KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EU:n ja Keski-Amerikan assosiaatiosopimuksen IV osan täytäntöönpanoa koskeva vuosittainen kertomus /* COM/2015/0131 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EU:n ja Keski-Amerikan assosiaatiosopimuksen IV osan täytäntöönpanoa koskeva vuosittainen kertomus 1. Johdanto EU allekirjoitti assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ Keski-Amerikan kanssa 29. kesäkuuta 2012. Sopimuksen IV osaa, joka koskee kauppaa, oli sovellettu väliaikaisesti 1. elokuuta 2013 lähtien Nicaraguan, Hondurasin ja Panaman kanssa, 1. lokakuuta 2013 lähtien El Salvadorin ja Costa Rican kanssa ja 1. joulukuuta 2013 lähtien Guatemalan kanssa.[1] Komissio tiedottaa säännöllisesti parlamentille ja neuvostolle sopimuksen täytäntöönpanosta ja myös päivittää näitä tietoja. Tämän lisäksi komission on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen kahdenvälisen suojalausekkeen ja banaaneja koskevan vakautusmekanismin täytäntöönpanosta 15. tammikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 20/2013[2], jäljempänä ’asetus’, mukaisesti annettava vuosittain kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tällä kertomuksella täytetään mainittu vaatimus. Asetuksen 13 artiklan mukaisesti tähän kertomukseen kuuluu kolme osaa: Tiivistelmä tilastoista ja yleisarvio kauppavirroista (osa 2); Tiedot sopimuksen täytäntöönpanon seurannasta vastaavien eri elinten toiminnasta (osa 3), myös kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän osaston mukaisten velvoitteiden täyttämisestä (osa 4); Asetuksessa tarkoitetut seurantatoimet (osa 5). 2. YLEISARVIO: KAUPAN KEHITYS 2.1. Menetelmät Koska tähän ensimmäiseen vuosittaiseen kertomukseen oli tietoja saatavilla vain rajallisesti, sopimuksen vaikutusta koskevia yksiselitteisiä päätelmiä ei voida tehdä. Kauppavirroissa tapahtuneita muutoksia ei voida lukea pelkästään sopimuksen täytäntöönpanosta johtuviksi, vaan monet muutkin tekijät, kuten kysynnän tai maailmanmarkkinahintojen vaihtelut, voivat vaikuttaa näihin lukuihin. On muistettava, että talouksien kehitystason epäsymmetria kuvastuu tullitariffiluetteloissa, ja tullien poistamisaikataulu on Keski-Amerikalle pidempi kuin EU:lle. Tämän vuoksi tullien alennus on ensimmäisen soveltamisvuoden aikana suurempi EU:n viennissä Keski-Amerikkaan kuin Keski-Amerikan viennissä EU:hun. On huomattava, että ennen sopimuksen täytäntöönpanoa Keski-Amerikan mailla oli etuuskohteluun oikeuttava pääsy EU:n markkinoille, sillä yleisessä tullietuusjärjestelmässä, jäljempänä ’GSP’, myönnetään tullietuuksia kehitysmaille. Tämän järjestelmän mukaisesti tietyillä tärkeillä Keski-Amerikan tuotteilla (kuten kahvilla ja hedelmillä) oli jo ennestään tuontitullittomuus. Sopimuksen nojalla myönnetyt tullimyönnytykset kattavat kuitenkin laajemman tuotevalikoiman kuin GSP ja sopimuksella nämä myönnytykset tulevat pysyviksi. Sopimuksen odotetaan tukevan Keski-Amerikan viennin monipuolistumista, mutta sen vaikutus ilmenee vasta ajan myötä. Jäljempänä esitettävä analyysi kahdenvälisistä kauppavirroista perustuu tietoihin 12 kuukauden jaksolta (lokakuu 2013 – syyskuu 2014), jota tämän jälkeen verrataan vastaavaan jaksoon edellisenä vuonna (lokakuu 2012 – syyskuu 2013). Ensimmäisellä täytäntöönpanovuodella tarkoitetaan jäljempänä 1. lokakuuta 2013 ja 30. syyskuuta 2014 välistä 12 kuukauden jaksoa. Ellei toisin mainita, kertomus perustuu Eurostatin tietoihin. On huomattava, että Eurostatin ja Keski-Amerikan tilastot eroavat toisistaan merkittävästi Panaman (+255 %) ja Costa Rican (+46 %) osalta. Näistä eroista on keskusteltu markkinoille pääsyä käsittelevässä alakomiteassa, jossa on sovittu yhteisen analyysin tekemisestä syiden selvittämiseksi. 2.2. Keski-Amerikan ja EU:n välisten yleisten (tavara)kauppavirtojen kehitys Yhdistyneiden kansakuntien Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden talouskomission uudet tiedot osoittavat, että suorat ulkomaiset sijoitukset Keski-Amerikkaan pysyivät vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla vuoteen 2013 verrattuna melko vakaalla tasolla. Keski-Amerikan maiden välinen sekä Keski-Amerikan ja muun maailman välinen kauppa[3] supistui kuitenkin 1–2 prosenttia. Myös EU:n yleiset kauppavirrat vähenivät 3 prosenttia. Tästä yleisestä kauppavirtojen pienentymisestä huolimatta tiettyjen maiden ja tiettyjen tavaroiden kauppavirroissa on ollut kasvusuuntausta, vaikka lopullisten päätelmien tekeminen onkin vielä ennenaikaista. EU:n kauppavirrat Keski-Amerikkaan ovat pysyneet vakaina tai jopa kasvaneet lukuun ottamatta Panamaa, jonka kanssa käytävä kauppa supistui merkittävästi (-11,9 %) vuoteen 2012 verrattuna. Tämä voidaan kuitenkin liittää siihen, että EU:n Etelä-Amerikkaan suuntautuva vienti on yleisesti supistunut, ja Panaman vapaakauppa-alueella on tässä merkittävä rooli alueellisena keskuksena. Koska väliaikaisen soveltamisen aloituspäivästä vuonna 2013 oli epävarmuutta, toimijoiden on ollut vaikea ottaa huomioon sopimuksen mukaiset edut päätöksissään. Tästä huolimatta on merkkejä siitä, että tietyillä aloilla yritykset hyödyntävät sopimusta yhä enemmän. Tavaratuonnin arvo Keski-Amerikasta EU:hun kasvoi 3,4 % (6 629 miljoonaa euroa), mutta EU:n vienti Keski-Amerikkaan supistui 6,3 % (5 106 miljoonaa euroa). Näin ollen vuonna 2014 EU:n kauppatase oli 1 528 miljoonaa euroa alijäämäinen (edellisenä vuonna alijäämä oli 962 miljoonaa euroa). Vienti || Tuonti || Kauppavirrat yhteensä Costa Rica || 812 || 1,5 % || 4 096 || -0,7 % || 4 908 || -0,4 % El Salvador || 574 || 13,9 % || 191 || -6,0 % || 766 || 8,1 % Guatemala || 829 || 7,7 % || 619 || 4,0 % || 1 448 || 6,1 % Honduras || 421 || 15,3 % || 791 || 3,1 % || 1 213 || 7,0 % Nicaragua || 165 || 0,0 % || 305 || 28,7 % || 470 || 16,9 % Panama || 2 305 || -19,0 % || 627 || 29,7 % || 2 932 || -11,9 % Yhteensä || 5 106 || -6,3 % || 6 629 || 3,4 % || 11 736 || -1,1 % EU:n ja Keski-Amerikan väliset kauppavirrat ja niiden vuotuinen kehitys (miljoonaa euroa – jaksolla 1.10.2013–30.9.2014) Tärkein EU:n viennin kohde Keski-Amerikassa oli Panama (46 %) ja sen jälkeen Guatemala ja Costa Rica (kumpikin 16 %). Tärkeimmät vientituotteet CTCI-luokittain olivat koneet ja kuljetusvälineet (32,7 %) ja kemikaalit (17,5 %). EU:n vienti oli varsin monipuolista, ja arvoltaan tärkeimpien 15 tuotteen osuus viennin kokonaisarvosta oli 28 prosenttia. Keski-Amerikkaan on ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna viety 5 817:ää erilaista tuotetta (muutosta edelliseen vuoteen +0,5 %). EU:n vienti Keski-Amerikkaan supistui 6,3 %. Tämä supistuminen koski lähinnä Panamaa (-19 %) ja liittyy Etelä-Amerikan alueen yleisesti negatiiviseen kehityssuuntaukseen. EU:n viennissä Keski-Amerikkaan oli merkittävää vaihtelua (sekä positiivista että negatiivista) raskaiden koneiden, rautateiden, lentokoneiden ja alusten kaltaisissa tuotteissa, jotka muodostavat merkittävän osan kokonaisviennistä ja joiden kauppavirrat liittyvät teollisuus- tai pääomainvestointeihin. Uusille markkinoille pääsy voi viedä aikaa, eikä se riipu pelkästään vapaakauppasopimuksesta, mutta olisi huomattava, että siinä osassa EU:n vientiä, joka kasvoi suhteellisesti eniten, viidestätoista tuotteesta yhdeksään sovelletaan sopimuksen mukaisesti tullietuuskohtelua. Näitä ovat: Lentokoneen osat, joiden vienti kasvoi 2,5 miljoonasta 39,5 miljoonaan euroon (+ 1 431 %) ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana, Kuvien ja painotuotteiden vienti kasvoi 0,4 miljoonasta 3,4 miljoonaan euroon (+644 %), Juomalasien vienti kasvoi 0,3 miljoonasta 1,6 miljoonaan euroon (+432 %). EU:n tärkeimmät tuontituotteet Keski-Amerikasta olivat koneet ja laitteet (42 %) sekä elintarvikkeet ja elävät eläimet (39,4 %). EU:n tärkeimpiä tuontimaita Keski-Amerikassa olivat Costa Rica (62 %) sekä Honduras ja Panama (kumpikin 11 %). Koneiden ja laiteiden tuonti Keski-Amerikasta oli lähinnä peräisin Costa Ricasta (86 % Keski-Amerikasta tuoduista koneista ja laitteista). Keski-Amerikasta on ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna viety 2 281:tä erilaista tuotetta (muutosta edelliseen vuoteen +3 %). Tästä myönteisestä kehityksestä huolimatta Keski-Amerikasta tuotujen tuotteiden valikoima ei ole kovin monipuolinen: neljän eniten viedyn tuotteen osuus on 60 prosenttia EU:n Keski-Amerikasta peräisin olevan tuonnin kokonaismäärästä (tietojenkäsittelylaitteiden elektroniikka-asennelmat (tietotekniikan emolevyt) 32 %, kahvi 10 %, banaanit 10 % ja ananas 7 %). EU:n yleinen tuonti Keski-Amerikasta kasvoi ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana 3,4 %, vaikka kahden eniten ostetun tuotteen tuonti supistui (tietojenkäsittelylaitteiden elektroniikka-asennelmat 7,2 % ja kahvi 17 %). Tämä tuonnin vähentyminen liittyy todennäköisesti ulkoisiin tekijöihin: tietojenkäsittelylaitteiden tuonnin vähentyminen saattaa olla ensimmäisiä merkkejä toimialalla tapahtuvasta rakennemuutoksesta, sillä merkittävä keskiamerikkalainen tuottaja on ilmoittanut siirtävänsä laitoksensa Costa Ricasta Kaakkois-Aasiaan. Kahvintuonnin vähentyminen liittyy vakavaan kuivuuteen ja kahviruoste-epidemiaan (espanjaksi ”roya”). Huomionarvoisia myönteisiä muutoksia Keski-Amerikan äskettäin vapautetussa tuonnissa on näkyvissä esimerkiksi seuraavissa tuotteissa: Ruokosokerimelassin tuonti kasvoi 394 % (8 miljoonasta 41 miljoonaan euroon); Pakastettujen katkarapujen tuonti kasvoi 63 % (0,1 miljoonasta 0,16 miljoonaan euroon); Pullotetun rommin tuonti kasvoi 205 % (5,6 miljoonasta 17 miljoonaan euroon); Maniokin tuonti kasvoi 39 % (10 miljoonasta 14 miljoonaan euroon). 2.5 Tariffikiintiöiden käyttö Sopimuksessa on määräyksiä useista tullitariffikiintiöistä, joissa toiselle osapuolelle annetaan tullietuuskohtelu kiintiön määrälliseen kynnysarvoon asti. Tämän kynnysarvon ylittävään osaan sovelletaan suosituimmuustullia. Alustava kiintiöiden käytön tarkastelu viittaa siihen, että toimijat ovat käyttäneet tariffikiintiöitä merkittävästi sellaisissa tuotteissa, joilla käytiin kauppaa jo ennen sopimuksen väliaikaista soveltamista, mutta kauppaa ei ole syntynyt merkittävästi niissä tuotteissa, joilla ei ennen sopimuksen täytäntöönpanoa käyty kauppaa. EU on myöntänyt Keski-Amerikalle kahdeksan tariffikiintiötä tuotteissa, joilla ei ollut etuuskohteluun oikeuttavaa pääsyä EU:n markkinoille ennen sopimuksen täytäntöönpanoa. Keski-Amerikan talouden toimijat eivät hyödyntäneet näitä tullitariffikiintiöitä vuonna 2013, lukuun ottamatta sokerin tullitariffikiintiötä, joka käytettiin 95-prosenttisesti. Vuonna 2014 tullitariffikiintiöitä käytettiin kahdessa tuoteluokassa (ruokosokeri ja rommi). Myönnetystä ruokosokerin 166 860 tonnin kiintiöstä käytettiin 143 791 tonnia (86 %). Tullitariffikiintiöön kuuluvan sokerin tuonti EU:hun kasvoi arvoltaan 47,5 miljoonasta 84,7 miljoonaan euroon (+78 %). Alkuperä || Tuotteet || Yksikkö || Tullitariffikiintiön määrä || EU-tuonti || Käyttöaste Keski-Amerikka || Valkosipulit || tonnia || 550 || 0 || 0 % Riisi || 21 000 || 0 || 0 % Maniokki || 5 000 || 0 || 0 % Naudan- ja vasikanliha || 10 450 || 0 || 0 % Sienet || 275 || 0 || 0 % Sokerimaissi || 1 560 || 0 || 0 % Keski-Amerikka ilman Panamaa || Sokeri || 154 500 || 135 243 || 88 % Rommi säiliöissä, joiden tilavuus > 2 l || Litroina puhdasta alkoholia || 1 022 || 153 || 21 % Panama || Rommi säiliöissä, joiden tilavuus > 2 l || 105 || 0 || 0 % Sokeri || tonnia || 12 360 || 8 548 || 69 % Nicaragua || Naudan- ja vasikanliha || 550 || 0 || 0 % EU:n Keski-Amerikalle myöntämät tullitariffikiintiöt – käyttö 26. marraskuuta 2014 mennessä Tullitariffikiintiöiden lisäksi EU myönsi Keski-Amerikalle poikkeuksen alkuperäsääntöihin erityiskiintiöinä 118 tullinimikkeen osalta. Näissä poikkeuksissa sallitaan Keski-Amerikalle tiettyä joustoa selvästi määriteltyjen tuotteiden alkuperän osalta kiintiön määrälliseen kynnysarvoon asti. Nämä kynnysarvot ylittäviin määriin sovelletaan tiukempia alkuperäsääntöjä. Tällaiset järjestelyt koskevat lähinnä tekstiilituotteita. Näiden poikkeuksien käyttö on kuitenkin erittäin vähämerkityksistä, ja näiden kiintiöiden mukaisesti tuodut määrät ovat hyvin vähäisiä ja koskevat ainoastaan pientä murto-osaa kauppavirrasta, johon voitaisiin soveltaa etuuskohtelua. Viimeksi mainittu seikka vahvistaa yleisen suuntauksen, joka on ilmennyt vastikään täytäntöönpantujen sopimusten yhteydessä, eli sen, että toimijat tarvitsevat aikaa sopeuttaakseen kaupankäyntikanavansa uuteen ympäristöön. Keski-Amerikka on myöntänyt EU:lle tullitariffikiintiöt neljään eri tuotteeseen. Näiden tullitariffikiintiöiden piiriin kuuluvien tuotteiden vienti EU:sta kasvoi seuraavasti: Suolattu kinkku: EU:n vienti kasvoi 1,2 miljoonasta 1,5 miljoonaan euroon (+22 %), Maitojauhe: EU:n vienti kasvoi 2,9 miljoonasta 5,7 miljoonaan euroon (+96 %), Juusto: EU:n vienti kasvoi 7,1 miljoonasta 9,3 miljoonaan euroon (+32 %), Hera: EU:n vienti kasvoi 0,5 miljoonasta 0,6 miljoonaan euroon (+17 %), Valmistettu sianliha: EU:n vienti kasvoi 9,1 miljoonasta 10,6 miljoonaan euroon (+16 %). Nämä tullitariffikiintiöt piristivät yleisesti tällaisten tuotteiden vientiä, joilla käytiin kauppaa jo ennen sopimuksen täytäntöönpanoa, mutta kasvulle on silti vielä varaa, sillä vienti on edelleen kynnysarvoja vähäisempää. 2.6. Palvelut Palvelukauppa koskevat tiedot tuotetaan merkittävällä viipeellä ja ne esitetään aggregoidussa muodossa, joten tässä vaiheessa ei voida realistisesti odottaa vastaavaa analyysia kuin tavarakaupan kohdalla. Tätä kysymystä käsitelläänkin vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa vasta sitten, kun tietoja on riittävästi. 3. TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA VASTAAVIEN ELINTEN TOIMINTA Tällä sopimuksella perustettuihin täytäntöönpanoelimiin kuuluu assosiaationeuvosto, joka kokoontuu säännöllisesti ministeritasolla, assosiaatiokomitea ja kuusi alakomiteaa, jotka kokoontuvat vuosittain. Näiden elinten ensimmäiset kokoukset pidettiin Hondurasissa touko–kesäkuussa 2014, lukuun ottamatta kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevää lautakuntaa, joka kokoontui Nicaraguassa 17. ja 18. marraskuuta. 3.1. Kaupan teknisten esteiden alakomitea Keski-Amerikka ja EU tarkastelivat 13. toukokuuta 2014 pidetyssä kokouksessa seuraavia seikkoja: Keski-Amerikan toteuttaman neljän teknisen määräyksen täytäntöönpano (alkoholijuomien merkinnät, kerma, jalkineiden merkinnät), Kaksi Costa Rican teknistä määräystä (renkaat ja sähköasennukset), Keski-Amerikan alueen toteuttamat sitoumukset taloudellisen yhdentymisen jatkamiseksi teknisiä määräyksiä antamalla. EU muistutti mieliin, että Keski-Amerikka on sitoutunut antamaan kirjalliset vastaukset EU:n kirjallisesti esittämiin huomautuksiin kaupan teknisiä esteitä koskevan WTO:n ilmoitusmenettelyn puitteissa. Keski-Amerikka pani pyynnön merkille ja sitoutui toimittamaan vastaukset. Osana sitoumuksiaan, jotka liittyvät teknisten määräysten täytäntöönpanoon alueen taloudellisen yhdentymisen edistämiseksi, Keski-Amerikka on hyväksynyt tuotteiden yhden alueellisen rekisteröinnin käyttämisen. Tätä määräystä ei ollut vielä pantu täytäntöön, mutta Keski-Amerikka ilmoitti, että asiaa koskeva uusi lainsäädäntö oli tulossa voimaan. 3.2. Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä lautakunta EU ja Keski-Amerikka aloittivat kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan vuoropuhelun ja jakoivat kokemuksiaan kansallisista välineistä, joilla tuetaan kansalaisjärjestöjen ja sopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien määräysten täytäntöönpanoon sitoutuneiden ryhmien osallistumista (ks. jäljempänä 4 osa). 3.3. Teollis- ja tekijänoikeuksien alakomitea Ensimmäinen teollis- ja tekijänoikeuksien alakomitean kokous pidettiin 22. ja 23 toukokuuta 2014, ja siinä pyrittiin: Sopimaan Keski-Amerikan kanssa maantieteelliset merkinnät luettelevan päätöksen sisällöstä; Vaihtamaan tuoreet tilannetiedot omista käynnissä olevista menettelyistä EU:n ja Keski-Amerikan maantieteellisten merkintöjen suojaamiseksi, erityisesti parhaillaan käynnissä olevista vastustamismenettelyistä, jotka koskevat joitakin merkittäviä EU:n maantieteellisiä merkintöjä; ja Käynnistämään vuoropuhelu keinoista, joilla voidaan yksinkertaistaa maantieteellisten merkintöjen rekisteröintimenettelyitä Keski-Amerikassa. Tämän alakomitean työstä saatiin myönteisiä tuloksia, sillä osapuolet sopivat suojattujen maantieteellisten merkintöjen luettelosta ja siitä, että Keski-Amerikan rekisteröintimenettelyitä olisi yksinkertaistettava ja helpotettava, jotta voidaan edistää yhdenmukaista toimintatapaa alueellisella tasolla. 3.4. Terveys- ja kasvinsuojeluasioiden alakomitea Ensimmäisessä, 17. ja 18. kesäkuuta pidetyssä alakomitean kokouksessa keskusteltiin muun muassa tuontivaatimuksista, varmennuksista, eläinten ja kasvien terveyteen liittyvistä toimenpiteistä, vastaavuudesta ja teknisestä avusta. Keskeisinä tavoitteina oli: Tunnistaa edelleen sopimuksen täytäntöönpanon mahdollisia ongelmia ja tarkastella ratkaisuja; Käsitellä markkinoille pääsyn esteitä ja uusia tuontilupapyyntöjä ja löytää keinoja helpottaa tai avata kauppaa; Saada laitosten luetteloiden hyväksymistä ja varmennuksia koskevien artiklojen tulkinnan ja asianmukaisen täytäntöönpanon osalta vahvistus kaikilta Keski-Amerikan mailta siitä, että Keski-Amerikka vastaa Keski-Amerikan toimivaltaisten viranomaisten Euroopassa toteuttamien tarkastusten kustannuksista; Keskustella Keski-Amerikan yhdentymisen tasosta ja tätä koskevista parhaillaan meneillä olevista neuvotteluista alueella. Alakomitea saavutti yleisesti myönteisiä tuloksia, ja Keski-Amerikka osoitti sitoutumista sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen. 3.5. Tullin, kaupan helpottamisen ja alkuperäsääntöjen alakomitea Tämän alakomitean ensimmäisessä kokouksessa 28. ja 29. huhtikuuta osapuolet keskustelivat seuraavista aiheista: Alueellisten yhdentymissitoumusten täyttäminen Keski-Amerikassa; Kaksi selittävää huomautusta alkuperäsääntöjen alalla sekä se, miten sopimuksen alaan kuuluvassa etuuskohtelukaupassa ensimmäisten toimintakuukausien aikana todetut vähäiset käytännön ongelmat voidaan ratkaista. EU ilmaisi lisäksi huolensa suuntauksesta, jossa EU:n mukaan Keski-Amerikan maat ottavat rajoillaan käyttöön läpivalaisulaitteita ja veloittavat arvoon perustuvia maksuja, joita EU pitää sopimuksen vastaisina. 3.6. Tavaroiden markkinoillepääsyä käsittelevä alakomitea Tämän alakomitean ensimmäisen kokous pidettiin 19. kesäkuuta, ja asialistan kohdissa pyrittiin käsittelemään seuraavia: · Costa Rican lainsäädäntö, jolla otettiin käyttöön banaanien vähimmäisvientihinta; · Nicaraguan suunnittelema maksu, joka koskee tavaroiden läpivalaisua kullakin rajatarkastusasemalla; · EU:n käyttöön ottamat hallinnolliset tarkastukset, jotka koskevat tiettyjä tullitariffikiintiöihin kuuluvia Keski-Amerikan tuotteita. Banaanien vähimmäisvientihintaa koskevan lainsäädännön osalta Costa Rica myönsi, että sopimuksessa ei ole määräystä, jolla nimenomaan sallittaisiin Costa Rican käyttää tällaista lainsäädäntöä. Costa Rica katsoi kuitenkin, että banaanin nykyisillä markkinahinnoilla vähimmäisvientihinta ei muodosta kaupan estettä. EU totesi, että se aikoi jatkaa kysymyksen seuraamista. Nicaraguan soveltaman läpivalaisumaksun osalta EU muistutti, että veloitettavat maksut eivät sopimuksen mukaan saisi ylittää tarjottujen palveluiden kustannuksia. Nicaragua vakuutti EU:lle, että lainsäädäntö olisi sen kansainvälisten sitoumusten mukaista. Osapuolet vaihtoivat lisäksi tietoja mahdollisista tulevista työkohteista ja sopivat yhteistyöstä yhteisten luotettavien tilastojen keräämiseksi. 3.7. Assosiaatiokomitea Assosiaatiokomitean kokous pidettiin 25. kesäkuuta, ja siinä tarkasteltiin eri alakomiteoissa tehtyä työtä ja keskusteltiin muista kauppaan liittyvistä kysymyksistä. Erityisesti painottuivat alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen liittyvät kysymykset sekä se, että Keski-Amerikan toteuttamissa toimenpiteissä olisi vältettävä alueen sisäisten tavaravirtojen vastaisuutta, sillä kauppavirtojen helpottumisesta hyötyisi eniten juuri Keski-Amerikka. Osapuolet keskustelivat Keski-Amerikan kompensaatiopyynnöstä, joka koskee Kroatian EU:hun liittymistä, totesivat nykyiset erot lähestymistavoissa ja sopivat jatkavansa tätä kysymystä koskevaa vuoropuhelua, jotta sopimukseen päästäisiin mahdollisimman pian. EU nosti esiin myös huolensa meriliikenteen oheispalveluita koskevasta Panaman laista, joka on ulkomaisia toimijoita syrjivä. EU ja Panama keskustelivat siitä, vähentääkö laki markkinoille pääsyä, ja Panama ilmoitti, että uusi hallitus vastaisi EU:lle. 3.8. Assosiaationeuvosto Assosiaationeuvosto kokoontui 27. heinäkuuta tarkastelemaan assosiaatiokomitean tekemää työtä, ja se antoi tukensa saaduille tuloksille. Assosiaationeuvosto antoi viisi päätöstä, joihin sisältyvät assosiaationeuvoston ja sen eri rakenteiden työjärjestykset, luettelo suojatuista maantieteellisistä nimityksistä sekä riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys. Keski-Amerikan osallistujat toistivat, että sopimus on merkitykseltään tärkeä kaupan, alueellisen yhdentymisen ja kehittyvien suhteiden kannalta ja että ne odottavat siltä myönteistä vaikutusta Keski-Amerikan taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Lisäksi Keski-Amerikan osallistujat toivoivat, että myös loput 19 EU-maata ratifioivat sopimuksen nopeasti, jotta se tulee voimaan mahdollisimman pian myös poliittisen ja yhteistyötä koskevan pilarin osalta. EU esitteli ratifiointiprosessin tilannetta Euroopassa. Lisäksi EU viittasi poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen voimaantuloon vuonna 2014. 4. KAUPPAAN JA KESTÄVÄÄN KEHITYKSEEN LIITTYVIEN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMINEN Sopimuksen ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna toiminnassa on keskitytty kauppaa ja kestävää kehitystä koskevassa VIII osastossa vahvistettujen toimielinrakenteiden perustamiseen. 4.1 Toimielinkysymykset Hallitusten välisen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän lautakunnan ensimmäinen kokous pidettiin Nicaraguan Managuassa 18. ja 19. marraskuuta 2014. Sen rinnalla järjestettiin kansalaisyhteiskunnan keskustelufoorumin kokous, minkä jälkeen seurasi lautakunnan ja foorumin yhteisistunto. Lautakunnan kokoukseen osallistui Keski-Amerikan puolelta kauppa-, työ- ja ympäristöministeriöiden edustajia. Kansalaisyhteiskunnan keskustelufoorumin järjesti Nicaraguan kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antava ryhmä, ja useita esityksiä järjestettiin työntekijöiden oikeuksien, ilmastonmuutoksen, reilun kaupan ja yritysten yhteiskunnallisen vastuun kaltaisista aiheista. Osallistujia oli yli 100. EU:n neuvoa-antavaan ryhmään kuului edustajia Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja EU:n kansalaisjärjestöistä, jotka olivat ilmaisseet halunsa osallistua ryhmään kauppapolitiikan pääosaston kansalaisjärjestötietokannassa käynnistetyn kiinnostuksenilmaisupyynnön pohjalta. Sihteeristön tarjosi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea. 4.2 Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten täytäntöönpano Lautakunnan kokouksen aikana osapuolet raportoivat ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanosta, erityisesti ILO:n keskeisten yleissopimusten osalta. Jälkimmäisten osalta keskityttiin erityisesti toimenpiteisiin lapsityön torjumiseksi ja sosiaalisen vuoropuhelun vahvistamiseksi. Osapuolet keskustelivat sosiaalisen vuoropuhelun merkityksestä sekä tehokkaista ja varoittavista sanktioista ammattiyhdistysten jäseniin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan torjumiseksi, mukaan lukien ammattiyhdistysjohtajiin kohdistuva väkivalta, sekä siitä, että tällaisten sanktioiden täytäntöönpanoa on valvottava tehokkaasti. Lapsityön osalta korostettiin, että lapsityön torjuntatoimia olisi vahvistettava erityisesti epävirallisessa taloudessa, työsuojelutarkastuksia ja koulunkäynnin lisäämiseen tähtääviä toimia olisi tehostettava ja lastensuojeluun keskittyvää sosiaalista suojelua vahvistettava. EU kiinnitti huomiota äskettäin hyväksyttyihin ILO:n yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin sekä niiden ratifiointilanteeseen EU:n jäsenvaltioissa, erityisesti merityöyleissopimukseen (MLC), kotitaloustyöntekijöitä koskevaan yleissopimukseen (C189) ja pakkotyötä koskevaa yleissopimusta täydentävään uuteen pöytäkirjaan (C29). Näihin kysymyksiin liittyvien valmiuksien kehittämisessä EU korosti erityisesti ohjelmaa, jota parhaillaan laaditaan ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman tueksi Hondurasissa. 4.3. Monenkeskisten ympäristösopimusten täytäntöönpano Lautakunnan kokouksen aikana osapuolet raportoivat monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanosta. Tällöin keskityttiin erityisesti ilmastonmuutokseen, uhanalaisiin lajeihin (CITES), vaarallisiin kemikaaleihin ja jätteiden siirtoon. Keski-Amerikan maat kertoivat, että ne kaikki olivat nyt ratifioineet Rotterdamin yleissopimuksen (joka koskee vaarallisten kemikaalien kauppaa) ja CITES-yleissopimukseen tehdyn Gaboronen muutoksen. EU kiinnitti huomiota äskettäin tehtyihin ympäristösopimuksiin eli elohopeaa koskevaan Minamatan sopimukseen ja biodiversiteettisopimuksen Nagoyan pöytäkirjaan (CBD) ja raportoi näiden sopimusten täytäntöönpanon edistymisestä EU:n sisällä. Keski-Amerikan maat korostivat alueen alttiutta ilmastonmuutoksen vaikutuksille, jotka kohdistuvat suoraan vientiin tarkoitettuihin viljelykasveihin, kuten kahviin, ja sitä, että alueen on tehtävä työtä sopeutuakseen muutokseen. Monet Keski-Amerikan maat kuvasivat kunnianhimoisia suunnitelmia uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi energiahuollossaan. 4.4. Myönteisen asialistan laatiminen kauppaa ja kestävää kehitystä varten Sekä lautakunnan kokouksen aikana että kansalaisyhteiskunnan keskustelufoorumissa annettiin monia esimerkkejä, joissa tuotannolla ja kaupalla on ollut myönteisiä ympäristö- ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tässä yhteydessä kuvattiin kansallisia toimintalinjoja tällaisten tulosten tukemiseksi sekä kumppanuussuhteita yritysten, ammattijärjestöjen, ympäristöalan kansalaisjärjestöjen ja yhteisöjen kanssa. Yhteisiin teemoihin kuuluvat yritysten yhteiskunnallinen vastuu, uusiutuva energia, kestävä maataloustuotanto, puhtaammat tuotantoprosessit ja kestävä matkailu. Lautakunta oli yksimielinen siitä, että lisäkeskusteluja on käytävä painopisteiden löytämiseksi keskipitkällä aikavälillä. Merkittävällä sijalla tässä prosessissa on kehitysyhteistyön käynnissä oleva ja suunniteltu tuki tällä alueella sekä kansalaisyhteiskunnan tuominen mukaan kummallakin puolella Atlanttia. 5. KAHDENVÄLISEN SUOJALAUSEKKEEN JA BANAANEJA KOSKEVAN VAKAUTUSMEKANISMIN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA ANNETUN EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EU) N:o 20/2013 TÄYTÄNTÖÖNPANO Asetuksessa säädetään soveltuvista menettelyistä vakavien vahinkojen välttämiseksi EU:n banaanialalla, jos tullien alentamisen vuoksi banaanien tuonnin määrän lisääntyminen on aiheuttanut tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa EU:n tuotannonalalle. Asetuksen 3 ja 13 artiklan mukaisesti komissio onkin seurannut banaanien tuonnin kehitystä Keski-Amerikan maista voidakseen arvioida, täyttyvätkö asetuksessa määritetyt edellytykset suojatoimia koskevan tutkimuksen käynnistämiseksi tai ennakkovalvontatoimenpiteiden käyttöön ottamiseksi. 5.1. Keski-Amerikan banaanien tuonnin kehitys Sopimuksen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana komissio ei pannut vireille eikä saanut pyyntöjä suojatoimia koskevan tutkimuksen käynnistämiseksi tai ennakkovalvontatoimenpiteiden käyttöönottamiseksi, sillä asetuksessa vahvistetut edellytykset suojatoimia koskevan tutkimuksen käynnistämiseksi tai ennakkovalvontatoimenpiteiden käyttöön ottamiseksi eivät missään vaiheessa täyttyneet. 2013 || 2014* Tuonti || Käynnistys­määrä || Käyttö­aste || Tuonti || Kynnys­arvo || Käyttö­aste Costa Rica || 131 519 || 1 178 750 || 11 % || 856 007 || 1 230 000 || 70 % Panama || 58 935 || 431 250 || 14 % || 203 737 || 450 000 || 45 % Honduras || 1 749 || 57 500 || 3 % || 3 622 || 60 000 || 6 % Guatemala || 21 || 57 500 || 0 % || 22 861 || 60 000 || 38 % Nicaragua || 0 || 11 500 || 0 % || 0 || 12 000 || 0 % El Salvador || 0 || 2 300 || 0 % || 0 || 2 400 || 0 % (*) 10. joulukuuta 2014 mennessä. Vakautusmekanismin mukainen banaanien tuonti 6. PÄÄTELMÄT Tässä vaiheessa on liian varhaista esittää lopullista arviota sopimuksen kauppaa koskevan osan vaikutuksesta. Vaikka maailmanlaajuinen toimintaympäristö oli negatiivinen ja maailmanlaajuinen yleinen kysyntä supistui vuonna 2014, EU:n kauppavirrat Keski-Amerikkaan pysyivät olennaisilta osin vakaina ja kasvoivat joillakin erityisaloilla merkittävästi. EU:n kauppavirrat kasvoivat useimpiin Keski-Amerikan maihin Panamaa lukuun ottamatta. Saatavilla olevien tullitariffikiintiöiden käyttöaste oli lisäksi sangen alhainen, mikä viittaa mahdollisuuksiin kasvattaa kahdenvälisiä kauppavirtoja näiden kahden alueen välillä. Banaanien osalta tuonti Keski-Amerikan maista pysyi yleisesti vakaana ja alitti vahvistetut käynnistysmäärät, joten minkään sovellettavan etuustullin suspendoinnin käynnistäminen ei ollut tarpeen. Keski-Amerikan kanssa on sovittu tilastomenetelmiä ja kauppavirtatietoja koskevan teknisen tarkastelun toteuttamisesta, minkä avulla saataneen vastaisuudessa yksityiskohtaisempi analyysi. Komission yleisenä päätelmänä ensimmäisen täytäntöönpanovuoden jälkeen on, että sopimuksen institutionaaliset puitteet on vuoden aikana luotu ja saatu toimimaan ripeästi ja että täytäntöönpanoprosessi on yleisesti edennyt myönteisesti. Sopimuksen täytäntöönpanon muodollinen prosessi jatkuu osapuolten välillä eri täytäntöönpanoelinten kokouksissa, jotka on tarkoitus pitää vuoden 2015 puoliväliin mennessä. Toisen soveltamisvuoden painopisteenä säilyy sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano, jotta kummankin alueen talouden toimijat voivat täysimääräisesti hyötyä sen tarjoamista mahdollisuuksista. Komissio toteuttaa toimia, joilla lisätään talouden toimijoiden tietoja sopimuksen tarjoamista mahdollisuuksista. Näitä toimia toteutetaan sekä EU:ssa että Keski-Amerikassa, ja niihin sisältyy yhteistyöhankkeita Keski-Amerikassa. [1] Sopimusta sovelletaan EU:ssa väliaikaisesti, kunnes kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Ratifiointitilanne on nähtävissä neuvoston verkkosivuilla: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&lang=en&aid=2012001&doclang=EN [2] Ks. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32013R0020 [3] IMF:n tiedot.