EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 14.02.1996 
K()M(%) 53 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: 
Markkinoillepääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta 

14 .2.1996 
Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: 
Markkinoillepääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta 
1. Johdanto: markkinoillepääsyä koskevan strategian tarve 
2. Markkinoillepääsyä koskevan strategian tavoitteet 
3. Käytettävissä olevat poliittiset välineet 
(i) Monenvälinen taso 
(ii) Kahdenvälinen taso 
(iii) Sivuavat politiikat 
4. Markkinoillepääsyä koskevan konkreettisen strategian luomisvaiheet 
(i) Kahdenvälinen asialista 
(a) Kaupan esteiden yksilöiminen 
(b) Esteiden poistaminen 
(c) Suuremman yhtenäisyyden löytäminen eri lähestymistapojen välillä 
(d) Eri toimijoiden välisen yhteensovittamisen lisääminen 
(ii) Monenvälinen asialista 
(a) Uruguayn kierroksen säännöstön vakiinnuttaminen 
(b) Markkinoiden avaamista koskevat pidemmälle menevät toimet 
(c) Vapauttamisen uudet alat 
5. Päätelmät 
A*-
H.2.1996 
Tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle 
Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: 
Markkinoillepääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta 
1. Johdanto: Markkinoillepääsyä koskevan strategian tarve 
1. Suuri osa Euroopan unionin vauraudesta riippuu ulkomaankaupasta ja 
investoinneista. Talouden elpyminen vuosina 1993 - 1994 oli tasaisen viennin kasvun 
seurausta. Unionissa on avoin talousjärjestelmä, jossa monet työpaikat riippuvat suoraan 
ja vielä enemmän välillisesti viennistä, joka vastaa viidettä osaa maailman tavarakaupasta. 
Eurooppalaiset suorat investoinnit kolmansiin maihin vastaavat yli kolmatta osaa 
maailmanlaajuisista ulkomaisista suorista investoinneista. Ulkomaisten investointien 
kokonaismäärä Euroopassa on noin 460 miljardia dollaria, ja ulkomaisilla investoinnilla 
tuetaan suoraan miljoonia työpaikkoja unionissa. Tämän vuoksi yhteinen kauppapolitiikka 
on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kulmakivistä ja sen toteuttamiseen on 
luotu suuri määrä erilaisia toimia ja välineitä. 
2. Eurooppalaisen talouden avoimuus kansainväliselle kilpailulle antaa yrityksille 
mahdollisuuden löytää tavaroita ja palveluja välittömään kulutukseen sekä rahoitusta 
toimintaansa parhain edellytyksin maailmanlaajuisesti. Ne vahvistavat näin kansainvälistä 
kilpailukykyään ja luovat työpaikkoja Euroopassa. Avoimuus mahdollistaa myös 
laajemman tarjonnan kuluttajille ja sen seurauksena innovaation. Markkinoiden 
avautumiseen kuitenkin todennäköisesti liittyy tulevina vuosina yhteisöön tuonnin 
seurauksena jatkuvasti kovenevan kilpailun paineet sekä kuten aina rakennemuutokseen 
liittyvät ongelmat ja hankaluudet. Tämä kehitys olisi asetettava yleisempään taloudelliseen 
asiayhteyteen, jolloin osana maailmanlaajuista taloutta uusi suhteelliseen etuun perustuva 
uudelleensijoittuminen ja vapaakauppa voivat palauttaa toimintoja Eurooppaan. Tällä 
puolestaan olisi myönteinen vaikutus yritysten kehittymiseen ja työllisyyteen Euroopan 
unionissa. Kilpailulta suojautumisen tai valtion tuen vaatimusta olisi näin ollen arvioitava 
suhteessa ulospäin suuntautuvan politiikan tarjoamiin suurempiin kasvumahdollisuuksiin. 
Tämän politiikan seurauksena tarve turvautua mukautusponnistuksiin liittyviin myönteisiin 
sosiaalisiin toimenpiteisiin vähenee asteittain. Tämän vuoksi markkinoiden avautuminen 
tarjoaa merkittäviä etuja sekä liiketoiminnalle että kansalaisille. 
3. Eurooppalaiset yritykset ovat alttiina aiempaa huomattavasti kovemmalle 
kilpailulle. Näin ollen niiden olisi pystyttävä kilpailemaan samoin edellytyksin ilman 
kilpailun esteitä erityisesti ulkomaisilla markkinoilla. Kuten komission valkoisessa 
kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä1 painotetaan, maailmanlaajuiset 
avoimet markkinat ovat yksi ratkaisu nopeamman kasvun ja työpaikkojen luomisen 
turvaamiseksi Euroopassa. Jotta eurooppalainen teollisuus voisi täydellä teholla hyödyntää 
kotimarkkinoiden parantuneita kilpailukykyä koskevia politiikkoja ja käyttää hyväkseen 
yhä tiiviimmin yhdentyneistä markkinoista seuraavan mittakaavatalouden etuja, on 
Euroopan unionin mukautettava lähestymistapaansa kansainvälisiin taloussuhteisiin 
eurooppalaisten yritysten toimintaympäristön parantamiseksi. 
4. Yhä suurempi kaupan vapauttaminen myötävaikuttaa markkinoiden ja yhtiöiden 
vähittäiseen maailmanlaajistumiseen. Tavaroiden ja palvelujen kauppaan liittyy 
lisääntyvissä määrin sijoitukset ja yhtiöiden väliset verkostoitumistoiminnot. Vaihtoon 
liittyy yhä useammin yritysten sisäinen puolivalmisteiden kauppa, ja voimavarojen 
maailmanlaajuisen käytön tavoitteena on tutkimus-, kehitys- ja tuotantovälineiden sekä 
-tilojen mahdollisimman tehokas jako. Paikallisia etuja tuotantokustannusten alentamiseen 
käyttävä ulkoisen jalostuksen kauppa tai jakelujärjestelmien kuljetus- ja huoltojärjestelyt 
ovat muuttamassa myös keskikokoiset yhtiöt maailmanlaajuisiksi toimijoiksi. 
5. Pyrkiessään suurempaan tuottavuuteen alhaisemmilla kustannuksilla kansainvälinen 
teollinen yhteistyö on luomassa strategisina liittoutumina toteutuvia yhtiöiden välisiä 
yhteyksiä. Maailmanlaajuinen kilpailukyky edellyttää yhtiöiltä jatkuvaa mukautumista 
tavaroiden, palvelujen, pääomien ja henkilöiden yhä vapaampaan liikkuvuuteen. 
Komission teollisuuden kilpailukykyä koskevan vuoden 1994 tiedonannon tavoitteena on 
suosiollisen ympäristön luominen paikallisten etujen mahdollisimman tehokkaalle 
hyödyntämiselle. 
6. Ollakseen kilpailukykyisiä maailmanlaajuisessa taloudessa on Euroopan unionin 
yhtiöiden varmistettava läsnäolonsa kolmansien maiden markkinoilla ja hyödynnettävä 
tehokkaasti yhtenäismarkkinoiden tarjoamia etuja. Alueellinen yhdentymiskehitys ja 
valtavien maantieteellisten markkinoiden, kuten Kiinan markkinoiden, syntyminen 
edellyttävät yhtiöiden aktiivista läsnäoloa ja lisääntynyttä yhteistyötä paikallisten 
kumppanien kanssa tulevaisuuden markkinaosuuksien turvaamiseksi. Yksityisen sektorin 
tähän liittyviä aloitteita on kannustettava. 
7. Yhtenäismarkkinat helpottavat taloudellista yhdentymistä ja rakennemuutosta, 
joiden tavoitteena on varmistaa yrityksille yhtäläiset toiminnan aloittamista koskevat 
edellytykset. Ponnistusten Euroopan unionin yritysten mahdollisuuksien turvaamiseksi 
kolmansien maiden markkinoilla olisi vastattava ulkomaisille kilpailijoille 
sisämarkkinoiden vapautumisesta koituvia etuja. Tämän vuoksi komission roolia 
kansainvälisen kaupan ja yhteistyön edistäjänä on arvioitava uudelleen Euroopan ja 
maailmanmarkkinoiden muuttuvien edellytysten perusteella. 
B.II.6. luku 
mmmmÊtmmmmmm 
8. Eurooppalaiset yritykset kohtaavat monenlaisia esteitä ulkomailla2. Tämän vuoksi 
yhteisön on eurooppalaisen teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn edistämiseksi 
toteutettavien aiheellisten politiikkojen lisäksi pyrittävä saamaan aikaan parempi 
kolmansien maiden markkinoillepääsy samanaikaisesti sen omien markkinoiden jatkuvan 
avaamisen kanssa varmistamalla, että sen kumppanit panevat täytäntöön Uruguayn 
kierroksen velvoitteensa, sekä muilla markkinoillepääsyä koskevilla toimilla. 
9. Tämän strategian täytäntöönpanossa olisi täysin hyödynnettävä Euroopan unionin 
ja joidenkin yksittäisten kolmansien maiden tai alueellisten ryhmittymien erityistä 
suhdetta. Esimerkiksi Keski- ja Itä-Euroopan maiden osalta Eurooppa-sopimusten, joiden 
tavoitteena on helpottaa niiden liittymistä Euroopan unioniin, täytäntöönpanon on oltava 
etuoikeutettu keino parantuneeseen markkinoillepääsyyn. Muiden maiden, kuten IVY-
maiden, osalta olisi painotettava erityisesti markkinoillepääsyä koskevia tavoitteita niiden 
parhaillaan käynnissä olevien WTO:hon liittymistä koskevien neuvottelujen yhteydessä 
samoin kuin niiden kahdenvälisiin sopimuksiin kuuluvien velvoitteiden täytäntöönpanoa 
ja laajentamista. Kauppaa muilla alueilla syntymässä olevien markkinoiden kanssa 
voidaan edistää suurempiin tullien alennuksiin pyrkivillä neuvotteluilla ja muiden kaupan 
esteiden poistamisella. Kehitysmaiden osalta erityistä huomiota on kiinnitettävä 
toimenpiteisiin, joilla tuetaan ja edistetään niiden yhdentymistä monenväliseen 
kauppajärjestelmään. 
10. Tässä tiedonannossa tehdään ehdotuksia näiden tavoitteiden toteuttamiseksi. 
Eurooppalaisen liike-elämän aktiivinen tuki on välttämätöntä tässä asiakirjassa kuvailtujen 
strategioiden toteuttamisessa. Tämän asiakirjan tarkoituksena on herättää pikaista 
vastakaikua eurooppalaisessa liike-elämässä ja muissa kiinnostuneissa osapuolissa, jotta 
asiakirjassa esitettyä toimintapoliittista lähestymistapaa voidaan edelleen kehittää sen 
täytäntöönpanon yhteydessä tulevana vuonna. Vaikka merkittävä markkinoiden avaaminen 
on välttämättä pitkän aikavälin prosessi, olisi paremman markkinoillepääsyä koskevan 
strategian tuloksena oltava tehokkaampi yhteisöön toiminta ja konkreettiset edut 
eurooppalaiselle teollisuudelle ja erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. 
Esimerkiksi tullit, jotka voivat joissakin tapauksissa olla huomattavan korkeat ja joihin joka tapauksessa 
liittyy huomattavia hallinnollisia tullimuodollisuuksien täyttämisestä aiheutuvia kuluja;esimerkiksi neuvoteltujen 
sopimusten selvät rikkomiset; "säännöstelemättömät" käytännöt jopa sellaisilla aloilla, joilla kauppaa koskevia 
sääntöjä on ollut olemassa jo kauan (esimerkiksi korkeiden vientimaksujen käyttö GATT-sopimuksen XI artiklan 
vientirajoitusten kieltämisen kiertämiseksi tai eriävien vientimaksujen periminen tukien myöntämistä koskevien 
sääntöjen noudattamatta jättämiseksi); oikeiden käytäntöjen "väärinkäyttö" (esimerkiksi eriävien tullitariffien 
käyttö tuotannon eri vaiheissa, ei kotimarkkinoiden suojaamiseksi vaan panosten tarjontaan vaikuttamiseksi ja 
kotimaisen jalostuksen ja valmiin tuotteen viennin suosimiseksi; useita muunlaisia raaka-aineiden saantia 
koskevia esteitä); esteet kaupankäyntiä koskevien sääntöjen "uusilla" alueilla (teollis- ja tekijänoikeuksia 
koskevat esteet vaikuttavat selvästi tavaroiden kauppaan; palvelujen kauppaa koskevilla esteillä on oma erillinen 
merkityksensä, mutta ne vaikuttavat myös monien sellaisten tavaroiden kauppaan, joissa kauppoihin sisältyy 
suuri palveluosuus: ilma-alukset, laivanrakennus ja niin edelleen); "näkymättömät" esteet, erityisesti sellaisten 
kansallisten lakien ja asetusten riittämätön tai olematon täytäntöönpano, joiden tarkoituksena väitetään olevan 
kolmansien maiden kansainvälisten velvoitteiden täytäntöönpano, samoin kuin riittämättömät (tai jopa 
olemattomat) tai puutteellisesti täytäntöönpannut valtioiden sisäiset markkinoille pääsyä estävää yksityistä 
kilpailunvastaista käyttäytymistä koskevat säännöt. 
11. Tehokkaamman markkinoiden avaamista koskevan strategian tavoitteita ja 
välineitä hahmotellaan 2 ja 3 jaksossa, kun taas 4 jakso jakautuu kahteen osaan. 
Ensimmäisessä jaksossa käsitellään kahdenvälisten ja toisessa jaksossa monenvälisten 
markkinoiden avaamista. 
2. Markkinoillepääsyä koskevan strategian tavoitteet 
12. Yhteisön toimintaan on aina kuulunut kaupan esteiden poistaminen ulkomailla 
kahdenvälisten ja monenvälisten neuvottelujen kautta, mukaan lukien turvautuminen 
käytettävissä oleviin kansainvälisiin riitojen ratkaisumekanismeihin. Kuitenkin juuri näissä 
vapauttamisponnisteluissa saavutettu menestys on tehnyt monet vähemmän ilmeiset esteet 
aiempaa paremmin havaittaviksi ja vahingollisemmiksi. Tämän lisäksi on selvää, että 
mitä useammista kauppaa koskevista säännöistä sovitaan, sitä suurempi on tarve valvoa 
niitä ja varmistaa niiden tehokas soveltaminen. Tämän vuoksi on tarpeen: 
~ luoda yhteisön osalta järjestelmällisempi, johdonmukaisempi ja aktiivisuutta 
kannattavampi lähestymistapa sekä neuvottelujen että kauppojen ja sääntöjen 
täytäntöönpanon suhteen, ja 
— painottaa voimakkaammin kolmansien maiden markkinoiden avaamista yhteisön 
kauppapolitiikassa. 
13. Tämän vuoksi olisi markkinoiden avaamista koskevassa strategiassa pyrittävä 
seuraaviin tavoitteisiin: 
(a) Yhteisön kumppaneiden olisi tehokkaasti noudatettava WTO:n nyt kattamista 
sopimuksista johtuvia lukuisia ja monimutkaisia velvollisuuksia. Kun otetaan 
huomioon WTO:n kattamien kysymysten valtava lisääntyminen GATT:in 
kattamiin kysymyksiin verrattuna, vaaditaan täytäntöönpanossa ja sen valvonnassa 
laajuudeltaan ja monimutkaisuudeltaan huomattavasti suurempia ponnistuksia kuin 
GATT-järjestelmässä oli tarpeen. Tämä ulottuu muun muassa teollis- ja 
tekijänoikeuksiin sekä palveluihin. Lainsäädäntö, jolla WTO-velvoitteita pannaan 
täytäntöön, olisi hyväksyttävä, ja tämän lisäksi se olisi pantava tehokkaasti 
täytäntöön. Jotta yhteisön ponnistukset muiden maiden velvoitteiden 
noudattamisen varmistamiseksi olisivat tehokkaita ja uskottavia, on niihin 
liityttävä tiukka sen omien WTO-velvoitteiden noudattaminen. 
<b) Lisääntynyt markkinoiden avaamisen painotus kauppapolitiikassa merkitsee myös 
olemassa olevien markkinoiden avaamiseen erityisesti tarkoitettujen välineiden 
täyttä hyödyntämistä. Kauppapoliittisilla välineillä olisi tehokkaasti 
myötävaikutettava yhteisön talouden elinvoimaisuuteen pitkällä tähtäimellä 
toteuttamalla todellinen pääsy kolmansien maiden markkinoille. 
(c) Yhteisön on myös toimittava talouden virtojen, joko kaupan tai investointien, 
perinteisesti "talouden esteisiin" kuulumattomien muiden esteiden poistamiseksi. 
Investointeja koskeva syrjivä kansallinen lainsäädäntö, kotimaisen 
kilpailuoikeuden täytäntöönpanematta jättäminen, joka johtaa esimerkiksi 
kaupankäyntikäytäntöihin, jotka eivät ole avoimia, tai jakeluinfrastruktuurin 
käytön kieltäminen ovat vain muutamia esimerkkejä niistä esteistä, joihin yritykset 
jatkuvasti törmäävät. Toisin sanoen on liian monia alueita, joilla ei joko ole 
pelisääntöjä tai joilla niitä ei noudateta. Yhteisön on näin ollen osaltaan 
vaikutettava ja aktiivisesti edistettävä näiden sääntöjen laatimista. 
(d) Liike-elämälle on tiedotettava olemassa olevien välineiden tarjoamista 
mahdollisuuksista kaupan esteiden vähentämisen ja kaupan edistämisen osalta 
samoin kuin kauppapoliittisista välineistä, joiden tarkoituksena on suojata yhteisöä 
vilpillisiltä kauppakäytännöiltä, kuten polkumyynniltä tai vientituilta. 
3. Käytettävissä olevat poliittiset välineet 
14. Yhteisö voi pyrkiä markkinoiden avaamiseen kahdella tapaa: monenvälistä tai 
kahdenvälistä lähestymistapaa käyttäen. Lähestymistavan valinta riippuu pääasiassa 
tavoitteesta. Koska yhteisö on maailman suurin kauppakumppani, monenvälisen 
kauppajärjestelmän lujittaminen vakiinnuttamalla Uruguayn kierroksen tulokset ja 
soveltamalla WTO:n sääntöjä on selvästi sen etujen mukaista. Markkinoiden edelleen 
avaamista koskevat toimet, joilla luodaan uusia mahdollisuuksia eurooppalaiselle 
liiketoiminnalle kolmansien maiden markkinoilla, ovat myös sen etujen mukaisia. 
Kahdenvälisellä lähestymistavalla voidaan päästä nopeampiin tuloksiin joissakin 
tapauksissa, ja jos sitä käytetään sellaisen maan suhteen, jonka markkinat ovat yhteisön 
kannalta erityisen mielenkiintoiset, se voi olla alku todelliselle vapauttamispolitiikalle. 
Vaikutus markkinoiden avaamiseen voidaan moninkertaistaa, jos muut kumppanit 
sitoutuvat toteuttamaan samat toimet. Tämän lisäksi monien esteiden vaikutusta voidaan 
tehokkaasti vähentää tai esteet voidaan poistaa ainoastaan toisten pääasiallisten 
kauppakumppanien suostuessa toimimaan samoin samanaikaisesti. Näin ollen 
monenvälisestä ponnistuksesta tulee välttämätön. Yllä kuvattujen tavoitteiden 
saavuttamisessa yhteisön käytettävissä on kaksi pääasiallista välineryhmää: 
(i) Monenvälinen taso 
15. Yhteisön monenvälisen toiminnan pääasiallinen foorumi on luonnollisesti uusi 
WTO, mutta muidenkin foorumeiden, kuten OECD.n, Euroopan energiaperuskirjan, 
WIPO:n, Euroopan neuvoston, IMO:n, tai ICAO.n3, olisi tarjottava siihen 
mahdollisuuksia erityisesti WTO:ssa tehtävän työn aloittamiseksi tai sen päättämiseksi: 
~ Olemassa olevien velvollisuuksien täytäntöönpanon varmistaminen monenvälisen 
riitojensovittelun tai asianomaisissa monenvälisissä säännöissä hyväksytyn 
3 WIPO (Maailman henkisen omaisuuden järjestö), IMO (Kansainvälinen 
merenkulkujärjestö), ICAO (Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö). 
mÊÊMÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊtmm 
yhteisön toiminnan kautta sen ollessa aiheellista. Teollisuus olisi herkistettävä 
tähän kysymykseen liittyville toimintamahdollisuuksille (esimerkiksi toiminta 
ulkomaisia tukia, kaupan teknisiä esteitä tai teollis- ja tekijänoikeuksien suojan 
puuttumista vastaan, ja sitä olisi kehotettava toimittamaan komissiolle 
konkreettisia esimerkkejä todellisista ongelmista. Komissio voi toimia näin omasta 
aloitteestaan (kuultuaan 113 artiklan mukaista komiteaa) tai jäsenvaltion, yhteisön 
teollisuuden tai yrityksen pyynnöstä kaupan esteistä annetun asetuksen mukaisesti. 
— Euroopan yhteisön vientiä tai muita taloudellisia etuja koskevien esteiden 
vähentäminen kolmansien maiden WTO.hon (tällä hetkellä 20) tai OECD.hen 
(esimerkiksi Kiina, Taiwan, Venäjä, Ukraina WTO:hon tai Korea OECD:hen) 
liittymistä koskevien neuvottelujen yhteydessä. 
- Tulevat WTO.ssa (tai tietyissä tapauksissa OECD:ssä) käytävät monenväliset 
neuvottelut. Kahdesta tärkeästä päivämäärästä on jo sovittu. Ensinnäkin WTO:n 
ensimmäinen säännöllinen ministerikokous pidetään Singaporessa joulukuussa 
1996. Myöhemmin eli 1 päivänä joulukuuta 2000 aloitetaan palvelujen 
vapauttamissitoumuksia koskevien monenvälisten kauppaneuvottelujen 
ensimmäinen kierros. Samana vuonna aloitetaan työ maataloustuotteiden 
kansainvälisen kaupan uudistuksen jatkamiseksi. Joillakin aloilla tarvitaan uusia 
pelisääntöjä, ja yhteisöllä on oltava joustava mutta samalla konkreettinen 
monenvälinen asialista. 
(ii) Kahdenvälinen taso 
16. Kahdenvälisellä tasolla yhteisö voi käyttää muita suostuttelu- ja neuvottelukeinoja: 
~ Yleiset tai alakohtaiset kahdenväliset neuvottelut tilapäisesti tai kyseisen maan 
kanssa tehtävien yleisluontoisten sopimusten yhteydessä. Konkreettisemmin tämä 
merkitsee sitä, että kun kolmatta maata koskevan ongelman ratkaisun havaitaan 
edellyttävän markkinoiden avaamista koskevaa ponnistusta (koska tietyn tuotteen 
tai alan osalta pääsy tämän maan markkinoille ei ole vapaa tai koska tässä maassa 
noudatettavat tietyt käytännöt muodostavat "laaja-alaisemman" kaupan esteen), 
näiden esteiden poistaminen neuvotteluteitse voi olla tehokkain väline, varsinkin 
jos esteet eivät ole enemmän tai vähemmän harkitun kaupankäynnin estämisen 
tulosta. 
~ Kahdenvälisten mahdollisuuksien järjestelmällinen ja yhteensovitettu 
hyödyntäminen, mukaan lukien korkean tason vierailut Brysseliin tai komission 
jäsenten ja ylempien virkamiesten työmatkat kolmansiin maihin ja muut oleelliset 
kansainväliset tapahtumat. 
~ Kaupan vapauttamisen ja näin ollen yhteisön yritysten markkinoillepääsyn 
kahdenvälisten välineiden erityinen ryhmä on yksittäisten kolmansien maiden tai 
alueellisten ryhmittymien kanssa tehtyjen paremman markkinoillepääsyn tai 
vapaakaupan mahdollistavien sopimusten tehokas asteittainen täytäntöönpano. 
Tällaisia sopimuksia ovat Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehdyt Eurooppa-
sopimukset, Euro-Välimeri -sopimukset sekä MERCOSUR: in kanssa tehdyn 
sopimuksen kaltaiset sopimukset. Ensinnäkin voimassa olevilla sopimuksilla 
perustettuja' erilaisia kuulemismekanismeja olisi hyödynnettävä kaikin tavoin 
tietynlaisten markkinoillepääsyä koskevien ongelmien osalta. Tällaisilla 
sopimuksilla voidaan saada aikaan kaupan vapautumista, joka myöhemmin leviää 
monenväliselle alueelle, jos WTO-sopimuksissa määrättyjä vaatimuksia täysin 
noudatetaan. 
- Komission tehtävä ei ole puolustaa yksittäisten yhtiöiden kaupallisia etuja niiden 
pyrkiessä saamaan ulkomaisia sopimuksia. Se ei kuitenkaan epäröi puuttua asiaan 
milloin tahansa eurooppalaisilta yhtiöiltä, ovatpa ne suuria tai pieniä, evätään 
rehdit ja tasapuoliset mahdollisuudet kilpailla teknisten ja taloudellisten 
ansioidensa perusteella kolmansien maiden yhtiöiden kanssa. 
~ Myös kaupan esteistä annettua asetusta voidaan käyttää kahdenvälisenä välineenä 
sen varmistamiseksi, että valtiot noudattavat joko kahdenvälisissä tai 
monenvälisissä kansainvälisissä kauppasäännöissä niille asetettuja velvoitteita. Jos 
eurooppalainen teollisuus vetoaisi kaupan esteistä annettuun asetukseen, Euroopan 
yhteisö voisi välittömästi käydä käsiksi yksittäisiin esteisiin tapauksissa, joissa 
yhtiöt niistä eniten kärsivät. Lisäksi tämä antaisi yhteisölle enemmän 
vaikutusvaltaa neuvoteltaessa kyseisistä ongelmista: vaikka tämä asetus itse 
asiassa antaa viimeisinä keinona mahdollisuuden vastatoimiin (kansainvälisten 
sääntöjen mukaisesti) seuraamuksena kolmansien maiden kaupan esteitä vastaan, 
on sen tarkoituksena näiden esteiden poistaminen. Näin ollen asetuksessa pyritään 
neuvotteluratkaisuun silloin, kun niiden tulos vaikuttaisi johtavan osapuolia 
tyydyttävään ratkaisuun. 
~ Sama pätee myös yleiseen tullietuusjärjestelmään, sillä sen edut voidaan peruuttaa 
täysin kansainvälisten sääntöjen mukaisesti sellaisilta yksittäisiltä kehitysmailta, 
jotka harjoittavat syrjintää yhteisön suhteen tai jotka eivät ole täyttäneet Uruguayn 
kierroksen markkinoillepääsyä koskevia sitoumuksiaan. 
(iii) Sivuavat politiikat 
17. Markkinoillepääsyä koskevaa strategiaa yhteisen kauppapolitiikan oleellisena osana 
on tarkasteltava niiden yhteisön politiikkojen yhteydessä, joilla pyritään parantamaan 
eurooppalaisten yritysten yritysilmastoa ja näin ollen niiden tuotannon kasvun ja 
työpaikkojen luomisen kykyä. On myös muita toimia, joilla on erityinen rooli 
eurooppalaisten yritysten vientimahdollisuuksien lisäämisessä, ja joita näin ollen voidaan 
pitää markkinoiden avaamista koskevan strategiaa sivuavina politiikkoina: 
• Vastavuoroisesta tunnustamisesta on viime vuoden aikana tullut yksi 
kansainvälisen kaupan keskeisistä aiheista yhtenä rajallisesta määrästä 
käytettävissä olevia välineitä kauppaa käyvien kohtaamien säännöstelyesteiden 
vähentämiseksi. Vastavuoroisuutensa vuoksi se voi olla houkuttelevampi keino (ja 
näin ollen myös tehokkaampi) kuin yksipuolinen painostus kolmansien maiden 
markkinoiden vapauttamiseksi. Vastavuoroista tunnustamista koskevien 
8 
^^^w 
sopimusten neuvottelut ovat alkaneet samoihin aikoihin kun kolmansissa maissa, 
erityisesti USA:ssa ja Japanissa, on alkanut esiintyä sisäisiä paineita autonomiseen 
säännöstelystä luopumiseen. Näin ollen neuvottelut edistävät merkittävästi tämän 
alan maailmanlaajuista tavoitetta, eli standardien ja teknisten sääntöjen 
yhdenmukaistamista. Kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien laatimista ja 
soveltamista olisi aina kun se on mahdollista suosittava eriävistä teknisistä 
vaatimuksista johtuvien vaikeuksien välttämiseksi niiden laaja-alaisen vaikutuksen 
vuoksi. 
• Yhteisö ja sen jäsenvaltiot edistävät myös laajempaa yritystoiminnan ja 
teollisuuden yhteistyötä. Niiden joukossa yhteisön kahdenvälisten sopimusten 
laajaan verkostoon liittyvä yhteistyö kolmansien maiden kanssa ja niille annettava-
tekninen apu voi olla tärkeä kannustin näiden maiden markkinoiden avaamiselle 
edelleen. Näitä välineitä voidaan käyttää siten, että niillä myötävaikutetaan 
kolmansien maiden paikallisten voimavarojen ja teknologioiden kehitykseen 
pitkällä aikavälillä yhteisten taloudellisten ja kaupallisten etujen kehittämisen 
kautta. Näin ollen edistetään talouden maailmanlaajistumisesta johtuvien 
investointien, yhteistyön ja yritysten mahdollisuuksien lisääntymistä edelleen. 
Kansainvälinen yhteistyö tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla on tärkeä 
teollisen yhteistyön kehittämisen ponnahduslauta4. Yhteisö on myös luonut 
välineitä teollisen yhteistyön edistämiseksi kolmansien maiden kanssa. Tällaisia 
välineitä ovat muun muassa ECIP, MED-Invest ja Al-Invest5 
• Eurooppalaisiin viejiin yleisesti sovellettavien politiikkojen muuttamiseen 
keskittyvät toimet voitaisiin korvata erityisillä viennin edistämistä koskevilla 
aloitteilla. Niitä olisi kuitenkin toteutettava ainoastaan jäsenvaltioiden toimia 
täydentävinä eikä niiden kanssa kilpailevina toimina ja ainoastaan silloin, kun 
yhteisön panos antaisi toimille selvää lisäarvoa. 
18. Näitä erilaisia välineitä voitaisiin käyttää yhtenäisesti ja yhteensovitetusti 
yksittäisten maiden suhteen ja tietyillä aloilla. Tiettyjen kauppakumppaneiden ollessa 
kyseessä silloisia huolenaiheita voidaan usein käsitellä esimerkiksi yhteisön ja kolmannen 
maan välisissä neuvotteluissa kahdenvälisen sopimuksen tekemiseksi. Vieläkin 
tehokkaammin niitä voidaan käsitellä kahdenvälisesti tällaisen sopimuksen ollessa jo 
voimassa. Tiettyihin sitoumuksiin voidaan pyrkiä sellaisten järjestöjen kuten WTO:n ja 
OECD:n jäsenyyshakemuksen yhteydessä. Joitakin ongelmia voidaan jättää WTO:n 
riitojen sovittelumenettelyssä ratkaistaviksi. Toisia taas käsitellään määräaikaisissa 
korkean tason tapaamisissa ja/tai komission jäsenten vierailujen yhteydessä. Tiettyjen 
kehitysmaiden osalta yhteisö ei ole aiemmin epäröinyt yleisen tullietuusjärjestelmän 
etujen peruuttamista silloin, kun kyseisen maan tietyt toimet ovat vahingoittaneet yhteisön 
etuja. Lopuksi komission edustustot ovat joskus olleet Euroopan unionin viejien etujen 
4 Katso komission tiedonanto tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 
kansainvälisen yhteistyön näkökohdista (KOM(95)489 lopull.). 
5 ECIP (European Community Investment Partners) ja välineet sijoitusten 
edistämiseksi Välimeren alueella ja Latinalaisen Amerikan maissa. 
kannalta oleellisen tärkeitä pyrkiessään edistämään jäsenvaltioiden toteuttamien 
vienninedistämisponnistusten suurempaa vapaaehtoista yhteensovittamista. Erilaisten 
alakohtaisten sektoreiden, kuten autoteollisuuden, foorumien suuri menestys on vain yksi 
esimerkki tästä. 
19. Esimerkki erilaisten välineiden yhdistämisestä tietyllä alalla on tekstiili- ja 
vaatetusalan politiikka. Tällä alalla on kahden viimeisen vuosikymmenen aikana ollut 
käynnissä merkittävä rakennemuutos sekä sisäisen että ulkoisen uuden kilpailuympäristön 
vuoksi. Uudet WTO-säännöt velvoittavat yhteisöä poistamaan jäljellä olevat kiintiöt 
seuraavan kymmenen vuoden kuluessa. Eurooppalainen teollisuus odottaa oikeutetusti, 
että lisääntynyttä kilpailua sen kotimarkkinoilla vastaa lisääntyneet mahdollisuudet 
ulkomaisilla markkinoilla, oikeudenmukainen kilpailu sekä parempi suoja petoksia ja 
tekijänoikeuksien loukkaamisia vastaan. Monikuitusopimusten (MFA) kiintiöiden 
poistamisvauhdin liittyessä monikuitusopimusmaiden kotimarkkinoiden avaamiseen 
komissio tekee tiivistä yhteistyötä teollisuuden kanssa sellaisten kolmansien maiden 
esteiden havaitsemiseksi, jotka olisi ensimmäisinä poistettava viennin kannalta erityisen 
tärkeistä maista ja tärkeiltä alueilta. Tämä antaa komissiolle mahdollisuuden neuvotella 
kolmansien maiden kanssa kiintiöiden poiston tahdissa näiden maiden yhteisölle 
tarjoamien markkinamahdollisuuksien perusteella. 
20. Toinen esimerkki koskee toimenpiteitä tietotekniikkaan liittyvien tuotteiden ja 
palvelujen suuremman vapauttamisen edistämiseksi. Lisääntynyt markkinoillepääsy 
voidaan saavuttaa paremmin yhdistämällä mahdollisesti tietotekniikkaa koskevassa 
sopimuksessa WTO : ssa toteutettava televiestintäpalvelujen kansainvälinen vapauttaminen, 
laitteiden tai yhteenliittymien teknisten standardien vastavuoroinen tunnustaminen, 
televiestintälaitteiden julkisten hankintojen vapauttaminen ja valpas toiminta teollis- ja 
tekijänoikeuksien suojaamiseksi. Tullien alentamisen nopeuttaminen ja tietotekniikkaan 
liittyvien tuotteiden tullitariffiin luokittelemisen selkeyttäminen kuuluvat toimenpiteisiin, 
joita voitaisiin tutkia vastattaessa teollisuuden etuihin. Vaikka kyseiset neuvottelut 
voidaan aloittaa kahdenvälisesti yksittäisten maiden kanssa, vaikutus olisi suurempi, jos 
ne voitaisiin sisällyttää monenväliseen asiayhteyteen. 
4. Markkinoillepääsyä koskevan konkreettisen strategian luomisvaiheet 
21. Yllä hahmoteltujen tavoitteiden ja kuvailtujen poliittisten välineiden perusteella 
markkinoille pääsyä koskevan strategian olisi koostuttava kahdesta osasta. Ensimmäinen 
näistä on kahdenvälinen osa, ja siinä olisi pyrittävä seuraavaan: 
(a) yksilöitävä markkinoillepääsyn esteet ja valittava toiminnan ensisijaiset tavoitteet; 
(b) yksilöitävä aiheellisimmat mahdollisuudet kaupan esteiden poistamiseen, 
esimerkiksi olemassa olevien kansainvälisten velvoitteiden täytäntöönpano; 
neuvottelut uusista tai selkeämmistä kansainvälisistä säännöistä; kahdenväliset 
(viralliset tai epäviralliset) neuvottelut; 
10 
(c) lisätä yksittäisillä markkinoilla käytettyjen monenvälisten ja kahdenvälisten 
lähestymistapojen välistä yhteneväisyyttä sekä niiden yhteensovittamista muiden 
toimien, kuten teollisen yhteistyön ja teknisen avun edistämisen, kanssa; 
(d) parannettava komission, jäsenvaltioiden, teollisuuden ja komission edustustojen 
markkinoiden avaamista koskevien toimien yhteensopivuutta. 
22. Toiseksi monenvälisellä tasolla strategialla: 
(t) vakiinnutettaisiin Uruguayn kierroksen säännöstö ja varmistettaisiin, että kaikki 
päätösasiakirjan allekirjoittajat täytäntöönpanevat tunnollisesti kaikki 
sitoumuksensa; 
(b) yksilöitäisiin tapoja markkinoiden avaamiseksi edelleen ja monenvälisten tai 
useammanvälisten sääntöjen ulottamiseksi uusiin aloihin; 
(c) vastattaisiin talouden maailmanlaajistumisesta johtuviin uusiin haasteisiin ja 
esteisiin. 
23. Mikään ehdotetuista strategioista ei merkitse perusteellista muutosta yhteisön 
nykyisiin politiikkoihin ja tavoitteisiin, vaan yhteisön ja jäsenvaltioiden voimavarojen 
järjestelmällisempää ja yhteensovitetumpaa käyttöä näiden tavoitteiden toteuttamiseksi 
eurooppalaisen teollisuuden aktiivisella tuella. Tällä alueella koko yhteisön neuvottelut 
ja yhteinen kauppavälineiden käyttö voi varmastikin tuottaa parempia tuloksia kuin 
hajanainen ja/tai yhteensovittamaton toiminta. Komissiossa on tarpeen varmirtaa eri 
osastojen toiminnan suurempi yhteneväisyys. Institutionaalisesti aloite ei merkitse vastuun 
siirtoa jäsenvaltioilta yhteisölle tai päinvastoin. Kokemus on osoittanut, että suurimmassa 
osassa tapauksia voidaan käytännönläheistä lähestymistapaa noudattaen päästä 
jäsenvaltioiden kanssa yhteisymmärrykseen niiden etujen yhteisestä puolustamisesta. 
(i). Kahdenvälinen asialista 
(a) Kaupan esteiden yksilöiminen 
24. Eurooppalaisia yrityksiä ulkomailla haittaavien kaupan esteiden vuoksi komissio 
neuvoston pyytämänä on päättänyt luoda jäsenvaltioiden ja teollisuuden aktiivisella 
avustuksella asteittain tietokannan markkinoillepääsyä koskevista esteistä yhteisössä. 
Kyseisten alojen alustava tietokanta olisi luotava kokoamalla kaikki komission osastoilla 
oleva tieto. Tämän kokoamisen tulokset toimitettaisiin sitten jäsenvaltioille ja 
teollisuudelle, jotka olisivat siitä lähtien tiiviisti mukana työn kaikissa vaiheissa. Paljon 
tietoa on jo käytettävissä. Osa tästä tiedosta on jäsenvaltioiden pääkaupungeissa mutta 
mahdollisesti vieläkin enemmän tietoa löytyy jäsenvaltioiden diplomaattisten edustustojen 
taloudellisilta ja kaupallisilta osastoilta. Jäsenvaltioiden ja komission kolmansissa maissa 
sijaitsevien edustustojen olisi yhdistettävä voimavaransa Brysselissä kootun alustavan 
tietokannan muuttamiseksi ja täydentämiseksi. Tulevaisuudessa niiden olisi ryhdyttävä 
tarvittaviin järjestelyihin tämän tiedon jatkuvaksi päivittämiseksi. 
11 
p 
25. Markkinoillepääsyä koskevat pikaiset tulokset ovat tarpeen. Komissio on ottanut 
ohjat käsiinsä käyttämällä joillakin aloilla (tekstiili-ja vaatetusala, autoala, kemikaaliala) 
jo koottua tietoa tehdäkseen tehokkaan markkinoillepääsyä koskevan aloitteen 
samanaikaisesti kaiken kattavan tietokannan luomisen kanssa näyttääkseen kuinka se 
toimii käytännössä. Tietokannan on oltava kattava (eli sen on katettava kaikki alat ja 
kaikki teollisuudelle merkitykselliset kaupan esteet), selkeä markkinoillepääsyä ja 
kohdattuja esteitä koskevan kuvauksen osalta, yksinkertainen ja käyttäjäystävällinen sekä 
jatkuvasti päivitetty. Asianomaisten osapuolten kaikkialla Euroopassa olisi voitava käy ttää 
tietokannan sisältöä on-line -kytkennän välityksellä, lukuun ottamatta tiettyjä 
luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja, joita ovat erityisesti komission erittelyt kyseisten 
ongelmien oikeudellisista ja poliittisista ratkaisumahdollisuuksista sekä tietolähteet. 
26. Määritettäessä kolmansien maiden kanssa käytävien neuvottelujen tavoitteita ja 
rajoittamatta tarvetta kauppapolitiikan tavoitteiden tulevaisuutta koskevaan ja pidemmän 
aikavälin kokonaiserittelyyn on valittu lähestymistapa kysyntäpainotteinen, ja sen 
ohjenuorana ovat Euroopan unionin teollisuuden kanssa yksilöidyt ensisijaiset tavoitteet. 
Erityiset markkinoiden avaamisponnistukset keskitetään markkinoille, joilla on erityistä 
tai huomattavaa merkitystä viennille tai jotka tarjoavat sille erityisiä tai merkittäviä 
mahdollisuuksia, sekä nopeasti kasvaviin talouksiin ja teknologiaintensiivisille ja suuren 
lisäarvon aloille, joihin eurooppalainen teollisuus joutuu erikoistumaan nykyisen 
maailmanlaajuisen työnjaon vaikutuksesta. 
(b) Esteiden poistaminen ja markkinoillepääsyn edistäminen 
27. Tehokkain tapa käsitellä esteitä ja ongelmia on määriteltävä niiden luonteen 
mukaisesti. Tässä erittäin tärkeässä vaiheessa on erityisesti: 
asetettava ongelmat niiden suhteellisen merkityksen, poistamisen 
todennäköisyyden ja siitä seuraavien taloudellisten etujen mukaiseen 
tärkeysjärjestykseen, 
verrattava tärkeysjärjestystä käytettävissä oleviin keinoihin ja toiminnan 
välineisiin, 
valittava lähestymistapa sekä käytettävät välineet ja tilaisuudet, 
laadittava aikataulu täytäntöönpanoa varten (jo sovittujen kahden- ja 
monenvälisten tapahtumien perusteella sen ollessa aiheellista). 
28. Ensisijaisten tavoitteiden määrittämisessä suureksi avuksi olisi sellaisten 
markkinoillepääsyä koskevien kertomusten laatiminen ja säännöllinen päivittäminen, 
joissa hahmotellaan tärkeimpien yksilöityjen kohdemaiden markkinoilla kohdatut 
merkittävimmät esteet ja joissa lisäksi annetaan kokonaiskuva markkinoillepääsyä 
koskevien ongelmien sijainnista ja ominaisluonteesta. Lisäksi komission nykyinen 
käytäntö jokavuotisen USA:n kaupan esteitä koskevan kertomuksen laatimisesta voitaisiin 
ulottaa myös muihin Euroopan yhteisön tärkeimpiin kauppakumppaneihin. Sekä teollisuus 
että jäsenvaltiot saavat nämä kertomukset voidakseen antaa mielipiteensä ensisijaisista 
tavoitteista. Komissio määrittää huolellisesti jäsenvaltioita kuullen aiheellisimman tavan 
ratkaista yksilöity markkinoillepääsyä koskeva ongelma. Tämä voi tapahtua joko 
12 
kahdenvälisiä yhteyksiä tai diplomaattisia menetelmiä käyttäen tai monenvälisten 
keskustelujen yhteydessä. 
29. Kaupan edistämistoimi tn osalta yhteisön talousarviossa olevasta 
markkinoillepääsyä koskevasta kohdasta (B7-852) löytyy nykyiset toimet. Siinä 
keskitytään erityisesti lupaavimpiin toimiin, joissa yhteisön toimien selkeä lisäarvo on 
suurin. Sen tavoitteena on: 
auttaa eurooppalaisia yhtiöitä yksilöimään markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet, 
kirkastaa eurooppalaisen teollisuuden kuvaa tukemalla teollisuuden osallistumista 
alakohtaisille messuille ja yritystapahtumiin kolmansien maiden markkinoilla 
yhdessä paikallisen teollisuuden kanssa, ja 
tukea kahden- ja monenvälisiä markkinoiden avaamista koskevia toimia. 
(c) Suuremman yhtenäisyyden löytäminen eri toimien välillä 
30. Yhteisön yksittäisiin kolmansiin maihin tai niiden alueellisiin ryhmittymiin 
kohdistuvien toimien yhtenäisyyden osalta yhteisö on luonut laajan kahdenvälisten 
suhteiden verkoston. Markkinoiden avaamista koskevat aloitteet ovat jo tärkeä tavoite 
suhteissamme joihinkin tärkeimpiin kauppakumppaneihin mutta kaikkia tärkeitä nykyisiä 
tai syntymässä olevia talouksia kattavaa järjestelmällistä politiikkaa ei ole olemassa. 
Markkinoille pääsyä koskevien aloitteiden suhteen runsaasti mahdollisuuksia on vielä 
käyttämättä. Sisäisesti tämä edellyttää muun muassa kauppapolitiikkaa kyseisillä aloilla 
hoitavien ja maantieteellisistä alueista vastaavien komission osastojen lisääntynyttä 
synergiaa. Maantieteellisistä alueista vastaavien osastojen olisi oltava tietoisia 
yksilöidyistä markkinoillepääsyä koskevista ongelmista aiheellisten kahdenvälisten 
mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, ja niiden ja kauppapolitiikasta vastaavien osastojen 
olisi annettava toisilleen riittävästi palautetta. 
31. Yhteensovittamista olisi lisättävä myös neuvostossa ja jäsenvaltioiden kanssa. 
Tämä voidaan toteuttaa lisäämällä neuvoston kauppapolitiikasta ja ulkosuhteista 
vastaavien työryhmien ja komiteoiden välistä yhteensovittamista. Tärkeintä kuitenkin on 
se, että teollisen yhteistyön edistämiseksi ja yhteisössä jäljellä olevien tuonnin esteiden 
vähentämiseksi tai poistamiseksi yhteisön olisi oltava valmis käyttämään hyväksi kaikkia 
sen ja kyseisen maan suhteisiin liittyviä oleellisia näkökohtia. 
(d) Eri toimijoiden välisen yhteensovittamisen lisääminen 
32. Tämä prosessi edellyttää suurta avoimuutta kaikkien toimijoiden välillä (komission 
osastot, jäsenvaltioiden hallinnot, teollisuuden järjestöt ja yksittäiset yritykset) sekä niiden 
kaikkien ponnistusta muiden mukanaolon ja osallistumisen varmistamiseksi. 
33. Tehokkaampi yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa edellyttää: 
Jatkuvaa ja nopeaa tietojen vaihtoa markkinoillepääsyä koskevista ongelmista 
kolmansissa maissa. Määräajoin laadittavien markkinoillepääsyä koskevien 
kertomustensa lisäksi komissio ilmoittaa säännöllisesti neuvostolle (pääasiallisesti 
13 
113 artiklan mukaisen komitean välityksellä) sen käsiteltäviksi saatettujen tiettyjen 
ongelmien ratkaisemiseksi toteuttamansa toimet. Komissio luottaa siihen, että 
jäsenvaltiot toimittavat sille tietoja, joiden perusteella se voi paremmin määrittää 
toiminnan ensisijaiset tavoitteet. 
Jäsenvaltioiden ja yhteisön toiminnan tiiviimpi yhteensovittaminen suunniteltaessa 
ja ohjelmoitaessa kolmansien maiden kanssa toteutettavaa toimintaa 
markkinoillepääsyä koskevien neuvottelujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Kokemus on osoittanut, että jopa jäsenvaltioiden täsmällisiä ja tarkkoja etuja 
voidaan ajaa tehokkaammin yhteisön yhtenäisellä toiminnalla. Parantuneesta 
markkinoillepääsystä seuraavat taloudelliset edut oikeuttavat tarvittavat 
yhteensovitusponnistukset sen varmistamiseksi, että yhteisö voi esiintyä 
yksimielisesti kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa. 
34. Seuraaviin toimiin voitaisiin ryhtyä teollisuuden tiiviimmän osallistumisen 
edistämiseksi: 
Teollisuutta (sekä yksityisiä yrityksiä että teollisuuden järjestöjä) kehotetaan 
toimittamaan komissiolle riittävästi tietoa ongelmista, joita se haluaa ratkaistavan; 
tämä tieto pysyy luottamuksellisena, ja se on tarkoitettu yksinomaan käytännön 
tarkoituksiin - eli esteiden poistamiseen. 
Jatkuva ja molemminpuolinen palaute toteutetuista toimista ja saaduista tuloksista 
tietojen vaihdon jatkuvuuden varmistamiseksi. 
Tilapäisesti yritysmaailman johdon lisääntynyt osallistuminen komission jäsenten 
kolmansiin maihin suuntautuville matkoille tavoitteena: edistää yhteistyötä 
kolmansien maiden yritysten kanssa ja luoda niihin lisää yhteyksiä sekä avustaa 
komissiota arvioimaan markkinoillepääsyä koskevia ensisijaisia tavoitteita. 
35. Komissio on päättänyt nimetä tätä tarkoitusta varten yksittäisille yrityksille tai 
niiden järjestöille tarkoitettuja yhteyspisteitä, joista tiedotetaan näkyvästi, ja joiden 
puoleen yritykset tai järjestöt voivat kääntyä kolmansien maiden markkinoille pääsyä 
koskevine ongelmineen. Ulkosuhteisiin erikoistuneiden eurotietokeskusten ryhmän panos 
on erityisen tärkeä. Nämä eurotietokeskukset tekevät tiivistä yhteistyötä kolmansien 
maiden markkinoilla aktiivisesti toimivien yritysten kanssa ja ovat näin ollen täysin 
tietoisia olemassa olevista markkinoillepääsyyn liittyvistä esteistä. Lisäksi niitä voitaisiin 
käyttää Euroopan unionin kyseisellä alalla toteuttamaa toimintaa koskevan tiedon jakeluun 
eurooppalaisille yhtiöille. Teollisuudelle tiedotetaan laajalti käytettävissä olevista 
välineistä kolmansien maiden markkinoille pääsyn parantamiseksi. Jäsenvaltioissa 
eurotietokeskukset toimittavat teollisuudelle ja erityisesti pienille ja keskisuurille 
yrityksille tietoa yhteisön toiminnasta sekä siitä, keiden puoleen niiden olisi käännyttävä. 
Teollisuus voi myös toimittaa komissiolle (joko kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevalle 
edustustolle, ulkomaisille edustustoille tai suoraan komission päämajaan Brysseliin) 
markkinoillepääsyyn liittyviin ongelmiin koskevaa tietoa. Erityistä huomiota kiinnitetään 
14 
siihen, että PK-yritykset voivat saada suoraa hyötyä markkinoiden avaamista koskevista 
toimista. 
$6. Komission ulkomailla sijaitsevat edustustot lujittavat rooliaan Euroopan unionin 
yritysten markkinoillepääsyä koskevien ongelmien ratkaisussa avustamisessa. 
Edustustojen kaupasta vastaavien asiamiesten tehtävänä on seurata läheisesti kaupallisia 
kysymyksiä ja antaa komissiolle neuvoja esteistä ja toteutettavasta toiminnasta. Heidän 
tehtäviinsä kuuluu myös yhteydenpito jäsenvaltioiden kaupallisiin sihteereihin, 
kaupallisiin toimistoihin ja eurooppalaisen liike-elämän edustaviin järjestöihin 
markkinoillepääsyä koskevan tilanteen arvioimiseksi ja diplomaattisen toiminnan 
tehokkaammaksi yhteensovittamiseksi. Ne voisivat olla avainasemassa myöskin 
tutkiessaan kohdistettujen aloitteiden avulla yhteisen kaupanedistämistoiminnan 
mahdollisuuksia eurooppalaisten tavaroiden ja palvelujen sekä sijoitusten ja muotoilun 
osalta. Nämä aloitteet mukautetaan paikallisten markkinoiden ominaispiirteisiin 
toimivaltarajoja noudattaen. 
(ii). Monenvälinen asialista 
37. Yhteisö on jatkuvasti tukenut ja edistänyt monenvälisiä neuvotteluja ja sääntöjä. 
Tehokkaat monenväliset säännöt takaavat parhaiten sen, että viejiämme ja investoijiamme 
suojataan laittomilta protektionistisilta toimenpiteiltä. GATT:in olemassaolon aikana 
peräkkäiset neuvottelukierrokset ovat johtaneet odottamattoman suureen tulliesteiden ja 
muiden esteiden vähenemiseen viimeisten viidenkymmenen vuoden aikana. Uruguayn 
kierroksen päättyminen ja WTO:n luominen aloittivat uuden vaiheen tässä prosessissa. 
Unionin on nyt pyrittävä vakiinnuttamaan ja panemaan tehokkaasti täytäntöön nän ä uudet 
säännöt. Koska talous kuitenkin kehittyy nopeasti ja kansainvälinen kauppa keskittyy yhä 
enemmän alueille, jotka olemassa olevat säännöt kattavat vain osittain, on kansainvälisen 
järjestelmän pysyttävä tässä kehityksessä mukana voidakseen tarjota yrityksille 
parantunutta markkinoillepääsyä ulkomailla. 
38. Ensimmäinen monenvälisen kauppajärjestelmän vahvistamisen keino on WTO:hon 
vielä kuulumattomien tärkeiden kauppakumppanien siihen liittymisen varmistaminen sekä 
vähemmän kehittyneiden maiden pidemmälle menevän yhdentymisen edistäminen. Unioni 
voi myös työskennellä muiden WTO:hon kuuluvien maiden, erityisesti niiden, joiden 
kanssa sillä on kahdenvälisiä sopimuksia, kanssa saadakseen niiden tuen sen WTO-
tavoitteille. Monenvälisessä toiminnassa olisi lisäksi korostettava erityisesti Uruguayn 
kierroksen säännöstön vakiinnuttamista, uusia markkinoiden avaamistoimia ja 
vapauttamista koskevien sääntöjen ulottamista uusille aloille kuten investointeihin sekä 
käsiteltävä monenvälisesti tiettyjä kansainvälisen kaupan ongelmia. 
(a) Uruguayn kierroksen säännöstön täytäntöönpano ja vakiinnuttaminen 
39. Uruguayn kierroksen laajan kattavuuden vuoksi sen täytäntöönpano kestää 
joillakin aloilla vuoteen 2005. Tätä prosessia on seurattava tarkasti olemassa olevan 
säännöstön vakiinnuttamisen varmistamiseksi. Seuraavassa on esimerkkejä kyseessä 
olevista asioista. 
15 
* Osavaltioiden julkiset elimet: 
Osavaltioiden julkishallinnon saattaminen WTO:n sääntöjen alaisiksi oli 
yksi yhteisön pääasiallisista tavoitteista Uruguayn kierroksella. Vaikka 
kaikissa työryhmissä, joiden alaan kysymys kuului, edistyttiin 
merkittävästi, tietyt yhteisön tärkeät kauppakumppanit eivät ole vielä 
toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä. Tilanne on muuttunut 
huolestuttavaksi julkisten hankintojen, standardien ja palvelujen sekä 
kauppaan liittyvien investointitoimien osalta. 
* Alueellinen yhdentyminen: 
Amerikan ja Aasian ripeiden yhdentymispyrkimysten johdosta on yhteisön 
edun mukaista soveltaa tiukasti sääntöjä, jotka mahdollistavat kaupallisten 
suhteiden maantieteellisen syventämisen sovittamisen monenvälisyyteen 
(eli oikeuteemme päästä muiden alueellisten ryhmittymien markkinoille). 
Yhteisön olisi tämän vuoksi aktiivisesti osallistuttava WTO:n työhön. 
* Teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvät näkökohdat: 
Kehitysmaiden on pantava täytäntöön Marrakeshissa sovitut sitoumukset 
vuoteen 2005 mennessä. Nopeamman täytäntöönpanon varmistaminen 
voisi olla mahdollista. Turkki on osoittanut olevansa valmis nopeampaan 
toimintaan tulliliiton yhteydessä. Komissio antaa muille (Kiina mukaan 
lukien) teknistä apua. 
* Maatalous 
Yhteisö on merkittävä maataloustuotteiden viejä. Se on yhdessä muiden 
WTO:n jäsenmaiden kanssa sitoutunut vähitellen vapauttamaan 
maataloustuotteiden kaupan. Tämän vuoksi yhteisö on erittäin kiinnostunut 
varmistamaan, että muut WTO:n jäsenet noudattavat tämän alan 
sitoumuksiaan, erityisesti tuetun viennin vähentämisen ja 
markkinoillepääsyn osalta, samalla kun se noudattaa omia sitoumuksiaan. 
Tariffikiintiöiden soveltaminen ja hallinto sekä erityinen suojanmekanismi 
ovat aloja, joita on seurattava erityisen tarkkaan. 
(b) Markkinoiden avaamista koskevat pidemmälle menevät toimet 
40. Uruguayn kierroksella edistyttiin joillakin aloilla. Edistys oli kuitenkin liian 
vähäistä. Näillä aloilla olisi pyrittävä avaamaan markkinoita edelleen: 
* Rahoituspalvelut 
WTO: n jäsenet ovat hyväksyneet edellisen vuoden 28 päivänä heinäkuuta 
1 päivänä heinäkuuta 1996 voimaan tulevan 18 kuukautta voimassa olevan 
väliaikaisen sopimuksen, joka muodostaa paketin rahoituspalvelujen alan 
vapauttamista koskevista alustavista sitoumuksista. Tämä komission 
aloitteesta tehty sopimus on otettu vastaan aiheellisella innostuksella sen 
merkitys monenväliselle järjestelmälle huomioon ottaen. Yhteisön on 
kuitenkin pyrittävä parantamaan nykyistä sitoumuspakettia 
suosituimmuuskohtelulausekkeen perusteella ennen väliaikaisen 
16 
m 
sopimuksen voimassaolon päättymistä joulukuussa 1997, jos se on 
mahdollista. 
Perusteleviestintä 
Perusteleviestintää koskevat neuvottelut ovat yhteisölle erittäin tärkeät, 
koska ne antavat mahdollisuuden hyödyntää yhteisössä 1 päivänä 
tammikuuta 1998 toteutettavaa sisäistä vapauttamista. Yhteisö odottaa 
tärkeimmiltä kumppaneiltaan huomattavaa sitoutumista 
suosituimmuusasemalausekkeen perusteella ennen 30 päiväksi huhtikuuta 
1996 vahvistettua neuvottelujen päättymistä. 
Meriliikenne 
Tämän alan neuvottelut, jotka kuuluvat Uruguayn kierroksella "avoimiksi 
jääneisiin kysymyksiin", aloitettiin Genevessä toukokuussa 1994. Yhteisö 
tekee kaikkensa saadakseen tärkeimmät merivallat tekemään merkittäviä 
sitoumuksia kansainvälisten merikuljetusten ja niihin liittyvien 
oheispalvelujen markkinoille pääsyn sekä satamiin pääsyn ja 
satamapalvelujen saannin ja käytön osalta. 
G ATS-sopimuksen säännöt 
Määräajat on asetettu palveluja koskevan suojalausekkeen (1998) ja 
palvelujen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen (1997) kehittämiselle. 
Tarvitaan myös valtiontukea koskevia sääntöjä (ei määräaikaa) ja 
lisäsääntöjä, joilla estetään sisäisten ammatillista pätevyyttä koskevien 
sääntöjen tuleminen kilpailun esteiksi (esimerkiksi kirjanpidon tai miiden 
ammatillisten palvelujen alalla). Lisäksi yksityisyyden ja henkilökohtaisten 
tietojen suojaamisen osalta yhteisö haluaisi parantaa nykyistä GATS-
sopimuksen XIV artiklan mukaista tilannetta tietojen vapaan liikkuvuuden 
toteuttamiseksi yksityisyyden suojaamisen vastaavan tason perusteella. 
A Ikuperäsäännöt 
WTO-sopimuksen yhteydessä määrätty alkuperäsääntöjen 
yhdenmukaistamistyö on jo aloitettu, ja sen odotetaan päättyvän vuonna 
1998. Samanaikaisesti näiden monenvälisten neuvottelujen kanssa komissio 
pyrkii sisäisesti merkittävästi yksinkertaistamaan suurta määrää 
tullietuuskohteluun oikeuttavaan alkuperään koskevia sääntöjä, jotka 
nykyään vaihtelevat sopimuksesta sopimukseen. Työn tavoitteena on saada 
aikaan sekä eurooppalaista että Välimeren alueen etuuskohteluun 
oikeuttavaa alkuperää koskevat yhtenäiset säännöt. Tämän vuoksi 
vaikuttaisi aiheelliselta tutkia yhteisön etuja monenvälisesti toteutettavan 
tämän alan yksinkertaistamisen osalta. 
Tullit 
Uruguayn kierroksen tuloksena oli tullien keskimääräinen aleneminen 
enemmän kuin 33 prosentilla, mikä on selvästi parempi kuin edellisen 
GATT-kierroksen tulos. Kuitenkin tiettyjen erittäin tärkeiden tuotteiden, 
kuten tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden, lasin, keramiikan sekä 
17 
nahkatuotteiden ja jalkineiden, osalta yhteisön kumppanien hyväksymät 
alennukset ovat selvästi eurooppalaisen teollisuuden tavoitteita pienemmät. 
Uudet tulleja koskevat neuvottelut voisivat näin ollen hyödyttää yhteisöä, 
jos niitä käydään päättäväisesti jokaisella alalla sen eduista tehdyn 
syvällisen erittelyn perusteella. 
Julkiset hankinnat 
Uuden sopimuksen lähtökohtana on suurelta osin ollut yhteisön julkisia 
hankintoja koskeva järjestelmä. Näin ollen sopimuksella avataan unionin 
viejille uusia sen tärkeimpien kauppakumppanien markkinoita erityisesti 
palvelu- ja rakennusalalla. Jotkut sopimuksen allekirjoittajat ovat 
ulottaneet sopimuksen kattamaan myös osavaltiotasoiset julkiset elimet ja 
julkiset yritykset, joilla on erityis- tai yksinoikeuksia. 
Vaikka edistystä on selvästi tapahtunut, ainoastaan useammankeskisen 
sopimuksen allekirjoittaneiden maiden pieni joukko on toteuttanut 
monenvälisen julkisten hankintojen vapauttamisen, ja maat ovat 
sisällyttäneet sopimukseen määräyksiä tiettyjä elimiä koskevista 
poikkeuksista, jos vastavuoroisuus ei toteudu. 
Useammanvälisen sopimuksen lisäksi neuvottelut palvelujen julkisten 
hankintojen avaamisesta GATS-sopimuksen XIII artiklan määräysten 
mukaisesti ovat alkaneet äskettäin. Neuvotteluja käydään GATS-
kumppaneiden välillä, ja niiden tavoitteena on päästä sopimukseen 
palvelujen julkisten hankintojen monenvälistä vapauttamista koskevista 
säännöistä. Näiden neuvottelujen aloittaminen tarjoaa ihanteellisen 
tilaisuuden palata tavaroiden julkisia hankintoja koskevan sopimuksen 
monenväliseksi muuttamiseen. 
Singaporen ministerikokous voi tarjota tilaisuuden edistyä tavoitteessa 
saattaa julkisista hankinnoista tehdyn sopimuksen säännöt koskemaan 
kaikkia julkisia hankintoja. Sillä välin on kaikin voimin pyrittävä saamaan 
mahdollisimman monet WTO:n jäsenet hyväksymään nykyinen sopimus. 
Teollis- ja tekijänoikeudet 
Uruguayn kierroksen neuvottelut teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan 
liittyvistä näkökohdista ovat helpottaneet eurooppalaisten suuren lisäarvon 
tuotteiden riskitöntä pääsyä kehitysmaiden markkinoille sekä äskettäin 
teollistuneiden maiden markkinoille, mikä on vieläkin tärkeämpää. 
WTO:ssa olisi kuitenkin aloitettava pidemmälle menevä työ esimerkiksi 
WTO:n tekijänoikeussäännön saattamiseksi sopusointuun 
maailmanlaajuisen tietoyhteisön tarpeiden kanssa tai parhaillaan 
pysähdyksissä olevien patenttilakien yhdenmukaistamista koskevien 
neuvottelujen vauhdittamiseksi. Myös maantieteellisten merkintöjen suojan 
lujittamiseen on kiinnitettävä huomiota. Tässä asiayhteydessä komission 
vihreän kirjan tekijänoikeuksista ja tietoyhteiskuntaan liittyvistä 
18 
lähioikeuksista hyväksyminen vaikutti* suuresti nykyisiin ajatuksiin 
aiheesta. Asiasta neuvotellaan jo WIPO:isa. 
(c) Vapauttamisen uudet alat 
41. Marrakeshin ministerikokouksen seurauksena GATT:in sihteeristö laati ministerien 
ehdotusten perusteella pitkän luettelon aiheista WTO:n jäsenten mietittäväksi. Joillakin 
näistä aloista voitaisiin käynnistää monenvälisiä neuvotteluja tai tutkimusohjelmia 
Singaporen kokouksessa. Yhteisön olisi oltava hyvin valmistautunut erityisesti seuraavilla 
aloilla: 
* Kauppa ja investoinnit 
Yhteisö on useita vuosia ollut yksi suurimpia ulkomaille sijoittajia, ja tämän 
vuoksi se on erittäin kiinnostunut maailmanlaajuisesta sijoitusten vapauttamisesta 
ja suojaamisesta. 
Neuvottelut monenvälisestä investointeja koskevasta sopimuksesta ovat juuri 
alkaneet OECD:ssä. Nämä neuvottelut ovat erittäin tärkeät yhteisölle, sillä niissä 
määritellään käsitteitä ja strategioita. Osallistumisella pääasiallisesti teollistuneita 
maita koskeviin neuvotteluihin ei kuitenkaan sinänsä saavuteta maailmanlaajuisten 
sijoitusedellytysten vapauttamista, kuten neuvosto onkin jo todennut. Tämän 
vuoksi myös OECD:n ministerineuvosto kannattaa kaksitasoista lähestymistapaa 
(eli OECD.ssa ja WTO:ssa). 
Koska yhteisön edut asiassa ovat suurimmat, sen olisi jo toimittava WTO:ssa 
tehokkaan markkinoillepääsyn, kansallisen kohtelun ja syrjimättömyyden 
periaatteen edistämiseksi. Lisäksi olemassa olevien rajoitusten olisi oltava täysin 
avoimia. Lopuksi monenvälinen sopimus sijoituksista olisi sisällytettävä WTO-
sopimuksiin, ja siihen olisi voitava soveltaa riitojen ratkaisujärjestelmää. 
Sijoituksia koskevien neuvottelujen alkaminen WTO:ssa tämän vuoden 
joulukuussa on pyrittävä varmistamaan kaikin tavoin. Epävirallinen työryhmä 
voitaisiin perustaa valmistelemaan erityisiä Singaporen kokouksessa tehtäviä 
päätöksiä. 
* Kauppa ja kilpailu 
Tietyt maat, erityisesti kehitysmaat, eivät takaa kilpailun vapautta 
lainsäädännössään. Mutta myös siellä missä tällaisia kansallisia lakeja on, niiden 
sisältö eri puolilla maailmaa vaihtelee suuresti. Lopuksi keskittymiä valvovien 
viranomaisten lähestymistapa lakien soveltamisen tiukkuuteen on hyvin erilainen. 
Kaupan tasolla nämä eroavaisuudet näkyvät selkeästi erilaisina tehokkaan 
markkinoillepääsyn tasoina. Kilpailupolitiikkaa uudessa kauppajärjestelmässä 
käsittelevän asiantuntijaryhmän kertomuksessa todetaan, että jonkin 
kilpailuviranomaisen hyväksymät kilpailunvastaiset käytännöt johtavat joskus 
19 
ÉWmÊÊÊÊmmummmmm 
kyseisten markkinoiden sulkeutumiseen6. Yritykset, jotka toimivat sellaisilla 
markkinoilla tai sellaisilta markkinoilta käsin, joilla keskittymien vastaista 
lainsäädäntöä ei noudateta kovin tarkkaan, saavat perusteetonta kilpailunetua 
tiukempien kilpailusääntöjen alaisiin yhtiöihin nähden. 
Jos asiantuntijaryhmän kertomuksen mukaisesti on vaikea kuvitella tasaveroisen 
toimintakentän luomista tilanteessa, jossa sen syntyminen nojaisi ainoastaan 
joukkoon välttämättä epäyhtenäisiä kahdenvälisiä sopimuksia7, yhteisön etujen 
mukaista olisi luoda sitovat perusvaatimukset, joihin liittyisi tehokas riitojen 
ratkaisumekanismi. 
Vaikka tämä onkin pitkän aikavälin tavoite, jo nyt voidaan yrittää taivutella niitä 
WTO:n jäseniä, joilla on kilpailulakeja, noudattamaan niitä tarkasti. 
Tällä alalla voidaan edistyä ja päästä yhteisymmärrykseen tyhjentävämmästä 
asialistasta Singaporessa, jos teollistuneet maat ja edistyneemmät sekä muuten 
merkittävät kehitysmaat voivat sopia asioista ennalta. 
Kauppa ja ympäristö 
Marrakeshin kokouksessa perustettiin komitea tutkimaan asiaa. Komitean 
tehtävänä on löytää vaihtoehtoja, joissa ympäristönsuojelulliset tavoitteet sekä 
kansainvälisen tavarakaupan ja palvelukaupan vaatimukset voidaan yhdistää. 
Komiteaa pyydettiin erityisesti tutkimaan ympäristöä koskevien yleissopimusten 
perusteella toteutettujen kauppaa koskevien toimenpiteiden ja kansainvälisen 
kaupan sääntöjen suhdetta samoin kuin tiettyjen ympäristöpoliittisten 
toimenpiteiden, kuten ympäristöveron, ekotuotemerkkien sekä pakkausta ja 
kierrätystä koskevien säännöstöjen, vaikutusta kauppaan. Ympäristöä koskevien 
yleissopimusten määräysten ja WTO:n sääntöjen suhde on erityisen tärkeä, sillä 
joissakin sopimuksissa, kuten Montrealin pöytäkirjassa, Baselin yleissopimuksessa 
ja villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa 
koskevassa yleissopimuksessa, rajoitetaan tiettyjen tuotteiden kauppaa ympäristön 
suojelun vuoksi ja hyväksytään näiden rajoitusten soveltaminen myös maihin, 
jotka eivät ole sopimuspuolia. 
WTO:n kauppa- ja ympäristökomiteaa on pyydetty laatimaan kertomus WTO:n 
ensimmäistä ministerikokousta varten. Yhteisön mielestä tällaisen kertomuksen 
olisi oltava suhteellisen kattava, ja siinä olisi oltava erityisiä suosituksia 
Singaporen kokouksessa annettaviksi. Siinä olisi erityisesti suositeltava GATT-
sopimuksen tai tarvittaessa GATS-sopimuksen oleellisten sääntöjen tulkintaa tai 
tarkistamista, ja annettava poliittisia vaihtoehtoja ympäristönäkökohtien huomioon 
ottamiseksi ilman vihreän protektionismin edistämistä. 
Kilpailupolitiikka uudessa kauppajärjestelmässä: kansainvälisen yhteistyön ja 
kansainvälisten sääntöjen lujittaminen, Euroopan komissio, Bryssel, 1995, s. 8 
idem s. 19 
20 
Kauppa ja sosiaaliset olosuhteet 
ILO:ssa tunnustetaan yleisesti tietyt perustavaa laatua olevat sosiaaliset lait, joissa 
kielletään pakko- ja lapsityövoiman käyttö sekä taataan järjestäytymisvapaus ja 
oikeus tehdä työsopimuksia8. On täysin luonnollista, että arvioitaessa suhteita 
yhteisöön kuulumattomiin maihin tai määriteltäessä politiikkoja, joissa sosiaalinen 
osa on oleellinen, tällaiset perustavaa laatua olevat sosiaaliset näkökohdat otetaan 
huomioon. 
Kaupan osalta perustavaa laatua olevien sosiaalisten oikeuksien myönteisen 
edistämisen ajatus on jo saanut kannatusta joidenkin teollistuneiden maiden 
yleisten tulliemusjärjestelmien yhteydessä, mukaan tukien neuvoston joulukuussa 
1994 hyväksymät järjestelmät. 
Komissio on toistuvasti todennut9, että sosiaalisen kehityksen taso riippuu 
pääasiallisesti talouskehityksestä, ja vaikka on luonnollisesti oikeutettua puhua 
sosiaalisista kysymyksistä monenvälisissä yhteyksissä, kehitysmailta ei missään 
tapauksessa evätä niiden suhteellista työvoimakustannuksista johtuvaa etua. 
Toisaalta joitakin käytäntöjä, kuten järjestäytymisvapauden estämistä ja 
pakkotyövoiman käyttöä, ei voida oikeuttaa talouskehityksen tason perusteella. 
Niillä kansainvälisillä foorumeilla, joilla asiasta parhaillaan keskustellaan, tämä 
näkökanta on saamassa lisääntyvää kannatusta. Tämän vuoksi olisi yhä laajemmin 
ymmärrettävä, että kyseisten oikeuksien vaatimista ei enää pidetä 
protektionistisena apuvälineenä. 
Yhteisön olisi näin ollen oltava hyvin edistyksellinen näiden kysymysten suhteen 
ja keskusteltava niistä monenvälisesti kaikkien kyseisten maiden kanssa. 
Joulukuussa 1996 kokoontuva Singaporen ministerikokous voisi ryhtyä johtamaan 
keskustelua ja perustaa WTO:n työryhmän tutkimaan kansainvälisen kaupan ja 
työolosuhteiden välistä yhteyttä. OECD:ssä ja ILO:ssa parhaillaan tehtävän työn 
o4isi merkittävä sitä, että lähestymistapa keskusteluihin on objektiivisempi ja että 
näkökohdat ovat huolellisemmin perusteltuja. 
Kauppa - rahoitus - raha 
8 Näitä oikeuksia ja periaatteita yhdessä yhdenvertaista kohtelua työmarkkinoilla 
koskevan periaatteen kanssa pidetään ILO:n viitenä perustavaa laatua olevana sosiaalisena 
oikeutena, ja ne heijastuvat ILO:n seitsemässä yleissopimuksessa (n:o 5 ja n:o 138 
väfeimmäisiästä, n:o 29 ja n:o 105 pakkotyöstä, n:o 87 ammatillisesta 
järjestäytymisvapaudesta ja -oikeudesta, n:o 98 kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta ja 
n:o 111 yhdenvertaisesta kohtelusta). Tässä käsiteltyihin kysymyksiin eivät kuulu 
laajemmat perusihmisoikeuksien kunnioittamista ja niiden rikkomuksia koskevat 
kysymykset, joiden asemaa EU:n ulkosuhteissa tutkittiin 23 päivänä toukokuuta 1995 
esitetyssä tiedonannossa KOM(95)216 lopull. 
9 Katso valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä, 6.5 (f) luku 
21 
Uruguayn kierroksen päätösasiakirjan julkilausumassa yhtenäisyydestä WTO:ta 
kehotetaan "kehittämään yhteistyötä monetaari-ja rahoituskysymyksistä vastuussa 
olevien kansainvälisten järjestöjen kanssa" sen varmistamiseksi, että IMF, 
Maailmanpankki ja WTO "harjoittavat yhdenmukaista ja vastavuoroista 
politiikkaa". 
WTO ei toistaiseksi ole kiinnittänyt yhtenäisyyteen suurempaa huomiota. Olisi 
luonnollista, että Euroopan yhteisö, joka aloitti keskustelut yhtenäisyydestä 
GATT:issa, virittäisi uudelleen tämän keskustelun perustaksi käytännön 
keskusteluille Singaporessa. Voitaisiin myös yksilöidä vaihtoehtoja suuremman 
rahallisen vakauden edistämiseksi valtuuksien asettamissa rajoissa. 
42. WTO:n ensimmäinen ministerikokous antaa sopivan tilaisuuden työohjelman 
käsittelyn ja toteuttamisen vauhdittamiseen. Euroopan on tehtävä lujasti työtä tulevina 
kuukausina sen varmistamiseksi, että Singaporen ministerikokous voi tehdä konkreettisia 
päätöksiä WTO:n uudesta toiminnasta, jota tarvitaan uusien sääntöjen ja tulevaisuuden 
näkymien sekä markkinoillepääsyn kehittämiseksi. Singaporen ministerikokouksen 
valmisteluissa on kuitenkin ensi joulukuussa tehtävien päätösten lisäksi keskityttävä 
WTO : n ja maailman kauppajärjestelmän ensi vuosisadan alkuun ulottuviin tarpeisiin, jotta 
WTO:lle voidaan asettaa toteuttamiskelpoisia tavoitteita. 
43. Jo neuvoteltavien kysymysten lisäksi keskustelussa olisi riittävällä tavalla katettava 
laaja-alaisempia kysymyksiä, erityisesti tarvetta yhdentää kehitysmaat täydellisemmin 
kauppajärjestelmään. Kehitysmaiden monenväliseen järjestelmään yhdentymistä tukevien 
ja edistävien lisätoimenpiteiden yksilöimisen lisäksi tämä edellyttää uudenlaista ajattelua 
sekä WTO:n asialistan ja työtapojen että sellaisten ongelmien, kuten huomattavan suuri 
velka, osalta, jotka estävät kehitysmaita täysin hyödyntämästä Uruguayn kierroksen etuja. 
44. Nämä ovat komission mielestä tärkeimmät kansainvälisissä yhteyksissä tulevina 
vuosina käsiteltävät kysymykset. Niiden käsittelystä riippuu WTO:n uskottavuus 
maailmantalouden avoimuuden edistäjänä. WTO:n toimielimet on nyt perustettu, ja 
neuvottelut Uruguayn kierroksella ratkaisematta jääneistä kysymyksistä ovat jo 
meneillään. WTO:n on kuitenkin vielä osoitettava pystyvänsä olemaan pääasiallinen 
keskustelu- ja päätöksentekofoorumi näiden uusien haasteiden osalta. 
5. Päätelmät : seuraavat vaiheet 
45. Paremman maailmanlaajuisen markkinoillepääsyn toteuttamisen olisi oltava yksi 
Euroopan unionin voimavarojen käyttöä ohjaavista päätavoitteista tulevina kuukausina ja 
vuosina. Markkinoillepääsyn merkittävä parantaminen on välttämättä pitkän aikavälin 
prosessi. Euroopan yhteisön toiminta suurten ongelmien käsittelemiseksi nykyisten 
sääntöjen mukaisesti ja uusien kaupan ja investointien vapauttamista koskevien sääntöjen 
kehittämiseksi on menestyksekästä, jos se on selkeästi määritellyt omat ensisijaiset 
tavoitteensa ja jos se toimii läheisessä yhteistyössä sekä kehittyneiden että kehittymässä 
olevien kauppakumppaneidensa kanssa. Olisi keskityttävä toimintaan, joka vastaa 
teollisuuden vaatimuksiin ja ensisijaisiin tavoitteisiin ja joka hyödyttää konkreettisesti ja 
22 
WmÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÈÊÊÊÉÊm 
suoraan eurooppalaisia viejiä ja sijoittajia. Tähän pyrittäessä seuraavien periaatteiden olisi 
oltava yhteisön toiminnan ohjenuorana: 
Euroopan unioni on asettanut taloudellisen yhdentymisen tahdin sisämarkkinoilla 
ja aloittanut taloudellisen yhdentymisen monenvälisen laajentamisen erityisesti 
Uruguayn kierroksen kautta. Euroopan unionin on jatkettava tällä avoimen 
politiikan linjalla ja varmistettava, että sen kumppanit puolestaan vastaavat siihen 
avaamalla omia markkinoitaan. 
Omien velvollisuuksien täyttäminen, mukaan lukien uudet Uruguayn kierroksen 
sitoumukset. On kiinnitettävä suurta huomiota siihen, että unionin kumppanit 
panevat velvollisuutensa täytäntöön mahdollisimman nopeasti. Unioni pyrkii 
antamaan teknistä apua niille kehitysmaille, jotka tarvitsevat sitä 
täytäntöönpanossa. 
Komissio toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti eurooppalaisten yritysten 
kanssa yksilöidäkseen tarkemmin ne pääasialliset ongelmat, joita eurooppalainen 
vienti ja investoinnit kohtaavat kolmansissa maissa. Ensisijaiset tavoitteet 
määritellään ja kaikkia ulkoisia talouspoliittisia välineitä käytetään 
yhteensovitetummin uusien markkinatilaisuuksien luomiseksi viejille ja 
investoijille kaikkialla maailmassa. Jos esteitä voidaan poistaa vetoamalla 
olemassa oleviin kansainvälisiin sääntöihin, näin tehdään. Jos tarvitaan 
kahdenvälisiä tai useammanvälisiä neuvotteluja, niihin ryhdytään. 
Euroopan unionin on annettava täysi tukensa WTO.lle sen avoimen 
kauppajärjestelmän moottorin roolissa. On kaikin voimin myötävaikutettava sen 
tehokkaaseen toimintaan toimielimenä. Nyt ja joulukuun 1996 Singaporen 
ministerikokoukseen valmistauduttaessa unionin on yhdessä sen kumppanien 
kanssa pyrittävä lujittamaan ja vauhdittamaan monenvälistymiskehitystä. 
WTO : ssa neuvoteltavien kysymysten luetteloa muotoiltaessa ensisija on annettava 
aiheille, joilla luodaan uusia mahdollisuuksia eurooppalaiselle liike-elämälle 
kolmansien maiden markkinoilla. Teollisuuden avulla pyritään varmistamaan 
yhteisymmärrykseen pääsy näistä ensisijaisista tavoitteista viimeistään WTO:n 
ministerikokoukseen mennessä. Näiden kunnianhimoisten tavoitteiden 
saavuttamiseksi kuitenkin jo nyt on aloitettava WTO:n vuoteen 2000 ja siitä 
eteenpäin ulottuvan työohjelman suunnittelu. 
46. Tämä tiedonanto on Euroopan unionin välitöntä markkinoiden avaamista 
koskevien ensisijaisten tavoitteiden, nykyisten neuvottelujen ja WTO:n tulevasta 
ohjelmasta käytävän keskustelun ensimmäinen erittely. Sitä viimeistellään ja kehitetään 
edelleen jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, liike-elämän, kuluttajajärjestöjen ja 
muiden järjestöjen sekä kolmansissa maissa olevien kumppanien reaktioiden perusteella. 
23 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 53 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 U 
Luettelonumero : CB-CO96-067-FI-C 
ISBN 92-78-00560-6 
Euroopan yhÄtöjea viraJlistaa julkaisujen toimisto 
L-29S5 I v,**tntw%