1Johdanto

Eurooppa-koulujen tehtävänä on tarjota Euroopan unionin toimielinten henkilöstön lapsille esi-, ala- ja yläkoulussa monikielistä ja -kulttuurista opetusta (johon sisältyy myös eurooppalainen ylioppilastutkinto). Eurooppa-koulut lisäävät osaltaan EU:n toimielinten tarjoamien työpaikkojen houkuttelevuutta.

Eurooppa-koulut muodostavat EU:n jäsenvaltioiden ja unionin perustaman hallitustenvälisen organisaation. Jäsenvaltiot ja unioni ovat Eurooppa-koulujen perussäännön määrittelevän yleissopimuksen sopimuspuolia. Eurooppa-kouluja on 13 kuudessa EU:n jäsenvaltiossa, ja kouluilla on sijaintimaassaan julkisen elimen asema. Niiden korkeimmassa päätöksentekoelimessä eli johtokunnassa on jäsenvaltioiden, Euroopan komission (joka edustaa unionia), vanhempien, koulujen henkilöstön ja muiden sidosryhmien edustajia. Kullakin johtokunnan jäsenellä, myös komissiolla, on yksi paikka ja yksi ääni. Eurooppa-koulujen puheenjohtajuudesta vastaa kukin jäsenvaltio vuorollaan aina yhden kouluvuoden ajan, ja järjestelmän yleisestä hallinnoinnista huolehtii Eurooppa-koulujen pääsihteeri, joka edustaa johtokuntaa.

Yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan komissio osoittaa unionin puolesta rahoitusosuuden Eurooppa-koulujen talousarvioon. Rahoitusosuus kattaa Eurooppa-koulujen kokonaismenojen ja muiden tulojen kokonaismäärän erotuksen. Tämä rahoitusosuus muodostaa suurimman osan (noin 60 % vuonna 2017) Eurooppa-koulujen talousarvion tuloista, ja sillä katetaan paikalta palkattujen opettajien ja hallintohenkilöstön palkat, jäsenvaltioista lähetettyjen opettajien kansallisen palkan lisäksi maksettava lisäosa ja yleiskustannukset. Toinen keskeinen osuus tuloista saadaan jäsenvaltioilta (noin 18 % vuonna 2017), jotka lähettävät Eurooppa-kouluihin opettajia ja maksavat opettajille ja muille henkilöstön jäsenille kansallisia korvauksia. Loput tuloista (noin 14 %) koostuvat sellaisten muiden elinten ja yritysten rahoitusosuuksista, joiden työntekijöiden lapsia on Eurooppa-kouluissa (ns. toinen oppilaskategoria), sekä kolmannen oppilaskategorian vanhempien suorittamista koulu- ja muista maksuista (noin 8 %).

Eurooppa-koulujärjestelmän varainhoitoon on kohdistunut viime vuosina suuria haasteita. Tilintarkastustuomioistuin ja sisäisen tarkastuksen yksikkö ovat kumpikin tuoneet esiin joitakin puutteita raportointivuosia 2013–2015 koskevissa vuosikertomuksissaan. Tilintarkastustuomioistuin totesi vuosien 2013 ja 2014 kertomuksissaan, että se ei voinut taata, ettei Eurooppa-koulujen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältynyt olennaisia virheitä. Sen sijaan vuosien 2015 ja 2016 kertomuksissa se ei ilmoittanut olennaisista virheistä konsolidoidussa tilinpäätöksessä.

Sisäisen tarkastuksen yksikkö toi esiin joitakin sisäisen valvonnan puutteita ja korosti Eurooppa-koulujen varoihin liittyvää väärinkäytön riskiä.

Koulujen varainhoidossa esiintyvät puutteet eivät kuitenkaan aseta kyseenalaiseksi komission (henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosaston) Eurooppa-kouluille suorittamien maksujen laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta, sillä maksuja säännellään tiukasti. Komissio on kuitenkin halunnut Eurooppa-koulujen talousarvion suurimpana rahoittajana varmistaa, että koulujen varainhoidon asianmukaisuudesta ja niiden toimien sääntöjenmukaisuudesta ja laillisuudesta annetaan tarvittavat takeet.

Sen takia henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto on tarkastuskertomusten ja yhden koulun tileissä vuonna 2012 havaitun väärinkäytöksen perusteella asettanut neljässä viimeisessä vuotuisessa toimintakertomuksessaan (vuosilta 2013–2016) maineeseen liittyvän varauman, joka koskee Eurooppa-koulujen varainhoitoa. Lisäksi komissio on äänestänyt vastuuvapauden myöntämistä vastaan neljässä viimeksi toteutetussa vastuuvapausmenettelyssä, jotka ovat koskeneet Eurooppa-koulujen vuosien 2012–2015 talousarvioiden toteutusta (kaikki muut johtokunnan jäsenet ovat äänestäneet puolesta).

Euroopan parlamentti toi kertomuksessaan vastuuvapauden myöntämisestä EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2015 esiin joitakin heikkouksia Eurooppa-koulujen varainhoidossa. Sen huomiot vastasivat tilintarkastustuomioistuimen ja sisäisen tarkastuksen yksikön havaintoja.

Sen vuoksi Euroopan parlamentti kehotti komissiota hoitamaan kaikilta osin tehtävänsä kaikilla Eurooppa-koulujen hallinnointiin liittyvillä aloilla ja pyysi sitä antamaan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon siitä, miten Eurooppa-koulujen hallintorakennetta voitaisiin parhaiten uudistaa.

Tässä tiedonannossa esitetään komission näkemys Eurooppa-koulujen hallinto- ja rahoitusrakenteesta ja niiden osalta käynnistetyistä uudistuksista.

2Edistyminen Eurooppa-koulujärjestelmän hallintorakenteen uudistamisessa

On tärkeää todeta, että Eurooppa-koulujärjestelmän hallintorakenteen uudistaminen on jo edistynyt merkittävästi.

Suurin saavutus on se, että johtokunta hyväksyi syyskuussa 2017 Eurooppa-koulujen tarkistetun varainhoitoasetuksen. Varainhoitoasetuksen tarkistuksen käynnisti komissio, joka sai vuoden 2014 lopussa johtokunnalta tehtäväksi aloittaa asiaa koskevat neuvottelut. Uudella varainhoitoasetuksella luodaan Eurooppa-koulujärjestelmää varten uudenlainen taloushallinnon malli. Keskeistä siinä on tulojen ja menojen hyväksyjän ja tilinpitäjän tehtävien keskittäminen asteittain. Komissio on tyytyväinen myös siihen, että tarkistettua varainhoitoasetusta on edelleen yhdenmukaistettu unionin varainhoitoasetuksen kanssa erityisesti talousarvioperiaatteiden, sisäisten valvontajärjestelmien (mm. valvonnan ja kirjanpidon parantaminen) ja hankintasääntöjen osalta.

Eurooppa-koulut ovat pyrkineet korjaamaan tarkastajien havaitsemia heikkouksia toteuttamalla useita toimenpiteitä asianmukaisen varainhoidon edistämiseksi ja petosten torjumiseksi. Ne ovat muun muassa ottaneet käyttöön suoriteperusteisen kirjanpidon, raportoineet valvonnan tuloksista ja uudistaneet sisäistä valvontakehystä (esim. ottaneet käyttöön riskinarvioinnin ja riskirekisterin ja tarkistaneet sisäisen valvonnan standardeja). Vuodesta 2014 alkaen on ollut käytössä sisäisen valvonnan koordinointitehtävä, jonka tarkoituksena on antaa Eurooppa-kouluille ja keskustoimistolle neuvontaa ja ohjausta tarkastusten pohjalta annettujen suositusten tehokkaista jatkotoimista sekä sisäisen valvontajärjestelmän suunnittelusta ja toteuttamisesta. Eurooppa-koulujen keskustoimistoon on luotu hankinnoista vastaava pätevä yksikkö. Tehtävien eriyttämisen periaatetta on tarkistettu ja parannettu, ja on annettu säännöt, jotka koskevat arkaluonteisia tehtäviä hoitavien henkilöstön jäsenten (esim. jäsenvaltioista lähetettyjen varainhoitajien) henkilöstökiertoa. Parhaillaan neuvotellaan säännöistä, jotka koskevat paikalta palkattuja varainhoitajia.

Eurooppa-koulut ovat edistyneet huomattavasti maksujärjestelmän sisäisessä valvonnassa havaittujen rakenteellisten heikkouksien korjaamisessa. Kaikissa Eurooppa-kouluissa on nyt toteutettu asianmukaisesti toimivaltuuksien eriyttäminen maksuja suoritettaessa. Tämän perusteella sisäisen tarkastuksen yksikkö katsoi, että maksujärjestelmän heikkouteen liittyvä petosriski on vähentynyt riittävästi, ja se on lopettanut asiaa koskevan suosituksen käsittelyn. Tämä vahvistetaan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2016 kertomuksessa.

Eurooppa-koulujen varainhoitoasetuksen mukaan Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä kouluihin hallinnollisia tarkastuksia, mukaan lukien tarkastukset, jotka koskevat unionin taloudellisten etujen suojaamista petoksilta ja muilta sääntöjenvastaisuuksilta. Lisäksi Eurooppa-koulut laativat parhaillaan petostentorjuntastrategiaa, ja OLAF tarjoaa niille petostentorjuntakoulutusta hallinnollisten sopimusten puitteissa.

Eurooppa-koulujen ja pääsihteerin toimiston tilinpäätöksiin on lisäksi ruvettu tekemään riippumattomia ulkoisia tarkastuksia. Tällaisia tarkastuksia on jo suoritettu viidessä koulussa, ja jäljellä olevia kouluja koskevat tarkastukset on tarkoitus tehdä kolmen vuoden kuluessa.

Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että vuotta 2017 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa ei enää tarvita maineeseen liittyvää varaumaa.