FI Euroopan unionin virallinen lehti C 191/108

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020”

COM(2011) 758 final – 2011/0344 COD

2012/C 191/19

Yleisesittelijä: Seamus BOLAND

Neuvosto päätti 9. helmikuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020

COM(2011) 758 final – 2011/0344 COD.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 29. helmikuuta 2012 antaa asian valmistelun ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 25.–26. huhtikuuta 2012 pitämässään 480. täysistunnossa (huhtikuun 26. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Seamus BOLANDIN ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 127 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen jatkaa perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa ja toivoo, että ohjelma saa täyden tuen kaikilta muiltakin sen täytäntöönpanoon osallistuvilta sidosryhmiltä.

1.2 Komitea kehottaa lisäämään ohjelman nimeen sanan ”tasa-arvo”. Näin varmistetaan, että ohjelmalla suojellaan epätasa-arvoisesta ja siksi syrjivästä kohtelusta kärsivien ihmisten oikeuksia. Lisäksi suositellaan, että ohjelman tavoitteisiin lisätään väkivallan ja erityisesti perheväkivallan torjunta.

1.3 Komitea suosittelee, että ohjelman tavoitteissa mainitaan erikseen selkeämmin tasa-arvo, sukupuolten tasa-arvo, väkivallan torjunta ja vammaisten oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen täytäntöönpano.

1.4 ETSK on tyytyväinen siihen, että ohjelmalle on ehdotettu määrärahoja. Komitea suosittaa kuitenkin painokkaasti korottamaan määrärahoja realistisesti siten, että summassa otetaan huomioon ohjelmaan lisätyt uudet osa-alueet.

1.5 Komitea kehottaa oikeusasioiden pääosastoa varmistamaan, että sillä on vaikutusten täsmälliseen arviointiin tarvittavat tiedot ja että se laatii oikeudenmukaisia ja puolueettomia indikaattoreita, jotta ohjelmaa voidaan analysoida asianmukaisesti.

1.6 Komitea panee merkille, että ohjelman hallinnointivastuu on siirtynyt työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastolta oikeusasioiden pääosastolle. Muutokselle on hyvät perusteet, mutta on otettava huomioon, että kokonaishallinnointiin saattaa muutoksen vuoksi liittyä riskejä. Komitea kehottaa tekemään perusteellisen riskiarvioinnin, jotta pystytään minimoimaan vaikeudet, joita siirto työllisyyspääosastolta oikeusasioiden pääosastolle aiheuttaa.

1.7 Komitea suosittaa, että ohjelmaa toteutetaan kaikkialla Euroopan unionissa perusoikeuskirjan kanssa yhdenmukaisella tavalla.

1.8 Komitea on sitä mieltä, että kukin vuotuinen suunnitelma sisältää riittävästi tukea kullekin toteutettavalle ohjelmalle. Komitea suosittaa, että varat korvamerkitään, jotta mikään ohjelma ei joudu muita huonompaan asemaan. Komitea kehottaa lisäämään komission ehdotukseen virkkeen, jolla varmistetaan, että varat jaetaan kussakin vuotuisessa työohjelmassa asianmukaisesti ja oikeudenmukaisesti eri alojen kesken ja että kaikille aloille myönnetään riittävästi rahoitusta.

1.9 Kuluttajaosuuden lisääminen ohjelmaan herättää paljon huolta sidosryhmien keskuudessa. Huolta aiheuttaa ennen kaikkea pelko siitä, että tämä saattaa syrjäyttää olemassa olevat ohjelmat ja/tai heikentää niiden rahoitustukea. Komitea ymmärtää tarpeen lisätä ohjelmaan kuluttaja-asiat sillä perusteella, että ne kuuluvat oikeusasioiden pääosaston vastuulle, mutta suosittaa painokkaasti, että ohjelman määrärahoja ei supistettaisi tämän uuden osa-alueen lisäämisen seurauksena.

1.10 Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että ohjelmissa, joiden tavoitteena on parantaa syrjinnästä tasa-arvon ja ihmisoikeuksien näkökulmasta kärsivien ihmisten tilannetta, käsitellään usein köyhyyttä. Komitea hyväksyy sen, että on olemassa muitakin ohjelmia, joilla torjutaan köyhyyttä ja syrjäytymistä, mutta on vahvasti sitä mieltä, että käsiteltävänä olevassa ohjelmassa tulisi ottaa täysimittaisesti huomioon köyhyyden merkitys syrjintään johtavana tekijänä.

1.11 On olemassa vaara, että kansalaisuuden tiukka määrittely johtaa joidenkin ohjelman tavoitteissa mainittujen ”yksilöiden” jäämiseen sen ulkopuolelle. ETSK:n mielestä vaaraa voitaisiin pienentää kannustamalla siihen, että täytäntöönpano-ohjelmissa ja -suunnitelmissa tuettaisiin osallisuusperiaatteita. On suotavaa tehdä hakijoille selväksi, että ”yksilö”-sanaa on käytetty yleistavoitteissa siinä tarkoituksessa, että halutaan varmistaa kaikkien osallisuus.

1.12 ETSK kannattaa voimakkaasti sellaisten toiminnassa olevien verkostojen työtä, jotka tukevat ja toteuttavat tiedotusohjelmia, joilla autetaan tuensaajia ja poliittisia päättäjiä jäsenvaltioiden ja unionin tasolla. On erittäin tärkeää, että rahoitusta uudesta ohjelmasta hakevat verkostot eivät joudu muita huonompaan asemaan siksi, että niiden kokemusta työstä ihmisoikeus- ja tasa-arvoasioiden parissa ei oteta huomioon. Komitea katsoo myös, että tätä työtä arvioidaan asianmukaisesti ja että ohjelmasta voidaan ottaa opiksi tulevassa tasa-arvo- ja ihmisoikeustyössä.

1.13 Monet ovat huolissaan siitä, että nykyisen, vuosina 2007–2013 sovellettavan ohjelman ja uuden, vuosina 2014–2020 sovellettavan ohjelman väliin jäävä aukko saattaa olla haitallinen koko ohjelmalle ja aiheuttaa tärkeiden opetusten joutumisen hukkaan. Komitea korostaa, että tällaisia aukkoja tulee ehdottomasti välttää.

2. Taustaa

2.1 Komissio esitti 15. marraskuuta 2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 (1). Ehdotuksessa esitetään muutokset, joita ehdotetaan uuteen ohjelmaan nykyisestä, vuosina 2007–2013 sovellettavasta ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella.

2.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta pyydettiin ehdotuksesta lausuntoa, joka on määrä hyväksyä komitean 480. täysistunnossa 25.–26. huhtikuuta 2012.

2.3 Ehdotus perustuu SEUTin 19 artiklan 2 kohtaan, 21 artiklan 2 kohtaan sekä 114, 168, 169 ja 197 artiklaan.

2.4 Määrärahat perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman toteuttamiseksi tammikuun 1. päivän 2014 ja joulukuun 31. päivän 2020 välisenä aikana olisivat 439 miljoonaa euroa (nykyhintoina).

2.5 Ohjelmaan voivat osallistua kaikki EU:n jäsenvaltiot.

2.6 Kolmansista maista ohjelmaan voivat osallistua ainoastaan ETA-maat sekä liittymisneuvotteluja käyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat. Myös muut kolmannet maat, erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat, voivat saada tukea.

2.7 Kaikki sidosryhmät ovat sitä mieltä, ettei uutta ohjelmaa tulisi lykätä ja sen käytännön toteuttaminen tulisi aloittaa vuoden 2014 alussa.

3. Komission ehdotus

3.1 Komission ehdotuksessa kuvataan vuosiksi 2014–2020 ehdotettu ohjelma yksityiskohdittain.

3.2 Siinä asetetaan puitteet, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ja järkeistää perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa, joka on kolmen nykyisen ohjelman seuraaja.

3.3 Ohjelmat ovat a) perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma, b) Daphne III -ohjelma ja c) työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan Progress-ohjelman osa-alueet ”syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus” ja ”sukupuolten tasa-arvo”.

3.4 Vuosina 2007–2013 toteutettavan nykyisen ohjelman vaikutusten arvioinnin seurauksena komissio päätti yhdistää nykyiset kuusi ohjelmaa kahdeksi ohjelmaksi. Näin rahoituslähestymistavasta tulee kattavampi ja ohjelmaa voidaan hallinnoida tehokkaammin.

3.4.1 Ohjelman tavoitteena on tukea sellaisen alueen luomista, missä edistetään ja suojellaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja yksilön oikeuksia.

3.4.2 Ohjelmalla on seuraavat viisi erityistavoitetta:

— edistää unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien käyttöä

— edistää sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuntaa, naisten ja miesten tasa-arvo sekä vammaisten ja vanhusten oikeudet mukaan lukien

— edistää henkilötietojen korkeatasoisen suojan varmistamista

— tehostaa lapsen oikeuksien kunnioittamista

— voimaannuttaa kuluttajia ja yrityksiä käymään kauppaa ja tekemään ostoksia sisämarkkinoilla.

3.5 Ehdotuksessa esitetään väliarvioinnin tulokset yksityiskohtaisesti ja suositellaan parannuksia.

4. Yleistä

4.1 ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittäminen on edelleen yksi Euroopan unionin painopisteistä. Komitea on kuitenkin myös huolissaan siitä, että perusoikeuskirjan täytäntöönpano on vaihtelevaa eri puolilla Euroopan unionia.

4.2 Uudessa ohjelmassa on olennaisesti kyse 439 miljoonan euron rahoituksen järjestämisestä vuosiksi 2014–2020. Summa on hieman pienempi kuin aiemmassa talousarviossa, ja ETSK:n mielestä tämä merkitsee heikennystä Euroopan unionin sitoumukseen parantaa syrjinnästä kärsivien ihmisten asemaa.

4.3 Komitea on huolissaan siitä, että äärisuuntauksien vahvistuminen saattaa haitata perusihmisoikeuksien toteutumista. (2) Tästä syystä on tärkeää, että ryhmille, jotka tekevät työtä tilanteen parantamiseksi, osoitetaan riittävästi resursseja. Vaikka työn jatkamiselle onkin osoitettu määrärahat, komitea on erittäin vahvasti sitä mieltä, että tuki ei yllä tasolle, joka tarvitaan aiemmassa ohjelmassa aloitetun työn jatkuvuuden varmistamiseksi.

4.4 Komitea on huolissaan siitä, että jotkut hankkeen osa-alueet tai haarat saattavat jäädä vähemmälle huomiolle vuotuisten ohjelmien painopisteissä, jotka komissio hyväksyy komission ehdotuksen 8 artiklan mukaisesti. Tilanne voitaisiin korjata varmistamalla, että kaikki työohjelmat saavat riittävästi rahoitusta siihen, että meneillään olevaa työtä voidaan jatkaa.

4.5 Ohjelmia tulisi jatkossakin pitää laajasti esillä, jotta niiden koetaan torjuvan tehokkaasti syrjintää kaikilla kohdealoilla.

4.6 Komitea on huolissaan siitä, että oikeusasioiden pääosastolla ei ilmoituksensa mukaan ole riittävästi tietoa ja että sen valmiudet vaikutusten arvioimiseen ovat siksi heikot.

4.7 Komitea on huolissaan siitä, että kuluttajien oikeuksia koskeva uusi osa-alue voi asettaa ohjelmalle turhia lisäpaineita. Ne liittyvät perusihmisoikeuksia suoraan käsittelevien ohjelmien korvaamiseen ja vaaraan, että arvokasta rahoitusta siirretään pois ihmisoikeus- ja oikeusasioita koskevista ohjelmista.

4.8 Komitea on huolissaan siitä, että ohjelman nimi ei kuvasta ohjelman koko sisältöä. Komitean mukaan erityisesti ”tasa-arvo”-sanan puuttuminen nimestä heikentää yhtäläisiä oikeuksia käsittelevien ohjelmien asemaa.

4.9 ETSK katsoo, että ohjelman tavoitteisiin tulisi lisätä väkivallan ja erityisesti perheväkivallan torjunta.

4.10 Komitea on huolissaan siitä, että kansalaisuuden määritelmä sellaisena kuin se on esitetty yhdessä ohjelman viidestä erityistavoitteesta johtaa siihen, että sellaiset EU:ssa asuvat henkilöt, joilla ei kuitenkaan ole kansalaisuutta, jäävät ohjelman ulkopuolelle. Ohjelman yleistavoitteissa viitataan ”yksilöihin”, mikä on tervetullutta. ETSK toivoo joka tapauksessa tavoitteiden täydentämistä siten, että ohjelmassa varmistetaan kaikkien osallisuus.

4.11 Yleisesti toivotaan, että nykyiset verkostot, jotka antavat tukea ja jakavat tietoa ohjelmasta, eivät saisi joutua muita huonompaan asemaan haettaessa mahdollisuutta osallistua uuteen ohjelmaan. Komitea ymmärtää, että niillä on runsaasti kokemusta työstä ihmisoikeus- ja tasa-arvoasioiden parissa. Komitea hyväksyy myös sen, että verkostojen rooli kaikissa ohjelman osissa tulisi arvioida asianmukaisesti.

4.12 Ohjelman kehittämisessä olisi keskeisellä tavalla otettava huomioon tarve mukauttaa ohjelmia muista kokemuksista (esim. nk. pitkäperjantain sopimus) saatujen opetusten perusteella eli arvioida oikeuksia uudelleen niiden parantamiseksi muuttuvien olosuhteiden mukaan.

4.13 ETSK toteaa, että oikeuksien toteutumisen ja tasa-arvon välillä on aina etsittävä tasapainoa, jotta vallitsevan yhteisön oikeudet tunnustetaan. On myös selvää, että jokaisella tulisi olla oikeus nauttia menettelyistä, joilla varmistetaan, että syrjintää ei missään tilanteessa harjoiteta.

Bryssel 26. huhtikuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 758 final – 2011/0344 COD.

(2) Staffan Nilsson, ”Europe’s snail syndrome”, 10. toukokuuta 2011, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.news.18276.