[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.2.2006

SEK(2006) 109 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Viro toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema on unionin eri jäsenvaltioissa erilainen ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Viron viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

1. Viro toimitti 1 päivänä joulukuuta 2005 uusimman tarkistetun lähentymisohjelmansa, joka kattaa vuodet 2005–2009[3]. Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietovaatimuksia, jotka on asetettu vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä[4].

2. Alun rohkeat uudistukset ja talouden vakauttamispyrkimykset hyödyttivät Viroa 1990-luvun puoliväliin saakka, mutta Venäjän jouduttua talouskriisiin vuonna 1998 kasvu hidastui vuonna 1999 ja maa kärsi väliaikaisen takaiskun. Rahoitus- ja yrityssektorin kattavat rakenneuudistukset olivat lisänneet talouden kykyä reagoida markkinavoimiin ja kansainvälistä avoimuutta, ja kasvu käynnistyi nopeasti uudelleen vuonna 2000. Kymmenen viime vuoden aikana kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 6 prosenttia eli paljon nopeammin kuin EU:n vuotuinen keskiarvo, joka on 1,7 prosenttia. Eniten talouden tasapainoa on horjuttanut huomattava ulkoinen vaje, joka oli 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004.

3. Tarkistetussa ohjelmassa kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan 6,5 prosenttia vuonna 2005, voimistuvan 6,6 prosenttiin vuonna 2006 ja tasaantuvan 6,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuvuosina 2007–2009. Tarkistetun ohjelman taustalla oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa huomattavan varovaiselta, kun sitä verrataan komission yksiköiden arvioon ja syksyn 2005 talousennusteeseen. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan kokonaistuotannon potentiaalinen kasvu pysyttelisi suhteellisen suurena, joskin se vähenisi hieman keskipitkällä aikavälillä. Koska arviot kokonaistuotannon kasvusta ovat varovaisia, tuotantokuilu säilyy negatiivisena koko ohjelmakauden, kun taas komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan tuotantokuilu on positiivinen vuosina 2005 ja 2006 ja taloudessa on vain vähän käyttämätöntä kapasiteettia vuonna 2007. Työllisyyden odotetaan edelleen kasvavan vahvasti tulevina vuosina. Inflaation odotetaan hidastuvan vuoden 2005 3,5 prosentista 2,6 prosenttiin vuosina 2006 ja 2007 ja pysyttelevän kohtuullisessa 2,7 prosentissa vuosina 2008 ja 2009. Koska YKHI:n tosiasiallinen kasvu oli 4,1 prosenttia vuonna 2005 (mikä heijastaa Viron unioniin liittymisen perusvaikutuksia ja korkeita energianhintoja), vuoden 2006 ennuste vaikuttaa suhteellisen optimistiselta, kun taas vuoden 2007 ennuste vastaa komission talousennustetta. Ulkoisen vajeen arvioidaan supistuvan vuoden 2003 13,4 prosentista 9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Vaikka tämän Viron taloutta vaivanneen huomattavan epätasapainon purkamisessa on auttanut julkisen talouden säännöllinen ylijäämäisyys, ohjelman ennusteiden mukaan tästä lienee vain vähän apua tulevina vuosina. Viro säilytti täydellisen valuuttakurssivakauden ERM II:ssä vuonna 2005 valuuttakatejärjestelmässään, johon se on yksipuolisesti sitoutunut. Viron rahamarkkinoiden ja pankkien antolainauskorot pysyttelivät koko ajan alhaisina ja vakaina vuonna 2005, mikä heijastaa maan rahapoliittisen kehyksen uskottavuutta.

4. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa julkisen talouden strategian, joka esitettiin vuodet 2004–2008 kattavassa lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa. Vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta voidaan todeta, että komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2005 arvioitiin 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi oli asetettu tasapainoinen rahoitusasema. Nopean talouskasvun ja veronkannon tehostumisen ansiosta vuoden 2005 tosiasiallinen ylijäämä onkin paljon suurempi eli noin 2½ prosenttia suhteessa BKT:hen.

5. Viron talousarviokehyksellä tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen kestävän nopean kasvun ja kasvavan työllisyyden oloissa. Tähän pyritään muun muassa edellyttämällä julkisen talouden tasapainoa ja asettamalla nimelliset menokatot valtion menoille. Ohjelmassa pyritään julkisen talouden tasapainoon vuodesta 2007 lähtien sen jälkeen, kun ylijäämä on ohjelmassa esitettyjen arvioiden mukaan ollut 0,3 prosenttia vuonna 2005 ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden ylijäämälle vuosiksi 2005 ja 2006 asetetut tavoitteet ovat hieman edellistä tarkistusta vaativammat mutta heijastavat vain osittain vuoden 2005 odotettua parempaa tulosta. Sekä meno- että tulosuhteen ennakoidaan supistuvan vähitellen ohjelmajaksolla. Kun joulukuun 2005 tarkistusta verrataan edelliseen tarkistukseen, voidaan todeta, että julkisessa taloudessa pyritään edelleen vuotuiseen tasapainoon, mutta makrotalouden skenaario muuttuu aiempaa huomattavasti suotuisammaksi.

6. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan rakenteellinen rahoitusasema (ylijäämä) supistuisi neljän seuraavan vuoden aikana vuoden 2005 noin 0,5 prosentista suhteessa BKT:hen tasapainoiseen rahoitusasemaan vuonna 2009. Tarkistetussa ohjelmassa esitetään vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetuksi keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannekorjattuna ja vailla kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) kunnianhimoisempi, sen saavuttamisen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoitteen asianmukaisuutta arvioitaessa voidaan todeta, että tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; se on myös vaativampi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

7. Julkisen talouden toteutuma voi olla huomattavasti ohjelmassa ennustettua parempi jopa vuoden 2005 jälkeen. Perusteena oleva vuosien 2006–2009 talousennuste on huomattavan varovainen. Viro on lisäksi aiemmin jatkuvasti ylittänyt julkista taloutta koskevat tavoitteet, joten riskitasapainon näkeminen positiivisempana olisi perusteltua.

8. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä varmistamaan sen, että ohjelman mukaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysytään koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa vaativampi, sen saavuttamisen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että julkisen talouden toteutuma on todennäköisesti odotettua parempi vuonna 2005, julkisen talouden ylijäämätavoitteen asettaminen enintään 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 saattaa merkitä myötäsyklisyyden riskiä hyvinä aikoina.

9. Viron bruttovelkasuhde on EU:n alhaisin ja huomattavasti alle perustamissopimuksen viitearvon. Tarkistetun ohjelman ja komission yksiköiden vuosia 2005–2007 koskevan talousennusteen mukaan velkasuhde supistuu entisestään koko ohjelmakauden ajan, ja vuoden 2009 lopulla velan arvioidaan olevan enää 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

10. Viron julkisen talouden kestävyyteen ei näytä liittyvän paljon riskejä, jotka johtuisivat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista. Bruttovelkasuhde on tällä hetkellä hyvin alhainen, ja sen ennustetaan säilyvän 60 prosentin viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Viron strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja johon sisältyy varoja kerryttävä eläkeuudistus, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden näkymiin. Tämänhetkinen ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Koska keskipitkän aikavälin tavoitteena on julkisen talouden säilyttäminen tasapainoisena, julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit säilyvät vähäisinä.

11. Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Erityisesti julkisen talouden huomattava ylijäämä vuonna 2005 on osaltaan auttanut supistamaan ulkoista vajetta merkittävästi, alle 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmakaudella Viron politiikkayhdistelmän kulmakiveksi määritellään varovainen finanssipolitiikka, ja tavoitteena on erityisesti saada ulkoinen vaje supistumaan kestävälle tasolle. Tarkistetussa ohjelmassa myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti pienentämällä julkisen sektorin osuutta taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen.

12. Lokakuun 15 päivänä 2005 toimitetussa Viron kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden kestävyys, ii) kasvua ja työpaikkoja tukeva finanssipolitiikka ja iii) makrotalouden vakauden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelma sisältää erityisesti toimenpiteitä, joilla pyritään saattamaan loppuun vuoden 2002 eläkeuudistus, kiristämään kulutus- ja ympäristöverotusta keventäen samalla työn verotusta ja kohdentamaan talousarviovaroja järjestelmällisesti investointeihin, tutkimuksen ja kehityksen edistämiseen ja ammattikoulutukseen. Näitä toimenpiteitä täydennetään muutoksilla, joita tehdään julkista taloutta koskeviin institutionaalisiin järjestelyihin, sillä eri alojen ministeriöt tuodaan tietotekniikkaperusteisen budjetointijärjestelmän avulla valtiovarainministeriön valvontaan. Lisäksi jatketaan strategisen suunnitteluprosessin virallistamista ja tehostetaan uudella lainsäädännöllä paikallishallinnon varainhoitoa.

Yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla, ja Viron noudattama strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä esitetty arvio ja se seikka, että julkisen talouden toteutuma on vuonna 2005 todennäköisesti huomattavasti ohjelmassa arvioitua parempi, Viron olisi tarkoituksenmukaista pyrkiä suurempaan julkisen talouden ylijäämään vuonna 2006 ja sen jälkeisinä vuosina tukeakseen jatkossakin ulkoisen epätasapainon korjaamista.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

13. Alun rohkeat uudistukset ja talouden vakauttamispyrkimykset hyödyttivät Viroa 1990-luvun puoliväliin saakka, mutta Venäjän jouduttua talouskriisiin vuonna 1998 kasvu hidastui vuonna 1999 ja maa kärsi väliaikaisen takaiskun. Rahoitus- ja yrityssektorin kattavat rakenneuudistukset olivat lisänneet talouden kykyä reagoida markkinavoimiin ja kansainvälistä avoimuutta, ja kasvu käynnistyi nopeasti uudelleen vuonna 2000. Kymmenen viime vuoden aikana kokonaistuotanto on kasvanut vuosittain keskimäärin noin 6 prosenttia eli paljon nopeammin kuin EU:n vuotuinen keskiarvo, joka on 1,7 prosenttia. Eniten talouden tasapainoa on horjuttanut huomattava ulkoinen vaje, joka oli 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Julkisen talouden kehitykselle oli tunnusomaista kaiken kaikkiaan varovainen finanssipolitiikan viritys, joka johti huomattavaan julkisen talouden ylijäämään.

14. Neuvosto hyväksyi 17 päivänä helmikuuta 2005 antamassaan lausunnossa julkisen talouden strategian, joka esitettiin vuodet 2004–2008 kattavassa lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa. Vuoden 2005 talousarvion toteuttamisesta voidaan todeta, että komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2005 arvioitiin 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi oli asetettu tasapainoinen rahoitusasema. Nopean talouskasvun ja veronkannon tehostumisen ansiosta vuoden 2005 tosiasiallinen ylijäämä onkin paljon suurempi eli noin 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen.

15. Neuvosto tutki [14 päivänä helmikuuta 2006] Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2009. Tarkistettu ohjelma vastaa pääpiirteissään mallirakennetta ja tietovaatimuksia, jotka on asetettu vakaus- ja lähentymisohjelmille uusissa käytännesäännöissä [6].

16. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun voimistuvan 6,5 prosentista vuonna 2005 6,6 prosenttiin vuonna 2006 ja tasaantuvan 6,3 prosenttiin ohjelmakauden loppuaikana. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan huomattavan varovaisiin kasvuennusteisiin. Komission yksiköt ovat ohjelman perusteella ja yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti tehneet laskelmia, joiden mukaan kokonaistuotannon potentiaalinen kasvu pysyttelisi suhteellisen suurena, joskin se vähenisi hieman keskipitkällä aikavälillä. Koska arviot kokonaistuotannon kasvusta ovat varovaisia, tuotantokuilu säilyy negatiivisena koko ohjelmakauden, kun taas komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaan tuotantokuilu on positiivinen vuosina 2005 ja 2006. Ohjelman lyhyen aikavälin inflaatioennusteet vaikuttavat myös varsin alhaisilta.

17. Viron keskipitkän aikavälin talousarviokehyksellä tähdätään terveen julkisen talouden ylläpitämiseen kestävän nopean kasvun ja kasvavan työllisyyden oloissa. Ohjelmassa tavoitellaan julkisen talouden tasapainoa vuodesta 2007 lähtien sen jälkeen, kun ylijäämä on ohjelma-arvioiden mukaan ollut 0,3 prosenttia vuonna 2005 ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 suhteessa BKT:hen. Vähäisen korkorasituksen vuoksi perusjäämä on aiempaa hivenen suurempi, mutta tällä ei paljoakaan merkitystä. Julkisen talouden ylijäämälle vuosiksi 2005 ja 2006 asetetut tavoitteet ovat hieman edellistä tarkistusta vaativammat mutta heijastavat vain osittain vuoden 2005 odotettua parempaa tulosta. Vuoden 2005 ylijäämä, joka on lähinnä seurausta voimakkaasta talouskasvusta ja veronkannon tehostumisesta, on noin 2½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhteen ennakoidaan supistuvan vähitellen ohjelmajaksolla. Kun joulukuun 2005 tarkistusta verrataan edelliseen tarkistukseen, voidaan todeta, että julkisessa taloudessa pyritään edelleen vuotuiseen tasapainoon, mutta makrotalouden skenaario muuttuu aiempaa huomattavasti suotuisammaksi.

18. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista julkisen talouden ylijäämää (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan supistettavan ohjelmakauden aikana vuosittain keskimäärin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema ja pyritään säilyttämään rakenteellinen rahoitusasema, joka vastaa ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta koko ohjelmakauden ajan. Koska ohjelmaan sisältyvä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen pitäisi tuottaa riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoitteen asianmukaisuutta arvioitaessa voidaan todeta, että tavoite sijoittuu euroalueen jäsenvaltioille ja valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuville jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; se on myös vaativampi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

19. Julkisen talouden toteutuma voi olla huomattavasti ohjelmassa ennustettua parempi jopa vuoden 2005 jälkeen. Perusteena oleva vuosien 2006–2009 talousennuste on huomattavan varovainen. Viro on lisäksi aiemmin jatkuvasti ylittänyt julkista taloutta koskevat tavoitteet, joten riskitasapainon näkeminen positiivisempana olisi perusteltua.

20. Finanssipoliittinen strategia vaikuttaa riskinarvioinnin perusteella riittävältä, jotta sen avulla voidaan saavuttaa rakenteellinen rahoitusasema, jota voidaan pitää vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti tarkoituksenmukaisena koko ohjelmakauden ajan. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden aikana. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että julkisen talouden toteutuma on todennäköisesti odotettua parempi vuonna 2005, julkisen talouden ylijäämätavoitteen asettaminen enintään 0,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 saattaa merkitä myötäsyklisyyden riskiä hyvinä aikoina.

21. Velan arvioidaan olleen 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopulla eli velkasuhde on merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja täten alhaisin EU:ssa. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

22. Viron julkisen talouden kestävyyteen ei näytä liittyvän paljon riskejä, jotka johtuisivat väestön ikääntymisestä aiheutuvista ennustetuista julkisista menoista. Bruttovelkasuhde on tällä hetkellä hyvin alhainen, ja sen ennustetaan säilyvän 60 prosentin viitearvon alapuolella koko ennustejakson ajan. Viron strategia, jossa kestävyys asetetaan finanssipolitiikassa keskeiseen asemaan ja johon sisältyy varoja kerryttävä eläkeuudistus, vaikuttaa myönteisesti julkisen talouden näkymiin. Tämänhetkinen ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema auttaa rajoittamaan väestön ikääntymisen ennustettuja julkistaloudellisia vaikutuksia. Koska keskipitkän aikavälin tavoitteena on julkisen talouden säilyttäminen tasapainoisena, julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit säilyvät vähäisinä.

23. Julkista taloutta koskevat suunnitellut toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. Erityisesti julkisen talouden huomattava ylijäämä vuonna 2005 on osaltaan auttanut supistamaan ulkoista vajetta merkittävästi, alle 10 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelmakaudella Viron politiikkayhdistelmän kulmakiveksi määritellään varovainen finanssipolitiikka, ja tavoitteena on erityisesti saada ulkoinen vaje supistumaan kestävälle tasolle. Tarkistetussa ohjelmassa myös esitetään toimenpiteitä resurssien kohdentamiseksi kasvuun ja työpaikkojen lisäämiseen erityisesti pienentämällä julkisen sektorin osuutta taloudessa ja siirtämällä verotaakkaa välittömästä välilliseen verotukseen.

24. Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 15 päivänä lokakuuta 2005 toimitetussa Viron kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) julkisen talouden kestävyys, ii) kasvua ja työpaikkoja tukeva finanssipolitiikka ja iii) makrotalouden vakauden varmistaminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen otetaan täysimääräisesti huomioon lähentymisohjelmaan sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkista taloutta koskevat lähentymisohjelman toimenpiteet noudattavat uudistusohjelmassa ennakoituja toimia. Lähentymisohjelma sisältää erityisesti toimenpiteitä, joilla pyritään saattamaan loppuun vuoden 2002 eläkeuudistus, kiristämään kulutus- ja ympäristöverotusta keventäen samalla työn verotusta ja kohdentamaan talousarviovaroja järjestelmällisesti investointeihin, tutkimuksen ja kehityksen edistämiseen ja ammattikoulutukseen. Näitä toimenpiteitä täydennetään muutoksilla, joita tehdään julkista taloutta koskeviin institutionaalisiin järjestelyihin, sillä eri alojen ministeriöt tuodaan tietotekniikkaperusteisen budjetointijärjestelmän avulla valtiovarainministeriön valvontaan. Lisäksi jatketaan strategisen suunnitteluprosessin virallistamista ja tehostetaan uudella lainsäädännöllä paikallishallinnon varainhoitoa.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto toteaa, että yleisesti ottaen julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla ja Viron noudattama strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Neuvosto toteaa kuitenkin, että kun otetaan huomioon, että julkisen talouden toteutuma on vuonna 2005 todennäköisesti huomattavasti ohjelmassa arvioitua parempi, Viron olisi tarkoituksenmukaista pyrkiä suurempaan julkisen talouden ylijäämään vuonna 2006 ja sen jälkeisinä vuosina tukeakseen jatkossakin ulkoisen epätasapainon korjaamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO joulukuu 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |

KOM marraskuu 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO marraskuu 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |

KOM marraskuu 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20041 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | 0,1 | -0,4 | -0,6 | -0,7 | -0,5 | -0,1 |

KOM marraskuu 20053 | -0,2 | 0,5 | 0,1 | -0,1 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20042 | -0,9 | -1,3 | -1,7 | -1,2 | -1,0 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

KOM marraskuu 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |

KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema = Rakenteellinen rahoitusasema4 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

KOM marraskuu 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

Julkisen velan bruttomäärä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |

KOM marraskuu 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Lähentymisohjelman joulukuun 2004 tarkistuksessa keskustellaan kansallisen kuluttajahintainflaation määritelmästä, siinä ei viitata YKHI-inflaatioon. Erot ovat merkityksettömiä. 2 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin. 3 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,2 prosenttia vuonna 2004, 7,1 prosenttia vuonna 2005, 6,7 prosenttia vuonna 2006 ja 6,5 prosenttia vuonna 2007. 4 Koska ohjelmassa ei täsmennetä kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä, suhdannekorjattu rahoitusasema ja rakenteellinen rahoitusasema ovat samat. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[3] Ohjelman englanninkielinen käännös toimitettiin 2 päivänä tammikuuta 2006.

[4] Ohjelmassa esitetään useimmat uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja valinnaiset tiedot.

[5] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Ohjelmassa esitetään useimmat uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja valinnaiset tiedot.