Komission tiedonanto Euroopan Parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 (2) artiklan toisen alakohdan nojalla ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä ympäristöulottuvuuden sisällyttämiseksi täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin koskevasta neuvoston yhteisestä kannasta /* SEK/2000/0068 lopull. - COD 99/0020 */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 (2) artiklan toisen alakohdan nojalla ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä ympäristöulottuvuuden sisällyttämiseksi täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin koskevasta neuvoston yhteisestä kannasta 1999/0020 (COD) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 (2) artiklan toisen alakohdan nojalla ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimenpiteistä ympäristöulottuvuuden sisällyttämiseksi täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin koskevasta neuvoston yhteisestä kannasta 1. Asiakirjan vaiheet Komissio antoi ehdotuksen asetukseksi (KOM (1999) 36 lopull. -1999/0020 (COD)) 28. tammikuuta 1999. Ehdotus toimitettiin edelleen Euroopan parlamentille 28. tammikuuta 1999 ja neuvostolle 29. tammikuuta 1999. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 1999. Neuvosto pääsi työryhmätasolla poliittiseen yhteisymmärrykseen yhteistä kantaa koskevasta luonnoksesta 25. lokakuuta 1999. Neuvosto vahvisti yhteisen kannan virallisesti 17 joulukuussa 1999. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 7. heinäkuuta 1999. Alueiden komitea ilmoitti neuvostolle, ettei se anna lausuntoa kyseisestä ehdotuksesta. 2. Komission ehdotuksen tarkoitus Tämän ehdotuksen on tarkoitus olla keskeinen väline, jonka avulla Euroopan yhteisö voi noudattaa ympäristönsuojeluun liittyviä oikeudellisia ja poliittisia sitoumuksiaan osana kestävää kehitystä. Ehdotuksella pyritään varmistamaan 22. huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) n:o 722/97 nojalla toteutettujen toimien jatkuminen sen jälkeen, kun asetuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 1999. Siinä ehdotetaan uutta oikeudellista välinettä, jonka yhteydessä otetaan huomioon asiaa koskeva kehitys yhteisössä ja ympäristön alalla kansainvälisesti samoin kuin voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanosta saatu kokemus. Ehdotetussa asetuksessa vahvistetaan budjettikohdan B7-6200 hallinnointikehys; kyseinen budjettikohta soveltuu EY:n käytössä olevista rahoitusvälineistä parhaiten edellä mainittujen sitoumusten toteuttamiseen. 3. Huomautuksia yhteisestä kannasta 3.1. Yleistä Komissio on tehnyt muutetun ehdotuksen, johon sisältyy joitakin uusia, Euroopan parlamentin ensimmäiseen käsittelyyn perustuvia säännöksiä. Muutetussa ehdotuksessa otetaan myös huomioon neuvostossa käydyt keskustelut, ja siihen on sisällytetty eräitä Amsterdamin sopimuksen voimaantulon sanelemia muutoksia. 3.2. Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemät tarkistukset Euroopan parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen parlamentin jäsen Van Puttenin laatiman mietinnön perusteella ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 1999 tehden siihen 53 tarkistusta. Komissio hyväksyi kokonaisuudessaan tai osittain 28 parlamentin tekemistä tarkistuksista; joissakin tapauksissa komissio muutti niiden sanamuotoa tai sisällytti ne eri kohtaan asetusta kuin mitä parlamentti oli ehdottanut. Osa tarkistuksista kävi tarpeettomiksi sen jälkeen, kun tekstiin oli tehty selvennyksiä. Ne tarkastukset tai niiden merkittävät osat, joita komissio ei ole voinut hyväksyä, voidaan sijoittaa yhteen tai useampaan seuraavista ryhmistä: - aihepiirejä ja toimintaa koskevat yksityiskohdat, jotka löytyvät asetuksen muista osista ja/tai joiden katsottiin raskauttavan asetuksen rakennetta ja häiritsevän sen tasapainoa ilman, että mitenkään täydentäisivät sitä, - muut tarkistukset, joiden katsottiin sisällöllisesti sisältyvän alkuperäiseen asetusehdotukseen, - keskeisiin asiakirjoihin ja asiassa sovellettaviin säädöksiin liittyvät sitaatit tai yksityiskohdat, joiden katsotaan olevan asetuksen kannalta tarpeetonta toistoa, - ne asetuksen soveltamisalan tulkintaa koskevat tarkistukset, joissa soveltamisala katsotaan joko liian laajaksi tai liian suppeaksi, - hallintoon liittyvät kysymyhset jotka kuuluvat komission toimivaltuuksiin, - tarkistukset, jotka eivät vastaa samankaltaisille asetuksille tyypillisiä muotoiluja ja käytäntöjä, ja - tarkistukset, jotka ovat epäselviä, sisältöä toistavia, mahdottomia toteuttaa käytännössä tai liian rajoittavia. Yleisesti ottaen komissio ja neuvosto ovat hyvin yksimielisiä parlamentin esiin nostamista asiakohdista, jotka koskevat asetuksen sisältöä. 3.3. Neuvoston ehdottamat uudet säännökset Neuvosto ei ehdota uusia, asetuksen sisältöä koskevia säännöksiä. 3.4. Eroavuudet komission muutetun ehdotuksen ja neuvoston yhteisen kannan välillä Tässä vaiheessa komissio suhtautuu edelleen hyvin varauksellisesti neuvoston yhteisen kannan seuraaviin kohtiin: - ohjeellinen rahoitusmäärä: komissio ei vastusta rahoitusmäärän sisällyttämistä asetukseen mutta on sitä mieltä, ettei rahoitusmäärää voi vahvistaa ennen kuin lainsäädäntövallan ja budjettivallan käyttäjä ovat päässeet keskenään asiasta yhteisymmärrykseen ottaen erityisesti huomioon vuoden 2000 talousarvion vahvistaminen, - asetuksen voimassaolon kesto: ehdotetun asetuksen yhteydessä rahoitettavien toimien keskimääräinen kesto ja kyseisten toimien täytäntöönpanoon ja arviointiin käytettävissä oleva henkilöstö erityisesti huomioon ottaen komissio katsoo, ettei oikeudellisen välineen voimassaololle kannata asettaa määräaikaa. Muutettuun ehdotukseen (sekä yhteisen kannan artiklassa 11 kappaleessa 2 ennakoituihin ehtoihin) sisältyy mahdollisuus muuttaa välinettä tai asettaa sen voimassaololle määräaika neljän soveltamisvuoden jälkeen suoritettavan kokonaisarvioinnin perusteella, - komiteamenettely: menettelytavan osalta yhteisessä kannassa todetaan, että arvoltaan yli kaksi miljoonaa euroa olevia toimenpide-ehdotuksia koskevat päätökset tehdään hallintokomiteassa. Tehtävien päätösten luonne ja ohjelmalle suunniteltu kokonaisrahoitus huomioon ottaen komissio katsoo kuitenkin, että komissiota sen toimeenpanotehtävissä avustavan maantieteellisen komitean olisi aiheellisempaa olla luonteeltaan neuvoa-antava. Komissio vastusti myös yhteisen kannan vaatimusta toimittaa kerran vuodessa esitettävät strategiset suuntaviivat hallintomenettelyn mukaisesti toimivan komitean hyväksyttäviksi. 4. Päätelmät Komissio ja neuvosto ovat voineet hyväksyä yli puolet Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemistä tarkistuksista, mikä todistaa sen, että kyseiset kolme toimielintä ovat pitkälle yksimielisiä ehdotetun asetuksen tarkoituksesta ja soveltamisalasta. Sen sijaan kohdassa 3.4 mainituissa horisontaalisissa kysymyksissä komission kanta poikkeaa merkittävästi neuvoston kannasta ja on lähempänä parlamentin näkemystä. Komissio onkin pitänyt kiinni kannastaan näissä kysymyksissä eikä ole yhtynyt neuvoston yhteiseen kantaan, joka neuvoston on tästä syystä täytynyt hyväksyä yksimielisesti. 5. Komission julkilausumat Julkilausumat, jotka komissio on toimittanut neuvoston pöytäkirjoihin liitettäviksi, ovat liitteenä. Neljässä ensimmäisessä julkilausumassa selitetään, miksi komissio vastustaa tiettyjä neuvoston ratkaisuja määrättyihin horisontaalisiin kysymyksiin, joita ovat: komissiolle myönnetyn toimeenpanovallan käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja strategisten suuntaviivojen hyväksyminen, kokonaisrahoituksen määrä ja asetuksen voimassaolon kesto. Viides julkilausuma on vastaus eräiden valtuuskuntien ilmaisemaan tarpeeseen saada lisätietoja yhteisön ulkopuolisten maiden toimijoille myönnettävistä sopimuksista ja urakoista. Liitteet: 1. Komission julkilausuma yhteisen kannan 9 artiklasta ja johdanto-osan 19 kappaleesta 2. Komission julkilausuma yhteisen kannan 8 artiklan 2 kohdasta 3. Komission julkilausuma yhteisen kannan 7 artiklan ensimmäisestä kohdasta 4. Komission julkilausuma yhteisen kannan 11 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta 5. Komission julkilausuma yhteisen kannan 8 artiklan 8 kohdasta LIITE 1 Komission julkilausuma yhteisen kannan 9 artiklasta ja johdanto-osan 19 kappaleesta Komissio pahoittelee sitä, että neuvosto on tässä tapauksessa muuttanut komission ehdotusta valitsemalla hallintomenettelyn neuvoa-antavan menettelyn sijaan. Komissio katsoo, että huolimatta siitä, että 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 1999/468/EY (menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä) 2 artiklassa määriteltyjen perusteiden mukaisesti tässä asetuksessa tarkoitettujen hallintotoimenpiteiden ei katsota liittyvän budjettivaikutuksiltaan huomattavan ohjelman täytäntöönpanoon, ehdotettu neuvoa-antava menettely (sellaisena kuin se on määriteltynä mainitun neuvoston päätöksen 3 artiklassa) olisi tarkoitukseen sopivin ja vaatimuksia parhaiten vastaava. Näin ollen komissio ei voi yhtyä neuvoston vahvistamaan yhteiseen kantaan. LIITE 2 Komission julkilausuma yhteisen kannan 8 artiklan 2 kohdasta Vaikka komissio on ilmaissut olevansa valmis hyväksymään sen, että komissiota avustavien (kehityksestä vastaavien ja maantieteellisesti määräytyneiden) komiteoiden yhteisessä kokouksessa kerran vuodessa tapahtuva näkemystenvaihto perustuu tulevana vuonna toteutettavien toimien yleisten suuntaviivojen (kuten komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitettiin) sijasta tulevana vuonna toteuttavien toimien strategisiin suuntaviivoihin ja painopisteisiin, se ei kuitenkaan voi hyväksyä sitä, että neuvosto on päättänyt hyväksyttää kyseiset strategiset suuntaviivat ja painopisteet (ennen niiden vahvistamista) hallintomenettelyä varten (uudessa komitologiapäätöksessä) määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Näin ollen komissio ei voi yhtyä neuvoston vahvistamaan yhteiseen kantaan. LIITE 3 Komission julkilausuma yhteisen kannan 7 artiklan ensimmäisestä kohdasta Komissio ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission rahoitusta koskevien säännösten sisällyttämisestä säädösteksteihin 6. maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 1 kohdan, jonka Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat toistaneet ja jota ne ovat täydentäneet talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6. toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen II osan kohdassa E 33 ja on samaa mieltä siitä, että tähän asetukseen on tarpeen sisällyttää säännös, jonka mukaan lainsäätäjä vahvistaa asianomaisen ohjelman kokonaisrahoituksen koko ohjelman keston ajaksi. Komissio katsoo kuitenkin, että kokonaisrahoituksen määrä olisi vahvistettava kolmen toimielimen (Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission) neuvottelujen tuloksena sen jälkeen, kun lainsäädäntövallan ja budjettivallan käyttäjä ovat keskenään päässeet asiasta yhteisymmärrykseen. LIITE 4 Komission julkilausuma yhteisen kannan 11 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta Komissio pahoittelee sitä, että neuvosto on muuttanut komission ehdotusta määrittelemällä asetuksen voimassaololle määräajan. Komissio katsoo, että asetuksessa säädetyt erityyppiset toimet eivät rajoitu kokeiluluontoisiin toimiin, mikä puolustaisi asetuksen voimassaolon rajoittamista. Lisäksi komissio katsoo, että suunniteltujen edistämistoimien (ja -toimenpiteiden) mahdollisimman suuren tehokkuuden varmistamiseksi on huolehdittava siitä, ettei tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien kokonaisarvioinnin tuloksiin pyritä ennakolta vaikuttamaan. Kokonaisarvioinnin suorittaa komissio; sen tulokset toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille neljän vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta ja siihen liitetään suosituksia asetuksen jatkosta sekä tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi tai sen voimassaolon peruuttamiseksi. Näin ollen komissio ei voi yhtyä neuvoston vahvistamaan yhteiseen kantaan. LIITE 5 Komission julkilausuma yhteisen kannan 8 artiklan 8 kohdasta Ensiksikin komissio haluaa täsmentää seuraavaa: Yhteisön ulkopuolisten maiden toimijat voivat osallistua tämän asetuksen yhteydessä järjestettäviin tarjouspyyntöihin ja niille voidaan myöntää sopimuksia ainoastaan poikkeustapauksissa, joiden osalta komissio toteaa, että a) tarjouspyynnön julkaisuajankohtana markkinoilla ei vallitsevista paikallisolosuhteista johtuen ole eurooppalaisia tai paikallisia toimijoita, jotka voisivat tehdä tavaroiden toimittamista tai töiden suorittamista koskevan tarjouksen, b) tarjouskilpailua ratkaistaessa yhdenkään eurooppalaisen tai paikallisen toimijan tekemä tarjous ei täytä teknisiä eikä taloudellisia vaatimuksia. Niinpä komission keskeiset yksiköt voivat tehdä päätöksen sopimuksen myöntämisestä yhteisön ulkopuolisesta maasta peräisin olevalla toimijalle ainoastaan poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti. Niissä (poikkeus)tapauksissa, jolloin yhteisön ulkopuolisten maiden (muiden kuin kehitysmaiden) toimijat voivat osallistuvat tämän asetuksen täytäntöönpanon yhteydessä järjestettäviin tarjouspyyntöihin ja sopimusten myöntäminen kyseisille toimijoille on sallittua ja siitä on tehty päätös, komissio sitoutuu toimittamaan kyseiset tiedot niiden tietojen yhteydessä, jotka sen on toimitettava joko asetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti komitealle tai 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioille taikka 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvostolle (ja Euroopan parlamentille).