Vuosiksi 2017–2021 laaditun IASB:n työsuunnitelman tavoitteena on parantaa ja tukea olemassa olevia standardeja, edistää viestintää ja tukea täytäntöönpanoa. IASB jatkoi vuonna 2020 osana parempaa viestintää koskevaa hankettaan teknisiä keskusteluja tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa ja esitettäviä tietoja koskevasta standardiluonnoksesta (General Presentation and Disclosures) saadun palautteen pohjalta. Standardiluonnoksessa ehdotetaan parannuksia päälaskelmien rakenteeseen ja sisältöön, erityisesti tuloslaskelmaan.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 258/2014 , sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2017/827 , mukaisesti Euroopan unioni on myöntänyt toiminta-avustuksia kolmelle tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla toimivalle organisaatiolle: kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiölle (IFRS-säätiö), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavalle ryhmälle (EFRAG) ja julkisen edun valvontalautakunnalle (PIOB). Avustukset ovat olleet näille kolmelle tuensaajalle välttämättömiä, ja niiden ansiosta Euroopan unioni on voinut aktiivisesti puolustaa yleistä etua tämän alan maailmanlaajuisessa standardoinnissa.

IASB:ssä on 14 jäsentä, joihin sovelletaan maantieteellistä tasapuolisuutta koskevia vaatimuksia. Jäsenet nimitetään viiden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. IASB vastaa standardien laatimisesta. Johtokunnan jäsenet ilmoittivat marraskuussa 2020, että professori Andreas Barckow on nimitetty IASB:n puheenjohtajaksi heinäkuusta 2021 alkaen.

IFRS-säätiötä johtaa 22 jäsenestä koostuva johtokunta, joka on yhteisesti vastuussa IASB:n yleisestä valvonnasta ja nimityksistä. Johtokunnan jäsenet nimitetään maantieteelliseen tasapuolisuuteen perustuen, ja valvontaelimen on hyväksyttävä nimitykset. Valvontaelimen tarkoituksena on luoda yhteys viranomaisiin, ja komissio on sen jäsen.

IFRS-säätiö on Delawaren osavaltion (Yhdysvallat) yleisen yhtiölain (General Corporation Law) mukainen voittoa tavoittelematon organisaatio, joka on perustettu kehittämään, edistämään ja helpottamaan korkealaatuisten, ymmärrettävien, täytäntöönpanokelpoisten ja maailmanlaajuisesti tunnustettujen yhtenäisten tilinpäätösstandardien käyttöä ja jonka päätoimipaikka on Lontoossa (Yhdistynyt kuningaskunta).

EFRAGin johtokunta tekee joka vuosi suoriutumis- ja tehokkuusarvioinnin. Vuoden 2020 arvio kattoi niin strategisia, hallintoon liittyviä kuin toiminnallisia kysymyksiä. Kokonaisuutena hallintorakenne on edelleen toiminut hyvin, ja EFRAG on saanut lisää näkyvyyttä ja uskottavuutta.

EFRAGin tehtävänä on palvella Euroopan yleistä etua kehittämällä ja edistämällä tilinpäätösraportointia koskevia eurooppalaisia näkemyksiä ja varmistamalla, että nämä näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon IASB:n standardisointiprosessissa ja asiaan liittyvissä kansainvälisissä keskusteluissa. EFRAG antaa komissiolle neuvontaa siitä, olisiko EU:n hyväksyttävä uudet (tai tarkistetut) IFRS-standardit kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1606/2002 kriteerien, mukaan lukien oikean ja riittävän kuvan periaatteen, perusteella ja olisivatko ne Euroopan yleisen edun mukaisia.

EFRAGin yleiskokous hyväksyi maaliskuussa 2021 uuden rahoitus- ja hallintorakenteen, jolla lisätään EFRAGin rahoitusosuusjärjestelmän avoimuutta, loogisuutta ja oikeudenmukaisuutta. EFRAGin yksityistä rahoitusta tarjoavien kahden osan (eurooppalaiset sidosryhmäorganisaatiot ja kansalliset organisaatiot) rahoitusta on muutettu. Kansallisia organisaatioita koskevan osan rahoitusosuudet ovat BKT-perusteisia. Eurooppalaisia sidosryhmäorganisaatioita koskevan osan rahoitusosuudet perustuvat alakohtaiseen malliin (kirjanpitoala, pankkiala, yrityssektori, vakuutusala sekä pk-yrityksiä ja sisämarkkinaohjelmaa koskeva ala), jossa alakohtainen rahoitusosuus on 150 000 euroa. Käyttäjäsektorille on myönnetty poikkeus.

EFRAG on julkisesti ja yksityisesti rahoitettu organisaatio, joka työskentelee Euroopan yleisen edun hyväksi. EFRAGin oikeudellinen muoto on AISBL (belgialainen kansainvälinen voittoa tavoittelematon organisaatio). EFRAGin jäsenorganisaatioina on kahdeksan eurooppalaista sidosryhmäorganisaatiota ja yhdeksän kansallista organisaatiota. Komissio rahoittaa enintään 60 prosenttia EFRAGin hyväksyttävistä kustannuksista. Vuonna 2020 EFRAG pyysi komissiolta 2,8 miljoonan euron avustusta. Muita maksuosuuksia saatiin eurooppalaisilta sidosryhmäorganisaatioilta (635 000 euroa) ja kansallisilta sidosryhmäorganisaatioilta (Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Alankomaat, Tanska, Espanja, Ruotsi ja Luxemburg) (1,6 miljoonaa euroa).

EFRAGin jäsenjärjestöt nimittävät EFRAGin johtokunnan jäsenet Maystadtin suositusten pohjalta määritellyn menettelyn mukaisesti. EFRAG TEGiä ja sen työryhmiä ja neuvoa-antavia paneeleita sekä eurooppalaisen yritysraportointiosaston ohjausryhmää ja sen hanketyöryhmiä varten järjestetään julkinen hakumenettely. Toistuva huolenaihe on, että hakijoiden joukossa on suhteellisen vähän naisia ja Keski- ja Itä-Euroopasta tulevia henkilöitä.

EFRAG pyrkii asianmukaisen maantieteellisen, ammatillisen taustan ja sukupuolten välisen tasapainon toteuttamiseen johtokunnassaan, EFRAG TEGissä sekä työryhmissään, neuvoa-antavissa paneeleissaan, eurooppalaisen yritysraportointiosaston ohjausryhmässä ja sen hanketyöryhmissä. EFRAGin johtokunnassa, EFRAG TEGissä ja eurooppalaisen yritysraportointiosaston ohjausryhmässä on rajoitettu samaa kansallisuutta edustavien jäsenten määrää. Lisäksi on ammatillisen taustan ja sukupuolten edustuksen tasapainottamista koskevia sääntöjä.

Osana vakiomenettelyään EFRAG julkaisee alustavia kantoja kuulemista varten, tekee kenttäkokeita ja muunlaisia vaikutusanalyyseja, järjestää tiedotustapahtumia (joista osa on suunnattu erityisesti käyttäjille), toteuttaa erityisiä kyselytutkimuksia, julkaisee niiden tulokset palautelausunnoissa sekä julkaisee sen jälkeen lopulliset kantansa. EFRAG myötävaikuttaa osaltaan näyttöön perustuvaan standardisointiin suorittamalla määrällisiä tutkimuksia, joista saadaan tietoa EFRAGin esittämien huomautusten ja hyväksymislausuntojen harkinnan tueksi ja joista on asteittain tulossa yhä tärkeämpi osa EFRAGin tutkimustoimintaa.

EFRAG on noudattanut avointa, julkista ja oikeudenmukaista menettelyä, jota on kehitetty edelleen ajan mittaan. Tällä asianmukaisella menettelyllä annetaan kaikille eurooppalaisille tahoille mahdollisuus esittää näkemyksiään EFRAGin tarkasteltavaksi. Sillä varmistetaan, että tilinpäätösmallien ja taloudellisten mallien sekä niitä koskevien näkemysten moninaisuus Euroopassa otetaan huomioon määriteltäessä EFRAGin kantoja erityisesti IFRS-standardien hyväksymisen osalta. EFRAG on pyytänyt myös kestävyysraportointia koskevia näkemyksiä monilta eri sidosryhmiltä.

4. PIOB

4.1.Toiminta

PIOB huolehtii riippumattomasta valvonnasta koko maailmanlaajuisten tilintarkastusstandardien laadintaprosessin ajan, jotta voidaan varmistaa, että standardointi vastaa täysin sidosryhmien tarpeita ja että se on vastuullista ja avointa. PIOBin päätoimipaikka on Madridissa, jossa se toimii säännellyn espanjalaisen voittoa tavoittelemattoman säätiön teknisenä komiteana, ja sitä valvoo Espanjan säätiöiden valvontaviranomainen.

PIOB suoritti vuonna 2020 valvontatehtävänsä, mukautui pandemiaan ja osallistui kaikkiin standardointielinten (IAASB ja IESBA) kokouksiin, jotka pidettiin lähes kokonaan verkkokokouksina. Se hyväksyi vuonna 2020 kolmen laadunhallintastandardin sekä ammattimaisilta tilintarkastajilta odotettavan aseman ja ajattelutavan edistämistä koskevien eettisten sääntöjen (Code to Promote the Role and Mindset Expected of Professional Accountants) tarkistuksen. Lisäksi se toi esiin useiden hankkeiden yhteydessä yleistä etua koskevia huolenaiheita, jotka liittyivät muun muassa konsernien tilintarkastuksiin, yksinkertaisempien yhteisöjen tilintarkastuksiin, toiminnan jatkuvuuteen, petoksiin, tarkastusevidenssiin, teknologiaan ja laajennettuun ulkoiseen ilmoittamiseen. Samalla PIOB on pannut täytäntöön 14. heinäkuuta 2020 julkaistuja kansainvälisen tarkastus- ja eettisen standardointijärjestelmän vahvistamista koskevia valvontaryhmän suosituksia . Kesäkuun 3. päivänä 2021 PIOB julkaisi 16. julkisen kertomuksensa , jossa esitetään kattava kuvaus PIOBin toiminnasta.

4.2.Hallinto ja vastuuvelvollisuus

Valvontaryhmä, jonka jäsen komissio on, seuraa, miten PIOB valvoo standardisointiprosessia, ja nimittää PIOBin kymmenen jäsentä, myös puheenjohtajan, sen jäsenten välisen jakauman perusteella. Komissio pyysi joulukuussa 2020 Euroopan tilintarkastajien valvontaelinten komitean (CEAOB) jäseniä ehdottamaan ehdokkaita niiden kahden komission ehdokkaan (Aileen Pierce, Irlanti, ja Karel Van Hulle, Belgia) tilalle, joiden toimikaudet olivat päättymässä. Sen seurauksena valvontaryhmään nimitettiin 23. huhtikuuta 2021 Begona Giner (Espanja) ja Janine van Diggelen (Alankomaat).

PIOBin jäsenet allekirjoittavat joka vuosi ilmoituksen, jossa vahvistetaan, ettei eturistiriitoja ole. Vuonna 2020 ei raportoitu eturistiriidoista.

4.3.Rahoituksen monipuolistaminen

PIOBin rahoitus on suunniteltu siten, että PIOB säilyy riippumattomana ja myös antaa vaikutelman riippumattomuudesta. Vuodesta 2010 lähtien Euroopan unioni on ollut sen toiseksi suurin rahoittaja. Vuonna 2020 PIOBin tulot (rahamääräiset suoritukset ja luontoissuoritukset) olivat yhteensä 1 804 463 euroa. EU:n rahoitusosuus oli 345 000 euroa (19,12 %), kun taas kansainvälisen tilintarkastajaliiton (IFAC) osuus oli 1 064 438 euroa (58,99 %), mikä on alle asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa sallitun 66,66 prosentin enimmäismäärän. Muita rahoitusosuuksia saatiin kansainväliseltä arvopaperimarkkinavalvojien järjestöltä (IOSCO), Kansainväliseltä järjestelypankilta (BIS), tilintarkastusvalvojien kansainväliseltä yhdistykseltä (International Forum of Independent Audit Regulators, IFIAR), Financial Reporting Councililta, Sveitsin liittovaltion tilintarkastuksen valvontaviranomaiselta ja Taiwanin rahoitusvalvontaviranomaiselta, minkä lisäksi Espanjan hallitus tarjoaa Madridin toimiston ilmaiseksi (arviolta 189 318 euroa vuonna 2020). Rahoituksen monipuolistaminen on edelleen tarpeen. Valvontaryhmä pyrkii osana uudistusta saamaan IFACilta peräisin olevan PIOBin rahoituksen osuuden alle 50 prosenttiin.

5.Päätelmät

Tämä on viimeinen asetuksen (EU) N:o 258/2014 mukainen komission vuosikertomus. Rahoitusohjelma on ollut kolmelle edunsaajalle (IFRS-säätiö, EFRAG ja PIOB) välttämätön. EU:n rahoituksen ansiosta ne ovat pystyneet palvelemaan Euroopan yleistä etua kehittämällä ja edistämällä eurooppalaisia näkemyksiä tilinpäätösraportoinnin ja tilintarkastuksen alalla sekä varmistamalla, että nämä näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon IASB:n ja IFACin standardointiprosesseissa.