Eurostat on pyytänyt jäsenvaltioiden asiantuntijoita toimittamaan vuosittain tietoja henkilöstösääntöjen 83 artiklaa käsittelevän työryhmän puitteissa. Työryhmällä on toimivalta käsitellä henkilöstösääntöjen liitteen XII täytäntöönpanomenetelmiä koskevia kysymyksiä yhteistyössä Eurostatin kanssa.

Tulevat elinajanodotteet sisältävän taulukon käyttö vastaa parasta vakuutusmatemaattista käytäntöä. Tämä elinajanodote on otettu huomioon EU:n virkamiesten eläkejärjestelmän arvioinnissa. Tämän perusteella eläkemaksuja tarkistetaan vuosittain järjestelmän tasapainon varmistamiseksi.

4.2. EU:n henkilöstön vuosien 2013 ja 2018 elinajanodotteiden vertailu

Miesten ja naisten kuolleisuusluvut eroavat toisistaan. Siksi vuoden 2013 ja vuoden 2018 vakuutusmatemaattiset taulukot lasketaan miesten ja naisten osalta erikseen, mikä on parhaan vakuutusmatemaattisen käytännön mukaista.

Miehet Naiset

Ikä Elinajan- odote 2013 Elinajan- odote 2018 Elinajan- odotteen nousu (2014–2018) Ikä Elinajan- odote 2013 Elinajan- odote 2018 Elinajan- odotteen nousu (2014–2018) 18 65,7 65,8 0,078 18 67,8 68,3 0,559 19 64,8 64,8 0,078 19 66,8 67,3 0,559 20 63,8 63,8 0,078 20 65,8 66,3 0,559 21 62,8 62,9 0,078 21 64,8 65,4 0,559 22 61,8 61,9 0,078 22 63,8 64,4 0,559 23 60,8 60,9 0,078 23 62,8 63,4 0,559 24 59,8 59,9 0,078 24 61,8 62,4 0,559 25 58,8 58,9 0,078 25 60,8 61,4 0,559 26 57,9 57,9 0,078 26 59,8 60,4 0,559 27 56,9 57,0 0,078 27 58,9 59,4 0,559 28 55,9 56,0 0,078 28 57,9 58,4 0,560 29 54,9 55,0 0,078 29 56,9 57,4 0,560 30 53,9 54,0 0,078 30 55,9 56,4 0,560 31 52,9 53,0 0,078 31 54,9 55,5 0,560 32 51,9 52,0 0,078 32 53,9 54,5 0,560 33 51,0 51,0 0,078 33 52,9 53,5 0,560 34 50,0 50,1 0,078 34 51,9 52,5 0,560 35 49,0 49,1 0,078 35 50,9 51,5 0,560 36 48,0 48,1 0,078 36 50,0 50,5 0,560 37 47,0 47,1 0,078 37 49,0 49,5 0,560 38 46,0 46,1 0,078 38 48,0 48,5 0,560 39 45,1 45,1 0,079 39 47,0 47,6 0,560 40 44,1 44,2 0,079 40 46,0 46,6 0,560 41 43,1 43,2 0,079 41 45,0 45,6 0,560 42 42,1 42,2 0,079 42 44,1 44,6 0,560 43 41,2 41,2 0,079 43 43,1 43,6 0,561 44 40,2 40,3 0,080 44 42,1 42,7 0,561 45 39,2 39,3 0,081 45 41,1 41,7 0,562 46 38,3 38,3 0,082 46 40,1 40,7 0,563 47 37,3 37,4 0,083 47 39,2 39,7 0,564 48 36,3 36,4 0,084 48 38,2 38,8 0,566 49 35,4 35,5 0,086 49 37,2 37,8 0,568 50 34,4 34,5 0,087 50 36,3 36,9 0,570 51 33,5 33,6 0,090 51 35,3 35,9 0,573 52 32,5 32,6 0,092 52 34,4 34,9 0,577 53 31,6 31,7 0,096 53 33,4 34,0 0,582 54 30,6 30,7 0,100 54 32,5 33,0 0,588 55 29,7 29,8 0,105 55 31,5 32,1 0,596 56 28,8 28,9 0,112 56 30,6 31,2 0,605 57 27,8 28,0 0,120 57 29,6 30,2 0,616 58 26,9 27,0 0,129 58 28,7 29,3 0,629 59 26,0 26,1 0,138 59 27,8 28,4 0,645 60 25,1 25,2 0,146 60 26,8 27,5 0,659 61 24,2 24,3 0,155 61 25,9 26,6 0,672 62 23,3 23,5 0,163 62 25,0 25,7 0,682 63 22,4 22,6 0,172 63 24,1 24,8 0,690 64 21,5 21,7 0,179 64 23,2 23,9 0,695 65 20,7 20,8 0,184 65 22,3 23,0 0,697 66 19,8 20,0 0,183 66 21,5 22,2 0,696

Vuosien 2013 ja 2018 elinajanodotteiden vertailu aktiivisessa palveluksessa olevien (18–66-vuotiaiden ) henkilöstön jäsenten osalta osoittaa, että elinajanodotteen nousu on vähäistä.

Miesten elinaikataulukko vuodelta 2018 osoittaa, että elinajanodote on noussut hyvin vähän ja vaihtelee nuorempien aktiivisten ikäluokkien 0,078 vuodesta (28 päivää) tavanomaisen eläkeiän saavuttaneiden 0,184 vuoteen (2 kuukautta ja 6 päivää).

Naisten elinaikataulukko vuodelta 2018 osoittaa, että elinajanodote on noussut vain vähän ja vaihtelee nuorempien aktiivisten ikäluokkien 0,559 vuodesta (6 kuukautta ja 24 päivää) tavanomaisen eläkeiän saavuttaneiden 0,697 vuoteen (8 kuukautta ja 14 päivää).

EU:n elinikätaulukon kehitys osoittaa, että toimielinten henkilöstön elinajanodotteen nousu on keskimäärin vähäinen eli nuoremmilla ikäluokilla neljä kuukautta ja tavanomaisen eläkeiän saavuttaneilla viisi kuukautta.

5.Jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys

Tämän kertomuksen 3 ja 4 kohdassa esitetyn arvioinnin lisäksi komissio on tarkastellut jäsenvaltioiden eläkejärjestelmien kehitystä.

5.1.Eläkeiän päivittäminen elinajanodotteen kehityksen mukaisesti

Eläkeikä päivitetään useimmissa jäsenvaltioissa joko säännöllisesti tai satunnaisesti vastaamaan elinajanodotteen kehitystä.

Niiden jäsenvaltioiden vastausten perusteella, jotka ovat toimittaneet tietoja 83 artiklan mukaisen työryhmän puitteissa, jäsenvaltioissa on käytössä erilaisia menetelmiä eläkeiän päivittämiseksi elinajanodotteen kehityksen mukaisesti.

5.2.Jäsenvaltioiden eläkejärjestelmissä havaittu kehitys

Maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena monissa maissa toteutettiin toimenpiteitä eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyyden parantamiseksi. Eläkkeiden riittävyyttä koskevissa vuosien 2015 ja 2018 raporteissa havaittujen, kriisin aikana ja sen jälkeen toteutettuja uudistuksia koskevien suuntausten mukaisesti eläkkeiden kestävyyden parantaminen oli myös tämän kertomuksen viiteajanjaksolla edelleen eläkeuudistusten keskeinen painopiste. Se toteutettiin pääasiassa mukauttamalla eläkkeen kesto elinajanodotteeseen. Eri jäsenvaltiot ovat kuitenkin toteuttaneet tämän eri lähtökohdista, eri tavoitetasoilla ja sukupuolten tilannetta eri tavoin painottaen. Vuonna 2020 eläkeikä on useimmissa jäsenvaltioissa alempi kuin EU:n henkilöstön eläkeikä.

Lisäksi eräissä viimeaikaisissa eläkeuudistuksissa painopiste on ollut eläkeikävaatimusten lieventämisessä, eläke-etuuksien, myös ensimmäisen pilarin eläkkeiden, lisäämisessä ja eläketurvan laajentamisessa. Joissakin tapauksissa lainsäädäntöuudistusten toteutus on keskeytetty tai sitä on lykätty (esimerkiksi eläkkeiden uudelleenarvostusindeksin ja kestävyystekijän soveltaminen) tai on otettu käyttöön uusia, tilapäisiä mahdollisuuksia siirtyä eläkkeelle aikaisemmin. Joissakin tapauksissa taas vuosien 2008–2012 finanssikriisin aiheuttama uudistusvauhti on viime aikoina hiipunut, ja useat jäsenvaltiot ovat jopa peruneet jo säädettyjä uudistuksia ja joissakin tapauksissa alentaneet uudelleen naisten ja miesten eläkeikää.

Useimpien jäsenvaltioiden raportoimissa pitkän aikavälin ennusteissa ei myöskään ennakoida eläkeiän nousevan yli 66 vuoden ennen vuotta 2030.