EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
Bryssel 9.10.2001
KOM (2001) 337 lopullinen/2
OSA I
CORRIGENDUM
Annule et remplace la page 2
du volume I du documentCOM(2001) 337 du 22.6.2001.
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMASTA ENSISIJAISESTI
YMPÄRISTÖNSUOJELUN ALALLA TOIMIVIEN VALTIOISTA
RIIPPUMATTOMIEN JÄRJESTÖJEN TUKEMISEKSI 16. JOULUKUUTA 1997
TEHDYN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 97/872/ EY SOVELTAMISESTA SAADUISTA
KOKEMUKSISTA
2KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
YHTEISÖN TOIMINTAOHJELMASTA ENSISIJAISESTI
YMPÄRISTÖNSUOJELUN ALALLA TOIMIVIEN VALTIOISTA
RIIPPUMATTOMIEN JÄRJESTÖJEN TUKEMISEKSI 16. JOULUKUUTA 1997
TEHDYN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 97/872/ EY SOVELTAMISESTA SAADUISTA
KOKEMUKSISTA
1. JOHDANTO
Komissio on laatinut tämän kertomuksen ne uvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisön
toimintaohjelmasta (jäljempänä 'toimintaohjelma') ensisijaisesti ympäristönsuojelun alallaEuroopan tasolla toimivien va ltioista riippumattomien järj estöjen tukemiseksi tehdyn
neuvoston päätöksen EY/97/872 ('neuvoston päät ös') 12 artiklan mukaisesti. Kertomus on
laadittu komission ja tuensaajien (' valtioista riippuma ttomat järjestöt'
1) toimintaohjelman
kolmen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden (1998–2000) aikana saamien kokemusten
perusteella.
Toimintaohjelmaa koskevien tietojen järjestelmällistä keräämistä varten laadittiin kysely, joka
tehtiin kaikille ympäristöasi oiden pääosaston ('ohjelmakoordi naattori') yksiköille sekä
ulkoisille tahoille (nykyisille ja aiemmille tuensaajille2). Kyselytutkimuksessa oli kaksi
tavoitetta:
– Kerätä parlamentille ja ne uvostolle tarkoitetun neuvos ton päätöksen 12 artiklan
mukaisen kertomuksen laatimista varten tietoja siitä, miten komissio ja valtioista
riippumattomat järjestöt ovat suhtautuneet  ohjelmaa koskeviin säännöksiin ja miten
ne on pantu täytäntöön.
– Kerätä tietoja siitä , miten ohjelman säännöks iä voitaisiin muuttaa vastaamaan entistä
paremmin komission ja tuen saajien tarpeita, jos ohj elmaa uudistetaan. Ohjelman
uudistaminen edellyttäisi ehdotusl uonnosta uudeksi neuvoston päätökseksi
(yhteispäätösmenettely Eur oopan parlamentin kanssa).
Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää ensi sijaisesti ympäristönsuoj elun alalla Euroopan
tasolla toimivien valtioista  riippumattomien se llaisten järjestöjen toimin taa, jotka osallistuvat
yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädä nnön kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. Tästä
rahoitusvälineestä myönnettävät ra hoitustuet (jotka kattavat se kä juoksevat kustannukset että
toimet) on tarkoitettu mahdollistamaan ympäristöalan valtio ista riippumatto mien järjestöjen
toimet, jotka toteutetaan Euroopan ympäristön ja  yhteisen edun hyväks i. Tällaisiin valtioista
riippumattomien järjestöjen to imiin kuuluu muun muassa kansalaisten ja Euroopan unionin
lähentäminen tekemällä EU:n politiikasta ymmärrettäviä ja merkityksellisiä kaikille sekätarjoamalla kansalaisille palautekanavia, joiden kautta nämä voivat esittää komissiollehuolenaiheitaan ja näkemyksiään. Lisäksi va ltioista riippumattomie n järjestöjen toimet
edistävät poliittista päätöksen tekoprosessia, kun kyseiset  järjestöt osallistuvat
                                                
1Määritelty komission keskusteluasiakirjan ”Komissio ja valtiosta riippumattomat järjestöt:
Kumppanuuden lujittaminen” kohdassa 1.2. ”Valtiosta riippumattoman järjestön tyypilliset piirteet”(KOM(2000) 11, hyväksytty 18. tammikuuta 2000).
2Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 1999/C 32/14, 2000/C 43/04, 2000/C 293/14.
3asiantuntijaryhmiin ja komiteoihin ja tarjoavat oman erityisalansa asiantuntemusta.
Tietoisuuden parantaminen lis äämällä kansalaisten ja pä ätöksentekijöiden tietoisuutta
nykyisistä ja tulevista ympäristöongelmista  on myös keskeinen toimintaohjelmaan kuuluva
toimi, kuten myös kansalaisyhtei skunnan rakentaminen ja lujittaminen3 pääasiassa EU:n
sisällä, mutta myös se n rajojen ulkopuolella.
Neuvoston päätöksen hyväksymisestä 16. joulukuuta 1997 on nyt kulunut kolme vuotta, ja
ohjelmakoordinaattori (ympäristöasioiden pääosa sto) sekä valtioista r iippumattomat järjestöt
ovat voineet esittää mielipiteensä ohj elman täytäntöönpanosta vuosina 1998–2000.
Komissio on kerännyt ja analysoinut kysely tutkimuksen vastaukset. Tulokset esitetään
jäljempänä neuvoston päätöksen mukaisessa järj estyksessä artikla ke rrallaan, minkä jälkeen
käsitellään yleistä täytäntöönpa noa ja esitetään päätelmät.
Ulkopuolinen arvioija on vuoden 2000 jälk immäisellä vuosipuo liskolla arvioinut
budjettikohdan B4-3060, josta toimin taohjelma rahoite taan. Tutkimuksessa, joka on osa
ympäristöasioiden pääosaston SEM 2000 -aloitteeseen4 kuuluvaa arviointiohjelmaa, on
tutkittu budjettikohdan B4-3060 käyttöä vuosina 1996–1999. Tarkoituksena on ollut arvioidaja mahdollisesti myös parantaa budjetti kohdan varojen käyttöä. Tutkimustulokset
(toimintaohjelman täytäntöönpanon ja tote uttamisen kannalta olennaiset osat
5) on otettu
asianmukaisesti huomioon tässä kertomuksessa.
2. KYSELYTUTKIMUKSEN TULOKSET
Neuvoston päätöksen 1 artiklassa esitetään ohjelman tavoite ja määritellään tukikelpoiset
ryhmät, niiden toiminta-ala, as ema ja maantieteellinen kattavuus . Kuten edellä esitettiin,
”ohjelman yleisenä tavoitteena on kannustaa ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla
Euroopan tasolla toimivien va ltioista riippumattomien järj estöjen toimintaa edistämällä
yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsääd ännön kehittämistä ja  täytäntöönpanoa”.
Tukikelpoisilla valtioista  riippumattomilla järjes töillä tarkoitetaan r iippumattomia ja voittoa
tavoittelemattomia järjestöjä, joiden ympäristötavoitteet palvelevat yhteistä etua.
2.1. Tukikelpoiset ryhmät
”Ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla toimivien järjestöjen” yksilöiminen ei ole aiheuttanut
suuria ongelmia ohjelma n täytäntöönpanon kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Epäselvissä
tapauksissa ohjelmakoor dinaattori ja sen arvioi ntiryhmä ovat aina tutu stuneet hakijajärjestön
virallisiin sääntöihin, joissa järjestön päätavoitteet on esitetty.
Useimmat kyselytutkimuksen vast aukset osoittavat sekä valtiois ta riippumattomie n järjestöjen
että komission kannattavan nykyisen määritelmän säilyttämistä. Tärkeimmät perusteluttukikelpoisten järjestöjen määrän lisäämisen rajoittamiseksi ovat toimintaohjelmassakäytettävissä olevat rajalliset varat, komission niukat lähteet taloudellisen tuen tarjoamiseksi
Euroopan ympäristöjärjestöille, Euroopan valtioista riippuma ttomien järjestöjen lisääntyvät
ongelmat varojen saannissa kansallisella ja paikallisella tasolla sekä se, että muut ryhmät
                                                
3Tässä kertomuksessa 'kansalaisyhteiskunnalla' tarkoitetaan ainoastaan kansalaisten harjoittamaa voittoa
tavoittelematonta toimintaa (kolmas sektori).
4Komissio käynnisti vuonna 1995 komissaarien Anita Gradin (varainhoidon valvonta japetostentorjunta) ja Erkki Liikanen (talousarvio ja hallinto) esityksestä laajan aloitteen nimeltäSEM 2000 (Sound and Efficient Management), jonka tarkoituksena oli muuttaa komission varainhoito-ja hallintokulttuuria. SEM 2000 -aloite koskee kaikkia komission yksiköitä.
5Budjettikohdasta B4-3060 osoitetaan toimintaohjelmaan hieman alle 40 prosenttia vuodessa.
4(kuten sosiaali-, kehitys-, te rveydenhuolto- ja kuluttajaryhmät sekä eläinten hyvinvointia
edistävät ryhmät) ovat tukikelpoisia muis ta välineistä myönnettävään rahoitukseen.
Yhdessä komission kyselytutkim uksen vastauksessa esitetään  kuitenkin, että ympäristön ja
terveydenhuollon – jotka ovat ympäristöasioiden pääosaston ensisijainen  toiminta-ala – alalla
toimivien järjestöjen rahoitushakemukset hylätään usein. Järjestöt katsovat, että asia olisikorjattava.
On huomattava, että jotkin toimintaohjelman tuensaajista toimivat jo nyt ympäristön ja
terveydenhuollon alalla osana vuos ittaista työohjelmaansa. Näiden järjestöjen päätavoite, joka
on selvästi määritelty niiden säännöissä , on kuitenkin ”toimia ensisijaisesti
ympäristönsuojelun alalla”. Terveydenhuoltoalan  järjestöjen ottaminen mukaan ohjelmaan
muuttaisi ohjelman luonne tta, sillä se tarko ittaisi hakemusten hy väksymistä sellaisilta
järjestöiltä, jotka toimivat ainoastaan osittain ym päristöalalla (kuten te rveydenhuoltojärjestöt).
Tämä avaisi luonnollisesti ovia muillekin valtio ista riippumattomille järjestöille, jotka
toimivat ainoastaan osittain ympäristönsuojelun alalla, kuten väestönsuojelujärjestöt jakuluttajaryhmät.
Nykyistä tilannetta, jossa  valtioista riippumattomien eurooppa laisten ympäristöjärjestöjen on
esitettävä vuosittaiset ty öohjelmansa kokoamalla kaiken  toimintansa, kuten palkat, vuokrat,
painokustannukset jne. yhteen talousarvioon tuen  saamiseksi, olisi s iten muutettava, koska
terveydenhuoltojärjestöt voisivat esittää ainoast aan osan työohjelmistaan, eli ympäristöalan
toimensa. Muut kuuluisivat se lvästi sosiaaliasioiden alaan.
2.1.1.  Maantieteellinen laajuus
Ainoastaan Euroopan tasolla to imivat valtioista rii ppumattomat ympäristöjärjestöt (neuvoston
päätöksen 1 artikla) ovat tällä hetkellä tukikelpoisia toimin taohjelman rahoitukseen. Säännös
on eritelty tarkemmin ohjelma koordinaattorin tietopaketissa , joka toimitetaan kaikille
hakijoille hakulomakkeiden mukana (kertomuksen liite I). Sen mukaan komissio pyytääeurooppalaisia valtioista  riippumattomia järjestöjä, joiden  toiminta ulottuu kaikkiin tai
joihinkin jäsenvaltioihin ja  Euroopan unionin naapurimaih in, tekemään hakemuksia
rahoituksen saamiseksi. Euroopan tasolla toimiminen tarkoittaa liitteenä olevan tietopaketinmukaan, että valitun hak ijan rakenne ja toiminta kattavat periaatte essa useita Euroopan maita.
Maantieteellisen laajuuden määritelmä on he rättänyt jaksolla 1998–2000 hakijoissa (joskus
myös komissiossa) enemmän kysymyksiä kuin tukikelpoinen toiminta, mutta se onaiheuttanut vain vähän ongelmia varsinaisessa valintamenettelyssä.
Ulkopuoliset toimijat (jotka eivät osallistuneet  kyselytutkimukseen) ovat kuitenkin esittäneet
olevansa enemmän huolestuneita ohjelmaan  valittujen järjestöje n maantieteellisestä
tasapainosta  ja viittaavat siihen, että suurin  osa tuensaajista vuosina 1998–2000 on ollut
Länsi-Euroopasta. Tähän viitattiin myös kyse lytutkimuksessa. Eräs valtioista riippumaton
järjestö korosti vastauksessaan, että alueellisen jakauman olisi oltava tasapainoisempi, jottavoidaan taata politiikan täytäntöönpano koko EU:n al ueella, sillä jotkin kestävää kehitystä
koskevat ympäristöongelmat ja -kysymykset (ves i, maatalous, maaperä jne.) ovat erilaisia
EU:n eri alueilla. Samanlainen huolenai he esitettiin myös yhdessä komission
kyselytutkimuksen vastauksessa, jossa vaadittiin Välimeren alueen määrittelemistä
5”tukikelpoiseksi” alueeksi tässä yhteyd essä. Samaa huolenaihe tta painotettiin myös
budjettikohdan B4-3060 arvioinni n seuraavissa tuloksissa6:
Vaikka kiintiöt eivät olekaan suositeltavia, EY:n on kunnioitettava va ltioista riippumattomien
järjestöjen monimuotoisuutta ja erilaisuutta . Ympäristöasioiden p ääosaston on säilytettävä
tasapaino maantieteelliste n (pohjoinen/etelä/itä), eri aiheita käsittelevien  (jätteet, vesi jne.),
pienten ja suurten, unionin sisäisten ja rajat ylittävien, sekä poliittisten ja toiminnallistenvaltioista riippuma ttomien järjestöjen välillä. (Sivu 193.)
Tässä yhteydessä on huomatta va, että useat valtioista riippumattomat eurooppalaiset
ympäristöjärjestöt, jotka ovat parhaillaan toimintaohjelman tuensaajia, ovat sijoittaneetpäätoimipaikkansa Brysseliin unionin toimielinten ja muiden ympäristöalan toimijoidenläheisyyden vuoksi. Ne eivät kuitenkaan ole belg ialaisia järjestöjä. Kaikki toimintaohjelmaan
valitut valtioista riippum attomat järjestöt toimivat kaikissa  tai useissa jä senvaltioissa sekä
unionin naapurivaltioissa.
2.1.1.1.  Maantieteellisen laajuuden kasvattaminen
Ohjelmaa mahdollisesti uudistettaessa sen nykyistä maantieteellistä laajuutta saattaa olla tarve
arvioida uudelleen unionin laajentumisen ja Euroopassa (esimerkiksi Balkanilla)
tapahtuneiden muutosten vuoksi.
Kyselytutkimuksen tuloksista käy selvästi ilmi, että yleisesti ottaen komissio ja EU:n
ympäristöalan valtioista rii ppumattomat järjestö t kannattavat ehdokas maiden valtioista
riippumattomien järjestöjen o ttamista mukaan toimintaohjelm aan, jos ohjelmassa säilytetään
vaatimus toiminnasta useassa Eur oopan valtiossa (paikalliset ja kansalliset järjestöt eivät
edelleenkään olisi tukikelpoisia) ja jos nykyisten määrärahojen lisäys voidaan varmistaa.Ohjelman nykyiset ja aiemmat tuensaajat katsovat, että ne kantavat jo nyt raskaampaataloudellista taakkaa laajentumis en aiheuttamien lisätoimien vuoksi ja siksi, että jäsenmäärä
lisääntyy KIE-maiden järjestöillä, joilla yleensä on vain vähän varoja.
Voimassa oleva neuvoston päätös ei se lvästi sulje pois ehdokasmaiden valtioista
riippumattomien järjestöjen ha kemuksia, mutta vaatimus toimi nnasta (ja jäsenjärjestöistä)
kaikissa tai joissakin EU:n jäsenvaltioissa sekä unionin naapurivaltioissa on jättänyt niistäuseimmat ohjelman ulkopuol elle jaksolla 1998–2000.
Lisäksi on huomattava, että  kilpailu EU:ssa to imivien sellaisten monika nsallisten järjestöjen
välillä, joilla on usean vuoden koke mus alalta, on jo nyt tiukk aa toimintaohjelman rajallisten
määrärahojen vuoksi. Tämä vaikeuttaa edelleen suhteellisen uusien järjestöjen tuen saantia,
sillä niillä on vähe mmän taitotietoa ja suppeamma t työohjelmat kuin muilla. Myös
budjettikohdan B4-3060 arvioinnissa (sivu 152)  korostettiin tätä näkökohtaa seuraavasti:
Euroopan tasolla toimivien suur ten valtioista riippum attomien järjestöje n valinta saattaa
merkitä sitä, että järj estöjen ja Euroopan kansalaisten välillä tai Brysse liin sijoittautuneen
toimiston ja kansallis ella tasolla toimivie n samaan verkostoon kuuluvien valtioista
riippumattomien järjestö jen välillä on suuria eroja. Lisäks i pelätään, että  uudet suuntaukset
lannistavat pieniä (muttei välttämättä epäpäteviä) järjestöjä suosiessaan erittäinammattitaitoisia ja  hyvin järjestäytyneitä kilpailijoita  riippumatta siitä , kummilla on parempia
                                                
6Budjettikohdan B4 3060 arviointi "Ympäristötietoisuus ja tuet" (Environmental Awareness and
Subsidies), Euroopan komissiolle tehty tutkimus (PO ENV.3), sopimus B4-
3060/2000/191820/MAR/H5.
6ideoita. Tämä on erityisen tuhoi saa rajat ylittävien hankkeiden suhteen, jotka kattavat pieniä
jäsenvaltioita, joiden on vaikea saada kansallisen tason rahoitusta.
2.2. Tukikelpoinen toiminta
Neuvoston päätöksen 2 artiklassa , jota on tarkasteltava yhdessä päätöksen liitteen kanssa
(katso myös kertomuksen kohta 2.6.6), määrite llään toimintaohjelman tukikelpoiset toimet.
Vastauksena artiklan 2 kohtaan, joka koskee rahoitustuen myöntämistä toimiin, jotka ovat
yhteisön edun mukaisia ja jotka ”edistävät merkittävästi yhteisön ympäristöpolitiikan ja -
lainsäädännön edelleen kehittä mistä ja täytäntöönpanoa” valta osa valtioista riippumattomista
järjestöistä (ns. seitsemän järjestön vihreä ryhmä) on kerännyt luettelon joistakin politiikanalueista, joilla ne ovat mielestään vaikuttaneet (tämän ke rtomuksen liite II). Muilla kuulluilla
valtioista riippumattomil la järjestöillä on samanlaisia lu etteloita, jotka koskevat niiden
erityisalaa.
On melko vaikea esittää näyttöä tällaisista saavutuksista, koska vaikutusta poliittisiin
prosesseihin ei ole aina he lppo mitata. Lobbauksen tulokset voivat tulla esille vasta monen
vuoden uurastuksen jälkeen, eikä siinä vaihees sa ole välttämättä ma hdollista todeta, mitkä
toimijat ovat vaikuttaneet keskeisesti mihinkin osaan tulosta, ja millä muilla ulkoisilla ja/taisynergisillä olosuhteilla on ollut huomatta va vaikutus lopputulokseen. Tulokkaiden
hakemusten osalta asia on vielä vaikeampi, koska komission arvioijien (ympäristöasioidenpääosaston teknisen yksikön asia ntuntijat arvioivat valtioista riippuma ttomien järjestöjen
hakemukset oman erikoisalansa mukaisesti) on arvioitava, mitä vaikutusta vielätuntemattoman järjestön toimilla  voisi mahdollisesti olla.
Komission yksiköt, jotka keskustelevat valtioista  riippumattomien järjes töjen kanssa usein
(komiteoissa, asiantuntijaryh missä, tilapäisissä ja sä ännöllisissä kokouksissa sekä
kansainvälisillä foorumeilla hyvin erilaisista aiheista), katsovat yleensä kuitenkin, ettävaltioista riippumattoma n järjestön osallistuminen on hyvin hyödyllistä ja tärkeää poliittiselle
päätöksentekoprosessille. Tähän päätelmään  yhtyy myös budjettikohtaa B4-3060 arvioinut
ulkopuolinen arviointi:
Komission ja valtioista riippuma ttomien järjestöjen suhteen lujittaminen voi auttaa molempia
osapuolia onnistumaan paremmin tavoitteidensa saa vuttamisessa. Valtiois ta riippumattomat
järjestöt ovat tärkeä kumppani kuulemismenettelyssä, ja EY:n sekä valtioista riippumattomien
järjestöjen välinen keskustelu on tärkeä lisä toimielinten politiikan muotoilussa. (Sivu 137.)
Muutamassa komission kyselytutkimuksen vasta uksessa ehdotettiin, että  2 artiklassa olisi
esitettävä täsmällisemmin toimet, jotka liittyvät ympäristöasioiden pääosaston politiikkaan jaensisijaisiin toimiin. Tämä koskee myös tasa-arvokysymyksiä ja naisten toimintaaympäristönsuojelun alalla, koska nykyinen yh teys yhteisön ympärist öalan lainsäädännön ja
naisten välillä on hyvin heikko. Jo tkut ovat myös sitä mieltä, että komission olisi vaadittava
valittuja hakijoita lisäämään  yhteisön ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisia toimia
työohjelmaansa (esimerkkinä on mainittu standardointityö).
2.3. Valinnassa sovellettavat  arviointiperusteet
Neuvoston päätöksen 3 artiklassa , jota olisi tarkasteltava yhdessä tietopaketin kanssa,
esitetään ohjelman valinnassa sovellettavat arviointiperusteet. Perusteen saattavat näyttäämelko selviltä: niiden mukaan komissio haluaa keskittyä järjestöihin, joiden maantieteellinenlaajuus on suuri, kerrannaisvaikutus kestävä, ja jotka toteuttavat yhteisön ympäristöpolitiikanmukaisia hyviä ja rahoituksellisesti kannattavia toimia, jotta saavutettaisiin ja voitaisiin ottaa
7mukaan niin paljon Euroopan kansalaisia ja ym päristöalan toimijoita (pai kalliset ja alueelliset
viranomaiset, liike-elämä ja teollisuus, muut sidosryhmät jne.) kuin mahdollista. Tavoitteita ei
ole kuitenkaan ollut aina helppoa soveltaa käytännössä. Kuinka arvioidaan ”kestävä
kerrannaisvaikutus Euroopan tasolla” tai ”monikansallisen näkökulman edistäminen”
erityisesti sellaisen hakijan osalta, jota komission arvio ijat eivät tunne entuudestaan?
Eräs kyselytutkimukseen vastannut valtiois ta riippumaton järjestö pyysi komissiota
selvittämään, mitä ”hyvä kustannus-hyötysuhde” tä ssä yhteydessä tar koittaa ja kuinka sitä
mitataan. Todellisuudessa ei ole va hvistettuja indikaattoreita, joilla voitaisiin  mitata edellä
mainittuja perusteita. Yksi komission yksiköistä kehotti tähän liittyen lisäämäänvalintamenettelyn yleistä avoimuutta ja korosti tarvetta tehdä ohjelmaan osallistumisenrajoittamista koskevat syyt täysin selviksi. Se korosti myös sitä, että nykytilanne, jossa melkopieni määrä tuensaajia valittiin suhteellisen suurten rahoitusmäärien saajiksi (lähes samatjärjestöt vuosittain), olisi perusteltava. Budj ettikohdan B4-3060 arvioinnissa esitettiin
samanlainen huoli:
Avainkysymyksenä on, edistääkö toimintaraho itusta saavien valtiois ta riippumattomien
järjestöjen valinta laajempi en kansalaisryhmien osallistumista poliittiseen päätöksentekoon.
Sen vuoksi on esitetty, että EY :n olisi tavoiteltava  tasapainoa sen välillä, mitä valtioista
riippumattomat järjes töt tietävät unionin jä rjestelmästä ja kuinka  ne voivat tuoda ilmi
kansalaisten huolenaiheita ja näkemyksiä. Viimeksi mainittu seikka on erityisen tärkeä, koska
kuudennessa ympäristöä koskevassa  toimintaohjelmassa korostetaan  erityisesti kansalaisten
saamista mukaan toimintaan. Tämän saavuttamiseksi valintaperusteita voitaisiin muuttaaesimerkiksi niin, että vältettäisiin samojen järjestöjen valinta kierrättämällä rahoitustavaltioista riippumattomie n järjestöjen kesken ja olema lla rahoittamatta samoja valtioista
riippumattomia järjestöjä pe räkkäisinä vuosina. Tämä an taisi muille e hkä enemmän
ruohonjuuritasolla toimiville  järjestöille mahdollisuuden keh ittää EY:n ympäristöpolitiikkaa
koskevia valmiuksiaan ja ilmaista kannattajiensa näkemyksiä. (Sivu 175.)
On aivan selvää, että mitä useammin välineen rahoitusta haetaan, sitä paremmin opitaan
tuntemaan menettely ja onnistuneen hakemuks en edellytykset. Lisäksi on huomattava, että
monet järjestöt, jotka on valittu ra hoitukseen useana vuonna peräkkäin, ovat
menestyksekkäästi rakentaneet suhteitaan  komission yksiköihin (sekä muihin EU:n
toimielimiin).
Valtioista riippumattoma t järjestöt ovat huomauttaneet, e ttä jotkin komi ssion tietopakettiin
lisäämistä valintaperusteista eivät ole kovin selviä. Eräs kyselyyn vastannut valtioista
riippumaton järjestö oli sitä mieltä, että sitoumus julkaist a mahdollisimman laajasti nykyiseen
Euroopan unionin ympäristöpolitiikkaan liittyvät as iat, mukaan lukien Euroopan yhteisön
ympäristöä ja kestävää kehitystä koskeva poliittinen toimintaohjelma, voidaan tulkitavaatimukseksi jakaa EU:ta koskevia tietoja passiivisesti ja kritiikittömästi. Kyseinen järjestöodottaa selvempiä kannanottoja siitä, että Euroopan kansalaisia autetaan ymmärtämään
yhteisön ympäristölainsäädäntöä ja ympäri stöohjelmia entistä pare mmin sekä kannustetaan
ottamaan niihin aktiivisesti kantaa.
Edellä esitetyistä huomioista kä y ilmi, että nykyiset arviointip erusteet ovat epätarkkoja ja ne
olisi määriteltävä uudelleen uud essa ohjelmassa. Li säksi jaksolla 1998–2000 on tuotu selvästi
esille se, että arviointiperusteisiin viittaaminen hylätyille hakijoille lähetetyissähylkäämiskirjeissä on ollut toistaiseksi hyvin tehotonta. Monet rahoituksesta hylkäävänvastauksen saaneista valtioista r iippumattomista järjestö istä ovat ottaneet yh teyttä ja vaatineet
selvityksiä ja lisätietoja. Koska arviointiperusteiden mittaamiseen ei ole olemassa kiinteitäindikaattoreita, kaikki arvioinnit ovat jossain määrin subjektiivisia.
82.4. Toiminnan rahoitus
Neuvoston päätöksen 4 artiklassa  määritellään toimintaohjelman rahoitustuen erityispiirteet.
Rahoitustukea myönnetään valittu jen valtioista rii ppumattomien järjestöjen toimintaan ja
hallinnollisiin kustannuksiin (joihin viitataan  myös ”toimintarahoituksena”). Valtioista
riippumattomien järjestöjen kuule minen osoitti, ettei tätä ra hoitusmallia haluta vaihtaa.
Järjestöt pyysivät sen sijaan komissiota k iinnittämään pikaisesti huomiota toimeen liittyviin
byrokraattisiin menettelyihin ja  tarkkoihin valvontaj ärjestelmiin, jotka ova t niiden mielestä
suhteettomat kyseessä oleviin rahamääriin verrattuna. Lisäksi ne haluavat tehdä ohjelmastahankerahoituksen kanssa yhteensopivan (kat so kohta 3.1). Komissio puolestaan kannattaa
mallia, jossa rajoitettaisiin ohjelma kattamaan ainoastaan tuensaajien tarkastetut menot, koskakolmansia osapuolia si sältävien hankkeiden ja toimien ottamisella mukaan voisi olla
kielteinen vaikutus raportoinni n avoimuuteen ja luotettavuuteen.
Tähänastinen lähestymistapa on tuskin mahdollinen. Ohjelman laajentaminen siten, että siihen
otettaisiin mukaan ehdokasmaide n ja Balkanin maiden valtiois ta riippumattomat järjestöt,
budjetin kasvu ja rajalliset he nkilöresurssit sekä uudet toimenp iteet, jotka esitellään komission
uudistamista koskevassa valkoisessa kirjassa, edellyttäisi ohjelmaa, jossa otetaan huomioon
nämä näkökohdat. Lisäksi olis i laadittava tilintarkastusjär jestelmä. Tämän toimenpiteen
tarpeellisuutta tukevat myös  budjettikohdan B4-3060 arvioinni n tulokset (sivut 182-183):
Otoksessa tutkitut tilintarkastukset osoittavat selvästi, että suurimpien valtioista
riippumattomien järjestöjen ve rkostorakenne voi mahdollisesti edistää varojen kanavoimista
järjestön muihin osiin tai mu ille tasoille. Tämä aiheuttaa ongelmia raportoi nnin avoimuudelle
ja luotettavuudelle, ja on jossain määrin valitettavaa pienten valtioista  riippumattomien
järjestöjen kannalta, jotka saavat tukea kerran  jakson aikana, eivätk ä välttämättä tunne EY:n
menettelyjä, muttei kylläkään isojen valtioista riippum attomien järjestöje n kannalta, jotka
saavat varoja lähes joka vuosi ja jotka tunt evat EU:n rahoitussäännöt. Tarkka ja avoin
kirjanpito on erityisen tärkeää suurten tukien  osalta. Tämän saavuttamiseksi EY:n olisi
taattava entistä pare mmat kirjanpitosäännöt.
2.5. Yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja täydentävyys
Neuvoston päätöksen 5 artiklassa  komissio velvoitetaan varmistamaan toimintaohjelman ja
muiden yhteisön ohjelmien ja aloitteiden yh tenäisyys, johdonmukaisuus ja täydentävyys.
Tietopaketissa esitetyn valin tamenettelyn luonteesta joht uen komissio on kiinnittänyt
huomiota pääasiassa yhtenäisyyteen ja johdonm ukaisuuteen viidennen ympäristöä koskevan
toimintaohjelman ja sen yleist en säännösten kanssa, jotka koskevat ympäristöulottuvuuden ja
vastuun jakamisen periaa tteen sisällyttämisestä
 kaikkiin politiikkoihin (kaikkien
ympäristöongelmia aiheuttavien toimialojen olisi osaltaan os allistuttava ympäristöongelmien
ratkaisemiseen). Vuosina 1998–2000 toimin taohjelman mukais ta rahoitusta
(toimintarahoitusta) myönnettiin ainoastaan n iille valtioista riippum attomille järjestöille,
joiden toimet täyttävät viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman periaatteet. Lyhyestisanottuna nämä järjestöt ovat aktiivisesti keskittyneet viidennen ympäristöä koskevantoimintaohjelman ensisijaisiin aloihin kuten tuotantoteollisuuteen, liikenteeseen, energiaan,maatalouteen ja matkailuun, ja ne ovat aktiivisesti pyrkineet tekemään yhteistyötä muiden
ympäristöalan toimijoiden (kuten paikallisten ja alueellisten viranomaisten, liike-elämän jateollisuuden, kansalaisten ja mu iden valtioista riippumattomien järjestöjen) kanssa kestävän
kehityksen edistämiseksi.
9Täydentävyyden osalta (vastakohtana päälle kkäisyyksille) 5 artiklaa on ollut melko vaikea
noudattaa. Vaikka toimintaohje lman rahoituksen hakulomakke essa mahdolliset hakijat
velvoitetaan selvittämään kaikki muu EU:n toimielinten myöntämä rahoitus, ei ole keskitettyätoimintatapaa, jolla ohj elmakoordinaattori voisi välttää ma hdollisen päällekkäisen rahoituksen
vaaran
7.
Omaehtoinen sääntö, jonka mukaan toimin taohjelman mukaiseen  toimintarahoitukseen
valittujen tuensaajien hankeraho itushakemuksia ei hyväksytä (katso kohta 3.1) on ainakin
osittain estänyt ympäristöasioiden pääosastoa rahoittamasta päällekkäisiä toimia.
2.6. Kesto, määrärahat ja tukien laskeminen
Neuvoston päätöksen 6 artiklassa  määritellään ohjelman ke sto, käytettävissä olevat
määrärahat, yhteisön koko tuen osuus  ja mahdollisuus hyväksyä luontoissuorituksia  enintään
10 prosenttiin saakka tukikelpoisista kustannuksis ta ympäristöalan valtio ista riippumattomien
järjestöjen tuloja ja menoja arvioitaessa.
Tähän artiklaan on kiinnitetty enemmän huomiota, ja siitä kirjoitetut vastaukset ovat olleet
pidempiä kuin neuvoston päätöksen muihin ar tikloihin liittyneistä kysymyksistä saadut
vastaukset, koska se muodostaa yhdessä tukikelpoisuutta koske vien perusteiden kanssa (1
artikla) toimintaohjelman varsinaisen perustan.
2.6.1.  Ohjelman kesto
Valtioista riippumattomie n järjestöjen sekä komission va stauksista use immissa ehdotettiin
ohjelman uudistamista, minkä lisäksi myös ohjelman ke stoa haluttiin pidentää neljästä
vähintään viiteen vuoteen. Tämä  varmistaisi valtiois ta riippumattomien järjestöjen toimien
jatkumisen Euroopan tasolla, kun järjestöille tarjotaa n riittävästi aikaa vä lineiden ja jossain
määrin pitkän aikavälin strategisten painopistealueiden suunnitteluun. Päätöksessä
ohjelmajakson pidentämis estä otettaisiin huomioon myös huomattava työ ja aika, jotka
tarvitaan lainsäädäntöprosessiin uuden ohj elman kaikkien osie n toteuttamiseksi.
– Ehdotuksella ohjelman uudist amisesta viisivuotiskaudeksi 2002–2006 voisi olla se
etu, että tällä tavoi n voitaisiin noudattaa nykyistä mä ärärahakehystä ja EU:ssa jo
tehtyjä suuria kyseistä politiikkaa kos kevia sopimuksia sekä noudattaa samaa
ajanjaksoa kuin liittymistä edeltävät rahastot.
– Lisäksi se vastaisi [kuudennesta ympäri stöä koskevasta toimin taohjelmasta tehtyä
ehdotusta]8, jossa esitetään seuraav ien 5–10 vuoden poliittinen kehys.
2.6.1.1.  Monivuotinen rahoitus
Mahdollisuudesta ottaa käyttöön monivuotinen  rahoitusohjelma on keskusteltu sekä
kyselytutkimuksen yhteydessä että sen ulkopuolella, ja sillä on melko pa ljon kannattajia sekä
valtioista riippumattomissa  järjestöissä että komissiossa. Tällainen ohjelma  säästäisi sekä
komission että valtioista riippumattomien järjestöjen hallinnollis ta työtä ja aikaa (ja vähentäisi
                                                
7Komissiossa keskustellaan parhaillaan sopimuksia koskevan tietokannan perustamisesta. Tällainen
tietokanta voitaisiin ottaa käyttöön uuden toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteydessä.
8Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueidenkomitealle: Kuudes ympäristöä koskeva EY:n toimintaohjelma ”Ympäristö 2010: Tulevaisuutemme
valinta”, KOM (2001) 31.
10näin ollen ohjelman yleisi ä toteuttamiskustannuksia) se kä varmistaisi jatkuvuuden.
Muutoksella olisi kuitenkin muitakin vai kutuksia. Monivuotinen ohjelma edellyttäisi
muuttuvaa vuosittaista talousarviota, koska  komission velvollisuutena olisi sitoutua
maksamaan täysi määrä ensimmäisenä vuonna. Komi ssio voisi luonnollisesti laatia kaksi- tai
kolmivuotisen maksuohjelman, j ohon yhdistettäisiin välikerto muksiin perustuva parannettu
valvonta- ja arviointijärjeste lmä. Jos komissio ei ole tyytyväinen välikertomuksiin, se voisi
lopettaa sopimuksen ja vapauttaa varat, mutta määrärahat olisi kuitenkin menetetty.
Kun otetaan huomioon koordinoivan pääosa ston (ympäristöasioiden pääosasto)
budjettikohdasta B4-3060 käytössä olevat raja lliset määrärahat (noin 7 miljoonaa euroa
vuodessa) erilaisten tiedotus- ja  viestintätoimien kattamiseen  (ei ainoastaan valtioista
riippumattomien järjestöjen rahoittamiseen), monivuotinen valtioista r iippumattomien
järjestöjen rahoittamisohj elma, jossa tehtäisiin esimerkik si kaksivuotiset sopimukset,
edellyttäisi melkein kaikkien budjetti kohdan B4-3060 määrärahojen kohdentamista
ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna suurimpien valtio ista riippumattomien järjestöjen tukien
kattamiseen.
2.6.2.  Käytettävissä olevat määrärahat
Toimintaohjelman raja llisista varoista käytävä kilpailu on lisääntynyt huoma ttavasti jaksolla
1998–2000. Vuonna 2000 komissio vastaa notti 66 hakemusta (joissa haettu rahamäärä oli
yhteensä 8 424 406 euroa), ja vuonna 1999 se  vastaanotti 44 hakemusta (joissa haettu
rahamäärä oli 5 375 999 euroa). Tämä merkitsee 50 prosentin lisäystä hakemusten osalta ja
56,7 prosentin lisäystä haetun rahamäärän os alta. Vuonna 2000 rahoitukseen hyväksyttiin 18
hakemusta, joiden yhteissumma oli 2,56 miljoonaa euroa.
Lisääntyneen kilpailun ohella myös järjes töihin kohdistuvat vaatimukset ovat kasvaneet
jaksolla 1998–2000. Kyselytutkimukseen vastann eet valtioista riippumattomat järjestöt
korostavat vastauksissaan kolmea keskeistä al aa perustellessaan vaatimustaan määrärahojen
lisäämiseksi:
– Uuden eurooppalaisen hallintotavan haasteet . Vuosien 2000–2005 strategisia
tavoitteita koskevassa  komission tiedonannossa ”Uude n Euroopan hahmottaminen”
komissio asetti itselleen tavoitteeksi  uusien eurooppalais ten hallintotapojen
edistämisen. Lyhyesti sanottuna tämä tarkoittaa sitä, että kansalaisille annetaanenemmän sananvaltaa Euroopan unionin asioiden hoidossa sekä perustetaan
hallinnon eri tasojen välille uusia yhteistyön muotoj a, joiden avulla lisätään
Euroopan unionin toimielinte n tehokkuutta ja avoimuutta. Komissio toteaa
tiedonannossaan: ”Euroopan kansal aiset eivät tunne omistava nsa niitä laitoksia, jotka
määräävät heidän elämästään”. Valtioista  riippumattomat järjestöt saavat yhä
suuremman merkityksen tämän puutteen korja amisessa, ja ne voi vat myös lähentää
Euroopan yhteisön toimie limiä ja kansalaisia. Tämä tehtävä edellyttää lisävaroja.
– EU:n laajentuminen. Kaikkien Euroopan ympärist överkostojen jäsenmäärä on
kasvanut ehdokasmaiden valtiois ta riippumattomien järjestö jen liityttyä niihin. Tämä
on lisännyt toimien ja koordina ation tarvetta, mikä kustannuks ia ajatellen on harvoin
tasapainotettavi ssa uusien jäsenten maksuosuuksilla , koska monilla näistä uusista
jäsenistä on vain niukasti varoja.
– Ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen.  Ympäristönsuojelun ja kestävän
kehityksen sisällyttäminen kaikkiin EU:n politiikkoihin on keskeinen vaatimus EY:nperustamissopimuksessa (ns. Cardiffin talousuudistusprosessi). Lyhyesti sanottuna
11tämä merkitsee sitä, että nykyisin valtioista riippum attomat ympäristöjärjestöt
käsittelevät lähe s kaikkia unionin politiikan näkökoh tia. Valtioista riippumattomat
järjestöt ovat tyytyväisiä tähän ke hitykseen, mutta ne  korostavat että
ympäristönäkökohtien sisällyttäminen  päätöksentekoon on lisännyt niihin
kohdistuvia vaatimuksia laajemmasta asia ntuntemuksesta, koska nyt lähes kaikki
komission pääosastot kuulevat niitä , mikä puolestaan lisää henkilö- ja
valmistelukustannuksia.
Nykyisen ohjelman ohjeellinen rahoitusm äärä on 10,6 miljoonaa euroa koko ohjelmajakson
ajaksi (1998-2001). Edellä esitetyn mukaises ti, kun otetaan huomioon lisääntyvä kilpailu
rahoituksesta, valtioista riippuma ttomille järjestöille ai heutettu työmäärän lisääntyminen ja se,
että ensimmäisten ehdokasmai den on suunniteltu liittyvän EU:n täysjäseniksi vuosina 2003–
2005, on harkittava määrärahojen  lisäämistä vuosittain nykyisestä 2,65 miljoonasta eurosta.
2.6.3.  Yleisen rahoitustuen aste
Neuvoston päätöksen 6 artiklassa  säädetään yleisestä yhteis ön rahoitustuesta, joka ei
periaatteessa saa ylittää 50:tä prosenttia valitun hakijan talous arvioon sisältyvistä toimista ja
hallinnollisista kustannuksista. Va ltioista riippumattomien järjes töjen ei ole ollut helppoa
noudattaa tätä artiklaa jaksolla  1998–2000, ja monilla niistä on ollut ongelmia löytää vaadittu
50 prosentin rahoitusosuus.
Yhdessä komission kyselytutkim uksen vastauksessa korosteta an sitä, että sanamuoto
”periaatteessa” jättää tulkinnanvaraa ja että olisi ilmoitettava selvästi, missä tapauksessa 50prosenttia voidaan ylittää. Esimerkki tapauksesta, jossa 50 prosentin kattoa olisi korotettava,on Euroopan standardointitoimiin osallistuvien va ltioista riippumattomien  järjestöjen rahoitus,
sillä näillä ryhmillä on vaikeuksia 50 prosentin yhteisrahoituksen saamisessa tällaiseentoimintaan.
Kyselytutkimuksen vastauksissa  suurimmat valtioista riippumattomat järjestöt (G7) viittaavat
keskusteluihin, jotka käytiin ennen toimintaohjelman hyväksymistä, ja korostivat sitä, ettäkomissio ja Euroopan parlamentti olivat sopineet  60 prosentin katosta, mutta neuvosto päätti
kuitenkin yksimielisesti laskea sen 50 prosenttiin.
Kaikki valtioista rii ppumattomat järjestöt (myös G7) puolta vat katon nostamista jälleen 60, 75
tai jopa 100 prosenttiin. Ne, jotk a kannattavat 100 prosentin kattoa,  ovat sitä mie ltä, ettei tämä
tarkoita sitä, e ttä komissio pitäisi velvoittaa my öntämään 100 prosentin katto valituille
valtioista riippumattomil le järjestöille, vaan että tällä tavoin ko missiolle annettaisiin
mahdollisuus ja se ve lvoitettaisiin ottamaan huomioon järjestöjen todellinen tilanne ja
ymmärtämään niiden mahdollisuuksia ja rajo ituksia entistä paremmin. Muut valtioista
riippumattomat järjestö t ovat sitä mieltä, e ttä 60 prosentin katto  on riittävä, ja sillä
mahdollistetaan entistä suurempi joustavuus  ympäristöryhmille v aarantamatta kuitenkaan
niiden riippumattomuutta.
Aina 100 prosenttiin asti joustava prosenttio suus olisi teoriassa  ollut mahdollista 13.
joulukuuta 2000
9 asti. Tällainen rahoituspolitiikka herättäisi kuitenkin kysymyksiä
yhtenäisyyden ja riippumatto muuden suhteen. Lisäksi voidaan  väittää, että 100 prosentin
rahoituksen sijaan komissio voisi yhtä hyvin esittää ehdotuspyynnön yrityssopimuksia varten,
                                                
913. joulukuuta 2000 hyväksyttyjen sisäisen valvonnan uusien standardien mukaan kaikkiin komission
myöntämiin tukiin on vastedes liityttävä yhteisrahoitus (valkoisen kirjan toimi 78). Sataprosenttinen
rahoitus ei näin ollen ole enää mahdollista.
12jolloin komissio voisi eritellä yksityiskohtaisesti,  mitä se haluaa sekä o lla lopullisten tulosten
”omistaja”. Myös budjettikohdan B4-3060 ulkopuolinen arvioija on nostanut esiin
riippumattomuutta koskevan kysymyksen:
Useimpien valtioista riippuma ttomien eurooppalaisten ympärist öjärjestöjen taloudellinen
riippumattomuus on yleisesti ottaen heikko. Useimmat toimintarahoitusta saavat valtioista
riippumattomat järjestöt ovat er ittäin riippuvaisia EY :stä ja saavat vain vähän tukea
jäseniltään, joille niiden pitä isi olla viimekädessä  vastuuvelvollisia, koska järjestöjen
oletetaan edustavan jäseniään.  (Budjettikohdan B4-3060 arviointi, sivu 106) , ja
valtioista riippumatto mien järjestöjen perusrahoitu s on EY:lle korvaamatonta poliittisen
prosessin kannalta tärk eiden tekijöiden vuoksi: asiantuntij uus, tiedotuskanava, osallistuminen
jne. Valtioista riippumattomie n järjestöjen ei tulisi miss ään olosuhteissa pitää tukia
itsestäänselvyyksinä ja luulla niiden ja tkuvan loputtomiin. Yleisesti ottaen valtioista
riippumattomien järjestöjen o lisi tulevaisuudessa t aattava entistä pa remmin rahoituksensa
riippumattomuus pyytämällä suure mmat maksuosuudet jä senverkostoltaan. (Budjettikohdan
B4-3060 arviointi, sivu 184.)
Kaikissa tämän ohjelman rahoitustuen kattoa koskevissa päätöksissä  on otettava huomioon
sellaiset näkökohdat kuten luontoissuoritusten hyväksyminen tai poissulkeminen, varojen
siirto kumppaneille ja/ta i alihankkijoille sekä hakijamaiden ja Balkanin alueen valtioista
riippumattomien järjestö jen tukikelpoisuus.
2.6.4.  Luontoissuoritukset
Vapaaehtoistyö on keskeistä kaikkien valtiois ta riippumattomien järj estöjen toiminnassa, ja
kaikki kyselyyn vastanneet valtioista riippumattomat järjes töt kannattavat se n säilyttämistä
uudessa ohjelmassa. Nykyisessä  toimintaohjelmassa asianmuka isesti dokumentoitu palkaton
työ tai luontoissuoritukset voidaan ottaa huomioon 10 prosenttiin asti tukikelpoisista
kokonaiskustannuksista valtioista r iippumattomien ympäristöjärje stöjen tuloja ja menoja
arvioitaessa (neuvoston päätöksen 6 artiklan 3 kohta). Monet kyselyyn vastanneista valtioista
riippumattomista järjestöistä ha luaisivat, että tätä tasoa nostetaan mahdollisuuksien mukaan.
Palkatonta työtä ja luontoissuorit uksia koskevat rajoitukset voivat olla tulkintata vasta riippuen
lamaannuttavia pienille tehokka ille valtioista riippumattomille  järjestöille. Kuten eräässä
(kyselytutkimuksen kysymykseen 13 annetussa) vastauksessa huomau tettiin, EU:n tai
Euroopan tasolla toimivie n yhteisöjen on erittäin vaikea var mistaa paikallinen tai kansallinen
rahoitus, ja kaupalliset tukijat näyttävät suosivan paikallisia asioita. Harvoja aloja, joilla onedelleen mahdollista varmis taa huomattava tuki ovat l uontoissuoritukset, henkilöstön
sijoittaminen toisiin tehtäviin, ajan lahjoittaminen jne. (Valtioista riippumattoman järjestön
antama vastaus kyselyyn.)
Ohjelmakoordinaattorin rahoitusyksikön muk aan palkaton työ tai luontoissuoritukset
aiheuttavat usein enemmän ongelmia kuin ratkaisevat, koska niitä on vaikea laskea, minkävuoksi ne eivät ole hyvä perusta tukikelpoi sille kustannuksille. Sen sijaan rahoitusyksikkö
ehdottaa, että tukikelpoisten  kustannusten määritelmää tiukennet aan ja EU:n rahoitusosuuden
määrää nostetaan (katso kohta 2.6.3).
2.6.5.  Ohjelman hallinnointi
Neuvoston päätöksen 7 artiklassa esitetään ehdotuspyynnön aikataulua koskevat
yksityiskohtaiset tiedot (ilmoitus on julkaistav a Euroopan yhteisöjen  virallisessa lehdessä
13vuosittain 31. tammikuuta mennessä) ja komission määräaika ra hoitusta koskevan päätöksen
tekemiseen (31. toukokuuta mennessä).
Kaikki kyselytutkimukseen vastanneet va ltioista riippumattomat järjestöt toteavat
yksimielisesti, että olisi järkevämpää, että  komissio julkaisisi ehdotuspyynnön aikaisin
syksyllä rahoituksen myöntämistä edeltävänä  vuonna ja julkaisisi tuen saajien luettelon ennen
tuenmyöntämisvuoden alkua. Tämä tarkoittaisi sitä, e ttä valtioista riippum attomien järjestöjen
hakemuksissaan esittämät ty öohjelmat todella rahoitettaisiin komission myöntämällä
avustuksella (kalenterivuoden noudattamisen an siosta). Nykyisellään komissio tekee
päätöksensä vasta toukokuun lopussa, mikä yleensä tarkoittaa sitä, ettei varoja saada ennen
sen vuoden elo- tai syyskuuta, jolle tuki on myönne tty. Tämä saattaa aiheuttaa melko vakavia
kassavirtaongelmia valtioista riippuma ttomille järjestöille.
Myös ohjelmakoordinaattori toivoo ka lenterivuoden mukaista järjestelyä.
Neuvoston päätöksen 8 artiklassa  määritellään komission velvoitteet varmistaa valtioista
riippumattomien järjestöjen ohj elman mukaisesti to teuttamien toimien onni stuminen. Siinä
edellytetään asianmukaista seurantajärjestelm ää, jonka avulla komissio voi tarkastaa toimia
paikan päällä, ja siinä säädetään komissiolle  oikeudesta ja velvo llisuudesta periä takaisin
asiattomasti käytetyt varat. Lisäksi artiklassa määritellään tuensaajien velvoitteet säilyttäätoimien aiheuttamia menoja koske vat asiakirjat viiden vuoden ajan alkaen toimia koskevan
viimeisen maksun suorittamisesta.
Kyselyyn vastanneet valtioista  riippumattomat järj estöt ovat sitä mieltä , että nykyisessä
järjestelmässä keskitytään liikaa kertomuksiin ja tarkastuksiin ja liian vähän valtioistariippumattomien järjestöjen to imien vaikutusten arviointiin. Seurantajärjes telmä on liian
tiukka eikä se vastaa suhteellisen pieniä  rahasummia, joita va ltioista riippumattomille
järjestöille myönnetään. Valtioista  riippumattomien järjestöjen mielestä olisi pohdittava sitä,
kuinka ohjelman hallinnoimisesta  aiheutuvaa komission hallinno llista taakkaa vähennetään.
Tässä yhteydessä on kuitenkin huomattava, että toime ssa 81 ”Pääosastojen valvontatehtävän
vahvistaminen” (Komission uudistamista koskeva valkoinen kirja – Osa II,
toimintasuunnitelma) edellytetään jä rjestelmällisten jä lkiarviointien lisäämistä pikemmin kuin
niiden vähentämistä:
”Kuhunkin pääosastoon luodaan tarkastusrakenne ... Sisäinen tarkastus laatii itsenäisiä
selvityksiä budjettivarojen käytöstä pääosa stossa ja tekee järj estelmä-, ohjelma- ja
tulosanalyysejä sekä jälkitarkastuksia kentällä.”
Parannettujen jälkiarv iointien tarvetta korostetaan  budjettikohdan B4-3060 arvioinnin
tuloksissa seuraavasti:
Jälkiarviointi  on toimintarahoituksen osalta edell een puutteellista, mikä johtuu henkilöstön
siihen käytettämän ajan vähyydestä. Jälkiarviointia  ei pidetä tällä he tkellä kovin tärkeänä.
Yhteistyön teknisten yksikköjen kanssa olisi oltava nykyistä järj estelmällisempää ja sitä
voitaisiin parantaa huom attavasti. (Sivu 131.)
Neuvoston päätöksen 9 artiklassa säädetään niistä toimista, joita komissio voi toteuttaa
tuensaajaa kohtaan, jos se havaitsee väärinkäyt öksiä tai jos sopimuksen yksityiskohtia ei
noudateta. Artiklassa säädetään myös tuensaajan  velvoitteesta palauttaa perusteettomasti
suoritetut maksut.
14Tutkitulla jaksolla 1998–2000 ei havaittu vakavia väärinkäyt öksiä. Jälkiarvioinneissa
(loppukertomukset ja sisäiset ta rkastukset) valtioista riippuma ttomia järjestöjä on pyydetty
palauttamaan kaikki havaitut ylijäämät tai tukikelvottomiin kustannuksiin myönnetyt varat.
Tukikelpoisten kustannusten laskeminen on jo issakin tapauksissa ai heuttanut komission ja
valtioista riippumatto man järjestön välillä  erimielisyyttä, joka on usein liittynyt
luontoissuorituksiin (kohta 2.6.4.), mutta tuen saajat ovat aina maksaneet palautukset
asianmukaisesti.
Valtioista riippumattoma t järjestöt ovat ilmaisseet hyvin vä hän mielipiteitä 9 artiklasta. Yksi
järjestö on pyytänyt komissiota noudattamaan a vustusten hallinnoinnin kä sikirjan määräystä
siirtää enintään viisi prosenttia kyseisen  tilikauden kokonaistuloi sta seuraavaan vuoteen.
Neuvoston päätöksen 10 artiklassa määritellään kaikkien komission osarahoittamien toimien
seurantaa koskeva velvoite. Komissio tekee säännöksen noudattamiseksi pistokokeita
valittujen valtioista r iippumattomien järjestöjen kokouksiin, työpajoihin, konferensseihin ja
muihin toimiin ohjelman aikana  varmistaakseen, että ehdotet ut toimet todella toteutetaan.
Lisäksi tuensaajien on toimitettava sopimuskaude n lopussa todisteet kaikista jakson aikana
toteutetuista toimista. Nämä voivat olla esimerkiksi kopio ita lehdistä, uutiskirjeistä,
lehdistötiedotteista, raporteista, kirjoista, CD-ROMeista, videokaseteista ja niin edelleen.
Toimintarahoitusten toteutumisaste on otoksessa kaiken kaikkiaan melko hyvä, ja toimista on
pidetty asianmukaisesti kirjaa. Yleisesti ott aen tukea saaneet valtioista riippumattomat
järjestöt ovat toteuttaneet us eimmat suunnitelluista toimista, ja loppukertomuksissa esitetään
työn tulokset yksityiskohtaisesti. (Budjettikohdan B4-3060 arviointi, sivu 104.)
Ohjelmakoordinaattori tarkast aa vuosittain tarkastusohjelman mukaisesti yhteisrahoitetut
valtioista riippumattomie n järjestöjen ohjelmat, jotka on valittu satunnaisesti tuensaajien
luettelosta.
Valtioista riippumattoma t järjestöt tai komissio eivät ole tehneet erityisiä huomautuksia 10
artiklasta.
Neuvoston päätöksen 11 artikla  velvoittaa komission julkaisemaan tästä toimintaohjelmasta
rahoitettavien tuensaajien va lintatulokset. Tätä artiklaa on noudatettu hyvin jaksolla 1998–
2000, ja tulokset on julkaistu sekä Euroopa n yhteisöjen virallis essa lehdessä että
ympäristöasioiden pääosaston Internet-sivuilla. Komissio ta i valtioista r iippumattomat
järjestöt eivät tehneet huomautuksia tästä ar tiklasta kyselyvastauksissaan. Kuitenkin jos
ehdotuspyyntö ja päätös rahoitettavista järj estöistä julkaistaisiin aikaisemmin (kuten
kyselytutkimuksessa esitettiin), myös tuensaajien luettelo voitaisiin julkaista nykyistäaikaisemmin kalent erivuotta noudattaen.
Neuvoston päätöksen 12 artiklassa  määritellään komission velvoite antaa Euroopan
parlamentille ja neuvostolle vuos ittain kertomus ohjelman tä ytäntöönpanosta. Komissio tai
valtioista riippumatto mat järjestöt eivät tehneet huomautuksia tästä artiklasta.
2.6.6.  Liite – tukikelpoisten toimien määritelmä
Liitteen  osalta valtioista riippum attomien järjestöjen kysely tutkimusvastauksissa tuotiin
selvästi esille näkemys, että sitä olisi harkitta va uudelleen tai se olis i jopa poistettava. Tämä
yksityiskohtainen määrällinen kuvaus tuki kelpoisista toimista muodostaa ongelmallisen
kehyksen ”toimien ohjelmalle”, sillä sinä on useita päällekkäisyyksiä. Suullisessakuulemistilaisuudessa 16. lokakuut a 2000 valtioista riippumatto mat järjestöt kertoivat
15ongelmistaan sijoittaa toimia mihinkään luokk aan. Monet järjestöje n toteuttamat toimet
kattavat kaikki ensisijaiset alat tai useita niistä, eikä  liite sen vuoksi auta työohjelman
suunnittelussa. On korostettava  myös sitä, että liite on aiheuttanut samoja ongelmia
ohjelmakoordinaattorille  ohjelman hakemusten arvioinni ssa, koska joitakin järjestöjen
ehdottamia toimia on o llut lähes mahdotonta mita ta ja sijoittaa minkään otsakkeen alle.
Komission kyselytutkimusvastauksissa on myös pyydetty, että ”tukikelpoisten toimien” olisi
liityttävä entistä tiiviimmin ympäri stöasioiden pääosastossa kä ynnissä oleviin politiikkoihin ja
ensisijaisiin toimiin.
3. YLEINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO
Kyselytutkimuksen tuloksista käy ilmi, e ttä ainoastaan muutamia neuvoston päätöksen
artikloita on pidetty ”vaikeina ymmärtää” tai liian ”teoreettisina”. Komission ja tuensaajienväliset keskustelut ovat liittyneet  ohjelmakoordinaattori n tekemään artiklojen tulkintaan ja
täytäntöönpanoon.
3.1. Yhteensopimattomuus hankerahoituksen kanssa
Jotkut järjestöt ovat arvostelleet voimakka asti ohjelmakoordinaattorin esittämää sääntöä,
jonka mukaan rahoitushakemuksia ei hy väksytä niiltä järjestöiltä, jotka saavat
toimintaohjelman mukaista  ”toimintarahoitusta”. Ohjelmakoor dinaattori esitti ”yksi järjestö
yksi määräraha” -säännön vuonna 1998 varmistaak seen ohjelman rahoituksen hallinnoinnin,
lisätäkseen avoimuutta ja noudattaakseen tal ousarviorajoitteita. Kokemukset, jotka komissio
oli saanut sääntöä edeltäviltä vuosilta (kun ”toimintaraho itus” ja ”hankerahoitus” olivat vielä
yhteensopivia) johti päätökseen, jonka mukais esti kaikkia Euroopan ympäristöjärjestöjä
pyydetään esittämään kaikki  yhden budjettivuoden aikana tote utettavat toimet, mikä esti niitä
hakeutumasta hankerahoitukseen ja tilapäisrahoitukseen. Ennen edellä mainittua sääntöä varatvaltioista riippumattomie n järjestöjen hankkeisiin oli myönnetty hajautetusti, mikä johti
tilanteeseen, jossa moitteetonta varainhoitoa ei enää voitu varmistaa. Vaarana oli, että
komissio rahoitti useita päälle kkäisiä toimia, ja tämä huolenaihe va hvistettiin myöhemmin
perustelluksi.
Toisaalta järjestöt väittävät, että niiden laskentajärjestelmiä on kehitetty, eikä ole syytä uskoa,
etteivät ”toimintarahoituksen” ja ”hankerahoituksen” tuensaajat voi laskea näitä varojaerikseen riittävällä ja avoimella tavalla. Järjestöjen mukaan näin tehdään jo, koska monettoimintaohjelman tuensaajista saavat rahoitusta myös muilta pääosastoilta ja niiden onnistuu
silti pitää tilit erillään.
Ne ovat myös sitä mie ltä että edellä mainittu sääntö on vastoin avustusten hallinnoinnin
käsikirjan ohjeita, sillä siinä ei estetä perusrahoituksen tuensaajia hakemasta hankerahoitusta.Tämä onkin aivan totta.
On kuitenkin huomattava, ettei toimintaohje lma kuulu varsinaisesti perusrahoitukseen, koska
se kattaa valitun järjestön j uoksevien kulujen lisäksi toimet. Sen vuoksi siihen viitataan
”toimintarahoituksena” (katso 2.4).
Ohjelmakoordinaattori on ottanut  tämän kannan, koska avustu sten hallinnoinnin käsikirjassa
esitetään komission vähimmäisvaatimukset avustu sten hallinnointiin ja annetaan näin ollen
yksittäiselle pääosast olle mahdollisuus antaa tiukempia sääntöjä.
Muutamasta komission kyselytutkimuksen vastauksesta käy ilmi, että komissiossa
kannatetaan yhteensopimattom uutta koskevan säännön poista mista, koska se aiheuttaa
16hallinnointiongelmia. Yhteisra hoitettavien valtioista rii ppumattomien eu rooppalaisten
järjestöjen kansalliset jäsenjärjestöt tekevät hankehakemuksia kiertääkseen tätä sääntöä,vaikka hankkeet voivat liittyä lähemmin kattojärjestön kuin ka nsallisten jäsenjärjestöjen
toimiin ja ne voitaisiin hoit aa paremmin Euroopan tasolla.
3.2. Maksujen myöhästyminen
Toimintaohjelman tuensaajien yleinen valituksenaihe liittyy maksujen myöhästymiseen (ei
ainoastaan tarjouskilpailun aj oitukseen, kuten kohdassa 2.6.5.).
Sopimuksen päättymisen jälkeen valtioista r iippumattomia järjestöjä  pyydetään toimittamaan
loppukertomus (jossa selvitetään rahoitusjak son aikana toteutetut toimet, aiheutuneet
kustannukset ja saadut tulot). Kertomus  on toimitettava tava llisesti maaliskuun loppuun
mennessä. Yksi lopullisten maksujen myöhästymisen syistä on se, että komissio saa edellisenvuoden loppukertomuksen samaan aikaan, kun se käsittelee kuluva n vuoden hakemuksia.
Kaikki loppukertomukset käydään läpi ja tark istetaan, että niiden sisältö on sopimuksen
mukainen. Lopulliset maksusuoritukset riippuvat tämän arvi oinnin tuloksista.
Arviointiprosessi, joka ka ttaa kaikkien valtioista r iippumattomien järjestöjen
loppuunsaatettujen ohjelmien toime t ja rahoituksen, vaatii me lko paljon aikaa vievää ja
useiden virkamiesten työpanoksen. On to tta, ettei komissio ole kyennyt jakson 1998–2000
aikana aina noudattamaan sopimukses sa sovittua 60 päivän määräaikaa.
Tässä yhteydessä on huomattava kuitenkin, etteivät valtioista r iippumattomat järjestöt ole aina
noudattaneet loppukertomuksille  asetettua määräaikaa.
3.3. Varojen siirto
Valtioista riippumatto mien järjestöjen yhtenä huolenai heena ovat tiukat säännöt, joilla
määrätään siitä, mikä kulloinkin katsotaan yhteisrahoitukseksi. Toimintaohjelman tuensaajatovat useiden kansallisten, alueellisten ja paikallisen jäsenjärjestöjen kattojärjestöjä taiEuroopan koordinointitoimistoja. Nä mä jäsenet toteutta vat toimiaan Euroopan tason järjestön
(yhteisrahoitetun) työohjelman mukaisesti. Ne keräävät siten yhteisrahoituksen komissiolta
saatavaa rahoitusosuutta varten. Mutta jos yhteisrahoitusta ei siirretä pankkitililletoimintaohjelman tuensaajan nimiin (Euroopan tason järjestön), sitä ei oteta huomioon.
Tästä on kuitenkin säädetty avustusten hallinnoinnin käsikirjan kohdassa 1.2 Euroopan
yhteisön tukia koskeviin sopimuksiin sovelletta vat yleiset ehdot (Osa  B Rahoitusta koskevat
määräykset, 7 artikla – Tukikelpoiset kus tannukset): ”niiden on oltava todellisuudessa
aiheutuneita, kirjattuja tuensa ajan tileille tai veroasiakirjoi hin sekä tunnistettavissa ja
valvottavissa.”
4. PÄÄTELMÄT
Sekä komission että va ltioista riippumattomien järjestöjen kyselyva stauksissa esittämät
yhteiset kokemukset (mukaan luki en kaikki nykyiset ja aika isemmat tuensaajat) osoittavat,
että ohjelmaa olisi uudistettava  mieluiten viisivuotiseksi teke mällä tiettyjä muutoksia, kuten
kasvattamalla maantieteellistä laajuutta hakijamaiden ja Balkanin alueen valtioistariippumattomien järjestöjen ottamiseksi mukaan. Budjettikohdan B4-3060 arviointi (SEM
2000 -aloitteen mukaisesti), joka kattaa peru steellisen analyysin tämän rahoitusvälineen
tehokkuudesta ja perusteista, on otettu asia nmukaisesti huomioon, ja tutkimuksen tulokset
tukevat tämän kertomuksen p äätelmiä uudistamistarpeesta:
17Joitakin väistämättömiä ep äonnistumisia lukuun ottama tta suunniteltujen toimien
toteuttamisaste on yleisesti ottaen hyvä. Toimintarahoituksen hyödyllisyys on ilmeinen, koskasen ansiosta eurooppalaiset valtio ista riippumattomat järjestöt voivat osa llistua ja vaikuttaa
entistä paremmin päätöksentekoprosessiin. (Budjettikohdan B4-3060 arviointi, sivu 10.)
Toimintaohjelman uudista mista kannatetaan myös [kuude nnesta ympäristöä koskevasta
toimintaohjelmasta tehdyssä e hdotuksessa], jonka mukaan jatketaan taloudellisen tuen
myöntämistä ympäristöjärjest öille, jotta ne voivat helpo mmin osallistua keskusteluun.
[Kuudennesta ympäristöä koskevasta toimintaohj elmasta tehdyn ehdot uksen] strategisessa
lähestymistavassa tunnustetaan tarve kansalai sten osallistumiseen, ja ehdotetut toimenpiteet
perustuvat laajaan ja monipuoliseen keskus teluun ympäristöpolitiikan päätöstentekijöiden
kanssa. Lisäksi ohjelmassa  esitetään, että ehdokasmaiden ym päristöjärjestöjen kanssa tehdään
yhteistyötä tietoisuuden parantamiseksi.
18LIITE 1
Yhteisön toimintaohjelma ensisijaisesti ympäristönsuojelun alalla
toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen tukemiseksi
Ehdotusten esittämistä koskevat suositukset
Euroopan komissio julkaisi edellä ma initun ohjelman mukaisen ehdotuspyynnön
6.11.1999  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä  C 319 . Seuraavien suositusten
tarkoituksena on auttaa mahdollisia hakijoita päättämään tuen hakemisesta ja laatimaanhakemus.
1. Asiayhteys ja tavoitteet
Komissio pyytää 16.12.1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/872/EY (ks. liite D)
mukaisesti eurooppalaisia  valtioista riippumatto mia järjestöjä, joiden toiminta ulottuu
kaikkiin tai joihinkin jä senvaltioihin ja Euroopan uni onin naapurimaihin, tekemään
ehdotuksia tuen saamiseksi. Tukea annet aan järjestöjen vuotuisessa (enintään 12
kuukautta kattavassa) työs uunnitelmassa tarkoitetun toiminnan toteuttamisesta
aiheutuviin kustannuksiin. Hakijajärjestöje n olisi toimittava Eu roopan tasolla. Tällä
tarkoitetaan, että niiden rakenteen ja toiminnan olisi periaatteessa ulotuttava useaanEuroopan valtioon.
Tämän ehdotuspyynnön mukaises ti jätetty tukihakemus estää hakemasta muuta tukea
ympäristöasioiden pääosastosta.Tämän ehdotuspyynnön mukaista tukea voidaan  myöntää (jos siihen on käytettävissä
riittävästi varoja) toimiin, jotka palvelevat yhteisön etua, edistävät merkittävästi yhteisönympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittä mistä ja täytäntöönpanoa sekä vastaavat
viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman periaatteita.
Yhteisön tukeen oikeutetut toiminnan alat  määritellään neuvost on päätöksen liitteessä,
jossa ilmoitetaan myös kullekin alalle osoitettu osuus rahoituksesta.Tuensaajat valitaan ehdotuspyynnössä vahvist ettujen perusteiden ja  varojen saatavuuden
perusteella. Tehtävät päätökset koskevat vuo tta 2001 eikä niihin sisälly mitään tulevien
vuosien päätöksiin vaikuttavia sitoumuksia.
2. Tukikelpoisuusvaatimukset
Käsiteltäviksi otetaan ainoastaan seuraavat vaatimukset täyttävien järjestöjen
hakemuksia:
kyseessä on oltava riippumat on voittoa tavoittelematon järjes tö, joka toimii ensisijaisesti
ympäristönsuojelun alalla ja jolla on yhte istä etua palveleva ympäristötavoite;
järjestön on toimittava Euroopa n tasolla (ei siis ainoast aan kansallise lla tasolla);
järjestöllä on oltava hallinnolliset rakenteet ja taloushallinto;järjestön varat eivät saa olla peräisin yksinomaan Euroopan unionin toimielinten
myöntämästä tuesta.
193. Valintaperusteet
Hakemuksia käsiteltäessä tuensaaj at valitaan seuraavin perustein:
hyvä kustannus-hyötysuhdekestävä kerrannaisvaikutus Euroopan tasollaeri osapuolten välinen tehokas ja tasapainoinen yhteistyö seuraavilla aloilla: toiminnan
suunnittelu, toiminnan toteutus ja osallistuminen rahoitukseen
monikansallisen näkökulman edis täminen, erityisesti rajoje n yli tapahtuvan yhteistyön
muodossa Euroopan unionin alueella, ja milloin tarkoituksenmukaista, unionin
naapurimaiden kanssa
kyky edistää viidennessä toimintaohjelma ssa yksilöityjen osapuolten (valtioista
riippumattomien järjestöjen, pien ten ja keskisuurten yritysten, paikalliste n ja alueellisten
viranomaisten jne.) välistä vuoropuhelua  ja yhteistyötä pysyvän muutoksen
aikaansaamiseksi kyseisten osapuolten toimintatavoissa
edustavuus asianomaisen liikkeen sisälläkyky edistää monialaista lähestymistapaa ympäristöasioissajärjestön ja sen jäsenten välisen säännö llisen tiedonvaihdon avulla tapahtuvan yhteistyön
ja vuoropuhelun laatu
kyky osoittaa järjestön vuosiohjelman raho ituksellinen toteutettavuus realistisen,
kohtuullisen ja tasapainoi sen talousarvion avulla
sitoutuminen mahdollisimman laajaan tiedottamiseen Euroopan unionin
ympäristöpolitiikasta, mm. ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevasta Euroopan
yhteisön poliittisesta toimintaohjelmasta.
4. Rahoitusedellytykset
Liitteessä B määritellään kaikkeen komission ympäristöpääosaston myöntämään tukeen
sovellettavat rahoitusedellytykset. Niitä on tarkasteltava yhdessä valtioistariippumattomien ympäristöjärjestöjen tuke mista koskevasta toimin taohjelmasta tehdyssä
neuvoston päätöksessä säädettyjen edellyty sten kanssa. Kyseisen päätöksen mukaan
komissio voi rahoittaa enintään 50 prosenttia talousarvion mukaisista toimista jahallintokuluista. Jos hakemus hyväksytää n, komissio osallistuu rahoitukseen tietyllä
prosenttiosuudella tukikelpoisista menoista liitt eenä olevien rahoitusedellytysten (liite B)
mukaisesti.
Nämä edellytykset ovat erottamaton osa kunki n tuensaajan kanssa tehtävää sopimusta.
Hakijoita pyydetään kiinnittämään huo miota erityisesti seuraavaan neuvoston
päätöksessä olevaan säännökseen:
20"Jotta valtioista riippumaton järjestö voisi saada yli 150 000 ecun avustuksen,
rekisteröidyn tilintarkastaja n on varmennettava järjest ön tilit kahden edellisen vuoden
ajalta ja myös siltä ajalta, jona avustusta käytetään. Jotta  valtioista riippumaton järjestö
voisi saada alle 150 000 ecun avustuksen, jä rjestön tilien kahden ed ellisen vuoden ajalta
on oltava saatavilla komission hyväksymä ssä muodossa ja niitä  on pidettävä tässä
muodossa sen ajan, jona avustusta käytetään."Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että jokaisen hakijan on oltava valmis antamaan tilinsävaaditussa muodossa komission käyttöön hyvin lyhyellä varoitusaja lla sen jälkeen, kun
hakemus on valittu mahdolliste n tuensaajien luetteloon.
5. Hakemuksen laatiminen
Hakemus on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä, hakemusten
odotettavissa olevan suuren määrän käsittely n helpottamiseksi mieluiten englanniksi tai
ranskaksi, ja sen liitteenä on oltava muodo llinen kirje, jossa esitetään täsmällinen
rahoituspyyntö. Hakemuksen liitteenä on oltava tämän asiakirjan liite A, joka on täytettyasianmukaisesti koneella (ei käsin) sekä hakijan täyd elliset pankkiyhteystiedot.
Hakemukseen on sisällyttävä liitteen A kohda ssa 2 annettu kuvaus järjestön toiminnasta.
Lisäksi hakemukseen pyydetään liittämään yksityiskohtainen ja tarkka suunnitelma
järjestön toiminnasta tilivuonna 2000. Suunnite lmassa on mainittava kaikki toiminta,
kuten osallistuminen jäsenjärjestöjen väliseen koordinointitoimintaan, vuosikokoukset,
jäsenille suunnattu tiedotus (jäsenkirjeet), kertomuste n laatiminen, julkaisut jne.
Jokaisesta toimesta on annetta va erillisellä sivulla  selvitys, jossa on kuvaus kyseisestä
toimesta, sen tavoitteista  ja kohderyhmästä sekä alustava aikataulu ja odotetut tulokset.
Hakijoita pyydetään kiinnittämään hakemu sta laatiessaan huomiota neuvoston päätöksen
liitteessä olevana erittelyyn, jossa määritellään toimialat, jotka voivat saada yhteisönrahoitustukea, sekä ilmoitetaan kullekin to imialalle kohdennettu os uus rahoituksesta.
Vaikka rahoitus myönnetään vain tili vuoden 2000 toimintasuunnite lman perusteella,
hakemukseen olisi liitettävä tiedoksi myös yhteenveto edellisen tilivuoden toiminnasta.
6. Hakemusten jättäminen ja käsittely
Hakemukset on lähetettävä  viimeistään 17. tammikuuta 2000 (postileiman päivämäärä)
seuraavaan osoitteeseen:
European Commission
Environment Directorate-GeneralSaturnino Munoz GómezHead of Unit ENV.5TRMF 00/74Rue de la Loi 200 / Wetstraat 200
B-1049 Bruxelles/Brussel
Puh. (+32) 2/2999332
Kaikki ehdotukseen vaadittava asiakirj at on toimitettava A4 -kokoisina kolmena
kappaleena edellä mainittuun osoitteeseen.
21Täydellinen ehdotus on lähe tettävä kohdassa 5 esitetyssä muodossa postitse kirjattuna
lähetyksenä. Faksattuja, henkilökohtaisesti t uotuja, epätäydellisiä tai osissa toimitettuja
hakemuksia ei hyväksytä.
Hakemuksen arviointimenettely on seuraava:– komissio vastaanottaa ja kirjaa ehdotuks en ja antaa siitä saantitodistuksen
– komission yksiköt tutkivat ehdotuksen
– asiasta tehdään lopullinen päätös ja tuloksesta ilmoitetaan hakijalle.
Komission päätöksestä ei voi valittaa.Koko menettely on ehdottoman luottamuksellinen. Jos komissio hyväksyy ehdotuksen,
komission ja ehdotuksen te kijän välillä tehdään yksi  ainoa sopimus kaikesta
yhteisrahoitettavasta toiminnasta (yhteisrahoituksen määrä ilmoitetaan euroina).
Hakijoita pyydetään ottamaan huomioon, että  hakemusten odotettavissa olevan määrän
vuoksi arviointi kestää todennäköisesti use ita kuukausia. Se on kuitenkin tarkoitus
saattaa päätökseen 31. toukokuuta 2000 mennessä . Hakemusten odotettavissa olevan
suuren määrän vuoksi komission on sovellettava  tiukasti valintaperu steita ja hylättävä
hakemukset, joita ei ole laadittu edellä esitettyjen ohjeiden mukaisesti. Olkaa hyvä jatutustukaa huolellisesti kaikkiin annettuihin ohjeisiin ja varmis takaa, että kaikki
vaatimukset on täytetty. Puutteet tai virh eet voivat johtaa hakemuksen hylkäämiseen.
– LIITTEET:
A. Hallinnolliset tiedot
– B. Oikeudelliset ja rahoitusta koskevat edellytykset
– C. Sopimusmalli
– D. Neuvoston päätös 16. JOULUKUUTA 1997. Euroopan yhteisöjen
virallinen lehti L354 30 JOULUKUUTA 1997.
22Tukihakemukseen liitettävät asiakirjat
Asiakirjat, jotka on aina  liitettävä tukihakemukseen
1. Asianmukaisesti täytetty liite A (kaikki lihavoidut kentät on täytettävä; epätäydelliset
hakemukset hylätään)
2. Hakijan edellisen tilikauden tilinpäätös
3. Järjestön säännöt ja ote yhdistysrekisteristä
4. Tuettavaan toimintaan liittyviä tehtäviä suorittavien henkilöiden ansioluettelot
5. Järjestön edellisen vuoden toimintakertomus
6 Muodollinen rahoituspyyntö
Asiakirjat, jotka on liitettävä  hakemukseen, jos mahdollista
1. Luettelo järjestön hallituksen tai johtokunnan jäsenistä (nimi ja asema tai tehtävä
hakijaorganisaatiossa)
2. Hyväksytyn tilintarkastajan antama alle kaksi vuotta vanha tilintarkastuslausunto
3. Vakuus4. Maininta (1.5 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi) hankkeista, joihin saadaan (tai on saatu)
tukea muista kansainvälisistä järjestöistä tai Euroopan unionin jäsenvaltioilta
23LIITE A TOIMINNAN RAHOITUS
Vakiolomake tuen hakemista varten (pyydetään täyttämään mikäli mahdollista
englanniksi tai ranskaksi)
1. Hakijaa koskevat hallinnolliset tiedot
1.1 Hakija
Järjestön nimi (täydellinen virallinen nimi):
Lyhytnimi (tarvittaessa):
Kirjainlyhenne (tarvittaessa):Yhdistysrekisterinumero (tarvittaessa): 
10
Hakijan oikeudellinen asema:Hakijajärjestön nimenkirjoittajan nimi ja asema (tehtävä):
Teknisistä näkökohdista vastaavan henkilön nimi ja asema (tehtävä):
Hakijan osoite:
Katuosoite:
Numero:
Postinumero:Paikkakunta:
Maa:
Puhelinnumero:
Faksinumero:
Sähköpostiosoite:
Huom: Kaikki lihavoidut kentät on täytettävä. Puutteelliset hakemukset hylätään.
                                                
10 Vaihtoehtoisesti tämän tiedon sijasta voidaan toimittaa jäsenvaltion antama mahdollinen hyväksyntä. p/ghu/docs/kitzmanen.doc  (Rev. 3 of 10 Nov. 1998 at 12.00
hrs)
241.2 Hakijan pankkiyhteystiedot  (liittäkää mukaan järjestön nimenkirjoittajan allekirjoittama
tilitoimiston tai pankin todistus)
Huom: Pankkitilin on oltava valtiossa, jossa hakijajärjestön päätoimipaikka sijaitsee
Pankin nimi:
Katuosoite:
Numero:
Postinumero:
Paikkakunta:
Maa:Pankin ja konttorin tunnusnumero:
Tilinumero:
Tilinhaltija:
1.3 Tiivistelmä hakijan toiminnasta ja yleisistä tavoitteista
1.4 Hakijajärjestön osakkaina oleva ryhmät/yhteisöt (tarvittaessa):
ilmoittakaa jokaisen osakasorganisaa tion täydellinen virallinen nimi:
1.5 Tuet, hankintasopimukset ja lainat, jotka on saatu edellisten kolmen tilikauden aikana
suoraan tai välillisesti joltakin Euroopan yhteisön toimielimeltä.
Kustakin tuesta, hankintasopimukses ta tai lainasta on ilmoitettava:
- yhteisöohjelma:
- hankkeen nimi ja sopimuksen viitenumero:
- vuosi, jona komissio on myöntänyt tuen tai lainan taikka tehnyt sopimuksen:
- tuen tai lainan määrä taikka sopimukseen sisältyvä määrä:
251.6 Euroopan yhteisön toimielimille kuluvan vuoden aikana esitetyt (tai esitettävät)
tukihakemukset
Kustakin tuesta tai hankintasopimuksesta on ilmoitettava:
- yhteisöohjelma:- hankkeen nimi:
- tuen määrä tai sopimukseen sisältyvä määrä:
2. Yksityiskohtainen kuvaus järjestön tuettava sta toiminnasta (jos ehdotus hyväksytään,
tässä kohdassa annetut tiedot m uodostavat sopimuksen teknisen liitteen; kaikki järjestön
toiminnan toteuttamista koskevat olennaiset tiedot on ilmoitettava). Mikäli mahdollista,
ilmoittakaa tiedot englanniksi tai ranskaksi.
2.1 Lyhyt kuvaus järjestön toiminnasta, johon tukea haetaan
Antakaa täsmällinen ja yksityiskohtaine n suunnitelma tilivuoden 2000 toiminnasta.
Suunnitelmassa on mainittava kaikki toimin ta, kuten osallistumi nen jäsenjärjestöjen
väliseen koordinointitoimintaan, vuosik okoukset, jäsenille suunnattu tiedotus
(jäsenkirjeet), kertomusten laatiminen, julkaisut jne.
Jokaisesta toimesta on annett ava erillisellä sivulla selvitys, jossa on kuvaus kyseisestä
toimesta, sen tavoitteista ja kohderyhmäs tä sekä alustava aikataulu ja odotetut
tulokset. Hakijoita pyydetään kiinnittä mään hakemusta l aatiessaan huomiota
neuvoston päätöksen li itteessä olevana erittelyyn, jossa määritellään toimialat, jotka
voivat saada yhteisön rahoitustukea, sekä ilmoitetaan kullekin toimialalle
kohdennettu osuus rahoitukse sta. Ilmoittakaa myös ne jä rjestön toimintaan liittyvät
tehtävät, joihin hakija aikoo käyttää alihankkijana ulkopuolista järjestöä, yritystä tai
yhdistystä
2.2 Odotetut tulokset järjestön toiminnasta, johon tukea haetaan (ilmoittakaa mitattavissa
olevat tekijät, joiden avulla voidaan arvioi da tuen vaikutukset suhteessa määriteltyihin
yleisiin tavoitteisiin. Täsmentäkää myös kohdeväestö ja menetelmät sekä järjestön toiminnan
lopputuote, jonka hakija aikoo toimittaa komissiolle).
262.3 Ohjeellinen aikataulu järjestön toiminnalle, johon tukea haetaan
Työn aloituspäivä 11
Työn lopetuspäivä 12
Järjestön toiminnan toteuttamiseen tarvittava aika kuukausina (enintään 12 kuukautta).
Muut järjestön toiminnan aikataulua koskevat tiedot.
Haluatteko saada mahdollisen hyväksynnän rahoitukselle:
englanniksi /g127 ranskaksi /g127
                                                
11 Menojen tukikelpoisuus määritellään työn aloitus- ja lopetuspäivän mukaan.
12 Tämän päivämäärän jälkeen aiheutuneet menot ovat tukikelpoisia vain, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat ne nimenomaisesti hyväksyneet.
273. Järjestön tuettavan toimi nnan alustava talousarvio (jos ehdotus hyväksytään, tässä kohdassa anne tut tiedot muodostavat sopimuksen rahoitusta
koskevan liitteen).  Mikäli mahdollista, ilmoittakaa tie dot englanniksi tai ranskaksi.
3.1 Yhteenveto alustavasta talousarviosta , johon tukea haetaan. Kuvaukseen on liitettävä  tarkka erittely kus tannuksista sekä se uraavien taulukoiden mukaisesti
tehty laskelma Alustavan talousarvion tulot ja me not on tasapa inotettava.
Hakija vakuuttaa, että seuraavat menot ovat tarpeen järjestön tuettavan toiminnan toteuttamiseksi, että ne toteutetaan ilmoitet usti ja että ne merkitään järjestön
viralliseen kirjanpitoon (yleisten ehtojen kohta 10.1.5)
Osa A Tukikelpoiset menot/kustannukset
a) Järjestön toiminnan edellyttämästä henkilöstöstä
aiheutuvat kustannukset
b) Järjestön toimintaan osallistuvan henkilöstön matka- ja
oleskelukustannukset
c) Laitekustannukset (ainoastaan poistot)d) Kestohyödykkeet ja toimistotarvikkeet
e) Painatus-, julkaisu-, käännös- ja tulkkauskustannukset (myös
tilausmaksut, CD-ROMit, jakelu jne.)
f) Alihankinnat ja/tai varojen siirto yhteistyökumppaneille
g) Muut mahdolliset välittömät kustannukset (lämmitys,
valaistus, vuokra jne. - eriteltävä):…….Osa B Rahoitussuunnitelma
a) Suorat tulot järjestön toiminnasta
b) Hakijan rahoitusosuus
c) Muiden yhteisöjen rahoitusosuus (eriteltävä)
d) Komissiolta tällä hakemuksella haettava rahoitusosuus
e) Arvio haettavasta tuesta järjestön toiminnan toteuttamisen aikana
syntyvistä pankkikoroista
f) Tarvittaessa komission muu rahoitus järjestön samalle toiminnalle (eriteltävä)(eu
roa
)
TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET YHTEENSÄ YHTEENSÄ
Tarvittaessa arvio luontoissuorituksista (1) Tarvittaessa arvio l uontoissuorituksista 13
YHTEENSÄ YHTEENSÄ
                                                
13 Tällä tarkoitetaan avustuksia, joista ei laskuteta: esimerkiksi vapaaehtoistyö, materiaalien tai tilojen käyttö veloituksett a.
283.2 Tukikelpoisten kustannusten erittely kustannuslajeittain
A. Henkilöstökustannukset (vrt. liitteenä olevien rahoitusedellytysten kohta
10.2)
Nimi Tehtävä Asema14Kuukausittaiset
palkkakustannukset
15Kesto
(kuukausina)YHTEENSÄ
YHTEENSÄ I.1
B. MATKA- JA OLESKELUKUSTANNUKSET
Matkakohde Matkakulut Hotellikulut Muut
kustannuksetKesto
päivinäYHTEENSÄ
Yhteensä
C. Kestohyödykkeiden hanki ntakustannukset (poistot) 16 (ks. rahoitusedellytysten
10.2 kohta)
Hyödyke Yksikköhinta Määrä Tukikelpoiset
kustannukset
(poistot)YHTEENSÄ
Yhteensä
D. Toimistotarvikkeiden ja muiden välinei den hankintakustannukset (jos ne eivät
sisälly välillisiin kustannuksiin)
Kustannuslaji Määrä Yksikköhinta Kustannus yhteensä
Yhteensä
                                                
14 Vakituinen henkilökunta tai hankkeen ajaksi palvelukseen otettu henkilökunta
15 Bruttopalkka kuukaudessa, mukaan lukien ainoastaan sosiaaliturvamaksut16 Liitteenä oltava poistojen laskutapa
29E. e) Painatus-, julkaisu-, käännös- ja  tulkkauskustannukset (myös tilausmaksut,
CD-ROMit, jakelu jne.)
Kustannuslaji Määrä Yksikköhinta Kustannus yhteensä
Yhteensä
F. Alihankinnat ja/tai varojen siirto yhteistyökumppan( e)ille (rahoitusedellytysten
10.2 kohta)
Ilmoittakaa seuraavat tiedot:– mahdollisten alihankkijoiden/yhteist yökumppaneiden nimi ja osoite 
17
– kyseisen henkilön/organisaation suor ittamat tehtävät ma hdollisimman tarkasti
– varojen määrä ja laskutapa (yksityiskohtainen arvio).
YHTEENSÄ
G. Muut välilliset kustannukset, joita ei mainita edellä (lämmitys, valaistus,
vuokra jne. - eriteltävä)
Kustannuslaji Määrä Yksikköhinta Kustannus yhteensä
Yhteensä
KAIKKI YHTEENSÄ
                                                
17Asian käsittelyyn osallistuvien yksikköjen on voitava päättää menojen tukikelpoisuudesta näiden tietojen perusteella
303.3 Tarvittaessa muut rahoituslä hteet (muu kuin yhteisön tuki)
(Seuraavat tiedot on annettava jokaisesta rahoitukseen osallistuvasta
yrityksestä/yhdistyksestä/järjestöstä)
Yrityksen tai järjestön nimi (täydellinen virallinen nimi):
Osoite:Rahoitukseen osallistuvan yhteisön vastuuhenkilö (nimi, arvo tai asema, puhelin, faksi,
sähköposti):
Määrä, jolla kyseinen yhteisö osallistuu hakijajärjestön toiminnan rahoittamiseen:
Lisätiedot siinä tapauksessa, että rahoituspäätös ei ole lopullinen:
Hakijan vakuutus:
Allekirjoittanut vakuuttaa tässä hakemuksessa olevat tiedot oikeiksi
Nimi:Asema tai tehtävä seuraavassa hakijajärjestössä:Puhelinnumero:Faksinumero:Sähköpostiosoite:Allekirjoitus:Päiväys:
31LIITE B
Euroopan yhteisöjen tukisopim uksiin sovellettavat  yleiset ehdot
32OSA A - OIKEUDELLISET JA
HALLINNOLLISETMÄÄRÄYKSET
1 artikla - Täytäntöönpanoa koskeva
velvoite
1.1 Jollei ylivoimaisesta esteestä
muuta johdu, saajan on pyrittävä kaikintavoin varmistamaan, että toimintatoteutetaan sopimuksen liitteessä Imääriteltyjen ehtojen ja järjestelyjenmukaisesti.
1.2 Ylivoimaisena esteenä pidetään
ennakoimatonta ja ylitsepääsemätöntätapahtumaa
2 artikla - Vastuu
2.1 Euroopan yhteisöt eivät missään
olosuhteissa vastaa saajan henkilöstölletai omaisuudelle toimin taa toteutettaessa
aiheutuneista henkilö- taiomaisuusvahingoista, joista tehdäänsopimukseen vedoten valitus.  Euroopan
yhteisöt eivät myöskään hyväksyminkäänlaisia valituksiin liitettyjäkorvaus- tai takais inmaksuvaatimuksia.
2.2 Jollei kysymyksessä ole
ylivoimainen este, saajan on korvattavakaikki toiminnasta tai sen puutteellisestatäytäntöönpanosta Euroopan yhteisöilleaiheutuneet vahingot.
2.3 Tuensaajalla on yksinomainen
vastuu kolmansia os apuolia kohtaan, ja
se on vastuussa myös kaikista toiminnannäille aiheuttamista vahingoista.
3 artikla - Sopimuksen irtisanominen
3.1 Tuensaaja voi sanoa sopimuksen irti
kirjallisesti kahden kuukaudenirtisanomisajalla, jolloin siltä ei vaaditakorvauksia.  Tässä tapauksessa tuensaaja
on oikeutettu saamaan vain sen osanavustuksesta, joka vastaa toiminnan
toteutettua osaa.
3.2 Komissio voi sanoa sopimuksen
irti, jos tuensaaja jättää ilman pätevääteknistä tai taloudellista syytänoudattamatta jotakin sopimuksenvelvoitetta eikä ole korjannut asiaa
kuukauden kuluessa siitä, kun se on
vastaanottanut kirjattuna kirjeenälähetetyn kehotuksen noudattaavelvoitteitaan. Tässä tapauksessakomissio maksaa ainoastaan netukikelpoiset kustannukset, jotka saajalleon koitunut sopimuksenirtisanomishetkeen mennessä; komissioei maksa jo tehtyihin sitoumuksiinliittyviä kustannuksia, jotka olitarkoitettu suoritettaviksi sopimuksenirtisanomispäivän jälkeen.
3.3 Komissio voi sanoa sopimuksen
irti ilman etukäteisilmoitusta jamaksamatta korvausta, jos tuensaaja:
asetetaan konkurssiin tai selvitystilaan tai se on
muun vastaavan menettelyn kohteena
esittää vääriä tai epätäydellisiä väitteitä
saadakseen tukea, jota sopimus koskee.
Tässä tapaukse ssa komissio voi
vaatia tuensaajaa palauttamaansopimuksen mukaisesti jo maksetunavustuksen kokonaan tai osittain.
3.4 Sopimuksen irtisanominen
rahoitukseen liittyviensääntöjenvastaisuuksien vuoksi ei rajoitaEuroopan yhteisöj en taloudellisten
etujen suojaamisesta 18 päivänäjoulukuuta 1995 annetun neuvostonasetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95mukaisesti määrättyjen muidenhallinnollisten toimenpiteiden tairangaistusten soveltamista.
4 artikla - Luottamuksellisuus
Komissio ja tuensaaja sitoutuvat
säilyttämään luottamuksellisina kaikkiniille luottamuksellisesti toimitetut
33asiakirjat, tiedot ja muun aineiston,
joiden ilmitulo saattaisi vahingoittaatoista osapuolta.
5 artikla - Tiedotus
5.1 Ellei komissio muuta edellytä,
kaikissa saajan laatimissa toimintaakoskevissa tiedotteissa tai julkaisuissa,myös konferensseissa tai seminaareissa,on mainittava, että Euroopan yhteisöt
ovat myöntäneet toimintaan rahoitusta.
Kaikissa tuensaajan missä tahansa
muodossa ja mitä tahansa välinettä
käyttäen, myös Internetissä,julkaisemissa tiedotteissa ja julkaisuissaon oltava maininta siitä, että niihinsisältyvät näkemykset ovat julkaisunlaatijan, eikä komissiota voida pitäävastuussa julkaisuun sisältyvien tietojen
käytöstä.
5.2 Komissiolla on lupa julkaista
missä tahansa muodossa  ja mitä tahansa
julkaisukanavaa käyttäen seuraavattiedot:
– tuensaajan nimi, paitsi jos
tiedon julkaiseminen voivaarantaa tuensaajanturvallisuuden
– avustuksen tarkoitus
– myönnetyn avustuksen
määrä ja osuus avustuksenkohteena olevan toiminnankokonaiskustannuksista
– toiminnan
maantieteellinen toteutuspaikka
– onko toiminnasta
tiedotettu etukäteen.
6 artikla - Omistusoikeus / tulosten
käyttö
6.1 Ellei sopimuksessa tai sen
liitteissä toisin määrätä, toiminnantulosten ja toimintaan liittyvienkertomusten ja muiden asiakirjojen
omistusoikeudet, teollisoikeudet jahenkisen omaisuude n oikeudet kuuluvat
tuensaajalle.
6.2 Sen estämättä , mitä 1 kohdassa
määrätään, tuensaaja myöntääkomissiolle oikeuden käyttäätoiminnasta saatavia tuloksia vapaasti jasopivaksi katsom allaan tavalla,
noudattaen osapuolten kesken sovittujaluottamuksellisuutta koskeviajärjestelyjä sekä jo olemassa oleviateollisoikeuksia ja henkisen omaisuuden
oikeuksia.
7 artikla - Toiminnan arviointi
Jos komissio tekee väli- tai
jälkiarvioinnin, tuensaaja sitoutuuantamaan komission ja/tai sennimittämien henkilöiden käyttöön kaikkiasiakirjat ja tiedot, joista on apuaarvioinnin suorittamisessa.
8 artikla - Sopimuksen muuttaminen
8.1 Kaikki sopimukseen tai sen
liitteisiin tehtävät muutokset onmainittava kirjallisessa sopimuksessa,joka on tehtävä samalla tavoin kuinalkuperäinen sopimus.  Muutoksia
koskevat suulliset sopimukset eivät sidoosapuolia.
8.2 Ellei muutos koske toiminnan
perustarkoitusta ja jos sen taloudellinenvaikutus kohdistuu ainoastaantalousarvion eri kohtien väliseenkustannusten siirtoon, siten että lisäys
yhden tukikelpoisia kustannuksiakoskevaan talousarvioon sisältyvänkohdan osalta on alle 10 prosenttia, saaja
voi toteuttaa muutoksen; muutoksesta onilmoitettava komissiolle viipymättä.
8.3 Jos talousarvion eri kohtien
välisestä siirrosta seuraava lisäys onjonkin kohdan osalta yli 10 prosenttia,siirrolle on saatava ennalta komissionkirjallinen hyväksyntä.
349 artikla - Oikeuspaikka
Tuensaaja voi valittaa sopimuksen tai
sen liitteiden määräysten soveltamistatai tulkintaa koskevasta komissionpäätöksestä Euroopan yhteisöjenensimmäisen oikeusasteentuomioistuimeen, jonka ratkaisuun voihakea muutosta Euroopan yhteisöjentuomioistuimelta.
OSA B - RAHOITUSTA
KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET
10 artikla - Tukikelpoiset
kustannukset
10.1 Tukikelpoisina pidetään
toiminnan kustannuksia, jotka täyttävätseuraavat edellytykset:
– ne ovat suorassa
yhteydessä sopimuksenkohteeseen ja niistä määrätäänsopimuksessa (liite III)
– ne ovat sopimuksen
kohteena olevan toiminnantoteuttamisen kannaltatarpeellisia
– ne ovat kohtuullisia ja
moitteettoman varainhoidonperiaatteiden mukaisiaerityisestikustannusvaikuttavuuden osalta
– ne ovat aiheutuneet
sopimuksessa määriteltynätoiminnan toteutusaikana
– ne ovat toteutuneet, ne on
kirjattu tuensaajantilikirjanpitoon taiveroasiakirjoihin ja ne ovattunnistettavissa ja  valvottavissa.
10.2 Tukikelpoisia ovat seuraavat
välittömät kustannukset:
– hankkeen
henkilöstökustannukset elimaksetut palkat, joihin on
lisätty sosiaaliturvamaksut (jamuut palkkojen sivukulut);tukikelpoisia eivät ole muuthenkilöstömenot, toimistokulutja muut välilliset hallintokulut,jotka on kirjattava välillisiinkustannuksiin; hankkeeseenkäytetty aika merkitääntyöaikakortteihin, joitahenkilökunnan on täytettäväkoko hankkeen ajan ja jotkahankkeen vetäjän onvarmennettava vähintään kerrankuussa;
– toimintaan osallistuvan
henkilöstön matka- jaoleskelukulut tuensaajantavallisten määrien ja ehtojenmukaisesti;
– uusien tai käytettyjen
laitteidenhankintakustannukset, joskustannukset vastaavattavanomaisia markkinoillavallitsevia kustannuksia jakyseisiä kohteita koskevatpoistot tehdään tuensaajaansovellettavien vero- jakirjanpitosääntöjen mukaisesti;komissio voi ottaa huomioonkohteista tehtävät poistotainoastaan siltä osin kuin nevastaavat toiminnan kestoa,ellei kohteen luonne ja/taikäyttö edellytä muunlaistakohtelua;
– kulutushyödykkeistä ja
tarvikkeista aiheutuvatkustannukset (jos ne ovatyksilöitävissä eivätkäsopimuksen mukaisesti kuulutalousarvion johonkin toiseenkohtaan);
– alihankinnoista
aiheutuvat menot, jos komissioon hyväksynyt alihankinnan
35kirjallisesti etukäteen;  tällöin
tuensaajan on varmistettava,että siihen sopimuksenmukaisesti sovellettavia ehtojasovelletaan myösalihankkijoihin;
– sopimuksen ehdoista
suoraan aiheutuvatkustannukset (tiedonlevitys,toiminnan erityisarviointi,käännös- ja kopiointikulut jne.),tarvittaessa myösrahoituspalvelukustannukset(erityisesti vakuuksienhankkimisesta aiheutuneetkustannukset), eivät kuitenkaankurssitappiot, ellei niitä mainitaerikseen sopimuksessa;
– varaus ennakoimattomia
menoja varten, joka on enintäänviisi prosenttia tukikelpoisistavälittömistä kustannuksista.
10.3 Välillisistä kustannuksista
voidaan yleensä hyväksyätukikelpoisiksi määrätty prosenttiosuusvälittömien tukikelpoi sten kustannusten
kokonaismäärästä.
– Välilliset kustannukset
ovat tukikelpoisia, jos niihin eisisälly sopimuksen mukaisestitalousarvion muihin kohtiinkuuluvia kustannuksia.
– Välilliset kustannukset eivät ole
tukikelpoisia, jos tukisopimuskoskee rahoitusta sellaisenyhteisön toteuttamalletoiminnalle, joka jo saakomissiolta toimintatukea.
10.4 Tukikelpoisia eivät ole seuraavat
kustannukset:
– pääomainvestoinnit
– varaukset tulevien tappioiden
tai velkojen varalta– lainojen korot
– velat
– epävarmat saatavat
– kurssitappiot, ellei niitä mainita
erikseen sopimuksessa
– luontoissuoritukset (ne voidaan
kuitenkin ottaa huomioonavustuksen enimmäismääräämääritettäessä)
– kohtuuttomat tai perusteettomat
kustannukset
– Euroopan unionin toimielinten
henkilökunnan matka- jaoleskelukulut ja palkat
– hyväksytyn
tukikelpoisuuskaudenulkopuolella aiheutuneet menot
– julkisen viranomaisen
palveluksessa olevanhenkilöstön palkat.
11 artikla - Kustannusselvitykset ja
palautusjärjestelyt
11.1 Tuensaajan on esitettävä
sovitussa määräajassa toiminnan kaikistamenoista ja tuloista lopullinenkustannusselvitys, johon on liitettytäydellinen luettelo selvityksenlaatimisessa käytetyistä tositteista.Näiden asiakirjojen on oltava tuensaajanvaltuutetun edusta jan varmentamia.
Tuensaajan on esitettävä väliselvityksiä
tukikelpoisista kustannuksista vain siinätapauksessa, että s opimuksessa erikseen
määrätään niin.
11.2 Komissio maksaa sopimuksen
mukaisen avustuksen loppuosantarkastettuaan lopullisenkustannusselvityksen, sanotunkuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen13 artiklan määräysten soveltamista.
36Komission tuensaajalle maksama
kokonaismäärä ei saa missäänolosuhteissa ylittää sopimuksessavahvistettua avustuksenenimmäismäärää, vaikka todellisetkokonaiskustannukset ylittäisivätkinsopimuksen liitteessä III esitetyn arvionkokonaistuloista ja -menoista.
11.3 Komission maksaman
avustuksen enimmäismääräävähennetään vastaava ssa suhteessa, jos
verrattaessa lopullistakustannusselvitystä sopimuksessaesitettyyn arvioon kokonaistuloista ja -menoista käy ilmi, että:
– tuensaaja on saanut korkoa
avustuksen ennakkomaksunamaksetulle osalle
– kokonaistulot ovat
kokonaismenoja suuremmat
– toiminnan tuottamat tulot ovat
suuremmat kuin talousarviossaesitetyt tulot
– tukikelpoiset todelliset
kustannukset ovat pienemmätkuin talousarviossa esitetytkustannukset.
11.4 Komission maksaman
avustuksen määrän vähentäminentoteutetaan seuraavasti:
– toiminnan päätyttyä
maksettavaa avustuksenloppuerää pienennetään
– jos komission jo maksama
kokonaismäärä ylittäälopullisen maksettavan määrän,saajan on palautettavaylimenevä osuus.
12 artikla - Viivästyskorko
12.1 Komissio sitoutuu suorittamaan
tämän sopimuksen mukaiset maksutsiten, että maksu veloitetaan komission
tililtä 60 päivän kuluessa maksunperusteena olevasta tapahtumasta.
12.2 Komissio voi keskeyttää
kyseisen määräajan kulumisenilmoittamalla saajalle maksunperusteena olevaa tapahtumaaseuraavien 60 kalenteripäivän aikana,ettei maksupyyntöä voida hyväksyä,koska maksu ei ole erääntynyt,vaadittuja tositteita ei ole esitetty taikomissio katsoo tarpeelliseksi suorittaalisätarkastuksia.  60 päivän määräajan
kuluminen alkaa uudelleen siitäpäivästä, jona virheetön maksupyyntökirjataan.
12.3 Jos tuensaaja ei saa maksua 1
kohdassa määritell yn määräajan
kuluessa, se voi kahden kuukauden
kuluessa myöhästyneen maksunsaamisesta vaatia Euroopankeskuspankin euromääräisiintoimintoihinsa s oveltaman korkokannan
mukaista viivästyskorkoa korotettunapuolellatoista prosen ttiyksiköllä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdansoveltamista.
13 artikla - Tekninen ja taloudellinen
valvonta
13.1 Tuensaaja sitoutuu sallimaan
komission henkilöstölle ja komissionvaltuuttamille henkilöille pääsyntiloihin, joissa toimintaa toteutetaan,sekä mahdollisuuden tu tustua kaikkiin
toiminnan tekniseen toteutukseen jataloushallintoon liittyviin asiakirjoihin.Komission valtuuttamien henkilöidenpääsyä kyseisiin tiloihin taimahdollisuutta tutustua kyseisiinasiakirjoihin voidaan rajoittaa komissionja saajan välillä sovittavinluottamuksellisuutta koskevinjärjestelyin.
13.2 Tuensaaja suostuu siihen, että
komissio ja Euroopan yhteisöjentilintarkastustuomioistuin tekevät 21
37päivänä joulukuuta 1977 annetun
Euroopan yhteisöjen yleiseentalousarvioon sovellettavan
varainhoitoasetuksen, sellaisena kuin seon muutettuna, mukaisesti avustuksenkäyttöä koskevia tarkastuksiasopimuksen keston ajan ja viidenvuoden ajan sopimuksenpäättymispäivästä.
13.3 Tuensaaja sitoutuu
varmistamaan, että myös senmahdolliset alihankkijat hyväksyvätkyseisen velvoitteen.
13.4 Komission tai Euroopan
yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimentarkastukset voidaan suorittaa kirjallisenaineiston perusteella tai paikalla, ja nekäsittävät toimi nnan kustannusten
kirjanpidon sekä kaikkien tositteidentarkastuksen.
14 artikla - Avustuksen
palauttaminen
14.1 Tässä liitteessä olevassa 3
artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 11artiklassa tarkoitetuissa tapauksissatuensaaja sitoutuu palauttamaankomissiolle komission määräämällätavalla ja sen asettamana määräaikanasaamansa avustuksen siltä osin kuin seylittää toiminnan toteutuneettukikelpoiset kustannukset.
14.2 Jos sopimus irtisanotaan jossakin
tämän liitteen 3 artiklan 3 kohdassamääritellyistä tapauksista, komissio voivaatia tuensaajalle maksetun avustuksenpalauttamista kokon aan tai osittain.
Komissio määrää avustuksenpalautustavasta ja määräajasta.
14.3 Jos tuensaaja ei suorita kyseisiä
palautuksia komi ssion asettamana
määräaikana, komissio voi lisätämaksettaviin määriin Euroopankeskuspankin euromääräisiintoimintoihinsa s oveltaman korkokannanmukaisen viivästyskoron korotettuna
puolellatoista prosenttiyksiköllä.
14.4 Tuensaajan on maksettava kaikki
komissiolle suoritettavien palautustenyhteydessä perityt toimitusmaksut.
14.5 Komission tekemä päätös
avustuksen takaisinperimisestä, joka ontoimitettu palautuksen komissiollemaksavalle tuensaajalle, ontäytäntöönpanokelpoinen EY:nperustamissopimuksen 192 artiklassa,EHTY:n perustamissopimuksen 92artiklassa ja Euratominperustamissopimuksen 164 artiklassatarkoitetulla tavalla.
14.6 Komissiolle pala utettava avustus
voidaan vähentää mistä tahansamääristä, jotka komission on maksettavasaajalle.
381.2 Vakuus
(Tukisopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa olevan vaihtoehdon 1 tai 2 sove ltamiseksi pääosasto
XIX lisää tähän kohtaan oikeudellisen yksi kön ja varainhoidon valvonnan hyväksymät
mallikirjeet.)
39LIITE C
TUKISOPIMUSEuroopan yhteisö / Euroopan atomienergiayhteisö / Euroopan  hiili- ja teräsyhteisö,
('yhteisö') , jota edustaa Euroopan yhteisöjen komissio, ( 'komissio' ), jota puolestaan edustaa
ja[tuensaajan täydellinen virallinen nimi] [lyhenne], jonka toimipaikan osoite on (osoite
[toimipaikan osoite yritysten ja yhdistysten os alta; päätoimipaikan osoite julkisten laitosten ja
korkeakoulujen osalta], tarvittaessa alv-tunnus ja yhdist ysrekisterinumero) ,
('tuensaaja'), jota edustaa (allekirjoittajan nimi ja asema [oikeushenkilöiden osalta henkilö,
jolla on valtuudet toimia tuensaajayhteisön puolesta suhteissa kolmansiin osapuoliin:puheenjohtaja, pääjohtaja, rehtori, hallinto- tai talousjohtaja])
ovat sopineet seuraavaa:
1 artikla - Tuen kohde
1.1 Komissio on päättänyt myöntää tukea tässä sopimuksessa ja sen liitteissä määritellyin
ehdoin, joihin saaja vakuuttaa tutustuneensa ja jotka se vakuuttaa hyväksyvänsätoteuttaessaan seuraavaa toimintaa: ……………….……… (jäljempänä 'toiminta').
1.2 Tuensaaja ottaa vastaan tuen ja sitoutuu toteuttamaan toiminnan omalla vastuullaan.
Toiminta kuvaillaan yksityiskohtai sesti liitteessä I, joka on tä män sopimuksen erottamaton
osa.
1.3 Toiminta toteutetaan pääasiassa seur aavalla paikkakunna lla / seuraavilla
paikkakunnilla: [...].
2 artikla - Kesto
2.1 Toiminnan kesto on …… kuukautta ……………...[en simmäisestä päivästä [kuukausi]
sen jälkeen kun sopimuspuolista jälkimmä inen on allekirjoittanut sopimuksen tai
päivämäärä ] alkaen ('aloituspäivä').
2.2 Sopimus päättyy…………………………… [ päivämäärä ], ('päättymispäivä').
2.3 Tuensaaja sitoutuu säilyttämään kaikki  tämän sopimuksen mukaisten maksujen
tositteet viiden vuoden ajan ma hdollista tarkastusta varten.
3 artikla - Toiminnan rahoitus
3.1 Tuensaajan tukikelpoisten todelliste n kustannusten määräksi arvioidaan …….……
euroa.  Toiminnan yksityiskohtainen talousarvio esitetään liitteessä III, joka on tämän
sopimuksen erottamaton osa. Siihen sisä ltyvät ainoastaan kustannukset, joihin voidaan
myöntää yhteisön rahoitusta liitteen II mukaises ti. [Tukikelpoisiksi välillisiksi kustannuksiksi
voidaan hyväksyä [enintään] 7 prosentin suuruinen osuus tukikelpoisista välittömistä
40kokonaiskustannuksista] 18 [liitteessä II olevan 10 ar tiklan 3 kohdassa  määritetyin
edellytyksin.]
– [Toiminnan kokonaiskustannukset eivät voi si sältää tuensaajan luontoissuorituksia,
joista annetaan erillinen selvitys liitteessä III.
– Koska komissio kuitenkin ottaa tällais et suoritukset huom ioon määrittäessään
toiminnalle myönnettävän avustuksen määrää, tuensaaja sitoutuu suorittamaan netässä sopimuksessa määrätyin ehdoin. Tämän sitoumuksen noudattamatta jättäminen
saattaa johtaa sopimuksen purkamiseen liitteessä II olevan 3 artiklan mukaisesti.] 
19
3.2 Komissio antaa saajan käyttöön en intään .……… euroa, mikä on .……….. prosenttia
tukikelpoisista todellisista kusta nnuksista (ks. 3 artiklan 3 kohta).
3.3 Jos toteutuneet tukikelpoiset kustannuks et osoittautuvat toiminnan päätyttyä 1
kohdassa arvioituja kokonais kustannuksia pienemmiksi, komission rahoitusosuutta
supistetaan siten, että se vastaa edellä mainittua prosenttiosuutta tukikelpoisistakustannuksista.  Tuensaaja sitoutuu maksamaan takaisin komissiolle ylimenevän osuuden jo
saamastaan avustuksesta.
3.4 Tuensaaja suostuu siihen, että tuesta ei saa missään olosuhteissa aiheutua voittoa, ja
että se saa kattaa ainoastaan toiminnan tulojen ja menojen tasapainottamiseen vaadittavanmäärän.
3.5 Tuensaaja hyväksyy sen, että tuki ei ole komissiolta perittävä saatava eikä sitä sen
vuoksi voida osoittaa toiselle yhteisölle  tai siirtää kolma nnelle osapuolelle.
4 artikla - Maksujärjestelyt
4.1 Komissio maksaa tuen seuraavasti:
– [...] euroa […… prosenttia 3 artik lan 2 kohdassa mainitusta summasta]
ennakkomaksuna 60 päivän kul uessa siitä, kun tämä  allekirjoitettu sopimus on otettu
vastaan ja hyväksytty ja tuensaaja on esittänyt laskun [ja sa mansuuruisen vakuuden];
– [.…] euroa […… prosenttia 3 artiklan 2 kohdassa mainitusta summasta] 60 päivän
kuluessa väliraportin ja [toiminnan rahoitusta koske van väliselvityksen sekä]
maksupyynnön vastaanottamises ta ja hyväksymisestä];
– Loppuerän 60 päivän kuluessa 5 kohdassa tarkoitettujen asia kirjojen sekä lopullisen
maksupyynnön  vastaanottamisesta ja hyväksymisestä.
4.2 Komission maksut suoritetaan seuraavalle tuensaajan pankkitilille:– [tuensaajan pankkiyhteystiedot]
                                                
18 Yleiskustannuksia koskeva vakiolauseke.
19 Kohta lisätään, jos tuensaajalla on luontoissuorituksia.
414.3 Komissio suorittaa maksut euroina.  Toteutuneet kustannukset muunnetaan euroiksi
Euroopan yhteisöjen virallisen lehden  C-sarjassa julkaistuun kur ssiin, joka on voimassa sen
kuukauden ensimmäisenä työpäivänä , jona maksu suoritetaan.
– Tämä sopimus ei kata kurss itappioita, vaan ne jäävät tuensaajan maksettaviksi.
5 artikla - Raportit ja muut asiakirjat
Tuensaaja sitoutuu toimittamaan toiminnan päättymisen jälkeen komissiolle kolmen
kuukauden kuluessa tämän sopim uksen 2 artiklan 2 kohdassa ta rkoitetusta päivämäärästä
seuraavat asiakirjat:
oikeaksi todistettu jäljennös lopullisesta selvityksestä, j oka koskee hankkeesta aiheutuneita
todellisia menoja ja tuloja ja  joka on laadittu samaan m uotoon kuin alustava arvio, sekä
täydellinen luettelon lopullisen  kustannusselvityksen laadinnassa käytetyistä tositteista.
Näiden asiakirjojen on oltava tuensa ajan valtuutetun edus tajan varmentamia;
edellä mainitun tuen käyttöä koskeva loppur aportti kolmena kappaleen a (joista vähintään
yhden on oltava tulostettu paperille).
6 artikla - Yleiset hallinnolliset määräykset
Kaikki tähän sopimukseen liittyvät tiedot on annettava kirjallisina ja toimitettava seuraaviin
osoitteisiin:
Komissiolle
European Commission
Directorate-General [..]Attention…[osoite]
Tuensaajalle
[..]
7 artikla - Loppumääräykset
7.1 Tämän sopimuksen liitteinä ovat seuraavat asiakirjat, jotka ovat sen erottamaton osa:
– Liite I: Toiminnan kuvaus
– Liite II: Euroopan yhteisöjen tukis opimuksiin sovelletta vat yleiset ehdot
– Liite III: Toiminnan talousarvio
7.2 Jos liitteiden ja sopimuksen määräykset poikkeavat toisistaan, sovelletaan sopimuksen
määräyksiä. Liitteen II määräykset ovat ensisijaisia muiden liitteiden määräyksiin nähden.
8 artikla - Toimintaan sovellettavat erityisehdot
Tehty Brysselissä kahtena kappaleena.
42Tuensaajan  puolesta Komission  puolesta
[ensimmäisellä sivulla mainittu laillinen edustaja] [valtuutetun tai edelleenvaltuutetun
tulojen ja menojen hyväksyjännimi]
[allekirjoitus] [allekirjoitus]
[päiväys]
43LIITE 2
Valtioista riippumattomien eurooppalaisten ympäristöjärjestöjen
tukemista koskevan toimintaohjelman tarkistus
Yleisiä huomioita ovat esittäneet seuraavat järjestöt:
BirdLife International (Euroopan toimisto)Climate Network EuropeEuropean Environmental BureauEuropean Federation for Transport and Environment
Friends of the Earth EuropeInternational Friends of NatureWorld Wide Fund for Nature (Euroopan toimisto)
Bryssel, lokakuussa 2000
44Osallistuminen Euroopan yhte isön ympäristöpolitiikkaan ja
ympäristölainsäädännön valmisteluun
Kahdeksan järjestön (BirdLife, CNE, EEB, FoEE, Greenpeace, NFI, T&E, WWF) muodostama
ryhmä (ns. Green 8) on edistänyt yhteisön ym päristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja
täytäntöönpanoa monilla eri aloilla , joita ovat esimerkiksi seuraavat 20:
Toiminnan laji
– EU:n päätöksentekijöiden (komission, Eur oopan parlamentin ja neuvoston) tietoisuuden
lisääminen
– tietoisuuden lisääminen sisäisissä  verkostoissa ja yhteisty ökumppanien kesken (valtioista
riippumattomat järjestöt ja kansalaisjärjestöt)
– analyysit ja asiantuntija-apu EU:n toimielimille
– edustus EU:n toimielimissä
– poliittisten kantojen koordi nointi ja kehittäminen
– politiikan keskeisten kysymysten määrittely
– EU-politiikan päälinjoista ja niiden kehityksestä tiedottaminen sisäisissä verkostoissa
                                                
20 Tämä luettelo on ainoastaan esimerkinomainen eikä siis missään tapauksessa täydellinen. Luettelo olisi huomattavasti pitempi, jos siinä
mainittaisiin kaikki ympäristöverkostojen tai -ryhmien asiaa koskeva toiminta.
45Toiminnan alat
Kauppa, talous ja ympäristö
– EY:n
kauppapolitiikkasopimusten jaEU:n alueellistenkauppasopimusten vaikutuksetkestävään kehitykseen ja
luonnonvarojen kestävään
hoitoon kehitysmaissa
– Strategisen vaikutusten
arvioinnin määrittely jaedistäminen EY:nkauppapolitiikantäytäntöönpanossa
– Osallistuminen Euro-Välimeri-
kumppanuussuhteisiin sekäVälimeren vapaakauppa-aluettakäsittelevään kansalaisfoorumiin(Stuttgart) ja parlamentinkuulemiseen
– Osallistuminen komission
kauppapolitiikan pääosastonkanssa toimivaanyhteistyöryhmään
– WTO: kauppa ja ympäristö
– Ympäristöä ja työllisyyttä
koskeva tiedonanto
– EU:n työllisyysstrategia
EU:n kehitysyhteistyöpolitiikka ja
ulkomaankauppa
– EY:n uutta
kehitysyhteistyöpolitiikkaakoskeva tiedonanto
– Ympäristökysymysten
integroiminen EY:nkehitysyhteistyöhön sekäpohjoisen ja etelän välisiinsuhteisiin
– Tiedonanto
ympäristökysymystenintegroimisesta EY:n
kehitysyhteistyöpolitiikkaan
– Tiedonanto trooppisten metsien
suojelusta kehitysmaissa
– Tiedonanto ilmastonmuutoksesta
kehitysmaissa
– Johdonmukaisuutta koskeva
tiedonanto
– EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan
edistäminen
– Osallistuminen valtioista
riippumattomien järjestöjenmonialaisen ryhmän työhön, jokakoskee kumppanuudesta valtioistariippumattomien jä rjestöjen kanssa
annettuun EY:n tiedonantoon liittyvääkoordinointia
– Osallistuminen komission
pääsihteeristön johtamaan avustustenhallinnointia käs ittelevään EY:n
työryhmään
– RIO + 10 -konferenssi: yhteinen
aloite, johon osallistuvat EPE,Eurooppa-liike, UNEP, ETUC,GLOBE, ICDA, ICLEI ja WBCSD
– Yhteistyö valtioista  riippumattomien
kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssakehitysyhteistyöasioiden neuvostonalaisessa työryhmässä
– EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan
verkostotoiminnan sisäinenkoordinointi
– Balkanin vakaussopimus (alueellinen
ympäristön jälleenrakennusohjelma)
Välimeren-politiikka
– Euro-Välimeri-kumppanuus
– Lyhyen ja keskipitkän aikavälin
ympäristöohjelman (SMAP) arviointi
46ja ehdotukset sen ympäristöä
koskevien osien lujittamiseksi
– Ympäristönsuojeluvaatimusten
huomioon ottaminen strategisessaEuro-Välimeri-kumppanuudessa
– EU:n suorien ulkomaisten
investointien vaikutukset
– Sisäisiä verkkoja koskevan
politiikan koordinointi Välimerenalueella
– Välimeren vapaakauppa-alueen
kehityksen seuranta
Vesi
– EU:n makean veden politiikka
– EU:n jäsenvaltioiden ja KIE-
maiden vesihankkeillemyönnettävän EU-rahoituksenympäristönäkökohtien osuudenlisääminen
– Vesipolitiikan kehysdirektiivi:
hyväksyminen ja täytäntöönpano
– Veden hinnoittelun edistäminen
– Veden hinnoittelua koskeva
tiedonanto (osallistuminen asiaakoskevaan EY:n kokoukseen,EU:ssa käytävään keskusteluunja keskusteluasiakirjanlaadintaan)
– Komission ehdotus
prioriteettiaineiden luettelosta javaarallisten prioriteettiaineidenvalinnasta
– Kaivosjäte / kaivosjätehuolto ja
sen vaikutukset sisävesiin
– Kosteikkojen suojelu ja
järkiperäinen käyttö
– EU:n makean veden politiikkaa
ja vesipolitiikan kehysdirektiivintäytäntöönpanoa koskevien
seminaarien järjestäminen
– EU:n makean veden politiikan
sisäinen koordinointi
Luontotyypit, biologinen monimuotoisuus
ja bioteknologia
– Luontotyyppidirektiivin
täytäntöönpanon edistäminen
– Natura 2000 -verkoston toteuttamisen
edistäminen
– Tarkkailijan asema
luontotyyppidirektiivin tieteellisessätyöryhmässä
– Euroopan luontotyyppifoorumin
sihteeristö (kansainvälisetluonnonsuojelujärjestöt)
– EY:n luonnonsuojelulainsäädännön
täytäntöönpano KIE-maissa
– Luonnonvarojen suojeluun liittyvä
biologista monimuotoisuutta koskevaEY:n toimintasuunnitelma
– Euroopan ympäristökeskuksen ja
Euroopan ympäristönsuojeluakäsittelevän teemakeskuksen tehtävät
– Ympäristövahinkovastuu
– Luontotyyppejä ja eliölajeja koskevan
politiikan sisäinen koordinointi
– Geneettisesti muunnettujen
organismien tarkoituksellisestalevittämisestä ympäristöön annetundirektiivin 90/220 tarkistaminen
– Tärkeiden lintualueiden
julkaiseminen
Maatalous ja maankäyttö
– Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus
– Agenda 2000
47– Täydentävä ympäristöehto
(tukijärjestelmiä koskevistayhteisistä säännöistä annettuasetus 1259/1999)
– Maaseudun kehittämistä koskeva
asetus 1257/1999
– Maaseudun yhdennetty kestävä
kehitys
– Maaseudun kestävän kehityksen
periaatteet
– Yhteisen maatalouspolitiikan
uudistaminen vuonna 2006
– Maatalous ja kauppa (WTO)
– EU:n maatalous- ja maaseudun
kehittämispolitiikkaa koskevienvalmiuksien parantaminen KIE-maissa ja Välimeren maissa
– Kaupunkien ja alueiden
suunnittelun ja kehityksenkorostaminen
– Maatalouspolitiikan sisäinen
koordinointi
– Osallistuminen maatalouden
pääosaston alaisten neuvoa-antavien komiteoidentyöskentelyyn
Metsät
– Osallistuminen EU:n metsien
sertifiointia koskevaankeskusteluun
– EU:n maaseudun kehittämistä
koskevan asetuksenmetsätaloustoimenpiteet
– Metsäpaloja ja ilmansaasteita
koskevien EY:n asetustentarkistaminen
– Yhteisön laajentumisen
vaikutukset metsiin– Ympäristömerkki (pehmopaperi ja
huonekalut)
– Julkisia hankintoja koskeva asetus
– Biologista monimuotoisuutta
koskevan yleissopimuksentäytäntöönpanemiseksi toteutettavaEY:n biologista monimuotoisuuttakoskeva toiminta suunnitelma ja
metsät
– Yleiseurooppalainen prosessi (ns.
Helsingin prosessi)
– Suojellut metsäalueet (Natura 2000)
– Ilmastonmuutos ja metsät (nieluja
koskevat neuvottelut)
– EU:n metsäpolitiikan
täytäntöönpanon seuranta
– EU:n metsien ja korkintuotannon
neuvoa-antava komitea
– Metsäteollisuuskomitea
(yritystoiminnan pääosasto)
– Euroopan metsäjärjestöjen
koordinointi
Kalastus
– Ympäristöpolitiikan integroiminen
yhteiseen kalastuspolitiikkaan
– Yhteisen kalastuspolitiikan tarkistus
(verotus, kiintiöt jne.)
– Biologista monimuotoisuutta koskeva
toimintasuunnitelma  ja kalastus
– Kalastusalan tukien uudistus,
polttoainevero ja valtiontuet mukaanlukien
– Rakennerahastoasetus (KOR)
– Kalatalouden ohjauksen
rahoitusvälineen (KOR)täytäntöönpanoa koskevientoimenpideohjelmien arviointi
48– Tukia koskevan tiedon saatavuus:
avoimuus
– FAO:n, OECD:n ja WTO:n
tukiuudistus
– Mereen ja kalastukseen liittyvän
politiikan sisäinen koordinointi
Ilmastonmuutos ja energia
– Perinteisen energiantuotannon
tehokkaimman jaympäristöystävällisimmänmuodon eli sähkön ja lämmönyhteistuotannon edistäminen
– Uusiutuvia energialähteitä
koskevan komission valkoisenkirjan tukeminen
– Energiatuotteiden
vähimmäisveroa koskeva ns.Monti-direktiivi
– Uusiutuvia energialähteitä
koskevan direktiivinhyväksymisen edistäminentavoitteena uusiutuvienenergialähteiden käytönkaksinkertaistaminen vuoteen2010 mennessä
– Asuntojen ja toimistojen
lämmönkulutuksen vähentämistäkoskevan yleiseurooppalaisenpolitiikan määrittely
– Energiatehokkuuden lisääminen
ja kasvihuonekaasupäästöjenKioton jälkeinen vähentäminenvalikoiduilla sektoreillaEuroopan maissa (ei ainoastaanEU:ssa), yhteistyössä Utrechtinyliopiston ja Fraunhofer-instituutin kanssa
– Polttokennojen käytön
edistäminen sekä liikenteessä ettäsähkön (ja lämmön) tuotannossa– Aurinkolämpösähkön edistäminen
hajautetun aurinkosähköteknologianohella
– Osallistuminen liikennealan
maailmalaajuiseen yhteistyöhön -todennäköisesti sellaisen autonmassatuotantoon, jonka polttoaineenkulutus on enintään 3 litraa 100kilometrillä
– Kolmannen osapuolen sertifioiman
puhtaan energian merkin edistäminen
– Ns. vihreä sähkö ja myöhemmin muut
ekologisesti kestävät energiamuodot
– Ilmastonmuutosta koskeva politiikka
kehitysmaissa
– Energian ja liikenteen pääosaston
alainen neuvoa-antavaenergiakomitea
– Euroopan ilmastonmuutosohjelman
työryhmät (kaikkien työskentelyynosallistuminen ja valtioistariippumattomien järjestöjenosallistumisen koordinointi)
– EU:n päästökauppaa koskeva vihreä
kirja
– Direktiivi uusiutuvista
energialähteistä sähkönsisämarkkinoilla
– Tiedonanto EU:n energiatehokkuutta
koskevasta toimintasuunnitelmasta
– Ympäristönsuojeluun myönnettävää
valtiontukea koskevat suuntaviivat
– EU:n energiahuoltoa koskeva vihreä
kirja
– Dilemma-raportti (energian ja
liikenteen pääosasto)
– SAVE- ja ALTENER-ohjelmat
(liikenteen ja energian pääosasto)(vastaus leikkauksiin)
49– Ilmastonmuutosta käsittelevän
EU:n tilapäisen ryhmänavustaminen
– Asiakirja ydinvoimaloiden
turvallisuudesta ehdokasmaissa
Kuljetus, liikenne ja matkailu
– Ympäristöä ja ilmailua koskeva
komission tiedonanto
– Yhteisen liikennepolitiikan
tarkistus
– TEN-suuntaviivat
– Ilmanlaatu; esimerkiksi Auto/Oil-
ohjelma ja senjohdannaisdirektiivit
– Tehokkaan melupolitiikan
luominen EU:lle
– Neuvonanto; esimerkiksi
asiantuntija-apu GNSS:n neuvoa-antavalle foorumille
– Kestävää kaupunkiliikennettä
koskeva vihreä kirja
– Hanke, jolla kannustetaan
tavarankuljetusten siirtämistämaanteiltä raiteille; kyseessä eiole komission hanke, mutta se onyhteydessä EY:n tavoitteeseen,joka koskee rautateidensäilyttämistä ja kehittämistä
– Kestävä matkailupolitiikka;
matkailu ja työllisyys
Kestävän kehityksen prosessit,
vuoropuhelu ja välineet
– Viidennen ympäristöä koskevan
toimintaohjelman asiakirjat jaesitykset
– Kuudes ympäristöä koskeva
toimintaohjelma– Euroopan ympäristövastuu ja EU:n
politiikkojen vaikutukset kokomaailman kestokykyyn
– Komission viiden vuoden
ohjelmatavoitteet
– Integraatiostrategia
– Kestävän kehityksen strategia
– Avoimuus ja kansalaisten
osallistuminen (Århusinyleissopimus)
– Oikeussuoja, perusoikeuskirja
– "Euroopan ympäristö" -prosessi
– Sen edistäminen, että
rakennerahastojen jakoheesiorahaston tukea ja liittymistäedeltävää tukea osoitetaan kestäväänkehitykseen (EU-lainsäädännössä jatäytäntöönpanossa kansallisellatasolla)
– Transatlanttinen vuoropuhelu
ympäristöasioissa
– Kestävän kehityksen toimikunta,
Agenda 21
– Ennalta varautumisen periaate
– OECD-suhteet
EU:n toimielimiä koskevat kysymykset
– EY:n toimielinten uudistus
– Ympäristönäkökohtien huomioon
ottaminen perustamissopimuksessa,osa III: ehdotukset vuoden 2000hallitustenvälise lle konferenssille
(Nizzan sopimus)
– "Vihreämpi varainhoito"
– Laajentumispolitiikka ja ympäristö
– Agenda 2000
Kauppa ja teollisuus
50– Strateginen ympäristövaikutusten
arviointi
– Julkiset hankinnat
– Ympäristövahinkovastuuta
koskeva valkoinen kirja
– Teollisuuden
ympäristövaikutustenvähentäminen
– Osallistuminen Euroopan
kierrätysfoorumiin
– Ekologinen tuotepolitiikka
– Eurooppalaisten
ympäristömerkkien kehittäminen
– Vaarallisista kemikaaleista
luopuminen
– Jätteiden syntymisen torjunta ja
hyvä jätehuolto
– Tekniset standardit,
ympäristöstandardointivirastonperustaminen