Neuvostolle on tiedotettu ja sitä on kuultu säännöllisesti asiaa käsittelevässä neuvoston työryhmässä, erityisesti Itä-Euroopan ja Keski-Aasian työryhmässä (COEST) ja kauppapoliittisessa komiteassa (TPC), neuvottelujen kaikissa vaiheissa.

Tässä tapauksessa sopimuksella on kaksi päätavoitetta, ja siinä on kaksi keskeistä tekijää, jotka kuuluvat kehitysyhteistyön ja yhteisen kauppapolitiikan alaan. Ehdotetun päätöksen oikeusperustan olisi sen vuoksi oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 207 ja 209 artikla.

Jos EU:n toimen tarkastelusta ilmenee, että sillä on kaksi tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia tekijöitä, ja jos toinen näistä on yksilöitävissä pääasialliseksi tai määrääväksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on oikeuskäytännön mukaan käytettävä vain yhtä oikeudellista perustaa, toisin sanoen sitä, jota pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää. Jos sen sijaan todetaan, että toimella on useampi samanaikainen tarkoitus tai siinä on useita tekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden liitännäinen, jolloin on mahdollista soveltaa useita perussopimusten määräyksiä, tällaista toimea annettaessa on poikkeuksellisesti käytettävä vastaavia eri oikeusperustoja (ks. vastaavasti tuomio 10.1.2006, komissio v. parlamentti ja neuvosto, C-178/03, EU:C:2006:4, 42 ja 43 kohta; tuomio 11.6.2014, komissio v. neuvosto, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34 kohta, tuomio 14.6.2016, parlamentti v. neuvosto, C-263/14, EU:C:2016:435, 44 kohta, ja tuomio 4.9.2018, komissio v. neuvosto (”Kazakstan”), C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, 40 kohta).

Kun sopimus on pantu täytäntöön, sitä täydentää yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP+) mekanismi, josta Kirgisian tasavalta on hyötynyt vuodesta 2017. Järjestelmä tarjoaa ylimääräisiä tullietuuksia vastineeksi 27 keskeisen ihmisoikeuksia, hallintotapaa, ympäristöä tai työtä koskevan yleissopimuksen noudattamisesta.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.6.2022 COM(2022) 277 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan tehostetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta



LUONNOS

EUROOPAN UNIONIN JA KIRGISIAN TASAVALLAN TEHOSTETTU KUMPPANUUS- JA YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPAN UNIONI sekä KIRGISIAN TASAVALTA, jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka OTTAVAT HUOMIOON vahvat siteensä ja yhteiset arvonsa, OTTAVAT HUOMIOON halunsa vahvistaa molempien edun mukaista yhteistyötä, joka on jo aiemmin pantu alulle Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 1995 allekirjoitetulla kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella kumppanuuden perustamisesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kirgisian tasavallan kesken, OTTAVAT HUOMIOON halunsa päivittää suhteensa vastaamaan uusia poliittisia ja taloudellisia realiteetteja ja kumppanuutensa kehitystä, ILMAISEVAT yhteisen tahtonsa lujittaa, syventää ja monipuolistaa yhteistyötään kaikilla tasoilla yhteistä etua koskevissa kahdenvälisissä, alueellisissa ja kansainvälisissä kysymyksissä,



VAHVISTAVAT UUDELLEEN sitoutumisensa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämisen, suojelun ja täytäntöönpanon vahvistamiseen, demokratian periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan kunnioittamiseen sekä parlamentaarisen demokratian kehittämiseen, VAHVISTAVAT sitoutumisensa periaatteisiin, jotka on vahvistettu Yhdistyneiden kansakuntien (YK) peruskirjassa, YK:n yleiskokouksen 10 päivänä joulukuuta 1948 antamalla päätöslauselmalla A/RES/217 (III) A hyväksytyssä ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, jäljempänä ’ihmisoikeusjulistus’, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestössä (Etyj) ja erityisesti Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksen (Etyk) yhteydessä 1 päivänä elokuuta 1975 hyväksytyssä Helsingin päätösasiakirjassa, jäljempänä ’Helsingin päätösasiakirja’, YK:n yleiskokouksen 16 päivänä joulukuuta 1966 antamalla päätöslauselmalla 2200A (XXI) hyväksytyssä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa ja YK:n yleiskokouksen 16 päivänä joulukuuta 1966 antamalla päätöslauselmalla 2200A (XXI) hyväksytyssä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, sekä kansainvälisen oikeuden periaatteisiin ja normeihin, TOISTAVAT sitoutumisensa kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden aktiiviseen edistämiseen, tehokkaisiin monenvälisiin suhteisiin ja riitojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen, erityisesti tekemällä yhteistyötä YK:n ja Etyjin puitteissa, OTTAVAT HUOMIOON halunsa kehittää edelleen säännöllistä poliittista vuoropuhelua yhteistä etua koskevista kahdenvälisistä ja kansainvälisistä kysymyksistä, OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa kansainvälisiin velvoitteisiin torjua joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen torjumista,

OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa yhteistyön vahvistamiseen oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla, myös korruption torjunnassa, OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa Kirgisian tasavallan poliittisen, sosioekonomisen ja institutionaalisen kehityksen edistämiseen tekemällä laaja-alaista yhteistyötä monilla yhteistä etua koskevilla aloilla, OTTAVAT HUOMIOON halukkuutensa vahvistaa taloussuhteitaan vapaan markkinatalouden periaatteiden pohjalta ja luoda suotuisa ilmapiiri kahdenvälisten kauppa- ja investointisuhteiden ja yhteyksien laajentamiselle, OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyydestä johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien noudattamiseen sekä näiden oikeuksien ja velvollisuuksien avoimeen ja syrjimättömään täytäntöönpanoon, OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa kestävän kehityksen periaatteen kunnioittamiseen sekä sitoutumisensa edistämään yhdessä tavoitteita, jotka on vahvistettu kestävän kehityksen Agenda 2030 ‑toimintaohjelmassa, joka hyväksyttiin vuoden 2015 jälkeisen kehitysohjelman hyväksymiseksi järjestetyn YK:n huippukokouksen yhteydessä 25 päivänä syyskuuta 2015 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla A/RES/70/1, ottaen asianmukaisesti huomioon myös osapuolten sisäiset ohjelmat,



OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa ympäristön kestävyyden ja suojelun varmistamiseen ja niiden monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanon, joiden osapuolia ne ovat, sekä sitoutumisensa vahvistamaan yhteistyötä ympäristön, katastrofiriskien vähentämisen ja kaikilla ilmastotoimien aloilla 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’, tavoitteiden mukaisesti, OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisensa rajat ylittävän ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseen, PANEVAT MERKILLE, että Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan N:o 21 mukainen Irlannin erityisasema sekä mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 22 mukainen Tanskan erityisasema otetaan tarvittaessa huomioon tässä sopimuksessa, OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I OSASTO TAVOITTEET JA YLEISET PERIAATTEET 1 ARTIKLA Tavoitteet 1. Tällä sopimuksella pannaan alulle osapuolten välinen tehostettu kumppanuus ja yhteistyö, jotka perustuvat yhteisiin arvoihin, etuihin ja haluun vahvistaa suhteita kaikilla sopimuksen soveltamisaloilla osapuolten yhteisen edun mukaisesti. 2. Tämä yhteistyö on osapuolten välinen prosessi, joka edistää kestävää kehitystä, rauhaa, vakautta ja turvallisuutta lisäämällä ulko- ja turvallisuuspolitiikan lähentymistä, poliittista ja taloudellista yhteistyötä sekä monenvälisyyttä.



2 ARTIKLA Yleiset periaatteet 1. Demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sellaisina kuin ne vahvistetaan erityisesti YK:n peruskirjassa, ihmisoikeusjulistuksessa, Helsingin päätösasiakirjassa ja muissa asiaa koskevissa kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa, joiden sopimuspuolia osapuolet ovat, sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen ovat kummankin osapuolen sisä- ja ulkopolitiikan perusta ja olennainen osa tätä sopimusta. 2. Osapuolet vahvistavat noudattavansa hyvän hallintotavan periaatteita muun muassa torjumalla korruptiota kaikilla tasoilla. 3. Osapuolet toistavat sitoutumisensa vapaan markkinatalouden periaatteisiin, kestävän kehityksen edistämiseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan. 4. Osapuolet sitoutuvat torjumaan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin eri muotoja ja joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämistä sekä edistämään tehokasta monenvälisyyttä. 5. Osapuolet panevat tämän sopimuksen täytäntöön ottaen huomioon yhteiset arvot, vuoropuhelun, keskinäisen luottamuksen ja kunnioituksen periaatteet, alueellisen yhteistyön, tehokkaan monenvälisyyden ja erityisesti YK:n ja Etyjin jäsenyydestä johtuvat kansainväliset velvoitteensa.

II OSASTO POLIITTINEN VUOROPUHELU JA POLIITTISET UUDISTUKSET JA

YHTEISTYÖ ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN ALALLA

3 ARTIKLA Poliittisen vuoropuhelun tavoitteet Osapuolet kehittävät tehokasta poliittista vuoropuhelua kaikilla yhteistä etua koskevilla aloilla, mukaan lukien ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja sisäiset uudistukset. Poliittisen vuoropuhelun tavoitteena on a) lisätä poliittisen yhteistyön vaikutusta ja lähentymistä ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla ja edistää, säilyttää ja vahvistaa rauhaa sekä alueellista ja kansainvälistä vakautta ja turvallisuutta tehokkaan monenvälisyyden pohjalta; b) vahvistaa demokratiaa sekä poliittista ja kestävää sosioekonomista ja institutionaalista kehitystä Kirgisian tasavallassa; c) vahvistaa demokratian periaatteiden, oikeusvaltioperiaatteen ja hyvän hallintotavan sekä ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja syrjimättömyyden periaatteiden kunnioittamista ja lisätä yhteistyötä näillä aloilla;

d) kehittää vuoropuhelua ja syventää yhteistyötä turvallisuuden ja puolustuksen alalla; e) edistää konfliktien rauhanomaista ratkaisemista sekä alueellisen koskemattomuuden, rajojen loukkaamattomuuden, täysivaltaisuuden ja itsenäisyyden periaatteita; f) parantaa alueellisen yhteistyön edellytyksiä.

4 ARTIKLA Demokratia ja oikeusvaltioperiaate Osapuolet tehostavat vuoropuhelua ja yhteistyötä tavoitteenaan a) varmistaa demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen soveltaminen; b) kehittää, lujittaa ja parantaa demokraattisten instituutioiden vakautta, vaikuttavuutta ja vastuuvelvollisuutta; c) uudistaa oikeuslaitosta ja lainsäädäntöä ja varmistaa instituutioiden tehokas toiminta lainvalvonnan ja oikeudenhoidon aloilla, jotta voidaan varmistaa oikeussuojan yhtäläinen saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin (mukaan lukien epäiltyjen, syytettyjen ja uhrien prosessuaaliset oikeudet) oikeuslaitoksen, syyttäjälaitoksen ja lainvalvonnan riippumattomuuden, vastuuvelvollisuuden, laadun ja tehokkuuden varmistamiseksi;

d) edistää sähköistä hallintoa ja uudistaa julkishallintoa vastuullisen, tehokkaan ja läpinäkyvän hallinnon luomiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; e) parantaa vaaliprosesseja ja vaaliviranomaisten valmiuksia; f) varmistaa tehokas korruption torjunta kaikilla tasoilla.

5 ARTIKLA Ihmisoikeudet ja perusvapaudet Osapuolet tekevät yhteistyötä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämiseksi ja suojelemiseksi sekä tehostavat vuoropuhelua ja yhteistyötä tavoitteenaan a) varmistaa ihmisoikeuksien, syrjimättömyyden periaatteen sekä vähemmistöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden oikeuksien kunnioittaminen; b) varmistaa perusvapauksien, mukaan lukien sananvapaus, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus, tiedotusvälineiden vapaus ja uskonnonvapaus, suojelu; c) edistää taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia; d) edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä edistää, suojella ja toteuttaa tyttöjen ja naisten oikeuksia muun muassa varmistamalla heidän aktiivinen osallistumisensa yksityiseen ja julkiseen elämään;

e) vahvistaa ihmisoikeusalalla toimivia kansallisia instituutioita muun muassa edistämällä niiden osallistumista päätöksentekoprosesseihin; f) vahvistaa yhteistyötä YK:n ihmisoikeuselimissä ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyissä muun muassa varmistamalla niiden antamien suositusten asianmukaiset jatkotoimet osapuolten kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 6 ARTIKLA

Kansalaisyhteiskunta Osapuolet tekevät yhteistyötä vahvistaakseen kansalaisyhteiskuntaa ja sen roolia avoimen demokraattisen yhteiskunnan taloudellisessa, sosiaalisessa ja poliittisessa kehityksessä, erityisesti seuraavasti: a) vahvistetaan kansalaisjärjestöjen valmiuksia, riippumattomuutta ja avoimuutta; b) edistetään kansalaisyhteiskunnan osallistumista lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosesseihin käynnistämällä avoin, läpinäkyvä ja säännöllinen vuoropuhelu julkisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välillä; c) vahvistetaan yhteyksiä ja edistetään tietojen ja kokemusten vaihtoa Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan kansalaisyhteiskunnan kaikkien alojen välillä muun muassa seminaarien ja kuulemisten avulla ja myös panemalla tämä sopimus täytäntöön.

7 ARTIKLA Ulko- ja turvallisuuspolitiikka 1. Osapuolet vahvistavat sitoutuneensa noudattamaan kansainvälisen oikeuden periaatteita ja normeja, mukaan lukien YK:n peruskirjaan ja Helsingin päätösasiakirjaan kirjatut periaatteet ja normit, ja edistämään näitä periaatteita kahdenvälisissä ja monenvälisissä suhteissaan. 2. Osapuolet tehostavat vuoropuheluaan ja yhteistyötään ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, mukaan lukien turvallisuus- ja puolustuspolitiikan eri näkökohdat, ja käsittelevät erityisesti konfliktien estämiseen ja kriisinhallintaan, riskien vähentämiseen, kyberturvallisuuteen, turvallisuusalan tehokkaaseen toimintaan, alueelliseen vakauteen, aseriisuntaan, asesulkuun sekä aseiden ja niiden viennin valvontaan liittyviä kysymyksiä.

8 ARTIKLA Kansainvälistä yhteisöä koskettavat vakavat rikokset 1. Osapuolet vahvistavat, että vakavimmat koko kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset eivät saa jäädä rankaisematta ja että niiden osalta on varmistettava tehokas syytteeseenpano kansallisen tai kansainvälisen tason toimenpitein.

2. Osapuolet katsovat, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustaminen ja tehokas toiminta ovat edistäneet merkittävällä tavalla kansainvälistä rauhaa ja oikeutta. Osapuolet tehostavat yhteistyötään rauhan ja kansainvälisen oikeuden edistämiseksi. Osapuolet edistävät Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön yleismaailmallisuutta ja keskustelevat perussäännön ratifioinnista ja täytäntöönpanosta ottaen huomioon osapuolten oikeudelliset ja perustuslailliset kehykset. 3. Osapuolet sopivat tekevänsä tiivistä yhteistyötä estääkseen kansanmurhia, rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia hyödyntämällä asianmukaisia kahdenvälisiä ja monenvälisiä puitteita. 9 ARTIKLA Konfliktien estäminen ja kriisinhallinta Osapuolet tekevät yhteistyötä konfliktien estämisen ja kriisinhallinnan alalla ja pyrkivät torjumaan alueellisia konflikteja luodakseen rauhalliset ja vakaat olosuhteet.

10 ARTIKLA

Alueellinen yhteistyö ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen 1. Osapuolet tehostavat yhteisiä toimiaan parantaakseen syvemmän alueellisen yhteistyön edellytyksiä sellaisilla keskeisillä aloilla kuin vesi, energia, ympäristö ja ilmastonmuutos, vesi- ja vesivoimaresurssien yhdennetty hallinta, rajat ylittävää henkilö- ja tavaraliikennettä helpottava rajavalvonta sekä demokraattinen ja kestävä kehitys, mikä edistää hyviä naapuruussuhteita sekä vakautta ja turvallisuutta Keski-Aasiassa. Osapuolet pyrkivät konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa toimissa noudatetaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämiseen tähtääviä yhteisiä periaatteita sellaisina kuin ne on vahvistettu YK:n peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa ja muissa asiaa koskevissa monenvälisissä asiakirjoissa, joita osapuolet noudattavat.

11 ARTIKLA Joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen 1. Osapuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomille toimijoille on yksi vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä. Tästä syystä osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa toimiin joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseksi panemalla kansallisella tasolla täytäntöön kansainvälisistä aseriisunta- ja asesulkusopimuksista johtuvat velvoitteensa ja muut asiaa koskevat kansainväliset velvoitteensa ja noudattamalla niitä kaikilta osin. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämä määräys on tämän sopimuksen olennainen osa. 2. Osapuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa toimiin joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseksi a) toteuttamalla toimia asiaa koskevien kansainvälisten asiakirjojen allekirjoittamiseksi, ratifioimiseksi tai niihin liittymiseksi tapauksesta riippuen ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön; b) luomalla tehokkaan järjestelmän, jolla valvotaan joukkotuhoaseisiin liittyvien tuotteiden vientiä ja kauttakulkua, mukaan lukien kaksikäyttöteknologian loppukäytön valvonta ja joka sisältää tehokkaita seuraamuksia vientivalvonnan laiminlyönnistä.

3. Osapuolet sopivat käyvänsä säännöllistä poliittista vuoropuhelua edellä kuvattujen sopimuksen osien täydentämiseksi ja vahvistamiseksi.

12 ARTIKLA Pienaseet ja kevyet aseet sekä tavanomaisten aseiden vientivalvonta 1. Osapuolet tunnustavat, että pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laiton tuotanto, siirto ja liikkuminen sekä niiden liiallinen keskittyminen, huono hallinnointi, riittämättömästi turvatut varastot ja valvomaton leviäminen ovat edelleen vakava uhka rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle. 2. Osapuolet sopivat noudattavansa voimassa olevien kansainvälisten sopimusten ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisia velvoitteitaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjumiseksi sekä muiden tämän alan kansainvälisten asiakirjojen, kuten 20 päivänä heinäkuuta 2001 hyväksytyn pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman, puitteissa antamiaan sitoumuksia ja panevansa ne kaikilta osin täytäntöön. 3. Osapuolet toteavat, että sisäiset valvontajärjestelmät ovat tärkeitä tavanomaisten aseiden siirtämiselle voimassa olevien kansainvälisten normien mukaisesti. Osapuolet tunnustavat, että kyseisten valvontatoimien vastuullinen soveltaminen on tärkeää, sillä se edistää kansainvälistä ja alueellista rauhaa, turvallisuutta ja vakautta, vähentää inhimillistä kärsimystä ja estää tavanomaisten aseiden luvatonta välitystä. 4. Osapuolet sitoutuvat sen vuoksi tekemään yhteistyötä ja varmistamaan tavanomaisten aseiden kansainvälisen kaupan sääntelemistä ja sääntelyn parantamista sekä laittoman asekaupan ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevien toimiensa koordinoinnin, täydentävyyden ja synergian. Osapuolet sopivat tähän sitoumukseen liittyvän ja sitä vahvistavan säännöllisen poliittisen vuoropuhelun aloittamisesta.

III OSASTO OIKEUS, VAPAUS JA TURVALLISUUS

13 ARTIKLA Henkilötietojen suoja 1. Osapuolet tunnustavat, että on tärkeää varmistaa yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevat perusoikeudet ja edistää niitä, sillä niillä on keskeinen merkitys kansalaisten luottamuksessa digitaalitalouteen ja ne ovat ratkaiseva tekijä kaupankäynnin ja lainvalvontayhteistyön kehittämisessä edelleen. 2. Osapuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen näiden oikeuksien tehokkaan suojelun ja täytäntöönpanon, myös terrorismin ja muiden kansainvälisten rikosten ehkäisemisen ja torjunnan yhteydessä. Yhteistyöhön voi sisältyä valmiuksien kehittämistä, teknistä apua sekä tietojen ja asiantuntemuksen vaihtoa ja muita yhteistyömuotoja.

3. Osapuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen henkilötietojen korkeatasoisen suojan vaihtamalla parhaita käytäntöjä ja kokemuksia sekä ottaen huomioon eurooppalaiset ja kansainväliset oikeudelliset asiakirjat ja normit. Yhteistyön helpottamiseksi Kirgisian tasavalta pyrkii liittymään yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä 28 päivänä tammikuuta 1981 tehtyyn Euroopan neuvoston yleissopimukseen ja sen 8 päivänä marraskuuta 2001 tehtyyn valvontaviranomaisia ja rajat ylittäviä tietovirtoja koskevaan lisäpöytäkirjaan sekä panemaan ne täytäntöön. 14 ARTIKLA Yhteistyö muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden sekä rajaturvallisuuden alalla 1. Osapuolet vahvistavat, että on tärkeää käynnistää kokonaisvaltainen vuoropuhelu kaikista muuttoliikettä koskevista kysymyksistä, mukaan lukien tarvittaessa laillinen maahanmuutto, kansainvälinen suojelu sekä laittoman maahanmuuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjunta. 2. Yhteistyö perustuu osapuolten keskinäisin neuvotteluin tehtävään tarvearviointiin, ja sitä tehdään osapuolten asiaan liittyvän lainsäädännön mukaisesti. Siinä keskitytään erityisesti seuraaviin seikkoihin:

a) muuttoliikkeen taustalla oleviin syihin puuttuminen;

b) kansainvälistä suojelua koskevan kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen kehittäminen ja täytäntöönpano 28 päivänä heinäkuuta 1951 hyväksytyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyn pakolaisten oikeusasemaa koskevan pöytäkirjan määräysten noudattamiseksi; c) syyskuun 19 päivänä 2016 annetulla YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla A/RES/71/1 hyväksytty New Yorkin julkilausuma pakolaisista ja muuttajista; d) maahanpääsyä koskevat säännöt ja maahantuloluvan saaneiden henkilöiden oikeudet ja asema, maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja kotouttaminen, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä syrjinnän ja muukalaisvihan vastaiset toimenpiteet; e) tuloksellisten ja ennalta ehkäisevien laitonta maahanmuuttoa, ihmissalakuljetusta ja ihmiskauppaa koskevien toimintaperiaatteiden vahvistaminen kiinnittäen huomiota myös siihen, millä tavoin ihmissalakuljettajien ja ihmiskauppiaiden verkostoja voidaan torjua ja toiminnan uhreja suojella asianmukaisilla kansainvälisillä välineillä; f) organisointia, koulutusta, parhaita käytäntöjä ja muita operationaalisia toimenpiteitä koskevat kysymykset muuttoliikkeen ja erityisesti laittoman maahanmuuton hallinnan, asiakirjojen turvallisuuden, viisumipolitiikan sekä rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen tietojärjestelmien alalla.

15 ARTIKLA Takaisinotto ja laittoman maahanmuuton torjunta 1. Laittoman maahanmuuton ehkäisyä ja käsittelyä koskevan yhteistyön puitteissa osapuolet sopivat, että a) Kirgisian tasavalta ottaa takaisin kansalaisensa, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä voimassa olevia edellytyksiä päästä Euroopan unionin jäsenvaltion alueelle tai oleskella tai asua siellä, kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia;

b) kukin Euroopan unionin jäsenvaltio ottaa takaisin kansalaisensa, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä voimassa olevia edellytyksiä päästä Kirgisian tasavallan alueelle tai oleskella tai asua siellä, Kirgisian tasavallan pyynnöstä ilman lisämuodollisuuksia;

c) Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Kirgisian tasavalta myöntävät kansalaisilleen asianmukaiset matkustusasiakirjat tällaisia tarkoituksia varten tai hyväksyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1953 mukaisesti laaditun eurooppalaisen matkustusasiakirjan käytön palauttamista varten. Jos takaisin otettavalla henkilöllä ei ole kansalaisuuden osoittavaa asiakirjaa tai muuta todistetta, kyseisen jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan toimivaltaisen diplomaatti- tai konsuliedustuston on Kirgisian tasavallan tai kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä tehtävä kaikin tavoin yhteistyötä, jotta henkilön kansalaisuus voidaan selvittää. 2. Osapuolet sopivat tekevänsä pyynnöstä Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Kirgisian tasavallan takaisinottoa koskevista velvoitteista Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan välisen sopimuksen, joka sisältää yksityiskohtaiset määräykset muiden maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinotosta. Osapuolet voivat olosuhteiden salliessa harkita mahdollisuutta neuvotella Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan sopimus Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan kansalaisia koskevien viisumimenettelyjen helpottamisesta.

16 ARTIKLA Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä estääkseen ja torjuakseen tehokkaasti rahoituslaitosten ja muiden kuin rahoitusalalla toimivien tiettyjen yritysten ja ammattilaisten käyttöä rikollisesta toiminnasta saatuun tuottoon liittyvään rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen. 2. Tätä varten osapuolet vaihtavat tietoja lainsäädäntönsä puitteissa ja tekevät yhteistyötä varmistaakseen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) antamien suositusten ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten elinten hyväksymien vaatimusten tehokkaan ja täydellisen täytäntöönpanon. Tällaiseen yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa rikosten tuottoon perustuvan omaisuuden ja varojen tunnistaminen, jäljittäminen, takavarikointi, menetetyksi tuomitseminen ja takaisinperintä. 17 ARTIKLA Laittomat huumausaineet

1. Osapuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen tasapainoisen, näyttöön perustuvan ja yhdennetyn lähestymistavan laittomiin huumausaineisiin ja uusiin psykoaktiivisiin aineisiin.

2. Huumeisiin liittyvien politiikkojen ja toimien tavoitteena on lujittaa laittomien huumausaineiden ehkäisyyn ja torjuntaan liittyviä rakenteita, vähentää laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää sekä puuttua laittomien huumausaineiden käytöstä aiheutuviin terveydellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin vahinkojen vähentämiseksi. Osapuolet tekevät yhteistyötä estääkseen huumausaineiden kemiallisten lähtöaineiden kulkeutumista huumausaineiden sekä psykotrooppisten ja uusien psykoaktiivisten aineiden laittomaan valmistukseen. 3. Osapuolet sopivat 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista yhteistyömenetelmistä. Toimien on perustuttava asiaan liittyvissä huumausaineiden valvonnasta tehdyissä YK:n yleissopimuksissa vahvistettuihin yhteisesti sovittuihin periaatteisiin sekä suosituksiin, jotka on esitetty YK:n yleiskokouksen 19 päivänä huhtikuuta 2016 antamalla päätöslauselmalla A/RES/S-30/1 hyväksytyssä päätösasiakirjassa ”Our joint commitment to effectively addressing and countering the world drug problem”, joka on viimeisin kansainvälinen, yksimielisesti hyväksytty huumausainepolitiikka, jotta voidaan arvioida maailman huumeongelman ratkaisemiseksi ja torjumiseksi yhdessä tehtyjen sitoumusten täytäntöönpanoa. 18 ARTIKLA Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä muun muassa seuraavien, myös kansainvälisten, rikollisten ja laittomien toimien torjumiseksi ja estämiseksi, riippumatta siitä, liittyvätkö ne järjestäytyneeseen rikollisuuteen: a) ihmissalakuljetus ja ihmiskauppa;

b) ampuma-aseiden, myös pienaseiden ja kevyiden aseiden, salakuljetus ja kauppa; c) laittomien huumausaineiden salakuljetus ja kauppa;

d) tavaroiden salakuljetus ja laiton kauppa; e) laiton toiminta talous- ja rahoitusalalla, kuten väärentäminen, veropetokset ja julkisiin hankintoihin liittyvät petokset; f) kavallukset kansainvälisten avunantajien rahoittamissa hankkeissa; g) yksityisen ja julkisen sektorin aktiivinen ja passiivinen korruptio; h) asiakirjojen väärentäminen ja väärien lausuntojen antaminen; i) kyberrikollisuus. 2. Osapuolet tehostavat lainvalvontaelinten kahdenvälistä, alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä, mukaan lukien koulutus ja kokemusten vaihto. Osapuolet panevat tehokkaasti täytäntöön asiaa koskevat kansainväliset normit, erityisesti ne, jotka on vahvistettu YK:n yleiskokouksen 8 päivänä tammikuuta 2001 antamalla päätöslauselmalla A/RES/55/25 hyväksytyssä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa YK:n yleissopimuksessa ja sen pöytäkirjoissa.

3. Osapuolet tekevät yhteistyötä korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi asiaa koskevien kansainvälisten normien, erityisesti niiden, jotka on vahvistettu YK:n yleiskokouksen 31 päivänä lokakuuta 2003 antamalla päätöslauselmalla A/RES/58/4 hyväksytyssä korruption vastaisessa YK:n yleissopimuksessa, sekä tähän yleissopimukseen liittyvien arviointien perusteella annettujen suositusten mukaisesti. 19 ARTIKLA Terrorismin torjunta

1. Osapuolet vahvistavat terrorismin torjumisen ja ehkäisemisen merkityksen ja sopivat tekevänsä yhteistyötä kahdenvälisellä, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla ehkäistäkseen ja torjuakseen terrorismia kaikissa sen ilmenemismuodoissa. 2. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että terrorismin torjunnassa on erittäin tärkeää kaikin tavoin kunnioittaa oikeusvaltioperiaatetta ja noudattaa kansainvälistä oikeutta, myös ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta, kansainvälistä pakolaisoikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta, YK:n peruskirjan periaatteita ja kaikkia asiaa koskevia terrorismin torjuntaan liittyviä kansainvälisiä välineitä. 3. Osapuolet korostavat kaikkien terrorismin torjuntaan liittyvien YK:n yleissopimusten ja pöytäkirjojen yleismaailmallisen ratifioinnin ja täytäntöönpanon tärkeyttä. Osapuolet sopivat edistävänsä vuoropuhelua kansainvälistä terrorismia koskevasta kattavasta yleissopimuksesta ja tekevänsä yhteistyötä YK:n yleiskokouksen 8 päivänä syyskuuta 2006 antamalla päätöslauselmalla A/RES/60/288 hyväksytyn YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian ja kaikkien asiaan liittyvien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanemiseksi.

4. Osapuolet vahvistavat lainvalvontaan ja oikeuslaitokseen liittyvän lähestymistavan merkityksen terrorismin torjunnassa ja sopivat tekevänsä yhteistyötä terrorismin ehkäisemiseksi ja tukahduttamiseksi erityisesti a) vaihtamalla tietoa terroristiryhmistä ja terroristeista sekä niiden tukiverkostoista (etenkin tietosuojaa ja yksityisyyden suojelua koskevan) kansainvälisen ja kansallisen oikeuden mukaisesti; b) vaihtamalla kokemuksia terrorismin ehkäisemisestä ja tukahduttamisesta, keinoista ja menetelmistä ja niihin liittyvistä teknisistä näkökohdista sekä koulutuksesta sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; c) vaihtamalla näkemyksiä radikalisoitumisesta ja värväyksestä sekä tavoista torjua radikalisoitumista sekä edistää radikalismista luopumista ja yhteiskuntaan sopeuttamista; d) vaihtamalla näkemyksiä ja kokemuksia terrorismista epäiltyjen henkilöiden rajat ylittävästä liikkumisesta ja matkustamisesta sekä terroriuhista; e) jakamalla parhaita käytäntöjä, jotka koskevat ihmisoikeuksien suojelua terrorismin torjunnassa, etenkin rikosoikeudellisten menettelyjen osalta; f) huolehtimalla, että terrorismirikokset kriminalisoidaan, ja toteuttamalla toimenpiteitä terrorismin rahoittamisen torjumiseksi;



g) toteuttamalla toimenpiteitä kemiallisen, biologisen, säteily- ja ydinterrorismin uhkaa vastaan ja toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään kemiallisten, biologisten, radioaktiivisten ja ydinaineiden hankinta, siirto ja käyttö terroritarkoituksiin sekä suuren riskin kemiallisten, biologisten, radioaktiivisten ja ydinlaitosten vastaiset laittomat teot. 5. Yhteistyö perustuu käytettävissä oleviin asiaa koskeviin arviointeihin ja osapuolten keskinäiseen kuulemiseen. 20 ARTIKLA Oikeudellinen yhteistyö 1. Osapuolet tehostavat keskinäistä oikeusapua ja rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevaa yhteistyötä asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten mukaisesti. Osapuolet vahvistavat nykyisiä mekanismeja ja harkitsevat tarvittaessa uusien mekanismien kehittämistä alan kansainvälisen yhteistyön helpottamiseksi. Tähän yhteistyöhön kuuluu tarpeen mukaan liittyminen asiaa koskeviin kansainvälisiin välineisiin ja niiden täytäntöönpano sekä läheisempi yhteistyö Eurojustin kanssa. 2. Osapuolet kehittävät yksityis- ja kauppaoikeuden alan yhteistyötä erityisesti yksityisoikeudellista yhteistyötä koskevien monenvälisten yleissopimusten neuvottelemisessa, ratifioinnissa ja täytäntöönpanossa, mukaan lukien kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin yleissopimukset.

21 ARTIKLA Diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antama suojelu Minkä tahansa edustettuna olevan Euroopan unionin jäsenvaltion diplomaatti- ja konsuliviranomaiset tarjoavat suojelua sellaisten Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille, joilla ei ole Kirgisian tasavallassa pysyvää edustustoa, joka pystyisi tietyssä tapauksessa tosiasiassa antamaan diplomaatti- ja konsuliviranomaisten suojelua, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion omille kansalaisille.

Jotta voitaisiin luoda koordinoitu menettely, jonka avulla Kirgisian tasavallan kansalaiset voisivat saada diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antamaa suojelua niissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joissa Kirgisian tasavallalla ei ole pysyvää edustustoa, joka pystyisi tietyssä tapauksessa tosiasiassa antamaan diplomaatti- ja konsuliviranomaisten suojelua, luovutaan Euroopan unionin jäsenvaltioon sijoittautuneisiin Kirgisian tasavallan konsuliedustustoihin sovelletusta vaatimuksesta antaa 24 päivänä huhtikuuta 1963 tehdyn konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen 7 artiklan mukainen ilmoitus.



IV osasto KAUPPA JA KAUPAN LIITÄNNÄISTOIMENPITEET 1 LUKU LAAJA-ALAISET MÄÄRÄYKSET 22 ARTIKLA Tavoitteet Tämän osaston tavoitteena on

a) osapuolten välisen kaupan laajentaminen, monipuolistaminen ja helpottaminen erityisesti tullimuodollisuuksien ja kaupan helpottamista, kaupan teknisiä esteitä sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien määräysten avulla säilyttäen samalla kummankin osapuolen oikeus säätää lakeja yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi; b) osapuolten välisen palvelukaupan ja investointien helpottaminen muun muassa maksujen ja pääomien vapaan siirrettävyyden avulla;

c) osapuolten julkisten hankintojen markkinoiden avaaminen tehokkaasti ja vastavuoroisesti; d) innovoinnin ja luovuuden edistäminen varmistamalla kaikkien teollis- ja tekijänoikeuksien riittävä ja tehokas suoja; e) sellaisten olosuhteiden edistäminen, jotka tukevat vääristymätöntä kilpailua osapuolten taloudellisessa toiminnassa ja erityisesti niiden välisessä kaupankäynnissä ja investoimisessa; f) kansainvälisen kaupan kehittäminen tavalla, joka tukee kestävää kehitystä taloudelliselta, sosiaaliselta sekä ympäristön kannalta; g) tehokkaan, oikeudenmukaisen ja ennakoitavan riitojenratkaisumekanismin perustaminen tämän osaston tulkintaa ja soveltamista koskevien riitojen ratkaisemiseksi. 23 ARTIKLA Määritelmät Tässä osastossa

a) ’maataloussopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta maataloudesta;

b) ’tuontilisensiointisopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta tuontilisensioinnin menettelytavoista; c) ’polkumyyntisopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VI artiklan soveltamisesta; d) ’päivillä’ tarkoitetaan kalenteripäiviä, myös viikonloppuja ja vapaapäiviä; e) ’energiaperuskirjasta tehdyllä sopimuksella’ tarkoitetaan Lissabonissa 17 päivänä joulukuuta 1994 tehtyä sopimusta Euroopan energiaperuskirjasta; f) ’voimassa olevalla’ tai ’nykyisellä’ tarkoitetaan tämän sopimuksen voimaantullessa voimassa olevaa; g) ’GATT 1994 ‑sopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää tullitariffeja ja kauppaa koskevaa yleissopimusta; h) ’GATS-sopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1B sisältyvää palvelukaupan yleissopimusta; i) ’toimenpiteellä’ tarkoitetaan mitä tahansa osapuolen toimenpidettä, joka voi olla lain, säännöksen tai määräyksen, säännön, menettelyn, päätöksen tai hallinnollisen toimen muodossa tai missä tahansa muussa muodossa;

j) ’osapuolen toimenpiteellä’ tarkoitetaan toimenpidettä, jonka toteuttavat tai pitävät voimassa

i) keskus-, alue- tai paikallistason hallintoelimet tai viranomaiset; ja ii) julkishallinnon ulkopuoliset elimet käyttäessään keskus-, alue- tai paikallistason hallintoelinten tai viranomaisten niille siirtämiä valtuuksia; k) ’henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä; l) ’tarkistetulla Kioton yleissopimuksella’ tarkoitetaan Kiotossa 18 päivänä toukokuuta 1973 tehtyä tullimenettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista koskevaa kansainvälistä yleissopimusta sellaisena kuin se on muutettuna; m) ’suojalausekesopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta suojalausekkeista; n) ’tukisopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää tukia ja tasoitustulleja koskevaa sopimusta; o) ’SPS-sopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta terveys- ja kasvinsuojelutoimista; p) ’TBT-sopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta kaupan teknisistä esteistä;

q) ’kolmannella maalla’ tarkoitetaan maata tai aluetta, joka on tämän sopimuksen maantieteellisen soveltamisalueen ulkopuolella; r) ’kaupan helpottamissopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta kaupan helpottamisesta;

s) ’TRIPS-sopimuksella’ tarkoitetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1C sisältyvää sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista; t) ’valtiosopimusoikeutta koskevalla Wienin yleissopimuksella’ tarkoitetaan Wienissä 23 päivänä toukokuuta 1969 tehtyä valtiosopimusoikeutta koskevaa Wienin yleissopimusta; u) ’Maailman tullijärjestön Arushan julistuksella’ tarkoitetaan Arushassa Tansaniassa 7 päivänä heinäkuuta 1993 annettua tulliyhteistyöneuvoston julistusta tullialan rehellisyydestä; v) ’WTO:lla’ tarkoitetaan Maailman kauppajärjestöä; w) ’WTO:n perustamissopimuksella’ tarkoitetaan Marrakechissa 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyä Maailman kauppajärjestön perustamissopimusta.

24 ARTIKLA Suhde muihin kansainvälisiin sopimuksiin 1. Osapuolet vahvistavat WTO:n perustamissopimuksen ja muiden sellaisten sopimusten, joiden sopimuspuolia ne ovat, mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa toisiinsa nähden. 2. Tämän sopimuksen ei pidä tulkita edellyttävän kummankaan osapuolen toimivan tavalla, joka olisi ristiriidassa sen WTO:n perustamissopimuksen mukaisten velvoitteiden kanssa.

25 ARTIKLA Viittaukset lainsäädäntöön ja muihin sopimuksiin 1. Kun tässä osastossa viitataan lainsäädäntöön joko yleisesti tai viittaamalla tiettyyn säädökseen, asetukseen tai direktiiviin, viittaus koskee lainsäädäntöä sellaisena kuin se on muutettuna, jollei toisin mainita. 2. Kun tässä osastossa viitataan toisiin sopimuksiin tai oikeudellisiin asiakirjoihin tai niiden osiin tai kun siihen liitetään viittaamalla muita sopimuksia tai oikeudellisia asiakirjoja tai niiden osia, tällaisten viittausten katsotaan sisältävän, jollei toisin mainita, a) kyseisten sopimusten tai asiakirjojen liitteet, pöytäkirjat, alaviitteet, tulkintaa koskevat huomautukset ja selittävät huomautukset; ja

b) jatkosopimukset, joiden sopimuspuolia osapuolet ovat, tai muutokset, jotka sitovat osapuolia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viittauksella vahvistetaan voimassa olevat oikeudet. 26 ARTIKLA Kansallisen lainsäädännön mukainen kanneoikeus Osapuoli ei omassa lainsäädännössään säädä kanneoikeudesta toista osapuolta vastaan sillä perusteella, että toisen osapuolen toimenpide ei ole yhdenmukainen tämän sopimuksen kanssa.

27 ARTIKLA Kauppakokoonpanossa toimivan yhteistyöneuvoston erityistehtävät 1. Kun yhteistyöneuvosto suorittaa sille annettuja tähän osastoon liittyviä tehtäviä, se koostuu osapuolten edustajista, jotka vastaavat kauppaan liittyvistä asioista osapuolten oikeudellisten kehysten mukaisesti, tai heidän nimeämistään henkilöistä.

2. Kauppakokoonpanossa toimiva yhteistyöneuvosto a) valtuutetaan tekemään päätöksiä, joilla saatetaan ajan tasalle tai muutetaan seuraavia tämän sopimuksen osia yhteisymmärryksen pohjalta edellyttäen, että osapuolten omassa lainsäädännössä säädetyt sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen: i) liite 2; ii) liitteet 8-A, 8-B ja 8-C; iii) liite 9; iv) liitteet 14-A ja 14-B; v) pöytäkirja I.

Tällaiset päivitykset ja muutokset vahvistetaan ja saatetaan voimaan osapuolten välisellä diplomaattisten noottien vaihdolla, elleivät osapuolet toisin sovi; b) voi tehdä päätöksiä tämän osaston määräysten tulkinnasta; c) voi päättää perustaa tässä osastossa perustettujen alakomiteoiden lisäksi myös muita alakomiteoita, jotka koostuvat osapuolten edustajista, ja osoittaa niille tehtäviä toimivaltansa rajoissa; se voi myös päättää muuttaa perustamilleen alakomiteoille osoitettuja tehtäviä ja lakkauttaa näitä komiteoita.

3. Kauppakokoonpanossa toimiva yhteistyöneuvosto tekee päätöksiä ja antaa asianmukaisia suosituksia sen jälkeen, kun osapuolten omassa lainsäädännössä säädetyt sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. 4. Jos yhteistyöneuvoston ei ole mahdollista kokoontua, 2 kohdassa tarkoitetut päätökset voidaan tehdä kirjallisella menettelyllä. 28 ARTIKLA Kauppakokoonpanossa toimivan yhteistyökomitean erityistehtävät 1. Kun yhteistyökomitea suorittaa sille annettuja tähän osastoon liittyviä tehtäviä, se koostuu osapuolten edustajista, jotka vastaavat kauppaan liittyvistä asioista, tai heidän nimeämistään henkilöistä. 2. Kauppakokoonpanossa toimivalla yhteistyökomitealla on erityisesti seuraavat tehtävät:

a) avustaa yhteistyöneuvostoa sen hoitaessa kauppaan liittyviä tehtäviään; b) vastata tämän osaston asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Tältä osin, ja rajoittamatta 14 luvussa vahvistettuja oikeuksia, kumpi tahansa osapuoli voi saattaa minkä tahansa tämän osaston soveltamiseen tai tulkintaan liittyvän kysymyksen yhteistyökomitean käsiteltäväksi;

c) valvoa tämän osaston kehittämistä tarpeen mukaan edelleen ja arvioida sen soveltamisen tuloksia; d) selvittää sopivia tapoja ehkäistä ja ratkaista ongelmia, joita saattaa ilmetä tämän osaston soveltamisalaan kuuluvilla aloilla; ja e) valvoa kaikkien tämän osaston nojalla perustettujen alakomiteoiden työtä. 3. Suorittaessaan tämän artiklan 2 kohdan mukaisia tehtäviään yhteistyökomitea voi tehdä ehdotuksia tarpeesta tehdä päätöksiä 27 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen päivitysten tai muutosten tekemisestä tai 27 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tulkintojen antamisesta, vaikka yhteistyöneuvoston ei olisi mahdollista kokoontua. 4. Kauppakokoonpanossa toimiva yhteistyökomitea tekee päätöksiä ja antaa asianmukaisia suosituksia sen jälkeen, kun osapuolten omassa lainsäädännössä säädetyt sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. 29 ARTIKLA Koordinaattorit 1. Euroopan unioni ja Kirgisian tasavalta nimittävät koordinaattorin tätä osastoa varten 60 päivän kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta ja ilmoittavat toisilleen koordinaattorin yhteystiedot.



2. Koordinaattorit laativat yhdessä yhteistyöneuvoston ja yhteistyökomitean kokousten esityslistat ja tekevät kaikki muut tarvittavat kokousvalmistelut tämän luvun mukaisesti sekä huolehtivat tarvittaessa näiden elinten antamien päätösten jatkotoimista. 30 ARTIKLA Alakomiteat 1. Alakomiteat koostuvat Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan edustajista. 2. Alakomiteat kokoontuvat vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä ja sen jälkeen kerran vuodessa tai kumman tahansa osapuolen tai yhteistyökomitean pyynnöstä tarkoituksenmukaisella tasolla. Kokoukset, joissa osanottajat ovat henkilökohtaisesti läsnä, pidetään vuorotellen Brysselissä ja Biškekissä. Kokoukset voidaan pitää myös mitä tahansa osapuolten käytettävissä olevaa teknistä välinettä hyödyntäen. 3. Alakomiteoiden puheenjohtajina toimivat yhdessä molempien osapuolten edustajat.

2 LUKU TAVARAKAUPPA

31 artikla Soveltamisala Ellei tässä sopimuksessa toisin määrätä, tätä lukua sovelletaan osapuolten väliseen tavarakauppaan. 32 artikla Määritelmät Tässä luvussa a) ’konsulitoimilla’ tarkoitetaan menettelyä, jossa viejäosapuolen tai jonkin kolmannen osapuolen alueella olevalta tuojaosapuolen konsulilta hankitaan konsulilasku tai konsuliviisumi kauppalaskulle, alkuperätodistukselle, tavaraluettelolle, laivaajan vienti-ilmoitukselle tai muille tulliasiakirjoille, joita vaaditaan tuonnin yhteydessä;

b) ’tullilla’ tarkoitetaan mitä tahansa tavaran tuonnin yhteydessä kannettavia tai tavaran tuontiin liittyviä tulleja ja maksuja. Määritelmä ei sisällä mitään seuraavista: i) 34 artiklan mukaista sisäistä veroa vastaava maksu; ii) GATT 1994 ‑sopimuksen, polkumyyntisopimuksen, maataloussopimuksen, tukisopimuksen tai suojalausekesopimuksen mukaisesti sovelletut polkumyyntitullit, erityiset suojatoimet, tasoitustullit tai muut suojatullit;

iii) tavaran tuonnista tai siihen liittyen kannetut maksut, jotka on rajattu tarjottujen palvelujen likimääräisten kustannusten määrään; c) ’vientilisensioinnilla’ tarkoitetaan hallinnollista menettelyä, joka edellyttää hakemuksen tai muiden asiakirjojen (muiden kuin tulliselvitystä varten yleensä tarvittavien asiakirjojen) jättämistä yhdelle tai useammalle asianomaiselle hallintoelimelle ennakkoedellytyksenä viennille viejäosapuolen alueelta; d) ’osapuolen tavaralla’ tarkoitetaan GATT 1994 ‑sopimuksessa tarkoitettua kotimarkkinatavaraa; e) ’harmonoidulla järjestelmällä’ tarkoitetaan maailman tullijärjestön kehittämää harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää kaikkine oikeudellisine huomautuksineen ja muutoksineen;

f) ’tuontilisensioinnilla’ tarkoitetaan hallinnollista menettelyä, joka edellyttää hakemuksen tai muiden asiakirjojen (muiden kuin tulliselvitystä varten yleensä tarvittavien asiakirjojen) jättämistä yhdelle tai useammalle asianomaiselle hallintoelimelle ennakkoedellytyksenä tuonnille tuojaosapuolen alueelle; g) ’uudelleenvalmistetulla tavaralla’ tarkoitetaan harmonoidun järjestelmän ryhmään 84, 85, 87 tai 90 tai nimikkeeseen 9402 luokiteltua tavaraa, i) joka koostuu kokonaan tai osittain aiemmin käytetyistä tuotteista otetuista osista; ii) joka vastaa suoritus- ja toimintakyvyltään alkuperäistä uutta tuotetta; ja iii) jolla on samanlainen takuu kuin uudella tuotteella.

33 artikla Suosituimmuuskohtelu 1. Kumpikin osapuoli myöntää suosituimmuuskohtelun toisen osapuolen tavaroille GATT 1994 ‑sopimuksen I artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten mukaisesti, jotka liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta etuuskohteluun, jonka jompikumpi osapuoli myöntää kolmannen maan tavaroille WTO:n perustamissopimuksen mukaisesti. 34 artikla Kansallinen kohtelu Kumpikin osapuoli myöntää kansallisen kohtelun toisen osapuolen tavaroille GATT 1994 ‑sopimuksen III artiklan ja sen huomautusten ja lisämääräysten mukaisesti. Tätä varten GATT 1994 ‑sopimuksen III artikla ja sen huomautukset ja lisämääräykset liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi. 35 artikla Tuonti- ja vientirajoitukset

Kumpikaan osapuoli ei saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa tullien, verojen tai muiden maksujen lisäksi mitään toisen osapuolen jonkin tavaran tuontiin tai toisen osapuolen alueelle tarkoitettuun jonkin tavaran vientiin tai vientimyyntiin sovellettavia kieltoja tai rajoituksia, jotka toimeenpannaan kiintiöiden, tuonti- tai vientilisenssien tai muiden toimenpiteiden muodossa, paitsi jos ne ovat GATT 1994 -sopimuksen XI artiklan, mukaan lukien sen huomautukset ja lisämääräykset, mukaisia Tätä varten GATT 1994 ‑sopimuksen XI artikla ja sen huomautukset ja lisämääräykset liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi.

36 artikla Vientitullit, -verot ja muut maksut 1. Kumpikaan osapuoli ei saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa mitään toiseen osapuoleen suuntautuvaan tavaran vientiin sovellettavia tai siihen liittyviä tulleja, veroja tai muita maksuja tai muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, paitsi liitteessä 2 olevan luettelon mukaisten tavaroiden osalta. Tätä määräystä ei sovelleta GATT 1994 ‑sopimuksen V artiklassa tarkoitettuihin osapuolen alueen kautta kuljetettaviin tavaroihin eikä tavaroihin, jotka on Kirgisian tasavallan ja kolmannen osapuolen välisen kansainvälisen sopimuksen mukaisesti tuotu Kirgisian tasavallan alueelle soveltamatta vientitulleja, jotka kyseinen kolmas osapuoli olisi muutoin voinut määrätä Euroopan unioniin suuntautuvassa viennissä tapauksen mukaan kyseisen kolmannen osapuolen GATT 1994 ‑sopimukseen liitetyn myönnytysluettelon tai Euroopan unionin kanssa tehtyjen kahdenvälisten sitoumusten mukaisesti. 2. Tämän artiklan määräykset eivät estä osapuolta määräämästä tavaran viennille toiseen osapuoleen 38 artiklan nojalla sallittua maksua tai palkkiota. 37 artikla Kaksikäyttötuotteiden vientivalvonta Osapuolet vaihtavat kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa koskevia tietoja ja hyviä käytäntöjä tarkoituksenaan edistää Euroopan unionin ja Kirgisian tasavallan vientivalvonnan lähentymistä.

38 artikla

Maksut ja muodollisuudet 1. GATT 1994 ‑sopimuksen VIII artikla ja sen tulkintaa koskevat huomautukset sekä kaikki WTO:n perustamissopimuksen nojalla sovellettavat, GATT 1994 ‑sopimuksen VIII artiklassa määrätyt velvoitteita koskevat poikkeukset ja vapautukset liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi. 2. Kumpikin osapuoli julkaisee viipymättä kaikki tuonnin tai viennin yhteydessä kantamansa maksut siten, että viranomaiset, talouden toimijat ja muut asianosaiset voivat tutustua niihin. 3. Kumpikin osapuoli tarkastelee säännöllisesti soveltamiaan maksuja ja palkkioita vähentääkseen mahdollisuuksien mukaan erilaisten maksujen ja palkkioiden määrää. 4. Kumpikaan osapuoli ei edellytä konsulitoimia, mukaan lukien niihin liittyviä palkkioita ja maksuja, toisen osapuolen tavaroiden tuonnin yhteydessä.

39 artikla Uudelleenvalmistetut tavarat 1. Osapuoli pyrkii myöntämään toisen osapuolen uudelleenvalmistetuille tavaroille vähintään yhtä suotuisan kohtelun kuin se myöntää vastaaville uusille tavaroille. 2. Jos osapuoli ottaa käyttöön tai pitää voimassa käytettyjä tavaroita koskevia tuonti- ja vientikieltoja tai ‑rajoituksia, se pyrkii olemaan soveltamatta näitä toimenpiteitä uudelleenvalmistettuihin tavaroihin.

3. Osapuoli voi edellyttää, että uudelleenvalmistetut tavarat nimetään sellaisiksi sen alueella tapahtuvaa jakelua tai myyntiä varten ja että ne täyttävät kaikki sovellettavat, vastaavia uusia tavaroita koskevat tekniset vaatimukset. 40 artikla Tavaroiden väliaikainen maahantuonti Osapuoli myöntää toiselle osapuolelle vapautuksen väliaikaisesti tuotujen tavaroiden tuontimaksuista ja tulleista niissä tapauksissa ja niiden menettelyjen mukaisesti, joista määrätään muissa sitä sitovissa tavaroiden väliaikaista maahantuontia koskevissa kansainvälisissä yleissopimuksissa. Tätä poikkeusta sovelletaan kummankin osapuolen lainsäädännön mukaisesti.

41 artikla Kauttakuljetus GATT 1994 ‑sopimuksen V artikla sisällytetään tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi. Osapuolet toteuttavat kaikki tarpeelliset toimenpiteet energiatuotteiden kauttakulun helpottamiseksi vapaan kauttakulun periaatteen sekä energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaisesti. 42 artikla Tuonti- ja vientimonopolit

Kumpikaan osapuoli ei nimeä tai pidä voimassa tuonti- tai vientimonopoleja. Tässä artiklassa ’tuonti- tai vientimonopoleilla’ tarkoitetaan yksinoikeutta tai osapuolen jollekin yhteisölle myöntämää yksinomaista lupaa tuoda tavaraa toisesta osapuolesta tai viedä tavaraa toiseen osapuoleen.

43 artikla Alkuperämerkintä 1. Jos Kirgisian tasavalta vaatii alkuperämerkin Euroopan unionin tavaroiden tuonnissa, se hyväksyy alkuperämerkinnän ”Made in EU” tai vastaavan merkinnän Kirgisian tasavallan alkuperämerkintää koskevien vaatimusten mukaisella kielellä vähintään yhtä suotuisin ehdoin kuin Euroopan unionin jäsenvaltioiden alkuperämerkkeihin sovellettavat ehdot. 2. Käytettäessä alkuperämerkintää ”Made in EU” Kirgisian tasavalta kohtelee Euroopan unionia yhtenä alueena. 44 artikla Tuontilisensiointimenettelyt Kumpikin osapuoli ottaa käyttöön ja hallinnoi tuontilisensioinnin menettelytapoja koskevan sopimuksen 1, 2 ja 3 artiklan mukaisia tuontilisensiointimenettelyjä. Tätä varten tuontilisensioinnin menettelytavoista tehdyn sopimuksen 1, 2 ja 3 artikla liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi.



45 artikla Vientilisensiointimenettelyt 1. Kumpikin osapuoli varmistaa toimivaltansa mukaisesti vientilisensiointimenettelyjen läpinäkyvyyden ja julkaisee kaikki uudet vientilisensiointimenettelyt tai olemassa olevaan vientilisensiointimenettelyyn tehdyt muutokset siten, että viranomaiset, talouden toimijat ja muut asianosaiset voivat tutustua niihin. Kyseiset tiedot on julkaistava mahdollisuuksien mukaan viimeistään 30 päivää ennen uuden vientilisensiointimenettelyn tai olemassa olevan vientilisensiointimenettelyn muutoksen voimaantuloa ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jona tällainen menettely tai muutos tulee voimaan. 2. Vientilisensiointimenettelyistä julkistettaviin tietoihin on sisällyttävä a) vientilisensiointimenettelyn tai siihen tehtyjen muutosten teksti; b) kunkin vientilisensiointimenettelyn kohteena olevat tavarat;

c) kuvaus kuhunkin menettelyyn liittyvästä vientilisenssin hakuprosessista ja mahdollisista kriteereistä, jotka hakijan on täytettävä voidakseen hakea vientilisenssiä, kuten vaatimus toimiluvasta, investoinnin tekeminen tai ylläpitäminen tai tietty sijoittautumismuoto toiminnan harjoittamista varten osapuolen alueella; d) yhteyspiste tai ‑pisteet, joista henkilöt, joiden etua asia koskee, voivat saada lisätietoja vientilisenssin saannin ehdoista; e) hallintoelin tai ‑elimet, joille hakemus tai muu asiaan liittyvä asiakirja-aineisto on toimitettava; f) kuvaus mahdollisesta toimenpiteestä tai mahdollisista toimenpiteistä, jotka vientilisensiointimenettelyllä pannaan täytäntöön;

g) kunkin vientilisensiointimenettelyn voimassaoloaika, ellei menettely jää voimaan, kunnes se lakkautetaan tai sitä tarkistetaan uudella julkaisulla; h) jos osapuoli aikoo käyttää vientilisensiointimenettelyä jonkin vientikiintiön hallinnoimiseen, kiintiön kokonaismäärä ja, soveltuvissa tapauksissa, arvo sekä kiintiön alkamis- ja päättymispäivät; ja i) mahdolliset vapautukset tai poikkeukset vientilisenssin hankkimisvaatimuksesta, tiedot tällaisten vapautusten tai poikkeusten hakemisesta ja käytöstä sekä niiden myöntämiskriteerit.

3. Kumpikin osapuoli ilmoittaa olemassa olevat vientilisensiointimenettelynsä toiselle osapuolelle 45 päivän kuluessa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä. Osapuolen, joka ottaa käyttöön uuden vientilisensiointimenettelyn tai muuttaa olemassa olevaa vientilisensiointimenettelyä, on ilmoitettava menettelystä tai muutoksesta toiselle osapuolelle 60 päivän kuluessa menettelyn tai muutoksen julkaisemisesta. Ilmoituksessa on mainittava niiden lähteiden viitetiedot, joissa 2 kohdassa edellytetyt tiedot on julkaistu, ja soveltuvissa tapauksissa asiaankuuluvan viranomaisen verkkosivuston osoite. 46 ARTIKLA Kaupan suojakeinot Osapuolet vahvistavat oikeutensa ja velvoitteensa, jotka perustuvat seuraaviin: a) GATT 1994 ‑sopimuksen XIX artikla; b) suojalausekesopimus; c) maataloussopimuksen 5 artikla;

d) GATT 1994 ‑sopimuksen VI artikla; e) polkumyyntisopimus; ja f) tukisopimus.

47 ARTIKLA Kaupan suojatoimien avoimuus 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että kaupan suojatoimia (polkumyynnin ja tukien vastaiset toimet ja maailmanlaajuiset suojatoimet) olisi käytettävä asiaa koskevien WTO:n vaatimusten mukaisesti ja oikeudenmukaisen ja läpinäkyvän järjestelmän mukaisesti. 2. Osapuolet varmistavat, että ennen lopullista polkumyynnin vastaisten ja tasoitustoimenpiteiden määräämistä ilmoitetaan kaikki olennaiset tosiseikat, joihin päätös toimenpiteiden soveltamisesta perustuu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vuoden 1994 polkumyyntisopimuksen 6 artiklan 5 kohdan ja tukisopimuksen 12 artiklan 4 kohdan soveltamista. Asianosaisille on annettava riittävästi aikaa ilmoitusta koskevien näkemystensä esittämiseen. 3. Kaikille asianosaisille on annettava tilaisuus esittää näkemyksensä polkumyyntiä ja tasoitustulleja koskevien tutkimusten aikana, kunhan tämä ei tarpeettomasti viivästytä tutkimusten suorittamista. 4. Tähän artiklaan ei sovelleta tämän osaston 14 lukua.



3 LUKU TULLI 48 artikla Tulliyhteistyö 1. Osapuolet tiivistävät tullialan yhteistyötään varmistaakseen avoimen kaupankäyntiympäristön, helpottaakseen kauppaa, parantaakseen toimitusketjun turvallisuutta, edistääkseen kuluttajien turvallisuutta, pysäyttääkseen sellaisten tavaroiden virran, jotka loukkaavat teollis- ja tekijänoikeuksia, ja torjuakseen salakuljetusta ja petoksia. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi käytettävissä olevien resurssien rajoissa osapuolet tekevät yhteistyötä, jonka päämääränä on muun muassa a) parantaa tullilainsäädäntöä sekä yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa tullimenettelyjä tullimenettelyjen ja kaupan helpottamisen alalla sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten ja normien, joita ovat laatineet muun muassa WTO (mukaan lukien kaupan helpottamissopimus) ja Maailman tullijärjestö (erityisesti tarkistettu Kioton yleissopimus), mukaisesti ja ottaen huomioon Euroopan unionin kehittämät välineet ja parhaat käytännöt, mukaan lukien tullitoiminnan ohjeet;

b) perustaa nykyaikaiset tullijärjestelmät, mukaan lukien nykyaikaiset tulliselvitysteknologiat, määräykset valtuutetuista talouden toimijoista, automatisoidut riskiperusteiset analyysit ja tarkastukset, yksinkertaistetut tavaroiden luovutusmenettelyt, jälkitarkastukset, läpinäkyvät tullausarvon määrittämiskäytännöt ja määräykset tullin ja liike-elämän kumppanuuksista; c) helpottaa uudelleenlastausmenettelyjä ja kauttakuljetuksia ja varmistaa niiden tehokas valvonta osapuolten alueilla, varmistaa kaikkien asianomaisten viranomaisten ja virastojen välinen yhteistyö ja koordinointi osapuolten alueilla kauttakulkuliikenteen helpottamiseksi ja selvittää tarvittaessa ja aiheellisilta osin mahdollisuuksia edistää osapuolten passitusjärjestelmien yhteensopivuutta;

d) edistää tiukimpien ammattietiikkaa koskevien vaatimusten noudattamista erityisesti rajoilla soveltamalla Maailman tullijärjestön Arushan julistukseen sisältyvien periaatteiden mukaisia toimenpiteitä; e) vaihtaa parhaita käytäntöjä ja antaa teknistä tukea suunnitteluun ja tiukimpien ammattietiikkaa koskevien vaatimusten noudattamisen varmistamiseen; f) vaihtaa tarvittaessa hyödyllisiä tietoja kunnioittaen arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuutta ja henkilötietojen suojaamista koskevia kummankin osapuolen sääntöjä; g) toteuttaa tarvittaessa ja aiheellisin osin osapuolten tulliviranomaisten välisiä koordinoituja tullitoimia.

49 artikla Keskinäinen hallinnollinen apu Osapuolet antavat toisilleen keskinäistä hallinnollista apua tulliasioissa tämän sopimuksen pöytäkirjan I mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tämän sopimuksen ja erityisesti 48 artiklan mukaisia yhteistyömuotoja. 50 artikla Tullausarvon määrittäminen

1. Tavaroiden tullausarvon määrittämisessä osapuolten välisessä kaupassa noudatetaan WTO:n perustamissopimuksen liitteeseen 1A sisältyvän GATT 1994 ‑sopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen 1–17 artiklaa. Nämä määräykset liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi. 2. Osapuolet tekevät yhteistyötä, jotta päästään yhteiseen toimintatapaan tullausarvon määrittämiseen liittyvissä kysymyksissä.

4 LUKU KAUPAN TEKNISET ESTEET 51 artikla Tavoite Tämän luvun tavoitteena on helpottaa osapuolten välistä tavarakauppaa ehkäisemällä, tunnistamalla ja poistamalla tarpeettomia kaupan teknisiä esteitä. 52 artikla Soveltamisala

1. Tätä lukua sovelletaan kaikkien sellaisten kaupan teknisiä esteitä koskevassa sopimuksessa määriteltyjen standardien, teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen valmisteluun, hyväksymiseen ja soveltamiseen, jotka voivat vaikuttaa osapuolten väliseen tavarakauppaan.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tätä lukua ei sovelleta a) valtion elinten omia tuotanto- tai kulutusvaatimuksiaan varten laatimiin hankintaeritelmiin; tai b) tämän sopimuksen 5 luvun soveltamisalaan kuuluviin terveys- ja kasvinsuojelutoimiin, sellaisina kuin ne on määritelty SPS-sopimuksen liitteessä A. 53 artikla Suhteet TBT-sopimukseen Osapuolet vahvistavat voimassa olevat TBT-sopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa toisiaan kohtaan ja sopivat, että mainittu sopimus liitetään soveltuvin osin tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi. 54 artikla Tekniset määräykset

1. Kumpikin osapuoli suorittaa suunniteltujen teknisten määräysten sääntelyvaikutusten arvioinnin kyseiseen osapuoleen sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja ottaen huomioon käytettävissä olevat ehdotetun teknisen määräyksen sääntelylliset ja muut vaihtoehdot, joilla voidaan saavuttaa osapuolen oikeutetut tavoitteet, TBT-sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Kumpikin osapuoli käyttää alan kansainvälisiä standardeja perustana omille teknisille määräyksilleen, paitsi jos osapuoli voi osoittaa, että tällaiset kansainväliset standardit olisivat tehoton tai epäasianmukainen keino oikeutettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 3. Jos osapuoli ei ole käyttänyt kansainvälisiä standardeja teknisten määräystensä perustana, sen on toisen osapuolen pyynnöstä toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että mahdolliset merkittävät poikkeamat asiaa koskevista kansainvälisistä standardeista yksilöidään, ja selitettävä syyt, joiden vuoksi kyseiset standardit on katsottu epätarkoituksenmukaisiksi tai tavoitteen kannalta tehottomiksi. 4. Kumpikin osapuoli tarkastelee teknisiä määräyksiään lähentääkseen niitä alan kansainvälisiin standardeihin ottaen huomioon muun muassa alan kansainvälisten standardien viimeisimmän kehityksen tai olosuhteiden muutokset, joiden vuoksi alan kansainvälisestä standardista on poikettu. 5. Laatiessaan merkittäviä teknisiä määräyksiä, joilla voi olla huomattava vaikutus kauppaan, kumpikin osapuoli toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti, että käytössä on menettelyjä, joilla henkilöt voivat osallistua julkiseen keskusteluun, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ilmenee tai uhkaa ilmetä kiireellisiä turvallisuuteen, terveyteen, ympäristönsuojeluun tai kansalliseen turvallisuuteen liittyviä ongelmia, ja että tällaisten keskustelujen tulokset julkistetaan.



55 artikla Standardit 1. Jotta standardit voitaisiin yhdenmukaistaa mahdollisimman kattavasti, kumpikin osapuoli kannustaa alueelleen sijoittautuneita standardointielimiä sekä alueellisia standardointielimiä, joiden jäseniä osapuoli tai sen alueelle sijoittautuneet standardointielimet ovat, a) osallistumaan omien resurssiensa rajoissa kansainvälisten standardointielinten toteuttamaan kansainvälisten standardien valmisteluun;

b) käyttämään alan kansainvälisiä standardeja pohjana kehittämilleen standardeille, paitsi silloin, kun tällaiset kansainväliset standardit olisivat tehoton tai sopimaton keino esimerkiksi suojelun riittämättömän tason tai oleellisten ilmastollisten tai maantieteellisten tekijöiden taikka teknologisten ongelmien vuoksi; c) välttämään kansainvälisten standardointielinten työn toistamista tai päällekkäisyyttä niiden tekemän työn kanssa; d) tarkistamaan säännöllisin väliajoin kansallisia ja alueellisia standardejaan, jotka eivät perustu asiaa koskeviin kansainvälisiin standardeihin, jotta niitä voidaan lähentää tällaisiin kansainvälisiin standardeihin;

e) tekemään yhteistyötä toisen osapuolen asianomaisten standardointielinten kanssa kansainvälisen standardointitoiminnan yhteydessä, mukaan lukien yhteistyö kansainvälisissä standardointielimissä tai aluetasolla; ja f) edistämään kahdenvälistä yhteistyötään toisen osapuolen standardointielinten kanssa. 2. Osapuolten olisi vaihdettava tietoja standardointiprosesseistaan sekä kansainvälisten, alueellisten ja pienempien alueiden standardien käytön laajuudesta kansallisten standardiensa perustana. 3. Jos standardien vaatimuksista tehdään pakollisia teknistä määräystä koskevassa luonnoksessa tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä, tämän sopimuksen 58 artiklassa ja TBT-sopimuksen 2 tai 5 artiklassa vahvistetut avoimuutta koskevat velvoitteet on täytettävä. 4. Kansainvälisen standardisoimisjärjestön, sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön, Kansainvälisen televiestintäliiton ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön perustaman Codex Alimentarius ‑komission hyväksymiä kansainvälisiä standardeja pidetään TBT-sopimuksen 2 ja 5 artiklassa ja liitteessä 3 tarkoitettuina asiaankuuluvina kansainvälisinä standardeina, tämän kuitenkaan estämättä muiden kansainvälisten standardien käyttöä.

5. Myös muun kansainvälisen järjestön laatimaa standardia voidaan pitää TBT-sopimuksen 2 ja 5 artiklassa ja liitteessä 3 tarkoitettuna asiaa koskevana kansainvälisenä standardina edellyttäen, että: a) sen on laatinut standardointielin, joka pyrkii yksimielisyyteen joko

i) niiden osallistuvien WTO:n jäsenten kansallisten valtuuskuntien kesken, jotka edustavat kaikkia niiden alueella toimivia kansallisia standardointielimiä, jotka ovat hyväksyneet tai joiden odotetaan hyväksyvän standardeja aiheesta, johon kyseinen kansainvälinen standardointitoiminta liittyy, tai ii) osallistuvien WTO:n jäsenten valtiollisten elinten kesken; ja b) se on laadittu TBT-sopimuksen 2 ja 5 artiklaan ja liitteeseen 3 liittyvien kansainvälisten standardien, ohjeiden ja suositusten kehittämisen periaatteita koskevan WTO:n komitean päätöksen mukaisesti. 56 artikla Vaatimustenmukaisuuden arviointi 1. Teknisten määräysten laatimista, hyväksymistä ja soveltamista koskevan 52 artiklan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin myös vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin.

2. Jos osapuoli edellyttää vaatimustenmukaisuuden arviointia takeena siitä, että tuote on teknisen määräyksen mukainen, osapuoli valitsee vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, jotka ovat oikeassa suhteessa riskinarvioinnin perusteella määritettyihin riskeihin, mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen käyttö. 3. Jos osapuoli edellyttää kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia erityisenä varmennuksena siitä, että tuote on teknisen määräyksen mukainen, eikä osapuoli ole varannut tätä tehtävää 4 kohdassa tarkoitetulle valtion viranomaiselle, osapuoli a) käyttää akkreditointia ensisijaisena keinona vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten hyväksymiseksi; b) hyödyntää mahdollisimman hyvin akkreditointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia kansainvälisiä standardeja sekä kansainvälisiä sopimuksia, joihin osapuolten akkreditointielimet osallistuvat, esimerkiksi ILAC:n (International Laboratory Accreditation Cooperation) ja IAF:n (International Accreditation Forum) mekanismien avulla;

c) harkitsee liittymistä tai kannustaa tapauksesta riippuen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksiaan liittymään kaikkiin voimassa oleviin kansainvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin, jotka koskevat vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten yhdenmukaistamista tai niiden hyväksymisen helpottamista; d) varmistaa, että talouden toimijoilla on mahdollisuus valita vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksista, jotka osapuolen viranomaiset ovat hyväksyneet tiettyä tuotetta varten;

e) varmistaa, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ovat riippumattomia valmistajista, tuojista ja muista talouden toimijoista ja ettei akkreditointielimillä ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksilla ole eturistiriitoja; f) sallii vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille alihankkijoiden käytön vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien testien tai tarkastusten suorittamiseen; ja g) julkaisee yhdellä verkkosivustolla luettelon laitoksista, jotka osapuoli on nimennyt suorittamaan tällaista vaatimustenmukaisuuden arviointia, ja olennaiset tiedot kunkin tällaisen laitoksen nimeämisalasta. 4. Edellä olevan 3 kohdan f alakohdan ei pidä tulkita estävän osapuolta edellyttämästä, että alihankkija täyttää samat vaatimukset kuin sen kanssa sopimuksen tehneen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on täytettävä, jos se suorittaisi sopimukseen kuuluvat testaukset tai tarkastukset itse. 5. Mikään tämän artiklan määräys ei estä osapuolta edellyttämästä, että tiettyjä tuotteita koskevan vaatimustenmukaisuuden arvioinnin suorittavat osapuolen määrittelemät valtion viranomaiset. Tällaisissa tapauksissa osapuoli a) rajaa vaatimustenmukaisuuden arvioinnista perittävät maksut tarjotun palvelun likimääräisten kustannusten määrään ja selittää vaatimustenmukaisuuden arviointia hakevan pyynnöstä, miten osapuolen tällaisesta vaatimustenmukaisuuden arvioinnista määräämät maksut on rajattu tarjotun palvelun likimääräisten kustannusten määrään; ja

b) julkistaa vaatimustenmukaisuuden arvioinnista perittävät maksut. 6. Kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta osapuolet aloittavat keskustelut toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen hyväksymisestä todisteeksi voimassa olevien teknisten määräysten noudattamisesta erityisesti seuraavilla aloilla:

a) sähkö- ja elektroniikkalaitteiden turvallisuusnäkökohdat; b) koneiden turvallisuusnäkökohdat; c) laitteiden sähkömagneettinen yhteensopivuus; d) energiatehokkuus, mukaan lukien ekologista suunnittelua koskevat vaatimukset; ja e) tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittaminen sähkö- ja elektroniikkalaitteissa.



57 artikla Yhteistyö kaupan teknisten esteiden alalla 1. Osapuolet tehostavat yhteistyötään standardien, teknisten määräysten, metrologian, markkinavalvonnan, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen alalla, jotta ne voisivat lisätä toistensa järjestelmien tuntemusta ja helpottaa pääsyä toistensa markkinoille. Tätä varten osapuolet pyrkivät yksilöimään ja kehittämään tiettyihin kysymyksiin tai tietyille aloille soveltuvia yhteistyömekanismeja ja ‑aloitteita, joihin voi sisältyä a) teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen valmistelua ja soveltamista koskevien tietojen ja kokemusten vaihtoa;

b) yhteistyön edistämistä metrologian, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin ja akkreditoinnin aloilla toimivien osapuolten elinten välillä; ja c) tietojen vaihtoa asiaan liittyvillä alueellisilla ja monenvälisillä foorumeilla tapahtuneesta kehityksestä standardien, teknisten määräysten, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden ja akkreditoinnin alalla. 2. Edistääkseen keskinäistä kauppaa osapuolet a) pyrkivät vähentämään eroja, joita niiden välillä on teknisten määräysten, metrologian, standardoinnin, markkinavalvonnan, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen aloilla, myös edistämällä kansainvälisesti sovittujen asiaa koskevien välineiden käyttöä;

b) edistävät akkreditoinnin käyttöä kansainvälisten sääntöjen mukaisesti vaatimuksenmukaisuuden arviointielinten teknisten valmiuksien arvioinnin ja niiden toiminnan tukemiseksi; ja c) edistävät Kirgisian tasavallan ja sen asiaankuuluvien kansallisten elinten osallistumista standardien, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, akkreditoinnin, metrologian ja näihin liittyvien tehtävien alalla toimivien eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen toimintaan sekä mahdollisuuksien mukaan niiden liittymistä kyseisiin järjestöihin. 58 artikla Avoimuus 1. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa ilmenee tai uhkaa ilmetä kiireellisiä turvallisuuteen, terveyteen, ympäristönsuojeluun tai kansalliseen turvallisuuteen liittyviä ongelmia, osapuoli antaa toiselle osapuolelle mahdollisuuden toimittaa kirjallisia huomautuksia vähintään 60 päivän ajan siitä, kun ilmoitus ehdotetuista teknisistä määräyksistä tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä on toimitettu WTO:n ilmoitusten keskusrekisteriin. Osapuolen on harkittava kohtuullista pyyntöä, joka koskee huomautusten esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä. 2. Jos osapuoli saa toiselta osapuolelta kirjallisia huomautuksia ehdottamastaan teknisestä määräyksestä tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä, osapuoli

a) keskustelee toisen osapuolen pyynnöstä kirjallisista huomautuksista toimivaltaisen sääntelyviranomaisensa kanssa ajankohtana, jona huomautukset voidaan ottaa huomioon; ja

b) vastaa huomautuksiin kirjallisesti viimeistään päivänä, jona se julkaisee teknisen määräyksen tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn. 3. Kumpikin osapuoli julkaisee verkkosivustolla vastauksensa huomautuksiin, jotka se saa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen jälkeen, viimeistään päivänä, jona osapuoli julkaisee hyväksytyn teknisen määräyksen tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn. 4. Kumpikin osapuoli antaa toisen osapuolen pyynnöstä tietoja sellaisen teknisen määräyksen tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn tavoitteista, oikeusperustasta ja perusteista, jotka osapuoli on hyväksynyt tai aikoo hyväksyä. 5. Kumpikin osapuoli varmistaa, että sen hyväksymät tekniset määräykset ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt julkaistaan verkkosivustolla, jolla ne ovat maksutta saatavilla. 6. Kumpikin osapuoli antaa tietoja teknisten määräysten tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen hyväksymisestä ja voimaantulosta sekä hyväksytyistä lopullisista teksteistä WTO:lle toimitettuun alkuperäiseen ilmoitukseen tehdyllä lisäyksellä. 7. Teknisten määräysten julkaisun ja niiden voimaantulon välillä on oltava kohtuullinen aika, jotta toisen osapuolen talouden toimijoilla on aikaa sopeutua määräyksiin. Ilmaisulla ’kohtuullinen aika’ tarkoitetaan vähintään kuuden kuukauden ajanjaksoa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tämä vaikeuttaisi tavoiteltujen oikeutettujen tavoitteiden saavuttamista.

8. Osapuolen on suhtauduttava myönteisesti toisen osapuolen esittämään kohtuulliseen pyyntöön, joka on saatu ennen 1 kohdassa tarkoitetun ehdotetun teknisen määräyksen ilmoittamista WTO:lle seuraavan huomautusten esittämisjakson päättymistä ja joka koskee kyseisen teknisen määräyksen hyväksymispäivän ja sen voimaantulon välisen ajan pidentämistä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viivästys vaikeuttaisi tavoiteltujen oikeutettujen tavoitteiden saavuttamista. 59 artikla

Merkinnät 1. Osapuolet sopivat, että tekninen määräys voi sisältää tai niissä voidaan käsitellä yksinomaan merkintävaatimuksia. Tällaisissa tapauksissa osapuolet noudattavat TBT-sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan periaatteita. 2. Jos osapuoli edellyttää tuotteiden pakollista merkitsemistä, sovelletaan seuraavia edellytyksiä: a) osapuoli edellyttää ainoastaan sellaisia merkintöjä, jotka ovat merkityksellisiä tuotteen kuluttajien tai käyttäjien kannalta tai tarpeen osoittamaan, että tuote vastaa pakollisia teknisiä vaatimuksia; b) osapuoli ei edellytä tuotteiden merkintöjen ennakkohyväksyntää, rekisteröintiä tai sertifiointia taikka maksujen suorittamista edellytyksenä sille, että sen markkinoille saatetaan tuotteita, jotka muuten täyttävät asetetut vaatimukset, ellei tämä ole tarpeen ihmisten, eläinten tai kasvien terveydelle tai elämälle, ympäristölle tai kansalliselle turvallisuudelle aiheutuvan riskin vuoksi;

c) jos osapuoli edellyttää, että talouden toimijat käyttävät yksilöllistä tunnistenumeroa, sen on myönnettävä tällainen numero toisen osapuolen talouden toimijoille viipymättä ja syrjimättömästi; d) edellyttäen, että alla luetellut seikat eivät ole harhaanjohtavia tai ristiriitaisia tai aiheuta sekaannusta suhteessa tavaroiden tuojaosapuolen vaatimiin tietoihin, tuojaosapuoli sallii seuraavat: i) tavaroiden tuojaosapuolessa vaadittavan kielen lisäksi muilla kielillä annettavat tiedot; ii) kansainvälisesti hyväksytyt nimikkeistöt, kuvat, symbolit tai grafiikka; ja iii) tavaroiden tuojaosapuolessa vaadittavien tietojen lisäksi annettavat lisätiedot;

e) osapuoli hyväksyy, että merkinnät, mukaan lukien lisämerkinnät tai merkintöihin tehtävät korjaukset, voidaan tehdä tullivarastoissa tai muilla tähän tarkoitukseen osoitetuilla alueilla vaihtoehtona alkuperämaassa tehdyille merkinnöille; ja f) osapuoli harkitsee tarvittaessa ei-pysyvien tai irrotettavien merkintöjen hyväksymistä tai sellaisten merkintöjen hyväksymistä, jotka ovat tuotteiden mukana seuraavissa asiakirjoissa eivätkä fyysisesti tuotteeseen kiinnitettyinä.



60 artikla Neuvottelut 1. Osapuoli voi pyytää neuvotteluja toisen osapuolen kanssa mistä tahansa tämän luvun soveltamisalaan kuuluvasta kysymyksestä toimittamalla kirjallisen pyynnön toisen osapuolen kaupan teknisiä esteitä käsittelevälle koordinaattorille. Osapuolet pyrkivät kaikin tavoin ratkaisemaan asian molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla, ja ne voivat kutsua koolle yhteistyökomitean tätä tarkoitusta varten. 2. Selvyyden vuoksi todetaan, että tämä artikla ei vaikuta 14 luvun mukaisiin osapuolten oikeuksiin ja velvollisuuksiin. 61 artikla Kaupan teknisiä esteitä käsittelevä koordinaattori 1. Kumpikin osapuoli nimeää kaupan teknisiä esteitä käsittelevän koordinaattorin ja ilmoittaa toiselle osapuolelle, jos koordinaattori vaihtuu. Kaupan teknisiä esteitä käsittelevät koordinaattorit työskentelevät yhdessä helpottaakseen tämän luvun täytäntöönpanoa ja osapuolten välistä yhteistyötä kaikissa TBT-sopimukseen liittyvissä asioissa.



2. Kaupan teknisiä esteitä käsittelevän koordinaattorin tehtäviin kuuluvat seuraavat: a) tämän luvun täytäntöönpanon ja hallinnoinnin seuranta, mukaan lukien kaikki kysymykset, jotka liittyvät standardien, teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen kehittämiseen, hyväksymiseen, soveltamiseen tai noudattamisen valvontaan; b) yhteydenpito toisen osapuolen kaupan teknisiä esteitä käsittelevän koordinaattorin kanssa osapuolten aloitteista, joiden tarkoituksena on tehostaa yhteistyötä standardien, teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen kehittämisen ja parantamisen alalla sekä vaihtaa tietoja standardeihin, teknisiin määräyksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin liittyvien valtioista riippumattomien, alueellisten ja monenvälisten foorumien viimeaikaisesta toiminnasta. 3. Kaupan teknisiä esteitä käsittelevien koordinaattorien on kommunikoitava keskenään kaikilla sovituilla koordinaattorien tehtävien suorittamisen kannalta asianmukaisilla menetelmillä.

5 LUKU TERVEYS- JA KASVINSUOJELUASIAT 62 artikla Tavoite Tämän luvun tavoitteena on vahvistaa periaatteet, joita sovelletaan terveys- ja kasvinsuojelutoimiin osapuolten välisessä kaupassa sekä eläinten hyvinvointiin, kasvien suojeluun ja mikrobilääkeresistenssiin liittyvään yhteistyöhön. Osapuolet soveltavat tässä luvussa vahvistettuja periaatteita tavalla, jolla helpotetaan kauppaa ja vältetään perusteettomien esteiden luomista osapuolten väliselle kaupalle säilyttäen kuitenkin kummankin osapuolen soveltama ihmisten, eläinten tai kasvien elämän ja terveyden suojelun taso.

63 artikla Monenväliset velvoitteet Osapuolet vahvistavat SPS-sopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa.

64 artikla Periaatteet 1. Osapuolet varmistavat, että terveys- ja kasvinsuojelutoimia kehitetään ja sovelletaan suhteellisuuden, avoimuuden, syrjimättömyyden ja tieteellisen perusteltavuuden periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon kansainväliset standardit (Roomassa 6 päivänä joulukuuta 1951 allekirjoitetussa kansainvälisessä kasvinsuojeluyleissopimuksessa, jäljempänä ’IPPC’, vahvistetut sekä Maailman eläintautijärjestön, jäljempänä ’OIE’, ja Codex Alimentarius ‑komission, jäljempänä ’CAC’, vahvistamat standardit). 2. Kummankin osapuolen on varmistettava, että sen terveys- ja kasvinsuojelutoimet eivät aiheuta mielivaltaista tai perusteetonta syrjintää sen oman ja toisen osapuolen alueen välillä, jos alueilla on voimassa samanlaiset tai samankaltaiset olosuhteet. Terveys- ja kasvinsuojelutoimia ei saa soveltaa tavalla, joka johtaisi osapuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 3. Kumpikin osapuoli varmistaa, että terveys- ja kasvinsuojelutoimet, ‑menettelyt ja ‑tarkastukset pannaan täytäntöön ja toisen osapuolen toimivaltaiselta viranomaiselta saadut tietopyynnöt käsitellään viipymättä ja siten, että tuontituotteille myönnetään vähintään yhtä suotuisa kohtelu kuin vastaaville kotimaisille tuotteille.

65 artikla

Tuontiin liittyvät vaatimukset 1. Tuojaosapuolen tuontiin liittyviä vaatimuksia sovelletaan viejäosapuolen koko alueeseen, jollei 64 artiklasta muuta johdu. 2. Osapuolten välisessä elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden kaupassa mahdollisesti vaadittavissa todistuksissa esitetyt tuontiin liittyvät vaatimukset, perustuvat IPPC:n, OIE:n ja CAC:n periaatteisiin ja niiden asiaa koskeviin standardeihin, paitsi jos tuontiin liittyvien vaatimusten tukena on sovellettavien SPS-sopimuksen kansainvälisten sääntöjen mukaisesti toteutettu tieteellinen riskinarviointi. 3. Kirgisian tasavallan myöntämissä tuontiluvissa esitetyt tuontiin liittyvät vaatimukset eivät saa sisältää tiukempia terveys- tai eläinlääkintäalan ehtoja kuin ne, jotka on esitetty 2 kohdassa tarkoitetuissa todistuksissa. Kummankin osapuolen olisi sovellettava yhdenmukaistettuja tuontitodistuksia, joita hallinnoidaan keskustasolla ja joita sovelletaan viejäosapuolen koko alueella.

66 artikla Eläinten ja kasvien terveyteen liittyvät toimenpiteet SPS-sopimuksen sekä IPPC:n, OIE:n ja CAC:n standardien, suuntaviivojen ja suositusten mukaisesti a) osapuolet tunnustavat käsitteinä tuholaisista tai taudeista vapaat alueet sekä alueet, joissa esiintyy vain vähän kasvintuhoojia tai tauteja; b) tuojaosapuoli perustaa viejäosapuoleen, jonka alueella esiintyy kasvintuhoojia tai tauteja, sovellettavat terveyteen liittyvät toimenpiteensä viejäosapuolen tekemään vyöhykejakopäätökseen edellyttäen, että tuojaosapuolen asianmukainen suojelun taso saavutetaan;

c) määrittäessään kasvintuhoojista tai taudeista vapaita alueita tai alueita, joilla esiintyy vain vähän tuholaisia tai tauteja, osapuolten on otettava huomioon sellaiset tekijät kuin maantieteellinen sijainti, ekosysteemit, epidemiologinen seuranta sekä terveys- ja kasvinsuojeluvalvonnan tehokkuus tällaisilla alueilla.

67 artikla Tarkastukset ja auditoinnit Tarkastukset ja auditoinnit, joita tuojaosapuoli suorittaa viejäosapuolen alueella viejäosapuolen tarkastus- ja sertifiointijärjestelmien arvioimiseksi ja tunnustamiseksi, suoritetaan asiaankuuluvien IPPC:n, OIE:n ja CAC:n standardien, suuntaviivojen ja suositusten mukaisesti. Tarkastukset ja auditoinnit suorittava osapuoli vastaa niiden kustannuksista. 68 artikla Tietojenvaihto ja yhteistyö 1. Osapuolet keskustelevat ja vaihtavat tietoja voimassa olevista terveys- ja kasvinsuojelutoimista ja eläinten hyvinvointia edistävistä toimista sekä niiden kehittämisestä ja täytäntöönpanosta. Tällaisessa keskustelussa ja tietojenvaihdossa on otettava tarpeen mukaan huomioon SPS-sopimus sekä CAC:n, OIE:n ja IPPC:n standardit, suuntaviivat ja suositukset. 2. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä elintarvikkeiden turvallisuuteen, eläinten terveyteen ja hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvinsuojeluun sekä mikrobilääkeresistenssiin liittyvissä kysymyksissä vaihtamalla tietoja, asiantuntemusta ja kokemuksia valmiuksien kehittämiseksi näillä aloilla. Tällaiseen yhteistyöhön voi sisältyä myös teknistä apua.

3. Osapuolet aloittavat viipymättä terveys- ja kasvinsuojeluasioita koskevan vuoropuhelun, kun jompikumpi osapuoli pyytää tarkastelemaan terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyviä ja muita tässä luvussa käsiteltyjä kiireellisiä kysymyksiä Yhteistyökomitea voi hyväksyä tällaista vuoropuhelua koskevat säännöt.

4. Osapuolet nimeävät tässä luvussa käsiteltyjä kysymyksiä koskevaa yhteydenpitoa varten yhteyspisteet, joita koskevat tiedot ne pitävät ajan tasalla. 69 artikla Avoimuus Kumpikin osapuoli a) pyrkii kauppaan sovellettavien terveys- ja kasvinsuojelutoimien avoimuuteen ja erityisesti toisen osapuolen tuontiin sovellettaviin terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien vaatimusten avoimuuteen; b) ilmoittaa toisen osapuolen pyynnöstä ja kahden kuukauden kuluessa tällaisen pyynnön päivämäärästä tiettyjen tuotteiden tuontiin sovellettavat vaatimukset sekä mahdollisen riskinarvioinnin tarpeen; ja c) ilmoittaa toisen osapuolen yhteyspisteelle viipymättä postitse, faksilla tai sähköpostitse kaikista vakavista tai merkittävistä riskeistä eläinten tai kasvien terveydelle, mukaan lukien osapuolten väliseen tavarakauppaan liittyvät elintarvikkeita koskevat hätätilanteet.

6 LUKU PALVELUKAUPPA JA INVESTOINNIT

70 artikla Tavoite ja soveltamisala 1. Osapuolet vahvistavat WTO:n perustamissopimuksen mukaiset sitoumuksensa ja määräävät tarvittavista järjestelyistä palvelukaupan ja investointien vastavuoroisten ehtojen parantamiseksi. 2. Tämän luvun määräyksiä ei pidä tulkita siten, että niillä asetettaisiin velvoitteita 9 luvun soveltamisalaan kuuluvien julkisten hankintojen osalta. 3. Tätä lukua ei sovelleta osapuolten myöntämiin tukiin. 4. Osapuolet vahvistavat uudelleen oikeuden toteuttaa alueillaan sääntelyä oikeutettujen politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi, kuten kansanterveyden, sosiaalipalvelujen, julkisen koulutuksen, turvallisuuden, ympäristön, ilmastonmuutos mukaan lukien, tai yleisen moraalin suojelemiseksi, sosiaalista suojelua tai kuluttajansuojaa, yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa varten sekä kulttuurin monimuotoisuuden edistämiseksi ja suojelemiseksi.

5. Tätä lukua ei sovelleta osapuolten työmarkkinoille pyrkiviä luonnollisia henkilöitä koskeviin toimenpiteisiin eikä kansalaisuutta tai vakituista asumista tai työpaikkaa koskeviin toimenpiteisiin. 6. Tämän luvun määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta toimenpiteitä, joilla säännellään luonnollisten henkilöiden pääsyä niiden alueelle tai heidän väliaikaista oleskeluaan niiden alueella, mukaan lukien toimenpiteet, joita tarvitaan osapuolten rajojen koskemattomuuden suojelemiseksi ja jotta varmistettaisiin luonnollisten henkilöiden asianmukainen liikkuminen niiden rajojen yli, sillä edellytyksellä, että tällaisia toimenpiteitä ei sovelleta siten, että ne mitätöisivät ne edut, joita jompikumpi osapuoli saa tämän luvun nojalla, tai heikentäisivät näitä etuja. Pelkästään sen seikan, että viisumi vaaditaan tiettyjen maiden luonnollisilta henkilöiltä, ei katsota mitätöivän tai heikentävän tämän luvun nojalla saatuja etuja. 7. Tätä lukua sovellettaessa ei oteta huomioon osapuolen myöntämää kohtelua, joka johtuu a) sellaisesta sopimuksesta, jolla olennaisesti vapautetaan palvelukauppaa (mukaan lukien sijoittautuminen palvelujen alalla) ja joka täyttää GATS-sopimuksen V ja V bis artiklan perusteet, tai sellaisesta sopimuksesta, jolla olennaisesti vapautetaan sijoittautumista muun taloudellisen toiminnan alalla ja joka täyttää samat kriteerit tällaisen toiminnan osalta;

b) tunnustamista koskevista toimenpiteistä, mukaan lukien vaatimukset tai perusteet, jotka koskevat luonnollisen henkilön tai yrityksen toimilupaa, lisenssiä tai sertifiointia taloudellisen toiminnan harjoittamista varten, tai vakavaraisuustoimenpiteet.

8. Tätä lukua ei sovelleta audiovisuaalialalla. 71 artikla Määritelmät Tässä luvussa a) ’julkista valtaa käytettäessä harjoitetulla toiminnalla’ tarkoitetaan toimintaa, mukaan lukien palvelujen tarjoaminen, jota ei toteuteta kaupallisesti eikä kilpailtaessa yhden tai useamman talouden toimijan kanssa; b) ’sivuliikkeellä’ tarkoitetaan osapuoleen sijoittautunutta toimipaikkaa, joka ei ole oikeushenkilö mutta jonka toiminta on luonteeltaan pysyvää, kuten toiseen osapuoleen sijoittautuneen emoyhtiön osasto, ja jolla on oma johto ja aineelliset edellytykset liikeneuvotteluihin kolmansien osapuolten kanssa siten, että tällaisten kolmansien osapuolten ei tarvitse neuvotella suoraan tällaisen emoyhtiön kanssa, vaan ne voivat harjoittaa liiketoimintaa emoyhtiön osaston toimipaikassa tietoisina tarvittaessa syntyvästä oikeussuhteesta emoyhtiöön, jonka päätoimipaikka on toisessa osapuolessa;

c) ’rajat ylittävällä palvelujen tarjonnalla’ tarkoitetaan palvelujen tarjontaa i) osapuolen alueelta toisen osapuolen alueelle; tai

ii) osapuolen alueella toisen osapuolen palvelujen käyttäjälle; d) ’taloudellisella toiminnalla’ tarkoitetaan kaikkea luonteeltaan teollista, kaupallista tai ammatillista palvelua tai toimintaa tai käsityöläistoimintaa mutta ei julkista valtaa käytettäessä tarjottavia palveluja tai harjoitettua toimintaa; e) ’yrityksellä’ tarkoitetaan oikeushenkilöä, sivuliikettä tai edustustoa, joka on perustettu sijoittautumisen kautta; f) ’sijoittautumisella’ tarkoitetaan oikeushenkilön perustamista tai hankkimista, mukaan lukien osakkuuden kautta, tai sivuliikkeen tai edustuston perustamista Euroopan unionissa tai Kirgisian tasavallassa pysyvien taloudellisten yhteyksien luomiseksi tai ylläpitämiseksi;

g) ’yrityksen sisäisesti siirretyllä työntekijällä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on ollut osapuolen jonkin oikeushenkilön palveluksessa tai osakkaana vähintään yhden vuoden ajan välittömästi ennen saapumista ja tilapäistä oleskelua toisessa osapuolessa koskevan hakemuksen päivämäärää ja joka on tilapäisesti siirretty toisen osapuolen alueelle sijoittautuneeseen yritykseen, joka kuuluu ensiksi mainitun oikeushenkilön kanssa samaan ryhmään, mukaan lukien edustusto, tytäryhtiö, sivuliike tai emoyritys, sillä edellytyksellä, että i) kyseinen luonnollinen henkilö kuuluu johonkin seuraavista ryhmistä: A) johtajat: johtavassa asemassa olevat henkilöt, jotka ensisijaisesti vastaavat yrityksen johtamisesta ja joita valvovat tai neuvovat pääasiassa yrityksen hallitus tai osakkeenomistajat taikka näitä vastaavat tahot, ja joiden tehtäviin kuuluvat vähintään seuraavat: 1) yrityksen tai sen osaston johtaminen; 2) muun valvonta-, asiantuntija- tai johtotehtävissä toimivan henkilöstön työskentelyn ohjaus ja valvonta; ja 3) henkilökohtainen toimivalta palkata ja irtisanoa työntekijöitä taikka suositella palkkaamista, irtisanomista tai muita henkilöstöön liittyviä toimia;



B) asiantuntijat: henkilöt, joilla on yrityksen tuotannon, tutkimuslaitteiden, tekniikan, prosessien, menetelmien tai hallinnon kannalta olennaista erityisosaamista; tai C) harjoittelijat: henkilöt, joilla on korkeakoulututkinto ja jotka siirretään tilapäisesti urakehitystä varten tai liiketoiminnan tekniikoita tai menetelmiä koskevan koulutuksen saamiseksi; ii) Euroopan unionin osalta i alakohdan B alakohdassa tarkoitettua osaamista arvioitaessa otetaan huomioon paitsi yrityskohtainen osaaminen myös luonnollisen henkilön huomattava pätevyys erityistä teknistä osaamista vaativassa työssä tai ammatissa, samoin kuin henkilön kuuluminen luvanvaraisten ammattien harjoittajiin; h) ’osapuolen sijoittajalla’ tarkoitetaan osapuolen luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka aikoo harjoittaa tai harjoittaa taloudellista toimintaa sijoittautumalla toiseen osapuoleen; i) ’oikeushenkilöllä’ tarkoitetaan mitä tahansa sovellettavan lainsäädännön mukaan joko voiton tuottamiseksi tai muuta tarkoitusta varten asianmukaisesti perustettua tai muulla tavoin järjestettyä, yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevaa oikeussubjektia, kuten yrityksiä, säätiöitä, henkilöyhtiöitä, yhteisyrityksiä, yksityisiä elinkeinonharjoittajia tai yhdistyksiä;

j) ’osapuolen oikeushenkilöllä’ tarkoitetaan Euroopan unionin tai sen jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka Euroopan unionin alueella, tai Kirgisian tasavallan lainsäädännön mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka Kirgisian tasavallan alueella. Jos Euroopan unionin tai sen jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti perustetulla oikeushenkilöllä on Euroopan unionin alueella tai Kirgisian tasavallan lainsäädännön mukaisesti perustetulla oikeushenkilöllä Kirgisian tasavallan alueella ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka tai keskushallinto, sitä ei katsota osapuolen oikeushenkilöksi, ellei se harjoita merkittävää liiketoimintaa kyseisen osapuolen alueella. Myös Euroopan unionin tai Kirgisian tasavallan ulkopuolelle sijoittautuneet meriliikenneyhtiöt, jotka ovat Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan kansalaisten määräysvallassa, hyötyvät tämän luvun määräyksistä, jos niiden alukset on rekisteröity kyseisen jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan lainsäädännön mukaisesti Euroopan unionin jäsenvaltioon tai Kirgisian tasavaltaan ja ne purjehtivat Euroopan unionin jäsenvaltion tai Kirgisian tasavallan lipun alla; k) ’Euroopan unionin luonnollisella henkilöllä’ ja ’Kirgisian tasavallan luonnollisella henkilöllä’ tarkoitetaan Euroopan unionin jonkin jäsenvaltion kansalaista kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lakien ja määräysten mukaisesti ja Kirgisian tasavallan kansalaista Kirgisian tasavallan lakien ja määräysten mukaisesti;

l) ’toiminnalla’ tarkoitetaan yrityksen johtamista, hallintoa, ylläpitoa, käyttöä, hyödyntämistä sekä sen myyntiä tai muunlaista lopettamista; m) ’palveluilla’ tarkoitetaan kaikkien alojen kaikkia palveluja lukuun ottamatta julkista valtaa käytettäessä tarjottavia palveluja; n) ’palveluntarjoajalla’ tarkoitetaan luonnollista tai oikeushenkilöä, joka aikoo tarjota tai tarjoaa palvelua;

o) ’osapuolen oikeushenkilön tytäryhtiöllä’ tarkoitetaan kyseisen osapuolen toisen oikeushenkilön määräysvallassa olevaa oikeushenkilöä; p) ’palvelun tarjoamisella’ tarkoitetaan palvelun tuottamista, jakelua, markkinointia, myyntiä ja toimittamista. 72 artikla Suosituimmuuskohtelu ja kansallinen kohtelu 1. Kun on kyse yrityksen sijoittautumisesta Euroopan unionin alueelle taloudellisen toiminnan harjoittamista varten, Euroopan unioni myöntää Kirgisian tasavallan sijoittajille ja niiden yrityksille vähintään yhtä suotuisan kohtelun kuin minkä tahansa kolmannen maan sijoittajille ja niiden yrityksille.

2. Kun on kyse yrityksen sijoittautumisesta Kirgisian tasavallan alueelle taloudellisen toiminnan harjoittamista varten, Kirgisian tasavalta myöntää Euroopan unionin sijoittajille ja niiden yrityksille vähintään yhtä suotuisan kohtelun kuin sen omille sijoittajille ja niiden yrityksille tai minkä tahansa kolmannen maan sijoittajille ja niiden yrityksille, sen mukaan, kumpi näistä kohteluista on suotuisampi. 3. Selvyyden vuoksi todetaan, että 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun kohteluun eivät sisälly muissa kansainvälisissä sopimuksissa määrätyt sijoittajien ja valtion väliset riitojenratkaisumenettelyt. Osapuolen kolmannen osapuolen kanssa tekemien muiden kansainvälisten sopimusten aineelliset määräykset eivät itsessään ole tämän artiklan mukaista kohtelua. Tällaisiin määräyksiin perustuvat osapuolen toimenpiteet voivat olla 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua kohtelua, ja ne voivat näin ollen merkitä tämän artiklan rikkomista. 4. Tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta lentoliikenteeseen, sisävesiliikenteeseen eikä meriliikenteeseen. 73 artikla

Palveluja koskeva horisontaalinen rajoitus 1. Sen estämättä, mitä tämän luvun muissa määräyksissä määrätään, osapuolta ei pidä velvoittaa myöntämään GATS-sopimuksen kattamille aloille tai toimenpiteille suotuisampaa kohtelua kuin se, joka kyseisen osapuolen on GATS-sopimuksen nojalla myönnettävä kunkin palvelualan, alasektorin ja toimitusmuodon osalta.

2. Selvyyden vuoksi palvelujen osalta todetaan, että osapuolten GATS-erityissitoumusluettelot, mukaan lukien varaumat ja Euroopan unionin osalta sen II artiklan poikkeuksia koskeva liite (luettelo suosituimmuuskohtelua koskevista poikkeuksista), liitetään tähän sopimukseen ja otetaan sen osaksi, ja niitä sovelletaan. 74 artikla Vakauden ja luotettavuuden turvaamista koskeva poikkeus 1. Tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolta ottamasta käyttöön tai pitämästä voimassa toimenpiteitä toiminnan vakauteen liittyvistä syistä esimerkiksi suojellakseen sijoittajia, tallettajia, vakuutuksenottajia tai henkilöitä, joita kohtaan rahoituspalvelujen tarjoajalla on luottamusvelvollisuus, tai varmistaakseen rahoitusjärjestelmänsä luotettavuuden ja vakauden. Jos tällaiset toimenpiteet eivät ole tämän sopimuksen mukaisia, niitä ei saa käyttää keinona välttää osapuolelle tämän sopimuksen mukaisesti kuuluvia sitoumuksia tai velvoitteita. 2. Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita siten, että osapuoli olisi velvoitettu paljastamaan yksittäisten asiakkaiden liiketoimiin ja tileihin liittyviä tietoja tai julkisten elinten hallussa olevia luottamuksellisia tai yksityisiä tietoja.

75 artikla Etujen kieltäminen

Osapuoli voi kieltää tämän luvun mukaiset edut toisen osapuolen oikeushenkilöltä tai kyseisen oikeushenkilön sen alueelle perustamalta yritykseltä, jos edut kieltävä osapuoli ottaa käyttöön tai pitää voimassa toimenpiteitä, jotka liittyvät kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitoon, mukaan lukien ihmisoikeuksien suojelu, ja a) joilla kielletään liiketoimet kyseisen oikeushenkilön tai sen yrityksen kanssa; tai b) joita rikottaisiin tai kierrettäisiin, jos tämän luvun mukaiset edut myönnettäisiin kyseiselle oikeushenkilölle tai sen yritykselle, myös silloin, kun toimenpiteillä kielletään liiketoimet sellaisen luonnollisen henkilön kanssa, jonka omistuksessa tai määräysvallassa kyseinen oikeushenkilö tai sen yritys on. 76 artikla Yrityksen sisäisesti siirretyt työntekijät 1. Kumpikin osapuoli sallii toisen osapuolen sijoittajien palkata yrityksiinsä kyseisen toisen osapuolen luonnollisia henkilöitä edellyttäen, että tällaiset työntekijät ovat yrityksen sisäisesti siirrettyjä työntekijöitä.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen luonnollisten henkilöiden maahantulon ja tilapäisen oleskelun sallittu kesto on seuraava: a) johtajien osalta enintään kolme vuotta; b) asiantuntijoiden osalta enintään kolme vuotta; ja c) harjoittelijoiden osalta enintään vuoden.

3. Kaikkia osapuolten lakien ja määräysten mukaisia maahantuloa, oleskelua, työskentelyä ja sosiaaliturvaa koskevia vaatimuksia, mukaan luettuina oleskelun kestoa, vähimmäispalkkoja ja työehtosopimuksia koskevat määräykset, sovelletaan edelleen. 4. Tätä artiklaa ei sovelleta tapauksiin, joissa yrityksen sisäisesti siirretyn työntekijän tilapäisen oleskelun tarkoituksena tai vaikutuksena on osallistuminen tai muunlainen vaikuttaminen työriidan tai johdon riidan tai näitä koskevien neuvotteluiden tulokseen.

77 artikla Investointien asteittainen vapauttaminen Osapuolet tunnustavat olevan tärkeää, että ne myöntävät toistensa sijoittajille kansallisen kohtelun yritysten sijoittautumisen ja toiminnan osalta alueellaan, sekä tarkastelevat mahdollisuutta edetä kohti tätä tavoitetta molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla ottaen huomioon kaikki yhteistyökomitean suositukset. 78 artikla Vallitsevan tilan säilyttäminen 1. Kumpikin osapuoli pyrkii parhaansa mukaan välttämään sellaisten toimenpiteiden tai toimien toteuttamista, jotka muuttavat toistensa sijoittajien sijoittautumista ja toimintaa alueellaan koskevat edellytykset rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen allekirjoittamispäivää edeltävänä päivänä. 2. Kirgisian tasavalta ilmoittaa kumppanuuden ja yhteistyön hengessä ja 13 luvun mukaisesti Euroopan unionille aikomuksestaan antaa uusia lakeja tai asetuksia, jotka voivat muuttaa Euroopan unionin sijoittajien sijoittautumista tai toimintaa Kirgisian tasavallassa koskevat edellytykset rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen allekirjoittamispäivää edeltävänä päivänä.



3. Euroopan unioni voi pyytää Kirgisian tasavaltaa toimittamaan 2 kohdassa tarkoitettujen uusien lakien tai asetusten luonnokset ja aloittamaan näitä luonnoksia koskevat neuvottelut. 4. Jos Kirgisian tasavallassa käyttöön otetut uudet lait tai asetukset johtaisivat Euroopan unionin sijoittajien yritysten toimintaa koskevien edellytysten muuttumiseen rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen allekirjoittamispäivänä, kyseisiä lakeja ja asetuksia ei sovelleta kolmeen vuoteen niiden voimaantulon jälkeen sellaisiin yrityksiin, jotka olivat jo sijoittautuneet Kirgisian tasavaltaan tällaisten lakien tai asetusten tullessa voimaan. 5. Selvyyden vuoksi todetaan, että Kirgisian