EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 9.11.2011 
SEK(2011) 1318 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
Euroopan unionin tullitoimintaa ja  verotusta kaudella 2014–2020 koskevan 
toimintaohjelman (FISCUS) perustamisesta ja päätös ten N:o 1482/2007/EY ja N:o 
624/2007/EY kumoamisesta 
{KOM(2011) 706 lopullinen} 
{SEK(2011) 1317 lopullinen}  
 
FI 1   FI I OSA: OHJELMAN TULLIA KOSKEVA OSA  
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Maailmantaloudelle on tyypil listä jatkuva muutos, minkä  vuoksi tullivir anomaisten 
ratkottavaksi ilmaantuu koko ajan uusia ongelmia. Tulliliiton ja sitä tukevien välineiden on 
sopeuduttava näihin muutoksiin.  
Ongelma 1:  Kasvavasta kaupasta tulliviranomaisi lle aiheutuva paine sekä hankaluus 
soveltaa tullivalvonnan ja kaupan helpottamisen välisen tasapainon ylläpitämiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä  
Vuoden 2010 puoliväliin tultaessa kansainvälinen kauppa on palannut taantumaa edeltävälle 
tasolle, ja sen odotetaan yhä kasvavan. Tämä näkyy myös lähetysten ja tulli-ilmoitusten 
määrän selkeänä kasvuna . 
Globalisaation vuoksi EU hankkii tuotantopanoksensa yhä useammin muualta maailmasta.  
Uudet liiketoimintamallit, kut en verkkokauppa ja sähköinen liiketoiminta, muuttavat kaupan 
luonnetta ja tekevät liiketoiminna sta entistä monimutkaisempaa. Nämä muutokset edellyttävät 
tullivalvonnalta  asianmukaisia toimenpiteitä .  
Ongelma 2:
 Puutteet taidoissa, osaamisessa, voima varoissa sekä ko kemuksessa ja 
parhaissa työkäytännöissä  
Tulliviranomaiset ovat hengen, terveyden ja ympäristön suojelun  eturintamassa. Näihin 
seikkoihin liittyvien toimien määrä ja merkity s on kasvanut, minkä vuoksi tulliviranomaiset 
joutuvat huolehtimaan asiantuntemusta va ativista ylimääräisistä tehtävistä.  
Myös suuren yleisön turvallisuusvaatimukset ovat moninkertaistuneet. Erilaisten sisäistä 
turvallisuutta koskevien toimintapolitiikkojen seurauksena tullin tehtäväksi jää varsin 
monien turvallisuuteen lii ttyvien toimenpiteiden täytäntöönpano. Tullin huolena on 
useiden eri viranomaisten ja toimielinten kanssa  tehtävän yhteistyön mu tkikkuus ja se, että 
sitä painostetaan hankkimaan ja käy ttämään teknisiä erikoislaitteita.  
Tällä hetkellä tulliviranomaisilta usein puutt uvat näillä molemmilla osa-alueilla taidot, 
voimavarat ja kokemus, joita ne  tarvitsisivat turvallisuuteen  liittyvien toimenpiteiden 
tehokkaaseen toteuttamiseen. 
Ongelma 3:  EU:n turvallisuutta ja vaarattomuu tta koskevien toim intapolitiikkojen 
epäjohdonmukainen ja tehoton soveltaminen  
Käynnissä olevasta nykyaikaistamisesta seuraa , että tulliviranomai set vastaavat EU:n 
turvallisuutta ja vaarattomuutta  koskevan lainsäädännön täytän töönpanosta, vaikkei se ole 
aina suoraan nykyisten toimintatapojen ja menettelyiden mukaista . Tämä hankaloittaa 
täytäntöönpanoa ja tekee toiminnast a epäjohdonmukaista ja tehotonta.  
Ongelma 4:  Epäkohdat EU:n 27 tulliviranomaisen harjoittaman EU-lainsäädännön 
täytäntöönpanon yhtenäisyydessä  
Tullilainsäädännön ja työskentelymenetelmien yhtenäisessä täytäntöönpanossa  on ollut 
vaikeuksia. Kahdenkymmenenseitsemän erillisen prosessin ja menettelytavan olemassaolo 
 
FI 2   FI aiheuttaa usein tehottomuutta ja häiritsee kilpailua. Tämä heikentää unionin taloudellisia 
etuja  ja haittaa yhteiskunnan suojelua . Lainsäädäntötoimilla näihin kysymyksiin on vastattu 
hyväksymällä vuonna 2008 uudistettu  yhteisön tullikoodeksi1 sekä päätös sähköisen 
tulliympäristön käyttöönotosta2. 
Ongelma 5:  Vaikeudet keskenään yhteydessä ol evien tietotekniikkajärjestelmien 
yhdenmukaisessa hyödyntämisessä  
Jäsenvaltioiden viranomaisilla on pääsy koko Euroopan kattavaan, suojattuun, sähköisen 
tulliympäristön tärkeimpiä järjestelmiä tukevaan verkostoon (CCN/CSI3). Tästä huolimatta 
tulliliitolla on ongelmia yhteentoimivuuden ja liia llisen monimutkaisuuden  kanssa. Eri 
jäsenvaltioissa on käytössä erilaiset järjestelmät, joihin yritykset joutuvat tulliasioissa ottamaan yhteyttä. Tämä lisää hallinnollista rasitusta ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Myös tietojen vaihto kolmansien maiden kanssa  edellyttää suojattujen, 
yhdenmukaisten ja koko EU:n kattavien tietote knisten järjestelmien kehittämistä.  
Ongelma 6:
 Eräiden EU-maiden tulliviranomaisille unionin etujen mukaisen politiikan 
täytäntöönpanosta aiheutuva entistä rask aampi ja yhä kestämättömämmäksi käyvä 
rasitus  
Jäsenvaltioille koituu turvallis uuteen liittyvistä valvontatoimista vaihtelevan suuruinen 
rasitus. Erot ovat erityisen suuria, kun kyse on tekniikasta ja infrastruktuurin kapasiteetin 
kasvattamiseen  tehtävistä investoinneista.  
2. TAVOITTEET  
Yleinen tavoite:  tuetaan EU:n tullialaa lisäämällä osa nottajamaiden, niiden tullihallintojen, 
viranomaisten ja muiden asianomaisten  intressitahojen vä listä yhteistyötä. 
Erityistavoitteet:  
1. tuetaan EU:n tullialaa sen tehtävässä helpottaa laillista kauppaa automatisoimalla ja 
nopeuttamalla tullialan prosesseja  (liittyy ongelmiin 1, 3, 4 ja 5) 
2. autetaan EU:n tullialaa vahvistamaan Eu roopan elinkeinoelä män kilpailukykyä ja 
kansalaisten sekä ympärist ön turvallisuuden suojaamista (liittyy ongelmiin 2, 3, 4, 5 
ja 6) 
3. autetaan EU:n tullialaa suojelemaan EU:n  ja jäsenvaltioiden taloudellisia etuja 
(liittyy ongelmiin 4, 5 ja 6) 
4. tuetaan EU:n lainsäädännön ja aloittei den valmistelua, täytäntöönpanoa ja 
soveltamista tavoitteena vahvistaa EU:n  tullialan tehokkuutta, toimivuutta ja 
yhdenmukaisuutta (liittyy ongelmiin 1, 2, 3, 4, 5 ja 6). 
Operatiiviset tavoitteet: 
                                                 
1 Asetus N:o 450/2008/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008 (EUVL L 145, 4.6.2008). 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N: o 70/2008/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2008, 
paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä. 
3 CCN/CSI = yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta. 
 
FI 3   FI 1. tunnistetaan, kehitetään ja sovelletaan  parhaita työskentelytapoja kaikkien 
tullitoiminnan prosessien alalla 
2. tuetaan yleiseurooppalaista sähköistä tulliympäristöä 
3. jaetaan tietoa ja asiantuntemusta tullivalvonnan järjestämisen tukemiseksi 
4. vahvistetaan tullialan yhteistyötä EU:n sisällä ja suhteessa kolmansiin maihin sekä 
yhteistyötä tullialan ja muiden valtion viranomaisten sekä kolmansien osapuolten 
kesken 
5. luodaan yhteistä toimintaa / yhteisiä tiimejä, jotka huolehtivat yhdessä operatiivisista 
erityistehtävistä  
6. tuetaan EU:n tulliliiton uudist amista yhtenäisellä tavalla  
7. seurataan ja huolehditaan, että EU:n lain säädäntö ja toimintapolitiikat ymmärretään 
oikein ja että niitä sovell etaan yhtenäisellä tavalla 
8. vahvistetaan taitoja ja osaamista 9. varmistetaan, että infrastruktuuri kohdenne taan valvonta- ja seurantatehtävien 
näkökulmasta asianmukaisella tavalla. 
2.1. EU:n väliintulo on perusteltua  
Tulliliitto kuuluu EU :n yksinomaiseen toimivaltaan, mi nkä vuoksi jäsenvaltiot ovat tällä 
perusteella sopineet, että tul lialan toimet on suotavinta toteuttaa EU:n tasolla. Yksinomaan 
EU:n lainsäädäntökehyksellä ei voida riit tävästi huolehtia tullili iton asianmukaisesta 
toiminnasta. Tulliohjelmaan kuuluvilla tukitoimenpiteillä  varmistetaan EU:n tullialan 
lainsäädännön  yhdenmukainen  soveltaminen. Monet tullialan toimet ovat myös 
luonteeltaan rajatylittäviä , minkä vuoksi yksittäiset jäsenval tiot eivät kykene huolehtimaan 
niistä tehokkaalla ja tuloksellisella tavalla.  
Tulliliiton rahoituks en pohjana ovat solidaarisuuden ja vastuun jakamisen  perusperiaatteet. 
EU:n puuttumista tarvitaan suojaamaan EU:n  yleistä etua silloin, kun EU:n ”kysyntää” 
(esimerkiksi turvallisuuskysymyksissä) ei py stytä tyydyttämään riittävästi yksittäisen 
jäsenvaltion ”tarjonnalla”. EU:n  tason toimenpiteet näkyvät teknisten valmiuksien 
lisäämiselle  annettavassa yhteisessä rahoituksessa.  
2.2. EU:n tuottama lisäarvo   
Tulli 2013 -ohjelman vahvuuksille rakentuvassa Tu lli 2020 -ohjelma-aloitteessa pääosa EU:n 
tuottamasta lisäarvosta on sellaisissa vaikut uksiltaan Euroopan laajuisissa konkreettisissa 
tuloksissa, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät olisi pystyneet saamaan aikaan yhtä tehokkaasti 
ja tuloksellisesti. Ohjelmalla 
a) lisätään  jäsenvaltioiden tullihallintojen operatiivisen toiminnan tehokkuutta  ja 
saadaan aikaan mittakaavaetuja 
b) tehdään mahdolliseksi EU:n tulliliiton tehokas ja yhtenäinen toiminta  
kehittämällä hallintojen välistä yhteistoimintaa ja luottamusta verkostojen, parhaista toimintatavoista saatavien s ynergioiden sekä voimavaroje n ja alustojen yhdistämisen 
kautta.  
 
FI 4   FI Näin EU:lla on paremmat mahdollisuudet toteuttaa toimenpiteitä  tulliliittoa koskevan 
politiikan tehostamiseksi. 
3. VAIHTOEHDOT  
Vaikutustenarvioinnissa on analysoi tu viisi erilaista vaihtoehtoa. 
3.1. Vaihtoehto 1: Perusskenaario – Tilanteen säilyttäminen ennallaan  
Perusskenaariona on Tulli 2013 -ohjelman jatkaminen  entisellään siten, että rahoituksessa, 
tavoitteissa tai käytettävissä välineissä ei ta pahtuisi muutoksia. Tässä skenaariossa ohjelman 
tukemat toimenpiteet ja välineet olisivat samat kuin ennenkin. 
3.2. Vaihtoehto 2: Lisää tukea uudistetul le tullikoodeksille ja muille EU:n 
lakisääteisille velvoitteille  
Tässä perusskenaariolle perustuvassa vaihtoehdossa 2 vastattaisiin EU:n kehittyvästä 
tulliympäristöstä johtuviin uus iin tarpeisiin. Vaihtoehdossa keskityttäisiin voimakkaammin 
operatiivisten tavoitteiden 2, 4, 5, 6 ja 8 saavuttamiseen. 
Vaihtoehdossa oletetaan, että nykyisiä eurooppalaisia tietojärjestelmiä jatkettaisiin ja uusia 
otettaisiin käyttöön EU:n tullilainsäädännössä määritellyllä tavalla. Tämä tapahtuisi ottamalla 
asteittain käyttöön malli, jossa tietoteknisiä järjestelmiä kehitettäisiin nykyistä enemmän 
yhteistyössä , sekä uudistamalla hallintotapaa,  arkkitehtuuria ja tekniikkaa. 
Vaihtoehdossa otettaisiin käyttöön uusia innovatiivisia yhteisten toimien  työvälineitä, jotta 
tavoitteet saavutetaan paremmin. EU:n sisäistä ja  kansainvälisten toimijoiden kanssa tehtävää 
yhteistyön sujuvuutta parannettaisiin  yhteistä koulutusta lisäämällä ja EU:n 
asiantuntijaryhmiä perustamalla. Tu lli- ja muiden viranomaisten yhteisiä toimia  tuettaisiin, 
jolloin vahvistettaisiin yhteistä riskienhallintaa  muilla kuin verotukseen liittyvillä aloilla.  
Vaihtoehdolla 2 olisi va ihtoehtoon 1 verrattuna enemmän vaikutusta  kaikkien mainittujen 
tavoitteiden tukemiseen, sillä siinä lisättäisiin myös  yhteistyötä  (sekä tietotekniikassa että 
ihmisten välillä ).  
3.3. Vaihtoehto 3: Vaihtoehto 2 sekä rahoit ustukea teknisten valmiuksien lisäämistä 
varten  
Vaihtoehdossa 3 vaihtoehtoon 2 yhdistettäisiin rahoitustukiohjelma , jolloin jäsenvaltiot 
voisivat hakea tukea kaikenlais iin valvontatoimiin tarkoitettu jen laitteiden ja välineiden 
hankintaan. Tavoitteena olisi tekniikan kehittyessä vastata valvonnan nopeuttamista ja sujuvoittamista koskeviin vaatimuksiin. Vaihto ehto tarkoittaisi va ihtoehtoon 2 verrattuna 
merkittävää lisäystä talousarvioon.  
3.4. Vaihtoehto 4: Vaihtoehto 2 sekä mahdo llisimman laajasti jaettu tietotekninen 
toimintaympäristö  
Vaihtoehdossa 4 esitettäisiin entistä laajamittaisemp aa yhteistä toimintaa  Euroopan 
laajuisten tietoteknisten järjestelmien kehitystyössä ja käyttämisessä . Vaihtoehdossa 
tuettaisiin viranomaisia Euroopan laajuisessa sähköisessä tullialan toimintaympäristössä 
tarvittavien sähköisten järjestelmien kehittämise ssä ja käyttöönotossa sekä yrityksiä näihin 
järjestelmiin liittymisessä.  
 
FI 5   FI Vaihtoehtoon 2 verrattuna vaihtoehdossa 4 tullilaitokset voisivat jakaa laajemmin keskenään 
niille yhteisiä edistysaskelia kaikilla toimi nnanaloillaan. Tässä vaihtoehdossa puututtaisiin 
enemmän ongelmiin keskenään yhteydessä olevien tietotekniikkajärjestelmien 
hyödyntämisessä, jolloin tullimenettely jä olisi mahdollista nopeuttaa. 
3.5. Vaihtoehto 5: Ohjelman lopettaminen  
Vaihtoehdossa 5 tulliohjelma lopetettaisiin, jolloin nykyisten ja uusien Euroopan laajuisten 
tietotekniikkajärjestelmien sekä  yhteisten toimien ja koulutuk sen rahoittaminen päättyisi. 
4. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Vaikutusten arvioinnin lähtökohtana on perusskenaario. Kaikki en vaihtoehtoje n ensisijainen 
vaikutus liittyy viranomaisten toimintaan, mutta myös elinkeinoelämään ja kuluttajiin liittyviä 
toissijaisia vaikutuksia mainitaan. 
4.1. Vaihtoehto 1: Perusskenaario – Tilanteen säilyttäminen ennallaan  
Tässä skenaariossa tulliliitto ei kykenisi vast aamaan joustavasti uusiin ongelmiin ja tulevaan 
EU-lainsäädäntöön liittyviin uude nlaisiin täytäntöönpanovaatimuks iin, mistä seuraisi vakavia 
epäkohtia.  
Jos tavoitteet jäävät tarkistamatta ja uude t työkalut sekä lisärahoitus saamatta, 
tulliohjelmalla ei kyetä enää vastaamaan  riittävästi tuleviin ongelmiin . 
Perusskenaariossa ei todennäköise sti jatkossakaan kiinnitettäisi riittävästi huomiota poliittisen 
ympäristön muutokseen, EU:n lainsäädännön  tulkinnassa ja tä ytäntöönpanossa nykyään 
esiintyviin epäkohtiin tai menette lytapojen epäyhtenäisyyteen.  
Perusskenaariossa ei olisi mahdollista omaksua tehokasta lähestymistapaa tietotekniikka-
asioissa, lisätä tullialan yhteistyötä eikä yhdistää voimavaroja, osaamista ja taitoja 
jäsenvaltioiden tukemiseksi niiden operatiivisissa tehtävissä.  
Tullialan kohtaamat ongelmat  todennäköisesti kasvaisivat , jos ohjelma jatkuisi ennallaan. 
Tällä olisi vaikutusta EU:n talousarvioon (taloude llinen vaikutus) ja si itä aiheutuisi vakavaa 
haittaa EU:n ja sen kansalaisten  sekä ympäristön turvallisuudelle. 
4.2. Vaihtoehto 2: Lisää tukea uudistetul le tullikoodeksille ja muille EU:n 
lakisääteisille velvoitteille  
Vaihtoehdossa 2 jäsenvaltioiden tulliviranomaisia tuettaisiin EU:n ja jäsenvaltioiden 
taloudellisten etujen suojaamisessa  entistä vahvemman tullialan yhteistyön avulla. Tullien 
tehokkaalla keräämisellä on välitön vaikut us EU:n talousarvioon ja kansallisiin 
talousarvioihin. Välillisiä vai kutuksia on tulonjakoon sekä julk isten hyödykkeiden tuotantoon.  
Mittakaavaedut, joita saataisiin parantamalla tietoteknisiä järjestelmiä  yhteistyössä , 
vähentäisivät  jäsenvaltioiden hallituksille koituvia kustannuksia . Kun tietotekniikan 
kehittäminen tapahtuisi yhteistyössä, tämä  vaikuttaisi toivotulla tavalla myös kaupan 
toimijoille näkyvän raja pinnan yhdenmukaistamiseen . Laillinen kauppa helpottuisi, kun 
automatisoidut tullimenettelyt ja valvontatoi met nopeutuisivat. Kun hallinnollinen rasitus 
tämän seurauksena kevenisi, heijastuisi tämä m yös taloudellisille toim ijoille ja kuluttajille 
 
FI 6   FI koituviin kustannuksiin. Vahvistuva yhteistyö  edistäisi osaltaan taloudellisten etujen 
suojaamista4. 
Tulliviranomaisten keskinäinen ja muiden viranomaisten kanssa tekemä entistä tiiviimpi 
yhteistyö  tukisi lainsäädännön tehokasta, tulo ksellista ja yhdenmukaista 
täytäntöönpanoa , kun on kyse esimerkiksi EU:n al ueelle tuotavien tuotteiden 
turvallisuudesta tai teollis- ja tekijänoi keuksista. Entistä sujuvammalla yhteistyöllä 
vältettäisiin toimitusketjun suojaamiseen jäävät aukot. Tarkastusten yhteisten 
painopistealueiden  kehittämisellä tuettaisii n asianmukaista EU:n ulkorajasta huolehtimista ja 
samalla autettaisiin suojaamaan kansalaisia ja  ympäristöä kansainvälisen kaupan 
aiheuttamilta riskeiltä . 
Tulliviranomaiset kykenisivät täytäntöön panemaan tehokkaammin  tullialan toimia sekä 
EU:n yhteistyötä ympäristörikosten , laittoman jätteiden tai kemikaalien siirron sekä eläinten 
ja kasvien terveyttä koskevan lainsäädännön aloilla. 
4.3. Vaihtoehto 3: Vaihtoehto 2 sekä rahoit ustukea teknisten valmiuksien lisäämistä 
varten   
Jäsenvaltioiden vahvistuneiden teknisten valmiuksien johdosta valvonta muissa kuin 
veroasioissa kohenisi, jolloin EU:n kansalaiset saisivat parempaa suojaa 
tuoteturvallisuus- ja terveysasioissa . Tässä vaihtoehdossa EU:n ja jäsenvaltioiden 
taloudellisten etujen suojaam inen paranisi entisestään , jolloin yrityksiä haittaava 
kilpailun vääristyminen vähenisi  ja tavaroiden tarkastamine n nopeutuisi ja sujuvoituisi 
koko EU:ssa.  
Valvontavälineiden ja -l aitteistojen hankintaa va rten annettavan tuen jakaantumisen 
vaikutuksilla  on merkitystä, sillä EU:n ulkorajoilla sija itsevat jäsenvaltiot joutuvat tekemään 
muita suurempia investointeja.  
4.4. Vaihtoehto 4: Vaihtoehto 2 sekä mahdo llisimman laajasti yhteiskäytössä oleva 
tietotekninen toimintaympäristö  
Vaihtoehto 4 tuottaisi suurimmat mittakaavaedut , kun tietoteknisiä resursseja 
hyödynnettäisiin täysin integroidulla tavalla. Yhteis iä järjestelmiä käyttävien jäsenvaltioiden 
järjestelmäpäivityksiin tarvitsema työmäärä vä henisi 60–80 % ja tukijä rjestelmiin tarvitsema 
työmäärä 30 %. Niissä jäsenvaltioissa, joissa yhteisiä järjestelmiä ei otettaisi käyttöön, 
järjestelmäpäivityksiin kuluva työmäärä ei vähe nisi, mutta myös niillä tukijärjestelmiin 
kuluva työmäärä vähenisi 30 %5. 
Innovatiivisen tekniikan  käyttöönotto vähentää yritysten kuluja . Kun useammat jäsenvaltiot 
käyttävät samoja tietoteknisiä sovelluksia, tulliprosessit yhtenäistyvät  ja taloudelliset 
toimijat saavat välitöntä hyötyä. 
Tässä vaihtoehdossa uudella ti etoteknisellä toimintaympäri stöllä saatai siin aikaan 
täysimittainen palvelu tulliviranomaisille ja elinkeinoelämälle .  
                                                 
4 Budjettipääosaston aihekohtainen kertomus tullivalvontastrategiasta jäsenvaltioissa perinteisten omien 
varojen tarkastuksen näkökulmasta.  
5 MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation Study Document  (uudistettua 
tullikoodeksia ja sähköistä tulliympäristöä koskeva tietotekninen yleissuunnitelma, iterointi 1, 
yleisarviointitutkimusta käsittelevä asiakirja), s. 53. 
 
FI 7   FI 4.5. Vaihtoehto 5: Ohjelman lopettaminen  
Vaihtoehdolla 5 olisi kielteinen vaikutus  tullihallinnon tehtävään eli EU:n 
tullilainsäädännön täytäntöönpanoon .  
Vaihtoehdossa  petosten torjunta- ja havaitsemisvalmius  vähenisi, ja ajan myötä nämä 
valmiudet heikkenisivät entisestään . EU ja jäsenvaltiot kärsisivät menetyksiä EU:n tullien ja 
maksujen keräämisessä.  
On todennäköistä, että ilman parhaiden toimintatapojen jaka mista, yhteistä koulutusta tai 
ohjeita ja digitoidun tiedon vaih toa tullilainsäädännön tulkinnassa  esiintyvät erot kasvavat. 
Tämän seurauksena kaupan toimijat saisiv at erilaista kohtelua  eikä laitonta kauppaa 
ehkäistäisi riittävästi , millä olisi haitallisia vaikutuksia kilpailukykyyn, kasvuun ja 
työllisyyteen. 
EU:n kuluttajat ja kansalaiset saisivat vähemmän suojaa turvallisuuteen ja 
vaarattomuuteen liittyviltä riskeiltä . Valvonnan normeissa alkaisi esiintyä vaihtelua, ja olisi 
entistä helpompaa etsiä paikka, jossa EU:n alu eelle saapuminen tai sieltä poistuminen olisi 
asianomaisen henkilön tai toimijan kannalta edu llisinta. Valmius torjua rikollista toimintaa 
heikkenisi.  
 
FI 8   FI 5. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Suositeltavin vaihtoehto on vaihtoehto 2, jo ka sopii myös seuraavassa monivuotisessa 
rahoituskehyksessä esitettyihin puitteisiin6. 
 
Vaihtoehdot  Tuloksellisuus tavoitteiden ja  vaikutusten aikaansaamisessa  Tehokkuus  
 
Tavoite 1  
Tavoite 2  
Tavoite 3  
Tavoite 4  
Tavoite 5  
Tavoite 6  
Tavoite 7  
Tavoite 8  
Tavoite 9  
Tulos-
suuntautuneisuus 
 
Tehokkuuden lisääntyminen / solidaarisuus
 
Yhd k i
Vaihtoehto 1 
Perusskenaario  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Vaihtoehto 2 Lisää tukea 
uudistetulle 
tullikoodeksille ja muille EU:n 
lakisääteisille 
velvoitteille
 + ++ 
(innovatiivi-
nen = uudet 
tietotekniset 
järjestelmät + 
yhdessä 
tapahtuva 
kehittäminen)  + ++ +++ 
(innovatiivi
nen = EU:n 
asiantuntija
ryhmät  + + +++ 
(innovatiivi
nen = 
koulutuk-
sen 
vahvistami-
nen) 0 +++ ++ 
Vaihtoehto 3 
Vaihtoehto 2 sekä rahoitustukea 
teknisten 
valmiuksien 
lisäämistä varten + ++ 
(sama kuin 
vaihto-
ehdossa 2)  + ++ +++ 
(sama kuin 
vaihto-
ehdossa 2) + + +++ 
(sama kuin 
vaihto-
ehdossa 2)  +++ 
(uusi) +++ +++ 
(
Vaihtoehto 4 
Vaihtoehto 2 sekä mahdollisimman 
laajasti jaettu 
tietotekninen toimintaympäristö
 + +++ 
(sama kuin 
vaihto-
ehdossa 2 + 
täysimittaine
n jakaminen)  + ++ +++ 
(sama kuin 
vaihto-
ehdossa 2) + + +++ 
(sama kuin 
vaihto-
ehdossa 2)  0 +++ +++ 
Vaihtoehto 5 
Ei ohjelmaa  −−
− −−− −−− −−− −−− −−− −−− −−− 0 ei 
sovellu  VÄHÄI
NEN 
 
                                                 
6 KOM(2011) 500, 29.6.2011, Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio 
 
FI 9   FI II OSA: OHJELMAN VEROTUSTA KOSKEVA 
OSA  
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Kansallisista veroviranomaisista on tuloss a yhä enemmän Euroopan integraatioprosessin 
menestyksen ”uhreja”: toisiaan seuraavat laajen tumiset, sisämarkkinoiden perustaminen sekä 
euroalueella käyttöön otettu eurooppalainen  yhteisvaluutta ovat merkittävästi vähentäneet 
rajatylittävän kaupan riskejä ja kustannuksia. Näin verotusjärjestelmien eroavaisuuksista 
on tullut suhteessa tärkeämpiä . 
Rajatylittävän kaupan eksponentiaalisen kasvun  lisäksi EU:n laajentumiset ja 
27 kansallisen lainsäädännön yhä mutkik kaammat verotusta koskevat säännökset  
tekevät entistä haastavamp aa rajatylittävän kaupan tehokkaasta ja tuloksellisesta 
käsittelemisestä tapauksissa, joissa on sovellettava verolainsäädäntöä. ( Ongelma 1 : EU:n 
vero-oikeuden soveltaminen ja täytänt öönpano toisistaan poikkeavilla tavoilla.)  
Rajatylittävien petosten ehkäiseminen on viime aikoina saavutetusta menestyksestä 
huolimatta yhä tärkeä kysymys. Yleisen käsityks en mukaan petosten määrä kasvaisi nopeasti 
ilman veroviranomaisten koordinoituja toimenpiteitä. ( Ongelma 2 : Riittämätön reagointi 
veropetoksiin ja veronkiertoon.) 
EU:n alueella verotettavia tuotteita koskevaa tietoa ei enää saada sisärajoilla tehtävistä 
tarkastuksista. Tämän vuoksi kansalliset verovira nomaiset tukeutuvat tiet ojen vaihdossa EU:n 
laajuiseen suojattuun tietoverkkoon, jonka  odotetaan edelleen laajenevan paitsi 
sisämarkkinoiden sisällä, myös kolmansien maiden välillä kasvavien kauppavirtojen ja 
lainsäädännössä tapahtuvien muutosten vuoksi. ( Ongelma 3 : Kansallisiin verohallintoihin 
kohdistuva paine vaihtaa yhä enemmän dat aa ja tietoa turvallis esti ja nopeasti.) 
Toimivalla verojärjestelmällä olisi varmistettava kestävät tulot, mutta sillä ei kuitenkaan saisi 
olla kielteisiä vaikutuksia kasvuun ja työpaikko ihin. Nykytilanteessa li ian lukuisat veroesteet 
vaikeuttavat rajatylittävää toimintaa, ja sama lla kansalaisilla on hankalu uksia saada tietoa tai 
hakea verohuojennuksia ulkomaisilta verohallinnoilta7. (Ongelma 4 : Verovelvollisiin ja 
verohallintoihin kohdistuva raskas hallinnollinen rasitus.) 
Tekninen kehitys on muuttanut rajatylittävän  toiminnan perustana olevaa tekniikkaa 
perusteellisesti. Julkishallinnossa tekninen kehitys on kuitenkin yleensä huomattavasti 
hitaampaa kuin yksityisellä sektorill a. Verotusympäristön muutos lisää tehokkaiden ja 
tuloksellisten sähköisten viranomaispalveluiden  tarvetta. ( Ongelma 5 : Julkisen sektorin 
hitaampi tekninen kehitys.) 
2. TAVOITTEET  
Seuraavalle vuosikymmenelle odotettavissa olev ien ongelmien perusteella Fiscalis 2013 
-ohjelman tavoitteet ovat edelleen ajankoht aisia, mutta niitä on kohdistettava uudelleen 
petostentorjuntaan ja verotusympäristön muutoks iin sopeutumiseen. Lisäksi uuteen ohjelmaan 
                                                 
7 Komission tiedonanto Veroesteiden poistaminen unionin kansalaisten rajatylittävältä toiminnalta , 
KOM(2010) 769. 
 
FI 10   FI on lisättävä kaksi uutta tavoitetta: verohallintoje n ja verovelvollisten (niin yksityishenkilöiden 
kuin yritysten) hallinnollisen ra situksen keventäminen sekä ko lmansien maiden ja kolmansien 
osapuolten kanssa tehtävän yhteistyön lisääminen. 
Ohjelman yleisenä tavoitteena on sisämarkki noiden verotusjärjestelmien asianmukaisen 
toiminnan kehittäminen lisäämällä osallistujam aiden, niiden verohallintojen sekä muiden 
asianosaisten välistä yhteistyötä sekä näiden tahojen EU:n veropolitiikalle antamaa tukea. 
Erityistavoitteita (ET) ovat 1) EU:n vero-oikeuden johdonmukaisen soveltamisen ja täytäntöönpanon 
helpottaminen 
2) puitteiden tarjoaminen EU:n veropolitiik an soveltamisen ja täytäntöönpanon 
koordinointia ja johdonmukaisuu tta lisäävälle yhteistyölle 
3) tehokkaan ja tuloksellisen tie tojenvaihdon ja hallinnollisen yhteistyön vahvistaminen 
4) verohallintojen ja verovelvollisten ha llinnollisen rasituksen vähentäminen 
5) kolmansien maiden ja kolmansien osapuolte n kanssa tehtävän yhteistyön lisääminen 
6) verohallintojen hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen ja tehokkuuden 
lisääminen. 
EU:n väliintulo on perusteltua 
Veropolitiikka on politiikanalana edelleen suurek si osaksi kansallisissa käsissä. Ehdotettua 
ohjelmaa ei kuitenkaan voi pitää kansallisen toimivallan piiriin kuuluvana veropoliittisena 
toimenpiteenä. Ohjelmalla pyritään kohentamaan  verohallintojen väli stä yhteistyötä sekä 
tarjoamaan työkaluja, joilla yhteistyötä voidaan tehostaa ja tavoitteet saavuttaa. Ehdotettu 
toimenpide on Euroopan unionin toiminnasta te hdyn sopimuksen 114 artiklan nojalla selvä 
sisämarkkinoita tukeva toimi, jonka avulla  sisämarkkinoiden eri verotusjärjestelmien 
toimintaa voidaan parantaa. 
EU-tason toimintaa kansallisen tason sijasta tarvitaan seuraavista syistä: – Ei riitä, että lainsääd äntöä annetaan Euroopan tasolla ja oletetaan sen 
täytäntöönpanon tapahtuvan ongelmitta ja ongelmatapauksissa pelkän 
jäsenyysvelvoitteiden rikkomist a koskevan menettelyn riittä vän. EU:n ja kansallisen 
vero-oikeuden tehokkaassa täytäntöönpano ssa tarvitaan myös Euroopan tason 
yhteistyötä ja koordinaatiota. Fiscalis-ohj elmilla komissio ja jäsenvaltiot ovat 
rakentaneet vahvan, luottamuksellisen suhtee n, jonka puitteissa opastusta ja ohjausta 
voidaan tarjota.  
– Ilmenneitä haasteita ei voida ratkoa, joll ei komissio omaksu ohjaavaa roolia ja 
jäsenvaltioita kannusteta ka tsomaan oman hallintoalueensa rajoja pidemmälle.  
2.1. EU:n tuottama lisäarvo  
Talouden näkökulmasta EU-tason toiminta on hu omattavasti tehokkaampaa. Kun kansalliset 
tulli- ja verohallinnot kytketään yhteen noin 5 000 yhteyspisteen kautta, varmistetaan tällä, 
 
FI 11   FI että kansalliset hallinnot tarvitsevat keskinäi stä tietojenvaihtoa varten vain yhden 
yhteydenoton 26:n sijasta.   
Muita kulmakiviä ovat toimet, joilla veroal an virkamiehiä saatetaan yhteen vaihtamaan 
parhaita toimintatapoja ja oppimaan toisil taan. Komission on tehokkainta toimia ohjelman 
puitteissa toiminnan  välittäjänä  osanottajamaiden välillä. Näin eri toimien väliset synergiat 
päästään hyödyntämään ja samalla varmistetaan, että  jäsenvaltioiden ei tarvitse kehittää omia 
työkalujaan ja -tapojaan ja et tä EU-tason järjestelmällisestä täytäntöönpanosta ei luovuta.  
Ohjelmaan osallistujat ovat vahvistaneet, että  ilman ohjelman tarjoamia yhteistyöpuitteita ei 
useimpia veroalan yhteistyön edistämisessä vält tämättömiä toimia olisi saatu aikaan lainkaan, 
tai ne olisivat tapahtuneet huomattavasti myöhe mmin ja/tai niiden kustannukset olisivat olleet 
korkeammat ja tulokset heikompia8.  
3. VAIHTOEHTOJEN KUVAUS  
Yleistä poliittista taustaa sekä  veropolitiikan seuraavan vuosi kymmenen haasteita vasten on 
tarkasteltu useita vaihtoehtoisia toimintatapoja.  
3.1. Vaihtoehto 1: Perusskenaario – Tilanteen säilyttäminen ennallaan  
Tämän vaikutustenarvioinnin perusskenaariona on Fiscalis 2013 -ohjelman jatkaminen ilman, 
että sen rahoitusta, tavoitteita tai välineitä  muutettaisiin lainkaan. Tässä vaihtoehdossa 
Fiscalis-ohjelmaa ei mukautettaisi muuttuvaan  taloudelliseen ja tekn iseen ympäristöön eikä 
ohjelmaan otettaisi uusiksi painopisteiksi pe tostentorjuntaa, yritysten ja verohallintojen 
hallinnollisen rasituksen keventämistä tai kolmansien maiden ja kolmansien osapuolten 
kanssa tehtävän yhteistyön lisäämistä.  
Koska ohjelman määrärahat pysyisivät entisellä tasolla, vaihtoehdolla varmistettaisiin vain 
vuoteen 2013 mennessä käyttöön ote ttavien tietoteknisten järj estelmien toiminnan jatkuvuus. 
Vaihtoehdossa reagointia vaativat kysymykset olisi priorisoitava. Perusskenaariossa ei 
vastattaisi väliarvioinnissa es iin tuotuihin parannusehdotuksiin9.  
3.2. Vaihtoehto 2: Perusskenaarion kehittäminen  
Vaihtoehdossa 2 perusskenaariota  jatkettaisiin, mutta erityista voitteita mukaute ttaisiin niin, 
että ohjelmalla pystyttäisiin vastaamaan kaikkiin ongelman kuvauksessa esitettyihin 
haasteisiin.  
Vaihtoehdossa määrärahoja lis ättäisiin vain vähän. Tämän vuoksi reagointia vaativat 
kysymykset olisi vaihtoehdossa priorisoitava ja verohallinnoille an nettaisiin tukea vain 
nykyisen poliittisen kontekstin  puitteissa. Vaihtoehtoon ei kuuluisi mitään uusia 
toimintapolitiikkaa koskevia aloitteita. Poikkeuk sena olisivat mahdollisesti aloitteet, joiden 
vaikutus talousarvioon olisi vähäinen, jolloin ohjelmasta annettaisiin tukea vain muutamille 
yhteisille toimille. Tässä vaihtoehdossa sidosryhmien esiin tuomiin parannusehdotuksiin10 
voitaisiin vastata, koska niiden vaik utus talousarvioon olisi vähäinen.  
                                                 
8 Ramboll: Fiscalis 2013 midterm evaluation  (Fiscalis 2013 -ohjelman väliarviointi), kohdat 396–424. 
9 Ramboll: Fiscalis 2013 -ohjelman väliarviointi, kohdat 268–328. 
10 Katso edellinen alaviite, kohdat 268–328. 
 
FI 12   FI 3.3. Vaihtoehto 3: Kehittäminen ja uus ien toimintapolitiikkojen huomioon 
ottaminen  
Vaihtoehdossa 3 veroalalle sa ataisiin vakaat puitteet uud en vuosikymmenen haasteisiin 
vastaamista varten. Vaihtoehdon 2 toimie n lisäksi tässä vaihtoehdossa yhteistyötä 
laajennettaisiin uusille, toimin tapolitiikan kehityksestä johtuv ille aloille. Määrärahoja olisi 
tässä vaihtoehdossa merkittäväs ti nykyistä ohjelmaa enemmän. Vaihtoehdolla varmistettaisiin 
sekä uusien tietoteknisten järjestelm ien toiminnan jatkuvuus että uusien 
lainsäädäntöaloitteiden mahdollisesti edelly ttämien tietojärjestelmien käyttöönotto.  
3.4. Vaihtoehto 4: Ohjelmaa ei jatketa  
Vaihtoehdossa 4 Fiscalis-ohjelma lopetettais iin. Vuonna 2014 ei käyn nistettäisi seuraavaa 
ohjelmaa. Rahoitusta ei enää olisi s aatavana nykyisten Euroopan laajuisten 
tietotekniikkajärjestelmien y lläpitämiseen eikä yhteisten toimien tai koulutuksen 
käynnistämiseen EU:n verotusjärjestelmien toiminnan tukemista varten.  
4. VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Käytetyt arviointikriteerit ol ivat tehokkuus, tuloksellisuus ja johdonmukaisuus EU:n muiden 
aloitteiden kanssa sekä lisäk si vaihtoehtojen hyväksyttävyys  jäsenvaltioiden näkökulmasta, 
sillä vaihtoehdoilla on välitön vaikutus osanottaja maiden verohallintoihin. Lisäksi tarkasteltiin 
välillisiä vaikutuksia.  
Vaihtoehtojen luonteen vuoksi odot ettavissa ei ole välittömiä ympäristövaikutuksia . 
Välilliset ympäristövaikutukset liittyvät paperille painettavan tiedon ja energian kulutuksen 
vähenemiseen. pieniin ja keskisuuriin yrityksiin  kohdistuva vaikutus liittyy siihen, että nyt 
luodaan tilanne, jossa yrityksille koituvaa ha llinnollista rasitusta on mahdollista vähentää. 
Tällaisena vaikutus on myös välilli nen, ja siihen vaikuttavat myös  muut käynnistävät tekijät.  
Sosiaaliset vaikutukset  ovat myös välillisiä, sillä ohjelmalla luodaan puitteet, joilla 
verohallintoja voidaan auttaa tehostamaan verojen keräämistä. Välillisenä seurauksena on oikeudenmukaisempi tulonjako. Myös tässä suhteessa ohjelma on kuitenkin vain yksi 
kyseisen vaikutukseen joht ava käynnistävä tekijä. 
4.1. Vaihtoehto 1: Perusskenaario  
Vaihtoehdossa 1 ei ole mahdollista puuttua kaikkiin verohallintojen kohtaamiin 
haasteisiin  eikä siihen sisälly keinoja, joilla yhtei styötä voitaisiin kehittää ja verohallintojen 
välistä parhaiden toimintatapojen vaihto a lisätä nykytilanteeseen verrattuna.  
Perusskenaariossa säilyisivät ennallaan ka ikki epäkohdat, joita liittyy jäsenvaltioiden 
toisistaan poikkeaviin veroalan tietojärjes telmien käyttötapoihin, verojen keräämisestä 
aiheutuviin korkeisiin kuluihin tai verovelv ollisille koituvaan raskaaseen hallinnolliseen 
rasitukseen
11.  
Koska määrärahoja ei korotettaisi, perusskenaari ossa verohallinnoille an nettaisiin tukea vain 
nykyisen toimintapolitiikan puitteissa. Tässä vaihtoehdossa jouduttaisiin valitsemaan 
                                                 
11   Ramboll: Fiscalis 2013 -ohjelman väliarviointi, kohta 359. 
 
FI 13   FI reagointia vaativien kys ymysten joukosta ensisijaiset ja jättämään ulkopuolelle kaikki uudet 
toimintapolitiikkaa koskevat aloitteet.  
Vaihtoehdolla varmistettaisiin vain vuoteen 2013  mennessä käyttöön otetta vien tietoteknisten 
järjestelmien toiminnan jatkuvuus, eikä sill ä vähennettäisi veroalan tietojärjestelmien 
käyttöön liittyviä eroja eli järjestelmien l oppukäyttäjille näkyviä eril aisia rajapintoja tai 
eroavaisuuksia järjestelmien toteutuksessa.  
Tässä vaihtoehdossa ei hyödynnettäisi väliarvioinnin12 yhteydessä tehtyjä ehdotuksia, jotka 
koskevat esimerkiksi yhteistyön entistä järjestelmällisempää  lujittamista, eikä siinä 
käytettäisi asiantuntijoita hyväksi tehokkaimma lla mahdollisella tava lla jäsenvaltioiden 
operatiivisella tasolla13. 
4.2. Vaihtoehto 2: Perusskenaarion kehittäminen  
Vaihtoehdossa 2 yhdistettäisiin tehokkuuden para ntaminen ja tavoitte iden laajentaminen, 
jolloin tulevan vuosikymmenen veroyhteistyö saisi uutta puh tia, ja samalla tuettaisiin 
veropolitiikan täytäntöönpanon integroitua koordi naatiota ja johdonmukaistamista. Välineitä 
muuttamalla ja tavoitteita laaj entamalla verohallinnoille an nettaisiin mahdollisuus kohdata 
ongelman määrittelyssä mainitut haasteet.  
Tässä vaihtoehdossa tavoitteet muokattais iin tarpeiden mukaiseksi keskittymällä 
verotusympäristön muutokseen , verohallinnoille ja verovelvollisille koituvan hallinnollisen 
rasituksen keventämiseen14 sekä kolmansien maiden ja kolm ansien osapuolten kanssa 
tehtävän yhteistyön  lujittamiseen.  VIES-järjestelmän internetpalv elusta saatujen kokemusten 
pohjalta tähän vaihtoehtoon li itettäisiin keinoja kevent ää verovelvollisille koituvaa 
hallinnollista rasitusta ja ve rohallinnoille verojen kerääm isestä aiheutuvia kustannuksia. 
Petosten torjuntaa vahvistettais iin luomalla puitteet EU:n veropolitiikan soveltamisen ja 
täytäntöönpanon koordinaation ja yhdenmukais uuden lisäämiselle. Tässä hyödynnettäisiin 
esimerkiksi Eurofiscistä saatuja kokemuksia , minkä seurauksena saattaisi olla uusia 
valvonnan työaloja.  
Perusvaihtoehdon tapaan vaihtoehdossa 2 tal ousarvion määrärahat riittäisivät vain 
verohallinnoille nykyisissä toiminta poliittisissa puitteissa annetta vaan tukeen. Vaihtoehtoon ei 
kuuluisi mitään uusia toimintapolitiikkaa koskevia aloitteita. 
Nykyisten tietoteknisten järjestelmien jatkuvuu s olisi turvattu, ja te kniikan painopistettä 
voitaisiin jossain määrin suunnata uudelleen. Va ihtoehdossa olisi mahdollisuus myös kehittää 
yhteisiä vaatimustasoa koskevia määrittelyjä ja tarjota jaettuja palveluita, jotka saadaan nopeammin käyttöön. Kehittyvän politiikan mahdollisesti edellyttämien uusien, kustannuksiltaan huomattavien tietoteknisten järjes telmien käyttöönotto s iirtyisi joko useilla 
vuosilla eteenpäin tai jäis i kokonaan toteutumatta.  
                                                
 
12 Väliarvioinnin, Fiscalis 2013 -komitean pyöreän pöydän neuvotteluiden sekä kesäkuun työpajan 
yhteydessä tehdyt ehdotukset. 
13 Deloitte: Alternatives for taxation cooperation  (verotusyhteistyön vaihtoehdot), s. 39. 
14 Katso edellinen alaviite, s. 17 ja 18. 
 
FI 14   FI 4.3. Vaihtoehto 3: Kehittäminen ja uus ien toimintapolitiikkojen huomioon 
ottaminen  
Vaihtoehdossa 3 EU:n verohallinnot saisiv at täyden mahdollisuuden tehdä yhteistyötä 
sisämarkkinoiden verotusjärjestelmien toiminnan parantamiseksi ja EU:n veropolitiikan muutosten tukemiseksi. Vaihtoehdossa otettais iin käyttöön tarvittavat tehokkuutta parantavat 
toimet, reagoitaisiin kaikkiin tavoitteisiin ilman priorisoinnin tarvetta ja luotaisiin 
mahdollisuus ottaa mukaan uusia yhteistyöaluei ta nopeammin ja laajemmassa mittakaavassa. 
Tarvittaessa voitaisiin kehittää uusia kehittyvän politiikan edellyttämiä tietoteknisiä järjestelmiä niin nopeasti kuin olisi tarpeen. Aiemmista ohjelmista saatujen kokemusten perusteella vaihtoehdon toimeenpano edellytt äisi perusskenaarioon verrattuna huomattavaa 
määrärahojen lisäystä . Tämän hetken talousvaikeudet,  budjettileikkaukset ja eräistä 
jäsenvaltioista saadut selk eät signaalit huomioon ottaen  vaihtoehdon hyväksyttävyyttä 
pidetään vähäisenä. Vaihtoeh to ei myöskään mahdu Eurooppa  2020 -strategiaa tukevaan 
talousarvioon
15. 
4.4. Vaihtoehto 4: Ohjelmaa ei jatketa  
Vaihtoehdon 4 mukaisessa skenaariossa ohjelma l opetettaisiin, eikä tiet oteknisille työkaluille 
tai yhteisille toimille tai koulutukselle enää anne ttaisi EU-rahoitusta. Veroyhteistyölle koituisi 
huomattavaa haittaa, millä olisi vakavia ki elteisiä vaikutuksia sen tehokkuudelle ja 
tuloksellisuudelle. Jäsenvaltioi den olisi mahdollisesti etsittävä vaihtoehtoja, joilla ohjelman 
puitteissa tehty yhteistyö voitaisiin korvata16. Digitaalisessa m uodossa olevan tiedon 
vaihtaminen veroviranomaisten välillä muuttuisi kalliimmaksi ja hankalammaksi. Yhteisten toimien puuttuessa hyvien toimintatapojen  vaihtamisen ennakoidaan muuttuvan 
hajanaisemmaksi ja kalliimmaksi, ja kun koordino ituja koulutusohjelmia ei ole, samat asiat 
tehdään useaan kertaan. Odotetta vissa olisi, että jäsenvaltio iden verotukseen liittyvissä 
toimissa nyt esiintyvät tehokkuus- ja tuloksellisuuserot kasvaisivat. 
4.5. Ohjelman taloudelliset vaikutukset  
Ohjelmalla on myönteisiä taloudellisia vaikut uksia, koska siinä tuetaan toimintaa, jolla 
pyritään hallinnollisen rasituksen vähentämisee n. Automaation vaikutukset ovat myönteisiä jo 
perusvaihtoehdossa. Vaikutus on voimakkaampi vaihtoehdoissa 2 ja 3, joissa hallinnollisen rasituksen vähentäminen mainitaan erikseen.
  
Ohjelma muodostaa verohallinnoille puitteet, joi ssa verojen keräämistä voidaan parantaa ja 
veropetoksia ja veronk iertoa vähentää. Tuloksena on palv eluiden paraneminen ja sääntöjen 
noudattamisesta aiheutuvien kustannusten alen eminen, mutta myös verohallintojen 
tehokkuuden paraneminen ja tulojen kasvu17. Näiden vaikutusten odot etaan vielä vahvistuvan 
vaihtoehdoissa 2 ja 3, joissa yhtenä painopisteen ä on petosten torjunta. Ohjelmalla poistetaan 
myös verolainsäädännön tulkinnassa esiintyvi ä eroja, jolloin epäreilu kilpailu ja 
verovelvollisille mahdollisesti aiheetta lankeava kaksinkertainen verotus vähenevät. 
                                                 
15 KOM(2011) 500, 29.6.2011. 
16 Deloitte: Analysis of different s cenarios for tax cooperation  (analyysi verotusyhteistyön eri 
skenaarioista), s. 47–52. 
17 Deloitte: Alternatives for taxation cooperation , s. 21 ja 22. 
 
FI 15   FI 4.6. Suositeltavin vaihtoehto  
Yhteenveto eri vaihtoehtojen vaikut uksista tehokkuuden, tuloksellisuuden ja 
hyväksyttävyyden perusteella on esitetty ohessa (Tau lukko 1: Vaihtoehtojen vertailu – 
Yhteenveto). Vaikutusten arvi oinnin perusteella on päädy tty seuraavaan suositukseen: 
Suositeltavin vaihtoehto on vaihtoeh to 2: Perusskenaarion kehittäminen. 
Vaihtoehto 2 on suositeltavin, vaikka se saa heikommat pisteet tehokkuudesta. Jäsenvaltiot 
voivat kuitenkin hyväksyä sen huomattavasti he lpommin. Vaihtoehto sopii seuraavassa 
monivuotisessa rahoituskehykse ssä esitettyihin puitteisiin18. 
                                                 
18 KOM(2011) 500, 29.6.2011, Eurooppa 2020 -s trategiaa tukeva talousarvio . 
 
FI 16   FI Taulukko 1: Vaihtoehtojen vertailu – Yhteenveto 
Vaihtoehdot  Tuloksellisuus ja tarkoituksenmukaisuus  Tehokkuus  Yhdenmukaisuus Muut  Yleisarvio  
  
ET 1 
ET 2 
ET 3 
ET 4 
ET 5 
ET 6 
Tule-vat 
toimintapoli-tiikat  
Tulossuuntautunei-suus 
 
Tehok-kuuden lisääntyminen
 
Yhden-mukai-suus muiden EU:n aloittei-den kanssa
 
Eurooppa 2020 –strate-giaa tukevan talous-arvion mukai-nen 
 
Hyväk-syttä-vyys 
jäsenval-tioiden 
näkökulmasta  
Vaihtoehtojen 
pisteytys  
Vaihtoehto 1:  
Perusskenaario  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Kyllä  KOHTA-
LAINEN  0 
Vaihtoehto 2:  
Perus-
skenaarion 
kehittäminen   ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Kyllä  KORKEA+++ 
= 
SUOSITELTAVIN 
VAIHTOEHTO  
Vaihtoehto 3:  
Kehittäminen ja uusien toiminta-
politiikkojen 
huomioon 
ottaminen 
 +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Ei  VÄHÄI-
NEN ++ 
Vaihtoehto 4:  
Ei ohjelmaa  −− −− −− −− −− −− 0 Ei 
sovellu  VÄHÄI-
NEN VÄHÄI-
NEN Ei sovellu  VÄHÄI-
NEN −− 
 
Merkkien selitys: Vaikutuksen voi makkuus perusskenaarioon verrattuna:  
+++ erittäin myönteinen, ++ melko myönteinen, + myönteinen, 0 sama kuin perusskenaariossa, − kielteinen, −− melko kielteinen, −−− erittäin 
kielteinen 
 
FI 17   FI Lähde: Verotuksen ja tulliliiton pääosasto