Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Kulttuuri 2000 ohjelman täytäntöönpanosta /* KOM/2008/0231 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.4.2008 KOM(2008) 231 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 3 2. OHJELMAN TAUSTA 3 3. ULKOINEN ARVIOINTI 4 3.1. Arvioinnin tarkastelualat ja tarkoitus 4 3.2. Menetelmä 4 3.3. Havainnot 5 4. Arvioijan keskeiset suositukset ja komission kommentit 7 5. Komission päätelmät 11 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kulttuuri 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta 1. JOHDANTO Tämä kertomus esitetään Kulttuuri 2000 -ohjelman (jäljempänä ”ohjelma”) perustamisesta 14. helmikuuta 2000 tehdyn päätöksen N:o 508/2000/EY[1] 8 artiklan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan ohjelman toteuttamisesta laaditaan sen päätyttyä arviointi. Kertomuksessa komissio esittää kantansa niihin keskeisiin päätelmiin ja suosituksiin, jotka ohjelman ulkoisessa loppuarvioinnissa tehdään. Arviointi on saatavissa seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm. Päätelmät ja suositukset perustuvat Kulttuuri 2000 -ohjelman osallistujien ja keskeisten sidosryhmien keskuudessa tehtyihin kattaviin selvityksiin, joiden tulokset esitetään loppuarviointikertomuksen liitteessä. 2. OHJELMAN TAUSTA Päätöksen N:o 508/2000/EY (jäljempänä ”perustamispäätös”) mukaan ohjelmalla pyrittiin edistämään Euroopan kansojen yhteistä kulttuurialuetta tukemalla taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden, yksityisten ja julkisten rahoittajien ja kulttuurialan verkostojen yhteistyötoimia. Kyseisillä toimilla oli edistettävä tai voitava edistää seuraavien tavoitteiden toteutumista: – Euroopan kansojen kulttuurivuoropuhelun ja keskinäisen tuntemuksen edistäminen – luovuuden ja valtioiden rajojen yli tapahtuvan kulttuurinlevittämisen edistäminen painottaen voimakkaasti nuoria ja sosiaalisesti epäedullisessa asemassa olevia sekä kulttuurien monimuotoisuutta – kulttuurin monimuotoisuuden korostaminen ja uusien kulttuurin ilmaisumuotojen kehittäminen – eurooppalaisittain merkittävän yhteisen kulttuuriperinnön jakaminen – kulttuurin merkityksen huomioon ottaminen sosioekonomisessa kehityksessä – Euroopan ja Euroopan ulkopuolisten kulttuurien välisen vuoropuhelun ja keskinäisen vaihdon edistäminen – kulttuurin tunnustaminen taloudelliseksi ja kansalaisuuteen ja sosiaaliseen integroitumiseen vaikuttavaksi tekijäksi – kulttuurin saatavuuden ja kulttuuritoimintaan osallistumisen mahdollisuuksien parantaminen EU-kansalaisten keskuudessa. Ohjelma koostui kolmesta keskeisestä toimintatyypistä, jotka ovat 1) erityiset innovatiiviset ja/tai kokeilevat toimet, 2) valtioiden välistä kulttuurialan yhteistyötä koskeviin rakenteellisiin ja monivuotisiin sopimuksiin sisältyvät yhteistoimet ja 3) erityiset eurooppalaiset ja/tai kansainväliset kulttuuritapahtumat. Ohjelman toteuttamiskaudeksi vahvistettiin 1. tammikuuta 2000 alkava ja 31. joulukuuta 2004 päättyvä jakso. Ohjelman kestoa jatkettiin vuonna 2004,[2] ja se päättyi lopullisesti 31. joulukuuta 2006. Sen pääosat on kuitenkin sisällytetty nykyiseen, vuodet 2007–2013 kattavaan Kulttuuri-ohjelmaan. 3. ULKOINEN ARVIOINTI 3.1. Arvioinnin tarkastelualat ja tarkoitus Arvioinnin tekijäksi valittiin puitepalvelusopimuksen nro EAC/03/06[3] perusteella ECOTEC Ltd. Ulkoisessa arvioinnissa oli määrä arvioida ohjelman toteuttamista ja sen tavoitteiden toteutumista, raportoida siitä, missä määrin jo käynnistetyillä toimilla oli merkittävästi edesautettu päätöksessä asetettujen sekä perustamissopimuksen 151 artiklassa[4] määrättyjen yhteisön kulttuurialan toimien tavoitteiden saavuttamista samoin kuin antaa havaintojen perusteella tukea uusien kulttuurialan ohjelmien ja etenkin vuosien 2007–2013 uuden Kulttuuri-ohjelman toteuttamiseen. Tämä loppuarviointi on jatkoa ensimmäiselle ja toiselle ulkoiselle väliarvioinnille.[5] Arvioinnissa tarkastellaan kaikkia vuosina 2000–2006 rahoitettuja toimia. Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastosta tehdyssä analyysissa tarkasteltiin vain osuutta, joka virastolla on ollut Kulttuuri 2000 -ohjelman hallinnossa ja toteuttamisessa tammikuussa 2006 tapahtuneen perustamisensa jälkeen. 3.2. Menetelmä Ulkoisen arvioijan soveltama menettely koostui tiivistetysti seuraavista: – projektiasiakirjojen tarkastelu – Euroopan komission ja toimeenpanoviraston henkilökunnan haastattelut – jäsennellyt selvitykset, joissa kohderyhmänä olivat ohjelman hallintokomitean jäsenet, kulttuurin yhteyspisteet, valintaan osallistuneet ja muut kulttuurialan asiantuntijat sekä ohjelmaan projektien vetäjinä tai osajärjestäjinä osallistuneet kulttuurialan toimijat – maa- ja projektikohtaiset tapaustutkimukset – arviointiseminaari sekä – sähköinen kuuleminen. Arvioinnin perusteella annettiin suosituksia, joihin liittyvä komission kanta esitetään tiivistetysti tässä kertomuksessa. 3.3. Havainnot 1. Ulkoinen johdonmukaisuus Ulkoinen johdonmukaisuus viittaa siihen, miten Kulttuuri 2000 -ohjelma istuu kulttuuripolitiikan ja -ohjelmien laajempaan kokonaisuuteen. Arvioinnissa todettiin, että suuressa osassa EU:n ohjelmia ja toimia – kuten rakennerahastoissa, Media-ohjelmassa ja aktiivista kansalaisuutta edistävissä toimissa – on mukana myös kulttuuriin liittyviä osa-alueita, joilla on samankaltaisia tavoitteita, kohderyhmiä, tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia kuin Kulttuuri 2000 -ohjelmalla. Olemassa on myös erinäisiä alueellisia ja kahdenvälisiä kulttuuriyhteistyöhankkeita. EU:n ohjelmista tehdyn tarkastelun ja sidosryhmien parissa sähköpostitse tehdyn selvityksen perusteella on kuitenkin selvää, että Kulttuuri 2000 -ohjelmalla oli täysin oma asemansa. Millään muulla EU:n laajuisella ohjelmalla ei ole tavoitteena tukea ja edistää eurooppalaista kulttuuriyhteistyötä, ja kun otetaan huomioon kunkin EU:n tason tai alueellisen ohjelman painopisteet ja tavoitellut tulokset, on selvää että mahdolliset päällekkäisyydet eivät ulottuneet pintaa syvemmälle. Arvioijan mukaan Kulttuuri 2000 -ohjelma oli täysin täydentävä suhteessa muihin EU:n tason, valtakunnallisiin tai alueellisiin kulttuuriohjelmiin eivätkä ohjelman toimet olleet päällekkäisiä muiden ohjelmien toimien kanssa. Tietojen ja hyvien toimintamallien vaihtoa osallistujamaiden kesken olisi vielä parannettava, mutta arvioinnin mukaan Kulttuuri 2000 -ohjelma on lisännyt kulttuurienvälisen vuoropuhelun merkitystä ja näkyvyyttä osallistujamaissa. Haastatellut tahot ja selvitykseen vastanneet olivat yhtä mieltä siitä, että ohjelman tavoitteenasettelu oli onnistunut ja että tuetut toimenpiteet sopivat tavoitteiden toteuttamiseen. Eräät sidosryhmät eivät kuitenkaan olleet täysin vakuuttuneita, että ohjelma pystyy saavuttamaan tavoitteensa suhteellisen pienillä taloudellisilla resursseillaan. 2. Vaikuttavuus Projektiasiakirjojen tarkastelun ja projekteista tehdyn web-selvityksen mukaan ohjelma onnistui tulosten ja vaikutusten aikaansaamisessa ainakin jossain määrin. Arvioija havaitsi, että kulttuurialan toimijoiden osallistumiselle ohjelmaan oli olemassa joitakin esteitä, jotka liittyivät organisatoriseen kokemukseen ja taloudellisiin resursseihin. Oli kuitenkin vaikea nähdä, miten Kulttuuri 2000 -ohjelma olisi budjettinsa rajoissa pystynyt poistamaan nuo esteet. Kulttuuri 2000 -ohjelman yleinen näkyvyys oli kulttuurialan toimijoiden parissa hyvä, mutta selvitykseen saaduissa vastauksissa epäiltiin, olivatko toimijat täysin perillä ohjelmasta. 3. Tehokkuus Komission ja toimeenpanoviraston työntekijät kertoivat työtaakkansa olevan mittavien hallinnollisten tehtävien kanssa siinä määrin raskas, että se rajoitti heidän mahdollisuuksiaan antaa projekteille tukea. Pitäen vastanneiden työntekijöiden esittämää näyttöä lähtökohtaisesti luotettavana arvioija päättelee, että käyttöön osoitetut henkilöstöresurssit ja työtaakka eivät kohdanneet ohjelman toteutusaikana etenkään kiireisimpinä aikoina. Käytössä olleet tietotekniset järjestelmät eivät arvioijan mukaan tarjonneet ohjelman hallinnoijille asianmukaista infrastruktuuria. Jäsenvaltioihin ja useimpiin muihin osallistujamaihin on perustettu kulttuurin yhteyspisteitä edistämään ohjelmaa ja helpottamaan siihen osallistumista. Arvioinnin mukaan pisteet ovat yleisesti käyttäneet avustuksensa toimivan ja tehokkaan palvelun tarjoamiseksi kulttuurialan toimijoille. Osallistujat olivat tyytyväisiä hakumenettelyyn ja ohjelmasta annettuihin tietoihin. Suurin osa web-selvitykseen vastanneista piti menettelyä selkeänä ja pyyntöjen julkaisemistiheyttä kuta kuinkin oikeana – niiden ajoitus ei kuitenkaan ollut onnistunut. Kritiikkiä sai osakseen myös itse menettelyn pituus. Arvioinnissa todetaan kuitenkin, että menettelyn pituuteen vaikuttaa myös sellaisia tekijöitä, joita ei voida välttää, kuten hallintokomitean kuuleminen ja Euroopan parlamentin tarkasteluoikeus. Kulttuuri 2000 -ohjelman valintamenettelyä olisi arvioijan mukaan voitu lyhentää lähinnä osoittamalla lisää henkilöresursseja nopeuttamaan hakemusten käsittelyä ja arviointia. Ohjelmaan liittyvää tietojen levittämistä olisi selvitykseen vastanneiden mukaan voitu parantaa selvästi. Arvioinnissa todettiin, että projektien loppuraportit olivat laadultaan ja käyttökelpoisuudeltaan vaihtelevia, sillä tietoja tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista ei kerätty järjestelmällisesti eikä analysoitu suhteessa ohjelman tavoitteisiin. Seuranta- ja raportointilomakkeet olivat lähes kaikkien selvitykseen vastanneiden mielestä helppokäyttöisiä ja niiden täyttöohjeet asianmukaisia, joskin joiltakin osin löytyi parantamisenkin varaa. Komissio ja toimeenpanovirasto tekivät loppuraporttien arvioinnissa kattavia rahoitukseen liittyviä tarkastuksia, joilla pyrittiin havaitsemaan ja poistamaan ei-tukikelpoiset menot. Seurantatoimilla onnistuttiinkin tehokkaasti havaitsemaan sellaiset menot ja poistamaan ne projekteille suoritettavista loppumaksuista. 4. Hyödyllisyys Kulttuuri 2000 -ohjelma on saanut Euroopassa aikaan sellaisia muutoksia, että ohjelmalla on arvioijan mukaan ollut selvästi osoitettavia ja laajamittaisia vaikutuksia etenkin kulttuurialan toimijoihin, kulttuuriin liittyviin toimintamalleihin ja kulttuuripolitiikkaan. Kulttuuri 2000 -ohjelma antoi eurooppalaisille kulttuurialan toimijoille mahdollisuuden osallistua mittavaan kansainväliseen yhteistyöohjelmaan, jossa yhteistyökumppanuuksissa oli mukana yli 30 maata. Mikään muu järjestely ei ollut tarjonnut eikä vieläkään tarjoa vastaavaa mahdollisuutta. Ohjelman ansiosta kulttuurialan toimijat, jotka aiemmin keskittyivät lähinnä toimintaan omassa maassaan, katselevat nykyään kauemmaksi ja ovat avoimempia kansain- ja kulttuurienväliselle yhteistyölle. 5. Jatkettavuus Kulttuurialan toimijat kertovat perustaneensa, vahvistaneensa ja laajentaneensa ympäri Eurooppaa kansainvälisiä verkostoja jotka paitsi pitävät yllä yhteyksiään ja toimintaansa myös luovat uusia yhteistyöprojekteja. Projekteja toteutetaan sekä EU:n kulttuuriohjelmien yhteydessä että ohjelmista riippumatta. Arvioinnissa osoitetaan sekä projektiasiakirjojen että tapaustutkimusten pohjalta, että ainakin osa Kulttuuri 2000 -projektien toimista ja tuloksista jatkuu myös rahoituksen päättymisen jälkeen. Kulttuuri 2000 -ohjelmalla oli selvää vaikutusta eräissä osallistujamaissa harjoitettavaan kulttuuripolitiikkaan, vaikkei olekaan näyttöä siitä, että ohjelman ansiosta olisi käynnistetty uusia alueellisia tai valtakunnallisia kulttuurienvälisiä yhteistyötoimia. Ohjelma antoi innoitusta jo käynnissä olevien yhteistyöjärjestelyjen muuttamiseen ja johti uusiin yhteisrahoitusjärjestelyihin monissa maissa, minkä ansiosta etenkin kulttuurienvälistä vuoropuhelua varten käytettävissä olevan rahoituksen kokonaismäärä kasvoi. 4. ARVIOIJAN KESKEISET SUOSITUKSET JA KOMISSION KOMMENTIT Arvioijan keskeiset suositukset[6] esitetään seuraavassa kursivoituina ja tapauksen mukaan teemoittain ryhmiteltyinä. Komissio kanta esitetään normaalitekstinä. 1. Ohjelman hallintojärjestelyt Suositus 1 Hallintoviranomaisten olisi arvioitava nykyisiä työtapoja vertaamalla niitä hyviksi tunnustettuihin toimintamalleihin ja sillä tavoin selvitettävä käyttöön osoitettujen henkilöresurssien ja työmäärän kohtaamattomuutta ohjelman toteutusaikana. Suositus 2 Hallintoviranomaisten olisi laadittava vuotuinen vierailukäyntiohjelma, joka kattaa osan projekteista ja jonka yhteydessä annetaan teknisiin kysymyksiin liittyvää tukea ja opastusta. Suositus 3 Hallintoviranomaisten olisi annettava seikkaperäistä laadullista palautetta kaikille Kulttuuri-ohjelman hakijoille. Palaute auttaa hakijoita päättämään, tehdäkö uusi hakemus tarkistetulla projektiehdotuksella, ja selvittämään, miten ehdotusta voisi parantaa. Suositus 8 Hallintoviranomaisten olisi selvitettävä, voitaisiinko kehittää kumppaninhakutietokanta, josta voisi tehdä hakuja verkossa ja jolla autettaisiin kulttuurialan toimijoita löytämään kumppaneita ja hahmottelemaan projekti-ideoita. Suositus 9 Hallintoviranomaisten olisi otettava vastuu Cupid-projektitietokannan hallinnosta ja ylläpidosta tai kehitettävä vastaava tietokanta. Suositus 14 Hallintoviranomaisten olisi kehitettävä ohjelman hallintoa varten väliaikainen tietokanta, joka auttaisi hakemusten ja projektien seurannassa, kunnes Symmetry-järjestelmä saadaan käyttöön. Tietokannassa pitäisi olla perustiedot kaikista hakemuksista (esim. vetäjän ja osajärjestäjän yhteystiedot sekä kuvaus talousarviosta), ja siihen olisi kirjattava keskeiset hallinnolliset etapit (kuten sopimuksen teko, maksut ja raportointi). Suositus 15 Hallintoviranomaisten olisi edelleen parannettava hakijoille tarjottavia hakemuksen jättämiseen liittyviä ohjeita. Ohjeissa olisi käsiteltävä myös projektien väli- ja loppuraportteja ja hallintoa. Kun hakijoille ja projektien vetäjille annettavat ohjeet ja tuki ovat laadukkaita, myös tukihakemusten ja rahoitettavien projektien laatu paranee. Hyvä esimerkki laadukkaista ohjeista on Sokrates-ohjelman hakijan opas kesäkuulta 2004. Suositus 16 Hallintoviranomaisten pitäisi pyrkiä lyhentämään hakuprosessia osoittamalla hakemusten käsittelyyn ja projektisopimusten laatimiseen lisää lyhytaikaisia hallintoresursseja ja hakemusten arviointiin lisää kulttuuriasiantuntijoita. Komission kanta Komissio on yleisesti ottaen samaa mieltä suositusten kanssa. Se on jo aloittanut laajamittaisen yksinkertaistamisprosessin, jolla saatiin aikaan merkittäviä parannuksia vuonna 2007. Ehdotuspyyntöjä ja hakumenettelyä tarkistettiin perinpohjaisesti, myöntämiskriteerit määriteltiin selkeämmin, vaadittavia lomakkeita ja asiakirjoja yksinkertaistettiin, hakijoille annettiin seikkaperäisempää palautetta, ohjelman tietokantaa tehostettiin, ja kulttuurialalla toimiville organisaatioille tarjottavan tuen kestosta tehtiin joustavampi tarjoamalla nyt myös monivuotista rahoitusta. Valmisteilla on muitakin toimenpiteitä, jotka toteutetaan suurimmalta osaltaan ellei jopa kokonaan vuonna 2008. Laaditaan uusi, tulevia vuosia koskeva ohjelmaopas helpottamaan hakijoiden suunnittelu- ja valmistelutoimia, tiivistetään seurantaa lisäämällä projektikäyntejä, lisätään kiinteämääräisen tuen käyttöä, ja kehitetään asteittain online-järjestelmä hakemusten jättämiseen ja raportointiin. Lisäksi on ryhdytty sisäisiin toimiin, joilla lyhennetään hakumenettelyä mahdollisimman paljon. Vuonna 2008 korvataan sopimukset avustuspäätöksillä yhä useammalla toimintalohkolla, mikä lyhentänee menettelyä keskimäärin kuukaudella. Kiinteämääräisen tuen käyttöä lisäämällä helpotetaan hakumenettelyä ja nopeutetaan lisäksi hakemusten käsittelyä koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa ja toimeenpanovirastossa. Kuten arvioija huomauttaa, on kuitenkin olemassa ulkoisia tekijöitä ja lainsäädännöllisiä rajoituksia, joiden vuoksi menettelyä ei voida supistaa radikaalisti. Komissio tavoittelee kuitenkin ohjelman oikeusperustaan muutosta, jonka ansiosta komissio pystyisi suoraan tekemään päätöksen toiminta-avustuksista – paitsi monivuotisten projektien osalta. Jos neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyvät muutosehdotuksen, valintaprosessia voitaisiin lyhentää usealla viikolla. Jotta voitaisiin selvittää käyttöön osoitettujen henkilöresurssien ja työmäärän kohtaamattomuutta ohjelman toteutusaikana, komissioon on perustettu erityinen ohjelmasta vastaava yksikkö ja toimeenpanoviraston vastaavan yksikön organisaatiota on muutettu. Vaikka tämä parantaakin tilannetta huomattavasti, asia on edelleen niin kuin arvioija toteaa: komission ja toimeenpanoviraston henkilöstöllä on mittavine hallinnollisine tehtävineen jatkuvasti niin raskas työtaakka, että se voi rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan antaa projekteille tukea. 2. Ohjelman viestintäjärjestelyt Suositus 4 Komission olisi nimettävä erityinen julkaisuista ja viestinnästä vastaava virkamies. Hän vastaisi kulttuuriasioiden verkkosivujen ja kaikkien kulttuuriyksikön ja Kulttuuri-ohjelman julkaisujen, kuten ohjelman aihepiirikohtaisten raporttien, projektiluettelon ja kulttuuriyksikön tiedotteen organisoinnista, toimituksellisesta sisällöstä ja laadunvalvonnasta. Suositus 5 Hallintoviranomaisten olisi julkaistava vuotuinen projektiluettelo, joka asetetaan saataville koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kulttuuriaiheisille verkkosivuille. Luettelossa olisi oltava hakemisto, ja projektit olisi jaoteltava edustamansa kulttuurin osa-alueen ja päähakijan maan mukaan. Suositus 6 Hallintoviranomaisten olisi herätettävä henkiin säännöllinen Kulttuuri 2007 -tiedote. Julkaisun sisältöä olisi laajennettava: siinä ei pitäisi käsitellä yksinomaan Kulttuuri-ohjelmaa vaan laajemmin EU:n kulttuuripolitiikkaa. Suositus 7 Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kulttuuriaiheiset verkkosivut olisi muotoiltava uudelleen niin, että ne vastaavat komission tiedontuottajien opasta ja saavutettavuuden perusvaatimuksia. Komission kanta Komissio katsoo, että asianmukainen viestintä on ohjelman hyvän toteuttamisen kannalta keskeinen väline. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kulttuuriaiheiset verkkosivut uusittiin kokonaan alkuvuodesta 2008, ja Kulttuuri-tiedotetta ryhdytään jälleen julkaisemaan. Tiedotukseen ja julkaisuihin liittyviä toimia virtaviivaistettiin osana pääosaston ja toimeenpanoviraston uudelleenorganisointia. Toimeenpanovirasto julkaisee projektiluetteloa. Vuonna 2007 käynnistettyjä kulttuurin tietopäiviä (Culture Infodays) järjestetään säännöllisesti tulevaisuudessakin, ja ne tarjoavat arvokkaan tilaisuuden antaa tietoja mahdollisille hakijoille. 3. Ohjelman tiedotustoiminta Suositus 10 Hallintoviranomaisten olisi julkaistava ohjelmasta aihepiirikohtaisia raportteja, joilla tuettaisiin tiedottamista ohjelman saavutuksista ja hyviksi havaituista toimintamalleista. Suositus 11 Hallintoviranomaisten olisi järjestettävä tilaisuuksia (ainakin yksi), joissa jo toimivat projektit voisivat esitellä toimintaansa poliittisille päättäjille ja vastavalitut projektit voisivat saada opastusta projektin hallinnointiin kulttuuriohjelman puitteissa (esim. seuranta, arviointi, tilinpito). Suositus 12 Euroopan komission olisi parannettava toimiaan, joilla se kerää tietoja EU:n kulttuuriohjelmien yhteydessä esiin tulevista parhaista toimintamalleista, ja edistettävä kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien hyvien toimintaideoiden käyttöä osallistujamaiden kulttuuriministeriöissä. Suositus 13 Hallintoviranomaisten olisi muokattava loppuraporttimallien rakennetta niin, että voidaan kerätä yksityiskohtaisia tietoja projektin saavutuksista, tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista. Näitä tietoja olisi hyödynnettävä ohjelman tulosten tiedottamisessa. Komission kanta Komissio pyrki vuonna 2007 mittavin toimin parantamaan tulosten keruuta ja levittämistä mm. sisällyttämällä ehdotuspyyntöihin asiaa koskevan erityisen myöntämisperusteen. Parhaillaan pyritään helpottamaan tulosten lataamista uuteen tiedonvaihtoon tarkoitettuun tietokantaan, joka on lähes valmistunut. Muutosten tulokset näkyvät keskipitkällä aikavälillä, kun on saatu päätökseen kokonainen projektien toteutusjakso. Suunnitteilla on muitakin toimia, joista mainittakoon seminaarit tai konferenssit (mahdollisesti teemakohtaiset), joissa projektit voisivat esitellä hyväksi havaitsemiaan toimintamalleja, ohjelman yhteydessä sovellettujen kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvien hyvien toimintamallien kerääminen hyödynnettäväksi Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 yhteydessä sekä kulttuurin yhteyspisteiden tehokkaampi hyödyntäminen tietojen levittämisessä sekä Euroopan tasolla että paikallisesti. 5. KOMISSION PÄÄTELMÄT Komissio allekirjoittaa arvioijan yleisarvion, jonka mukaan ohjelma on virittänyt valtion rajat ylittävää kulttuuriyhteistyötä ja rohkaissut toimijoita katsomaan ulospäin. Näin se on ainutlaatuisella tavalla edistänyt Euroopan kansojen yhteistä kulttuurialuetta. Loppuarvioinnista käy selvästi ilmi, että Kulttuuri 2000 -ohjelmalla on onnistuttu toteuttamaan yhteisön toimia kulttuurialalla perustamissopimuksen 151 artiklan mukaisesti ja että ohjelma on saavuttanut perustamispäätöksessä asetetut tavoitteet. Vuosina 2000–2006 kulttuurialan toimijoille myönnettiin ohjelmasta yli 1 500 avustusta, joiden arvo ylitti 190 miljoonaa euroa. Arvioija toteaa, että vaikka joillakin osa-alueilla on parantamisenkin varaa, osallistujat ovat olleet tyytyväisiä ohjelmaan ja katsovat sen tuovan Euroopan tason lisäarvoa. Komissio on tehostanut kulttuurialan kuulemista huomattavasti ja panee tarkasti merkille sidosryhmien prosessin yhteydessä esiin tuomat näkökannat, jotka näkyvät myös tässä arviointikertomuksessa. Nykyiseen, vuodet 2007–2013 käsittävään Kulttuuri-ohjelmaan on jo sisällytetty Kulttuuri 2000 -ohjelmasta saadun kokemuksen pohjalta monia uusia piirteitä ja parannuksia. Niitä toteutetaan lisää pääosin vuoden 2008 kuluessa. Komissio ottaa tämän arvioinnin tulokset huomioon pitemmän aikavälin suunnittelussa, kun kulttuurialalle valmistellaan uusia yhteisön ohjelmia vuoden 2013 jälkeistä aikaa varten. [1] EYVL L 63, 10.3.2000. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 626/2004/EY, tehty 31.3.2004 (EUVL L 99, 3.4.2004). [3] Puitesopimus arvioinnista, arviointiin liittyvistä palveluista ja vaikutustenarvioinnin tukemisesta. [4] Perustamissopimuksen mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Lisäksi mainitaan erityisiä aloja, joille voidaan myöntää yhteisön tukea. [5] Arvioinnit löytyvät osoitteesta http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. [6] Hallintoviranomaisille osoitetut suositukset on osoitettu sekä Euroopan komissiolle että sen alaiselle koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle.