Erityiskertomus Romanien integrointia 
edistävät EU:n 
toimintapoliittiset 
aloitteet ja rahoitustuet: 
edistys on ollut viime 
vuosikymmenellä 
huomattavaa, mutta 
käytännön tasolla 
tarvitaan lisätoimiaFI 2016  nro 14
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-5311-8 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/863507 QJ-AB-16-018-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-5307-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/77232 QJ-AB-16-018-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-5350-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/3403 QJ-AB-16-018-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Romanien integrointia 
edistävät EU:n 
toimintapoliittiset 
aloitteet ja rahoitustuet: 
edistys on ollut viime 
vuosikymmenellä 
huomattavaa, mutta 
käytännön tasolla 
tarvitaan lisätoimia
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 14
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jä -
sen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut rakennepolitiikkojen, liikenteen ja energian menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri Grethenin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Marc Hostert sekä 
tarkastajien ydintiimiin kuuluvat toimialapäällikkö Emmanuel Rauch ja tarkastajat Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm ja 
Zhivka Kalaydzhieva. Kieliasiantuntijana toimi Richard Moore.
03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
I – VII Yhteenveto
1 – 14 Johdanto
1 – 3 Romaniväestö
4 – 8 Oikeudellinen ja toimintapoliittinen kehys
9 – 12 Miten EU antaa rahoitustukea romanien integrointia edistäviin toimenpiteisiin?
13 – 14 Romanien integrointiin liittyvien EU:n ja kansainvälisten organisaatioiden tehtävät
15 – 26 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
27 – 120 Huomautukset
27 – 56 EU:ssa ja jäsenvaltioissa käytössä olevien strategioiden osalta on edistytty, mutta parannukset 
tulivat niin myöhään, että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakaudella 2007–2013
29 – 40 Romanien osallistamista koskevasta EU:n toimintapoliittisesta aloitteesta sovittiin vuonna 
2011 vuosina 2004 ja 2007 tapahtuneiden laajennusten jälkeen
41 – 56 Edistyminen jäsenvaltioiden tasolla: romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat oli hyväksytty, 
mutta puutteita esiintyi edelleen
57 – 94 Koheesiopolitiikassa romanien integrointia edistävät toimenpiteet otetaan paremmin huomioon 
kaudella 2014–2020 kuin kaudella 2007–2013
59 – 65 Romanien integrointia ei mainittu kauden 2007–2013 oikeudellisessa kehyksessä, mutta siitä huolimatta 
tarkastettaviksi valitut jäsenvaltiot viittasivat siihen toimenpideohjelmissaan
66 – 83 Aiempaa suurempi huomio romanikysymyksiin EU:n tasolla heijastuu ERI-rahastojen puitteisiin 
kaudella 2014–2020
84 – 94 Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä olleet toimenpideohjelmien tason seurantavälineet eivät sopineet 
romanien integrointiin tähtäävien toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaamiseen
04 Sisällys 
95 – 120 Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, mutta romanien osallistamisen 
onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovelleta ja 
hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa
96 – 100 Kaikki tarkastetut hankkeet olivat toimenpideohjelmien tavoitteiden mukaisia, mutta valintamenettelyillä 
ei erityisesti pyritty valitsemaan romanien osallistamista koskevia hankkeita
101 – 102 Hankkeet toteutettiin yleensä suunnitelmien mukaan
103 – 115 Hankkeiden tuloksellisuutta näyttäisi edistävän se, että romaneja koskevat kriteerit, kuten romanien 
osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet, otetaan paremmin huomioon
116 – 120 Kauden 2007–2013 tulosten arviointia hankaloittivat vaikeudet kerätä tietoja romaneista
121 – 133 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  — Tarkastetut toimenpideohjelmat
 Liite II  —  Rakennerahastoja hallinnoivat elimet tarkastuskäynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa
 Liite III  — Romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet
 Komission vastaukset
05
 Sanasto
Ennakkoehdot : Ennakkoehdot ovat kumppanuussopimuksissa vahvistettuja kriteerejä. Kumppanussopimuksiin 
perustuvan EU:n tuen vaikuttava ja tehokas käyttö edellyttää, että ensin täytetään kyseisten sopimusten 
ennakkoehdot. Laatiessaan EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmia ohjelmakaudelle 2014–2020 
jäsenvaltioiden on arvioitava, täyttyvätkö nämä ehdot. Jos ennakkoehdot eivät täyty, jäsenvaltioiden on laadittava 
toimintasuunnitelmat, joiden avulla varmistetaan, että ehdot täyttyvät 31. joulukuuta 2016 mennessä.
Erottelu/erottelun poistaminen :
 ο Erottelu johtuu useista tekijöistä, mm. syrjivistä toimista sekä taloudellisista ja väestöllisistä mekanismeista. 
Erottelulle on leimallista se, että syrjäytyneen ryhmän jäsenet ovat fyysisesti ja sosiaalisesti erillään muista ja 
että heillä ei ole tasavertaista pääsyä yhteiskunnan osallistaviin ja laadukkaisiin palveluihin.
 ο Erottelun poistamisella tarkoitetaan erottelua poistavia toimia. Erottelua poistavilla toimenpiteillä olisi 
luotava olosuhteet, joissa laadukkaat palvelut ovat tasavertaisesti saatavilla. Nämä palvelut liittyvät mm. 
koulutukseen, asumiseen, työmarkkinoihin, terveydenhuoltoon ja muihin relevantteihin aloihin.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) : Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on lujittaa taloudellista 
ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. EAKR:n 
tuella rahoitetaan infrastruktuureiden luomista ja tuottavia, työpaikkoja luovia investointeja pääasiassa yrityksissä.
Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) : ERI-rahastoilla unioni vähentää alueiden välisiä 
kehityseroja ja auttaa vähemmän kehittyneitä alueita pääsemään samalle tasolle muiden kanssa. SEUT-sopimuksen 
174 artiklan perusteella rahastot edistävät osaltaan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden 
lujittamistavoitteen saavuttamista.
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) : Rahaston tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
Euroopan unionissa parantamalla työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia (lähinnä koulutustoimenpiteiden 
avulla) sekä edistämällä korkeaa työllisyysastetta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.
Hallintoviranomainen : Kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen (taikka julkinen tai yksityinen elin), 
jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa. Hallintoviranomaisen tehtävänä on muun 
muassa valita rahoitettavat hankkeet, seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja raportoida komissiolle taloudellisista 
näkökohdista ja saavutetuista tuloksista.
Institutionaalinen syrjintä : Organisatorisiin rakenteisiin ja menettelyihin juurtunut syrjintä.
Kansallinen romaniasioiden yhteyspiste : Kansallinen romaniasioiden yhteyspiste on kansallinen viranomainen, 
jonka tehtävänä on koordinoida romanien integrointia edistävän kansallisen strategian/yhdennetyn 
toimintapolitiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa.
Maakohtaiset suositukset : Maakohtaiset suositukset ovat suosituksia, jotka liittyvät rakenteellisiin 
haasteisiin, joihin on asianmukaista puuttua monivuotisilla investoinneilla. Nämä investoinnit kuuluvat suoraan 
rahastokohtaisten asetusten mukaisiin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) toimialoihin. 
Komissio hyväksyy maakohtaiset suositukset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121 artiklan 
2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
06 Sanasto 
Romanien integrointia edistävä kansallinen strategia : Komissio pyysi kaikkia jäsenvaltioita, joissa on 
romaniväestöä, laatimaan kaudeksi 2011–2020 romanien integrointia edistävän kansallisen strategian. Strategiassa 
oli määriteltävä kohdennettuja toimia ja niiden toteuttamiseen riittävä (kansallinen, EU:n tai muu) rahoitus. Jos 
strategia oli jo olemassa, jäsenvaltioita pyydettiin mukauttamaan sitä siten, että romanien integrointia koskevat 
EU:n tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa olisi lisäksi ehdotettava keinoja poistaa EU:n varojen vaikuttavampaa 
käyttöä rajoittavat esteet ja luoda perusta tehokkaalle seurantamekanismille, jotta saadaan aikaan romaneja 
konkreettisesti hyödyttäviä tuloksia. Joillakin jäsenvaltioilla ei ole varsinaisia romanien integrointia edistäviä 
kansallisia strategioita, mutta niillä on strategioiden sijaan ”yhdennetty toimintapolitiikka”.
Sosiaalinen osallisuus : Prosessi, jonka avulla parannetaan yksilöiden ja ryhmien yhteiskunnallisen osallistumisen 
edellytyksiä.  
Sosiaalisen osallisuuden tarkoituksena on parantaa köyhien ja syrjäytyneiden valmiuksia hyödyntää kasvavia yleisiä 
mahdollisuuksia. Näin varmistetaan, että ihmiset voivat vaikuttaa omaa elämäänsä koskeviin päätöksiin ja että heillä 
on yhtäläinen pääsy markkinoille, palveluihin ja poliittisiin, sosiaalisiin ja fyysisiin paikkoihin.
Syrjintä : Direktiivissä 2000/43/EY määritellään kaksi eri syrjintätyyppiä:
 ο Syrjintä  on välitöntä,  kun henkilöä kohdellaan rodun tai etnisen alkuperän perusteella epäsuotuisammin kuin 
jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa.
 ο Syrjintä  on välillistä,  jos näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa tiettyä rotua tai 
etnistä alkuperää olevat henkilöt erityisen epäedulliseen asemaan muihin henkilöihin nähden, jollei kyseisellä 
säännöksellä, perusteella tai käytännöllä ole puolueettomasti perusteltavissa olevaa oikeutettua tavoitetta, ja 
jolleivät tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ole asianmukaisia ja tarpeellisia.
Toimenpideohjelma : Toimenpideohjelmassa vahvistetaan jäsenvaltion prioriteetit ja erityistavoitteet sekä 
määritetään, miten EU:n varoilla (EU:n sekä kansallinen julkinen ja yksityinen osarahoitus) rahoitetaan hankkeita 
tiettynä ajanjaksona (tavallisesti seitsemän vuoden aikana). Hankkeilla on edistettävä tiettyjen tavoitteiden 
saavuttamista. Tavoitteet määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla. Toimenpideohjelmia on kutakin 
koheesioalan rahastoa (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) varten. Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, joka komission 
on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan suorittaa maksuja. Toimenpideohjelmia voidaan muuttaa 
ainoastaan niiden kattaman ajanjakson aikana, jos molemmat osapuolet suostuvat siihen.
Tulos : Välittömät muutokset, jotka vaikuttavat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin sen jälkeen kun heidän 
osallisuutensa tukitoimenpiteen toteuttamiseen on päättynyt (esim. tien rakentamisen seurauksena yhteydet 
tietylle alueelle paranevat; harjoittelija saa työpaikan).
Tuotos : Se, mikä tuotetaan tai saavutetaan tukitoimenpidettä varten myönnetyillä varoilla (esim. maataloustuet, 
työttömille järjestetty ammatillinen koulutus, kehitysmaahan rakennettu tie).
07 Sanasto 
Valtiosta riippumaton järjestö : Termillä ’valtiosta riippumaton järjestö’ tarkoitetaan erityyppisiä järjestöjä, joilla 
on tavallisesti seuraavat ominaisuudet:
 ο Niitä ei ole perustettu voittoa tuottaviksi. Niillä voi olla palkallisia työntekijöitä ja ne voivat osallistua tuloja 
tuottavaan toimintaan, mutta ne eivät jaa voittoaan jäsenilleen.
 ο Ne ovat kansalaisten vapaaehtoisryhmiä.
 ο Niillä on oltava jonkinasteinen virallinen tai institutionaalinen asema (esim. perussääntö tai muu määräävä 
asiakirja, jossa vahvistetaan niiden tehtävä, tavoitteet ja toiminnanala), koska ne ovat tilivastuussa jäsenilleen ja 
rahoittajilleen.
 ο Ne ovat hallituksesta, julkisista viranomaisista, poliittisista puolueista ja kaupallisista organisaatioista 
riippumattomia.
Välittäjäelin : Julkinen tai yksityinen elin tai yksikkö, joka toimii hallintoviranomaisen vastuulla tai hoitaa 
viranomaisen puolesta tehtäviä, jotka liittyvät toimintaa täytäntöönpaneviin edunsaajiin.
Yhteinen perusperiaate : Yhteisillä perusperiaatteilla tarkoitetaan kymmentä kriteeriä, joiden avulla varmistetaan, 
että romanien osallistamiseen tähtäävien aloitteiden toteuttamisessa onnistutaan. Näistä periaatteista keskusteltiin 
vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen foorumin ensimmäisessä 
kokouksessa. Ne sisällytettiin sittemmin työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston 
(TSTK-neuvosto) 8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen päätelmiin liitteenä.
08
 Tiivistelmä
I
Romaneja on syrjitty Euroopassa siitä lähtien, kun he vuosisatoja sitten saapuivat alueelle, joka nyt on osa Euroopan 
unionia. Romaniväestö on tällä hetkellä EU:n etnisistä vähemmistöistä laajin ja suurelta osin syrjäytynyt. Romaneja 
arvioidaan olevan EU:n alueella 6,2 miljoonaa. Jäsenvaltioissa, joissa romaniväestöä on eniten, koulujen oppilaista ja 
työmarkkinoille ensi kertaa tulijoista romaneja on 15–20 prosenttia.
II
Valtaosa EU:n tuesta, jolla rahoitetaan yleisiä sosiaaliseen osallisuuteen tähtääviä toimenpiteitä ja sen osana roma -
nien osallistamista edistäviä toimenpiteitä, on peräisin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaa -
lirahastosta (ESR). Nimenomaan romanien integrointia edistäviin aloitteisiin ohjattu määrä ei ole tarkkaan tiedossa. 
Jäsenvaltioiden suunnitteluasiakirjat antavat kuitenkin ymmärtää, että syrjäytyneiden vähemmistöjen, mm. roma -
nien, sosioekonomiseen integrointiin on sidottu käytettäviksi noin 1,5 miljardia euroa ohjelmakaudella 2014–2020. 
Kaudelta 2007–2013 ei ole saatavilla vastaavia viitelukuja.
III
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä, edistivätkö EU:n toimintapoliittiset aloitteet ja EAKR:n ja 
ESR:n kautta myönnetty rahoitustuki romanien integrointia vaikuttavalla tavalla. Tarkastuksessa arvioitiin erityisesti 
seuraavia seikkoja:
– helpottivatko romaneita koskevat EU:n ja kansalliset strategiat EAKR:n ja ESR:n vaikuttavaa käyttöä romanien 
osallistamista edistäviin toimenpiteisiin kummallakin ohjelmakaudella
– oliko EAKR:n ja ESR:n kehys suunniteltu kummallekin ohjelmakaudelle siten, että sen avulla tuettiin romanien 
integrointia edistäviä toimenpiteitä vaikuttavalla tavalla
– myötävaikuttivatko EAKR:n ja ESR:n avulla ohjelmakaudella 2007–2013 toteutetut hankkeet vaikuttavalla tavalla 
romanien integrointiin.
Tarkastus toimitettiin komissiossa ja neljässä jäsenvaltiossa (Bulgariassa, Espanjassa, Unkarissa ja Romaniassa), ja se 
kohdistui vuosien 2007  ja 2015 väliseen ajanjaksoon.
09 Tiivistelmä 
IV
Tarkastuksessa ilmeni, että komissio on edistynyt merkittävällä tavalla romanien integrointia edistävien EU:n poliit -
tisten aloitteiden laatimisessa ja että kaikki tarkastetut jäsenvaltiot olivat laatineet romanien integrointia edistävän 
kansallisen strategian vuoteen 2012 mennessä. Strategia oli kuitenkin laadittu niin myöhään, että se ei vaikuttanut 
EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmien suunnitteluun eikä hankkeiden valintaan ohjelmakaudella 2007–2013. Roma -
nien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa esiintyy edelleen puutteita. Ensinnäkin kansallisissa strate -
gioissa ei mainita, kuinka paljon rahoitusta ehdotettujen romanien osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täy -
täntöönpano edellyttää. Niissä ei myöskään mainita, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä 
kansallisesta talousarviosta ja EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta. Toiseksi strategioissa ei ole kiinnitetty 
tarpeeksi huomiota syrjinnän torjuntaan ja romanivastaisuuteen. Kolmanneksi, tietyissä tarkastukseen valituissa 
jäsenvaltioissa ei aina otettu huomioon sitä, että kansalaisjärjestöjen ja erityisesti itse romaniyhteisön edustajien 
olisi tarpeen osallistua aktiivisesti romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden laadintaan. Lopuksi 
voidaan todeta, että kyseisten strategioiden laadintaa ja täytäntöönpanoa koordinoivien kansallisten romaniasioi -
den yhteyspisteiden työtä haittasi joskus se, että resurssit ja vastuut eivät vastanneet toisiaan.
V
Kauden 2014–2020 osalta pantiin merkille useita parannuksia: esimerkiksi Euroopan rakenne ja investointirahastoja 
(ERI-rahastoja) koskevassa asetuksessa viitataan nimenomaisesti romanien integrointiin, ja sitä varten on otettu 
käyttöön rahoitusprioriteetti. Lisäksi jäsenvaltiot, joille on esitetty maakohtaisia suosituksia romanien integroin -
nista, ovat velvoitettuja osoittamaan varoja romanien integroinnin edistämiseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo 
kuitenkin, että lisätoimet ovat tarpeen sekä komissiossa että jäsenvaltioiden tasolla sen varmistamiseksi, että näi -
den muutosten ansiosta toteutetaan hankkeita, joilla romanien integrointia edistetään paremmin käytännön tasolla.
VI
Useimmissa tarkastetuissa EAKR:n ja ESR:n hankkeissa yleistavoitteet oli saavutettu, mutta usein nämä tavoitteet 
eivät liittyneet nimenomaan romaneihin. Tarkastajat totesivat myös, että romaniväestön integrointia edistivät 
vaikuttavalla tavalla todennäköisimmin hankkeet, jotka oli valittu ja pantu täytäntöön neuvoston hyväksymien 
”parhaina käytäntöinä” tunnettujen kriteerien eli ns. romaniväestön osallistamista koskevien yhteisten peruspe -
riaatteiden mukaisesti. Lisäksi ilmeni, että romanien integrointia edistävien hankkeiden edistymisen seuranta oli 
vaikeaa – lähinnä siitä syystä, että romaniosallistujia koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyi puutteita. 
Perusteellisten ja paikkansa pitävien tietojen puuttuminen ei ole ongelma ainoastaan hankkeiden kohdalla vaan 
myös EU:n ja kansallisen tason poliittisen päätöksenteon näkökulmasta. Jollei ongelmaan puututa nopeasti, tilanne 
pysyy muuttumattomana kaudella 2014–2020.
10 Tiivistelmä 
VII
Tilintarkastustuomioistuin esittää kertomuksessa seuraavat suositukset:
Suositus 1
Jäsenvaltioiden olisi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden tarkistamisen tai muuttamisen 
yhteydessä
(a) täsmennettävä, kuinka paljon rahoitusta tarvitaan strategiassa ehdotettujen romaniväestön osallistamiseen 
tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon; romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa 
olisi mainittava, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta sekä 
EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta; jäsenvaltioiden olisi myös virallisesti sitouduttava varmistamaan, 
että poliittisten prioriteettien lyhyen aikavälin muutokset eivät vaaranna pyrkimyksiä toteuttaa romaniväestön 
integrointia edistäviä toimenpiteitä
(b) sisällytettävä strategiaan syrjinnän torjuntaa tai erityisesti romanivastaisuuden torjuntaa koskevia indikaattorei -
ta ja tavoitearvoja; rotusyrjintädirektiivin vaatimusten mukaisesti nämä indikaattorit olisi myös otettava huo -
mioon ohjelmakaudella 2014–2020, kun suunnitellaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista edistäviä 
toimenpiteitä, jotka rahoitetaan ERI-rahastojen puitteissa
(c) varmistettava, että kansalaisjärjestöjä romaniedustajineen kuullaan säännöllisesti ja ne osallistuvat romaniväes -
tön integrointia edistävien toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon
(d) määritettävä tarkemmin kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden rooli suhteessa romanien integrointia 
edistäviin kansallisiin strategioihin ja varmistettava, että yhteyspisteiden valtuudet ja vastuut vastaavat niiden 
käytettävissä olevia resursseja.
Suositus 2
(a) Komission olisi varmistettava relevanttien toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että ERI-rahasto -
jen avulla toteutettavat toimenpiteet ovat luonteeltaan osallistavia ja sisältävät erottelun torjuntaa koskevia 
määräyksiä. Erottelukäytännöt olisi kuvattava selvästi ja nimenomaisesti suljettava ERI-rahastojen rahoituksen 
ulkopuolelle (eli niitä ei pitäisi ainoastaan mainita johdanto-osan kappaleissa). Tässä yhteydessä olisi kiinnitet -
tävä erityistä huomiota koulutus- ja asumishankkeisiin. Tämä auttaisi lujittamaan maakohtaisten suositusten ja 
ERI-rahastojen käytön välistä yhteyttä.
(b) Komission olisi hyödynnettävä toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden kokouksissa täysimääräisesti tie -
toja, jotka sisältyvät kertomuksiin, joita jäsenvaltioiden on toimitettava vuodesta 2016 alkaen romaniväestön 
integrointia edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukaisesti. Lisäksi sen olisi 
hyödynnettävä näiden tietojen pohjalta tehtyjä havaintoja. Tällä tavoin varmistetaan, että kertomuksissa yksilöi -
tyihin puutteellisiin aloihin puututaan ERI-rahastojen ja/tai jäsenvaltioiden rahoituksen avulla (esim. kohdenta -
malla varat uudelleen aloille, joilla on havaittu puutteita).
11 Tiivistelmä 
Suositus 3
Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä romaniväestön integrointia koskevia ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kri -
teerejä (mm. neuvoston kymmentä yhteistä perusperiaatetta) ehdotuspyyntöjen teossa ja hankkeiden valinnassa. 
Tarvittaessa olisi järjestettävä ehdotuspyyntöjä, joiden avulla valitaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen hyväksi 
toteutettavia pitkän aikavälin hankkeita. Lisäksi ERI-rahoituksen myöntämisen ehtona olisi oltava mahdollisuuksien 
mukaan se, ovatko hankkeet kestäviä täytäntöönpanon jälkeen ilman jatkuvaa EU:n rahoitusta. Nämä näkökohdat 
olisi myös otettava huomioon kauden 2014–2020 toimenpideohjelmia muutettaessa.
Suositus 4
Komission olisi tarvittaessa varmistettava seuraavalla ohjelmakaudella tai toimenpideohjelmien tarkistuksen yhtey -
dessä, että romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin sisältyvät romaniväestön integrointiin tähtää -
vät tavoitteet näkyvät ERI-rahastojen kehyksessä kaikilla toiminnan tasoilla. Sen olisi tässä yhteydessä varmistettava, 
että tietoa kerätään luotettavalla tavalla, jotta edistystä voidaan seurata ja arvioida yksittäisten hankkeiden välillä ja 
kaikilla hallinnon tasoilla.
Suositus 5
Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa täydennettävä ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja yhteisiä tuo -
tos- ja tulosindikaattoreita nimenomaan romaniväestöä koskevilla indikaattoreilla. Näiden indikaattorien olisi oltava 
yhdenmukaisia romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa täsmennettyjen indikaattorien kanssa, ja 
niitä olisi sittemmin sovellettava kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien seurantaan. Ne voisivat pohjautua Euroo -
pan unionin perusoikeusviraston vuonna 2016 kehittämiin indikaattoreihin.
Suositus 6
Jäsenvaltioiden olisi harkittava seuraavan ohjelmakauden valmisteluita ajatellen yhteistoimintaa, jotta varmistet -
taisiin oikeusvarmuus, kun kyseessä on ESR:n käyttö sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoitta -
miseen riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen. Oikeudellisen epävarmuuden poistaminen auttaisi 
jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:a täysimääräisesti sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja niin ollen myös syrjin -
nän torjuntaan tähtääviin toimenpiteisiin.
Suositus 7
Komission olisi harkittava muutosten ehdottamista ERI-rahastoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta varmistetaan, että 
vuonna 2020 alkavasta ohjelmakaudesta alkaen varojen jaossa eri jäsenvaltioiden kesken otetaan huomioon eri -
tyiset sosiaalisen osallisuuden indikaattorit ja erityisesti syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien, osuus väestöstä. 
Sen olisi varmistettava, että tämän muutoksen ansiosta kaikki ESR:sta jäsenvaltioiden käyttöön annetut lisävarat on 
sidottu käytettäviksi erityisesti syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseen.
Suositus 8
(a) Komission olisi työskenneltävä jäsenvaltioiden kanssa ja kehitettävä yhteinen metodologia, jonka avulla saa -
taisiin kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti 
relevanttia tietoa romaniväestöstä ja seurattaisiin heidän sosiaalista osallistamistaan. Tämä olisi tehtävä viimeis -
tään seuraavan ohjelmakauden valmistelun yhteydessä.
(b) Komission oli kannustettava jäsenvaltioita kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä ole -
massa olevien poikkeusten mukaisesti keräämään kattavalla tavalla tilastotietoja etnisestä alkuperästä seu -
raavien kahden vuoden aikana. Eurostat voisi sisällyttää asiaankuuluvia kysymyksiä kyselytutkimuksiin, kuten 
työvoimatutkimukseen, ja Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastoihin (EU-SILC).
12
 Johdanto
Romaniväestö
01 
Euroopan romanit ovat Intian niemimaalta noin 1 000 vuotta sitten lähteneiden 
ryhmien jälkeläisiä. Romaneja alkoi saapua 1300-luvulla alueelle, joka nykyään 
on osa Euroopan unionia. Vuoteen 1450 mennessä romanit olivat asettautuneet 
lähes koko Euroopan alueelle. Keski-Euroopassa oli jo tuolloin ryhdytty käännyt -
tämään ja karkottamaan romaneja. Termi ”romani” viittaa useisiin eri ryhmiin (ks. 
laatikko 1 ), joita yhdistää tietynlainen ominaiskulttuuri sekä syrjäytyminen, joka 
on jatkunut eurooppalaisissa yhteiskunnissa jo kauan.
Mitä tarkoitetaan ’romanilla ’?
Euroopan neuvoston1 mukaan ’romanilla ’ tarkoitetaan romaneja, sintejä, kaaleita ja muita niiden kaltaisia 
ryhmiä Euroopassa. Romaneiksi lasketaan myös travellerit ja itäiset ryhmät (dom ja lom). Termi kattaa nämä 
toisistaan suuresti eroavat ryhmät sekä henkilöt, jotka pitävät itseään mustalaisina.
Käytämme käytännön syistä kaikista näistä ryhmistä termiä ”romani”, vaikka ne eivät ole kulttuuriselta ja etni -
seltä identiteetiltään samanlaisia.
1 Euroopan neuvosto, ”Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues”, 2012.Laatikko 1
02 
Romaniväestö on tätä nykyä laajin etninen vähemmistö Euroopassa. Yhteisön 
kooksi arvioidaan 10–12 miljoonaa. EU:ssa asuu noin 6,2 miljoonaa romania, joista 
suurin osa elää Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitsevissa jäsenvaltioissa. Valtaosalla 
eurooppalaisista romaneista (80–85 prosenttia) on nykyisin vakinainen asuinpaik -
ka2. Kiertävän elämäntyylin yhä valinneita romaneja ei pitäisi sekoittaa romani -
väestöön, joka muuttaa yhdestä EU:n jäsenvaltiosta asettuakseen asumaan 
toiseen EU:n jäsenvaltioon. Kaaviosta 1  käyvät ilmi romanien keskittymät EU:ssa, 
hakijamaissa3 ja mahdollisissa hakijamaissa4.2 KOM(2011) 173 lopullinen, 
5. huhtikuuta 2011, EU:n 
puitekehys vuoteen 2020 
ulottuville romanien 
kansallisille 
integrointistrategioille.
3 Albania, entinen Jugoslavian 
tasavalta Makedonia, 
Montenegro, Serbia ja Turkki.
4 Bosnia ja Hertsegovina sekä 
Kosovo*.
13 Johdanto Kaavio 1Arvioitu romaniväestö EU:ssa, hakijamaissa ja mahdollisissa hakijamaissa (2012)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan neuvoston tietojen perusteella.
Hallinnolliset rajat: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kartanpiirustus: Eurostat - Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
EU:n jäsenvaltiot
EhdokasmaatMahdolliset ehdokasmaat
Määrä = Keskimääräinen arvio romaniväestön koosta.
5–10
1–4,90,4–0,9Alle 0,4Keskimääräinen arvio – osuus kokonaisväestöstä (prosentteina):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* Kaikki tekstissä olevat viittaukset Kosovoon – alueeseen, instituutioihin
tai väestöön – ovat täysin Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostonpäätöslauselman 1244 mukaisia eivätkä vaikuta Kosovon asemaan.
14 Johdanto 
03 
Noin neljä viidesosaa EU:n arvioidusta romaniväestöstä elää taulukossa 1  maini -
tuissa kahdeksassa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioissa, joissa romaniväestöä on eniten 
(Bulgaria, Slovakia, Romania ja Unkari), koulujen oppilaista ja työmarkkinoille ensi 
kertaa tulijoista romaneja on 15–20 prosenttia. Taulukko 1Jäsenvaltiot, joissa arvioidaan olevan eniten romaneja
JäsenvaltioKeskimääräinen arvio romaniväestön koostaVähimmäisarvio Enimmäisarvio
Väestömäärä Osuus koko väestöstä
Romania 1 850 000 8,6 % 1 200  000 2 500  000
Bulgaria 750 000 9,9 % 700 000 800  000
Unkari 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000  000
Espanja 750 000 1,6 % 500 000 1 000  000
Slovakia 490 000 9,0 % 380 000 600  000
Ranska 400  000 0,6 % 300 000 500 000
Tšekki 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Kreikka 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Yhteensä 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Yhteensä koko EU:ssa 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Huom.:  Kroatia on otettu huomioon koko EU:ta koskevissa kokonaismäärissä.
Lähde:  Euroopan neuvosto, ”Estimates and official numbers of Roma in Europe”, heinäkuu 2012.
15 Johdanto 
05 
Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 artiklassa 
vahvistetaan EU:n pyrkimys torjua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syr -
jintää neuvoston toimilla (SEUT, 19 artikla). SEUT-sopimuksen 21 artiklassa myös 
vahvistetaan EU:n kansalaisten oikeus liikkua ja oleskella vapaasti EU:ssa.
06 
Romanien integroinnin kannalta merkityksellisiä ovat myös seuraavat oikeudelli -
set ja toimintapoliittiset välineet:
– Euroopan unionin perusoikeuskirja vuodelta 20005 ja erityisesti syrjintäkiel -
toa koskeva 21 artikla; perusoikeuskirjasta tuli oikeudellisesti sitova Lissabo -
nin sopimuksen tultua voimaan 1. joulukuuta 2009
– yhdenvertaisesta kohtelusta vuonna 2000 annetut kaksi neuvoston direk -
tiiviä6: rotusyrjintädirektiivi, jossa kielletään rotuun tai etniseen alkuperään 
perustuva syrjintä eri aloilla, ja työsyrjintädirektiivi, jossa säädetään yhden -
vertaisesta kohtelusta työssäOikeudellinen ja toimintapoliittinen kehys
04 
EU:n perussopimukset muodostavat kaikkien sosiaalista osallistumista yleisesti 
ja romanien integrointia erityisesti edistävien EU:n aloitteiden oikeusperus -
tan. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artikla on erityisen mer -
kityksellinen, koska sillä mm. suojataan vähemmistöihin kuuluvien oikeuksia 
(ks.  laatikko 2 ).
5 Euroopan unionin 
perusoikeuskirja (EYVL C 364, 
18.12.2000, s. 1).
6 Neuvoston direktiivi 2000/43/
EY, annettu 29 päivänä 
kesäkuuta 2000, rodusta tai 
etnisestä alkuperästä 
riippumattoman 
yhdenvertaisen kohtelun 
periaatteen 
täytäntöönpanosta (EYVL 
L 180, 19.7.2000, s. 22) ja 
neuvoston direktiivi 2000/78/
EY, annettu 27 päivänä 
marraskuuta 2000, 
yhdenvertaista kohtelua 
työssä ja ammatissa koskevista 
yleisistä puitteista (EYVL L 303, 
2.12.2000, s. 16).Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla
”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusval -
tio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat 
jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevai -
suus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.”Laatikko 2
16 Johdanto 
– EU:n kansalaisten vapaasta liikkumisoikeudesta vuonna 2004 annettu Euroo -
pan parlamentin ja neuvoston direktiivi7
– rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta vuonna 2008 tehty neuvoston 
puitepäätös8, jossa määritetään yleinen rikosoikeudellinen lähestymistapa 
rasismiin ja muukalaisvihaan perustuvan puheen ja rikollisuuden torjuntaan
– romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä vuonna 2013 
annettu neuvoston suositus9 ja
– vuonna 2011 annettu komission tiedonanto aiheesta ”EU:n puitekehys vuo -
teen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille”10; tiedon -
annossa vahvistettiin myös Euroopan unionin perusoikeusviraston asema 
kyseisessä yhteydessä11.
07 
Nykyiset romanien osallistamisen edistämiseen tähtäävät EU:n tason toiminta -
poliittiset painopisteet pohjautuvat EU:n 2020-strategiaan, josta sovittiin vuonna 
2010 ja jonka tarkoituksena on saada aikaan järkevää, kestävää ja osallistavaa 
kasvua Euroopassa. EU:n 2020-tavoitteiden saavuttamisessa edistymisen mittaa -
miseen hyväksyttiin koko EU:lle viisi yleistä tavoitearvoa. Romanien osallistamista 
edistävän politiikan onnistuminen voi vaikuttaa näistä viidestä tavoitearvosta 
kolmeen (koulutusta12, työllisyyttä13 sekä köyhyyden torjuntaa ja sosiaalista osal -
lisuutta koskevat tavoitearvot14) jäsenvaltioissa, joissa asuu suhteellisesti paljon 
romaneja.
08 
Tässä kertomuksessa termillä ”integrointi” ja ”osallistaminen” viitataan toimenpi -
teisiin, joilla pyritään parantamaan EU:n jäsenvaltioissa elävien romanien elinolo -
ja ja ihmisoikeustilannetta15 (ks. laatikko 3 ).7 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2004/38/
EY, annettu 29 päivänä 
huhtikuuta 2004, Euroopan 
unionin kansalaisten ja heidän 
perheenjäsentensä oikeudesta 
liikkua ja oleskella vapaasti 
jäsenvaltioiden alueella, 
asetuksen (ETY) N:o 1612/68 
muuttamisesta ja direktiivien 
64/221/ETY, 68/360/ETY, 
72/194/ETY, 73/148/ETY, 
75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/
ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY 
kumoamisesta (EUVL L 158, 
30.4.2004, s. 77). Erityisesti 
6 artikla, joka koskee oikeutta 
oleskella enintään kolme 
kuukautta, ja 7 artikla, joka 
koskee oikeutta oleskella yli 
kolme kuukautta.
8 Neuvoston puitepäätös, tehty 
28 päivänä marraskuuta 2008, 
rasismin ja muukalaisvihan 
tiettyjen muotojen ja 
ilmaisujen torjumisesta 
rikosoikeudellisin keinoin.
9 Neuvoston 9. joulukuuta 2013 
antama suositus romanien 
integraatiota jäsenvaltioissa 
edistävistä tuloksellisista 
toimenpiteistä (EUVL C 378, 
24.12.2013, s. 1).
10 KOM(2011) 173 lopullinen.
11 Perusoikeusvirastolla on 
romanien integrointia 
edistävien kansallisten 
strategioiden osalta seuraavat 
tehtävät: a) tarjota 
asiantuntemusta EU:n 
toimielimille, b) kerätä tietoa, 
c) tehdä työtä yhdessä 
jäsenvaltioiden kanssa ja 
kehittää sellaiset välineet, 
joiden avulla saadaan 
edistyksestä näyttöä.
12 Koulutusalalla tavoitteena on 
saada koulunkäynnin 
keskeyttämisen taso 
laskemaan alle kymmeneen 
prosenttiin ja ainakin 40 
prosentille 30–34   -vuotiaista 
korkea-asteen koulutus.
13 Tavoitteena on, että 
75 prosenttia 20–64-vuotiaista 
olisi työllistettyjä.
14 Tavoitteena on, että köyhien 
tai sosiaalisesti syrjäytyneiden 
tai köyhyysriskin ja sosiaalisen 
syrjäytymisen uhan alla 
olevien ihmisten määrä 
vähenisi 20 miljoonalla.
15 Lähestymistapa vastaa 
Euroopan unionin neuvoston 
määritelmää, jonka se esitti 
vuonna 2011 päätelmissään 
17 Johdanto 
Miten EU antaa rahoitustukea romanien integrointia 
edistäviin toimenpiteisiin?
09 
Valtaosa sosiaaliseen osallisuuteen tarkoitetusta EU:n rahoitustuesta (jonka avulla 
osarahoitettiin romanien integrointia edistäviä toimenpiteitä) myönnetään lä -
hinnä Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja myös Euroopan aluekehitysrahastosta 
(EAKR) EU:n koheesiopolitiikan yhteydessä. Lisäksi varoja on saatavilla komission 
suoraan hallinnoimista erityisohjelmista16.
10 
ESR:a ja EAKR:a käytetään jäsenvaltioiden valmistelemien ja komission hyväk -
symien kansallisten ja alueellisten monivuotisten toimenpideohjelmien kautta. 
Kussakin toimenpideohjelmassa käytettävissä olevat kokonaisvarat jaetaan eri 
toimintalinjojen kesken.
11 
EAKR:n talousarvio oli noin 201 miljardia euroa ja ESR:n noin 76 miljardia euroa 
vuosina 2007–2013. Ohjelmakaudella 2014–2020 EAKR ja ESR kuuluvat ERI-rahas -
toihin17. EAKR:n kokonaistalousarvio on kyseisellä kaudella noin 197 miljardia eu -
roa ja ESR:n noin 86 miljardia euroa.EU:n puitekehyksestä vuoteen 
2020 ulottuville romanien 
integrointia edistäville 
kansallisille strategioille. 
Neuvoston päätelmät EU:n 
puitekehyksestä vuoteen 2020 
ulottuville romanien 
integraatiota edistäville 
kansallisille strategioille, 
neuvoston 3089. istunto 
(työllisyys, sosiaalipolitiikka, 
terveys ja kuluttaja-asiat), 
Bryssel 19. toukokuuta 2011.
16 Työllisyyttä ja sosiaalista 
innovointia koskeva Euroopan 
unionin ohjelma 2014–2020 ja 
sen edeltäjä eli työllisyyttä ja 
sosiaalista yhteisvastuuta 
koskeva yhteisön Progress-
ohjelma 2007–2013; 
perusoikeus-, tasa-arvo- ja 
kansalaisuusohjelma 
(2014–2020) ja sen edeltäjät eli 
perusoikeuksia ja 
kansalaisuutta koskeva 
erityisohjelma, Daphne 
III -ohjelma ja 
syrjimättömyyttä ja 
sukupuolten tasa-arvoa 
edistäviä toimia koskeva 
Progress-ohjelma.
17 Ohjelmakaudella 2014–2020 
ERI-rahastoja ovat EAKR, ESR ja 
koheesiorahasto sekä 
Euroopan maaseudun 
kehittämisen 
maatalousrahasto 
(maaseuturahasto) ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahasto (EMKR).Termejä ”integrointi ” ja ”osallistaminen ” käytetään samassa merkityksessä
Termejä ”integrointi” ja ”osallistaminen” käytetään usein samassa merkityksessä, kun kuvataan romaniväestön 
tilanteen parantamiseen tähtäävien poliittisten aloitteiden yleistavoitteita.
”Integrointia” käytetään useammin aloitteissa, joiden avulla pyritään suojaamaan perusoikeuksia ja -arvoja (jot -
ka kuvataan SEU-sopimuksen 2 artiklassa). Termi voi esiintyä romanien integrointia edistävissä strategioissa.
”Osallistamista” käytetään enemmän sosioekonomisissa aloitteissa. Sitä on esimerkiksi käytetty Eurooppa 
2020-strategiassa, jolla pyritään saamaan aikaan järkevää, kestävää ja osallistavaa kasvua.Laatikko 3
18 Johdanto 
12 
Nimenomaan romanien integrointia edistäviin aloitteisiin ohjattujen määrien 
osuutta ei ole rekisteröity. Jäsenvaltioiden suunnitteluasiakirjoista voi kuitenkin 
päätellä, että ohjelmakaudella 2014–2020 noin 1,5  miljardia  euroa on sidottu 
käytettäviksi syrjäytyneiden vähemmistöjen, mm. romanien, sosioekonomiseen 
integrointiin (ks. myös kohta 69 ja taulukko 6 .). Vastaavia viitelukuja ei ole saata -
villa ohjelmakaudelta 2007–2013.
EU:n ja kansainvälisten organisaatioiden rooli 
romanien integroinnin alalla
13 
Euroopan neuvosto on ensimmäinen romanien integrointia Euroopan tasolla 
käsitellyt instituutio. Se on tehnyt yli 40 vuotta työtä torjuakseen romaniväestön 
syrjintää ja parantaakseen syrjäytyneiden romaniyhteisöjen integrointia.
14 
Myös muut kansainväliset organisaatiot ovat olleet aktiivisia romanien integroin -
nin saralla ja niillä on ollut omat erityistehtävänsä. Näitä organisaatioita ovat 
mm. Maailmanpankki, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (demokraattis -
ten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto) ja Yhdistyneiden kansakuntien 
kehitysohjelma.
19
 Tarkastuksen laajuus 
ja tavoitteet
18 Muut pääosastot, jotka 
vastaavat romanien 
integrointia edistäviin 
kansallisiin strategioihin 
liittyvistä aloista, ovat 
koulutuksen ja kulttuurin 
pääosasto, terveyden ja 
elintarviketurvallisuuden 
pääosasto sekä 
naapuruuspolitiikan ja 
laajentumisneuvottelujen 
pääosasto.15 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä, edistivätkö EU:n poliit -
tiset aloitteet ja EAKR:n ja ESR:n kautta annettu rahoitustuki romanien integroin -
tia vaikuttavalla tavalla. Tarkastus kattoi sekä ohjelmakauden 2007–2013 että oh -
jelmakauden 2014–2020. Sen yhteydessä arvioitiin erityisesti seuraavia seikkoja:
– Helpottivatko EU:n kehys ja romaneihin kohdistuvat kansalliset strategiat 
EAKR:n ja ESR:n vaikuttavaa käyttöä romanien osallistamista edistäviin toi -
menpiteisiin kummallakin ohjelmakaudella
– oliko EAKR:n ja ESR:n kehys suunniteltu kummallekin ohjelmakaudelle siten, 
että sen avulla tuettiin romanien integrointia edistäviä toimenpiteitä vaikut -
tavalla tavalla
– myötävaikuttivatko EAKR:n ja ESR:n avulla ohjelmakaudella 2007–2013 toteu -
tetut hankkeet vaikuttavalla tavalla romanien integrointiin.
16 
Tarkastusevidenssiä kerättiin haastattelemalla komission ja jäsenvaltioiden vir -
kamiehiä sekä hankkeiden edistäjiä ja hankkeisiin osallistujia. Lisäksi käytiin läpi 
EU:n ja kansallisilta viranomaisilta sekä hankkeiden edistäjiltä saatuja asiakirjoja.
17 
Tarkastuksessa arvioitiin ensin tukea, jonka komissio oli antanut romanien integ -
rointiin. Tuki käsitti EU:n lainsäädäntöä, toimintapoliittisia kehyksiä sekä EU:n pai -
nopisteitä ja tavoitearvoja kuvaavia erityisohjeita. Tilintarkastustuomioistuin tutki 
niitä sekä ohjelmakauden 2007–2013 että ohjelmakauden 2014–2020 aloitteiden 
osalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, miten komissio oli varmistanut, 
että perusoikeuksia noudatetaan. Tämä osa tarkastustyöstä toimitettiin romanien 
integrointia eniten käsittelevissä komission pääosastoissa eli oikeus- ja kulutta -
ja-asioiden pääosastossa, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastossa 
sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastossa18.
20 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet 
18 
Tilintarkastustuomioistuin kävi myös läpi jäsenvaltioiden romanien integroinnin 
edistämiseen tarkoitetut strategiset puitekehykset ja erityisesti romanien inte -
grointia edistävät kansalliset strategiat. Se katsoi, että EAKR:n ja ESR:n varoilla 
tuettujen romanien integrointia edistävien toimenpiteiden ja edellä mainittujen 
kehysten välillä olisi oltava tiivis yhteys, jotta vaikuttavuus olisi mahdollisimman 
suuri. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki, olivatko tarkastuskäynnin kohteena 
olleet jäsenvaltiot ottaneet käyttöön asianmukaiset hallinnolliset järjestelyt, joi -
den avulla romanien osallistamista koskevat strategiset puitekehykset olisi pantu 
onnistuneesti täytäntöön. Kansalliset romaniasioiden yhteyspisteet vastaavat ro -
manien integrointia edistävän kansallisen strategian kehittämisen ja täytäntöön -
panon koordinoinnista. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin järjesti yhteyspistei -
den kanssa kokoukset tarkastuskäynnin kohteena olleissa neljässä jäsenvaltiossa 
eli Bulgariassa, Espanjassa, Unkarissa ja Romaniassa ja lisäksi Saksassa, Kreikassa, 
Ranskassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tarkoituksena oli 
saada laajempi käsitys kansallisista strategioista ja mahdollisista strategioihin, 
suunnitelmiin ja ohjelmansuunnitteluun tehdyistä muutoksista, jotka oli tehty 
ohjelmakaudelta toiselle siirryttäessä.
19 
Ohjelmakauden 2007–2013 osalta arvioitiin myös, miten EAKR:n ja ESR:n toi -
menpideohjelmien suunnittelu, täytäntöönpano ja seuranta oli toteutettu. 
Tarkoituksena oli arvioida, pystyttiinkö ohjelmilla tukemaan romanien integ -
rointia vaikuttavalla tavalla. Tilintarkastustuomioistuin tutki kyseiseltä kaudelta 
poimittua hankeotosta ja arvioi, miten hankkeiden avulla oli myötävaikutettu 
syrjäytyneiden romaniväestöjen integrointiin. Kauden 2014–2020 ERI-rahastojen 
osalta arvioitiin vain romanien integroinnin kannalta merkityksellisten EAKR:n ja 
ESR:n osa-alueiden suunnittelua, koska tarkastus toimitettiin erittäin varhaisessa 
vaiheessa ohjelmakautta.
20 
Tarkastukseen valittiin neljä jäsenvaltiota (Bulgaria, Espanja, Unkari ja Romania) 
sillä perusteella, että niissä asui paljon romaneja ja ne olivat myöntäneet suuren 
määrän rahoitusta toimintalohkoille, joilla olisi voitu tukea romanien osallistamis -
ta edistäviä aloitteita19.
21 
Tilintarkastustuomioistuin valitsi neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta 
jäsenvaltiosta ohjelmakaudelta 2007–2013 seitsemän EAKR:n ja ESR:n toimen -
pideohjelmaa, joita se piti romanien osallistamisen kannalta merkityksellisinä. 
Tarkastukseen sisältyi yhteensä 19 kyseisten toimenpideohjelmien20 yhteydessä 
toteutettua hanketta (ks. liite I ), jotka valittiin kansallisten viranomaisten toi -
mittamien tietojen perusteella. Tarkastuksessa keskityttiin koulutus-, työllisyys-, 
terveydenhuolto- ja asuntohankkeisiin, mutta lisäksi tarkastettiin paikalla myös 
muiden aihepiirien hankkeita, kuten sosiaalista osallisuutta tai syrjinnän torjuntaa 
koskevia hankkeita ( ks. taulukko 5 ). Kaikki valitut hankkeet oli saatu päätökseen 
vuoteen 2013 mennessä. Luettelo tarkastettujen hankkeiden valinnasta ja täytän -
töönpanosta vastaavista elimistä on esitetty liitteessä II .19 Ohjelmakaudella 2007–2013 
nämä neljä jäsenvaltiota saivat 
EARK:sta ja ESR:sta yhteensä 
14,1 miljardia  euroa tukea 
sosiaaliseen osallisuuteen 
tähtääviin toimenpiteisiin. 
Osuus vastaa 20 prosenttia 
kokonaismäärästä, jonka 
rakennerahastot myönsivät 
sosiaaliseen osallisuuteen 
tähtääviin toimenpiteisiin 
kaikissa jäsenvaltioissa 
kyseisellä kaudella.
20 Yksi alunperin valittu hanke 
poistettiin otoksesta, koska 
sitä ei pidetty relevanttina.
21 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet 
22 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskriteerit valittiin EURoma-verkoston21 
kokemusta hyödyntäen. Verkosto on antanut suosituksia22, joilla pyritään varmis -
tamaan romanien osallistamiseen tähtäävien aloitteiden onnistuminen. Lisäksi 
tarkastajat kävivät EU:n perusoikeusvirastossa perehtymässä tietojenkeruuseen23.
23 
Tärkeimmät kriteerit ovat kymmenen yhteistä perusperiaatetta. Ne esitetään 
kaaviossa 2  ja kuvataan tarkemmin liitteessä III . Näistä periaatteista keskustel -
tiin vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppa -
laisen foorumin ensimmäisessä kokouksessa. Ne sisällytettiin sittemmin työlli -
syys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK-neuvosto) 
8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen päätelmiin liitteenä.
24 
Ohjelmakaudelta 2007–2013 valittuihin toimenpideohjelmiin sisältyneet syr -
jäytyneen romaniväestön integrointia edistävät toimenpiteet kuuluivat myös 
yhdeksään uuteen toimenpideohjelmaan kaudella 2014–2020. Tilintarkastustuo -
mioistuin arvioi uuden ERI-rahastojen kehyksen näiden yhdeksän uuden toimen -
pideohjelman perusteella.
25 
Se sai apua ulkopuolisilta romanien integrointiin perehtyneiltä asiantuntijoilta. 
Lisäksi se järjesti neljästä neuvonantajasta koostuneen paneelin, joka avusti tar -
kastustavan laatimisessa ja varmisti, että romanien integrointiongelman kannalta 
tärkeät näkökohdat oli otettu huomioon.
26 
Koska eri sidosryhmät voivat käsittää syrjäytyneiden romanien integrointia 
edistävät toimenpiteet ja niiden tulokset hyvin eri tavoin, tilintarkastustuomiois -
tuin kokosi focus group -ryhmiä kussakin tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa. 
Näin toimimalla pyrittiin saamaan yhteen asiantuntijoita ja sidosryhmien edus -
tajia, jotta he voisivat vaihtaa mielipiteitään romanien osallistamista edistävistä 
toimenpiteistä kutakin tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota koskevien 
alustavien havaintojen pohjalta. Myöhemmin tilintarkastustuomioistuin järjesti 
focus group -kokouksen, johon osallistui 13 eri sidosryhmää (neuvonantajapa -
neeli mukaan luettuna). Kokouksen tarkoituksena oli käydä läpi alustavia tarkas -
tushavaintoja ja keskustella mahdollisista johtopäätöksistä ja suosituksista.21 EURoma-verkosto on EU:n 
verkosto, johon kuuluu 
edustajia EU:n jäsenvaltioista. 
Se pyrkii edistämään 
rakennerahastojen käyttöä ja 
täten lisäämään 
romaniyhteisöön 
kohdistettavien 
toimintapolitiikkojen 
vaikuttavuutta.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, EURoma-verkoston 
tekninen sihteeristö, ”Tackling 
Roma Needs in the 2014–2020 
Structural Funds 
Programming Period - Guide 
to improve the planning 
process”, toukokuu 2013.
23 Perusoikeusvirasto 
perustettiin vuonna 2007 EU:n 
virastoksi, jonka 
erityistehtävänä on antaa 
riippumatonta, näyttöön 
perustuvaa neuvontaa 
perusoikeuksista. 
Perusoikeusvirasto ja 
Yhdistyneiden kansakuntien 
kehitysohjelma (UNDP) ovat 
toteuttaneet erikseen ja 
yhdessä romanitalouksia 
koskevia tutkimuksia vuosina 
2004, 2009, 2012  ja 2015.
22 Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet Kaavio 2Romanien osallistamista koskevat kymmenen yhteistä perusperiaatetta
1. 
Rakentavat,
käytännönläheiset ja 
syrjimättömät politiikat10. 
Romaniväestön 
aktiivinen 
osallistuminen
9. 
Kansalais-
yhteiskunnan 
osallistuminen
8. 
Alue- ja 
paikallisvirano-
maisten 
osallistuminen
7. 
Euroopan unionin 
välineiden käyttö
6. 
Hyviksi todettujen 
politiikkojen jakaminen5.
Tietoisuus 
sukupuolinäkökohdista4. 
Tavoitteena 
osallistuminen 
vallitsevaan 
yhteiskuntaan3. 
Kulttuurienvälinen 
lähestymistapa2. 
Nimenomainen 
mutta ei poissulkeva 
kohdentaminen
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
23
 Huomautukset
EU:n ja jäsenvaltioiden strategioiden osalta on 
edistytty, mutta parannukset tulivat niin myöhään, 
että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakaudella 2007–2013
27 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten romanien integrointia edistävien toimen -
piteiden kohdentamista ja edistämistä parantava toimintapolitiikka on kehittynyt 
sekä EU:n että kansallisella tasolla. Ensiksi arvioitiin toimintapolitiikan kehitys -
tä EU:n tasolla. Toiseksi käytiin läpi romanien integrointia edistävät kansalliset 
strategiat ja arvioitiin, olivatko ne asianmukaisia välineitä, kun tarkoituksena oli 
puuttua romanien integrointiin liittyviin ongelmiin entistä paremmin.
28 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko romanien integrointia edistäviä aloittei -
ta koskeva EU:n strateginen kehys ollut käytössä ohjelmakaudella 2007–2013 
ja oliko ajan mittaan tehty tarkistuksia tai parannuksia. Jotta EU:n rahoittama 
romanien integrointiin pyrkivä politiikka olisi vaikuttavaa, komission olisi tuetta -
va jäsenvaltioiden työtä EU:n lainsäädännöllä, toimintapoliittisilla kehyksillä tai 
erityisohjeistuksella.
Romanien osallistamista koskevasta EU:n 
toimintapoliittisesta aloitteesta sovittiin vuonna 2011, 
vuosina 2004  ja 2007 tapahtuneiden laajentumisien jälkeen
EU:n toimintapoliittiset aloitteet hyväksyttiin ohjelmakaudella 
niin myöhään, että ne eivät vaikuttaneet ohjelmakauden 2007–
2013 suunnitteluun
29 
Romanien osallistamisesta tuli EU:n tasolla erityisen merkittävä kysymys valmis -
tauduttaessa siihen, että EU:hun liittyisi vuonna 2004 ja 2007 joukko Keski- ja 
Itä-Euroopan valtioita, joissa tietyissä oli suuri romaniväestö. Bulgarian, Tšekin, 
Unkarin, Romanian ja Slovakian kanssa tehdyissä liittymistä valmistelevaa kump -
panuutta koskevissa sopimuksissa24 romanien integroinnin tehostamisesta tehtiin 
keskipitkän aikavälin ensisijainen poliittinen tavoite.24 Neuvoston päätökset, tehty 
30 päivänä maaliskuuta 1998 
ja 6 päivänä joulukuuta 1999, 
Bulgarian tasavallan, Tšekin 
tasavallan, Unkarin tasavallan, 
Romanian ja Slovakian 
tasavallan liittymistä 
valmistelevan kumppanuuden 
periaatteista, ensisijaisista 
tavoitteista, välitavoitteista ja 
edellytyksistä.
24 Huomautukset 
30 
EU ei kuitenkaan tehnyt romanien integroinnista erityistä poliittista painopis -
tettä vuosina 2004  ja 2007 tapahtuneiden liittymisten jälkeen. Romanien inte -
grointiin ei viitattu kautta 2007–2013 koskevien asetusten alustavissa versioissa. 
Ei myöskään vaadittu, että se sisällytetään erityiseksi painopisteeksi EAKR:n tai 
ESR:n toimenpideohjelmiin. Ensimmäistä kertaa romanien integrointiin viitattiin 
vuonna 2010, kun asuntokantaa koskevien toimenpiteiden tukikelpoisuusehtoja 
muutettiin EAKR-asetuksessa25.
31 
Vuonna 2008 komissio alkoi toteuttaa syrjäytyneiden romanien tilannetta pa -
rantavia toimia. Syyskuussa 2008 pidetyn ensimmäisen romaneja koskevan EU:n 
huippukokouksen jälkeen se perusti romanien osallisuutta käsittelevän euroop -
palaisen foorumin, yksiköiden välisen romaniasioita käsittelevän työryhmän, 
kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden verkoston ja perusoikeusviraston 
koordinoimaan romanien integrointia mittaavia indikaattoreita käsittelevän 
työryhmän (ks. kohta 94). Muita tukirakenteita ovat kaksi kansallisten romani -
asioiden yhteyspisteiden verkoston alaista temaattista työryhmää ja säännölliset 
kuulemiskokoukset kansalaisjärjestöjen, kansainvälisten organisaatioiden ja 
akateemisten verkostojen kanssa. Lisäksi oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto 
ja ERI-rahastojen hallinnoinnista vastaavat pääosastot järjestävät yhdessä sään -
nöllisiä tiedonhakumatkoja ja käyvät korkean tason kahdenvälistä vuoropuhelua 
jäsenvaltioiden kanssa. Käynnit antavat kansallisille ja paikallisille viranomaisille, 
kansalaisjärjestöille ja kaikille asianomaisille komission osastoille tilaisuuden kes -
kustella toimintapoliittisesta kehityksestä keskenään.
32 
Ensimmäinen tärkeä romanien integrointia käsittelevä EU:n tason asiakirja julkais -
tiin kuitenkin huhtikuussa 2011. Kyseessä on komission tiedonanto EU:n puite -
kehyksestä romanien integrointia edistäville kansallisille strategioille26. Tämän 
jälkeen TSTK-neuvosto (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat)27 
hyväksyi toukokuussa päätelmät, joiden perusteella jäsenvaltiot sitoutuvat 
valmistelemaan, päivittämään tai kehittämään romanien integrointia edistäviä 
kansallisia strategioitaan. Tämä tapahtui sen jälkeen, kun komissio oikeus- ja kan -
salaisasioista sekä perusoikeuksista vastaavan komission jäsenen ominaisuudessa 
oli ottanut kantaa romanien tilanteen viimeaikaisiin muutoksiin ja todennut, että 
etniseen alkuperään tai rotuun perustuva syrjintä ei ollut Euroopassa suotavaa. 
Komission jäsen myös mainitsi, että komissio oli valmis käynnistämään rikkomis -
menettelyn yhtä jäsenvaltiota (Ranska) kohtaan, koska se oli soveltanut vapaata 
liikkuvuutta koskevaa direktiiviä syrjivällä tavalla, mikä oli Euroopan unionin 
perusoikeuskirjan vastaista. Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2011 antamissa 
päätelmissä pantiin merkille romanien osallistamisen keskeinen merkitys ja keho -
tettiin panemaan nopeasti täytäntöön TSTK-neuvoston päätelmät, jotka koskivat 
jäsenvaltioiden strategioiden valmistelua, päivittämistä tai kehittämistä.25 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
437/2010, annettu 19 päivänä 
toukokuuta 2010, Euroopan 
aluekehitysrahastosta 
annetun asetuksen (EY) N:o 
1080/2006 muuttamisesta 
syrjäytyneiden väestöryhmien 
hyväksi toteutettavien 
asuntokantaa koskevien 
toimien tukikelpoisuuden 
osalta (EUVL L 132, 29.5.2010, 
s. 1).
26 KOM(2011) 173 lopullinen.
27 Työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, 
terveyttä ja kuluttaja-asioita 
käsittelevän neuvoston 
kokoonpano.
25 Huomautukset 
33 
Tämä oli ensimmäinen nimenomaan romaniyhteisöä koskeva EU:n aloite, johon 
sisältyi seurantamekanismi. Siinä ehdotettiin, että kukin jäsenvaltio laatii oman 
romanien integrointia edistävän kansallisen strategian (ks. kohta 41). Aloite antoi 
asianmukaisen kehyksen romanien osallistamisen edistämiselle, ja siinä vahvis -
tettiin alat, joilla toimia olisi toteutettava ja joille olisi asetettava tavoitearvot. 
Erityisesti siinä vahvistettiin neljä keskeistä toiminnan painopistealaa: koulutus, 
työllisyys, terveydenhuolto ja asuminen. Jäsenvaltioita pyydettiin asettamaan 
kyseisille aloille saavutettavissa olevat tavoitteet.
34 
Jäsenvaltioita ei pyydetty käsittelemään erikseen syrjinnän torjuntatoimenpiteitä 
tai asettamaan niiden osalta tavoitearvoja. Niitä käsiteltiin monialaisena kysy -
myksenä kaikilla edellä mainituilla neljällä alalla28. Erityisiä mitattavissa olevia 
syrjinnän torjuntaa koskevia indikaattoreita ja tavoitearvoja asetettiin kuitenkin 
harvoin. Tämän merkittävän nykyisessä toimintapolitiikan kehyksessä olevan 
puutteen vuoksi komission on vaikea mitata edistymistä.
Romaniväestön osallistaminen vuodesta 2011 alkaen: 
toimintapoliittisesta lähestymistavasta poliittiseen sitoumukseen
Romanien integroinnista vuonna 2013 hyväksytty neuvoston suositus
35 
Neuvoston vuonna 2013 antama suositus29 oli EU:n ensimmäinen oikeudellinen 
väline, joka koski nimenomaan romanien integrointia ja joka kuvasti olennaista 
edistysaskelta romanien osallistamista koskevassa EU:n lähestymistavassa. Suo -
situksessa ei pidättäydytty toimintapoliittisessa lähestymistavassa vaan romani -
väestön osallistamisesta tehtiin ihmisoikeuksien suojelua koskevia säännöksiä 
kuvastava jäsenvaltioiden poliittinen sitoumus. Suosituksessa esitetään ohjeita, 
jotka auttavat jäsenvaltioita parantamaan ja nopeuttamaan romanien integroin -
nin edistämistä koulutuksen, työllisyyden, terveydenhoidon ja asumisen aloilla. 
Lisäksi siinä annetaan horisontaalisia politiikkatoimia, esim. syrjinnän torjuntaa, 
koskevia ohjeita. Suosituksessa myös viitataan selvästi romanivastaisuuteen, 
jolla tarkoitetaan tiettyä kauan aikaa kestäneestä syrjinnästä johtuvaa rasismin 
muotoa.28 EU:n puitekehyksessä 
yhdenvertainen kohtelu on 
horisontaalinen periaate ja 
romanien vaikuttavan 
osallistamisen 
ennakkoedellytys. EU:n 
puitekehyksessä todetaan 
selvästi, että ”ensinnäkin 
jäsenvaltioiden on 
varmistettava, että romaneja 
ei syrjitä, vaan kohdellaan kuin 
keitä tahansa EU:n kansalaisia, 
jotka voivat nauttia kaikista 
EU:n perusoikeuskirjaan 
kirjatuista perusoikeuksista”. 
”Puitekehys vuoteen 2020 
ulottuville romanien 
integraatiota edistäville 
kansallisille strategioille”, s. 2.
29 Neuvoston 9. joulukuuta 2013 
antama suositus romanien 
integraatiota jäsenvaltioissa 
edistävistä tuloksellisista 
toimenpiteistä.
26 Huomautukset Taulukko 2Romanien integrointia koskevien maakohtaisten suositusten sisältö asianomaisissa 
viidessä jäsenvaltiossa
2012 2013 2014 2015
Bulgaria Romanien yleinen integrointi Koulutus Työllisyys/koulutus Koulutus
Tšekki Ei sovelleta Koulutus Koulutus Koulutus
Unkari Romanien yleinen integrointi Köyhyys/koulutus Köyhyys/koulutus Koulutus
Romania Ei sovelletaRomanien yleinen integrointi/
KoulutusTyöllisyys/koulutus Koulutus
Slovakia Koulutus Koulutus Koulutus Koulutus
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
37 
Komissio on myös valvonut tiiviisti kahden asiaankuuluvan tasavertaista kohte -
lua koskevan direktiivin30 täytäntöönpanoon ( taulukossa 3  esitetään tarkemmat 
tiedot rotusyrjintädirektiivin täytäntöönpanosta). Se käynnisti rikkomismenette -
lyn Tšekkiä vastaan vuonna 2014 ja Slovakiaa vastaan vuonna 2015. Molemmissa 
tapauksissa syynä oli romanioppilaiden erottelu koulutusjärjestelmässä. Muut 
tapaukset eivät liity nimenomaan romaneihin. Komissio kohdistaa seurantaa 
myös rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta ri -
kosoikeudellisin keinoin vuonna 2008 tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanoon. 
Puitepäätös on ollut täytäntöönpanokelpoinen vuodesta 2014 alkaen.Komissio on antanut maakohtaisia suosituksia romanien osallistamisesta 
vuodesta 2012 alkaen
36 
Komission on antanut maakohtaisia suosituksia romanien osallistamisesta vuo -
desta 2012 alkaen. Tämänkaltaisia maakohtaisia suosituksia on annettu viidelle 
jäsenvaltiolle, joissa on laaja romanivähemmistö. Nämä maat ovat Bulgaria, Un -
kari, Slovakia, Tšekki ja Romania. Taulukossa 2  esitetään kullekin näistä viidestä 
jäsenvaltiosta esitettyjen maakohtaisten suositusten sisältö tarkemmin.
30 Neuvoston direktiivi 2000/43/
EY (‘rotusyrjintädirektiivi’), 
neuvoston direktiivi 2000/78/
EY (‘työsyrjintädirektiivi’).
27 Huomautukset Taulukko 3Rotusyrjintädirektiivin 2000/43/EY täytäntöönpanon valvonta
JäsenvaltioSaattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Rikkomus1
MääräaikaSaatu päätökseen 
määräaikaan mennessäJäsenvaltion lainsäädäntö 
ei vastaa EU:n säädöksiäJäsenvaltio on soveltanut 
väärin EU:n säädöksiä
Belgia 1.7. 20 03 √
Bulgaria 1.1.2007 √ Päätetty
Tšekki 1.5.2004 √ Päätetty Kesken
Tanska 19.7.2003 √ Päätetty Päätetty
Saksa 19.7.2003 √
Viro 1.5.2004 √ Päätetty
Irlanti 19.7.2003 √
Kreikka 19.7.2003 √
Espanja 19.7.2003 √ Päätetty
Ranska 19.7.2003 √
Kroatia 1.7. 2013 √
Italia 19.7.2003 √
Kypros 1.5.2004 √
Latvia 1.5.2004 √ Päätetty
Liettua 1.5.2004 √ Päätetty
Luxemburg 19.7.2003 √
Unkari 1.5.2004 √ Päätetty
Malta 1.5.2004 √ Päätetty
Alankomaat 19.7.2003 √ Päätetty
Itävalta 19.7.2003 √ Päätetty
Puola 1.5.2004 √ Päätetty Päätetty
Portugali 19.7.2003 √ Päätetty
Romania 1.1.2007 √ Päätetty
Slovenia 1.5.2004 √ Kesken
Slovakia 1.5.2004 √ Päätetty Kesken
Suomi 19.7.2003 √ Päätetty
Ruotsi 19.7.2003 √ Päätetty
Yhdistynyt kuningaskunta 19.7.2003 √ Päätetty Päätetty
1 Tiedot joulukuulta 2015.
Huom.:  Ainoastaan Tšekin ja Slovakian kohdalla rikkomismenettelyt liittyvät nimenomaan romaneihin.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
28 Huomautukset 
Komission antama ohjeistus ja tehostettu yhteistyö Euroopan neuvoston 
kanssa
38 
Näiden keskeisten aloitteiden lisäksi komissio on antanut useita toimintapoliitti -
sia ohjeita romanien osallistamiseen tarkoitettujen varojen käytöstä. Näitä ovat 
mm. romaneja ja syrjäytyneitä yhteisöjä koskevat temaattiset ohjeet, syrjäytynei -
den romaniyhteisöjen integroinnin temaattisia ennakkoehtoja koskeva asiakirja ja 
ohje jäsenvaltioille ERI-rahastojen käytöstä koulutukseen liittyvän ja alueellisen 
erottelun torjunnassa.
39 
Lisäksi komissio antoi vuonna 2014 kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käy -
tännesäännöt, joissa määrätään, että jäsenvaltioiden olisi otettava kansalaisjärjes -
töt mukaan kumppanuussopimuksiin ja varmistettava, että ne osallistuvat aktiivi -
sesti ERI-rahastojen tukemien ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon31.
40 
Komissio on lisännyt romanien integrointia edistävän työnsä vaikuttavuutta 
tekemällä vuodesta 2011 alkaen läheistä yhteistyötä alalta paljon kokemusta 
keränneen Euroopan neuvoston kanssa (ks. kohta 13). Komissio on erityisesti 
osallistunut Euroopan neuvoston sihteeristön järjestämiin kokouksiin ja tiettyihin 
Euroopan neuvoston kanssa yhteisiin ohjelmiin (ROMACT32 ja ROMED33).
Edistyminen jäsenvaltioiden tasolla: romanien integrointia 
edistävät kansalliset strategiat oli hyväksytty, mutta 
puutteita esiintyy edelleen
41 
Jäsenvaltioita pyydettiin vuonna 2011 laatimaan romanien integrointia edistävät 
kansalliset strategiat vuosiksi 2011–2020. Jos strategia oli jo olemassa, jäsenval -
tioita pyydettiin mukauttamaan sitä siten, että romanien integrointia koskevat 
EU:n tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa olisi vahvistettava kohdennetut toi -
met ja esitettävä tietoa toimien toteuttamiseen käytettävästä (kansallisesta, EU:n 
ja muusta) rahoituksesta. Strategioissa olisi lisäksi ehdotettava keinoja poistaa 
EU:n varojen vaikuttavampaa käyttöä rajoittavat nykyiset esteet ja luoda perusta 
tehokkaalle seurantamekanismille, jotta saadaan aikaiseksi romaneja konkreetti -
sesti hyödyttäviä tuloksia.31 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 240/2014, annettu 
7 päivänä tammikuuta 2014, 
Euroopan rakenne- ja 
investointirahastoissa 
harjoitettavaa kumppanuutta 
koskevista eurooppalaisista 
käytännesäännöistä (EUVL 
L 74, 14.3.2014, s. 1)
32 ROMACT-ohjelmalla pyritään 
parantamaan paikallisten 
viranomaisten ja eritoten 
valittujen toimihenkilöiden ja 
johtavien virkamiesten 
reagointivalmiutta ja 
vastuuvelvollisuutta 
syrjäytyneiden 
romaniyhteisöjen osalta. 
Ohjelman päätavoitteena on 
saada aikaiseksi pitkän 
aikavälin poliittinen sitoumus, 
joka johtaa romanien 
osallistamiseen tähtääviin 
kestäviin suunnitelmiin ja 
toimenpiteisiin (ks. myös 
http://coe-romact.org/ ).
33 ROMED-ohjelma on 
kaksivaiheinen. ROMED-
ohjelman ensimmäisessä 
vaiheessa johdettiin aloitetta, 
jonka tarkoituksena oli 
kouluttaa sovittelijoita, joiden 
tehtävänä oli tarjota 
laadukasta sovittelua 
romaniyhteisöjen ja 
paikallisten viranomaisten 
välille. Vuonna 2011 
käynnistetyn ohjelman 
ansiosta koulutusta on saanut 
yli 1 300 sovittelijaa 22 maassa. 
Vuonna 2013 käynnistetty 
ROMED-ohjelman toinen 
vaihe kohdistuu paikalliseen 
toimintaympäristöön ja 
erityisesti siihen, miten 
sovittelu voi kannustaa 
romaniyhteisöjä osallistumaan 
ja tehdä hallinnoinnista 
osallistavampaa ja 
demokraattisempaa tietyissä 
Euroopan neuvoston 11 
maajäsenen kunnissa (ks. 
myös http://romed.coe-
romact.org/ ).
29 Huomautukset 
42 
Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden osalta tarkastuksessa
– tutkittiin tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden laatimien roma -
nien integrointia edistävien strategioiden sisältöä
– tarkastettiin, olivatko asiaankuuluvat sidosryhmät yksilöity romanien integ -
rointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanoa ajatellen ja 
mikä oli romaniasioiden yhteyspisteiden rooli tässä yhteydessä
– arvioitiin strategioiden täytäntöönpanoon liittyvät seurantajärjestelyt
– tarkastettiin, miten komissio arvioi jäsenvaltioiden kertomukset romanien 
integrointia edistävien kansallisten strategioidensa täytäntöönpanosta.
Romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat
Kaikki tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot olivat hyväksyneet 
romanien integrointia edistävän kansallisen strategian
43 
Kaikki jäsenvaltiot34 hyväksyivät romanien integrointia edistävän kansallisen 
strategian sen jälkeen, kun komissio oli tiedonannossaan sitä jäsenvaltioilta 
pyytänyt. Tietyt jäsenvaltiot valitsivat romanien integrointia varten yhdennetyn 
toimintapolitiikan, joiden tilintarkastustuomioistuin katsoo vastaavan romanien 
integrointia edistäviä kansallisia strategioita. Kaikissa tarkastuskäynnin kohteena 
olleissa neljässä jäsenvaltiossa laadittiin toimintasuunnitelmat romanien integ -
rointia edistävien kansallisten strategioiden jälkeen. Kukin jäsenvaltio myös 
perusti kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen.
44 
Komissio ei ole määrännyt, että syrjinnän torjunnan olisi oltava yksi keskeisistä 
painopistealoista romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa. 
Bulgariassa, Unkarissa35 ja Espanjassa romanien integrointia edistävissä kansal -
lisissa strategioissa oli neljän edellytetyn pääalan (koulutus, työllisyys, tervey -
denhuolto ja asuminen) lisäksi luku, joka koski nimenomaan syrjinnän torjuntaa. 
Romaniassa romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa viitattiin 
myös syrjinnän torjuntaan. Tämä tapahtui kuitenkin vain epäsuorasti, neljää edel -
lytettyä pääalaa käsiteltäessä. Neljästä valitusta jäsenvaltiosta ainoastaan Bulga -
ria ja Unkari olivat asettaneet syrjinnän torjunnalle tavoitearvoja.34 Lukuun ottamatta Maltaa, joka 
on todennut, että sillä ei ole 
romaniväestöä.
35 Sosiaalista osallisuutta 
edistävä kansallinen strategia  
– äärimmäinen köyhyys, 
lapsiköyhyys, romanit. Toisin 
sanoen Unkarissa strategia ei 
koskenut ainoastaan 
romaneja. Selvyyden vuoksi 
siihen viitataan tästä 
eteenpäin romanien 
integrointia edistävänä 
kansallisena strategiana.
30 Huomautukset 
45 
Kolme neljästä romanien integrointia edistävästä kansallisesta strategiasta koski 
koulutusta, työllisyyttä, terveydenhuoltoa ja asumista. Neljänteen, Unkarin laati -
maan romanien integrointia edistävään kansalliseen strategiaan sisältyi yleista -
voitteita mutta ei niihin liittyviä kvantifioituja tavoitearvoja. Kaikki strategiassa 
mainitut tavoitearvot eivät myöskään liittyneet varsinaisesti romaniväestöön, 
mm. asumisen kohdalla. Strategiassa tosin esitettiin relevanttia tietoa romani -
väestön tilanteesta Unkarissa, mutta tietojen perustella ei ollut laadittu nimen -
omaan romaneja koskevia indikaattoreita tai lähtöarvoja. Romaniassa romanien 
integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa esitettiin lähtöarvot vain 
tiettyjen indikaattorien osalta. Tämä vaikeutti romanien integrointia edistävien 
kansallisten strategioiden avulla saatujen tulosten arviointia, koska lähtötilanne 
ei ollut selvillä.
Kaikissa romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa 
viitataan romanien osallistamista koskevaan kymmeneen 
perusperiaatteeseen
46 
Kaikissa strategioissa viitattiin joko suoraan (Bulgariassa, Unkarissa ja Espanjas -
sa) tai epäsuoraan (Romaniassa) romanien osallistamista koskeviin kymmeneen 
yhteiseen perusperiaatteeseen (ks. kohta 23 ja kaavio 2 ). Tarkastajat havaitsivat 
kuitenkin, että jäsenvaltiot eivät aina soveltaneet niitä itse strategioiden laadin -
nan yhteydessä:
 ο Espanjassa ja Bulgariassa saatiin kirjallista evidenssiä kansalaisjärjestöjen 
kuulemisesta ja palautteesta, jota kansalliset viranomaiset olivat antaneet 
kansalaisjärjestöjen panoksesta.
 ο Romaniassa ja Unkarissa oli noudatettu vain osittain yhteistä perusperiaatet -
ta nro 9, joka koskee kansalaisyhteiskunnan osallistumista, ja yhteistä perus -
periaatetta nro 10, joka koskee romanien aktiivista osallistumista poliittiseen 
päätöksentekoon.
– Romaniassa toteutettiin ennen romanien integrointia edistävien kansal -
listen strategioiden hyväksymistä kuulemismenettely, jonka yhteydessä 
järjestettiin useita kokouksia, mutta kansalaisjärjestöt kyseenalaistivat 
kokousten avoimuuden ja lukumäärän. Kansalaisjärjestöt myös totesivat, 
että niille ei ollut ilmoitettu, miten niiden panos otettaisiin huomioon. 
Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut minkäänlaista evidenssiä, jonka 
perusteella olisi voitu todeta, ottivatko Romanian viranomaiset kansalais -
järjestöjen panoksen huomioon ja miten tämä tapahtui.
– Unkarissa havaittiin vain vähän evidenssiä siitä, miten romanien integ -
rointia edistävään kansalliseen strategiaan liittyvä kuulemisprosessi oli 
toteutettu. Strategian päivitetyssä versiossa ei myöskään ollut tietoa siitä, 
otettiinko eri sidosryhmien kommentit huomioon tai miten ne otettiin 
huomioon. Toimintasuunnitelmasta ei ollut järjestetty kuulemista. Lisäksi 
kaksi kansalaisjärjestöä oli nimitetty toteuttamaan tärkeimmät romanien 
integrointia edistävään kansalliseen strategiaan liittyvät toimenpiteet 
julkisten viranomaisten rinnalla. Tämä esti muita kansalaisjärjestöjä osal -
listumasta toimintaan.
31 Huomautukset 
Romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa ei ilmoitettu 
tarkasti rahoitustukea, joka oli jäsenvaltioissa käytettävissä romanien 
osallistamista tukeviin toimenpiteisiin
47 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että Bulgarian, Unkarin ja Espanjan 
romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin ei sisältynyt tietoja ro -
maneihin liittyviin toimenpiteisiin käytettävissä olleista määrärahoista, jotka olisi 
saatu joko kansallisesta talousarviosta tai EU:n talousarviosta osarahoitettavien 
EAKR:n tai ESR:n toimenpideohjelmien kautta. Bulgariassa romanien integrointia 
edistävässä strategiassa todettiin, että EU:n rahoitus oli strategian täytäntöönpa -
nohankkeiden pääasiallinen rahoituslähde. Ainoastaan Romaniassa strategiassa 
esitettiin talousarvio, mutta siihen sisältyi joitakin epäjohdonmukaisuuksia: stra -
tegiassa ei mainittu EAKR:a rahoituslähteenä, vaikka se oli rahoittanut toimintaa 
vuonna 2010 toteutetusta muutoksestaan alkaen eli jo ennen kuin strategia oli 
edes hyväksytty36. Ilman tietoja romanien osallistamiseen liittyvien ongelmien 
ratkaisuun käytettävissä olevista varoista on vaikeaa arvioida, olivatko jäsenval -
tioiden strategiat alusta alkaen realistisia.
Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden 
täytäntöönpanovastuun jakaminen: kansallisten romaniasioiden 
yhteyspisteiden rooli
48 
Kaikki tilintarkastustuomioistuimen analysoimat jäsenvaltiot olivat perustaneet ja 
määrittäneet kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden vastuualueet komis -
sion vuonna 2011 antaman tiedonannon vaatimusten mukaisesti. Kansalliset 
romaniasioiden yhteyspisteet vastaavat romanien integrointia edistävän kansal -
lisen strategian kehittämisen ja täytäntöönpanon koordinoinnista. Ne seuraavat, 
kuinka romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden toteuttami -
nen edistyy, ja tiedottavat siitä komissiolle37. Romaniasioiden yhteyspisteiden 
valtuudet ovat kuitenkin rajalliset. Operatiivisen vastuun antaminen kansallisille 
ministeriöille merkitsi tarkastettaviksi valituissa jäsenvaltioissa sitä, että kansallis -
ten romaniasioiden yhteyspisteillä ei ollut valtuuksia työllisyyden, koulutuksen, 
asumisen tai terveydenhuollon aloilla. Yhteyspisteillä ei myöskään ollut valtuuk -
sia päättää, miten varoja myönnettäisiin integrointiohjelmille.
49 
Tarkastukseen valittujen yhdeksän kansallisen romaniasioiden yhteyspisteen 
koko, organisaatiorakenne ja vastuualueet vaihtelivat suuresti. Useat yhteyspis -
teet olivat jo olleet olemassa eri nimellä ennen kuin komissio otti käyttöön kan -
sallisen romaniasioiden yhteyspisteen käsitteen. Joillekin niistä oli silloin annettu 
enemmän vastuualueita mutta ei lisävaroja38. Bulgarian kansallisen romaniasioi -
den yhteyspisteen valmiudet eivät riittäneet, kuten kohdassa 50 kuvataan.36 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 1080/2006, annettu 
5 päivänä heinäkuuta 2006, 
Euroopan 
aluekehitysrahastosta ja 
asetuksen (EY) N:o 1783/1999 
kumoamisesta (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 1).
37 KOM(2011) 173 lopullinen, s. 9.
38 Esimerkiksi Espanjan 
kansallinen romaniasioiden 
yhteyspiste mainitsi vuotta 
2014 koskevassa 
vuosikertomuksessaan 
komissiolle seuraavan 
haasteen: yhteyspisteiden on 
saatava enemmän varoja, jotta 
varmistetaan, että romanien 
integrointia edistävä 
kansallinen strategia pannaan 
asianmukaisesti täytäntöön.
32 Huomautukset 
50 
Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin havaitsi romanien integrointia 
edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanovastuun jaossa kaksi puutetta. 
Ensinnäkin koordinointi havaittiin heikoksi Romaniassa ja Espanjassa. Toiseksi 
vastuualueet ja resurssit eivät vastanneet toisiaan Bulgariassa ja Espanjassa.
– Romaniassa ilmeni, että romaniasioiden kansallisen viraston ja tiettyjen halli -
tuksen ministeriöiden välinen tiedonjakoon liittyvä yhteistyö oli heikkoa, mikä 
vaaransi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden kunnollisen 
seurannan. Vastaavasti Espanjassa havaittiin, että koordinointielimissä (kuten 
teknisen yhteistyön ryhmässä) toiminta ei ollut toimitettavien tietojen luotet -
tavuuden ja koordinointia koskevien toimintapolitiikkojen osalta vaikuttavaa. 
Tämä osoittaa, että koordinointia on parannettava, jotta varmistetaan, että 
romanien integrointia edistävät kansalliset strategiat pannaan asianmukaisesti 
täytäntöön. Molemmat heikkoa koordinointia kuvastavat esimerkkitapaukset 
haittasivat luotettavien tietojen keruuta ja niin ollen vaikeuttivat romanien 
integrointia edistävien kansallisten strategioiden täytäntöönpanon seurantaa.
– Bulgariassa kansallisella romaniasioiden yhteyspisteellä oli vähäiset valtuudet ja 
resurssit, vaikka se oli yksi keskeisistä romanien integrointia edistävän kansal -
lisen strategian täytäntöönpanosta ja seurannasta vastaavista elimistä. Useat 
voittoa tavoittelemattomat järjestöt Bulgariassa kiinnittivät huomiota poliitti -
sen tahdon puuttumiseen39. Espanjan kansallinen romaniasioiden yhteyspiste 
toi esille samanlaisen ongelman edistymiskertomuksessaan vuodelta 2014.
Romanien integrointia koskevien kansallisten strategioiden 
täytäntöönpanon edistymisen seurannassa esiintyy puutteita
51 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että romanien integrointia koskevien kansal -
listen strategioiden täytäntöönpanon edistymistä koskeva seuranta ja arviointi 
on merkittävä haaste kaikille tarkastuskäynnin kohteena olleille jäsenvaltioille (ks. 
myös kohta 74).
– Bulgariassa ei ollut erityisiä seuranta- ja vastuuvelvollisuusmenettelyjä roma -
nien integrointia edistäviä kansallisia strategioita varten. Kaikilla toimenpiteil -
lä ei myöskään ollut kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia tavoitteita.
– Unkarissa oli kehitetty ohjelmaseurantaa varten indikaattorijärjestelmä, mut -
ta sen sisältämiä tietoja ei ollut päivitetty vuoden 2012 jälkeen.
– Romaniassa seurantaprosessia heikensivät merkittävästi seuraavat seikat: 
romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa vahvistetuista 
indikaattoreista ei ollut tietoa ja täytäntöönpanoprosessista ei ollut jäsennel -
tyjä rahoitustietoja. Seurantakertomuksissa ei mainittu vahvistettuja tavoi -
tearvoja tai sitä, missä määrin tavoitearvot oli saavutettu. Täytäntöönpanon 
vaikuttavuutta oli tämän vuoksi vaikea arvioida.
– Espanjassa kauden 2014–2016 toimintasuunnitelmaan sisältyy pelkästään 
kuvaus vuoden 2014 toimista. Vuoden 2015 toimia ei ollut vielä määri -
tetty vuoden 2015 puoliväliin mennessä, mikä haittasi kyseisen vuoden 
suunnitteluprosessia.39 Civil Society Monitoring 
Report on the implementation 
of NRIS and Decade Action 
Plan 2012 in Bulgaria, s. 9.
33 Huomautukset 
Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden 
täytäntöönpanoa koskeva komission arviointi
52 
Euroopan komissio arvioi kansalliset strategiat, yksilöi niiden puutteet ja julkaisi 
toukokuussa 2012 päätelmänsä tiedonannossa (Romanien integraatiota edistävät 
kansalliset strategiat: EU:n puitekehyksen täytäntöönpano alulle). Komissio on 
vuodesta 2013 alkaen arvioinut vuosittain, miten romanien integrointia edistä -
vien kansallisten strategioiden täytäntöönpanossa on onnistuttu. Vuotuisessa 
arvioinnissa esitetään yksikohtaisesti yleiset puutteet, jotka on tarpeen korjata. 
Viime vuosien arvioinneissa esitetyissä keskeisissä johtopäätöksissä viitattiin sii -
hen tosiseikkaan, että strategioiden onnistuneen täytäntöönpanon edellyttämät 
ennakkoehdot eivät olleet vielä täyttyneet, mikä hidasti romanien integrointia 
edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanoa. Erityisesti seuraavat osatekijät 
puuttuivat: konkreettiset tavoitearvot ja vastaavat toimenpiteet, joilla torjutaan 
romanilasten erottelua koulutusjärjestelmässä, selkeämpi toteutusaikataulu ja 
selkeämpi määrärahajako sekä toimenpiteet, joilla torjutaan romaneihin kohdis -
tuvaa syrjintää ja rasismia.
53 
Jäsenvaltioissa on sittemmin edistytty romanien integrointia edistävien kansal -
listen strategioiden täytäntöönpanossa jonkin verran. Komission vuodelta 2015 
laatimassa kertomuksesta käy kuitenkin ilmi, että tiettyjä puutteita, joita oli 
esiintynyt ainakin vuodesta 2012 alkaen, ei ollut vielä vuonna 2014 korjattu: tietyt 
strategioiden onnistuneen täytäntöönpanon ennakkoehdot eivät vielä täytty -
neet. Tämä vahvisti tilintarkastustuomioistuimen neljässä valitussa jäsenvaltiossa 
tekemät havainnot.
54 
Esimerkiksi romanilasten erottelun torjunta koulutusjärjestelmässä vahvistettiin 
strategioissa, mutta käytössä ei ollut riittävää määrää toimenpiteitä ja tavoitear -
voja, joten tavoite oli vaikea saavuttaa. Tapauksissa, joissa toimenpiteet olivat 
olemassa, niiden toteuttamisen aikataulu sekä budjettijärjestelyt olivat epäselviä. 
Nämä puutteet ovat hidastaneet romanien integrointia edistävien kansallisten 
strategioiden täytäntöönpanoa. Bulgariassa edistymiskertomuksessa viitataan 
myös poliittisen tahdon puuttumiseen ja tarpeeseen parantaa syrjintää torjuvia 
toimenpiteitä.
55 
Nämä puutteet ja erityisesti koulutuksen alalla esiintyvä erotteluongelma on 
otettu esiin useille jäsenvaltioille annetuissa maakohtaisissa suosituksissa. Ko -
missio on jopa käynnistänyt tästä syystä rikkomismenettelyt Tšekkiä ja Slovakiaa 
vastaan (ks. kohta 37).
34 Huomautukset 
56 
Ohjelmakauden 2014–2020 alussa komissio tarkisti, oliko nämä osatekijät otettu 
huomioon kumppanuussopimuksissa. Se on hyödyntänyt neuvonantajan ase -
maansa seurantakomiteoiden kokouksissa, jotka liittyvät tilintarkastustuomiois -
tuimen ohjelmakaudelta 2014–2020 arvioimiin toimenpideohjelmiin. Komission 
tarkoituksena on kiinnittää huomiota siihen, miten merkityksellisiä romaneita 
koskevat maakohtaiset suositukset ovat asiaankuuluvien toimenpideohjelmien 
kannalta.
Koheesiopolitiikassa romanien integrointia edistävät 
toimenpiteet on otettu paremmin huomioon kaudella 
2014–2020 kuin kaudella 2007–2013
57 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi, oliko romanien integrointiin viitattu selkeästi 
kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan puitteissa. Lisäksi tilintarkastustuomiois -
tuin tarkisti, miten EAKR:n ja ESR:n osarahoitusta romanien integrointitoimen -
piteisiin saaneet jäsenvaltiot varmistivat, että EU:n tasolla kehitetyt aloitteet 
sisällytettiin asiaankuuluviin kansallisiin strategioihin ja toimenpideohjelmiin.
58 
Ohjelmakauden 2014–2020 osalta arvioitiin, viitattiinko Euroopan rakenne- ja 
investointirahastojen oikeudellisessa kehyksessä selvästi romanien integroin -
tiin ja oliko komissio korjannut ohjelmakaudella 2007–2013 ilmenneet puutteet. 
Kummankin kauden kohdalla tilintarkastustuomioistuin tutki, olivatko komissio 
ja jäsenvaltiot ottaneet käyttöön vaikuttavan seurantajärjestelmän romanien 
integroinnin alalla.
35 Huomautukset 
Romanien integrointia ei mainittu kauden 2007–2013 
oikeudellisessa kehyksessä, mutta siitä huolimatta 
tarkastettaviksi valitut jäsenvaltiot viittasivat siihen 
toimenpideohjelmissaan
Kaudelta 2007–2013 tarkastetuissa toimenpideohjelmissa 
viitataan romanien integrointiin yleisellä tasolla
59 
Kun ohjelmakauden 2007–2013 koheesiopolitiikan puitteita laadittiin, romanien 
integrointia ei ollut vielä yksilöity erityiseksi EU:n tason painopisteeksi. Sanaa 
”romani” ei esiintynyt lainkaan kauden 2007–2013 asetuksissa. Tästä huolimatta 
kaikilla neljällä tarkastuskäynnin kohteena olleella jäsenvaltiolla oli ainakin yksi 
romanien integrointia edistävä alueellinen tai kansallinen strategia tai vastaava 
ohjelma. Niissä kaikissa romanien integrointia käsiteltiin ainakin tietyissä toimen -
pideohjelmissa taulukossa 4  kuvatuilla tavoilla.Taulukko 4Romanien osallistamista koskevat viittaukset kauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n 
toimenpideohjelmissa
Erityinen kohderyhmä Erityiset indikaattoritViittaukset romaniyhteisöön
haavoittuvassa asemassa 
oleville ryhmille tarkoi -
tetuissa toimenpiteissävähiten kehittynei -
den alueiden autta -
miseen tähtäävissä 
toimenpiteissä
Bulgaria X X X
Espanja X X
Unkari X X X
Romania X X
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
60 
Vuonna 2010 EAKR-asetukseen tehdystä muutoksesta huolimatta suurin osa 
otokseen poimituista syrjäytyneiden romanien kannalta merkityksellisistä toi -
menpiteistä oli osarahoitettu ESR:sta (ks. kohta 30). Valtaosa niistä (seitsemän 
seitsemästätoista) oli työllisyyteen liittyviä toimenpiteitä (ks. taulukko 5 ). Tämä 
johtuu siitä, että SEUT-sopimuksen 162 artiklassa edellytetään, että ESR:n hank -
keilla ja toimenpiteillä on oltava yhteys työllisyyteen. Toisaalta ESR-asetuksessa 
sallitaan sosiaalista osallisuutta edistävien toimenpiteiden rahoittaminen ja jopa 
kannustetaan siihen. Tämä ei anna viranomaisille oikeusvarmuutta siitä, että  
ESR:n rahoitusta voitaisiin käyttää sosiaalista osallisuutta edistäviin toimenpitei -
siin riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen.
36 Huomautukset Taulukko 5Tarkastettujen hankkeiden toiminnanalat
BulgariaESR EAKR
Hanke 1 Hanke 2 Hanke 3 Hanke 4 Hanke 5
Koulutus √
Työllisyys √
Terveydenhuolto √
Sosiaalinen osallisuus √
Sosiaalinen infrastruktuuri √
UnkariESR
Hanke 6 Hanke 7 Hanke 8 Hanke 9 Hanke 10
Koulutus √
Työllisyys √ √
Terveydenhuolto
Sosiaalinen osallisuus √ √
Sosiaalinen infrastruktuuri
RomaniaESR EAKR
Hanke 11 Hanke 12 Hanke 13 Hanke 14 Hanke 15
Koulutus √
Työllisyys √
Terveydenhuolto √
Sosiaalinen osallisuus √
Sosiaalinen infrastruktuuri √
EspanjaESR (syrjinnän torjuntaa edistävä 
toimenpideohjelma)ESR (Andalusiaa koskeva 
toimenpideohjelma)
Hanke 16 Hanke 17 Hanke 18 Hanke 19
Koulutus √
Työllisyys √ √ √
Terveydenhuolto
Sosiaalinen osallisuus
Sosiaalinen infrastruktuuri
Huom.:  Unkarissa toteutettiin asiaankuuluvia EAKR:n rahoittamia sosiaaliseen infrastruktuuriin liittyviä hankkeita, mutta niitä ei valittu tarkastet -
taviksi, koska niitä ei ollut saatu päätökseen vuoteen 2013 mennessä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
37 Huomautukset 
Kauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmissa on vain 
vähän viittauksia romanien integrointia edistäviin strategioihin ja 
harvoja romaneihin liittyviä indikaattoreita
61 
Kuitenkin seitsemästä tarkastetusta kauden 2007–2013 EAKR:n ja ESR:n toi -
menpideohjelmasta ainoastaan yhdessä viitattiin romanien integroimista 
edistäviin kansallisiin strategioihin ja kolmessa oli asetettu romaneihin liittyviä 
indikaattoreita.
– Romaniassa henkilöresurssien kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmas -
sa viitattiin käytössä olevaan romanien integrointia edistävään strategiaan 
selvästi, kun toimenpideohjelma tuli voimaan. Integrointistrategian täy -
täntöönpano oli yksi toimenpideohjelman ilmoitetuista tavoitteista. Vaik -
ka toimenpideohjelmaa ei ollut kohdennettu erityisesti romaniyhteisöön, 
siihen sisältyi myös nimenomaan romaneja koskeva tuotosindikaattori ja 
tulosindikaattori.
– Bulgariassa tarkastettuun ESR:n toimenpideohjelmaan liittyi myös romaneja 
koskevat tuotos- ja tulosindikaattorit tiettyjen toimenpiteiden kohdalla ja
– Unkarissa tarkastettuun toimenpideohjelmaan sisältyi yksi romaneja koskeva 
indikaattori, joka ei liittynyt suoraan mihinkään erityiseen toimenpiteeseen.
Neljään muuhun valittuun toimenpiteeseen ei sisältynyt romaneja koskevia 
indikaattoreita.
Tarkastetuissa kauden 2007–2013 toimenpideohjelmissa ei 
ilmoitettu tarkkoja tietoja romanien integrointiin tarkoitetusta 
rahoitustuesta
62 
ESR:n rahoitusta myönnettiin painopisteiden mukaisesti tavoitteisiin, joita ESR:n 
oli tarkoitus edistää. Romanien integrointia edistävät aloitteet myötävaikuttivat 
todennäköisesti eniten sosiaalista osallisuutta40 koskevien ESR:n painopisteiden 
tavoitteisiin. Seitsenvuotisella ohjelmakaudella sosiaalista osallisuutta edistäviin 
toimenpiteisiin osoitettiin alustavasti 11,5 miljardia euroa (EU:n ja kansallisia 
varoja) ESR:n toimenpideohjelmista, joissa on erityiset sosiaalista osallisuutta 
koskevat toimintalinjat. Käytettävissä ei ole kuitenkaan tietoja siitä, kuinka suuri 
osuus rahoituksesta osoitettiin syrjäytyneiden romaniyhteisöjen integrointiin. 
Romanien osallistamista edistäviin aloitteisiin saatiin myös rahoitusta muiden 
painopisteiden kautta. Nämä painopisteet olivat aihepiiriltään yleisempiä ja liit -
tyivät mm. koulutus- ja työllisyysalaan.40 Työntekijöiden sekä yritysten 
ja yrittäjien sopeutumiskyvyn 
parantaminen, työelämään 
pääsyn ja kestävyyden 
parantaminen, heikommassa 
asemassa olevien henkilöiden 
sosiaalisen osallisuuden 
parantaminen ja inhimillisen 
pääoman kehittäminen.
38 Huomautukset 
63 
Myös EAKR:n rahoitusta myönnettiin muiden painopisteiden mukaisesti. Niistä 
romanien integroinnin osalta relevantein painopiste oli sosiaalinen infrastruktuu -
ri41. Kyseisen painopisteen mukaisesti myönnettiin yhteensä 18,6  miljardia  euroa. 
Se oli lähinnä yleistä tukea, jota ei ollut kohdennettu tietylle kohderyhmälle, 
kuten laatikossa 4  selitetään.
Yleinen ja kohdennettu tuki: täydentävät lähestymistavat romanien 
osallistamiseen
Yleisellä tuella tarkoitetaan suureen yleisöön kohdistuvia toimintalinjoja, joissa tuensaajien välillä ei tehdä 
eroa rodun, etnisen alkuperän tai muiden merkityksettöminä pidettyjen tekijöiden perusteella.
Kohdennetulla tuella viitataan toimintapolitiikkoihin, jotka on tarkoitettu nimenomaan tietylle kohderyhmälle 
tai tietyille kohderyhmille, kuten tietylle vähemmistöryhmälle, mutta ei välttämättä yksinomaan sille.
Kokemus on osoittanut, että romanien yhteiskuntaan integroinnin onnistuminen on todennäköisempää, jos 
he voivat myös saada tukea yleisistä aloitteista, joita ei ole kohdennettu yksinomaan heihin. Hallinnointiin ei 
ole olemassa yhtä ainoaa mallia: on sovellettava räätälöityä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon paikalli -
set olot42.
42 ”How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions”, Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion, 
European Social Fund (ESF) Learning Network.Laatikko 4
64 
Ennen kuin EAKR-asetusta muutettiin vuonna 2010, EAKR:sta ei voitu myöntää 
tukea tietyille ryhmille, lukuun ottamatta jäsenvaltioita, jotka olivat liittyneet 
EU:hun 1. toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, ja tietyissä erityisolosuhteissa. Syr -
jäytyneille yhteisöille, mm. romaneille, kohdennettuihin yhdennettyihin asumis -
hankkeisiin on osoitettu asetusmuutoksen jälkeen yhteensä 80  miljoonaa  euroa 
kahdeksassa jäsenvaltiossa43.
65 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi myös osoitti, että monet jäsenvaltiot eivät 
kerää etnistä alkuperää koskevia tietoja ja eivät niin ollen pysty määrittämään 
romaniväestön kokoa tietyllä maantieteellisellä alueella ja arvioimaan kyseisen 
ryhmän kohtaamia erityisiä vaikeuksia. Tämä on saattanut vaikeuttaa romanien 
integrointiin tarvittavan rahoituksen tason määrittämistä.41 Tämä käsittää seuraavat 
investointiluokat: koulutus, 
terveydenhuolto, lastenhoito, 
asuminen ja muu sosiaalialan 
infrastruktuuri.
43 Bulgaria, Italia, Kreikka, 
Ranska, Romania, Slovakia, 
Tšekki ja Unkari.
39 Huomautukset 
Romanikysymysten EU:n tasolla saama aiempaa suurempi 
huomio heijastuu ERI-rahastojen kehykseen kaudella 
2014–2020
ERI-rahastojen antaman rahoitustuen ja EU:n 2020-strategian 
vastaavuuden parantaminen ja komission maakohtaiset 
suositukset
66 
ERI-rahastoja koskevissa asetuksissa44 (eli yhteisistä säännöksistä annettu ase -
tus, EAKR-asetus ja ESR-asetus) säädetään, että ERI-rahastoista annetaan tukea, 
joka on yhdenmukainen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän EU:n 
2020 -strategian ja asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten kanssa.
67 
Kolmessa neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltioista (Bulgarias -
sa, Unkarissa ja Romaniassa) kumppanuussopimuksissa viitataan romaniyhtei -
söstä vuodesta 2012 alkaen esitettyihin maakohtaisiin suosituksiin. Tilanne oli 
samanlainen myös Slovakiassa. Espanjalle ei ole esitetty tällaisia maakohtaisia 
suosituksia.
68 
Romanien integrointia koskevat maakohtaiset suositukset ovat koskeneet lähinnä 
koulutusta (ks. myös kohta 36 ja taulukko 2 ). Komissio kannusti toimenpideohjel -
mien laadintavaiheessa koulutusalan maakohtaisia suosituksia saaneita jäsen -
valtioita uudistamaan EU:n varoin yleistä koulutuspolitiikkaansa. Näin varmis -
tettaisiin, että romaneilla on yhtäläinen pääsy koulutusjärjestelmään. Unkarissa 
tarkastettuihin ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyvät toimet, 
jotka tähtäävät koulutuksen alalla tapahtuvan erottelun poistamiseen, eivät 
olleet riittävän yksityiskohtaisia. Tilintarkastustuomioistuin epäilee siksi, onnis -
tuuko Unkari torjumaan erottelua koulutusjärjestelmässään ERI-rahastojen avulla 
(ks. laatikko 5 ).44 Kaikkien kolmen asetuksen 
4 artiklan 1 kohta.
40 Huomautukset 
Marginalisoituneita yhteisöjä (kuten romaneja) koskeva 
investointiprioriteetti kahdessatoista EU:n jäsenvaltiossa
69 
ERI-rahastojen kauden 2014–2020 kehyksessä asetetaan enemmän painoarvoa 
sen varmistamiselle, että ERI-rahastojen kautta osarahoitettujen toimenpideoh -
jelmien tavoitteet ovat EU:n painopisteiden mukaiset. Tämä kattaa ESR:n toimen -
pideohjelmille vahvistetun investointiprioriteetin, jossa nimenomaan mainitaan 
romanit. Investointiprioriteetti 9 (ii) ”Marginalisoitujen yhteisöjen, kuten roma -
niyhteisöjen, integrointi”) luo yhteyden maakohtaisiin suosituksiin sisältyvien 
toimintapoliittisten painopisteiden ja EU:n investointiprioriteettien välille sekä 
mahdollisuuden sitoa varoja nimenomaan tähän käyttötarkoitukseen.
70 
Lisäksi yksi ennakkoehdoista45 eli osarahoitukselle asetetuista kriteereistä liittyy 
nimenomaan kyseiseen investointiprioriteettiin. Täten varmistetaan se, että 
investointiprioriteettiin kiinnitetään kunnolla huomiota toimenpideohjelmassa. 
Investointiprioriteetille 9 (ii) on asetettu romanien integrointia koskevaksi ennak -
koehdoksi, että ”käytössä on kansallinen romanien integrointia koskeva strategi -
nen toimintapoliittinen kehys”.ERI-rahastojen kehyksestä Unkarissa puuttuu toimenpiteitä, jotka tähtäävät 
koulutusalalla tapahtuvan erottelun poistamiseen
Unkarin kauden 2007–2013 sosiaalista uusiutumista koskevan toimenpideohjelman prioriteetti 3 koski kou -
lutusta. Toimenpideohjelmassa käytettiin indikaattorina käynnissä olevien, koulutuksen alalla tapahtuvaa 
erottelua poistavien paikallisten ohjelmien määrää. ”Erottelun poistamisella” viitattiin epäsuorasti romanivii -
teryhmään. Indikaattori oli tarkoitettu epäsuotuisassa asemassa oleville alueille, ja sen tavoitearvo oli 100 to -
teutettua ohjelmaa vuoteen 2013 mennessä (vuoden 2007 lähtötilannetta ilmentävä luku oli kaksi).
Indikaattori ei kuitenkaan sisältynyt toimenpideohjelman viimeiseen muutettuun versioon. Tämän seurauk -
sena sitä ei ole mitattu eikä sitä myöskään tulla mittaamaan ohjelmakauden lopussa. Unkari ei ole myöskään 
kuvannut tarkasti koulutusalan erottelun poistamiseen tähtääviä toimia, jotka se aikoo toteuttaa ohjelmakau -
della 2014–2020. Tämä osoittaa, että koulutusalalla esiintyvää erotteluongelmaa ei ole sitouduttu ratkaise -
maan rakennerahastojen avulla.Laatikko 5
45 Asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 2 artiklan 33 kohta: 
Tässä asetuksessa tarkoitetaan 
”’sovellettavilla 
ennakkoehdoilla’ 
konkreettista ja täsmällisesti 
ennalta määriteltyä kriittistä 
tekijää, joka on välttämätön 
ennakkoedellytys 
investointiprioriteetin tai 
unionin prioriteetin 
tehokkaalle ja vaikuttavalle 
saavuttamiselle, ja joka liittyy 
siihen suoraan ja olennaisesti 
sekä vaikuttaa siihen 
välittömästi” (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320).
41 Huomautukset 
71 
Kaikki romanien osallistamista koskevia maakohtaisia suosituksia saaneet viisi 
jäsenvaltiota (Bulgaria, Romania, Slovakia, Tšekki ja Unkari) olivat sisällyttäneet 
investointiprioriteetin 9 (ii) ainakin yhteen niiden kauden 2014–2020 toimenpide -
ohjelmista (ks. taulukko 6 ). Nämä viisi jäsenvaltiota olivat aiemmin ehdottaneet 
kumppanuussopimuksissaan tapoja, joilla EU:n varoja käytettäisiin romanien 
osallistamisen edistämiseen.
72 
Toiset seitsemän jäsenvaltiota (Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Itävalta 
ja Puola) olivat myös sisällyttäneet investointiprioriteetin 9 (ii) ainakin yhteen 
toimenpideohjelmaan. Toisin sanoen investointiprioriteetti 9 (ii) oli sisällytetty 
ainakin yhteen toimenpideohjelmaan 12 jäsenvaltiossa, joissa asuu yhteensä yli 
90 prosenttia EU:n arvioidusta romaniväestöstä. Kuten taulukosta 6  käy ilmi, 
ohjelmakaudella 2014–2020 investointiprioriteettia 9 (ii) varten on osoitettu 
1,5 miljardia  euroa.Taulukko 6Investointiprioriteetin 9 (ii) ”Syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romaniyhteisöjen, 
integrointi” kautta jäsenvaltioiden käyttöön asetetut määrät ohjelmakaudella 
2014–2020
JäsenvaltioMäärä  
(miljoonaa euroa)Jäsenvaltion osuus ESR:n rahoi -
tuksen kokonaismäärästäOsuus kokonaisrahoituksesta: 
investointiprioriteetti 9 (ii)
Unkari1470  10,0 %
85 %Romania1372  7, 8  %
Tšekki1200  5,8 %
Bulgaria1143  9,4 %
Slovakia199  4,6 %
Kreikka 73  2,0 %
15 %Italia 71  0,7 %
Espanja 48  0,6 %
Puola 19  0,1 %
Belgia 10  1,0 %
Ranska 8  0,1 %
Itävalta 4  0,9 %
Yhteensä 1 518 Ei sovelleta 100 %
1 Romaneja koskevia maakohtaisia suosituksia saaneet jäsenvaltiot.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
42 Huomautukset 
73 
Näissä jäsenvaltioissa kaikkiin niihin toimenpideohjelmiin, jotka kattoivat suuren 
romaniväestön asuttamia maantieteellisiä alueita, ei kuitenkaan ollut sisällytetty 
investointiprioriteettia 9 (ii) tai sen kannalta merkityksellisiä indikaattoreita. Tämä 
piti myös paikkansa niiden toimenpideohjelmien kohdalla, joista oli osoitettu 
merkittäviä määriä keskeisille romaniväestön integroinnin kannalta relevanteille 
alueille. Tästä osoituksena ovat seuraavat kaksi esimerkkiä: alueellinen toimenpi -
deohjelma Andalusiassa, jossa asuu lähes 50 prosenttia Espanjan romaniväestös -
tä, ja Unkarissa taloudellista kehitystä ja innovointia koskeva ESR:n toimenpide -
ohjelma, jonka yhteydessä on toteutettu useita työllistettävyystoimia.
74 
Neljä jäsenvaltiota (Bulgaria, Kreikka, Slovakia ja Tšekki) oli tarkastuksen aikaan 
täyttänyt yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistetut investointiprio -
riteetin 9 (ii) ennakkoehdot ainoastaan osittain. Tämä johtui lähinnä siitä, että 
niillä ei ollut romanien integrointia edistävää kansallista strategiaa varten kun -
nollisia seurantavälineitä tai täytäntöönpanomenetelmiä (ks. kohta 51). Kroatia, 
Italia, Unkari ja Slovakia eivät olleet täyttäneet syrjinnän torjuntaa koskevia yleisiä 
ennakkoehtoja. Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot toimittivat sittemmin komissiolle 
toimintasuunnitelmat, joissa selitettiin, miten ne aikoivat täyttää kyseiset ennak -
koehdot. Tämän jälkeen komissio arvioi toimintasuunnitelmien sisällön. Komissio 
päätteli saamistaan tiedoista, että Unkari oli täyttänyt syrjinnän torjuntaa koske -
vat kriteerit ja Slovakia rahoitusprioriteettia 9 (ii) koskevat ennakkoehdot maiden 
toimittamien toimintasuunnitelmien perusteella.
75 
Vaikka investointiprioriteetti 9 (ii) on hyödyllinen innovaatio, ERI-rahastoja hal -
linnoidaan nykyään tavalla, jossa ei oteta huomioon jäsenvaltioiden välisiä eroja 
romaniväestön nykytilanteessa. ERI-rahastojen varojen jakoon jäsenvaltioiden 
kesken sovelletaan indikaattoreita, jotka eivät ole mitenkään erityisen relevant -
teja romaniväestön kannalta. Ne liittyvät mm. kokonaisväestöön, työttömyys -
tasoon tai bruttokansantuotteeseen. Tarkastajien mukaan näillä indikaattoreilla 
mittaaminen ei ole sopivin tapa määrittää, miten paljon EU:n rahoitusta roma -
nien integrointiin olisi kullekin jäsenvaltiolle osoitettava.
43 Huomautukset 
Kaikki neljä tarkastettua jäsenvaltiota soveltavat myös 
yhdennettyä lähestymistapaa romanien integrointiin 
myönnettävään rahoitustukeen
76 
Yhdennetyn lähestymistavan soveltaminen vaikuttaa myönteisesti toimiin, joilla 
kannustetaan romanien integrointiin ERI-rahastoja käyttäen. Kaikki neljä valittua 
jäsenvaltiota olivat soveltaneet useaan eri alaan samanaikaisesti46 kohdistuvaa 
yhdennettyä lähestymistapaa ainakin yhdessä yhdestä rahastosta tai useasta ra -
hastosta47 rahoitetuista toimenpideohjelmistaan. Tässä suhteessa Romania tarjosi 
hyvän esimerkin (ks. laatikko 6 ). Toisaalta Espanjassa tätä tilaisuutta ei käytetty 
hyväksi, koska siltä puuttuvat järjestelyt, joiden avulla määriteltäisiin yhdennetty 
lähestymistapa alueellisessa toimenpideohjelmassa Andalusiassa.
Hyvä esimerkki yhdennetystä lähestymistavasta – yhteinen valintakomitea 
Romaniassa
Romania pyrki hyödyntämään paremmin rakennerahastoja ja sovelsi siksi yhdennettyä lähestymistapaa 
kahteen toimenpideohjelmaan (inhimillistä pääomaa koskevaan ESR:n toimenpideohjelmaan ja alueelliseen 
EAKR:n toimenpideohjelmaan). Yksi näistä toimenpideohjelmista sai osarahoitusta EAKR:sta ja toinen ESR:sta. 
Toimenpideohjelmilla oli yhteinen toimintalinja. Romania perusti myös yhteisen valintakomitean, jossa olivat 
edustettuina kummankin toimenpideohjelman hallintoviranomaiset sekä kolme muuta yhteistä elintä, joihin 
lukeutuivat kansallinen romaniasioiden yhteyspiste ja kansallinen syrjinnän vastainen neuvosto. Molemmista 
toimenpideohjelmista julkaistiin yhteiset tarjouspyynnöt, joiden tukikelpoisuusehdot ja toiminta-alat olivat 
samat. Toimenpideohjelmista myönnettiin myös täydentävää osarahoitusta (eli hyödynnettiin EAKR:a ja ESR:a 
eri hanketoimintoihin, jotka toteutettiin rinnakkain tai peräkkäin).Laatikko 6
Syrjinnän torjuntatoimenpiteisiin osoitettu rahoitus
77 
ESR-asetuksen 8 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on hyödynnettävä 
ESR:a tukeakseen aloitteita, joiden erityisenä tavoitteena on torjua syrjintää. 
Tällaisten aloitteiden tukemiseen sovelletaan ESR:n investointiprioriteettia 9 (iii) 
”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen”.
78 
Yksitoista jäsenvaltiota sisällytti investointiprioriteetin 9 (iii) ainakin yhteen 
ohjelmakaudella 2014–2020 toteutettavaan toimenpideohjelmaan. Investointipri -
oriteetin 9 (iii) mukaisesti on myönnetty rahoitusta yhtensä 414 miljoonaa euroa 
(ks. taulukko 7 ).46 Romanien integroinnin 
kannalta relevantteja aloja 
ovat asuminen, koulutus, 
terveydenhuolto, sosiaaliasiat, 
työllisyys ja turvallisuus sekä 
erottelun poistamiseen 
tähtäävät toimet.
47 Unkari.
44 Huomautukset 
79 
Neljästä tarkastetusta jäsenvaltiosta Espanja oli sisällyttänyt investointipriori -
teetin 9 (iii) seitsemään toimenpideohjelmaansa. Slovakiaan ja Tšekkiin oli 
kohdistettu rikkomismenettelyjä, koska niiden koulutusjärjestelmässä esiintyi 
romanioppilaiden erottelua (ks. kohta 37). Kumpikin oli sisällyttänyt investointi -
prioriteetin 9 (iii) yhteen toimenpideohjelmaan. Bulgaria, Unkari ja Romania eivät 
olleet sisällyttäneet sitä yhteenkään toimenpideohjelmaan. Ne eivät siis käyttä -
neet tilaisuutta hyväkseen tukeakseen syrjinnän torjuntatoimenpiteitä, jotka olisi 
voitu integroida investointiprioriteetin 9 (ii) mukaisiin toimenpiteisiin. Tämä olisi 
voinut lisätä romanien osallistamista koskevien aloitteiden vaikuttavuutta, koska 
syrjinnän torjuntaa edistävien toimenpiteiden puuttumista pidetään yhtenä pää -
asiallisena syynä romanien integrointia edistävien toimenpiteiden mahdolliseen 
epäonnistumiseen. Taulukko 7Investointiprioriteetin 9 (iii) ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten 
mahdollisuuksien edistäminen” mukaisesti myönnetyt määrät jäsenvaltioittain
JäsenvaltioMäärä  
(miljoonaa euroa)Jäsenvaltion osuus ESR:n rahoi -
tuksen kokonaismäärästäOsuus kokonaisrahoituksesta: 
investointiprioriteetti 9 (iii)
Espanja  145  1,9 %
91 %Kreikka  99  2,7 %
Portugali  51  0,7 %
Slovakia1 40  1,8 %
Tšekki1 22  0,6 %
Puola  19  0,1 %
Kypros  14  10,8 %
9 %Irlanti  11  2,0 %
Ranska  8  0,1 %
Belgia  4  0,4 %
Saksa  1  0,0 %
Yhteensä 414 Ei sovelleta 100 %
1 Romaneja koskevia maakohtaisia suosituksia saaneet jäsenvaltiot.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
45 Huomautukset 
Huomattavia määriä rahoitusta on osoitettu koulutusta, 
työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin
80 
ERI-rahaston kehyksessä sidottiin huomattavia määriä rahaa myös yleisiin sosiaa -
lista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin. Kokemus on osoittanut, että ne ovat 
välineenä ratkaisevan tärkeitä romanien integroinnin edistämisen onnistumisen 
kannalta, kuten tunnustettu ”romanien osallistamista koskeva Espanjan malli” voi 
osoittaa48. Komission helmikuussa 2016 julkaiseman tiedon mukaan koulutusta, 
työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin toimenpiteisiin on myönnetty 
100 miljardia euroa EAKR:n ja ESR:n rahoitusta kaudeksi 2014–202049.
81 
Romanien osallistamista koskevia maakohtaisia suosituksia saaneiden viiden 
jäsenvaltion (Bulgaria, Romania, Slovakia, Tšekki ja Unkari) osuus tästä kokonais -
määrästä on noin viidennes eli noin 20 miljardia euroa. Syrjäytyneiden romanien 
arvioitu osuus eri kohdeväestöistä (esim. köyhyysriskin ja sosiaalisen syrjäyty -
misen uhan alla olevista ihmisistä) antaa ymmärtää, että tuen yhdenvertaisen 
saatavuuden toteutuessa romaniväestö voisi saada yhtenä kohdeväestöistä noin 
500  miljoonaa  euroa vuodessa kyseisissä maissa ERI-rahastojen tukemista yleisis -
tä ohjelmista50. Asianomaisten viiden jäsenvaltion käyttöön asetetaan kyseisellä 
kaudella 183 miljoonaa euroa vuodessa investointiprioriteetin 9 (ii) mukaisesti 
(eli kohdennettujen aloitteiden kautta). Tämä osoittaa, miten tärkeää on, että ro -
manien osallistamista edistäviin aloitteisiin käytetään yleisiä toimintapolitiikkoja 
vaikuttavalla tavalla.
Uusia välineitä julkisten viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen 
välisten kuulemisten ja yhteistyön parantamiseen
82 
Kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt51 ovat merkittävin väli -
ne, jolla kansalaisjärjestöjä kannustetaan osallistumaan ERI-rahastojen suunnitte -
lu- ja täytäntöönpanoprosessiin. Asiakirja sisältää ohjeet, jotka auttavat jäsenval -
tioita laatimaan ERI-rahastojen kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia. 
Ohjeissa esitetään myös suositus, jonka mukaan mahdollisten kumppaneiden 
hakemiseen ja heidän kanssa tehtävään työhön olisi sovellettava avoimia menet -
telyjä. Niissä myös määrätään, että ehdotuspyyntöjen, edistymiskertomusten ja 
ohjelmiin kohdistuvien seuranta- ja arviointimenettelyjen olisi oltava avoimia. 
Ohjeet sisältävät useita parhaita käytäntöjä, jotka koskevat kumppanuusproses -
siin osallistumisen sääntöjä ja seurantakomiteoiden sisäisiä menettelyjä.48 Rodríguez Cabrero, G. 
”Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain”, Universidad de 
Alcalá Euroopan komission 
työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosaston 
puolesta, heinäkuu 2011.
49 Arvioiden mukaan tästä 
määrästä myönnetään 
33 miljardia  euroa 
koulutustoimenpiteisiin, 
34 miljardia  euroa 
työllisyystoimenpiteisiin ja 
33 miljardia  euroa sosiaalista 
osallisuutta koskeviin 
toimenpiteisiin.
50 Adam Kullmann: Litmus Test 
of Effective Use of Structural 
Funds, Supporting Structural 
Reforms of Basic Public 
Services to Promote Roma 
Inclusion, EStIF, 2015, s. 231.
51 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 240/2014.
46 Huomautukset 
83 
Kaudelta 2014–2020 valituista toimenpideohjelmista, joihin sisältyi investointi -
prioriteetti 9 (ii), seurantakomiteoiden kokouksia oli järjestetty yhdeksästä 
toimenpideohjelmasta seitsemän kohdalla. Yhteensä oli pidetty 14 kokousta, 
joista kymmenessä oli läsnä romanien edustajia. Kaikissa ESR:n toimenpideohjel -
mia koskevissa seurantakomitean kokouksissa (lukuun ottamatta yhtä tapausta 
Unkarissa52) läsnä oli yksi romanijärjestön edustaja ja Bulgarian tapauksessa myös 
kansallinen romaniasioiden yhteyspiste.
Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä olleet 
toimenpideohjelmien tason seurantavälineet eivät 
sopineet romanien integrointiin tähtäävien toimenpiteiden 
tuloksellisuuden mittaamiseen
Seurantajärjestelmät eivät olleet riittävä perusta romanien 
integroinnista raportoinnille ohjelmakaudella 2007–2013
Joissakin jäsenvaltioissa viranomaisilla on rajoitettu oikeus kerätä etnistä 
alkuperää koskevia tietoja
84 
Joissakin jäsenvaltioissa viranomaisten tietojenkeruuta on rajoitettu perustuslail -
la (ks. laatikossa 7  esitetyt kaksi esimerkkiä). Tämä vaikeuttaa romaneja koske -
vien indikaattoreiden seurantaa.
Etnistä alkuperää koskevien tietojen keruu: juridisia ongelmia
Saksa ei ole kerännyt sosioekonomisia ja väestötilastoja etnisen alkuperän perusteella toisen maailmansodan 
päättymisen jälkeen: kansallinen romaniasioiden yhteyspiste on vahvistanut, että kansallisten vähemmistöjen 
lukumääristä ei ole tarkkaa tietoa.
Ranskan lainsäädännössä nimenomaan kielletään valtiota keräämästä henkilökohtaisia etnistä alkuperää kos -
kevia tietoja.Laatikko 752 Unkarin tapauksessa 
seurantakomitean 
kokouksessa ei ollut läsnä 
romanien edustajaa. Edustajan 
poissaolosta ja läsnäolon 
tarpeellisuudesta keskusteltiin 
kokouksen aikana.
47 Huomautukset 
85 
Tästä huolimatta yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden 
tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa direktiivissä 95/46/EY ja yksilöiden 
suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsit -
telyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 
45/2001 säädetään useista poikkeuksista kieltoon, jota sovelletaan rotua tai etnis -
tä alkuperää koskevien henkilötietojen käsittelyyn, ja erityisesti kun rekisteröity 
on antanut nimenomaisen suostumuksensa niiden käsittelyyn. Nämä säännökset 
sisältyvät edelleen yleistä tietosuoja-asetusta koskevaan ehdotukseen53.
86 
EU:n perusoikeusvirasto katsoo, että Euroopan tietosuojavaltuutettu ja kyseiset 
EU:n tietosuojasäännökset riittävät henkilökohtaisten ja arkaluontoisten tietojen 
käsittelyn säätelyyn. Lisäksi tarkastuksen aikana useat elimet (mukaan luettuina 
komissio, perusoikeusvirasto ja EURoma-verkosto) vahvistivat, että eriteltyjen et -
nistä alkuperää koskevien tietojen käsittely ei ole lainvastaista yhdessäkään EU:n 
jäsenvaltiossa54. Lisäksi tarkastajille selvitettiin, että tapauksissa, joissa osallistu -
jien etnistä alkuperää koskevien tietojen keruu on oikeasti vaikeata, on olemassa 
muita käytännöllisiä tapoja, kuten nimettömiä kyselyjä, joissa satunnaisotannalla 
poimittuja vastaajia pyydetään yksiselitteisellä suostumuksellaan ilmoittamaan 
etninen alkuperänsä.
87 
Vaikka etnistä alkuperää koskevia tietoja voitaisiin lain mukaan kerätä, ei ole 
kuitenkaan takuita siitä, että tiedot olisivat luotettavia tai hyödyllisiä. Esimerkiksi 
Romaniassa etnistä alkuperää koskevia tietoja kerätään väestönlaskennan yhtey -
dessä. Näitä tietoja ei kuitenkaan käytetty romanien integroitumista edistävän 
kansallisen strategian tarkoituksiin, sillä Romanian viranomaiset luottivat niiden 
tietojen sijaan Euroopan neuvoston arvioihin. Tämä osoitti, että jäsenvaltioiden 
tiedot omasta romaniväestöstään eivät olleet luotettavia.53 Komissio ehdotti 
tammikuussa 2012 EU:n 
tietosuojasäännösten 
perusteellista uudistamista; 
näiden säännösten keskeinen 
osa-alue on yleinen tietosuoja-
asetus. Pysyvien edustajien 
komitea hyväksyi asetuksen 
18. joulukuuta 2015, ja 
neuvosto vahvisti 
hyväksynnän 
12. helmikuuta 2016. Yleinen 
tietosuoja-asetus on voimassa 
25. maaliskuuta 2018 alkaen. 
Yksi direktiivin ja asetuksen 
välinen ero liittyy 
arkaluontoisia tietoja 
koskevaan ongelmaan: 
asetuksessa arkaluontoiset 
tiedot on määritelty 
laajemmin siten, että niihin 
sisältyvät myös geneettiset 
tiedot, biometriset tiedot ja 
seksuaalista suuntautumista 
koskevat tiedot. Toinen ero on 
termin ”tärkeä yleinen etu” 
häviäminen. Asetuksessa 
viitataan poikkeukseen, joka 
koskee ”yleisen edun vuoksi 
[...] toteutetun tehtävän 
suorittamiseksi” tarpeen 
olevaa tietojenkäsittelyä ja 
jolla luodaan yhteys 
säännökseen, joka koskee 
asianmukaisia toimenpiteitä 
”rekisteröidyn [...] 
oikeutettujen etujen 
suojaamiseksi”.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, EURoma-verkoston 
tekninen sihteeristö, ”Tackling 
Roma Needs in the 2014–2020 
Structural Funds 
Programming Period – Guide 
to improve the planning 
process”, toukokuu 2013, s. 65.
48 Huomautukset 
Osallistujista kerätään etnistä alkuperää koskevia tietoja hanketasolla, 
mutta niitä ei välitetä toimenpideohjelman seurantajärjestelmään
88 
Tarkastuksessa ilmeni, että hanketasolla kuitenkin monet hankkeiden edistäjät 
kaikissa neljässä tarkastuksen kohteena ollessa jäsenvaltiossa keräsivät osal -
listujista etnistä alkuperää koskevia tietoja, mutta näitä tietoja ei välitetty hal -
lintoviranomaisille tai välittäjäelimille (ks. myös kohta 118). Tämä tarkoitti, että 
hanketasolla saatavilla olevat tiedot romaniosallistujista eivät näkyneet toimenpi -
deohjelman seurantajärjestelmässä saakka.
89 
Esimerkkinä voidaan todeta Espanjan tapaus. Andalusiassa paikallisen toimen -
pideohjelman välittäjäelin ei ollut edes tietoinen siitä, mitkä hankkeet kohdis -
tuivat romaneihin, vaikka nämä tiedot olivat saatavilla hanketasolla. Välittäjäelin 
oli ainoa, joka pystyi toimittamaan tarkastajille luettelon hankkeista, jotka oli 
kohdistettu epäsuotuisassa asemassa oleviin ryhmiin yleisesti ottaen, olipa niissä 
romaniosallistujia tai ei. Tilanne oli samanlainen Unkarissa.
Kolmessa neljästä jäsenvaltiosta toimenpideohjelmaan kohdistuvaa 
seurantaa haittasivat indikaattorien määrittelyssä ja rekisteröinnissä 
hanketasolla esiintyvät epäjohdonmukaisuudet
90 
Neljästä tarkastuksen kohteena olleesta jäsenvaltiosta kolmessa (Bulgariassa, 
Romaniassa ja Unkarissa) toimenpideohjelmaan kohdistuvaa seurantaa hait -
tasivat indikaattorien määrittelyssä ja rekisteröinnissä hanketasolla esiintyvät 
epäjohdonmukaisuudet. Romaniassa seurantaprosessi hankaloitui turhaan ja 
hanketulosten vertailu vaikeutui, koska hankkeiden täytäntöönpanon aikaan oli 
olemassa kolmentyyppisiä indikaattoreita (ohjelmaindikaattorit sekä täydentävät 
ja lisäindikaattorit) eikä yhteenkään niistä liittynyt raportointivelvoitetta.
91 
Liiteessä II  mainituista viidestä Unkarissa tarkastetusta hankkeesta neljässä ei ra -
portoitu virallisesti tuloksia koskevien tavoitearvojen saavuttamisesta, sillä hank -
keilla ei ollut tuloksia koskevia tavoitearvoja (ne oli itse asiassa asetettu, mutta ne 
oli luokiteltu virheellisesti tuotoksia koskeviksi tavoitearvoiksi ja sen vuoksi niistä 
ei raportoitu tuloksina).
49 Huomautukset 
Seurantaa on pyritty parantamaan ohjelmakautta 2014–2020 
varten, mutta tiettyjä puutteita esiintyy edelleen
92 
Romanien integroinnin seuranta on edelleen haasteena kaudella 2014–2020. 
Romanien integrointiin tähtäävien toimenpiteiden edistymisen mittaamista 
saattaisi auttaa mm. se, että saatavilla olisi yhteiset indikaattorit. Kullakin rahas -
tolla on omat sääntönsä yhteisistä indikaattoreista, joita on sovellettava kaikkiin 
rahoitettaviin ohjelmiin. ESR-asetuksen liitteessä 1 esimerkiksi luetellaan useita 
vakioituja indikaattoreita, jotka ovat romanien integrointia edistävien ohjelmien 
kannalta relevantteja:
– yhteinen tuotosindikaattori 15: ”Maahanmuuttajat, ulkomaalaistaustaiset 
henkilöt, vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit)”
– yhteinen välitöntä tulosta mittaava indikaattori 28: ”Heikommassa asemassa 
olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun, ovat koulutuksessa/har -
joittelussa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä 
ammatinharjoittajina, jättäessään toimen”
– yhteinen pitkän aikavälin tulosta mittaava indikaattori 32: ”Heikommassa 
asemassa olevat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä am -
matinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet 
toimen”.
Näitä indikaattoreita voidaan täydentää relevanteilla ohjelmakohtaisilla 
indikaattoreilla.
93 
Jollei erityisiä romaneja koskevia indikaattoreita määritetä, näiden yhteisten 
indikaattorien perusteella ei voida vaikuttavasti seurata romanien integrointia 
edistäviä aloitteita. Lisäksi seurantavälineissä on edelleen puutteita, jotka ovat 
jopa johtaneet siihen, että asianomaiset ennakkoehdot on täytetty vain osittain 
(ks. kohta 74). Tämä osoittaa, miten vaikeaa oikeellisen seurannan toteuttaminen 
on romanien integroinnin alalla.
50 Huomautukset 
94 
Komissio pyrki lieventämään näitä vaikeuksia ja pyysi perusoikeusvirastoa55 
perustamaan työryhmän, joka käsittelisi indikaattoreita, joita on määrä soveltaa 
romanien integrointiin. Indikaattorit otettiin käyttöön suunnitelmien mukaisesti 
1. tammikuuta 2016. Tämä voi helpottaa sitä, että kansallisten romaniasioiden 
yhteyspisteiden kanssa päästään yhteisymmärrykseen (ne kaikki osallistuivat 
työryhmän toimintaan) vertailukelpoisen raportointirakenteen soveltamisesta 
kaikissa osallistuvissa jäsenvaltioissa. Sen avulla voidaan myös tietyssä määrin 
mitata ERI-rahastojen vaikutusta romanien integroitumista edistävän kansallisen 
strategian täytäntöönpanoon erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ERI-rahasto -
jen ja romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden toimenpiteet 
ja indikaattorit on yhdenmukaistettu. Näin on tehty mm. Kreikassa ja Slovakiassa 
(ks. laatikko 8 ). Komission mukaan tilanne oli maaliskuussa 2016 se, että 21 jäsen -
valtiota oli suostunut testaamaan kyseisiä indikaattoreita, mutta ei ole vieläkään 
selvää, onnistuuko komissio saamaan aikaan tämänsuuntaisen sopimuksen 
kaikkien jäsenvaltioiden välillä, sillä mikään ei velvoita jäsenvaltioita muuttamaan 
käyttämäänsä järjestelmää.
Romanien osallistamisaloitteisiin kohdistuvan seurannan parantaminen – hyvä 
esimerkki romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden huomioon 
ottamisesta toimenpideohjelmien seurannassa
Komissio suositteli Slovakialle, että sen henkilöresursseja koskevaan toimenpideohjelmaan tarkoitettuja 
varoja käytettäisiin romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa hyväksyttyjen toimenpiteiden 
täytäntöönpanoon vuoteen 2020 asti. Slovakian kansallinen romaniasioiden yhteyspiste osallistui kaikkiin tek -
nisiin ja virallisiin kokouksiin komission kanssa ja antoi panoksensa niiden kaikkien henkilöresursseja koskevan 
toimenpideohjelman alaisten toimenpiteiden suunnitteluun, jotka kohdistuvat nimenomaan syrjäytyneisiin 
romaniyhteisöihin. Toimenpiteet ovat romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden tavoitteiden 
mukaisia. Niin ollen edistymistä strategian tavoitearvojen saavuttamisessa on helpompi mitata, koska tavoite -
arvot on jo otettu itse toimenpideohjelmassa huomioon. Slovakian käyttöönottamaa seuranta- ja arviointi -
hanketta tullaan sittemmin hyödyntämään, kun seurataan romanien integrointia edistävien kansallisten stra -
tegioiden ja henkilöstöresursseja koskevan toimenpideohjelman alaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa.Laatikko 855 Toimeksianto on vahvistettu 
komission tiedonannossa EU:n 
puitekehyksestä romanien 
integraatiota edistäville 
kansallisille strategioille (COM 
(2011) 173 lopullinen).
51 Huomautukset 
Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien 
mukaisesti, mutta romanien osallistamisen 
onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” 
tunnettuja kriteerejä ei aina sovellettu ja hankkeiden 
tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa
95 
Tarkastuksen yhteydessä tehtiin myös käynti paikalle 19:ään romanien integroin -
tia koskevaan hankeeseen. Käynnin aikana arvioitiin, miten hankkeet oli valmis -
teltu, valittu ja pantu täytäntöön ja miten hanketuloksia oli seurattu (jos seuran -
taa ylipäätään oli ollut). Kaikki tarkastetut hankkeet toteutettiin ohjelmakaudella 
2007–2013. Tilintarkastustuomioistuin tutki kunkin hankkeen kohdalla,
– olivatko valintamenettelyt toimenpideohjelmassa määriteltyjen romanien 
integrointia koskevien tavoitteiden ja painopisteiden mukaisia
– oliko hankkeet pantu suunnitelman mukaisesti täytäntöön
– saatiinko hankkeilla aikaan odotetut tulokset
– oliko käytössä seurantajärjestelyt, joiden avulla seurattiin romanien osallista -
mista koskevien hankkeiden avulla saatuja tuloksia.
Kaikki tarkastetut hankkeet olivat toimenpideohjelmien 
tavoitteiden mukaisia, mutta valintamenettelyillä ei 
erityisesti pyritty valitsemaan romanien osallistamista 
koskevia hankkeita
Valintamenettelyitä ei ollut joissakin toimenpideohjelmissa 
suunnattu romanien osallistamista koskeviin hankkeisiin
96 
Kaikkien asianomaisissa neljässä jäsenvaltiossa tarkastettujen toimenpideohjel -
mien valintamenettelyillä varmistettiin, että kukin hanke oli asiaankuuluvien toi -
menpideohjelmien tavoitteiden mukainen. Romanit mainittiin nimenomaiseksi 
kohderyhmäksi yhdeksässä 16 arvioidusta ehdotuspyynnöstä56: kolmessa viidestä 
Bulgariassa, kahdessa Espanjassa, kolmessa viidestä Unkarissa ja yhdessä neljästä 
Romaniassa. Seitsemän muuta hanketta oli kohdistettu yleisesti epäsuotuisessa 
asemassa oleviin ryhmiin. Lisäksi yksi Espanjassa toteutettava toimenpideohjel -
ma sisälsi osittain romanien integrointiin liittyviä aihepiirejä. Tämä selittää, miksi 
joissakin tarkastettujen hankkeiden hakemusasiakirjoissa ei aina viitattu romani -
väestöön. Kohderyhmä oli yleensä toimenpideohjelman tavoitteiden mukaisesti 
laajempi, esimerkiksi haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yleisesti ottaen.56 Kyseiset 19 hanketta oli valittu 
näiden 16 ehdotuspyynnön 
avulla.
52 Huomautukset 
97 
Arvioijilla ei yleensä ollut erityistä kokemusta romanien osallistamisen ongel -
mista. Sen sijaan heillä oli usein tietämystä sosiaalisesta osallisuudesta yleisellä 
tasolla. Espanjassa toteutettu syrjinnänvastainen toimenpideohjelma muodosti 
poikkeuksen, sillä arvioijilla oli tietämystä romanien osallistamisesta.
Hankkeiden tuloksellisuuden seurannassa ei järjestelmällisesti 
vaadita romaneja koskevia indikaattoreita
98 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että hankkeiden tuloksellisuuden 
seurantaan tarkoitettujen indikaattorien määrittämistavasta vallitsi myös jossa -
kin määrin epäselvyyttä. Unkarissa ehdotuspyynnöissä ei aina vaadittu tuloksia 
koskevia tavoitearvoja (esim. ”työpaikan löytäminen kuuden kuukauden kuluttua 
hankkeeseen osallistumisesta”). Espanjassa tulosperusteiset tavoitearvot eivät 
myöskään olleet pakollisia. Kolmessa tapauksessa Bulgariassa tuotoksia koskevat 
tavoitearvot oli luokiteltu hankehakemuksessa väärin tuloksia koskeviksi tavoi -
tearvoiksi eikä virhettä korjattu valintaprosessin aikana (ks. myös kohta 118).
99 
Tapauksissa, joissa tuloksiin liittyviä tavoitearvoja vaadittiin, ne eivät aina liit -
tyneet nimenomaan romaniväestöön. Sen sijaan ne liittyivät laajempaan ryh -
mään, esim. ”haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin”. Tämä havaittiin EAKR:n 
toimenpideohjelmassa Bulgariassa ja ESR:n toimenpideohjelmissa Unkarissa ja 
Andalusiassa.
Relevantit sidosryhmät eivät aina osallistuneet kunnolla
100  
Kaikkien relevanttien sidosryhmien osallistuminen joko hankkeen valmisteluun 
tai hankekumppaneina vaikuttaa merkittävällä tavalla hankkeiden onnistumi -
seen ja kestävyyteen. Hankevalintamenettelyissä ei kuitenkin yleensä kannusteta 
laajaan osallistumiseen. Tarkastusotoksessa tämä ongelma koski erityisesti sosi -
aalista asumista koskevia hankkeita Bulgariassa. Paikalliset asukkaat eivät osallis -
tuneet hankkeeseen eikä tiedotuskampanjoita toteutettu, mistä seurasi, että he 
torjuivat hanke-ehdotukset.
53 Huomautukset 
Hankkeet toteutettiin yleensä suunnitelmien mukaan
Tarkastetuista 19 hankkeesta 14 hankkeessa saavutettiin 
tavoitteet tuotosten, budjetin, ajoituksen ja laajuuden osalta
101  
Tarkastetuista 19 hankkeesta 14 hankkeessa saavutettiin avustussopimuksessa 
vahvistetut tavoitteet tuotosten, budjetin, ajoituksen ja laajuuden osalta. Neljää 
hanketta ei toteutettu suunnitelmien mukaan. Tämä johtui viipeistä (kahdes -
sa hankkeessa Bulgariassa) ja muutoksista hankkeiden laajuudessa (yhdessä 
hankkeessa Bulgariassa ja yhdessä hankkeessa Romaniassa). Yhdessä Unkarissa 
toteutetussa hankkeessa sekä indikaattorit että saatavilla olevat tiedot olivat niin 
monimutkaisia, että niitä oli mahdoton saada vastaamaan toisiaan ja arvioida, 
oliko tuotoksia koskevat tavoitearvot saavutettu. Romaniosallistujien määrä oli 
kirjattu tuotoksena kaikissa paitsi kahdessa tarkastetuista hankkeista. Kuva 1Sosiaalialan palveluita tarjoavan keskuksen asiakkaiden tietokonehuone 
Baia Maressa (Romania)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
54 Huomautukset 
Myös tuloksia koskevat tavoitearvot oli saavutettu kymmenessä 
13 hankkeesta, joista oli saatavilla seurantatietoja
102  
Seitsemässätoista 19 tarkistetusta hankkeesta oli asetettu tuloksia koskevat ta -
voitearvot, mutta niissä ei välttämättä viitattu erityisesti romaniväestöön. Näistä 
hankkeista tavoitearvoja oli seurattu ainoastaan 13 tapauksessa. Tavoitteet oli 
saavutettu näistä 13 hankkeesta kymmenessä. Romaniväestöä koskevat erityiset 
tavoitearvot oli asetettu neljässä niistä 17 hankkeesta, joille oli asetettu tuloksia 
koskevat tavoitearvot. Tavoitearvot oli saavutettu kolmessa näistä neljästä hank -
keesta (yksi Bulgariassa, kaksi Romaniassa ja yksi Espanjassa).
Hankkeiden tuloksellisuutta näyttäisi edistävän se, että 
romaneja koskevat kriteerit, kuten romanien osallistamista 
koskevat yhteiset perusperiaatteet, otetaan paremmin 
huomioon
103  
Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastamiensa hankkeiden perusteella, että 
joidenkin näiden hankkeiden kohdalla romanien kestävän integroinnin edistä -
minen olisi ollut todennäköisempää, jos romaneja koskevat kriteerit olisi otettu 
paremmin huomioon. Tarkastetuista 19 hankkeesta 17 oli pantu täytäntöön neu -
voston kesäkuussa 2009 hyväksymien romanien osallistamista koskevien yhteis -
ten perusperiaatteiden mukaisesti (ks. kohta 23). Seuraavat esimerkit kuvastavat 
sitä, miten yhteisten perusperiaatteiden soveltaminen valintavaiheessa voisi olla 
ratkaiseva hankkeen onnistumista edistävä tekijä.
Yhteinen perusperiaate 2: romanien integrointia koskevat 
toimintapolitiikat ja hankkeet olisi kohdistettava nimenomaisesti 
mutta ei yksinomaan romaniväestöön
104  
Yhteisessä perusperiaatteessa 2 määrätään, että romanien integrointia koske -
vat toimintapolitiikat ja hankkeet olisi kohdistettava nimenomaisesti mutta ei 
yksinomaan romaniväestöön. Ne olisi suunnattava laajasti kohderyhmiin, mm. 
”epäsuotuisassa asemassa oleviin ryhmiin”; samalla olisi mainittava selvästi, että 
romanit kuuluvat näihin ryhmiin, ja kuvattava toimia, joiden avulla varmistetaan, 
että romaniväestö saadaan osallistumaan hankkeisiin. Espanjassa toteutettu 
työllisyysohjelma oli hyvä esimerkki tämän periaatteen soveltamisesta (ks. 
laatikko 9 ).
55 Huomautukset 
Yhteinen perusperiaate 3: Tarvitaan kulttuurien välistä 
lähestymistapaa, jossa käytetään sovittelijoita ja järjestetään 
valistuskampanjoita
105  
Yhteinen perusperiaate 3 kuvaa tarvetta kulttuurien väliseen lähestymistapaan, 
jossa käytetään sovittelijoita ja järjestetään valistuskampanjoita. Tämän peri -
aatteen soveltaminen on ratkaisevan tärkeää, koska siten varmistetaan, että 
hankkeet ja erityisesti asumiseen liittyvät hankkeet onnistuvat. Epätietoisuus voi 
vaikuttaa kohtalokkaasti hankkeisiin, jotka muutoin voisivat onnistua (ks. laati -
kossa 10  esitetty esimerkki).Hankkeiden kohdistaminen selvästi tietylle kohderyhmälle mutta ei yksinomaan 
sille, auttoi saamaan romaniväestön osallistumaan työllisyysohjelmaan (Espanja, 
hanke 16)
Espanjassa toimenpideohjelman ”Lucha contra la discriminación” työllisyysohjelmalla pyrittiin integroimaan 
romanit työmarkkinoille. Osallistujia haastateltiin, ja heille suositeltiin yhtä seuraavista kolmesta toimintamah -
dollisuudesta: 1) työllistyminen, 2) ammatillinen koulutus tai 3) työpajat, joissa opitaan työnhaun kannalta 
tarpeellisia taitoja. Tämän jälkeen otettiin yhteyttä yrityksiin, joilta pyydettiin tietoja vapaista työpaikoista tai 
työharjoittelumahdollisuuksista.
Hanke kohdistui epäsuotuissa asemassa oleviin romaneihin sekä muihin vastaavassa sosioekonomisessa tilan -
teessa oleviin ihmisiin. Koko Espanjaa koskevaksi tavoitearvoksi oli asetettu, että osallistujista 70 prosenttia 
oli oltava alkuperältään romaneja. Romanien osallistumista edistävien muiden aloitteiden (kuten valistuskam -
panjoiden) ansiosta tavoitearvo saavutettiin ja tulokset olivat kestäviä koko ohjelman toiminnan ajan.
Terveydenhuoltoalan hankkeen toteuttamiseen vaikutti kielteisesti se, että 
kohderyhmää ei ollut määritelty kunnolla eikä kulttuuritekijöihin ollut kiinnitetty 
riittävästi huomiota (Bulgaria, hanke 4)
Bulgariassa sosiaalista osallisuutta koskevan toimintalinjan yhteydessä toteutettiin terveysseulontoja sisältävä 
hanke. Hanke oli mainittu romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanoa koskevassa 
toimintasuunnitelmassa. Siihen ei kuitenkaan sisältynyt indikaattoreita, jotka liittyisivät hankkeen kohderyhmään 
”haavoittuvassa asemassa olevaan väestöön”. Hankkeella oli kolme kohderyhmää. Nämä olivat ”haavoittuvassa 
asemassa oleva väestö” (erityisessä terveysriskissä olevat ryhmät, vammaiset, sosiaalisesti syrjäytyneet ryhmät ja 
yhteisöt sekä haavoittuvassa asemassa olevat etniset ryhmät), ”työikäiset ihmiset” ja ”syrjäseutujen asukkaat”.
Seulontaan kutsuttiin noin 620 000 ihmistä, joista noin 56 000 tosiasiallisesti tutkittiin. Ei ole tietoa siitä, 
kuinka moni heistä kuului kohderyhmiin. Romaniväestöä ja jopa ”haavoittuvassa asemassa olevaa väestöä” 
koskevaa kohderyhmää ei nimenomaisesti mainittu, mikä antaa ymmärtää, että hankkeen keskiössä ei ollut 
osallistujien houkutteleminen kyseisistä ryhmistä.
Kaksi tekijää esti romaniväestöä osallistumasta laajemmin. Ensinnäkin kutsut oli lähetetty kirjeitse: lukutaidot -
tomuus on melko yleistä romanien kohdalla. Toiseksi romaninaisilla on yleisesti pelkoja terveydenhuoltopal -
veluja kohtaan historiallisista syistä. Ongelmaa lieventämään olisi voitu käyttää sovittelijoita.Laatikko 9 Laatikko 10
56 Huomautukset 
Yhteinen perusperiaate 4: Romaniväestön yhteiskuntaan 
osallistamisen edistäminen on tärkeää
106  
Yhteisessä perusperiaatteessa 4 todetaan, että romaniväestön osallistaminen 
yhteiskuntaan on tärkeää. Tarkastetuista hankkeista kymmenessä oli asetettu tu -
lostavoitteeksi integroituminen yleisille työmarkkinoille. Hankkeista saatiin hyviä 
tuloksia, kun hanketäytäntöönpanoon osallistuivat sekä julkiset että yksityiset 
yhteisöt. Tavoitteita ei ollut tältä osin saavutettu seuraavissa neljässä hankkeessa:
– Unkarissa kolmessa tarkastetussa hankkeessa yksityisen sektorin työnantajia 
ei otettu mukaan täytäntöönpanovaiheeseen. Tämä osoittautui puutteeksi, 
sillä osallistujat eivät sittemmin voineet löytää töitä ensisijaisilta työmarkki -
noilta. Jos he ylipäätään työllistyivät, työnantajia olivat julkiset viranomaiset.
– Bulgariassa yhdessä hankkeessa ei saavutettu tavoitearvoa saada vähintään 
kahdeksan prosenttia osallistujista ensisijaisille työmarkkinoille.
107  
Toisaalta Espanjan ”Lucha contra la discriminación” -toimenpideohjelman yhtey -
dessä toteutettuja toimenpiteitä ei ollut suunniteltu toteutettavaksi samanaikai -
sesti yleisten toimintapolitiikkojen kanssa. Romanien integroinnin alalla nämä 
toimenpiteet kohdistuivat lähinnä työllisyyteen. Espanjan julkinen työvoimapal -
velu (SEPE) osallistui toimenpiteiden suunnitteluun tai täytäntöönpanoon vasta 
joulukuusta 2014 alkaen. Se ei niin ollen voinut tuoda omaa kokemustaan toi -
menpiteiden suunnittelun pohjaksi. Se ei myöskään voinut sisällyttää hankkeesta 
saatua kokemusta omiin toimintapolitiikkoihinsa.
108  
Romaniassa sitä vastoin kansalaisjärjestö toteutti tarkastetuista viidestä hank -
keesta kolme julkisen yhteisön kumppanina. Näin varmistettiin, että hankekump -
panit hyötyivät toistensa tietämyksestä. Lisäksi julkiset elimet pystyivät hyödyn -
tämään hanketuloksia omien yleisten toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja 
täytäntöönpanossa. Esimerkiksi välittäjäelin levitti EAKR:n hankkeen tulokset, sen 
jälkeen kun hanke oli saatu päätökseen.
57 Huomautukset 
Yhteinen perusteperiaate 5: Tiedostetaan sukupuolinäkökohdat
109  
Yhteinen perusteperiaate 5 koskee sukupuolinäkökohtien tiedostamista. Romani -
naiset kokevat muita naisia ja romanimiehiä todennäköisemmin sosiaalista syr -
jintää yhteiskunnassa. He ovat usein kaksinkertaisen syrjinnän uhreja, sillä heihin 
kohdistuu syrjintää sekä sukupuolen että etnisen alkuperän perusteella. Romani -
naisilla on kuitenkin erittäin merkittävä rooli, kun edistetään osallistamista ja mm. 
lasten integrointia koulutusjärjestelmään. Romanien integroinnin kokonaistavoit -
teiden saavuttaminen tulee olemaan erittäin vaikeaa, jos sukupuolinäkökohtia ei 
oteta huomioon ja ohjelmiin ei osallistu naisia.
110  
Espanjassa kaikki tarkastetut neljä hanketta kohdistuivat nimenomaan sukupuoli -
näkökohtiin. Hankkeisiin onnistuttiin saamaan mukaan naisia; naisosallistujien 
osuus oli 50–70 prosenttia. Kahdessa tapauksessa työllistämisessä onnistuttiin 
erinomaisesti. Yhdessä näistä tapauksista naisten työllisyystaso ylsi miesten 
tasolle (noin 24 prosenttia) ja eräässä toisessa tapauksessa naisten työmarkkinoil -
le pääsyn taso oli 90 prosenttia. Laatikossa 1 1  esitetään eräs toinen esimerkki 
onnistumisesta.
Naisten osallistuminen terveydenhuoltohankkeeseen: osallistamisen vaikutusten 
moninkertaistuminen (Romania, hanke 12)
Yksi terveydenhuoltohankkeen keskeisistä tavoitteista Romaniassa oli luoda romaniyhteisöille terveydenhuol -
toalan sovittelijoiden verkosto. Hanketta toteutettiin kumppanina toimivan Romanian kansanterveyslaitoksen 
kanssa.
Hankkeen yleisenä tavoitteena oli nostaa romaninaisten työllisyystasoa ja helpottaa heidän pääsyään työ -
markkinoille. Näin pyrittiin välttämään sosiaalista syrjäytymistä ja edistämään yhtäläisiä mahdollisuuksia.
Hankkeen yhteydessä mm. koulutettiin sata romaninaista työskentelemään sadassa romaniyhteisössä, jossa ei 
koskaan ennen ollut ollut terveydenhuoltoalan sovittelijaa.
Hanke onnistui, koska sillä edistettiin romaninaisten osallistamista opintojen ja työn avulla. Myönteistä oli 
myös se, että romaninaisten valinta sovittelijoiksi usein moninkertaisti osallistamisen vaikutukset.Laatikko 11
58 Huomautukset 
Yhteinen perusperiaate 6: Opitaan aiemmista kokemuksista
111 
Yhteisessä perusperiaatteessa 6 korostetaan aiemmista kokemuksista oppimis -
ta. Periaatetta noudatettiin 19 tapauksesta neljässätoista: aiemmat kokemukset 
hanketoteutuksesta lisäsivät osoitetusti hankkeiden edistäjien valmiuksia. Jotkut 
heistä myös sovelsivat kyseistä asiantuntijuutta myöhemmin toteutettaviin 
hankkeisiin.
112  
Espanjassa ”Promociona”-koulutushanke pohjautui työllisyysohjelmaan (”Ac -
ceder”), joka oli ollut käynnissä menestyksekkäästi vuodesta 2000 alkaen. 
Välittäjäelimenä kyseisiä ohjelmia hallinnoiva kansalaisjärjestö myös jakoi 
asiantuntemustaan muille kansalaisjärjestöille, jotka toimivat välittäjäeliminä 
toimenpideohjelmassa ”Lucha contra la discriminación”. Kukin kansalaisjärjestö 
kohdisti toimintansa eri haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, ja ne jakoivat 
säännöllisesti kokemuksiaan keskenään. Andalusian toimenpideohjelman osalta 
tarkastetut hankkeet lisäsivät hankkeita toteuttavien julkisten elinten tietämystä 
ja tietoa, koska kaikki hankkeiden edistäjien keräämät tiedot kerättiin julkisen 
työvoimapalvelun rekisteriin. Tämä tarjosi julkisille viranomaisille hyödyllisen 
välineen toimintapolitiikan arviointiin ja suunnitteluun. Välinettä on käytetty siitä 
saakka, kun ohjelma käynnistettiin vuonna 2004.
Yhteinen perusperiaate 7: Käytetään EU:n välineitä
113  
Yhteinen perusperiaate 7 koskee EU:n välineiden käyttöä. Lähtökohtaisesti EU:n 
välineitä oli käytetty kaikissa tarkastetuissa hankkeissa jossakin määrin, sillä ne 
saivat rahoitusta EAKR:lta tai ESR:lta. Neljässä hankkeessa oli menty tätä pidem -
mälle ja käytetty kummastakin rahastosta peräisin olevan rahoituksen yhdistel -
mää. Tämä on hyvä menetelmä yhdennetyn tuen antamiseen. Tästä on esimerk -
kinä Bulgariassa toteutettu hanke, jota kuvataan laatikossa 12 .
59 Huomautukset 
Yhdennetyn lähestymistavan käyttö EAKR:n ja ESR:n rahoittamiin hankkeisiin 
(Bulgaria, hanke 5)
EAKR:n hankkeen tavoitteena (ks. kuva 2 ) oli parantaa muita heikommassa ja haavoittuvassa asemassa olevien 
ihmisten osallistamista kohentamalla heidän elintasoaan ja yleisesti ottaen parantamalla kunnallisen asun -
tokannan laatua. Sosiaalisen asuntopolitiikan tarkoituksena oli tarjota peruselinolot noin 165:lle sosiaalisesti 
haavoittuvassa asemassa olevalle henkilölle. Nämä henkilöt asuivat ahtaasti rapistuneissa asunnoissa, jotka 
eivät olleet asuinrakennusten rakentamista ja suunnittelua koskevien lakisääteisten vaatimusten mukaisia.
Bulgariassa asumishankkeet oli tarpeen integroida sosiaalipalveluihin. Tästä seurasi, että hankevalintakritee -
reissä todettiin, että hankkeiden edistäjien olisi tarjottava uusien kotien asukkaille työtä, koulutusta ja tervey -
denhuoltopalveluja. Sosiaalipalvelut ovat osa Integra-ohjelmaa, jota rahoitettiin ESR:sta rinnakkain asumistoi -
menpiteiden kanssa.Laatikko 12 Kuva 2Devnyassa kunnostetun sosiaaliasuntorakennuksen takajulkisivu (Bulgaria)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

60 Huomautukset 
Yhteinen perusperiaate 8: Alue- ja paikallisviranomaisten 
osallistuminen
114  
Yhteinen perusperiaate 8 koskee alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista, 
sillä niillä on keskeinen rooli toimintapolitiikkojen käytännön täytäntöönpanos -
sa. Jotta hankkeilla olisi pitkän aikavälin vaikutus, ne tarvitsevat usein kestävän 
rahoituslähteen ja joskus yksityisen hankkeen edistäjän tai julkisen viranomai -
sen tukea. Tarkastajat havaitsivat hyvän esimerkin Romaniassa, jossa tärkeä osa 
eräästä hankkeesta siirrettiin kansanterveyslaitokselle, joka oli hankkeessa myös 
täytäntöönpanokumppanina (ks. laatikko 11 ).
115  
Kymmenen tarkastetuista 19 hankkeesta oli varsin riippuvaisia pitkän aikavälin 
julkisen rahoituksen saatavuudesta, koska hankkeiden edistäjät olivat voit -
toa tavoittelemattomia järjestöjä. Neljän muun hankkeen tapauksessa julkiset 
viranomaiset ottivat hoitaakseen hankkeen toteutuksen ja rahoituksen; kaikissa 
kyseisissä tapauksissa näin oli suunniteltu jo alusta saakka. Kolmessa muussa 
hankkeessa julkisen viranomaisen olisi pitänyt varmistaa pitkän aikavälin kes -
tävyys hankekuvauksen mukaisesti, mutta näin ei ollut tehty. Tämä johtui joko 
puutteista hankehallinnoinnissa (yhdessä tapauksessa Bulgariassa) tai kestävän 
rahoitustuen puutteesta paikallistasolla (ks. laatikko 13 ).
Kestävän rahoitustuen puute hankaloitti onnistuneesti toteutettujen hankkeiden 
vaikutusten muuttumista pysyviksi (Romania, hankkeet 12 ja 14)
Yhdessä hankkeessa tavoitteena oli 210 romanin kouluttaminen ja palkkaaminen romaniasioiden paikallisik -
si asiantuntijoiksi. Hankkeen aikana nämä asiantuntijat tekivät paikallisille viranomaisille töitä palkatta. Oli 
suunniteltu, että paikalliset viranomaiset voisivat palkata asiantuntijat vakinaisiksi työntekijöiksi ja maksaa 
heille palkkaa hankkeen päätyttyä. Pian hankkeen päättymisen jälkeen paikalliset viranomaiset totesivat, että 
he eivät voineet tehdä sitä taloussyistä. Tämä tarkoitti, että kunnat palkkasivat vuonna 2015 vain 67 romania 
paikallisiksi asiantuntijoiksi.
Eräässä toisessa hankkeessa 100 romaninaista koulutettiin terveydenhuoltoalan sovittelijoiksi. Paikallisella ta -
solla oli hankkeen osana tehty lobbaustyötä ja mainostettu terveydenhuoltoalan sovittelijoista kunnalle saata -
vaa hyötyä ja kannustettu perustamaan vastaavanlaisia toimia paikallishallintoon. Lobbaukseen suhtauduttiin 
yleensä myönteisesti, mutta paikallisten viranomaisten terveydenhuoltoalan sovittelijoita koskevalle ohjelmal -
le myöntämän tuen taso oli viime kädessä odotettua alhaisempi. Tällä oli merkittävä vaikutus hankkeen vaiku -
tukseen sekä terveydenhuoltoalan sovittelijapalveluiden tarjoamiseen yleisesti ottaen: Romaniassa palkattiin 
vuonna 2015 ainoastaan noin 350 terveydenhuoltoalan sovittelijaa, kun niitä vuonna 2009 oli palkattu 860.
Vaikka molempien hankkeiden toteutus onnistui, paikallisten viranomaisten rahoitus- ja institutionaalinen tuki 
ei ollut kestävää, mikä heikensi hankkeiden mahdollista vaikutusta romaniväestön integrointiin.Laatikko 13
61 Huomautukset 
Kauden 2007–2013 tulosten arviointia hankaloittivat 
vaikeudet kerätä tietoja romaneista
116  
Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös, miten hankkeiden edistäjät olivat seu -
ranneet hanketuloksia erityisesti romaniväestön integroinnin osalta ja olivatko 
komissio ja jäsenvaltiot suorittaneet arviointeja ja erityisesti temaattisia arvioin -
teja romaniväestön tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta.
Seuranta hanketasolla: tietojenkeruuta ja indikaattorien 
määritelmiä koskevat lähestymistavat olivat epäyhdenmukaisia
117  
Romanien integrointihankkeiden onnistumisen seuranta ei ole helppoa, koska 
sitä hankaloittavat metodologiset ja käytännön vaikeudet kerätä tietoja romani -
väestöstä. Käsittelemme näitä vaikeuksia tarkemmin jäljempänä. Valtaosassa 
tapauksista (17) hankkeiden edistäjät olivat onnistuneet kokoamaan tietoa 
hankkeisiinsa osallistuneiden romanien määrästä ja joskus jopa tuloksista, joita 
nämä osallistujat olivat saavuttaneet, mm. työllistymisen osalta. Tämäntyyppistä 
seurantaa suoritettiin yleensä hankkeiden päätyttyä, mutta joihinkin pitkäkestoi -
siin hankkeisiin seurantaa kohdistettiin myös hankkeen täytäntöönpanon aikana.
118  
Näistä 17 hankkeesta 14 hankkeessa etnistä alkuperää koskevia tietoja kerät -
tiin osallistujien ilmoittamien tietojen perusteella. Eräässä toisessa hankkeessa 
ei annettu tietoja siitä, miten osallistujien tiedot oli kerätty. Kahdessa muussa 
hankkeessa ei kerätty tällaisia tietoja lainkaan (yhdessä hankkeessa Bulgariassa ja 
eräässä toisessa hankkeessa Romaniassa). Seurannan laatua vähensivät seuraavat 
keskeiset puutteet:
– Ensinnäkin tarkastetuista 19 hankkeesta 13:ssa tuloksia ei ollut rekisteröity 
erityisesti romaniväestön integroinnin osalta vaan ne oli ilmoitettu laa -
jempaan kohderyhmään, esim. ”haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin” 
yleisesti ottaen kohdistuneina hyötyinä, jos kohderyhmiä ylipäätään oli ilmoi -
tettu. Tietoa romanien osallistumisesta oli tosiasiassa saatavilla, mutta sitä ei 
ollut aina välitetty hallintoviranomaiselle tai välittäjäelimelle (ks. kohta 88). 
Tämä tarkoittaa sitä, että hallintoviranomaisille toimitettuihin tietoihin ei 
sisältynyt luotettavaa tietoa siitä, miten hankkeilla edistettiin syrjäytyneiden 
romanien osallistamista.
62 Huomautukset 
– Toiseksi etnistä alkuperää koskevien tietojen keruumenetelmä ei ollut yhden -
mukainen jäsenvaltioiden taikka edes yksittäisten jäsenvaltioiden hankkeiden 
välillä. Kuudessa tapauksessa osallistujia oli pyydetty vastaamaan kyllä tai ei, 
kun heiltä kysyttiin, kuuluvatko he etniseltä alkuperältään romaniväestöön. 
Kuudessa muussa tapauksessa osallistujat olivat voineet valita haavoittuvassa 
asemassa olevien ryhmien luettelosta ryhmän, johon he kuuluivat. Lisäksi 
kahdessa tapauksessa osallistujat olivat voineet valita ainoastaan yhden 
itseään kuvastavan identiteetin, joka oli joko etninen tai kansallinen. Täten 
osallistujat eivät voineet ilmoittaa olevansa esim. unkarilaisia ja romaneja, 
vaikka he itse asiassa olisivat ilmoittaneet kuuluvansa kumpaankin ryhmään, 
jos se olisi ollut mahdollista. Tämä tarkoitti, että kerätyt tiedot eivät välttä -
mättä olleet kattavia.
– Kolmanneksi indikaattorit oli luokiteltu eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja joskus 
eroja esiintyi jopa maan sisällä. Esimerkkinä voidaan mainita neljä Unkarissa 
tarkastetuista hankkeista, joissa ei ollut määritetty virallisia tulosindikaatto -
reita. Tästä huolimatta hankkeen tuotosindikaattoreihin lukeutui indikaatto -
reita, jotka olisi ollut asianmukaisempaa luokitella tulosindikaattoreiksi; täl -
lainen oli esimerkiksi koulutuskurssien suorittaminen. Bulgariassa kolmessa 
hankkeessa tulosindikaattorit olivat täsmälleen samat kuin tuotosindikaatto -
rit. Esimerkkinä voidaan mainita hankkeen yhteydessä järjestettyjen kampan -
joiden määrä tai terveysalan seulontatutkimukset. Romaniassa työllisyysindi -
kaattori luokiteltiin välillä tuotosindikaattoriksi ja välillä tulosindikaattoriksi.
Arvioinnit korvasivat osittain sen, että toimenpideohjelmien 
tasolla ei toteutettu erityisesti romanien integrointiin liittyvää 
seurantaa
119  
Arvioinnit eivät aina anna tilanteesta kattavaa kuvaa, mutta silti niitä voidaan 
hyödyntää tiettyjen johtopäätösten perustana. Syrjäytyneiden romanien inte -
grointia edistävän EAKR:n ja ESR:n tuen arviointeja tehtiin kaikissa neljässä tar -
kastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa ja komissiossa (vaikkakin joskus osana 
laajempaa arviointia epäsuotuissa asemassa olevista ryhmistä).
63 Huomautukset 
120  
Arvioinneista saatiin tietoa, joka ei sisältynyt seurantakertomuksiin, ja täten edis -
tymisestä oli mahdollista saada hyödyllistä tietoa.
– Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioista vastaava pääosasto suoritti vuonna 
2011 arvioinnin, jonka perusteella esimerkiksi todettiin, että romanien osal -
listuminen ESR:n rahoittamiin toimenpiteisiin oli lisääntynyt: koko kauden 
2000–2006 aikana romaniväestöä oli 100 000 ja ohjelmakauden 2007–2013 
kahtena ensimmäisenä vuotena 110 00057. Tällä ei kuitenkaan ollut kestävää 
romaniväestön työttömyyttä vähentävää vaikutusta siitä huolimatta, että 
ESR:n rahoitusosuutta työmarkkinoille osallistumisen edistämiseen oli lisätty. 
Arvioinnin mukaan on epätodennäköistä, että kohdistamalla toimenpiteitä 
yksinomaan työllistämiseen puututtaisiin romaniväestön osallistamista hait -
taaviin monitahoisiin esteisiin. Siinä korostettiin kokonaisvaltaisen lähesty -
mistavan merkitystä romanien osallistamisen edistämisessä, jonka yhteydes -
sä otetaan huomioon osallisuuden laajemmat esteet erityisesti koulutuksen, 
terveydenhuollon ja asumisen aloilla.
– Espanjassa suoritettiin vuonna 2013 arviointi, jossa määritettiin toimenpi -
deohjelman ”Lucha contra la discriminación”vaikutus vuosina 2006–201158. 
Arvioinnissa todettiin, että haavoittuvien ryhmien integroinnista työmark -
kinoille on saatu useita myönteisiä tuloksia, taloudelliset tulokset mukaan 
lukien. Arvioinnin johtopäätöksen mukaan kokonaistuottoa saatiin kutakin 
toimenpiteisiin investoitua euroa kohti 1,38 euroa.57 Työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioista vastaavan 
pääosaston teettämä ja 
vuonna 2011 laadittu 
aihekohtainen kertomus 
romaneista. Kertomus on osa 
laajempaa tutkimusta 
(”Evaluation of ESF support for 
Enhancing Access to the 
Labour Market and the Social 
Inclusion of Migrants and 
Ethnic Minorities”; arviointi 
maahanmuuttajien ja etnisten 
vähemmistöjen 
työmarkkinoille pääsyä ja 
sosiaalista osallisuutta 
edistävästä ESR:n tuesta).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión 
social rentable. Evaluación de 
Impacto del Programa 
Operativo Plurirregional Lucha 
Contra la Discriminación, 
dirigido por Gregorio 
Rodríguez Cabrero, 2013.
64
 Johtopäätökset 
ja suositukset
121  
Ohjelmakaudella 2007–2013 oli vaikea arvioida, missä määrin rakennerahastot 
edistivät syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista, koska tavoitteet eivät 
usein liittyneet yksinomaan romaniväestöön. Näin ollen valitut jäsenvaltiot eivät 
kirjanneet luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja nimenomaan romaniedunsaajis -
ta, saatavilla olevasta rahoituksesta ja edistymisestä. Kun tiedot olivat saatavilla, 
romaniväestön integrointia edistävä rakennerahastohankkeiden vaikutus riippui 
jossakin määrin siitä, oliko toimintapolitiikan suunnittelussa ja hankkeiden suun -
nittelussa, valinnassa ja täytäntöönpanossa otettu huomioon tietyt romanien 
integroinnin onnistumiseen johtavat tekijät.
122  
Ohjelmakaudella 2014–2020 rahoitusprioriteettien suunnittelua ja kriteerejä on 
parannettu. Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI-rahastot) koskevassa 
lainsäädännössä viitataan nimenomaan marginalisoituneiden romanien integ -
rointiin. Investointiprioriteetissakin nimenomaan viitataan siihen, ja jäsenvaltiot, 
joille on esitetty maakohtaisia suosituksia romaniväestön integroinnista, on 
velvoitettu osoittamaan varoja sen edistämiseen. Lopuksi voidaan todeta, että 
ERI-rahastoja koskevan lainsäädännön uusi tulossuuntautunut lähestymistapa 
tuo mukanaan seurantakehyksen, jonka pitäisi viime kädessä parantaa kerättävis -
sä olevien tietojen laatua. On kuitenkin liian varhaista arvioida tarkoituksenmu -
kaisesti, miten tämä on pantu täytäntöön.
123  
Edistyksestä huolimatta tiettyjä esteitä ja ongelmia esiintyy edelleen. Niiden 
vuoksi ERI-rahastojen on vaikeampaa maksimoida vaikutustaan romaniväestön 
integrointiin. Nämä puutteet ja niiden korjaamista koskevat suositukset esitellään 
jäljempänä.
EU:ssa ja jäsenvaltioissa käytössä olevien strategioiden osalta on 
edistytty, mutta parannukset tulivat niin myöhään, että ne eivät 
vaikuttaneet ohjelmakaudella 2007–2013
124  
Komissio on edistynyt merkittävällä tavalla romaniväestön integrointia edistävien 
EU:n poliittisten aloitteiden laatimisessa viime vuosikymmenen aikana. Komis -
sio on vuodesta 2011 alkaen kiinnittänyt enemmän huomiota romaniväestön 
integrointiin vaatimalla kutakin jäsenvaltiota laatimaan romanien integrointia 
edistävän kansallisen strategian ja perustamaan kansallisen romaniasioiden 
yhteyspisteen. Tämä kuitenkin tehtiin niin myöhään, että se ei vaikuttanut EAKR:n 
ja ESR:n toimenpideohjelmien suunnitteluun ja hankevalintaan ohjelmakaudella 
2007–2013 (ks. kohdat 29–34 ja 38–40).
65 Johtopäätökset ja suositukset 
125  
Romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden ja neuvoston vuonna 
2013 esittämän suosituksen myötä romaniväestön integrointia koskevaa ongel -
maa ei enää käsitelty pelkästään toimintapolitiikkojen avulla, vaan siitä tehtiin 
ihmisoikeuksien suojelua koskevia säännöksiä kuvastava jäsenvaltioiden poliitti -
nen sitoumus. Tämän muutoksen vuoksi syrjinnän torjunnasta tuli keskeinen ala, 
jolla edellytettiin jäsenvaltioiden toimintaa (ks. kohdat 35–37 ja 43–45).
126  
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksen yhteydessä romanien integroin -
tia edistävissä kansallisissa strategioissa useita puutteita:
– Ensinnäkin kansallisissa strategioissa ei mainita, kuinka paljon rahoitusta 
ehdotettujen, romaniväestön osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden 
täytäntöönpano edellyttää. Niissä ei myöskään mainita, kuinka paljon varoja 
kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta sekä 
EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta (ks. kohta 47).
– Toiseksi strategioissa ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota syrjinnän torjun -
taan ja romanivastaisuuteen. Yhdessäkään tilintarkastustuomioistuimen 
arvioimista romanien integrointia edistävistä kansallisista strategioista ei 
viitattu romanivastaisuuteen erityisenä syrjinnän muotona. Sitä ei myöskään 
varsinaisesti mainittu yhdessäkään tarkastetuista toimenpideohjelmista, ja 
ilmeni, että lähes missään hankkeessa ei käsitelty nimenomaan tätä näkö -
kohtaa. Komissio ei ole tähän mennessä vaatinut jäsenvaltioita asettamaan 
syrjinnän torjunnalle mitattavissa olevia tavoitearvoja. Tavoitearvojen puuttu -
minen mahdollistaa institutionaalisen syrjinnän kehittymisen tai jatkumisen 
ilman että siihen puututaan. Tämä voi vähentää merkittävällä tavalla romani -
väestön integrointia edistävien hankkeiden ja niin myös EU:n talousarviosta 
osarahoitettavien, romaniväestön integrointia edistävien hankkeiden vaikut -
tavuutta (ks. kohdat 34–44 ja 54).
– Kolmanneksi, tietyissä tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa ei aina otettu 
huomioon sitä, että kansalaisjärjestöjen ja erityisesti itse romaniyhteisön 
edustajien olisi tarpeen osallistua aktiivisesti romanien integrointia edistä -
vien kansallisten strategioiden laadintaan. Jos kansalaisjärjestöt ja romaniyh -
teisö eivät ole mukana prosessin kaikissa vaiheissa, riskinä on, että toiminta -
politiikkojen ja hankkeiden vaikuttavuus heikkenee (ks. kohta 46).
– Lopuksi todettiin, että kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden työtä 
haittasi joskus se, että resurssit ja vastuualueet eivät vastanneet toisiaan (ks. 
kohdat 48–50).
66 Johtopäätökset ja suositukset 
127  
Maakohtaisissa suosituksissa on vuodesta 2012 alkaen kehotettu kiinnittämään 
huomiota eri ongelmiin, mm. koulutusalalla tapahtuvaan erotteluun. Ohjelma -
kaudella 2014–2020 jäsenvaltioiden on noudatettava näitä suosituksia ERI-rahas -
tojen käytön yhteydessä. Lisäksi jäsenvaltioiden on romaniväestön integrointia 
edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukaisesti 
toimitettava vuodesta 2016 alkaen tietoja syrjinnän ja romanivastaisuuden 
torjunnasta. Komissio saa tätä kautta enemmän tietoa kussakin jäsenvaltiossa 
tapahtuneesta edistyksestä (ks. kohta 36).
Suositus 1
Jäsenvaltioiden olisi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden 
tarkistamisen tai muuttamisen yhteydessä
(a) täsmennettävä, kuinka paljon rahoitusta tarvitaan strategiassa ehdotettu -
jen romaniväestön osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöön -
panoon; romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa olisi 
mainittava, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä 
kansallisesta talousarviosta sekä EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta; 
jäsenvaltioiden olisi myös virallisesti sitouduttava varmistamaan, että lyhyen 
aikavälin muutokset ensisijaisissa poliittisissa tavoitteissa eivät vaaranna 
romaniväestön integrointia edistävien toimenpiteiden täytäntöönpanotoimia
(b) sisällytettävä strategiaan syrjinnän torjuntaa tai erityisesti romanivastaisuutta 
koskevia indikaattoreita ja tavoitearvoja; rotusyrjintädirektiivin vaatimusten 
mukaisesti nämä indikaattorit olisi myös otettava huomioon ohjelmakaudella 
2014–2020, kun suunnitellaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista 
edistäviä toimenpiteitä, jotka rahoitetaan ERI-rahastojen puitteissa
(c) varmistettava, että kansalaisjärjestöjä romaniedustajineen kuullaan säännölli -
sesti ja ne osallistuvat romaniväestön integrointia edistävien toimenpiteiden 
suunnitteluun ja täytäntöönpanoon
(d) määritettävä tarkemmin kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden rooli 
suhteessa romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin ja varmis -
tettava, että yhteyspisteiden valtuudet ja vastuut vastaavat niiden käytettä -
vissä olevia resursseja.
67 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 2
(a) Komission olisi varmistettava relevanttien toimenpideohjelmien tarkistuk -
sen yhteydessä, että ERI-rahastojen avulla toteutettavat toimenpiteet ovat 
luonteeltaan osallistavia ja sisältävät erottelun torjuntaa koskevia määräyk -
siä. Erottelukäytännöt olisi kuvattava selvästi ja nimenomaisesti suljettava 
ERI-rahastojen rahoituksen ulkopuolelle (eli niitä ei pitäisi ainoastaan mainita 
johdanto-osan kappaleissa). Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä 
huomiota koulutus- ja asumishankkeisiin. Tämä auttaisi lujittamaan maakoh -
taisten suositusten ja ERI-rahastojen käytön välistä yhteyttä.
(b) Komission olisi hyödynnettävä toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden 
kokouksissa täysimääräisesti tietoja, jotka sisältyvät kertomuksiin, joita jäsen -
valtioiden on toimitettava vuodesta 2016 alkaen romaniväestön integrointia 
edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukai -
sesti. Lisäksi sen olisi hyödynnettävä näiden tietojen pohjalta tehtyjä havain -
toja. Tällä tavoin varmistetaan, että kertomuksissa yksilöityihin puutteellisiin 
aloihin puututaan ERI-rahastojen ja/tai jäsenvaltioiden rahoituksen avulla 
(esim. kohdentamalla varat uudelleen aloille, joilla on havaittu puutteita).
Romaniväestön integrointitoimenpiteet otetaan paremmin 
huomioon kaudella 2014–2020 kuin kaudella 2007–2013
128  
Ohjelmakaudella 2007–2013 ei keskitytty romaniväestön integrointiin, mutta 
valituissa toimenpideohjelmissa viitattiin tarpeeseen edistää romaniväestön 
osallistamista. Vastaavasti valtaosassa arvioiduista ehdotuspyynnöistä viitattiin 
romaniväestöön viiteryhmänä tai viitattiin tarpeeseen edistää romaniväestön 
sosiaalista osallisuutta. Yleisesti ottaen EAKR ja ESR oli kuitenkin suunniteltu 
siten, että niiden käyttö ohjelmakaudella 2007–2013 soveltui huonosti romanien 
osallistamista koskeviin toimenpiteisiin: syrjäytynyt romaniväestö mainittiin 
usein kohderyhmänä, mutta toimenpideohjelmiin sisältyi vähän romaniväestöä 
koskevia indikaattoreita eikä arvioiduissa ehdotuspyynnöissä yksilöity valinta -
menettelyjä, joissa otettaisiin huomioon romanihankkeiden erityisvaatimukset, 
joita olivat mm. romaniväestön integrointia edistävien ”parhaina käytäntöinä” 
tunnettujen kriteerien (mm. neuvoston kymmenen yhteistä perusperiaatetta) 
hyödyntäminen tai pitkän aikavälin hankkeiden rahoitus. Yhdenkään tilintarkas -
tustuomioistuimen tarkastaman EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelman osalta ei 
ollut saatavilla rahoitustietoja romaniväestön integrointia edistävästä tuesta (ks. 
kohdat 59, 61–65 ja 96).
68 Johtopäätökset ja suositukset 
129  
Monet näistä puutteista on korjattu kaudella 2014–2020. Erityisesti ERI-rahastoja 
koskevassa lainsäädännössä viitataan nimenomaan romaniväestön integrointiin 
ja rahoitusprioriteetteja on parannettu. Komissiolta viimeksi saatujen tietojen pe -
rusteella voidaan arvioida, että syrjäytyneisiin yhteisöihin (kuten romanit) kohdis -
tettaviin toimenpiteisiin on saatavilla noin 1,5  miljardia  euroa. Muita parannuksia 
ovat maakohtaiset suositukset romaniasioista ja ERI-rahastojen kehyksen ja EU:n 
toiminnan painopisteiden (romaniväestön integrointi mukaan lukien) parempi 
yhdenmukaistaminen, romaniväestön integrointia edistäviin ohjelmiin liittyvien 
yhteisten indikaattorien saatavuus tai komission ohjeistus mm. ERI-rahasto -
jen käytöstä alueellisen ja koulutukseen liittyvän erottelun torjuntaan. Lisäksi 
jäsenvaltiot, joille on esitetty maakohtaisia suosituksia romanien integroinnista, 
on velvoitettu osoittamaan EAKR:n ja ESR:n varoja sen edistämiseen (ks. kohdat 
66–83 ja 92–94).
130  
Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että komission ja jäsenvaltioiden on 
pyrittävä varmistamaan, että näiden muutosten ansiosta hankkeet vaikuttaisivat 
paremmin romaniväestön integrointiin käytännön tasolla. Tämä pätee erityisesti 
kriteereihin, joiden perusteella valitaan parhaat romaniväestön osallistamista 
edistävät hankkeet, sekä toimenpideohjelmien seurantajärjestelmiin kaudella 
2014–2020 (ks. kohdat 88, 89 ja 92–94).
131  
Lisäksi ERI-rahastot ja erityisesti ESR on perustettu siten, että on mahdotonta 
maksimoida vaikutusta, joka niillä on romaniväestön sosiaaliseen osallistamiseen. 
Indikaattoreissa, joita käytetään ERI-rahastojen varojen jakoon jäsenvaltioiden 
kesken, ei oteta huomioon romaniväestön nykytilanteessa vallitsevia eroja (ks. 
kohdat 60 ja 75).
Suositus 3
Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä romaniväestön integrointia koskevia ”parhai -
na käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä (mm. neuvoston kymmentä yhteistä perus -
periaatetta) ehdotuspyyntöjen teossa ja hankkeiden valinnassa. Tarvittaessa olisi 
järjestettävä ehdotuspyyntöjä, joiden avulla valitaan syrjäytyneiden romaniyh -
teisöjen hyväksi toteutettavia pitkän aikavälin hankkeita. Lisäksi ERI-rahoituksen 
myöntämisen ehtona olisi oltava mahdollisuuksien mukaan se, ovatko hankkeet 
kestäviä täytäntöönpanon jälkeen ilman jatkuvaa EU:n rahoitusta. Nämä näkö -
kohdat olisi myös otettava huomioon kauden 2014–2020 toimenpideohjelmia 
muutettaessa.
69 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 4
Komission olisi tarvittaessa varmistettava seuraavalla ohjelmakaudella tai toi -
menpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että romanien integrointia edistäviin 
kansallisiin strategioihin sisältyvät romaniväestön integrointiin tähtäävät tavoit -
teet näkyvät ERI-rahastojen kehyksessä kaikilla toiminnan tasoilla. Sen olisi tässä 
yhteydessä varmistettava, että tietoa kerätään luotettavalla tavalla, jotta edistys -
tä voidaan seurata ja arvioida yksittäisten hankkeiden välillä ja kaikilla hallinnon 
tasoilla.
Suositus 5
Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa täydennettävä ERI-rahastoja koskevassa lain -
säädännössä vahvistettuja yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita nimenomaan 
romaniväestöä koskevilla indikaattoreilla. Näiden indikaattorien olisi oltava 
yhdenmukaisia romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa yksi -
löityjen indikaattorien kanssa, ja niitä olisi sittemmin sovellettava kauden 2014–
2020 toimenpideohjelmien seurantaan. Ne voisivat pohjautua Euroopan unionin 
perusoikeusviraston vuonna 2016 kehittämiin indikaattoreihin.
Suositus 6
Jäsenvaltioiden olisi harkittava seuraavan ohjelmakauden valmisteluita ajatellen 
yhteistoimintaa, jotta varmistettaisiin oikeusvarmuus, kun kyseessä on ESR:n 
käyttö sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen 
riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen. Oikeudellisen epävar -
muuden poistaminen auttaisi jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:a täysimääräisesti 
sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja niin ollen myös syrjinnän torjuntaan 
tähtääviin toimenpiteisiin.
Suositus 7
Komission olisi harkittava muutosten ehdottamista ERI-rahastoja koskevaan 
lainsäädäntöön, jotta varmistetaan, että vuonna 2020 alkavasta ohjelmakaudesta 
alkaen varojen jaossa eri jäsenvaltioiden kesken otetaan huomioon erityiset so -
siaalisen osallisuuden indikaattorit ja erityisesti syrjäytyneiden ryhmien, kuten ro -
manien, osuus väestöstä. Sen olisi varmistettava, että tämän muutoksen ansiosta 
kaikki ESR:sta jäsenvaltioiden käyttöön annetut lisävarat on sidottu käytettäviksi 
erityisesti syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseen.
70 Johtopäätökset ja suositukset 
Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, 
mutta romanien osallistamisen onnistumista edistäviä ”parhaina 
käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovellettu ja 
hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa
132  
Useimmissa tarkastetuissa EAKR:n ja ESR:n hankkeissa yleistavoitteet oli saavu -
tettu, mutta usein nämä tavoitteet eivät liittyneet nimenomaan romaniväestöön. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että romaniväestön integrointia edistivät 
vaikuttavalla tavalla todennäköisimmin hankkeet, jotka oli valittu neuvoston 
hyväksymien ”parhaina käytäntöinä” tunnettujen kriteerien eli ns. romanivä -
estön osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti (ks. 
kohdat 104–115).
133  
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että romaniväestön integrointia edistä -
vien hankkeiden edistymisen seuranta oli vaikeaa lähinnä siitä syystä, että roma -
niosallistujia koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyi puutteita. Perus -
teellisten ja paikkansa pitävien tietojen puuttuminen ei ole ongelma ainoastaan 
hankkeiden kohdalla vaan myös EU:n ja kansallisen tason politiikanteossa. Jollei 
ongelmaan puututa nopeasti, tilanne pysyy muuttumattomana kaudella 2014–
2020 (ks. kohdat 51, 84–94 ja 117–120).
Suositus 8
(a) Komission olisi työskenneltävä jäsenvaltioiden kanssa ja kehitettävä yhteinen 
metodologia, jonka avulla saataisiin kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n 
lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti relevanttia tie -
toa romaniväestöstä ja seurattaisiin heidän sosiaalista osallistamistaan. Tämä 
olisi tehtävä viimeistään seuraavan ohjelmakauden valmistelun yhteydessä.
(b) Komission oli kannustettava jäsenvaltioita kansallisten lainsäädäntökehysten 
ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti kerää -
mään kattavalla tavalla tilastotietoja etnisestä alkuperästä seuraavien kahden 
vuoden aikana. Eurostat voisi sisällyttää asiaankuuluvia kysymyksiä kyselytut -
kimuksiin, kuten työvoimatutkimukseen, ja Euroopan unionin tulo- ja elinolo -
tilastoihin (EU-SILC).
71 Johtopäätökset ja suositukset 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
4. toukokuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
72
 Liitteet Liite ITarkastetut toimenpideohjelmat
Jäsenvaltio Toimenpideohjelma 2007–2013 Toimenpideohjelma 2014–2020
Bulgaria2007BG161PO001 Toimenpideohjelma ”Aluekehitys” (EAKR)
2007BG051PO001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien 
kehittäminen” (ESR)2014BG16RFOP001 Toimenpideohjelma ”Kasvualueet” (EAKR)
2014BG05M9OP001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien 
kehittäminen” (ESR)
2014BG05M2OP001 Toimenpideohjelma ”Kestävää kasvua edistävä 
älykäs koulutus” (ESR)
Unkari2007HU05UPO001 Toimenpideohjelma ”Sosiaalinen uudistus” 
(ESR)2014HU16M0OP001 Toimenpideohjelma ”Taloudellinen kehitys ja 
innovointi” (useista rahastoista rahoitettava toimenpideohjelma, 
ESR ja EAKR)
2014HU05M2OP001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien 
kehittäminen” (useista rahastoista rahoitettava toimenpideohjel -
ma, ESR ja EAKR)
Romania2007RO051PO001 Alakohtainen toimenpideohjelma ”Henkilöre -
surssien kehittäminen” (ESR)
2007RO161PO001 Alueellinen toimenpideohjelma (EAKR)2014RO05M9OP001 Toimenpideohjelma ”Inhimillinen pääoma” 
(ESR)
2014RO16RFOP002 Alueellinen toimenpideohjelma (EAKR)
Espanja2007ES05UP0002 Toimenpideohjelma ”Syrjinnän torjunta” (ESR)
2007ES051P0005 Alueellinen toimenpideohjelma ”ESR 
2007–2013 Andalusia”2014ES05SFOP012 Toimenpideohjelma ”Sosiaalinen osallisuus ja 
sosiaalinen talous” (ESR)
2014ES05SFOP022 Alueellinen toimenpideohjelma ”ESR 
2014–2020 Andalusia” (ESR)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
73 Liitteet 
Rakennerahastoja hallinnoivat elimet tarkastuskäynnin kohteena olleissa 
jäsenvaltioissa
BulgariaESR EAKR
Hanke 1 Hanke 2 Hanke 3 Hanke 4 Hanke 5
HallintoviranomainenESR:n hallintoviranomainen  
(Työ- ja sosiaaliministeriö)EAKR:n hallintoviran -
omainen  
(Alueellisen kehityksen 
ja julkisten töiden 
ministeriö)
VälittäjäelinEI sovellettavissa, koska 
hallintoviranomainen on 
edunsaajaOpetus- ja 
tiedeministeriöJulkinen elin  
(Sosiaaliturvalaitos)Julkinen elin  
(Sosiaaliturvalaitos)Tämän EAKR:n 
toimenpideohjelman 
osalle ei ole suunniteltu 
välittäjäelimiä
Hankkeen edunsaajaTyö- ja 
sosiaaliministeriöKansalaisjärjestöJulkinen elin  
(Dupnitsan kunta)TerveysministeriöJulkinen elin  
(Devnyan kunta)
UnkariESR
Hanke 6 Hanke 7 Hanke 8 Hanke 9 Hanke 10
HallintoviranomainenESR:n hallintoviranomainen  
(Inhimillisten voimavarojen ministeriö)
Välittäjäelin ei ole
Hankkeen edunsaaja TalousministeriöJulkinen elin  
(Balassagyarmatin 
vankila)Julkinen elin  
(Ózdin kunta)Kansalaisjärjestö
RomaniaESR EAKR
Hanke 11 Hanke 12 Hanke 13 Hanke 14 Hanke 15
HallintoviranomainenESR:n hallintoviranomainen  
(EU:n varoista vastaava ministeriö)EAKR:n hallintoviran -
omainen  
(Alueellisen kehityksen 
ja julkisten töiden 
ministeriö)
VälittäjäelinAlueellinen 
(Luoteis-Romania) 
välittäjäelin  
(Työministeriön osasto)Alueellinen (Bukarest) 
välittäjäelin  
(Työministeriön osasto)Opetusministeriö  
(toimii välittäjäelimenä)Alueellinen 
(Luoteis-Romania) 
välittäjäelin  
(Työministeriön osasto)Alueellinen 
(Luoteis-Romania) 
välittäjäelin  
(Alueellisen kehityksen 
ja julkisten töiden 
ministeriö)
Hankkeen edunsaaja KansalaisjärjestöJulkinen elin  
(Romaniasioiden kansal -
linen virasto)Julkinen elin  
(Baia Maren kunnallinen 
sosiaalipalvelu)
EspanjaESR (syrjinnän torjuntaa edistävä 
toimenpideohjelma)ESR (Andalusiaa koskeva 
toimenpideohjelma)
Hanke 16 Hanke 17 Hanke 18 Hanke 19
HallintoviranomainenESR:n hallintoviranomainen  
(Työ- ja sosiaaliministeriö)
Välittäjäelin SäätiöAlueellinen välittäjäelin  
(Junta de Andalucia)
Hankkeen edunsaaja Kansalaisjärjestö
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Liite II
74 Liitteet Liite IIIRomanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet
Vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen foorumin ensimmäisessä 
kokouksessa keskusteltiin kymmenestä yhteisestä perusperiaatteesta. Ne sisällytettiin sittemmin työllisyys-, so -
siaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK-neuvosto) 8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen 
päätelmiin liitteenä.
1. Rakentavat, käytännönläheiset ja syrjimättömät politiikat
Romaniväestön osallistumista edistävissä politiikoissa kunnioitetaan ja toteutetaan Euroopan unionin 
perusarvoja, joihin kuuluvat ihmisoikeudet ja ihmisarvo, syrjimättömyys, yhtäläiset mahdollisuudet ja ta -
loudellinen kehitys. Romaniväestön osallistamista koskevat toimintalinjat on integroitu yleisiin toimintalin -
joihin, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, sosiaaliasioiden, asumisen, terveyden ja turvallisuuden aloilla. 
Toimintalinjojen tavoitteena on tarjota romaniväestölle todelliset yhtäläiset mahdollisuudet jäsenvaltioi -
den yhteiskunnissa.
2. Nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen
Osallistamispolitiikan aloitteiden nimenomainen mutta ei poissulkeva kohdentaminen romaniväestöön 
on ensisijaisen tärkeää. Tämä tarkoittaa, että keskitytään romaniväestöön kohderyhmänä sulkematta 
pois muita, liki vastaavissa sosioekonomisissa olosuhteissa eläviä väestöryhmiä. Tämä lähestymistapa ei 
erottele romaneihin keskittyviä toimia laajemmista poliittisista aloitteista. Lisäksi on tarvittaessa otettava 
huomioon laajempien politiikkojen ja päätösten todennäköiset vaikutukset romaniväestön sosiaalisen 
osallisuuden kannalta.
3. Kulttuurienvälinen lähestymistapa
Tarvitaan kulttuurienvälinen lähestymistapa, jossa huomioidaan romanit yhdessä muiden etniseltä taus -
taltaan erilaisten väestöryhmien kanssa. Kulttuurienvälinen oppiminen ja kulttuurienväliset taidot ovat 
vaikuttavan viestinnän ja politiikan kannalta erittäin tärkeitä ja niitä kannattaa edistää; ennakkoluulojen ja 
stereotypioiden torjunta on myös välttämätöntä.
75 Liitteet Liite III4. Tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan
Kaikkien osallistamispolitiikkojen tavoitteena on saattaa romaniväestö osaksi vallitsevaa yhteiskuntaa 
(koulutuslaitokset, työpaikat ja asunnot). Jos osittain tai täysin eroteltua koulutusta tai asumista on vielä 
olemassa, romaniväestön osallistamispolitiikoissa pitää pyrkiä siitä eroon. Olisi vältettävä kehittämästä 
keinotekoisia ja erillisiä ”romanien työmarkkinoita”.
5. Tietoisuus sukupuolinäkökohdista
Romaniväestön osallistamista koskevissa toimintapoliittisissa aloitteissa olisi otettava huomioon romani -
naisten erityistarpeet ja -olosuhteet. Aloitteiden olisi käsiteltävä sellaisia aiheita kuin moninaiset syrjin -
täongelmat ja ongelmat terveydenhuollon ja elatusavun saatavuudessa, mutta myös perheväkivaltaa ja 
hyväksikäyttöä.
6. Näyttöön perustuvien politiikkojen jakaminen
On tärkeää, että jäsenvaltiot hyödyntävät kokemuksensa romaniväestön osallistamiseen tähtäävien aloit -
teiden kehittämisestä ja jakavat kokemuksensa muiden jäsenvaltioiden kanssa. On todettu, että romani -
väestön osallistamispolitiikkojen kehittäminen, täytäntöönpano ja seuranta edellyttävät pohjaksi sään -
nöllisesti kerättyjä sosioekonomisia tietoja. Tarvittaessa olisi otettava huomioon myös muiden heikossa 
asemassa olevien ryhmien sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin liittyviä esimerkkejä ja kokemuksia niin 
EU:sta kuin sen ulkopuoleltakin.
7. Euroopan unionin välineiden käyttö
Kehittäessään ja pannessaan täytäntöön romaniväestön osallistamiseen tähtääviä politiikkojaan jäsen -
valtioiden on käytettävä Euroopan unionin välineitä täysimääräisesti hyväkseen; tämä koskee säädöksiä 
(rodusta riippumatonta yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi sekä rasismia ja muukalaisvihaa koskeva 
puitepäätös), rahoitusvälineitä (Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan maaseu -
dun kehittämisen maatalousrahasto ja liittymistä valmisteleva tukiväline) sekä koordinointivälineitä (avoin 
koordinointimenetelmä). Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahoitusvälineiden käyttö vastaa näitä 
yhteisiä perusperiaatteita, ja niiden olisi käytettävä hyväkseen Euroopan komission asiantuntemusta poli -
tiikkojen ja hankkeiden arvioinnissa. EURoma-verkosto (romaniväestön sosiaalista osallisuutta käsittelevä 
eurooppalainen verkosto rakennerahastojen puitteissa) helpottaa vertaisarviointia ja hyvien käytäntöjen 
siirtämistä asiantuntijoiden tasolla.
76 Liitteet Liite III8. Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen
Jäsenvaltioiden on suunniteltava, kehitettävä, pantava täytäntöön ja arvioitava romaniväestön osallista -
miseen tähtäävät poliittiset aloitteet läheisessä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Näillä 
viranomaisilla on keskeinen rooli politiikkojen käytännön täytäntöönpanossa.
9. Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen
Jäsenvaltioiden on myös suunniteltava, kehitettävä, pantava täytäntöön ja arvioitava romaniväestön 
osallistamiseen tähtäävät poliittiset aloitteet läheisessä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, 
kuten kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja tiedeyhteisön edustajien/tutkijoiden, kanssa. Kansa -
laisyhteiskunnan osallistuminen on tärkeää sekä asiantuntemuksen hyödyntämiseksi että sellaisen tiedon 
levittämiseksi, jota tarvitaan julkisen keskustelun ja vastuuvelvollisuuden kehittämiseksi koko poliittisen 
prosessin aikana.
10. Romaniväestön aktiivinen osallistuminen
Politiikkojen tehoa voidaan parantaa, jos romaniväestö osallistuu aktiivisesti kaikkiin prosessin vaiheisiin. 
Romaniväestön osallistumisen on toteuduttava sekä kansallisella että Euroopan tasolla siten, että käy -
tetään romanikysymysten asiantuntijoiden ja virkamiesten asiantuntemusta ja kuullaan useita romanisi -
dosryhmiä toimintapoliittisten aloitteiden suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin yhteydessä. On 
erittäin tärkeää, että osallistamispolitiikat perustuvat avoimuuteen ja että niissä käsitellään vaikeita tai 
”kiellettyjä” aiheita asianmukaisesti ja tehokkaasti. On myös olennaisen tärkeää tukea romaniväestön täyt -
tä osallistumista julkiseen elämään, edistää heidän aktiivista kansalaisuuttaan ja kehittää heidän inhimilli -
siä voimavarojaan.
77 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
II
Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetille 9.2 osoitettujen 1,5 miljardin euron lisäksi romanien osallistami -
seen osoitetaan rahoitusta monista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista.
IV
Komissio muistuttaa, että syrjinnän torjuminen on horisontaalinen periaate, joka on otettava huomioon kaikkien 
ERI-rahastojen osalta kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa (yhteisiä 
säännöksiä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti). 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (5 artikla) ja eurooppalaisissa käytännesäännöissä esitetty kumppanuus -
periaate edellyttää, että kumppanit osallistuvat ESR:n ja EAKR:n kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien 
suunnitteluun ja täytäntöönpanoon (myös seurantakomiteaan, kuten yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 48 
artiklassa edellytetään).
V
Komissio huomauttaa, että se auttaa yhteistyössä toteutettavan hallinnon mukaisten tehtäviensä nojalla jäsenval -
tioita varmistamaan, että ajanjaksolle 2014–2020 tehdyt muutokset johtavat paremmin romanien integrointia edis -
täviin hankkeisiin esimerkiksi siten, että arvioidaan ennakkoehtojen täyttymistä, annetaan neuvontaa ja toteutetaan 
neuvoa-antavaa tehtävää seurantakomiteoissa.
VI
Komissio myöntää, että EU:n rahoittamien hankkeiden tehokasta panosta romanien integroinnissa on haastavaa 
seurata, koska etniseen taustaan perustuvien tietojen keräämiselle on oikeudellisia esteitä, ja lähestymistavan 
selkeä mutta ei yksinomainen kohdentaminen johtaa siihen, että romanit eivät ole ainoa syrjäytyneille ryhmille 
kohdennetun tuen edunsaajaryhmä. 
Komissio uskoo kuitenkin, että ajanjaksolla 2014–2020 romanien integroinnin seuranta paranee huomattavasti 
ESR:n investointiprioriteetin 9.2 sekä ESR:n ja EAKR:n toimenpideohjelmien romaneja koskevien erityistavoitteiden 
ansiosta ja ESR:n yhteisen tuotosindikaattorin osallistujiin soveltamisen sekä ohjelmakohtaisten indikaattorien ja 
tavoitteiden myötä.
Suositus 1
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Komission vastaus 78
Suositus 1 a) 
Komissio muistuttaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) romanien kaltaisia syrjäytyneitä 
yhteisöjä koskeviin toimenpiteisiin myönnetyn tuen taso voi olla vain suuntaa-antava, koska jäsenvaltioiden on toi -
mitettava rahoitusta koskevat tiedot vain silloin, kun valitaan nimenomaan ESR:n investointiprioriteetti 9.2 ja/tai kun 
muissa ESR:n ja EAKR:n temaattisissa tavoitteissa on vahvistettu erityisiä tavoitteita, päämääriä tai indikaattoreita.
Suositus 1 b) 
Komissio painottaa, että vaikka yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisältyy yleinen syrjinnän torjumista 
koskeva ennakkoehto kaikkien ERI-rahastojen osalta, sen toteutumisen arviointi rajoittuu ERI-rahastoja koskevissa 
säännöksissä esitettyihin kriteereihin. Myös kansalliseen ja alueelliseen toimivaltaan kuuluvista erityisistä ja asian -
mukaisista toimenpiteistä – myös strategioiden sisällöstä – päätettäessä on noudatettava toissijaisuusperiaatetta. 
Jäsenvaltioiden odotettiin sisällyttävän erityistavoitteita ja päämääriä toimenpideohjelmiinsa tapauksissa, joissa ne 
ovat valinneet ESR:n tätä koskevan investointiprioriteetin 9.3 ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten mah -
dollisuuksien edistäminen”. Tämä koskee erityisesti jäsenvaltioita, joiden osalta on esitetty tätä koskevia maakohtai -
sia suosituksia.
Suositus 1 c) 
Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa todetaan, että kumppanuuden osapuolia ovat kansalaisyhteis -
kuntaa edustavat elimet monitasohallintoperiaatteen mukaisesti. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 
2 kohdan mukaan kumppanit osallistuvat muun muassa kumppanuussopimusten valmisteluun sekä ohjelmien 
valmistelun ja täytäntöönpanon kaikkiin vaiheisiin.
Suositus 2 a) 
Komissio hyväksyy suosituksen, katsoo, että se on pantava täytäntöön toimenpideohjelmien tasolla, ja painottaa 
toteuttavansa jo tähän tähtääviä toimenpiteitä. 
Kuten kohdassa 38 todetaan, komissio on antanut vuonna 2015 ”ohjeita jäsenvaltioille Euroopan rakenne- ja inves -
tointirahastojen käytöstä koulutukseen liittyvän ja alueellisen erottelun torjumiseen”. Jäsenvaltioita kehotetaan 
noudattamaan ohjeita suunnittelussa ja täytäntöönpanossa syrjäytyneiden yhteisöjen, myös romanien, erottelun 
torjumiseksi koulutuksessa ja asumispalveluissa. 
Komissio on täysin tietoinen siitä, että tehokas täytäntöönpano paikallisella tasolla on ratkaisevan tärkeää. Tämän 
vuoksi komissio on tehnyt sopimuksia asiantuntijoiden kanssa, jotta nämä auttavat jäsenvaltioita panemaan täytän -
töön ohjeita. Tämä koskee erityisesti Tšekkiä, Slovakiaa, Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa.
Lähtökohtaisesti aloitteen toimenpideohjelmien uudelleen kohdentamiseen ja muuttamiseen on tultava 
jäsenvaltioilta.
Komission vastaus 79
Suositus 2 b) 
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo jo toteuttavansa tämän suuntaisia toimenpiteitä.
Komissio hyödyntää täysimääräisesti kansallisia edistymiskertomuksia, myös seurantakomiteoiden kokouksissa, 
kehottaakseen ja rohkaistakseen jäsenvaltioita tarvittaessa vahvistamaan ERI-rahastoista tuettuja toimenpiteitä 
havaittuihin romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi. Tämän keskustelun jälkeen jäsenvaltiot voivat jättää 
toimenpideohjelman muuttamispyynnön yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 
Lisäksi komissio toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 23 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan se 
voi käyttää toimivaltaansa vain pyytääkseen jäsenvaltioita esittämään muutoksia toimenpideohjelmiinsa niihin 
romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi, jotka täsmennetään maakohtaisissa suosituksissa, ja kun haasteisiin 
puuttuminen edellyttää rahoituksen jakamista uudelleen.
Suositus 3
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Mahdollisuutta rahoittaa kestäviä toimia romanien integroinnin tukemiseksi tehokkaasti tarkastellaan ERI-rahastoja 
koskevissa asetuksissa eri tavoin. 
Ensinnäkin pitkäaikaiset (seitsemän vuotta kestävät) toimet ovat mahdollisia ohjelmakaudella 2014–2020, ja kaikkien 
hankkeiden pituuden olisi oltava oikeassa suhteessa suunniteltuihin tavoitteisiin. 
Toiseksi ESR-asetuksessa esitetään kehys syrjäytyneiden ryhmien (myös romanien) osallistamisen myönteisten 
tulosten seuraamiseen yhteisten tuotosindikaattorien ja pitkän ajanjakson tulosindikaattorien avulla, millä pyritään 
edistämään ESR:stä rahoitettujen syrjäytyneitä romaniyhteisöjä koskevien toimien kestävyyttä.
Kolmanneksi EAKR:n avulla rahoitetuissa infrastruktuurihankkeissa jäsenvaltioiden on kaikilla aloilla otettava huo -
mioon se, miten hankkeen kestävyys varmistetaan niissä tapauksissa, joissa se on tarpeen niiden loppuunsaattami -
sen jälkeen (esimerkiksi ylläpito).
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen ja ottaa sen huomioon siinä määrin kuin se on mahdollista seuraavalla 
ohjelmakaudella.
Rahoituskauden 2014–2020 osalta on pantava merkille, että romanien osallistamista koskevat tavoitteet näkyvät jo 
ERI-rahastoissa toimenpideohjelmien suunnittelusta alkaen niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan romaneja koske -
via ennakkoehtoja. 
Aloite toimenpideohjelmien tarkistamiseen kuuluu pääasiassa jäsenvaltioille. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuk -
sen mukaan jäsenvaltioiden jättämät ohjelmien muuttamispyynnöt on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on 
erityisesti esitettävä ohjelmaan tehtävien muutosten odotetut vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua 
koskevan unionin strategian toteutumiseen sekä ohjelmassa määritellyt erityistavoitteet.
Tarkastusten kohteena olevaa ajanjaksoa 2014–2020 koskevassa oikeuskehyksessä kunkin toimenpideohjelman 
hallintoviranomainen velvoitetaan ottamaan käyttöön tietokoneistettu tietojärjestelmä, jolla tallennetaan ja säilyte -
tään muun muassa seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot kustakin toimesta. Tällä viitataan rahoitustietoi -
hin sekä tuotoksiin ja tuloksiin.
Komission vastaus 80
Suositus 5
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille, ja kiinnittää huomiota siihen, että joissakin jäsenvaltioissa 
etnisellä perusteella toteutettavan tiedonkeruun oikeudellisten rajoitusten lisäksi erityisesti romaneja koskevat 
erityiset indikaattorit kuuluvat niin kutsuttujen arkaluonteisten tietojen tietosuojajärjestelmän soveltamisalaan 
(direktiivin 95/46/EY 8 artikla). Henkilöillä on oikeus kieltäytyä tiedonkeruusta. Tämän vuoksi tiedot ERI-rahastoista 
rahoitettuihin toimiin osallistuvien romanien määristä perustuvat pääasiassa omaehtoisiin ilmoituksiin.
Suositus 6
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Komissio painottaa kuitenkin, että suosituksen täysimääräinen täytäntöönpano sen osalta, voidaanko ESR:ää käyt -
tää kaikkien sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta niiden yhteydestä 
työllisyyteen, edellyttäisi muutosta SEUT-sopimuksen 162 artiklaan, jossa määritetään ESR:n tehtävät. 
Komissio katsoo myös, että ESR-asetuksen nojalla voidaan jo nykyisellään ja SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukai -
sesti tulkittuna puuttua romanien integrointiin oikeudellisesti järkevällä tavalla sosiaalista osallistamista koskevan 
temaattisen tavoitteen kautta. 
Tässä yhteydessä ESR:stä voidaan rahoittaa romanien integrointitoimenpiteitä sillä edellytyksellä, että toimen -
piteet ovat osa yhtenäistä toimintakokonaisuutta, jolla pyritään vaikkapa epäsuorasti lähentämään romaneita ja 
työmarkkinoita. 
Tämä oikeudellinen tulkinta romanien integrointitoimenpiteiden tukikelpoisuudesta on annettu jäsenvaltioille 
tiedoksi marraskuussa 2015.
Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei oikeudellista epävarmuutta ole.
Suositus 7
Komissio hyväksyy suosituksen ja arvioi seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen valmistelun yhteydessä varojen 
myöntämisperusteita tarkastellessaan sitä, miten sosiaalisen osallistamisen haasteet ja varojen kohdentamisen tarve 
syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseksi on otettava huomioon.
Suositus 8 a) 
Komissio ei hyväksy suositusta. 
Vaikka komissio on aina halukas yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, kansallisten tilanteiden ja lähestymistapojen 
moninaisuus ja toissijaisuusperiaatteen noudattamistarve huomioon ottaen komissio ei katso mahdolliseksi tai 
asianmukaiseksi yhteisten menetelmien kehittämistä tällä alalla.
Suositus 8 b) 
Komissio ei hyväksy suositusta, koska se katsoo, että tämä seikka on jätettävä jäsenvaltioiden harkintavaltaan toissi -
jaisuusperiaatteen mukaisesti. 
Komissio ei myöskään suunnittele tilastotietojen keräämistä etnisistä taustoista työvoimatutkimuksessa ja Euroopan 
unionin tulo- ja elinolotilastoihin. Tilastotietojen kerääminen romaniväestöstä on teknisesti ja oikeudellisesti hyvin 
vaikeaa ja kallista.
Komission vastaus 81
Johdanto
12
Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetille 9.2 osoitettujen 1,5 miljardin euron lisäksi romanien osallistami -
seen osoitetaan rahoitusta monista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista.
Huomautukset
30
Ajanjaksolla 2007–2013 ESR-asetuksessa noudatettiin valtavirtaistamista, jota ei kohdennettu romaneihin vaan ylei -
semmin epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin. Romanien integrointi sisältyi erityistavoitteeseen ”epäedullisessa 
asemassa olevien henkilöiden sosiaalisen osallisuuden vahvistaminen”. 
Jotkin jäsenvaltiot ovat jopa nimenomaisesti sisällyttäneet romanien integroinnin rakennerahastojen ohjelmakau -
den 2007–2013 kansalliseen strategiseen viitekehykseen.
34
Komissio toteaa, että EU:n oikeuskehyksessä todetaan selvästi, että ”ensinnäkin jäsenvaltioiden on varmistettava, 
että romaneja ei syrjitä, vaan kohdellaan kuin keitä tahansa EU:n kansalaisia, jotka voivat nauttia kaikista EU:n perus -
oikeuskirjaan kirjatuista perusoikeuksista”. Yhdenvertainen kohtelu on siis horisontaalinen periaate, ja se katsotaan 
ennakkoedellytykseksi romanien tehokkaalle integroinnille. Vaikka EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot jakavat vastuun 
romanien sosiaalisen osallisuuden parantamisesta kaikkien niiden toimivaltaan kuuluvien välineiden ja politiikkojen 
avulla, ensisijainen vastuu ja toimivalta syrjäytyneiden väestöryhmien tilanteen muuttamisesta on jäsenvaltioilla 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
39
Kumppanuus sekä monitasohallinto ovat yhteistyössä hallinnoitavien varojen alalla keskeinen pitkäaikainen peri -
aate (jota sovellettiin myös aiemmilla ohjelmakausilla) ja joka esitetään myös ERI-rahastoihin kaudella 2014–2020 
sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa. Komission delegoidulla asetuksella annetut käy -
tännesäännöt auttavat jäsenvaltioita kumppanuuden järjestämisessä ja kattavat useita käytännön seikkoja, kuten 
valittujen kumppanien edustavuus, valintamenettelyt, menettelyä koskevat vaatimukset oikea-aikaisen, merkityk -
sellisen ja avoimen kuulemisen varmistamiseksi, sekä periaatteen, jonka mukaan kumppanit ovat edustettuina koko 
menettelyn ajan, myös seurantakomiteoissa.
40
Komissio toteaa, että se on osallistunut merkittävällä tavalla kahden mainitun yhteisen ohjelman (ROMACT ja 
ROMED) rahoitukseen.
Komission vastaus 82
44
Vaikka Espanjan romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa ei ole asetettu syrjinnän torjuntaa 
koskevia tavoitteita, siinä painotetaan täydentävyyden ja synergioiden tarvetta kansalaisuutta ja integrointia ajan -
jaksolla 2011–2014 koskevan toisen suunnitelman sekä rasismin, syrjinnän, muukalaisvihan ja suvaitsemattomuuden 
vastaisen kansallisen strategian kanssa, ja nämä sisältävät konkreettisia toimenpiteitä syrjinnän torjumiseksi.
45
Kuten Unkarin romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa kuvataan, sosiaalisen osallistamisen 
tavoite ei koske pelkästään romaneja, vaan laajempaa väestöryhmää. Sen tavoitteet ovat köyhyydessä tai sosiaa -
lisesti syrjäytyneinä elävien ihmisten määrän vähentäminen, epäedullisessa asemassa olevien lasten sosiaalisen 
jälkeenjääneisyyden vähentäminen sekä romanien ja muiden kuin romanien välisten sosiaalisten erojen vähentämi -
nen. Näitä tavoitteita tarkastellaan horisontaalisesti viidellä alalla: aktiivisessa iässä olevien pitkäaikaistyöttömien 
työmarkkinamahdollisuuksien parantaminen, lasten köyhyyden vähentäminen, sosiaalistamiseen liittyvien ja sosio -
kulttuuristen haittojen tarkastelu, romaninaisten koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvien puutteiden tarkastelu 
ja epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden kehityksen viivästymisten tarkastelu.
49
Bulgarian romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanon edistymistä koskeneessa vuoden 
2015 arvioinnissaan komissio todellakin totesi, että kansalliselta romaniasioiden yhteyspisteeltä ”puuttuvat inhi -
milliset ja poliittiset resurssit tehtäviensä täyttämiseksi tehokkaasti sekä edistymisen ohjaamiseksi uskottavasti”. 
On kuitenkin myös totta, että romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpano on suuresti 
riippuvainen ERI-rahastoista. Romaniasioiden yhteyspisteen toiminnot ovat siis käytännössä täydentävien raken -
teiden tuen varassa. Vuonna 2015 perustettiin ministeriöiden välinen työryhmä, jonka tehtävänä on suunnitella ja 
koordinoida ERI-rahastojen tukitoimenpiteitä ajanjaksolla 2014–2020 ERI-rahastojen keskuskoordinointiyksikön joh -
dolla. Siihen osallistuvat kansallinen romaniasioiden yhteyspiste sekä asiasta vastaavat ministeriöt (työ-, koulutus-, 
terveys-, aluekehitys- ja maatalousministeriöt) apulaisministeritasolla, asiantuntijat (romanien integrointia edistävän 
kansallisen strategian kuuden painopistealan koordinaattorit) sekä kunnallisviranomaisten edustajat.
50 Toinen luetelmakohta
Komissio toteaa, että nykyisessä poliittisessa tilanteessa on kehityssuuntia, jotka voivat johtaa siihen, että Bulga -
riassa kiinnitetään yhä enemmän huomiota romanien ongelmiin.
51 Ensimmäinen luetelmakohta
Romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanon vuotuinen seuranta tapahtuu Bulgariassa 
kaikkien asiasta vastaavien elinten ja kunnallisviranomaisten hallinnollisen raportoinnin perusteella. Sitä lujitetaan 
entisestään uudella seurantajärjestelmällä, joka valmistuu joulukuun lopussa 2016.
54
Katso komission vastaus Bulgariaa koskevaan kohtaan 50.
Komission vastaus 83
60
Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että oikeudellinen varmuus puuttuisi. ESR:n 
tehtävä on SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukaan työntekijöiden työllistymismahdollisuuksien parantaminen sisä -
markkinoilla. Sosiaalista osallisuutta koskevan temaattisen tavoitteen 9 soveltaminen SEUT-sopimuksen 162 artiklan 
mukaisesti merkitsee, että ESR:stä voidaan rahoittaa kaikkia romanien integrointia koskevia toimenpiteitä, jotka 
ovat osa yhtenäistä toimintakokonaisuutta, jotka vaikkapa vain välillisesti edistävät romanien saattamista lähem -
mäksi työmarkkinoita. Tämä oikeudellinen tulkinta romanien integrointitoimenpiteiden tukikelpoisuudesta ESR:n 
osalta on selvitetty ja annettu jäsenvaltioille tiedoksi marraskuussa 2015. ESR:n tukea voidaan täydentää muiden 
välineiden avulla, joita jäsenvaltiot voivat käyttää perustarpeisiin vastaamiseksi ja aineellisen avun tarjoamiseksi 
romaneille. Tällainen on esimerkiksi vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD).
Komissio toteaa myös, että tilintarkastustuomioistuin on sisällyttänyt otokseensa vain loppuunsaatettuja EAKR:n 
asumista koskevia hankkeita. Ottaen huomioon asetuksen muutosajankohdan ja tällaisten hankkeiden valmisteluun 
tarvittavan ajan, useita hankkeita oli edelleen käynnissä tarkastusajankohtana.
61
Komissio toteaa, että ohjelmaan ei liittynyt tällaisia indikaattoreita koskevia sääntelyvaatimuksia. ESR:n osalta liit -
teessä XXIII edellytettiin kuitenkin vähemmistöjen ja epäedullisessa asemassa olevien väestöryhmien tosiasiallisen 
osallistumisen raportointia.
Komissio toteaa, että koska ESR:ssä noudatettiin ohjelmakaudella 2007–2013 yleistä lähestymistapaa epäedullisessa 
asemassa olevien väestöryhmien tukemiseksi, kohderyhmien sekä erityisten tavoitteiden, päämäärien ja käytettä -
vien indikaattorien määrittely jätettiin jäsenvaltioille niiden kohtaamien kansallisissa uudistusohjelmissa ja kansalli -
sissa sosiaalista osallisuutta koskevissa toimintasuunnitelmissa esitettyjen haasteiden perusteella.
62
Rahoitusta koskevien tietojen puuttuminen selittyy sillä, että romaniväestö ei ollut ESR-tuen yksinomainen kohde. 
64
Esimerkiksi Unkarissa ja Tšekissä käynnistettiin ennen asetuksen muuttamista EAKR-tuella toimia, jotka kohdennet -
tiin romanien asuttamiin köyhiin asuinalueisiin.
65
Komissio toteaa, että tietosuojaa koskevan EU:n oikeuskehyksen mukaan henkilöillä on oikeus kieltää etnistä alkupe -
rää koskevien tietojen keruu. Etnistä taustaa koskevat kerätyt tiedot voivatkin osoittautua epäluotettaviksi roma -
nien integrointia koskevan rahoituksen tarvittavaa tasoa koskevan päätöksen tukena.
Muutamassa jäsenvaltiossa (esimerkiksi Unkarissa ja Slovakiassa) on otettu käyttöön joko etnisiä tai sosioekonomisia 
korvaavia indikaattoreita (kuten köyhyyskartat, kaupunkien ja maaseudun syrjäytyneet asuinalueet, äärimmäisessä 
köyhyydessä elävät ihmiset) tarpeiden ja tarvittavan rahoituksen määrittämiseksi. Näillä lähestymistavoilla varmis -
tetaan romaniyhteisöjen osallistuminen.
Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 87 kohta.
Lisäksi etnisten tietojen kerääminen on kielletty useiden jäsenvaltioiden lainsäädännössä. 
Komission vastaus 84
68
Komissio painottaa, että kyseisessä toimenpideohjelmassa todetaan selvästi ja toistuvasti, että koulutusta koskevien 
toimenpiteiden on johdettava osallistavaan koulutukseen ja erottelun poistamiseen. Siihen myös sisältyy erityinen 
indikaattori, joka koskee erottelun poistamisohjelmiin osallistuvien koulutuslaitosten määrää.
Toimenpideohjelmien hankkeita koskevissa ehdotuspyynnöissä esitetään yksityiskohtaisempia tietoja koulutustoi -
menpiteisiin liittyvistä erityisvaatimuksista. Näitä tarkastellaan ohjelman seurantakomiteassa, johon myös komissio 
osallistuu neuvoa-antavana jäsenenä. 
Ohjeissa ERI-rahastojen käytöstä erottelun poistamiseen tarjotaan menetelmiä koskevaa opastusta ehdotuspyyntö -
jen suunnitteluun ja hankkeiden täytäntöönpanoon.
Lisäksi Unkari otti neuvottelujen aikana huomioon olemassa olevat maakohtaiset suositukset ja valitsi täytäntöön -
panoelimen, joka voi tukea romaniyhteisöjä.
Komissio pyysi vuonna 2015 Unkarin viranomaisilta lisätietoja julkisen koulutuksen tukemisesta ja toivoo saavansa 
yksityiskohtaisemman kuvauksen alalla saatavilla olevasta rahoituksesta. 
Laatikko 5 – Koulutusalalla tapahtuvan erottelun poistamiseen tähtäävien 
toimenpiteiden puute ERI-rahastojärjestelmässä Unkarissa
Komissio toteaa, että rahoitusta hakevilta paikallishallinnoilta ja ERI-rahastoista tuetuilta toimilta edellytetään pai -
kallista tasa-arvoista koulutusta koskevaa suunnitelmaa. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 EAKR:n/ESR:n henkilöresurssien kehittämistä koskevassa toimenpideohjelmassa sitou -
dutaan selkeästi ja toistuvasti erottelun poistamiseen, ja toimenpideohjelmaan sisältyy useita tätä koskevia toimen -
piteitä (esimerkiksi koulutuksen ja asumisen aloilla). 
Mitä tulee näiden toimenpiteiden yksityiskohtaisuuden tasoon toimenpideohjelmassa, ks. komission vastaus koh -
taan 68.
69
Komissio toteaa, että myös monilla muilla sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteilla, jotka kuuluvat yhteisiä 
säännöksiä koskevan asetuksen työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja koulutusta koskeviin temaattisiin tavoittei -
siin 8, 9 ja 10, tuetaan romanien integrointia merkittävillä määrillä esimerkiksi osallistavan koulutuksen, sosiaalisen 
asuntotuotannon sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin pääsyn aloilla. Tarvittaessa niillä edistetään myös yhteisiä sään -
nöksiä koskevan asetuksen täytäntöönpanoa (esimerkiksi esikoulu- ja koulutusinfrastruktuuri).
Tämä on yhdenmukaista yhteisen perusperiaatteen 2 ”nimenomainen, mutta ei poissulkeva kohdentaminen” ja 
perusperiaatteen 4 ”tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan” soveltamisen kanssa. Näiden periaat -
teiden mukaan romanien osallistamisen olisi oltava keskeinen osa yleisiä sosiaalisen osallistamisen ja köyhyyden 
vähentämisen toimenpiteitä, jotta vältetään romaniyhteisöjen entistä vahvempi eristäytyminen.
Hyvä esimerkki tästä löytyy Slovakian henkilöresursseja koskevasta toimenpideohjelmasta, kuten tilintarkastustuo -
mioistuin vahvistaa laatikossa 8. Slovakia hyväksyi komission suosituksen useista rahastoista rahoitettavan toimen -
pideohjelman perustamisesta. Ohjelmassa on kaksi ESR:ään ja EAKR:ään kohdistuvaa toimintalinjaa, joista kukin 
käsittää useita erityistavoitteita ja joita pannaan täytäntöön yhdennetyllä tavalla.
Komission vastaus 85
73
Komissio toteaa, että investointiprioriteetti 9.2 on valittu järjestelmällisesti niiden jäsenvaltioiden toimenpideohjel -
miin, joissa on suurin romaniväestön osuus (toisin sanoen Bulgaria, Tšekki, Unkari, Romania ja Slovakia) ja joille on 
annettu maakohtaiset suositukset romanien osallistamisesta.
Espanjassa koko sen alueella käynnissä olevaan kansalliseen sosiaalisen osallistamisen toimenpideohjelmaan sisäl -
tyy romanien osallistamista koskevia toimenpiteitä investointiprioriteetissa 9.2. 
Espanja sopi komission kanssa osallistavan lähestymistavan toteuttamiseksi kattavien sosiaalisen osallistamisen 
toimenpiteiden täytäntöönpanosta investointiprioriteetissa 9.1, joka koskee useita haavoittuvia alaryhmiä, myös 
romaneja. Andalusian tapauksessa alueelliseen ESR-toimenpideohjelmaan sisältyi investointiprioriteetin 9.1 mukai -
nen toimenpide nimeltä ”Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Per -
sonas en Situación o Riesgo de Exclusión Social”. Se on kohdennettu tiettyihin paikallisiin alueisiin, joita vaivaavat 
köyhyys ja sosiaalinen osattomuus, ja siinä tuetaan muun muassa työllistymistä, asuinoloja, sosiaalista integrointia 
ja koulutusta. Komissio katsoo, että edellä mainittu toimenpide sekä kansallinen toimenpideohjelma voivat kattaa 
tehokkaasti Andalusian romaniväestön.
Unkarissa henkilöresursseja koskeva toimenpideohjelma – jota täydennetään vuosina 2014–2020 ja joka kattaa 
Unkarin kuusi lähentymisaluetta – käsittää määrärahat investointiprioriteetille 9.2 osana sen painopistealaa 1 sekä 
osana painopistealan 5 kansainvälistä yhteistyötä ja rahoitusvälineitä.
75
Komissio toteaa, että jäsenvaltioiden saatavilla koheesiopolitiikan yhteydessä olevan rahoitustuen osalta varojen 
jakamisessa noudatetaan koheesiopolitiikan yleiseen tavoitteeseen liittyviin kriteereihin perustuvaa jakoperustetta, 
joten se kuvastaa pääasiassa niiden kehitystasoa. Tämän osalta rahoitustuen määrä kuvastaa myös jäsenvaltioiden 
ja niiden alueiden rahoituskapasiteettia ja auttaa niitä puuttumaan tärkeimpiin haasteisiin, myös sosiaalisen osal -
listamisen osalta. Lisäksi jäsenvaltioiden velvoitteella osoittaa tietty vähimmäisosuus varoista ESR:ään (yhteisiä 
säännöksiä koskevan asetuksen 92 artiklan 4 kohta), velvoitteella kohdentaa vähintään 20 prosenttia ESR:n määrä -
rahoista temaattiseen tavoitteeseen 9 ”sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta” 
(ESR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta) sekä velvoitteella keskittää tuki ottaen huomioon maakohtaiset suositukset 
(yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 18 artikla) varmistetaan, että kaikissa jäsenvaltioissa, joissa romanien inte -
grointi on erityinen haaste, siihen puuttumiseen osoitetaan riittävästi ERI-rahastojen tukea.
79
Komissio toteaa, että syrjinnän torjuntatoimenpiteet sisällytetään yleisesti muiden investointiprioriteettien erityista -
voitteisiin ja toimiin, myös investointiprioriteettiin 9.2, mutta myös investointiprioriteettiin 9.1.
Unkarissa syrjinnän torjuntaa käsitellään horisontaalisena tekijänä kumppanuussopimusneuvotteluissa ja toimenpi -
deohjelman määrärahojen jakamisessa. Tämä on jäsenvaltion valinta.
Bulgariassa, jossa investointiprioriteettia 9.3 ei ole valittu investointiprioriteetiksi, syrjinnän torjuntaa koskevat valis -
tuskampanjat, joilla pyritään puuttumaan stereotypioihin ja edistämään etnisten yhteisöjen kulttuuri-identiteettiä, 
sisältyvät yleisesti sekä toimenpideohjelmaan ”Henkilöresurssien kehittäminen” että toimenpideohjelmaan ”Äly -
kästä kasvua edistävä tiede ja tutkimus” välineenä, jolla torjutaan syrjintää ja edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia.
Romaniassa ESR:n rahoittamassa inhimillistä pääomaa koskevassa toimenpideohjelmassa katsotaan, että sosiaalinen 
syrjäytyminen ei liity etniseen taustaan vaan yleisesti köyhyyteen. Tämän vuoksi ohjelma on kohdennettu romanei -
hin muita syrjäytyneitä yhteisöjä ja epäedullisessa asemassa olevia ryhmiä unohtamatta. 
Komission vastaus 86
83
Ks. komission vastaus kohtaan 39. 
Komission yhteinen vastaus kohtiin 84–85 
Komissio painottaa, että joissakin jäsenvaltioissa sovellettujen etnistä alkuperää koskevien tietojen keruun oikeudel -
listen rajoitusten lisäksi henkilöillä on oikeus kieltäytyä tietojen keruusta. Tiedot ESR:stä rahoitettuihin toimintoihin 
osallistuvien romanien määristä perustuvatkin pääasiassa omiin ilmoituksiin. Kaikkien investointiprioriteetin 9.2 
osallistujien voidaan katsoa kuuluvan syrjäytyneisiin yhteisöihin, kuten romaneihin, mikä helpottaa kohderyhmästä 
raportointia ohjelmakaudella 2014–2020.
Komission yhteinen vastaus kohtiin 86–87 
Komissio toteaa, että perusoikeusvirasto ei ole toimivaltainen tulkitsemaan EU:n oikeussäännöksiä.
Komissio painottaa, että etnisten tietojen kerääminen on joissain jäsenvaltioissa laitonta ja että se kuuluu kansalli -
seen toimivaltaan. Jos tietoja ei voida kerätä laillisesti, kysymys tietojen käsittelystä on merkityksetön. 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin vaihtoehtoisiin menetelmiin etnistä alkuperää koskevien tietojen kerää -
miseksi liittyy itse asiassa vakavia rajoituksia seurannan kannalta, vaikka niillä voitaisiin hankkia laadullista näyttöä 
ESR-tuesta romaniosallistujille. 
Koska ne perustuvat omiin ilmoituksiin ja suostumuksen antamiseen, niiden luotettavuus voi olla rajallista (vastaus -
ten määrä voi olla vähäinen, koska omaa ilmoitusta ja/tai vastausta ei haluta antaa, ja vastaukset voivat olla vääristy -
neitä). Myös otosten valintaa ja ekstrapolointia voi haitata epävarmuus kohteena olevasta tosiasiallisesta väestöstä.
Romanian hallituksen vuonna 2015 hyväksymässä romanien integrointia edistävässä kansallisessa strategiassa käy -
tettiin viitteenä vuoden 2011 väestölaskentaa, joka perustui omiin ilmoituksiin: itsensä romaneiksi ilmoittaneiden 
osuus oli 3,3 prosenttia väestöstä, mikä tarkoittaa 621 573:a henkilöä.
Romanian viranomaiset myöntävät strategiassa, että arviot romaniväestöstä vaihtelevat, ja strategiassa viitataan 
myös Euroopan neuvoston ja Maailmanpankin arvioihin, mutta perustasona pidetään väestölaskennan tuloksia.
Sen sijaan inhimillistä pääomaa koskevassa toimenpideohjelmassa (ESR:n yhteisrahoittama) otetaan huomioon 
Euroopan neuvoston arvio 1,85 miljoonasta Romanian romanista. Perusarvon ja etnistä taustaa koskevien tietojen 
luotettavuus seurantatarkoituksessa on siis kyseenalainen.
Komission vastaus 87
88
Ajanjaksolla 2007–2013 ei vaadittu raportoimaan romaneista erillisenä luokkana eikä tällaisen tiedon keräämistä 
näin ollen edellytetty edunsaajilta.
Jäsenvaltioilta edellytettiin ainoastaan raportointia (ja tietojen keräämistä) ESR-toimien osallistujien ominaispiir -
teistä. Tiedot romaniosallistujista raportoitiin osana ”vähemmistöjen” tai ”muiden epäedullisessa asemassa olevien” 
luokkia, kun osallistujia jaettiin haavoittuviin ryhmiin kansallisten sääntöjen mukaisesti. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 toimenpideohjelmissa ei myöskään ollut romaneja koskevia yhteisiä tuotosindikaatto -
reita, jotka olisivat näkyneet toimenpideohjelmissa EU:n tasolla koonnettuina ”ohjelmaindikaattoreina”.
Romanit erillisenä luokkana raportoitiin vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa ainoastaan jos tällainen erityinen 
indikaattori oli valittu toimenpideohjelman kohdentamisessa.
89
Ohjelmakaudella 2007–2013 romaniväestö ei ollut Espanjassa erityinen kohderyhmä monissa hankkeissa, joten osal -
listujien etnistä taustaa ei velvoitettu täsmentämään. Lisäksi kuten neuvoston suosituksessa romanien integraatiota 
edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä todettiin, tietojenkeruu etnisin perustein voi olla arkaluonteinen asia ja 
jäsenvaltioiden olisi voitava valita omat seurantamenetelmänsä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 
90
Ohjelmakaudella 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistami -
seksi. Niissä myös korostetaan tarvetta esittää kaikki saatavilla olevat määritelmät edunsaajille. Lisäksi komissio on 
tarjonnut käytännön neuvoja indikaattorien määritelmien johdonmukaisuuden varmistamisesta.
Käytössä on myös uusi vaatimus tuloksellisuustietojen kirjaamisesta ja tallentamisesta tietokoneistetussa muodossa 
kustakin toimesta, jotta ne voidaan koota yhteen, jos se on tarpeen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuk -
sia ja tarkastamista varten (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 24 artiklan 2 kohta). 
Romaniassa kolmentyyppisten indikaattorien olemassaolo on havaittu ja siihen on lopulta puututtu inhimillistä pää -
omaa koskevassa ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmassa, jossa käytössä on nyt ohjelmatason tuotos- ja 
tulosindikaattorit, jotka on määritetty myös jokaisen hankehakemuksen yhteydessä esitettävissä erityisohjeissa. 
91
Kun kohteena ovat erityisen haavoittuvat ryhmät, on toisinaan hyödyllistä olla asettamatta tuloksia koskevia tavoi -
tearvoja (verrattuna tuotoksia koskeviin tavoitearvoihin), jotta vältetään positiiviseen suuntaan vääristävä vaikutus 
(jossa kohderyhmästä valikoidaan vähiten ongelmallinen väestöosuus parhaan tuloksen takaamiseksi). 
Ohjelmakaudella 2014–2020 tavoitearvot vahvistetaan kunkin toimen tasolla kunkin merkityksellisen tulosindikaat -
torin osalta (ks. komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 liite III). 
Komission vastaus 88
92
Vaikka ohjelmakauden 2014–2020 ESR-asetuksen liitteessä I ei säädetä täsmällisestä yhteisestä indikaattorista roma -
niosallistujien osalta, romanien integroinnin seuranta paranee merkittävästi tapauksissa, joissa toimenpideohjel -
missa on sovittu erityisindikaattoreista tai jos erityistavoite kohdennetaan yksinomaan romaniväestöön.
Lisäksi tietojen kerääminen yksittäisistä osallistujista vahvistaa toimista vastaavien elinten ja hallintoviranomaisten 
mahdollisuuksia koontaa ja seurata tietoja romaniosallistujista, myös tuloksista.
Yksinomaan romaneihin kohdistettujen toimien osalta yksityiskohtaista tietoa sosioekonomisista ominaispiir -
teistä ja työmarkkinatilanteesta sekä ESR-osallistujien tuloksista kootaan yhteisten tuotos- ja tulosindikaattorien ja 
mahdollisten toimenpideohjelmassa hyväksyttyjen muiden erityisindikaattorien avulla. Tämä koskee myös inves -
tointiprioriteetteja, joita ei ole kohdennettu yksinomaan romaneihin mutta joiden osalta toimenpideohjelmassa on 
erityinen romaneja koskeva indikaattori. Tiedot on kirjattava ja tallennettava kustakin toimesta, kuten edellytetään 
komission 3 päivänä maaliskuuta 2014 antaman delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 liitteessä III.
93
Nykyisessä sääntelykehyksessä puututaan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaan puutteeseen.
Jäsenvaltiot, joissa romanien sosiaaliseen osallistamiseen liittyy merkittäviä haasteita, puuttuvat niihin erillisen 
investointiprioriteetin 9.2 avulla, joka koskee romanien kaltaisia syrjäytyneitä yhteisöjä. Tässä tapauksessa yksityis -
kohtaista tietoa sosioekonomisista ominaispiirteistä ja työmarkkinatilanteesta sekä investointiprioriteetin kattamien 
ESR-osallistujien tuloksista kerätään yhteisillä tuotos- ja tulosindikaattoreilla. 
Lisäksi romaneja koskevat ohjelmakohtaiset indikaattorit voivat tarjota erityistä tietoa romaneista. Hyväksytyissä 
toimenpideohjelmissa 69 ohjelmakohtaista indikaattoria koskee romaneja erityisesti Kroatiassa, Romaniassa, Slove -
niassa ja Espanjassa.
Olemassa oleva ennakkoehto parantaa jäsenvaltioiden seurantaa tällä alalla. Jäsenvaltioiden on täytettävä ennakko -
ehdot vuoden 2016 loppuun mennessä. 
96
Komissio painottaa, että valintaperusteiden on oltava toimenpideohjelmassa esitettyjen erityistavoitteiden mukai -
sia. Näin ollen jos toimenpideohjelmien erityistavoitteet eivät kohdistu romaneihin, valintaperusteet koskevat 
toimenpideohjelmien erityistavoitteissa mainittuja epäedullisessa asemassa olevia ryhmiä.
Kyseisen EAKR:n hallinnoinnista Bulgariassa vastaavan hallintoviranomaisen osalta kohderyhmä oli laajempi kuin 
romanit, koska ehdotuspyyntö oli muotoiltu siten, että ehdotukset voivat koskea kaikkia syrjäytyneitä ryhmiä, ei 
pelkästään romaneja.
Komission vastaus 89
98
Ohjelmakaudella 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistami -
seksi. Niissä myös painotetaan tarvetta asettaa kaikki määritelmät kaikkien edunsaajien saataville. Lisäksi toimenpi -
deohjelmissa esitetään käytännön ohjeita johdonmukaisuuden varmistamiseksi indikaattorien määritelmissä.
EAKR:n osalta indikaattoreita koskeva raportointi ohjelmatasolla ei ollut pakollista ohjelmakaudella 2007–2013. Han -
ketason indikaattorit sisältyvät hakemuksiin, ja jäsenvaltiot seuraavat niitä.
Komissio saa vain suuria hankkeita koskevat hakemukset.
99
Ohjelmakaudella 2007–2013 EU:n sääntelyvaatimuksiin ei sisältynyt yhteisiä tulosindikaattoreita kohderyhmittäin.
”Haavoittuvia ryhmiä” voidaan siis käyttää kohdentamaan toimintaa laajempaan samanlaisissa elinoloissa elävään 
väestöön kuin osa romaniväestöstä, jolloin erottelua ei tehdä etnisin perustein.
Mainitussa tapauksessa romaniväestö ei ollut erillinen kohderyhmä ESR:n Andalusian toimenpideohjelmassa ohjel -
makaudella 2007–2013, vaan se oli osa sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa haavoittuvaa väestöä. Tuloksiin 
liittyvät tavoitearvot määritettiin yleisesti syrjäytymisvaarassa oleville henkilöille.
100
Vaikka kahdessa Bulgarian kunnassa hankkeiden täytäntöönpano epäonnistui, koska paikallinen julkinen mielipide 
oli kielteinen, kaikissa muissa kunnissa menestyksekkäät sosiaalista asuntotarjontaa koskevat hankkeet ovat viimeis -
telyvaiheessa (tai Devnjan tapauksessa jo valmiita).
101
Komissio toteaa, että vaikka hankkeiden täytäntöönpano poikkesi joissain tapauksissa alkuperäisestä suunnitel -
masta, sillä ei ollut välitöntä vaikutusta kohderyhmiin.
102
Ks. komission positiiviseen suuntaan vääristävään vaikutukseen liittyvä vastaus kohtaan 91.
103
Komissio painottaa, että erityisesti romaneja koskevien kriteerien käyttö on asianmukaista tapauksissa, joissa ehdo -
tuspyynnöissä esitetyt valintaperusteet koskevat erityisesti romaneja, mikä ei aina toteutunut tilintarkastustuomio -
istuimen tarkastamissa 19 hankkeessa. 
Komission vastaus 90
Laatikko 10 – Terveydenhuoltoalan hankkeen täytäntöönpanoon vaikutti kielteisesti 
se, että kohderyhmää ei ollut määritelty kunnolla eikä kulttuuritekijöihin ollut 
kiinnitetty riittävästi huomiota (Bulgaria, hanke 4)
Se, ettei haavoittuvassa asemassa olevaa väestöä voitu määrittää etukäteen eikä romaneja näin ollen mainittu erityi -
sesti kohderyhmänä, johtui kansallisen seulontarekisterin rajoituksista ja siitä, että tietoja ei kerätty etnisen taustan 
perusteella. 
Terveysseulontoja Bulgariassa koskevan hankkeen tapauksessa edunsaaja selitti, että syrjimättömyyteen liittyvistä 
syistä kohteeksi ei valittu erityistä osapopulaatiota.
107
Espanjan julkinen työvoimapalvelu nimettiin toimenpideohjelman välittäjäelimeksi vasta vuonna 2014, mutta sen 
osallistuminen viimeiseen seurantakomiteaan tarjosi mahdollisuuden parhaiden käytäntöjen vaihtoon, mistä oli 
erityistä hyötyä nykyiselle ohjelmakaudelle.
118 Ensimmäinen luetelmakohta
Ks. komission vastaus raportointivaatimuksia koskeviin kohtiin 81 ja 88 sekä positiiviseen suuntaan vääristävään 
vaikutukseen liittyvä vastaus kohtaan 91.
118 Toinen luetelmakohta
Ohjelmakaudella 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmistami -
seksi. Niissä myös korostetaan tarvetta esittää kaikki saatavilla olevat määritelmät edunsaajille. Lisäksi toimenpide -
ohjelmissa esitetään käytännön ohjeita johdonmukaisuuden varmistamiseksi indikaattorien määritelmissä.
Johtopäätökset ja suositukset
121
Useissa tapauksissa valitut hankkeet eivät kohdistuneet nimenomaisesti romaneihin vaan pikemminkin epäedulli -
sessa/haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisryhmiin komission kohtaan 30 antamassa vastauksessa selittämän ylei -
sen lähestymistavan vuoksi. Tämän vuoksi kerätyt tiedot, mukaan lukien rahoitusta sekä käytettyjä indikaattoreita 
koskevat tiedot, eivät koskeneet erityisesti romaneja.
Komissio muistuttaa myös, että ajanjaksolla 2007–2013 alueelliset toimenpideohjelmat kattoivat haavoittuville 
ryhmille, myös romaneille, suunnattuja asuntotuotantoa koskevia pilottihankkeita. Hankkeita kehitettiin keskittyen 
erityisesti yhdennettyyn lähestymistapaan, jossa tarkasteltiin sosiaalisen osallistamisen tavoitteiden useita ulottu -
vuuksia. Näitä hankkeita ei valitettavasti ollut saatettu päätökseen tilintarkastustuomioistuimen loppuunsaatettui -
hin toimiin kohdistuneeseen tarkastukseen mennessä.
Komission vastaus 91
124
Komissio muistuttaa, että tietyissä valtioissa (esimerkiksi Unkarissa ja Slovakiassa) romanien osallistaminen mää -
ritettiin merkittäväksi aiheeksi ajanjakson 2007–2013 kansallisissa strategisissa viitekehyksissä ja niissä kehitettiin 
kattavia lähestymistapoja jo ennen romanien integrointia edistävän kansallisen strategian laatimista EU:n poliittisen 
kehyksen yhteydessä.
125
Komissio toteaa, että vuoden 2013 suositus on pikemminkin EU:n kehyksen laajennus, joka ylittää kehyksen ja kattaa 
uusia aloja, joita ei mainittu vuoden 2011 tiedonannossa.
126
Komissio totesi tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet jo vuoden 2012 arvioinnissaan. 
Suositus 1
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Suositus 1 a) 
Komissio muistuttaa, että ERI-rahastoista romanien kaltaisia syrjäytyneitä yhteisöjä koskeviin toimenpiteisiin myön -
netyn tuen taso voi olla vain suuntaa-antava, koska jäsenvaltioiden on toimitettava rahoitusta koskevat tiedot vain 
silloin, kun valitaan nimenomaan ESR:n investointiprioriteetti 9.2 ja/tai kun muissa ESR:n ja EAKR:n temaattisissa 
tavoitteissa on vahvistettu erityisiä tavoitteita, päämääriä tai indikaattoreita.
Suositus 1 b) 
Komissio painottaa, että vaikka yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen sisältyy yleinen syrjinnän torjumista 
koskeva ennakkoehto kaikkien ERI-rahastojen osalta, sen toteutumisen arviointi rajoittuu ERI-rahastoja koskevissa 
säännöksissä esitettyihin kriteereihin. Myös kansalliseen ja alueelliseen toimivaltaan kuuluvista erityisistä ja asian -
mukaisista toimenpiteistä – myös strategioiden sisällöstä – päätettäessä on noudatettava toissijaisuusperiaatetta. 
Jäsenvaltioiden odotettiin sisällyttävän erityistavoitteita ja päämääriä toimenpideohjelmiinsa tapauksissa, joissa 
ne ovat valinneet ESR:n tätä koskevan investointiprioriteetin 9.3 ”Kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ja yhtäläisten 
mahdollisuuksien edistäminen”. Tämä koskee erityisesti jäsenvaltioita, joiden maakohtaiset suositukset koskevat 
tätä alaa.
Suositus 1 c) 
Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa todetaan, että kumppanuuden osapuolia ovat kansalaisyhteis -
kuntaa edustavat elimet monitasohallintoperiaatteen mukaisesti. Asetuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaan kumppanit 
osallistuvat muun muassa kumppanuussopimusten valmisteluun sekä ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon 
kaikkiin vaiheisiin.
Komission vastaus 92
Suositus 2 a) 
Komissio hyväksyy suosituksen, katsoo, että se on pantava täytäntöön toimenpideohjelmien tasolla, ja painottaa 
toteuttavansa jo tähän tähtääviä toimenpiteitä. 
Kuten kohdassa 38 todetaan, komissio on antanut vuonna 2015 ”ohjeita jäsenvaltioille Euroopan rakenne- ja inves -
tointirahastojen käytöstä koulutukseen liittyvän ja alueellisen erottelun torjumiseen”. Jäsenvaltioita kehotetaan 
noudattamaan ohjeita suunnittelussa ja täytäntöönpanossa syrjäytyneiden yhteisöjen, myös romanien, erottelun 
torjumiseksi koulutuksessa ja asumispalveluissa. 
Komissio on täysin tietoinen siitä, että tehokas täytäntöönpano paikallisella tasolla on ratkaisevan tärkeää. Tämän 
vuoksi komissio on tehnyt sopimuksia asiantuntijoiden kanssa, jotta nämä auttavat jäsenvaltioita panemaan täytän -
töön ohjeita. Tämä koskee erityisesti Tšekkiä, Slovakiaa, Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa.
Lähtökohtaisesti aloitteen toimenpideohjelmien uudelleen kohdentamiseen ja muuttamiseen on tultava 
jäsenvaltioilta.
Suositus 2 b) 
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo jo toteuttavansa tämän suuntaisia toimenpiteitä.
Komissio hyödyntää täysimääräisesti kansallisia edistymiskertomuksia, myös seurantakomiteoiden kokouksissa, 
kehottaakseen ja rohkaistakseen jäsenvaltioita tarvittaessa vahvistamaan ERI-rahastoista tuettuja toimenpiteitä 
havaittuihin romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi. Tämän keskustelun jälkeen jäsenvaltiot voivat jättää 
toimenpideohjelman muuttamispyynnön yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 
Lisäksi komissio toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 23 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan se 
voi käyttää toimivaltaansa vain pyytääkseen jäsenvaltioita esittämään muutoksia toimenpideohjelmiinsa niihin 
romaneja koskeviin haasteisiin puuttumiseksi, jotka täsmennetään maakohtaisissa suosituksissa, ja kun haasteisiin 
puuttuminen edellyttää rahoituksen jakamista uudelleen.
128
Komissio painottaa, että ESR:n osalta se, ettei romanien integrointia painotettu ohjelmakaudella 2007–2013, johtuu 
yleisestä lähestymistavasta, joka koski epäedullisessa asemassa olevia henkilöitä (ks. painopisteala ”epäedullisessa 
asemassa olevien henkilöiden sosiaalisen osallisuuden vahvistaminen”). Tämän vuoksi jäsenvaltioiden oli määri -
tettävä ne epäedullisessa asemassa olevat henkilöt, joihin ne halusivat kohdentaa ohjelman, näiden kohtaamien 
tarpeiden ja haasteiden perusteella.
Erityisesti romaneja koskevia indikaattoreita ei vaadittu lainsäädännössä. 
Lisäksi on pantava merkille, että valintaperusteiden on oltava toimenpideohjelmassa esitettyjen erityisten tavoittei -
den mukaisia. Jos toimenpideohjelmien erityiset tavoitteet eivät olleet romaneihin kohdennettuja, valintaperusteet 
koskivat niitä epäedullisessa asemassa olevia henkilöitä, jotka mainittiin toimenpideohjelman erityistavoitteissa.
Komission vastaus 93
129
Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetin 9.2 määrärahoja vastaavan 1,5 miljardin euron lisäksi romanien 
osallistamiseen tarjotaan lisää rahoitusta lukuisista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista (ks. myös 
komission vastaus kohtaan 69).
130
Komissio toteaa, että se auttaa jo jaetun hallinnoinnin mukaisena velvollisuutenaan jäsenvaltioita varmistamaan, 
että kaudelle 2014–2020 toteutetut muutokset johtavat hankkeisiin, joilla edistetään paremmin romanien integ -
rointia, esimerkiksi ennakkoehtojen täyttymisen arvioinnilla, ohjauksella tai neuvoa-antavan tehtävänsä kautta 
seurantakomiteoissa.
131
Komissio viittaa kohtaan 75 antamaansa vastaukseen ja katsoo, että jäsenvaltioiden velvoitteella osoittaa tietty 
vähimmäisosuus varoista ESR:ään (yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 92 artiklan 4 kohta), velvoitteella koh -
dentaa vähintään 20 prosenttia ESR:n kokonaismäärärahoista temaattiseen tavoitteeseen 9 ”sosiaalisen osallisuuden 
edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta” (ESR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta) sekä velvoitteella keskittää 
tuki ottaen huomioon maakohtaiset suositukset (yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 18 artikla) varmiste -
taan, että kaikissa jäsenvaltioissa, joissa romanien integrointi on erityinen haaste, siihen puuttumiseen osoitetaan 
riittävästi rahoitustukea ERI-rahastoista.
Suositus 3
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Mahdollisuutta rahoittaa kestäviä toimia romanien integroinnin tukemiseksi tehokkaasti tarkastellaan ERI-rahastoja 
koskevissa asetuksissa eri tavoin. 
Ensinnäkin pitkäaikaiset (seitsemän vuotta kestävät) toimet ovat mahdollisia ohjelmakaudella 2014–2020, ja kaikkien 
hankkeiden pituuden olisi oltava oikeassa suhteessa suunniteltuihin tavoitteisiin. 
Toiseksi ESR-asetuksessa esitetään kehys syrjäytyneiden ryhmien (myös romanien) osallistamisen myönteisten 
tulosten seuraamiseen yhteisten tuotosindikaattorien ja pitkän aikavälin tulosindikaattorien avulla, millä pyritään 
edistämään ESR:stä rahoitettujen syrjäytyneitä romaniyhteisöjä koskevien toimien kestävyyttä.
Kolmanneksi EAKR:n avulla rahoitetuissa infrastruktuurihankkeissa jäsenvaltioiden on kaikilla aloilla otettava huo -
mioon se, miten hankkeen kestävyys varmistetaan niissä tapauksissa, joissa se on tarpeen niiden loppuunsaattami -
sen jälkeen (esimerkiksi ylläpito).
Komission vastaus 94
Suositus 4
Komissio hyväksyy suosituksen ja ottaa sen huomioon siinä määrin kuin se on mahdollista seuraavalla 
ohjelmakaudella.
Rahoituskauden 2014–2020 osalta on pantava merkille, että romanien osallistamista koskevat tavoitteet näkyvät jo 
ERI-rahastoissa toimenpideohjelmien suunnittelusta alkaen niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan romaneja koske -
via ennakkoehtoja. 
Aloite toimenpideohjelmien tarkistamiseen kuuluu pääasiassa jäsenvaltioille. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuk -
sen mukaan jäsenvaltioiden jättämät ohjelmien muuttamispyynnöt on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on 
erityisesti esitettävä ohjelmaan tehtävien muutosten odotetut vaikutukset älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua 
koskevan unionin strategian toteutumiseen sekä ohjelmassa määritellyt erityistavoitteet.
Tarkastusten kohteena olevaa ajanjaksoa 2014–2020 koskevassa oikeuskehyksessä kunkin toimenpideohjelman 
hallintoviranomainen velvoitetaan ottamaan käyttöön tietokoneistettu tietojärjestelmä, jolla tallennetaan ja säilyte -
tään muun muassa seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot kustakin toimesta. Tällä viitataan rahoitustietoi -
hin sekä tuotoksiin ja tuloksiin.
Suositus 5
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille, ja kiinnittää huomiota siihen, että joissakin jäsenvaltioissa 
etnisellä perusteella toteutettavan tiedonkeruun oikeudellisten rajoitusten lisäksi erityisesti romaneja koskevat 
erityiset indikaattorit kuuluvat niin kutsuttujen arkaluonteisten tietojen tietosuojajärjestelmän soveltamisalaan 
(direktiivin 95/46/EY 8 artikla). Henkilöillä on oikeus kieltäytyä tiedonkeruusta. Tämän vuoksi tiedot ERI-rahastoista 
rahoitettuihin toimiin osallistuvien romanien määristä perustuvat pääasiassa omaehtoisiin ilmoituksiin. 
Suositus 6
Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Komissio painottaa kuitenkin, että suosituksen täysimääräinen täytäntöönpano sen osalta, voidaanko ESR:ää käyt -
tää kaikkien sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta niiden yhteydestä 
työllisyyteen, edellyttäisi muutosta SEUT-sopimuksen 162 artiklaan, jossa määritetään ESR:n tehtävät. 
Komissio katsoo myös, että ESR-asetuksen nojalla voidaan jo nykyisellään ja SEUT-sopimuksen 162 artiklan mukai -
sesti tulkittuna puuttua romanien integrointiin oikeudellisesti järkevällä tavalla sosiaalista osallistamista koskevan 
temaattisen tavoitteen kautta. 
Tässä yhteydessä ESR:stä voidaan rahoittaa romanien integrointitoimenpiteitä sillä edellytyksellä, että toimen -
piteet ovat osa yhtenäistä toimintakokonaisuutta, jolla pyritään vaikkapa epäsuorasti lähentämään romaneita ja 
työmarkkinoita. 
Tämä oikeudellinen tulkinta romanien integrointitoimenpiteiden tukikelpoisuudesta on annettu jäsenvaltioille 
tiedoksi marraskuussa 2015.
Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei oikeudellista epävarmuutta ole.
Komission vastaus 95
Suositus 7
Komissio hyväksyy suosituksen ja harkitsee seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen valmistelun yhteydessä varo -
jen myöntämisperusteita tarkastellessaan sitä, miten sosiaalisen osallistamisen haasteet ja varojen kohdentamisen 
tarve syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseksi on otettava huomioon.
133
Komissio painottaa, että etnisten tietojen kerääminen on joissain jäsenvaltioissa laitonta ja että se kuuluu kansalli -
seen toimivaltaan. 
Sen lisäksi, että joissain jäsenvaltioissa on lainsäädännöllisiä rajoitteita etniseen taustaan liittyvien tietojen keräämi -
selle, yksilöillä on oikeus kieltäytyä tietojen keräämisestä. Tiedot ERI-rahastoista rahoitettuihin toimintoihin osallis -
tuvien romanien määristä perustuvatkin pääasiassa omiin ilmoituksiin. 
Kaikkien investointiprioriteetin 9.2 osallistujien voidaan katsoa kuuluvan syrjäytyneisiin yhteisöihin, kuten romanei -
hin, mikä helpottaa kohderyhmästä raportointia ohjelmakaudella 2014–2020.
Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmiin sisältyy myös määräyksiä tietojen johdonmukaisuuden varmista -
miseksi. Niissä painotetaan tarvetta saattaa kaikki määritelmät kaikkien edunsaajien saataville. Lisäksi toimenpide -
ohjelmissa esitetään käytännön ohjeita johdonmukaisuuden varmistamiseksi indikaattorien määritelmissä.
On olemassa myös uusi vaatimus, jonka mukaan tiedot on kirjattava ja tallennettava kustakin toimesta tietokoneis -
tetusti, jotta ne voidaan tarvittaessa koota yhteen seurantaa, arviointia, varainhoitoa, varmennuksia ja tarkastamista 
varten (komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 24 artiklan 2 kohta). 
Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 142 artiklassa todetaan, että välimaksut voidaan keskeyttää kokonaan tai 
osittain, jos ”seurantajärjestelmän laadussa tai luotettavuudessa tai yhteisiä ja erityisiä indikaattoreita koskevissa 
tiedoissa on vakava puute”.
Suositus 8 a) 
Komissio ei hyväksy suositusta. 
Vaikka komissio on aina halukas yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa, kansallisten tilanteiden ja lähestymistapojen 
moninaisuus ja toissijaisuusperiaatteen noudattamistarve huomioon ottaen komissio ei katso mahdolliseksi tai 
asianmukaiseksi yhteisten menetelmien kehittämistä tällä alalla.
Suositus 8 b) 
Komissio ei hyväksy suositusta, koska se katsoo, että tämä seikka on jätettävä jäsenvaltioiden harkintavaltaan toissi -
jaisuusperiaatteen mukaisesti.
Komissio ei myöskään suunnittele tilastotietojen keräämistä etnisistä taustoista työvoimatutkimuksessa ja Euroopan 
unionin tulo- ja elinolotilastoihin. Tilastotietojen kerääminen romaniväestöstä on teknisesti ja oikeudellisesti hyvin 
vaikeaa ja kallista.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 22.10.2014
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 21.3.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 4.5.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 14.6.2016
Romaniväestö on EU:n laajin etninen vähemmistö. 
Romaneja arvioidaan olevan 6,2  miljoonaa. Romaniväestö 
on kuitenkin suurelta osin syrjäytynyt. Kertomuksessa 
arvioidaan, edistivätkö EU:n toimintapoliittiset aloitteet ja 
rahoitustuki vaikuttavalla tavalla romanien integrointia 
Bulgariassa, Espanjassa, Unkarissa ja Romaniassa. 
Syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, integrointiin 
on sidottu käytettäväksi noin 1,5 miljardia euroa vuosina 
2014-2020. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 
Euroopan komissio on edistynyt merkittävällä tavalla 
romanien integrointia edistävien toimintapoliittisten 
aloitteiden laatimisessa, mutta esteitä ja ongelmia esiintyy 
edelleen ja lisätoimia vaaditaan sekä komissiolta että 
jäsenvaltioilta.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN