Tässä kertomuksessa esitetään keskeiset näkökohdat rahoitustuesta, jota EU myönsi vuonna 2020 kansainväliseen yhteistyöhön ja kehitysyhteistyöhön, humanitaariseen apuun, ulkopolitiikkaan ja laajentumiseen. EU toteutti jo ennen pandemiaa kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista pitkän aikavälin ohjelmaa, jota ohjasi kestävyyttä ja kumppanuutta koskeva visio. Koronavirus ei horjuttanut EU:ta tästä tavoitteesta. Päinvastoin se osoitti, että ohjelma ennakoi tulevaisuutta ja sen toteuttaminen on kiireellisempää kuin koskaan, sillä siinä on nostettu esiin muun muassa lisääntyvään maailmanlaajuiseen eriarvoisuuteen ja digitaaliseen kuiluun liittyviä kysymyksiä.

EU ja sen jäsenvaltiot yhdistivät voimansa vuonna 2020 luomalla Team Europe -lähestymistavan, jolla otettiin käyttöön yli 40 miljardia euroa koronaviruksen ja sen vaikutusten torjumiseen kumppanimaissamme eri puolilla maailmaa. Lisäksi EU pyrki suojelemaan ihmisiä ja talouksia EU:ssa.

Vuoden 2020 välittömänä prioriteettina oli lieventää koronaviruksen vaikutuksia heikoimmassa asemassa olevissa maissa, mutta EU ei unohtanut tarvetta luoda perusta vihreälle siirtymälle ja digitaaliselle muutokselle oikeudenmukaisen, osallistavan ja palautumiskykyä tukevan maailmanlaajuisen elpymisen kautta. Puheenjohtaja Ursula von der Leyen kehotti syyskuussa 2020 järjestetyssä YK:n korkean tason kehitysrahoitustapahtumassa laatimaan globaalin elpymisaloitteen, jossa investoinnit ja velkahelpotukset kytketään kestävän kehityksen tavoitteisiin.

EU saavutti vuonna 2020 tuloksia kahden ulkoisen toimintansa keskeisen kehyksen suhteen. EU:n sisällä saatiin päätökseen neuvottelut uudesta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) – Globaali Eurooppa vuosiksi 2021–2027. Ulkoisessa toiminnassa EU:n sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestön pääneuvottelijat pääsivät poliittiseen sopimukseen Cotonoun sopimuksen jälkeisestä kehyksestä, jolla kehitetään ja nykyaikaistetaan EU:n suhteita 79 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtion kanssa.

EU otti historiallisen askeleen päättäessään aloittaa liittymisneuvottelut Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa. Samaan aikaan kunnianhimoisella Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmalla pyrittiin vauhdittamaan pitkän aikavälin elpymistä ja helpottamaan etenemistä kohti EU-jäsenyyttä.

EU reagoi vuonna 2020 edelleen naapurimaidensa ja -alueidensa geopoliittiseen kehitykseen. Se johti aloitteita Ukrainan suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden vahvistamiseksi, Libyan vakauttamis- ja rauhanprosessin vahvistamiseksi Berliinin prosessin puitteissa sekä kansalaisyhteiskunnan tukemiseksi Syyriassa.

EU:n toimiin rauhan ja vakauden edistämiseksi Sahelin alueella (Burkina Faso, Mali, Mauritania, Niger ja Tšad), Keski-Afrikan tasavallassa ja Afrikan sarven alueella (Somalia) kuuluivat diplomatia, yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mukaiset siviili- ja sotilasoperaatiot sekä humanitaarinen, vakauttamis- ja kehitysapu osana yhdennettyä ja kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa.

Vuoden 2020 lopussa annetussa tiedonannossa EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi pyrittiin vahvistamaan transatlanttista kumppanuutta useilla strategisilla aloilla, kuten ilmastonmuutos, terveys ja Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpano.

Ihmisoikeuksien edistäminen ja suojelu on EU:n ulkoisen toiminnan kulmakivi, joka on vahvistettu ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa toimintasuunnitelmassa 2020–2024. Disinformaation varjostamalla digitaalisella aikakaudella toimintasuunnitelman tavoitteena on myös edistää demokratian ja avoimuuden parantamista medialukutaidon avulla. Konkreettisia esimerkkejä EU:n päättäväisyydestä puolustaa ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti ovat EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän hyväksyminen 7. joulukuuta ja sen jälkeen maaliskuussa 2021 luetteloon tehdyt merkinnät.

Team Europe -lähestymistapa: maailmanlaajuiseen koronaviruskriisiin vastaaminen

Team Europe -lähestymistapa on merkittävä käytännön uudistus EU:n ja jäsenvaltioiden yhteistyötavoissa rinnakkaisen toimivallan aloilla. Se syntyi vastauksena koronaviruskriisiin.

Team Europe -lähestymistapa kokoaa yhteen EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, niiden täytäntöönpanovirastot ja Euroopan kehitysrahoituslaitokset. Se luo strategisen koordinointikulttuurin muutostoimien ympärille yhdistämällä resursseja, työskentelytapoja, asiantuntemusta ja välineitä kunnioittaen samalla perussopimuksissa vahvistettuja EU:n toimivaltaa ja päätöksentekomenettelyjä.

EU tuki jo varhaisessa vaiheessa Access to COVID-19 Tools (ACT) Accelerator -yhteistyökehystä. Komissio oli yhtenä koollekutsujana 4. toukokuuta 2020 järjestetyssä maailmanlaajuisiin koronaviruksen torjuntatoimiin liittyvän varainkeruukampanjan konferenssissa, jossa kerättiin 15,9 miljardia euroa sen varmistamiseksi, että covid-19-rokotteita sekä diagnosointi- ja hoitomenetelmiä kehitetään yhteistyössä ja otetaan yleisesti käyttöön. EU ja sen jäsenvaltiot antoivat yli 70 prosenttia näistä sitoumuksista.

EU ja sen jäsenvaltiot saivat vuonna 2020 liikkeelle yli 40 miljardia euroa koronaviruksen torjuntaan. Vuoden aikana maksettiin noin 65 prosenttia tästä määrästä.

Ainutlaatuisessa kotiuttamisoperaatiossa EU auttoi tuomaan kotiin yli 625 000 ulkomaille jäänyttä EU:n kansalaista. Lisäksi EU:n pelastuspalvelumekanismilla helpotettiin yli 18 miljoonan kriittisen henkilönsuojaimen ja lääkinnällisen laitteen toimittamista , mihin kuului myös yli 3 miljoonaa tarviketta vuonna 2020 perustetuista rescEU -valmiusvarastoista.

EU vahvana maailmanlaajuisena toimijana

EU on edelleen yksi harvoista toimijoista, joiden läsnäolo on maailmanlaajuista ja joilla on kattava toimintavälineistö. Se pystyy reagoimaan ja tukemaan kumppaneitaan eri puolilla maailmaa.

EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet ottamaan kehitysyhteistyön tavoitteet huomioon kehitysmaihin vaikuttavissa ulkoisissa ja sisäisissä politiikoissa. Vuonna 2017 hyväksytyssä kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa vahvistettiin kehityspolitiikan johdonmukaisuuden merkitys kehityksen kannalta.

EU ja sen 27 jäsenvaltiota olivat vuonna 2020 edelleen johtavia julkisen kehitysavun antajia. Alustavien lukujen mukaan niiden antaman avun määrä nousi yhteensä 66,8 miljardiin euroon. Tämä on 46 prosenttia EU:n ja muiden kehitysapukomitean avunantajien maailmanlaajuisesta julkisesta kehitysavusta, mikä vastaa 0,50 prosenttia EU:n bruttokansantulosta (BKTL).

EU jatkoi vuonna 2020 aktiivista osallistumista kehitykseen liittyviin YK:n prosesseihin. Komissio esitti komission yksiköiden valmisteluasiakirjan Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach , joka osoittaa EU:n sitoutumisen Agenda 2030:een. EU:n tuella perustettiin integroidut kansalliset rahoituskehykset kehittämään maakohtaisia rahoitusstrategioita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi.