EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.6.2018 COM(2018) 480 final 2017/0352(COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset) yhteentoimivuudelle ja [asetuksen (EU) 2018/XX [Eurodac-asetus],] asetuksen (EU) 2018/XX [lainvalvontaa koskeva SIS-asetus], asetuksen (EU) 2018/XX [ECRIS-TCN-järjestelmää koskeva asetus] ja asetuksen (EU) 2018/XX [eu-LISA-asetus] muuttamisesta {SWD(2017) 473 final}

{SWD(2017) 474 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Tällä ehdotuksella muutetaan komission joulukuussa 2017 esittämää ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset) yhteentoimivuudelle. Tämän ehdotuksen VIIIa luvussa muutetaan alkuperäistä ehdotusta vain esittämällä ne uudet muutokset, jotka on tehtävä muihin säädöksiin yhteentoimivuutta koskevan ehdotuksen nojalla. Näiden muutosten katsottiin olevan tarpeen jo alkuperäisen ehdotuksen yhteydessä, mutta koska eräitä järjestelmiä koskevat neuvottelut lainsäätäjien kesken olivat tuolloin vielä kesken, tarvittavia muutoksia ei voitu sisällyttää alkuperäiseen ehdotukseen. Ehdotetut muutokset edellyttävät näin ollen myös säädösehdotukseen liittyvän rahoitusselvityksen päivittämistä. •Ehdotuksen taustaa Laittomat rajanylitykset EU:n alueelle ovat lisääntyneet viimeisten kolmen vuoden aikana, ja sisäiseen turvallisuuteen kohdistuu edelleen uhka, joka muuttaa muotoaan, kuten terrori-iskut ovat osoittaneet. EU:n kansalaiset odottavat, että ulkorajoilla tehtävät henkilötarkastukset ja Schengen-alueen sisällä tehtävät tarkastukset ovat tuloksellisia, niin että muuttoliikettä voidaan niiden avulla hallita tuloksellisesti ja edistää siten sisäisen turvallisuuden säilymistä. Nämä haasteet korostavat kiireellistä tarvetta yhdistää voimat ja vahvistaa rajaturvallisuutta, muuttoliikettä ja sisäistä turvallisuutta koskevia EU:n tietojärjestelmiä kattavalla tavalla. EU:n tiedonhallinnan tuloksellisuutta ja tehokkuutta voidaan lisätä ja sitä täytyykin lisätä kunnioittaen täysin perusoikeuksia ja erityisesti henkilötietojen suojaa. Näin voidaan suojata paremmin EU:n ulkorajoja, parantaa muuttoliikkeen hallintaa ja lisätä sisäistä turvallisuutta kaikkien kansalaisten edun mukaisesti. EU:n tasolla on jo käytössä ja kehitteillä useita tietojärjestelmiä, joiden avulla rajavartijat sekä maahanmuutto- ja lainvalvontaviranomaiset saavat henkilöitä koskevia tietoja. Jotta EU:n tietojärjestelmien tarjoama tuki olisi tuloksellista, niistä saatavien tietojen on oltava kattavia, tarkkoja ja luotettavia. EU:n tietoarkkitehtuurissa on kuitenkin rakenteellisia puutteita. Kansallisilla viranomaisilla on käytössään eri tavoin hallinnoiduista tietojärjestelmistä muodostuva monimutkainen kokonaisuus. Lisäksi rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta koskeva tietoarkkitehtuuri on hajanainen, sillä tiedot tallennetaan erikseen eri järjestelmiin, joita ei ole kytketty toisiinsa. Tämä johtaa katvealueisiin. Seurauksena on, että EU:n tason tietojärjestelmät eivät ole tällä hetkellä yhteentoimivia eli sellaisia, että niiden avulla olisi mahdollista vaihtaa ja jakaa tietoja niin, että viranomaiset ja toimivaltaiset virkamiehet saisivat tarvitsemansa tiedot, milloin ja missä niitä tarvitaankin. EU:n tason tietojärjestelmien yhteentoimivuus voi osaltaan merkittävästi poistaa nykyisiä katvealueita, joilla henkilöitä – myös mahdollisesti terroritoimintaan osallistuvia – voidaan rekisteröidä eri peitenimillä eri tietokantoihin, joita ei ole kytketty toisiinsa. Komissio esitti huhtikuussa 2016 tiedonannon Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, jotta tietojärjestelmiin liittyviä rakenteellisia puutteita voitaisiin korjata. Huhtikuun 2016 tiedonannon tavoitteena oli aloittaa keskustelu siitä, miten rajaturvallisuutta, muuttoliikkeen hallintaa ja sisäistä turvallisuutta voitaisiin parantaa EU:n tietojärjestelmien avulla. Myös neuvosto on omasta puolestaan tunnustanut tarpeen toteuttaa kiireellisesti toimia tällä osa-alueella. Kesäkuussa 2016 se vahvisti etenemissuunnitelman oikeus- ja sisäasioiden alan tietojenvaihdon ja tiedonhallinnan tehostamiseksi yhteentoimivuusratkaisut mukaan lukien. Etenemissuunnitelman tarkoituksena oli tukea operatiivista tutkintaa ja toimittaa kentällä työskenteleville alan toimijoille – kuten poliiseille, rajavartijoille, syyttäjille, maahanmuuttoviranomaisille ja muille – kattavia, ajankohtaisia ja korkealaatuisia tietoja nopeasti, jotta he voivat tehdä yhteistyötä ja toimia tehokkaasti. Myös Euroopan parlamentti on kehottanut toimiin tällä osa-alueella. Heinäkuussa 2016 antamassaan päätöslauselmassa komission vuoden 2017 työohjelmasta Euroopan parlamentti kehotti esittämään ”ehdotukset nykyisten tietojärjestelmien parantamiseksi ja kehittämiseksi, tietopuutteiden korjaamiseksi ja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi sekä ehdotukset pakollisesta tietovaihdosta EU-tasolla, tarvittavat tietosuojavarokeinot mukaan luettuina”. Puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin syyskuussa 2016 pitämässä puheessa unionin tilasta ja joulukuussa 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että on poistettava tiedonhallinnan nykyiset puutteet ja parannettava nykyisten tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Komissio perusti kesäkuussa 2016 jatkotoimenpiteenä huhtikuussa 2016 annetulle tiedonannolle tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän käsittelemään EU:n keskitettyjen rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta koskevien tietojärjestelmien yhteentoimivuuden parantamiseen liittyviä oikeudellisia, teknisiä ja operatiivisia näkökohtia sekä eri vaihtoehtojen tarpeellisuutta, teknistä toteutettavuutta ja oikeasuhteisuutta sekä niiden vaikutuksia tietosuojaan. Korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportti julkaistiin toukokuussa 2017. Siinä esitettiin useita suosituksia EU:n tietojärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden vahvistamiseksi ja kehittämiseksi. EU:n perusoikeusvirasto, Euroopan tietosuojavaltuutettu ja EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori osallistuivat aktiivisesti asiantuntijaryhmän työhön. Kukin niistä toimitti kannattavia lausuntoja todeten, että asiassa eteneminen edellyttää perusoikeuksia ja tietosuojaa koskevien laajempien kysymyksien käsittelyä. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) sihteeristö ja neuvoston pääsihteeristö osallistuivat työhön tarkkailijoina. Korkean tason asiantuntijaryhmä totesi, että on tarpeellista ja teknisesti toteuttamiskelpoista kehittää yhteentoimivuuteen liittyviä käytännön ratkaisuja ja että niistä voidaan periaatteessa saada operatiivista hyötyä, minkä lisäksi ne voidaan perustaa tietosuojavaatimuksia noudattaen. Komissio esitti asiantuntijaryhmän raportin ja suositusten pohjalta Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia rajaturvallisuutta, sisäistä turvallisuutta ja muuttoliikkeen hallintaa koskevien tietojen hallintaan uuden lähestymistavan, jossa kaikki keskitetyt sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmät EU:ssa ovat yhteentoimivia ja jossa perusoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti. Komissio ilmoitti aikovansa jatkaa työtä sellaisen eurooppalaisen hakuportaalin luomiseksi, jossa voidaan tehdä hakuja samanaikaisesti kaikista EU:n sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan järjestelmistä, ja jossa mahdollisesti yksinkertaistetaan sääntöjä, jotka koskevat pääsyä tietojärjestelmiin lainvalvontatarkoituksissa. Lisäksi komissio ilmoitti aikovansa kehittää näitä järjestelmiä varten yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun (jossa on mahdollisesti osumailmoitustoiminto) ja yhteisen henkilötietorekisterin. Se ilmoitti aikovansa esittää mahdollisimman pian säädösehdotuksen yhteentoimivuudesta. Eurooppa-neuvoston päätelmissä kesäkuussa 2017 toistettiin tarve toimia. Eurooppa-neuvosto pyysi oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kesäkuun 2017 päätelmien pohjalta komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti säädösehdotuksen, jolla korkean tason asiantuntijaryhmän suositukset pannaan täytäntöön. Tämä aloite on vastaus myös neuvoston kehotukseen tehdä ehdotus kattavista puitteista, jotka koskevat lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvaa pääsyä eri tietokantoihin oikeus- ja sisäasioiden alalla ja joiden tarkoituksena on yksinkertaistaminen, johdonmukaisuus, tehokkuus ja operatiivisten tarpeiden huomioon ottaminen. Jotta voidaan entistä ponnekkaammin pyrkiä tekemään Euroopan unionista turvallisempi yhteiskunta, jossa noudatetaan täysimääräisesti perusoikeuksia, komissio ilmoitti vuoden 2018 työohjelmansa yhteydessä, että se tekee ehdotuksen tietojärjestelmien yhteentoimivuudesta vuoden 2017 loppuun mennessä. •Ehdotuksen tavoitteet Tämän aloitteen yleiset tavoitteet ovat seurausta perussopimukseen pohjautuvista päämääristä parantaa Schengen-alueen ulkorajojen valvontaa ja lisätä Euroopan unionin sisäistä turvallisuutta. Ne johtuvat myös komission politiikkapäätöksistä ja asiaa koskevista (Eurooppa-) neuvoston päätelmistä. Näitä tavoitteita on työstetty edelleen Euroopan muuttoliikeagendassa ja sitä seuranneissa tiedonannoissa, kuten tiedonannossa Schengen-alueen säilyttämisestä ja vahvistamisesta, Euroopan turvallisuusagendassa ja komission raporteissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Vaikka ehdotus perustuu erityisesti huhtikuussa 2016 annettuun tiedonantoon ja korkean tason asiantuntijaryhmän havaintoihin, ehdotuksen tavoitteet liittyvät erottamattomasti edellä mainittuihin. Tämän ehdotuksen erityisenä tavoitteena on (1)varmistaa, että loppukäyttäjillä, erityisesti rajavartijoilla, lainvalvontaviranomaisilla, maahanmuuttoviranomaisilla ja oikeusviranomaisilla on nopea, saumaton, järjestelmällinen ja valvottu pääsy tietoihin, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi; (2)tarjota ratkaisu, jonka avulla voidaan havaita, jos samoihin biometrisiin tietoihin on liitetty rinnakkaisia henkilöllisyyksiä, ja samalla varmistaa, että vilpittömässä mielessä toimivat henkilöt voidaan tunnistaa virheettömästi ja voidaan torjua henkilöllisyyspetoksia; (3)helpottaa poliisiviranomaisten suorittamaa kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden toteamista jäsenvaltion alueella; ja (4)helpottaa ja virtaviivaistaa lainvalvontaviranomaisten pääsyä muihin kuin oman alansa tietojärjestelmiin EU:n tasolla, jos se on tarpeen vakavien rikosten ja terrorismin ehkäisemiseksi, tutkimiseksi tai havaitsemiseksi tai niihin perustuvien syytteiden nostamiseksi.

Näiden ensisijaisten operatiivisten tavoitteiden lisäksi ehdotus osaltaan ·helpottaa olemassa olevien ja tulevien tietojärjestelmien teknistä ja operatiivista täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; ·vahvistaa ja virtaviivaistaa järjestelmiin sovellettavia tietoturvaa ja tietosuojaa koskevia ehtoja; ja ·parantaa ja yhdenmukaistaa järjestelmiin sovellettavia tietojen laatua koskevia vaatimuksia. Lisäksi ehdotukseen sisältyy säännöksiä UMF-standardiviestimuodon (Universal Message Format) vahvistamisesta EU:n standardiksi oikeus- ja sisäasioiden alan tietojärjestelmien kehittämiseen ja tuon standardin hallinnasta sekä keskustietoarkiston perustamisesta raportointia ja tilastoja varten. •Ehdotuksen soveltamisala Tässä yhteentoimivuutta koskevassa ehdotuksessa, kuten myös sen sisarehdotuksessa, joka annetaan samana päivänä, keskitytään sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeen hallintaan liittyviin, keskustasolla toimiviin EU:n tietojärjestelmiin, joista kolme on jo olemassa, yksi kehitteillä ja kaksi muuta siinä vaiheessa, että lainsäädäntövallan käyttäjät keskustelevat niitä koskevista ehdotuksista. Kullakin järjestelmällä on omat tavoitteensa, käyttötarkoituksensa, oikeusperustansa, käyttäjäryhmänsä ja institutionaalinen toimintaympäristönsä. Kolme olemassa olevaa keskitettyjä tietojärjestelmää ovat: ·Schengenin tietojärjestelmä (SIS), jossa on monenlaisia kuulutuksia henkilöistä (maahantulon tai oleskelun epääminen, EU:n pidätysmääräys, kadonneet henkilöt, oikeudelliseen menettelyyn osallistuminen, salainen tarkkailu ja erityistarkastukset) ja esineistä (kuten kadonneet, varastetut ja mitätöidyt henkilö- tai matkustusasiakirjat). ·Eurodac-järjestelmä, jossa on sormenjälkitiedot turvapaikanhakijoista ja kolmansien maiden kansalaisista, jotka ovat ylittäneet unionin ulkorajan laittomasti tai oleskelevat laittomasti jossakin jäsenvaltiossa. ·Viisumitietojärjestelmä (VIS), jossa on tiedot lyhytaikaista oleskelua varten myönnetyistä viisumeista. Näiden olemassa olevien järjestelmien lisäksi komissio on vuosina 2016–2017 ehdottanut kolmea uutta keskitettyä EU:n tietojärjestelmää: ·Rajanylitystietojärjestelmä (EES), jonka oikeusperustasta on juuri sovittu. EES korvaa nykyisen passien manuaalisen leimausjärjestelmän, ja siihen rekisteröidään sähköisesti Schengen-alueelle lyhyttä oleskelua varten tulevien kolmansien maan kansalaisten nimi, matkustusasiakirjan laji, biometriset tiedot sekä maahantulo- ja maastalähtöaika ja -paikka. ·Ehdotettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) olisi hyväksymisensä jälkeen pitkälle automatisoitu järjestelmä, johon kerättäisiin ja josta tarkistettaisiin tiedot, jotka viisumipakosta vapautetut kolmansien maiden kansalaiset toimittavat ennen kuin he matkustavat Schengen-alueelle. ·Ehdotettu kolmansien maiden kansalaisia koskeva eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS-TCN-järjestelmä), joka olisi sähköinen järjestelmä, jossa vaihdetaan tietoja kolmansien maiden kansalaisille EU:n rikostuomioistuimissa annetuista aiemmista rikostuomioista. Nämä kuusi järjestelmää ovat toisiaan täydentäviä ja – lukuun ottamatta Schengenin tietojärjestelmää (SIS) – ne koskevat pelkästään kolmansien maiden kansalaisia. Järjestelmillä tuetaan kansallisia viranomaisia rajojen, muuttoliikkeen ja viisumi- ja turvapaikkaprosessin hallinnassa sekä rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. Viimeksi mainittu pätee erityisesti SIS-järjestelmään, joka on nykyisin laajimmin käytetty lainvalvonnan tiedonjakoväline. Näiden keskitetysti EU:n tasolla hallinnoitujen tietojärjestelmien lisäksi tämän ehdotuksen soveltamisalaan kuuluvat myös Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokanta (SLTD), josta tehdään EU:n ulkorajoilla järjestelmällisesti hakuja Schengenin rajasäännöstön mukaisesti, ja matkustusasiakirjoja koskeva Interpolin TDAWN-tietokanta (Travel Documents Associated with Notices). Ehdotus kattaa myös Europolin tiedot, siltä osin kuin niillä on merkitystä ehdotetun ETIAS-järjestelmän kannalta ja vakavaan rikollisuuteen ja terrorismiin liittyviä tietoja hakevien jäsenvaltioiden auttamiseksi. Kansalliset tietojärjestelmät ja hajautetut EU:n tietojärjestelmät eivät kuulu tämän aloitteen soveltamisalaan. Hajautettuja järjestelmiä, kuten Prüm-puitteiden, matkustajarekisteristä annetun direktiivin ja matkustajien ennakkotiedoista annetun direktiivin nojalla käytettäviä järjestelmiä voidaan myöhemmin yhdistää yhteen tai useampaan tämän aloitteen yhteydessä ehdotettuun komponenttiin, jos tarvetta ilmenee.

Asiat, joilla kehitetään Schengenin säännöstöä rajaturvallisuuden ja viisumiasioiden osalta, ja toisaalta muut järjestelmät, jotka koskevat Schengenin säännöstöä poliisiyhteistyön osalta tai eivät liity Schengenin säännöstöön, halutaan pitää toisistaan erillään. Tässä ehdotuksessa käsitellään pääsyä viisumitietojärjestelmään, Schengenin tietojärjestelmään, jota säännellään tällä hetkellä asetuksella (EY) N:o 1987/2006, rajanylitystietojärjestelmään ja EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmään. •Yhteentoimivuuden toteuttamiseksi tarvittavat tekniset komponentit Ehdotuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää neljää komponenttia: ·Eurooppalainen hakuportaali — ESP ·Yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu — yhteinen BMS ·Yhteinen henkilötietorekisteri— CIR ·Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin — MID Kaikkia näitä komponentteja kuvaillaan yksityiskohtaisesti tähän ehdotukseen liittyvässä vaikutustenarviointia koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Nämä neljä komponenttia yhdessä johtavat seuraavaan yhteentoimivuusratkaisuun: Komponenttien tavoitteet ja toiminta voidaan tiivistää seuraavasti: 1) Eurooppalainen hakuportaali (ESP) mahdollistaisi samanaikaisen haun useasta järjestelmästä (SIS-keskusjärjestelmä, Eurodac, VIS, tuleva EES ja ehdotetut ETIAS ja ECRIS-TCN sekä relevantit Interpolin järjestelmät ja Europolin tiedot) henkilöllisyystietoja (sekä biografisia että biometrisiä) käyttäen. Portaalin avulla EU:n tietojärjestelmien käyttäjillä olisi nopea, saumaton, tehokas, järjestelmällinen ja valvottu pääsy kaikkiin tietoihin, joita ne tarvitsevat suorittaessaan tehtäviään. Eurooppalaisen hakuportaalin kautta tehty haku tuottaisi välittömästi, muutamassa sekunnissa, tietoja eri järjestelmistä, joihin käyttäjällä on laillinen pääsy. ESP:n toiminta-asetukset määritettäisiin haun tarkoituksesta ja pääsyoikeuksista riippuen. ESP:ssä ei käsitellä uusia tietoja, eikä siinä säilytetä tietoja. Se toimisi keskitettynä palveluna tai ”viestinvälittäjänä”, jonka kautta voidaan tehdä hakuja eri keskusjärjestelmistä ja saada tarvittavat tiedot saumattomasti. Kyseisten järjestelmien pääsynvalvonta- ja tietosuojavaatimuksia noudatettaisiin tässä kaikilta osin. ESP helpottaisi EU:n nykyisten tietojärjestelmien asianmukaista ja luvallista käyttöä, ja sen ansiosta jäsenvaltioiden olisi helpompi ja halvempi käyttää järjestelmiä, niistä annettujen säädösten mukaisesti. 2) Yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS) mahdollistaisi biometristen tietojen (sormenjäljet ja kasvokuvat) haun ja vertailun eri keskusjärjestelmistä (SIS, Eurodac, VIS, tuleva EES ja ehdotettu ECRIS-TCN). Ehdotettu ETIAS ei sisällä biometrisiä tietoja, eikä sitä näin ollen yhdistettäisi yhteiseen BMS:ään. Kullakin olemassa olevalla keskusjärjestelmällä (SIS, Eurodac ja VIS) on tällä hetkellä oma hakukoneensa biometrisiä tietoja varten, mutta yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu tarjoaisi yhteisen alustan, jossa tietoja voi hakea ja verrata samanaikaisesti. Yhteinen BMS toisi merkittäviä turvallisuus-, kustannus-, ylläpito- ja toimintaetuja, sillä se tukeutuisi yhteen ainoaan teknologiseen komponenttiin viiden sijasta. Biometrisiä tietoja (sormenjälkiä ja kasvokuvia) säilytetään yksinomaan taustajärjestelmissä. Yhteinen BMS loisi ja säilyttäisi biometrisistä näytteistä matemaattisen esityksen (mallin), mutta varsinaiset tiedot pysyisivät tallennettuina vain yhdessä paikassa ja vain kertaalleen. Yhteinen BMS olisi keskeinen tekijä, jonka avulla voitaisiin havaita eri keskusjärjestelmissä olevien tietokokonaisuuksien ja saman henkilön eri henkilöllisyyksien väliset kytkökset. Muut kolme komponenttia eivät voi toimia ilman yhteistä BMS:ää. 3) Yhteisessä henkilötietorekisterissä (CIR) säilytettäisiin kolmansien maiden kansalaisten biografisia ja biometrisiä henkilötietoja, jotka on tallennettu Eurodaciin, VIS-järjestelmään, tulevaan EES:ään, ehdotettuun ETIAS-järjestelmään ja ehdotettuun ECRIS-TCN-järjestelmään. Kuhunkin näistä viidestä keskitetystä järjestelmästä kirjataan tai tullaan kirjaamaan biografisia tietoja määrätyistä henkilöistä määrättyjen syiden vuoksi. Tämä ei muuttuisi. Kyseiset henkilöllisyystiedot tallennettaisiin CIR:ään, mutta ne ”kuuluisivat” edelleen siihen järjestelmään, johon tiedot on kirjattu.

CIR ei sisältäisi SIS-järjestelmän tietoja. SIS-järjestelmän monimutkainen tekninen rakenne, joka sisältää kansallisia kopioita, osittaisia kansallisia kopioita ja mahdollisia kansallisia biometrisiä tunnistusjärjestelmiä, tekisi CIR:stä niin monimutkaisen, että se ei ehkä enää olisi teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. CIR:n keskeisenä tavoitteena on helpottaa kolmansien maiden kansalaisten biografista tunnistamista. Se nopeuttaisi operaatioita, lisäisi tehokkuutta ja toisi mittakaavaetuja. CIR:n perustaminen on välttämätöntä, jotta kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys voidaan selvittää tuloksellisesti, myös jäsenvaltion alueella. Lisäämällä CIR:ään osumailmoitustoiminto olisi lisäksi mahdollista tarkistaa, onko tietty tieto jossakin CIR:ään kuuluvassa järjestelmässä. Tästä tulisi yksinkertainen ilmoitus (osuma / ei osumaa). Tällä tavoin CIR auttaisi myös virtaviivaistamaan lainvalvontaviranomaisten pääsyä muihin kuin oman alansa tietojärjestelmiin, mutta samalla tietosuojan taso säilyisi korkeana (ks. jäljempänä kohta, joka koskee lainvalvontaviranomaisten kaksivaiheista pääsyä tietoihin). Niistä viidestä järjestelmästä, joiden on määrä kuulua CIR:n piiriin, tuleva EES sekä ehdotetut ETIAS ja ECRIS-TCN ovat uusia järjestelmiä, jotka on vielä kehitettävä. Nykyisessä Eurodac-järjestelmässä ei ole biografisia tietoja, mutta järjestelmää laajennetaan niillä, kun Eurodacin uusi oikeusperusta on hyväksytty. Nykyisessä VIS-järjestelmässä on biografisia tietoja, mutta VIS-järjestelmän ja tulevan EES:n välinen vuorovaikutus edellyttää olemassa olevan VIS-järjestelmän kehittämistä. Siksi CIR:n luominen osuisi oikeaan aikaan. Siinä ei olisi kyse olemassa olevien tietojen moninkertaistamisesta. Teknisesti CIR luotaisiin EES-järjestelmän ja ETIAS-järjestelmän alustan pohjalta. 4) Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen (MID) avulla tarkistettaisiin, onko haettavia henkilöllisyystietoja useammassa kuin yhdessä tunnistimeen kytketyssä järjestelmässä. MID kattaisi järjestelmät, jotka tallentavat henkilöllisyystietoja CIR:ään (Eurodac, VIS, tuleva EES, ehdotettu ETIAS ja ehdotettu ECRIS-TCN), sekä SIS-järjestelmän. MID:n avulla voitaisiin havaita samoihin biometrisiin tietoihin linkitetyt rinnakkaiset henkilöllisyydet ja samalla varmistaa, että vilpittömässä mielessä toimivat henkilöt tunnistetaan virheettömästi ja voidaan torjua henkilöllisyyspetoksia. MID:n avulla voitaisiin todeta, että eri nimet kuuluvat samalle henkilölle. Se on innovaatio, jota tarvitaan, jotta voidaan tuloksellisesti puuttua henkilöllisyyksien vilpilliseen käyttöön, joka on vakava tietoturvaloukkaus. MID näyttäisi ainoastaan ne eri keskusjärjestelmissä olevat biografiset henkilöllisyystietueet, joissa on linkki. Linkit havaittaisiin käyttämällä yhteistä biometristä tunnistuspalvelua biometristen tietojen perusteella, ja sen viranomaisen, joka on kirjannut linkin muodostumiseen johtaneet tiedot tietojärjestelmään, olisi vahvistettava tai hylättävä linkki. Jotta MID:n valtuutettuja käyttäjiä voitaisiin auttaa tässä tehtävässä, järjestelmän olisi jaettava linkit neljään eri ryhmään: ·Keltainen linkki – mahdollisuus, että samalla henkilöllä on eri biografisia henkilöllisyyksiä ·Valkoinen linkki – vahvistus, että eri biografiset henkilöllisyydet kuuluvat samalle vilpittömässä mielessä toimivalle henkilölle ·Vihreä linkki – vahvistus, että vilpittömässä mielessä toimivilla henkilöillä sattuu olemaan sama biografinen henkilöllisyys · Punainen linkki – epäilys, että sama henkilö käyttää laittomasti eri biografisia henkilöllisyyksiä. Tässä ehdotuksessa kuvataan menettelyt, jotka otettaisiin käyttöön näiden ryhmien käsittelyssä. Vilpittömässä mielessä toimivien henkilöiden henkilöllisyyteen liittyvä epävarmuus olisi poistettava mahdollisimman nopeasti muuttamalla keltainen linkki vihreäksi tai valkoiseksi, ettei heille aiheudu tarpeetonta haittaa. Jos taas arviointi johtaa siihen, että punainen linkki saa vahvistuksen tai keltainen muuttuu punaiseksi, olisi toteutettava asianmukaiset toimet. • Lainvalvontaviranomaisten kaksivaiheinen pääsy yhteiseen henkilötietorekisteriin Lainvalvonta on määritelty Eurodacin, VIS-järjestelmän, tulevan EES:n ja ehdotetun ETIAS-järjestelmän toissijaiseksi tai liitännäistavoitteeksi. Mahdollisuutta saada näihin järjestelmiin tallennettuja tietoja lainvalvontatarkoituksissa on tämän seurauksena rajoitettu. Lainvalvontaviranomaiset voivat käyttää näitä tietojärjestelmiä suoraan ainoastaan terrorismin ja muiden vakavien rikosten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi tai havaitsemiseksi tai niihin perustuvien syytteiden nostamiseksi. Myös pääsyä koskevat edellytykset ja suojatoimet ovat näissä järjestelmissä keskenään erilaiset, ja jotkin nykyisistä säännöistä voivat hidastaa näiden järjestelmien laillista käyttöä lainvalvontatarkoituksessa. Yleisemmällä tasolla aiemman haun periaate rajoittaa jäsenvaltion viranomaisten mahdollisuutta käyttää järjestelmiä oikeutettuja lainvalvontatarkoituksia varten ja voi näin ollen johtaa siihen, että tarvittavia tietoja ei ole mahdollista saada. Huhtikuussa 2016 antamassaan tiedonannossa komissio totesi, että on tarpeen optimoida nykyisten välineiden käyttö lainvalvontatarkoituksia varten, noudattaen samalla tietosuojavaatimuksia. Jäsenvaltiot ja asianomaiset virastot ovat vahvistaneet ja toistaneet tämän tarpeen korkean tason asiantuntijaryhmän puitteissa. Edellä esitetyn perusteella tällä ehdotuksella otetaan käyttöön mahdollisuus saada EES:stä, VIS-järjestelmästä, ETIAS-järjestelmästä ja Eurodacista tietoja kaksivaiheisella tiedonsaantimallilla. Tätä varten luodaan CIR, jossa on osumailmoitustoiminto. Tämä kaksivaiheinen tiedonsaanti ei muuta sitä tosiasiaa, että lainvalvonta on näissä järjestelmissä puhtaasti liitännäinen tavoite ja että näin ollen on noudatettava tiukkoja pääsyä koskevia sääntöjä. Ensimmäisessä vaiheessa lainvalvontaviranomainen käynnistää tiettyä henkilöä koskevan haun käyttäen tämän henkilöllisyystietoja, matkustusasiakirjaa tai biometrisiä tietoja tarkistaakseen, onko henkilöstä tallennettu tietoja CIR:ään. Jos tällaisia tietoja on, viranomainen saa vastauksen, jossa ilmoitetaan, mikä EU:n tietojärjestelmä tai mitkä tietojärjestelmät sisältävät tietoja kyseisestä henkilöstä (osumailmoitus). Viranomaisella ei olisi varsinaista pääsyä mihinkään järjestelmissä oleviin tietoihin. Toisessa vaiheessa viranomainen voi erikseen pyytää pääsyä kuhunkin järjestelmään, jonka on ilmoitettu sisältävän tietoja, saadakseen haun kohteena olevasta henkilöstä kaikki tiedot kunkin järjestelmän voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Toisen vaiheen pääsy edellyttäisi asiasta vastaavan viranomaisen ennakkolupaa sekä erityistä käyttäjätunnusta ja sisäänkirjautumista. Tämä uusi tiedonsaantimalli toisi lainvalvontaviranomaisille myös lisäarvoa, koska MID:n avulla voidaan havaita mahdollisten linkkien olemassaolo. MID:n avulla CIR:ssä voitaisiin määrittää olemassa olevat linkit, mikä tekee hausta vieläkin tarkemman. MID osoittaisi, tunnetaanko henkilö eri henkilöllisyyksillä eri tietojärjestelmissä.

Kaksivaiheinen tiedonsaantimalli on erityisen hyödyllinen tapauksissa, joissa terrorismirikoksesta tai muusta vakavasta rikoksesta epäilty, tällaiseen rikokseen syyllistynyt tai tällaisen rikoksen epäilty uhri on tuntematon. Näissä tapauksissa CIR:n avulla voitaisiin yhdellä haulla löytää tietojärjestelmä, joka tunnistaa henkilön. Näin päätöksen 2008/615/YOS nojalla edellytetyistä kansallisiin tietokantoihin ja muiden jäsenvaltioiden sormenjälkien automaattisiin tunnistusjärjestelmiin tehtävistä aiemmista hauista (ns. Prüm-tarkistus) tulee tarpeettomia. Uusi kaksivaiheinen tiedonsaanti tulisi voimaan vasta, kun tarvittavat yhteentoimivuuden komponentit ovat täysin toiminnassa. •Muut tämän ehdotuksen elementit, joilla yhteentoimivuuden komponentteja tuetaan 1) Edellä mainittujen komponenttien lisäksi tässä asetusluonnoksessa ehdotetaan myös, että perustetaan raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkisto (CRRS). Tietoarkisto tarvitaan, jotta voidaan laatia ja jakaa (anonyymeja) tilastotietoja sisältäviä raportteja politiikan laatimista, operatiivista toimintaa ja tietojen laadun parantamista varten. Nykyinen käytäntö, jossa tilastotietoja kerätään ainoastaan yksittäisistä tietojärjestelmistä, on tietoturvan ja järjestelmien toiminnan kannalta haitallinen, eikä se mahdollista tietojen vertailua järjestelmien välillä. CRRS olisi erillinen tietoarkisto anonyymeille tilastotiedoille, jotka saadaan SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmistä, tulevasta EES-järjestelmästä, ehdotetuista ETIAS- ja ECRIS-TCN-järjestelmistä, yhteisestä henkilötietorekisteristä, rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimesta ja yhteisestä biometrisestä tunnistuspalvelusta. Tietoarkiston kautta olisi mahdollista jakaa raportteja turvallisesti (ao. säädösten mukaisesti) jäsenvaltioille, komissiolle (ml. Eurostat) ja EU:n virastoille. Yhteisen keskustietoarkiston kehittäminen sen sijaan, että kullakin järjestelmällä olisi erillinen tietoarkisto, alentaisi kustannuksia ja keventäisi sen perustamista, käyttöä ja ylläpitoa. Myös tietoturvan taso olisi korkeampi, kun on vain yksi tietoarkisto, johon tiedot tallennetaan ja jossa pääsyä valvotaan. 2) Tässä asetusluonnoksessa ehdotetaan myös, että vahvistetaan UMF-viestimuoto, jota käytettäisiin standardina EU:n tasolla, jotta monien eri järjestelmien, myös eu-LISAn kehittämien ja hallinnoimien järjestelmien, välinen vuorovaikutus toimisi. Myös Europolia ja Interpolia kannustettaisiin käyttämään standardia. UMF-standardilla otetaan käyttöön yhteinen tekninen kieli, jolla kuvataan ja linkitetään erityisesti henkilöihin ja (matkustus)asiakirjoihin liittyviä tietoalkioita. Kun uusia tietojärjestelmiä kehitettäessä käytetään UMF-muotoa, voidaan helpottaa integrointia muihin järjestelmiin ja edistää yhteentoimivuutta järjestelmien välillä. Tämä hyödyttää erityisesti jäsenvaltioita, joiden on rakennettava rajapintoja voidakseen viestiä näiden uusien järjestelmien kanssa. Tässä suhteessa voidaan katsoa, että UMF:n pakollinen käyttö uusia järjestelmiä kehitettäessä on välttämätön edellytys tässä asetuksessa ehdotettujen yhteentoimivuuden komponenttien käyttöönotolle. Jotta voidaan varmistaa, että UMF-standardi otetaan kattavasti käyttöön kaikkialla EU:ssa, ehdotetaan soveltuvaa hallintorakennetta. Komission tehtävänä olisi luoda ja kehittää UMF-standardi tarkastelumenettelyn puitteissa jäsenvaltioiden kanssa. Schengenin säännöstöön osallistuvat valtiot, EU:n virastot ja UMF-hankkeisiin osallistuvat kansainväliset elimet (kuten eu-LISA, Europol ja Interpol) otetaan myös mukaan. Ehdotettu hallintorakenne on UMF:n kannalta elintärkeä, jotta standardia voidaan laajentaa niin, että käytettävyys ja sovellettavuus on mahdollisimman hyvä. 3) Lisäksi tässä ehdotuksessa otetaan käsitteinä käyttöön tietojen automaattiset laadunvalvontamekanismit ja yhteiset laatuindikaattorit. Käyttäessään järjestelmiä ja syöttäessään niihin tietoa jäsenvaltioiden on tarpeen varmistaa, että tietojen laatu on mahdollisimman korkea. Jos tieto ei ole mahdollisimman korkeatasoista, siitä voi seurata, että etsintäkuulutettuja henkilöitä ei pystytä tunnistamaan, mutta se voi myös vaikuttaa viattomien ihmisten perusoikeuksiin. Inhimillisiä virheitä, joita voi tapahtua tietoja syötettäessä, voidaan ehkäistä automaattisilla validointisäännöillä. Tavoitteena olisi, että ilmeisen virheelliset tai ristiriitaiset tiedot tunnistetaan automaattisesti niin, että jäsenvaltio, josta tiedot ovat peräisin, voi tarkistaa tiedot ja toteuttaa tarvittavat korjaavat toimet. Tätä täydennettäisiin eu-LISAn laatimilla säännöllisillä raporteilla tietojen laadusta. •Vaikutukset muiden säädösten kannalta Tämä asetusehdotus ja sen sisarehdotus sisältävät innovaatioita, jotka edellyttävät seuraavien säädösten muuttamista: ·Asetus (EU) N:o 2016/399 (Schengenin rajasäännöstö) ·Asetus (EU) 2017/2226 (EES-asetus) ·Asetus (EY) N:o 767/2008 (VIS-asetus) ·Neuvoston päätös 2004/512/EY (VIS-päätös) ·Neuvoston päätös 2008/633/YOS (päätös lainvalvontaviranomaisten pääsystä VIS-järjestelmään) ·[ETIAS-asetus] ·[Eurodac-asetus] ·[SIS-asetukset]

·[ECRIS-TCN-asetus ja vastaavat asetuksen (EU) 2016/1624 (asetus eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta) säännökset] · [Eu-LISA-asetus] Tässä ehdotuksessa ja sen sisarehdotuksessa on yksityiskohtaisia säännöksiä, joilla tehdään tarvittavat muutokset seuraaviin tällä hetkellä muodoltaan vakaisiin lainsäädäntövallan käyttäjien hyväksymiin säädöksiin: Schengenin rajasäännöstö, EES-asetus, VIS-asetus, neuvoston päätös 2008/633/YOS ja neuvoston päätös 2004/512/EY. Muista luetelluista säädöksistä (ETIAS, Eurodac, SIS, ECRIS-TCN ja eu-LISA) neuvotellaan parhaillaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Siksi tässä vaiheessa ei ole mahdollista esittää näihin säädöksiin tarvittavia muutoksia. Komissio esittää kuhunkin säädökseen tarvittavat muutokset kahden viikon kuluessa siitä, kun kustakin asetusehdotuksesta on saavutettu poliittinen yhteisymmärrys. Niiden säädösehdotusten osalta, joita lainsäätäjät eivät ole vielä virallisesti hyväksyneet, tarvittavia muutoksia ehdotetaan joko tekstiin, jota koskeva poliittinen yhteisymmärrys on hyväksytty pysyvien edustajien komiteassa ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (ETIAS-ehdotus) tai tekstiin, jonka osalta on saavutettu poliittinen yhteisymmärrys kolmikantakokouksissa (SIS- ja eu-LISA-ehdotukset). Niiden kahden ehdotuksen osalta, joita koskevat neuvottelut jatkuvat edelleen, tarvittavia muutoksia ehdotetaan tekstiin sellaisena kuin se on 31. toukokuuta 2018 (ECRIS-TCN). Yhteentoimivuutta koskevat kaksi muutosehdotusta eivät kuitenkaan sisällä turvapaikanhakijoihin ja laittomaan maahanmuuttoon liittyvää Eurodac-tietokantaa koskevia muutoksia, koska neuvottelut toukokuussa 2016 esitetystä Eurodacin vahvistamista koskevasta säädösehdotuksesta ovat yhä kesken. Olemassa olevan Eurodac-järjestelmän rakenne ei sovellu teknisesti osaksi tietojärjestelmien yhteentoimivuutta, koska siihen tallennetaan ainoastaan biometrisiä tietoja ja viitenumero, mutta ei muita henkilötietoja (esim. nimi, ikä, syntymäaika), joiden avulla voitaisiin havaita samoihin biometrisiin tietoihin liittyvät rinnakkaishenkilöllisyydet. Toukokuussa 2016 esitetyssä säädösehdotuksessa pyritään laajentamaan Eurodac-järjestelmän tarkoitusta niin, että sen avulla voitaisiin tunnistaa EU:n alueella laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia ja sinne sääntöjenvastaisesti tulleita henkilöitä. Ehdotuksessa säädetään erityisesti henkilötietojen, kuten nimen/nimien, iän, syntymäajan ja kansalaisuuden, sekä henkilöasiakirjojen tallentamisesta. Nämä henkilöllisyystiedot ovat olennaisen tärkeitä sen varmistamisessa, että Eurodac-järjestelmä voi edistää yhteentoimivuuden tavoitteita ja toimia osana sen teknistä rakennetta. Tästä syystä on erityisen tärkeää, että lainsäätäjät pääsevät säädösehdotuksesta pikaisesti yhteisymmärrykseen. Niin kauan kuin Eurodac-järjestelmän vahvistamista koskevasta säädösehdotuksesta ei ole päästy sopimukseen, EU:n alueella laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten ja sinne sääntöjenvastaisesti tulleiden henkilöiden tiedot eivät voi olla osa EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Komissio esittää tarvittavat muutokset yhteentoimivuutta koskeviin ehdotuksiin kahden viikon kuluessa siitä, kun lainsäätäjät ovat päässeet yhteisymmärrykseen Eurodac-järjestelmän vahvistamista koskevasta säädösehdotuksesta tai kun ne ovat edistyneet tässä suhteessa riittävästi. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotus on osa laajempaa prosessia, joka käynnistettiin huhtikuussa 2016 tiedonannolla Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, ja jota on jatkettu tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevässä korkean tason asiantuntijaryhmässä. Tavoitteita on kolme: a) olemassa olevien tietojärjestelmien tuottamien etujen vahvistaminen ja maksimoiminen; b) uusien tietojärjestelmien perustaminen tietopuutteiden paikkaamiseksi; c) näiden järjestelmien yhteentoimivuuden parantaminen. Ensimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi komissio hyväksyi joulukuussa 2016 ehdotukset, joilla nykyistä Schengenin tietojärjestelmää (SIS) on tarkoitus vahvistaa edelleen. Eurodacin osalta neuvottelut tarkistetusta oikeusperustasta ovat vauhdittuneet komission annettua ehdotuksensa toukokuussa 2016. Ehdotus viisumitietojärjestelmän (VIS) uudeksi oikeusperustaksi on myös valmisteilla, ja se esitetään vuoden 2018 toisella neljänneksellä. Toisen tavoitteen osalta neuvottelut komission huhtikuussa 2016 tekemästä ehdotuksesta perustaa rajanylitystietojärjestelmä (EES) saatiin päätökseen jo heinäkuussa 2017, kun lainsäätäjät saavuttivat poliittisen yhteisymmärryksen, jonka Euroopan parlamentti vahvisti lokakuussa 2017 ja neuvosto hyväksyi virallisesti marraskuussa 2017. Oikeusperusta tulee voimaan joulukuussa 2017. Neuvottelut marraskuussa 2016 tehdystä ehdotuksesta EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamiseksi ovat alkaneet, ja ne saataneen päätökseen lähikuukausina. Komissio ehdotti kesäkuussa 2017 oikeusperustaa, joka täyttäisi toisen tietopuutteen: kolmansien maiden kansalaisia koskeva eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS-TCN-järjestelmä). Myös sen suhteen lainsäädäntövallan käyttäjät ovat ilmoittaneet, että ne pyrkivät hyväksymään oikeusperustan nopeasti. Tämä nyt annettu ehdotus koskee huhtikuussa 2016 annetun tiedonannon kolmatta tavoitetta. •Yhdenmukaisuus unionin muiden oikeus- ja sisäasioiden alan politiikkojen kanssa Tämä ehdotus ja sen sisarehdotus ovat jatkoa seuraaville ja niiden mukaisia: Euroopan muuttoliikeagenda ja sitä seuranneet tiedonannot, kuten tiedonanto Schengen-alueen säilyttämisestä ja vahvistamisesta, sekä Euroopan turvallisuusagenda ja komission raportit edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa, erityisesti seuraavien: ·Sisäinen turvallisuus: Euroopan turvallisuusagendassa todetaan, että rajaturvallisuutta koskevat yhteiset, tiukat normit ovat välttämättömiä, jotta rajat ylittävää rikollisuutta ja terrorismia voidaan torjua. Tällä ehdotuksella edistetään sisäisen turvallisuuden korkean tason saavuttamista tarjoamalla keinot, joilla viranomaiset saavat nopeasti, saumattomasti, järjestelmällisesti ja valvotusti pääsyn tarvitsemiinsa tietoihin. ·Turvapaikka-asiat: Ehdotuksessa Eurodac on yksi keskitetyistä EU:n järjestelmistä, jota yhteentoimivuuden on määrä koskea.

·Ulkorajojen valvonta ja turvallisuus: Ehdotuksella vahvistetaan SIS- ja VIS-järjestelmiä, jotka osaltaan edistävät tehokasta unionin ulkorajojen valvontaa, sekä tulevaa EES-järjestelmää ja ehdotettuja ETIAS- ja ECRIS-TCN-järjestelmiä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tärkeimmät oikeusperustat ovat seuraavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen artiklat: 16 artiklan 2 kohta, 74 artikla, 77 artiklan 2 kohdan a, b, d ja e alakohta. Sopimuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaan unionilla on valtuudet säätää luonnollisten henkilöiden suojaa koskevia toimenpiteitä, jotka koskevat unionin toimielinten, elinten ja laitosten sekä jäsenvaltioiden silloin, kun viimeksi mainitut toteuttavat unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, suorittamaa henkilötietojen käsittelyä, sekä sääntöjä, jotka koskevat näiden tietojen vapaata liikkuvuutta. Sopimuksen 74 artiklan mukaan neuvosto voi hyväksyä toimenpiteitä varmistaakseen jäsenvaltioiden viranomaisten välisen hallinnollisen yhteistyön oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat säätää sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan toimenpiteitä, jotka koskevat viisumeita ja muita lyhytaikaisia oleskelulupia koskevaa yhteistä politiikkaa, b alakohdan mukaan tarkastuksia, joita tehdään ulkorajoja ylittäville henkilöille, d alakohdan mukaan kaikkia tarvittavia toimenpiteitä, joilla otetaan vaiheittain käyttöön yhdennetty ulkorajojen valvontajärjestelmä, ja e alakohdan mukaan sisärajoja ylittäville henkilöille tehtävien tarkastusten poistamista heidän kansalaisuudestaan riippumatta. •Toissijaisuusperiaate Vapaa liikkuvuus EU:n alueella edellyttää, että unionin ulkorajoja valvotaan tuloksellisesti turvallisuuden varmistamiseksi. Siksi jäsenvaltiot ovat sopineet ratkaisevansa näitä haasteita yhdessä, erityisesti jakamalla tietoa oikeus- ja sisäasioiden alalla keskitettyjen EU:n järjestelmien avulla. Eurooppa-neuvosto ja neuvosto ovat vuodesta 2015 antaneet asiasta useita päätelmiä. Tarkastusten puuttuminen sisärajoilta edellyttää Schengen-alueen ulkorajojen vakaata valvontaa, jossa kunkin jäsenvaltion ja Schengenin säännöstöön osallistuvan maan on valvottava ulkorajaa muiden Schengen-maiden puolesta. Näin ollen mikään jäsenvaltio ei yksin pysty selviytymään laittomasta muuttoliikkeestä ja rajatylittävästä rikollisuudesta. Kolmansien maiden kansalaiset, jotka tulevat alueelle, jossa ei ole sisärajoilla valvontaa, voivat matkustaa vapaasti alueen sisällä. Sisärajattomalla alueella toimet laittoman maahanmuuton sekä terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi, muun muassa henkilöllisyyspetosten paljastamiseksi, olisi toteutettava yhteisesti, ja näihin ongelmiin on mahdollista puuttua ainoastaan EU:n tasolla. EU:n tasolle on perustettu keskeisiä yhteisiä tietojärjestelmiä tai niitä ollaan perustamassa. Näiden tietojärjestelmien yhteentoimivuuden parantaminen edellyttää EU-tason toimia. Tämän ehdotuksen keskiössä on eu-LISAn hallinnoimien keskitettyjen järjestelmien tehokkuuden ja käytön parantaminen. Kaavailtujen toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaasti ja järjestelmällisesti ainoastaan EU:n tasolla. •Suhteellisuusperiaate Kuten tähän asetusehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa on seikkaperäisesti selostettu, tehdyt politiikkavalinnat katsotaan oikeasuhteisiksi. Niillä ylitetä sitä, mikä on tarpeen sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Eurooppalainen hakuportaali (ESP) on tarpeellinen väline, jolla voidaan vahvistaa EU:n nykyisten ja tulevien tietojärjestelmien sallittua käyttöä. ESP:n vaikutus on tietojen käsittelyn kannalta erittäin vähäinen. Siihen ei tallenneta mitään tietoja, lukuun ottamatta tietoja hakuportaalin käyttäjäprofiileista, tiedoista ja tietojärjestelmistä, joihin käyttäjillä on pääsy, ja lokitietoja niiden käytöstä. ESP:n rooli viestinvälittäjänä, mahdollistajana ja helpottajana on oikeasuhteinen ja tarpeellinen, ja hakuja ja käyttöoikeuksia on rajoitettu tietojärjestelmiä koskevissa oikeusperustoissa ja ehdotetussa asetuksessa yhteentoimivuudesta. Yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS) on ESP:n, yhteisen henkilötietorekisterin ja rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen toiminnan kannalta välttämätön, ja se helpottaa EU:n nykyisten ja tulevien oikeus- ja sisäasioiden alan tietojärjestelmien käyttöä ja ylläpitoa. Sen avulla voidaan tehdä biometrisillä tiedoilla tehokkaasti, saumattomasti ja järjestelmällisesti hakuja eri lähteistä. Biometriset tiedot tallennetaan taustajärjestelmiin ja säilytetään niissä. Yhteisessä BMS:ssä luodaan malleja, mutta varsinaisia kuvia ei tarvita. Tiedot tallennetaan siis yhteen paikkaan ja vain kerran. Yhteinen henkilötietorekisteri (CIR) tarvitaan, jotta kolmansien maiden kansalaiset voidaan tunnistaa virheettömästi esim. Schengen-alueella tehtävän henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä. CIR tukee myös rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen toimintaa, ja se on näin ollen välttämätön komponentti, kun tarkoituksena on sekä helpottaa vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden henkilöllisyyden selvittämistä että torjua henkilöllisyyspetoksia. Pääsy CIR:ään tässä tarkoituksessa rajataan käyttäjiin, jotka tarvitsevat näitä tietoja tehtäviensä suorittamiseen (mikä edellyttää, että näistä tarkastuksista tulee Eurodacin, VIS-järjestelmän, tulevan EES-järjestelmän, ehdotetun ETIAS-järjestelmän ja ehdotetun ECRIS-TCN-järjestelmän liitännäistoimi). Tietojen käsittely rajataan tiukasti siihen, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ja luodaan riittävät suojatoimet sen varmistamiseksi, että käyttöoikeuksia noudatetaan ja että CIR:ään tallennetaan tietoja vain tarvittava vähimmäismäärä. Tietojen minimoinnin varmistamiseksi ja tietojen tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi CIR pitää hallussaan tarvittavia taustajärjestelmiensä biografisia tietoja – joiden tallentaminen, lisääminen, muuttaminen ja poistaminen tapahtuu kunkin järjestelmän oikeusperustan mukaisesti – kopioimatta niitä. Tietojen säilyttämistä koskevat ehdot vastaavat kaikilta osin niiden tietojärjestelmien säännöksiä tietojen säilyttämisestä, joista henkilöllisyystiedot ovat peräisin. Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistinta (MID) tarvitaan ratkaisuksi rinnakkaishenkilöllisyyksien havaitsemiseen. Tarkoituksena on sekä helpottaa vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden henkilöllisyyden selvittämistä että torjua henkilöllisyyspetoksia. MID sisältää linkit useammassa kuin yhdessä keskustietojärjestelmässä olevien yksilöiden välillä rajoittuen tiukasti tietoihin, jotka tarvitaan sen toteamiseksi, onko henkilö kirjattu eri järjestelmiin laillisesti vai laittomasti toisella biografisella henkilöllisyydellä. Lisäksi voidaan selvittää, ovatko kaksi henkilöä, joilla on samat biografiset tiedot, sama henkilö. Tietojen käsittely MID:n ja yhteisen BMS:n välityksellä eri järjestelmissä olevien henkilökohtaisten tiedostojen linkittämiseksi pidetään mahdollisimman vähäisenä. MID:hen sisällytetään suojatoimia, joilla torjutaan rinnakkaisia henkilöllisyyksiä laillisesti omaavia henkilöitä koskeva mahdollinen syrjintä tai epäedulliset päätökset. •Toimintatavan valinta Komissio ehdottaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta. Ehdotettu säädös koskee suoraan EU:n keskitettyjen rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmien toimintaa. Kaikki nämä järjestelmät on perustettu tai niitä ehdotetaan perustettaviksi asetuksilla. Myös eu-LISA, joka vastaa komponenttien suunnittelusta ja kehittämisestä ja aikanaan teknisestä hallinnoinnista, on perustettu asetuksella. Sen vuoksi asetus on asianmukainen toimintatapa. 3.SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Julkinen kuuleminen Valmistellessaan tätä ehdotusta komissio käynnisti heinäkuussa 2017 julkisen kuulemisen kerätäkseen sidosryhmien näkemyksiä tietojärjestelmien yhteentoimivuudesta. Kuulemiseen saatiin 18 vastausta hyvin erilaisilta sidosryhmiltä, muun muassa jäsenvaltioiden hallituksilta, yksityissektorin organisaatioilta, muilta organisaatioilta, kuten kansalaisjärjestöiltä ja ajatushautomoilta, sekä yksityisiltä kansalaisilta. Yleisesti ottaen vastauksissa pitkälti kannatettiin tämän yhteentoimivuusehdotuksen taustalla olevia periaatteita. Suurin osa vastaajista oli yhtä mieltä siitä, että kuulemisessa määritetyt kysymykset olivat oikeita ja että yhteentoimivuuspaketin tavoitteet ovat oikeita. Vastaajat katsoivat, että kuulemisasiakirjassa esitetyt vaihtoehdot auttaisivat

·henkilöstöä kentällä saamaan tarvitsemansa tiedot; ·välttämään tietojen moninkertaisuutta, vähentämään päällekkäisyyksiä ja tuomaan esiin ristiriitaisuuksia tiedoissa; ·määrittämään ihmisten – myös useita henkilöllisyyksiä omaavien – henkilöllisyyden luotettavammin sekä vähentämään henkilöllisyyspetoksia. Selvä enemmistö vastaajista kannatti kaikkia ehdotettuja vaihtoehtoja ja katsoi niiden olevan välttämättömiä tämän aloitteen tavoitteiden saavuttamiseksi. Vastauksissa korostettiin vahvojen ja selkeiden tietosuojatoimenpiteiden tarvetta, erityisesti siltä osin kuin on kyse oikeudesta tutustua järjestelmissä oleviin tietoihin ja tietojen säilyttämisestä, ja sitä, että järjestelmissä olevien tietojen on oltava ajantasaisia ja laadukkaita ja tämän varmistamiseksi tarvitaan toimenpiteitä. Kaikki esitetyt näkökohdat on otettu huomioon tämän ehdotuksen valmistelussa. •Eurobarometri-kysely Kesäkuussa 2017 toteutettiin erityiseurobarometri, joka osoitti, että EU:n strategialla jakaa tietoa EU:n tasolla rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi on laaja kannatus: lähes kaikki vastaajat (92 %) ovat yhtä mieltä siitä, että kansallisten viranomaisten olisi vaihdettava tietoja muiden jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, jotta voidaan paremmin torjua rikollisuutta ja terrorismia. Selvä enemmistö (69 %) vastaajista katsoi, että poliisin ja muiden lainvalvontaviranomaisten olisi vaihdettava tietoja muiden EU-maiden kanssa järjestelmällisesti. Kaikissa jäsenvaltioissa suurin osa vastaajista katsoi, että tietoja olisi vaihdettava jokaisen tapauksen yhteydessä. •Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä Kuten jo johdannossa todettiin, tämä ehdotus perustuu tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin. Ryhmä perustettiin kesäkuussa 2016, ja sen tavoitteena oli ratkaista oikeudellisia, teknisiä ja operatiivisia haasteita, joita liittyy tarjolla oleviin vaihtoehtoihin, joilla EU:n keskitettyjen rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta koskevien tietojärjestelmien yhteentoimivuus on tarkoitus saavuttaa. Ryhmä otti rajaturvallisuuden ja lainvalvonnan tietoarkkitehtuuriin laajan ja kokonaisvaltaisen näkökulman, jossa otetaan huomioon myös tulliviranomaisten tehtävät, vastuualueet ja järjestelmät. Ryhmään kuului asiantuntijoita jäsenvaltioista ja Schengenin säännöstöön osallistuvista maista sekä EU-virastoista eu-LISA, Europol, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, Euroopan raja- ja merivartiovirasto ja Euroopan unionin perusoikeusvirasto. Myös EU:n terrorismintorjunnan koordinaattori ja Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuivat ryhmän toimintaan täysjäseninä. Ryhmässä olivat tarkkailijoina Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan sekä neuvoston pääsihteeristön edustajat. Korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportti julkaistiin toukokuussa 2017. Siinä korostettiin tarvetta puuttua huhtikuun 2016 tiedonannossa määritettyihin rakenteellisiin puutteisiin. Raportissa esitettiin useita suosituksia EU:n tietojärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden vahvistamiseksi ja kehittämiseksi. Asiantuntijaryhmä totesi, että yhteentoimivuuden toteuttamiseksi on välttämätöntä ja teknisesti mahdollista kehittää eurooppalainen hakuportaali, yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu ja yhteinen henkilötietorekisteri ja että niistä voidaan saada operatiivista hyötyä, minkä lisäksi ne voidaan perustaa tietosuojavaatimuksia noudattaen. Ryhmä suositteli myös, että pohdittaisiin lisävaihtoehtona lainvalvontaviranomaisten kaksivaiheista tiedonsaantia, joka perustuu osumailmoitustoimintoon. Tällä asetusluonnoksella vastataan myös korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin, jotka koskevat tietojen laatua, standardiviestimuotoa (UMF) ja tietovaraston perustamista (tässä raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkisto). Neljäs yhteentoimivuuden komponentti, jota tässä asetusluonnoksessa ehdotetaan (rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin), ei ole korkean tason asiantuntijaryhmän suositus, mutta se nousi esiin, kun komissio teki teknisen lisäanalyysin ja arvioi oikeasuhteisuutta. •Tekniset selvitykset Ehdotuksen valmistelun tueksi teetettiin kolme selvitystä. Unisys laati komission toimeksiannosta raportin eurooppalaisen hakuportaalin toteutettavuudesta. Eu-LISA tilasi teknisen selvityksen Gartnerilta (ja Unisysiltä) yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun kehittämisen tueksi. PWC toimitti komissiolle teknisen selvityksen yhteisestä henkilötietorekisteristä. •Vaikutustenarviointi Tämän ehdotuksen tukena on vaikutustenarviointi, joka esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SWD(2017) 473. Sääntelyntarkastelulautakunta tarkasteli vaikutustenarviointiluonnosta kokouksessaan 6. joulukuuta 2017 ja antoi lausuntonsa (myönteinen varauksin) 8. joulukuuta todeten, että vaikutustenarviointiin on sisällytettävä tiettyjä näkökohtia koskevat lautakunnan suositukset. Nämä liittyivät ensinnäkin parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa koskeviin lisätoimenpiteisiin, joilla virtaviivaistetaan loppukäyttäjien oikeudet käyttää EU:n tietojärjestelmiä ja kuvaillaan tietosuojaa ja perusoikeuksia koskevia suojatoimia. Toinen päänäkökohta oli Schengenin tietojärjestelmän integroinnin selventäminen vaihtoehdossa 2 niin, että siihen sisällytetään tuloksellisuus ja kustannukset, jotta vaihtoehdon vertaaminen parhaaksi arvioituun vaihtoehtoon 3 helpottuu. Komissio päivitti vaikutustenarviointinsa näiden päänäkökohtien mukaisesti ja otti huomioon eräät muut lautakunnan kommentit. Vaikutustenarvioinnissa selvitettiin, miten kukin yksilöity tavoite voitaisiin saavuttaa yhden tai useamman sellaisen teknisen komponentin avulla, jonka korkean tason asiantuntijaryhmä on määrittänyt tai joka on määritetty myöhemmässä analyysissä. Tarvittaessa siinä tarkasteltiin myös alavaihtoehtoja, jotka ovat tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tietosuojakehystä noudattaen. Vaikutustenarvioinnissa todettiin, että

·tavoitteena oleva valtuutettujen käyttäjien nopea, saumaton, järjestelmällinen ja valvottu pääsy tietojärjestelmiin edellyttää, että luodaan yhteiseen biometriseen tunnistuspalveluun (yhteinen BMS) perustuva kaikki tietokannat kattava eurooppalainen hakuportaali (ESP) ·tavoitteena oleva valtuutetun henkilöstön kannalta helpompi kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden selvittäminen jäsenvaltion alueella edellyttää, että luodaan samaan yhteiseen BMS:ään perustuva vähimmäistunnistetiedot sisältävä yhteinen henkilötietorekisteri (CIR) ·tavoitteena oleva samoihin biometrisiin tietoihin linkitettyjen rinnakkaishenkilöllisyyksien havaitseminen ja siihen liittyvä vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden henkilöllisyyden selvittämisen ja henkilöllisyyspetoksien torjunnan helpottaminen edellyttävät, että luodaan rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID), jossa on linkit eri järjestelmissä olevien rinnakkaishenkilöllisyyksien välillä ·tavoitteena oleva lainvalvontaviranomaisten kannalta helpompi ja virtaviivaisempi pääsy muihin kuin oman alansa tietojärjestelmiin vakavien rikosten ja terrorismin ehkäisemistä, tutkintaa, havaitsemista tai syytteeseenpanoa varten edellyttää, että CIR:ään sisällytetään osumailmoitustoiminto. Koska kaikki tavoitteet on saavutettava, kattava ratkaisu on yhteiseen BMS:ään tukeutuva ESP:n, CIR:n (jossa on osumailmoitustoiminto) ja MID:n yhdistelmä. Tärkein myönteinen vaikutus on rajaturvallisuuden paraneminen ja sisäisen turvallisuuden lisääntyminen Euroopan unionissa. Uusien komponenttien ansiosta kansallisten viranomaisten pääsy tarvittaviin tietoihin virtaviivaistuu ja kolmansien maiden kansalaisten tunnistaminen nopeutuu. Niiden ansiosta viranomaiset voivat rajatarkastuksissa, viisumi- tai turvapaikkahakemusten käsittelyssä ja poliisityössä linkittää ristiin henkilöitä koskevia jo olemassa olevia tietoja. Näin saadaan pääsy tietoihin, joiden ansiosta voidaan tehdä luotettavia päätöksiä, liittyvät ne sitten vakavan rikollisuuden ja terrorismin tutkintaan tai maahanmuutto- ja turvapaikkapäätöksiin. Vaikka ehdotukset eivät suoraan koske EU:n kansalaisia (ehdotetut toimenpiteet keskittyvät lähinnä kolmansien maiden kansalaisiin, joiden tiedot kirjataan EU:n keskitettyyn tietojärjestelmään), niiden odotetaan lisäävän kansalaisten luottamusta, kun varmistetaan, että ehdotukset lisäävät EU:n kansalaisten turvallisuutta. Ehdotusten välittömät taloudelliset vaikutukset rajoittuvat uusien välineiden suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön. Kustannukset kohdistuvat EU:n talousarvioon ja järjestelmistä huolehtiviin jäsenvaltioiden viranomaisiin. Vaikutus matkailuun on myönteinen, sillä ehdotetut toimenpiteet sekä parantavat Euroopan unionin turvallisuutta että nopeuttavat rajatarkastuksia. Samoin lentoasemiin, satamiin ja liikenteenharjoittajiin kohdistuvien vaikutusten odotetaan olevan myönteisiä, erityisesti siitä syystä, että rajatarkastukset nopeutuvat. •Perusoikeudet Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksia perusoikeuksiin, ja erityisesti tietosuojaa koskevaan oikeuteen. EU:n toimielimien ja jäsenvaltioiden on EU:n oikeutta soveltaessaan noudatettava EU:n perusoikeuskirjaa (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta). Sen mukaan hyödynnettäessä mahdollisuuksia, joita yhteentoimivuus tarjoaa turvallisuuden lisäämiseen ja ulkorajojen suojaamiseen, on otettava huomioon velvollisuus varmistaa, että uudessa yhteentoimivuuden ympäristössä mahdollisesti tapahtuva puuttuminen perusoikeuksiin rajoitetaan suhteellisuusperiaatetta noudattaen (perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohta) siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä, jotta yleisen edun mukaiset tavoitteet voidaan aidosti saavuttaa. Ehdotetut yhteentoimivuusratkaisut täydentävät olemassa olevia järjestelmiä. Näin ollen ne eivät muuttaisi kussakin olemassa olevassa järjestelmässä jo varmistettua tasapainoa perusoikeuksiin kohdistuvan myönteisen vaikutuksen osalta. Yhteentoimivuudella voi kuitenkin olla välillisiä vaikutuksia joihinkin perusoikeuksiin. Itse asiassa henkilön virheetön tunnistaminen vaikuttaa myönteisesti oikeuteen nauttia yksityiselämän kunnioitusta (perusoikeuskirjan 7 artikla) ja erityisesti henkilöllisyyttä koskevaan oikeuteen, sillä se voi auttaa välttämään henkilöllisyyttä koskevia sekaannuksia. Toisaalta biometrisiin tietoihin perustuvien tarkastusten tekemisen voidaan kokea vaikuttavan henkilön ihmisarvoon (erityisesti silloin, kun se koetaan nöyryyttävänä) (1 artikla). EU:n perusoikeusviraston tekemässä selvityksessä vastaajilta kysyttiin erityisesti, olivatko he sitä mieltä, että biometristen tietojen antaminen rajavalvonnan yhteydessä voisi olla nöyryyttävää. Suurin osa vastaajista katsoi, että näin ei ole. Ehdotetut yhteentoimivuuden komponentit tarjoavat mahdollisuuden toteuttaa kohdennettuja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä turvallisuuden parantamiseksi. Näin ne voivat edistää ihmisten oikeutta elämään (perusoikeuskirjan 2 artikla), johon liittyy myös viranomaisten myönteinen velvollisuus toteuttaa ennalta ehkäiseviä operatiivisia toimenpiteitä sellaisen henkilön suojelemiseksi, jonka henki on vaarassa, jos viranomaiset tietävät tai niiden olisi pitänyt tietää välittömän hengenvaaran olemassaolosta, ja velvollisuus ylläpitää orjuuden ja pakkotyön kieltoa (5 artikla). Kun tunnistamisesta tulee luotettavaa, esteettömämpää ja helpompaa, yhteentoimivuus voi tukea kadonneiden lasten tai ihmiskaupan uhriksi joutuneiden lasten havaitsemista ja helpottaa nopeita ja kohdennettuja vastatoimia. Luotettava, esteettömämpi ja helpompi tunnistaminen voisi myös auttaa varmistamaan, että oikeus turvapaikkaan (perusoikeuskirjan 18 artikla) ja palauttamiskielto (perusoikeuskirjan 19 artikla) toteutuvat. Yhteentoimivuus voisi itse asiassa estää tilanteita, joissa turvapaikanhakija otetaan laittomasti kiinni, pysäytetään tai karkotetaan perusteettomasti. Yhteentoimivuuden ansioista myös henkilöllisyyspetokset voidaan tunnistaa helpommin. Lisäksi yhteentoimivuus vähentäisi tarvetta vaihtaa tietoja turvapaikanhakijoista kolmansien maiden (erityisesti lähtömaan) kanssa henkilön henkilöllisyyden selvittämiseksi ja matkustusasiakirjojen hankkimiseksi. Tällainen tietojenvaihto voi asettaa asianomaisen henkilön vaaraan. •Henkilötietojen suoja Koska on kyse henkilötiedoista, yhteentoimivuus vaikuttaa erityisesti henkilötietojen suojaan. Tämä oikeus vahvistetaan perusoikeuskirjan 8 artiklassa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa. Kuten Euroopan unionin tuomioistuin on korostanut, oikeus henkilötietojen suojaan ei ole absoluuttinen, vaan sitä on tarkasteltava suhteessa sen tehtävään yhteiskunnassa. Tietosuoja liittyy läheisesti yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen, josta määrätään perusoikeuskirjan 7 artiklassa. Yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan tietojen vapaata liikkumista unionissa ei saa rajoittaa tietosuojaan liittyvistä syistä. Tiettyjä periaatteita on kuitenkin noudatettava. Itse asiassa perusoikeuskirjassa suojattuja perusoikeuksia voidaan laillisesti rajoittaa ainoastaan seuraavia perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa säädettyjä kriteerejä noudattaen: ·rajoittamisesta on säädettävä laissa;

·rajoittamisessa on kunnioitettava oikeuksien keskeistä sisältöä; ·rajoittamisen on vastattava tosiasiallisesti unionin tunnustamia yleisen edun mukaisia tavoitteita tai tarvetta suojella muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia; ·rajoittamisen on oltava välttämätöntä; ja ·rajoittamisen on oltava oikeasuhteista. Kaikki nämä tietosuojasäännöt on otettu tässä ehdotuksessa huomioon, kuten tähän asetusehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa seikkaperäisesti esitetään. Ehdotus perustuu sisäänrakennetun ja oletusarvoisen tietosuojan periaatteisiin. Se sisältää kaikki asianmukaiset säännökset, joilla tietojen käsittely rajoitetaan siihen, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi, ja pääsy tietoihin annetaan ainoastaan niille yksiköille, jotka tarvitsevat niitä tehtäviensä hoitamiseksi. Tietojen säilytysaika (jos niitä säilytetään) on asianmukainen ja rajallinen. Tietoihin pääsy on varattu yksinomaan jäsenvaltion viranomaisten tai EU:n elinten, jotka ovat toimivaltaisia kunkin tietojärjestelmän tarkoituksissa, asianmukaisesti valtuutetulle henkilöstölle, ja ainoastaan siinä laajuudessa kuin tietoja tarvitaan näihin tarkoituksiin liittyvien tehtävien suorittamiseen. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Talousarviovaikutukset esitetään liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä, joka korvaa aiempaan ehdotukseen liitetyn rahoitusselvityksen. Se kattaa nykyisestä monivuotisesta rahoituskehyskaudesta jäljellä olevan ajan (vuoteen 2020 saakka) ja seuraavan seitsenvuotiskauden (2021–2027). Vuosiksi 2021–2027 ehdotettu talousarvio on yhdenmukainen 2. toukokuuta 2018 esitetyn, seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan komission ehdotuksen kanssa. Vuodesta 2021 alkavalle kaudelle ehdotettu talousarvio on mukana esimerkinomaisesti, eikä se ennakoi seuraavaa monivuotista rahoituskehystä. Ehdotuksen täytäntöönpano edellyttää määrärahoja seuraaviin: (1)Yhteentoimivuuden neljän komponentin ja raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkiston kehittäminen ja integrointi eu-LISAn toimesta ja sen jälkeen niiden ylläpito ja toiminta. (2)Tietojen siirtäminen yhteiseen biometriseen tunnistuspalveluun (yhteinen BMS) ja yhteiseen henkilötietorekisteriin (CIR). Yhteiseen BMS:ään on luotava biometriset mallit kolmen tällä hetkellä biometriikkaa käyttävän järjestelmän (SIS, VIS ja Eurodac) tiedoista. VIS-järjestelmän henkilötietoelementit on siirrettävä CIR:ään, ja mahdolliset linkit SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmään tallennettujen henkilöllisyyksien välillä on validoitava. Erityisesti viimeksi mainittu prosessi vaatii runsaasti resursseja. (3)EES-asetukseen jo sisältyvän yhdenmukaisen kansallisen rajapinnan päivittäminen eu-LISAn toimesta niin, että siitä tulee yleispätevä komponentti, joka mahdollistaa viestien vaihdon jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän (-järjestelmien) välillä. (4)Jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien integrointi yhdenmukaiseen kansalliseen rajapintaan, joka välittää viestit, joita vaihdetaan CIR:n / rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen kanssa eurooppalaisen hakuportaalin kautta. (5)Yhteentoimivuuden komponenttien käyttöä koskeva koulutus loppukäyttäjille, esim. Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) kautta. Yhteentoimivuuden komponentit rakennetaan ja niitä ylläpidetään ohjelmana. Eurooppalainen hakuportaali (ESP) ja rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin ovat kokonaan uusia komponentteja, kuten myös raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkisto (CRRS), kun taas yhteinen BMS ja CIR ovat yhteisiä komponentteja, joissa yhdistetään olemassa olevia tietoja, joita säilytetään (tai tullaan säilyttämään) olemassa olevissa tai uusissa järjestelmissä, joilla on omat kustannusarvionsa. ESP hyödyntää olemassa olevia, SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmän tunnettuja rajapintoja, ja se ulotetaan aikanaan uusiin järjestelmiin. ESP:tä käyttävät jäsenvaltiot ja virastot UMF-standardiviestimuotoon perustuvaa rajapintaa käyttäen. Tämä uusi rajapinta edellyttää jäsenvaltioilta, eu-LISAlta, Europolilta ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolta kehitystyötä, mukautuksia, integrointia ja testaamista. ESP:ssä käytettäisiin EES-järjestelmää varten luotuja yhdenmukaisen kansallisen rajapinnan konsepteja, mikä vähentäisi integrointityötä. ESP aiheuttaa lisäkustannuksia Europolille, koska QUEST-rajapinta on asetettava käytettäväksi perussuojatason tiedoilla. Yhteinen BMS perustetaan käytännössä uuden EES-järjestelmän perustamisen yhteydessä, sillä kyseinen järjestelmä muodostaa ylivoimaisesti suurimman määrän uusia biometristä tietoja. Tarvittavat määrärahat on varattu EES-järjestelmää koskevan säädöksen puitteissa. VIS-, SIS- ja Eurodac-järjestelmän biometristen tietojen lisääminen yhteiseen BMS:ään on lisäkustannus, joka liittyy lähinnä olemassa olevien tietojen siirtämiseen. Kustannusarvio on kaikkien kolmen järjestelmän osalta 10 miljoonaa euroa. Ehdotetun ECRIS-TCN-järjestelmän biometristen tietojen lisääminen aiheuttaa rajallisia lisäkustannuksia. Ne voidaan kattaa varoista, jotka on ehdotetussa ECRIS-TCN-säädöksessä varattu sormenjälkien automaattisen tunnistusjärjestelmän perustamiseen. Yhteinen henkilötietorekisteri luodaan tulevan EES-järjestelmän perustamisen yhteydessä, ja sitä laajennetaan ehdotettua ETIAS-järjestelmää kehitettäessä. Näiden tietojen tallennus ja hakukoneet on sisällytetty tulevaa EES-järjestelmää ja ehdotettua ETIAS-järjestelmää koskevien säädösten puitteissa varattuihin määrärahoihin. Uusien biografisten tietojen lisääminen sekä Eurodacista että ehdotetusta ECRIS-TCN-järjestelmästä aiheuttaa vähäisiä lisäkustannuksia, joihin on jo varauduttu Eurodacia ja ehdotettua ECRIS-TCN-järjestelmää koskevien säädösten puitteissa.

Määrärahoja tarvitaan yhdeksän vuoden aikana (2019–2027) yhteensä 424,7 461,0 miljoonaa euroa, ja ne kattavat seuraavat menoerät: (6)Eu-LISAa varten 225 261,3 miljoonaa euroa kattamaan yhteentoimivuuden viisi komponenttia käsittävän ohjelman kehittämisestä aiheutuvat kokonaiskustannukset (68,3 miljoonaa euroa), ylläpitokustannukset komponenttien käyttöönottohetkestä vuoteen 2027 saakka (56,1 miljoonaa euroa), 25,0 miljoonan euron erityinen määräraha tietojen siirtämiseksi olemassa olevista järjestelmistä yhteiseen BMS:ään ja lisäkustannukset yhdenmukaisen kansallisen rajapinnan päivityksestä, verkosta, koulutuksesta ja kokouksista. Erityinen 18,7 miljoonan euron määräraha kattaa kustannukset siitä, että ECRIS-TCN-järjestelmä nostetaan korkealle käytettävyystasolle vuodesta 2022 lukien. Erityisestä 36,3 miljoonan euron määrärahasta katetaan kustannukset, jotka aiheutuvat verkoston ja SIS-keskusjärjestelmän (Schengenin tietojärjestelmä) päivittämisestä. Sen tarkoituksena on varautua siihen, että hakujen määrä todennäköisesti kasvaa yhteentoimivuuden seurauksena. (7)Jäsenvaltioille 136,3 miljoonaa euroa kattamaan kansallisten järjestelmien muutokset, joita yhteentoimivuuden komponenttien käyttö edellyttää, eu-LISA:n toimittama yhdenmukainen kansallinen rajapinta ja huomattavan loppukäyttäjäjoukon kouluttaminen. (8)Europolille 48,9 miljoonaa euroa kattamaan Europolin tietojärjestelmien päivittäminen käsiteltävien viestien määrän ja korkeamman suoritustason edellyttämälle tasolle. ETIAS käyttää yhteentoimivuuden komponentteja tehdäkseen hakuja Europolin tiedoista. (9)Euroopan raja- ja merivartiovirastolle 4,8 miljoonaa euroa, jolla rahoitetaan sellaisen asiantuntijaryhmän vastaanottaminen, joka yhden vuoden ajan validoi henkilöllisyyksien väliset linkit rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen käyttöönottoajankohdasta alkaen. (10)Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirastolle (CEPOL) 2,0 miljoonaa euroa operatiiviselle henkilöstölle annettavan koulutuksen valmistelua ja järjestämistä varten. (11)Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosastolle 7,7 miljoonaa euroa kattamaan henkilöstön rajoitettu lisäys ja siihen liittyvät kustannukset eri komponenttien kehittämisen aikana, koska komissiolla on tuolloin lisätehtäviä ja sen vastuulla on myös UMF-standardiviestimuotoa käsittelevä komitea. Rahoitusväline, johon yhteentoimivuusaloitteen täytäntöönpanon määrärahat on sisällytetty vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen yhteydessä, on sisäisen turvallisuuden rahastoon (ISF) kuuluvan ulkorajojen rahoitusvälineen perustamisesta annettu asetus. Sen 5 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään, että 791 miljoonaa euroa käytetään muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla tukevien, käytössä oleviin ja/tai uusiin järjestelmiin perustuvien tietotekniikkajärjestelmien kehittämistä koskevan ohjelman kautta, jos unioni on hyväksynyt asiaa koskevia säädöksiä, 15 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tästä 791 miljoonasta eurosta 480,2 miljoonaa euroa on varattu EES-järjestelmän kehittämiseen, 210 miljoonaa euroa ETIAS-järjestelmälle ja 67,9 miljoonaa euroa SIS-järjestelmän tarkistukseen. Loput (32,9 miljoonaa euroa) kohdennetaan uudelleen rajoja koskevan ISF-asetuksen menetelmiä käyttäen. Tämä ehdotus edellyttää 32,1 miljoonan euron määrärahoja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana (2019–2020). Tämä tarve voidaan näin ollen täyttää jäljellä olevista määrärahoista. 5.LISÄTIETOJA •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Eu-LISA vastaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laajojen tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista. Sen vuoksi sille on jo annettu tehtäväksi olemassa olevien järjestelmien tekninen ja operatiivinen parantaminen ja jo hahmoteltujen tulevien järjestelmien kehittäminen. Tämän asetusehdotuksen nojalla se määrittelee yhteentoimivuuden komponenttien fyysisen arkkitehtuurin, kehittää ja toteuttaa ne ja lopulta ylläpitää niitä. Komponentit toteutetaan asteittain taustajärjestelmien kehittämisen yhteydessä. Komissio varmistaa, että on käytettävissä järjestelmiä, joiden avulla neljän komponentin (eurooppalaisen hakuportaalin, yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun, yhteisen henkilötietorekisterin ja rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen) ja raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkiston kehitystä ja toimintaa voidaan seurata ja niitä voidaan arvioida suhteessa keskeisiin tavoitteisiin. Eu-LISA antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kertomuksen yhteentoimivuuden komponenttien teknisestä toiminnasta neljän vuoden kuluttua siitä, kun toiminnot on toteutettu ja otettu käyttöön, ja sen jälkeen neljän vuoden välein. Lisäksi viiden vuoden kuluttua siitä, kun toiminnot on toteutettu ja otettu käyttöön, ja sen jälkeen neljän vuoden välein komissio laatii komponenttien yleisarvioinnin, johon sisältyy arvio komponenttien suorasta tai välillisestä vaikutuksesta ja käytännön toteutuksen vaikutuksista perusoikeuksiin. Yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja arvioidaan toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä ja mahdollisia vaikutuksia tuleviin vaihtoehtoihin. Komissio toimittaa arviointikertomukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksen I luvussa esitetään asetuksen yleiset säännökset. Siinä selostetaan asetuksen taustalla olevat periaatteet, asetuksella perustettavat komponentit, tavoitteet, joihin yhteentoimivuudella pyritään, asetuksen soveltamisala, asetuksessa käytettyjen käsitteiden määritelmät ja syrjintäkiellon periaate, jota noudatetaan käsiteltäessä tietoja asetuksen nojalla. Ehdotuksen II luvussa säädetään eurooppalaisesta hakuportaalista (ESP). Luvussa säädetään ESP:n perustamisesta ja sen teknisestä rakenteesta, jonka eu-LISA kehittää. Siinä määritetään ESP:n tavoite sekä ketkä sitä saavat käyttää ja miten sitä käytetään kunkin keskusjärjestelmän voimassa olevia käyttöoikeuksia noudattaen. Luvussa säädetään, että Eu-LISA luo käyttäjäprofiilit kullekin käyttäjäryhmälle. Luvussa esitetään, miten ESP:n kautta tehdään hakuja keskusjärjestelmistä, ja säädetään käyttäjien saamien vastausten sisällöstä ja muodosta. Luvussa säädetään myös, että eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikesta käsittelystä. Lisäksi säädetään varmistusmenettelystä, jota sovelletaan siinä tapauksessa, että ESP:n kautta ei olisi pääsyä yhteen tai useampaan keskusjärjestelmään. Ehdotuksen III luvussa säädetään yhteisestä biometrisestä tunnistuspalvelusta (yhteinen BMS). Luvussa säädetään yhteisen BMS:n perustamisesta ja sen teknisestä rakenteesta, jonka eu-LISA kehittää. Siinä määritetään yhteisen BMS:n tavoite ja määritetään, mitä tietoja se tallentaa. Luvussa selostetaan yhteisen BMS:n ja muiden komponenttien suhde toisiinsa. Luvussa säädetään myös, että tietojen tallennusta yhteisessä BMS:ssä ei jatketa, jos tietoja ei enää ole asianomaisessa keskusjärjestelmässä, ja että eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikesta tietojen käsittelystä. Ehdotuksen IV luvussa säädetään yhteisestä henkilötietorekisteristä (CIR). Luvussa säädetään CIR:n perustamisesta ja sen teknisestä rakenteesta, jonka eu-LISA kehittää. Siinä esitetään CIR:n tavoite ja selvennetään, mitä tietoja tallennetaan ja miten, mukaan lukien säännökset, joilla varmistetaan tallennettujen tietojen laatu. Luvussa säädetään, että CIR:ään luodaan henkilökohtaisia tiedostoja keskusjärjestelmissä olevien tietojen perusteella ja että henkilökohtaisia tiedostoja päivitetään keskusjärjestelmiin tehtävien muutosten mukaisesti. IV luvussa määritetään myös, miten CIR toimii suhteessa rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimeen. Luvussa määritetään, keillä on pääsy CIR:ään ja miten he saavat käyttää tietoja käyttöoikeuksia noudattaen. Luvussa on myös tarkempia säännöksiä riippuen siitä, onko pääsy sallittu tunnistamista varten vai onko kyseessä pääsy CIR:n kautta EES-, VIS-, ETIAS- ja Eurodac-järjestelmiin lainvalvontatarkoituksessa kaksivaiheisen tiedonsaannin ensimmäisessä vaiheessa. IV luvussa säädetään myös, että eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikesta CIR:ää koskevasta tietojen käsittelystä. Ehdotuksen V luvussa säädetään rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimesta (MID). Luvussa säädetään MID:n perustamisesta ja sen teknisestä rakenteesta, jonka eu-LISA kehittää. Siinä selostetaan MID:n tavoite ja säännellään sen käyttöä kunkin keskusjärjestelmän käyttöoikeuksia noudattaen. V luvussa säädetään, milloin ja miten MID käynnistää hakuja rinnakkaishenkilöllisyyksien havaitsemiseksi ja miten tulokset esitetään ja miten jatkotoimet toteutetaan, tarvittaessa manuaalisen todentamisen avulla. V luvussa luokitellaan linkkityypit sen mukaan, tuottaako haku tulokseksi yhden henkilöllisyyden, useampia henkilöllisyyksiä vai yhteisiä henkilöllisyystietoja. Luvussa säädetään, että keskusjärjestelmissä olevat linkitetyt tiedot tallennetaan MID:hen, mutta tiedot pysyvät kahdessa tai useammassa yksittäisessä keskusjärjestelmässä. V luvussa säädetään myös, että eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikesta MID:tä koskevasta tietojen käsittelystä.

Ehdotuksen VI luvussa säädetään toimenpiteistä, joilla tuetaan yhteentoimivuutta. Siinä säädetään tietojen laadun parantamisesta, UMF-viestimuodon vahvistamisesta yhteiseksi standardiksi yhteentoimivuutta tukevalle tietojenvaihdolle ja raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkiston luomisesta. Ehdotuksen VII luku koskee tietosuojaa. Siinä on säännöksiä, joilla varmistetaan, että asetuksen nojalla toteutettava tietojenkäsittely on laillista ja asianmukaista ja siinä noudatetaan asetuksen N:o 45/2001 säännöksiä. Luvussa selostetaan, kuka on tietojenkäsittelijä kussakin tässä asetuksessa ehdotetussa yhteentoimivuustoimenpiteessä, esitetään toimenpiteet, joita eu-LISAlta ja jäsenvaltioiden viranomaisilta edellytetään tietojenkäsittelyn turvallisuuden, tietojen luottamuksellisuuden, turvallisuushäiriöiden asianmukaisen käsittelyn ja tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden noudattamisen asianmukaisen seurannan varmistamiseksi. Luvussa on myös säännöksiä rekisteröityjen oikeuksista, kuten oikeudesta saada tietää, että heitä koskevia tietoja on tallennettu ja niitä käsitellään tämän asetuksen nojalla, ja oikeudesta tutustua tämän asetuksen nojalla tallennettuihin ja käsiteltyihin henkilötietoihin, oikaista niitä ja poistaa niitä. Lisäksi luvussa vahvistetaan periaate, että asetuksen nojalla käsiteltyjä henkilötietoja ei saa siirtää kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille tai yksityisille yhteisöille eikä asettaa niiden saataville, lukuun ottamatta Interpolia, jolle tietoja voidaan antaa tiettyjä erityistarkoituksia varten, ja Europolilta eurooppalaisen hakuportaalin kautta saatuja tietoja, joihin sovelletaan henkilötietojen jatkokäsittelyä koskevan asetuksen N:o 2016/794 säännöksiä. Lopuksi luvussa esitetään säännökset, jotka koskevat tietosuojaan liittyvää valvontaa ja tarkastuksia. Ehdotuksen VIII luvussa määritetään eu-LISAn vastuualueet ennen ja jälkeen tämän ehdotuksen toimenpiteiden toteuttamista sekä jäsenvaltioiden, Europolin ja ETIAS-järjestelmän keskusyksikön tehtävät. Ehdotuksen VIIIa luku koskee muihin unionin välineisiin tehtäviä muutoksia. Luvussa esitetään muutokset, jotka muihin säädöksiin on tehtävä, jotta tämä yhteentoimivuusehdotus voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön. Tässä ehdotuksessa on yksityiskohtaisia säännöksiä, joilla tehdään tarvittavat muutokset seuraaviin tällä hetkellä muodoltaan vakaisiin lainsäädäntövallan käyttäjien väliaikaisesti hyväksymiin säädösehdotuksiin: [Eurodac-asetus,] ehdotettu lainvalvontaa koskeva SIS-asetus sekä ECRIS-TCN-järjestelmää ja eu-LISAa koskevat asetusehdotukset. Ehdotuksen IX luvussa säädetään seuraavista: tämän asetuksen nojalla käsiteltyihin tietoihin liittyvät tilastointi- ja raportointivaatimukset; tarvittavat siirtymätoimenpiteet; tästä asetuksesta aiheutuviin kustannuksiin liittyvät järjestelyt; ilmoituksia koskevat vaatimukset; tässä asetuksessa ehdotettujen toimenpiteiden käynnistysprosessi; hallinnointiin liittyvät järjestelyt, kuten komitean ja neuvoa-antavan ryhmän muodostaminen, koulutukseen liittyvät eu-LISAn vastuualueet ja käytännön käsikirja yhteentoimivuuden komponenttien toteuttamisen ja hallinnoinnin tueksi; menettelyt, jotka liittyvät tässä asetuksessa ehdotettujen toimenpiteiden seurantaan ja arviointiin; ja asetuksen voimaantulo. 2017/0352 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset) yhteentoimivuudelle ja [asetuksen (EU) 2018/XX [Eurodac-asetus],] asetuksen (EU) 2018/XX [lainvalvontaa koskeva SIS-asetus], asetuksen (EU) 2018/XX [ECRIS-TCN-järjestelmää koskeva asetus] ja asetuksen (EU) 2018/XX [eu-LISA-asetus] muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan, 74 artiklan, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 85 artiklan 1 kohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Komissio korosti 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi tarvetta parantaa rajaturvallisuuteen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvän unionin tietoarkkitehtuurin rakennetta. Tiedonannolla käynnistettiin prosessi EU:n sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmien yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Tavoitteena oli korjata näihin tietojärjestelmiin liittyviä rakenteellisia puutteita, jotka vaikeuttavat kansallisten viranomaisten työtä, ja varmistaa, että rajavartijat, tulliviranomaiset, poliisit ja oikeusviranomaiset saavat tarvittavat tiedot käyttöönsä. (2)Neuvosto määritti 6 päivänä kesäkuuta 2016 esittämässään Etenemissuunnitelmassa oikeus- ja sisäasioiden alan tietojenvaihdon ja tiedonhallinnan tehostamiseksi yhteentoimivuusratkaisut mukaan lukien useita oikeudellisia, teknisiä ja operatiivisia haasteita, joita EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen liittyy, ja kehotti etsimään niihin ratkaisuja.

(3)Euroopan parlamentti kehotti komission vuoden 2017 työohjelmaa koskevista strategisista painopisteistä 6 päivänä heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa esittämään ehdotukset nykyisten tietojärjestelmien parantamiseksi ja kehittämiseksi, tietopuutteiden korjaamiseksi ja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi sekä ehdotukset pakollisesta tietovaihdosta EU-tasolla, tarvittavat tietosuojavarokeinot mukaan luettuina. (4)Eurooppa-neuvosto kehotti 15 päivänä joulukuuta 2016 EU:n tietojärjestelmien ja tietokantojen yhteentoimivuuden jatkuvaan parantamiseen. (5)Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä totesi 11 päivänä toukokuuta 2017 antamassaan loppuraportissa, että on tarpeellista ja teknisesti toteuttamiskelpoista kehittää yhteentoimivuuteen liittyviä käytännön ratkaisuja ja että periaatteessa on mahdollista sekä saada niistä operatiivista hyötyä että perustaa ne tietosuojavaatimuksia noudattaen. 6)Komissio esitti 16 päivänä toukokuuta 2017 antamassaan Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamansa tiedonannon mukaisesti ja tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän havaintoja ja suosituksia vastaavasti rajaturvallisuuteen, sisäiseen turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyvien tietojen hallintaan uuden lähestymistavan, jossa kaikki sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmät EU:ssa ovat yhteentoimivia ja jossa perusoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti. (7)Neuvosto pyysi 9 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä, jotka koskevat toimia tietojenvaihdon parantamiseksi ja EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden takaamiseksi, komissiota kehittämään ratkaisuja yhteentoimivuuden toteuttamiseksi korkean tason asiantuntijaryhmän ehdottamalla tavalla. (8)Eurooppa-neuvosto korosti 23 päivänä kesäkuuta 2017 tarvetta parantaa tietokantojen yhteentoimivuutta ja kehotti komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti ehdotuksen, jolla yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotukset siirretään lainsäädäntöön. (9)EU:n tietojärjestelmät, toisin sanoen rajanylitystietojärjestelmä (EES), viisumitietojärjestelmä (VIS), [EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS)], Eurodac, Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja [kolmansien maiden kansalaisia koskeva eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS-TCN)], olisi saatava toimimaan yhteen, jotta nämä EU:n tietojärjestelmät ja niiden tiedot täydentäisivät toisiaan, kun tavoitteena on ulkorajojen valvonnan parantaminen, laittoman muuttoliikkeen ehkäisemisen ja torjumisen edistäminen ja korkean turvallisuustason edistäminen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, mukaan lukien yleisen järjestyksen ylläpitäminen ja turvallisuuden takaaminen jäsenvaltioiden alueella. Yhteentoimivuuden komponenteiksi olisi sen vuoksi perustettava eurooppalainen hakuportaali (ESP), yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS), yhteinen henkilötietorekisteri (CIR) ja rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID). (10)EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden olisi mahdollistettava se, että järjestelmät täydentävät toisiaan. Näin voitaisiin helpottaa henkilöiden virheetöntä tunnistamista, edistää henkilöllisyyspetoksien torjuntaa, parantaa ja yhdenmukaistaa kyseisten EU:n tietojärjestelmien tietojen laatua koskevia vaatimuksia, tehdä EU:n nykyisten ja tulevien tietojärjestelmien teknisestä ja operatiivisesta toteutuksesta jäsenvaltioille helpompaa, vahvistaa ja yksinkertaistaa kyseisiä EU:n tietojärjestelmiä ohjaavia tietoturva- ja tietosuojatakeita, virtaviivaistaa lainvalvontaviranomaisten pääsyä EES-, VIS-, [ETIAS-] ja Eurodac-järjestelmiin ja tukea EES-, VIS-, [ETIAS-], Eurodac-, SIS- ja [ECRIS-TCN]-järjestelmien päämääriä. (11)Yhteentoimivuuden komponenttien olisi katettava EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS ja [ECRIS-TCN]. Niiden olisi katettava myös Europolin tiedot siltä osin, että niistä voitaisiin tehdä hakuja samanaikaisesti kuin näistä EU:n tietojärjestelmistä. (12)Yhteentoimivuuden komponenttien olisi tarkoitus koskea henkilöitä, joiden henkilötietoja voidaan käsitellä EU:n tietojärjestelmissä ja Europolin toimesta, eli kolmansien maiden kansalaisia, joiden henkilötietoja käsitellään EU:n tietojärjestelmissä ja Europolin toimesta, ja EU:n kansalaisia, joiden henkilötietoja käsitellään SIS-järjestelmässä ja Europolin toimesta. (13)Olisi perustettava eurooppalainen hakuportaali (ESP), jotta voitaisiin teknisesti helpottaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja EU:n elinten mahdollisuutta päästä käyttöoikeuksiensa puitteissa nopeasti, tehokkaasti, järjestelmällisesti ja valvotusti EU:n tietojärjestelmiin, Europolin tietoihin ja Interpolin tietokantoihin tehtäviensä suorittamiseksi ja tukea EES-, VIS-, [ETIAS-], Eurodac-, SIS- ja [ECRIS-TCN-]järjestelmien sekä Europolin tietojen tavoitteita. ESP mahdollistaisi hakujen tekemisen samanaikaisesti kaikista näistä EU:n tietojärjestelmistä sekä Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista, ja sen olisi toimittava keskitettynä palveluna tai ”viestinvälittäjänä”, jonka kautta voidaan tehdä hakuja eri keskusjärjestelmistä ja saada tarvittavat tiedot saumattomasti ja noudattaen kaikilta osin kyseisten järjestelmien pääsynvalvonta- ja tietosuojavaatimuksia. (14)Niiden eurooppalaisen hakuportaalin (ESP) loppukäyttäjien, joilla on oikeus päästä Europolin tietoihin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 nojalla, olisi voitava tehdä hakuja Europolin tiedoista samanaikaisesti kuin niistä EU:n tietojärjestelmistä, joihin heillä on pääsy. Tällaisen haun jälkeinen tietojen mahdollinen jatkokäsittely olisi tehtävä asetuksen (EU) 2016/794 mukaisesti, mukaan lukien tietojen toimittajan asettamat pääsy- tai käyttörajoitukset. (15)Eurooppalainen hakuportaali (ESP) olisi kehitettävä ja konfiguroitava siten, että haussa ei ole mahdollista käyttää tietokenttiä, jotka eivät liity henkilöihin tai matkustusasiakirjoihin tai joita ei ole EU:n tietojärjestelmässä, Europolin tiedoissa tai Interpolin tietokannassa. (16)EU:n tietojärjestelmien nopean ja järjestelmällisen käytön varmistamiseksi eurooppalaista hakuportaalia (ESP) olisi käytettävä hakujen tekemiseen yhteisestä henkilötietorekisteristä, EES-järjestelmästä, VIS-järjestelmästä, [ETIAS-järjestelmästä], Eurodacista ja [ECRIS-TCN-järjestelmästä]. Kansallinen yhteys EU:n eri tietojärjestelmiin olisi kuitenkin säilytettävä teknisenä varmistuksena. Myös unionin elinten olisi käytettävä ESP:tä tehdessään käyttöoikeuksiensa puitteissa hakuja SIS-keskusjärjestelmästä tehtäviensä suorittamiseksi. ESP:n olisi oltava nykyisiä rajapintoja täydentävä lisäkeino hakujen tekemiseen SIS-keskusjärjestelmästä, Europolin tiedoista ja Interpolin järjestelmistä. (17)Biometriset tiedot, kuten sormenjäljet ja kasvokuvat, ovat ainutlaatuisia ja siksi paljon luotettavampia henkilön tunnistamisessa kuin aakkosnumeeriset tiedot. Yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun (yhteinen BMS) olisi tarkoitus olla tekninen väline, jolla vahvistetaan ja helpotetaan kyseisten EU:n tietojärjestelmien ja muiden yhteentoimivuuden komponenttien toimintaa. Yhteisen BMS:n päätarkoituksena olisi henkilön, joka on mahdollisesti rekisteröity eri tietokantoihin, tunnistamisen helpottaminen yhdistämällä henkilön biometriset tiedot eri järjestelmistä ja tukeutumalla yhteen ainoaan tekniseen komponenttiin viiden eri järjestelmissä olevan komponentin sijasta. Yhteisen BMS:n olisi tarkoitus edistää turvallisuutta ja tuottaa taloudellisia, ylläpitoon liittyviä ja operatiivisia etuja, kun voidaan tukeutua yhteen ainoaan tekniseen komponenttiin viiden eri järjestelmissä olevan komponentin sijasta. Kaikki automaattiset sormenjälkien tunnistusjärjestelmät, mukaan lukien Eurodac-, VIS- ja SIS-järjestelmissä nykyisin käytettävät, käyttävät biometrisiä malleja, jotka on muodostettu tiedoista, jotka on saatu todellisista biometrisistä näytteistä piirteiden erottamisen avulla. Yhteisen BMS:n olisi tarkoitus koota ja tallentaa nämä biometriset mallit yhteen paikkaan, mikä helpottaisi järjestelmien välisiä vertailuja, joissa käytetään biometrisiä tietoja, ja mahdollistaisi mittakaavaedut EU:n keskusjärjestelmien kehittämisessä ja ylläpitämisessä. (18)Biometriset tiedot ovat arkaluonteisia henkilötietoja. Tässä asetuksessa olisi säädettävä perusta ja suojatoimet tällaisten tietojen käsittelylle henkilöiden yksiselitteistä tunnistamista varten. (19)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2226 perustetun järjestelmän, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 767/2008 perustetun järjestelmän, unionin ulkorajojen valvonnasta annetulla [ETIAS-asetuksella] perustetun järjestelmän, kansainvälistä suojelua hakevien tunnistamiseksi ja laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi annetulla [Eurodac-asetuksella] perustetun järjestelmän ja [ECRIS-TCN-asetuksella] perustetun järjestelmän tuloksellinen toiminta edellyttää, että ne kolmansien maiden kansalaiset, joiden henkilötiedot tallennetaan järjestelmiin, tunnistetaan tarkasti. (20)Siksi yhteisen henkilötietorekisterin (CIR) olisi tarkoitus helpottaa ja auttaa siinä, että EES-, VIS-, [ETIAS-], Eurodac- ja [ECRIS-TCN-]järjestelmiin merkittävät henkilöt tunnistetaan virheettömästi. (21)Näihin EU:n tietojärjestelmiin tallennetut henkilötiedot voivat liittyä samoihin henkilöihin, mutta ne on tallennettu eri henkilöllisyyksille tai tiedot ovat puutteelliset. Jäsenvaltioilla on käytössään tehokkaita keinoja tunnistaa kansalaisensa tai alueellaan pysyvästi asuviksi kirjatut henkilöt, mutta sama ei päde kolmansien maiden kansalaisiin. EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden olisi tarkoitus edistää kolmansien maiden kansalaisten virheetöntä tunnistamista. Yhteiseen henkilötietorekisteriin (CIR) olisi tallennettava järjestelmissä olevien kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot, joita heidän tarkempi tunnistamisensa edellyttää, eli henkilöllisyys, matkustusasiakirja ja biometriset tiedot, riippumatta siitä, mihin järjestelmään tiedot on alun perin kerätty. Ainoastaan ne henkilötiedot, jotka ovat henkilöllisyyden tarkan määrittämisen kannalta välttämättömiä, olisi tallennettava CIR:ään. CIR:ään tallennettuja henkilötietoja olisi säilytettävä vain niin kauan kuin se on taustajärjestelmien kannalta ehdottoman välttämätöntä, ja ne olisi poistettava automaattisesti, kun tiedot poistetaan taustajärjestelmistä niiden loogista erottelua vastaavasti. (22)Uusi tietojenkäsittelyoperaatio, jossa tällaiset tiedot tallennetaan yhteiseen henkilötietorekisteriin (CIR) sen sijaan, että ne tallennettaisiin kuhunkin erilliseen järjestelmään, on välttämätön, jotta voidaan lisätä tunnistamisen tarkkuutta, jonka tällaisten tietojen automaattinen vertailu ja yhdistäminen mahdollistaa. Sen, että kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys- ja biometriset tiedot tallennetaan CIR:ään, ei pitäisi millään tavoin estää tietojen käsittelyä EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmistä annetuissa asetuksissa säädettyihin tarkoituksiin, sillä CIR:n olisi tarkoitus olla näiden taustajärjestelmien uusi yhteinen komponentti.

(23)Tältä osin on välttämätöntä luoda yhteiseen henkilötietorekisteriin (CIR) henkilökohtainen tiedosto kustakin henkilöstä, joka on kirjattu EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- tai ECRIS-TCN-järjestelmään, jotta tavoitteena oleva Schengen-alueella olevien kolmansien maiden kansalaisten virheetön tunnistaminen voidaan saavuttaa ja voidaan tukea rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen toimintaa, jolla pyritään sekä helpottamaan vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöllisyyden selvittämistä että torjumaan henkilöllisyyspetoksia. Henkilökohtainen tiedosto olisi säilytettävä yhdessä paikassa ja kaikkien mahdollisten henkilöön linkitettyjen henkilöllisyyksien olisi oltava tiedostossa asianmukaisesti valtuutettujen loppukäyttäjien saatavilla. (24)Yhteisen henkilötietorekisterin (CIR) olisi näin tarkoitus tukea rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen toimintaa ja helpottaa ja virtaviivaistaa lainvalvontaviranomaisten pääsyä sellaisiin EU:n tietojärjestelmiin, joita ei ole perustettu yksinomaan vakavien rikosten ehkäisemiseksi, tutkimiseksi tai havaitsemiseksi tai niihin perustuvien syytteiden nostamiseksi. (25)Yhteisen henkilötietorekisterin (CIR) olisi tarkoitus olla EES-, VIS-, [ETIAS-], Eurodac- ja [ECRIS-TCN-]järjestelmiin merkittyjen kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyys- ja biometristen tietojen yhteinen varasto, joka toimii näiden järjestelmien välisenä yhteisenä komponenttina, johon nämä tiedot tallennetaan ja josta voidaan tehdä hakuja. (26)Kaikki yhteisessä henkilötietorekisterissä (CIR) olevat tietueet olisi loogisesti erotettava toisistaan merkitsemällä automaattisesti kuhunkin tietueeseen taustajärjestelmä, johon se kuuluu. CIR:n pääsynvalvonnassa olisi käytettävä näitä merkintöjä, kun pääsy tietueeseen sallitaan tai evätään. (27)Jotta henkilöiden virheetön tunnistaminen voidaan varmistaa, jäsenvaltion viranomaisille, joilla on toimivalta ehkäistä ja torjua laitonta muuttoliikettä, ja direktiivin 2016/680 3 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille olisi sallittava hakujen tekeminen yhteisestä henkilötietorekisteristä (CIR) henkilön biometrisillä tiedoilla, jotka on otettu henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä. (28)Jos henkilön biometrisiä tietoja ei voida käyttää tai jos haku kyseisillä tiedoilla epäonnistuu, haku olisi tehtävä kyseisen henkilön henkilöllisyystiedoilla yhdessä matkustusasiakirjan tietojen kanssa. Jos haku osoittaa, että henkilöstä on tallennettu tietoja yhteiseen henkilötietorekisteriin (CIR), jäsenvaltion viranomaisilla olisi oltava pääsy katsomaan CIR:ään tallennettuja kyseisen henkilön henkilöllisyystietoja, mutta viranomaisille ei annettaisi tietoa siitä, mihin EU:n tietojärjestelmään tiedot kuuluvat. (29)Jäsenvaltioiden olisi annettava kansallisia säädöksiä, joissa nimetään viranomaiset, joilla on toimivalta selvittää henkilöllisyys yhteistä henkilötietorekisteriä (CIR) käyttäen, ja joissa säädetään henkilöllisyyden selvittämisen menettelyistä, edellytyksistä ja kriteereistä suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Kansallisissa säädöksissä olisi erityisesti annettava näiden viranomaisten edustajille valtuudet kerätä biometrisiä tietoja henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä. (30)Tällä asetuksella olisi myös virtaviivaistettava jäsenvaltioiden nimettyjen lainvalvontaviranomaisten ja Europolin pääsy EES-, VIS-, [ETIAS-] tai Eurodac-järjestelmissä oleviin tietoihin henkilöllisyystietoja laajemmin. Näissä järjestelmissä olevia tietoja, mukaan lukien muutkin kuin henkilöllisyystiedot, voidaan tarvita tietyssä tapauksessa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi tai niihin perustuvien syytteiden nostamiseksi. (31)Rajoittamatonta pääsyä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi tai niihin perustuvien syytteiden nostamiseksi tarvittaviin EU:n tietojärjestelmissä oleviin muihin tietoihin kuin yhteisessä henkilötietorekisterissä (CIR) oleviin henkilöllisyystietoihin, jotka on saatu biometrisiä tietoja käyttäen henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä, olisi edelleen säänneltävä asiaa koskevissa säädöksissä. Nimetyt lainvalvontaviranomaiset ja Europol eivät etukäteen tiedä, missä EU:n tietojärjestelmässä on tietoja henkilöstä, josta niiden on tehtävä tiedusteluja. Tämä aiheuttaa niille viivästyksiä ja tehottomuutta tehtäviensä suorittamisessa. Nimetyn viranomaisen valtuuttaman loppukäyttäjän olisi sen vuoksi voitava nähdä, mihin EU:n tietojärjestelmään tiedot, jotka vastaavat tehtyä hakua, on kirjattu. Siksi kyseinen järjestelmä ilmoitettaisiin sen jälkeen, kun on automaattisesti todettu, että järjestelmässä on osuma (niin sanottu osumailmoitustoiminto). (32)Yhteisen henkilötietorekisterin hakuja koskevissa lokitiedoissa olisi ilmoitettava haun tarkoitus. Jos tällainen haku on tehty kaksivaiheista tiedonsaantimallia käyttäen, lokitietoihin olisi sisällytettävä viittaus kansalliseen tutkinta-aineistoon tai tapaukseen, josta käy ilmi, että haku on tehty terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. (33)Haku, jonka jäsenvaltioiden nimeämät viranomaiset tai Europol tekee yhteisestä henkilötietorekisteristä (CIR) saadakseen osumailmoitustyyppisen vastauksen, josta käy ilmi, että tieto on kirjattu EES-, VIS-, [ETIAS-] tai Eurodac-järjestelmään, edellyttää henkilötietojen automaattista käsittelyä. Osumailmoituksessa ei näkyisi asianomaisen henkilön henkilötietoja vaan ainoastaan tieto siitä, että hänen tietojaan on tallennettu johonkin järjestelmistä. Valtuutettu loppukäyttäjä ei saisi tehdä hakijalle kielteistä päätöstä pelkän osumailmoituksen perusteella. Loppukäyttäjän saama osumailmoitus vaikuttaisi näin ollen hyvin vähän asianomaisen henkilön oikeuteen henkilötietojensa suojaan, kun taas nimetyn viranomaisen ja Europolin olisi välttämätöntä saada esittää henkilötietoihin pääsyä koskeva pyyntö tehokkaammin suoraan sille järjestelmälle, johon tietojen on ilmoitettu sisältyvän. (34)Kaksivaiheinen tiedonsaantimalli on erityisen hyödyllinen tapauksissa, joissa terrorismirikoksesta tai muusta vakavasta rikoksesta epäilty, tällaiseen rikokseen syyllistynyt tai tällaisen rikoksen epäilty uhri on tuntematon. Näissä tapauksissa yhteisen henkilötietorekisterin (CIR) avulla olisi tarkoitus yhdellä haulla löytää tietojärjestelmä, joka tuntee henkilön. Velvollisuus käyttää näissä tapauksissa tätä lainvalvontaviranomaisiin sovellettavaa uutta menetelmää tarkoittaisi, että EES-, VIS-, [ETIAS-] ja Eurodac-järjestelmiin tallennettuihin henkilötietoihin olisi pääsy ilman, että vaaditaan ensin haku kansallisista tietokannoista ja muiden jäsenvaltioiden automaattisista sormenjälkien tunnistusjärjestelmistä päätöksen 2008/615/YOS nojalla. Aiemman haun periaate tosiasiallisesti rajoittaa jäsenvaltion viranomaisten mahdollisuutta käyttää järjestelmiä oikeutettuja lainvalvontatarkoituksia varten, ja se voisi näin ollen johtaa siihen, että tarvittavia tietoja ei ole mahdollista saada. Vaatimuksista tehdä ensin haku kansallisista tietokannoista ja muiden jäsenvaltioiden automaattisista sormenjälkien tunnistusjärjestelmistä päätöksen 2008/615/YOS nojalla olisi luovuttava vasta sitten, kun vaihtoehtoinen suojakeino eli lainvalvontaviranomaisten kaksivaiheinen pääsy CIR:n kautta on toiminnassa. (35)Olisi perustettava rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID) tukemaan yhteisen henkilötietorekisterin toimintaa ja EES-, VIS-, [ETIAS-], Eurodac-, SIS- ja [ECRIS-TCN-]järjestelmien tavoitteita. Jotta nämä EU:n tietojärjestelmät voivat täyttää tavoitteensa, edellytyksenä on, että henkilöt, joiden henkilötietoja tallennetaan järjestelmiin, tunnistetaan tarkasti. (36)EU:n tietojärjestelmien tavoitteiden saavuttamista haittaa se, että näitä järjestelmiä käyttävät viranomaiset eivät tällä hetkellä voi riittävän luotettavasti todentaa niiden kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyttä, joista on tallennettu tietoja eri järjestelmiin. Tämä johtuu siitä, että tiettyyn yksittäiseen järjestelmään tallennetut henkilöllisyystiedot saattavat olla vilpillisiä, virheellisiä tai puutteellisia eikä tällä hetkellä ole mahdollista havaita tällaisia vilpillisiä, virheellisiä tai puutteellisia henkilöllisyystietoja vertaamalla niitä tietoihin, jotka on tallennettu toiseen järjestelmään. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan unionin tason tekninen väline, jonka avulla on mahdollista tunnistaa kolmansien maiden kansalaiset tarkasti näitä tarkoituksia varten. (37)Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen (MID) olisi tarkoitus luoda linkkejä EU:n eri tietojärjestelmissä olevien tietojen väli