Virallinen lehti nro C 304 , 06/10/1997 s. 0134



A4-0245/97 Päätöslauselma Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljännestä vuosittaisesta kertomuksesta (1996) (C4-0292/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljännen vuosittaisen kertomuksen (1996) (C4-0292/97), - ottaa huomioon 24. toukokuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta «Euroopan pk-yritysten seurantakeskus - komission huomiot kolmannesta vuosittaisesta kertomuksesta» (1995) ((EYVL C 166, 10.6.1996, s. 238)), - ottaa huomioon 17. maaliskuuta 1995 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi monivuotisesta toimintaohjelmasta (1994 - 1996) osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhteisöjen ja säätiöiden suhteen yhteisössä ((EYVL C 89, 10.4.1995, s. 202)), - muistuttaa mieliin aikaisemmat päätöslauselmansa politiikoista pk-yritysten hyväksi, ja erityisesti seuraavat 24. huhtikuuta 1997 antamansa päätöslauselmat komission tiedonannoista ja ehdotuksesta: . Käsityöläisalat ja pienyritykset, Euroopan kasvun ja työllisyyden avaimet ((EYVL C 150, 19.5.1997, s. 44)), . Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi ((EYVL C 150, 19.5.1997, s. 47)), . Pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittaminen ((EYVL C 150, 19.5.1997, s. 50)), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0245/97), A. ottaa huomioon, että vuonna 1995 16,5 miljoonasta muualla kuin alkutuotannossa toimivista pienyrityksistä 99,8 % oli pieniä tai keskisuuria yrityksiä, ja että 92,8 % oli erittäin pieniä yrityksiä, B. ottaa huomioon, että yritysten keskimäärin työllistämien työntekijöiden lukumäärä laski vuoden 1992 seitsemästä kuuteen vuonna 1995, mikä johtui työpaikkojen vähenemisestä suurissa yrityksissä, C. ottaa huomioon, että vuosittaisen kertomuksen tietojen mukaan pk-yritykset ovat suuryrityksiä vähemmän alttiita taloudellisten suhdanteiden vaihteluille, D. ottaa huomioon, että järkevä johtaminen on avaintekijä pk-yritysten menestymisessä ja että johtotaidon ja markkinointikyvyn heikkous ovat valitettavan usein luonteenomaista käsityöläisaloille, E. ottaa huomioon, että omistuksen siirtäminen on muodostumassa tärkeäksi tekijäksi, koska kolmannes pienyrittäjistä on vähintään 50-vuotiaita tai sitä vanhempia, F. ottaa huomioon, että yritystoiminnan lopettaminen - mikä voitaisiin välttää - uhkaa noin 1,5 miljoonaa eurooppalaista pienyritystä ja että 6,3 miljoonaa työpaikkaa on vaarassa, jos omistuksen siirtämisen kysymys jatkuvasti jätetään vaille huomiota, G. ottaa huomioon, että 20 - 30 prosentissa kaikista kahdentoista EU-maan (1993) yrityksistä on naisjohtaja, ottaa huomioon että naiset perustavat 25 - 30 % kaikista uusista yrityksistä, H. ottaa huomioon, että naiset toimivat yrittäjänä toimivan miehensä merkittävänä tukena 60 - 80 prosentissa kaikista pk-yrityksistä, I. ottaa huomioon, että osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhteisöjen ja säätiöiden osuus yksityisyrityksistä on vähintään 6,5 %, ja että niiden osuus yksityisyritysten työllistävästä vaikutuksesta on arviolta 5,3 %; 1. Pitää Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljättä vuosittaista kertomusta vuodelta 1996 myönteisenä, informatiivisena ja laajana kertomuksena, joka kuvaa pyrkimyksiä, käytäntöjä ja kehitystä Euroopan unionissa, Islannissa, Liechtensteinissa, Norjassa ja Sveitsissä; 2. Pitää myönteisenä sitä, että neljänteen vuosittaiseen kertomukseen on sisällytetty perusteelliset tutkimukset tähän asti laiminlyödyistä aiheista «Naiset ja pk-yritykset» ja «Osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt ja voittoa tuottamattomat yhteisöt ja säätiöt»; 3. Huomauttaa, että naispuoliset yrittäjät edelleen kohtaavat monia erityisesti pääomaan ja rahoitukseen liittyviä ongelmia, koska - vuosittaisen kertomuksen mukaan - pankit usein pitävät naisia rahoituksen kannalta riskitekijöinä, ja vaatii toimia tämän tilanteen parantamiseksi ja asennemuutoksen aikaansaamiseksi; 4. Suosittelee, että jäsenvaltiot järjestävät yhteistyössä naisjärjestöjen, itsenäisten ammatinharjoittajien, yksityisyrittäjien sekä pk-yritysten kanssa kampanjoita tietojen antamiseksi naisyrittäjille ja heidän puolisoilleen heidän oikeudellisesta asemastaan ja kaikista mahdollisista yhtiöoikeuteen, avioliitto-oikeuteen ja perintöoikeuteen perustuvista vapaaehtoisista järjestelyistä, jotka voivat parantaa heidän oikeusasemaansa; 5. Toteaa huolestuneena, että yrittäjän tukena olevan puolison suurimpia ongelmia ovat edelleen hänen sosiaaliturvansa ja oikeudellinen asemansa, ja vaatii avioliitto- ja rahoituslainsäädännön muuttamista, avioliittolainsäädännön ja yhtiölainsäädännön keskinäistä yhteensovittamista sekä asianmukaisten sosiaaliturvamääräysten käyttöönottoa; 6. Vaatii, että eurooppalaisten osuuskuntien ohjesääntö on lopultakin vahvistettava, sillä sen viivyttäminen muodostaa huomattavan esteen yhtenäismarkkinoilla toimivien osuuskuntien rajat ylittävälle toiminnalle; 7. Muistuttaa komissiota siitä, että eurooppalaisten yritysten ohjesääntö on edelleen hyväksymättä, ja pyytää sitä tutkimaan, missä määrin eurooppalaisen yrityksen muoto voisi tarjota ratkaisun yrityksille, jotka haluavat tehdä perusteellisempaa yhteistyötä kuin nykyään on mahdollista eurooppalaisen taloudellisen yhteenliittymän pohjalta; 8. Katsoo, että osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhteisöt ja säätiöt edistävät taloudellista kasvua ja työllisyyttä ja vaatii osuuskuntien kehityskeskusten kaltaisten rakenteiden luomista vastaamaan yrityssuunnittelun, koulutuksen ja rahoituksen haasteisiin, sillä niiden avulla lisätään edellä mainittua myönteistä vaikutusta; 9. Pitää valitettavana, että yhteisön osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhteisöjen ja säätiöiden monivuotinen ohjelma (1994 - 1996) jäi hyväksymättä, ja että komissio on nyt aikeissa peruuttaa koko ohjelman; 10. Katsoo, että osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhteisöjä ja säätiöitä koskevien tilastotietojen heikkous selvästi osoittaa, että näitä aloja on edelleen tutkittava ja vaatii komissiota ja neuvostoa parantamaan toimia tällä alalla; 11. Katsoo, että omistuksen siirtämisen yhteydessä on entistä aktiivisemmin otettava huomioon mahdollisuus siirtää yritys työntekijöiden omistukseen esimerkiksi osakkeenomistuksen ja yhteisomistuksen kautta; 12. Ottaa huomioon, että perintöverojen ja lahjaverojen korkea taso on tärkeä omistuksen siirtämistä estävä tekijä, ja kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan näiden verojen alentamista tai poistamista siellä missä se näyttää asianmukaiselta; 13. Kehottaa kaikkia asianomaisia instituutioita lisäämään yrittäjien tietoisuutta omistuksen siirtämisen valmistelun merkityksestä, tapahtui se sitten koulutuksen tai parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihdon avulla; 14. Toteaa, että liikkeenjohtotaito on pk-yritysten ja käsityöläisalan menestymisen kannalta ratkaisevassa asemassa ja vaatii peruskoulutuksen ja jatkokoulutuksen parantamista ja oppisopimuskoulutuksen yhtenäistämistä Euroopan unionissa; 15. Toteaa, että rahoituksen osalta Yhdysvalloissa käytetty keskinäisten takuujärjestelyjen ja lainatakuujärjestelyjen arvopaperistaminen voi merkittävällä tavalla vähentää pk-yritysten rahoituskysymyksissä kohtaaman syrjinnän vaikutuksia; 16. Valittaa sitä, että neuvosto on toistaiseksi keskeyttänyt Elise-ohjelman toimeenpanon; 17. Huomauttaa, että pk-yritysten kansainvälistymisen kannalta alkuvaiheen lainajärjestelyjen ja takuujärjestelyjen saatavuus sekä suoja kaupallisia ja poliittisia riskejä vastaan ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa samoin kuin johdon kouluttaminen, tiedonsaanti ja teollisten verkostojen yhteistyö; 18. Toteaa, että pienyritysten liikevoittoon kohdistuvan yhtiöveron alentaminen voi olla työllisyyden edistämisen kannalta tehokas väline, koska useissa jäsenvaltioissa on yritysverojärjestelmä, joka omaan yritykseen tehtävien investointien sijasta suosii sen ulkopuolelle tehtäviä investointeja, mikä luonnollisesti estää kasvun sellaisissa yrityksissä, joilla on kasvupotentiaalia; 19. Toteaa, että suuyritysten ja pk-yritysten paikalliset kumppanuudet, joita esiintyy pääasiassa tehdasteollisuudessa, antavat pk-yrityksille etuoikeuden päästä osallisiksi strategisista resursseista, minkä lisäksi niillä on todella myönteinen ja edistävä vaikutus työllisyyden kasvuun; 20. Toivoo, että Euroopan pk-yritysten seurantakeskus voi jatkaa toimintaansa mahdollisimman tehokkaasti ja säännöllisesti, erityisesti sen vuoksi, että sen vuosittainen kertomus nykyään tunnustetaan pk-yrityksiä koskevien tietojen lähteeksi laajoissa tieteellisissä ja taloudellisissa piireissä; 21. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille.