FI Bryssel 3.12.2008 KOM(2008) 814 lopullinen 2008/0230 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja kehitysohjelmaan {SEK(2008)2948} {SEK(2008)2949} (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta | 110 | 1.1. TavoitteetTämä ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 169 artiklaan, ja sen tarkoituksena on luoda eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma (European Metrology Research Programme, EMRP), jolla yhdistetään 22 kansallista metrologian tutkimusohjelmaa julkisen metrologian tutkimuksen tehostamiseksi. EMRP:n myötä eurooppalaista tutkimusaluetta on määrä jäsentää entistä kattavamman koordinoinnin avulla, jolloin voidaan suoriutua yhteisistä eurooppalaisista haasteista, lisätä näiden ohjelmien vaikutusta ja poistaa esteitä kansallisten ohjelmien väliltä. Toimintaan osallistuvat seuraavat seitsemänteen puiteohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot tai assosioituneet maat: Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekin tasavalta, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä Norja, Sveitsi ja Turkki. Euroopan komission Yhteisessä tutkimuskeskuksessa (JRC) toimiva vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos voi toimia kumppanina ohjelmassa.Aloitteesta ilmoitettiin seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö” -erityisohjelmassa. EMRP-toimeen suunniteltu osallistuvien valtioiden kansallinen rahoitusosuus on 200 miljoonaa euroa – johon liittyy lisäksi kansallisen tason jouston ansiosta vararahoitus, jonka suuruus on enintään 50 prosenttia mainitusta kansallisesta rahoitusosuudesta –, ja yhteisön rahoitusosuuden odotetaan olevan 200 miljoonaa euroa. 1.2. Ehdotuksen perustelutMetrologia ei ole erityisen näkyvä ala, joka kuitenkin helpottaa merkittävästi nykyaikaista kauppaa ja viestintää. Metrologian tutkimuksella on vahva yhteishyödyllinen luonne, ja se tukee keskeisesti valtion sääntelyä ja standardointia. Kaikki maailman suuret talousmahdit tunnustavat, että metrologian tutkimus ja kehittäminen ovat ratkaisevassa asemassa pitkän tähtäimen talouskasvun kannalta. Tässä tilanteessa Eurooppa joutuu kohtamaan niin kutsutun eurooppalaisen metrologian dilemman: metrologian tutkimuspanostuksia on linjattava jatkuvasti yhteiskunnan tarpeiden mukaisesti, jotka ovat entistä vaativampia ja monimutkaisempia, minkä vuoksi ne myös vaativat entistä enemmän resursseja, samalla kun on palveltava edelleen myös ”perinteisiä” tarpeita ilman uusia tai ylimääräisiä resursseja. Ehdotuksessa kuvatulla uudella lähestymistavalla on määrä lisätä käytettävissä olevia resursseja, ja jotta se voisi olla menestyksekäs, siinä on huomioitava täysimääräisesti nykyiset kansalliset järjestelmät ja integroitava ne aidosti eurooppalaiseen ohjelmaan, jolla saadaan aikaan todellinen ratkaiseva muutos ja nykyisten kansallisten järjestelmien nykyaikaistaminen. EMRP on keino vähentää päällekkäisiä tutkimuksia ja vahvistaa yhteistä tavoitteenasettelua jäsenvaltioittain erilaistuneiden tutkimuslinjausten avulla. | 120 | 1.3. Yleinen taustaEurooppalaiset metrologian tutkimustoimijat muodostavat asiantuntijayhteisön, jolla on vain löyhät yhteydet tutkimusorganisaatioihin tai akateemiseen maailmaan. Yhteisö on hyvin hajanainen, ja siihen kuuluu joitakin maailmanluokan osaamiskeskuksia, jotka hyötyisivät laajasta kilpailusta kansainvälisellä tasolla. Eurooppalaista metrologian tutkimuspotentiaalia ei hyödynnetä täysimääräisesti. Tarvitaan jäsenvaltioiden ja yhteisön välisiä yhteisiä toimia, jotta voitaisiin luoda edellytykset metrologian nykyaikaiselle tutkimustoiminnalle. | 130 | 1.4. Voimassa olevat aiemmat säännöksetVaikka eurooppalainen metrologian tutkimusyhteisö voikin osallistua useisiin puiteohjelman alaisiin ohjelmiin, metrologisia tarpeita käsittelevää erityisjärjestelyä ei tällä hetkellä ole.EMRP-aloitteella korjataan tätä puutetta tarjoamalla alhaalta ylöspäin rakentuva ohjelma, joka on räätälöity erityisesti metrologian tarpeisiin. EMRP-yhteisohjelma on kansallisten metrologian tutkimuslaitosten vetämä. | 140 | 1.5. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinAloitteen yleisinä poliittisina tavoitteina on tehostaa EU:n valmiuksia saavuttaa korkean tason poliittiset tavoitteet ja vastata sen tulevina vuosina kohtaamiin merkittäviin haasteisiin:myötävaikuttaa tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen,erityisesti investoida enemmän ja paremmin osaamiseen kasvun ja työpaikkojen lisäämiseksi,myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteuttamiseen jaauttaa Eurooppaa vastaamaan entistä tehokkaammin keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten ympäristönsuojeluun, terveydenhuoltoon, elintarviketurvallisuuteen tai yleiseen turvallisuuteen. | 2. intressitahojen kuuleminen ja eri vaihtoehtojen arviointi | | 2.1. Intressitahojen kuuleminen | 211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaVaikutustenarvioinnin ohjausryhmä kokoontui 1. heinäkuuta 2008. Koko toimea tarkasteleva virallinen yksiköiden välinen työryhmä perustettiin, ja se kokoontui 31. heinäkuuta ja 25. syyskuuta 2008.a) Kuuleminen Internetin kauttaOsana sidosryhmien kuulemista komissio toteutti kuulemisen verkossa 7. toukokuuta – 8. heinäkuuta 2008. Sähköiseen kuulemiseen saatiin yhteensä 162 vastausta, joista 64 prosenttia (104 vastausta) annettiin organisaation puolesta ja 36 prosenttia yksityishenkilön ominaisuudessa. Organisaatioiden puolesta annetuista vastauksista suurin osa tuli alle 250 henkilöä työllistävistä kaupallisista organisaatioista (26 prosenttia), yli 250 henkilöä työllistävistä kaupallisista organisaatioista (21 prosenttia) ja korkeakouluista (18 prosenttia). Vastaajat olivat pääasiassa metrologian tutkimukseen osallistuvia (54 prosenttia) tai metrologian käyttäjiä (28 prosenttia).b) Sidosryhmien avoin kuuleminen – 25. kesäkuuta 2008 Verkkokuulemisen lisäksi järjestettiin sidosryhmien kuulemistilaisuus 25. kesäkuuta 2008. Tilaisuuteen osallistui 32 henkilöä kahdeksasta eri valtiosta, useista kansainvälisistä organisaatioista ja useista kansallisista metrologialaitoksista. | 212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonVerkkokuulemisen ja sidosryhmien avoimen kuulemistilaisuuden yhteydessä annetut vastaukset on otettu huomioon sekä vaikutustenarvioinnissa että ehdotuksen laatimisessa. | | 2.2. Toimintavaihtoehdot ja niiden vertailuYhteisön toimintavaihtoehdot perustuvat seitsemännen puiteohjelman logiikkaan ja tukitoimijärjestelmiin. Tämän vuoksi toimintavaihtoehtojen yhteydessä (vaihtoehtoa 1 eli nollaskenaariota lukuun ottamatta) viitataan yhteisön suoriin tai epäsuoriin toimiin (tutkimuksen rahoitus) seitsemännessä puiteohjelmassa, mikä vastaa nykyistä kansallista tukitoimilogiikkaa tutkimuksen suunnittelussa eri jäsenvaltioissa.Vaihtoehdot on nimetty seuraavasti niiden merkittävimpien ominaispiirteiden perusteella.Toimintavaihtoehto 1: ”Ei yhteisön lisätoimia”; nykyinen tilanne, ei lisätoimia EMRP:n osalta – voi johtaa hallitusten väliseen lähestymistapaanToimintavaihtoehto 2: ”Alhaalta ylöspäin etenevät yhteisön epäsuorat toimet – kevyttä koordinointia” seitsemännen puiteohjelman ohjelmissa ja aihealueissa (”Yhteistyö”- ja ”Valmiudet”-erityisohjelmissa). Tarkoituksena on hyödyntää ERA-NET-järjestelmää ja/tai ERA-NET Plus -järjestelmää, mutta tarkastella yksittäisiä seikkoja aihekohtaisesti ja puiteohjelmassa yksittäisissä osaohjelmissa (”business as usual”).Toimintavaihtoehto 3: ”Yhteisön epäsuorat ylhäältä alaspäin -toimet”; metrologian aihealueen sisällyttäminen puiteohjelmaan osana seitsemättä puiteohjelmaa tai kahdeksannen puiteohjelman valmistelua sekä yhteisön metrologiaohjelma. Toimintavaihtoehto 4: ”169 artikla – ohjelman integrointi yhteisön epäsuorin toimin”; yhteisön toimet jäsenvaltioiden ohjelmien integroimiseksi 169 artiklan avulla seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelman mukaisestiToimintavaihtoehto 5: ”Yhteinen tutkimuskeskus – suorat toimet”; yhtenäinen eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma täytäntöönpantavaksi Yhteisen tutkimuskeskuksen kautta metrologiatarpeiden kattamiseksi yhteisön tasolla.Nämä viisi vaihtoehtoa poikkeavat toisistaan tavassa, jolla yhteisön osuus toteutetaan – joko epäsuorina tai suorina toimina. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan yksityiskohtaisesti jokaisen toimintavaihtoehdon merkittävimpiä tunnuspiirteitä.Jos valinta kohdistuu toimintavaihtoehtoon 1, tilannetta ei kyetä säilyttämään vakaana ilman minkäänlaista yhteisön poliittista ja/tai taloudellista tukea (ERA-NET tai muut koordinointivälineet). Todennäköisesti tilanne huononee entisestään, koska jäsenvaltiot investoivat vähemmän metrologiseen tutkimukseen, jos se ei ole yhteisön painopisteala. Nykytila ja jäsenvaltioiden ohjelmien erillisyys säilyy, ja uusista jäsenvaltioista tulevien tutkijaryhmien lyöttäytyminen yhteen pitemmälle ehtineiden valtioiden kokeneiden ja korkealaatuisten tutkimusryhmien kanssa on hyvin epätodennäköistä. Toimintavaihtoehto 2 jatkaisi kuudennen puiteohjelman ERA-NET ja seitsemännen puiteohjelman ERA-NET-Plus -järjestelmien viitoittamalla tiellä. EU:n politiikanaloja ja tutkimusaloja (esim. energia ja ympäristö) voidaan helposti koordinoida suoraan jäsenvaltioiden ohjelmien kanssa, ja välineenä toimivat hyvin suunnitellut vuorovaikutusmekanismit erilaisiin metrologiaan suuntautuneisiin ERA-NET-järjestelmiin. Todellisten eurooppalaisten tutkimusohjelmien kaltaista johdonmukaista yhteistä pitkän tähtäimen ohjelmakeskeistä lähestymistapaa ei synny. Toimintavaihtoehto 3 ei edellytä suuria institutionaalisia järjestelyjä. Sillä luotaisiin metrologian tutkimusohjelma, jossa metrologian yhteisö sekä koko tiedeyhteisö ja teollisuus voivat hakea rahoitusta puiteohjelman sääntöjen mukaisesti. Se tarjoaa mahdollisuuden keskittyä erityisesti uusiin teknologiahaasteisiin kehittymässä olevilla aloilla, mikä edistää osaltaan alan nykyaikaistamista. Keinot muistuttavat toimintavaihtoehtoa 2. Sillä ei ole vaikutusta nykyisiin kansallisiin metrologian tutkimusjärjestelmiin eikä kansallisten ohjelmien ja infrastruktuurien väliseen integraatioon. Toimintavaihtoehdolla 4 muodostetaan pohja EU:n ja jäsenvaltioiden yhteiselle tutkimussuunnittelulle ja luodaan näin johdonmukainen ja pitkän tähtäimen tutkimussuunnitelma kriittisine massoineen. Euroopan komission aktiivinen osallistuminen voi varmistaa sen, että toiminnassa korostetaan liikkuvuutta, avoimuutta sekä kehittymässä olevia aloja. EU:n varojen ja kansallisten varojen yhdistelmä muodostaa kriittisen massan, joka voi stimuloida rakennemuutoksia kansallisissa metrologian tutkimusjärjestelmissä. Yhteydet teollisuuteen eivät ole niinkään EU:n tason asia, vaan jäävät pikemminkin kansalliselle tasolle. Tämä vaihtoehto edellyttää merkittäviä institutionaalisia muutoksia, jotka todennäköisesti vievät aikaa ja edellyttävät monimutkaisia neuvotteluja jäsenvaltioiden kanssa. Toimintavaihtoehto 5 merkitsee sitä, että metrologinen tutkimus tapahtuu erillään jäsenvaltioista ja niiden tutkimusohjelmista sekä niihin liittyvistä infrastruktuureista, joten sillä on hyvin vähän vaikutusta kansallisten metrologisten tutkimusjärjestelmien uudelleenjärjestelyyn, eikä siinä oteta huomioon jäsenvaltioiden tarpeita. Ylimääräisiä pullonkauloja ovat Yhteisen tutkimuskeskuksen rekrytointitarpeet, todennäköinen resurssien päällekkäiskäyttö ja kilpailun puuttuminen metrologian alalta, jolle kuitenkin on ominaista kilpailevan tutkimuksen tarve luotettavimpien ratkaisujen löytämiseksi.2.3. Miksi käyttää 169 artiklaa?Toimintavaihtoehdot 1 ja 5 eivät ole käyttökelpoisia vaihtoehtoja edellä mainitun ongelman ratkaisemiseksi, joten yksityiskohtainen tarkastelu rajataan toimintavaihtoehtojen 2, 3 ja 4 etujen ja haittojen vertailuun.Loppupäätelmä on, että aika on kypsä 169 artiklan mukaiselle metrologiaa koskevalle aloitteelle. Aloite on tärkeä sekä eurooppalaisen metrologian tutkimusjärjestelmän edistämiseksi ja nykyaikaistamiseksi että niiden teollisuuden- ja tieteenalojen tukemiseksi, jotka tarvitsevat entistä kehittyneempää metrologista toimintaa. | 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat | | 3.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvausEurooppalaisessa metrologian tutkimusohjelmassa (EMRP) integroidaan 22:n siihen osallistuvan valtion kansalliset ohjelmat yhdeksi yhteiseksi tutkimusohjelmaksi. EMRP nopeuttaa uusien mittaustekniikoiden, standardien, prosessien, välineiden, vertailumateriaalien ja osaamisen kehittämistä, validointia ja hyödyntämistä. Sillä pyritään teollisuuden ja kaupan innovatiiviseen kehittämiseen, tieteen, teollisuuden ja poliittisen päätöksenteon tarvitseman tiedon laadun parantamiseen sekä direktiivien ja asetusten laatimisen ja täytäntöönpanon tukemiseen.Eurooppalaisella metrologian tutkimusohjelmalla saavutetaan nämä tavoitteet seuraavasti:a) Yhdistetään metrologisen tutkimuksen huippuosaaminen perustamalla kilpailukykyisiä yhteisiä tutkimushankkeita, joilla yhdistetään toimeen osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten (National Metrology Institutes, NMI) ja nimettyjen laitosten (Designated Institutes, DI) tarjoama riittävä kriittinen massa merkittävimpien metrologisten haasteiden ratkaisemiseksi yhteisön tasolla,b) Järjestelmän avoimuus parhaalle tieteelle lisäämällä laajemman eurooppalaisen tutkijayhteisön osallistumista tutkija-apurahojen avulla,c) Valmiuksien kehittäminen lisäämällä eurooppalaisen metrologian tutkimusyhteisön valmiuksia tutkijoiden liikkuvuusapurahoilla, joiden kohteena ovat ne kansallisten metrologialaitosten yhteistyöelimen (EURAMET [1]) jäsenvaltiot, joiden metrologian tutkimusvalmiudet ovat rajalliset.EMRP täydentää käynnissä olevia kansallisia ohjelmia ja toimia, jotka koskevat puhtaasti kansallisia tavoitteita. | 310 | 3.2. OikeusperustaEhdotus EMRP:n perustamisesta perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaan, joka mahdollistaa yhteisön osallistumisen jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin.Ehdotukseen liittyy välillistä keskitettyä hallinnointia varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 56 artiklan mukaisesti komission on ensin varmistuttava siitä, että hallinnoinnista vastaavalla taholla on muun muassa asianmukaisesti toimiva sisäinen valvontajärjestelmä ja riittävä kirjanpitojärjestelmä ja että se soveltaa asianmukaisia rahoituksen myöntämismenettelyjä ja että sille tehdään riippumattomia ulkoisia tarkastuksia. | 32 | 3.3. ToissijaisuusperiaateToissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.Mitä tulee ehdotettuun EMRP-prosessiin, puhtaasti kansalliset tai hallitusten väliset toimet julkisen metrologian tutkimuksen ja kehittämisen koordinoimiseksi eivät ole viime vuosina laajentuneet eivätkä ne lisäisi taloudellisia resursseja tai integroisi eurooppalaista metrologian tutkimusohjelmaa puiteohjelmaan ja laajemmin eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. Jäsenvaltiot eivät siis todennäköisesti kykene ratkaisemaan ongelmia yksinään.Yhteisön toimivalta tällä alalla esitetään useissa perustamissopimuksen artikloissa, joissa määrätään tutkimuksen koordinoinnista ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja yhteisön välillä. Perustamissopimuksen 165 artiklan mukaan ”yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden”. Siinä annetaan myös komissiolle mahdollisuus kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ”tehdä aiheellisia aloitteita” yhteensovittamisen edistämiseksi.Yhteisö on usean vuoden ajan hyödyntänyt perustamissopimuksen eri määräyksiä rohkaistakseen kansallisten tutkimusohjelmien entistä laajempaa yhteensovittamista ja yhteistyötä. Vuonna 2000 Lissabonin Eurooppa-neuvosto totesi, että kansallisella ja unionin tasolla toteutettava tutkimustoiminta on integroitava ja koordinoitava paremmin, jotta se olisi mahdollisimman tehokasta ja innovatiivista. Vuonna 2006 Euroopan parlamentti korosti kansallisten ja yhteisön tutkimusohjelmien entistä parempaa koordinointia. Seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa esiteltiin 169 artiklaan perustuva aloite, jolla on määrä toteuttaa yhteinen eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma nykyisten kansallisten metrologialaboratorioiden verkostojen kautta. | | 3.4. SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä. | 331 | Perustamissopimuksen 169 artiklassa todetaan, että yhteisö voi ”yhteistyössä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee, määrätä osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin”. Tämän mukaan jäsenvaltiot johtavat toimintaa, jonka puitteissa niillä on laajat mahdollisuudet kansallisiin päätöksiin.Vaikutustenarvioinnin yhteydessä toteutetun analyysin perusteella mahdollisen ”eurooppalaisen” hankerahoituksen, joka realistisesti voitaisiin vapauttaa suorasta kansallisesta valvonnasta, arvioidaan olevan noin 200 miljoonaa euroa 6–7 vuoden aikana, minkä lisäksi tulisi 100 miljoonan euron varabudjetti.Ehdotetulla yhteisön 200 miljoonan euron rahoitusosuudella EMRP olisi mittava askel metrologian tutkimuksen TTK-toimien hajanaisista ja puhtaasti kansallisista investoinneista kohti jäsenneltyä ja tasapainoista investointipolitiikkaa kansallisella ja EU:n tasolla. | | 3.5. Sääntelytavan valinta | 342 | Ehdotettu sääntelytapa on Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, jota käytetään EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan soveltamiseen. | 4. Talousarviovaikutukset | 401 | Tämän horisontaalisen ehdotuksen talousarviovaikutukset on jo mainittu seitsemännestä puiteohjelmasta tehdyssä päätöksessä [2] sekä seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa [3]. Komission ja toteutuksesta vastaavan täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä sopimuksessa varmistetaan, että yhteisön taloudelliset edut turvataan. | 5. Lisätietoja | 510 | 5.1. Simulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäaikaEMRP-ehdotuksen simulaationa tai kokeiluvaiheena toimii ERA-NET Plus -järjestelmä. EMRP:n etenemisvauhdin ylläpitämiseksi ja valmistelun jatkamiseksi komissio on määrittänyt ERA-NET Plus -toimen ”Yhteistyö”-työohjelmassa väliaikaiseksi toimenpiteeksi ennen tulevaa 169 artiklan ehdotusta. ”Yhteistyö”-työohjelmassa on osoitettu 21 miljoonaa euroa iMERA Plus -toimelle. ERA-NET Plus -järjestelmää koskevan ehdotuspyynnön menestys osoitti selvästi, että on mahdollista yhdistää 20 valtion kansalliset resurssit ja järjestää ja toteuttaa yhteinen ehdotuspyyntö ja valintaprosessi, jonka seurauksena vuoden 2007 loppupuolella osoitettiin 64 miljoonaa euroa 21 yhteistyöhankkeeseen. Tuloksista on hyötyä koko Euroopalle, ja testitapaus koski kaikkia merkittäviä täytäntöönpanoon liittyviä seikkoja, kuten esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksia.EMRP:lle ei tarvita lisää siirtymäaikaa.5.2. Yksinkertaistaminen | 511 | Ehdotuksella yksinkertaistetaan (EU:n ja kansallisten) viranomaisten sekä yksityisten osapuolten hallintomenettelyjä. | 513 | EU on yhteydessä suoraan EMRP-ohjelman täytäntöönpanorakenteeseen, joka vastaa yhteisön rahoitusosuuden kohdentamisesta, sen käytön valvonnasta ja siitä raportoinnista. | | 5.3. Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke | 531 | Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. | 560 | 5.4. Euroopan talousalueEhdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. | 2008/0230 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja kehitysohjelmaan (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 169 artiklan ja 172 artiklan toisen kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [4], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [5], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [6], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY [7] (jäljempänä ”seitsemäs puiteohjelma”) mahdollistetaan yhteisön osallistuminen perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin. (2) Seitsemännessä puiteohjelmassa on vahvistettu perusteet tällaisten 169 artiklaan perustuvien aloitteiden toteuttamisalojen määrittelyä varten: merkitys yhteisön tavoitteiden kannalta, asetetun tavoitteen selkeä määritys ja sen merkitys puiteohjelman tavoitteiden kannalta, aiemman perustan olemassaolo (olemassa olevat tai suunnitellut kansalliset tutkimusohjelmat), Euroopan tasolla saatava lisäarvo, mukana olevien ohjelmien koon ja määrän riittävyys kriittisen massan muodostumisen kannalta ja ohjelmien käsittämien toimien samankaltaisuus sekä 169 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta. (3) Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 2006/971/EY [8] (jäljempänä ’”Yhteistyö”-erityisohjelma’) kannustetaan omaksumaan tieteidenvälinen lähestymistapa tutkimusaiheisiin, jotka ovat relevantteja useamman kuin yhden seitsemännen puiteohjelman aihealueen kannalta, ja siinä määritettiin tässä yhteydessä 169 artiklan nojalla toteutettava metrologiaa koskeva toimi yhdeksi alaksi, jolla yhteisö voi perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla osallistua yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin. (4) Metrologia on monitieteellinen tieteenala, joka on ensisijaisen tärkeä osa uudenaikaista osaamisyhteiskuntaa. Luotettavilla ja vertailtavissa olevilla mittausstandardeilla ja asianmukaisesti validoiduilla mittaus- ja testausmenetelmillä tuetaan tieteen edistymistä ja teknologista innovaatiota, ja niillä on siten merkittävä vaikutus talouteen ja elämän laatuun Euroopassa. (5) Jäsenvaltioiden toteuttamat yksittäiset kansalliset tutkimus- ja kehittämisohjelmat tai -toimet metrologian alan tutkimuksen ja kehittämisen tukemiseksi eivät ole tällä hetkellä riittävän hyvin yhteensovitettuja Euroopan unionin tasolla, eikä niiden avulla voida koota välttämätöntä kriittistä massaa strategisen tutkimuksen ja kehittämisen aloilla. (6) Koska monet jäsenvaltiot haluavat omaksua yhtenäisen eurooppalaisen lähestymistavan metrologian alalla ja toimia tehokkaasti, ne ovat tehneet aloitteen perustaakseen yhteisen tutkimus- ja kehittämisohjelman ”eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma” (jäljempänä ’EMRP’) vastatakseen Euroopan kasvaviin vaatimuksiin huipputason metrologian alalla ja etenkin uusien teknologioiden aloilla innovoinnin, tieteellisen tutkimuksen ja toimintapolitiikan tukemiseksi. (7) ”Yhteistyö”-erityisohjelman toteuttamiseksi 11 päivänä kesäkuuta hyväksymässään työohjelmassa 2007–2008 [9] komissio myönsi rahoitustukea metrologian alan ERA-NET Plus -järjestelmälle helpottaakseen siirtymistä ”iMERA”-nimisen ERA-NET -hankkeen ja EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettavan metrologian alan yhteisen tutkimus- ja kehitysohjelman välillä. (8) EMRP:n tavoitteena on tukea tieteellistä kehitystä ja innovaatiota tarjoamalla tarvittava oikeudellinen ja organisatorinen kehys jäsenvaltioiden väliselle metrologian tutkimusta koskevalle laaja-alaiselle eurooppalaiselle yhteistyölle millä tahansa teknologian tai teollisuuden alalla. Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta sekä Norja, Sveitsi ja Turkki (jäljempänä ’osallistuvat valtiot’) ovat sopineet koordinoivansa ja toteuttavansa yhteisesti toimia, joilla pyritään edistämään EMRP:tä. Niiden yhteisen osallistumisosuuden arvioidaan olevan vähintään 200 miljoonaa euroa, johon lisätään valmius 100 miljoonan euron vararahoitukseen ehdotettua seitsenvuotisjaksoa varten. (9) Tehostaakseen EMRP:n vaikutusta osallistuvat valtiot ovat antaneet suostumuksensa yhteisön osallistumiselle EMRP:hen. Yhteisön olisi osallistuttava rahoitusosuudella, joka vastaa ohjelmaan osallistuvien valtioiden rahoitusosuutta, eli enintään 200 miljoonan euron suuruisella rahoitusosuudella EMRP:n keston ajan. Koska EMRP vastaa seitsemännen puiteohjelman tieteellisiä tavoitteita ja koska metrologian alan toimet ovat luonteeltaan monialaisia, eivätkä ne liity suoranaisesti puiteohjelman kymmeneen aihealueeseen, EMRP:tä olisi tuettava yhteisesti kaikilla asianomaisilla aihealueilla. (10) Muita rahoitusvaihtoehtoja voivat olla muun muassa Euroopan investointipankki (EIP) ja etenkin ”Yhteistyö”-erityisohjelman liitteen III mukainen EIP:n ja komission yhdessä kehittämä riskinjakorahoitusväline. (11) Yhteisön rahoitustuen saamisen edellytyksenä olisi oltava rahoitussuunnitelma, joka perustuu toimivaltaisten kansallisten viranomaisten antamiin muodollisiin sitoumuksiin toteuttaa yhteisesti kansallisen tason tutkimus- ja kehitysohjelmia ja -toimia ja osallistua EMRP:n yhteisen toteutuksen rahoitukseen. (12) Kansallisten tutkimusohjelmien yhteinen toteuttaminen edellyttää ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa tarkoitetun erityisen täytäntöönpanorakenteen perustamista tai olemassaoloa. Osallistuvat valtiot ovat sopineet tällaisesta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta EMRP:n toteuttamiseksi. Erityisen täytäntöönpanorakenteen olisi toimittava yhteisön rahoitusosuuden saajana, jonka olisi varmistettava EMRP:n tehokas täytäntöönpano. (13) Yhteisön rahoitusosuuden edellytyksenä pitäisi olla, että osallistuvat valtiot tekevät tarvittavat rahoitussitoumukset ja maksavat rahoitusosuutensa. (14) Yhteinen tutkimuskeskus on komission yksikkö, jonka laitoksilla on EMRP:n kannalta merkittäviä tutkimusvalmiuksia, joita pitäisi siten hyödyntää ohjelman täytäntöönpanossa. Siksi on asianmukaista määrittää Yhteisen tutkimuskeskuksen asema sen osallistumis- ja rahoituskelpoisuuden ja EMRP:n hallinnointiin osallistumisen kannalta. (15) Yhteisön rahoitusosuuden maksaminen edellyttää, että Euroopan yhteisöä edustavan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehdään yleinen sopimus, joka sisältää yksityiskohtaiset säännöt yhteisön rahoitusosuuden käytöstä. Tämän yleisen sopimuksen on sisällettävä säännöt, joilla varmistetaan, että yhteisön taloudelliset edut turvataan. (16) Yhteisön rahoitusosuudesta kertyvät korot olisi katsottava käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [10] (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio voi lisätä tässä päätöksessä määriteltyä yhteisön enimmäisrahoitusosuutta vastaavalla määrällä. (17) Jos EMRP:n täytäntöönpano on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä tai jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan tai maksavat sen osittain tai myöhässä, yhteisöllä olisi oltava oikeus rahoitusosuutensa alentamiseen, keskeyttämiseen tai lopettamiseen ehdoilla, jotka vahvistetaan yhteisön ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä yleisessä sopimuksessa. (18) Jotta EMRP:n toteutus olisi tehokasta, rahoitustukea olisi annettava EMRP:n hankkeisiin, jotka valitaan keskustasolla erityisen täytäntöönpanorakenteen vastuulla ehdotuspyyntöjen pohjalta. Tällaisen rahoitustuen ja sen maksamisen olisi oltava avointa ja tehokasta. (19) Riippumattomien asiantuntijoiden olisi arvioitava ehdotukset keskitetysti erityisen täytäntöönpanorakenteen johdolla. Erityisen täytäntöönpanorakenteen olisi hyväksyttävä ehdotusten paremmuusjärjestys, jonka olisi oltava sitova yhteisön rahoitusosuuden ja EMRP:n hankkeille varattavan kansallisen rahoituksen osalta. (20) Varainhoitoasetuksen ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [11] (jäljempänä ’soveltamissäännöt’) mukaisesti yhteisön osuutta on hallinnoitava välillisellä keskitetyllä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan ja soveltamissääntöjen 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan säännösten mukaisesti. (21) Minkä tahansa jäsenvaltion ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneen maan olisi voitava liittyä EMRP:hen. (22) Seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti muiden maiden olisi voitava osallistua EMRP:hen edellyttäen, että osallistuminen mahdollistetaan asiaan sovellettavassa kansainvälisessä sopimuksessa ja että sekä yhteisön puolesta toimiva komissio että osallistuvat valtiot hyväksyvät osallistumisen. Seitsemännen puiteohjelman mukaisesti yhteisöllä olisi oltava oikeus sopia sen EMRP:tä koskevan rahoitusosuuden ehdoista siltä osin kuin ohjelmaan osallistuu tällaisia maita ja tässä päätöksessä vahvistetuin säännöin ja edellytyksin. (23) Olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 [12], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 [13] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 [14] mukaisesti. (24) On olennaisen tärkeää, että EMRP:ssä toteutetut tutkimustoimet ovat eettisten perusperiaatteiden mukaisia, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tarkoitetut periaatteet mukaan luettuina, ja että niissä noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen periaatteita. (25) Komission olisi tehtävä väliarviointi, jossa arvioidaan EMRP:n täytäntöönpanon laatua ja tehokkuutta sekä edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, sekä loppuarviointi. (26) Erityisen täytäntöönpanorakenteen olisi kannustettava EMRP:hen valittujen hankkeiden osallistujia tiedottamaan tuloksista ja levittämään niitä ja saattamaan tämän tiedon julkisesti saataville, OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Yhteisön rahoitusosuus 1. Yhteisö suorittaa rahoitusosuuden ”eurooppalaiseen metrologian tutkimusohjelmaan” (jäljempänä ’EMRP’), jonka toteuttavat yhteisesti Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro, Yhdistynyt kuningaskunta sekä Norja, Sveitsi ja Turkki (jäljempänä ’osallistuvat valtiot’). 2. Yhteisö maksaa osallistuvien valtioiden rahoitusosuutta vastaavan rahoitusosuuden, kuitenkin enintään 200 miljoonaa euroa, joka maksetaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion määrärahoista seitsemännen puiteohjelman keston ajaksi tämän päätöksen liitteessä I ja liitteessä II vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 3. Yhteisön rahoitusosuus suoritetaan yhteisesti niistä talousarviomäärärahoista, jotka on osoitettu kaikille asianomaisille aihealueille erityisohjelmassa ”Yhteistyö”, jolla pannaan täytäntöön seitsemäs puiteohjelma päätöksen 2006/971/EY nojalla. 2 artikla Yhteisön rahoitusosuuden edellytykset Yhteisön rahoitusosuuden edellytykset ovat seuraavat: (a) osallistuvat valtiot osoittavat, että tämän päätöksen liitteessä I kuvattu EMRP on tosiasiallisesti perustettu; (b) perustetaan virallisesti erityinen täytäntöönpanorakenne, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka vastaa EMRP:n täytäntöönpanosta ja yhteisön rahoitusosuuden vastaanottamisesta, jakamisesta ja valvonnasta välillisellä keskitetyllä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan sekä soveltamissääntöjen 35 artiklan, 38 artiklan 2 kohdan ja 41 artiklan mukaisesti; (c) EMRP:lle vahvistetaan asianmukainen ja tehokas hallintomalli tämän päätöksen liitteen II mukaisesti; (d) erityinen täytäntöönpanorakenne toteuttaa tehokkaasti tämän päätöksen liitteessä I kuvatut EMRP:n toimet, ehdotuspyyntöjen järjestäminen mukaan lukien; (e) kukin osallistuva valtio sitoutuu osallistumaan EMRP:n rahoittamiseen ja lisäämään rahoitusosuutensa määrää 50 prosentin vararahoituksella ollakseen valmistautunut osallistujiensa hyvään menestykseen EMRP:n hankkeissa sekä maksaa rahoitusosuuden tosiasiallisesti edunsaajille; (f) yhteisön valtiontukisääntöjä, erityisesti yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle vahvistettuja sääntöjä [15] noudatetaan; (g) varmistetaan korkea tieteellinen taso ja eettisten periaatteiden noudattaminen seitsemännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti, noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen periaatteita ja turvataan kestävä kehitys; (h) EMRP:ssä toteutetuista toimista johtuvia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännökset muotoillaan ja osallistuvien maiden kansallisella tasolla toteuttamien tutkimus- ja kehitysohjelmien ja -toimien täytäntöönpano ja koordinointi hoidetaan siten, että niillä pyritään edistämään tällaisen osaamisen syntymistä ja tukemaan syntyneen osaamisen laajaa käyttöä ja jakamista. Omaksuttavan lähestymistavan on oltava yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumisesta seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämisestä (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa N:o 1906/2006 [16] annettujen osallistumissääntöjen mukainen (jäljempänä ’seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöt’). 3 artikla EMRP:n toimet 1. EMRP:n keskeisenä tehtävänä on antaa rahoitusta useiden kumppanien muodostamille monikansallisille EMRP:n hankkeille, joissa toteutetaan tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen, koulutukseen ja tulosten levittämiseen liittyviä toimia (jäljempänä ’EMRP-hankkeet’). Koska metrologian alan valmiudet ovat keskittyneet, EMRP-hankkeiden ydinosan toteutuksesta vastaavat osallistuvien valtioiden kansalliset metrologialaitokset ja nimetyt laitokset. 2. Metrologian alan valmiuksien lisäämiseksi ja monipuolistamiseksi EMRP:stä rahoitetaan myös eri tutkija-apurahoja, joilla täydennetään EMRP-hankkeita. 3. EMRP-hankkeet valitaan ja tutkija-apurahat myönnetään ehdotuspyyntöjen pohjalta, joissa noudatetaan tämän päätöksen liitteessä I mainittuja tasa-arvoisen kohtelun, avoimuuden, riippumattoman arvioinnin, yhteisrahoituksen, voittoa tavoittelemattoman rahoituksen sekä taannehtivuuskiellon periaatteita. 4. EMRP-hankkeita ja tutkija-apurahoja koskevien keskeisten arviointiperusteiden on vastattava soveltuvin osin seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdissa esitettyjä arviointiperusteita. Ehdotuspyynnöissä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita. 5. Lisätietoa EMRP:n toimien täytäntöönpanosta annetaan tämän päätöksen liitteessä I. 4 artikla Yhteisen tutkimuskeskuksen asema 1. Euroopan komission Yhteinen tutkimuskeskus on oikeutettu osallistumaan EMRP:hen ja saamaan siltä rahoitusta osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ehtoja vastaavin ehdoin. 2. Yhteisen tutkimuskeskuksen omia varoja, jotka eivät sisälly EMRP:stä myönnettävään rahoitukseen, ei katsota yhteisön rahoitusosuudeksi 1 artiklaa sovellettaessa. 3. Yhteisen tutkimuskeskuksen metrologiasta vastaava laitos, joka on komission yksikkö ja joka toimii yhteisön lukuun, on oikeutettu osallistumaan EMRP:n täytäntöönpanoon erityisen täytäntöönpanorakenteen puitteissa tarkkailijana ilman äänestysoikeuksia. 5 artikla Yhteisön ja erityisen täytäntöönpanorakenteen väliset sopimukset Varojen hallintaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen vahvistetaan yhteisön puolesta toimivan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välisellä yleisellä sopimuksella ja vuotuisilla rahoitussopimuksilla. Yleisen sopimuksen on sisällettävä etenkin seuraavat ehdot: (1) tehtävien määrittely, (2) tehtävien toteuttamista koskevat ehdot ja yksityiskohtaiset järjestelyt sekä riittävät säännökset vastuualueiden rajaamisesta ja tarkastusten järjestämisestä, (3) säännöt siitä, miten tehtävien hoidosta raportoidaan komissiolle, (4) tehtävien lopettamisedellytykset, (5) komission suorittamaa valvontaa koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, (6) erillisten pankkitilien ja kerääntyneiden korkojen käyttöä koskevat ehdot, (7) järjestelyt, joilla varmistetaan yhteisön toiminnan näkyvyys suhteessa erityisen täytäntöönpanorakenteen muihin toimintoihin, (8) sitoumus varainhoitoasetuksen 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen eturistiriitojen välttämisestä, (9) edellä 2 artiklassa tarkoitettuja EMRP:ssä toteutetuista toimista johtuvia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt. 6 artikla Yhteisön rahoitusosuudesta kertyvät korot EMRP:lle osoitetusta yhteisön rahoitusosuudesta kertyvät korot katsotaan käyttötarkoitukseensa sidotuksi tuloksi varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio voi lisätä 1 artiklassa määriteltyä yhteisön enimmäisrahoitusosuutta vastaavalla määrällä. 7 artikla Yhteisön rahoitusosuuden vähentäminen puutteellisen täytäntöönpanon seuraamuksena Jos EMRP:tä ei panna täytäntöön tai jos sen täytäntöönpano on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä, yhteisö voi alentaa rahoitusosuuttaan tai keskeyttää tai lopettaa sen EMRP:n tosiasiallisen täytäntöönpanon mukaisesti. Jos osallistuvat valtiot eivät maksa osuuttaan EMRP:n rahoituksesta tai maksavat sen osittain tai myöhässä, yhteisö voi vähentää rahoitusosuuttaan osallistuvien valtioiden tosiasiallisesti myöntämän julkisen rahoituksen mukaan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävän yleisen sopimuksen ehtojen mukaisesti. 8 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen osallistuvissa valtioissa Osallistuvien valtioiden on toteutettava EMRP:n täytäntöönpanossa kaikki lainsäädännölliset, säädännäiset, hallinnolliset tai muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen yhteisöjen etujen suojaamiseksi. Erityisesti osallistuvien valtioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisölle kuuluvat summat peritään takaisin täysimääräisinä varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja soveltamissääntöjen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 9 artikla Tilintarkastustuomioistuimen harjoittama valvonta Komissio ja tilintarkastustuomioistuin ovat oikeutettuja virkamiestensä tai toimihenkilöidensä välityksellä tekemään tarkistuksia, jotka ovat tarpeen yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta ja väärinkäytöksiltä. Tätä varten osallistuvien valtioiden ja/tai erityisen täytäntöönpanorakenteen on annettava aikanaan kaikki asiaan liittyvät asiakirjat komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön. 10 artikla Tietojen vastavuoroinen toimittaminen Komissio toimittaa kaikki tarvittavat tiedot Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Osallistuvia valtioita pyydetään toimittamaan komissiolle erityisen täytäntöönpanorakenteen välityksellä kaikki erityisen täytäntöönpanorakenteen varainhoitoa koskevat Euroopan parlamentin, neuvoston ja tilintarkastustuomioistuimen vaatimat lisätiedot, jotka ovat 13 artiklan 1 kohdassa esitettyjen yleisten raportointivaatimusten mukaisia. 11 artikla Muiden jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden osallistuminen Mikä tahansa jäsenvaltio tai seitsemänteen puiteohjelmaan assosioitunut valtio on oikeutettu liittymään EMRP:hen 2 artiklan e ja f alakohdissa esitettyjen perusteiden mukaisesti, jolloin niitä on kohdeltava osallistuvana valtiona. 12 artikla Kolmansien maiden osallistuminen Osallistuvat valtiot ja komissio voivat hyväksyä minkä tahansa muun maan osallistumisen 2 artiklan e kohdassa esitettyjen perusteiden pohjalta edellyttäen, että osallistuminen mahdollistetaan asiaan sovellettavassa kansainvälisessä sopimuksessa. Niiden on määritettävä, millä edellytyksin tällaiseen maahan sijoittautuneet oikeushenkilöt ja tällaisessa maassa asuvat yksittäiset henkilöt ovat oikeutettuja saamaan rahoitusta EMRP:stä. 13 artikla Vuosikertomus ja arviointi Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 173 artiklan nojalla esitettävään seitsemännen puiteohjelman vuosikertomukseen sisällytetään EMRP:n toimia koskeva kertomus. Komissio tekee kolme vuotta EMRP:n alkamisen jälkeen EMRP:stä väliarvioinnin. Tämä arviointi kattaa edistymisen liitteessä I esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa ja EMRP:tä koskevat suositukset soveltuvimmista tavoista, joilla voidaan edistää edelleen yhdentymistä ja täytäntöönpanon laatua ja tehokkuutta, tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen yhdentyminen mukaan luettuina, sekä arvion siitä, onko osallistuvien valtioiden rahoitusosuus asianmukainen, kun pidetään mielessä niiden kansallisten tutkimusyhteisöjen mahdollinen kysyntä. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointipäätelmät sekä niihin liittyvät huomautukset ja tarvittaessa ehdotuksensa tämän päätöksen muuttamiseksi. Kun yhteisön osallistuminen EMRP:hen päättyy, kuitenkin viimeistään vuonna 2017, komissio tekee EMRP:tä koskevan loppuarvioinnin. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 14 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 15 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä, Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I Kuvaus eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) tavoitteista ja toimista I. TAVOITTEET Nykypäivän maailmantaloudessa metrologialla edistetään merkittävästi monien maailman maiden teknologista ja taloudellista kehitystä. Metrologian tutkimusta tarvitaan yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemiseksi, ja tällaisina esimerkkialoina voidaan mainita avaruus (myös satelliittinavigointi), turvallisuus, terveydenhuolto, puolijohdeteollisuus ja ilmastonmuutos. Metrologian tutkimuksella on voimakas yleishyödyllinen luonne, ja se tukee keskeisesti valtion sääntelyä ja standardointia. Vaikka metrologian näkyvyys julkisuudessa on vähäinen, sillä on keskeinen merkitys uudenaikaisen kaupan ja viestinnän edistämiselle. Markkinoille pääsyn esteenä voi olla yhdenmukaisten ja tarkkojen painojen ja mittojen puute. Kaikki maailman merkittävät taloustoimijat ovat tunnustaneet, että metrologian alalla tehtävä teknologinen tutkimus ja kehitys ovat ensisijaisen tärkeitä kehittyneen valtion pitkän aikavälin taloudellisen kasvun kannalta. Metrologian tutkimus on ollut perinteisesti tärkeä painopisteala monissa maissa. Euroopan maat harjoittavat kuitenkin omia kansallisia metrologian tutkimusohjelmiaan eristyksissä muista, eivätkä EU:n jäsenvaltiot ole kyenneet perustamaan yhteistä ja aidosti yhdennettyä eurooppalaista metrologian tutkimusohjelmaa (European Metrology Reseach Programme, EMRP). Kansalliset metrologialaitokset (National Metrology Institutes, NMI), joita avustavat nimetyt laitokset (Designated Institutes, DI), vastaavat kansallisten metrologian tutkimusohjelmien täytäntöönpanosta keskushallinnon virastojen ja ministeriöiden myöntämän institutionaalisen rahoituksen turvin. Eurooppalainen metrologian tutkimusyhteisö on erityisyhteisö, jolla on vain löyhät yhteydet tutkimusorganisaatioihin tai korkeakouluihin. Yhteisö on hyvin hajanainen, ja se käsittää joitakin huippuosaamisen keskuksia, jotka hyötyisivät laajasta kansainvälisestä kilpailusta. Tutkimustoiminta on selvästikin päällekkäistä. Yhteisön tämän alan toimivaltuudet on vahvistettu useissa perustamissopimuksen artikloissa, joissa säädetään tutkimuksen yhteensovittamisesta ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja yhteisön välillä. Perustamissopimuksen 165 artiklassa todetaan, että ”yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden”. 169 artiklassa yhteisöä kehotetaan määräämään osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin. Yhteisön toiminta vaikuttaa erittäin perustellulta, sillä on epätodennäköistä, että jäsenvaltiot kykenevät ratkaisemaan näitä ongelmia yksin. EMRP:llä sovitetaan yhteen 22 osallistuvan valtion kansalliset ohjelmat yhdeksi yhteiseksi tutkimusohjelmaksi ja tuetaan etenkin Euroopan kansallisten mittajärjestelmien tavoitteita. EMRP:llä vauhditetaan uusien mittatekniikoiden, standardien, menetelmien, välineiden, vertailumateriaalien sekä teollisuuden ja kaupan alan innovatiivisen kehityksen edistämiseen tähtäävän tiedon kehitystä, validointia ja hyödyntämistä, parannetaan tieteen, teollisuuden ja poliittisen päätöksenteon käyttöön tarkoitettujen tietojen laatua ja tuetaan direktiivien ja asetusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa. EMRP:llä saavutetaan nämä tavoitteet seuraavasti: a) Yhdistetään metrologisen tutkimuksen huippuosaaminen perustamalla kilpailukykyisiä yhteisiä tutkimushankkeita (jäljempänä ’EMRP-hankkeet’), joiden avulla yhdistetään osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten verkostojen tarjoama riittävä kriittinen massa, jotta voidaan ratkaista Euroopan kohtaamat suuret metrologian alan haasteet; b) Järjestelmän avoimuus parhaalle tieteelle lisäämällä laajemman eurooppalaisen tutkijayhteisön osallistumista tutkija-apurahojen avulla; c) Valmiuksien kehittäminen lisäämällä eurooppalaisen metrologian tutkimusyhteisön valmiuksia tutkijoiden liikkuvuusapurahoilla, joiden kohteena ovat ne kansallisten metrologialaitosten yhteistyöelimen (EURAMET) jäsenvaltiot, joiden metrologian tutkimusvalmiudet ovat rajalliset. EMRP:llä täydennetään käynnissä olevia kansallisia ohjelmia ja toimia, jotka liittyvät yksinomaan kansallisiin painopistealoihin. EMRP:tä koskevalla toimella pyritään sovittamaan yhteen ja integroimaan asiaan liittyviä kansallisia metrologian alan tutkimustoimia yhteisen tutkimusohjelman perustamiseksi yhdistämällä tieteellisiä, hallinnollisia ja taloudellisia valmiuksia, millä edistetään merkittävästi eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumista ja tuetaan Lissabonin toimintaohjelman pyrkimystä tehdä Euroopasta ”kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous”. Tieteellinen yhdentyminen toteutetaan EMRP:n toimien yhteisen määritelmän ja täytäntöönpanon avulla. Hallinnollinen yhdentyminen toteutetaan hyödyntämällä EURAMET e.V.:ta erityisenä täytäntöönpanorakenteena liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten järjestelyjen mukaisesti. Rahoituksellinen yhdentyminen edellyttää, että osallistuvat valtiot tosiasiallisesti sitoutuvat rahoittamaan EMRP:tä myöntämällä kansallisella tasolla varatuista EMRP-määrärahoista rahoitusta valittujen EMRP-hankkeiden kaikille rahoituskelpoisille osallistujille – turvautuen tarvittaessa vararahoitukseen, jonka määrä on 50 prosenttia tällaisista määrärahoista – sekä myöntämällä käteisen rahoitusosuuden yhteisiin varoihin, joista rahoitetaan tutkijoiden huippuosaamis- ja liikkuvuusapurahoja, EMRP:n juoksevien kustannusten täysimääräisen rahoituksen lisäksi. Rahoitukselliseen yhdentymiseen liittyy myös yhdenmukainen lähestymistapa tukikelpoisiin kustannuksiin seitsemännen puiteohjelman sääntöjen mukaisesti. II. TOIMET EMRP:n tärkeimmät toimet koostuvat neljään eri luokkaan kuuluvista yhteisistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimista: A. Ydintoiminta koostuu useiden kumppaneiden monikansallisista EMRP-hankkeista, joihin sisältyy tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen, koulutukseen ja tulosten levittämiseen liittyviä toimia. Koska metrologian alan valmiudet ovat keskittyneet pienelle alalle, EMRP-hankkeiden ydinosan toteutuksesta vastaavat osallistuvien valtioiden kansalliset metrologialaitokset ja nimetyt laitokset. B. Metrologian alan valmiuksien lisäämiseksi ja monipuolistamiseksi perustetaan kolme apurahajärjestelmää: B1. Jotta kasvatetaan niiden laitosten määrää, joilla on metrologian alaan tiiviisti liittyviä valmiuksia, tutkijoiden huippuosaamisapurahat on asetettava jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden laajempaan tutkimusyhteisöön kuuluvien laitosten ja/tai yksittäisten henkilöiden saataville. Jokainen valittu laitos ja/tai yksittäinen henkilö on assosioitava EMRP-hankkeeseen. B2. Yksittäisten henkilöiden metrologian alan valmiuksien kehittämiseksi liikkuvuutta lisäämällä tutkijoiden liikkuvuusapurahat on asetettava seuraavien toimijoiden saataville: (1) osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten tutkijat, (2) tutkijat, jotka saavat joko henkilökohtaisesti tai organisaationsa välityksellä tutkijoiden huippuosaamisapurahaa, ja (3) tutkijat EURAMETin jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EMRP:hen ja joilla on tällä hetkellä vain vähän tai ei lainkaan valmiuksia metrologian tutkimuksen alalla. Tällaisilla tutkijoiden liikkuvuusapurahoilla on mahdollistettava tutkijoiden pysyminen EMRP-hankkeeseen osallistuvassa kansallisessa metrologialaitoksessa tai nimetyssä laitoksessa tai tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saavassa laitoksessa. B3. Osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten kestävän yhteistyön varmistamiseksi ja valmiuksien antamiseksi kokeneiden metrologian tutkijoiden seuraavalle sukupolvelle uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat on asetettava osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden saataville, jotta mahdollistetaan tällaisten tutkijoiden pysyminen joko kansallisessa metrologialaitoksessa tai nimetyssä laitoksessa, tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saavassa laitoksessa tai jossakin muussa EMRP-tutkimushankkeeseen omalla kustannuksellaan osallistuvassa laitoksessa. Toimia lujitetaan tarvittaessa muiden hankkeeseen omalla kustannuksellaan osallistuvien merkityksellisten ja asiasta kiinnostuneiden eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten laitosten kanssa tehtävällä yhteistyöllä. EMRP:n edistämiseksi ja sen vaikutusten tehostamiseksi on lisäksi tarkoitus tukea rajoitetussa määrin laajempia verkottumistoimia. Tällaisiin toimiin lukeutuu tarvittaessa yksilöityihin EMRP-tutkimusaloihin liittyvä ylläpito- ja päivitystoiminta, mistä huolehditaan työpajojen ja muihin eurooppalaisiin ja Euroopan ulkopuolisiin sidosryhmiin solmittujen yhteyksien kaltaisten toimien avulla. III. TOIMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO EMRP-hankkeiden valinta ja tutkijoiden huippuosaamis- ja liikkuvuusapurahojen myöntäminen edellyttää määräajoin järjestettäviä ehdotuspyyntöjä. Alustavan aikataulun mukaan ehdotuspyyntöjä on tarkoitus käynnistää 12–18 kuukauden välein enintään seitsemän vuoden aikana. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahoihin sovelletaan jatkuvaa ehdotuspyyntöä. A. EMRP-hankkeet a) EMRP-hankkeiden mahdollisia tutkimusaiheita koskeva ehdotuspyyntö (vaihe 1): Ennen kunkin EMRP-hankkeen ehdotuspyyntöä on määritettävä kyseisen ehdotuspyynnön tutkimusaiheet jäljempänä esitettyjen vaiheiden mukaisesti. Ensinnäkin EMRP-komitea (ks. liite II) määrittää komissiota kuultuaan EMRP:n ne osat, joista järjestetään ehdotuspyyntö. Toiseksi tutkijayhteisöä – kaikkia asiasta kiinnostuneita yksittäisiä henkilöitä tai laitoksia – pyydetään ehdottamaan mahdollisia tutkimusaiheita kyseistä ehdotuspyyntöä varten. Kolmanneksi EMRP-komitea valitsee ehdotusten joukosta parhaat mahdolliset tutkimusaiheet. EMRP-komitea voi muuttaa, jakaa tai liittää yhteen ehdotettuja tutkimusaiheita ja ottaa käyttöön uusia tutkimusaiheita ehdotuspyynnön toisen vaiheen optimoimiseksi. EMRP-komitea varmistaa, ettei lopullisia tutkimusaiheita voida jäljittää näiden ideoiden alkuperäisiin esittäjiin, jotka pysyvät siten nimettöminä. b) EMRP-hankkeiden ehdotuspyyntö (vaihe 2): Kun tutkimusaiheet on valittu, EURAMET e.V. julkaisee ehdotuspyynnön ja pyytää osallistuvien valtioiden kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten tutkijaryhmiä muodostamaan konsortioita ja esittämään hanke-ehdotuksia. Ehdotuspyyntö on voimassa vähintään kaksi kuukautta. EURAMET e.V. arvioi jokaisen saamansa ehdotuksen vähintään kolmen nimeämänsä riippumattoman asiantuntijan avustuksella seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä vahvistettujen perusteiden pohjalta. Asiantuntijat asettavat ehdotukset paremmuusjärjestykseen, joka on sitova yhteisön rahoitusosuuden ja kansallisten rahoitusosuuksien osalta. EMRP-hankkeisiin sovelletaan seuraavia keskeisiä arviointiperusteita: - tieteellinen ja/tai teknologinen huippuosaaminen - merkitys EMRP:n tavoitteiden kannalta - hanketulosten kehittämisen, levittämisen ja käytön mahdollinen vaikutus - täytäntöönpanon ja hallinnon laatu ja tehokkuus. Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita. EMRP-hanke-ehdotuksen esittävässä konsortiossa voi olla osallisena myös sellainen eurooppalainen tai Euroopan ulkopuolinen laitos, joka ei ole oikeutettu rahoitukseen, mikäli kyseinen laitos voi varmistaa realistisesti, että sillä on käytettävissään osallistumisen edellyttämät varat. EMRP-hanke-ehdotuksen esittävä konsortio voi sisällyttää ehdotukseensa jo tässä vaiheessa tutkijoiden huippuosaamisapurahaa koskevan ehdotuksen, mikäli se tuo hankkeelle välttämätöntä tieteellistä lisäarvoa. Tällöin tutkijoiden huippuosaamisapurahaa koskevan ehdotuksen arviointi suoritetaan osana yleistä hankearviota. Hankkeen valinta rahoituksensaajaksi merkitsee automaattisesti tällaisen apurahan myöntämistä. EURAMET e.V.:n tutkimusneuvosto antaa riippumattoman näkemyksensä EMRP-hankkeita koskevan ehdotuspyynnön (vaiheiden 1 ja 2) arvioinnin yleisistä tuloksista, mutta ei yksittäisistä EMRP-hankkeista. EURAMET e.V. ottaa tämän näkemyksen asianmukaisesti huomioon seuraavissa ehdotuspyynnöissä. B. Tutkijoiden huippuosaamisapurahoja ja tutkijoiden liikkuvuusapurahoja koskeva ehdotuspyyntö (vaihe 3) Valittujen EMRP-hanke-ehdotusten luettelon julkaisemisen yhteydessä on julkaistava laajemmalle tutkijayhteisölle osoitettu ehdotuspyyntö, joka koskee osallistumista EMRP-hankkeisiin tutkijoiden huippuosaamis- ja/tai liikkuvuusapurahojen turvin. Jokaista EMRP-hankekonsortiota pyydetään (jollei se ole jo tehnyt tutkija- ja huippuosaamisapurahoja koskevaa ehdotusta EMRP-hanke-ehdotuksen yhteydessä edellä olevan A kohdan b alakohdan seitsemännessä kappaleessa esitetyllä tavalla) käynnistämään kolmen kuukauden kuluessa EMRP-hankesopimuksen voimaantulosta ehdotuspyyntö mahdollisten rahoituksensaajien yksilöimiseksi ja ehdottamaan, että EURAMET e.V. myöntää heille tutkijoiden huippuosaamis- tai liikkuvuusapurahan. EMRP-hankkeen rahoituksen ohjeellinen jakautuminen lasketaan siten, että jokaista EMRP-hanketta varten voidaan myöntää keskimäärin vähintään yksi tutkijan huippuosaamisapuraha ja/tai liikkuvuusapuraha. Kyse ei ole kuitenkaan sitovasta velvoitteesta, vaan tämäntyyppiset apurahat on pantava täytäntöön mahdollisimman joustavasti. EMRP-hankekonsortio julkaisee ehdotuspyynnön vähintään yhdessä kansainvälisessä julkaisussa ja kolmessa eri kansallisessa sanomalehdessä, jotka valitaan kolmesta eri osallistuvasta valtiosta. Se on vastuussa myös ehdotuspyynnön laajasta mainostamisesta käyttämällä erityisiä tiedotuskanavia, etenkin seitsemännen puiteohjelman Internet-sivuja, erityislehdistöä ja esitteitä ja jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden kansallisia yhteyspisteitä. Lisäksi ehdotuspyyntöjen julkaisemisessa ja mainostamisessa on noudatettava EURAMET e.V.:n mahdollisia ohjeita ja ohjeasiakirjoja. Konsortion on tiedotettava EURAMET e.V.:lle ehdotuspyynnöstä ja sen sisällöstä vähintään 30 päivää ennen ehdotuspyynnön suunniteltua julkaisemista. EURAMET e.V. tarkistaa, että ehdotuspyyntö vastaa sovellettavia sääntöjä, ohjeita ja ohjeasiakirjoja. Ehdotuspyynnön on oltava voimassa vähintään viisi viikkoa. EMRP-hankekonsortio arvioi saadut ehdotukset vähintään kahden nimeämänsä riippumattoman asiantuntijan avustuksella seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen mukaisesti. Ehdotusten arvioinnissa sovelletaan seuraavia keskeisiä arviointiperusteita: – tieteellinen ja/tai teknologinen huippuosaaminen – merkitys EMRP-hankkeen tavoitteiden kannalta – hakijoiden laadukkuus, täytäntöönpanovalmiudet ja edistymismahdollisuudet – ehdotetun toimen laatu tieteellisen koulutuksen ja/tai tietämyksen siirron kannalta. Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita. EMRP-hankekonsortio ehdottaa EURAMET e.V.:lle apurahan myöntämistä edunsaajalle ja raportoi sille, miten ehdotuspyyntöä on hallinnoitu, julkaisemistapa ja arviointiin osallistuneiden asiantuntijoiden nimet ja organisaatiot mukaan luettuina. 45 päivän kuluessa kyseisen ehdotuksen saamisesta EURAMET e.V. joko myöntää apurahan tai hylkää sen, jos valinta ei ollut sopusoinnussa asiaa koskevien sääntöjen, ohjeiden ja ohjeasiakirjojen kanssa. EURAMET e.V.:n on kehotettava niitä Euroopan maita, joilla on vain vähän tai ei lainkaan valmiuksia metrologian tutkimuksen alalla, kannustamaan tutkimuslaitoksiaan ja korkeakoulujaan hakemaan tutkijoiden liikkuvuusapurahoja metrologian alan tutkimusvalmiuksiensa kehittämiseksi. C. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat EURAMET e.V. käynnistää uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahoja koskevan jatkuvan ehdotuspyynnön ja julkaisee sen vähintään yhdessä kansainvälisessä julkaisussa ja kolmessa eri kansallisessa sanomalehdessä, jotka valitaan kolmesta eri osallistuvasta valtiosta. Se vastaa myös ehdotuspyynnön laajasta mainostamisesta käyttämällä erityisiä tiedotuskanavia, etenkin seitsemännen puiteohjelman Internet-sivuja, erityislehdistöä ja esitteitä ja jäsenvaltioiden ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden kansallisia yhteyspisteitä. Tutkijan ja lähettävien ja vastaanottavien laitosten (kansallisten metrologialaitosten, nimettyjen laitosten tai muun EMRP-hankkeeseen osallistuvan laitoksen) on tehtävä ehdotukset. Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen lasketaan siten, että jokaista EMRP-hanketta varten voidaan myöntää keskimäärin vähintään yksi uransa alkuvaiheessa olevan tutkijan liikkuvuusapuraha. Kyse ei ole kuitenkaan sitovasta velvoitteesta, vaan tämäntyyppiset apurahat on pantava täytäntöön mahdollisimman joustavasti. EURAMET e.V. arvioi vastaanotetut ehdotukset. Arvioinnissa sovelletaan seuraavia keskeisiä arviointiperusteita: – tieteellinen ja/tai teknologinen huippuosaaminen – merkitys EMRP-hankkeen tavoitteiden kannalta – hakijoiden laadukkuus, täytäntöönpanovalmiudet ja edistymismahdollisuudet – ehdotetun toimen laatu tieteellisen koulutuksen ja/tai tietämyksen siirron kannalta. Ehdotuspyynnössä on ilmoitettava keskeiset arviointiperusteet. Lisäperusteita voidaan ottaa käyttöön edellyttäen, että ne julkaistaan ehdotuspyynnössä, ne ovat syrjimättömiä, eivätkä ne syrjäytä keskeisiä arviointiperusteita. EURAMET e.V. pyrkii siihen, että vuodessa on kaksi hakuerien koontipäivää, jolloin se myöntää apurahat yksinkertaistetussa menettelyssä, jossa kustakin ehdotuksesta antaa mielipiteen vähintään yksi riippumaton asiantuntija. D. Yhteenvetotaulukko Rahoituslajit | Rahoitukseen oikeutetut laitokset | Rahoitukseen oikeutetut maat | Arviointiperusteet | A. EMRP-hanke (konsortio) | Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos | EMRP:hen osallistuvat maat | Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan a alakohta | B1. Tutkijoiden huippuosaamisapurahat | Mikä tahansa organisaatio kansallista metrologialaitosta ja nimettyä laitosta lukuun ottamatta | Jäsenvaltiot ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneet maat | Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohta | B2. Tutkijoiden liikkuvuusapurahat | Lähettävä taho: (1) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos tai (2) tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saava laitos (3) tutkijat EURAMETin jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EMRP:hen ja joilla on tällä hetkellä vain vähän tai ei lainkaan valmiuksia metrologian tutkimuksen alallaVastaanottava taho: (1) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos tai (2) tutkijoiden huippuosaamisapurahaa saava laitos | Jäsenvaltiot ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneet maat | Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohta | B3. Uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapuraha | Lähettävä taho: Kansallinen metrologia-laitos ja nimetty laitos Vastaanottava taho: (1) Kansallinen metrologialaitos ja nimetty laitos tai (2) muut EMRP-hankkeeseen osallistuvat laitokset (konsortio) | EMRP:hen osallistuvat valtiot | Seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohta | IV. RAHOITUSMEKANISMI A. Ohjelmatason rahoitus Osallistuvat valtiot ja yhteisö rahoittavat EMRP:n. Osallistuvien valtioiden on määritettävä monivuotinen rahoitussuunnitelma osallistuakseen EMRP:hen ja sen toimien rahoittamiseen. Kansallinen rahoitusosuus voidaan maksaa käynnissä olevista tai hiljattain perustetuista ohjelmista edellyttäen, että ne sopivat yhteen julkisesti rahoitetun huipputason metrologian luonteen kanssa. Jokaisen osallistuvan valtion on paitsi täytettävä keskeinen rahoitusvaatimus (EMRP:lle varattu budjetti) määritettävä myös vararahoitus, jonka määrä on 50 prosenttia rahoitusvaatimuksesta, jotta varmistetaan EMRP:n toiminnan joustavuus sen koko keston ajan ja paremmuusjärjestyksen noudattaminen. EMRP:n rahoitus edellyttää etenkin sitoutumista valittujen EMRP-hankkeiden osallistujien rahoittamiseen kansallisella tasolla varatuista EMRP-määrärahoista ja käteisen rahoitusosuuden suorittamista yhteisiin varoihin, joista rahoitetaan tutkija-apurahoja, EMRP:n kaikkien juoksevien kustannusten rahoittamisen lisäksi. Yhteisön rahoituksen kokonaisosuus EMRP:stä lasketaan siten, että sen määrä on sama kuin osallistuvien valtioiden tosiasiallinen rahoitusosuus (16 miljoonaa euroa ylittävät juoksevat kustannukset ja vararahoitus pois luettuina), kuitenkin enintään 200 miljoonaa euroa. Koska juoksevat kustannukset otetaan huomioon vastaavan rahoitusosuuden laskennassa, EURAMET e.V.:n on perusteltava ne. Yhteisön rahoitusosuutta ei saa käyttää EURAMET e.V.:n juokseviin kustannuksiin. B. Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen Yhteensä: 400 miljoonaa euroa (+ vararahoitus 100 miljoonaa euroa) Toimintalaji | Yhteisö200 miljoonaa euroa | Osallistuvat valtiot200 miljoonaa euroa | Yhteensä400 miljoonaa euroa | | % | milj. € | % | milj. € | % | milj. € | EMRP-hanke-ehdotukset (osa A) | 82 % | 164 | 90 % | 180 | 86 % | 344 | Tutkijoiden apurahaehdotukset (osa B) rahoitus enintään 100 % B1. Tutkijoiden huippuosaamisapurahat B.2 Tutkijoiden liikkuvuusapurahat B.3 Uransa alkuvaiheessa tutkijoiden liikkuvuusapurahat | 18 % | 36 | 2 % | 4 | 10 %7,5 %1,5 % 1,0 % | 4030 64 | Juoksevat kustann. (osa C) [17] | – | – | 8 % | 16 | 4 % | 16 | Yhteensä | 100 % | 200 | 100 % | 200 | 100 % | 400 | C. EMRP-hankkeiden ja tutkija-apurahojen rahoittaminen Rahoituksen kohdentamisessa EMRP-hankkeille kansallisella tasolla varatuista EMRP- määrärahoista ja yhteisön rahoitusosuudesta on noudettava ehdotusten hyväksyttyä paremmuusjärjestystä. EMRP-hankkeiden osallistujille myönnettävä rahoitusosuus lasketaan seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä määriteltyjen tukikelpoisten kustannusten pohjalta. Jos EMRP-hankkeelle varattu budjetti on käytetty loppuun tietyn osallistuvan valtion kansallisten metrologialaitosten ja nimettyjen laitosten hyvän menestyksen takia, kyseisen osallistuvan valtion on käytettävä vararahoitustaan, jonka määrä on 50 prosenttia kansallisella tasolla varatusta EMRP-budjetista ja joka kohdennetaan valittujen ehdotusten edistämiseen paremmuusjärjestyksen mukaan. Yhteisön rahoituksen osuus EMRP-hankkeista on vahvistettava ehdotuspyyntöä kohden alle 50 prosentiksi tukikelpoisista kustannuksista. EURAMET e.V. siirtää yhteisön rahoituksen suoraan EMRP-hankkeen osallistujille. EMRP-hankkeiden kansallisten rahoitusosuuksien osoittamisessa on käytettävä kulloinkin kansallisia rahoitusmekanismeja. Yhteisön ja kansallisen tason käteiset rahoitusosuudet, joilla rahoitetaan tutkijoiden huippuosaamisapurahoja, tutkijoiden liikkuvuusapurahoja ja uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahoja, on siirrettävä EURAMET e.V.:lle, joka puolestaan siirtää ne apurahojen saajille. Tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja etenkin kansallisen rahoitusosuuden, sen tosiasiallisen maksamisen, yhteisön rahoituksen asianmukaisen käytön ja ilmoitettujen menojen tukikelpoisuuden varmistamisesta vastaa EURAMET e.V., ja nämä seikat on vahvistettava EMRP-hankkeiden riippumattomassa tilintarkastuksessa seitsemännen puiteohjelman periaatteita vastaavien periaatteiden mukaisesti. Tutkijoiden huippuosaamisapurahat, tutkijoiden liikkuvuusapurahat ja uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden liikkuvuusapurahat ovat kiinteämääräisiä apurahoja, jotka myönnetään ennalta määritettyjen taulukoiden mukaisesti; eriteltyjä perusmenoja ei tarkasteta. Tällaisen apurahan kattamat kustannusluokat eivät ole oikeutettuja saamaan rahoitusta EMRP-hankkeen kustannuksina. Virallinen todiste on esitettävä ainoastaan siitä vahvistetusta summasta, joka on maksettu tosiasiallisesti lopulliselle edunsaajalle. Käteismaksuja ei pidetä asianmukaisesti todistettuina kustannuksina, eivätkä ne ole tukikelpoisia. EURAMET e.V.:llä on oikeus pyytää vastaavat varat niiltä vastaanottajilta, jotka ovat oikeussubjekteja, ei yksittäisiltä henkilöiltä. V. TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIA KOSKEVAT JÄRJESTELYT EURAMET e.V. vahvistaa EMRP:n teollis- ja tekijänoikeusperiaatteet tämän päätöksen 2 artiklan h alakohdan mukaisesti. LIITE II Eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) hallinto ja täytäntöönpano I. JOHDANTO EMRP-ohjelman erityinen täytäntöönpanorakenne on EURAMET e.V., joka perustettiin vuonna 2007 Saksan lainsäädännön mukaisesti voittoa tavoittelemattomaksi yhdistykseksi. Se on Euroopan alueellinen metrologiajärjestö. EURAMET e.V.:n jäsenyys on avoinna Euroopan unionin ja Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltioiden sekä muiden Euroopan valtioiden kansallisille metrologialaitoksille (National Metrology Institutes, NMI) varsinaisina jäseninä ja nimetyille laitoksille (Designated Institutes, DI) liitännäisjäseninä. Myös Euroopan komission Yhteisen tutkimuskeskuksen Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos voi olla liitännäisjäsenenä. Tällä hetkellä jäseniä on 32 maasta. Näistä maista 22 on EMRP-ohjelmaan osallistuvia valtioita. II. EMRP-OHJELMAN HALLINTO EURAMET E.V.:SSÄ Seuraavat EURAMET e.V.:n elimet ja sisäiset rakenteet osallistuvat EMRP-ohjelman täytäntöönpanoon: (1) EMRP-komitea valitsee EMRP:n puheenjohtajan ja hänen varamiehensä. EMRP:n puheenjohtaja on automaattisesti toinen EURAMET e.V.:n kahdesta varapuheenjohtajasta. Hän toimii EURAMET e.V.:n laillisena edustajana EMRP:n asioissa. (2) EMRP-komitea koostuu EURAMETin jäsenistä (eli kansallisista metrologian laitoksista), joiden kotimaat ovat osallistuvia valtioita. EMRP-komitea on EMRP:n päätöksentekoelin ja vastaa kaikista EMRP-ohjelmaa koskevista asioista; se tekee muun muassa päätökset ohjelman määrittelystä ja päivittämisestä, ehdotuspyyntöjen suunnittelusta, talousarvioprofiilista, kelpoisuus- ja valintakriteereistä, arviointipoolista, rahoitettavien EMRP-hankkeiden paremmuusjärjestysluettelon hyväksymisestä, rahoitettavien EMRP-hankkeiden edistymisen seurannasta sekä sihteeristön EMRP-ohjelmaa koskevan työn riittävyyden ja säännönmukaisuuden valvonnasta. EMRP-komitea valitsee EMRP:n puheenjohtajan (joka on automaattisesti EURAMETin EMRP:tä edustava varapuheenjohtaja) sekä tämän varamiehen. (3) Tutkimusneuvosto koostuu tasapuolisesti valitusta joukosta korkean tason asiantuntijoita, jotka edustavat teollisuutta, tutkimusta ja korkeakouluja sekä kansainvälisiä sidosorganisaatioita. Se antaa riippumattomia strategisia neuvoja EMRP-ohjelmaan kuuluvissa asioissa sekä raportoi ja antaa lausuntoja EMRP-komitealle tarvittaessa ja pyydettäessä, mutta vähintään kerran kustakin ehdotuspyynnöstä ja valintakierroksesta. (4) Sihteeristö koostuu EURAMET e.V.:n palveluksessa olevista tai sinne lähetetyistä työntekijöistä. Sen rakenne ja tehtävät on määritelty EURAMET e.V.:n työjärjestyksessä. EMRP-ohjelman täytäntöönpanosta vastaava osa sihteeristöstä toimii EURAMET e.V.:n Yhdistynyttä kuningaskuntaa edustavan jäsenen, National Physical Laboratoryn, tiloissa (jäljempänä ’isäntävaltio’) (5) EMRP:n ohjelmajohtaja on ylemmän tason johtaja, joka voi olla tilapäisesti lähetettynä isäntävaltiosta. EMRP:n ohjelmajohtaja toimii EURAMET e.V.:n suorassa alaisuudessa kaikissa EMRP-ohjelmaa koskevissa kysymyksissä ja raportoi sen elimille. EURAMET e.V. luo tehokkaat menettelyt, joilla varmistetaan, ettei EMRP:n ohjelmajohtajan ja hakijoiden, osallistujien tai edunsaajien välillä ole eturistiriitoja. III. EURAMET E.V.:N YKSINOMAINEN VASTUU JA EMRP-OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOON SISÄLTYVIEN HALLINNOLLISTEN JA LOGISTISTEN TEHTÄVIEN SIIRTÄMINEN ALIHANKINTANA ISÄNTÄVALTIOLLE EURAMET e.V. on yksin vastuussa EMRP-ohjelman täytäntöönpanosta. Se hallinnoi yhteisön osuutta EMRP-ohjelmasta. Lisäksi sen velvollisuuksiin kuuluvat erityisesti: – EMRP-ohjelman ajantasaistaminen – ehdotuspyyntöjen määrittely – ehdotuspyyntöjen julkaiseminen – ensimmäisen ja toisen vaiheen ehdotusten sekä uransa alkuvaiheessa olevan tutkijan liikkuvuusapurahaa koskevien ehdotusten vastaanottaminen – riippumattomien asiantuntijoiden valitseminen arviointia varten – riippumattomien asiantuntijoiden yksittäisten arvioiden vastaanottaminen ja arviointipaneelien puheenjohtajana toimiminen – lopullisten valintapäätösten tekeminen – sopimusneuvottelujen aloittaminen ja sopimusten tekeminen valittujen EMRP-hankekonsortioiden ja muiden edunsaajien kanssa – ehdotuspyyntöjä koskevien valitusten vastaanottaminen ja niihin vastaaminen – yhteisön rahoitusosuuden vastaanottaminen, kohdentaminen ja käytön seuranta – maksujen suorittaminen rahoitettavien EMRP-hankkeiden osallistujille ja apurahojen saajille – raportointivelvoitteiden täyttäminen suhteessa komissioon [18]. Edellä mainitut velvollisuudet ja EMRP:tä koskeva päätöksenteko kuuluvat yksinomaisesti EURAMET e.V.:lle, kun taas tietyt EMRP-ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät hallinnolliset ja logistiset tehtävät voidaan siirtää alihankintana omakustannushintaan isäntävaltiolle. Näihin hallinnollisiin ja logistisiin tukitehtäviin sisältyy seuraavanlaisia tehtäviä: – ehdotuspyyntöjen täytäntöönpanomenettelyjen hallinnosta ja logistiikasta huolehtiminen, mukaan lukien erityisen puhelinpalvelun järjestäminen – EURAMET e.V.:n avustaminen suuntaviivojen ja muiden asiakirjojen laadinnassa – verkkokapasiteetin tarjoaminen – avustaminen sopimusten valmistelussa, hankkeiden valvonnassa sekä EMRP-hankkeiden ja tutkija-apurahojen seurannassa – EMRP-komitean ja EMRP:n puheenjohtajan tukeminen tarvittaessa. Komission suostumuksella isäntävaltiolle voidaan siirtää alihankintana myös muita tehtäviä siksi aikaa, kun EURAMET e.V. rakentaa pysyvän sihteeristönsä valmiuksia. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen Eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelmaan (EMRP). 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Tutkimus ja teknologinen kehittäminen: seitsemäs puiteohjelma. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artikla. 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: Tutkimuksen PO:n pro rata -rahoitusosuus vuonna 2009: | Nimike | Kohta | 2009 (%) | 2009 (€) | RTD | Yhteistyö - Terveys | 08 02 01 | 34,0 % | 5 774 864 | RTD | Yhteistyö - Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus sekä bioteknologia | 08 03 01 | 10,2 % | 1 727 778 | RTD | Yhteistyö - Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | 08 04 01 | 21,0 % | 3 571 514 | RTD | Yhteistyö - Energia | 08 05 01 | 7,1 % | 1 200 885 | RTD | Yhteistyö - Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | 08 06 01 | 10,7 % | 1 822 448 | RTD | Yhteistyö - Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | 08 07 01 | 17,1 % | 2 902 512 | | TTK yhteensä | | 100,0 % | 17 000 000 | INFSO | Yhteistyö - Tieto- ja viestintäteknologia (TVT) | 09 04 01 | 0,0 % | 0 | | INFSO yhteensä | | 0,0 % | 0 | TREN | Yhteistyö - Energia | 06 06 01 | 0,0 % | 0 | TREN | Yhteistyö - Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | 06 06 02 | 0,0 % | 0 | | TREN yhteensä | | 0,0 % | 0 | ENTR | Yhteistyö - Avaruustutkimus | 02 04 01 01 | 0,0 % | 0 | ENTR | Yhteistyö - Turvallisuustutkimus | 02 04 01 02 | 0,0 % | 0 | | ENTR yhteensä | | 0,0 % | 0 | | YHTEENSÄ | | 100 % | 17 000 000 | Kaikkien tutkimuksesta vastaavien pääosastojen pro rata -rahoitusosuudet vuodesta 2010 lähtien [19]: | Nimike | Kohta | 2010–2013 (%) | RTD | Yhteistyö – Terveys | 08 02 01 | 27,99 % | RTD | Yhteistyö - Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus sekä bioteknologia | 08 03 01 | 11,78 % | RTD | Yhteistyö - Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | 08 04 01 | 19,85 % | RTD | Yhteistyö – Energia | 08 05 01 | 5,69 % | RTD | Yhteistyö - Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) | 08 06 01 | 10,90 % | RTD | Yhteistyö - Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | 08 07 01 | 11,14 % | | RTD yhteensä | | 87,35 % | INFSO | Yhteistyö - Tieto- ja viestintäteknologia (ICT) | 09 04 01 | 5,60 % | | INFSO yhteensä | | 5,60 % | TREN | Yhteistyö - Energia | 06 06 01 | | TREN | Yhteistyö - Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | 06 06 02 | | | TREN yhteensä | | | ENTR | Yhteistyö - Avaruustutkimus | 02 04 01 01 | 3,57 % | ENTR | Yhteistyö - Turvallisuustutkimus | 02 04 01 02 | 3,48 % | | ENTR yhteensä | | 7,05 % | | YHTEENSÄ | | 100,00 % | | Kohta | 2010-2013 (%) | 2010 (€) | 2011 (€) | 2012 (€) | 2013 (€) | Yhteensä (€) 2010-2013 | RTD | 08 02 01 | 27,99% | 13 960 465 | 9 883 706 | 13 087 936 | 13 087 936 | 50 020 042 | RTD | 08 03 01 | 11,78% | 5 877 508 | 4 161 148 | 5 510 164 | 5 510 164 | 21 058 984 | RTD | 08 04 01 | 19,85% | 9 899 379 | 7 008 545 | 9 280 668 | 9 280 668 | 35 469 260 | RTD | 08 05 01 | 5,69% | 2 838 079 | 2 009 298 | 2 660 699 | 2 660 699 | 10 168 774 | RTD | 08 06 01 | 10,90% | 5 435 692 | 3 848 352 | 5 095 961 | 5 095 961 | 19 475 967 | RTD | 08 07 01 | 11,14% | 5 557 738 | 3 934 758 | 5 210 379 | 5 210 379 | 19 913 254 | | YHTEENSÄ | 87,35% | 43 568 860 | 30 845 807 | 40 845 807 | 40 845 807 | 156 106 280 | INFSO | 09 04 01 | 5,60% | | 10 000 000 | | | 10 000 000 | | YHTEENSÄ | 5,60% | | 10 000 000 | | | 10 000 000 | TREN | 06 06 01 | | | | | | | TREN | 06 06 02 | | | | | | | | YHTEENSÄ | | | | | | | ENTR | 02 04 01 01 | 3,57% | 1 673 498 | 1 568 904 | 1 568 904 | 1 568 904 | 6 380 210 | ENTR | 02 04 01 02 | 3,48% | 1 632 642 | 1 530 602 | 1 530 602 | 1 530 602 | 6 224 448 | | YHTEENSÄ | 7,05% | 3 306 140 | 3 099 506 | 3 099 506 | 3 099 506 | 12 604 658 | YHT. (EFTA ei mukana) | 100% | 46 875 000 | 43 945 313 | 43 945 313 | 43 945 313 | 178 710 938 | YHT. (EFTA mukana) | | 48 000 000 | 45 000 000 | 45 000 000 | 45 000 000 | 183 000 000 | 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Yhteisön rahoitusosuus EMRP-yhteisohjelmaan on tarkoitus vahvistaa toukokuussa 2009 tehtävällä neuvoston ja parlamentin yhteispäätöksellä, joka kattaisi ohjelman alun 31. joulukuuta 2016 saakka. Ohjelman rahoitusvaikutus EU:n talousarvioon päättyy vuoden 2017 jälkeen. 3.3. Budjettitiedot: Useita budjettikohtia kattavat maksusitoumukset ehdotuksen mukaisesti uutena kohtana vuodesta 2010 alkaen Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | Ks. edellä | Ei pakoll. | Jaksot. [20] | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro [1A] | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit Kaikki tässä selvityksessä esitetyt määrät ovat ohjeellisia ja nykyarvoina ilmaistuja. 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | | Vuosi 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | Yht. | Toimintamenot | | | | | | | | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 | Maksumäärärahat (MM) | | b | 0 | 6 | 21,5 | 36,5 | 136 | 200 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot [21] | | | | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | | | | | | | Maksusitoumus-määrärahat | | a+c | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 | Maksumäärärahat | | b+c | 0 | 6 | 21,5 | 36,5 | 136 | 200 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään [22] | | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,176 | 0,176 | 0,176 | 0,704 | 1,349 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,044 | 0,106 | 0,185 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | a+c+d+e | 17,124 | 48,190 | 45,190 | 45,220 | 45,810 | 201,534 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | b+c+d+e | 0,124 | 6,190 | 21,690 | 36,720 | 136,810 | 201,534 | Tiedot yhteisrahoituksesta (i) Ohjelmataso Yhteisö osallistuu rahoitukseen enintään 200 miljoonan euron osuudella, edellyttäen että osallistuvat jäsenvaltiot investoivat ohjelmaan vähintään 200 miljoonaa euroa kaudelle 2009–2016 omista kansallisista ohjelmistaan. Erityisen täytäntöönpanorakenteen juoksevien kustannusten enimmäismääräksi on määritelty 16 miljoonaa euroa (4 prosenttia kokonaiskustannuksista), joka saadaan EMRP-ohjelmaan osallistuvilta EURAMET e.V.:n jäseniltä käteissijoituksina. (ii) Hanketaso Kansallisista budjeteista ja yhteisöltä tulevan rahoituksen osoittamisessa valituille EMRP-hankkeille noudatetaan hankkeiden paremmuusjärjestysluetteloa. EMRP-ohjelmaan osallistuvat EURAMET e.V.:n jäsenet osallistuvat näiden hankkeiden rahoittamiseen erityisen täytäntöönpanorakenteen ja osallistuvien valtioiden kansallisten ohjelmien välillä tehtävän sopimuksen mukaisesti. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | | Vuosi 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | Yht. | Osallistuvat jäsenvaltiot | f | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 | Yhteisön rahoitusosuus | a+c | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 | Hallintomenot | d+e | 0,124 | 0,190 | 0,190 | 0,220 | 0,810 | 1,534 | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 34,124 | 96,190 | 90,190 | 90,220 | 90,810 | 401,534 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien asiaankuuluvan otsakkeen muuttamista. Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen [23] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) | | Ennen toteutus-ta [Vuosi n-1] | | Toteutuksen jälkeen | Budjettikohta | Tulot | | | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [24] | | a) Absoluuttiset tulot | | | | | | | | | | b) Tulojen muutokset | | | | | | | | | 4.2. Henkilöstön määrä kokoaikaiseksi muutettuna (mukaan lukien virkamiehet, väliaikaiset toimihenkilöt ja ulkopuolinen henkilöstö) – ks. tarkemmat tiedot kohdasta 8.2.1. Vuosittainen tarve | | Vuosi2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. | Henkilöstön määrä yhteensä | | | | | | | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Yhteisön rahoitusosuus tarvitaan EMRP-yhteisohjelman perustamiseen ja toimintaan. Myös osallistuvat jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman toiminnan rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusosuus käytetään erityisesti ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen EMRP-hankkeiden yhteisrahoitukseen. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Metrologian tutkimus on vahvasti yleishyödyllistä toimintaa ja tärkeä julkisen sääntelyn ja standardoinnin tukitoiminto. Euroopan maat toimivat kansallisten metrologian tutkimusohjelmiensa puitteissa täysin erillään toisistaan, eivätkä jäsenvaltiot ole pystyneet keskenään luomaan yhtä, aidosti yhtenäistä eurooppalaista metrologian tutkimusohjelmaa. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa EMRP yhdistää 22 osallistuvan jäsenvaltion kansalliset ohjelmat yhdeksi yhteiseksi tutkimusohjelmaksi ja tukee erityisesti Euroopan kansallisten mittajärjestelmien tavoitteita. EMRP nopeuttaa uusien mittaustekniikoiden kehittämistä, validointia ja hyödyntämistä sekä tukee direktiivien ja asetusten laatimista ja täytäntöönpanoa. 5.4. Toteutustapa (alustava) Keskitetty hallinnointi komissio hallinnoi suoraan hallinnointivastuu siirretään toimeenpanovirastoille varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille kansallisille tai kansainvälisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai jäsenvaltioiden, Islannin, Israelin, Norjan, Sveitsin ja Turkin toimeksiannosta julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yksityisoikeudellisille yhteisöille. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Kun EMRP-yhteisohjelma on perustettu, sitä seurataan erityisen hallintorakenteen laatimien vuosikertomusten avulla. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Ehdotettu aloite on otettu huomioon vaikutustenarvioinnissa osana ennakkoarviointia (tämän asiakirjan liitteenä). 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ehdotettu hallintomalli perustuu kokemuksiin, joita on saatu kuudennessa puiteohjelmassa toteutetusta ensimmäisestä 169 artiklaan perustuvasta aloitteesta eli EDCTP-aloitteesta. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Komissio tekee EMRP-yhteisohjelmasta väliarvioinnin ja lopullisen arvioinnin. Arvioinneissa kiinnitetään huomiota täytäntöönpanon laatuun ja tehokkuuteen, mukaan luettuina EMRP:n tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen yhdentyminen sekä edistyminen liitteessä I esitettyjen tavoitteiden saavuttamisessa. 7. Petostentorjunta EMRP-yhteisohjelmaa koskevan päätöksen 8 artiklassa todetaan, että osallistuvien jäsenvaltioiden on toteutettava EMRP-yhteisohjelman täytäntöönpanossa kaikki lainsäädännölliset, hallinnolliset tai muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi. Erityisesti osallistuvien jäsenvaltioiden on annettava riittävät takeet siitä, että erityiseltä täytäntöönpanorakenteelta peritään yhteisölle kuuluvat summat takaisin täysimääräisinä. EMRP-yhteisohjelmaa koskevan päätöksen 9 artiklassa todetaan, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat virkamiestensä tai toimihenkilöidensä välityksellä tehdä tarkastuksia, jotka ovat tarpeen yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta tai väärinkäytöksiltä. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden ja/tai erityisen täytäntöönpanorakenteen on annettava viipymättä kaikki asiaan liittyvät asiakirjat komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön. Muita petostentorjuntatoimenpiteitä toteutetaan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välisen yksityiskohtaisen sopimuksen osana. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 ja myöh. | YHT. | | | | Tuotosten määrä | Kokonaiskust. | Tuotosten määrä | Kokonaiskust. | Tuotosten määrä | Kokonaiskust. | Tuotosten määrä | Kokonaiskust. | Tuotosten määrä | Kokonaiskust. | Tuotosten määrä | Kokonaiskust. | TOIMINNALLINEN TAVOITE Nro 1 [25] EMRP-yhteisohjelman perustaminen ja toiminta | | | | | | | | | | | | | | | Toiminta 1 | | | | | | | | | | | | | | | - Tuotos (*),(**) | TTK-hankkeet | | 0 | 17 | 6 | 48 | 22 | 45 | 36 | 45 | 116 | 45 | 180 | 200 | Välisumma Tavoite 1 | | | 0 | 17 | 6 | 48 | 22 | 45 | 36 | 45 | 116 | 45 | 180 | 200 | YHTEENSÄ | | | 0 | 17 | 6 | 48 | 22 | 45 | 36 | 45 | 116 | 45 | 180 | 200 | (*)Erityisen täytäntöönpanorakenteen hallintomenot, enintään 16 miljoonaa euroa, katetaan osallistuvien valtioiden toimesta ilman yhteisön rahoitusosuutta. (**) Kunkin EMRP-hankkeen kustannuksiksi oletetaan keskimäärin 2 miljoonaa euroa, 1–5 miljoonan euron vaihteluvälillä. Lisäksi jokaiseen EMRP-hankkeeseen voi liittyä tutkijan huippuosaamisapuraha ja/tai tutkijan liikkuvuusapuraha. Ohjelman 400 miljoonan euron kokonaisbudjetista arvioidaan rahoitettavan 180 hanketta ja hankkeisiin liittyvää apurahaa. 8.2. Hallintomenot 8.2.1. Henkilöstön määrä ja virkatyyppi [26] Virkatyyppi | | Ohjelman hallinnointiin nykyisistä tai lisäresursseista osoitettu henkilöstö (virkojen/kokoaikaisten virkojen määrä) | | | Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt [27] (XX 01 01) | A*/AD | | | | | | | | B*, C*/AST | | | | | | | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö [28] | | | | | | | Muu momentilta XX 01 04/05 rahoitettava henkilöstö [29] | | | | | | | YHT. | | | | | | | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly toimintastrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 ja myöh. | YHT. | 1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökustannukset mukaan luettuina) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Toimeenpanovirastot [30] | | | | | | | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | | | | | | | - sisäinen | | | | | | | - ulkoinen | | | | | | | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Erityisen täytäntöönpanorakenteen juoksevien kustannusten enimmäismääräksi on määritelty 16 miljoonaa euroa (4 prosenttia kokonaiskustannuksista), jonka osallistuvat jäsenvaltiot maksavat kokonaisuudessaan. Laskelma – Erityisen täytäntöönpanorakenteen arvioidut kustannukset | Arvio perustuu EURAMET e.V.:n toimittamiin arvioihin, jotka on laadittu iMERA, ERA-NET ja iMERA Plus -hankkeista saatujen kokemusten pohjalta. Kauden 2010–2016 kokonaiskustannuksiin sisältyvät:– EMRP:n hallinnointi: ohjelmajohtaja ja sihteeristö/toimistotuki – Tiedonvälitys- ja viestintäkustannukset: tapahtumat, materiaali, lehdistö ja painotuotteet, verkkosivusto– IT-tuki, ylläpito ja lisenssit – Matkat – Hankkeiden arviointi riippumattomien asiantuntijoiden kanssa: asiantuntijoiden kulut ja matkat | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään Viitemäärään sisältymättömät henkilöstö- ja hallintomenot katetaan seitsemännen puiteohjelman hallintomäärärahojen sisäisillä siirroilla. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Budjettikohta XXXXXX | 0,117 | 0,176 | 0,176 | 0,176 | 0,704 | Momentilta XXXXX rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.)(budjettikohta ilmoitettava) | | | | | | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,117 | 0,176 | 0,176 | 0,176 | 0,704 | Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Keskikustannuksella 117 000 euroa / kokoaikavastaava virka. Vuonna 2009 yksi kokoaikavastaava virka otetaan huomioon sopimusneuvotteluvaihetta varten. Vuosina 2010–2016 otetaan huomioon 1,5 kokoaikavastaavaa virkaa. | Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | | Komission yksiköille ennakoidaan 1,5:tä kokoaikavastaavaa virkaa vuodessa aloitteen seurantaa varten vuodesta 2010 lähtien. Yksi kokoaikavastaava virka vaaditaan sopimusneuvotteluvaihetta varten, jonka on määrä alkaa vuoden 2009 jälkipuoliskolla. Tärkeimmät tehtävät ovat: Osallistuminen EMRP-komitean ja EMRP:n tutkimusneuvoston kokouksiin jäsenenä, +/- 3–4 kaksipäiväistä kokousta vuodessa (johtaja-/yksikönpäällikkötaso) Osallistuminen tarkkailijana EMRP-hankkeiden arviointeihin 2–3 päivää vuodessa (hankejohtajataso) Osallistuminen työpajoihin ja tulosten levittämistapahtumiin 2–3 kertaa vuodessa (hankejohtajataso) Sopimuksesta neuvotteleminen ja sen valmistelu erityisen täytäntöönpanorakenteen kanssa (hankejohtajataso + avustajataso) Vuosikertomuksiin perustuva täytäntöönpanon seuranta sekä väli- ja loppuarviointien koordinointi (hankejohtajataso) EMRP-ohjelman täytäntöönpanon auditointi rahoituksen ja oikeudellisten seikkojen osalta (varainhoitajataso) 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | | Vuosi 2013ja myöh. | YHT. | 08 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,014 | | 0,056 | 0,105 | 08 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | | | | | | | | 08 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset [31] | | | | | | | | 08 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | | | | | | | | 08 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | | | | | | | | 2 Muut hallintomenot yhteensä (08 01 02 11) | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,014 | | 0,056 | 0,105 | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot Riippumattomat asiantuntijat väli- ja loppuarviointia varten. | | | | 0,030 | | 0,050 | 0,080 | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,044 | | 0,106 | 0,185 | Viitemäärään sisältymättömät henkilöstö- ja hallintomenot katetaan seitsemännen puiteohjelman hallintomäärärahojen sisäisillä siirroilla. Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | Virkamatkat: Kustannukset perustuvat 700 euron keskimääräisiin matkakuluihin/virkamatka + 149,63 euron päivärahaan; virkamatkan kesto on keskimäärin 1,5 päivää; virkamatkojen määrä ja luonne: 4 virkamatkaa/vuosi kahdelle virkamiehelle EMRP:n kokouksiin, 3 virkamatkaa/vuosi yhdelle virkamiehelle työpajoihin ja muihin tapahtumiin, 4 virkamatkaa/vuosi yhdelle virkamiehelle EMRP-komitean kokouksiin (jos niitä ei pidetä Brysselissä). Vuonna 2009 vuotuisten kustannusten oletetaan jäävän 50 prosenttiin.Ulkoinen apu: Väli- ja loppuarvioinnin ulkoisen tuen kustannusarvio (kolme ulkopuolista asiantuntijaa). Väliarvioinnin kustannuksiksi arvioidaan 30 000 euroa ja loppuarvioinnin 50 000 euroa (kustannuksiin sisältyvät asiantuntijoiden kulut, päivärahat ja matkat). | [1] EURAMET e.V. on EMRP:n erityinen täytäntöönpanorakenne. Se perustettiin vuonna 2007 Saksan lainsäädännön mukaisesti voittoa tavoittelemattomaksi yhdistykseksi. Se on Euroopan alueellinen metrologiajärjestö. [2] Päätös N:o 1982/2006/EY, EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. [3] Päätös N:o 2006/971/EY, EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86. [4] EUVL C , , s. . [5] EUVL C , , s. . [6] EUVL C , , s. . [7] EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. [8] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86. [9] C(2007)2460, 11.6.2007. [10] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [11] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [12] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [13] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [14] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [15] EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1. [16] EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1. [17] Toisin kuin muut luvut, tämä määrä on sitova enimmäismäärä laskettaessa osallistuvien valtioiden vastaavia varoja. [18] Yhteisön maksuosuuden seuranta pitää sisällään kaikki valvonta- ja tarkastusluonteiset ennakko- ja/tai jälkitoimenpiteet, jotka katsotaan tarpeellisiksi komission siirtämien toimeenpanotehtävien hoitamiseksi tyydyttävällä tavalla. Näiden toimien on tähdättävä siihen, että niiden avulla saadaan riittävä varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä ilmoitettujen menojen tukikelpoisuudesta. [19] Aloitteelle on ehdotettu perustettavaksi yhtenäinen budjettikohta vuodesta 2010 lähtien. [20] Jaksotetut määrärahat. [21] Nämä ovat tukimenoja EMRP-ohjelman erityisen täytäntöönpanorakenteen juoksevia kustannuksia varten. Tätä summaa ei oteta huomioon seitsemännen puiteohjelman hallintomenojen enimmäisrajan alapuolella (16 miljoonaa euroa). [22] Viitemäärä on yhteisön rahoitusosuus EMRP-ohjelmaan. [23] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [24] Sarakkeita lisätään tarvittaessa, jos esimerkiksi toteutus kestää yli 6 vuotta. [25] Kuten jaksossa 5.3 kuvattiin. [26] EMRP-ohjelman erityisessä täytäntöönpanorakenteessa ei työskentele komission virkamiehiä. [27] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [28] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [29] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [30] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [31] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu. --------------------------------------------------