EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.8.2022 COM(2022) 417 final KOMISSION KERTOMUS Vuosikertomus merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta Euroopan unionissa vuonna 2020





































KOMISSION KERTOMUS Euroopan komission vuosikertomus merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta vuonna 2020



Sisällysluettelo 1. JOHDANTO 2. OIKEUSPERUSTA 3. MENETELMÄ JA SAADUT TIEDOT 4. MERELLÄ TAPAHTUVA ÖLJYN- JA KAASUNPORAUSALA EU:SSA 4.1 Laitteistot ja tuotanto 4.2 Merellä tehdyt tarkastukset, tutkinnat, täytäntöönpanotoimet ja niitä koskeva sääntelykehys 5. VAARATILANTEET JA TURVALLISUUSTASO 6. PÄÄTELMÄT 1. JOHDANTO Euroopan komissio on vuodesta 2016 lähtien julkaissut vuosikertomuksen merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta EU:ssa. Kertomuksen oikeusperusta on merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/30/EU, jäljempänä ’OSD-direktiivi’ (Offshore Safety Directive). Sillä pyritään varmistamaan merellä tapahtuvassa öljyn- ja kaasunporaustoiminnassa korkea turvallisuuden taso, joka hyödyttää I.työntekijöitä, II.ympäristöä, III.merellä tapahtuvassa poraustoiminnassa käytettäviä lauttoja ja laitteita,

IV.taloudellista toimintaa, kuten kalastusta ja matkailua. Direktiivillä, sellaisena kuin jäsenvaltiot panevat sen täytäntöön, autetaan I.ehkäisemään suuronnettomuuksia ja vakavia vaaratilanteita, II.vähentämään vaaratilanteita, III.varmistamaan tehokkaat jatkotoimet onnettomuuksien ja vaaratilanteiden sattuessa niiden seurausten vakavuuden vähentämiseksi. Aiempien kertomusten tapaan tässä vuosikertomuksessa I.annetaan tietoja EU:ssa sijaitsevien laitteistojen lukumäärästä ja tyypistä, II.annetaan tietoja vaaratilanteista näissä laitteistoissa, III.arvioidaan merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuutta. Jokaisen kertomuksen myötä kehityssuuntausten analysoinnista saadaan merkityksellisempiä tuloksia. Kertomusten avulla myös seurataan turvallisuuden kehittymistä jäsenvaltioiden merellä tapahtuvassa öljyn- ja kaasunporaustoiminnassa. Tämä kertomus perustuu OSD-direktiivin vaatimusten mukaisesti jäsenvaltioiden vuosittaisiin kertomuksiin ja niiden toimittamiin tietoihin. Pohjanmerellä ja Atlantin valtamerellä sijaitsee 187 öljyn- ja kaasunporauslaitteistoa, Välimerellä sijaitsee 165 laitteistoa, Mustallamerellä yhdeksän ja Itämerellä kaksi. Jäsenvaltioiden viranomaiset tarkastivat 141 lainkäyttöalueillaan merellä sijaitsevaa laitteistoa vuonna 2020. Maat ilmoittivat kahdesta suuronnettomuudesta: yhdestä Kroatiassa ja yhdestä Tanskassa. Vaaratilanteiden määrä väheni: niitä oli 34 vuonna 2019 ja 16 vuonna 2020. Tämä on osoitus laitteistojen turvallisuuden merkittävästä paranemisesta. 2. OIKEUSPERUSTA OSD-direktiivin 25 artiklan mukaan komission on julkaistava vuosittain kertomus merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta ja ympäristövaikutuksista. Kertomus perustuu vuosittaisiin kertomuksiin, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle. Direktiivin liitteessä IX olevan 3 kohdan mukaan vuosittaisissa kertomuksissa on oltava vähintään seuraavat tiedot: a) laitteistojen lukumäärä, ikä ja sijainti, b) suoritettujen tarkastusten ja tutkintojen lukumäärä ja tyyppi, sekä mahdolliset täytäntöönpanotoimet tai tuomiot, c) tapahtuneet vaaratilanteet, d) merkittävät muutokset merellä tapahtuvaa toimintaa koskevassa sääntelykehyksessä, e) merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan suorituskyky.

Määräaika, johon mennessä jäsenvaltioiden on julkaistava ja toimitettava vaaditut tiedot, on raportointikautta seuraavan vuoden kesäkuun 1. päivä (esimerkiksi vuoden 2020 osalta 1. kesäkuuta 2021). Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot käyttäen 13 päivänä lokakuuta 2014 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1112/2014 vahvistettuja malleja. Mallien avulla I.merellä toimivien öljyn- ja kaasunporauslaitteistojen toiminnanharjoittajat ja omistajat voivat jakaa suuronnettomuusvaarojen indikaattoreita koskevia tietoja; II.jäsenvaltiot voivat julkaista suuronnettomuusvaarojen indikaattoreita koskevia tietoja. Ohjeasiakirjassa annetaan tarkempia tietoja täytäntöönpanoasetuksesta ja selitetään, miten raportointimallia käytetään. 3. MENETELMÄ JA SAADUT TIEDOT Jäsenvaltioiden on toimitettava malleja käyttäen selkeästi yksilöidyt tiedot merellä tapahtuvassa öljyn- ja kaasunporaustoiminnassa tapahtuneista vaaratilanteista. Tietojen on sisällettävä tietoja EU:ssa merellä toimivista öljyn- ja kaasunporauslaitteistoista, esimerkiksi niiden lukumäärä, tyyppi, sijainti ja ikä. Jäsenvaltioiden kertomuksissa on myös annettava tietoja i) merellä tehtyjen tarkastusten, tutkintojen ja täytäntöönpanotoimien lukumäärästä; ii) vaaratilanteiden lukumäärästä luokittain; sekä iii) loukkaantumisten lukumäärästä. Tätä vuosikertomusta varten komissio on käyttänyt Bulgarian, Kroatian, Kyproksen, Tanskan, Ranskan, Saksan, Kreikan, Irlannin, Italian, Alankomaiden, Puolan, Romanian ja Espanjan toimittamia tietoja. Muut jäsenvaltiot eivät toimineet merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporauksen alalla tai eivät toimittaneet merkityksellisiä tietoja. Kaikki jäsenvaltiot, joilla on merellä tapahtuvaa öljyn- ja kaasunporaustoimintaa, ilmoittivat toimittaneensa kaikki vaadittavat tiedot kaikista laitteistoista. 4. MERELLÄ TAPAHTUVA ÖLJYN- JA KAASUNPORAUSALA EU:SSA 4.1 Laitteistot ja tuotanto Jäsenvaltiot ilmoittivat, että vuonna 2020 EU:n vesillä oli 363 laitteistoa (ks. taulukko 1): ·Useimmat merellä sijaitsevat laitteistot sijaitsevat Pohjanmerellä ja Atlantilla. ·Noin 42 prosenttia sijaitsee Alankomaille kuuluvalla Pohjanmeren alueella (ns. Alankomaiden talousvyöhyke). ·Välimerellä Italia on aktiivisin jäsenvaltio (38 prosenttia kaikista laitteistoista EU:n vesillä), ja seuraavana tulee Kroatia. ·Mustallamerellä Romanialla on vakiintunut merellä toimiva öljyn- ja kaasunporausteollisuus. Bulgaria on jatkanut merellä tapahtuvaa hiilivetyjen etsintää, mutta sillä on vain yksi laitteisto, joten se tuottaa hyvin vähän öljyä ja kaasua. ·Itämerellä ainoastaan Puolalla on merellä sijaitsevia laitteistoja.

Alue Maa Laitteiston tyyppi (*) FMI NUI FNP FPI Yhteensä (alue/maa) Itämeri 1 1 0 0 2 Puola 3 1 0 0 4 Mustameri 6 3 0 0 9 Bulgaria 0 1 0 0 1 Romania 6 2 0 0 8 Välimeri 16 147 0 2 165 Kroatia 2 18 0 0 20 Kreikka 1 1 0 0 2 Italia 12 126 0 2 140 Espanja 1 2 0 0 3 Pohjanmeri ja Atlantti 59 127 1 0 187 Tanska 10 19 1 0 30 Saksa 2 0 0 0 2 Irlanti 1 1 0 0 2 Alankomaat 46 105 0 0 151 Yhteensä (laitteiston tyyppi) 84 276 1 2 363

(*) FMI: kiinteä miehitetty laitteisto; FNP: kiinteä muu kuin tuotantolaitteisto; FPI: kelluva tuotantolaitteisto; NUI: yleensä miehittämätön laitteisto. Yli puolet merellä olevista laitteistoista otettiin käyttöön vuosina 1980–2000. Vuonna 2020 ei otettu käyttöön uusia kiinteitä laitteistoja. Vuodesta 2010 lähtien uusien tuotantolaitteistojen kehittäminen on vähentynyt merkittävästi Pohjanmerellä ja Atlantin alueella. Noin 81 prosenttia EU:n kotimaisesta öljystä ja kaasusta (18 795 öljyekvivalenttikilotonnia) tuotetaan Pohjanmerellä ja Atlantilla (ks. taulukko 2). Suurimmat toimijat kyseisillä alueilla ovat Alankomaat ja Tanska. Italia ja Kroatia ovat suurimmat tuottajat Välimerellä. Mustallamerellä ainoastaan Romanialla on merkittävää tuotantoa. Alue Maa ktoe %:a EU:n kokonaismäärästä Itämeri 249 1,3 % Puola 249 1,3 % Mustameri 1 179 5,9 % Bulgaria 30 0,1 % Romania 1 149 5,8 % Välimeri 2 790 13,9 % Kroatia 241 1,2 % Kreikka 97 0,5 % Italia 2 422 12,1 % Espanja 30 0,1 % Pohjanmeri ja Atlantti 157 233 78,9 % Tanska 4 917 24,6 % Saksa 890 4,5 % Irlanti 90 0,5 % Alankomaat 9 826 49,2 % Yhteensä 19 941 100 % Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen myötä EU:n avomerellä tapahtuvasta öljyn- ja kaasuntuotannosta poistui noin 80 prosenttia. Tuotanto kasvoi hieman Puolassa, Bulgariassa ja Saksassa, mutta laski kaikissa muissa jäsenvaltioissa, erityisesti Tanskassa. Verrattuna jäsenvaltioiden tuotantoon vuonna 2019 tuotanto väheni 18 prosenttia (noin 4 317 öljyekvivalenttikilotonnia) vuonna 2020. EU:n kokonaistuotannosta öljyekvivalenttikilotonneina (ktoe) mitattuna 70 prosenttia oli kaasua ja vain 30 prosenttia öljyä. Suurin öljyntuottaja oli Tanska, jonka tuotanto oli 3 619 ktoe. Seuraavina olivat Saksa (867 ktoe), Alankomaat (451 ktoe) ja Italia (440 ktoe). 4.2 Merellä tehdyt tarkastukset, tutkinnat, täytäntöönpanotoimet ja niitä koskeva sääntelykehys Vuonna 2020 jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tarkastivat säännöllisesti lainkäyttövaltaansa kuuluvalla alueella merellä sijaitsevat laitteistot (ks. taulukko 3). Mitä enemmän laitoksia maassa oli, sitä enemmän yleensä suoritettiin tarkastuksia. Tarkastusten lukumäärä, laitteistoilla tarkastuksia varten vietettyjen työpäivien lukumäärä ja tarkastettujen laitteistojen lukumäärä vähenivät vuoteen 2019 verrattuna. Erityisesti tarkastajien laitteistoilla viettämä aika oli paljon vähäisempi kuin vuonna 2019. Alue Maa Tarkastukset Laitteistolla vietetyt työpäivät (matkustusaika pois luettuna) Tarkastettujen laitteistojen lukumäärä Itämeri 2 7 4 Puola 2 7 4 Mustameri 10 60 7 Bulgaria 0 0 0 Romania 10 60 7 Välimeri 181 175 80 Kroatia 13 13 6 Kypros 0 0 0 Kreikka 1 5 2 Italia 164 156 69 Espanja 3 1 3 Pohjanmeri ja Atlantti 62 89 50 Tanska 12 53 10 Saksa 2 3 2 Irlanti 2 12 2 Alankomaat 46 21 36 Yhteensä 255 331 141 OSD-direktiivin 18 artiklalla annetaan kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tietyt oikeudet ja valtuudet niiden lainkäyttöalueella tapahtuvan toiminnan ja käytettävien laitteistojen osalta. Näihin valtuuksiin kuuluu oikeus kieltää toiminta ja pyytää toimenpiteitä, joilla varmistetaan sekä riskinhallinnan noudattaminen että turvallinen toiminta. Tanska tutki vuonna 2020 yhden suuronnettomuuden ja Kroatia suoritti yhden tutkinnan työntekijöiden ilmoittamien turvallisuus- ja ympäristöongelmien johdosta. Italia ja Romania suorittivat vuonna 2019 kukin yhden tutkinnan. Vuonna 2020 vain Tanska toteutti täytäntöönpanotoimia. Vuonna 2019 (poislukien Yhdistynyt kuningaskunta) ainoastaan Alankomaat toteutti täytäntöönpanotoimia.

5. VAARATILANTEET JA TURVALLISUUSTASO Laitteistojen toiminnanharjoittajien ja omistajien sekä kansallisten viranomaisten on ilmoitettava onnettomuudesta tai vakavasta vaaratilanteesta, jäljempänä ’tapahtuma’. Yksi tai useampi vaaratilanne voidaan kuitenkin luokitella yksittäiseksi tapahtumaksi. Yksittäisestä tapahtumasta on ilmoitettava kaksi vaaratilanneluokkaa esimerkiksi silloin, kun on tapahtunut a) tahatonta kaasun vapautumista, joka b) edellyttää henkilöstön evakuointia. Jäsenvaltiot (poislukien Yhdistynyt kuningaskunta) ilmoittivat 15:stä tapahtumasta vuonna 2020, kun vuonna 2019 ilmoitettiin 30:stä tapahtumasta: -Tanska: kahdeksan tapahtumaa (6 tapahtumaa vuonna 2019), mukaan lukien yksi suuronnettomuus. -Kroatia: kolme tapahtumaa (0 tapahtumaa vuonna 2019), mukaan lukien yksi suuronnettomuus. -Alankomaat: neljä tapahtumaa, mutta ei suuronnettomuuksia (18 tapahtumaa vuonna 2019, mukaan lukien 1 suuronnettomuus). Suuronnettomuuksiin kuuluvat vaaratilanteet, jotka voivat aiheuttaa kuolemantapauksia tai vakavia loukkaantumisia (vaikka niitä ei olisi aiheutunut). Vuonna 2020 tapahtuneista vaaratilanteista 69 prosenttia kuului kaasun ja/tai öljyn tahattomien päästöjen luokkaan, 25 prosenttia liittyi turvallisuuden ja ympäristön kannalta keskeisten tekijöiden vikaantumiseen ja 6 prosenttia rakenteellisen eheyden heikkenemiseen. Myönteistä on se, että alusten törmäyksistä tai helikopterionnettomuuksista ei ilmoitettu, eikä yksikään vaaratilanne johtanut ihmishenkien menetyksiin.

Luokka Yhteensä Osuus luokan kokonaismäärästä Osuus kaikista tapahtumista a) Tahattomat päästöt – Yhteensä 11 100 % 68,75 % Syttyneen öljyn/kaasun aiheuttamat tulipalot 1 9,09 % 6,25 % Syttyneen öljyn/kaasun aiheuttamat räjähdykset 0 0 % 0 % Syttymätön kaasu 5 45,45 % 31,25 % Syttymätön öljy 5 45,45 % 31,25 % Vaarallinen aine 0 0 % 0 % b) Porausreiän hallinnan menetys – Yhteensä 0 0 % 0 % Purkaukset 0 0 % 0 % Turvasulku-/ohjausventtiilin aktivointi 0 0 % 0 % Porausreiän suojausten pettäminen 0 0 % 0 % c) Turvallisuuden ja ympäristön kannalta keskeisten tekijöiden vikaantuminen 4 100 % 25 % d) Rakenteellisen eheyden heikkeneminen – Yhteensä 1 100 % 6,25 % Rakenteellisen eheyden heikkeneminen 1 100 % 6,25 % Vakavuuden/kelluvuuden heikkeneminen 0 0 % 0 % Ankkuroinnin pettäminen 0 0 % 0 % e) Alusten törmäykset 0 f) Helikopterionnettomuudet 0 g) Kuolonuhreja vaatineet onnettomuudet(*) 0 h) Onnettomuudet, joissa on loukkaantunut vakavasti vähintään viisi henkilöä 0 i) Henkilöstön evakuoinnit 0 j) Ympäristöonnettomuudet(**) 0 Yhteensä 16 100 % (*) Vain jos ne liittyvät suuronnettomuuteen. (**) Jäsenvaltioiden mukaan ilmoitettuja suuronnettomuuksia ei pidetty ympäristöonnettomuuksina. Vaaratilanteiden kokonaismäärä EU:ssa (poislukien Yhdistynyt kuningaskunta) väheni vuosien 2019 ja 2020 välillä 34:stä 16:een. Tämä vastaa lähes vuoden 2016 tasoa. Vähennys johtuu suurelta osin sekä öljyn että kaasun tahattomien päästöjen vähenemisestä. Luokkiin ”porausreiän hallinnan menetys” ja ”vaarallisten aineiden päästöt” kuuluvat vaaratilanteet vähenivät nollaan vuonna 2020. Turvallisuuden ja ympäristön kannalta keskeisten tekijöiden vikaantumiset kuitenkin lisääntyivät kahdesta neljään vuosina 2019–2020. Samoin kuin vuonna 2019, kaksi vaaratilannetta luokiteltiin suuronnettomuuksiksi, koska ne olisivat voineet aiheuttaa kuolonuhreja tai vakavia loukkaantumisia. 6. PÄÄTELMÄT Vuonna 2020 EU:ssa oli 363 merellä sijaitsevaa öljyn- ja kaasunporauslaitteistoa. Öljyn ja kaasun kokonaistuotanto kuitenkin väheni merkittävästi, sillä vuonna 2019 tuotettiin 24 258 öljyekvivalenttikilotonnia, kun taas vuonna 2020 tuotettiin 19 941 öljyekvivalenttikilotonnia. Tanska ja Alankomaat tuottivat 74 prosenttia kaikesta EU:ssa merellä tuotetusta öljystä ja kaasusta. Komissio arvioi EU:n merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuutta niiden tietojen perusteella, joita jäsenvaltiot ovat toimittaneet raportointia koskevan täytäntöönpanoasetuksen säännösten mukaisesti. Komission analyysin paikkansapitävyys riippuu siis kyseisten tietojen paikkansapitävyydestä.