Euroopalla on tällä hetkellä perustavanlaatuisia yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen liittyviä haasteita, joita koronaviruskriisi pahentaa. Euroopan elpyminen on ehdottoman ensisijaista, mutta myös vihreän ja digitaalisen siirtymän (rinnakkaisten siirtymien) edistäminen on tärkeämpää kuin koskaan.

-Vaikka T&I-politiikassa kiinnitetään jatkuvasti huomiota sukupuolten tasa-arvoon, edistys on ollut hidasta, ja se on edelleen riittämätöntä. Tohtorin tutkinnon suorittaneissa tasa-arvo on lähes saavutettu, mutta naisten osuus korkeakoulutussektorin huipputehtävissä on vain 24 prosenttia.

-EU on johtavassa asemassa tieteen laadussa, myös kansainvälisessä tiedeyhteistyössä. Suhteellisesti katsottuna EU jää kuitenkin Yhdysvaltojen taakse niiden julkaisujen määrässä, joilla on suuri vaikutus. Tässä ei ole tapahtunut edistystä vuoden 2012 jälkeen. Kiina puolestaan on nousussa.

-EU on jäljessä myös tutkimuksen ja innovoinnin (T&I) tulosten siirtämisessä talouteen. EU on maailmanjohtaja joillakin korkean teknologian aloilla, kuten vihreässä teknologiassa. Tieto- ja viestintätekniikan kasvavan merkityksen ja leviämisen myötä toimenpiteitä on kuitenkin ohjattava teollisen innovoinnin vahvistamiseen , teknologian siirtoon ja T&I-ratkaisujen käyttöönoton edistämiseen sekä innovaatioiden levittämiseen tietämyksen siirron ja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön avulla.

-EU investoi vuonna 2018 tutkimukseen ja kehitykseen (T&K) 2,19 prosenttia BKT:stään. Se on edelleen kaukana kolmen prosentin tavoitteesta. Julkiset T&K-investoinnit ovat polkeneet paikallaan vuodesta 2010 lähtien. EU:n yritysten T&K-investoinnit (1,45 prosenttia BKT:stä) ovat edelleen huomattavasti pienempiä kuin pääkilpailijoilla. Etelä-Koreassa investointitaso on 3,64 prosenttia, Japanissa 2,59 prosenttia, Yhdysvalloissa 2,05 prosenttia ja Kiinassa 1,69 prosenttia.

EU on asettanut itselleen kunnianhimoisia tavoitteita ja ottanut käyttöön välineitä kilpailukykyisen kestävyyden aikaan saamiseksi. Se on sitoutunut ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä. Komissio on myös ehdottanut kunnianhimoista tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään vähintään 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Näiden tavoitteiden saavuttamisessa ovat olennaisia tutkimuksen ja innovoinnin vauhdittaminen sekä julkisen ja yksityisen T&I-toiminnan välisen yhteistyön parantaminen jäsenvaltioissa, jotta puhtaan teknologian ratkaisuja saadaan markkinoille ripeästi. Ne ovat EU:lle myös taloudellinen mahdollisuus. On myös tärkeää kehittää teollisuuden valmiuksien strategisia toimitusketjuja puhtaissa teknologioissa . Covid-19-pandemia on puolestaan paljastanut haavoittuvuudet suhteessamme luontoon ja tuonut esiin sen, että elintapojemme terveellisyyttä ja kestävyyttä on lisättävä. Tutkimus ja innovointi voi olla ratkaisevan tärkeää myönteisen muutoksen vauhdittamisessa, esimerkiksi aiempaa kestävämpien viljelykäytäntöjen ja kasvipohjaisten ruokavalioiden omaksumisessa.

Kuten EU:n laajuisessa arvioinnissa kansallisista energia- ja ilmastosuunnitelmista tuodaan esille, jäsenvaltioiden on laadittava toimintalinjauksia ja toimenpiteitä, joilla parannetaan puhtaita teknologioita koskevaa valmiutta ja lisätään sietokykyä seuraavaa vuosikymmentä varten.

Kymmenen seuraavaa vuotta ovat Euroopan digitaalinen vuosikymmen. Covid-19-pandemia on osoittanut eurooppalaisiin arvoihin perustuvien digitaalisten huipputeknologioiden merkityksen talouden ja yhteiskunnan sietokyvylle. Digitalisaatio on myös vihreän kehityksen ohjelman keskeinen edellytys. Teollisuusstrategia, Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma ja uusi eurooppalainen koulutusalue ovat strategioita, jotka ohjaavat digitaalisten teknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa sekä digitaalisten taitojen omaksumista EU:ssa. EU:n on myös keskityttävä edistämään avoimen strategisen riippumattomuuden malliaan, taloudellista turvallisuutta ja mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen.

Covid-19-pandemia on osoittanut, miten tärkeää tutkimus- ja innovointiyhteistyö on, kun polttavimpiin tarpeisiin tarvitaan ratkaisuja nopeasti. ERAvsCorona-toimintasuunnitelma ja maailman koronavirushuippukokous ovat esimerkkejä nopeista yhteisistä vastauksista tällaisiin kriiseihin.

Vaikka EU on edelleen maailmanjohtaja tutkimuksessa ja innovoinnissa, sen suorituskyvyssä ei ole tapahtunut edistymistä vuoden 2012 jälkeen. Sen sijaan erityisesti Aasiasta peräisin olevat suuret toimijat kasvavat asteittain, ja niillä on yhä näkyvämpi asema maailmanlaajuisessa tutkimuksen ja innovoinnin sekä teknologian ympäristössä. Vaikka tutkimus ja innovointi ovat pitkäaikaisen tuottavuuden kasvun moottoreita , EU ei pysty edelleenkään muuttamaan huippututkimuksensa saavutuksia läpimurtoinnovaatioiksi yhtä hyvin kuin kilpailijansa. Se ei myöskään onnistu kunnolla hyödyntämään tutkimus- ja teknologiavalmiuksia vähemmän kehittyneillä alueilla. Kun globaali kilpailu lisääntyy ja pelissä ovat myös geopoliittiset intressit, panoksena ei ole vain Euroopan vauraus ja taloudellinen kilpailukyky vaan myös sen kyky riippumattomasti hankkia ja tarjota olennaisia raaka-aineita, teknologioita ja palveluja, jotka ovat turvallisia ja varmoja sekä yritysten että ihmisten kannalta.

EU:n yhteiset demokratian, yhteisvastuun ja yhdenvertaisuuden arvot ovat varantoa, jolle on hyvä rakentaa. Aikakautemme haasteiden voittamiseksi tarvitaan täysin uudentasoinen tavoitteenasettelu, jossa tutkimus ja innovointi yhdistetään entistä paremmin talouteen sekä koulutukseen, jotta EU:n tieteellinen tietämys saadaan käyttöön.

Koska eurooppalaisen tutkimusalueen perustana on huippuosaamisen periaate ja se pystyy yhdistämään kansallisen ja EU:n tason T&I-politiikat, sillä on näiden haasteiden voittamisessa keskeinen rooli. Covid-19-kriisistä saatujen kokemusten perusteella eurooppalaista tutkimusaluetta on vahvistettava, ja jäsenvaltioille on tarjottava kannustimia vahvistaa tutkimusta ja innovointia kansallisilla ja alueellisilla tasoilla sekä syventää yhteistyötä EU:n tasolla.

Maailmanlaajuisen edelläkävijyyden edistämiseksi eurooppalaisella tutkimusalueella on myös lisättävä kannustimia, jotta sen laadukkaat tutkijat ja innovaattorit tekevät yhteistyötä ja jotta se houkuttelee maailman parhaita kykyjä.

EU:n on tehtävä osansa: sen on nopeutettava ja helpotettava rahoituksen saamista yhteistyölle ja tietojen jakamiselle, kehitettävä houkuttelevia urapolkuja tutkijoille, varustettava heidät taidoilla, joita he tarvitsevat nopeasti muuttuvassa globaalissa maailmassa, ja tuettava huipputason tutkimusinfrastruktuureja.

Uuden eurooppalaisen tutkimusalueen on puolestaan vauhditettava Euroopan elpymistä ja tuettava sen vihreää ja digitaalista siirtymää tukemalla innovaatiopohjaista kilpailukykyä ja edistämällä teknologista riippumattomuutta keskeisillä strategisilla aloilla (esim. tekoäly ja data, mikroelektroniikka, kvanttilaskenta, 5G, akut, uusiutuva energia, vety, nollapäästöinen ja älykäs liikkuvuus) avoimen strategisen riippumattomuuden mallin mukaisesti.

EU:n monivuotisella rahoituskehyksellä 2021–2027 ja laaja-alaisella elpymisohjelmalla ”Next Generation EU” luodaan perusta nykyaikaiselle ja entistä kestävämmälle Euroopalle ja edistetään samalla osallistavaa elpymistä ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta. Elpymis- ja palautumistukivälineellä, koheesiopolitiikalla sekä teknisen tuen välineellä lisätään koordinointia ja kannustetaan jäsenvaltioita investoimaan uusiin teknologioihin ja useisiin ensisijaisiin aloihin.

Tässä tiedonannossa vahvistetaan sitoutuminen eurooppalaiseen tutkimusalueeseen ja ehdotetaan uutta lähestymistapaa, jotta voidaan vauhdittaa Euroopan vihreää ja digitaalista siirtymää, vahvistaa Euroopan sietokykyä ja valmiutta kohdata tulevat kriisit sekä antaa Euroopalle kilpailuetu globaalissa kilpailussa tietämyksestä.

2.Visio: eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen tulevaisuutta varten

Jäsenvaltioilla on kiinnostusta sitoutua EU:n tason aloitteisiin, kun niiden saataville tarjotaan helppokäyttöisiä keinoja ja kannustimia toimia yhdessä tai koordinoidusti. Niitä ovat erityisesti edistymisen vertailu benchmarking-pohjalta, ohjeet ja hyvien käytäntöjen vaihto sekä kansallisten ohjelmien ja EU:n rahoituksen yhteinen ohjelmasuunnittelu.

Jäsenvaltiot ovat toistuvasti korostaneet, että eurooppalaisen tutkimusalueen linjauksia on uudistettava. Komissio järjesti siksi kansallisten viranomaisten ja sidosryhmien kanssa keskustelusarjan erityisellä eurooppalaisen tutkimusalueen ”pääkaupunkikierroksella” ja pyysi palautetta ja kannanottoja eurooppalaisen tutkimusalueen tulevaisuudesta.

Jotta eurooppalaisen T&I-järjestelmän huippuosaamista ja tehokkuutta voidaan lisätä, kaikki eurooppalaisen tutkimusalueen perinteiset ”sisämarkkinaosat” (kuten riittävien edellytysten eli kriittisen massan luominen, liikkuvuus ja avoin tiede) ovat edelleen erittäin merkityksellisiä, mutta täytäntöönpanossa on edettävä kunnianhimoisemmin. Siksi eurooppalaisen tutkimusalueen uuden mallin ensimmäisessä osatekijässä nykyisiä painopisteitä ja aloitteita syvennetään. Tämä tehdään mahdollisuuksien mukaan uusien ja entistä vahvempien toimintamallien avulla.

Tulevaisuuden haasteet ja mahdollisuudet edellyttävät kuitenkin myös laajempaa visiota eurooppalaiselle tutkimusalueelle. Vihreään ja digitaaliseen siirtymään ja elpymiseen tarvitaan komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jossa ylitetään perinteisen sisämarkkina-ajattelun rajat. Niitä varten on asetettava uusia painopisteitä, jotta voidaan parantaa rahoituksen kohdentamista, käynnistää kunnianhimoisia yhteisiä aloitteita ja kehittää yhteisiä toimintamalleja politiikanalojen välille.

Jotta voidaan varmistaa, että uudella eurooppalaisella tutkimusalueella pystytään vastaamaan tuleviin haasteisiin, komissio ehdottaa seuraaviin strategisiin tavoitteisiin perustuvaa uutta visiota, joka voidaan toteuttaa vain yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Neljännessä tavoitteessa eurooppalaista tutkimusaluetta syvennetään nykyisten painopisteiden osalta, ja kolmessa muussa tavoitteessa eurooppalaista tutkimusaluetta laajennetaan uusia painopisteitä kohti:

I.Investointien ja uudistusten asettaminen etusijalle: Vauhditetaan vihreää ja digitaalista siirtymää ja lisätään kilpailukykyä sekä elpymisen nopeutta ja perusteellisuutta. Tämä edellyttää entistä parempaa analyysia ja näyttöä, ja siinä yksinkertaistetaan ja helpotetaan kansallisten ja eurooppalaisten T&I-järjestelmien vuorovaikutusta. Eurooppalaisella tutkimusalueella kaikkien investointien kulmakivenä on edelleen huippuosaamisen periaate. Se tarkoittaa, että rahoitusta saavat parhaat tutkijat ja parhaat ideat.

II.Huippuosaamisen käyttömahdollisuuksien parantaminen: Koko EU:ssa lisätään huippuosaamista ja vahvistetaan T&I-järjestelmiä, joilla hyviä käytäntöjä voidaan levittää entistä nopeammin Eurooppaan. Jäsenvaltioita, jotka haluavat parantaa T&I-järjestelmiensä suorituskykyä huippuosaamisen saavuttamiseksi, olisi kannustettava ja tuettava. Tämä voidaan tehdä erityisillä Horisontti Eurooppa ‑ohjelman toimenpiteillä, joita täydennetään koheesiopolitiikan mukaisilla älykkään erikoistumisen strategioilla.