ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
33.

korostaa tarvetta laatia suuntaviivoja, joissa käsitellään esimerkkejä tietyissä maissa toimiviksi osoittautuneista terveellisempien ruokailutottumusten edistämisstrategioista. Ilmaisen juomaveden saatavuudessa on päästävä eteenpäin. Esimerkiksi Andalusiassa työstetään parhaillaan lainsäädäntöä, johon sisältyy tähän seikkaan liittyvä toimenpide: Oppilaitoksissa ja lapsille tarkoitetuissa julkisissa vapaa-ajanviettopaikoissa, joissa on pakattujen elintarvikkeiden ja juomien myyntiautomaatteja, näiden automaattien asennuksesta ja ylläpidosta vastaavien yritysten on asennettava ja pidettävä toimintakunnossa juomavesilähde, jonka käyttö on maksutonta ja joka joko integroidaan myyntiautomaattiin tai sijoitetaan korkeintaan kahden metrin päähän automaatista. Lisäksi voidaan mainita esimerkki Kreikasta, missä on asetettu enimmäishintoja tiettyjen perushyödykkeiden, kuten veden ja eräiden muiden tärkeiden elintarvikkeiden, tarjoamiseksi muille kuin pöytiintarjoiluasiakkaille kilpailukykyiseen hintaan – esimerkiksi puoli litraa pullovettä voi maksaa enintään 50 senttiä – verrattuna muihin juomiin ja elintarvikkeisiin tietyissä sellaisissa myyntipisteissä (ruokalat, välipalakioskit, baarit, ravintolat ja muut elintarvikkeita ja juomia tarjoilevat laitokset, myyntiautomaatit jne.), joissa kilpailua ei voida toteuttaa (esim. lentoasemat, urheilukeskukset, matkustajalaivat, sairaalat, oppilaitokset, rautatieasemat, museot, virkistysalueet jne.).
5.

korostaa, että teollisuudella on Euroopan alueille ja kunnille elintärkeä merkitys, sillä se tarjoaa 50 miljoonaa työpaikkaa ja on viennin ja innovoinnin lähde, ja että Euroopan teollisuuden tulevan kilpailukyvyn turvaaminen nopeasti muuttuvassa globaalissa ympäristössä on ratkaisevan tärkeää tasapainoisen ja kestävän kehityksen kannalta.
11.

on tyytyväinen OECD:n aloitteeseen perustaa vihreään rahoitukseen ja investoimiseen keskittyvä keskus (Centre on Green Finance and Investment), jonka tavoitteena on tukea siirtymistä kohti vihreää, vähäpäästöistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, ja toivoo, että kansainvälisiä ja unionin aloitteita koordinoidaan.
3.

on edelleen vakuuttunut Eurooppa 2020 -strategian tarkoituksenmukaisuudesta. Siinä sovelletaan yhdistettyä ”osaamiskolmiolähestymistapaa” (tutkimus, koulutus ja innovointi), jossa olennaista on oppimisasenteiden muuttaminen ja kaikkien koulutustason nostaminen sekä yliopistojen ja yritysten välisen yhteistyön edistäminen. Komitea kehottaakin parantamaan yhteensopivuutta ja täydentävyyttä Erasmus+- ja Interreg-ohjelmien ja myös alueiden väliseen yhteistyöhön keskittyvän Interreg Europe -ohjelman kanssa. Komitea korostaa, että eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tulee jatkaa, ja sitä varten on pyrittävä monenlaisiin tavoitteisiin, joista tieteellinen huippuosaaminen on keskeinen ja välttämätön muttei ainoa osa-alue.
48.

toteaa, että rannikkoalueilla – etenkin niillä alueilla, missä sijaitsee satama – on luontaisten kilpailuvalttiensa ansiosta erinomaiset mahdollisuudet kehittyä uusiutuvan energian, kestäväpohjaisen matkailun ja luovien alojen huippuosaamisen keskuksiksi. Usein kyse on kuitenkin syrjäisistä tai syrjäisimmistä alueista, missä infrastruktuuria on kehitettävä, jotta ne saadaan yhdistettyä EU:n sisämarkkinoiden ydinalueisiin ja oman alueensa muihin osiin.
44.

kehottaa varmistamaan paikallis- ja alueviranomaisille oikeusvarmuuden siten, että asetetaan valituksen tekemistä varten viiden vuoden vanhentumisaika korvauksen tai investoinnin alkamisesta. Nykyinen kymmenen vuoden määräaika komissiolle takaisinperimistä koskevaan päätökseen johtavan menettelyn käynnistämiseksi siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on myönnetty edunsaajalle – mikä on itse asiassa myös valtiontukea koskevien valitusten vanhenemisaika – on liian pitkä. Paikallis- ja alueviranomaiset sekä tukea saavat yritykset tarvitsevat enemmän oikeusvarmuutta. Kymmenen vuoden vanhenemisaika, johon on lisättävä menettelyihin tarvittava aika, voi johtaa siihen, että on perittävä takaisin 20 tai 25 vuotta aikaisemmin myönnettyjä tukia. Tällainen aika on suhteettoman pitkä ja vaarantaa niiden paikallis- ja alueviranomaistahojen ja tukea saavien yritysten perusluonteisen tarpeen, joilla ei useinkaan ole varaa oikeudelliseen asiantuntija-apuun. Lisäksi näin vesitetään yksi valtiontukien takaisinperimisen tavoitteista: aiemman kilpailutilanteen palauttaminen;
13.

painottaa, että on tärkeää parantaa lisävalmiuksia ja korjata tiedonpuutteita Euroopan kaupungeissa ja alueilla. Komitean mielestä ilmastonmuutosportaali – ja siihen liittyvä kaupunkien sopeutumisen tukiväline (Urban Adaptation Support Tool) – tarjoaa tätä varten hyvän perustan. Sitä on kuitenkin jatkuvasti vahvistettava ja täydennettävä, sitä on edistettävä ja se on nivottava paremmin kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen, ja sen käyttäjäystävällisyyttä on parannettava. AK kehottaa komissiota kuulemaan kaupunkeja ja alueita, jotta voidaan yhdessä määritellä, miten ilmastonmuutosportaalia voidaan parhaiten muokata niiden tarpeita vastaavaksi, ja päättää, olisiko väline sisällytettävä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen verkkosivustoon.
Tässä suosituksessa työllistymissopimuksella tarkoitetaan työnhakijan ja keskitetyn yhteyspisteen välistä kirjallista sopimusta, jonka tavoitteena on helpottaa siirtymistä työmarkkinoille. Sopimukset laaditaan asianomaisten työntekijöiden henkilökohtaisen tilanteen perusteella ja niissä täsmennetään kansallisella tasolla käytettävissä olevat yksilölliset toimenpiteet (työmarkkinat, koulutus, sosiaalipalvelut), joiden tarkoituksena on tukea ja auttaa työnhakijoita poistamaan oman työllistymisensä esteet. Niissä määritellään tavoitteet, määräajat, keskinäiset velvoitteet ja uudelleentarkastelulauseke ja yksilöidään sekä käytettävissä olevat aktiiviset tukitoimenpiteet ja toimeentulotukivälineet että saatavilla olevat sosiaaliturvapalvelut. Työllistymissopimuksissa vahvistetaan, että etuuksien saamisen edellytyksenä on osallistuminen aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin ja työnhakutoimiin kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tässä suosituksessa työllistymissopimuksella tarkoitetaan työnhakijan ja keskitetyn yhteyspisteen välistä kirjallista sopimusta, jonka tavoitteena on helpottaa siirtymistä työmarkkinoille. Sopimukset laaditaan asianomaisten työntekijöiden henkilökohtaisen tilanteen perusteella ja niissä täsmennetään kansallisella tasolla käytettävissä olevat yksilölliset toimenpiteet (työmarkkinat, koulutus, sosiaalipalvelut), joiden tarkoituksena on tukea ja auttaa työnhakijoita poistamaan oman työllistymisensä esteet. Niissä määritellään tavoitteet, määräajat, keskinäiset velvoitteet ja uudelleentarkastelulauseke ja yksilöidään sekä käytettävissä olevat aktiiviset tukitoimenpiteet ja toimeentulotukivälineet että saatavilla olevat sosiaaliturvapalvelut. Työllistymissopimuksissa vahvistetaan, että etuuksien saamisen edellytyksenä on osallistuminen aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin ja työnhakutoimiin kansallisen lainsäädännön mukaisesti , ja tähdätään tosiasialliseen sosiaaliseen osallisuuteen .
9.

Kuluttajansuojan ja kansanterveyden edistämiseksi luodut tuotteiden vanhentumiskäytännöt ja -merkinnät eivät kaikkien tuotteiden osalta ole tarkoituksenmukaisia, ja niistä johtuen käyttökelpoista ruokaa heitetään tarpeettomasti hukkaan. Komissiolla on keskeinen rooli selvittää, voitaisiinko resurssien paremmalle käytölle laatia suuntaviivat, esimerkiksi kun on kyse elintarvikkeiden lahjoittamisesta hyväntekeväisyysjärjestöille ja ruokapankeille ja vanhentuvan elintarvikkeen rehukäytöstä, ottaen huomioon elintarviketurvallisuuden vaatimukset. On tarpeen valistaa kaikkia sidosryhmiä, tuottajia, vähittäismyyjiä ja kuluttajia, jotta vanhentumispäivämäärien merkintöjä ymmärretään paremmin. On esimerkiksi selvennettävä ”parasta ennen” -päivämäärän merkitystä: se ei tarkoita, että elintarvikkeet olisivat kyseisen päivämäärän jälkeen myrkyllisiä.
20.

katsoo, kuten Euroopan parlamentti 12. maaliskuuta 2014 antamassaan päätöslauselmassa valmistautumisesta täysin konvergoituneeseen audiovisuaaliseen maailmaan, että on tarpeen mukauttaa EU:n säännöksiä internetin ja digitaalisen toimintaympäristön olosuhteisiin erityisesti, kun kyse on audiovisuaalista sisältöä verkossa tarjoavista yrityksistä, jotka yrittävät vältellä verotusta tietyissä jäsenvaltioissa sijoittautumalla maihin, joissa verotustaso on hyvin alhainen.
11.

suhtautuu myönteisesti siihen, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on vähimmäispalkkajärjestelmiä, joista on säädetty lailla tai sovittu työehtosopimuksin. Toimivalta ja vastuu palkanmuodostusta koskevissa kysymyksissä kuuluu jäsenvaltioille ja/tai maakohtaisille työmarkkinaosapuolille. Näin ollen on pidettävä huolta siitä, että työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja oikeutta solmia työehtosopimuksia kunnioitetaan täysimääräisesti.
53.

on aikaisemmissa lausunnoissaan kiirehtinyt teollisuuden rakenneuudistuksia sekä korostanut yhteiskunnan ja yritysten reagointikyvyn merkitystä globalisaation ja digitalisaation aiheuttamassa kilpailussa. Samalla nämä linjaukset on kytketty toimiin vaadittavan osaamistason nostamiseksi sekä kokonaisvaikuttavuutta korostavaan elinkaariajatteluun ja ilmastonmuutosta koskeviin tavoitteisiin. Komitea on esittänyt seuraavia huomioita: a) Teollisuuspolitiikasta on tehtävä yksi unionin rakentamisen peruspilareista ja määriteltävä se todelliseksi poliittiseksi painopisteeksi, jonka puolesta poliittinen sitoutuminen on yhtä vahvaa kuin koheesion, infrastruktuurien tai maatalouden suhteen. Osaamisen ja muutosten ennakoiva hallinnointi otetaan teollisuusstrategian olennaiseksi osatekijäksi kaikilla tasoilla (4). EU:n on tuettava taloudellisesti alueita, jotka ottavat käyttöön innovatiivisia välineitä muutoksia ennakoivassa hallinnoinnissa. b) Kokonaisvaltainen ajattelutapa tarjoaa ennen kaikkea myös suuria mahdollisuuksia uusien kestäväpohjaisten materiaalien ja raaka-aineiden kehittämiseen ja auttaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategiaan kirjatut hiilidioksiditavoitteet. Johdonmukainen elinkaariajattelu alkaa jo tuotteen (lausunnossa: auton) suunnitteluvaiheessa. Se käsittää myös tuotantoprosessissa kaikki ympäristövaikutukset ja käyttövaiheen ja lopuksi myös kierrätyksen tai valmistelun myöhempää uudelleenkäyttöä varten (5).
8.

toteaa, että sekä sertifioitujen reilun kaupan tuotteiden kauppa että reilun kaupan tukeminen paikallis- ja aluetasolla on lisääntynyt viime vuosikymmenen aikana EU:ssa merkittävästi. Esimerkiksi reilun kaupan kaupunkeja ja kuntia on Euroopassa nykyään yli 1 500 (määrä on kaksinkertaistunut viimeisten viiden vuoden aikana) ja myös reilun kaupan alueiden konsepti on yhä suositumpi.
44.

katsoo, että viranomaiset voivat auttaa paikallisia liike-elämän toimijoita tekemään tuotteitaan tunnetuksi ja markkinoimaan niitä aiempaa tehokkaammin sekä varmistaa, että tietoa paikallisista nähtävyyksistä on tarjolla usealla kielellä ja että matkustajien turvallisuus ja hyvinvointi on turvattu. Alusten huolinta ja tuotejärjestelyt määränpäässä liittyvät laivanselvittäjien toimintaan. Alue- ja paikallisviranomaisten on tehtävä yhteistyötä laivanselvittäjien kanssa, jotta voidaan edistää tuotteiden ja paikallisten täydentävien toimintojen käyttöä.
2.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yksi EU:n suurimmista haasteista on kehittää unionin kaupungeista sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristöllisesti älykkäitä ja kestäväpohjaisia ympäristöjä. Komitea on eri yhteyksissä korostanut, että tarvitaan voimaperäisiä toimia ja muutoksia pitkäjänteisesti kestäväpohjaista yhteiskuntaa edistävän työn tukemiseksi ja kehittämiseksi, mikä johtaa kaupunkiympäristön, kansanterveyden ja viime kädessä sosiaalisen hyvinvoinnin paranemiseen. Samanaikaisesti komitea korostaa, että kaupungit ovat sekä taloudellisesti, yhteiskunnallisesti että ympäristöllisesti yhteydessä niitä ympäröiviin alueisiin ja maaseutuun ja että tällä yhteydellä on tärkeä rooli sekä kaupunki- että maaseutualueiden tasapainoisen ja kestäväpohjaisen kehityksen kannalta, sillä kaupunkien saasteet kulkeutuvat maaseutualueille päästöinä ilmakehään ja veteen.
10.

uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisten roolin voimistuminen päätöksenteossa helpottaa aktiivisen osallisuuden strategioiden yhdennettyä toteuttamista, jonka Euroopan parlamentti ja komissio ovat ottaneet tavoitteekseen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on ensi käden tietoa sosiaalisista ongelmista, ja niillä on keskeinen rooli tällaisten ongelmien torjumiseen tarkoitettujen toimien koordinoinnissa ja täytäntöönpanossa. Kokemus sosiaalisten haasteiden ratkaisemisesta on erittäin tärkeää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamisessa. Sen vuoksi paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava oleellinen rooli talouspolitiikan EU-ohjausjaksossa sekä kansallisia uudistusohjelmia ja niiden toteutusta koskevissa neuvotteluissa.
5.

on tietoinen siitä, että tämä lausunto annetaan ennen tällä hetkellä voimassa olevan lainsäädännön arviointi- ja tarkistusprosessia. Prosessin tuloksena asetettavien uusien tavoitteiden on noudatettava resurssitehokkuutta koskevan etenemissuunnitelman (2) "pyrkimysluonteisia tavoitteita" ja niiden kehykseksi on otettava seitsemäs ympäristöä koskeva toimintaohjelma (3) – joka auttaa osaltaan saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet –, ja niiden on myös tuettava raaka-aineita koskevaan EU:n aloitteeseen (4) sisältyviä toimenpiteitä.
2.

panee kiinnostuneena merkille Euroopan komission raportin ”Huomispäivän kaupungit – Haasteet, visiot, etenemistavat” (lokakuu 2011) ja kannattaa siinä hahmoteltua visiota huomispäivän kaupungista: Huomispäivän kaupunki ”sosiaalisesti pitkälle edistynyt paikka, jossa sosiaalinen yhteenkuuluvuus on suurta, asuinympäristöt ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja sosiaaliset palvelut, terveyspalvelut ja koulutus ovat kaikkien saatavilla”. Siellä ”kukoistavat demokratia, kulttuurien vuoropuhelu ja monimuotoisuus”. Huomispäivän kaupunki on ”vihreä ja ekologinen, ja se perustuu ympäristön uudistumiseen”. Se on ”houkutteleva kohde ja talouskasvun moottori”.
13.

toteaa, että "Euroopan kulttuuripääkaupunki" -aloite on osoittautunut tehokkaaksi kehitettäessä ohjelmia, joilla edistetään osallistamista ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Komitea panee merkille, että monet aiemmat kulttuuripääkaupunkitapahtumat on toteutettu kaupungeissa, joilla on sosiaaliseen koheesioon ja kotouttamiseen liittyviä haasteita. Kulttuuritarjonta on keskeinen keino lisätä vastuullisuutta ja kansalaistoimintaa, yksilön ja yhteisön hyvinvointia, yhteiskunnallista liikkuvuutta, yhteisvastuuta jne. Tämä huomioon ottaen kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta on asetettava "Euroopan kulttuuripääkaupunki" -ohjelman keskipisteeseen.
—

toteaa, että Azerbaidžan on jäljessä Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelman edellyttämistä uudistuksista oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, korruption torjunnan ja ihmisoikeuksien aloilla. Oikeuslaitoksen ja viestinten riippumattomuusvaje on demokraattisen oikeusvaltion luomisen lisäeste. Veroasioissa ja talouden vakauttamisessa on kuitenkin edistytty. Tässä yhteydessä komitea kehottaa Azerbaidžanin hallitusta jatkamaan EU:n, Euroopan neuvoston ja Venetsian komission suositusten noudattamista.
12.

Koska alueiden komitea on sitoutunut edistämään demokratiaa, hyvää hallintotapaa, eurooppalaisia arvoja ja ihmisoikeuksia, sen osallistuminen ylipäätään koko strategiaan on oikeutettua. Viiden ehdotetun tavoitteen joukosta monivuotisessa suunnittelussa vuosiksi 2010–2013 voitaisiin kuitenkin korostaa erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tavoitteeseen 2. AK kiinnittää huomiota myös siihen mahdollisuuteen, että alueiden komitean vaalitarkkailustrategia sisällytettäisiin tavoitteeseen 5. Näin vahvistettaisiin ruohonjuuritason demokratian rakentamista ja kansalaisten tunnetta siitä, että he voivat osallistua demokratiaprosessiin.
11.

muistuttaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen yhdessä Euroopan rasisminvastaisen jalkapalloverkoston FAREn (Football Against Racism in Europe) ja Euroopan jalkapalloliiton UEFAn kanssa harjoittamasta toiminnasta jalkapalloon liittyvän rasismin torjumiseksi. Komitea on tyytyväinen Euroopan perusoikeusviraston perustamiseen, jonka myötä on mahdollista laajentaa edellä mainittujen toimijoiden toiminta-alaa, ja kehottaa virastoa sisällyttämään yhdenvertaiset mahdollisuudet ja urheilun yhdeksi vastuualueistaan. Se myös pyytää virastoa toimittamaan AK:lle vuosittain aihetta käsittelevän kertomuksen.
1.10

muistuttaa tässä yhteydessä, että nuorilla on keskeinen osuus uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea katsoo, että nuorille tulee tarjota nykyistä paremmat mahdollisuudet yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja liikkuvuuteen. Samoin heidän mahdollisuuksiaan integroitua työelämään ja yhteiskuntaan ja saada nuorille perheille tarkoitettuja palveluja tulee parantaa seuraavasti: a) Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen parantaminen: tavoitteena on nostaa Euroopan tärkeimmän pääoman eli nuorten arvoa mahdollisimman paljon. Koulutuksessa tulee antaa erityissija teknologiaopinnoille tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. Myös asianmukaisen humanistisen koulutuksen antamiseen tulee kiinnittää huomiota. Koulutusjärjestelmässä on tärkeää antaa ansaittu sijansa Euroopan kulttuurin ja historian opetukselle. b) Liikkuvuus: nuorilla eurooppalaisilla tulee olla tosiasialliset mahdollisuudet liikkua niin työskentely- kuin opiskelutarkoituksessakin kaikkialla EU:n alueella. Tämä antaa nuorille yleisesti mahdollisuuden hankkia paljon rikastavia kulttuurisia kokemuksia ja vahvistaa tunnettaan kuulumisesta Eurooppaan. c) Työelämään integroituminen: nuoret ovat yksi väestöryhmistä, joissa työttömyyttä on eniten. Heidän työelämään pääsynsä on yhteiskuntaan integroitumisen välttämätön edellytys, ja sen helpottamiseksi tulee toteuttaa uudenlaisia toimenpiteitä. d) Yhteiskuntaan integroituminen: erityishuomiota tulee kiinnittää nuoriin, joilla on erityisiä tarpeita tai jotka ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta. Tässä yhteydessä tulee erikseen mainita maahanmuuttajat. e) Nuorille perheille tarkoitetut palvelut: nuorilla perheillä on erityisiä ongelmia, jotka yhteisön toimielinten tulee niin ikään ottaa huomioon. Käytännössä ensiarvoisen tärkeitä ovat toimenpiteet, jotka helpottavat työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista ja siten naisten lopullista integroitumista työmarkkinoille.
1.9

toteaa, että jäsenvaltioiden vastaaville viranomaisille tulee lisätyötä rekisteröintimenettelyn toteuttamisesta. Työmäärä on huomattava ennen kaikkea siellä, missä tiettyjen velvoitteiden voimassaolo on epäselvää hyvin tulkinnanvaraisesti muotoiltujen kriteerien vuoksi. Rekisteröinti ei saa näin ollen perustua valvontatoimiin enempää kuin on välttämätöntä. Rajoittamis- ja poikkeusmääräyksiä on yksinkertaistettava, ja ne on muotoiltava nykyistä täsmällisemmin. Tarvittaessa täytyy antaa selviä tulkintaohjeita alemmanasteisilla säädöksillä. Valvontaviranomaisten täytyy saada yksinkertaisesti ja ilman byrokratiaa tietoa viraston noudattamista menettelyistä.
5.

korostaa, että vaikka suuri osa alan lainsäädännöstä on annettu EU:n tai jäsenvaltioiden tasolla, paikallis- ja alueviranomaisilla on ensisijainen tehtävä ja vastuu alueensa suojelusta. Tästä syystä niiden on omaksuttava erityinen ja tärkeä rooli alueellaan sijaitsevan kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokyvyn edistämisessä tarjoamalla käyttöön omaa tietämystään ja kokemustaan
1. Jäsenvaltioiden on laadittava liitteessä II esitetyn mallin mukaisesti yhdessä asianomaisten alueiden viranomaisten kanssa yksi tai useampia alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia, jotka kattavat yhden tai useamman vaikutusten kohteeksi joutuneen alueen, joka vastaa yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön tasoa 3 , jäljempänä ”NUTS 3 -tason alueet”, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 868/2014, tai sen osia. Tuettavien alueiden on oltava alueita, joihin siirtymän taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset kohdistuvat kielteisimmin, etenkin siltä osin kuin on kyse fossiilisten polttoaineiden tuotannossa odotetuista työpaikkojen menetyksistä ja kasvihuonekaasuvaltaisimpien teollisuuslaitosten tuotantoprosessien muuttamistarpeista.

1. Jäsenvaltioiden on laadittava liitteessä II esitetyn mallin mukaisesti yhdessä asianomaisten alueiden viranomaisten kanssa yksi tai useampia alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia, jotka kattavat yhden tai useamman vaikutusten kohteeksi joutuneen alueen, joka vastaa yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön tasoa 2 , jäljempänä ”NUTS 2 -tason alueet”, sellaisena kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 868/2014, tai sen osia. Tuettavien alueiden on oltava alueita, joihin siirtymän taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset kohdistuvat kielteisimmin, etenkin siltä osin kuin on kyse fossiilisten polttoaineiden tuotannossa odotetuista työpaikkojen menetyksistä ja kasvihuonekaasuvaltaisimpien teollisuuslaitosten tuotantoprosessien muuttamistarpeista.
16.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että julkisia investointeja on suojattava epäsymmetrisiltä häiriöiltä. Komitea muistuttaa, että yli 66 prosenttia julkisista investoinneista EU:ssa on paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla ja että alueellisen tason investoinnit eivät ole vielä saavuttaneet kriisiä edeltänyttä tasoa. Komitea korostaa, että kaikkien hallintotasojen on varmistettava investointien suojaus epäsymmetristen häiriöiden vaikutukselta.
Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta COM(2018) 447 final
Jos ostaja vaatii maksua 2 kohdan b, c ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa, ostajan on tavarantoimittajan pyynnöstä toimitettava tavarantoimittajalle arvio maksuista yksikkökohtaisesti tai yhteensä, sen mukaan kumpi on asianmukainen, ja 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa myös arvio kustannuksista ja tällaisen arvion perusta.

Jos ostaja vaatii suoritettuun palveluun suoraan liittyvää maksua 2 kohdan b, c ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa, ostajan on toimitettava tavarantoimittajalle arvio maksuista yksikkökohtaisesti tai yhteensä, sen mukaan kumpi on asianmukainen, ja 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa myös arvio kustannuksista ja tällaisen arvion perusta.
23.

on vakuuttunut siitä, että muovituotteiden valmistuksessa käytettävissä olevien erilaisten polymeerien määrä on rajoitettava polymeereihin, jotka ovat tarkoituksenmukaisia ja helposti erotettavissa, lajiteltavissa ja kierrätettävissä erityisesti, kun kyse on kertakäyttötuotteista. Tätä tarkoitusta varten on mahdollisesti laadittava niiden käyttöä koskevia EU-tason alakohtaisia normeja.