Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten"



Virallinen lehti nro C 244 , 10/10/2003 s. 0005 - 0010



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston direktiivi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten" (2003/C 244/02) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten (KOM(2002) 548 lopullinen - 2002/0242 (CNS)), ottaa huomioon neuvoston 21. lokakuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää asiasta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 12. maaliskuuta 2002 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "ulkosuhteet"-valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon maahanmuuttopolitiikkaa koskevan lausuntonsa aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille laitonta maahanmuuttoa koskevasta yhteisestä politiikasta" (KOM(2001) 672 lopullinen) sekä 16. toukokuuta 2002 antamansa turvapaikkapolitiikkaa koskevan lausunnon aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta" (KOM(2001) 510 - 2001/0207 (CNS)) (CdR 93/2002 fin)(1), ottaa huomioon 20. marraskuuta 2002 antamansa lausunnon aiheesta "Vihreä kirja jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttamista koskevasta yhteisön politiikasta" (KOM(2002) 175 lopullinen) (CdR 242/2002 fin), ottaa huomioon 20. marraskuuta 2002 antamansa lausunnon aiheesta "Muutettu ehdotus: Neuvoston direktiivi oikeudesta perheenyhdistämiseen" (KOM(2002) 225 lopullinen - 1999/0258 (CNS)) (CdR 243/2002 fin)(2), ottaa huomioon "ulkosuhteet"-valiokuntansa 17. helmikuuta 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 2/2003 rev. 1, jonka esittelijä oli Närpiön kaupunginjohtaja Gustav Skuthälla (FIN, ELDR), sekä katsoo, että yhteisten ja oikeudenmukaisten sääntöjen luominen kolmansien maiden kansalaisten maahantulolle ja oleskelulle opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten suosii maahanmuuttajia sekä niin heidän alkuperämaataan kuin isäntämaataankin; tarkoituksena on edistää opiskelua varten tapahtuvaa kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja liikkuvuutta Euroopan yhteisön alueella, katsoo, että tavoitteena tulee olla yhtenäinen, oikeudenmukainen ja avoin järjestelmä siten, että hakija ja jäsenvaltio tietävät etukäteen, miten hakemusta normaalitapauksessa arvioidaan, katsoo, että tämä direktiiviehdotus täydentää hyvin ehdotuksia, jotka koskevat maahantuloa palkkatyötä varten ja oikeutta perheiden yhdistämiseen, ja ne muodostavat yhteisten määräysten ja oikeudellisen kehyksen kokonaisuuden, katsoo, että komission tulee kiinnittää neuvoston ja jäsenvaltioiden huomiota siihen, että jos direktiiviehdotuksen tavoite oikeudenmukaisesta ja yhtenäisestä käsittelystä halutaan saavuttaa, ehdotuksen käsitteitä tulee tulkita laajasti ja hakijalle myötämielisellä tavalla, katsoo, että koska direktiiviehdotukset antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tehdä poikkeuksia, tämä tulee tulkita siten, että poikkeuksien tulee pääasiallisesti olla kolmansien maiden kansalaisten eduksi; direktiiviehdotuksen sisältämien vapauksien tarkoituksena ei ole rohkaista jäsenvaltioita kiristämään ehtoja yli direktiivien määräysten, katsoo, että perusperiaatetta kolmansista maista tulevien opiskelijoiden yhtäläisestä kohtelusta yhteisön jäsenmaissa tulee kunnioittaa, vaikka jäsenvaltioiden maahantulolle asettamat ehdot poikkeaisivat toisistaan; maahantulon edellytysten tutkimisen yhdessä jäsenmaassa tulee päteä kaikissa jäsenmaissa, katsoo, että suurta huomiota tulee kiinnittää alueellisen ja paikallisen hallinnon sekä oppilaitosten asenteisiin yhteisiä direktiivejä sekä niiden tulkintaa kohtaan, hyväksyi 9. ja 10. huhtikuuta 2003 pitämässään 49. täysistunnossa (huhtikuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. ALUEIDEN KOMITEAN NÄKEMYKSET 1. Yleistä "Meidän tehtävämme on yhdistää kansoja, ei valtioita" (Jean Monnet). 1.1. Alueiden komitea haluaa jatkuvasti muistuttaa, että EU on rauhanprosessi, joka sai alkunsa siitä maailmanpalosta, joka sammutettiin lähes 60 vuotta sitten ja joka uhkasi tuhota koko eurooppalaisen sielun. Tässä prosessissa ei voida myöskään yliarvioida sitä historiallista merkitystä, mikä Euroopan mantereen jaon päättymisellä on ollut. Tulevaisuuden rauhanomaisen Euroopan perustusta on ratkaisevalla tavalla vahvistettu. 1.2. Kuitenkaan tätä pyrkimystä rauhaan, vapauteen ja turvallisuuteen ei saa rajata ainoastaan Eurooppaan. Euroopan unionin sopimustekstin artiklan 11 mukaan unionin tulee toiminnassaan - säilyttää rauha ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti sekä - edistää kansainvälistä yhteistyötä. 1.3. Alueiden komitea muistuttaa myös, että eurooppalaiset ovat vuosisatojen ajan matkustaneet oman maansa ja Euroopan rajojen ulkopuolella. Kolmansien maiden kansalaisia ei ole koskaan aikaisemmin opiskellut yhtä paljon Euroopan yhteisön alueen oppilaitoksissa kuin nykyisin. Alueiden komitea korostaa, että on tärkeää tukea opiskelijoita, jotka saapuvat Eurooppaan kolmansista maista. 1.4. Komission direktiiviehdotusta voi tosin arvostella siitä, että se jättää liian paljon harkintavaltaa jäsenmaille. Alueiden komitea korostaa, että jäsenvaltioiden on sitouduttava direktiivin tavoitteisiin, jotta kolmansista maista tuleville opiskelijoille voidaan taata yhtäläinen ja oikeudenmukainen kohtelu. 2. Yksityiskohtaiset näkemykset Alueiden komitea 2.1. tervehtii ilolla komission ehdotusta direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten, jonka myötä komissio on saanut valmiiksi oman osuutensa Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien toimeenpanemiseksi maahanmuuttopolitiikkaan liittyvien lainsäädäntöehdotusten valmistelussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan ensimmäisen kohdan 3 alakohdan a alakohdan ja 4 alakohdan mukaisesti. 2.2. muistuttaa, että maahanmuuttopolitiikkaan liittyvien lainsäädäntöehdotusten käsittelyssä tulee pyrkiä korkeaan harmonisoinnin tasoon, ja että tämä tavoite tukee Euroopan unionin alueella laillisesti oleskelevien, myös tämän direktiiviehdotuksen piiriin kuuluvien henkilöiden, oikeuksien ja velvollisuuksien lähentämistä EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin. 2.3. suhtautuu myönteisesti kolmansien maiden kansalaisten maahantuloon koulutusta varten. Ehdotus edistää kolmansien maiden opiskelijoiden maahanpääsyä ja lisää Euroopan houkuttelevuutta kilpailussa kansainvälisistä opiskelijoista. 2.4. pitää tärkeänä tavoitetta, että Euroopan unioni tunnetaan kolmansissa maissa merkittävänä ammatillisen ja muun koulutuksen osaamisen alueena. Alueiden komitea muistuttaa, että Euroopan unionilla on useita koulutusta koskevia tavoitteita ja kehittämisohjelmia. Komitea esittää, että tavoite markkinoida kolmansien maiden kansalaisille koko Eurooppaa merkittävänä koulutusalan osaamisen alueena huomioidaan myös Euroopan unionin ammatillisten koulutusohjelmien sekä muiden koulutus- ja nuoriso-ohjelmien painopisteissä vuoden 2006 jälkeen. 2.5. yhtyy komission näkemykseen, että kolmansien maiden opiskelijoiden hyväksyminen erilaisiin eurooppalaisiin koulutuslaitoksiin voi vaikuttaa suotuisasti koulutusjärjestelmien laatuun ja kehitykseen Euroopassa ja laitokset motivoituvat laatimaan korkealaatuisia kansainvälisiä opetusohjelmia. 2.6. pitää tärkeänä, että direktiivillä ei puututa oppilaitosten pääsyvaatimuksiin eikä siihen, miten eri koulutusvaihtoehtoihin hyväksytään opiskelijoita. 2.7. korostaa, että pääsyvaatimusten, ja näin ollen myös kielitaitovaatimusten, ilmoittamisen tulee olla vastaanottavan oppilaitoksen tehtävä. Jäsenvaltion mahdollisuus luoda kansallisella tasolla rajoituksia kielitaitovaatimusten kautta ei tuo direktiiviin mitään uutta, vaan päinvastoin vaarana on ristiriita vastaanottavan oppilaitoksen vaatimusten kanssa, joita tulee pitää ratkaisevina. 2.8. toteaa, että kansallisella tasolla edellytetään kiinteää vuorovaikutusta koululaitosten, alue- ja paikallisviranomaisten sekä oleskeluoikeuden myöntävien viranomaisten kesken maahantulon edellytysten kokonaisvaltaiseksi selvittämiseksi. 2.9. edellyttää, että on otettava käyttöön tilastointimenetelmät kolmansista maista tulevia opiskelijoita koskevan tiedon keräämiseksi ja siirtämiseksi kansallisella tasolla eri toimijoiden kesken sekä Euroopan unionin jäsenmaiden kesken. 2.10. pitää hyvänä komission ehdotuksessa olevaa ammatillisen koulutuksen väljää ja joustavaa määritelmää. 2.11. korostaa, että käsitteellä "opinto-ohjelma", jolla tarkoitetaan useita peräkkäisiä kokopäiväisiä kursseja, on eri merkitys eri jäsenmaissa. Oppilaitoksessa tapahtuvilla opinnoilla voidaan perusopintojen lisäksi tarkoittaa esimerkiksi erilaisia täydennyskoulutusohjelmia, jotka eivät johda tutkintoon, vaan joista myönnetään pätevyystodistus, jolla on työelämässä suuri merkitys. Lisäksi opinnot voivat tarkoittaa osaa suuremmasta kokonaisuudesta, jolloin kolmansista maista tulevat kansalaiset palaavat kotimaahansa suorittamaan loppututkinnon. Komitean käsityksen mukaan käsitettä "kurssi" tulee näin ollen tulkita joustavasti. Lisäksi sanan "kokopäiväinen" tiukka tulkinta voi johtaa kohtuuttomuuksiin. "Kokopäiväisen" tulee tarkoittaa sitä, että opiskelu on maahantulon pääasiallinen tarkoitus. 2.12. huomauttaa, että direktiivissä ei käsitellä lainkaan vaikeaa asuntopulaa erityisesti suurkaupunkialueilla eikä korkeita asumiskustannuksia, jotka aiheuttavat suuria esteitä kolmansien maiden kansalaisten opinnoille yhteisön jäsenmaissa. Nämä seikat mainitaan myös alueiden komitean lausunnossa, joka koskee perheiden yhdistämisoikeutta käsittelevää direktiiviä. Aito huoli kolmansien maiden opiskelijoiden mahdollisuudesta päästä osalliseksi Euroopan tietotaidosta vaatii erityistä panostusta opiskelijoiden asumistilanteeseen. 2.13. korostaa että alue- ja paikallisviranomaisilla on kansalaisia lähimpänä olevana hallintotasona keskeinen rooli kolmansien maiden kansalaisten asumis-, terveys- ja sosiaalipalveluiden järjestämisessä. Komitean mielestä direktiivin vaikutus alue- ja paikallisviranomaisten mahdollisuuksiin ja edellytyksiin edellä mainittujen palveluiden järjestämisessä tulee selvittää. 2.14. pitää tärkeänä myös vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahantulon helpottamista. Komission ehdotus joustavoittaisi esimerkiksi kansainvälisiin vapaaehtoispalveluohjelmiin osallistuvien maahantuloa ja oleskelua. 2.15. kannattaa opiskelijoiden liikkuvuuden edistämistä jäsenvaltioiden välillä, kuitenkin sillä edellytyksellä, että heidän maahantuloedellytyksensä on riittävästi harmonisoitu. Alueiden komitea kiinnittää huomiota siihen, että 6 artiklassa annetaan jäsenvaltioille paljon harkintavaltaa oleskeluluvan myöntämiselle, kun taas 7 artiklan mukaan kolmannen maan kansalaiselle annetaan hänen saatuaan tämän direktiivin mukaisen oleskeluluvan yhdessä jäsenvaltiossa tiettyjen edellytysten täyttämisen jälkeen ehdoton oikeus oleskella toisessa jäsenvaltiossa suorittaakseen siellä osan aloittamastaan opinto-ohjelmasta tai täydentääkseen sitä toisella opinto-ohjelmalla. 2.16. pitää tärkeänä, että direktiiviehdotuksen 18 artiklalla turvataan opiskelijoiden rajoitettu oikeus työntekoon. Alueiden komitea ei kuitenkaan näe perustetta sille, että oikeus työntekoon voidaan kieltää ensimmäistä vuotta opiskelevilta kolmansien maiden kansalaisilta. Tämä rajoitus asettaa heidät eriarvoiseen asemaan muiden opiskelijoiden kanssa. Kolmansista maista tulevien opiskelijoiden oikeuden työntekoon tulee olla sama kuin muidenkin opiskelijoiden. 2.17. pitää tärkeänä, että 7 ja 20 artiklassa määritellään hakemusten käsittelyajoille tietyt aikarajat. Alueiden komitea katsoo kuitenkin, että aikarajojen tavoitteena on antaa hakijoille paremmat mahdollisuudet hakemuksen käsittelyajan ennakointiin, sekä varmistaa, ettei käsittelyajoista tule niin pitkiä, että niistä tulee epävarmuustekijä paitsi hakijalle, myös hakemusten käsittelyyn osallistuville elimille. 2.18. pitää epäselvänä 6 artiklan 3 kohdan muotoilua. Komission ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot määrittelevät koulutusyksiköt ja kurssit, joita varten 1 kohdan b alakohdan edellytykset täyttävä kolmannen maan kansalainen voi hakea opiskelijan oleskelulupaa oppiakseen kielen. Ehdotuksesta ei ilmene, mitä näillä kieliopinnoilla tarkoitetaan ja onko kysymys jäsenvaltion omien kielten oppimisesta vai ylipäätään minkä tahansa kielen oppimisesta. 3. Alueiden komitean suositukset Suositus 1 6 artikla: Opiskelijoita koskevat erityisedellytykset, 1 kohdan c alakohta >TAULUKON PAIKKA> Perustelu Jäsenvaltion mahdollisuus asettaa kielitaitovaatimuksia ei ole välttämätön. Määräys voi lisäksi johtaa suoraan ristiriitaan niiden kielitaitovaatimusten kanssa, joita vastaanottava oppilaitos on asettanut kolmansien maiden kansalaisten hyväksymiseksi oppilaitokseen. Oppilaitosten sisäänpääsyvaatimuksia täytyy pitää riittävinä ja ratkaisevina. Niissä tietenkin otetaan huomioon opiskelijan mahdollisuudet toimia siinä paikallisessa yhteisössä, jossa oppilaitos sijaitsee. Jäsenvaltion mahdollisuus asettaa kielitaitovaatimuksia ei tuo direktiiviin mitään uutta, mutta siitä voi tulla opiskelun este. Suositus 2 18 artikla: Opiskelijoiden ja palkattomien harjoittelijoiden oikeus työntekoon, toinen kappale >TAULUKON PAIKKA> Perustelu Mahdollisuus kieltää täysin työnteko ensimmäisen opintovuoden aikana sekä mahdollisuus perua oikeus työntekoon, jos opintomenestystä ei pidetä riittävänä, heijastavat liioiteltua väärinkäytösten pelkoa. Ansiotyön kieltäminen täysin kolmansien maiden opiskelijoilta asettaa heidät eriarvoiseen asemaan muihin opiskelijoihin verrattuna. Opintomenestyksen arviointi rajoitetun työluvan jatkamisen epäämisperusteena voi olla vaikeaa. Rajat jäävät tällä alueella epäselviksi. Kun on kyse oikeudesta opiskelun ohessa tapahtuvaan työntekoon, asiassa on myös alueellisia näkökohtia. Sekä yksityinen että julkinen sektori voivat kokea kolmansista maista tulevat opiskelijat huomattavana resurssina työelämässä heidän opiskeluaikanaan. Tämän täytyy painaa enemmän kuin rajoitukset kansallisella tasolla. Suositus 3 10 artikla: Vapaaehtoistyöntekijöitä koskevat erityisedellytykset >TAULUKON PAIKKA> Perustelu Ei ole objektiivisia perusteita rajoittaa ikärajoja tällä tavoin. Lisäksi tällainen raja olisi vastoin EU:n puolustamia poliittisia periaatteita ammattikoulutuksen ja elinikäisen oppimisen aloilla. Suositus 4 15 artiklan 2 kohta >TAULUKON PAIKKA> Perustelu Sairaus tai vamma ei missään tapauksessa saa olla oleskeluluvan peruuttamisen syynä. Suositus 5 20 artiklan 1 kohta >TAULUKON PAIKKA> Perustelu 90 päivän määräaika myöntämis- tai uudistamismenettelyille on varmasti liian pitkä ja muodostaa epävarmuustekijän paitsi hakijalle, myös asianomaisille elimille. 90 päivän määräaika on pidempi kuin esimerkiksi korkeakoulujen kesä- tai joululomat yleensä, joten oleskelulupansa uudistamista odottavan opiskelijan saattaisi puhtaasti hallinnollisista syistä olla pakko poistua kyseisen jäsenvaltion alueelta opintojakson ollessa meneillään. Bryssel 9. huhtikuuta 2003. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) EYVL C 278, 14.11.2002, s. 44. (2) EUVL C 73, 26.3.2003, s. 16.