FI Euroopan unionin virallinen lehti C 264/1

EUROOPAN YHTEISÖJEN LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS

VARAINHOITOVUOSI 2005

Nide I

KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA KONSOLIDOITU SELVITYS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

(2006/C 264/01)

SISÄLLYS

Tärkeimmät tapahtumat ja keskeiset numerotiedot

I osa: Euroopan yhteisöjen konsolidoitu tilinpäätös ja liitetiedot

A. Tase

B. Tuotto- ja kululaskelma (ml. segmenttiraportointi)

C. Rahavirtalaskelma

D. Laskelma nettovarojen muutoksista

E. Tilinpäätöksen liitetiedot

II osa: Konsolidoitu selvitys Euroopan yhteisöjen talousarvion toteuttamisesta sekä liitetiedot

A. Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta

B. Talousarvion toteuttamisselvitystä koskevia lisätietoja

TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT JA KESKEISET NUMEROTIEDOT

SIIRTYMINEN SUORITEPERUSTEISEEN KIRJANPITOON JA SEN VAIKUTUKSET

Miksi muutos on tarpeen?

Euroopan yhteisöt ovat sitoutuneet ajanmukaistamaan kirjanpitonsa alkamalla soveltaa lähestymistapaa, joka on otettu käyttöön monissa maissa ja jota tukevat muun muassa IFAC:n (1) ja OECD:n kaltaiset kansainväliset elimet. Tämä edellyttää siirtymistä talousarvion tulojen ja menojen maksuperusteisesta kirjausjärjestelmästä suoriteperusteiseen kirjanpitoon.

Tavoitteena on tuottaa johdolle päätöksentekoa tukevaa korkealaatuisempaa tietoa ja lisätä vuosittain julkistettavien tilinpäätöstietojen laatua ja läpinäkyvyyttä. Uudella järjestelmällä on tarkoitus varmistaa, että sekä järjestelmän sisäiset käyttäjät että tilinpäätöstietojen ulkopuoliset hyödyntäjät saavat luotettavampaa ja käyttökelpoisempaa tietoa.

Uudistusten eteneminen

Uudistustyö aloitettiin varsinaisesti vuonna 2003 yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamishankkeen käynnistämisen myötä. Hankkeen tavoitteena oli nostaa Euroopan yhteisöt julkisen sektorin kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmien kansainvälisen nykyaikaistamiskehityksen kärkeen.

Uusi kirjanpitojärjestelmä ja siihen liittyvät uudet kirjanpitosäännöt ja tililuettelot otettiin käyttöön suunnitelmien mukaisesti tammikuussa 2005. Tämä on ensimmäinen tilinpäätös, joka on laadittu uusien suoriteperusteisten kirjanpitosääntöjen mukaisesti (talousarviokirjanpito on yhä maksuperusteista). Uusien sääntöjen ja menetelmien lähtökohdan muodostavat julkisella sektorilla sovellettavat kansainvälisesti hyväksytyt IPSAS-standardit (International Public Sector Accounting Standards). Sellaisiin tilitapahtumiin, jotka eivät vielä kuulu IPSAS-standardien soveltamisalaan, sovelletaan IAS/IFRS-standardeja (International Accounting Standards/ International Financial Reporting Standards). Komission tilinpitäjä on hyväksynyt nämä säännöt kuultuaan tilinpäätösstandardeja käsittelevää asiantuntijaryhmää, joka antoi standardeista riippumattoman asiantuntijalausunnon. Tietojenkäsittelyjärjestelmä saatettiin ajan tasalle sen varmistamiseksi, etteivät kirjaukset rajoitu maksutapahtumiin, vaan kukin tilitapahtuma kirjataan kokonaisuudessaan tapahtuman syntyhetkellä. Tietojenkäsittelyjärjestelmän kehittämistä jatketaan järjestelmien integroinnin ja johdon raportoinnin parantamiseksi. Lisäksi yhteisöjen eri virastot otettiin ensi kertaa konsolidoinnin piiriin vuonna 2005.

Tämän tuloksena tase laadittiin 31.12.2004 uusien tilinpäätössääntöjen mukaisesti.

Muutosten keskeiset vaikutukset

Ensinnäkin on huomattava, että nyt esitettävä edellisen vuoden (2004) tase ja taseen ulkopuoliset erät poikkeavat vuoden (2004) tilinpäätöksestä, koska ne on laadittu erilaisten sääntöjen mukaisesti. Perustaksi on otettu vanhojen sääntöjen mukaisesti lasketut varainhoitovuoden 2004 alkuperäiset luvut, jotka on oikaistu uusien sääntöjen mukaisiksi.

Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden soveltaminen tarkoittaa käytännössä sitä, että tulot ja menot merkitään kirjanpitoon silloin, kun ne ansaitaan tai ne syntyvät, eikä ainoastaan silloin, kun rahaa saadaan tai maksetaan. Kirjanpitosääntöjen muuttumisella on neljä keskeistä vaikutusta tilinpäätökseen.

1. Ennakkomaksut: Yhteisöjen taseeseen merkitään omana eränään ennakkomaksut, jotka ovat edunsaajille etukäteen maksettuja määriä. Taseeseen kirjattu määrä on rahaa, jota edunsaaja ei ole vielä käyttänyt tai josta edunsaaja ei ole vielä toimittanut käyttötarkoituksen osoittavaa raporttia tai maksupyyntöä. Ennakkomaksujen määrä oli 31.12.2004 yhteensä 28 miljardia euroa, mikä on huomattava lisäys taseeseen (ks. I OSA, E jakso, liitetiedot 3.5 ja 3.9).

2. Lyhytaikaiset velat: Määrät merkitään nyt kirjanpitojärjestelmään menoiksi ja veloiksi heti, kun ne ovat syntyneet ja tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat ne hyväksyneet. Uusia tietotekniikkavälineitä ja kirjanpitosääntöjä soveltaen lyhytaikaiset velat ovat 31.12.2004 oikaistussa taseessa 9,4 miljardia euroa (ks. I OSA, E jakso, liitetieto 3.18.2).

3. Jaksotus (cut-off): Suoriteperusteisessa kirjanpidossa pyritään varmistamaan, että tulot ja menot kirjataan niille tilikausille, joille ne kuuluvat. Tämän vuoksi Euroopan yhteisöissä on tehty paljon työtä pyrittäessä määrittämään, mitä kirjanpitovientejä vuoden lopussa tarvitaan, jotta tulot ja menot jakautuvat oikein eri varainhoitovuosille. Tyypillinen esimerkki näistä kirjanpidollisista jaksotuksista on joulukuun 2004 sähkömenot, jotka on merkittävä vuoden 2004 kirjanpitoon, vaikka niihin liittyvä lasku vastaanotetaan ja maksetaan vasta vuoden 2005 puolella. Jaksotettavien määrien sisällyttäminen kirjanpitoon merkitsee, että siirtovelkojen määrä 31.12.2004 oli 64,2 miljardia euroa (ks. I OSA, E jakso, liitetieto 3.18.4).

4. Eläkesaamiset jäsenvaltioilta: Komission tilinpitäjä on neuvotellut tilinpäätösstandardeja käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa ja saanut ryhmältä neuvoja. Tilinpitäjä on saamiensa neuvojen mukaisesti päättänyt, että uusia kirjanpitosääntöjä sovellettaessa jäsenvaltioiden antamaa eläkkeiden rahoittamiseen liittyvää takuuta ei voida enää kirjata saamiseksi taseeseen. Kyseisen omaisuuserän poistaminen taseesta 31.12.2004 vähensi vastaavien loppusummaa 26 miljardia euroa — (ks. I OSA, E jakso, liitetieto 3.12).

Muutosten vaikutuksista on yksityiskohtaiset tiedot I OSAN E2 jaksossa.

Jäsenvaltioiden maksuosuudet

Uusien sääntöjen mukaan yhteisöjen on arvioitava ja merkittävä tilinpäätökseen menot, jotka rahoitetaan yleisestä talousarviosta, mutta joita ei ole vaadittu maksettavaksi vuoden loppuun mennessä. Tämän vuoksi monet menot kirjataan suoriteperusteisen kirjanpidon sääntöjen mukaan vuonna N, vaikka ne todellisuudessa maksetaan vasta vuonna N+1 kyseisen vuoden talousarviosta. Yhteisöt pyytävät jäsenvaltioita maksamaan rahoitusosuutensa vasta sitten, kun rahaa tarvitaan velvoitteiden hoitamiseen. Näin jäsenvaltiot voivat järjestää julkisen taloutensa mahdollisimman joustavasti. Yhteisöjen velkojen merkitseminen kirjanpitoon merkitsee sitä, että varainhoitovuoden lopussa velat ovat huomattavasti varoja suuremmat, koska velkojen rahoittamiseen tarvittavat määrät sisältyvät vasta myöhempien vuosien talousarvioihin.

Jotta uusi tilanne voidaan esittää mahdollisimman selkeästi tilinpäätöksen lukijoille, taseessa esitetään ensin yhteisöjen varat ja niiden alla velat. Erotus muodostuu pääasiassa määristä, joiden maksamista pyydetään aikanaan jäsenvaltioilta. Negatiivinen nettovarallisuus osoittaa maksuperusteisen ja suoriteperusteisen kirjanpidon eron yhteisössä, jonka toiminnan rahoituksessa seurataan rahavirtoihin liittyviä tarpeita. Maksuperusteisessa kirjanpidossa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden velvoitetta suorittaa rahoitusosuutensa tulevaisuudessa, kun menot erääntyvät maksettaviksi. On huomattava, että yhteisöt voivat suorittaa maksun ainoastaan silloin, kun kyseinen meno on hyväksytty talousarvioon, ja kaikki budjettimenot on katettu jäsenvaltioilta saatavilla tuloilla (ks. I OSA, E jakso, liitetieto 3.20).

Uusi rakenne

Siirtyminen suoriteperusteiseen kirjanpitoon ei sinällään vaikuta talousarvioon liittyvään raportointiin, mutta uudentyyppisessä tilinpäätöksessä on paljon enemmän tietoa kuin aiemmissa tilinpäätöksissä. Merkittävin muutos on, että uudenmuotoista tasetta ja taseen ulkopuolisia tietoja on täydennetty tuotto- ja kululaskelmalla, rahavirtalaskelmalla ja nettovarojen muutoksia kuvaavalla laskelmalla.

VARAINHOITOVUODEN 2005 TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET NUMEROTIEDOT

— Talousarvion ylijäämä jatkoi kutistumistaan ja oli 2,4 miljardia euroa (2,7 miljardia euroa vuonna 2004).

— Tuotto- ja kululaskelman mukainen tappio oli 7,8 miljardia euroa.

— Kokonaisvarat kasvoivat 58,7 miljardiin euroon (53,6 miljardia euroa vuonna 2004) ja kokonaisvelat 120,9 miljardiin euroon (105,2 miljardia euroa vuonna 2004).

I OSA

EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS JA LIITETIEDOT

SISÄLTÖ

A. Tase

B. Tuotto- ja kululaskelma (ml. segmenttiraportointi)

C. Rahavirtalaskelma

D. Laskelma nettovarojen muutoksista

E. Tilinpäätöksen liitetiedot:

1. Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

2. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen vaikutukset

3. Taseen liitetiedot

4. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

5. Rahavirtalaskelman liitetiedot

6. Taseen ulkopuoliset erät ja liitetiedot

7. Rahoitusriskien hallinta

8. Lähipiiriä koskevat tiedot

9. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

10. Konsolidoidut yhteisöt

11. Konsolidoimattomat yhteisöt

A. TASE

euroa Liite-tieto 31.12.2005 31.12.2004 oikaistu I. PYSYVÄT VASTAAVAT: 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Sijoitukset 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Lainat 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Pitkäaikaiset saamiset 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. VAIHTUVAT VASTAAVAT: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Vaihto-omaisuus 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Lyhytaikaiset sijoitukset 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Lyhytaikaiset saamiset 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Käteisvarat ja muut rahavarat 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 Vastaavaa yhteensä 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. PITKÄAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Työsuhde-etuudet 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Riski- ja kuluvaraus 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Rahoitusvelat 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Muut pitkäaikaiset velat 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. LYHYTAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Riski- ja kuluvaraus 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Rahoitusvelat 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Muut lyhytaikaiset velat 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 Vastattavaa yhteensä 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 NETTOVARAT (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Rahastot 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Henkilöstön eläkkeet (pitkäaikainen) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Muut määrät (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. NETTOVARAT (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. TUOTTO- JA KULULASKELMA (ml. segmenttiraportointi)

euroa Liitetieto 2005 TOIMINNAN TUOTOT: 4.1 107 890 098 965,56 Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista: 103 964 129 385,85 BKTL-varat 70 861 050 698,58 Alv-varat 16 018 121 497,86 Perinteiset omat varat 14 264 712 942,61 Menojen mukauttaminen 2 606 103 308,82 Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot) 214 140 937,98 Toiminnan tuotot: 3 925 969 579,71 Sakot 719 616 062,54 Varojen takaisinperintä 1 385 693 507,89 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 895 083 199,67 Muut toiminnan tuotot 925 576 809,61 TOIMINNAN KULUT 107 597 505 955,88 Hallintokulut 4.2 6 127 531 024,91 Henkilöstökulut 3 612 990 701,52 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 320 308 630,81 Muut hallintokulut 2 194 231 692,58 Toiminnan kulut: 4.3 101 469 974 930,97 Suora keskitetty hallinnointi 11 281 191 742,49 Välillinen keskitetty hallinnointi 350 673 116,96 Hajautettu hallinnointi 1 732 823 172,49 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 86 925 465 101,27 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 248 168 777,58 Muut toiminnan kulut 4.4 931 653 020,18 TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ 292 593 009,68 Tuotot rahoitustoiminnasta 4.5 399 088 528,72 Kulut rahoitustoiminnasta 4.6 (368 650 139,19) Eläkevelan lisäys 3.12 (8 044 529 533,33) MUUN TOIMINNAN (ALIJÄÄMÄ) (8 014 091 143,80) OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTO(TAPPIOISTA) 4.7 (90 966 231,35) TAVANOMAISEN TOIMINNAN (ALIJÄÄMÄ) (7 812 464 365,47) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (7 812 464 365,47)

SEGMENTTIRAPORTOINTI

Tässä raportissa jaotellaan toiminnan tuotot ja kulut komissiossa toimintalohkoittain toimintoperusteisen budjettirakenteen mukaisesti. Toimintalohkot voidaan jakaa kolmeen isompaan otsakkeeseen: toiminta Euroopan unionissa, toiminta Euroopan unionin ulkopuolella sekä palvelut ja muut.

”Toiminta Euroopan unionissa” on otsakkeista suurin, koska siihen kuuluu hyvin monta toimintalohkoa. ”Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella” liittyy kaupan ja kehitysavun kaltaiseen unionin ulkopuoliseen toimintaan. ”Palvelut ja muut” ovat sisäisiä ja horisontaalisia toimintoja, joita tarvitaan yhteisöjen toimielinten ja muiden elinten toiminnan ylläpitämiseen.

Konsolidoidut virastot on yhdistetty samaan toimintalohkoon kuin se komission toiminta, josta ne saavat pääosan yhteisöiltä peräisin olevasta tuestaan. Komissiota lukuun ottamatta muut toimielimet on sijoitettu erilliseen toimintalohkoon. Toimintalohkoista esitettävät luvut ovat bruttomääräisiä ennen konsolidoinnista johtuvia eliminointeja, jotka esitetään yhdessä erillisessä sarakkeessa.

On huomattava, että omia varoja ja rahoitusosuuksia ei ole jaettu toimintokohtaisesti, koska ne lasketaan, kannetaan ja hallinnoidaan komission keskusyksiköissä. Kyseiset luvut esitetään tässä sen vuoksi, että niitä voidaan verrata tuotto- ja kululaskelmasta saatavaan nettotulokseen.

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TIIVISTELMÄ

euroa Toiminta Euroopan unionissa Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella Palvelut ja muut Selvitystilassa oleva EHTY Muut toimielimet Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit YHTEENSÄ TOIMINNAN TUOTOT: Sakot 719 616 062,54 719 616 062,54 Varojen takaisinperintä 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Muut toiminnan tuotot 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Hallintokulut 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Henkilöstökulut 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Muut hallintokulut 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Toiminnan kulut: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Suora keskitetty hallinnointi 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Välillinen keskitetty hallinnointi 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Hajautettu hallinnointi 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Muut toiminnan kulut 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 TOIMINNAN NETTOKULUT (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista 103 964 129 385,85 Toiminnan ylijäämä 292 593 009,68 Nettorahoitustuotot 30 438 389,53 Eläkevelan lisäys (8 044 529 533,33) Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta (90 966 231,35) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (7 812 464 365,47)





SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

euroa Talous ja rahoitus Yritystoiminta ja teollisuus Kilpailu Työllisyys Maatalous Energia ja liikenne Ympäristöasiat Tutkimus Tietoyhteiskunta TOIMINNAN TUOTOT: Sakot 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Varojen takaisinperintä 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Muut toiminnan tuotot 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Hallintokulut 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Henkilöstökulut 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Muut hallintokulut 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Toiminnan kulut: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Suora keskitetty hallinnointi 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Välillinen keskitetty hallinnointi 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Hajautettu hallinnointi 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Muut toiminnan kulut 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 TOIMINNAN NETTOKULUT (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Yhteinen tutkimuskeskus Kalastus Sisämarkkinat Aluepolitiikka Verotus ja tulliliitto Koulutus ja kulttuuri Terveys- ja kuluttaja-asiat Oikeus- vapaus- ja turvallisuusasiat Toiminta Euroopan unionissa yhteensä TOIMINNAN TUOTOT: Sakot 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Varojen takaisinperintä 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Muut toiminnan tuotot 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Hallintokulut 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Henkilöstökulut 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Muut hallintokulut 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Toiminnan kulut: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Suora keskitetty hallinnointi (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Välillinen keskitetty hallinnointi 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Hajautettu hallinnointi 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Muut toiminnan kulut 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 TOIMINNAN NETTOKULUT (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

euroa Ulkosuhteet Kauppapolitiikka Kehitysyhteistyö Laajentumisasiat Humanitaarinen apu Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä TOIMINNAN TUOTOT: Varojen takaisinperintä 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Muut toiminnan tuotot 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Hallintokulut 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Henkilöstökulut 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Muut hallintokulut 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Toiminnan kulut: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Suora keskitetty hallinnointi 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Välillinen keskitetty hallinnointi 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Hajautettu hallinnointi 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Muut toiminnan kulut 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 TOIMINNAN NETTOKULUT (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

Viestintä Petosten-torjuntavirasto Koordinointi Henkilöstö ja hallinto Eurostat Budjettipää-osasto Sisäinen tarkastus Muut Palvelut ja muut yhteensä TOIMINNAN TUOTOT: Varojen takaisinperintä 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Muut toiminnan tuotot 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 TOIMINNAN TUOTOT YHTEENSÄ 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Hallintokulut 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Henkilöstökulut 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Muut hallintokulut 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Toiminnan kulut: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Suora keskitetty hallinnointi 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Välillinen keskitetty hallinnointi 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Muut toiminnan kulut 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 TOIMINNAN KULUT YHTEENSÄ 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 TOIMINNAN NETTOKULUT (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. RAHAVIRTALASKELMA

euroa Liitetieto 2005 RAHAVIRRAT TAVANOMAISESTA TOIMINNASTA Tavanomaisen toiminnan alijäämä: (7 812 464 365,47) Toiminnan rahavirrat: 5.2 Hankintamenon jaksottaminen 6 842 720,30 Poistot 277 733 537,93 Sijoitusten arvon alentuminen (11 983 099,95) Sijoitusten (lisäys)/väheneminen (62 602 039,59) Lainojen (lisäys)/väheneminen (99 048 912,16) Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (1 446 802 633,65) Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen 63 978 273,60 Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen (63 215 287,24) Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 94 447 525,77 Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (98 792 508,68) Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) 83 822 823,68 Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) 232 460 226,05 Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 9 097 739,78 Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) 35 200 744,03 Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (130 136 286,92) Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 8 286 782 809,08 Varainhoitovuoden 2004 ylijäämä, joka kirjataan muuna kuin maksuperusteisena tulona varainhoitovuonna 2005 (2 736 707 563,42) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa 1 527 550,43 Sijoitustoiminnan rahavirrat: 5.3 Pitkäaikaisten ja lyhytaikaisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen (350 910 120,82) Sijoitusten (lisäys)/väheneminen 76 469 510,70 Käteissijoitusten (lisäys)/väheneminen 3 169 579,43 Pitkäaikaisten työsuhde-etuuksien: 3.12 7 143 754 052,00 NETTORAHAVIRTA TAVANOMAISESTA TOIMINNASTA 3 502 624 274,88 KÄTEISVAROJEN JA MUIDEN RAHAVAROJEN NETTOMÄÄRÄINEN LISÄYS/(VÄHENEMINEN) 3 502 624 274,88 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN ALUSSA (5) 3.11 8 667 335 685,27 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT VARAINHOITOVUODEN LOPUSSA (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

euroa Rahastot Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Yhteensä Käyvän arvon rahasto Muut rahastot SALDO 31. JOULUKUUTA 2004 (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutokset (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) SALDO 31. JOULUKUUTA 2004 (oikaistu) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Takuurahaston varojen muutos 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Käypään arvoon perustuvat muutokset (7 094 661,12) (7 094 661,12) Muut (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 Varainhoitovuoden 2004 taloudellisen tuloksen kohdentaminen 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Jäsenvaltioille siirretty osa varainhoitovuoden 2004 tuloksesta (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) SALDO 31. JOULUKUUTA 2005 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1. Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

2. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen vaikutukset

3. Taseen liitetiedot

4. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot

5. Rahavirtalaskelman liitetiedot

6. Taseen ulkopuoliset erät ja liitetiedot

7. Rahoitusriskien hallinta

8. Lähipiiriä koskevat tiedot

9. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat

10. Konsolidoidut yhteisöt

11. Konsolidoimattomat yhteisöt

1. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

1.1 LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Kirjanpidossa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, ja oikaisu, EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 säännöksiä.

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaan komission tilinpitäjä vahvistaa kirjanpitosäännöt ja -menetelmät, joita kaikkien toimielinten ja tiettyjen muiden elinten on noudatettava. Komission tilinpitäjä vahvisti yhteisöjen uudet kirjanpitosäännöt 28. joulukuuta 2004. Nämä uudet suoriteperusteiset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standard Board) antamiin IPSAS-standardeihin (International Public Sector Standards) ja IASB:n (International Accounting Standard Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Komission tilinpitäjä on hyväksynyt nämä säännöt kuultuaan tilinpäätösstandardeja käsittelevää asiantuntijaryhmää, joka antoi standardeista riippumattoman asiantuntijalausunnon.

Komission tilinpitäjän vahvistamia arvostussääntöjä ja muita kirjanpitosääntöjä sovelletaan kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja muissa elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvonmääritystä ja tilinpäätöksen esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta tilinpäätöksen laatimisprosessi ja konsolidointi voidaan yhdenmukaistaa.

Komission tilinpitäjän on esitettävä alustava konsolidoitu tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle ennen seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivää. Komissio hyväksyy viimeistään 31. heinäkuuta lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä yhdessä tilintarkastustuomioistuimen antaman tarkastuslausuman kanssa viimeistään 31. lokakuuta.

Vuoden 2005 alustava ja lopullinen tilinpäätös esitetään seuraavasti: Niteeseen I sisältyy konsolidoitu tilinpäätös ja niteeseen II komission tilinpäätös.

1.2 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätösasiakirjojen tarkoitus on antaa organisaation taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista tietoja, joista on hyötyä laajalle kohdeyleisölle. Euroopan yhteisöjen julkisoikeudellisen luonteen vuoksi tilinpäätöksellä on lisäksi erityistavoitteena antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteon kannalta, ja täyttää yhteisöjen velvollisuus tehdä tiliä sille uskotuista varoista.

Jotta tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on ensinnäkin esitettävä olennaiset tiedot toimielinten ja virastojen toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava täsmälliset tiedot yksittäisistä toiminnoista. Tämän lisäksi tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä, ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Euroopan unionin toimielinten ja virastojen kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Molemmat toteutetaan kalenterivuosittain euromääräisinä. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautetun maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen. (8) Liikekirjanpidosta käyvät ilmi kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot, ja sen perusteella laaditaan tilinpäätös. Liikekirjanpidon avulla laaditaan myös tase, jossa esitetään yhteisöjen taloudellinen asema 31. päivänä joulukuuta.

Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista:

— toiminnan jatkuvuus;

— varovaisuus;

— kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus;

— tietojen vertailtavuus;

— olennaisuus;

— bruttoperiaate,

— sisältöpainotteisuus;

— suoriteperusteinen kirjanpito.

Varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksen laadintaperiaatteet poikkeavat varainhoitovuoden 2004 laadintaperiaatteista, sillä tilinpäätös laaditaan vuonna 2005 kokonaisuudessaan suoriteperusteisena yhteisöjen kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tämän vuoksi joulukuun 31. päivänä 2004 laadittuun taseeseen on tehty oikaisuja, jotta saadaan vuoden 2004 joulukuun 31. päivän suoriteperusteinen avaavaan tase (näihin kuuluu muun muassa ennakkomaksujen sisällyttäminen taseeseen). Näistä oikaisuista on yksityiskohtaisemmat tiedot liitetiedossa E2.

1.3 KONSOLIDOINTI

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen konsolidoidaan 26 määräysvallassa olevaa yhteisöä, yksi osakkuusyritys ja yksi yhteisyritys. Konsolidoitavien yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa E10. Varainhoitovuoteen 2004 verrattuna konsolidoinnin piiriin on otettu 16 uutta määräysvallassa olevaa yhteisöä, jotta voidaan noudattaa Euroopan yhteisöjen uudistettuja kirjanpitosääntöjä.

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöt voivat määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan pitää olla koko ajan käytettävissä. Määräysvallan tavallisinta osoittajaa, äänioikeuksien enemmistöä, ei voida useimmissa tapauksissa soveltaa Euroopan yhteisöihin, koska määräysvallassa olevilla yhteisöillä ei yleensä ole pääomiin perustuvia yhteyksiä.

Konsolidoinnin piiriin kuuluvat EU:n toimielimet on perustettu perustamissopimuksilla. Ne muodostavat organisaatiorakenteen perustan ja edistävät kiistatta Euroopan yhteisöjen tavoitteiden saavuttamista. Näiden toimielinten voidaan katsoa olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa.

Saman lähestymistavan mukaisesti kaikkien yhteisön johdetun oikeuden nojalla perustettujen virastojen katsotaan olevan Euroopan yhteisöjen yksinomaisessa määräysvallassa. Tämän vuoksi ne on ensi kertaa otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä. Sen sijaan sisämarkkinoilla toimivaa yhdenmukaistamisvirastoa (Alicante) ja yhteisön kasvilajikevirastoa (Angers), jotka eivät saa varoja yhteisön talousarviosta, ei ole konsolidoitu vuoden 2005 tilinpäätökseen.

Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan täyden konsolidoinnin menetelmän mukaisesti. Kaikki Euroopan yhteisöjen määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Eri yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan yhteisöillä on huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Euroopan yhteisöjen omistusosuus on osakkuusyrityksissä yleensä 20–50 prosenttia äänioikeuksista. Sijoituksia osakkuusyrityksiin käsitellään kirjanpidossa yleensä pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne arvostetaan alun perin hankintamenoon.

Euroopan yhteisöjen osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista osakkuuden hankinnan jälkeen kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osakkuuden hankinnan jälkeiset muutokset rahastoissa kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset osakkuuden hankinnan jälkeiset tapahtumat oikaistaan suhteessa sijoituksen kirjanpitoarvoon. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää sijoituksen kirjanpitoarvoa.

Euroopan yhteisöjen ja niiden osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole vähennetty kirjanpidosta.

Osakkuusyritysten soveltamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen soveltamista periaatteista, kun käsitellään samankaltaisia transaktioita ja tapahtumia samoissa olosuhteissa. Käytännön syistä osakkuusyritysten tilinpäätöksiin ei ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Euroopan yhteisöt eivät pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa riskipääomarahastoissa, joissa niillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina omaisuuserinä, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan yhteisöt ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat taloudellista toimintaa, joka on yhteisessä määräysvallassa. Yhteinen määräysvalta on taloudellista toimintaa koskevan määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen. Sijoituksia yhteisessä määräysvallassa oleviin yhteisöihin käsitellään kirjanpidossa yleensä pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne arvostetaan alun perin hankintamenoon.

Euroopan yhteisöjen osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan rahastoihin. Kumulatiiviset tapahtumat oikaistaan suhteessa osuuden kirjanpitoarvoon.

Euroopan yhteisöjen ja sen yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu konsolidoinnin yhteydessä.

Yhteisyritysten soveltamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan yhteisöjen soveltamista periaatteista, kun käsitellään samankaltaisia transaktioita ja tapahtumia samoissa olosuhteissa. Käytännön syistä yhteisyritysten tilinpäätöksiin ei ole tehty oikaisuja pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa.

Muut kuin konsolidoidut yhteisöt

Euroopan yhteisöjen tilinpäätökseen ei ole konsolidoitu varoja, joita yhteisöt hallinnoivat yhteisöjen henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän ja Euroopan kehitysrahaston puolesta. Sairausvakuutusjärjestelmän varat olivat 31. joulukuuta 2005 yhteensä 260 miljoonaa euroa ja kehitysrahaston varat yhteensä 3,5 miljardia euroa (ks. liitetieto E 11).

1.4 VALUUTTOJEN MUUNTAMINEN EUROIKSI

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Konsolidoitu tilinpäätös laaditaan euromääräisenä, koska euro on Euroopan yhteisöjen toiminta- ja raportointivaluutta.

Maksutapahtumat ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset maksutapahtumat muunnetaan euroiksi tapahtumapäivän valuuttakurssiin.

Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten maksutapahtumien suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopussa.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot on muunnettu euroiksi vuoden lopussa joulukuun 31. päivän 2005 kurssiin:

Euron vaihtokurssi 31. joulukuuta 2005 CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Seuraavissa kohdissa käytetään eri muuntomenetelmiä:

— aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan; sekä

— Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttämällä niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä voimassa ollutta kurssia.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen arvopaperien, jotka on luokiteltu myyntikelpoisiksi, käypää arvoa analysoitaessa otetaan huomioon muuntoerot, jotka johtuvat arvopaperin jaksotetun hankintamenon muutoksista ja muista arvopaperin kirjanpitoarvon muutoksista. Muuntoerot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja muut kirjanpitoarvon muutokset käyvän arvon rahastoon. Ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, liittyvät muuntoerot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.5 TASE

1.5.1 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet

Hankituista tietokoneohjelmistojen lisensseistä aktivoidaan määrä, joka vastaa tietyn ohjelmiston hankkimisesta ja käyttöönotosta aiheutuneita kustannuksia. Näistä kustannuksista tehdään poistot niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (4 vuotta). Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet kirjataan nykyään kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Tietokoneohjelmien kehittämiseen ja ylläpitoon liittyvät menot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kiinteistöt, koneet ja kalusto

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta vähennetään poistot (pois lukien maa-alueet, taideteokset ja keskeneräiset hankinnat) ja arvon alentuminen. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserien hankintaan.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan yhteisöt saavat omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä, ja omaisuuserään liittyvät menot voidaan mitata luotettavasti. Kaikki muut korjaus- ja ylläpitotoimet kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista, taideteoksista ja keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Poistoprosentit Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Aineettomat hyödykkeet 25 % Kiinteistöt 4 % Laitteistot, koneet ja kalusto 10—25 % Huonekalut 10—25 % Kiinteät kalusteet 10—33 % Ajoneuvot 25 % Tietokonelaitteet 25 % Muut käyttöomaisuushyödykkeet 10—33 %

Omaisuuserien jäännösarvoa ja taloudellista käyttöaikaa tarkastellaan ja tarvittaessa muutetaan kunakin tilinpäätöspäivänä. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi.

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa kirjanpitoarvoon. Voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasing-toiminnaksi, kun Euroopan yhteisöt vastaavat käytännössä kaikista omistamiseen liittyvistä riskeistä ja saavat kaikki hyödyt. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen tullessa voimaan joko omaisuuserän käyvän arvon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvon mukaisesti riippuen siitä, kumpi laskutapa tuottaa pienemmän arvon. Kukin leasingmaksu jaetaan pääoman lyhennykseen ja rahoituskuluihin, jotta tiedetään koko ajan jäljellä olevan rahoitettavan määrän korkokustannus. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoituskulut, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta kullekin varainhoitovuodelle voidaan kohdistaa asianmukainen osuus velan jäljellä olevasta pääomasta maksettavasta korosta. Rahoitusleasingilla hankituista omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana, riippuen siitä kumpi on lyhyempi.

Leasingsopimuksia, joissa huomattava osuus omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja hyödyistä pysyy vuokralleantajalla, pidetään käyttöleasing-toimintana. Käyttöleasingiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Poistojen kohteena olevien omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun käy ilmi, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty myyntikustannukset, tai käyttöarvo, riippuen siitä kumpi on suurempi.

1.5.4 Sijoitukset

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä

Sijoitukset osakkuusyrityksissä ja osuudet yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti.

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi. Tämän vuoksi ne olisi merkittävä kirjanpitoon käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, mukaan luettuina muuntoerot, olisi kirjattava käyvän arvon rahastoon.

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla eikä niihin voida soveltaa luotettavaa arvostusmenetelmää, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai rahastonhoitajan ilmoittamaan nettoarvoon tilinpäätöspäivänä. Näin arvoon ei sisälly kohteena olevaan sijoitussalkkuun mahdollisesti sisältyviä realisoitumattomia voittoja. Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset, jotka on tilinpäätöspäivänä omistettu alle kaksi vuotta, arvostetaan saman periaatteen mukaisesti, lukuun ottamatta ainoastaan hallintokuluihin liittyviä realisoitumattomia tappioita, kun näitä realisoitumattomia tappioita ei oteta huomioon kohteena olevan sijoitussalkun lyhyestä omistusajasta johtuen.

On huomattava, että Euroopan investointipankki on vastikään ottanut käyttöön IAS 39:n mukaisen ”käyvän arvon menetelmän”. Tätä menetelmää voidaan kuitenkin soveltaa Euroopan yhteisöjen sijoituksiin riskipääomarahastoissa vasta vuoden 2005 lopussa. Vuonna 2004 kerättyjen tietojen perusteella ei ole mahdollista esittää riskipääomarahastoihin tehtyjen sijoitusten arvoa edellisen vuoden lopussa. Tämän vuoksi vuoden 2005 lopussa on sovellettu vertailukelpoisuuden vuoksi johdonmukaisesti edellisessä kappaleessa kuvattua nykyistä arvostusmenetelmää. ”Käyvän arvon menetelmää” soveltamalla saatu käypä arvo esitetään liitetiedossa E 3.3.3.1 ainoastaan lisätietona. Siirtyminen nykyisestä arvostusmenetelmästä ”käyvän arvon menetelmään” tapahtuu 1. tammikuuta 2006, ja tarvittavat oikaisut merkitään käyvän arvon rahastoon.

”Uuden menetelmän” mukaan riskipääomarahastoihin tehtyjen sijoitusten käypä arvo määritetään soveltamalla kokonaisnettoarvon käsitettä. Tämän mukaan kaikkien rahastojen kokonaisnettoarvon oletetaan olevan IAS 39:n mukaisesti laskettu, jos yksittäisten rahastojen nettoarvot on laskettu IAS 39:n mukaisesti.

Tämän menetelmän mukaisesti rahastot jaetaan kolmeen luokkaan:

— Luokka I — rahastot, jotka soveltavat IAS 39:n mukaisia käyvän arvon vaatimuksia.

— Luokka II — rahastot, jotka soveltavat muita arvostusnormeja (esim. AFIC, BVCA tai EVCA) tai standardeja, joiden voidaan katsoa vastaavan standardia IAS 39.

— Luokka III — rahastot, jotka eivät sovella IAS 39:n mukaisia käyvän arvon muutoksia eivätkä muita IAS 39:n mukaisia arvostusnormeja.

Luokkien I ja II osalta käyvän arvon määrittämisestä syntyvät realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai taseeseen käyvän arvon rahaston muutoksina.

Käyvän arvon mukainen nettoarvo määritetään joko viimeisimmän raportin mukaisena Euroopan yhteisöjen prosenttiosuutena rahastosta tai (mahdollisuuksien mukaan) rahastonhoitajan ilmoittamana yksittäisen osuuden tarkkana arvona samana ajankohtana.

Luokkaan III kuuluvien sijoitusten arvo on hankintameno, josta on vähennetty arvon alentuminen.

Muut sijoitukset

Luokittelu

Euroopan yhteisöt luokittelevat sijoituksensa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Sijoitusten luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Tässä luokassa on kaksi alaluokkaa: kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät rahoitusvarat ja käypään arvoon tulosvaikutteisesti hankintahetkellä kirjattavat rahoitusvarat. Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä, tai jos Euroopan yhteisöt ovat nimenneet sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Johdannaisia pidetään myös kaupankäyntitarkoituksessa hankittuina, paitsi jos niihin voidaan soveltaa suojauslaskentaa. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joilla on kiinteä tai muuten määriteltävissä oleva maksuaikataulu, ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisöt antavat suoraan velalliselle rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin omaisuuseriin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joilla on kiinteä tai muuten määriteltävissä oleva maksuaikataulu ja kiinteät eräpäivät, ja jotka Euroopan yhteisöt aikovat ja pystyvät pitämään eräpäivään asti. Euroopan yhteisöillä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2005.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin omaisuuseriin, paitsi jos yhteisöt aikovat myydä kyseiset sijoitukset 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka ja jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan yhteisöt sitoutuvat ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun raha siirretään lainanottajille. Sijoitukset kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan ensin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa pienempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien tulevien käteistulojen nykyarvoa, joka on diskontattu käyttäen vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevaa markkinakorkoa.

Selvitystilassa olevan EHTY:n virkamiehille myöntämien lainojen osalta käypänä arvona käytetään transaktion hintaa sen toteutumishetkellä eikä mahdollisia edullisia korkoja oteta huomioon. Näin toimitaan käytännön syistä ja olennaisuusseikkojen vuoksi.

Sijoitukset kirjataan pois taseesta, kun Euroopan yhteisöillä ei ole enää oikeutta saada kassavirtaa sijoituksista tai kyseinen oikeus on siirretty, ja Euroopan yhteisöt ovat luopuneet käytännössä kaikista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja hyödyistä.

Myöhempi arvostaminen

Myytävissä olevat rahoitusvarat ja tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon.

Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan sillä jaksolla, jona ne syntyvät.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen rahoitusvarojen, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi, käyvän arvon muutoksia analysoitaessa otetaan huomioon muuntoerot, jotka johtuvat omaisuuserän jaksotetun hankintamenon muutoksista ja sen muista kirjanpitoarvon muutoksista. Muuntoerot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja muut kirjanpitoarvon muutokset käyvän arvon rahastoon. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät käyvän arvon muutokset kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Kun myytävissä oleviksi luokitellut rahoitusvarat myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut olisi kirjattava tuotto- ja kululaskelmaan.

Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt saavat oikeuden vastaanottaa maksuja.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole aktiivisia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan yhteisöt määrittävät käyvän arvon arvostusmenetelmiä soveltaen. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeiseltä rakenteeltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen kassavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta vähennetään arvon alentuminen.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnettävissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Olennaisuusseikat on otettava huomioon. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainan edunsaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan yhteisöt arvioivat jokaisena tilinpäätöspäivänä, voidaanko rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvon katsoa alentuneen objektiivisen näytön perusteella. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

i) Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Mikäli lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä käytetään diskonttauskorkona sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa.

Vakuudellisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla, riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei.

Mikäli arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tuotto- ja kululaskelmassa.

ii) Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista arvopapereista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pitkittynyt alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio — joka lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla — poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin tehdyn sijoituksen tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei saa peruuttaa tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän tappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.5 Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan nettorealisointiarvoon. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Poikkeustapauksissa voidaan soveltaa painotetun keskihinnan menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintamenoon kuuluvat suunnittelumenot, raaka-ainemenot, välittömät työvoimamenot, muut välittömät menot sekä asiaan liittyvät valmistuksen yleismenot (normaalin toimintakapasiteetin mukaisesti). Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot.

Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai sitä alempaan jälleenhankintahintaan. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan yhteisöt maksaisivat hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.6 Ennakkomaksut

Ennakkomaksulla edunsaajalle maksetaan rahasumma ennakkoon. Ennakkomaksu voidaan jakaa useisiin osasuorituksiin, jotka maksetaan ennakkorahoitussopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai se käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos edunsaajalle ei koidu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan yhteisöille. Ennakkomaksu selvitetään vähentämällä (kokonaan tai osittain) hyväksytyt tukikelpoiset menot ja palautetut määrät.

Vuoden lopussa jäljellä olevat ennakkomaksut arvostetaan maksettuihin alkuperäisiin määriin, joista vähennetään seuraavat erät: palautetut määrät, selvitetyt tukikelpoiset määrät, vuoden lopussa selvittämättä olevat arvioidut tukikelpoiset määrät sekä arvon alennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kun ne kertyvät, ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertyneiden korkotulojen määrä arvioidaan vuoden lopussa luotettavimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella ja merkitään taseeseen. Tiedot ennakkomaksuihin liittyvistä vakuuksista ilmoitetaan taseen ulkopuolisissa erissä ehdollisina varoina.

1.5.7 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta vähennetään mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, että Euroopan yhteisöt eivät pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on odotettujen tulevien rahavirtojen nykyarvo) erotus diskontattuna vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi vuosittain kirjataan yleinen 20 prosentin arvonalennus voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole siihen mennessä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.13, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien siirtosaamisten käsittelyä.

1.5.8 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset, muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden aikana, ja luotolliset pankkitilit. Luotolliset pankkitilit merkitään taseessa rahoitusvelkoina kohtaan ”lyhytaikainen vieras pääoma”.

1.5.9 Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Euroopan yhteisöillä on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Etuuspohjainen järjestely on eläkejärjestelmä, jossa yleensä määritellään eläke-etuuden määrä, jonka työntekijä saa eläkkeellä ollessaan. Etuuden määrä riippuu tavallisesti yhdestä tai useammasta tekijästä, kuten iästä, palvelusvuosien määrästä ja palkan suuruudesta.

Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä vähennettynä järjestelyyn sisältyvien varojen mahdollisella käyvällä arvolla. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat riippumattomat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten korkealuokkaisten yritysten joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan.

Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tulosvaikutteisesti, paitsi jos eläkejärjestelmään tehtävät muutokset riippuvat siitä, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

1.5.10 Riski- ja kuluvaraus

Riski- ja kuluvaraus kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöillä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä ilmentävien voimavarojen siirtymistä pois yhteisöistä, ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia liiketoiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia.

Kirjattavan varauksen tulee vastata parasta arviota olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Jos rahan aika-arvon vaikutus on olennainen, varauksen määrän tulee olla niiden menojen nykyarvo, joita velvoitteen täyttämisen odotetaan edellyttävän. Diskonttauskorkona käytetään korkoa, joka vastaa rahan aika-arvosta markkinoilla tehtyjä viimeaikaisia arvioita ja velalle ominaisia riskejä. Huomioon ei oteta niitä riskejä, joiden osalta arvioita tulevista rahavirroista on oikaistu.

1.5.11 Rahoitusvelat

Rahoitusvelkoihin kuuluvat lainat ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät velkainstrumentit.

Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velat, joista on olemassa todistukset. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmän mukaisesti. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Ne luokitellaan pitkäaikaiseen vieraaseen pääomaan lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

Lainatuista varoista myönnettävissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Olennaisuusseikat on otettava huomioon. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin velkainstrumentteihin kuuluvat johdannaiset, joihin ei sovelleta suojauslaskentaa niiden käyvän arvon ollessa negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviä omaisuuseriä, ks. liitetieto 1.5.4.

1.5.12 Velat

Huomattava osa yhteisön veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen vaan ne ovat maksamattomia menoilmoituksia edunsaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta yhteisön rahoitusta. Ne kirjataan veloiksi vaaditun määrän mukaisesti, kun menoilmoitus vastaanotetaan. Tarkastuksen jälkeen rahoituksesta vastaavat virkamiehet hyväksyvät niiden tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa ne arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat merkitään taseeseen alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan yhteisöt ovat vastaanottaneet ja hyväksyneet toimituksen.

1.5.13 Tilikausien erottaminen toisistaan — siirtyvät erät

Siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon on varmistettava, että vuoden aikana tehdyt liiketoimet kirjataan oikealle varainhoitovuodelle. Liiketoimet on kirjattava sille ajanjaksolle, jolle ne kuuluvat.

Erityisesti on arvioitava yhteisön rahoitusta saaneiden edunsaajien tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu yhteisöille (siirtovelat). Näistä määristä tehdään paras mahdollinen arvio eri menetelmillä sen mukaan, millaisesta toiminnasta on kyse ja mitä tietoja on käytettävissä. Toisaalta jotkin maksut kirjataan kuluvana vuonna, vaikka ne liittyvät tuleviin jaksoihin (menoennakot), ja ne on nimettävä ja sisällytettävä asianomaiselle varainhoitovuodelle.

Tulot olisi myös kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Vuoden lopussa kun laskua ei ole lähetetty, mutta palvelu tai tavarat on toimitettu tai kun sopimusvelvoite on olemassa (esim. viittauksena perustamissopimukseen), kyseinen rahamäärä on arvioitava ja merkittävä tilinpäätökseen siirtosaamisena.

Jos lasku on lähetetty vuoden loppuun mennessä, mutta se ei kuulu raportointijaksolle, kyseinen määrä olisi kirjattava siirtyviin eriin ja vähennettävä tuloista. Tavoitteena on vähentää tuloista siirtyviin eriin merkitty määrä.

Koska tänä vuonna tehdään ensimmäinen suoriteperusteinen tilinpäätös ja yhteisöjen toiminnassa on paljon erityispiirteitä, tehtyjä arvioita ei voida verrata parhaisiin käytänteisiin perustuviin menetelmiin.

1.6 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1 Tulot

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun tavaroiden omistajuuteen liittyvät riskit ja hyödyt siirtyvät olennaisilta osin ostajalle.

Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa yhteisöjen tuloista, jotka ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan yhteisöt voivat saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt lähettävät jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat arvioihin, niiden määrää voidaan tarkistaa muutosten perusteella, kunnes jäsenvaltiot ovat lähettäneet lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä nettoylijäämää tai -alijäämää kaudella, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan silloin, kun A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kerätyt tullimaksut ja erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole kiistetty). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan yhteisöille, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden lähettämät neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kerätty ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on kiistänyt) kirjataan tuloiksi, joista vähennetään 25 prosenttia kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten arvioitua määrää.

Sakot

Saamiset ja niihin liittyvät tulot kirjataan silloin, kun yhteisöt ovat tehneet päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa pitäisi alentaa kirjanpidossa.

Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta

— joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin yhteisöt kirjaavat saamisen lopullisesti perityksi;

— tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti.

Tästä huolimatta sakko on maksettava asetetussa määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perustamissopimuksen 242 artikla). Velallisella on tällöin kaksi vaihtoehtoa: joko esittää pankkitakaus tai maksaa vaadittu määrä alustavasti.

Jos velallinen valittaa päätöksestä ja on jo maksanut sakon alustavasti, sakkoa vastaava määrä kirjataan ehdolliseksi velaksi. Koska velallisen nostamalla kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta yhteisöjen tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, se kirjataan ehdolliseksi omaisuuseräksi.

Jos pidetään mahdollisena, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antaa yhteisöjen vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin silloin, kun on jo saatu alustava maksu. Jos sen sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan yhteisöjen saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin ja -velkoihin kuuluva jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaisille ajanjaksoille. Efektiivinen korko on se korkokanta, jota käyttäen rahoitusvälineen odotettavissa olevana juoksuaikana tai (mikäli tämä on asianmukaista) lyhyemmän ajanjakson kuluessa saatavaksi tai suoritettavaksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi. Efektiivistä korkokantaa laskettaessa Euroopan yhteisöjen on arvioitava rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (esimerkiksi mahdollisuus suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan on sisällytettävä kaikki sellaiset sopimusosapuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Lainatuista varoista myönnettävissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei saa soveltaa erikseen otto- ja antolainaukseen. Olennaisuusseikat on otettava huomioon. Euroopan yhteisöille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainan edunsaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuottoa kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osingot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2 Menot

Tavaroiden ostamisesta aiheutuvat kulut kirjataan silloin, kun Euroopan yhteisöt ovat vastaanottaneet ja hyväksyneet tavarat. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan yhteisöille ja ne muodostavat valtaosan yhteisöjen menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille ja jakautuvat kolmeen tyyppiin: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset, rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti, tai siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi edunsaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä pitää pystyä arvioimaan riittävän luotettavasti.

Kun maksupyyntö vastaanotetaan ja se täyttää kirjausperusteet, tukikelpoinen määrä kirjataan menoksi. Vuoden loppuun mennessä kertyneet menot, jotka yhteisöt ovat velkaa edunsaajille, mutta joita ei ole ilmoitettu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

1.7 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä, kun se tuottaa todennäköisesti taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdollisia varoja arvioidaan jatkuvasti sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöksessä. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tulot merkitään tilinpäätökseen kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan yhteisöjen määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien voimavarojen siirtymistä pois yhteisöistä tai (erittäin poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Ehdollinen velka ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia siirtyy pois yhteisöistä.

Sen vuoksi niitä arvioidaan jatkuvasti sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien voimavarojen siirtyminen pois yhteisöistä tullut todennäköiseksi. Jos tulee todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien voimavarojen siirtymistä pois yhteisöistä vaaditaan erältä, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätökseen tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyyden muuttuminen tapahtuu.

Vastaista rahoitusta koskevat sitoumukset

Vastaista rahoitusta koskeva sitoumus on oikeudellinen tai tosiasiallinen sitoumus, yleensä sopimus, jonka Euroopan yhteisöt ovat tehneet, ja joka saattaa edellyttää voimavarojen siirtymistä pois yhteisöistä tulevaisuudessa.

Vakuudet

Vakuudet ovat mahdollisia omaisuuseriä tai velvoitteita, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet ovat näin ollen ehdollisia varoja tai velkoja. Vakuuden voimassaolo loppuu, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus toteutuu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua takaajalta.

1.8 ARVIOIDEN KÄYTTÄMINEN

Yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin sisältyvät muun muassa eläkkeisiin liittyvien velvoitteiden määrä, tulevia menoja varten tehtävät varaukset, julkaisuvaraston arvotus, vaihto-omaisuuteen ja myyntisaamisiin liittyvä taloudellinen riski, siirtosaamiset ja -velat, ehdolliset varat ja velat sekä käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

2. SUORITEPERUSTEISEEN KIRJANPITOON SIIRTYMISEN VAIKUTUKSET

2.1 LAATIMISPERUSTEET

Euroopan yhteisöjen avaava tase on laadittu 28. joulukuuta 2004 annettujen uusien tilinpäätössääntöjen mukaisesti. Niitä sovelletaan ensimmäisen kerran varainhoitovuonna 2005.

2.2 TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN

Tilinpäätökseen kuuluvat seuraavat ensisijaiset asiakirjat: tase, tuotto- ja kululaskelma, laskelma nettovarojen muutoksista ja rahavirtalaskelma.

2.3 OMAN PÄÄOMAN TÄSMÄYTYS

AVAAVA TASE

euroa Liite-tieto 31.12.2004 Oikaistu Oikaisut 31.12.2004 I. PYSYVÄT VASTAAVAT: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Sijoitukset 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Lainat 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Pitkäaikaiset saamiset 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. VAIHTUVAT VASTAAVAT: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Vaihto-omaisuus 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Lyhytaikaiset sijoitukset 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Lyhytaikaiset saamiset 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Vastaavaa yhteensä 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. PITKÄAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Työsuhde-etuudet 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Riski- ja kuluvaraukset 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Rahoitusvelat 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Muut pitkäaikaiset velat 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. LYHYTAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Riski- ja kuluvaraukset 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Rahoitusvelat 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Muut lyhytaikaiset velat 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Vastattavaa yhteensä 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 NETTOVARAT (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Rahastot 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Henkilöstön eläkkeet (pitkäaikainen) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Muut (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. NETTOVARAT (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Edellä olevassa taulukossa on tiivistelmä taseeseen 31. joulukuuta 2004 tehdyistä uusien tilinpäätössääntöjen mukaisista oikaisuista.

Joulukuun 31. päivän 2004 (oikaisematon) tase poikkeaa esitystavaltaan hieman varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksessä julkaistusta taseesta. Tämä johtuu siitä, että tiettyjä saldoja on luokiteltu uudelleen taseessa, jotta oikaistuja lukuja voidaan verrata tarkoituksenmukaisesti. Alkuperäinen nettovarallisuuden määrä 14,5 miljardia euroa (entinen ”oma pääoma”) 31. joulukuuta 2004 vastaa julkistettua lukua.

Toimenpiteiden vaikutus on havaittavissa lähes kokonaisuudessaan komission tilinpäätöksessä. Niillä on huomattavasti pienempi vaikutus selvitystilassa olevan EHTY:n tilinpäätökseen. Virastojen ensimmäistä kertaa tapahtuvalla konsolidoinnilla ei ole ollut suuria vaikutuksia konsolidoituun tilinpäätökseen. Tärkein muutos on käteisen rahan määrän kasvu.

2.3.1 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin sovellettavat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet ovat muuttuneet pääasiassa poistomenetelmien osalta. Aiempien sääntöjen mukaan äskettäin hankituista omaisuuseristä tehtiin täydet 12 kuukauden poistot sinä vuonna, jona ne hankittiin (tarkasta hankinta-ajankohdasta riippumatta). Uusien sääntöjen mukaan poistot tehdään hankintakuukaudesta alkaen. Omaisuuseristä on siis tehty aiemmin ”liian suuret” poistot. Nämä ja muut tilinpäätöksen laatimisperiaatteisiin tehdyt muutokset ovat johtaneet siihen, että aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden nettoarvo on kasvanut 69 miljoonaa euroa komissiossa ja 137 miljoonaa euroa parlamentissa. Arvon nousu johtuu pääasiassa siitä, että virastot on sisällytetty tilinpäätökseen ensimmäistä kertaa.

2.3.2 Sijoitukset

Takuurahaston ja selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitussalkku, joka muodostuu vieraan pääoman ehtoisista arvopapereista, kirjattiin aiemmin hankintamenoon (tai preemioiden/alennusten osalta jaksotettuun hankintamenoon lineaarista menetelmää soveltaen) tai sitä alempaan markkina-arvoon. Näitä arvopapereita pidetään myytävissä olevina omaisuuserinä, jotka merkitään taseeseen käypään arvoon. Käyvän arvon soveltamisen vaikutukset (88 miljoonaa euroa) merkitään kirjanpidossa käyvän arvon rahastoon.

Takuurahastolla oli hallussaan kolme Euroopan yhteisöjen liikkeeseen laskemaa vaihtuvakorkoista velkakirjaa, joiden arvo oli kertyneet korot mukaan lukien 21 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004. Nämä vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit on eliminoitu asianmukaisesti niitä vastaavilla veloilla, joista on makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman antama todistus (ks. liitetieto 2.3.8).

Vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit, joiden arvo oli 38 miljoonaa euroa ja jotka olivat Euroopan komission puolesta budjettivälineitä hallinnoivien uskottujen henkilöiden hallussa, sisällytettiin kyseisten välineiden nettoarvon laskentaan ja luokiteltiin lyhytaikaisiksi saamisiksi 31. joulukuuta 2004. Uusien tilinpäätössääntöjen mukaan budjettivälineiden komponentit sijoitetaan nykyään tilinpäätöksessä asianomaisiin luokkiin niiden luonteen ja (tarvittaessa) jäljellä olevan erääntymisajan perusteella.

Johdannaissopimukset, joiden käypä arvo kertyneet korot mukaan luettuna on positiivinen (33 miljoonaa euroa), merkitään taseeseen kaupankäyntitarkoituksessa pidettävinä omaisuuserinä. Aiemmin niistä annettiin tietoja ainoastaan taseen liitetiedoissa. Toimenpiteiden lopputulos (33 miljoonaa euroa) liittyy muihin uudelleenluokituksiin, uudelleenarvostuksiin sekä kertyneiden korkojen sisällyttämiseen tähän kohtaan.

2.3.3 Lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat merkittiin aiemmin taseeseen hankintamenoon, josta vähennetään mahdollinen varaus arvonalentumista varten. Uusien kirjanpitosääntöjen mukaan nämä edullisella korolla myönnetyt lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on markkinakorkoa alemmalla korolla myönnettyjen lainojen osalta odotettujen rahavirtojen nettoarvo. Nettoarvo lasketaan diskonttaamalla odotetut rahavirrat voimassa olevalla, asianomaisissa maissa lainanottajiin sovellettavalla EIP:n keskimääräisellä antolainauskorolla, minkä jälkeen lainat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. Jos arvon alentumisen varalta tehdään varauksia, ne perustuvat alustaviin tai lopullisiin poistoihin kirjanpidosta, joista määrätään asianomaisessa rahoitussopimuksessa. Nämä lainat on toisaalta arvostettu jaksotettuun hankintamenoon (vaikutus —152 miljoonaa euroa) ja toisaalta ne on kaikki luokiteltu pitkäaikaisiksi omaisuuseriksi, koska kaikkien lainojen lopullinen eräpäivä on enemmän kuin yksi vuosi tilinpäätöspäivästä (vaikutus + 20 miljoonaa euroa). Nämä vaikutukset on otettu huomioon kertyneen alijäämän tilissä, ja niiden yhteismäärä on — 132 miljoonaa euroa.

Selvitystilassa olevan EHTY:n edullisella korolla myönnetyt asuntolainat kirjattiin aiemmin nimelliseen jäljellä olevaan määrään, josta tehtiin arvonalentumisvaraukset. Uusien tilinpäätössääntöjen mukaan nämä lainat kirjataan alun perin käypään arvoon. Tämä on nettoarvo, joka lasketaan diskonttaamalla odotetut rahavirrat EU:n jäsenvaltioiden, joihin lainanottajat ovat sijoittautuneet, liikkeeseen laskemista erääntymisajaltaan vastaavista joukkokirjalainoista maksettavalla markkinakorolla. Tämän jälkeen lainat arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon. Jos arvon alentumisen varalta tehdään varauksia, ne perustuvat alustaviin tai lopullisiin poistoihin kirjanpidosta, joista määrätään asianomaisessa rahoitussopimuksessa. Näiden lainojen jaksotettuun hankintamenoon arvostamisen vaikutus on — 21 miljoonaa euroa.

Lainatuista varoista myönnetyt lainat on myös luokiteltu pitkäaikaisiksi omaisuuseriksi, jos niiden lopullinen eräpäivä on myöhemmin kuin vuoden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Tämä kasvattaa pitkäaikaisten lainojen saldoa 123 miljoonaa euroa ja pienentää lyhytaikaisten saamisten saldoa vastaavalla määrällä (ks. viitetieto 2.3.5).

2.3.4 Ennakkomaksut

Ennen vuotta 2005 julkaistuissa Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksissä lyhytaikaisiin saamisiin oli sisällytetty rajoitettu määrä eriä, jotka liittyivät erityishankkeille suoritettuihin ennakkomaksuihin (rahoituksen välittäjät). Jokainen toimielin ja muu elin laati vuoden 2004 aikana luettelon kaikista avoimista ennakkomaksuista, jotka maksettiin 31. joulukuuta 2004 mennessä.

Ennakkomaksujen saldo 31. joulukuuta 2004 on käytännössä tämä kokonaismäärä, joka on maksettu edunsaajille kyseiseen päivään mennessä, ja josta on vähennetty siirtovelat. Nämä siirtovelat ovat arvio siitä, kuinka paljon edunsaajat ovat todellisuudessa käyttäneet tilinpäätöspäivään mennessä ennakkomaksuina saatuja varoja, joista Euroopan yhteisöt eivät ole vielä vastaanottaneet menoilmoituksia.

Koska useat Euroopan yhteisöjen rakennerahastoihin liittyvistä hankkeista ovat pitkäaikaisia, niihin liittyvät ennakkomaksut ovat käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi ennakkomaksuihin liittyviä määriä on sekä pitkäaikaisissa että lyhytaikaisissa omaisuuserissä.

2.3.5 Saamiset

Pitkäaikaisten saamisten määrä on laskenut selvästi, koska jäsenvaltioiden antama takuu komission henkilöstön eläkevastuulle ei täytä uusien kirjanpitosääntöjen mukaisia vaatimuksia, joiden on täytyttävä, jotta vakuus voidaan merkitä taseeseen omaisuuseräksi. Eläkevastuun määrä oli 26 miljardia euroa 31. joulukuuta 2004.

Lyhytaikaisten saamisten määrä on kasvanut, koska niihin kirjattiin 31. joulukuuta 2004 omiin varoihin kuuluva 2,3 miljardin siirtosaaminen. Saldon muutos kuitenkin kuittaantuu sillä, että seuraavat, aiemmin kyseisiin kohtiin kirjatut erät siirretään muihin kohtiin: ennakkomaksut, uskottujen henkilöiden Euroopan yhteisöjen puolesta hallinnoimiin budjettivälineisiin liittyvät nettovarat, ne lainat, joiden lopullinen erääntymisaika on enemmän kuin vuosi tilinpäätöspäivästä, ja kertyneet korot.

2.3.6 Käteisvarat ja muut rahavarat

Virastojen konsolidoiminen tilinpäätökseen vaikutti eniten tähän kohtaan, jonka saldo kasvoi 339 miljoonaa euroa.

Käyttötilit ja lyhytaikaiset sijoitukset, joiden arvo oli 323 miljoonaa euroa ja jotka olivat Euroopan komission puolesta budjettivälineitä hallinnoivien uskottujen henkilöiden hallussa, sisällytettiin kyseisten välineiden nettoarvon laskentaan ja luokiteltiin lyhytaikaisiksi saamisiksi 31. joulukuuta 2004. Uusien tilinpäätössääntöjen mukaan budjettivälineiden komponentit sijoitetaan nykyään tilinpäätöksessä asianomaisiin luokkiin niiden luonteen ja (tarvittaessa) jäljellä olevan erääntymisajan perusteella.

2.3.7 Varaukset

Varausten määrää on tarkistettu ylöspäin soveltamalla aiempaa tarkempaa diskonttokorkoa yhteisen tutkimuskeskuksen purkuvaraukseen (59 miljoonaa euroa). Meneillään olevia oikeudenkäyntejä on tarkasteltu yksityiskohtaisesti, ja niihin liittyviä erillisiä varauksia on kasvatettu.

Merkittävä muutos on se, että aiemmin tehdyt takuurahastoa (1 086 milj. euroa) ja selvitystilassa olevaa EHTY:ä (328 milj. euroa) koskevat varaukset eivät täytä uusien sääntöjen mukaisia varauksen vaatimuksia. Tämän vuoksi ne on poistettu tästä kohdasta. Taseeseen on merkitty vastaavan suuruiset rahastot.

Lisäksi on tehty rahoitusvarauksia (239 miljoonaa euroa), jotka koskevat budjettivälineitä. Aiemmin nämä tiedot ilmoitettiin ainoastaan taseen ulkopuolisissa tiedoissa. Myös oikeudenkäynteihin liittyvät varaukset (81 miljoonaa euroa) sekä muiden toimielinten ja virastojen varaukset (21 miljoonaa euroa) on merkitty tilinpäätökseen ensimmäistä kertaa (ks. liitetieto 3.13).

2.3.8 Rahoitusvelat

Myönnettyjen lainojen tapaan ne otetut lainat, joiden lopullinen eräpäivä on myöhemmin kuin vuosi tilinpäätöspäivän jälkeen, on luokiteltu pitkäaikaiseen vieraaseen pääomaan. Tämä kasvattaa pitkäaikaisten lainojen määrää 109 miljoonaa euroa ja pienentää lyhytaikaisten lainojen määrää vastaavasti.

Velat, joista on makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman antama todistus ja jotka on kirjattu pitkäaikaisiin lainoihin, on merkitty takuurahastolle. Nämä velat on eliminoitu asianmukaisesti takuurahaston hallussa olevia vastaavia omaisuuseriä vastaan.

Johdannaissopimukset, joiden käypä arvo on negatiivinen (19 miljoonaa euroa), merkitään taseeseen kaupankäyntitarkoituksessa pidettävinä omaisuuserinä. Aiemmin niistä annettiin tietoja ainoastaan taseen liitetiedoissa.

2.3.9 Muut lyhytaikaiset velat

Tähän kohtaan on tehty taseessa merkittävimmät muutokset (70,6 miljardia euroa). Tämä johtuu pääasiassa kahdesta uudistushankkeen osasta, jotka liittyvät laskujen kirjaamiseen ja siirtovelkoihin.

— Seuraavalle vuodelle siirrettävät maksumäärärahat viedään varainhoitoasetuksen mukaisesti kirjanpitoon budjettimenoina. Varainhoitovuoteen 2004 saakka näiden seuraavalle vuodelle siirrettyjen, vielä käyttämättömien määrärahojen vastakirjaus sisältyy taseen vastattavaa-puolen kohtaan ”lyhytaikainen vieras pääoma”. Tätä luokittelua ei enää ole, koska kaikki voimassa olevat velat on inventoitu. Tarvittava oikaisu on tehty kohtaan ”muut lyhytaikaiset velat”. Tähän kohtaan aiemmin merkittyä 2,8 miljardin euron määrää, joka liittyy seuraavalle vuodelle siirrettäviin talousarviomäärärahoihin, ei enää merkitä tähän kohtaan uusien kirjanpitosääntöjen tultua voimaan.

— Kaikki yhteisöille osoitetut laskut, menoilmoitukset ja hyvityslaskut kirjataan järjestelmällisesti kirjanpitojärjestelmään. Tämä prosessi alkoi vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä, ja tammikuussa 2005 avoimena oleva määrä (9,4 miljardia euroa) siirrettiin kirjanpitojärjestelmään merkittäväksi avaavaan taseeseen.

— Siirtovelkojen määrä oli 64,2 miljardia euroa 1. tammikuuta 2005. Niillä oli suurin vaikutus avaavaan taseeseen vuoden 2004 julkaistuun tilinpäätökseen verrattuna. Siirtovelat ovat lyhytaikaisia velkoja, jotka liittyvät edunsaajille (jäsenvaltiot, toimielimet, tavaroiden ja palvelujen toimittajat, yksityishenkilöt jne.) myönnettyihin varoihin, joita ei ole merkitty kirjanpitoon tilinpäätöspäivään mennessä, koska menoilmoitusta tai laskua ei ole vastaanotettu. Uusien kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat merkitään kirjanpitojärjestelmään ja tilinpäätökseen sillä jaksolla, johon ne liittyvät. Jos rahamäärää ei voida kirjata tarpeeksi ajoissa, jotta se voidaan ottaa huomioon tilinpäätöstä laadittaessa, ne määrät, jotka tiedetään riittävällä varmuudella ennen tilinpäätöksen valmistumista, olisi kirjattava siirtoveloiksi. Kirjaamisedellytysten mukaan Euroopan yhteisöt merkitsevät menon kirjanpitoon sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Jotta siirtovelkojen määrä voidaan arvioida mahdollisimman tarkasti, yhteisöt on analysoinut kaikkia tekijöitä, jotka liittyvät julkisyhteisöjen tilinpäätöserien jaksottamiseen. Sovellettavista säännöistä on tehty täydellinen luettelo, ja myös tilinpäätöksen esittämistapaa on harkittu. Viime kädessä pyritään varmistamaan, että ehdotetuilla menetelmillä vähennetään riskiä siitä, että tilinpäätös ei anna oikeaa kuvaa. Tämän jälkeen jaksotusstrategian pohjalta laadittiin operatiiviset ohjeet, mukaan luettuina suositeltavat menetelmät ja kuvaus mahdollisista tekniikoista aihepiireittäin.

— Siirtovelat liittyvät pääosin EMOTR:in tukiosastoon: Lokakuun 16. päivän ja joulukuun 31. päivän 2004 välisenä aikana syntyi 26,3 miljardin euron arvosta menoja, jotka jäsenvaltiot ilmoittivat liian myöhään tilinpäätöksen laatimisen kannalta. Markkinatoimenpiteiden kattamiseen tarvitaan 21,2 miljardia euroa mukaan lukien suora tuki (tähän kohtaan kuuluvat vuonna 2004 syntyneet velvoitteet, joilla on taloudellisia seurauksia vuonna 2005) ja maaseudun kehittämistoimet (tähän kohtaan kuuluvat toimijoille tai maksuviranomaisille 31.12.2004 mennessä aiheutuneet tukikelpoiset menot, joista Euroopan yhteisöt eivät ole vastaanottaneet maksupyyntöä). Toinen merkittävä tekijä on rakennerahastojen siirtovelat: näihin kuuluivat 31.12.2004 EAKR 2000—2006 (6,3 mrd. euroa), ISPA, innovatiiviset toimet ja ESR (5,1 mrd. euroa). Jäljelle jäävä 5,3 mrd. euroa kattaa muiden toiminta-alueiden siirtovelat, joista merkittävin on tutkimustoiminta (+/- 1,5 mrd. euroa) — ks. liitetieto 3.18.4.

2.3.10 Rahastot ja kertynyt yli-/alijäämä

Uusien kirjanpitosääntöjen mukaan myytävissä olevien omaisuuserien käypään arvoon tehtävä oikaisu merkitään käyvän arvon rahastoon (88 miljoonaa euroa). Rahastoihin vaikutti kuitenkin eniten se, että niihin sisällytetään takuurahaston varat (1 086 milj. euroa, mikä on 9 % tavoitesummasta) ja selvitystilassa olevan EHTY:n muut rahastot (328 miljoonaa euroa). Nämä määrät kirjattiin aiemmin varauksena.

Käypään arvoon pääsemiseksi tehtäviä oikaisuja lukuun ottamatta kaikki muutokset edellyttivät avaavan taseen oikaisemista tilin ”kertynyt yli-/alijäämä” kautta, millä oli suuri vaikutus kyseisen tilin saldoon.

3. TASEEN LIITETIEDOT

I. PYSYVÄT VASTAAVAT

3.1 AINEETTOMAT KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Aineettomiksi käyttöomaisuushyödykkeiksi katsotaan muut kuin rahamääräiset yksilöitävissä olevat omaisuuserät, joilla ei ole fyysistä olomuotoa. Jotta ne voidaan ottaa taseen vastaavaa-puolelle, niiden on oltava yhteisön hallinnassa ja tuotettava tulevaisuudessa taloudellista hyötyä Euroopan yhteisöille.

Aineettomat käyttöomaisuushyödykkeet

Euroa Määrä Kirjanpitoarvo 31.12.2004 (brutto, oikaistu) 43 147 504,22 Lisäykset varainhoitovuoden aikana 15 428 793,99 Luovutukset (473 054,00) Muut muutokset 6 445 391,79 Kirjanpitoarvo 31.12.2005, brutto 64 548 636,00 Kertyneet poistot 31.12.2004 (oikaistu) 26 010 414,69 Poistot varainhoitovuoden aikana 6 842 720,30 Luovutukset (200 762,00) Muut muutokset 5 219 638,51 Kertyneet poistot 31.12.2005 37 872 011,50 KIRJANPITOARVO 31.12.2005, NETTO 26 676 624,50

3.2 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

3.2.1 Maa-alueet ja rakennukset

Lähetystöjen käytössä olevien maa-alueiden ja niillä sijaitsevien rakennusten arvoa ei eräissä maissa voida erottaa toisistaan.

Komissio osti joulukuussa 2005 yhdessä parlamentin kanssa Kööpenhaminassa sijaitsevan rakennuksen, jonka arvo on 9,9 miljoonaa euroa. Molemmat osapuolet omistavat rakennuksesta 50 prosenttia. Parlamentti kuitenkin maksoi koko kauppahinnan, ja komissio maksaa oman osuutensa kauppahinnasta parlamentille rakennuksen käyttöaikana. Komissio ja parlamentti allekirjoittivat samassa kuussa myös 7,4 miljoonan euron arvoisen hankintasopimuksen Haagissa sijaitsevasta rakennuksesta. Koska tämä rakennus otettiin käyttöön vasta vuonna 2006, sitä ei esitetä vuoden 2005 joulukuun 31. päivänä laaditussa taseessa.

3.2.2 Koneet ja kalusto

Noin 20 prosenttia lähetystöistä ei ole toimittanut aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä koskevia vuoden 2005 joulukuun 31. päivän tietoja. Vuoden 2003 tammikuussa käynnistettiin aloite, jolla pyritään parantamaan lähetystöjen toimittamien tietojen laatua ja kattavuutta. Vuonna 2004 aloitettiin lisäksi erityinen inventointihanke. Oletuksena on, että tilanne saadaan näiden toimien myötä tulevaisuudessa korjattua. Lisäksi lähetystöjen tapahtumat viedään vuodesta 2007 lähtien suoraan keskitettyyn kirjanpitojärjestelmään, mikä myös parantaa tilannetta.

Edellä mainituista hankkeista välittömästi seuraavat oikaisut ovat yhteensä 3,6 miljoonaa euroa, ja ne on jäljempänä olevassa taulukossa esitetty kohdassa ”Muut muutokset”. Lähetystöjen aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden nettoarvo oli 31. joulukuuta 2005 yhteensä 72,3 miljoonaa euroa.

3.2.3 Rahoitusleasingsopimukset ja niitä vastaavat sopimukset

Julkaisutoimiston päärakennusta ei ole esitetty taseessa, koska sopimus luokitellaan käyttöleasingsopimukseksi. Vaikka julkaisutoimistolla on kaksi markkina-arvoon perustuvaa osto-optiota (lokakuussa 2006 ja vuonna 2010), omistajuuteen liittyvien riskien ja etujen ei voida katsoa siirtyneen olennaisilta osin julkaisutoimistolle. Luokittelua tarkistetaan vuonna 2006, jolloin ensimmäinen osto-optio on käytettävissä.

Komissio teki 21. syyskuuta 2005 27 vuoden rahoitusleasingsopimuksen Brysselissä sijaitsevasta rakennuksesta, jonka arvo on 50 miljoonaa euroa.

Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea ovat esittäneet Belliard-rakennuksen rahoitusleasingsopimukset taseen vastaavaa-puolella. Belliard-rakennuksen yhteisrahoitus jakautuu seuraavasti: talous- ja sosiaalikomitea: 50 prosenttia; alueiden komitea: 50 prosenttia. Näiden komiteoiden toukokuussa 2004 toisesta Brysselissä sijaitsevasta rakennuksesta tekemä 27 vuoden rahoitusleasingsopimus on esitetty vuoden 2005 oikaistussa avaavassa taseessa. Tämän rakennuk