Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön lähentämisestä /* KOM/99/0309 lopull. - COD 97/0356 */



Virallinen lehti nro C 248 E , 29/08/2000 s. 0056 - 0068



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön lähentämisestä PERUSTELUT YLEISET SÄÄNNÖKSET Komissio esitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle 12. joulukuuta 1997 ehdotuksen keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön lähentämisestä annettavaksi direktiiviksi (1). (1) EYVL C 36, 3.2.1998, s. 13. Talous- ja sosiaalikomitea antoi asiasta lausunnon 27. toukokuuta 1998 (2). (2) EYVL C 235, 27.7.1998, s. 26. Euroopan parlamentti antoi asiasta lausunnon, joka hyväksyttiin parlamentin täysistunnossa, ensimmäisessä käsittelyssä 8.-12. maaliskuuta 1999. Lausunnossaan Euroopan parlamentti hyväksyy komission aloitteen sillä edellytyksellä, että siihen tehdään 34 tarkistusta (3). Parlamentti ei kuitenkaan asettanut komission lähestymistapaa kyseenalaiseksi, vaan säilytti alkuperäisessä ehdotuksessa esitetyt hyödyllisyysmallien ominaisuudet, joiden mukaan hyödyllisyysmalleilta vaadittava keksinnöllisyys on yleensä pienempi kuin patenteilta vaadittava, suojan edellytyksiä ei etukäteen tutkita ja hyödyllisyysmallin tarjoama on suoja on enintään 10 vuotta. (3) Ei ole vielä julkaistu. Parlamentti toivoo, että direktiivissä määriteltäisiin hyödyllisyysmalli viittaamalla erityisesti rakenteeseen, mekanismiin ja muotoon ja jättää sen vuoksi menetelmät ja aineet direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Sen sijaan se ehdottaa, että direktiivin soveltamisalaan lisätään tietokoneohjelmiin liittyvät keksinnöt. Toinen tärkeä parlamentin lausunnossaan tekemä ehdotus koskee keksinnöllisyyttä. Parlamentti ehdottaa, että hyödyllisyysmallilta edellytetään pienempää keksinnöllisyytta kuin patentilta ottaen kuitenkin huomioon eurooppapatenttia koskevan yleissopimuksen aihetta koskevat määräykset. Lisäksi Euroopan parlamentin lausunto sisältää ehdotuksia, joiden tarkoituksena on lisätä hyödyllisyysmallia koskevaa oikeusturvaa antamalla myös kolmansille osapuolille mahdollisuus pyytää tutkimusselonteon laatimista ja määräämällä tutkimusselonteko tietyissä tapauksissa pakolliseksi. Euroopan parlamentti ehdottaa, että direktiivin lisätään säännös keskitetystä menettelystä, jossa mukaan hakija voi jättää hyödyllisyysmallihakemuksen yhdessä jäsenvaltiossa ja tämän jäsenvaltion tehtävänä on toimittaa hakemus niihin muihin jäsenvaltioihin, joissa hakija haluaa suojan. Parlamentti ehdottaa myös valitusmenettelyä, jota noudattaen riita-asiat voitaisiin ratkaista nopeammin kuin oikeusteitse. Lisäksi parlamentin lausunto sisältää ehdotukset antaa pk-yrityksille, yksityisille keksijöille ja yliopistoille 50 prosentin alennus maksuista sekä laajentaa mitätöintiperusteet koskemaan tapauksia, joissa haltijalla ei ole oikeutta hyödyllisyysmalliin. Muutetun ehdotuksen tavoitteena on ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset, joista suurin osa täsmentää ja selventää alkuperäistä ehdotuksta. Komissio on hyväksynyt 25 Euroopan parlamentin esittämää tarkistusta. Näistä 25 tarkistuksesta 20 on hyväksytty kokonaan (tarkistukset 3, 4, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 19, 20, 21, 22, 25, 27, 28, 29, 31, 32, 33 ja 34), tarvittaessa pienin teknisin muutoksin, ja 5 osittain (tarkistukset 2, 6, 8, 10 ja 26). Komissio ei ole kuitenkaan voinut hyväksyä 9 ehdotettua tarkistusta (tarkistukset 1, 12, 15, 16, 17, 18, 23, 24 ja 30). Keskitetyn menettelyn käyttöönottoon liittyvät tarkistukset (1, 6 (osittain) ja 17) on hylätty sen vuoksi, että menettelyn käyttöönotto ei ole direktiivin tavoitteen mukaista. Direktiivin tavoitteena on lähentää sellaisia hyödyllisyysmalleja koskevia kansallisia säännöksiä, joilla on suurempi vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan. Menettely ei myöskään vastaa talouselämän tarpeita, jotka on tuotu esiin vuoden 1995 vihreästä kirjasta annetuissa lausunnoissa. Lisäksi menettely toisi esiin oikeudellisia ja käytännön ongelmia, esimerkiksi käännösongelmia. Huomioon on otettava myös työmäärä, joka tällaisesta menettelystä aiheutuisi kansallisille elimille. Komissio voi saadun kokemuksen perusteella direktiivin seurannan yhteydessä tutkia vielä tarvittaessa mahdollisuutta ottaa esitetyn kaltainen menettely käyttöön. Tarkistus valitusmenettelyn käyttöönotosta (tarkistus 18) on myös hylätty sen vuoksi, että se ei ole direktiivin yhdenmukaistamistavoitteen mukainen. Kyse on menettelystä, joka on jätettävä jäsenvaltioiden harkittavaksi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Keskitetyn menettelyn tapaan valitusmenettelyn käyttöönottoa voidaan tarkastella vielä direktiivin seurannan yhteydessä. Myös useita muita tarkistuksia on hylätty, kuten ne, jotka koskevat suoraan tai epäsuorasti direktiivin soveltamisalaa (tarkistukset 2 (osittain), 6 (osittain), 8, 23 ja 24). Näiden tarkistusten tarkoituksena on jättää aineet ja menettelyt direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Aineiden ja menettelyjen jättäminen hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle edustaa käsitystä, joka on tänä päivänä vanhentunut. Vuoden 1995 vihreästä kirjasta pyydettyjen lausuntojen mukaan suuri osa asiaan liittyvistä tahoista puoltaa aineiden ja menettelyjen sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan. Lisäksi vaatimus kolmiulotteisuudesta, josta aineiden ja menettelyjen jääminen suojan ulkopuolelle johtuu, on jäämässä pois jäsenvaltioiden lainsäädännöstä. Vain neljä jäsenvaltiota pitää nykyisin kolmiulotteista mallia edellytyksenä hyödyllisyysmallisuojan saannille. Tarkistus, jossa säädetään pk-yrityksille, yksityisille keksijöille ja yliopistoille annettavasta 50 prosentin alennuksesta (tarkistus 12), on hylätty. Tarkistuksen taustalla olevat syyt ovat perusteltuja, mutta säännös sellaisenaan ei ole yhdenmukaistamiseen pyrkivän direktiivin mukainen, sillä se aiheuttaa jäsenvaltioille taloudellisia seurauksia, jotka eivät ole tämän direktiivin tavoitteena. Tarkistuksen taustalla oleva ajatus on tuotu esiin yhdessä johdanto-osan kappaleessa. Komissio on hylännyt myös seuraavat tarkistukset. Tarkistus (15), jossa jälkikäteen suoritettavan valvonnan lisäksi esitetään etukäteen suoritettavaa valvontaa on hylätty, koska se kyseenalaistaa suojan edellytysten virallisen tarkastamisen puuttumisen. Tarkistuksia, joissa esitetään "käytännöllistä tai teknistä etua" lisäedellytyksenä suojan saannille (tarkistus 6 (osittain), 10 ja 16) ei ole hyväksytty. Tarkistusten hyväksyminen merkitsisi uutta vaatimusta suojan saannille, vaikka käytännöllista tai teknistä etua olisi sen sijaan pidettävä selityksenä keksinnöllisyydelle. Tarkistusta, jossa esitetään hyödyllisyysmallin mitätöintiä, jos hyödyllisyysmallin haltijalla ei ole oikeutta siihen (tarkistus 30 ) ei ole hyväksytty. Jos näin olisi, alkuperäinen keksijä menettäisi oikeutensa hyödyllisyysmalliin lopullisesti silloin, kun keksintöä ei enää voida pitää uutena. Mitätöinti ei sen vuoksi ole toivottavaa. Sen sijaan asiakirjan siirto alkuperäiselle keksijälle olisi sallittava. JOHDANTO-OSAN KAPPALEITA KOSKEVIA HUOMAUTUKSIA YLEISTÄ Jotta muutetun ehdotuksen johdanto-osaa olisi helpompi lukea, jokainen johdanto-osan kappale on numeroitu. Kolme johdanto-osan kappaletta on muutettu ja yksi kappale lisätty parlamentin lausunto huomioon ottaen (ks. jäljempänä oleva taulukko). Johdanto-osan kappale // Tarkistukset >TAULUKON PAIKKA> erityistä huomattavaa Johdanto-osan kappaletta 6 on täydennetty siten, että siinä on otettu huomioon Euroopan parlamentin tarkistus 12, joka koskee pk-yrityksille, yksityisille keksijöille ja yliopistoille annettavaa alennusta. Johdanto-osan kappaleeseen 13 tehty muutos vastaa parlamentin tarkistusta 2 (osittain) siten, että siitä on poistettu tietokoneohjelmiin liittyvien keksintöjen jättäminen hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle. Johdanto-osan kappaleeseen 14 tehty muutos vastaa parlamentin tarkistusta 3, joka koskee tutkimusselonteon laatimispyyntömahdollisuuden ulottamista koskemaan myös asiasta kiinnostuneita kolmansia osapuolia. Uusi tarkistus 19 vastaa parlamentin tarkistusta 4, joka koskee komission suorittamaa direktiivin seurantaa kolmen vuoden ajan siitä, kun direktiivi on saatettu voimaan jäsenvaltioissa. ARTIKLOJA KOSKEVIA HUOMAUTUKSIA yleistä Muutettuun ehdotukseen on tehty Euroopan parlamentin lausunnon perusteella muutoksia 20:een artiklaan tai kohtaan sekä lisätty kolme uutta artiklaa, jotka koskevat suhteita muihin suojamuotoihin (22 artikla), toissijaista soveltamista (26 artikla) ja direktiivin seurantaa (28 artikla). Lisäksi kahteen artiklaan on tehty teknisiä muutoksia (18 artiklan 1 kohta ja 27 artiklan 1 kohta). Artikloihin tehtyjen tarkistusten seuraamista helpottaa jäljempänä oleva taulukko. Artikla // Tarkistukset >TAULUKON PAIKKA> erityistä 1 artikla Alkuperäisen ehdotuksen otsikko "Määritelmät" on korvattu otsikolla "Määritelmä", kyseisen artiklan sisältöön tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi. 1 kohta Artiklaa on muutettu parlamentin tarkistuksen 6 huomioon ottamiseksi (osittain). Se vastaa pääpiirteissään alkuperäisen ehdotuksen 3 artiklan 1 kohtaa, joka koskee suojaan oikeutettuja keksintöjä, ja siinä täsmennetään, että kyseiset keksinnöt voivat koskea sekä tuotteita että menetelmiä. Viittaukset muotoon, rakenteeseen tai mekanismiin on jätetty pois, sillä se jättäisi menetelmät ja aineet soveltamisalan ulkopuolelle, mikä ei ole komission tarkoitus. Samoin viittaus käytännölliseen tai tekniseen etuun tai muuhun käyttäjän saamaan hyötyyn esimerkiksi koulutukseen ja vapaa-aikaan soveltuvana on jätetty tästä kohdasta pois, mutta mainitaan 6 artiklassa, joka koskee keksinnöllisyyttä ja jossa sitä käytetään käsitteen "keksinnöllisyys" selittämiseen. 2 kohta Kohta 2 vastaa osittain alkuperäisen ehdotuksen 1 artiklaa, mutta parlamentin ehdotuksen mukaisesti (tarkistus 6) siinä on tulkinnallisen selvyyden vuoksi luettelo jäsenvaltioissa käytettävistä nimityksistä. 3 artikla Otsikkoa on muutettu, koska artiklan vanhan version 1 kohdan sisältö on siirretty 1 artiklan 1 kohtaan ja koska (uusi) 3 artikla koskee vain suojaa koskevia poikkeuksia. 1 kohta Ensimmäinen kohta on poistettu, koska ensimmäisessä artiklassa on uusi määritelmä. Uuden version ensimmäinen kohta vastaa siis vanhan version toista kohtaa. Parlamentin tarkistus 34, jonka tarkoituksena on pelien suojaaminen hyödyllisyysmallilla, jos ne muuten täyttävät suojan edellytykset, on siirretty alakohtaan c. 2 kohta Tämän uuden kohdan, joka vastaa parlamentin tarkistusta 7, pohjana ovat eurooppa- patenttia koskevan yleissopimuksen säännökset (52 artiklan 3 kohta), ja sen tarkoituksena on jättää hyödyllisyysmallin tarjoaman suojan ulkopuolelle vain edellisen kohdan osat sellaisenaan. 4 artikla Neljännen artiklan otsikkoa on muutettu erotukseksi 3 artiklasta ja vastaamaan paremmin artiklan sisältöä, joka koskee hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle jääviä keksintöjä. Alakohdan d, joka koskee tietokoneohjelmiin liittyviä keksintöjä, poistaminen vastaa parlamentin tarkistusta 8 (osittain). Tietokoneohjelmiin liittyvät keksinnöt voidaan siis suojata hyödyllisyysmallilla, jos ne täyttävät direktiivissä säädetyt suojan edellytykset. 5 artikla 3 kohta Muutosten tarkoituksena on täsmentää, että toisaalta parlamentin tarkistuksen 9 mukaisesti tekniikan tasoon kuuluvaksi katsotaan myös patenttihakemusten sisältö ja toisaalta, että aikaisempien hakemusten on katettava sama alue kuin hyödyllisyysmallihakemuksen, ennen kuin ne voidaan katsoa tekniseen tasoon kuuluviksi. 6 artikla Artiklassa on yhdistetty parlamentin tarkistukset 6 ja 10. 1 kohta Tämä kohta vastaa pääpiirteissään parlamentin tarkistusta 10, jonka mukaan keksinnön katsotaan olevan keksinnöllinen, jos se tekniikan tasoon verrattuna ei ole erittäin ilmeinen alan asiantuntijalle. Sanamuodon pohjana on eurooppapatenttia koskevan yleissopimuksen keksinnöllisyyttä koskeva määritelmä (56 artikla) ja sen perusteella voidaan todeta, että hyödyllisyysmallisuojan saaminen edellyttää keksinnöllisyyttä. Sana "erittäin" osoittaa kuitenkin, että keksinnöllisyys on patentilta edellytettävää keksinnöllisyyttä pienempi. Lisäksi vastaava sanamuoto esiintyy joidenkin jäsenvaltioiden hyödyllisyysmallia koskevassa lainsäädännössä. Artikla vastaa myös parlamentin tarkistuksen 6 sisältämää ajatusta hyödyllisyysmallin määritelmästä, jonka mukaan keksinnöstä on oltava myös hyötyä. 2 kohta Kohdassa täsmennetään edellisessä kohdassa tarkoitettua hyödyn käsitettä parlamentin tarkistuksen 6 pohjalta. Hyöty voi olla käytännöllinen tai tekninen tuotteen tai menetelmän käytön tai valmistamisen kannalta tai tuotteesta tai menetelmästä voi olla muuta hyötyä esimerkiksi koulutukseen ja vapaa-aikaan soveltuvana. "Muulla hyödyllä" tarkoitetaan tässä erityisesti peleihin ja leikkikaluihin liittyviä keksintöjä. 8 artikla 1 kohta Lisäämällä Euroopan parlamentin tarkistuksen 11 mukainen lisäys "ainoastaan", antaa mahdollisuuden hyödyllisyysmallihakemuksen sisällön tarkkaa rajaamiseen. 13 artikla Toinen kohta (poistettu) Alkuperäisen ehdotuksen 2 kohdan tarkoituksena oli rajoittaa suojavaatimusten määrää siten, että niitä esitetään vain niin monta kuin keksinnön luonteen huomioon ottaen on välttämätöntä. Euroopan parlamentti katsoi (tarkistus 14), että sanamuoto on liian subjektiivinen, mikä saattaisi ehkä johtaa erilaisiin versioihin jäsenvaltioiden lainsäädännössä. Parlamentti piti suotavana noudattaa suojavaatimusten osalta 25 artiklaa (mitätöinti). 16 artikla 1 kohta Muutos vastaa parlamentin tarkistusta 19 ja sen tarkoituksena on antaa kaikille asiasta kiinnostuneille mahdollisuus pyytää tutkimusselontekoa omalla kustannuksella. Muutos parantaa oikeusturvaa. 3 kohta Lisäys vastaa parlamentin tarkistusta 20 ja siinä säädetään, että tutkimusselonteko on liitettävä asiakirja-aineistoon, jolloin se on yleisesti saatavilla osana hyödyllisyysmallin myöntämiseen liittyviä asiakirjoja. Lisäys parantaa avoimuutta ja oikeusturvaa. 4 kohta Muutokset vastaavat parlamentin tarkistusta 21. Niiden mukaan jäsenvaltioiden velvollisuutena, ei enää oikeutena, on säätää, että tutkimusselonteko on pakollinen oikeudenkäynnin yhteydessä, paitsi jos selonteko on laadittu jo aikaisemmin. Muutokset ovat myös talous- ja sosiaalikomitean esitysten mukaisia. 18 artikla Otsikkoa on muutettu artiklan 1 kohdan uuden version vuoksi. 1 kohta Muutoksen tarkoituksena on täsmentää, että säädetty etuoikeus on voimassa samassa jäsenvaltiossa, jossa patenttihakemus on jätetty. Lisäksi siinä täydennetään alkuperäistä ehdotusta lisäämällä, että hakemuksen tekijällä on myös mahdollisuus muuttaa patenttihakemus hyödyllisyysmallihakemukseksi. 19 artikla 2 kohta Lisäys vastaa parlamentin tarkistusta 22 ja sen mukaan ensimmäisen kuuden vuoden jälkeen haettavaa hyödyllisyysmallin voimassaoloajan pidennystä ei myönnettä, jos keksinnöstä ei ole tehty tutkimusselontekoa koskevaa pyyntöä. Tavoitteena on parantaa oikeusturvaa pyrkimällä siihen, etteivät hyödyllisyysmallit, joista ei ole tehty selontekoa, jää liian pitkäksi ajaksi voimaan. 20 artikla 1 kohta Sanan "rekisteröity" poistaminen parlamentin tarkistuksen 26 mukaisesti johtuu artiklan uudesta 7 kohdasta, jossa säädetään, että hyödyllisyysmalli tulee voimaan sinä hetkenä, kun sen rekisteröinti julkaistaan. 2 kohta Kuten edellä olevassa kohdassa sanan "rekisteröity" poistaminen parlamentin tarkistuksen 26 mukaisesti johtuu artiklan uudesta 7 kohdasta, jossa säädetään, että hyödyllisyysmalli tulee voimaan sinä hetkenä, kun sen rekisteröinti julkaistaan. 4 kohta Muutosten tarkoituksena on toisaalta Euroopan parlamentin 25 kohdan mukaisesti laajentaa oikeuksien siirtämisen käsitettä ja toisaalta antaa samalla mahdollisuus siirtää hyödyllisyysmallihakemuksia. 7 kohta (uusi) Tämä uusi kohta vastaa parlamentin tarkistusta 26 ja siinä täsmennetään mistä lähtien hyödyllisyysmalli tulee voimaan. Tämä uusi säännös on erittäin tärkeä, koska alkuperäisessä ehdotuksessa asiasta ei säädetty mitään. 22 artikla (uusi) Tämä uusi artikla vastaa pienin teknisin muutoksin Euroopan parlamentin tarkistusta 5, jota on täydennetty puolijohteiden topografialla, ja sen tarkoituksena on täsmentää hyödyllisyysmallin ja muiden suojamuotojen välistä suhdetta. 23 artikla 2 kohta Muutos vastaa parlamentin tarkistusta 27 ja siinä poistetaan alkuperäisessä ehdotuksessa jäsenvaltioille jätetty mahdollisuus. Uusi sanamuoto ei anna mahdollisuutta vapaaehtoiseen soveltamiseen ja sen mukaan myönnetty hyödyllisyysmalli katsotaan rauenneeksi sen jälkeen, kun samaa keksintöä koskeva patentti on myönnetty ja julkaistu. Muutos on myös talous- ja sosiaalikomitean esityksen mukainen. Kohta 3 Muutos vastaa parlamentin tarkistusta 28 ja siinä otetaan huomioon edelliseen kohtaan tehdyt muutokset. 25 artikla 1 kohdan a alakohta Muutos vastaa parlamentin tarkistusta 29 ja siinä otetaan huomioon 1 artiklaan tehdyt muutokset. 2 kohta Muutos vastaa parlamentin tarkistusta 31 ja siinä täsmennetään, että hyödyllisyysmalli mitätöintiä voidaan rajoittaa muuttamalla suojavaatimuksia, selitystä tai piirustuksia, jos jäsenvaltioiden lainsäädäntö sen sallii. 26 artikla (uusi) Uusi artikla vastaa parlamentin tarkistuksen 32 sisältöä pienin teknisin muutoksin, ja antaa mahdollisuuden soveltaa hyödyllisyysmalleihin kansallisten säännösten puuttuessa jäsenvaltioiden patenttilainsäädäntöä. Tällöin ei tarvitse luoda uusia menettelyjä, vaan hyödyllisyysmalleihin voidaan soveltaa patenttilainsäädännön mukaisia menettelyjä. 27 artikla 1 kohta Muutos, joka koskee direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, on tehty muissa direktiiveissä olevien säännösten pohjalta. 28 artikla (uusi) Tämä uusi artikla vastaa parlamentin tarkistusta 33 pienin teknisin muutoksin, ja sen mukaan komission on seurattava direktiivin täytäntöönpanoa teollisoikeuksista säädettyjen muiden voimassaolevien direktiivien mukaisesti. Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön lähentämisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (4), (4) EYVL C 36, 3.2.1998, s.13. ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (5), (5) EYVL C 235, 27.7.1998, s.26. toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen (6), sekä (6) Euroopan parlamentin lausunto, 12. maaliskuuta 1999. (1) katsovat, että perustamissopimus velvoittaa yhteisön ja sen jäsenvaltiot huolehtimaan yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn tarvittavien edellytysten turvaamisesta sekä erityisesti edistämään teollisuuden voimavarojen tehokkaampaa hyödyntämistä osana innovaatiota, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa politiikkaa, (2) nykyisin ovat tärkeässä asemassa sellaiset tekniset keksinnöt, jotka mahdollistavat parempien ja laadukkaampien tuotteiden tarjoamisen ja jotka ovat joko erityisen tehokkaita, kuten helppoja soveltaa tai käyttää, tai tuovat tekniikan nykytasoon verrattuna käytännöllistä tai teollista etua, (3) hyödyllisyysmalleihin sovellettavien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen eroista seuraa, että samoja keksintöjä ei suojata kaikkialla yhteisössä tai että niitä ei suojata samalla tavalla eikä suojan voimassaoloaika ole kaikkialla yhteisössä samanpituinen, mikä ei vastaa avoimien ja esteettömien sisämarkkinoiden vaatimuksia; sisämarkkinoiden toteutumisen ja toiminnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöjä on siis tarpeen lähentää kyseisellä alalla, (4) tämän vuoksi on tärkeää käyttää kaikki mahdolliset keinot lisätä yhteisön teollisuuden kilpailukykyä tutkimuksen ja kehityksen alalla, (5) pienet ja keskisuuret yritykset ovat strategisessa asemassa, kun on kyse innovaatioista ja vastaamisesta nopeasti markkinoiden vaatimuksiin, (6) yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten ja tutkijoiden käyttöön on tarpeen asettaa väline, joka on huokea ja nopea ja jota on helppo arvioida ja soveltaa; siihen liittyvien maksujen on oltava mahdollisimman kohtuulliset pk-yrityksille, yksityisille keksijöille ja yliopistoille, (7) hyödyllisyysmallisuoja vaikuttaa soveltuvan patenttisuojaa paremmin varsinkin tietyn keksinnöllisyyden omaavien teknisten keksintöjen suojeluun, (8) teknisten keksintöjen riittävä suojelu koko yhteisön alueella on hyödyllistä, (9) suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittää, kun lähentäminen rajoitetaan sellaisiin kansallisiin säännöksiin, joilla on suorin vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan, (10) lähentämällä tavoiteltujen päämäärien toteutuminen edellyttää, että rekisteröidyn hyödyllisyysmallioikeuden saannille ja säilymiselle asetetaan kaikissa jäsenvaltioissa periaatteessa samat edellytykset; tätä varten olisi laadittava tyhjentävä luettelo edellytyksistä, jotka teknisen keksinnön on täytettävä, jotta se voidaan suojata hyödyllisyysmallilla, (11) nämä edellytykset ovat suurelta osin samanlaiset kuin patenttisuojan edellytykset; olisi kuitenkin vaadittava erilaista keksinnöllisyyttä ottaen huomioon hyödyllisyysmallisuojaan oikeutettujen teknisten keksintöjen erityisluonne, (12) hyödyllisyysmallisuojaa olisi sovellettava sekä tuotteisiin että menetelmiin, (13) patenttisuojan ulkopuolelle tavallisesti jätettävien keksintöjen lisäksi hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle olisi kyseisten teollisuudenalojen tarpeisiin vastaamiseksi jätettävä keksinnöt, jotka koskevat kemiallisia tai farmaseuttisia aineita tai menetelmiä, (14) hyödyllisyysmallihakemuksen edellytykset ovat lähes samat kuin patenttien alalla; hyödyllisyysmallihakemus johtaa kuitenkin vain muodollisen tarkistukseen ilman ennakolta tehtävää uutuuden tai keksinnöllisyyden tutkimista; tekniikan tasosta on laadittava tutkimusselonteko ainoastaan hakijan tai kenen tahansa kolmannen osapuolen pyynnöstä, (15) sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja vääristymättömän kilpailun edellytysten takaamiseksi on olennaisen tärkeää, että rekisteröidyt hyödyllisyysmallit saavat vastedes kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännössä saman suojan ja että suojan voimassaoloaika on samanpituinen; tämä voimassaoloaika ei saa olla pidempi kuin kymmenen vuotta, (16) hyödyllisyysmallioikeuksien luonne ja laajuus olisi täsmennettävä; olisi muistutettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesta periaatteesta, jonka mukaan oikeudet päättyvät yhteisössä, mutta ajatus oikeuksien päättymisestä kansainvälisellä tasolla olisi nimenomaisesti hylättävä, (17) olisi myös annettava säännökset patentin ja hyödyllisyysmallin antamasta kaksoissuojasta, hyödyllisyysmallin raukeamisesta sekä sen mitätöinnistä, (18) teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskeva Pariisin yleissopimus sitoo kaikkia yhteisön jäsenvaltioita; Maailman kauppajärjestön perustamisen yhteydessä tehty sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista velvoittaa yhteisöä ja kaikkia sen jäsenvaltioita; on tärkeää, että tämän direktiivin säännökset ovat yhdenmukaiset Pariisin yleissopimuksen ja edellä tarkoitetun toisen sopimuksen määräysten kanssa; tämä direktiivi ei vaikuta kyseisestä yleissopimuksesta ja sopimuksesta johtuviin jäsenvaltioiden muihin velvoitteisiin, ja (19) tämän direktiivin soveltamista on valvottava ja varmistettava, että sitä mukautetaan koko ajan, niin että sen avulla voidaan aina taata hyödyllisyysmallien alalla sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja yhteisön yritysten innovatiivinen toiminta; komission olisi tehtävä ehdotus tätä tarkoitusta varten tarvittavista toimista; näihin toimiin olisi sisällytettävä konkreettisia keinoja rekisteröinnin helpottamiseksi useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja kustannusten vähentämiseksi tällä tavoin, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Määritelmä 1. Tämän direktiivin säännösten mukaisesti hyödyllisyysmalleilla voidaan suojata uudet keksinnöt, jotka ovat keksinnöllisiä, joiden voidaan katsoa soveltuvan teolliseen käyttöön ja jotka koskevat tuotteita ja menetelmiä. 2. Hyödyllisyysmalleista käytetään jäsenvaltioissa seuraavia nimityksiä: Belgia : Brevet de courte durée/Octrooi van korte duur Tanska : Brugsmodel Saksa : Gebrauchsmuster Kreikka : ïïï ïï o Espanja : Modelo de utilidad Ranska : Certificat d'utilité Irlanti : Short-term patent Italia : Brevetto per modelli di utilità Alankomaat : Zesjarig octrooi Itävalta : Gebrauchsmuster Portugali : Modelo de utilidade Suomi : Nyttighetsmodellagen 2 artikla Tavoitteet Tämän direktiivin tarkoituksena on lähentää jäsenvaltioiden antamia keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä. II LUKU SUOJAN LAAJUUS 3 artikla Suojaa koskevat poikkeukset 1. Hyödyllisyysmallisuoja ei koske seuraavia keksintöjä: a) löydöt, tieteelliset teoriat ja matemaattiset menetelmät, b) esteettiset luomukset, c) järjestelmät, periaatteet tai menetelmät älyllistä toimintaa tai liiketoimintaa varten, d) tietojen esittäminen. 2. Edellä 1 kohdan säännösten mukaisesti siinä luetellut kohteet jätetään hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle vain, jos hyödyllisyysmallihakemus tai hyödyllisyysmalli koskee näitä kohteita sellaisenaan. 4 artikla Suojan ulkopuolelle jäävät keksinnöt Hyödyllisyysmalleja ei myönnetä: a) keksintöihin, joiden hyödyntäminen olisi yleisen järjestyksen tai siveellisyyden vastaista; keksintöjen hyödyntämistä ei kuitenkaan katsota sellaiseksi pelkästään sillä perusteella, että se on kielletty lailla tai asetuksella kaikissa jäsenvaltioissa tai yhdessä taikka useammassa niistä, b) elolliseen ainekseen liittyviin keksintöihin, c) kemiallisiin tai farmaseuttisiin aineisiin tai menetelmiin liittyviin keksintöihin. 5 artikla Uutuus 1. Keksintöä pidetään uutena, jos se ei kuulu tekniikan tasoon. 2. Tekniikan tasoksi katsotaan kaikki, mikä ennen hyödyllisyysmallin hakemispäivää on tullut julkiseksi joko kirjallisen tai suullisen kuvauksen välityksellä, hyväksikäyttämällä taikka muutoin. 3. Tekniikan tasoon kuuluvaksi katsotaan myös sellaisten hyödyllisyysmallihakemusten ja patenttien sisältö, jotka on jätetty asianomaisessa jäsenvaltiossa tai jotka koskevat sitä jäsenvaltiota ja joiden jättöpäivä on 2 kohdassa mainittua päivää aiempi ja jotka on julkaistu kyseisenä päivänä tai sen jälkeen. 6 artikla Keksinnöllisyys 1. Tässä direktiivissä keksinnön katsotaan olevan keksinnöllinen, jos siitä on alan asiantuntijalle hyötyä ja jos se tekniikan tasoon verrattuna ei ole erittäin ilmeinen alan asiantuntijalle. 2. Edellisessä kohdasssa tarkoitettu hyöty voi olla käytännöllistä tai teknistä kyseisen tuotteen tai menetelmän käytön tai valmistamisen kannalta tai siitä on käyttäjälle muuta hyötyä esimerkiksi koulutukseen tai vapaa-aikaan soveltuvana. 7 artikla Soveltuvuus teolliseen käyttöön 1. Keksinnön katsotaan soveltuvan teolliseen käyttöön, jos sitä voidaan valmistaa teollisesti tai käyttää jollakin teollisuuden alalla, maatalous mukaan lukien. 2. Kirurgista tai terapeuttista ihmisiin tai eläimiin kohdistettua käsittelyä tai diagnoosimenetelmää ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna teolliseen käyttöön soveltuvana keksintönä. III LUKU HYÖDYLLISYYSMALLIHAKEMUS 8 artikla Hakemukselle asetettavat edellytykset 1. Hyödyllisyysmallihakemuksessa on oltava ainoastaan: a) hyödyllisyysmallia koskeva hakemuskirja, b) keksinnön selitys, c) yksi tai useampi suojavaatimus, d) tarvittaessa piirustukset, joihin hyödyllisyysmalliselityksessä tai suojavaatimuksissa viitataan, e) tiivistelmä. 2. Hyödyllisyysmallihakemuksen tekeminen edellyttää hakemusmaksun ja tarvittaessa uutuustutkimusmaksun suorittamista. 9 artikla Hakemispäivä Hyödyllisyysmallin hakemispäivä on se päivä, jona hakija esittää asiakirjat, jotka sisältävät: a) ilmoituksen hyödyllisyysmallin hakemisesta, b) hakijan yksilöintitiedot, c) hyödyllisyysmalliselityksen ja yhden tai useamman suojavaatimuksen. 10 artikla Keksijän nimeäminen Hyödyllisyysmallihakemuksessa on nimettävä keksijä. Jos hakija ei ole keksijä tai ei ole tehnyt keksintöä yksin, nimeämiseen on sisällytettävä lausunto, josta käy ilmi, kuinka hakija on saanut oikeutensa hyödyllisyysmalliin. 11 artikla Keksinnön yhtenäisyys Hyödyllisyysmallihakemus saa käsittää vain yhden keksinnön tai sellaisen ryhmän keksintöjä, jotka ovat toisistaan riippuvaisia siten, että ne muodostavat yhtenäisen keksinnöllisen kokonaisuuden. 12 artikla Keksinnön kuvaus Keksinnön on käytävä hyödyllisyysmallihakemuksesta ilmi niin selkeästi ja täydellisesti, että ammattihenkilö kykenee sen perusteella käyttämään keksintöä. 13 artikla Suojavaatimukset Suojavaatimuksissa on määriteltävä se, mitä hyödyllisyysmallilla halutaan suojata. Vaatimusten on oltava selkeitä ja täsmällisiä ja perustuttava hyödyllisyysmalliselitykseen. 14 artikla Tiivistelmä Tiivistelmä on tarkoitettu vain teknisen tiedon lähteeksi. Sitä ei voida käyttää muuhun tarkoitukseen, eikä etenkään arvioitaessa haetun suojan laajuutta tai sovellettaessa 5 artiklan 3 kohtaa. 15 artikla Hakemuksen muotoa koskevien vaatimusten tutkiminen 1. Hyödyllisyysmallihakemuksen vastaanottanut toimivaltainen viranomainen tutkii, täyttääkö hakemus 8 ja 10 artiklassa vahvistetut muotoa koskevat edellytykset ja onko hyödyllisyysmalliselitys ja tiivistelmä liitetty hakemukseen. 2. Jos hakemukselle ei voida antaa hakemispäivää, toimivaltainen viranomainen pyytää hakijaa korjaamaan todetut puutteellisuudet vahvistamiensa edellytysten mukaisesti ja asettamansa määräajan kuluessa. Jos näitä säännönvastaisuuksia ei korjata määräajassa, hakemusta ei käsitellä hyödyllisyysmallihakemuksena. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen ei tutki 5, 6 ja 7 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä. 16 artikla Tutkimusselonteko 1. Jos hyödyllisyysmallille on vahvistettu hakemuksen jättöpäivä eikä hakemusta ole katsottu peruutetuksi, toimivaltainen viranomainen, jolle hakemus on jätetty, laatii hakijan tai kenen tahansa asiasta kiinnostuneen pyynnöstä ja tämän kustannuksella suojavaatimusten perusteella asiaankuuluvan tekniikan tasosta tutkimusselonteon, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon hyödyllisyysmalliselitys ja tarvittaessa piirustukset. 2. Toimivaltainen viranomainen, jolle hakemus on jätetty, voi antaa tutkimusselonteon laatimisen minkä tahansa päteväksi arvioimansa viranomaisen tehtäväksi. 3. Kun selonteko on laadittu, se toimitetaan tiedoksi hakijalle; selontekoon on liitettävä jäljennökset kaikista edellä tarkoitetuista asiakirjoista. Selonteko saatetaan julkiseksi erottamattomana osana hyödyllisyysmallin myöntämiseen liittyviä asiakirjoja. 4. Jäsenvaltioiden on tämän direktiivin noudattamisen edellyttämiä säännöksiä antaessaan säädettävä, että tutkimusselonteko on pakollinen sellaisen oikeustoimen yhteydessä, jonka tarkoituksena on saattaa voimaan hyödyllisyysmalliin perustuvat oikeudet, paitsi jos mallista on jo aikaisemmin tehty selonteko. 17 artikla Etuoikeus 1. Se, joka on asianmukaisesti jättänyt hyödyllisyysmalli- tai patenttihakemuksen jossakin teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskevaan Pariisin sopimukseen kuuluvassa jäsenvaltiossa tai tällaista valtiota varten, tai se, jolle hänen oikeutensa on siirtynyt, voi jättääkseen samaa keksintöä koskevan hyödyllisyysmallihakemuksen yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa saada etuoikeuden, joka on voimassa kahdentoista kuukauden ajan ensimmäisestä hakemusta koskevasta hakemispäivästä. 2. Etuoikeus voi perustua jokaiseen sellaiseen hakemukseen, joka vastaa asianmukaisesti tehtyä kansallista hakemusta sen valtion, jossa hakemus jätettiin, kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai kahden- tai monenvälisen sopimuksen mukaisesti. 3. Asianmukaisesti tehdyllä kansallisella hakemuksella tarkoitetaan sellaista hakemusta, jolle voidaan antaa hakemispäivä kyseisessä jäsenvaltiossa riippumatta siitä, mihin hakemus johtaa. 18 artikla Sisäinen etuoikeus ja patenttihakemuksen muuttaminen hyödyllisyysmallihakemukseksi 1. Sillä, joka on asianmukaisesti jättänyt jäsenvaltiossa patenttihakemuksen on siinä jäsenvaltiossa kahdentoista kuukauden ajan etuoikeus jättää hyödyllisyysmallihakemus samasta keksinnöstä tai hakemus patenttihakemuksen muuttamisesta hyödyllisyysmallihakemukseksi, jollei patenttihakemukselle ennestään ole pyydetty etuoikeutta. 2. Edellä 17 artiklan 2 ja 3 kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. IV LUKU HYÖDYLLISYYSMALLIN VAIKUTUKSET 19 artikla Suojan kesto 1. Hyödyllisyysmallin voimassaoloaika on kuusi vuotta hakemispäivästä. 2. Oikeuden haltija voi kuusi kuukautta ennen 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä esittää hakemuksen hyödyllisyysmallin voimassaoloajan pidentämisestä kahdella vuodella. Pidennystä ei myönnetä, jos sen kohteesta ei ole tehty tutkimusselontekopyyntöä. 3. Oikeuden haltija voi kuusi kuukautta ennen 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä esittää toisen ja viimeisen hakemuksen hyödyllisyysmallin voimassaoloajan pidentämisestä enintään kahdella vuodella. 4. Hyödyllisyysmallisuoja ei milloinkaan voi olla voimassa kauemmin kuin kymmenen vuotta hakemispäivästä. 20 artikla Myönnetyt oikeudet 1. Jos hyödyllisyysmallin kohteena on tuote, hyödyllisyysmalli estää kolmansia osapuolia ilman hyödyllisyysmallin haltijan suostumusta valmistamasta, käyttämästä, tarjoamasta myytäväksi, myymästä tai tuomasta maahan tätä tuotetta näitä tarkoituksia varten. 2. Jos hyödyllisyysmallin kohteena on menetelmä, hyödyllisyysmalli estää kolmansia osapuolia ilman hyödyllisyysmallin haltijan suostumusta käyttämästä menetelmää ja käyttämästä, tarjoamasta myytäväksi, myymästä tai tuomasta maahan näitä tarkoituksia varten ainakaan tuotetta, joka on välittömästi saatu tällä menetelmällä. 3. Edellä 1 ja 2 kohdan mukaiset hyödyllisyysmallioikeudet eivät koske: a) yksityisessä ja muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa toteutettuja toimia, b) suojeltavaa kohdetta koskevia kokeellisia toimia. 4. Hyödyllisyysmallin haltijalla tai hyödyllisyysmallia hakevalla henkilöllä on oikeus siirtää oikeudet kaikilla lainsäädännössä tunnustetuilla tavoilla ja oikeus tehdä käyttöoikeussopimuksia. 5. Jäsenvaltiot voivat säätää rajoitettuja poikkeuksia hyödyllisyysmalliin liittyviin yksinoikeuksiin edellyttäen, että kyseiset poikkeukset eivät kohtuuttomasti ole ristiriidassa hyödyllisyysmallin tavanomaisen käytön kanssa eivätkä kohtuuttomasti loukkaa hyödyllisyysmallin haltijan oikeutettuja etuja, kolmansien osapuolten edut huomioon ottaen. 6. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädäntö sallii ilman hyödyllisyysmallin haltijan lupaa tapahtuvan hyödyllisyysmallin kohteen muun käytön kuin sen, johon 5 kohta oikeuttaa, mukaan lukien viranomaisen tai tämän valtuuttamien kolmansien osapuolten toimesta tapahtuvan käytön, on noudatettava patentin käyttöön sovellettavia vastaavia säännöksiä. 7. Hyödyllisyysmallilla myönnetty oikeus tulee kaikilta osin voimaan silloin, kun sen rekisteröinti julkaistaan. 21 artikla Oikeuksien päättyminen yhteisössä 1. Hyödyllisyysmallioikeudet eivät ulotu tämän hyödyllisyysmallin kattamaan tuotteeseen kohdistuviin toimiin sen jälkeen, kun oikeuden haltija on saattanut tuotteen vaihdantaan yhteisössä taikka antanut tähän suostumuksensa. 2. Sen sijaan hyödyllisyysmallioikeudet ulottuvat tämän hyödyllisyysmallin kattamaan tuotteeseen kohdistuviin toimiin, vaikka oikeuden haltija olisi saattanut tuotteen vaihdantaan yhteisön ulkopuolella taikka antanut tähän suostumuksensa. 22 artikla Suhteet muihin suojamuotoihin Tämän direktiivin säännökset eivät rajoita yhteisön oikeuden tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka koskee mallioikeuksia tai muita tunnuksena käytettyjä merkkejä, tekijänoikeuksia, patentteja, kirjasintyylejä, puolijohdetuotteiden topografiaa, siviilioikeudellista vastuuta tai vilpillistä kilpailua. V LUKU KAKSOISSUOJA, RAUKEAMINEN JA MITÄTÖINTI 23 artikla Kaksoissuoja 1. Samasta keksinnöstä voidaan jättää samanaikaisesti tai peräkkäin sekä patenttia että hyödyllisyysmallia koskeva hakemus. 2. Myönnetty hyödyllisyysmalli katsotaan rauenneeksi sen jälkeen, kun samaa keksintöä koskeva patentti on myönnetty ja julkaistu. 3. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jos haltijan oikeuksia loukataan, tämä ei kyseisiin kahteen suojajärjestelmään vedoten voi aloittaa peräkkäisiä menettelyjä. 24 artikla Raukeaminen Hyödyllisyysmalli raukeaa: a) 19 artiklassa säädetyn voimassaoloajan päätyttyä, b) jos haltija luopuu hyödyllisyysmallista, c) jos 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja maksuja ei ole suoritettu määräajassa. 25 artikla Mitätöinti 1. Mitätöintihakemus voidaan hyväksyä ainoastaan seuraavin perustein: a) jos hyödyllisyysmallin kohde ei ole oikeutettu tämän direktiivin 1 artiklan 1 kohdan eikä 3 -7 artiklan mukaiseen suojaan. b) jos keksintö ei käy hyödyllisyysmallista ilmi niin selvästi ja täydellisesti, että ammattihenkilö voi sen perusteella käyttää keksintöä, c) jos hyödyllisyysmalli käsittää sellaista, mikä ei käy ilmi hyödyllisyysmallihakemuksesta sitä jätettäessä, d) jos hyödyllisyysmallin antamaa suojaa on laajennettu. 2. Jos mitätöintiperusteet koskevat vain osaa hyödyllisyysmallista, on mitättömäksi julistaminen rajoitettava koskemaan hyödyllisyysmallin vastaavaa osaa. Rajoitus voidaan toteuttaa muuttamalla suojavaatimuksia, selitystä tai piirustuksia, jos jäsenvaltioiden lainsäädäntö sen sallii. 26 artikla Toissijainen soveltaminen Hyödyllisyysmalleja nimenomaisesti koskevien säännösten puuttuessa niihin sovelletaan soveltuvin osin patentteihin sovellettavia säännöksiä edellyttäen, että ne ovat yhteensopivat hyödyllisyysmallien erityispiirteiden kanssa. VI LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 27 artikla Direktiivin täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahden vuoden kuluttua siitä, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 28 artikla Direktiivin seuranta Komissio tiedottaa kolmen vuoden kuluttua 27 artiklassa vahvistetusta määräajasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiivin soveltamisesta saaduista tuloksista ja siitä, onko direktiiviä mukautettava, jotta sillä voidaan taata sekä sisämarkkinoiden moitteeton toiminta hyödyllisyysmallien osalta että yhteisön yritysten innovaatiotoiminta. Lisäksi se ehdottaa toimenpiteitä, jotka se katsoo tämän direktiivin parantamisen kannalta tarpeellisiksi. 29 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen,kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 30 artikla Valtiot, joille säädös on osoitettu Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja