Komission kertomus neuvostolle - Maitoalan markkinanäkymät /* KOM/2007/0800 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.12.2007 KOM(2007) 800 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Maitoalan markkinanäkymät KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE Maitoalan markkinanäkymät SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Maitotuotteiden tuotannon kehitys kaudella 2003–2007 4 3. Maidon tuotannon kehitys kaudella 2003–2007 6 4. Maidon ja maitotuotteiden hintojen kehitys kaudella 2003–2007 7 5. Markkinoiden hallintavälineiden käyttö kaudella 2003–2007 8 6. EU:n markkinanäkymät: 2007–2014 9 7. Maailmanmarkkinoiden näkymät: 2006–2016 10 8. Maitokiintiöihin vuodesta 2008 alkaen tehtävä 2 prosentin korotus 13 9. Päätelmät 14 JOHDANTO Neuvosto pääsi kesäkuussa 2003 sopimukseen EU:n maitotalouspolitiikkaan tehtävistä muutoksista. Tärkeimmät muutokset olivat seuraavat: 1. interventiohintaa alennetaan epäsymmetrisesti: voin osalta 25 % (328,20 eurosta 246,39 euroon/100 kg) ja rasvattoman maitojauheen osalta 15 % (205,52 eurosta 174,69 euroon/100 kg); 2. interventiohinnan leikkaus korvataan osittain maidontuottajille: suora tuki, joka on 24,49 euroa 100 kiintiökilogrammaa kohden ja jäsenvaltiokohtainen lisätuki, joka on noin 11 euroa/100 kg. Tämä korvaus maksetaan markkinointivuoden 1999/2000 kansallisesta kokonaiskiintiöstä. Tuotantoon sidotut tuet oli Agenda 2000:ssa suunniteltu alun perin alhaisemmalle tasolle. Tuet on määrä irrottaa tuotannosta viimeistään vuonna 2007; 3. voin interventiota rajoitetaan: otetaan käyttöön mahdollisuus avata interventio-ostoja koskeva tarjouskilpailu sen jälkeen, kun 30 000 tonnia on ostettu kiintein hinnoin; 4. tuotantokiintiöt poistuvat 1. huhtikuuta 2015; 5. lykätään yhdellä vuodella jo Agenda 2000:ssa esitettyä 11 jäsenvaltiossa toteutettavaa 1,5 %:n suuruista kiintiöiden asteittaista korotusta, joka tapahtuu kolmessa vaiheessa 0,5 %:n erissä. Tämä korotus vastaa 1,4:ää miljoonaa maitotonnia; 6. lisämaksua alennetaan: neljässä vaiheessa markkinointivuoden 2003/2004 35,63 eurosta/100 kg 27,83 euroon/100 kg markkinointivuodesta 2007/2008 eteenpäin. Kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi EU:hun samalla kun maitoalan uudistusta alettiin toteuttaa vuonna 2004. Liittyminen korotti EU:n peruskiintiötä 18,5 miljoonalla tonnilla ja toi EU:hun 80 miljoonaa uutta kuluttajaa. Tämän lisäksi kahdeksaa uutta jäsenvaltiota varten perustettiin liittymissopimusten mukaisesti 0,67 miljoonan tonnin rakenneuudistusvaranto. Tämä lisävaranto lisättiin kyseisten maiden kansallisiin kiintiöihin 1. huhtikuuta 2006. Vuonna 2007 unioniin liittyi taas kaksi uutta jäsenvaltiota, joiden kokonaiskiintiö oli 4 miljoonaa tonnia, jolloin 27 jäsenvaltiosta koostuvan EU:n (EU-27:n) kiintiön kokonaismääräksi tuli 142 miljoonaa tonnia. Näin ollen EU:n vuoden 2003 kokonaiskiintiöön on 1. huhtikuuta 2008 mennessä lisätty 103 miljoonan kuluttajan myötä 24,5 miljoonan tonnin lisäkiintiö. Vuoden 2003 maitoalan uudistuksen tavoitteena oli lisätä kilpailukykyä ja markkinasuuntautuneisuutta. Tarkoitus oli, että voin ja rasvattoman maitojauheen takuuhintaa alentamalla näiden tuotteiden tuotanto muuttuisi vähemmän houkuttelevaksi, mikä tarjoaisi teollisuudelle kannustimen tuottaa suuremman lisäarvon tuotteita, kuten juustoa ja tuoreita maitotuotteita. Kiintiön samanaikainen korottaminen kannustaisi lisätuotantoon, helpottaisi alan rakennemuutosta ja rohkaisisi nuoria tuottajia alalle. Muistutettakoon, että vuoden 2003 uudistusta koskevan komission ehdotuksen mukaan kiintiötä oli määrä korottaa 2 % Agenda 2000:ssa jo sovitun 1,5 %:n korotuksen lisäksi. Kesäkuun 2003 kompromississa neuvosto totesi kuitenkin, että "lisäkiintiöiden lisäyksestä vuosille 2007 ja 2008 ei päätetä nyt. Komissio esittää markkinanäkymäraportin uudistuksen täyden täytäntöönpanon jälkeen, ja kyseisen raportin pohjalta tehdään päätös." Lukuun ottamatta viimeistä 0,5 %:n suuruista kiintiön lisäystä, jonka on määrä tapahtua 11 jäsenvaltiossa 1. huhtikuuta 2008, vuoden 2003 uudistus on nyt pantu täytäntöön, ja neuvoston kesäkuussa 2003 vaatima markkina-analyysi sisältyy tähän kertomukseen. Tässä kertomuksessa tarkastellaan myös kysymystä siitä, tarjoavatko markkinat riittävästi mahdollisuuksia maidon lisämäärien toimittamiseen johtamatta lyhyellä ja/tai keskipitkällä aikavälillä julkisen tuen lisääntymiseen, jos tuotantorajoitukset ulotetaan kaikkiin 27 jäsenvaltioon. MAITOTUOTTEIDEN TUOTANNON KEHITYS KAUDELLA 2003–2007 Maitoalalla vuosina 2003–2006 tapahtuneelle kehitykselle oli tyypillistä juuston ja tuoretuotteiden tuotannon jatkuva kasvu, raakamaidon toimitusten vakautuminen ja rasvattoman maitojauheen, voin ja täysmaitojauheen tuotoksen väheneminen. Kuluttajat ovat siirtyneet jatkuvasti kohti suuremman lisäarvon tuotteita ja pois bulkkituotteista. Tähän kehitykseen on vaikuttanut ratkaisevasti kaksi seikkaa. Ensinnäkin rasvattoman maitojauheen ja voin alemmat interventiohinnat lähettävät jalostajille selkeän signaalin siitä, ettei yhteisö tue näitä kahta hyödykettä enää samassa määrin kuin aiemmin. Toiseksi juuston kysyntä on kasvanut niin EU-15:ssä kuin uusissa jäsenvaltioissa. Juuston kulutuksen kasvu on ollut erityisen dynaamista uusissa jäsenvaltioissa. Tuoretuotteiden luokassa tapahtunut kehitys on seurausta sekä kulutukseen tarkoitetun maidon pienenevästä kulutuksesta että hapanmaitotuotteiden kaltaisten muiden tuoretuotteiden kasvavasta kysynnästä. Seuraavassa taulukossa kuvataan tätä kehitystä vertaamalla maidon ja tiettyjen maitotuotteiden tuotantoa vuosina 2003 ja 2006. Taulukko 2.1 – Maitotuotteiden tuotanto EU-25:ssä vuosina 2003 ja 2006 ( tuhatta tonnia ) *** voita ei ilmaista maitoekvivalentteina, sillä sitä pidetään lähinnä muiden maitotuotteiden jäännöksenä. | Kaudella 2003–2006 havaitun kehityksen arvellaan jatkuneen pääosiltaan samanlaisena vuonna 2007. Vuoden 2007 melko voimakkaiden hintavaihtelujen vuoksi rasvattoman maitojauheen tuotantotaso on kuitenkin jälleen noussut huomattavasti. Koska myös juuston tuotannon uskotaan kasvavan ja raakamaidon tuotannon pysyvän melko vakaana, täysmaitojauheen tuotanto alenee. Alhaisempi kaseiinintuotanto on lisäksi tarjonnut mahdollisuuden valkuaisaineiden vaihtoehtoiseen käyttöön. Taulukko 2.2 – Maitotuotteiden tuotanto vuonna 2007 ( tuhatta tonnia , ennusteet) 1000 t | raaka-maito* | juusto ** | tuore-tuot. | Rasva-ton maito-jauhe | Täys-maito-jauhe | muut | voi | EU-25 | 131 000 | 8 147 | 46 255 | 892 | 749 | – | 2 072 | Bulgaria & Romania | 2 100 | 142 | 1 212 | 3 | 7 | – | 18 | EU-27 | 133 100 | 8 289 | 47 267 | 895 | 756 | – | 2 090 | * meijereille toimitettu maito | ** lehmänmaidosta valmistettu juusto | Juuston tuotannon kasvu vuosina 2003–2007 vaati maitoekvivalentteina ilmaistuna 5,2 miljoonaa maitotonnia[1]. Tuoretuotteiden kasvanut tuotanto vaati 0,3 miljoonaa maitotonnia[2]. Tämä tarkoittaa, että vuonna 2007 käytetään 5,5 miljoonaa maitotonnia vastaamaan kysynnän kasvuun vuoteen 2003 verrattuna. EU:n sisäiseen kysyntään vastaamiseksi tarvittavat maidon kuiva-aineet saatiin rasvattoman maitojauheen, kaseiinin, täysmaitojauheen ja voin vähentyneestä tuotannosta. Kokonaistuotanto ei ole vuonna 2007 juurikaan kasvanut huolimatta siitä, että kiintiöitä on käytettävissä 1,2 miljoonaa tonnia enemmän kuin vuonna 2006 (+0,5 % ja rakenneuudistusvaranto). EU:n maitotuotteiden vienti on kaudella 2003–2007 laskenut juustoa lukuun ottamatta. Tämä johtuu EU:n vakaasta maidontuotannosta sekä siitä, että yhä suurempia maitomääriä suunnataan juuston ja tuoretuotteiden valmistukseen. Tällä on ollut suuri vaikutus rasvattoman maitojauheen, voin ja täysmaitojauheen tuotantoon ja vientitasoihin, lukuun ottamatta rasvatonta maitojauhetta vuonna 2007, jolloin maailmanmarkkinoiden korkeat hinnat kannustivat lisäämään vientiä. Taulukko 2.3 – EU:n maitotuotteiden vienti 1000 t | 2003 | 2006 | 2007 (ennuste) | Voi(öljy) Rasvaton maito-jauhe Juusto Täysmaitojauhe Tiivistetty maito | 319 337 578 530 243 | 252 85 586 457 200 | 180 180 622 385 222 | Tuonnissa ei tapahtunut kaudella 2003–2007 huomattavaa muutosta, koska tuontitariffit estivät tariffikiintiöt ylittävän tuonnin. MAIDON TUOTANNON KEHITYS KAUDELLA 2003–2007 Vuoden 2003 uudistuksesta ja 10 uuden jäsenvaltion liittymisestä lähtien EU:n maitotuotemarkkinoilla on ollut havaittavissa uusi piirre (ks. liite 3.2). Useiden jäsenvaltioiden kiintiöt eivät enää täyty toisin kuin aiemmin, jolloin kiintiöt hyödynnettiin kokonaisuudessaan (ks. liite 3.3). Tämä on kiintiövuonna 2006/2007 johtanut kiintiöiden 1,9 miljoonan tonnin alijäämäiseen nettokäyttöön, joka on tulos pääasiassa Italian ja Itävallan kiintiöt 0,8 miljoonalla tonnilla ylittävästä tuotannosta ja pääasiassa Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Unkarin kiintiöt 2,7 miljoonalla tonnilla alittavasta tuotannosta. Maidon toimitukset ovat kuluvan kiintiövuoden ensimmäisten neljän kuukauden aikana 0,7 % viime vuoden toimituksia pienemmät. Jos tämä suuntaus jatkuu, EU-27:n maidontuotanto vähenee tänä kiintiövuonna edelleen 0,9 miljoonaa tonnia. Tämä merkitsisi, että maidon tuotanto olisi lähes 3 miljoonaa tonnia alle kiintiön. Tähän tilanteeseen vaikuttaneita seikkoja ovat seuraavat: 7. Kiintiöiden siirtoon edelleenkin liittyvät jäykkyydet. Kiintiöt vahvistetaan jäsenvaltiota ja joissakin jäsenvaltioissa aluetta tai jopa meijeriä kohden. Tämä vaikeuttaa kiintiön uudelleenjakamista jäsenvaltion sisällä. Vaikka tällainen toimenpide on saattanut säilyttää lypsykarjatalouden alueilla, joilta se muutoin olisi hävinnyt, se on joissakin tapauksissa estänyt maitoalan kehittymistä kilpailukykyisemmillä alueilla tai kilpailukykyisemmissä jäsenvaltioissa. 8. Käytettävissä olevien kiintiöiden huono käyttöaste. Maidontuotantoalan ominaispiirteitä ovat asteittainen rakennemuutos ja maidontuottajien lukumäärän jatkuva lasku (ks. liite 3.1). Vielä jokin aika sitten muut tuottajat ostivat käyttämättä jääneet kiintiöt. Nykyisin näin ei näyttäisi aina tapahtuvan edes jäsenvaltioissa, joissa kiintiökauppa on avointa ja kiintiöhinnat alhaisia. On muistettava, että maidontuotanto kasvaa vain siinä tapauksessa, että se on kannattavaa. Tässä mielessä nykyisillä korkeilla hinnoilla voidaan testata tuottajien mahdollisuuksia EU:ssa vuoteen 2015 asti. 9. Lypsykarjataloudelle on saattanut vuoden 2003 uudistuksen myötä löytyä kannattavampia vaihtoehtoja joko maatalousalalta tai sen ulkopuolelta, erityisesti jos tuotantoa ei ole ehditty mukauttaa korkeampiin maidonhintoihin. Tuotannosta irrotetun tuen mahdollista vaikutusta on tarpeen analysoida tarkemmin. Edellisessä luvussa todettiin, että maitotuotteiden kysynnän kehitys oli EU:ssa kaudella 2003–2007 melko suotuisa, mutta samanaikaisesti tarjontapuolen kehitys on tämän luvun mukaan ollut joissain jäsenvaltioissa vähemmän suotuisa (ks. liite 3.3). MAIDON JA MAITOTUOTTEIDEN HINTOJEN KEHITYS KAUDELLA 2003–2007 Raakamaidon hinnat ovat viime kuukausia lukuun ottamatta laskeneet vuoden 2003 uudistuksen alusta alkaen. Tuolloin arvioitiin, että hinnat voisivat tuotevalikoimaa muuttamatta laskea jopa 6 senttiä litralta vuodesta 2003 vuoteen 2007. Meijeriteollisuus on seuraavien seikkojen perusteella onnistunut suuntaaman tuotantonsa suuremman lisäarvon tuotteisiin: 10. markkinoiden odotettua suurempi juuston kysyntä niin EU-15:ssä kuin uusissa jäsenvaltioissa; 11. odotettua korkeammat maailmanmarkkinahinnat, jotka johtuvat lähinnä Aasian ja öljynviejämaiden kysynnän tasaisesta kasvusta näiden maiden vaurauden kasvaessa ja ruokavalion muuttuessa länsimaisemmaksi; 12. meijeriteollisuuden tutkimus- ja kehitystoimet, jotka lisäsivät maitotuotteiden käyttöä monien eri tuotteiden raaka-aineina. Taulukko 4.1 – Raakamaidon vuotuiset keskihinnat EU-25:ssä (todellinen rasvapitoisuus, senttiä/kg ) 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 (ennuste) | 28,7 | 29,1 | 28,9 | 27,9 | 28,5 – 30,0 | EU-15:n maidontuottajille on maksettu korvausta enintään 3,5 senttiä kiintiökiloa kohden. Tämä tuki on irrotettu kokonaan tuotannosta vuodesta 2007 alkaen. Useimmissa uusissa jäsenvaltioissa tuki sisällytettiin yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmään. Voin ja täysmaitojauheen markkinahinnat laskivat vuoteen 2006 asti EU:n tukihintojen aletessa. Rasvattoman maitojauheen ja juuston hinnat muuttuivat toisaalta tuskin lainkaan. Vuoden 2007 markkinahinnat ovat selvästi interventiohintoja korkeammat. Taulukko 4.2 – EU:n maitotuotteiden keskihinnat 2003 2004 2005 2006 2007 | 41 000 29 000 36 000 61 000 437 | 110 000 20 000 5 000 0 0 | 179 000 130 000 147 000 115 000 124 000 | 232 000 187 000 251 000 224 000 Tieto puuttuu | EU:N MARKKINANÄKYMÄT: 2007–2014 Tässä kertomuksessa esitetty maidontarjontaa ja maitotuotteiden tuotantoa koskeva keskipitkän aikavälin perusskenaario pohjautuu heinäkuussa 2007 julkaistuun maatalouden pääosaston kertomukseen "Prospects for agricultural markets and income in the European Union 2007–2014". Mainittu kertomus perustuu puolestaan kesäkuun 2007 lopussa käytettävissä olleisiin markkinoita ja kauppapolitiikkaa koskeviin tietoihin sekä muuttumattoman poliittisen ympäristön oletukseen. Kertomus löytyy kokonaisuudessaan seuraavasta Internet-osoitteesta:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm Tärkeimpiä kehityssuuntia kuvaillaan jäljempänä, ja ne esitetään graafisesti liitteessä 1: "PERUSSKENAARIO". EU:n maidontuotannon ennustetaan pysyvän melko vakaana kaudella 2007–2014. Lyhyellä aikavälillä se saattaa hieman lisääntyä korkeampien maidonhintojen johdosta. Vuoden 2009 jälkeen maidon kokonaistuotannon odotetaan kuitenkin alenevan asteittain omavaraistuotannon laskiessa tasaisesti lähinnä uusissa jäsenvaltioissa. Toisaalta jalostajille toimitettavien maitomäärien odotetaan kasvavan lähinnä sen vuoksi, että uusissa jäsenvaltioissa siirrytään suoramyynnistä toimituksiin. Juuston kulutuksen ennakoidaan säilyvän tärkeimpänä EU:n maidontuotantoa edistävänä tekijänä. Juuston tuotannon odotetaan kaudella 2007–2014 lisääntyvän 679 000 tonnia. Kulutuksen uskotaan kasvavan 771 000 tonnia. Juuston kulutuksen ennustetaan kasvavan erittäin nopeasti, 35 prosentin vauhtia, uusissa jäsenvaltioissa. Sen kulutus lisääntyy myös EU-15:ssä (+5 %), vaikkakin selvästi hitaammin. EU:n juuston tuonnin odotetaan kasvavan vain hieman, ja viennin uskotaan heikkenevän. Juuston kulutuksen 771 000 tonnin kasvu edellyttäisi noin 6,2 miljoonaa maitoekvivalenttitonnia . Tuoreiden maitotuotteiden kulutus on toinen EU:n maidontuotantoa edistävä tekijä. Niiden kulutuksessa on havaittavissa kaksi suuntausta: kulutukseen tarkoitetun maidon kulutus vähenee, ja hapanmaitotuotteiden kulutus kasvaa. Kokonaiskulutuksen uskotaan jatkavan vuosittaista kasvuaan, joka on 0,5 prosenttia tai 0,25 miljoonaa maitoekvivalenttitonnia. Tämä merkitsee, että maidon kulutus kasvaa 1,75 miljoonaa tonnia vuoteen 2014 mennessä. Voin kulutuksen odotetaan jatkavan laskuaan huolimatta viime vuosien hienoisesta kasvusta. Voin tuotannon uskotaan laskevan nopeammin, mikä johtuu maitorasvan lisääntyneestä käytöstä juuston tuotannossa sekä raakamaidon alemmasta rasvapitoisuudesta. Tämä tarkoittaa, että voin vienti vähenee vähitellen. EU:n odotetaan vuonna 2014 olevan lähestulkoon voin nettotuoja . Interventiovarastoja ei uskota enää syntyvän. Rasvattoman maitojauheen tuotannon katsotaan ennustekaudella alenevan, kun valkuaisaineita käytetään enemmän juuston ja tuoretuotteiden tuotantoon. Tuotannon aletessa ja kulutuksen pysyessä vakaana viennin uskotaan vähenevän. EU:sta tulee vuoteen 2014 mennessä rasvattoman maitojauheen vähäinen nettoviejä. Myöskään rasvattoman maitojauheen interventiovarastoja ei uskota enää syntyvän. Toisin kuin EU:n muita maitotuotteita, täysmaitojauhetta tuotetaan suureksi osaksi kolmansien maiden markkinoille. Muut täysmaitojauhetta maailmanmarkkinoille toimittavat maat ovat kuitenkin EU:ta kilpailukykyisempiä. Tämän odotetaan johtavan täysmaitojauheen tuotannon asteittaiseen alenemiseen sekä viennin vähenemiseen. Täysmaitojauheen kulutuksen uskotaan pysyvän vakaana. Yhteenvetona voidaan todeta, että kaudella 2007–2014 tarvittava maidon lisämäärä on 1,75 miljoonaa tonnia tuoreiden maitotuotteiden kasvavaan kulutukseen vastaamiseksi ja 6,2 miljoonaa tonnia juuston kasvavaan kulutukseen vastaamiseksi. Rasvattoman maitojauheen ja täysmaitojauheen kulutuksen ennakoidaan pysyvän vakaana. Tämä merkitsee, että yksistään kasvavaan sisäiseen kulutukseen vastaamiseksi tarvitaan 8,0 miljoonaa maitotonnia. EU:n maitoalan markkinoiden mahdollisuudet ovat näin ollen pohjimmiltaan erittäin positiiviset. MAAILMANMARKKINOIDEN NÄKYMÄT: 2006–2016 Maailman maidontuotanto on kasvanut jatkuvasti. Maidontuotanto on vuodesta 1998 alkaen kasvanut vähintään 10 miljoonaa tonnia vuodessa. Tämä suuntaus jatkuu todennäköisesti vastaisuudessakin. Kuvio 7.1 – Maailman maidontuotanto [pic] Vain 7 prosenttia maailman maidontuotannosta käytetään maailmanmarkkinoilla kaupattaviin tuotteisiin. Suurin osa maailmassa tuotetusta maidosta kulutetaan tuotantoalueella, pääasiassa nestemäisenä maitona. Maailmanmarkkinoilla kaupattavat maitotuotteet ovat tuotteita, jotka toisin kuin nestemäinen maito, voidaan varastoida joksikin aikaa. Tällaisia ovat esimerkiksi maitojauheet, voi(öljy) ja juusto. Lisäksi EU vie ainoastaan suhteellisen pienen osan maidontuotannostaan kolmansiin maihin (9 % maidon kuiva-aineista vuonna 2006). Maitotuotteiden tuonti EU:hun on vähäistä (1 % maidon kuiva-aineista) tuontitariffien vuoksi. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on yhdessä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sekä Food & Agricultural Policy Research Instituten (FAPRI) kanssa analysoinut maailmanmarkkinoiden näkymiä. Niiden molempien tutkimusten ja EU:n oman analyysin vertailu on saatavissa seuraavasta Internet-osoitteesta:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm Taulukko 7.1 – Maailmanmarkkinoiden ennakoitu kehitys kaudella 2006–2016 Vuoden 2016 hintaennuste ($/tonni) | Hintaero 1996–2006 2006–2016 | Tuotanto ja kulutus (vuotuinen kasvu) | Kauppa (vuotuinen kasvu) | Voi | 2 200 | +24% | +2–2.3% | +2% | Cheddar | 3 000 | +38% | +1.3–1.8% | +2.5% | Rasvaton maitojauhe | 2 600 | +40% | +0.7–1.8% | +0.5–3% | Täysmaitojauhe | 2 500 | +35% | +2% | +1.7% | Lähde: Agricultural commodity markets – Outlook 2007–2016. | Seuraavasta FAPRIn tutkimukseen perustuvasta kaaviosta käy ilmi, että EU:n meijeriteollisuus menettää markkinaosuuttaan maailmanmarkkinoilla, sillä suuri osa EU:ssa tuotetusta maidosta menee sisämarkkinoiden kasvavaan kulutukseen. [pic] Yhteenvetona voidaan todeta, että maitotuotteiden keskihintojen maailmanmarkkinoilla uskotaan nousevan merkittävästi tulevan vuosikymmenen aikana edelliseen vuosikymmeneen verrattuna. FAPRI ja OECD ennustavat, että maitotuotteiden maailmanlaajuinen tuotanto ja kulutus kasvaa tulevina vuosina jonkin verran. Maitotuotteiden kauppaa koskevat maailmanmarkkinoiden näkymät ovat hyvin positiiviset erityisesti juuston osalta. Tästä kysynnän globaalista kasvusta huolimatta komission perusskenaariossa ennakoidaan, että EU:n juuston vienti vähenee kiintiöjärjestelmän nykyisten, maidontuotannon kasvua estävien rajoitusten vuoksi. MAITOKIINTIÖIHIN VUODESTA 2008 ALKAEN TEHTÄVÄ 2 PROSENTIN KOROTUS Maitoalan markkinoiden kehityksestä ollaan tällä hetkellä, alan uudistuksen ja kahden perättäisen laajentumisen jälkeen paremmin selvillä kuin vuonna 2003, jolloin tilanne oli epäselvä. Komissiolla on näin ollen paremmat valmiudet analysoida niitä vaikutuksia, joita nykyisessä 27 jäsenvaltion yhteisössä saattaa aiheutua alun perin vuonna 2003 ehdotetusta 2 prosentin suuruisesta kiintiön korotuksesta. Tällaisen korotuksen vaikutuksia maitoalaan on arvioitu olettaen, että 2 prosentin lisäkiintiöt eli 2,84 miljoonan maitotonnin lisämäärä käytetään kokonaisuudessaan. Korkeammat kiintiötasot ovat voimassa vuodesta 2008 eteenpäin. Tämän analyysin yksityiskohtaiset tulokset esitetään liitteessä 2: "poikkeamat perusskenaariosta". Maidon hinnan odotetaan laskevan noin 4 prosenttia luvussa 6 esitettyyn perusskenaarioon verrattuna . Perusskenaarion mukaan hinta nousee kuitenkin 7 prosenttia. Maitotuotteiden alalla siirrytään kohti suurempaa juuston tuotantoa . Kauden alussa se vastaa kasvaneeseen kysyntään, joka johtuu juuston aiempaa alhaisemmista hinnoista. Kauden loppupuolella viennin ennakoidaan jälleen kasvavan perusskenaarioon verrattuna. Tämä tarkoittaa, että maidon kasvanut tuotanto kompensoi osittain perusskenaarion mukaista juuston maailmanmarkkinoille suuntautuvan viennin vähentymistä. Voin tuotannon ennakoidaan kasvavan mutta vain hiukan, koska osa ylimääräisestä maitorasvasta käytetään aiempaa edullisempien ja näin ollen kysytympien juuston ja tuoreiden maitotuotteiden lisätuotantoon. Voin kulutus kasvaa aluksi alempien hintojen vuoksi, ja myös sen vienti kasvaa alempien hintojen ja maailmanmarkkinoilla parantuneen kilpailukyvyn ansiosta. Tämä vaikutus ei ole yhtä voimakas enää kauden loppupuolella. Rasvattoman maitojauheen tuotannon odotetaan kasvavan merkittävästi, minkä seurauksena EU lisää vientiään ylimääräisten määrien myymiseksi. Sekä voin että rasvattoman maitojauheen lisätuotannon pitäisi olla mahdollista ilman uusia markkinatukia. Analyysi osoittaa, että maidontuotannon 2 prosentin lisäys tarjoaa tuottajille enemmän mahdollisuuksia vastata markkinoiden kysyntään joko sisäisesti tai ulkoisesti kuormittamatta liikaa nykyistä interventiojärjestelmää. Analyysissä oletetaan, että kiintiöiden 2 prosentin korotukset hyödynnetään kokonaisuudessaan, mutta tuotantoon kohdistuva todellinen vaikutus olisi luultavasti pienempi ottaen huomioon EU:n kiintiöiden viimeaikaiset käyttöasteet. PÄÄTELMÄT Juuston ja tuoreiden maitotuotteiden tuotantoon kaudella 2003–2007 käytetyn maidon määrä lisääntyi 5,5 miljoonaa tonnia maidon kokonaistuotannon pysyessä vakaana. Edellä esitetyn analyysin mukaan tarjonnan olisi kaudella 2007–2014 lisäännyttävä noin 8,0 miljoonaa tonnia kasvavaan sisäiseen kysyntään vastaamiseksi samalla kun raakamaidon tuotannon ei, kiintiön pysyessä muuttumattomana, odoteta kasvavan. Lisäksi todetaan, että maailmanmarkkinoiden näkymät ovat positiiviset. Maidontuotantoon tehtävän 2 prosentin lisäyksen vaikutusta EU:ssa arvioivan tutkimuksen mukaan markkinat tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia kyseisen lisämäärän hyödyntämiseen. Analyysissä oletetaan, että kiintiöön tehtävä 2 prosentin korotus hyödynnetään kokonaisuudessaan, mutta tuotantoon kohdistuva todellinen vaikutus on todennäköisesti pienempi ottaen huomioon, että eräät jäsenvaltiot eivät käytä kansallisia kiintiöitään nykyisellään kokonaisuudessaan. Komissio antaa tässä kertomuksessa neuvoston pyytämän selvityksen kiintiöiden korotusta koskevan päätöksen tekemiseksi ja toteaa, että 2 prosentin korotus, jota ehdotettiin alun perin vuoden 2003 uudistuksen osana, voidaan panna täytäntöön vuodesta 2008 alkaen. LIITE I: PERUSSKENAARIO Maidon tuotanto ja toimitukset EU-27:ssä kaudella 2001-2014 [pic] Juustotase EU-27:ssä kaudella 2001-2014 [pic] Voitase EU-27:ssä kaudella 2001-2014 [pic] Rasvattoman maitojauheen tase EU-27:ssä kaudella 2001-2014 [pic] LIITE 2: MAIDONTUOTANNON +2 %:N POIKKEAMA PERUSSKENAARIOSTA MAIDON tuotanto | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VAIKUTUKSET | Tuotanto (miljoonaa tonnia) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | Toimitukset (miljoonaa tonnia) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | Rasvapitoisuus (%) | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | Maitotuotos (kg/lypsylehmä) | 0,5 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % | Lypsylehmien lukumäärä (milj. eläintä) | 1,5 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,5 % | Hinta | –4,9 % | –5,0 % | –4,6 % | –4,0 % | JUUSTON tuotanto | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VAIKUTUKSET | Tuotanto (sulatejuustot mukaan lukien) | 2,2 % | 2,3 % | 2,2 % | 2,2 % | Tuonti | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vienti | 0,0 % | 0,0 % | 2,4 % | 11,9 % | Kotimainen kulutus | 2,3 % | 2,4 % | 2,2 % | 1,6 % | EU:n hinta | –3,7 % | –3,8 % | –3,5 % | –2,6 % | Maailmanmarkkinahinta | –0,2 % | –0,1 % | –0,5 % | –1,5 % | VOIN tuotanto | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VAIKUTUKSET | Tuotanto (EU -27) | 1,1 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,3 % | Tuonti | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vienti | 23,4 % | 9,3 % | 9,0 % | 6,6 % | Kulutus (EU-27) | 3,8 % | 4,0 % | 3,7 % | 3,1 % | Loppuvarastot | EU:n hinta | –1,2 % | –0,6 % | –0,5 % | –0,3 % | Maailmanmarkkinahinta | –0,3 % | –0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN tuotanto | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 | VAIKUTUKSET | Tuotanto (EU -27) | 7,6 % | 5,8 % | 5,3 % | 4,5 % | Tuonti | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vienti | 70,9 % | 40,0 % | 36,5 % | 29,7 % | Kulutus (EU-27) | 0,2 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | Loppuvarastot | – | – | – | – | EU:n hinta | –6,6 % | –7,1 % | –6,6 % | –5,7 % | Maailmanmarkkinahinta | –2,3 % | –0,6 % | –0,6 % | –0,7 % | LIITE 3: KIINTIÖIDEN KEHITYS Taulukko A.3.1 – Niiden maidontuottajien lukumäärä, joilla on kiintiö JV | 1995 | 2005 | 2007 | Muutos 1995–2007 | Vuotuinen muutos 1995–2005 | Vuotuinen muutos 2005/2007 | BE | 24 047 | 14 533 | 12 672 | –47,3 % | –4,9 % | –6,6 % | CZ | 2 991 | 2 727 | –4,5 % | DK | 15 301 | 6 540 | 5 354 | –65,0 % | –8,1 % | –9,5 % | DE | 230 125 | 113 020 | 103 480 | –55,0 % | –6,9 % | –4,3 % | EE | 1 859 | 1 506 | –10,0 % | EL | 30 316 | 7 752 | 6 288 | –79,3 % | –12,7 % | –9,9 % | ES | 132 352 | 35 906 | 28 465 | –78,5 % | –12,2 % | –11,0 % | FR | 167 593 | 109 822 | 100 853 | –39,8 % | –4,1 % | –4,2 % | IE | 48 013 | 24 194 | 21 875 | –54,4 % | –6,6 % | –4,9 % | IT | 107 011 | 52 674 | 46 651 | –56,4 % | –6,8 % | –5,9 % | CY | 241 | 224 | –3,6 % | LV | 25 457 | 22 141 | –6,7 % | LT | 111 097 | 82 281 | –13,9 % | LU | 1 465 | 991 | 923 | –37,0 % | –3,8 % | –3,5% | HU | 6 076 | 6 175 | 0,8 % | MT | 150 | 152 | 0,7 % | NL | 42 249 | 23 187 | 21 209 | –49,8 % | –5,8 % | –4,4 % | AT | 83 793* | 53 713 | 47 378 | –43,5 % | –4,3 % | –6,1 % | PL | 0 | 276 508 | PT | 73 197 | 15 804 | 12 294 | –83,2 % | –14,2 % | –11,8 % | SI | 0 | 9 234 | SK | 814 | 734 | –5,0 % | FI | 31 872* | 17 833 | 15 213 | –52,3 % | –5,6 % | –7,6 % | SE | 17 023* | 9 449 | 8 369 | –50,8 % | –5,7 % | –5,9 % | UK | 41 132 | 20 629 | 18 326 | –55,4 % | –6,7 % | –5,7 % | * Vuosien 1996–97 luvut. | [pic] [pic] Taulukko A.3.4 – Eri jäsenvaltioissa kiintiökiloa kohden maksetut hinnat Jäsenvaltio | Markkinahinta 2007 | Säännelty hinta | Kehitys viime vuodesta lähtien | CY LU NL LV DK AT PL DE BE (FL/W) ES IT IE FI CZ FR SE HU UK Muut jäsenvaltiot | 1,33 € 1,20 € 70-80 senttiä 43-72 senttiä 62 senttiä 50-70 senttiä 7-34 senttiä 23/42 senttiä 30 senttiä 10-28 senttiä 6-36 senttiä 7 senttiä 9 senttiä 6 senttiä 6 senttiä … | 37/25 senttiä 27 senttiä 12 senttiä 4 senttiä 0/15 senttiä … | Kasvava kasvava aleneva kasvava kasvava ei muutosta kasvava ei muutosta aleneva ei muutosta ei muutosta kasvava aleneva aleneva ei muutosta ei muutosta kasvava kasvava tietoja ei saatavilla | Lähde: jäsenvaltioiden ennusteet. | Kaavio A3.5 – Maidontuotannon rakenne EU-25:ssä kaudella 2006/07: Maitotilojen jakautuminen kiintiön koon mukaan ( tonnia ) [pic] [1] Yhden juustokilon tuotantoon tarvitaan keskimäärin 8 kg maitoa. [2] 1 kg maitoa per 1 kg tuoretuotetta.