuksien täysimittaisen kunnioittamisen ja mahdol-
listaisi kanteet tapauksissa, joissa toissijaisuusperiaatetta on ensimmäinen kohta); nykyiset toimivaltasäännökset ovat
C 226/62 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
rikottu. Alueet voisivat kanneoikeuden avulla puolustaa pa- ole omiaan edistämään näiden luonteeltaan hyvin erilaisten
mutta Euroopan unionin kansalaisläheisyyden lisäämisen kan- remmin lainsäädäntövaltuuksiaan lainvastaisia kavennusyri-
tyksiä vastaan. Jos alueiden komitealle myönnettäisiin toimi- nalta ratkaisevien kysymyskokonaisuuksien perusteellista tut-
kimista ja pohtimista. elinasema EY:n perustamissopimuksen 7 artiklan määräysten
mukaisesti, kysymys ratkeaisi tarvitsematta muuttaa kyseistäartiklaa.
2.2. Komitea arvostaa myös nyt käsillä olevasta toissijai-
suus- ja suhteellisuuskertomuksesta ilmenevää komission pyr- 1.10. EU:n demokratia ei voi toimia kunnolla, elleivät
kimystä noudattaa lainsäädäntö- ja sääntelytoimivallan perustamissopimukset ja päätöksentekomenettelyt ole kansa-
käytössä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta. Komission laisille selkeitä ja ymmärrettäviä. Ne tulee järkiperäistää ja
lukuisilla kodifiointiehdotuksillaan osaltaan edistänyt monien yksinkertaistaa. Siksi AK kannattaa ehdotuksia, joiden mukaan
säädösten kumoamista. Näin se on onnistunut myös kumoa- sopimukset tulee yhdistää yhdeksi tekstikokonaisuudeksi, joka
maan sääntelytoimia, joilla puututtiin alueiden tai kuntien sisältää kaksi osaa:
toimivaltaan tai jotka selvästi pystyttiin hoitamaan paremmin
kansalaisia lähinnä olevalla hallintotasolla. Lisäksi on syytäarvioida, mitä taloudellisia seurauksia kustakin komission a) ”perustuslaillisen” tai perusosan, joka sisältää johdanto-
ehdotuksesta aiheutuu jäsenvaltioille ja etenkin alueyhteisöille osan, unionin tavoitteet, perusoikeudet sekä toimielimiä ja
niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. yksinomaista toimivaltaa koskevat määräykset; tätä osaa
voidaan muuttaa vain hallitustenvälisen konferenssin
päätöksellä
2.3. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio pyrkii
b) osan, jossa käsitellään erityisesti teknisiä, menettelyoikeu- Amsterdamin pöytäkirjan mukaisesti yhä useammin valitse-
dellisia tai institutionaalisia kysymyksiä, sikäli kun näitä maan toimilleen mahdollisimman yksinkertaisen muodon ja
voidaan säännellä sekundäärilainsäädännön keinoin. Tätä on samalla pitänyt mielessään tavoitteen toimien toteuttamis-
osaa voidaan muuttaa yksinkertaistetulla yhteisön menette- esta ja soveltamisesta vastaavalla tavalla.
lyllä ilman hallitustenvälistä konferenssia. Jäsenvaltioiden
toimivallan siirto Euroopan unionille edellyttää joka ta-
pauksessa jäsenvaltioiden parlamenttien hyväksyntää.
2.4. Koska Eurooppa haluaa olla avoin ja lähellä kansalaisia,
on tärkeää muotoilla yhteisön säädökset niin, että niiden
kohderyhmät kykenevät myös ymmärtämään ne. Tästä syystä 1.11. Komitea totesi jo vuoden 1998 toissijaisuuskerto-
komitea kannattaa komission pyrkimyksiä laatia tekstit entistä muksesta antamassaan lausunnossa, että toissijaisuusperiaate
selvemmin, johdonmukaisemmin ja yksiselitteisemmin, jotta säätelee Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen
niitä sovellettaisiin yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä suhteita ja näin ollen EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan
vaatimus korostuu vielä, koska lopulta hyväksytyt tekstit ovat määritelmää tulisi soveltaa yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden
usein kompromissin tulosta, eikä niiden voimaansaattaminen ja paikallisviranomaisten välisiin suhteisiin, kun taas alueyh-
jäsenvaltioissa ole aina helppoa. teisöjen ja valtioiden välisistä suhteista säädetään kunkin
valtion perustuslaissa.
2.5. Komitea pitää joulukuussa 1998 solmittua toimielinten1.12. Perustamissopimuksessa määrätään, kuten komiteavälistä sopimusta yhteisön lainsäädännön valmistelun laadustajälleen painottaa, että päätökset on tehtävä mahdollisimmanedistysaskeleena tässä suhteessa.lähellä kansalaisia olevalla tasolla, eikä tämä ole aina jäsenval-
tiotaso. Toissijaisuusperiaate tulee siten käsittää kansalaislähei-syyteen ja tehokkuuteen pyrkiväksi periaatteeksi.
2.6. Komitea katsoo, että komission tulee jatkaa ponnistuk-
siaan oikeussäännösten yksinkertaistamiseksi niin pitkälle kuinmahdollista. Sen tulee myös pyrkiä siihen, etteivät muut
toimielimet komission ehdotuksia käsitellessään tee niitä tyh-
2.Alueiden komitean suositukset komission kertomuk- jiksi.
sesta
2.1. Komitea pahoittelee, että sen komission kertomuksesta 2.7. Komitea panee kiinnostuneena merkille komission
lausumat, joista käy ilmi, että neuvosto ja Euroopan parlament- ”Säädöskäytännön parantaminen 1998 – Yhteinen vastuu”
antamassa lausunnossa tekemää ehdotusta, jonka mukaan ti toteuttavat sen lainsäädännön yksinkertaistamista koskevat
ehdotukset komission ehdottamaa suppeammin ja hitaammin. yhtäältä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltami-
nen ja toisaalta tekstien laatua koskevat kysymykset tulisi Tämän vuoksi komitea kehottaa neuvostoa ja parlamenttia
osallistumaan komission ponnisteluihin lainsäädännön yksin- erottaa toisistaan, ei ole toistaiseksi otettu huomioon erilaisissa
asiakirjoissa. Komitea toistaa, että aiheiden käsittely yhdessä ei kertaistamiseksi.
8.8.2000 FI C 226/63 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
2.8. Komitea pitää SLIM-aloitetta sisämarkkinoiden lainsää- jestelyssä lisättiin saatavilla olevien tekstityyppien määrää,
siinä on huomattavia puutteita käyttäjien kannalta, erityisesti dännön yksinkertaistamisesta sopivana toimenpiteenä yksin-
valittujen asiakirjojen tulostamisessa. Tässä yhteydessä voidaan kertaistamisen edistämiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti
mainita taulukkoliitteet, jotka ovat usein oleellisia säädösteks- myös komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ke-
tin tulkinnan ja soveltamisen kannalta. hittämään arviointimenettelyyn.
2.10. Tavoite Euroopan unionin tekemisestä avoimemmak-
si ja ymmärrettävämmäksi ja siten kansalaisläheisemmäksiedellyttää ennen muuta, että kansalaisten mahdollisuuksiasaada yhteisön lainsäädäntöä koskevia tietoja parannetaan.
Tähänastisten tiedotuslehtisten ja suuntaviivojen ohella uusi
2.9. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio jatkaa tekniikka tarjoaa tätä varten suorituskykyisiä välineitä. Komitea
ajantasaistamista (tiedottavat koonnelmat), jolla vastataan yh- kehottaa komissiota hyödyntämään näitä mahdollisuuksia
teisön oikeuden kaikkien käyttäjien tarpeisiin. Eur-Lex- ja vielä tehokkaammin. Yksi esimerkki kansalaisten unionia
Celex-sivustot, joilla yleisön käyttöön asetettiin viime vuonna kohtaan tunteman kiinnostuksen kasvusta on komission Euro-
lähes 500 säädöksen koonnelma kaikilla virallisilla kielillä, pa-palvelin. Erilaiset sivustot on kuitenkin tehtävä vielä käyttä-
helpottavat käyttäjien työtä huomattavasti. On kuitenkin pai- jäystävällisemmiksi ja helpommin saavutettaviksi, ja niiden
samanaikaisen käytön mahdollisuuksia on parannettava. notettava, että vaikka Celex-sivuston hiljattaisessa uudelleenjär-
Bryssel 13. huhtikuuta 2000.
Alueiden komitean
puheenjohtaja
Jos CHABERT