Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta /* COM/2014/0435 final */





Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvoston päätöksellä 2010/282/EU, joka annettiin 2 päivänä joulukuuta 2009 komission suosituksesta, todettiin, että Itävallassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan 68,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon[1]. (2) Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[2] 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Itävallalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Suositus julkaistiin. (3) Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009[3] 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on annettava pöytäkirjan soveltamisen osana tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. (4) Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston olisi päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla[4]. (5) Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Itävallalta ilmoituksen huhtikuussa 2014, sekä vuoden 2014 vakausohjelman ja komission kevään 2014 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät: – Itävallan julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mutta jo vuonna 2011 se supistui alle 3 prosentin viitearvon. Tämä parannus verrattuna alun perin ennakoituun julkisen talouden toteutumaan liittyi siihen, että ”roskapankki” KA Finanzin pääomapohjan vahvistamiseen liittyneet valtion menopuolen toimenpiteet (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjattiin vuoden 2012 tilinpitoon, kun aiheutuneet vaikutukset vahvistettiin pankin tilinpäätöksessä. Vähäisemmässä määrin alijäämän supistuminen aiheutui suunniteltua pienemmistä menoista kaikilla hallintotasoilla ja ennakoitua suotuisammista taloudellisesta olosuhteista, minkä seurauksena tulot kasvoivat odotettua enemmän. Sekä kansallisten että komission ennusteiden vastaisesti julkisen talouden alijäämä pysyi vuonna 2012 edelleen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Koska kuitenkin mahdollisiin uusiin finanssialan tervehdyttämistoimiin saattoi liittyä riskejä, jotka olisivat voineet johtaa alijäämän kasvamiseen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina, komissio ei suositellut liiallisen alijäämän menettelyn lopettamista varhaisessa vaiheessa. Nämä riskit eivät ole kuitenkaan toteutuneet, ja Itävalta on ilmoittanut vuoden 2013 alijäämäksi 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen edelleen johtui suurelta osin kertaluonteisten toimenpiteiden, kuten matkapuhelintaajuuksien myynnin, odottamattomasta mittaluokasta. Sen osuus BKT:stä oli lähes 0,6 prosenttia. – Itävallan hallituksen 29 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksymän vuosien 2014–2018 vakausohjelman mukaan alijäämä kasvaa 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu vuonna 2015 jälleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Näin ollen alijäämä pysyy 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. Lisäksi hallitus ilmoitti asetuksen (EU) N:o 473/2013 puitteissa tietyistä lisäsäästöistä ja ennakoitua korkeammista tuloista ja vahvisti ne komissiolle lähetetyssä kirjeessä; komissio on arvioinut niiden suuruudeksi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta vältetään suunniteltu merkittävä poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta. – Julkisen talouden alijäämän kasvu vuonna 2014 johtuu uudelleenjärjestelyrakenteen (purkamisyksikkö, Abbaueinheit) perustamisesta Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien alasajoa varten. Hallituksen nimittämistä neuvonantajista koostuva ulkopuolinen asiantuntijaryhmä arvioi, että Hypo Alpe Adrian purkamisyksikön perustamisesta aiheutuneet vaikutukset ovat enintään 4 miljardia euroa (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä sisältää myös vuonna 2014 jo toteutetun 750 miljoonan euron suuruisen pääomanlisäyksen vaikutuksen. Se, minkälaiseksi alijäämää kasvattava vaikutus lopullisesti kirjataan, riippuu Hypo Alpe Adrian omaisuuserien laadun riippumattomasta tarkastelusta, joka suoritetaan myöhemmin tänä vuonna, jotta Eurostat voisi arvioida tämän toimenpiteen tilastovaikutukseen liittyviä tekijöitä. Tämänhetkinen asiantuntijaryhmän arvio näyttää olevan luonteeltaan melko varovainen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää uskottavana; ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen toimen vaikutus alijäämään on arvioitua suurempi. Tämä on pääasiallinen vuoden 2014 alijäämäennustetta koskeva negatiivinen riski. Samalla kuitenkin vuoden 2014 alijäämään kohdistuvat riskit näyttävät olevan kaiken kaikkiaan tasapainossa, vaikka otetaan huomioon myös harkinnanvaraiset lisätoimenpiteet, joista hallitus ilmoitti komission ennusteen julkistamisen jälkeen ja joiden pitäisi johtaa julkisen talouden alijäämän supistumiseen entisestään. – Rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) on parantunut vuosina 2011–2013 vuosittain keskimäärin lähes 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, yleisesti ottaen neuvoston suositusten mukaisesti. Komission kevään 2014 talousennusteen sekä sen 29 päivänä huhtikuuta 2014 esitetystä Itävallan päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta ja Itävallan hallituksen 12 päivänä toukokuuta 2014 ilmoittamista lisätoimenpiteistä tekemän arvioinnin mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan hiukan vuonna 2014. Tässä yhteydessä näyttää siltä, että tällä hetkellä on syntymässä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva ero suhteessa rakenteellisen rahoitusaseman vaadittuun sopeutukseen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuonna 2014. Tämä viittaa siihen, että on tarpeen tehostaa julkisen talouden toimenpiteitä, jotta voidaan huolehtia sopimuksen ennaltaehkäisevän osion noudattamisesta täysimääräisesti, kun otetaan huomioon kehittymässä oleva merkittävän sopeutusuralta poikkeamisen riski. – Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 69,2 prosentista 74,5 prosenttiin. Julkisen bruttovelan ennustetaan nousevan noin 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä johtuu pääasiassa siitä, että julkiseen velkaan on sisällytetty vastuut, jotka aiheutuvat Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä purkamisyksikköön. (6) Neuvosto muistuttaa, että Itävaltaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja että sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien menojen kasvulle asetetun vertailuarvon noudattaminen, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä heinäkuussa 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. (7) Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumotaan perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. (8) Neuvoston käsityksen mukaan Itävallan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/282/EU olisi kumottava, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Itävallan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu. 2 artikla Kumotaan päätös 2010/282/EU. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 116,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. [2] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. [3] EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1. [4] Vastaa neuvoston 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksymiä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf