Tiivistelmä Pyrkimyksiä vahvistaa entisestään tuomioistuinten riippumattomuuden oikeudellisia takeita Ruotsin oikeuslaitoksessa jatketaan etenkin demokratian lujittamista ja tuomioistuinten riippumattomuutta tutkivan komitean työssä. Kyseinen komitea valvoo myös perustuslain muuttamisprosessia. Tuomareiden turvallisuusselvityksiä koskevaa järjestelmää on myös uudistettu kohdennetusti. Ruotsi on lisäksi toteuttanut tiettyjä toimia oikeuslaitoksen digitalisaation parantamiseksi edelleen etenkin perustamalla uuden digitalisaatiota käsittelevän neuvoston, joka keskittyy rikosoikeudenkäynteihin. Oikeuslaitoksen resurssien riittävyys pitkällä aikavälillä herättää kuitenkin edelleen huolta. Oikeuslaitoksen toiminta on ollut edelleen tehokasta myös covid-19-pandemian mukanaan tuomista haasteista huolimatta. Tuomioistuimille annettiin harkintavalta päättää oman toimintansa jatkumiseen liittyvistä erityistoimenpiteistä. Edellisten vuosien tapaan Ruotsia pidetään yhtenä EU:n ja maailman vähiten korruptoituneista maista. Ruotsin korruptiontorjuntaa koskeva lähestymistapa perustuu läpinäkyvyyteen. Ruotsi hyväksyi vuonna 2020 ensimmäisen strategisen kansallisen toimintasuunnitelmansa korruption torjumiseksi julkishallinnossa. Siinä muun muassa määrätään, että korruptioriskianalyysia on käytettävä järjestelmällisesti virkamiesten korruptioriskejä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi ja riskinhallintakäytäntöjen vahvistamiseksi. Vaikka toimintasuunnitelmaa pidetään tärkeänä askeleena, siitä puuttuvat konkreettiset toimet ja aikataulu niiden toteuttamiselle. Lisäksi toimintasuunnitelmasta kuultiin vain joitain asiaankuuluvia sidosryhmiä. Tämän kertomuksen käsittämällä ajanjaksolla on toteutettu myös muita aloitteita korruption ehkäisemiseksi, kuten pyöröovi-ilmiötä koskevien sääntöjen ulottaminen koskemaan valtiontalouden tarkastusviraston johtavia virkamiehiä. Virkamiehille on myös laadittu uudet ohjeet varallisuuden ilmoittamista varten. Lobbausta ei edelleenkään säännellä lailla, eikä käytössä ole johdonmukaista käytäntöä niistä ilmoittamiseksi, jotka pyrkivät vaikuttamaan tiettyihin lainsäädäntöehdotuksiin (”lainsäädännöllinen jalanjälki”). Ulkomainen lahjonta on edelleen riskialue, jolla syytteitä nostetaan melko harvoin. Tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus Ruotsissa ovat edelleen yleisesti ottaen vankalla pohjalla, mikä johtuu lähinnä sekä perustuslaissa että lainsäädännössä annetuista takeista. Ruotsi on edelleen lujittanut riippumattomuuden oikeudellisia takeita ja kasvattanut Ruotsin lehdistö-, radio- ja tv-viranomaisen (Myndigheten för press, radio och tv) talousarviota. Kuten oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessa 2020 todettiin, hallitus arvioi myös mahdollisuutta antaa tiedotusvälineiden omistuksen läpinäkyvyyttä koskevia erityissäädöksiä, joita ei tällä hetkellä ole. Ruotsi toteuttaa toimia parantaakseen toimittajien suojelua osana parhaillaan tehtävää uudelleentarkastelua, joka koskee yhteiskunnan tiettyjen tärkeiden toimintojen suojelua rikosoikeudellisin keinoin. Toimittajiin erityisesti verkossa kohdistuvat uhkaukset ja häirintä ovat kasvussa. Ruotsi on toteuttanut taloudellisia toimia niiden kielteisten taloudellisten vaikutusten käsittelemiseksi, joita covid-19-pandemialla on ollut tiedotusvälineisiin ja toimittajiin, etenkin freelance-toimittajiin. Koska Ruotsin perustuslaissa ei säädetä poikkeustilasta terveyskriisin yhteydessä, covid-19-pandemiaan liittyviä toimia on toteutettu ensisijaisesti suositusten muodossa. Ruotsi hyväksyi tammikuussa 2021 uuden sääntelykehyksen, jonka ansiosta hallitus voi toteuttaa aiempaa rajoittavampia toimia covid-19-pandemian torjumiseksi. Tämän kehyksen perustuslainmukaisuutta on arvioitu etukäteen, mutta perustuslakivaliokunta on arvostellut kuulemiseen annettua lyhyttä aikaa. Valtiopäiville on esitetty ehdotus kansallisen ihmisoikeusinstituution perustamiseksi kansainvälisten normien mukaisesti. Kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytykset ovat edelleen hyvät, ja hallitus harkitsee toimia, joilla selvennettäisiin kansalaisjärjestöille julkisen rahoituksen saamiseksi asetettavia vaatimuksia.

I.Oikeuslaitos

Ruotsin oikeuslaitos jakautuu kahteen osaan: yleisiin tuomioistuimiin, joihin kuuluu 48 käräjäoikeutta, 6 hovioikeutta ja korkein oikeus, ja hallintotuomioistuimiin, joihin kuuluu 12 lääninoikeutta, 4 kamarioikeutta ja korkein hallinto-oikeus. Tuomioistuinvirasto toimii oikeusministeriön alaisuudessa ja vastaa tuomioistuinten yleisestä hallinnosta, kuten resurssien jaosta, henkilökunnan määrästä ja välineistä. Riippumaton tuomarilautakunta valmistelee kaikki tuomareiden nimittämistä koskevat esitykset, joiden perusteella hallitus nimittää tuomarit. Ruotsin syyttäjälaitos on riippumaton ja hallituksesta erillinen elin. Ruotsi on ryhtynyt toimiin liittyäkseen Euroopan syyttäjänvirastoon. Ruotsin asianajajaliitto on lailla perustettu riippumaton ja itsehallinnollinen liitto. Se vastaa asianajajien ammatillisen toiminnan valvonnasta ja kurinpitotoimien toteuttamisesta jäseniään vastaan.

Riippumattomuus

Oikeuslaitoksen riippumattomuutta pidetään edelleen hyvänä. Kaiken kaikkiaan 71 prosenttia kansalaisista ja yrityksistä katsoo, että tuomioistuinten ja tuomareiden riippumattomuus Ruotsissa on joko ”erittäin hyvä” tai ”melko hyvä” vuonna 2021. Käsitykset oikeuslaitoksen riippumattomuudesta olivat johdonmukaisesti erittäin myönteisiä vuosina 2016–2020. Riippumattomuutta pidetään edelleen erittäin hyvänä vuonna 2021, vaikka sekä kansalaisten että yritysten käsitykset siitä ovatkin jossain määrin huonontuneet vuoteen 2020 verrattuna.

Tuomioistuinten riippumattomuutta tutkivan komitean työ oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevien takeiden vahvistamiseksi etenee. Helmikuussa 2020 perustettu komitea, joka esittelee työnsä tulokset vuonna 2023, tutkii etenkin lainsäädäntökehystä, joka koskee korkeimman oikeuden tuomareiden eläkeikää ja lukumäärää sekä tuomioistuinviraston asemaa ja riippumattomuutta. Se myös tarkastelee, onko perustuslakia tarpeen muuttaa. Tämä kaikkien puolueiden edustajista koostuva komitea on kokoontunut säännöllisesti perustamisestaan lähtien ja tekee vertailevaa tutkimusta oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevista lainsäädäntökehyksistä ja perustuslakiin tehdyistä muutoksista muissa EU:n jäsenvaltioissa. Sen työssä otetaan huomioon asiaa koskevat eurooppalaiset normit. Komitea on kertonut myös aikovansa perustaa yhden tai kaksi ulkoista asiantuntijaryhmää tukemaan sitä tehtäviensä hoidossa. Sidosryhmät ovat pitäneet laajasti myönteisenä tätä työtä, jolla nykyisessä lainsäädäntökehyksessä mahdollisesti olevia haavoittuvuuksia pyritään korjaamaan ennakoivasti. Tuomariyhdistys on etenkin korostanut mahdollisena puutteena nykyistä järjestelmää, jossa hallitus nimittää tuomioistuinviraston ylijohtajan. Se on myös tukenut riippumattoman tuomarineuvoston perustamista, ja tätä vaihtoehtoa komitean on määrä selvittää toimeksiantonsa mukaisesti. Tuomariyhdistys myös katsoo, että tuomareiden palkkojen määrittämistä koskevaan järjestelmään on kiinnitettävä huomiota, vaikka se ei kuulukaan komitean toimeksiantoon. Tuomarit ja tuomioistuinvirasto määrittävät vasta nimitettyjen tuomareiden palkat työehtosopimuksen yhteydessä, ja palkkoja tarkistetaan myöhemmin vuosittain asianomaisen tuomarin ja tuomioistuimen presidentin välisissä neuvotteluissa. Vaikka tämä järjestelmä on ollut käytössä yli 10 vuotta eikä ole yleisesti ottaen aiheuttanut suuria ongelmia, tuomariyhdistyksen mukaan se ei ole riittävän läpinäkyvä ja siitä puuttuvat selkeät kriteerit. Euroopan neuvoston suositusten mukaisesti ammattituomareiden palkkausjärjestelmän keskeiset säännöt olisi vahvistettava lainsäädännössä.

Tuomareiden turvallisuusselvitysjärjestelmään tehdyt muutokset tulivat voimaan. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamiseksi turvasuojelulakiin tehdyissä ja huhtikuussa 2021 voimaan tulleissa muutoksissa täsmennetään, että tuomioistuinten presidenttien turvallisuusselvitykset tekee tuomarilautakunta ja yleisten tuomioistuinten tuomareiden turvallisuusselvitykset tekee asianomainen tuomioistuin. Näiden lainsäädäntömuutosten taustalla oli virkamiesten turvallisuusselvityksiä koskevaan yleiseen järjestelmään vuonna 2019 tehty muutos, jonka myötä hallitus vastasi myös tuomioistuinten presidenttien turvallisuusselvityksistä, jotka kuuluivat aiemmin tuomioistuinviraston vastuulle. Tilanteen ratkaisemiseksi hallitus oli nimittänyt toukokuussa 2019 selvittäjän varmistamaan, että tuomioistuinten ja tuomareiden aseman suojelemiseksi on käytössä asianmukainen järjestelmä. Tutkintaraportin ja kuulemismenettelyn perusteella hallitus esitti turvasuojelulain muuttamiseksi ehdotuksen, jonka valtiopäivät hyväksyi tammikuussa 2021.

Laatu

Oikeuslaitoksen resurssien riittävyys pitkällä aikavälillä on herättänyt edelleen huolta. Sen jälkeen, kun tuomioistuinvirasto oli pyytänyt oikeuslaitoksen vuosien 2021–2023 talousarvion kasvattamista, vuoden 2021 talousarviomäärärahoja lisättiin hieman. Ruotsi on käyttänyt vuodesta 2012 tasaisesti noin 0,27 prosenttia bruttokansantuotteestaan tuomioistuinten toimintaan. Sidosryhmät ja tuomioistuinvirasto ovat tähdentäneet, että resursseja on tarpeen lisätä pitemmällä aikavälillä vuosittaisten lisäysten sijasta, jotta varmistetaan ennakoitavuus ja jotta tuomioistuimet voivat käsitellä rikosoikeudellisten asioiden yhä kasvavaa määrää.

Oikeudenkäytön digitalisointi etenee, ja on perustettu oikeuslaitoksen digitalisointia käsittelevä neuvosto. Tuomioistuinmenettelyissä käytettävää sähköistä viestintää koskevan uuden lainsäädännön tultua voimaan tammikuussa 2021 menettelysäännöt, jotka mahdollistavat digitaalisen teknologian käytön tuomioistuimissa, ovat nyt kaikilta osin käytössä. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa annettuihin tuomioihin ei kuitenkaan ole edelleenkään mahdollista tutustua verkossa, ja niiden koneellista luettavuutta koskevat järjestelyt ovat puutteelliset. Siviili- ja hallinto-oikeudellisissa menettelyissä edelleen olevat puutteet liittyvät mahdollisuuteen tutustua vireillä olevien ja päättyneiden asioiden asiakirja-aineistoihin, kun taas rikosoikeudellisissa menettelyissä digitaalisia välineitä on käytössä vain rajoitetusti. Digitaalisten välineiden tehokkuuden ja käytön parantamiseksi koko oikeusketjussa ja etenkin rikosoikeudellisissa menettelyissä perustettiin syyskuussa 2020 uusi oikeuslaitoksen digitalisointia käsittelevä neuvosto. Se toimii kansallisen rikostenehkäisyneuvoston alaisuudessa ja koostuu 11:n eri viranomaisen johtajista. Neuvosto pyrkii parantamaan tiedonvaihtoa rikosoikeusprosessissa ja on vastuussa yhteisten kehitystoimien yksilöimisestä ja suunnittelusta, vireillä olevien kehitystoimien toteutuksen valvonnasta ja tiedonhallintajärjestelmän kehittämisestä. Hanke toteutetaan useassa vaiheessa siten, että aluksi mahdollistetaan sähköinen tiedonkulku niiden viranomaisten välillä, jotka käsittelevät suurinta määrää rikosasioita. Kaikkien viranomaisten väliset sähköiset yhteydet on tarkoitus ottaa käyttöön vuoteen 2022 mennessä. Neuvosto valmistelee myös oikeuslaitoksen digitalisoimista koskevan uuden strategisen suunnitelman vuodesta 2023 alkaen, koska nykyisen strategian on määrä päättyä vuonna 2022.

Tehokkuus

Oikeuslaitoksen tehokkuus on pysynyt ennallaan, ja vuonna 2020 asioita ratkaistiin edellisiä vuosia enemmän. Asioiden selvitysaste on säilynyt vakaana siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa (97,5 prosenttia) ja parantunut hallinto-oikeudellisissa asioissa (96,8 prosentista vuonna 2018 101,7 prosenttiin vuonna 2019). Asian arvioitu käsittelyaika on pysynyt lyhyenä sekä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa että hallinto-oikeudellisissa asioissa vuonna 2019, vaikka käsiteltäväksi tulevien hallinto-oikeudellisten asioiden määrä onkin kasvanut entisestään. Kansalliset tiedot osoittavat, että samalla kun käsiteltäväksi tulevien asioiden määrä kasvoi vuonna 2020, ratkaistujen asioiden määrä kasvoi vieläkin enemmän. Vuonna 2020 asioita ratkaistiinkin noin 8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2019. Tuomioistuinviraston mukaan tämä johtuu muun muassa siitä, että asioiden, jotka eivät ole erityisen monimutkaisia, käsittely on usein voitu päättää kirjallisessa menettelyssä, samalla kun monimutkaisempien asioiden käsittelyä on lykätty. Tuomioistuinten toiminta on yleisesti ottaen jatkunut covid-19-pandemian aikana ja sitä koskevista konkreettisista toimista päättäminen jätettiin tuomioistuinten harkintavaltaan, joten pandemia on vaikuttanut vain hieman lykättyjen istuntojen määrään (21,9 prosenttia vuonna 2020, kun vuosien 2017–2019 keskiarvo oli 20,3 prosenttia).

II.Korruptiontorjunnan kehys

Ruotsilla on suurelta osin käytössä oikeudellinen ja institutionaalinen kehys korruption torjumiseksi ja ehkäisemiseksi. Hallitus on hyväksynyt laatuaan ensimmäisen kansallisen toimintasuunnitelman vuosiksi 2021–2023 torjuakseen korruptiota keskushallinnossa. Kansallinen korruptiontorjuntayksikkö on Ruotsin syyttäjälaitokseen kuuluva erikoisyksikkö, joka vastaa kaikista korruptioon ja lahjontaan, myös ulkomaiseen lahjontaan, liittyvistä rikostutkinnoista. Poliisin kansallisen korruptiontorjuntayksikön, joka on osa Ruotsin poliisiviranomaista, tehtävä on sekä tutkia korruptiorikoksia että ehkäistä korruptiota tukemalla eri viranomaisia korruptionvastaisten politiikkojen laadinnassa. Oikeusministeriön alaisuudessa toimivan Ruotsin talousrikosviraston tehtävänä on tutkia vakavia talousrikoksia, nostaa niistä syytteitä ja periä takaisin rikoshyöty. Muut virastot, kuten valtiontalouden tarkastusvirasto, kilpailuvirasto, rikostenehkäisyneuvosto ja Ruotsin poliisin rahanpesun selvittelykeskus, vastaavat korruption ehkäisemisestä ja tutkinnasta sekä rikosteknisestä ja tilintarkastuksen asiantuntemuksesta.

Asiantuntijoiden ja yritysjohtajien käsityksen mukaan Ruotsi on yksi maailman vähiten korruptoituneista maista. Transparency Internationalin vuoden 2020 korruptioindeksissä Ruotsi sai 85/100 pistettä ja sijoittui 2. sijalle Euroopan unionissa ja 3. sijalle maailmanlaajuisesti. Käsitys korruptiosta on säilynyt verrattain samana viimeisten viiden vuoden aikana .