Alueiden komitean lausunto aiheesta paikallisten ja alueellisten viranomaisten asema Euroopan unionin tukemassa koulutuksessa Keski- ja Itä-Euroopassa (96/C 100/20)

Alueiden komitea päätti 1. helmikuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamisasiakirjan 198 c artiklan mukaisesti antaa oma-aloitteisen lausunnon edellä mainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastasi valiokunta 6 "Koulutus". Esittelijänä toimi Rosemary McKenna.

Alueiden komitea hyväksyi 9. täysistunnossaan (20. 21. syyskuuta 1995) seuraavan lausunnon.

JOHDANTO

Alueiden komitea katsoo, että

Euroopan unionin perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklan mukaan yhteisön ja jäsenvaltioiden tulee edistää kolmansien maiden kanssa harjoitettavaa yhteistyötä kasvatuksen ja ammattikoulutuksen alalla;

Eurooppa-neuvosto päätti Kööpenhaminan kokouksessaan 21. 22. kesäkuuta 1993, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioiduista maista tulee Euroopan unionin jäseniä, jos ne niin haluavat, ja heti kun ne täyttävät niille asetetut vaatimukset. Tulevaisuudessa yhteistyö näiden maiden kanssa suuntautuu jäsenyyden saavuttamiseen siten, että jo yhteistyövaiheessa maat voivat osallistua yhteisön ohjelmiin yhdentymisen edistämiseksi;

Eurooppa-neuvoston 24. 25. kesäkuuta 1994 pidetyn Korfun kokouksen pyynnöstä Eurooppa-neuvosto päätti Essenin kokouksessaan 9. 10. joulukuuta 1994 laajamittaisesta valmisteluohjelmasta, jonka tarkoituksena on edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä Euroopan unioniin;

Essenin Eurooppa-neuvosto viittasi menettelytapaa käsittelevässä selonteossaan neuvoston 27. heinäkuuta 1994 tekemään päätökseen Eurooppa-sopimusten neuvotteludirektiiveistä lisäpöytäkirjoja varten, joissa sovittiin yhteisön Leonardo- ja Socrates-ohjelmien avaamisesta assosioiduille maille;

1. Yleistä

1.1. Euroopan yhteisö on Phare- ja kokemustenvaihto-ohjelmien avulla vaikuttanut myönteisesti assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden (tällä hetkellä Bulgaria, T Osekki, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia Baltian maiden kanssa tehtyjen assosiointisopimusten ratifiointi on kesken) taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen uudistukseen. Nyt se haluaa avata Leonardo- ja Socrates-ohjelman näille maille. Koulutuspoliittiset muutokset ovat uudistusohjelman merkittävimpiä osa-alueita ja on tärkeää, että vaaleilla valitut hallinnonalat ovat näissä näkyvästi edustettuina.

1.2. Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE) ovat jo jonkin aikaa toivoneet pääsevänsä mukaan EY:n koulutusohjelmiin, varsinkin Forceen, Linguaan ja Petraan. Vuodesta 1995 lähtien edellä mainitut ohjelmat on liitetty Socrates-koulutusohjelmaan ja ammatillisen koulutuksen ohjelmaan Leonardoon. Neuvoston päätöksellä 27. heinäkuuta 1994 Leonardo- ja Socrates-ohjelmat avattiin Keski- ja Itä-Euroopan assosioiduille maille, ja nämä maat ovat pääsemässä mukaan yhteisön ohjelmiin monilla muillakin toiminta-aloilla. On kuitenkin muistettava, että ohjelmien tarkoituksena on edistää yhteisön integraatiota, ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistuminen on liittymiseen tähtäävissä toimintasuunnitelmissa määritettävä tarkoin. Alueiden komitea toivoo kaikkien Phareen osallistuvien maiden ja erityisesti Baltian maiden asteittaista saattamista yhteisön ohjelmien pariin.

1.3. Eurooppa-neuvosto päätti Strasbourgin kokouksessaan 8. 9. joulukuuta 1989 perustaa Euroopan koulutussäätiön, jonka tehtävänä on osallistua Keski- ja Itä-Euroopan maiden kasvatuksen ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseen. Säätiö perustettiin tammikuussa 1995.

1.4. Ouverture- ja ECOS-kokemustenvaihto-ohjelmat ovat kiinteässä yhteydessä koulutukseen, koska ne on suunniteltu taloudellisen ja yhteiskunnallisen yhtenäisyyden edistämiseksi ja paikallisen demokratian vahvistamiseksi. Vaihtamalla tietoa kokemuksistaan alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat edistää syrjäseutujen taloudellista kehitystä ja yhdentymistä.

1.5. Suurin osa rahoituksesta kanavoituu Pharen kautta apurahojen muodossa, jotta tiedon liikkuminen muutosprosessin tukemiseksi Keski- ja Itä-Euroopan maissa taataan. Tärkeä osa Pharea on Tempus, jonka tarkoituksena on edistää korkeakouluopetuksen rakenteiden uudistamista Keski- ja Itä-Euroopan maissa.

1.6. Alueiden komitea haluaa lausua mielipiteensä edellä mainituista koulutusta koskevista toimista.

1.7. EU:n jäsenvaltioiden paikallisella ja alueellisella hallinnontasolla on huomattavasti kokemusta koulutusmenetelmien kehittämisestä ja se on osallistunut myös ylikansallisten koulutusverkostojen kehittämiseen. Alueiden komitean mukaan tämä kokemus on tärkeää ottaa huomioon, kun pyritään kehittämään yhteistyöverkostoja Euroopan unionin sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden välille ja jotta päästään hyvään käytäntöön ilman yksityiskohtaista ohjeistoa. Lisäksi uusia rakenteita luotaessa on tärkeää ottaa huomioon paikalliset ja alueelliset erot sekä kulttuurierot Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä, jotta jo olevia voimavaroja voidaan hyödyntää. Rakenteiden tulee koostua koulutustarjonnan eri osa-alueista, jotta tuetaan sekä julkista että yksityistä osallistumista.

1.8. Alueiden komitea tukee jäsenyyttä edeltävässä toimintasuunnitelmassa painotettua alueiden välistä yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja niiden lähinaapureiden kanssa, kuten Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa päätettiin 8. 9. joulukuuta 1994. Komitea painottaa yhteistyön merkitystä koulutusrakenteiden sekä kulttuurien moninaisuuden kehittämisessä ja keskinäisen ymmärryksen lisäämisessä. Komitea korostaa EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden paikallista ja alueellista yhteistyötä kokemustenvaihto-ohjelmien ja verkostojen avulla erityisesti koulutuksessa.

1.9. Alueiden komitea toivoo, että assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja EU:n toimielimien suhteiden järjestämistä koskevassa jäsenyyteen tähtäävässä toimintasuunnitelmassa sen yhdeksi osaksi otetaan vuoropuhelu paikallisten ja alueellisten viranomaisten edustajien sekä alueiden komitean välillä, kuten Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksen päätöslauselmassa 8. 9. joulukuuta määriteltiin.

1.10. Lisäksi alueiden komitea korostaa yhteistyön lisäämistä Euroopan neuvoston kanssa, koska sillä on paljon annettavaa alan tietojen vaihdolle johtuen siitä, että monet Euroopan neuvoston jäsenistä ovat Keski- ja Itä-Euroopan maiden edustajia.

2. Koulutuksen merkitys demokraattisessa ja yhteiskunnallisessa uudistuksessa

2.1. Siirtymisellä demokraattisesta, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta järjestelmästä toiseen on merkittäviä vaikutuksia Keski- ja Itä-Euroopan maissa, ja koulutusjärjestelmällä on keskeinen asema uudistuksien johtamisen ja toteuttamisen vaatiman osaamisen takaamisessa.

2.2. Koulutus on ensisijaisen tärkeässä asemassa jokaisen yksilön henkilökohtaisessa kehityksessä ja luo perustan yksityiselämän, sosiaalisen elämän ja kansalaisena elämisen perusarvoille, kuten solidaarisuudelle, hyväksymiselle ja kulttuurierojen ymmärtämiselle. Samalla koulutus edistää kykyä kommunikoida eri kulttuuriryhmien välillä ja osallistua demokraattiseen päätöksentekoprosessiin. Yhteys koulutuksen ja demokratian välillä on erityisen tärkeä Keski- ja Itä-Euroopan maiden demokratisoitumisen tukemisessa, kuten alueiden komitea lausunnossaan elinikäisen oppimisen ja koulutuksen eurooppalaisesta vuodesta (CdR 244/95) toteaa.

2.3. Aikaisemmat hallitukset asettivat koulutuksen etusijalle. Ennen viimeaikaisia poliittisia uudistuksia Keski- ja Itä-Euroopan maat olivat keskitetysti hallittuja suunnitelmatalousmaita. Keskimäärin 80 % väestöstä sai peruskoulua vastaavan koulutuksen sekä jonkin verran ammattikoulutusta. Koulutus oli suunnattu erilaisen talousrakenteen ylläpitämiseen ja markkinatalouden koulutukselle asettamat vaatimukset poikkeavat suuresti 1980-luvun vaatimuksista. Koulutusnäkökohtien lisäksi Keski- ja Itä-Euroopan maiden on kehitettävä markkinatalouteen paremmin soveltuvia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteita. Paikallisen ja alueellisen demokratian kehittäminen, koulutus mukaan lukien, on uudistuksessa erityisen tärkeää, koska paikalliset ja alueelliset tahot vastaavat toiminnoista varsin laajalla alalla.

2.4. Kuluneen viiden vuoden aikana koulutuksella on ollut tärkeä asema muuttuvassa yhteiskunnassa. Keski- ja Itä-Euroopan maiden oli ensimmäiseksi palkattava ja koulutettava henkilöstöä, joka saattoi osallistua muutosprosessin johtamiseen ja uusien rakenteiden toteuttamiseen. Henkilöstö koostui kokeneista poliitikoista, virkamiehistä, toimitusjohtajista, kasvatuksen ammattilaisista jne.

2.5. Koulutusjärjestelmien painopistealueissa on tapahduttava muutoksia. Ennen vuoden 1989 uudistuksia ammatillinen koulutus oli hyvin rajattua ja suunnattu yksityisten tehtaiden ja yritysten tarpeisiin ja näin ollen liian tarkoin ammatillisesti suuntautunutta laajemman osaamisen sijasta. Tästä on ollut seurauksena aikuisväestön laaja uudelleenkoulutustarve.

2.6. Talouselämää tarkasteltaessa huomataan, että valtion omistuksessa olevien suurten yritysten työntekijämäärä on pienentynyt siirryttäessä keskitetystä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen, mikä on merkittävästi lisännyt työttömyyttä. Alueiden komitea on samaa mieltä Delorsin valkoisen paperin kanssa siitä, että tulevaisuudessa menestyvimmät talousjärjestelmät ovat hajautetusti hallittuja. Alueiden komitea toteaa myös, että talousjärjestelmät poikkeavat toisistaan paikallisten ja alueellisten tarpeidensa mukaan. Uutta työllisyyskasvua voidaan odottaa pienten ja keskikokoisten yritysten sektorilta, jolla on keskeinen asema hajauttamisprosessissa. Pienet ja keskikokoiset yritykset poikkeavat suuresti järjestelmien koon ja yritysten toiminnan osalta. Sektorin monialaisuus huomioon ottaen palvelujen tarjonta ja koulutus tulisi toteuttaa hajautetusti ja mukauttaa pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin. Paikallisten ja alueellisten viranomaisten tulisi lisääntyvässä määrin osallistua tähän prosessiin. Keskitetyn hallinnon murenemisesta on ollut seurauksena entistä suurempia taloudellisia eroja paikallisesti ja alueellisesti. Alueiden komitean mukaan koulutusta tulisi lähestyä hajautetun hallinnon periaatteiden mukaisesti, jolloin voidaan ottaa huomioon paikalliset ja alueelliset tiettyjen alojen talouskehitystarpeet ja saadaan paikalliset yhteisöt osallistumaan uusia koulutusjärjestelmiä koskeviin päätöksiin.

3. Hajautettujen koulutusjärjestelmien kehittäminen Keski- ja Itä-Euroopassa

3.1. Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat pyrkineet luomaan hajautettuja ja monimuotoisia rakenteita, joissa paikallisella ja alueellisella hallinnolla on merkittävä asema. Rakenteissa on vielä paljon korjattavaa, ja nämä toimet on saatettava pikaiseen päätökseen, jotta demokraattisesti valitut paikalliset ja alueelliset poliitikot voivat johtaa keskustelua sekä innostaa paikallisia ja alueellisia taloudellisen kehityksen voimahahmoja, opettajia ja kouluttajia toimintaan. Hajautuksen täytyy olla poliittinen, koska hallinnollinen hajautus, jossa keskushallinnon edustajat ovat keskeisessä asemassa, ei saa paikallisia ja alueellisia viranomaisia tehokkaasti toimintaan mukaan. Poliittisesti hajautettu järjestelmä auttaa perustamaan uusia koulutusrakenteita, jotka ovat välttämättömiä korkealaatuisen koulutuksen tarjoamiseksi mahdollisimman suurelle osaa väestöä. Paikallisille ja alueellisille viranomaisille tulee antaa tarvittavat voimavarat hajautetun koulutuksen tehokkaaseen toteuttamiseen.

3.2. Tarvitaan laajaa keskustelua, jotta hajautettu koulutusjärjestelmä saadaan osaksi kansallista järjestelmää ja uusia kumppanuusmenettelyjä saadaan syntymään. Hallintovirkamiehille, kouluttajille, teollisuuden ja talouselämän yksityiselle ja julkiselle sektorille on luotava uusia taitoja, jotta uudistuksista saadaan pysyviä paikallisella ja alueellisella tasolla.

3.3. Useimmat Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat hyväksyneet lainsäädännön, jonka mukaan koulut kuuluvat paikallisen ja alueellisen hallinnon piiriin. On tärkeää, että paikallisella ja alueellisella hallinnolla on sekä voimavarat että toimivalta toimia tehokkaasti uudenaikaisten opetussuunnitelmien kehittämiseksi kouluihin.

3.4. Alueiden komitea painottaa tarvetta ottaa käyttöön yhtenäisiä koulutusjärjestelmiä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Aikaisemmin koulutus miellettiin erittäin tärkeäksi, mutta se oli muodollista, siltä puuttui tarvittavia voimavaroja ja se oli hyvin lokeroitunutta. On tärkeää, että uusia rakenteita luotaessa otetaan huomioon toteutusvaiheessa olevien eri rakenteiden väliset yhteydet, esimerkiksi koulussa tapahtuvan opetuksen ja ammatillisen harjoittelun välillä. Koordinoitua lähestymistapaa tarvitaan paikallisella ja alueellisella tasolla saattamaan paikalliset ja alueelliset tekijät yhteen kumppanuusmenettelyn hengessä. Paikallisille, alueellisille ja kansallisille tahoille on annettu hallintojärjestelmässä erilaisia tehtäviä, ja eri osapuolten välinen vuoropuhelu on tärkeää.

3.5. Alueiden komitea toivoo tasapainoa "ylhäältä alas" suuntautuvalle lähestymistavalle, joka on tyypillinen Pharelle, sekä Ouverture-, ECOS- ja Tempus- ohjelmissa toimivalle "alhaalta ylöspäin" suuntautuvalle lähestymistavalle. Näin taattaisiin tasapaino kansallisella tasolla toteutettavien aloitteiden ja paikallisten yhteisöjen osallistumista ja kekseliäisyyttä edistävien aloitteiden välillä.

3.6. Alueiden komitea on erityisen kiinnostunut "alhaalta ylöspäin" suuntautuvan lähestymistavan kehittämisestä yhteisön ohjelmissa. Esimerkkinä tästä lähestymistavasta mainittakoon Tempus-ohjelma. Tempus-ohjelman arvioinneissa ilmenee suuri määrä hyviä tai jopa erinomaisia hankkeita opetussuunnitelmien kehittämiseksi, opetushenkilökunnan ja oppilaiden liikkuvuuden lisäämiseksi, uusien opetusmateriaalien kehittämiseksi ja yhteyksien luomiseksi teollisuuteen. Arvioinnit sisältävät hyödyllistä tietoa ja periaatteita muidenkin koulutusalojen kumppanuusjärjestelmien ja verkostojen kehittämiseksi.

3.7. On tärkeää, että EU:n Keski- ja Itä-Eurooppaa koskevat ohjelmat ovat koordinoituja ja että niissä ei pyritä tukemaan ainoastaan lyhyen aikavälin tarpeita ja edistämään pitkän aikavälin rakenteellisia muutoksia vaan että pyrkimyksenä on lisätä toimintaa kaikilla hallinnon tasoilla. Lausunnon tarkoituksena on tarkastella Euroopan unionin nykyistä poliittista kehitystä erityisesti Euroopan koulutussäätiön perustamisessa, Phare- ja Tempus-ohjelmien kehityksessä sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden mukaan ottamisessa Leonardo- ja Socrates-ohjelmaan.

4. Euroopan koulutussäätiön perustaminen

4.1. Euroopan koulutussäätiön perustamiseen kulunut aika on aiheuttanut jonkin verran huolestuneisuutta, mutta koulutussäätiön päätavoitetta, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ammatillisen koulutuksen kehittämiseen osallistumista, voidaan kuitenkin pitää tervetulleena.

4.2. Alueiden komitea tukee koulutussäätiön työssään omaksumaa hajautettua lähestymistapaa ja on tyytyväinen siihen, että säätiö pyrkii työssään hyödyntämään paikallista asiantuntemusta, jolloin sillä on mahdollisuus vaikuttaa ammatillisen koulutuspolitiikan muotoihin. Lisäksi alueiden komitea tukee säätiön pyrkimyksiä luoda hankkeita, joilla on useampia tavoitteita, sekä edistää rahoituksen yhteisvaikutusta.

4.3. Alueiden komitean mukaan on pahoiteltavaa, että paikallisia ja alueellisia viranomaisia ei mainita säätiön hallinto- ja neuvoa-antavaan elimeen viittaavissa artikloissa huolimatta liittovaltioiden erityisasemasta EU:ssa.

4.4. Johtokunta hyväksyy väliaikaisten työryhmien perustamisen, joihin kuuluvat kaikki hankkeiden rahoitukseen osallistuvat maat ja järjestöt. Työryhmiin kuuluu myös muita asiasta kiinnostuneita ja hankkeiden kannalta merkityksellisiä yhteiskunnallisten osapuolten edustajia. Hajautettujen koulutusrakenteiden merkitys huomioon ottaen on tärkeää, että paikallinen ja alueellinen hallinto on edustettuna työryhmissä ja että harkitaan perustettavaksi työryhmä tutkimaan hajautettuja koulutusrakenteita ja alueellisten verkostojen perustamista.

4.5. Johtokunta nimittää neuvoa-antavan elimen. Neuvoa-antavan elimen jäsenet valitaan koulutusalan ja muiden säätiön toimintaan osallistuvien tahojen asiantuntijoista. Neuvoa-antavan elimen jäsenet edustavat yhteiskunnallisia yhteistyökumppaneita, koulutusapua tarjoavia kansainvälisiä järjestöjä ja asiaankuuluvia maita. Kaikista jäsenmaista, säätiön toimintaan osallistuvista maista ja Euroopassa olevista yhteiskunnallisista yhteistyökumppaneista nimetään kaksi asiantuntijaa. Paikallisen ja alueellisen hallinnon edustus neuvoa-antavassa elimessä on myös tärkeä.

4.6. Euroopan komissiolle on annettu koordinoijan rooli, jonka tarkoituksena on varmistaa säätiön ja yhteisön toiminnan johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys. Koska pääosasto I vastaa Phare-ohjelmasta; pääosasto XXII vastaa Leonardo- ja Tempus-ohjelmista ja pääosasto XVI paikallisten ja alueellisten viranomaisten kokemusten vaihdosta Ouverture- ja ECOS-ohjelmien avulla. Tämä koordinoiva rooli muodostuu erittäin tärkeäksi.

4.7. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että Tempus-ohjelman merkitys säätiön työssä tulee olemaan todennäköisesti huomattava.

4.8. Säätiön työohjelmaa pidetään tervetulleena. Alueiden komitea on erityisen tyytyväinen neuvoa-antavan elimen alaryhmän perustamiseen, jonka tarkoituksena on tarkastella ammatilliseen koulutukseen soveltuvia hajautettuja koulutusrakenteita. Alueiden komitea toivoo paikallisten ja alueellisten viranomaisten olevan edustettuna alaryhmässä. Alueiden komitea tukee valvontaelimen, ammatillisen koulutusohjelman ja Tempus-ohjelman johtoyksikön perustamista.

5. Leonardo- ja Socrates-ohjelmien soveltaminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin

5.1. Essenin huippukokous piti näiden ohjelmien avaamista Keski- ja Itä-Euroopan maille hyvin tärkeänä. Osallistuminen luonnostellaan lisäpöytäkirjan yleisissä ehdoissa. Yksityiskohtaisista ehdoista ja edellytyksistä neuvotellaan kahdenkeskisesti Euroopan unionin ja yksittäisten valtioiden välillä. Alueiden komitea kannattaa näitä aloitteita.

5.2. Keski- ja Itä-Euroopan osapuolten osallistumista vaikeuttaa koko joukko rajoittavia tekijöitä. Näitä ovat osallistuminen hankkeiden rahoitukseen sekä hankkeiden että ohjelmien hallinnoimiseen tarvittavien rakenteiden ja ohjelmista kertovan tiedon puute. Komissio on esittänyt että korkeintaan 10 % Phare-ohjelman kansallisista ohjelmabudjeteista voidaan käyttää Leonardo- ja Socrates-ohjelmien hankeosuuteen, mutta Keski- ja Itä-Euroopan maiden suuri tarve osallistua laajasti EU:n ohjelmiin aiheuttaa kovaa kilpailua tästä Phare-osuudesta. Vaikka yhteisön budjetin uusi budjettikohta (alakohta B7-633) saattaakin mahdollistaa yhteisön ohjelmien avaamisen Keski- ja Itä-Euroopan maille, alueiden komitea korostaa tarvetta lisätä rahoitusta, jotta Keski- ja Itä-Euroopan maat saisivat mekanismit hankkia omarahoitusosuutensa Leonardo- ja Socrates-ohjelmiin.

5.3. Alueiden komitea uskoo, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumisen Leonardo- ja Socrates -ohjelmiin tulee olla vähittäistä, ensiksi niin, että ne osallistuvat tarkkailijoina komiteoihin sekä että perustetaan kansalliset toimistot ja osallistutaan Naric- ja Eurydike-verkostoihin. Alkusoittona Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumiselle Leonardo- ja Socrates-ohjelmiin alueiden komitea ehdottaa konferenssien järjestämistä EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden käytännön järjestelyistä vastaavien välillä. Konferenssien olisi tarkoitus auttaa kehittämään uusia koulutusmekanismeja. Alueiden komitea ehdottaa, että "yhteisön kehittäjä" -aloitetta, joka on onnistunut hyvin rakennerahastoissa, voitaisiin soveltaa Leonardo- ja Socrates-ohjelmien puitteissa paikallishallinnon virkamiesten ja vaaleilla valittujen paikallisten ja alueellisten edustajien joilla on merkittävä rooli uusien koulutusrakenteiden kehittämisessä kouluttamiseen Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Alueiden komitea huomauttaa, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumista Arion-ohjelmaan edistäisi opintoretkisuunnitelma koulutuksesta vastaaville ja sitä järjestäville. Niin voitaisiin tehokkaasti tukea hyvän käytännön ja kokemusten vaihdon levittämistä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. Alueiden komitea korostaa, että on tärkeää luoda sellaisia kanavia, jotka antavat Keski- ja Itä-Euroopan maille mahdollisuuden palautteeseen EU:lle maiden ohjelmiin osallistumiseen tarvittavista toimenpiteistä.

5.4. Voidaan myös harkita Keski- ja Itä-Euroopan maiden osallistumista elinikäisen oppimisen ja koulutuksen eurooppalaiseen vuoteen vuonna 1996 ja niiden osallistumista liitännäisjäseninä joihinkin Leonardo- ja Socrates-ohjelmien hankkeisiin.

5.5. Tutkimuksessa "Ammattikoulutus Keski- ja Itä-Euroopan maissa" komissio on ehdottanut kahdeksaa toiminnan painopistettä koulutuksen alalla. Ne ovat: länsimaisen kokemuksen tuominen jatkuvan koulutuksen järjestelmän luomiseen, ammatillisen peruskoulutuksen nykyaikaistamisen tukeminen, Keski- ja Itä-Euroopan maiden auttaminen kehittämään osapuolia, jotka ovat vastuussa hajautetusta ja moniarvoisesta koulutuspolitiikasta, sellaisten laitosten ja menettelytapojen luomisen helpottaminen, jotka sallivat soveliaimman ammatillisen koulutuspolitiikan, opetusmenetelmien nykyaikaistaminen, ohjaajien ja opettajien koulutuksen kehittäminen, nykyistä suuremman yhteisvaikutuksen tukeminen opetuksen ja tutkimuksen välillä, sellaisten ohjelmien tukeminen, jotka keskittyvät pienten ja keskikokoisten yritysten ympärille.

5.6. Alueiden komitea hyväksyy nämä painopisteet, mutta sen mielestä mukaan olisi otettava myös aikuisväestön uudelleenkoulutustarpeet, koska koulutusjärjestelmässä oli puutteita ennen vuotta 1989. Kun opetuksen ja tutkimuksen välistä yhteisvaikutusta harkitaan, olisi tutkittava myös yhteydet peruskoulu-, ammattikoulutus- ja ylempien koulutusjärjestelmien välillä. Olisi myös kiinnitettävä huomiota erityisryhmien koulutuksen kehittämiseen.

5.7. Useat edellämainituista aiheista voitaisiin sisällyttää Leonardon kolmeen osaan, mutta asiasta on keskusteltava yksityiskohtaisesti, jotta voidaan varmistaa, että on olemassa tukimekanismeja, joiden avulla mukaan voidaan ottaa yllä kappaleissa 5.5 ja 5.6 hahmotelluista painopisteistä ne, jotka eivät kuulu Leonardo-ohjelmaan. Niihin osallistuminen voitaisiin kattaa lisäpöytäkirjoilla.

5.8. Socrates on myös laaja-alainen ohjelma, jolla on yhdeksän painopistealuetta. Useat niistäkin voisivat olla hyödyllisiä Keski- ja Itä-Euroopan maille. On tarkkaan harkittava näiden maiden ottamista ohjelmiin, hakumenettelyjä ja maiden menestymisprosenttia haussa, mikäli kyseessä on avoin kilpailu. On tärkeää, että rahoitus kohdistetaan soveltuvimpiin Socrates-ohjelman osiin, koska niistä on eniten hyötyä. EU on kiinnittänyt suurta huomiota koulutukseen julkaisemalla tutkimuksia ja luomalla Koulutussäätiön. Keski- ja Itä-Euroopan maiden koulutusalan tarpeiden tutkimukseen on kuitenkin panostettu vain vähän. Se on Socrates-ohjelman olennainen osa ja tärkeä Keski- ja Itä-Euroopan maille.

5.9. Ylemmässä koulutuksessa Tempus-ohjelman työtä jatkaisi sellaisten yliopistoverkkojen luominen, jotka tukevat opetusohjelman kehittämistä ja uusia Socrates-kursseja. Mutta Tempus-ohjelmasta pois siirtyminen aiheuttaa ongelmia, koska Socrates ei rahoita eräitä siihen sisältyviä kohtia, kuten välineiden ja tarvikkeiden hankintaa.

5.10. Koulutason yhteistyö uuden opetusmateriaalin ja kurssien kehittämiseksi verkostojen ja kumppanuuksien avulla on yhtä lailla toivottavaa, ja opetushenkilöstön tietojen ajankohtaistaminen on olennaista opettajille, jotka painivat taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten aiheuttamien uusien opetusohjelmatavoitteiden kanssa. Lausunnossaan Socrates-ohjelmasta (CdR 43/94) alueiden komitea kehotti komissiota ja neuvostoa tunnustamaan oppilaitosten ystävyystoiminnan arvon kaikilla tasoilla Keski- ja Itä-Euroopan maissa olevien samantasoisten laitosten kanssa ja ystävyystoiminnan koulutusohjelmien opetussuunnitelmien kehittämisessä. Ystävyystoiminta tulisi sisällyttää ohjelmaan.

6. Phare- ja Tempus-ohjelmat

6.1. Phare-ohjelma on Euroopan unionin suurin Keski- ja Itä-Euroopan maille suunnattu rahoitusohjelma. "Taitotieto"-rahastona sen pääasiallinen tarkoitus on tiedon välittäminen. Suurin osa hankkeista ja ohjelmista on alakohtaisia esim. maatalous, pankkitoiminta jne. mutta avainasemassa on kokemusten vaihto ja tiedon välitys. On kuitenkin laskettu, että suunnilleen 25 % ohjelmasta suuntautuu suoraan koulutukseen.

6.2. Ohjelma käsittää yhteistyön Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa niin, että ne voivat määritellä oman tärkeysjärjestyksensä eivätkä ole puhtaasti Euroopan unionin talutusnuorassa. Eräissä Keski- ja Itä-Euroopan maissa on laadittu opetusohjelman kehittämisohjelmia, mutta suurin osa koulutusohjelmista on käsitellyt ammatti- ja korkeakoulutusta. Tätä keskittymää on tasapainotettava peruskoulun opetusohjelmilla, koska koulut tuottavat oppilasainesta ammattikouluihin ja korkeampiin oppilaitoksiin.

6.3. Ministeriöt ja kansalaisjärjestöt ovat melkein kaikkien ohjelmien tukikohtia. On kehitettävä enemmän alue- ja paikallistasolla hallinnoitavia ohjelmia. Alueiden komitea ymmärtää kuitenkin, että ennen kuin paikallis- ja aluehallinto on täysin kehittynyt Keski- ja Itä-Euroopan maissa, voi olla vaikeaa löytää yhteistyökumppaneita tällä tasolla. Alueiden komitea tähdentää siksi, että hajautettua koulutusjärjestelmää ei voida tehokkaasti kehittää vahvistamatta paikallishallinnon rakenteita.

6.4. Monissa opetusohjelmahankkeissa on käytetty kokeilukouluja, ja tätä lähestymistapaa on sovellettava laajemmin. Paikallisen ja alueellisen hallinnon on voitava osallistua kehitykseen. Hankkeet, joihin sisältyy työpaikalla tapahtuva harjoittelu ja opettajankoulutus, olisivat sopivia uusien opetusohjelmien sekä opetusmenetelmien ja -materiaalien kehittämiseen.

6.5. Alueiden komitean mielestä on erityisesti korostettava paikallisten ja alueellisten verkostojen rakentamista, koska niin varmistetaan rahoituksen ja hankkeiden leviäminen kaikkialle Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Verkostojen avulla paikalliset ja alueelliset osapuolet voisivat osallistua toimintaan laajemmin. Verkostot ottavat huomioon alueelliset eroavuudet sekä alueellisten tai paikallisten työmarkkinoiden tarpeet. Paikallishallinnon virkamiehille järjestettävä koulutus on elintärkeää hajauttamisprosessille.

6.6. Kysyntään perustuvassa lähestymistavassa Euroopan unioni neuvottelee ohjelmasta Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa. Hajautettua lähestymistapaa tarvitaan tasapainottamaan ohjelman nykyistä "ylhäältä alas" rakennetta kansallisen hallinnon tasolla. Se onnistunee parhaiten ottamalla mukaan paikallis- ja aluehallinnon edustajat sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden että Euroopan unionin ryhmiin.

6.7. On tärkeää, että luodaan kestäviä hankkeita ja ohjelmia, jotka saavat rahoituksen Phare-ohjelmasta. Hankkeet jatkuvat Phare-rahoituksen loputtua.

6.8. Tempus-ohjelma näyttää onnistuneen ja sitä olisi kehitettävä siihen suuntaan, että Keski- ja Itä-Euroopan yliopistoilla on suurempi osuus yhteistoiminnassa. Kumppaneina voisivat esimerkiksi olla hankkeiden sopimuspuolet ja/tai koordinaattorit, mikä vahvistaisi niiden osallistumista kumppanuuden hengessä sekä hankkeeseen että tuloksena syntyvään verkostoon. Tempus-ohjelman tulevaisuus pitkällä aikavälillä ja sen suhde Leonardo- ja Socrates-ohjelmiin vaatii huolellista harkintaa.

7. Suosituksia

Alueiden komitea

7.1. on tyytyväinen Keski- ja Itä-Euroopan demokraattisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin uudistuksiin ja tähdentää koulutuksen avainasemaa uudistusohjelmassa,

7.2. huomauttaa, että kaikkien Keski- ja Itä-Euroopan maihin kohdistuvien koulutustoimien tulee tähdätä kyseisen alueellisen tai paikallisen tason taloudelliseen kehittymiseen siten, että kaikki kehitettävän alueen yritykset voivat hyötyä niistä, mihin viitattiin aluesuunnittelun yhteydessä jo lausunnossa Euroopan komission tiedonannosta Eurooppa 2000+,

7.3. korostaa demokraattisen paikallis- ja aluehallinnon tukemien joustavien hajautettujen rakenteiden tärkeyttä koulutuksen järjestämisessä. Alueiden komitea on huolissaan siitä, että vaikka Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat sitoutuneet muodostamaan demokraattisen hajautetun hallinnon, jotkut maat eivät ole vielä toteuttaneet sitoumustaan,

7.4. tukee liittymissopimukseen tähtäävän toimintasuunnitelman painotusta alueidenvälisestä yhteistyöstä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja niiden välittömien naapurimaiden välillä. Tätä hahmoteltiin Essenin Eurooppa-neuvoston päätöslauselmissa 9. 10. joulukuuta 1994. Komitean mielestä tämä yhteistyö on tärkeää koulutusrakenteiden kehitykselle sekä kulttuurin moninaisuuden ja keskinäisen ymmärryksen edistämiselle. Se korostaa EU:n ja Keski- sekä Itä-Euroopan maiden paikallisen ja alueellisen yhteistyön arvoa kokemusten vaihdossa, verkostojen luomisessa ja etenkin koulutuksessa,

7.5. vaatii rakentavaa suhdetta assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Euroopan unionin toimielinten välille valmistelemaan assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä Euroopan unioniin Eurooppa-neuvoston Essenissä 9. 10. joulukuuta 1994 tekemien päätöslauselmien mukaisesti. Alueiden komitea vaatii rakentavaa vuoropuhelua Keski- ja Itä-Euroopan maiden paikallisten ja alueellisten viranomaisten edustajien ja alueiden komitean jäsenten välille, etenkin koulutuksen ja ammattikoulutuksen alalla,

7.6. korostaa, että EU:n paikallisella ja alueellisella hallintotasolla on paljon kokemusta koulutusjärjestelmien kehittämisessä. Tämä kokemus on äärimmäisen tärkeää yhteistyöverkostojen kehittämisessä, jotta hyviä käytäntöjä voidaan yhdessä hyödyntää ja panna Keski- ja Itä-Euroopassa alulle uusia rakenteita ja menetelmiä, jotka kunnioittavat paikallista moninaisuutta ja olemassa olevia koulutuksen vahvuuksia,

7.7. korostaa tarvetta luoda kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla yhdenmukainen koulutusjärjestelmä, joka saa eturyhmät keskustelemaan yhteistyöhengessä,

7.8. on tyytyväinen Euroopan unionin tärkeään työhön, jota se useissa ohjelmissa on jo tehnyt, mutta pahoittelee, että joissakin ohjelmissa painotetaan liikaa ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, mitä useiden alhaalta ylöspäin suuntautuvien hankkeiden pitäisi tasapainottaa,

Euroopan koulutussäätiön perustaminen

7.9. on tyytyväinen Euroopan koulutussäätiön perustamiseen ja sen ehdotukseen käyttää Keski- ja Itä-Euroopan maiden paikallisia asiantuntijoita. Alueiden komitea tukee laajalti säätiön työohjelmaa, etenkin ammattikoulutuksen hajautettuja rakenteita tutkivan ryhmän perustamista,

7.10. on huolissaan siitä, ettei säätiön hallintoelimissä tai neuvoa-antavissa elimissä mainita paikallis- tai aluehallinnon edustusta huolimatta liittovaltioiden erityisasemasta EU:ssa,

Leonardo- ja Socrates-ohjelmat

7.11. on tyytyväinen EU:n sitoumukseen laajentaa näitä ohjelmia Keski- ja Itä-Euroopan maihin,

7.12. havaitsee rajoittavia tekijöitä, esim. rahoitusosuuksia koskevia ongelmia ja hallinnollisia ongelmia, joita täytyy käsitellä pikaisesti,

7.13. tähdentää Keski- ja Itä-Euroopan maiden tarvetta osallistua asteittain Socrates- ja Leonardo-ohjelmiin osallistumalla ensin komiteoihin, Naric- ja Eurydice-verkkoihin ja EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välisiin seminaareihin tai konferensseihin Leonardo- ja Socrates-ohjelmista,

7.14. on tyytyväinen EU:n tähänastisiin töihin ja julkaisuihin Keski- ja Itä-Euroopan maiden koulutuksesta. Alueiden komitea korostaa, että vastaava työ olisi tehtävä koulukasvatuksesta Socrates-ohjelmaa varten,

7.15. on erityisen tyytyväinen EY-julkaisuun "Ammattikoulutus Keski- ja Itä-Euroopassa" ja siinä esitettyihin toiminnan kahdeksaan painopisteeseen. Aikuisten uudelleenkoulutus tulisi ottaa mukaan koulun, ammattikoulutuksen ja korkeakoulutuksen tavoin,

Phare- ja Tempus-ohjelmat

7.16. korostaa tarvetta lähestyä Phare-ohjelmaa hajautetummin alue- ja paikallistason hankkein ja ohjelmin. Alueiden komitea toteaa sopivien yhteistyökumppanien määrittämisessä olevan ongelmia ennen kuin paikallis- ja aluehallinto on täysin kehittynyt,

7.17. tähdentää, että paikallisten ja alueellisten verkostojen luominen varmistaisi hankkeiden ja rahoituksen levityksen kaikkialle Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja mahdollistaisi enemmän paikallisia ja alueellisia osapuolia, jotka voivat ottaa huomioon paikallisten työmarkkinoiden tarpeet hankkeen tai ohjelman kehityksessä,

7.18. haluaisi, että useampia kouluohjelmia otettaisiin mukaan tasapainottamaan ammattikoulutus- ja korkeakouluohjelmia, ja luomaan yhteys kasvatuksen ja koulutuksen välille,

7.19. toteaa, että Phare-ohjelma perustuu kysyntään. Komitea haluaisi paikallis- ja aluehallinnon edustajia Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Euroopan unionin työryhmiin,

7.20. on tyytyväinen Tempus-ohjelman hajautettuun lähestymistapaan, mutta korostaa, että sen tulevaisuus pitkällä aikavälillä ja suhde Leonardo- ja Socrates-ohjelmiin vaatii huolellista harkintaa.

Bryssel, 20. syyskuuta 1995.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Jacques BLANC