[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 16.8.2010

KOM(2010) 434 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE

Puolan kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Puolalle Itämerellä vuosiksi 2008–2011 myönnettävien turskan kalastuskiintiöiden mukauttamisesta (osa-alueet 25–32, EY:n vedet) 14 päivänä huhtikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/2008 puitteissa

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Valvontaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma 3

2.1. Oikeudellinen kehys 3

2.2. Ainoa viranomainen 4

2.3. Täytäntöönpano ja tarkastus 4

2.4. Hallinnollinen valvonta 5

3. Itämeren laivaston rakenneuudistusta koskeva kansallinen suunnitelma 5

3.1. Puolan kalastuslaivaston kehittyminen 5

3.2. Turskan pyyntiä koskevien erityiskalastuslupien lukumäärän vähentäminen 6

3.3. Kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen myönnetty julkinen tuki 7

3.4. Nykyaikaistamistoimenpiteet (siirtäminen pelagiselle sektorille) 8

3.5. Kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen myönnetty julkinen tuki 8

4. Päätelmät ja suositukset 8

JOHDANTO

Puolalle Itämerellä vuosiksi 2008–2011 myönnettävien turskan kalastuskiintiöiden mukauttamisesta (osa-alueet 25–32, EY:n vedet) 14 päivänä huhtikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komission on arvioitava valvontaa ja laivaston rakenneuudistusta koskevien Puolan kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa ja raportoitava täytäntöönpanosta neuvostolle vuosittain. Ensimmäinen kertomus toimitettiin neuvostolle 18. marraskuuta 2008. Valvontaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma on suunniteltu tämänhetkisten valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi sekä Itämerellä tapahtuvan laittoman kalastuksen ja turskan pyytämistä koskevan Euroopan unionin lainsäädännön rikkomisen syiden perusteelliseksi käsittelemiseksi. Suunnitelman sisällöstä neuvoteltiin ja sovittiin Varsovassa 18. maaliskuuta 2008 pidetyssä Puolan viranomaisten ja komission henkilöstön välisessä tapaamisessa, jossa käsiteltiin Puolan kalastuksenvalvontajärjestelmää tällaisiin järjestelmiin myönnettävän yhteisön tuen suhteen. Valvontaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma esitetään pääpiirteittäin mainitun kokouksen hyväksytyssä pöytäkirjassa.

Itämeren laivaston rakenneuudistusta koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa, joka kattaa myös vuodet 2008–2011, oli tarkoitus määritellä toimenpiteet, jotka oli tarpeen toteuttaa Puolalle myönnettyjen turskakiintiöiden säilyttämisen ja taloudellisuuden kannalta kestävän hyödyntämisen varmistamiseksi osana Euroopan kalatalousrahaston osittain rahoittamaa vuosien 2007–2013 toimenpideohjelmaa. Komission ja Puolan viranomaisten neuvottelujen jälkeen Puola hyväksyi Itämeren laivaston rakenneuudistusta koskevan kansallisen suunnitelman huhtikuussa 2008 ja pyyntiponnistuksen mukauttamissuunnitelman tammikuussa 2009.

Kuten neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/2008 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, molemmat suunnitelmat on hyväksytty, ja Puola toteuttaa niitä parhaillaan. Puola on suunnitelmien mukaisesti lähettänyt täytäntöönpanokertomuksia komissiolle. Nämä tiedot sekä komission tarkastajien keräämät tiedot tukevat tässä kertomuksessa esitettyä arviota. Kertomus on jaettu kahteen osaan, joista toisessa käsitellään valvontaa koskevaa toimintasuunnitelmaa ja toisessa laivaston rakenneuudistusta koskevaa toimintasuunnitelmaa.

VALVONTAA KOSKEVA KANSALLINEN TOIMINTASUUNNITELMA

Valvontaa koskevassa kansallisessa toimintasuunnitelmassa määritellään aikataulu Puolan kalastuksenvalvontajärjestelmän parantamiselle vaiheittain kahden vuoden aikana. Suunnitelman yhteydessä Puolan on toimitettava komissiolle kutakin suunnitelman kohtaa koskeva tilannekatsaus puolivuosittain. Vuoden 2009 aikana Puola toimitti tarkastuskertomuksen 2. huhtikuuta ja kolmannen tilannekatsauksen 14. heinäkuuta.

Oikeudellinen kehys

Vuonna 2008 lainsäädäntöelin aloitti toimintasuunnitelmassa kuvattuja valvonnan ja täytäntöönpanojärjestelmän heikkouksia koskevien uusien kansallisten sääntöjen hyväksymisprosessin laatimalla luonnoksen uudeksi kalastuslaiksi ja uudeksi kalastusmarkkinoita koskevaksi laiksi. Näitä lakeja ei kuitenkaan ole vielä hyväksytty. Uusi kalastusalan markkinajärjestelyä koskeva laki on parhaillaan perustuslakituomioistuimen käsiteltävänä, ja luonnos uudeksi kalastuslaiksi odottaa parlamentin käsittelyä.

Ainoa viranomainen

Vuonna 2008 maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava ministeriö perusti toimen ja määräsi kalastuksenvalvonnan apulaisjohtajan toimimaan ainoana kansallisena viranomaisena ja koordinoimaan seurantaa, valvontaa ja tarkkailua (monitoring, control, surveillance eli MCS) kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Toimi täytettiin ja on toiminnassa.

Muiden tehtäviensä ohella ainoa kansallinen viranomainen on vastuussa strategian sekä prioriteetit ja tavoitteet määrittävän vuosittaisen kansallisen valvontaohjelman laatimisesta. Ainoa kansallinen viranomainen toimii puheenjohtajana tarkastajien koordinointineuvoston kuukausittaisissa kokouksissa.

Täytäntöönpano ja tarkastus

Komission vuoden 2008 kertomuksessa luetellaan Puolassa vuoden 2008 aikana valvonnan ja täytäntöönpanon vaikeuksien ratkaisemiseksi tehtyjen rakenteellisten parannusten ohella joitakin edelleen olemassa olevia vaikeuksia.

Seuraavassa esitettyjä uusia parannuksia on havaittu vuoden 2009 aikana:

- Uusi kalastuksen valvontaan tarkoitettu partiovene on täysin toimintakykyinen.

- Vaatimus tarkastaa 100 prosenttia puretuista turskasaaliista 20 prosentin viitearvon sijaan on otettu käyttöön.

- Tarkastuskäsikirja on jaettu kaikille Puolan kalastustarkastajille.

- Tarkastuslaitokset on varustettu siirrettävillä vaaoilla.

Vaikka puretuille turskasaaliille on määritetty 100 prosentin tarkastuksen viitearvo, tarkastusprioriteetit ja -strategia eivät perustu kokonaisvaltaiseen riskianalyysiin. Tarkastusvoimavarojen keskittyminen purettuihin turskasaaliisiin saattaa rajoittaa valvontaa ja tarkastuksia muilla aloilla. Tästä johtuen muut kalastusalan ja saaliiden purkamisen jälkeisiin vaiheisiin osallistuvat toimijat, kuten ostajat, myyjät ja jalostajat, eivät ole tehokkaan valvontajärjestelmän alaisia. Tämä on saattanut olla yksi tekijä, joka on vaikuttanut läntisen Itämeren silakkakiintiön 17,4 prosentin liikakalastukseen vuonna 2009.

Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että vuoden 2009 marraskuuhun mennessä alueelliset tarkastuslaitokset varustetaan siirrettävillä työasemilla alusten satelliittiseurantajärjestelmään (VMS-järjestelmä) pääsyn mahdollistamiseksi.

Kalastustietojärjestelmän kehityksessä on kuitenkin havaittu ainoastaan vähäistä edistystä. Yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittiin, että vuoden 2009 toisen vuosineljänneksen loppuun mennessä otetaan käyttöön sähköinen järjestelmä, joka tarjoaa verkon välityksellä pääsyn VMS-tietoihin, pyyntiponnistuskertomuksiin, saalisilmoituksiin, ennakkoilmoituksiin sekä saapumis- ja poistumisilmoituksiin. Vuoden 2009 loppuun mennessä komissio sai tiedon, että ainoastaan pääsy VMS-tietoihin oli mahdollistettu.

Hallinnollinen valvonta

Pääasiallinen este edistykselle tällä saralla on oikeudellisen kehyksen kehityksen sekä kalastustietojärjestelmän täytäntöönpanon pysähtyneisyys. Seuraukset ovat seuraavat:

- Paikallis-, alue- ja keskustasoilla ei ole pääsyä tarkastustoimia koskeviin online-tietoihin eikä mahdollisuutta vaihtaa tietoja eri tasojen välillä.

- Erityistä tietojen analysoimisesta vastaavaa ryhmää, jonka vastuualueeseen kuuluisi kalastusalusten reaaliaikainen seuranta ja niitä koskevien riskianalyysien laadinta, ei ole perustettu.

- Saaliin purkamisen jälkeisiin vaiheisiin osallistuvat toimijat, kuten ostajat, myyjät ja jalostajat, eivät ole tehokkaan valvontajärjestelmän piirissä, sillä järjestelmä odottaa uuden kalastusmarkkinoita koskevan lain hyväksymistä.

ITÄMEREN LAIVASTON RAKENNEUUDISTUSTA KOSKEVA KANSALLINEN SUUNNITELMA

Puola hyväksyi Itämeren laivaston rakenneuudistusta koskevan kansallisen suunnitelman huhtikuussa 2008. Tämän toimintasuunnitelman jatkotoimenpiteenä ja Euroopan kalatalousrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1198/2006 22 artiklan mukaisesti Puola hyväksyi pyyntiponnistuksen mukauttamissuunnitelman tammikuussa 2009 Euroopan komission kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Pyyntiponnistuksen mukauttamissuunnitelmassa ajantasaistetaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien osatekijöiden kuvaus sekä määritetään kunnianhimoisempia tavoitteita turskan kalastukseen käytettävän laivaston kapasiteetin vähentämiseksi. Lisäksi mukauttamissuunnitelmaan lisätään uusia seikkoja, kuten omaisuusoikeuksien ja niihin liittyvien valvontatoimenpiteiden käyttöönotto.

Puolan kalastuslaivaston kehittyminen

Alla olevassa taulukossa näkyy Itämeren kalastuslaivaston kapasiteetin kokonaisvähennys 1. maaliskuuta 2008 ja 1. joulukuuta 2009 välisenä aikana alusten lukumääränä, kilowatteina (kW) sekä bruttovetoisuutena (GT) ilmaistuna.

Taulukko 1 : Puolan kalastuslaivasto ajanjaksolla 1.3.2008–1.12.2009[1]

Alusten LOA* | Alusten lukumäärä | Kapasiteetti, kW | Kapasiteetti, GT |

Aluksen pituus | Alusten lukumäärä | kW | GT |

0–8 m | 2 | 44 | 4 |

8–9,99 m | 5 | 275 | 27 |

10–11,99 m | 2 | 114 | 20 |

12–14,99 m | 3 | 342 | 67 |

15–18,49 m | 22 | 2 723 | 824 |

18,5–20,49 m |

20,5–25,49 m | 13 | 3 470 | 1 255 |

Vähintään 25,5 m | 19 | 8 421 | 3 178 |

Yhteensä | 66 | 15 388 | 5 375 |

Nykyaikaistamistoimenpiteet (siirtäminen pelagiselle sektorille)

Rakenneuudistusta koskevassa suunnitelmassa esitetään yli 24 metrin pituisten kalastusalusten nykyaikaistamista sekä niiden siirtämistä pelagiselle sektorille vuoden 2011 loppuun mennessä (51 alusta pyyntiponnistuksen mukauttamissuunnitelman mukaan). Vuoden 2009 marraskuun alkuun mennessä Euroopan kalatalousrahaston tukea alusten nykyaikaistamiseen oli haettu yhteensä 40 hakemuksella, ja vuoden 2010 tammikuun loppuun mennessä oli allekirjoitettu 20 sopimusta, jotka koskivat alusten nykyaikaistamista Euroopan kalatalousrahaston tuella.

Tämä laivaston osa muodostaa merkittävän osuuden turskan pyyntiin käytettävän laivaston kapasiteetista (kW ja GT). Näiden alusten pysyvä siirtäminen käytettäväksi pelagisten lajien kalastuksessa on tasapainotettava kalastusmahdollisuuksien, pelagisten kantojen tilan ja näiden kantojen hoitojärjestelmien ennustetun kehityksen kanssa.

Kalastustoiminnan väliaikaiseen lopettamiseen myönnetty julkinen tuki

Itämeren laivaston rakenneuudistusta koskevan kansallisen suunnitelman mukaisesti ja turskan pyyntiä koskevien erityiskalastuslupien määrän vähentämisestä aiheutuvien kielteisten sosio-ekonomisten vaikutusten torjumiseksi päätettiin, että osalle siitä laivastosta, joka ei saanut kalastuslupaa turskan pyytämiseen vuodelle 2009 (mutta jolla oli kyseinen lupa vuonna 2008), myönnettäisiin korvaus kalastustoiminnan väliaikaisesta lopettamisesta. Kyseistä korvausta on tarkoitus myöntää yhä harvemmille kalastusaluksille, joilta on evätty lupa pyytää turskaa korkeintaan vuoden 2011 loppuun asti. Yhteensä 258 tukipäätöstä hyväksyttiin marraskuussa 2009.

Turskan pyyntiä koskevien erityiskalastuslupien lukumäärän vähentäminen yhdessä purettujen saaliiden lisääntyneen valvonnan kanssa on johtanut turskakiintiöiden käytön jakautumiseen oikeammassa suhteessa koko vuodelle sekä lisännyt määräysten noudattamista puolalaisten kalastajien keskuudessa.

Laivaston rakenneuudistusprosessi on kuitenkin vielä huomattavan keskeneräinen siitä huolimatta, että Euroopan kalatalousrahaston tukea on käytetty suunnitelmien mukaisesti. Puolan laivasto muodostuu (noin) 450 aluksesta, joista yli puolet on joutunut keskeyttämään kalastuksen vuosina 2009–2011 väliaikaisen lopettamistuen turvin. Tästä syystä on odotettavissa, että kyseisen ajanjakson jälkeen noin 200 alusta on valmiina aloittamaan uudelleen turskan pyynnin.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Kahden vuoden aikana Puola on selvästi edistynyt Itämeren kalastuksenhoidon tehokkuuden parantamisessa, erityisesti kalastuksen väliaikaisen ja pysyvän lopettamisen tukemiseen suunniteltujen Euroopan kalatalousrahaston toimenpiteiden täytäntöönpanon osalta.

Turskan pyyntiä koskevien erityiskalastuslupien lukumäärän vähentäminen yhdessä purettujen saaliiden lisääntyneen valvonnan kanssa on johtanut turskakiintiöiden käytön jakautumiseen oikeammassa suhteessa koko vuodelle sekä lisännyt määräysten noudattamista puolalaisten kalastajien keskuudessa.

Euroopan kalatalousrahaston tukeman pysyvää käytöstä poistoa koskevan järjestelmän käynnistämiseen liittyvistä alkuviivästyksistä huolimatta Euroopan kalatalousrahaston tukema kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskeva menettely on tällä hetkellä hyvällä mallilla, ja sen avulla tähän mennessä saavutetut tulokset ovat yleisesti ottaen tavoitteiden mukaisia. Menettelyä olisi tehostettava, jotta turskan pyyntiin käytettävän laivaston kokoa voitaisiin mukauttaa kalastusmahdollisuuksiin.

Kaikki tarvittavat toimenpiteet on kuitenkin toteutettava aikataulun mukaisesti, jotta kansallisen toimintasuunnitelman ja Itämeren laivaston rakenneuudistusta koskevan kansallisen suunnitelman mukaisesta kansallisen järjestelmän rakenteen uudistamisesta valvonnan ja laivaston hallinnoinnin osalta saataisiin paras mahdollinen hyöty. Toteutetut uudistukset kattavat ainoastaan osan kansallisesta toimintasuunnitelmasta, eivätkä havaitut parannukset voi vielä taata valvontajärjestelmän täydellistä luotettavuutta. Lisäksi Puolan laivaston rakenteellista epätasapainoa ei ole korjattu tarvittavassa määrin, eikä sen vaikutusta turskan pyyntiin voida arvioida puuttuvien tietojen vuoksi.

Puolan on ehdottoman tärkeää toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet ennalta määritetyn aikataulun mukaisesti. Erityisesti seuraavassa esitettäviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota:

- Oikeudellinen kehys on hyväksyttävä, jotta EU:n lainsäädäntö voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön.

- Pyyntiponnistuksia koskevat tiedot on toimitettava asianmukaisesti komissiolle.

- Määräysten noudattamista on edistettävä taloudellisesti kannattavan kalatalouden avulla, jossa ylikapasiteettiongelmaan puututaan ja jossa laiton kalastus ei ole enää kannattavaa eikä sitä suvaita. Pelotejärjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen, ja sen avulla olisi varmistettava, että seuraamukset ovat oikeassa suhteessa rikkomuksen luonteeseen nähden, jotta määräysten rikkojat eivät voisi hyötyä kielletystä toiminnasta.

- Asianmukaisia toimenpiteitä on edelleen toteutettava tehokkaan valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelmän varmistamiseksi. Erityisesti huomautetaan seuraavaa:

- Tarkastusjärjestelmän ja -menettelyjen avulla on turvattava asianmukaiset tarkastusten jälkitoimet.

- Kaikkien kalastukseen liittyvien alojen, mukaan luettuna saaliin purkamisen jälkeisiin vaiheisiin osallistuvan sektorin, on kuuluttava tarkastuksen ja valvonnan piiriin, ja voimavarat on jaettava sen mukaisesti.

- Kalastustietojärjestelmää on nykyaikaistettava, jotta se täyttää EU:n lainsäädännön vaatimukset.

- On perustettava erityinen tietojen analysoimisesta vastaava ryhmä, jonka vastuualueeseen kuuluvat kalastusalusten reaaliaikainen seuranta ja niitä koskevien riskianalyysien laadinta.

Komissio kehottaa Puolaa määrittämään asianmukaiset korjaavat toimenpiteet ja panemaan ne välittömästi täytäntöön yhteisymmärryspöytäkirjan noudattamiseksi. Luettelo korjaavista toimenpiteistä on toimitettava kirjallisesti komissiolle 1. marraskuuta 2010 mennessä.

Samalla komissio pidättää oikeuden käyttää toimivaltaansa EU:n perussopimusten valvojana.

[1] Yhteisön kalastusalusrekisterin mukaan. Vertailuun valitut päivämäärät vastaavat Puolan tilannevedosten päivämääriä.

[2] Puola käytti Itämeren itäosan turskakiintiöstä 97,3 prosenttia vuonna 2009.

[3] Perustuu tietoihin, jotka Puolan kalatalousosasto antoi Varsovassa 27. tammikuuta 2010 järjestetyssä Euroopan kalatalousrahaston toimenpideohjelman seurantakomitean kokouksessa.