Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Poikkeustoimenpiteet työllisyyden ja toimeentulon tukemiseksi pandemiakriisin aikana”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 517/03)

Esittelijä: Cinzia DEL RIO

Komitean täysistunnon päätös 26.4.2021 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen jaostossa 7.9.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 22.9.2021 Täysistunnon nro 563 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 211/1/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n strategiaan pandemiakriisin ratkaisemiseksi, jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien palauttamiseksi raiteilleen ja järjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi sekä tuotantojärjestelmän, työllisyyden ja väestön toimeentulon turvaamiseksi.

1.2 ETSK on tyytyväinen eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamiseen. Tämän eurooppalaista solidaarisuutta ilmentävän innovatiivisen rahoitusvälineen avulla tuetaan työpaikkojen säilyttämistä, työntekijöiden toimeentuloa ja yrityksiä, ja se on omiaan edistämään myös EU:n yhtenäisyyttä ja sosioekonomista palautumiskykyä.

1.3 ETSK korostaa SURE-välineen yhteiskunnallista arvoa, sillä välineellä ennakoidaan Next Generation EU -ohjelmassa sovellettavaa mekanismia laskemalla liikkeeseen joukkolainoja, joilla rahoitetaan sosiaalisiin päämääriin tähtääviä aloitteita.

1.4 ETSK pitää myönteisinä SURE-välineeseen liittyviä toimia, joiden kautta on rahoitettu työajan lyhentämisjärjestelyjä, annettu erilaista tulotukea ja tuettu yrityksiä ja avustettu siten neljännestä koko työvoimasta sekä pidetty yllä työpaikkoja ja yritysten tuotantokapasiteettia. Tämä on vaikuttanut myönteisesti talouteen ja työmarkkinoihin. Saaduista tiedoista ei käy kuitenkaan riittävän selvästi ilmi, millaisiin yksittäisiin toimenpiteisiin, miten paljon ja minkä työntekijäryhmien hyväksi rahoitusta on käytetty eri maissa.

1.5 ETSK ehdottaa, että perustetaan SURE-välineen koko käytettävyysajan toimiva seurantakeskus, jonka tehtävänä on tarkkailla ja arvioida rahoitettujen toimenpiteiden vaikutuksia eri maissa ja jonka toimintaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat. Pyrkimyksenä on lisäksi löytää tulevaisuutta ajatellen päteviä malleja työaikojen lyhentämiseksi ja toimeentulon tukemiseksi vastaavissa kriisitilanteissa.

1.6 Talouskriisien aikana päätösten ja valintojen nopeus on ratkaiseva tekijä. ETSK arvostaakin sitä, että Euroopan komissio perusti SURE-tukivälineen joutuisasti ja saattoi neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa päätökseen ripeästi. Tämä osoittaa sen kyvyn reagoida vakavaan kriisiin.

1.7 ETSK suosittaa, että SURE-välineen käyttö nivotaan aktiivisiin työmarkkinapolitiikkatoimiin ja ammatilliseen koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, joiden tavoitteena on luoda pysyviä ja laadukkaita työpaikkoja ja vähentää huonopalkkaista työtä, silpputyötä ja epävakaita työsuhteita, jotka eivät takaa asianmukaista sosiaaliturvaa ja vaikuttavat myös julkisiin sosiaaliturvajärjestelmiin.

1.8 ETSK pitää SURE-tukivälinettä yhtenä välineistä, joiden avulla työnantajia voidaan kannustaa pitämään työntekijät palveluksessaan tuotantotoiminnan vähenemisestä huolimatta. Työehtosopimusten kautta voidaan luoda kannustimia mahdollistaa koulutukseen osallistuminen työajalla. Yritykset voivat näin käyttää osan työtunneista koulutukseen ja päivittää työntekijöidensä osaamista siten, että henkilöstön koulutusajan palkka maksetaan SURE-välineen varoista.

1.9 ETSK korostaa tarvetta määritellä Euroopan unionin sosiaalinen ulottuvuus entistä tarkemmin ja johdonmukaisemmin ja toteuttaa sitä yhä kattavammin ja yhtenäisemmin ja varmistaa samalla Euroopan kansainvälinen kilpailukyky myös vihreän ja digitaalisen siirtymän uusien haasteiden takia ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidyt toimenpiteet, muun muassa toimet ja investoinnit työllisyyden, koulutuksen ja aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen tukemiseksi.

1.10 ETSK kannattaa komission ilmoittamaa vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen keskeyttämistä ja kehottaa siirtymään kohti tarkistettua ja tasapainotettua talouden ohjausjärjestelmää, jolla tähdätään tuottavien investointien edistämiseen. On olennaisen tärkeää auttaa jäsenvaltioita saattamaan julkinen taloutensa kestävälle pohjalle ja vahvistaa näin luottamusta investointeihin.

1.11 ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tuki ja osallistuminen antavat lisäarvoa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoille. Työmarkkinaosapuolten on siksi ratkaisevan tärkeää olla mukana myös SURE-välineestä yhteisrahoitettavissa toimissa, ja tässä tulee hyödyntää myös niiden nimenomaisten alojen työehtosopimusneuvotteluja, joita kriisi on koetellut eniten. On kuitenkin tärkeää, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen on merkityksellistä ja lainmukaista eikä vain muodollista.

1.12 ETSK tunnustaa täysin komission maaliskuussa 2021 antamassa kertomuksessa esille tuomat SURE-välineen myönteiset tulokset ja kannattaa ehdotusta sen vakiinnuttamiseksi tukemaan työntekijöitä ja yrityksiä EU:n integroitumisen ja sosioekonomisen selviytymiskyvyn välineenä nykyisen kaltaisina kriisiaikoina myös ETSK:n ehdottaman SURE-seurantakeskuksen suorittaman seurannan ja arvioinnin pohjalta.

1.13 ETSK suhtautuu myönteisesti komission suositukseen (EU) 2021/402 ( 1 ) EASE-järjestelmästä. Suosituksen strategiana on tähdätä siihen, että pandemian aikana toteutetuista poikkeustoimenpiteistä siirrytään vähitellen uusiin toimenpiteisiin, joilla voidaan taata työllistävä elpyminen. Näitä ovat erityisesti aktiiviset työvoimapolitiikat, kuten haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarkoitetut tilapäiset työhönottokannustimet, täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet sekä yrittäjyyden tukeminen myös yhteisötalouden alalla.

2. Johdanto

2.1 Edelleen jatkuva pandemia on vahingoittanut Euroopan taloutta vakavasti. ETSK suhtautuu myönteisesti taloudellisiin ja sosiaalisiin toimenpiteisiin, joihin EU on ryhtynyt poikkeuksellisin välinein pandemiakriisin vaikutusten lievittämiseksi, sillä ne tarjoavat erinomaisen tilaisuuden uudistaa unionia oikeudenmukaisempaan ja solidaarisempaan suuntaan, kehittää kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta ja myös vastata vihreän ja digitaalisen siirtymän mukanaan tuomiin uusiin haasteisiin. Next Generation EU -välineen lisäksi on toteutettu muun muassa seuraavaa: — kansallisia toimenpiteitä EU:n finanssipoliittisten sääntöjen jouston puitteissa — kansallisia maksuvalmiustukitoimenpiteitä tilapäisten ja joustavien valtiontukisääntöjen nojalla — lisää Euroopan investointipankin (EIP) takaamia yritysluottojärjestelyjä uuden takuurahaston perustamisen avulla — Euroopan vakausmekanismin (EVM) uudistaminen Lissabonin sopimukseen tehdyillä muutoksilla, jotta terveydenhuollon alalla voidaan tarjota luottoja ehdoitta — eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE).

2.2 Käsillä olevassa lausunnossa analysoidaan työttömyyden hillitsemiseksi sekä ihmisten toimeentulon ja yritysten tukemiseksi toteutettujen poikkeustoimenpiteiden vaikutuksia kiinnittäen erityistä huomiota SURE-välineeseen.

2.3 Euroopan eri maissa oli huhtikuussa 2020 yli 50 miljoonaa työntekijää lyhennetyn työajan järjestelyjen ( 2 ) tai vastaavien tilapäistoimenpiteiden piirissä, joilla pyrittiin hoitamaan tarvittavat työajanlyhennykset tai lomautukset. Eurofound on kirjannut yhteensä 500 toimenpidettä, joista useimmat liittyivät yritystukeen (35 prosenttia), tulotukeen (20 prosenttia, työajanlyhennysten lisäksi) ja työpaikkojen turvaamiseen (13 prosenttia) ( 3 ) . Kriisi on vaikuttanut eniten valmistusteollisuuden ja kaupan sekä palvelu-, matkailu- ja kulttuurialan yrityksiin ( 4 )

2.4 Useimmissa Euroopan maissa on käytössä erilaisia lomautusjärjestelyjä tuen myöntämiseksi tekemättömistä työtunneista, ja tämäntyyppisiä järjestelyjä on käytetty talouskriisien aikana työpaikkojen turvaamiseksi eniten, sillä niillä on myönteisiä vaikutuksia sekä työntekijöiden että yritysten kannalta. Euroopan komissio korostaa vuonna 2020 julkaisemassaan SURE-ohjelman esittelyssä, että ”[t]yöajan lyhentämisjärjestelyillä voidaan välttää turhia irtisanomisia ja estää tilapäisen häiriön vakavammat ja pitkäaikaiset kielteiset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja työmarkkinoihin. Tämän ansiosta perheiden toimeentulo säilyy eivätkä yritykset ja koko talous menetä tuotantokykyään ja inhimillistä pääomaansa.” ( 5 )

2.5 Maat, joissa sovellettiin tällaisia järjestelyjä jo aikaisemmin, ovat ryhtyneet lisäksi tilapäistoimenpiteisiin helpottaakseen järjestelyjen piiriin pääsyä ja niiden soveltamiskriteereitä, laajentaakseen niiden kattavuutta ja lisätäkseen taloudellista tukea, mutta maiden välillä on suuria eroja ( 6 )

2.6 Kyseisten toimenpiteiden ansiosta yritykset ovat pystyneet selviytymään taloudellisen toiminnan vähenemisen myötä toteutetuista työajanlyhennyksistä pienin tai olemattomin kustannuksin, mikä on vähentänyt merkittävästi maksuvalmiuspuutteiden vuoksi uhanalaisten työpaikkojen määrää. Tietyt epätyypillisistä työtä tekevät työntekijäryhmät, etenkin tilapäistyöntekijät ja joissakin tapauksissa myös vuokra- ja määräaikaistyöntekijät, ovat jääneet useissa EU-maissa tuen ulkopuolelle. Toisissa maissa julkista tukea on voinut saada myös osa itsenäisistä ammatinharjoittajista ( 7 ) . Maiden välillä on myös kattavuuteen, kohderyhmiin, kestoon yms. liittyviä eroja tuen jakomenettelyissä ja saantikriteereissä ( 8 )

2.7 Työajan lyhentämisjärjestelyt ovat auttaneet estämään työsuhteiden katkeamisen, joka on erittäin kallista yrityksille ja työntekijöille. Tällaiset työpaikkojen säilyttämistä edistävät toimenpiteet vähensivät vuoden 2020 toisella neljänneksellä merkittävästi työpaikkojen menetyksiä OECD-maissa arvioiduista 12 prosentista 4 prosenttiin. EU:ssa niiden työntekijöiden osuus, jotka olivat virallisesti työsuhteessa mutta eivät tehneet yhtään työtuntia, oli saatujen tietojen mukaan vuoden 2020 toisella neljänneksellä 17 prosenttia eli kaksinkertainen verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2019 ( 9 )

2.8 On syytä tarkastella työllisyyskriisin vaikutuksia naisiin ja nuoriin, jotka usein ovat epätyypillisissä työsuhteissa ja tekevät matalapalkkaista työtä ja joiden työsuhteet ovat muita useammin epävakaita eivätkä takaa näin asianmukaista sosiaaliturvaa. Heidän osuutensa kriisin erityisesti koetteleman matkailu-, majoitus- ja ravintola-alan, kulttuuri-, viihde- ja virkistysalan sekä voittoa tavoittelemattomalla sektorilla sosiaalipalveluissa toimivasta työvoimasta on niin ikään erittäin suuri. Taloutta elvytettäessä tuleekin toteuttaa työmarkkinaosapuolten kanssa sovittuja uudistuksia ja erityistoimenpiteitä jo ennen nykyistä kriisiä vallinneen sukupuolten ja myös ikäryhmien epätasa-arvon korjaamiseksi ja käynnistää lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä ( 10 )

2.9 Työajanlyhennyksiin liittyvien tukitoimenpiteiden lisäksi useat maat ovat ryhtyneet suojatoimenpiteisiin, joilla pyritään estämään irtisanomiset lomautusjärjestelyihin julkista tukea saavissa yrityksissä. Tarkoituksena on ehkäistä kriisin aikaisia väärinkäytöksiä ja myös asettaa ehtoja sellaisen jäsenvaltio- ja EU-tason julkisista varoista saatavan avun käytölle, jonka on määrä auttaa ehkäisemään irtisanomisia ja auttaa yrityksiä tilapäisesti siihen saakka, kun talous elpyy. Joissakin maissa irtisanomiskiellosta julkista tukea saavissa yrityksissä määrätään jo työehtosopimuksissa ( 11 )

2.10 Sillä on ollut suuri merkitys, että keskitetyn sopimisen puitteissa on tehty erityisiä sopimuksia ja pöytäkirjoja terveyskriisin torjumisesta ja hoidosta työpaikoilla ja myös lisätty sopimuksiin pandemian aikana erityismääräyksiä, joilla on muutettu työn organisointia ja työehtoja (esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Ruotsissa, Espanjassa, Itävallassa ja Tanskassa). Joissakin maissa on myös tuettu yrityksiä muilla tavoin (lainojen maksun lykkääminen, verojen, vuokrien tai sosiaaliturvamaksujen lykkääminen tai keskeyttäminen), minkä johdosta maksut siirtyvät myöhemmäksi. Tarkoituksena on tukea yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, tai itsenäisiä ammatinharjoittajia työpaikkojen säilyttämiseksi ja lyhyen aikavälin maksuvalmiuden turvaamiseksi.

3. SURE-välineen ominaispiirteet, säännökset ja ensimmäiset tulokset

3.1 Eurooppalainen SURE-tukiväline on tilapäisrahasto, josta myönnetään jäsenvaltioille edullisin ehdoin rahoitustukea lainoina, joiden määrä voi olla enintään 100 miljardia euroa. Tuki on tarkoitettu työttömyyden torjumiseen, työajan lyhentämisjärjestelyihin ja kaikkien työntekijöiden toimeentulon turvaamiseen. Rahasto toimii joulukuun 31. päivään 2022 saakka.

3.2 Euroopan komissio laskee SURE-välineen puitteissa ensimmäistä kertaa liikkeeseen nk. sosiaalivaikutteisia joukkolainoja, jotka takaavat tällaisiin joukkolainoihin sijoittaville, että liikkeelle pannut varat kohdennetaan tosiasiallisesti sosiaalisiin tarkoituksiin. Kysyntä on ollut kymmenen kertaa suurempaa kuin tarjonta ja taannut markkinoilla kilpailukykyisen tuoton.

3.3 Sen jälkeen kun väline otettiin käyttöön, neuvosto on kohdentanut komission ehdotusten perusteella 19 jäsenvaltiolle yli 90 prosenttia kokonaismäärärahoista ( 12 ) . Niistä 15 on käyttänyt varat työajan lyhentämisjärjestelyihin tai vastaaviin toimenpiteisiin ja 14 on rahoittanut myös itsenäisille ammatinharjoittajille suunnattuja tukitoimenpiteitä.

3.4 Eräät maat eivät ole hakeneet rahoitusta SURE-välineestä. Maiden hallitusten esittämät syyt vaihtelevat: joissakin maissa on ollut käytettävissä riittävästi omia varoja työttömyyden kasvusta johtuvien julkisen talouden lisämenojen kattamiseksi ja lisävaroja on voitu hankkia markkinoilta yhtä edullisella korolla, toisissa tapauksissa tähän on päädytty SURE-tuen hakemiseen liittyvien hallinnollisten menettelyjen kustannusten takia, ja eräät maat ovat turvautuneet komission käyttöön ottamiin väliaikaisiin joustotoimenpiteisiin finanssipolitiikan ja valtiontukien alalla ( 13 )

3.5 Komissio arvioi maaliskuussa 2021 julkaisemassaan kertomuksessa ( 14 ) jäsenvaltioiden toimittamien raporttien perusteella, että SURE-välineestä sai vuonna 2020 tukea arviolta 25–30 miljoonaa työntekijää eli neljännes apua saavien jäsenvaltioiden työssäkäyvästä väestöstä. Tuen piirissä oli noin 21,5 miljoonaa työntekijää ja 5 miljoonaa itsenäistä ammatinharjoittajaa. Lisäksi järjestelystä on hyötynyt 1,5–2,5 miljoonaa yritystä eli 12–16 prosenttia apua saavien jäsenvaltioiden yrityksistä ( 15 )

3.6 Kertomuksessa korostetaan, että SURE-välineestä rahoitettavat julkiset tukijärjestelyt pienentävät yritysten työvoimakustannuksia ja tarjoavat kotitalouksien toimeentulon turvaamiseksi vaihtoehtoisen tukimuodon, jonka tulokset ovat parempia kuin perinteisten työttömyyskorvausten. Lisäksi komissio painottaa, että työllisyystukijärjestelyt ovat tehokkaampia maissa, jotka ovat toteuttaneet jo aiemmin kansallisia tukiohjelmia työttömyyden vaikutusten lievittämiseksi.

3.7 Suunnitelluista tukikelpoisiin toimenpiteisiin liittyvistä julkisista menoista oli vuoden 2020 loppuun mennessä toteutunut peräti 80 prosenttia. Lähes kaikki jäsenvaltiot ovat jo käyttäneet tai aikovat käyttää SURE-välineestä myönnetyn avun kokonaisuudessaan.

3.8 Unionin korkean luottoluokituksen ansiosta jäsenvaltiot ovat säästäneet SURE-välineen avulla korkomaksuissa noin 5,8 miljardia euroa siihen verrattuna, että ne olisivat laskeneet itse liikkeeseen valtionvelkaa. Säästöjä kertyy todennäköisesti lisää tulevissa maksuissa.

4. Yleistä

4.1 ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n strategiaan pandemiakriisin ratkaisemiseksi, jäsenvaltioiden talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmien palauttamiseksi raiteilleen, järjestelmien häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi. ETSK katsoo, että strategian avulla Euroopan unionin sosiaalinen ulottuvuus saadaan määriteltyä entistä tarkemmin ja sitä pystytään toteuttamaan yhä kattavammin samalla kun varmistetaan Euroopan kansainvälinen kilpailukyky. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetään tarvittavat toimenpiteet kestävän ja osallistavan kasvun edellyttämien investointien edistämiseksi.

4.2 ETSK on korostanut toistuvasti tarvetta vauhdittaa EU:n taloudellista ja sosiaalista lähentymistä, jotta Euroopan sosiaalisen markkinatalouden kilpailukyky vahvistuisi ja varmistettaisiin, että kaikki kansalaiset voivat käyttää kaikkia oikeuksiaan kaikilta osin, ja edistettäisiin sellaisten työmarkkinoiden luomista, joilla pystytään ottamaan parhaillaan tapahtuvat muutokset huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja vihreän ja digitaalisen siirtymän kanssa johdonmukaisin toimin ja strategioin. Olennaista on, että jäsenvaltiot käyttävät elpymis- ja palautumistukivälineestä saamansa tuen hyödyksi ( 16 )

4.3 On tärkeää edistää kestävien yritysten, myös pk-yritysten ja mikroyritysten kasvua ja tuottavuutta. SURE on yksi välineistä, joiden avulla työnantajia voidaan kannustaa pitämään työntekijät palveluksessaan tuotantotoiminnan vähenemisestä huolimatta. Olisi myös kannustettava sopimaan työehtosopimuksissa uudenlaisista tavoista mukauttaa työaikoja kouluttautumisen mahdollistamiseksi sekä tukemaan yrityksiä työpaikkojen ja osaamisen säilyttämisessä ja tulojen jatkuvuuden turvaamisessa.

4.4 SURE on perustavan tärkeä väline työntekijöiden suojelemiseksi ja pandemian työllisyysjärjestelmälle aiheuttamien vakavien sosioekonomisten seurausten lievittämiseksi. Välineestä nimittäin myönnetään taloudellista tukea jäsenvaltioiden omiin – myös jatkuvia työsuhteita koskeviin – työajan lyhentämisjärjestelyihin ja vastaaviin toimenpiteisiin. Näin sen avulla suojellaan työpaikkoja ja hillitään työttömyyttä sekä työntekijöiden tulonmenetyksiä. Lisäksi välineestä annetaan tukea työttömyyskorvauksista ja sosiaaliturvamaksuista yrityksille koituviin kustannuksiin, jotka katetaan suurelta osin julkisista varoista poikkeustoimenpiteiden puitteissa.

4.5 ETSK arvostaa sitä, että Euroopan komissio laati SURE-tukivälineen perustamista koskevan ehdotuksen ripeästi, ryhtyi viipymättä neuvotteluihin jäsenvaltioiden kanssa ja saattoi ne päätökseen muutamassa viikossa. SURE-tukivälineellä on korostettu työajan lyhentämisjärjestelyjen ja lyhyen aikavälin tulotukijärjestelyjen merkitystä ja kannustettu jäsenvaltioita hyödyntämään tällaisia järjestelyjä. Yksi talouspolitiikan EU-ohjausjakson keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteista on edistää investointeja, joilla tähdätään vakaaseen täystyöllisyyteen ja köyhyyden uusien muotojen torjumiseen, myös sosiaalisesti kestävien rakenneuudistusten avulla.

4.6 ETSK pitää tärkeänä, että EU tarjoaa jäsenvaltioille taloudellista tukea edullisin ehdoin myönnettävien luottojen muodossa, ja on tyytyväinen siihen, että komission liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat ovat nimenomaan sosiaalivaikutteisia joukkolainoja.

4.7 Työajan lyhentämisjärjestelyjen ja erilaisten tulotukien rahoittaminen vaikuttaa myönteisesti koko talouteen, sillä niiden ansiosta työnantajien ja työntekijöiden välinen suhde säilyy, mikä auttaa pitämään yllä työntekijöiden ammattitaitoa ja yritysten tuotantokapasiteettia ja estämään sen, että pandemia vaikuttaisi muulla tavoin kielteisesti ja pysyvästi talouteen ja työmarkkinoihin.

4.8 ETSK katsoo, että SURE-välineen perustaminen on uusi askel kohti EU:n yhteisvastuujärjestelmää, jossa noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, sillä SURE on eräänlainen eurooppalainen turvallinen sijoitusväline, jota voidaan edelleen vahvistaa Next Generation EU -ohjelman varainhankinnassa käytettävillä EU:n joukkolainoilla ( 17 ) . Komitea korostaa, että SURE-välineen merkittävänä hyvänä puolena on, että se osoittaa EU:n kykenevän tarvittaessa luomaan lainanantokapasiteettia ja laskemaan liikkeeseen ”yhteisen turvallisen sijoitusvälineen” yhteisömenetelmää käyttäen sen sijaan, että jouduttaisiin turvautumaan hallitustenvälisiin sopimuksiin, kuten Euroopan vakausmekanismin (EVM) ja Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) yhteydessä.

4.9 ETSK kehottaa tarkistamaan SURE-välineen tuki- ja rahoituksenhakumenettelyjä hallinnollisten menettelyjen ja raportointimekanismien yksinkertaistamiseksi.

4.10 ETSK suosittaa, että SURE-välineen käyttö nivotaan aktiivisiin politiikkatoimiin ja ammatilliseen koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, joista on hyötyä sekä työntekijöille että yrityksille ( 18 ) . Tässä yhteydessä keskustelu kääntyy jälleen siihen, miten työvoimapalveluista saataisiin yhä tehokkaampia myös kriisiaikoina. Kun työaikoja joudutaan lyhentämään vastoin työntekijöiden tahtoa, työntekijöitä olisi kannustettava uudelleenkouluttautumaan tai osallistumaan kursseille, jotka tukevat siirtymistä uuteen, ammattitaitoa vaativaan vakinaiseen työhön. Esimerkit tällaisesta aktiivisesta politiikasta ovat valitettavasti melko vaatimattomia ( 19 )

4.11 ETSK pitää välttämättömänä varmistaa, että eri maissa toteutettavissa SURE-tukivälineeseen liittyvissä toimissa otetaan huomioon kaikki työsuhteiset työntekijät sekä kaikentyyppiset itsenäisen ja epätyypillisen työn muodot, joita tekevät erityisesti nuoret.

4.12 Käytettävissä olevien vähäisten tietojen perusteella EU:n toimielimet tai jäsenvaltiotason viranomaistahot eivät ole kutsuneet työmarkkinaosapuolia aktiivisesti mukaan SURE-välineen käytön kehittämiseen. ETSK kehottaakin luomaan tarvittavan mekanismin näiden tahojen pysyvää kuulemista varten.

4.13 ETSK on tutustunut SURE-tuen piirissä olevista henkilöistä ja yrityksistä laadittuihin arvioihin ( 20 ) mutta toteaa, ettei kyseisistä tiedoista ilmene riittävän hyvin, millaisia yksittäisiä toimenpiteitä eri maat ovat rahoittaneet ja millaisilla summilla tai miten toimenpiteet ovat vaikuttaneet kykyyn vähentää työttömyysriskiä ja turvata ihmisten tulot.

5. Erityistä – Millaisia vaikutuksia on saatu aikaan?

5.1 Pandemiakriisi on koetellut ankarasti EU:n talous-, sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiä, ravistellut ihmisten elämää, vaikuttanut yritysten toimintaan ja lisännyt eriarvoisuutta maiden sisällä ja joiltain osin myös maiden välillä. ETSK korostaakin tarvetta määritellä Euroopan unionin sosiaalinen ulottuvuus entistä tarkemmin ja johdonmukaisemmin ja toteuttaa sitä yhä kattavammin ja yhtenäisemmin ottaen huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa yksilöidyt toimenpiteet niin, että samalla varmistetaan Euroopan kansainvälinen kilpailukyky.

5.2 ETSK on todennut jo aiemmin ( 21 ) , että EU:n talouden ohjausjärjestelmän tarkistamista olisi jatkettava. Näiden ehtojen soveltaminen keskeytettiin vuoteen 2022 asti komission 20. maaliskuuta 2020 antamalla tiedonannolla ( 22 ) . ETSK kannattaa komission tiedonantoa, jossa se ilmoittaa aikomuksestaan päättää vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen tulevasta keskeyttämisestä määrällisiin kriteereihin perustuvan kattavan arvion perusteella. ETSK kehottaakin siirtymään kohti tarkistettua ja tasapainotettua, vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, mieluiten yksinkertaistamalla sääntöjä ja vähentämällä myötäsyklisyyttä pandemian jälkeinen tilanne huomioon ottaen. On olennaisen tärkeää auttaa jäsenvaltioita saattamaan julkinen taloutensa kestävälle pohjalle ja vahvistaa näin luottamusta investointeihin.

5.3 ETSK suhtautuu myönteisesti pandemian vaikutusten torjumiseksi laaditun talous- ja sosiaalipaketin toimenpiteisiin kuuluvan SURE-välineen käyttöönottoon. Kyse on eurooppalaista solidaarisuutta ilmentävästä innovatiivisesta rahoitusvälineestä, jonka puitteissa on Next Generation EU -ohjelmassa sovellettavaa mekanismia ennakoiden laskettu ensimmäistä kertaa liikkeeseen sosiaalivaikutteisia joukkolainoja.

5.4 SURE on toiminut olemassa olevien työpaikkojen suoja- ja turvaverkkona ja auttanut pelastamaan erityyppisiä yrityksiä jäsenvaltioiden ensisijainen suojeluvastuu huomioon ottaen. SURE-tukivälineen puitteissa toteutettujen sosiaalisen suojelun toimenpiteiden lisäksi tarvitaan kuitenkin aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, jotta voidaan luoda laadukkaita ja pysyviä työpaikkoja, mukauttaa osaamista ja vähentää huonopalkkaista työtä, silpputyötä ja epävakaita työsuhteita, jotka eivät takaa asianmukaista sosiaaliturvaa ja vaikuttavat myös julkisiin sosiaaliturvajärjestelmiin.

5.5 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon liittyen annettuun Euroopan komission suositukseen EASE-järjestelmästä. Sen tavoitteena on työllisyyden aktiivinen tukeminen covid-19-kriisin jälkeen. Komitea korostaa suosituksen strategista lähestymistapaa, joka tähtää siihen, että pandemian aikana toteutetuista poikkeustoimenpiteistä siirrytään vähitellen uusiin toimenpiteisiin, joilla voidaan taata etenkin vihreillä ja digitaalisilla aloilla runsaasti työpaikkoja luova elpyminen. Laadukkaiden työpaikkojen luomista ja ammatillisia siirtymiä tukevan tehokkaan politiikan ohelle tarvitaan toimivia työvoimapalveluita, joilla on mahdollisuus antaa työnhakijoille, erityisesti nuorille yrittäjille, naisyrittäjille ja yhteiskunnallisille yrittäjille, räätälöityä tukea.

5.6 ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tuki ja osallistuminen on arvokasta, minkä vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että nämä tahot kutsutaan sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla mukaan SURE-välineestä yhteisrahoitettavia toimia koskeviin keskusteluihin ja neuvotteluihin sekä itse toimiin. Tässä tulee hyödyntää myös niiden nimenomaisten alojen työehtosopimusneuvotteluja, joita kriisi on koetellut eniten. On kuitenkin tärkeää, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen on merkityksellistä ja lainmukaista eikä vain muodollista.

5.7 ETSK pitää tärkeänä korostaa, että SURE-välineen varoja tulee käyttää myös sellaisten työsuojeluun liittyvien ennaltaehkäisy- ja suojatoimien rahoittamiseen, joilla hillitään viruksen leviämistä työpaikoilla. Näin voidaan vähentää kustannuksia, joita yrityksille aiheutuu tuotannon sopeuttamisesta turvallisuuskäytäntöjen mukaiseksi.

5.8 ETSK ehdottaa, että perustetaan SURE-välineen koko käytettävyysajan toimiva seurantakeskus, jonka toimintaan myös työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua aktiivisesti ja jonka tehtävänä on tarkkailla ja arvioida rahoitettujen toimenpiteiden vaikutuksia eri maissa, analysoida kunkin maan parhaita käytäntöjä ja suojelujärjestelyjä ja pyrkiä lisäksi löytämään tulevaisuutta ajatellen päteviä malleja työaikojen lyhentämiseksi ja toimeentulon tukemiseksi vastaavissa kriisitilanteissa.

5.9 ETSK antaa täyden tunnustuksen SURE-välineen myönteisille tuloksille, jotka esitettiin komission maaliskuussa 2021 antamassa kertomuksessa. SURE-ohjelma täyttää väliaikaiset vaatimukset jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotta voidaan auttaa työntekijöitä ja yrityksiä selviämään kriisistä, säilyttää työpaikat ja tasoittaa tietä taloudelliselle ja sosiaaliselle elpymiselle. ETSK kannattaa ehdotusta SURE-välineen vakiinnuttamisesta tukemaan työntekijöitä ja yrityksiä EU:n integroitumisen ja sosioekonomisen selviytymiskyvyn välineenä nykyisen kaltaisina kriisiaikoina myös SURE-seurantakeskuksen suorittaman seurannan ja arvioinnin pohjalta. Ehdotus perustuu keskusteluun, jota Euroopan eri maiden hallitukset, työmarkkinaosapuolet ja talouselämän osapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, yliopistopiirit ja tutkijat sekä komissio itse ovat käyneet ( 23 )

5.10 ETSK kannustaa EU:n toimielimiä ottamaan talouskriisien tapauksessa tehokkaamman tukiroolin sosiaalisissa kysymyksissä ja eritoten sellaisten toimenpiteiden sääntelyssä ja rahoituksessa, joilla tuetaan työntekijöitä ja yrityksiä, edistämällä julkista keskustelua, jotta voitaisiin perustaa pysyvä eurooppalainen työttömyysvakuutusjärjestelmä eri oikeusperustalta. Komitea viittaa tässä myös lausuntoonsa yhteisistä vähimmäisvaatimuksista ( 24 )

Bryssel 22. syyskuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

(2) COVID-19: Implications for employment and working life, Eurofound, maaliskuu 2021.

(3) COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, kesäkuu 2020.

(4) OECD Employment Outlook 2021, luku 2.

(5) COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021.

(6) OECD Employment Outlook 2021, luku 2, kaavio 2.1 ”Job retention schemes in OECD countries”; ks. myös Eurofound.

(7) COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, kesäkuu 2020.

(8) Lähde: OECD, Euroopan ammattiyhdistysinstituutti (ETUI), Euroopan komissio ja Euroopan parlamentin tiedote.

(9) COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, kesäkuu 2020, Eurofoundin kokoamat Eurostatin tiedot.

(10) Euroopan komission ja Eurofoundin analyysit; ks. myös ILO:n ja YK:n tasa-arvojärjestön UN Women yhteiseen ohjelmaan liittyvä, toimintapolitiikan välineeksi tarkoitettu julkaisu Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery, maaliskuu 2021.

(11) ETUI – Policy Brief no 7/2020

(12) COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021. Ajantasaista tietoa jäsenvaltioille osoitetuista varoista on Euroopan komission SURE-sivustossa.

(13) Edellä mainittu Eurofoundin julkaisu (2021), luku 3.

(14) Komission tiedonanto neuvostolle – Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet, COM(2021) 105 final

(15) COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021.

(16) ETSK:n päätöslauselma ”Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto” (kesäkuu 2021) (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 1).

(17) Christina Kattami, Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, ”Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021, julkaisussa Caetano J., Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.

(18) COVID-19: Implications for employment and working life, Eurofound, maaliskuu 2021.

(19) OECD Employment Outlook, luku 2.5 ”Combining job retention policies with job reallocation”, 2021; edellä mainittu Eurofoundin julkaisu, jossa esitellään esimerkkejä eri maiden toteuttamista toimenpiteistä.

(20) COM(2021) 148 final

(21) ETSK:n päätöslauselma ”Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto”, annettu kesäkuussa 2021 pidetyssä täysistunnossa (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 1).

(22) COM(2020) 123 final.

(23) Christina Kattami, Protecting employment in 2021 and beyond: What can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, ”Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021, julkaisussa Caetano J., Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance.; Eurofoundin + OECD:n kertomukset. COVID-19: Implications for employment and working life, Eurofound, maaliskuu 2021. COM(2021) 148 final. SURE: Puolivuotiskatsaus, 22. maaliskuuta 2021; ks. lisäksi Euroopan parlamentin tiedote SURE-välineen täytäntöönpanosta (Briefing – SURE implementation), huhtikuu 2021.

(24) ETSK:n lausunto yhteisistä vähimmäisvaatimuksista (EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme, CEPS, 2017.