EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.06 1996 
KOM(96) 247 lopull 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
TOMAATTIEN MARKKINATILANNE 
EUROOPAN UNIONISSA 

PERUSTELUT 
Neuvosto on pyytänyt 19/22 päivän kesäkuuta 1995 maatalousneuvostossa ja vuoden 
1995/1996 hintapakettia koskevien neuvottelujen yhteydessä komissiota esittämään 
kertomuksen unionin tomaatti ai an tilanteesta. 
Komissio on nyt kykenevä esittämään neuvostolle tämän kertomuksen, joka on laadittu 
sellaisen tietojen keruun perusteella, jonka komissio on suorittanut jäsenvaltioissa 
saadakseen ja varmistaakseen olemassa olevat tiedot sekä kerätäkseen tietoja, joita 
komission yksiköillä ei aiemmin ole ollut käytettävissä. 
Tämä kertomus rajoittuu tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin markkinatilanteen 
tarkasteluun, eikä siinä oteta huomioon jalostukseen tarkoitettua tomaattia. 
Tomaatin markkinatilanteessa on ilmennyt vaikeuksia viime markkinointivuosina 
erityisesti kasvihuonetuotannossa, jossa on tapahtunut markkinoiden voimakasta 
uudelleen järjestäytymistä vuodesta 1993, jolloin Espanjan siirtymäajan päättyminen 
kyseisen tuotteen osalta aiheutti uuden tilanteen. 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan myös yhteisön tukea tuotantoon ja kaupan 
pitämiseen liittyville rakenteille, jolla ei näytä olevan merkittävää vaikutusta tuotannon 
kehitykseen. 
Toisaalta tässä kertomuksessa käsitellään myös jäsenvaltioiden kokonaisuudessaan 
rahoittamia kansallisten erityisesti tomaattialalle myönnettyjen tukien järjestelmiä. 
Yksi tämän kertomuksen päätelmistä on, että markkinoiden luonnollisen kehityksen 
olisi löydettävä riittävä tasapaino ilman, että yhteisön toimenpiteitä tarvitaan. 
Komissio ei kuitenkaan ole aikaisemmin esittänyt kansallisia tukia koskevia 
vastalauseita vähentääkseen tuotantopotentiaalia, mikä olisi voinut tapahtua 
kasvihuoneiden ollessa kyseessä. 
9, 
JOHDANTO 
TIIVISTELMÄ 
1. YHTEISÖN TOMAATTIMARKKINOIDEN TARKASTELU 
1. Maailmanmarkkinat 
2. Euroopan markkinat: 
2.1 Tomaatin suhteellinen taloudellinen merkitys maatalousalalla 
2.2 Yhteisön tuotanto 
2.3 Tuotantorakenteiden tilanne ja kehitys 
2.4 Kulutus ja kaupan pitäminen 
2.5 Tuotantohinnat 
3. Kauppa 
3.1 EY:n sisäinen kauppa 
3.2 Tuonti EY:n ulkopuolelta 
3.3 Yhteisön vienti 
2. Kansalliset tuet 
PÄÄTELMÄT 
LIITTEET: 
1. Tuotantoalueet: 
-Belgia 
-Alankomaat 
-Espanja 
-Ranska 
2. Tilastot 
3. Rakenteellinen liite 
JOHDANTO 
Neuvosto on pyytänyt 19-22 päivän kesäkuuta 1995 maatalousneuvostossa ja 
hintapakettia koskevien neuvottelujen 1995/1996 yhteydessä komissiota esittämään 
kertomuksen unionin tomaattialan tilanteesta. 
Tämä kertomus on laadittu sellaisen tietojenkeruun perusteella, jonka komissio on 
suorittanut jäsenvaltioissa saadakseen ja varmistaakseen olemassa olevat tiedot sekä 
kerätäkseen tietoja, joita komission yksiköillä ei aiemmin ole ollut käytettävissä. 
Tarkasteltu ajanjakso on viiden vuoden pituinen, 1990 - 1994. Tähän ajanjaksoon 
kuuluu kolme sellaista markkinointivuotta, jolloin Espanjalla oli vielä siirtymäkausi 
kyseisen tuotteen osalta ja jolloin sovellettiin tarjoushintaa, sekä kaksi 
markkinointivuotta 1993 ja 1994, jolloin Espanjalla oli ainoastaan lähetysten 
tilastollinen seurantajärjestelmä (MCE). 
Tämä kertomus rajoittuu tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin markkinatilanteen 
tarkasteluun, eikä siinä oteta huomioon jalostukseen tarkoitettua tomaattia, jota 
pidetään eri tuotteena sekä tuotantoedellytystensä että kaupan pitämisensä vuoksi. 
TIIVISTELMÄ 
Tomaatista on tullut yhä enemmän eurooppalaisen ruokavalion perusvihannes. Sen 
taloudellinen merkitys (14,7 prosenttia vihannesten kokonaismäärästä) yhteisön 
maatalousalalla on suuri. Sen osuus yhteisön talousarviossa on 9,4 miljoonaa ecua, 
joka käytetään yhteisön markkinoiden interventioihin. 
Vuodesta 1990 alkaen yhteisön tomaatintuotanto ja tomaatin viljelyala ovat 
pienentyneet. Tuotokset ovat sitä vastoin kasvaneet huomattavasti, mikä johtuu 
viljelytekniikan kehittymisestä. Tulevaisuuden suuntaus on tuotannon erikoistuminen ja 
yritysten lukumäärän väheneminen. Vuodesta 1990 alkaen havaittu kulutuksen kasvu 
näyttää saavuttaneen huippunsa ja vakiintuvan tulevaisuudessa. Kulutuskysyntä 
kehittyy kuitenkin kohti entistä monipuolisempaa ja laadukkaampaa tuotantoa, kuten 
uudet tyypit ja lajikkeet, joiden maku muistuttaa enemmän avomaan tomaatin makua. 
Tuotannon mukauttaminen tähän uuteen kysyntään vaikuttaa yhdeltä sellaiselta 
tekijältä, joka mahdollistaa pohjoisten maiden tuotannon elinvoimaisuuden lisäämisen 
eteläisten maiden voimakasta kilpailua vastaan. 
Korostunut kausiluonteisuus on edelleen yksi tärkeimmistä tätä alaa kuvaavista 
ominaispiirteistä. Tukkumarkkinoiden rantatilanteen yleinen suuntaus on laskeva; 
kuitenkin vuonna 1994 hinnat nousivat suhteellisesti. Vaikka lopullisia tietoja ei ole 
saatavilla, hinnat näyttävät laskeneen vuonna 1995 erityisesti Pohjoisessa viljellyn 
kasvihuonetomaatin osalta. 
Tämä lasku on seurausta erityisesti tavallisen pyöreän tomaatin hintojen laskusta 
samaan aikaan, kun uusien "korkean arvonlisäyksen omaavien" lajikkeiden (tomaatit 
tertuissa, kirsikkatomaatti) tuottajahinnat ovat hyvin houkuttelevat. Kyseisten uusien 
lajikkeiden tuotantomäärä kasvaa voimakkaasti. 
Ei ole voitu osoittaa joidenkin heikkojen valuuttojen valuuttaheilahtelujen merkittävää 
vaikutusta maista, joissa on devalvoitu, tulevan tomaatin hintoihin (Espanja, 
erityisesti). 
Yhteisön tukia, joiden kokonaismäärä on vähentynyt vuodesta 1990,.on käytetty 
ainoastaan markkinoiden turvaverkkona eikä missään tapauksessa tulonlähteenä, ottaen 
huomioon tämän mahdollisuuden vähäisen käytön (keskimäärin 1,6 prosenttia). 
Yhteisön kauppa on kasvanut 27 prosentilla vuodesta 1990. Tämä johtuu suurelta osin 
Espanjasta peräisin olevien lähetysten kasvusta. 
Tuotantoaikataulujen muuttamisesta on aiheutunut tiettyjä kausiluonteisia vaikeuksia, 
joista kärsivät Pohjoisen ja Etelän alueiden välillä toimivat tuottajat. Vuoteen 1994 asti 
talvikauden (tammi-, helmi-, maaliskuu) tuotanto oli lähes täysin espanjalaista 
(Kanariansaaret mukaan lukien) ja marokkolaista, kun taas kesäkauden tuotanto oli 
Pohjoisen jäsenvaltioista (Belgia, Alankomaat ja osittain Ranska). 
Espanjan siirtymäkauden loputtua vuonna 1993 hintarajoitukset päättyivät ja 
mahdollisuus lähettää tuotteita "herkiksi" kutsuttuina kuukausina (huhti-, touko-, 
kesäkuu) avautui vastedes täysin espanjalaisille tuotteille, mikä merkitsi Pohjoisen 
tuotannon voimakasta korvautumista espanjalaisella. Toisaalta kasvihuonetuotanto 
pyrkii valtaamaan osan "talvi markki noista" voimakasta investointia edellyttävän uuden 
viljelytekniikan ja suuren arvonlisäyksen omaavien lajikkeiden avulla. 
Kolmansista maista ja erityisesti Marokosta tuodaan tomaatteja pääosin Ranskan 
markkinoille. Vaikuttaa siltä, että tämä tuonti ei häiritse markkinoita. Lisäksi se 
tapahtuu vuodesta 1995 alkaen Marokon kanssa tehdyn kahdenvälisen sopimuksen 
mukaisesti. 
Yhteisön tuki tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyville rakenteille ei näytä 
vaikuttavan merkittävästi tuotannon kehitykseen. Siihen ovat vaikuttaneet 
huomattavasti enemmän markkinoiden tavanomaiset heilahtelut ja erityisesti yhteisön 
sisäisen kaupan kehitys. 
Toisaalta komissiolla ei ole sellaisia kansallisia tukijärjestelmiä koskevaa tietoa, jotka 
jäsenvaltiot rahoittavat kokonaisuudessaan ja jotka koskevat erityisesti tomaatti ai aa. 
Kansallisia tukia yleisesti tarkasteltaessa kyseinen ala on voinut hyödyntää laaja-alaisia 
järjestelmiä, jotka liittyvät maatalouden tai alueellisen kehittämisen yleisiin tukiin. 
1. MAAILMANMARKKINAT 
Tomaatintuotanto edustaa määrällisesti 18 prosenttia maailman 
vihannestuotannosta: FAO:n tietojen mukaan tomaatin maailmantuotanto 
(jalostettavaksi tarkoitettu tomaatti mukaan lukien) on kasvanut vuoden 1990 
50 miljoonasta tonnista vuoden 1993 74,3 miljoonaan tonniin. Tuoretomaatin 
maailmankauppa on alle neljä prosenttia maailmantuotannosta ja jalostettavaksi 
tarkoitettu tomaatti edustaa noin 30:tä prosenttia maailmantuotannosta. 
Tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin vähäinen vientimäärä osoittaa, että 
suurin osa tomaatin maailmanlaajuisesta tuotannosta päätyy kulutukseen 
kansallisilla markkinoilla. 
Tomaatti ei tuotteena ole ominaisuuksiltaan erityisen hyvin kauppaan sopiva: 
herkästi pilaantuva tuote, tuoja- ja viejämaiden tuotantoajanjaksojen välinen 
korvautuvuus sekä vuodenaikojen väliset suuret hintavaihtelut. 
Tärkeimmät tuottajat ovat Euroopan unioni, Yhdysvallat, entinen 
Neuvostoliitto, Kiina ja Turkki. 
Euroopan unioni on suurin tuottaja ja sen tuotanto on 13,4 miljoonaa tonnia, 
josta 6, 9 miljoonaa tonnia eli 48,5 prosenttia kokonaistuotannosta päätyy 
tuorekulutukseen.1 Tuoretomaattien kauppa on Euroopassa erittäin kehittynyttä 
ja siellä ovat maailman suurimmat viejät, Alankomaat, Espanja ja Belgia, sekä 
suurimmat tuojat, Saksa, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. 
2. YHTEISÖN MARKKINAT 
2.1 Tomaatin taloudellinen merkitys puutarha-alalla 
Tuoretomaatti on tärkeä tuote puutarha-alalla. Sitä on pidettävä 
"perusvihanneksena", koska eurooppalaiset kuluttavat sitä ympäri vuoden. 
Tomaatti edustaa 14,7:ää prosenttia kaikista unionissa tuotetuista vihanneksista. 
Sen tuottamiseen käytetty viljelyala edustaa keskimäärin 13 :a prosenttia 
unionin puutarhaviljely alasta. 
vuosina 1990 - 1994 
Talousarvion mukaisesti markkinoiden interventioihin tarkoitetut keskimääräiset 
kulut ovat 9,4 miljoonaa ecua2, mikä merkitsee l,2:ta prosenttia tuoreiden 
hedelmien ja vihannesten alaa koskevasta talousarviosta. 
Markkinoilta vedetyt määrät ovat kokonaisuudessaan vähentyneet vuodesta 
1990 ja ne edustavat keskimäärin l,6:ta prosenttia tuorekulutukseen 
tarkoitettujen tomaattien tuotannosta vuosina 1990 - 1994. 
Kyseisenä ajanjaksona Ranska on vetänyt markkinoilta kolme prosenttia 
tuotannostaan, Alankomaat 2,8 prosenttia ja Italia 2,6 prosenttia. 
2.2 Yhteisön tuotanto 
Keskimäärin 48,5 prosenttia yhteisön tomaatintuotannosta on tarkoitettu 
tuorekulutukseen. 
Euroopan suurin tuoretomaatin tuottaja on Italia (29,8 prosenttia), seuraavina 
Espanja (27,4 prosenttia), Kreikka (10 prosenttia) ja Alankomaat (9 prosenttia). 
Tämä vuoteen 1990 asti kasvanut tuotanto väheni vuosina 1990 - 1994 (vuoden 
1990 7 miljoonasta tonnista vuoden 1994 6,3 miljoonaan tonniin). 
Tämä laskusuuntaus on selvästi näkyvissä markkinointivuodesta 1993 alkaen 
erityisesti Espanjassa, Italiassa ja Alankomaissa. 
Sitä vastoin Belgiassa ja Kreikassa tuotanto on kasvanut vuodesta 1990 alkaen. 
Taulukko 1: Tomaatin tuotannon kehitys 
Belgia 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Italia 
Alanko­
maat 
Portugali 
EUR-15 1988 
205 030 
666 910 
1834 893 
417 500 
1594 916 
567 029 
63 893 
55*0 068 1989 
225 220 
728 050' 
1987 763 
421 700 
2018 230 
620 782 
80 835 
6265 710 1990 
. 268 400 
665 790 
2024 695 
461 100 
2657 083 
640 725 
86 706 
6987 534 1991 
313 960 
710 700 
1793 832 
527 300 
2759 091 
636 149 
72 625 
6993 597 1992 
329 500 
754 940 
1880 143 
516 900 
2712 099 
651 994 
64 267 
7098 801 1993 
346 779 
784 850 
1912 300 
643 400 
1984 572 
606 612 
-
6651 347 (tonnia) 
1994 
309 334 
757 250 
1786 807 
492 600 
2149 074 
540 577 
75 000 
6262 412 
vuosien 1990 - 1994 keskiarvo. Vuoden 1994 osalta talousarviossa olevat kulut 
ovat olleet 4,46 miljoonaa ecua eli 0,5 prosenttia tuoreiden hedelmien ja 
vihannesten alaa koskevasta talousarviosta. 
8 
Taulukko 2: Tuotannon kehitys suhteessa EU:n kokonaistuotantoon 
2.3 Tuotantorakenteiden tilanne ja kehitys (%) 
Belgia 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Italia 
Alanko­
maat 1988 
3,7 
12 
33 
7,5 
28,7 
10,2 1989 
3.6 
11,5 
31,4 
6,7 
31,9 
9,8 1990 
3,8 
9,4 
28,7 
6,5 
37,7 
9,1 1991 
4,5 
10,1 
25,4 
7,5 
39,1 
9 1992 
4,6 
10,5 
26,3 
7,2 
37,9 
9,1 1993 
5,2 
11,7 
28,5 
9,6 
29,6 
9 1994 
4,9 
12 
28,2 
7.8 
33,9 
8,5 
Avomaan viljelyä harjoitetaan eteläisissä maissa, erityisesti Italiassa, Espanjassa, 
Kreikassa, Etelä-Ranskassa ja Portugalissa. 
"Viljely muovin alla on uusi avomaan tuotantomuoto, jossa viljelykset suojataan 
muovitunnelein. Suojaa käytetään pääasiassa tuulta vastaan ja laadultaan 
mahdollisimman hyvän sadon saamiseksi. 
Lasinalaisviljelyä harjoitetaan pohjoisissa maissa, erityisesti Alankomaissa, 
Belgiassa ja osassa Ranskaa. Kasvihuoneviljelyssä voidaan käyttää keinotekoista 
lämmitystä kylmimpinä kausina. 
Tomaatin kokonaisviljelyala yhteisössä on pienentynyt vuodesta 1990 (255 000 
ha vuonna 1990 ja 217 000 ha vuonna 1994). Tämä lasku johtuu osaksi eteläisten 
maiden perinteisten avomaan viljelijöiden pinta-alojen pienenemisestä; samaan 
aikaan tuotokset ovat nousseet ja uusia lajikkeita on otettu käyttöön. Suurimmat 
viljelyalat ovat Italiassa: 50,6 prosenttia kokonaisalasta; seuraavina ovat Espanja 
(25,5 %) ja Kreikka (14,9 %). 
Kasvihuonetuotannon kokonaisala yhteisössä edustaa ainoastaan yhdeksää 
prosenttia tuoretomaatin kokonaistuotantoalasta. 
Belgiassa ja Alankomaissa tuotantoala on kokonaisuudessaan kasvihuonetuotantoa. 
On huomattava, että Alankomaissa on tapahtunut jatkuvaa vähenemistä vuodesta 
1990 alkaen, kun taas Belgiassa viljelyala on hieman kasvanut. Espanjassa 
kasvihuonetuotannon ala edustaa 16,6:ta prosenttia kokonaisalasta, Italiassa 5,3 :a 
prosenttia ja Ranskassa 60:tä prosenttia. 
Vuosina 1990 - 1994 viljelyalat ovat Kokonaisuudessaan pienentyneet 17,7 
prosenttia. Tämä laskusuuntaus on ollut voimakkainta Ranskassa (- 38,9 %), sen 
jälkeen Alankomaissa (- 29,2 %), Kreikassa (- 20 %) ja Espanjassa (- 13,4 %). 
Taulukko 3: Tomaatin tuotantoalojen kehitys 
(hehtaaria) 
Belgia 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Italia 
Alanko­
maat 1990 
940 
38 513 
69 884 
6 600 
136 378 
1 603 1991 
945 
39 015 
59 913 
6 650 
129 669 
1 570 1992 
963 
36 657 
55 802 
5 960 
117 595 
1 505 1993 
946 
33 110 
57 111 
6 060 
113 426 
1 390 1994 
954 
32 083 
61 613 
4 750 
115 248 
1 241 
Erilaiset tuotantotekniikat aiheuttavat valtavia eroja eri tyyppisten viljelmien tuotoksissa. 
Jäljempänä olevat taulukot osoittavat avomaan tuotantomenetelmän tuotosten - 50 tonnia 
hehtaarilta - ja kasvihuonetuotannon tuotosten - 400 tonnia hehtaarilta - välisen eron. 
Suuntaus vuosina 1990 - 1994 on tuotosten kokonaiskasvu (+ kaksi prosenttia vuosittain) 
molempien tuotantomenetelmien osalta. 
Tämä tuotosten merkittävä kasvu on pääasiassa entistä paremman viljelytekniikan 
hallinnan, markkinoille tulleiden uusien entistä satoisampien lajikkeiden sekä 
kasvihuoneviljelysssä käytetyn uuden tekniikan ansiota. 
Taulukko 4: Tuotosten kehitys tomaatintuotannossa 
(tonnia/ha) 
Belgia 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Italia 
Alanko­
maat 1988 
238,8 
45,5 
42,8 
108,2 
41 
330,6 1989 
246,1 
53,2 
44,9 
113 
45,5 
368 1990 
285,5 
45,6 
45,2 
119,3 
45,7 
399,7 1991 
332,2 
48,4 
44,5 
127,7 
47,7 
405,2 1992 
342,2 
51,2 
47,4 
128,2 
50,5 
433,2 1993 
366,6 
52,4 
49,1 
145,4 
48,4 
436,4 1994 
324,2 
52,6 
49,8 
162 
50,4 
435,6 
10 
2.4. Kulutus ja kaupan pitäminen 
Jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan kulutus on kasvanut vuodesta 1990. Tämä 
suuntaus ei koske välttämättä tulevaisuutta, jolle asianomaiset ammattipiirit ennustavat 
pikemminkin kulutuksen kasvun pysähtymistä. 
Tuoreiden tomaattien keskimääräinen kulutus unionissa on 24,6 kg asukasta kohden3. 
Tämä luku on kaukana ÖECD-maille vahvistetusta keskiarvosta, joka on 31 kg asukasta 
kohden. 
Suurin tuoreiden tomaattien kuluttaja on Kreikka; seuraavina ovat Italia ja Espanja. On 
lisäksi huomattava tuoreiden tomaattien kulutuksen voimakas väheneminen Espanjassa 
vuonna 1994. 
Edellä olevasta taulukosta selviää myös, että kulutus ei yhteisössä jakaudu tasaisesti, 
pikemminkin päinvastoin. Jäsenvaltioiden väliset kulutuserot ovat huomattavia. Eniten 
asukasta kohden kuluttavan jäsenvaltion ja vähiten kuluttavan jäsenvaltion välinen suhde 
on 1/15. 
Kulutuksen kehitys suuntautuu melko selvästi kuluttajien suosimiin uusiin lajikkeisiin 
kuten tertuissa oleviin tomaatteihin, kirsikkatomaatteihin tai lajikkeisiin, jotka 
organoleptisiltä ominaisuuksiltaan muistuttavat avomaan tomaatteja. 
Yleisesti ottaen suuria määriä tuottavat jäsenvaltiot kuluttavat huomattavia määriä, mutta 
kulutuksen taso pysyy enemmän tai vähemmän vakaana. 
Taulukko 5: Tomaatin kulutus (tuore) 
(kg/henkilö) 
Jäsenvaltio 
Belgique 
Danmark 
Deutschland 
Elias 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
Osterreich 
Finland 
Sverige 1988 
10,9 
5,9 
13,9 
66,0 
37,0 
10,0 
6,0 
59,4 
/ 
6,1 
/ 
6,4 
/ 
8,3 
1 1989 
9,5 
/ 
14,8 
72,0 
40,8 
10,3 
6,0 
62,1 
/ 
6,2 
/ 
6,6 
/ 
8,5 
/ 1990 
11.8 
5,5 
15,4 
65,0 
43,6 
10,4 
6.0 
64,4 
/ 
6,5 
/ 
6,4 
/ 
9.1 
/ 1991 
14,0 
/ 
15,3 
69,0 
37,2 
10,6 
6,0 
63,3 
/ 
6,7 
/ 
5,9 
/ 
8,7 
/ 1992 
11,7 
/ 
15,7 
73,0 
36,5 
/ 
6.0 
57,6 
/ 
6.6 
/ 
6,0 
/ 
9.0 
/ 1993 
13,5 
5,0 
16,0 
76,0 
35,3 
/ 
/ 
57,1 
/ 
6,7 
/ 
4,5 
/ 
9,0 
/ 1994 
/ 
/ 
14.1 
73,0 
28.3 
/ 
/ 
55,6 
/ 
6,0 
/ 
5,5 
/ 
9,7 
/ 
vuosien 1990 - 1994 keskiarvo 
11 
Eri tomaattilajikkeita käytetään tyydyttämään sellaisten eurooppalaisten kuluttajien 
kysyntää, jotka vaativat markkinoilta yhä enemmän eriytyneitä tuotteita. Tämä 
edellyttää tuotannolta ylimääräisiä ponnisteluja tähän markkinoiden alueeseen 
mukautumiseksi uusin lajikkein. Viime vuosina on kasvanut sellaisten muunnosten 
lukumäärä kuten kirsikkatomaatti sekä varressa kiinni olevat tomaatit eli tomaatit 
tertuissa, joista on tullut erittäin suosittuja organoleptisten ominaisuuksiensa ja 
tuoreuden vaikutelman vuoksi. 
Tomaattien tuotantoa tuorekulutukseen, erotuksena jalostukseen tarkoitetusta 
tuotannosta, pidetään yllä ympäri vuoden; tämä on mahdollista uuden 
tuotantotekniikan ja uusien tomaattilajikkeiden ansiosta. 
2.5 Tuottajahinnat 
Voimakas kausiluonteisuus on silmiinpistävin piirre tuoreen tomaatin hinnoissa. 
Tuottajahinnoissa on huomattavia eroja tuotantokuukauden, mutta myös 
tuottajajäsenvaltion mukaan. 
Yleensä hinnat ovat talvikautena korkeammat kuin touko - marraskuun välisenä 
ajanjaksona, ja tuolloin hintataso pysyy vakaana. 
Tuoreen tomaatin hinnat ovat kokonaisuudessaan laskeneet vuodesta 1990 
vuoteen 1994, jolloin hinnat ovat nousseet jonkin verran. 
Markkinointivuonna 1991 hinnat nousivat vuoteen 1990 verrattuna. 
Hinnat laskivat kuitenkin Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Kyseisenä 
markkinointivuonna tuotanto, viljelyalat ja tuotokset kasvoivat kokonaisuudessaan. 
Markkinointivuosi 1992 oli ensimmäinen, jolloin hinnat laskivat. Lasku oli 
huomattavinta Espanjassa, Belgiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa. 
Markkinointivuonna 1993 jatkui vuonna 1992 alkanut hintojen lasku. Tätä 
markkinointivuotta luonnehti tuotannon väheneminen viljelyalojen kasvusta 
huolimatta. 
Markkinointivuonna 1994 hinnat nousivat suhteellisesti. Tämä hintojen nousu oli 
selvää erityisesti Alankomaissa ja Ranskassa, joissa vuoden 1994 hinnat olivat 
erittäin korkeat, jopa markkinointivuoden 1990 noteerauksia korkeammat. Sitä 
vastoin Italiassa, Belgiassa ja Portugalissa hinnat nousivat vain hieman eivätkä ne 
saavuttaneet vuoden 1990 tasoa. Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
hintanoteeraukset olivat edelleen hyvin alhaisella tasolla. 
12 
Seuraava taulukko N:o 6 kuukausittaisten hintojen kehityksestä tekee poikkeuksen 
ja osoittaa Espanjan, Alankomaiden ja Belgian osalta vuodesta 1990 alkaen 
hintojen nousun touko-ja kesäkuussa sekä hintojen laskun maalis-ja huhtikuussa. 
Kuitenkin vuonna 1994 hinnat nousivat voimakkaasti juuri maalis-ja huhtikuussa. 
Taulukko 6: Kuukausittaisten hintojen kehitys vuoteen 1990 verrattuna 
1. Espanja 
Maaliskuu 
Huhtikuu 
Toukokuu 
Kesäkuu 
2. Alankomaa 1990 
100 
100 
100 
100 1991 
44 
79 
189 
133 1992 
64 
72 
160 
101 1993 
70 
116 
181 
105 1994 
88 
95 
132 
146 
Maaliskuu 
Huhtikuu 
Toukokuu 
Kesäkuu 1990 
100 
100 
100 
100 1991 
77 
110 
94 
159 1992 
68 
79 
126 
123 1993 
53 
74 
96 
109 1994 
77 
91 
104 
148 
3. Belgia 
Maaliskuu 
Huhtikuu 
Toukokuu 
Kesäkuu 
Lähde: POVI:n Is 1990 
100 
100 
100 
100 
latima maata 1991 
73 
106 
92 
128 
lousministeri 1992 
67 
85 
130 
110 
ön (Espanja) 1993 
59 
77 
101 
96 
,CBT:n ja VE 1994 
78 
86 
99 
123 
lT:n tietojen mukaan. 
Pohjoisen ammattiviljelijätahot ovat markkinointivuoden 1995 osalta valittaneet 
hintojen alhaista tasoa ja täten yritysten heikkoa kannattavuutta. Sama tilanne 
näytti vaikuttavan koko kasvihuonetuotannon alalla eikä ainoastaan tomaattialalla. 
Seuraavat Belgiaa ja tavanomaista pyöreää tomaattia koskevat luvut valaisevat 
esimerkinomaisesti kyseistä ongelmaa: 
kustannukset (investoinnit, tuotanto ja työvoima) 1 400 - 1 500 
Belgian frangia/m2. Tavanomaisessa tuotannossa saadaan noin 55 
kg/m2, huipputuotannossa 60 kg/m2; 
edellä olevasta seuraa, että riittävän taloudellisen tuloksen 
saamiseksi kattamaan kustannukset hintatason on oltava vähintään 
23 Belgian frangia/kg (1 400 BEF kustannukset ja 60 kg:n tuotanto) 
erittäin tehokkaille yrityksille. Keskimääräinen hinta Belgiassa oli 20 
Belgian frangia/kg vuonna 1995.4 
Jäsenvaltion tiedot. 
13 
Belgialaiset tomaatit kilpailevat espanjalaisten tomaattien, joiden hinta on 
korkeampi, kanssa Ranskan markkinoilla (55 % belgialaisia toimituksia). 
Espanjan pesetoissa ilmaistujen tomaatin hintojen tarkastelu osoittaa, että hintojen 
vaihtelu on huomattavaa valuuttaongelmien vuoksi. 
Yleisenä suuntauksena on, että alenevat suorat tammikuusta 1992 huhtikuuhun 
1995 osoittavat, että Espanjan pesetoissa ilmaistujen hintojen kehitys vastaa lähes 
täysin valuutan devalvointia. Tämän yleisen suuntauksen perusteella ecun ja 
Espanjan pesetan suhde on 40 kuukauden aikana kasvanut melko säännöllisesti 
32 prosentilla sitä vastoin kuin pesetoissa ilmaistut hinnat ovat nousseet 
huomattavasti vaihdellen 51 prosentilla. Tämän vuoksi espanjalaisen tomaatin 
ecuina ilmaistu hinta on noussut kyseisenä ajanjaksona noin 14 prosentilla. 
Espanjan pesetan devalvointien vaikutusta espanjalaisten tomaattien ecuina, ja 
myös Belgian frangeina, ilmaistuihin hintoihin ei siis voida osoittaa. 
Espanjalaiset tomaatit 
Valuuttatekijöiden vaikutus hintoihin 
m 1ecu=. .PTA 
•o- PrixPta/Kg 
2345:789 10 11 12 123456789 10 11 12 123456789 10 11 12 1234 
Tammikuu 1992/Huhtikuu 1995 
14 
3. KAUPAN TARKASTELU 
3,1 Yhteisön sisäinen kauppa 
Yhteisön (Kanariansaaret mukaan lukien) kauppa on kasvanut määrällisesti 
27 prosenttia vuodesta 1990. 
Kaupan määrä on 1,3 miljoonaa tonnia, joka on 21 prosenttia tuotannon 
kokonaismäärästä. 
Määrällisesti suurin osa yhteisön sisäisistä lähetyksistä vuonna 1994 tulee 
Espanjasta (618 000 tonnia, josta 306 000 Kanariansaarilta); on lisäksi 
huomattava, että Espanjasta tulevien lähetysten määrä on vuodesta 1990 
alkaen kaksinkertaistunut. Seuraavina ovat Alankomaat (410 000 tonnia) ja 
Belgia (160 800 tonnia)5. 
Tärkeimmät näiden lähetysten vastaanottajamarkkinatyhteisössäsijaitsevat 
Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. 
Alankomaista ja Belgiasta tulevien lähetysten määrä on vähentynyt 
vuodesta 1990 ja erityisesti markkinointivuonna 1993, jonka jälkeen tapahtui 
lievää nousua markkinointivuonna 1994. Sitä vastoin Ranskan ja Italian 
lähetysten määrä on pysynyt ennallaan ja jopa noussut vuonna 1993; 
vuonna 1994 vienti oli ennätysmäisen korkealla tasolla. 
Taulukko 7: Yhteisön sisäisen kaupan määrä (tonnia) 
Espanja 
Alankomaat 
Belgia 
Italia 
Ranska 
EUR-12 
Lähde:Eurostat-C 1990 
291 885 
545 958 
154 667 
17 196 
31 568 
1051 777 
Cronos.Espanjaa 1991 
331 391 
559 175 
172 437 
23 884 
43 317 
1 142 113 
koskeviin tietoihi 1992 
414 630 
545 010 
187 831 
28 883 
46 682 
1 238 824 
n sisältyy myös Y 1993 
433 167 
387 053 
150 403 
38 832 
46 758 
1 068 907 
Canariansaaret. 1994 
618 426 
409 669 
160 779 
64 655 
62 051 
1 332 080 
Espanjasta tulevien lähetysten kasvu liittyy epäilemättä siirtymäkauden 
loppuun markkinointivuoden 1993 alussa ja rajoitusten poistumiseen.Tämä 
kasvu vahvistuu edelleen vuonna 1994, jolloin tuotanto ja kulutus vähenivät 
Espanjassa. Kyseisen vuoden osalta voidaan päätellä, että lähetykset on 
toteutettu kansallisilla markkinoilla tapahtuvan myynnin kustannuksella. 
Lisäksi todetaan, että niemimaalta (Almeriä ja Murcia) tulevien lähetysten 
määrä on kasvanut enemmän kuin Kanariansaarilta tulevien lähetysten 
määrä. 
Vuoden 1994 tiedot. 
15 
Aikataulut 
Yhteisön sisäinen kauppa oli keskittynyt kahteen ajanjaksoon. 
Marras- ja maaliskuun välisenä ajanjaksona (talvitomaatti) 
espanjalaista alkuperää olevat Kanariansaarilta ja 
Murciasta/Almeriasta tulevat toimitukset. 
Huhti-ja syyskuun välisenä ajanjaksona (kesätomaatti) Alankomaista 
ja Belgiasta tulevat toimitukset. Tänä ajanjaksona Espanjan tuotanto 
oli tarkoitettu kansallisille markkinoille. 
Kaksi uutta suuntausta rikkoo kuitenkin tämän totutun mallin: 
Toisaalta espanjalaista alkuperää olevien lähetysten määrä kasvaa 
huhti-, touko-ja kesäkuussa (katso jäljempänä oleva taulukko), mutta 
se on suurimmillaan tammi-, helmi-ja maaliskuussa. Tämä merkitsee 
Espanjan tuotantoa koskevaa kaupallista strategiaa myös 
perinteisesti Pohjoisen tuottajille varatun kesäkauden markkinoille 
pääsemiseksi. 
Toisaalta voidaan todeta myös Alankomaista tulevien lähetysten 
korvautuminen päinvastaisen dynamiikan mukaisesti: vuoden 1994 
lähetysten määrä kasvoi tammi-, helmi-ja maaliskuussa. Sitä vastoin 
touko- ja kesäkuun osalta lähetysten määrä väheni. Belgian 
lähetysten määrä kasvoi huhti- ja toukokuussa, mutta myös helmi-
ja maaliskuussa. 
Nämä muutokset aiheuttavat Pohjoisesta tulevien lähetysten ja 
espanjalaisperäisten lähetysten selvän kilpailutilanteen talvikautena. 
Yhteisön markkinoilla on vuodesta 1993 alkaen ollut vallalla kaupan totuttujen 
aikataulujen täydellinen mullistus. Uusia kaupan strategioita on otettu käyttöön. 
Esimerkiksi Alankomaissa tuotannon monipuolistuminen on tehnyt mahdolliseksi 
saattaa markkinoille helmikuussa tomaatteja tertuissa. Vastapainona tälle 
Espanjassa on tietyillä alueilla mahdollisuus tuottaa tomaatteja 11:nä kuukautena 
vuodesta. 
Edellä on kuvattu yhtä viime vuosina tomaattimarkkinoilla ilmennyttä 
perusongelmaa. Markkinoiden luonnollisen kehityksen kautta löytyy toivottavasti 
riittävä tasapaino ilman, että tarvitaan yhteisön toimenpiteitä. 
16 
Taulukko 8: Kaupan aikataulujen kehitys 
(tonnia) 
Belgia 
Alankomaat 
Espanja Tammikuu 
1992 1993 1994 
1170 527 1076 
22762 16510 22830 
105219 76099 95013 Helmikuu 
1992 1993 1994 
317 462 1862 
18125 14760 24694 
50741 108644 97027 Maaliskuu 
1992 1993 1994 
869 2221 2182 
27301 24878 36776 
68795 89203 88256 
Belgia 
Alankomaat 
Espanja Huhtikuu 
1992 1993 1994 
11478 15248 81333 
46343 43828 43487 
43801 39099 49114 Toukokuu 
1992 1993 1994 
23562 29100 26637 
74566 72308 65076 
8428 29671 50601 Kesäkuu 
1992 1993 1994 
30050 34558 34204 
93469 86330 77578 
5078 11230 50601 
3.2 Yhteisön ulkopuolinen kauppa 
Tuonti 
Tärkein tuontimaa on nykyisin Marokko, josta tuodaan 148 000 tonnia 
marras- ja maaliskuun välillä. 
Toiseksi tärkein on Israel, josta vuonna 1994 tuotiin 4 000 tonnia. 
Koko yhteisöön tuonti on vuonna 1994 ollut 162 114 tonnia. 
Taulukko 9: Tuonti yhteisöön 
MAROKKO 
TURKKI 
ISRAEL 
YHTEENSÄ 1990 
106 319 
3 014 
7 217 
-1991 
135 808 
3 230 
5 707 
-1992 
131 920 
3 926 
5 033 
152 066 1993 
164 360 
1 820 
3 860 
179 572 1994 
148 297 
2 829 
4 073 
162 114 
Marokko 
Marokon tomaatin viljelyala on pienentynyt vuodesta 1990 lähtien (5500 ha 
vuonna 1990 ja 4000 ha vuonna 1994) muovin alla viljelyn lisääntyessä. 
Tuotanto on ollut vakaata vuoden 1994 laskusta huolimatta. 
Marokosta peräisin olevan tuonnin tärkein kohdemaa on Ranska, jonne on 
vuonna 1994 tuotu 85 prosenttia marokkolaisista vientitomaateista. 
Saksaan on tuotu 6,4 prosenttia kokonaismäärästä ja Belgiaan ja Hollantiin 
kumpaankin 2 prosenttia Marokon tuonnista. Espanjaan ja Italiaan tuotiin sieltä 
vain alle 400 tonnia kumpaankin. 
17 
Marokon kanssa tehdyn Euro-Välimeri -assosiointisopimuksen pöytäkirjassa n:o 
1 määrätään tuoreille tomaateille 150 676 tonnin kiintiö, josta ei makseta 
arvotullia ja lokakuun ja maaliskuun väliseksi ajanjaksoksi etuuskohtelun 
mukaista tulohintaa. 
Arvotullin alennusta koskevan etuuden osalta sopimusta ei ole vielä pantu 
täytäntöön: tuontiin sovelletaan edelleen voimassa olevan entisen sopimuksen 
mukaisesti arvotuilista vapauttamista 15 päivän marraskuuta 1995 ja 30 päivän 
huhtikuuta 1996 välisen ajan yhteisön 96 208 tonnin kiintiön rajoissa, josta 
16 800 tonnia on ajalle 1 päivästä 30 päivään huhtikuuta 1996 väliselle ajalle. 
Lisäksi Marokolla on kahdenvälinen 120 000 tonnin kiintiö Ranskan kanssa, 
josta ei makseta arvotullia. 
Kun uusi sopimus tulee lopullisesti voimaan, yhteisön kiintiö, josta ei makseta 
arvotullia, tulee olemaan 150 676 tonnia ja Ranskan ja Marokon kahdenvälinen 
kiintiö poistetaan. Uusi kiintiö on yhtä suuri kuin entinen yhteisön kiintiö, 
"yhteisöliistetty" kahdenvälinen kiintiö ja kolmen uuden jäsenvaltion liittymisestä 
johtuvat lisämäärät yhteensä. 
Entisen sopimuksen kiintiön vuosittaista korotusta koskeva määräys on otettu 
mukaan: kiintiötä korotetaan joka vuosi 1 päivän tammikuuta 1997 ja 1 päivän 
tammikuuta 2000 välisenä aikana neljässä osassa, joista jokainen on 3 % 
kiintiöstä. 
Lopuksi kiintiön ulkopuolista arvotullia lasketaan 60%. 
Etuuskohtelun mukaisen tulohinnan tuoman hyödyn osalta sopimus on pantu 
täytäntöön 1 päivästä marraskuuta 1995 takautuvasti 22 päivänä joulukuuta 
annetulla neuvoston asetuksella N:o 3057/95 (EYVL N:o L 326). 
Marokon tulohinta on ollut 1 päivän tammikuuta 1995 ja 30 päivän maaliskuuta 
1996 väliseltä ajalta 500 ecua/tonni 145 676 tonnin kokonaismäärän osalta. 
Yhteisen tullitariffin tulohinta, jota sovelletaan kaikkialta muualta peräisin oleviin 
tomaatteihin, oli 688 ecua/tonni 1 päivästä marraskuuta 20 päivään joulukuuta 
1995, 738 ecua/tonni 21 päivästä 31 päivään joulukuuta 1995 ja 895 ecua/tonni 
1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta 1996. 
Marokon kanssa tehdyn assosiointisopimuksen pöytäkirjan no 1 3 artiklan 
mukaisesti Marokko maksaa 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän maaliskuuta 
ulkopuolisena aikana alennettua tulohintaa muuttumattomasta 
enimmäismäärästä, joka on 150 676 tonnia. Tämä määrä porrastetaan 
kuukausittain seuraavasti: 
18 
ajanjaksot määrät 
lokakuu 5 000 
marraskuu - maaliskuu 145 676 
josta: 
marraskuu 18 601 
joulukuu 36170 
tammikuu 30 749 
helmikuu 33 091 
maaliskuu 27 065 
yhteensä 150 676 
Tulohintaa - 500 ecua/tonni markkinointivuodelle 1995/96 - alennetaan samassa 
suhteessa ja samoina aikoina kuin WTO:n puitteissa konsolidoitua tulohintaa. 
Kokonaismäärän puitteissa sallitaan 20 prosentin kuukausittaiset määrän 
ylittävät poikkeamat tai käyttämättömien määrien "kiinniottopoikkeamat" 
marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. 
Lopuksi Marokko ilmoittaa komissiolle yhteisöön viedyt määrät viikoittain. 
Tämä lisätullia koskeva erityinen etuusjärjestelmä on otettu mukaan ja sitä on 
kehitetty määräyksillä, jotka on pantu täytäntöön vuoden 1995 ensimmäisellä 
vuosineljänneksellä ja jonka päämääränä oli varmistaa Marokolle 
tavanomaisten kauppavirtojen ylläpitäminen. 
Uuden tulohintajärjestelmän soveltamisen ensimmäisenä soveltamisvuonna, 
joka tomaattien osalta alkoi 1 päivänä tammikuuta 1995 Euroopan yhteisön ja 
Marokon kuningaskunnan välisellä kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella(1), 
vahvistettiin 560 ecua/tonni suuruinen etuuskohtelun mukainen tulohinta. Tätä 
sopimusta sovellettiin ensimmäistä kertaa 1 päivästä tammikuuta 31 päivään 
maaliskuuta 1995 välisenä ajanjaksona 81 006 tonnin enimmäismäärälle, joka 
perustui 12:n yhteisön tavanomaisille määrille. 
Marokko sitoutui olemaan ylittämättä tätä määrää ja jakamaan sen 
kuukausittain 27 756, 29 594 ja 23 656 tonnin eriin tammikuulle, helmikuulle ja 
maaliskuulle 1995 10 prosentin poikkeaman rajoissa ja ilmoittamaan komissiolle 
viikottaiset yhteisöön viedyt määrät. 
Tämän ajanjakson analyysi osoittaa sopimusta sovelletun hyvin: määriä on 
noudatettu täsmällisesti, eri lähteistä saadut tiedot ovat keskenään samanlaiset 
(katso allaoleva taulukko). Lukuun ottamatta helmikuun 1995 kriittisen ajan 
poikkeusta, hinnat ovat olleet tyydyttävät. 
20 päivänä joulukuuta tehty neuvoston päätös, EYVL N:o L 48, 3.3.1995 s. Komissio on pannut 
täytäntöön tämän sopimuksen 14 päivänä 1995 annetulla asetuksella (EY) N:o 298/95, EYVL N:o L 35, 
25.2.1995, s. 6 
19 
tietolähteet / 
ajanjakso 
(tonneja) 
tammikuu 1995 
helmikuu 1995 
maaliskuu 1995 
yhteensä Marokon ilmoitus: 
vienti EU:hun 
28 697 
26 063 
24 463 
79 223 Kiintiöön 11.0990 
kirjatut määrät: 
tuodut määrät 
28 884 
25 985 
26 106 
80 975 Tietokanta 
Comext: 
todellinen tuonti: 
26 189 
25 319 
25 971 
77 479 
Meneillään olevan markkinointivuoden saatavilla olevien tietojen perusteella 
voidaan todeta, että Marokko alittaa käytettävissä olevan etuustulohinnan 
kiintiön. Toisaalta hinnat ovat pysyneet entisellä tasolla: kiinteä tuontiarvo on 
koko ajan ollut suurempi kuin Marokon tulohinta, lukuun ottamatta kahta 
kriittistä ajanjaksoa marraskuun puolivälissä 1995 ja tammikuun puolivälissä 
1996. 
Taulukko 10: yhteisön tuonnin kehitys Marokosta 
lähteet: eurostat-comext tomaatit EU:n ulkopuolinen 
CN-koodi 070200 kauppa 
yksikkö: tonni Tuonti Marokosta 
Euroopan unioniin 
1986 93 482 
1987 93 194 
1988 80 968 
1989 91 874 
1990 106 319 
1991 135 808 
1992 131 920 
1993 164 360 
1994 148 297 
1995 (tammi-kesäkuu) 84 491 
20 
3.3 Vienti 
Yhteisön tomaatin vienti on kasvanut jatkuvasti vuodesta 1990 kaikkien 
jäsenvaltioiden osalta Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta, ja se on 
kasvanut 107 000 tonnista 278 000 tonniin vuonna 1994, jolloin keskimääräinen 
vuosikasvu on ollut 24,1%. 
Taulukko 11: Vienti EUR-12 (tonnia) 
KUMPPANIT 
EU 
KANADA 
SVEITSI 
PUOLA 
UNKARI 
ISRAEL 
VENÄJÄ 
SLOVENIA 
KROATIA 
TSEKIN 
TASAVALTA 
EY12 
ULKOPUOL. 1990 
2 009 
425 
25 891 
2 070 
131 
3 
0 
0 
0 
0 
106 904 1991 
4106 
1 769 
29 549 
22 260 
189 
24 
0 
0 
0 
0 
131 591 1992 
3 862 
1 067 
29 239 
29 959 
1 782 
15 
84 
577 
111 
0 
147 383 1993 
12 782 
1 978 
34 267 
43 570 
4 668 
0 
648 
5 051 
1 481 
6 950 
211207 1994 
12 549 
2 891 
39 816 
32 020 
4 463 
4 056 
35 759 
7 458 
6 602 
12 865 
278 089 
Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vienti on alkanut sellaisiin Itä-Euroopan 
maihin kuin maihin kuin Venäjä, Puola, Tsekin tasavalta ja eräät entisen 
Jugoslavian maat, ja tämän kaupallisen virtauksen voidaan odottaa jatkuvan 
tulevaisuudessa. 
21 
//. YHTEISÖN TUET 
1. Rakennetuet 
a) Tuotantorakenteille myönnettävät tuet 
Vuoteen 1993 asti EMOTR.n ohjausosaston osallistuminen näihin tukiin ei ollut 
ohjelmoitua. Tuet myönnettiin kussakin jäsenvaltiossa ilman enimmäisrajoitusta 
toteutetun järjestelmän mukaan, ja EMOTR korvasi jäsenvaltioiden ilmoittamat 
menot. Menot olivat hyväksyttäviä, jos maatalouden rakenteiden tehokkuuden 
parantamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 säännöksiä 
noudatettiin. Tämän asetuksen säännöksissä ei ollut erityisiä kieltoja, jotka 
olisivat liittyneet kasvihuoneille tai tomaateille myönnettävään tukeen. 
Vuoden 1994 jälkeen tavoitteelle 5 a on saatu rahoituskehys (sekä tavoitteen 1 
kohdealueilla myönnettyihin tukiin rajoittuva ohjelmasuunnitelma). On kuitenkin 
pantava merkille, että huolimatta komission pyrkimyksistä toteuttaa erityinen 
suunnittelu koko asetuksen (ETY) N:o 2328/91 osalta, neuvosto ei ole 
hyväksynyt tätä lähestymistapaa. Sääntelyn tämänhetkisessä vaiheessa meillä 
on ainoastaan ohjeellinen rahoitusennuste, ja investointien osalta kasvihuoneille 
ja tomaateille myönnettävä tuki on edelleen mahdollinen. 
Ottaen huomioon tämä tilanne ja siitä johtuvat vaikeudet tarkasteltaessa tämän 
tuen mahdollista vaikutusta tomaattien tuotantoon jäsenvaltioita on pyydetty 
analysoimaan tälle tuotannolle myönnettyä tukea. Kaikki jäsenvaltiot ovat 
ilmaisseet, että kyseiseen kohteeseen myönnetystä tuesta on mahdotonta 
toimittaa täsmällisiä tietoja. On myös otettava huomioon, että hedelmien ja 
vihannesten tuotantorakenteet ovat erittäin vaihtelevia (viljely suojakatoksen, 
muovin tai verkon alla tai kasvihuoneessa, jne.) ja niitä voidaan käyttää muun 
muassa vuodenajasta, ilmastosta, kuluttajien mieltymyksistä ja markkinoiden 
vaatimuksista riippuen useampien tuotteiden tuotantoon, mikä vaikeuttaa 
entisestään täsmällistä analysointia tavoitteen 5 a osalta. 
Sitä vastoin toimintaohjelmissa tämä investointimuoto on helpommin 
tunnistettavissa. Tiettyjen jäsenvaltioiden esittämiin tomaattien viljelyyn 
tarkoitettujen kasvihuoneiden rakentamista koskeviin pyyntöihin on aina vastattu 
kieltävästi. Tuorein tapaus koskee Espanjaa. Ainoat tapaukset, joissa 
yhteisrahoitusta on myönnetty kasvihuoneille, ovat liittyneet luonteeltaan hyvin 
spesifisiin toimiin ja tuotteisiin, kuten kukkaviljelytuotteisiin tai varsinaisen 
tuotantokauden ulkopuolella tuotettuihin tuotteisiin. 
22 
Näitä toimintaohjelmia lukuun ottamatta ja koska tarkkoja indikaattoreita ei ole, 
on mahdollista tehdä ainoastaan koeluonteinen analyysi. Koska sääntely ei 
mahdollista tilanteen yksityiskohtaista tarkastelua, jäsenvaltioilta on kerätty tietty 
määrä tietoa summittaisen käsityksen saamiseksi. Saatujen tietojen perusteella 
voidaan todeta, että jaksolla 1990-1994 asetuksen (ETY) N:o 2328/91 
mukaisten investointitukien yhteydessä 5,5 prosenttia määristä käytettiin 
kasvihuoneiden rakentamiseen ja uudenaikaistamiseen kaikilla tuotealoilla: 
hedelmät, vihannekset, kukkaviljely, taimitarhat. EMOTR:n osuus näistä 
investointikustannuksista koko jakson 1990-1994 ja koko yhteisön osalta on 
yhteensä 347,65 miljoonaa ecua. 
Tästä kokonaismäärästä voidaan yrittää johtaa tomaateille myönnetyn tuen 
määrä ottaen huomioon, että kyseisen tuotteen osuus hedelmien ja vihannesten 
kokonaistuotannosta (ilman kukkaviljely-ja taimitarhatuotteita) on noin 14 
prosenttia. Jos tätä prosenttimäärää sovelletaan näille investoinneille 
myönnetyn tuen kokonaismäärään, saadaan EMOTRin rahoitusosuudeksi 
jaksolla 1990-1994 48,67 miljoonaa ecua, mikä merkitsee 12 jäsenvaltion 
yhteisössä keskimäärin 9,73 miljoonaa ecua vuodessa. 
Tästä voidaan päätellä, että vaikka tietyissä marginaalitapauksissa 
kasvihuoneita voidaankin käyttää tomaattien tuottamiseen, investointeihin 
myönnettävän rakenteellisen tuen vaikutus yhteisön tuotantoon on erittäin 
vähäinen. 
b) Jalostamisen ja kaupan pitämisen rakenteille myönnettävä tuki 
Täydellisen käsityksen saaminen tilanteesta edellyttää, että tarkastellaan myös 
maataloustuotteiden jalostamiselle ja kaupan pitämiselle myönnettävää tukea. 
Tämän alan tuet hyväksytään, mutta niitä säännellään tiukkojen 
valintaperusteiden avulla (ks. liite). Voidaankin todeta, että tomaattien 
jalostamista koskevat investoinnit on kielletty, tai niihin sovelletaan erittäin 
tiukkoja edellytyksiä, kuten esimerkiksi jalostuskapasiteetin vähentäminen 20 
prosentilla. Sitä vastoin kaupan pitämiseen (huutokaupat, pakkaaminen) liittyvä 
tuki sallitaan yleensä, koska on kyse tuotteiden menekin edistämiseen 
tähtäävistä toimenpiteistä, joilla siten on positiivinen vaikutus tuotantoketjuun. 
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään ohjeellisena koko hedelmä- ja 
vihannesalaa koskeva kaupan pitämiselle jaksolla 1991-1993 myönnetty tuki. 
Ottaen huomioon valintaperusteiden tiukkuus ja tomaatin suhteellinen merkitys 
koko hedelmä- ja vihannesalalla voidaan päätellä, että tomaatille ei ole 
myönnetty käytännöllisesti katsoen lainkaan jalostamiseen ja kaupan 
pitämiseen tarkoitettua tukea. 
23 
Asetus (ETY) N:o 866/90 - ALA : HEDELMÄT JA VIHANNEKSET 
Jakso 1991-1993 
(miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltiot 
Jakso 91-93 yht. 
Keskimäärin 
vuodessa B 
5,78 
1,45 DK 
0,11 
0,03 DE 
29,10 
7,28 EL 
22,06 
5,52 E 
56,95 
14,24 F 
31,40 
7,85 IRL 
2,37 
0,59 I 
74,17 
18,54 LUX 
0 
0 NL 
4,59 
1,15 P 
26,2 
6,55 UK 
6,64 
1,66 EUR-1 
2 
yht. 
259,37 
64,84 
2. Kansalliset tuet 
2.1. Valtiontuet tomaattialalla 
Komissio ei tunne yksinomaan jäsenvaltioiden rahoittamia sellaisia kansallisia 
tukijärjestelmiä, jotka olisi tarkoitettu erityisesti tomaattialalle. Tomaatin nykyiseen 
markkinatilanteeseen liittyvä ainoa tunnettu tapaus on Belgian esittämä yritysten 
pelastamiseen liittyviä sellaisia tukia koskeva hakemus, jotka myönnetään 
korkohyvitysten tai luottojen valtiontakauksien muodossa taloudellisiin vaikeuksiin 
joutuneille tomaatin, paprikan ja kurkun tuottajille. 
Komission nykyisen politiikan mukaan tärkein kyseisen yritysten pelastamiseen liittyvän 
tuen myöntämisedellytys on, että se koskee aiemmin tehtyjä investointeja, ja että se ei 
yhdessä jo myönnetyn investointituen kanssa ylitä sellaista tuen enimmäismäärää, jota 
tavallisesti sovelletaan investointitukeen. 
Muita yritysten pelastamiseen liittyvän tuen myöntämisedellytyksiä on se, että kyseisten 
yritysten taloudellisten vaikeuksien on oltava ulkoisten tekijöiden aiheuttamia tai että 
tuettavat yritykset osoittavat olevansa elinkelpoisia tulevaisuudessa. 
On korostettava sitä, että markkinoiden ongelmat, joita Belgian tomaatintuottajilla on 
tällä hetkellä, ovat vain harvoin sellaisia, että yritysten pelastamiseen liittyvän tuen 
myöntäminen on perusteltua. Tämä voisi aiheuttaa sellaisia seurauksia kuten 
korkotason nousu Kuitenkin komissiolle tärkein syy olla vastustamatta tätä tukea on se, 
että aiemmin myönnetty investointituki on jäänyt alle komission tavallisesti hyväksymien 
rajojen. Näillä edellytyksin kyseistä tukea voidaan pitää jälkeenpäin maksettavana 
ylimääräisenä investointitukena. 
24 
2.2. Yleisiin tukijärjestelmiin liittyvä tuki tomaattialalle 
Vaikka komissio ei tunne sellaisia kansallisia tukijärjestelmiä, jotka olisi tarkoitettu 
erityisesti tomaatintuottajille, kyseinen ala voi käyttää hyväkseen yleisiä 
puutarhataloudelle tarkoitettuja valtiontukijärjestelmiä tai jopa sellaisia alueellisia 
järjestelmiä, joissa maatalousala ei ole poissuljettu. Mahdollisuudet myöntää tällaisia 
tukia ovat kuitenkin melko rajalliset seuraavista syistä: 
2.2.1 Komissio katsoo, että kansallinen tuki toimintatuen muodossa (tuki 
tuotantopanos- tai tuotantoyksikköä tai hehtaaria kohden) ei tavallisesti ole 
sovellu yhteismarkkinoille, koska sen vaikutus ei ole pitkäaikainen kyseisellä 
alalla. Lisäksi yhteiseen markkinajärjestelyyn (YMJ) kuuluvien tuotteiden osalta 
nämä tuet uhkaavat häiritä yhteisön tukijärjestelmiä ja niitä on sen vuoksi 
pidettävä rikkomuksina YMJ:jä vastaan. Näiden tukien on katsottava 
muodostavan kyseisille tuotteille täydellisen ja kattavan sääntelyn, mikä sulkee 
pois muun kansallisen tuen. Sen vuoksi tällaisen tuen myöntäminen tarvittaessa 
olisi yleensä lainvastaista. Euroopan unionin tomaattimarkkinoita koskevassa 
keskustelussa on syytä mainita kaksi Alankomaiden puutarhataloutta koskevaa 
toimenpidettä, joita voidaan pitää toimintatukina (mutta jotka eivät välttämättä 
täytä 92 artiklan 1 kohdan edellytyksiä): 
Komissio katsoi, ettei Alankomaiden kasvinviljelyalan tosiasiallisesti 
soveltama kaasutariffijärjestelmä ei muodosta etua kasvinviljelyalalle 
verrattuna muihin Alankomaiden talouden aloihin, koska muutkin alat 
saisivat samat edut, jos niillä käytettäisiin yhtä paljon kaasua kuin 
kasvinviljelyalalla. Tähän tariffiin ei siis liity 92 artiklan 1 kohdassa 
tarkoitettua valtiontukea. Kaasun hinta Alankomaissa on kaikkien alojen 
osalta sidottu öljyn hintaan. 
Komissiolla ei ole myöskään tietoa mahdollisesta verohelpotusten 
muodossa Alankomaiden kasvinviljelyalalle annettavasta tuesta. Sama 
koskee energiaveroa, jonka komissio hyväksyi hiljattain. Tämän veron 
yhteydessä kasvinsuojeluala saa osittaisen vapautuksen veroista energian 
osalta. Pääsyy sille, että komissio hyväksyi tämän lasin alla kasvatettavien 
kasvien viljelyä koskevan poikkeuksen oli, että "täysi verotus ei 
mahdollistaisi verotuoton kanavoimista edelleen, mikä on tämän 
järjestelmän ennakkoedellytys" ja "päinvastoin, tämä johtaisi verotaakan 
huomattavaan kasvamiseen" kasvinviljelyalalla (komission päätös 20 
päivältä joulukuuta 1995). 
2.2.2 Ainoa toimintatuki, joka täyttää 92 artiklan 1 kohdan ja joka on 
mahdollinen neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2078/92 tarkoitettuna 
yhteisesti rahoitettuna tukena, on maatalouden tuki ympäristön hoidon 
vaatimusten kanssa sopusointuisille tuotantomenetelmille. Tämä tuki 
annetaan yleensä hehtaaria kohti ja se on tarkoitettu korvaamaan sen 
saajan toteuttamista ympäristönsuojeluun liittyvistä toimista johtuvia tulon 
25 
menetyksiä ja annetaan osaltaan edistämistarkoituksessa. On mainittava, 
että nykyisessä komission valtiontukia koskevassa politiikassa 
edistämiseen tarkoitettua määrää ei ole rajoitettu. 
Ympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuista maatilakäytäntöä 
koskeva tuki annetaan usein edellä mainitun neuvoston asetuksen 
mukaisesti yhteisesti rahoitettuna tukena. Koska tämä asetus ei sulje pois 
valtiontukia, jotka on annettu erilaisissa olosuhteissa tai jotka ylittävät 
asetuksessa asetetut rajat, täydentäviä valtiontukijärjestelmiä on useissa 
jäsenvaltioissa. 
2.2.3 Investointitukea voidaan puolestaan myöntää tomaatintuottajille osana 
yleisiä tukijärjestelmiä. Nämä tukijärjestelmät kuuluvat suurelta osin 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 soveltamisalaan. Tässä 
asetuksessa sallitaan ylimääräiset investointeihin liittyvät valtiontuet 
ainoastaan erityisiä tarkoituksia varten, esimerkiksi ympäristönsuojeluun 
tarkoitettuna tukena, johon ei liity tuotantokapasiteetin kasvamista. 
26 
PÄÄTELMÄT 
1. Kokonaistarkastelusta selviää, että tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin yhteisön 
markkinat ovat yleisesti ottaen tasapainossa, vaikka dynaamisia markkinoita luonnehtivia 
asiaankuuluvia heilahteluja esiintyykin. 
Vuodesta 1990 alkaen tapahtuneesta kulutuksen kasvusta huolimatta, joka tuntuu 
vakiintuvan tulevaisuudessa, yhteisön tuotanto ja viljelyalat ovat pienentyneet. 
Viljelytekniikan kehitys on kuitenkin ollut huimaa, minkä vuoksi tuotokset ovat nousseet 
voimakkaasti. 
Kysyntä kehittyy yhä enemmän kohti monipuolisuutta ja laatua. Tarjonnan mukauttaminen 
on yksi tärkeimmistä tekijöistä näiden markkinoiden dynamiikan kannalta. 
2. Tukkumarkkinoiden hintatilanteessa on nähtävissä laskusuuntaus huolimatta suhteellisesta 
noususta vuonna 1994. Vuoden 1995 suuntaus näyttää myös olevan laskeva. Tämä 
hintojen lasku ei ole yhdenmukaista, ja se on vaikuttanut enemmän "klassisiin" lajikkeisiin 
samanaikaisesti kun uusien lajikkeiden ja tarjontamuotojen tuottajahinnat ovat ollet hyvin 
houkuttelevia. 
Yhteisön toimenpiteitä on käytetty vain hyvin vähän. 
Toisaalta ei voida osoittaa joidenkin valuuttojen (ESP, ITL) devalvaation vaikuttaneen 
heikon valuutan maista (erityisesti Espanjasta) peräisin olevien tomaattien ecu-hintoihin. 
3. Yhteisön sisäisen kaupan kasvava volyymi osoittaa, että ala toimii tyydyttävällä tavalla. 
Totuttujen talvi/kesä -lähetysaikataulujen jakautuminen on kuitenkin muuttunut. Kaupassa 
kyseessä olevaa 1,3 miljoonaa tonnia koskeva uusi tasapaino on tärkein tekijä 
ratkaistaessa pohjoisen ja etelän välistä ristiriitaa. 
Tuonti kolmansista maista, erityisesti Marokosta, ei häiritse yhteisön markkinoita. 
4. Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva yhteisön rakennetuki ei näytä vaikuttavan 
merkittävästi tuotannon kehitykseen. Tähän ovat vaikuttaneet huomattavasti enemmän 
markkinoiden tavanomaiset heilahtelut ja erityisesti yhteisön kaupan kehitys. 
Tilannetta tarkasteltaessa ei ilmene yleisluonteisia ongelmia rakenteiden tasolla. Kyseinen 
ala vaikuttaa dynaamiselta; ylituotannosta ei voida puhua ja kaupan vaihteluja voidaan 
pitää asiaan kuuluvina yhteismarkkinoiden dynamiikassa. 
5. Komissiolla ei ole tietoja jäsenvaltioiden kokonaan rahoittamista erityisesti tomaattialalle 
kohdistetuista kansallisista tuista. Tälle alalle on pyydetty nk. "pelastustukien" puitteissa 
tukea, jota komissio tarkastelee parhaillaan. 
27 
SUOSITUKSET 
Komissio suosittelee näiden päätelmien perusteella, että: 
1. Yhteisön markkinat ovat vuodesta 1993 alkaen olleet uudelleen järjestäytymisen 
dynamiikkaan liittyvässä uudessa tilanteessa. Haasteena ovat toisaalta kysynnän 
uudet vaatimukset ja toisaalta yhteisön sisäisen kaupan aikataulujen uudelleen 
suuntaaminen. 
Markkinoiden luonnollisen kehityksen kautta on löydyttävä riittävä tasapaino ilman, 
että yhteisön toimenpiteitä tarvitaan. 
2. Joidenkin pohjoisen maissa sijaitsevien kasvihuoneviljelmien kannattamattomuus 
ei koske yksinomaan tomaattialaa. Vaikeuksien aiheuttajina ovat pikemminkin 
investointienkannattavuuttakoskevatsuhdannetekijätkuinmarkkinoidentasapainon 
todellinen järkkyminen. 
3. Ratkaisuja on tutkittava tapauksen mukaan ja tilanteeseen mukautuen häiritsemättä 
kuitenkaan yhteismarkkinoiden moitteetonta toimintaa. 
Komissio ei oie aiemmin vastustanut tuotantokapasiteetin pienentämiseksi 
tarkoitettua kansallista tukea, jota voitaisiin soveltaa kasvihuoneviljelyn 
erityistapauksessa. 
Tämän tapaista tukea voidaan soveltaa ainoastaan sellaisten kannattamattomien 
yritysten tuotantomahdollisuuksien menetyksiin, jotka haluavat lopettaa 
puutarhaviljelyn. 
28 
LIITTEET 
29 
LIITE I 
TÄRKEIMMÄT TUOTANTOALUEET 
1. Belgia 
Belgian tuotanto on vuodesta 1990 kasvanut 13 prosenttia. Se on keskittynyt Anversin 
maakuntaan, erityisesti Malinesiin ja Hoogstrateniin sekä läntiseen Flanderiin. Tuotannon 
myynti tapahtuu useimmiten osuuskuntien välityksellä. 
Tomaatin tukkumarkkinoiden vuoden 1994 liikevaihto edusti 23,3 prosenttia Belgiassa 
tuotettujen vihannesten kokonaisarvosta. 
Kasvihuonevihannesten liikevaihto nousi Belgiassa vuonna 1994 6,1 prosenttia vuoteen 1993 
verrattuna; tomaatin osalta nousu oli merkittävintä. 
Yritysten, jotka ovat enimmäkseen perheyrityksiä ja joiden keskipinta-ala on 1 hehtaari, 
lukumäärä on pienentynyt vuodesta 1990, mutta kokonaispinta-ala on säilynyt lähes 
ennallaan, ja tuotokset ovat kasvaneet. Lämmitetyn kasvihuonealan osuus on kasvanut 
kahtena viimeisenä vuonna lämmittämättömän tuotannon kustannuksella. 
Alan suuntaus on yritysten lukumäärän väheneminen ja yritysten erikoistuminen sekä 
keskipinta-alan kasvu. 
Keskimääräiset tuottajahinnat (kaikki lajikkeet yhteensä) osoittavat hintojen laskua 
markkinointivuosina 1992 ja 1993 sekä hintojen nousua vuonna 1994, ei kuitenkaan täysin 
vuoden 1990 tasolle. Yksityiskohtainen lajikkeittainen tarkastelu osoittaa vuoteen 1990 
verrattuna hintojen laskua tavallisen pyOreän tomaatin osalta vuonna 1993 ja nousua 
vuonna 1994. Sitä vastoin tertuissa olevan tomaatin osalta on tapahtunut voimakasta 
määrän kasvua vuoden 1993 430 tonnista vuoden 1994 2 752 tonniin; tätä tomaattia on 
pidetty kaupan helmikuusta alkaen, ja kyseisen tarjontamuodon hinnat ovat olleet selvästi 
korkeammat. Tertuissa olevan tomaatin tuotannon kasvu on kiihtynyt edelleen 
markkinointivuonna 1995, ja tämä suuntaus tullee jatkumaan. 
Belgia on koettuaan vuosina 1992 ja 1993 perinteisen tomaatinviljelyn tasaantumisen 
päättänyt suuntautua tämän viljelyn monipuolistamiseea Tämä mahdollisti hintatason nousun 
vuonna 1994. 
Unioniin viennin osalta Belgia on lisännyt vuodesta 1990 lähetysten kokonaismäärää ja 
erityisesti Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tarkoitettujen lähetysten määrää 
samalla kuin lähetykset Saksaan ovat vähentyneet. 
30 
2. Alankomaat 
Tuotanto on vuodesta 1990 vähentynyt 19 prosenttia. Yritysten lukumäärä on pienentynyt 34 
prosenttia viiden viimeisen vuoden aikana; myös pinta-ala on pienentynyt. Tuotokset pysyväi 
edelleen korkeina. Suurin osa tuotannosta tapahtuu Westlandin alueella. 
Tomaatti edustaa 37 :ä prosenttia vihannestuotannon kokonaisarvosta. Vuodesta 1990 
paprikoiden tuotanto on lisääntynyt tomaatin tuotannon kustannuksella. 
Lajikkeittain tarkasteltuna pyöreiden ja suurten tomaattien tuotantoalat ovat pienentyneet 
samalla kun pienikokoisten tomaattien, tertuissa olevien tomaattien ja kirsikkatomaattien 
viljelyalat ovat kasvaneet voimakkaasti (vuoden 1993 30 hehtaarista vuoden 1994 150 
hehtaariin). 
Hintataso säilyy kokonaisuudessaan (kaikki lajikkeet yhteensä) ennallaan vuoteen 1990 
verrattuna. Markkinointivuosien 1992 ja 1993 hintataso putosi 15 prosenttia ja saavutti taas 
vuoden 1990 tason vuonna 1994. Lajikkeittain tarkasteltuna tavallisten tomaattilajikkeiden 
tomaattien hinnat putosivat ja tertuissa olevien tomaattien lajikkeiden ja 
kirsikkatomaattilajikkeiden tomaattien hinnat nousivat. 
Suurin osa tuotannosta pidetään vanhastaan Alankomaissa kaupan osuuskuntien välityksellä, 
jotka vastaavat niin ikään laadun valvonnasta ja markkinoinnista. 
Uudet strategiat ovat viime vuosina suuntautuneet entistä enemmän markkinoiden kysyntään, 
mikä on tuonut mukanaan tarjonnan monipuolistamiseen liittyvän politiikan uusien 
"arvonlisäysmahdollisuuksien" kehittämiseksi. Esimerkkinä tästä politiikasta on markkinoilla 
menestyneiden tertuissa olevan tomaatin ja "erityisen maun" omaavan tomaatin markkinoille 
tulo. 
Hollantilaisesta tomaatin tuotannosta yli 85 prosenttia menee vientimarkkinoille. Myynti 
tapahtuu hollantilaisissa huutokauppakeskuksissa. Noin 15 suurta päivittäistavaran 
suurmyymälöiden ketjua pitää vastaanottajamaissa kaupan yli 50:ä prosenttia hollantilaisesta 
tuotannosta. Tärkeimmmät vastaanottajamaat ovat Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta ja 
Ruotsi. 
Toimitukset Saksaan ovat vuodesta 1990 lisääntyneet, kun taas toimitukset englantilaisille 
markkinoille ovat vähentyneet 
31 
5. Ranska 
Ranskassa tuotanto kasvoi vuodesta 1990, mutta vuonna 1994 se väheni huomattavasti. 
Kasvihuoneiden kehittyminen on aiheuttanut viljelypinta-alojen pienenemisen ja 
keskituotosten kasvun. 
Kasvihuonetuotanto edustaa Ranskassa 75 :ä prosenttia tuotantomäärästä. 
Yritysten keskipinta-ala on alle yksi hehtaaria ja yritykset ovat suurimmaksi osaksi 
perheyrityksiä. Kaupan pitäminen on keskittynyt lähes 70-prosenttisesti (tuotantomäärästä) 4 
tuottajajärjestölle. 
Ranskalainen tuotanto on keskittynyt kaakkois*, lounais- ja luoteis-Ranskaan. Etelä-
Ranskassa tärkein departementti, jossa tomaattia tuotetaan, on Bouches-du-Rhône, jossa 
tuotetaan 20 prosenttia tuotannon kokonaismäärästä. 
Ranskan tuotanto ei riitä kattamaan kokonaisuudessaan maan tornaatinkysyntää ja Ranskaan 
toimitetaan tomaatteja pääasiassa Espanjasta ja Belgiasta. Tuonti Espanjasta on kasvanut 
voimakkaasti erityisesti talvikautena. Belgialaiset ja hollantilaiset tomaatit kilpailevat 
kesäkautena suoraan ranskalaisen tuotannon kanssa. 
Marokon tärkein vientimaa on Ranska, jonka markkinoille menee yli 85 prosenttia 
marokkolaisista tomaateista. 
32 
\4. Espanja 
Tomaatti on eniten kulutettu vihannes Espanjassa ja se edustaa 25 :ä prosenttia 
puutarhatuotannon kokonaisarvosta; tomaattia on markkinoilla ympäri vuoden. 
Espanjan tuotannon määrä on vähentynyt ja viljelyalat pienentyneet 13 prosentilla vuodesta 
1990, mutta tuotokset kasvavat jatkuvasti. 
Tomaattia tuotetaan Espanjassa ympäri vuoden, kuitenkin niin, että talvi-(loka-kesäkuu) ja 
kesäkauden (kesä-syyskuu) tuotannon ominaispiirteet eroavat toisistaan. 
Kesäkaudella, jolloin tuotanto menee pääasiassa kansallisille markkinoille, viljellään 
suurimmaksi osaksi avomaalla pienissä perheviljelmäluonteisissa yrityksissä. 
Talvikauden tuotanto, joka on keskitetty Välimeren rannikon kaakkoisalueelle ja 
Kanariansaarille, edustaa sitä vastoin 85:tä prosenttia Espanjan tomaatintuotannosta. Tämä 
tuotanto on voimaperäistä ja se tapahtuu suurissa ja keskisuurissa yrityksissä, jotka ovat 
kehittäneet tuotantonsa teknisesti erittäin erikoistuneeksi dynaamisine ja hyvin tehokkaine 
kaupan pitämiseen liittyvine rakenteineen. Espanjan vientituotanto tulee kokonaisuudessaan 
talvituotantoalueilta. 
- Mannermaa: 
Tuotantoalueet sijaitsevat erityisesti Almeriassa ja Murciassa, jotka edustavat 22:ta prosenttia* 
Espanjan tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin tuotannosta. Tuotanto ja muovin alla viljellyi 
tomaatin tuotantoalat ovat tällä alueella kasvaneet vuodesta 1990. 
Lähes 60 prosenttia yrityksistä viljelee tomaattia muovisuojan alla, jolloin lämpötila on 
edullisempi talvikautena ja tuuletus parempi lämpinä vuodenaikoina. 
Uusien lajikkeiden ansiosta näillä alueilla on mahdollista tuottaa tasalaatuista satoa 
yhtenätoista kuukautena vuodesta. 
Viime vuosina tälle alueelle on kehitetty Välimeren tuotantomalli, jossa kaupan pitämiseen 
(ja myös vientiin) liittyvät rakenteet yhdentyvät tuotantoalueiden ympärillä. 
- Kanariansaaret: 
Kanariansaarten tuotanto menee suurimmaksi osaksi vientiin, joka edustaa 80:tä prosenttia 
saarten kokonaistuotannosta. 
Tuotannosta vastaa satakunta yritystä, joiden tuotanto edustaa 75:tä prosenttia 
Kanariansaarten puutarhatuotannon kokonaisarvosta. 
Viljelyala ja tuotanto, jotka ovat kasvaneet vuodesta 1990, näyttävät tasaantuneen, samoin 
kuin viennin määrä unioniin. 
Alalla on vuodesta 1990 alkaen tapahtunut rakenneuudistus, joka perustuu suurelta osin 
yhteisön markkinoiden odotuksiin, ja joka jatkuu edelleen pakkaamiseen ja kaupallisiin 
strategioihin liittyvien uudistusten muodossa. Kilpailu Marokon kanssa on epäilemättä 
jouduttanut kyseistä prosessia. 
Kansainvälisen kilpailun avaaminen kuljetusalalle on vuonna 1994 pienentänyt 
kuljetuskustannuksia 15 prosentilla edeltäviin vuosiin verrattuna. 
Toimitusten määrä Kanariansaarilta unioniin on kasvanut vuonna 1994 29 prosentilla; 
erityisesti englantilaisille markkinoille tarkoitettujen toimitusten määrä on kasvanut. 
Tärkeimmät Kanariansaarten vientimarkkinat ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (33,5 %) 
ja Alankomaissa (63 %), missä tapahtuu suurelta osin jälleenvienti Rotterdamin kautta 
muihin - joko Euroopan tai kolmansiin - maihin. 
33 
LIITE n 
Tilastot 
34 
Tomaattien viljely 15 jäsenvaltion EU: s sa 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
PORTUGALI 
YHD. KUNINGASK. 
EUR 12 tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 
tuotanto 
pinta-ala 
tuotos 1988 
205.030 
859 
239 
15.167 
47 
323 
19.100 
255 
75 
666.910 
36.720 
46 
1.834.893 
60.350 
43 
417.500 
6.420 
108 
13.500 
81 
167 
1.594.916 
116.013 
41 
30 
2 
15 
567.029 
1.715 
331 
63.893 
132.100 
624 
212 
5.530.068 
223.086 
133 1989 
225.220 
915 
246 
17.000 
21.500 
267 
81 
728.050 
37.691 
53 
1.987.763 
66.066 
45 
421.700 
6.600 
113 
10.600 
57 
186 
2.018.230 
133.601 
46 
30 
2 
15 
620.782 
1.687 
368 
80.835 
134.000 
595 
225 
6.265.710 
247.481 
115 1990 
268.400 
940 
286 
19.300 
60 
322 
14.500 
.* 
; 
665.790 
38.513 
46 
2.024.695 
69.884 
45 
461.100 
6.600 
119 
10.500 
54 
194 
2.657.083 
136.378 
46 
35 
2 
18 
640.725 
1.603 
400 
86.706 
; 
l 
138.700 
580 
239 
6.987.534 
254.614 
143 1991 
313.960 
945 
332 
17.500 
16.000 
710.700 
39.015 
48 
1.793.832 
59.913 
44 
527.300 
6.650 
128 
9.100 
43 
212 
2.759.091 
129.669 
48 
40 
3 
13 
636.149 
1.570 
405 
72.625 
137.300 
556 
247 
6.993.597 
238.364 
123 1992 
329.500 
963 
342 
20.000 
31.306 
479 
65 
754.940 
36.657 
51 
1.880.143 
55.802 
47 
516.900 
5.960 
128 
11.700 
55 
213 
2.712.099 
117.595 
50 
52 
3 
17 
651.994 
1.505 
433 
64.267 
125.900 
476 
264 
7.098.801 
219.495 
134 1993 
346.779 
946 
367 
14.666 
55 
267 
24.100 
784.850 
33.110 
52 
1.912.300 
57.111 
49 
643.400 
6.060 
145 
0 
1.984.572 
113.426 
48 
65 
4 
19 
606.612 
1.390 
436 
221.103 
34.694 
21 
112.900 
401 
282 
6.651.347 
247.197 
140 1994 
309.334 
954 
324 
20.000 
20.700 
757.250 
32.083 
53 
1.786.807 
61.613 
50 
492.600 
4.750 
162 
0 
2.149.074 
115.248 
50 
70 
4 
20 
540.577 
1.241 
436 
75.000 
111.000 
388 
286 
6.262.412 
216.281 
115 
Lähde: jäsenvaltioiden antamat tiedot ja Eurostat, laatinut DG VI 
35 
Tomaattien viljely 15 jäsenvaltion EU:ssa -tuorekulutukseen tarkoitettu kokonaistuotanto 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA (*) 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
PORTUGALI 
YHD. KUNINGASK. 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI (") 
EUR15 1988 
(tonnia) 
205.030 
15.167 
19.100 
666.910 
'. .334.893 
417.500 
13.500 
1.594.916 
30 
567.029 
63.893 
132.100 
30.145 
5.560.213 (%) 
3,7 
0,3 
0,3 
12,0 
33,0 
7,5 
0.2 
28,7 
0,0 
10,2 
1,1 
2.4 
0,0 
0,5 
0,0 
100,0 1989 
(tonnia) 
225.220 
17.000 
21.500 
728.050 
1.987.763 
421.700 
10.600 
2.018.230 
30 
620.782 
80.835 
134.000 
18.395 
28.822 
15.540 
6.328.467 (%) 
3,6 
0,3 
0,3 
11,5 
31.4 
6,7 
0,2 
31,9 
0,0 
9.8 
1.3 
2,1 
0,3 
0,5 
0,2 
100,0 1990 
(tonnia) 
268.400 
19.300 
14.500 
665.790 
2.024.695 
461.100 
10.500 
2.657.083 
35 
640.725 
86.706 
138.700 
18.045 
31.857 
17.887 
7.056.323 (%) 
3,8 
0,3 
0.2 
9,4 
28,7 
6.5 
0,1 
37,7 
0,0 
9,1 
1,2 
2.0 
0,3 
0,5 
0,3 
100,0 1991 
(tonnia) 
313.960 
17.500 
16.000 
710.700 
1.793.832 
527.300 
9.100 
2.759.091 
40 
636.149 
72.625 
137.300 
13.768 
30.014 
17.890 
7.055.269 (%) 
4,5 
0,2 
0,2 
10,1 
25,4 
7,5 
0,1 
39,1 
0,0 
9,0 
1,0 
1.9 
0,2 
0,4 
0,3 
100,0 1992 
(tonnia) 
329.500 
20.000 
31.306 
754.940 
1.880.143 
516.900 
11.700 
2.712.099 
52 
651.994 
64.267 
125.900 
12.330 
30.346 
17.890 
7.169.367 (%) 
4,6 
0.3 
0.4 
10,5 
26,3 
7,2 
0,2 
37,9 
0,0 
9,1 
0,9 
1.6 
0.2 
0,4 
0,2 
100,0 1993 
(tonnia) 
346.779 
14.666 
24.100 
784.850 
1.912.300 
643.400 
1.©84.57? 
65 
606.612 
221.103 
112.900 
13.620 
30.778 
18.889 
6.714.634 (%) 
5,2 
0.2 
0,4 
11.7 
28,5 
9,6 
29,6 
0,0 
9,0 
3,3 
1.7 
0,2 
0,5 
0,3 
100,0 1994 
(tonnia) 
309.334 
20.000 
20.700 
757.250 
1.786.807 
492.600 
2.149.074 
70 
540577 
75.000 
111.000 
14324 
34.608 
19.000 
6.330.544 (*) 
4.9 
0,3 
0.3 
12,0 
28,2 
7,8 
33.9 
0,0 
8,5 
1.2 
1,6 
0,2 
0,5 
0,3 
100,0 
S? (•): tiedot EUROSTAT- CRONOS vuosilta 1989,1991,1992,1994 
Markkinoilta vedettyjen määrien kehitys vuosina 1990 -1994 
<$ BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
PORTUGALI 
YHD. KUNINGASK. 1990 
vedetty 
18 
8 
62 
7783 
116367 
11123 tuotanto 
268400 
19300 
14500 
665790 
2024695 
461100 
10500 
2657083 
35 
640725 
86706 
138700 (%) 
0,01 
0,00 
0,00 
1,69 
4,38 
1,74 1991 
vedetty 
312 
0 
46 
19091 
71 
26407 
47 
9072 
0 
5227 
0 
0 tuotanto 
313960 
17500 
16000 
710700 
1793832 
527300 
9100 
2759091 
40 
636149 
72625 
137300 (%) 
0,1 
2,7 
0,00 
6,01 
0,33 
0,82 1992 
vedetty 
6543 
0 
312 
3169 
49 
25528 
120 
175792 
0 
41181 
0 
3 tuotanto 
329500 
20000 
31306 
754940 
1880143 
516900 
11700 
2712099 
52 
651994 
221103 
112900 (%) 
2,0 
0,4 
0,0 
4,9 
6,5 
6,3 1993 
vedetty 
5444 
99 
5006 
2613 
11964 
89 
5852 
18894 
130 
0 tuotanto 
346779 
14666 
24100 
784850 
1912300 
643400 
1984572 
65 
606612 
221103 
112900 (%) 
1,67 
0,4 
0,6 
0.1 
1.9 
0,3 
3.1 
0.1 1994 
vedetty 
7531 
59 
2977 
9996 
6644 
97 
13820 
8958 
138 tuotanto 
309334 
20000 
20700 
757250 
1786807 
492600 
2149074 
70 
540577 
75000 
111000 (%) 
2.4 
0,3 
0.4 
0,6 
1.3 
0,6 
1.7 
0,2 
EUR-12 | 135361 6987534 1,94 60273 6993597 0,86 252697 7242637 3,5 50091 6651347 0,8 50220 6262412 0,8 
Lande: Jäsenvaltioiden tilinpäätökset, laatinut DG VI.E.1 
EU:n sisäinen tuotanto ja kauppa - EUR 12 -
Tuotosten kehitys (tonnia/ha) 
EU:ssa muovin alla tuotetun tomaatin viljelyala (hehtaaria) 
30 
25 
20 Tomaatin kulutus tuoreena EU:ssa (arvio) (kg/asukas) 
£ 15 
10 
1990 1991 1992 1993 1994 
Kuukausittaiset hintavaihtelut vuoteen 1990 verrattuna - Espanja - (indeksi 
1900 = 100) 
Kuukausittaiset hintavaihtelut vuoteen 1990 verrattuna - Alankomaat - (indeksi 
- 1900 = 100) 
Kuukausittaiset hintavaihtelut vuoteen 1990 verrattuna - Belgia - (indeksi 
1900 = 100) 
Yhteisön keskihintojen vaihtelut maaliskuusta kesäkuuhun vuoteen 1990 
verrattuna 
(indeksi - 1900 = 100) 
140 T 
ES 
NL 
EE 
1990 1991 1992 1993 1994 
Markkinoilta vedettyjen tomaattien kansallinen osuus kansallisesta tuotannosta 
vuosina 1990 - 1994 
Tuotanto, EU.n sisäinen kauppa ja investointituet - Belgia - (x 1000 tonnia) -
«-F* 2 000 
1 500 
1 000 
500 ctx o c S* i i. Tuotanto 
E^23 Kauppa 
.#— Tuet 
1990 1991 1992 1993 1994 
Tuotanto, EU:n sisäinen kauppa ja investointituet - Alankomaat - (x 1000 
tonnia) -
i 1 Tuotanto i 
^^ Kauppa 
Tuet 
1990 1991 1992 1993 1994 
Tuotanto, EU:n sisäinen kauppa ja investointituet - Espanja - (x 1000 tonnia) 
<4P 2 000 
1 500 
1 000 80 
70 
60 
[ 50 
40 J 
I Tuotanto 
Kauppa 
Tuet 
30 
L20 
L 10 
1990 1991 1992 1993 1994 
Tuotanto, EU:n sisäinen kauppa ja investointituet - Ranska - (x 1000 tonnia) -
V 2 000 
1 500 
1 000 (TS 
O 
c 
Sn Tuotanto 
.Kauppa 
Tuet 
1990 1991 1992 1993 1994 
EU:n tomaatin tuonti Marokosta (x 1000 tonnia) 
LIITE 
Maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tähtääviä investointeja 
koskevat valintaperusteet asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisesti 
Seuraavat investoinnit suljetaan soveltamisalan ulkopuolelle hedelmä- ja vihannesalan 
valintaperusteissa (päätös 94/173/ETY): 
investoinnit kaupan pitämisen kapasiteetin lisäämiseen sellaisten tuotteiden 
kohdalla, joiden osalta on todettu kolmen viimeisen vuoden aikana (ylituotantoon 
liittyvää) huomattavaa markkinoilta pois vetämistä, 
kaikki investoinnit, joista aiheutuu jalostuskapasiteetin kasvua, lukuun ottamatta 
tapauksia, joissa sama yritys tai muut määritellyt yritykset luopuvat vastaavasta 
määrästä kapasiteettiaan tai joissa on kyse erityisistä tuotteista, joiden osalta 
voidaan osoittaa menekin huomattavaa lisääntymistä, 
investoinnit, jotka koskevat tomaattitiivisteen, kuorittujen tomaattien, 
sitrushedelmäniehujen ja sokeriliemeen säilöttyjen persikoiden tai päärynöiden 
tuotantoa, jollei niillä pyritä uuteen tuotantokapasiteettiin, joka on vähintään 20 
prosenttia pienempi kuin aikaisempi kyseisellä alueella olemassa ollut kapasiteetti, 
josta on luovuttu. 
Kyseisen asetuksen mukaisesti EMOTR:n ohjausosaston rahoitusosuuden saamiseksi 
investointien on tähdättävä seuraaviin tavoitteisiin: 
kauppakunnostuksen, säilömisen, käsittelyn, jalostamisen sekä sivutuotteiden ja 
valmistusjätteen kierrätyksen järkiperäistäminen ja kehittäminen, 
markkinoille saattamisen parantaminen, mukaan lukien hinnanmuodostuksen 
avoimuuden lisääminen, 
uuden jalostusteknologian käyttöön ottaminen, mukaan lukien uusien tuotteiden 
ja sivutuotteiden kehittäminen tai uusien markkinoiden avaaminen sekä uutta 
luovien investointien toteuttaminen, 
tuotteiden laadun parantaminen. 
51 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 247 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 
Luettelonumero : CB-CO-96-256-FI-C 
ISBN 92-78-04821-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
53