Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista:

- "Ehdotus: neuvoston asetus Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran", ja

- "Ehdotus: neuvoston asetus puuvillan tuotantotuesta"

(2000/C 140/09)

Neuvosto päätti 24. tammikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklan ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista edellä mainituista ehdotuksista.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 14. maaliskuuta 2000. Esittelijä oli Christos Fakas.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. maaliskuuta 2000 pitämässään 371. täysistunnossa (maaliskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 21 ääntä puolesta, 5 vastaan ja 2 pidättyi äänestämästä.

1. Yleistä

1.1. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission pyrkimystä yksinkertaistaa nykyistä järjestelmää kokoamalla yhteen neuvoston asetukseen Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 4 yleiset periaatteet sekä puuvillan tuotantotukea koskevat säännökset. Kaikki markkinoita koskevat säännöt sisällytetään yhteen ja samaan asetukseen, niin että puuvillaa kohdellaan juridisesti samalla tavoin kuin muitakin YMP:n yhteisten markkinajärjestelyiden piiriin kuuluvia tuotteita. Näin myös puuvillalle luotaisiin oma yhteinen markkinajärjestelynsä. Yksinkertaistaminen ei kuitenkaan saa merkitä pöytäkirjan N:o 4 tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien tärkeiden säännösten poistamista.

1.2. Komitea kannattaa komission pyrkimystä säilyttää nykyinen puuvillantuotannon tukijärjestelmä, sillä puuvilla on erittäin tärkeä maataloustuote eräillä EU:n alueilla (Kreikassa ja Espanjassa).

1.2.1. TSK katsoo, että maailmanmarkkinahintojen satunnaisten suhdannevaihteluiden vuoksi siirtyminen pois korvausmaksuihin perustuvasta tukijärjestelmästä (eron kompensoiminen kohdehinnan ja maailmanmarkkinahinnan välillä) olisi tuhoisaa sekä EU:n puuvillantuotannolle että puuvillantuottajien tuloille. Lisäksi se johtaisi puuvillan laadun heikentymiseen.

1.3. Puuvilla on tärkein kasviperäinen tekstiilikuitu, ja sen tulisi jatkuvasti voittaa alaa synteettisiltä kuiduilta. Tuotettu puuvilla on hyvälaatuista, vaikka parantamisen varaa vielä on, sillä menestyäkseen kansainvälisessä kilpailussa eurooppalaisella tekstiiliteollisuudella on oltava käytössään laadultaan ensiluokkaista puuvillaa. TSK toivoo komission tekevän mahdollisimman pian ehdotuksia, joiden tavoitteena on edelleen parantaa puuvillan laatua erityisten lisäkannustimien avulla.

1.3.1. TSK:n mielestä positiivinen aloite laadun parantamiseksi olisi, että komissio lisäisi nyt käsiteltävänä oleviin asetuksiin uuden säännöksen. Säännöksessä velvoitettaisiin käyttämään taulukkoa, jonka perusteella määritettäisiin laadun mukaan hinta puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu. Tällainen lisäys on tarpeen, jotta voidaan sekä parantaa laatua että varmistaa, että tuottajalle maksetaan vähimmäishinta.

1.4. TSK uskoo, että ympäristönsuojeluun tähtäävien pakollisten horisontaalisten säännösten lisäksi jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti toteuttamat ympäristöohjelmat, joiden tavoitteena on rajoittaa tukikelpoisuutta tietyillä herkillä alueilla auttavat valvomaan tuotantoa ja suojelemaan ympäristöä. Tukikelpoisista alueista päätettäessä tulee muiden kriteereiden lisäksi ottaa huomioon tuottajien sosioekonomiset erityispiirteet.

1.5. Puuvillaa kasvatetaan kastelumaalla ja se on viime vuosina syrjäyttänyt muita samankaltaisia kasteluviljeltäviä kasveja (kuten maissi, sokerijuurikas, tupakka, teollisesti tuotetut tomaatit), joista EU:ssa on ylituotantoa, ja vähentänyt näin niiden tuotantoa. Puuvillan viljelymenetelmät, joissa käytetään lannoitteita ja kasvinsuojeluaineita, aiheuttavat paljon vähemmän ympäristöongelmia kuin muiden vastaavien tehoviljeltävien lajikkeiden viljely. Lisäksi uusien, kehittyneiden kastelumenetelmien käytön yleistyminen on vähentänyt vedenkulutusta. Puuvillalla on eräs tärkeä ympäristöetu puolellaan, sillä se on tärkein synteettisten kuitujen kanssa kilpaileva kasviperäinen tekstiilikuitu.

1.5.1. Puuvillanviljelyn ympäristöhaittojen minimoimiseksi TSK katsoo kuitenkin, että luonnonmukaista viljelyä tulisi kannustaa ja tukea siitä huolimatta, että se vaatii enemmän työvoimaa kuin perinteiset menetelmät. EU:n tulisi tarjota lisäkannustimia myöntämällä erityistä taloudellista tukea niille tuottajille, jotka todistetusti ovat siirtyneet luonnonmukaiseen tuotantoon.

2. Erityistä

2.1. Kreikan ja Espanjan liittymisasiakirjojen liitteinä olevilla pöytäkirjoilla N:o 4 ja 14 luotiin järjestelmä, jonka tavoitteena on

- puuvillantuotannon tukeminen alueilla, joilla se on tärkeä osa maataloutta

- asianmukaisten tulojen takaaminen tuottajille

- markkinoiden vakauttaminen parantamalla tuotteen tarjonta- ja markkinointirakenteita.

2.2. Puuvillan viljely on sosioekonomisesti hyvin tärkeä ala tietyillä EU:n alueilla. Se työllistää noin 300000 perhettä alkutuotannossa ja yli 100000 henkilöä jalostussektorilla. Puuvillan osuus maataloustuotannosta oli Kreikassa vuonna 1998 noin 10 prosenttia ja eräillä Espanjan alueilla (Andalusiassa) sen osuus oli 4 prosenttia.

2.3. EU:ssa on merkittävää pulaa puuvillasta. Vuosittain tarvitaan 4,5 miljoonaa tonnia puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu; tämä vastaa 1,5 miljoonaa tonnia puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tuonti kolmansista maista kattaa suurimman osan tarpeesta (noin kaksi kolmasosaa).

2.4. Koska EU:n puuvillantuotannossa on merkittävä vajaus, koska puuvilla on monilla alueilla sosiaalis-taloudellisesti tärkeä viljelytuote, koska se ei ole elintarvike ja koska puuvillan kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvamassa, TSK:n mielestä puuvillan tuotanto EU:ssa on sopeutettava nykyiseen tuotantotilanteeseen ja budjettimenoja on vastaavasti mukautettava. Komitea katsoo myös, että taattujen määrien maksimin kutakin markkinointivuotta kohden tulisi olla 1550000 tonnia sellaisen puuvillan osalta, josta siemeniä ei ole poistettu. Kreikan taatun kansallisen määrän (TKM) tulisi olla 1200000 tonnia, Espanjan 350000 tonnia ja kunkin muun jäsenvaltion 1500 tonnia. Mikäli viimeksi mainittua määrää ei tuoteta muissa jäsenvaltioissa, se tulisi jakaa suhteellisesti Kreikan ja Espanjan välillä.

2.5. Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, jotka viittaavat tarpeeseen sopeuttaa puuvillan tuotantoa EU:ssa, TSK katsoo, ettei voida hyväksyä komission ehdotusta, joka nostaisi yhteisvastuuosuutta 20 prosenttia (0,5 prosentista 0,6 prosenttiin), koska sen tavoitteena on vähentää tuotantoa ja hillitä budjettimenoja. Tiedetään hyvin, että budjettimenojen lisääntyminen on suhdanteista johtuva ilmiö eikä oikeuta yhteisvastuuosuuden lisäämistä. Kustannusten lisääntyminen johtuu maailmanmarkkinahintojen laskusta. Maailmanmarkkinahinnat laskivat vuosien 1995-1996 keskimääräisestä 35,498 eurosta sataa kilogrammaa kohden 19,7 euroon sataa kilogrammaa kohden vuonna 1999-2000. Viime aikoina, Kiinan varastojen ehdyttyä, maailmanmarkkinahinnat ovat jälleen alkaneet nousta. TSK:n mielestä ei missään tapauksessa voida ajatella, että EU:n puuvillantuottajia rangaistaisiin kolmansien maiden kauppapolitiikan vuoksi. Aivan yhtä mahdotonta on, että EU ehdottaisi rakenneuudistusta suhdanteesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi.

2.5.1. Ehdottamalla yhteisvastuuosuuden lisäämistä komissio pyrkii siirtämään nämä satunnaisista ulkoisista tekijöistä johtuvat vaikutukset puuvillan tuottajien kannettaviksi, vaikka korvausmaksujärjestelmä luotiin juuri suojaamaan tuottajia tällaisilta suhdannevaihteluilta. Kun maailmanmarkkinat palaavat jälleen normaaleiksi, komission ehdottama yhteisvastuuosuuden lisäys tulee edelleen rasittamaan puuvillantuottajien tuloja.

2.6. TSK pitää tervetulleena komission ehdotusta, jonka mukaan tuki maksettaisiin kokonaisuudessaan edunsaajille.

2.7. TSK:n mielestä 13 artiklan 3 kohdassa ehdotettu 15 prosentin korotus arvioituun tuotantoon tulisi poistaa. TSK katsoo, että puuvillan tuottajille tulisi suorittaa ennakkomaksu, joka perustuu tuotantoarvioon ja että lopullinen korvaus tulisi maksaa viimeistään huhtikuun loppuun mennessä.

2.8. TSK katsoo, että tuottajaryhmien aktivoiminen uudestaan sekä puuvilla-alalla toimivien eri ammattien edustajien välisen järjestäytymisen edistäminen institutionaalisen vahvistamisen avulla, kuten YMP:n muillakin aloilla, auttaisi ratkaisemaan alan ongelmia.

Bryssel 29. maaliskuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice Rangoni Machiavelli

LIITE

talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat enemmän kuin neljänneksen annetuista äänistä.

Kohta 1.4

Poistetaan viimeinen virke, joka kuuluu seuraavasti:

"Tukikelpoisista alueista päätettäessä tulee muiden kriteereiden lisäksi ottaa huomioon tuottajien sosioekonomiset erityispiirteet."

Äänestyksen tulos

vaa-ääniä: 8, ei-ääniä: 10, tyhjiä: 3.

Kohta 1.5.1

Korvataan sana "luonnonmukaista" sanalla "kokonaisvaltaista" (integroitua).

Äänestyksen tulos

vaa-ääniä: 8, ei-ääniä: 19, tyhjiä: 2.