Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 194/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”SZEGEDI TÜKÖRPONTY”

EU-nro: PGI-HU-02491 – 6. maaliskuuta 2019

SAN ( ) SMM (X)

1. Nimi (Nimet)

”Szegedi tükörponty”

2. Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Unkari

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.7: Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Maantieteellinen merkintä ”Szegedi tükörponty” viittaa Unkarin valtion tunnustaman karppilajin ”Szegedin karppi” viljeltyihin, eläviin kaloihin ja sen puhdistettuun, fileoituun lihaan.

Kala on väriltään vihertävänruskea, sen vatsa on keltainen, ja sillä on heijastavat pyörösuomut. Sen kylkiviiva on säännöllinen, ja sillä on korkea selkä. Sen vartalon pituuden ja korkeuden suhde (profiili-indeksi) on 2,3–2,4. Kaloja myydään niiden kuoriutumisesta lukien kolmantena kesänä, jolloin niiden paino on 1 800 – 2 400 g.

”Szegedi tükörponty” -karpin liha on mureaa, punertavaa ja maukasta, siinä on tuore aromi eikä sivumakuja. Se sisältää runsaasti proteiinia (yli 19 %) ja vähän rasvaa (alle 10 %).

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Kalan pääasiallinen ravinnonlähde ovat lammikoissa olevat luonnolliset organismit (plankton, madot ja hyönteisten toukat). Muuta ravintoa (rehu, maissi, vehnä), jonka tärkkelyspitoisuus on 2,5–3,0 painokiloa kohti, käytetään täydentämään tarjolla olevaa luonnollista ravintoa kalan iästä riippuen. Rehu ei saa sisältää muuntogeenisiä organismeja.

Kaloja ruokitaan niiden ruokahalun mukaan kesäkuun loppuun asti. Sen jälkeen rehun käytöstä kussakin lammikossa päätetään koekalastukseen perustuvan arvioinnin pohjalta.

Ruokkimiseen käytettyä täydennysrehua (rehuvilja, kaupallinen tiiviste, rehuseos ja muut rehut) ei ole saatavilla rajatulla maantieteellisellä alueella, minkä vuoksi sitä hankitaan alueen ulkopuolelta.

Luonnollisten ravinnonlähteiden lisäksi eri-ikäisiä kalakantoja ruokitaan vuoden aikana seuraavasti:

— emokalasto: puhdas vehnä ja maissi koko vuoden ajan, proteiinia sisältävä kalanrehu ennen lisääntymistä;

— kalanpoikaset (varhaisvaihe): kalanpoikasille tarkoitettu rehu;

— kalanpoikaset: kalanpoikasille tarkoitettu rehu ja lopuksi rouhittu vehnä tai maissi;

— kaksikesäiset: rouhittu vehnä ja maissi sekä kokonaiset vehnän- ja maissinjyvät;

— markkinavalmiit (kolmekesäiset) kalat: hyvälaatuiset vehnän- ja maissinjyvät.

Säästä riippuen talvi- tai varastolammikoissa olevalle emokalastolle (lähinnä nuoria kaloja) syötetään pieniä määriä maissin- tai vehnänjyviä talvella.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien ”Szegedi tükörpontyn” tuotantovaiheiden (jalostus, lisääminen, kasvattaminen) on tapahduttava 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Szegedin hallintoalue M43-tien pohjoispuolella, M5-moottoritien ja Irma majori út -tien välissä, sekä Sándorfalvan reuna-alue; lammikkojärjestelmä, joka koostuu 141 yksittäisestä pengerretystä lammikosta, jotka sijaitsevat Algyőn pääkanavan oikean- ja vasemmanpuoleisilla ranta-alueilla (osuudet 1+120 ja 11+120).

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteen ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen laatuun.

Szegedin pohjoispuolella, lähellä Unkarin etelärajaa sijaitseva Fehér-järvi muodostui vuosisatojen aikana, kun Ala-Unkarin tasangon luonnollinen valuma-alue, jonka maaperä on suolaista, täyttyi tulvien yhteydessä vedellä.

Vuosisataisten tulvien aikana toisiinsa sekoittuneet ja kerrostuneet mineraalit vaikuttivat järven pohjalla olevaan alkuperäiseen maaperään sinä määrin, että kesäisin kuivuneet alueet muuttuivat kertyneen suolan vaikutuksesta valkoisiksi. Alkuperäiselle maaperälle, vettä läpäisemättömälle pohjalle, joka sisältää paljon natriumkarbonaattia, rakennettiin pengerrysten avulla kalalammikkojärjestelmä, joka käsittää yhteensä 141 lammikkoa ja kattaa yli 2 000 hehtaaria. Järviveden pH on yli 8.

Fehértó-kalalammikkojärjestelmän rakentaminen käynnistyi vuonna 1932, ja se saatiin päätökseen vuonna 1960. Új halastó -laitos (uusi kalalammikko) aloitti toimintansa vuonna 1982. Näin syntyi 141 vierekkäisestä kalalammikosta muodostuva kalanviljelylaitos, jonka pinta-ala on yli 2 000 ha ja joka on osa yhtenäistä vesi- ja vedenjakelujärjestelmää.

Alueella on oma mikroilmastonsa. Suuri vesialue kestää hyvin pieniä sääilmiöitä. Laajojen säärintamien ja voimakkaiden aaltojen mukana virtaava kylmä ilma voi viilentää lammikoiden vesiä 4–5 °C yhden päivän aikana. Keskimäärin 32 päivänä vuodessa lämpötila on yli 30 °C, ja lisäksi vuodessa on 89 kesäpäivää, jolloin lämpötila nousee 25 °C:seen. Auringonpaistetta on yli 2 100 tuntia vuodessa. Ilmaston etuja on, että kalat voidaan siirtää ulos maaliskuun puoliväliin mennessä ja niitä voidaan ruokkia varhain. Lisäksi syksy on pitkä ja jää lammikoiden päältä sulaa usein talvella.

Kalalammikoiden veden laadun takaa se, että vesi toimitetaan kaksipumppujärjestelmällä Algyőn pääkanavasta, jonka vesi on osittain pohjavettä ja osittain peräisin Tisza-joesta.

Vuosikymmeniä kestäneen, ympäristöolosuhteet ja kalanviljelymenetelmät huomioon ottavan tutkimuksen pohjalta on kehitetty geneettisesti kestävä kalalajike, jonka rasvapitoisuus on alhainen, joka on hyvin sopeutunut paikallisiin olosuhteisiin ja joka on valtion tunnustama. Kalanviljelyssä käytetään eri-ikäisille kaloille räätälöityä tekniikkaa.

Kalanpoikasille, kaksikesäisille emokalastoille ja kolmekesäisille markkinavalmiille kaloille käytetty tuotantotekniikka on kehitetty ottaen huomioon suolapitoinen tuotantoympäristö ja sitä sovelletaan johdonmukaisesti.

Kalalammikoiden sijainti suolaperäisellä maaperällä varmistaa erinomaisen hapensaannin, eivätkä makua haittaavat aineet pysty näin ollen kertymään kalan kehoon. Lammikoiden emäksinen vesi antaa kalalle erityistä elinvoimaa ja vastustuskykyä. Lammikoissa viljellyn kalan murea, punertava ja maukas liha ja sen tuore aromi, jossa ei ole sivumakuja, johtuvat suoraan näistä ominaisuuksista.

Toukat tuotetaan keinohedelmöityksellä koeputkissa naaraskaloista otetuista munasoluista. Ensimmäisenä vuonna kalanpoikasia kasvatetaan penissä lammikoissa, joiden pinta-ala on muutama hehtaari, ja luontaisesti tarjolla olevaa ravintoa on täydennettävä kalanpoikasten rehulla. Kalanpoikasia ruokitaan useassa vaiheessa siten, että ruokinta vastaa kunkin ikäryhmän energiatarpeita sekä varhaisessa että myöhäisessä kasvatusvaiheessa. Varhaisessa kasvatusvaiheessa kalanpoikasille on annettava rehua, jonka proteiinipitoisuus on suuri (25–30 %). Niiden kasvaessa vaihdetaan rehuun, jonka proteiinipitoisuus on 20–25 prosenttia, ja myöhäisessä kasvatusvaiheessa taas annetaan rehua, jonka proteiinipitoisuus on 20 prosenttia.

Kaksi- ja kolmikesäisten kalojen pääasiallinen ravinnonlähde on vedessä luontaisesti esiintyvä ravinto (plankton, hyönteisten toukat ja madot). Orgaanisen lannoitteen käyttö auttaa varmistamaan luonnonvaraisen ravinnon määrän lammikoissa. Luonnonvaraisten ravinnonlähteiden hyvä saatavuus edistää kalan lihasrakenteen kehittymistä ja kalan suurta proteiinipitoisuutta. Kalanpoikasille annetaan rehua, ja kaksi- ja kolmikesäisille kaloille annetaan rouhittuja tai kokonaisia vehnän- tai maissinjyviä niiden energiatarpeiden tyydyttämiseksi.

Kaloja ruokitaan ruokahalun mukaan kesäkuun loppuun saakka, minkä jälkeen käytettävän rehun määrä määritetään koekalastukseen perustuvan analyysin pohjalta. Tämän menetelmän avulla voidaan kasvattaa kalaa, jonka rasvapitoisuus on pieni.

Viljellyn kalan laatuun ja makuun vaikuttaa suoraan hyvä hapensaanti suolaperäiselle maalle perustettujen kalalammikoiden pohjalla, jolloin makua haittaavat aineet eivät pääse kertymään kalan kehoon.

”Szegedi tükörponty” -karpin liha on mureaa, punertavaa ja maukasta, siinä on tuore aromi eikä sivumakuja. Se sisältää runsaasti proteiinia (yli 19 %) ja vähän rasvaa (alle 10 %). Nämä erityisominaisuudet johtuvat yksilöllisesti kehitetystä lajikkeesta sekä ympäristöolosuhteista ja viljelymenetelmistä (kalalammikoiden sijainti suolapitoisella maaperällä sekä käytetty rehu).

”Szegedi tükörpontyn” liha sisältää runsaasti proteiinia ja vähän rasvaa ja on hyvin maukasta. Nämä ominaisuudet edistävät osaltaan kalan kulutusta.

Fileoitu ”Szegedi tükörponty” on erittäin suosittua vieraanvaraisuusalalla sekä kuluttajien keskuudessa.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.