Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka sisältää huomautukset päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2001 (komissio)



Virallinen lehti nro L 148 , 16/06/2003 s. 0021 - 0039

Virallinen lehti nro 064 E , 12/03/2004 s. 0199 - 0215



Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka sisältää huomautukset päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2001 (komissio) EUROOPAN PARLAMENTTI, joka ottaa huomioon Euroopan unionin varainhoitovuoden 2001 talousarvion, ottaa huomioon Euroopan unionin varainhoitovuoden 2001 tulostilin ja konsolidoidun taseen (SEC(2002) 403 - C5-0239/2002, SEC(2002) 404 - C5-0240/2002, SEC(2002) 405 - C5-0242/2002, SEC(2002) 406 - C5-0241/2002, SEC(2002) 1378 - C5-0087/2003)(1), ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varainhoitovuodelta 2001 ja siihen liitetyt tarkastettujen toimielinten vastaukset (C5-0538/2002)(2) sekä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset, ottaa huomioon tarkastuslausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, jonka tilintarkastustuomioistuin on antanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti (C5-0538/2002), ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2003 annetun neuvoston suosituksen (C5-0087/2003), ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 275 ja 276 artiklan, EHTY:n perustamissopimuksen 78 g artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 179 a ja 180 b artiklan, ottaa huomioon 21. joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen ja erityisesti sen 89 artiklan sekä 25. kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen ja erityisesti sen 145-147 artiklan(3), ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V, ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön sekä muiden asianomaisten valiokuntien lausunnot (A5-0109/2003), A. katsoo, että talousarvio oli yli 15 miljardin euron verran ylijäämäinen, mikä on enemmän kuin aikaisempina varainhoitovuosina, B. katsoo, että parlamentti on korostanut seuraavia seikkoja varainhoitovuoden 2000 vastuuvapauden seurannasta 30. tammikuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa(4): - talousarvion toistuva ylijäämäisyys - rakennerahastojen alikäyttö ja kyseisen alan monimutkaiset hallinnolliset määräykset - perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperinnän toimintahäiriöt ja petostentorjunnan riittämättömyys, C. ottaa huomioon, että pääjohtajien vuotta 2001 käsittelevissä lausumissa ja toimintakertomuksissa, jotka annettiin vuonna 2002 ensimmäistä kertaa, tuotiin esiin kolme merkittävää riskialaa: - tarve uudistaa kirjanpitoympäristö ja sen perustana olevat atk-järjestelmät, - henkilöresurssien puute keskeisillä valvonta-aloilla, kuten ohjelmien hallinnoinnissa, - se, että perustamissopimuksen olettamus komission täydellisestä talousarviota koskevasta tilintekovelvollisuudesta on ristiriidassa sen kanssa, että 80 prosenttia talousarvion hallinnointivastuusta on siirretty jäsenvaltioille, D. pitää kunnioitettavana, että komission yksiköt vastasivat määräaikaan mennessä (18. joulukuuta 2002) kysymyksiin, jotka talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet toimittivat sille 29. marraskuuta 2002 osana vastuuvapausmenettelyä; I Yleisiä huomioita kirjanpitojärjestelmästä 1. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuslausumassa, että kaiken kaikkiaan 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden tilit heijastelevat tarkasti yhteisön tulo- ja menoarviota kyseiseltä varainhoitovuodelta sekä tilien taloudellista tilannetta vuoden lopussa, mutta että itse kirjanpitojärjestelmän heikkoudet edellyttävät viipymättä perusteellisia toimia; 2. korostaa tilintarkastustuomioistuimen todenneen, että "Vuotta 1994 koskevasta ensimmäisestä tarkastuslausumastaan lähtien tilintarkastustuomioistuin on esittänyt yhä uudestaan tilien luotettavuuteen liittyviä varauksia. Varaukset johtuvat useimmiten kirjanpitojärjestelmän puutteista sekä siitä, että komission toiminnalliset pääosastot eivät aina tiedosta kirjanpitoa koskevien selvitysten ja tarkastusten merkitystä. Budjettipääosaston pääjohtajan esittämään lausumaan liittyvissä varauksissa vahvistetaan tilintarkastustuomioistuimen tekemät havainnot" ja että "Toimintasuunnitelmaa koskeva ehdotus jätettiin kesäkuussa 2001"(5); 3. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset tulojen, maksusitoumusten ja hallintomenojen osalta, mutta muiden maksujen osalta se ei voi antaa myönteistä lausumaa; pitää tätä tarkastuslausumaa liian yleisenä ja katsoo sen estävän parlamenttia vahvistamasta, että komission ja ennen kaikkea jäsenvaltioiden tekemät siirrot ovat säännönmukaisia, ja ottamasta selville virheen syytä; 4. toteaa, että komission oikeudellisena ja poliittisena velvollisuutena on aina ollut varmistaa, että kaikkia sille uskottuja varoja hoidetaan luotettavasti (EY:n perustamissopimuksen 274 artikla); 5. pyytää komissiota esittämään ennen tämän vuoden loppua monivuotisen suunnitelman, johon sisältyy aikataulu ja etenemissuunnitelma myönteisen tarkastuslausuman saamiseksi tilintarkastustuomioistuimelta koko talousarviosta; pyytää, että hajauttamisen yhteydessä kukin yksittäinen PO laatii toimintasuunnitelman, jossa vahvistetaan miten ja missä aikataulussa PO saa myönteisen tarkastuslausuman tilintarkastustuomioistuimelta; 6. pitää myönteisinä komission viimeaikaisia toimia kirjanpitotietokannan pysyvien käyttöoikeuksien poistamiseksi ja käyttöoikeuden rajoittamiseksi vain tiettyihin tehtäviin; panee merkille, että vuosina 2001 ja 2002 on pyritty täsmäyttämään täydellisesti kahdessa järjestelmässä olevat tiedot, mutta viittaa tilintarkastustuomioistuimen kritiikkiin, että tätä ei ole tehty kattavasti eikä järjestelmällisesti, joten pitkällä aikavälillä ratkaisu ei ole tyydyttävä; katsoo, että täsmäytykset ovat tärkeitä, sillä niillä parannetaan tietojen johdonmukaisuutta alajärjestelmässä, ja niitä olisi siksi tehtävä kiireellisemmin ja useammin; 7. tunnustaa, että komissio on moneen kertaan selvittänyt parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle, mihin toimiin se aikoo ryhtyä uudistaakseen kirjanpitojärjestelmää; panee tyytyväisenä merkille Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta 17. joulukuuta 2002 annetun komission tiedonannon (KOM(2002) 755), jonka perustana on heinäkuussa 2002 laadittu muistio ja kesäkuussa 2001 laadittu toimintasuunnitelma, ja nimenomaisen sitoumuksen yhteisön kirjanpitojärjestelmän parantamiseen ja uudistamiseen vuoteen 2005 mennessä; 8. korostaa, että komissiolla on sekä oikeudellisena että poliittisena velvollisuutena laatia varainhoitovuodeksi 2005 nykyaikainen, luotettava ja täsmällinen kirjanpitojärjestelmä, josta säädetään uuden varainhoitoasetuksen 125 ja 181 artiklassa; pitääkin erittäin valitettavana, että tilintarkastustuomioistuimen kirjanpitojärjestelmästä esittämät huomiot eivät kuuden viime vuoden aikana juurikaan ole johtaneet tuloksiin; 9. toteaa, että tilintarkastustuomioistuin antoi myönteisen tarkastuslausuman vuoden 2001 tulostileistä; vahvistaa kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen sekä budjettipääosaston johtajan vuotta 2001 koskevan toimintakertomuksen varaukset yhteisön tileistä ja erityisesti seuraavista seikoista: a) tietojen synkronointi, johdonmukaisuus ja turvallisuus (budjettipääosasto), b) omaisuus- ja rahoitustilanteen arvioinnin luotettavuus (budjettipääosasto), c) perittävien määrärahojen merkitseminen kirjanpitoon (budjettipääosasto), d) maatalouden interventiovarastojen arvonalennukseen liittyvät suoritukset jäsenvaltioille esitettiin 148,7 miljoonaa euroa liian suurina (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 9.12 kohta), e) 980 miljoonan euron määrän, joka koski kolmansiin maihin siirrettyjä käteisvaroja, kirjaaminen sekalaisiin saamisiin ilman riittäviä perusteita (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 9.25 kohta), f) 564 miljoonan euron varauksen tekeminen yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamista varten epävarmoin perustein (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 9.31 kohta), g) jäljellä olevien maksattamattomien sitoumusten arvioiminen noin 1318 miljoonaa euroa liian suuriksi (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 9.32 kohta); 10. katsoo, että vaikka budjettipääosasto tarkasteli komission uudistussuunnitelman muita taloudellisia näkökulmia, kuten varainhoitoasetuksen tarkistamista ja pääjohtajien toimintakertomuksia, käytännöllisempiin toimiin olisi voitu ja olisi pitänyt ryhtyä tässä välissä kuluneiden 18 kuukauden aikana, jotta oltaisiin voitu vastata tilintarkastustuomioistuimen tilintarkastusjärjestelmään liittyviin kiireellisiin huolenaiheisiin; 11. on huolissaan korkeissa ja keskeisissä viroissa, jollainen on esimerkiksi komission tilinpitäjä, olevan hallintohenkilöstön suuresta vaihtuvuudesta ja pätevän tilinpito- ja tilintarkastushenkilöstön vajeesta, josta sisäisen tarkastuksen osasto on ilmoittanut, ja vaatii komissiota ottamaan tämän asian painopisteeksi henkilöresursseja koskevassa politiikassaan; 12. palauttaa mieliin komission lausuman (vastaus kirjalliseen kysymykseen P-1839/2002), jonka mukaan tilinpitäjä ei ole antanut varainhoitovuoden 2001 tilejä tiedoksi varainhoidon valvojalle ennen niiden hyväksymistä, vaikka varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen 18 artiklassa näin säädetäänkin; 13. päättelee tästä, että komissio toimi varainhoitoasetuksen vastaisesti laatiessaan vuoden 2001 tilinpäätöstä; 14. pyytää olemaan mahdollisimman pidättyväinen budjettikohtien määrärahojen osoittamisessa tiettyihin käyttötarkoituksiin - varsinkin luvun A-30 osalta - ottaen asianmukaisesti huomioon toimielinten toimivallan ja varmistaen tarpeellisen avoimuuden yhteisön varojen jakamisessa ja mahdollisesti kiinnostuneiden kansalaisjärjestöjen yleisen kattavuuden; 15. kehottaa tilintarkastustuomioistuinta julkaisemaan tarkastuslausuman ja virheprosentin jokaisesta yksittäisestä pääosastosta, jotta saadaan selville ongelma-alueet ja laajennetaan huomattavasti komission ja jäsenvaltioiden tilintekovelvollisuutta; 16. pyytää komissiota teettämään tämän vuoden loppuun mennessä kassajärjestelmänsä ulkoisen tilintarkastuksen ja raportoimaan sen tuloksista parlamentille; II Tilinpitokehys 17. pahoittelee, että komission esittämässä toimintasuunnitelmassa ei tehdä selvää eroa niiden toimien välillä, joihin on tarpeen ryhtyä, jotta vallitsevat toiminnalliset puutteet voidaan korjata ja jotta nykyisen kassaperusteisen kirjanpidon informatiivista arvoa voidaan parantaa, ja niiden toimien välillä, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan siirtyä kohti suoriteperusteista kirjanpitoa; korostaa, että olemassa olevan järjestelmän räikeimmät epäkohdat on oikaistava viipymättä; pyytää komissiota määrittelemään selvästi, mitä se tarkoittaa "täysin suoriteperusteisella kirjanpidolla"; 18. pyytää, että olemassa olevat SAP/R3-moduulit "velat" ja "saamiset" otetaan käyttöön ennen vuoden 2003 loppua; 19. katsoo, että siirtyminen suoriteperusteiseen kirjanpitoon (johon sisältyisivät kaikki aiheutuneet menot ja maksamattomat tulot) on ratkaiseva edistysaskel kohti viimeisimpiä kansainvälisiä suoriteperusteisen kirjanpidon normeja; korostaa, että joka tapauksessa on noudatettava kahdenkertaisen kirjanpidon periaatetta; 20. vaatii, että vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle on tiedotettava vähintään neljännesvuosittain asiassa saavutetuista konkreettisista edistysaskeleista ja kaikista vakavista viivästymisistä edellä mainitun 17. joulukuuta 2002 annetun tiedonannon liitteessä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa; 21. suhtautuu myönteisesti toteamukseen, jonka mukaan tilinpitäjä on merkittävässä asemassa, kun kehitetään uusia kirjanpitonormeja, kuten on todettu sekä tilintarkastustuomioistuimen taholta että varainhoitoasetuksessa, ja jonka mukaan tilinpitäjää avustaa neuvoa-antava komitea, johon kuuluu korkea-arvoisia tilintarkastus- ja kirjanpitoalan asiantuntijoita sekä kaksi ulkoista alan ammattilaista; 22. katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen asiantuntijoiden pitäisi osallistua neuvoa-antavina tahoina uuteen tilintarkastusstandardeja käsittelevään komiteaan (Accounting Standards Committee), kunhan tämä ei uhkaa tilintarkastuselimen riippumattomuutta; 23. katsoo, että tulevaan kirjanpitojärjestelmään on sisällytettävä ainakin seuraavat perusominaisuudet: - tiedot viedään järjestelmään vain kertaalleen ja ne ovat kaikkien järjestelmien yhteiskäytössä - yhtenäinen tiedon määritelmä - keskeisten ja alakohtaisten järjestelmien johdonmukaisuus - tietueiden ja tiedon johdonmukaisuus eri vuosina (jotta voidaan helpottaa vertailemista ja osoittaa, missä kohdin on tapahtunut edistystä) - täysin suoriteperusteinen kirjanpitotoiminto ja kansainvälisten tilintarkastusstandardien noudattaminen; 24. tukee viimeaikaisia pyrkimyksiä täydentää talousarvion tulosta laajemmalla taloudellista tulosta tarkastelevalla julkilausumalla, joka kuvaa paremmin Euroopan unionin tilien todellista tilaa; III IT-järjestelmä 25. on vakavasti huolestunut nykyisen automaattisen kirjanpitojärjestelmän epäyhtenäisyydestä; järjestelmä perustuu monimutkaiseen kolmiosaiseen tietokoneliityntään, joka kehitettiin omasta takaa vuonna 1997 (SINCOM 2) ja jota laajennettiin vuonna 1999 ja jonka tarkoituksena oli luoda eri aloista vastaaville yksiköille käyttäjäystävällinen käyttöliittymä; panee huolestuneena merkille, ettei ole varmistettu, että vaadittua pääsynvalvontaa noudatettaisiin, eikä sitä, että järjestelmän eri osien tiedonsyöttö olisi luotettavaa, minkä vuoksi tilintarkastustuomioistuin arvostelee järjestelmää; 26. huomauttaa, että kun komissio päättää korvaavasta järjestelmästä, sen on tehtävä kauaskantoinen suunnitelma ja kehitettävä markkinoiden luotettavin ja käytännöllisin tietokoneistettu kirjanpitojärjestelmä, joka noudattaa kehitteillä olevia kansainvälisiä julkisen sektorin kirjanpitonormeja (IPSAS); vaatii kustannus-hyötyanalyysin tekemistä molemmista valintamahdollisuuksista, jotka on esitetty vaihtoehdoissa 2 ja 3(6), jotta budjettivallan käyttäjä ja vastuuvapauden myöntävä viranomainen voisi arvioida vaikutuksia talousarvioon ja henkilöstökaavioon sekä valintojen tehokkuutta; panee samalla merkille, että komission arvion mukaan atk-järjestelmän kehittämiseen tarvitaan 18,6 miljoonaa euroa ulkopuolisia varoja; 27. pitää olennaisen tärkeänä, että komissio ottaa uutta järjestelmää suunnitellessaan ja soveltaessaan kaikin puolin huomioon saadut kokemukset ja käyttäjien tarpeet; 28. katsoo, että tulevaan järjestelmään on sisällytettävä ainakin seuraavat ominaisuudet: - käyttäjille keskitetty pääsy tietoihin - järjestelmän täydellinen yhteensopivuus - tarpeettoman tiedon poistaminen - tietojen tosiasiallinen suojaus ja luotettavuus sekä tietueiden taattu täydellinen jäljitettävyys - toimiva varajärjestelmä, jos varsinainen järjestelmä menee epäkuntoon - käyttäjäryhmien osallistuminen kaikissa kehitysvaiheissa (jotta voidaan taata käyttäjäystävällisyys ja vähentää tarvetta luoda erityisiä alakohtaisia tai paikallisia järjestelmiä) - asianmukainen ja suojattu ohjelmiston muutoksenhallintajärjestelmä; 29. pyytää komission tilinpitokehyksen kehittämistä koskevien suunnitelmien ja niihin liittyvien IT-järjestelmien yksityiskohtaista ja kattavaa ulkoista tilintarkastusta niiden soveltuvuuden arvioimiseksi, jotta varmistetaan, että toteutettavat toimenpiteet noudattavat nykyaikaisen kirjanpitokäytännön tiukimpia standardeja, 23 ja 28 kohdassa mainitut tarpeet mukaan lukien; pyytää, että kyseisen ulkoisen tilintarkastuksen tulokset esitellään ja että niistä keskustellaan tilinpitokehystä käsittelevässä kuulemistilaisuudessa, jonka talousarvion valvontavaliokunta järjestää ja johon komission ja tilintarkastustuomioistuimen olisi osallistuttava; IV Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 2/2002(7) 30. panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin on korostanut, että Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien maksumääräyksiin ja maksujen täytäntöönpanoon liittyvät luvut, jotka komissio on esittänyt, vaihtelevat sen mukaan, mitä asiakirjaa käytetään; 31. panee merkille komission toimittamat täydelliset selvitykset ja perustelut näistä luvuista, erityisesti että a) kaikki talousarvioehdotuksissa esitetyt luvut kyseisiltä vuosilta (1995-1999) vastaavat tilinpäätöksen niteessä II esitettyjä lukuja, b) talousarvioehdotuksista on kuitenkin jätetty pois luvut, jotka liittyvät Euroopan talousalueen maiden sekä kolmansien maiden osallistumiseen, sillä niitä ei ole esitetty tilinpäätöksissä selvästi, mikä johtaa väärinkäsityksiin, c) näistä kahdesta lähteestä tulevia lukuja on hyvin vaikea täsmäyttää, ja täsmäyttämistä varten on kerättävä tietoa jopa kuudesta eri tilinpäätösten liitteissä olevista taulukosta, d) luvut on tilinpäätösten niteissä I ja IV pyöristetty, mikä voi johtaa erilaisiin tuloksiin, koska alkuperäisistä taulukoista kerätyt tiedot voi esittää monin eri tavoin, e) tilinpäätöksen niteessä I Nuorten Eurooppa -ohjelman vuoden 1998 maksusitoumuksista annetut tiedot eivät ole tarkkoja, mikä antaa aihetta epäillä niteessä esitettyjen lukujen yhtäpitävyyttä ja luotettavuutta; 32. pyytää komissiota antamaan tulevaisuudessa täydelliset selitykset tileistään ja niiden oikeusperustaa koskevat viitteet, eri niteet ja taulukot mukaan lukien; 33. pyytää komissiota laatimaan välittömästi arvion tilinpäätöstensä niteisiin I ja IV sisältyvien lukujen luotettavuudesta ja täsmällisyydestä, jotta päästään eroon nykyisistä puutteista; 34. pyytää komissiota käyttämään todennettuja lukuja tilinpäätöksistään ainoana lähteenä julkaistessaan virallisia budjettilukuja ja lopettamaan välittömästi muiden komission yksiköiden julkaisemien ristiriitaisten tietojen levittämisen; 35. panee merkille, että Nuorten Eurooppa -ohjelman lopullisessa arviointikertomuksessa (SEC(2001) 1621) mainitut maksujen täytäntöönpanoon liittyvät luvut eivät vastaa muista lähteistä peräisin olevia lukuja; V Maksujärjestelmän uudenaikaistaminen 36. panee merkille, että se, että komissio on toiminut epäluotettavasti ja että se ei ole julkistanut laskujen, kuittien ja maksusuorituksien päiväyksiä, on vahingoittanut suuresti Euroopan toimielinten mainetta sekä aiheuttanut vakavia ongelmia vastaanottajille ja lisäksi johtanut suoranaisesti merkittäviin rahallisiin tappioihin (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 9.86 kohta); 37. panee merkille, että kun koko järjestelmässä otetaan käyttöön keskitetty pääsy tietoihin, kuten tässä päätöslauselmassa ehdotetaan, "maksujen täytäntöönpanoon" liittyvät kaksinkertaiset ja ristiriitaiset merkinnät poistuvat, samoin erilaiset ja yhteensopimattomat kirjanpitojärjestelmät; näin voidaan myös, ilman lisäkustannuksia - rekisteröidä automaattisesti kuittien, laskujen ja maksusuorituksien päiväykset samoihin asiakirjoihin, jolloin voidaan suorittaa valvontaa ja tilintarkastuksia ja voidaan soveltaa kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 29. kesäkuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/35/EY(8), joka on saatettu osaksi Euroopan toimielinten sisäisiä sääntöjä 25. kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 83 artiklassa ja sen soveltamissäännöistä annetun komission asetuksen (EY, Euratom) 2342/2002(9) 106 artiklassa, - rekisteröidä järjestelmällisesti ajanjakso, joka alkaa siitä hetkestä, jolloin maksumääräykset on annettu, ja joka ulottuu siihen hetkeen, jolloin siirto saapuu joko edunsaajalle tai pankkilaitokseen; näiden tietojen avulla voidaan arvioida niiden pankkien suorituksia, jotka on valittu hoitamaan yhteisön siirtoja (siirtojen nopeus), - ilmoittaa yhtenevästi edunsaajille maksumääräyksien päiväykset nykyisen hajanaisen järjestelmän sijaan, jossa edunsaajat saavat erilaisia ilmoituksia tai he eivät saa minkäänlaista ilmoitusta; näiden tietojen avulla edunsaajat voivat arvioida rahoituslaitosten tehokkuutta ja suorituskykyä; näin on helpompi valvoa, että maksujärjestelmään osallistuvat eri tahot hoitavat tehtävänsä; 38. katsoo, että kirjanpitojärjestelmän uudistaminen edellyttää yhteisön varojen saajiin kohdistuvaa järjestelmällistä tiedotusta; vetoaa sen vuoksi komissioon, jotta laadittaisiin pilottiohjelma, jossa edunsaajille ryhdytään ilmoittamaan laskujen ja maksujen päiväykset; VI Yleiskatteisuusperiaatteen soveltaminen 39. panee merkille, että yhteisön tuloista kertyneet korot samoin kuin kaikki yhteisön tulot on otettava talousarvioon perustamissopimuksen 268 artiklan mukaan; 40. pitää näin ollen mahdottomana hyväksyä sitä, että komissio ei kyennyt sen enempää arvioimaan määrällisesti, määrittelemään kuin selittämäänkään korkojen käyttöä, kun kyse oli yhteisön ennakkomaksuista tai neuvoston asetuksen (ETY) N:o 595/91(10) mukaisesti takaisin perityistä 20 prosentista; tästä olivat poikkeuksena rakennerahastoista kertyneet korot; 41. panee merkille, että kun oli kyse rakennerahastoista, komissio ei myöskään kyennyt arvioimaan määrällisesti tai määrittelemään saatuja korkotuloja, mutta se antoi yleisen selvityksen niiden käytöstä; selvityksestä käy ilmi, että korkotulojen käyttö rikkoo voimassa olevia asetuksia (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999(11) 32 artiklan 2 kohtaa sekä komission asetuksen (EY) N:o 1685/2000(12) liitteen säännön 3 1 kohtaa); 42. panee kuitenkin merkille, että asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 3 artiklassa yhteisön omaisuuteen ei lasketa "ennakkomaksuja, jotka on suoritettu varainhoito-asetuksen 88 artiklassa tarkoitettujen hankintojen tekemiseksi jäsenvaltioille tai liittymistä edeltävän tuen nojalla, eikä 265 artiklassa tarkoitettuja palkkaennakoita (...) varainhoitoasetuksen 53 artiklassa tarkoitettuun yhteiseen hallinnointiin"; 43. odottaa näin ollen, että komissio esittää kolmen seuraavan kuukauden kuluessa yksityiskohtaisen toimintasuunnitelman, jossa 40 kohdassa tarkoitetut summat, 42 kohdassa tarkoitettuja summia lukuun ottamatta, otetaan talousarvioon lähitulevaisuudessa; VII Ulkoistaminen ja komission uudistus A. Henkilöstöpolitiikka 44. pyytää komissiota laatimaan henkilöstölleen käytännesäännöt, joiden avulla taataan avoimuus ja yksityisten ja julkisten etujen ristiriidan välttäminen, kun on kyse henkilöstön tehtävistä ja vastuusta komissiossa sekä heidän aikaisemmista, nykyisistä ja tulevista toimistaan komission ulkopuolella; 45. pyytää komissiota valvomaan tiiviisti, että kun henkilökohtaisista syistä pyydettyä virkavapautta myönnetään, varmistetaan, että avoimuuteen ja eturistiriitojen välttämiseen liittyvät edellytykset täyttyvät, ja tarkastelemaan sen aikaisempia päätöksiä näiden havaintojen valossa; 46. panee merkille, että komissio ei kyennyt perustelemaan yhtään väitteistään, jotka koskivat komission nykyisen politiikan jatkamista eli korjauskertoimien soveltamista henkilöstön eläkkeisiin; 47. kun otetaan huomioon oikeudenmukaisen ja yhdenvertaisen kohtelun periaate, vapaa liikkuvuus, oikeus yksityisyyteen sekä korjauskertoimien soveltamisesta aiheutuvat huomattavat kustannukset ja niiden valvomisesta aiheutuvat kohtuuttomat kustannukset, parlamentti katsoo, että maantieteellisten korjauskertoimien järjestelmä, joka perustuu eläkkeensaajan ilmoittamaan tai oletettuun asuinpaikkaan, on lakkautettava, ja kehottaa komissiota tarkistamaan ehdotuksiaan siten, että henkilöstösääntöjä muutetaan tätä tavoitetta ajatellen; B. Toimeenpanovirastot ja muut toiminnan ulkoistamisen muodot 48. panee merkille tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19. joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003(13); 49. korostaa, että komissio on viime kädessä vastuussa niiden toimeenpanovirastojen toimista, joille yhteisön ohjelmien (talousarvion toteuttaminen) hallinta on siirretty; 50. muistuttaa, että kun tehtäviä ulkoistetaan julkisille täytäntöönpanoelimille, on päästävä tiettyyn tavoitteeseen, kyseisten toimien on oltava teknisesti monimutkaisia ja väliaikaisia ja joka tapauksessa niitä toimia, jotka kuuluvat julkisten viranomaisten tehtäviin tai jotka edellyttävät harkintavallan käyttöä tai pääsyä luottamuksellisiin tietoihin, ei voida missään tapauksessa siirtää toimeenpanovirastoille; 51. korostaa, että ennen kuin päätetään toimeenpanoviraston perustamisesta, komission on analysoitava tarkasti niiden hallinnollisten tehtävien tarve ja lisäarvo, joita viraston tarkoituksena on hoitaa, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate ja menettelyjen yksinkertaistamisen periaate; 52. vaikka tuntuukin johdonmukaiselta ulkoistaa joitakin toisarvoisia toimia, kuten ateriapalvelut, komission tiedotuspolitiikan perustehtävien, kuten tekstien laatimisen, ulkoistaminen monivuotisella monen miljoonan euron arvoisella sopimuksella, joka tehdään yhden ainoan yrityksen kanssa, merkitsee sellaisten valtuuksien siirtämistä, jotka edellyttävät harkintavallan käyttämistä poliittisia valintoja tehtäessä; kehottaa tästä syystä komissiota tarkistamaan huolellisesti sen toimintojen ulkoistamispolitiikkaa, erityisesti talousarvion vuotuisuutta koskevan periaatteen osalta; 53. pahoittelee, että komissio ei kyennyt vielä arvioimaan, missä määrin hallinnollisia toimia on ulkoistettu kutakin komission osastoa kohden; pyytää komissiota antamaan nämä tiedot mahdollisimman pian seuraavien kriteerien perusteella: - tarjouskilpailujen ja tarjouskilpailumenettelyjen määrä - sopimuksien määrä - luettelo tärkeimmistä sopimuksensaajista rahallisen arvon mukaan mitattuna; 54. pyytää komissiota tekemään kattavan tutkimuksen yhteisön eri elinten nykyisistä toiminnoista ja tutkimaan, ovatko ne päällekkäisiä tai onko niillä samoja tavoitteita, jotta voidaan ehdottaa asianmukaisia ratkaisuja, esimerkiksi virastojen yhdistämistä; 55. on huolissaan siitä, että monien virastojen hallinto- ja toimintamenot ovat epätasapainossa siten, että hallintomenot ylittävät toimintaan varatut menot; kehottaa siksi komissiota ja virastoja asettamaan tavoitteita ja aikataulun hallintomenojen osuuden vähentämiseksi kokonaismenoista; 56. katsoo, että näille virastoille voitaisiin antaa lisää toiminnallisia tehtäviä, jolloin komission ei tarvitsisi perustaa uusia toimeenpanovirastoja ja yhteisön elimiä; pyytää komissiota tekemään asianmukaisia ehdotuksia 30. kesäkuuta 2003 mennessä ja ennen kuin se perustaa uusia toimeenpanovirastoja; C. Eurostat 57. toistaa pitävänsä yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman(14) kohtia 14-32 poliittisesti merkittävinä ja korostaa jälleen odottavansa, että komission sisäinen tarkastusyksikkö tutkii kesään 2003 mennessä kaikkien Eurostatin vuodesta 1999 tekemien sopimusten laillisuuden ja asianmukaisuuden ja sisällyttämään tutkimukseen ne komission muiden yksikköjen tekemät sopimukset, joita Eurostat on suositellut; 58. pitää valitettavana, että Eurostatin sisäisen tarkastusyksikön aiempia suosituksia Eurogramme-yhtiön kanssa tulevaisuudessa tehtävistä sopimuksista ja suosituksia henkilöstösääntöjen 24 artiklan soveltamisesta tapauksessa, jossa Eurogramme esitti syytteitä projektin vastuuhenkilöä vastaan, ei täysin noudatettu; pyytää komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon sisäisen tarkastusyksikkönsä sekä eri osastojensa sisäisten tarkastusyksikköjen suositukset; kehottaa komissiota täysin noudattamaan henkilöstösääntöjen 24 artiklaa edellä mainitussa asiassa; 59. pitää myönteisenä komission ilmoitusta kaikkien Eurogramme-yhtiön kanssa tehtyjen sopimusten ja sille suoritettujen maksujen yksityiskohtaisesta tarkastamisesta, kaikkien yrityksen kanssa tehtyjen uusien sopimusten lakkauttamisesta sekä siitä, että yrityksen osakkeiden siirtämiseen uuteen yhtiöön sovelletaan täysimääräisesti varainhoitoasetuksen säännöksiä; 60. pitää kestämättömänä, että komissio jättää huomiotta OLAFin valitukset kansallisille oikeusviranomaisille yhteisön toimielinten kanssa tehdyistä sopimuksista eikä ryhdy toimiin niiden johdosta; kehottaa komissiota tarkastelemaan perinpohjaisesti nykytilannetta ja ryhtymään tarvittaviin toimiin sen korjaamiseksi asian vaatimalla kiireellä; VIII Talousarvion varojen käyttämättä jättäminen A. Rakennerahastojen maksumäärärahat 61. toteaa, että vuotta 1994 edeltävien ohjelmakausien maksamattomat määrät koostuvat lähinnä kiistanalaisista maksuista; 62. pahoittelee, että kun on kyse rakenteellisista toimista, vuonna 2001 saatavilla olleiden maksumäärärahojen toteutusaste laski edelleen jo kolmena perättäisenä vuonna (1999: 87 %, 2000: 77,5 %, 2001: 68,1 %); myöntää kuitenkin, että vuoden 2002 toteutusaste (71,8 %) merkitsee muutosta tässä alenevassa suuntauksessa, ja odottaa, että toteutusaste nousee edelleen tulevina vuosina; 63. on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen havainnoista, jotka koskevat ohjelmatyön alkuvaiheen ongelmia; on erittäin huolestunut rakennerahastokauden 2000-2006 alun viivästyksistä; on sitä mieltä, että komission tulee seuraavan rakennerahastouudistuksen yhteydessä tehdä ehdotuksia, jotta yhtä vakavilta viivästyksiltä jatkossa vältyttäisiin; katsoo, että tavoiteohjelmien ja yhteisöaloitteiden ohjelmakausien jaksottaminen tulisi toteuttaa seuraavalla ohjelmakaudella; 64. hämmästelee, että rakennerahastojen maksuennusteet vuodelle 2001 olivat 50 prosenttia korkeammat kuin varsinaiset maksut; toteaa, että kolme jäsenvaltiota (Italia, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) vastasi 85 prosentista maksujen kokonaisyliarvioinnista; kritisoi näitä jäsenvaltioita niiden erittäin heikoista maksuennusteista vuodelle 2001; kehottaa komissiota parantamaan ennustetekniikoita yhdessä jäsenvaltioiden kanssa; 65. panee merkille, että asetuksen (EY) N:o 1260/1999 avulla ei selvästikään pystytty yksinkertaistamaan niitä menettelyjä ja sääntöjä, jotka liittyvät ohjelmien toteuttamiseen; muistuttaa tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen päätelmästä, jonka mukaan on edelleen epäselvää, mitkä tehtävät kuuluvat jäsenvaltioille ja mitkä tehtävät komissiolle; katsoo kuitenkin, että toimintojen yksinkertaistamisen ei pidä tapahtua yhteisöjen poliittisten prioriteettien kustannuksella; 66. suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin, jotka komissio teki lokakuussa 2002 ja joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa toimia nykyisellä ohjelmointikaudella, ja vaatii komissiota ja jäsenvaltioita hoitamaan omat osuutensa mahdollisimman nopeasti, jotta vuonna 2003 saatavilla olevien maksumäärärahojen toteutusastetta voidaan nostaa; pahoittelee, että jäsenvaltiot eivät ole halukkaita asettamaan omia toimielimiään vastuuseen omien kansallisten ohjelmiensa lakkauttamisesta ja että jäsenvaltiot eivät ole halukkaita antamaan vuosittaista tarkastuslausumaa, jonka avulla voitaisiin vähentää komission tekemien tilintarkastusten määrää; 67. korostaa, että kaikkien jäsenvaltioiden keskeisiä painopistealueita olisi oltava epäsäännöllisyyksien, petosten ja korruption torjunta ja yhteisön taloudellisten etujen suojeleminen; kehottaa komissiota varmistamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, että kaikilla jäsenvaltioilla joko on olemassa tai ne kehittävät yhteisön varojen ja erityisesti yhteisrahoituksena myönnettävien varojen hallinnointia varten asianmukaiset kirjanpito-, tilintarkastus- ja valvontajärjestelmät ja petosten torjunnasta vastuussa olevan yksikön, joka toimii yhteistyössä OLAFin kanssa; kehottaa parantamaan edelleen kansallisten tilintarkastusviranomaisten ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen yhteistyötä; 68. kehottaa yleisesti komissiota ja erityisesti sen sisäistä tarkastusyksikköä sekä tilintarkastustuomioistuinta ja jäsenvaltioita kehittämään ja ottamaan käyttöön yhden tarkastusmallin tarkastus- ja tiedonantotoiminnan parantamiseksi ja järkeistämiseksi; 69. katsoo, että komission on harkittava sellaisten vaihtoehtoisten menetelmien ja valintamahdollisuuksien käyttämistä, joiden avulla saatavilla olevat maksumäärärahat voidaan mukauttaa siihen määrään, jonka jäsenvaltiot voivat todennäköisesti panna täytäntöön vuoden 2005 talousarviomenettelyssä, jos vuoden 2003 toteutusaste ei nouse merkittävästi; 70. on äärimmäisen huolestunut siitä, että vuosien 1994-1999 rakennerahasto-ohjelmien varoja on joissakin jäsenvaltioissa jäänyt laajalti käyttämättä, ja muistuttaa, että yhteisön asetuksessa määräajaksi on asetettu 31. maaliskuuta 2003; huomauttaa, että jäsenvaltiot, jotka jättävät tähän ohjelmakauteen liittyviä hakemuksia, jotka on vastaanotettu kysein päivämäärän jälkeen, eivät saa maksuja, vaikka tästä voidaan poiketa tapauksissa, jotka riippuvat oikeuskäsittelystä; 71. toistaa tilintarkastustuomioistuimen komissiolle esittämän pyynnön, että se antaisi jäsenvaltioille enemmän ohjeistusta rakennerahasto-ohjelmien väärinkäytösten ilmoittamisesta, ja pyytää komissiolta todisteita siitä, että näin on tehty; 72. on pettynyt aluepolitiikan pääosaston ehdotuksiin rakennerahastojen yksinkertaistamiseksi ja pyytää tekemään seuraavaan rakennerahasto-ohjelmaan perusteellisia muutoksia, jotka vastaavat komission valkoiseen kirjaan eurooppalaisesta hallintotavasta(15) sisältyviä ehdotuksia; 73. pyytää Eurooppa-valmistelukuntaa kehottamaan komissiota perustamaan rakennerahastoihin tulevaisuudessa tarkastusrakenteet, jotka ovat oikeassa suhteessa myönnettäviin varoihin; 74. katsoo, että rakennerahastojen seuraavan uudistuksen, joka toteutetaan jo laajentuneessa unionissa, olisi noudatettava seuraavia periaatteita: keskittyminen vain muutamiin selkeisiin painopisteisiin, hallinnon yksinkertaistamisen jatkaminen, määrärahojen ja suorituskyvyn kytkeminen yhteen entistä selvemmin sekä epäyhtenäisten siirtymien välttäminen ohjelmakausien välillä; B. Sapard 75. toteaa, että Sapard-ohjelman päätavoitteena on edistää maatalousalan ja kymmenen ehdokasvaltion maatalousalueiden mukauttamista Euroopan yhdentymisen haasteisiin ja että unionin talousarviosta myönnettävän taloudellisen tuen määrä on 3769 miljoonaa euroa kaudella 2000-2003 (ks. tilintarkastustuomioistuimen kertomus vuodelta 2000(16), taulukko 6.1); 76. ottaa huomioon, että Sapard-ohjelman määrärahojen käyttämättä jättäminen varainhoitovuosina 2000 ja 2001 johtuu ensisijaisesti siitä, että yhteisön monitahoinen sääntelyjärjestelmä - välttämätön edellytys "kansallisten virastojen" luomiselle - on otettu hitaasti käyttöön ehdokasvaltioissa, ja tämä näkyy siitä, että vain viidelle valtiolle siirrettiin vuoden 2001 lopussa oikeus hallita ja valvoa varoja; 77. toteaa, että niiden komission arvioiden, jotka liittyvät ohjelman käynnistämisvalmiuteen, ja maksusuoritusten määrän välillä on ero; maksusuoritusten määrä oli 30,5 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2001, ja ne maksettiin etukäteen niille viidelle maalle, joille on siirretty oikeus hallita ja valvoa varoja; vain miljoona euroa päätyi lopullisille edunsaajille; 78. korostaa, että on ehdottoman tärkeää ottaa huomioon ehdokasvaltioiden tilanne sellaisilla asioissa kuin lainansaanti, koska lainoja ei myönnetä joissakin maissa (esimerkiksi Bulgariassa), vaikka se on kuitenkin välttämätön edellytys, koska edunsaajien on rahoitettava hanketta ennen kuin ne saavat korvauksia Sapard-ohjelmasta, ja kiinteistömarkkinoiden puuttuminen, mikä vaikeuttaa tukikelpoisuusedellytysten täyttymistä joidenkin edunsaajien osalta (viljelykelpoisten maiden vuokraus/omistus); 79. pitää myönteisenä poikkeusta, joka tehtiin Sapard-ohjelmalle komission asetuksessa (EY) N:o 2222/2000(17), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 188/2003(18), laadittuun n+ 2-sääntöön, ja kehottaa komissiota seuraamaan uuden säännön toteuttamista erityisen tarkasti ja antamaan parlamentille ennakkoon varoituksen peruutuksista; 80. pahoittelee syvästi maatalouden rakenneuudistukseen ehdokasvaltioissa annetun yhteisön tuen olematonta vaikutusta; katsoo, että nykyistä tilannetta on mahdoton hyväksyä ja että se haittaa laajentumisprosessia ja unionissa laajentumisesta saatavaa kuvaa; kehottaa komissiota asettamaan etusijalle ehdokasvaltioiden maatalouden rakenteiden mukauttamisen antamalla riittävästi taloudellista tukea viljelijöille, jotka kohtaavat yhdentymisen haasteet, mutta samalla varmistamaan, että valvonta on tarkoituksenmukaista ja valvontarakenteet ja hallintomenot ovat oikeassa suhteessa myönnettyihin varoihin; 81. pahoittelee, että Sapard-ohjelman toimintaohjeet eivät ole saatavilla ehdokasvaltioiden kielillä, ja kehottaa komissiota korjaamaan asian ehdottomasti mahdollisimman pian; C. Phare ja Tacis 82. on erittäin huolestunut tilintarkastustuomioistuimen vahvistamista erittäin huomattavista maksamatta olevista määristä Phare-ohjelmassa vuoden 2001 lopulla (yli 2,3 miljardia euroa); 83. toteaa, että ISPAn maksujen toteutus vuonna 2001 oli neuvottelujen viivästymisestä johtuen vain 58 prosenttia, joka kuitenkin on kohtalainen tulos erityisesti Sapardiin verrattuna (6 prosenttia); kannustaa komissiota ja hakijamaita parantamaan toteutusastetta ja käyttämään ISPAn määrärahat mahdollisimman hyvin hyödyksi; 84. katsoo, että Tacis-ohjelmalla olisi suurempi vaikutus paikallisyhteisöjen sosiaaliseen ja taloudelliseen tilanteeseen, jos paikallisiin hankkeisiin valittaisiin enemmän paikallisia yrityksiä; pyytää komissiota antamaan selvityksen hankkeisiin valittujen paikallisten ja eurooppalaisten yritysten suhteesta; vetoaa komissioon, jotta se suunnittelisi tarjouskilpailut niin, että paikallisillakin yrityksillä on kunnon mahdollisuus niiden voittamiseen; D. Taloudellisen vastuun parantaminen ehdokasvaltioissa 85. toistaa, että petosten ja korruption vastaisen toiminnan sekä yhteisön taloudellisten etujen suojelemisen on oltava absoluuttisia prioriteetteja kaikissa ehdokasvaltioissa; pyytää komissiota varmistamaan, että ehdokasvaltioilla on asianmukaisia kirjanpito-, tilintarkastus- ja valvontajärjestelmiä, ja että ne perustavat petostentorjuntayksiköitä, jotka toimivat yhteistyössä OLAFin kanssa ja kehittävät edelleen yhteistyötä kansallisten tilintarkastusviranomaistensa ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen välillä; IX Yhteinen maatalouspolitiikka 86. pyytää komissiota antamaan marraskuuhun mennessä kertomuksen maksajavirastojen tietotekniikan turvallisuuden parantamisesta, sillä vain yksi 49 tarkastetusta virastosta sai arvosanan "hyvä"; A. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä IACS 87. pyytää, että yhteiset normit, joiden avulla määritellään tukikelpoiset viljelymaat, hyväksytään yhteisössä ja että niitä sovelletaan koko yhteisössä; 88. panee merkille, että jäsenvaltioiden tulkinnoissa IACS-järjestelmässä edellytetyistä tiedoista on valtavia eroja ja tämä merkitsee monille maanviljelijöille joissakin jäsenvaltioissa raskasta byrokratiaa verrattuna toisten jäsenvaltioiden minimalistiseen lähestymistapaan; kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan ja yksinkertaistamaan IACS-vaatimuksia unionin laajuisesti; 89. kehottaa komissiota varmistamaan, että Kreikan viranomaiset panevat IACS-järjestelmän täysimääräisesti täytäntöön ennen vuoden 2003 loppua; korostaa tässä yhteydessä, että EU ei voi vaatia ehdokasvaltioilta enempää kuin jäsenvaltioiltakaan; 90. pyytää, että nautojen tunnistusjärjestelmää (Bovine Identification System) sovellettaisiin kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 2003 loppuun mennessä; 91. on edelleen huolestunut siitä, onko mahdollista valvoa objektiivisesti - niin yleisellä tasolla kuin IACS-järjestelmän puitteissakin - ehtoja, jotka liittyvät ympäristöön ja parhaisiin maatalouskäytäntöihin ja joita käytetään enenevässä määrin kriteereinä, joiden perusteella tukia myönnetään yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa; 92. katsoo tässä suhteessa, että valvonnan tason pitäisi pysyä yhteisen maatalouspolitiikan kehityksen tasolla, ja pyytää komissiota ehdottamaan selvästi määriteltyjä ja objektiivisesti valvottavissa olevia indikaattoreita mahdollisimman pian; B. Sokerialan markkinajärjestelyn uudistamatta jättäminen 93. panee merkille tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitetyn laajennetun analyysin, jossa tarkastellaan huolimatonta tapaa, jolla komissio on suhtautunut sokerialan markkinoiden uudistamiseen, mikä esti jälleen kerran suurelta osin mekanismien uudistamisen markkinajärjestelyssä, johon ei ole käytännössä koskettu sen jälkeen, kun se perustettiin; 94. pyytää komissiota laatimaan huolellisen sisäisen analyysin kyseisen epäonnistumisen syistä ja suhtautuu myönteisesti sen päätökseen, jonka mukaan perustetaan sokerialan markkinoiden uudistuksia käsittelevä tilapäinen työryhmä useiden komission yksikköjen myötävaikutuksella; 95. muistuttaa, että yhteisön on toteutettava politiikkojaan oikeudenmukaiselta pohjalta ja otettava asianmukaisesti huomioon perustamissopimuksessa määritellyt yleisperiaatteet ja -tavoitteet; C. Vientituet 96. suhtautuu myönteisesti kahteen ensimmäiseen varaumaan, jotka maatalouden pääosaston pääjohtaja esitti ja jotka liittyvät vientitukijärjestelmän toimintaan ja jotka ovat laajalti samansuuntaisia kuin parlamentin 10. huhtikuuta 2002 antamassa päätöslauselmassa(19) vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2000 esittämät huomiot; 97. tunnustaa, että komissio on myöntynyt kompromisseihin, kun on kyse järjestelmän yksinkertaistamisesta ja komission aikomuksesta rajoittaa järjestelmän ulottuvuutta ja merkitystä; 98. vaatii komissiota jäädyttämään mahdollisimman pian tuen sokerin viennille niihin maihin, jotka voivat tuoda tuotteitaan tullivapaasti Euroopan markkinoille, kun otetaan huomioon tutkimukset, joita tehdään parhaillaan ja jotka liittyvät vientijärjestelmiin, joissa tavaroita kierrätetään markkinoilla, ja kun pidetään mielessä aikaisemmat voin vientitukiin liittyvät kokemukset; 99. pyytää arvioimaan kaikki vientitukijärjestelmät ja niiden vaikutuksen maailman nälkätilanteeseen sekä lisäämään vastaavasti elintarvikeapua; D. Kalatalousala 100. katsoo, että tarve periä varoja takaisin melkein puolessa tarkastetuista hankkeista (vastaus valiokunnan kysymykseen 5.27) viittaa siihen, että jäsenvaltioissa on vakavia valvontaongelmia, mikä ei ole moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaista; katsoo, että hankkeiden tarkastamista, sekä tarkastuskäyntejä että kirjauksiin perustuvia tarkastuksia, on lisättävä huomattavasti; E. Yhteisen maatalouspolitiikan varojen käyttöön liittyvä avoimuuspolitiikka 101. suhtautuu myönteisesti sellaisten kattavien tilastojen julkaisemiseen, jotka koskevat suoran tuen myöntämistä maanviljelijöille jäsenvaltiota ja tukiluokan kokoa kohden; 102. pahoittelee, että komissio on kieltäytynyt itsepintaisesti laatimasta luetteloa niistä tuista, joita on myönnetty kaupallisille yrityksille YMP:n järjestelmien julkisista toimista, jollaisia ovat vientituet ja ylijäämien käsittelyyn liittyvät toimet, mikä on avoimuuteen liittyvien perusperiaatteiden vastaista; 103. on syvästi huolestunut siitä, että ei ole olemassa yhdenmukaisia ja kattavia toimia, joiden avulla voitaisiin nostaa syytteitä elintarvikkeiden väärennöksiä vastaan yhteisön tasolla, koska ne vaikuttavat kansanterveyteen, kuluttajiin ja maanviljelijöihin sekä vahingoittavat suoraan tai välillisesti yhteisön taloudellisia etuja; 104. pahoittelee, että komissio ei ole ryhtynyt toimiin niitä yrityksiä vastaan, jotka osallistuivat maitotuotteiden laajamittaiseen väärentämiseen; X Euroopan sosiaalirahasto ja sosiaalipolitiikka 105. panee huolestuneena merkille, että Euroopan sosiaalirahaston määrärahojen käytön yhteydessä on ilmoitettu erittäin huonosta hallinnosta kaikissa jäsenvaltioissa ja koko Euroopan unionissa; pyytää komissiota tiedottamaan sille tutkimustuloksista ja toimista, joihin ryhdytään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88(20) 24 artiklan mukaisesti; 106. pahoittelee, että useissa Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetussa hankkeessa on muun muassa Tanskassa paljastunut vakavia väärinkäytöksiä ja petoksia; onnittelee komissiota siitä, että se keskeytti välittömästi Tanskan sosiaalirahastohankkeiden maksut ja puuttui Tanskan hallinnointi- ja valvontajärjestelmien vakaviin puutteisiin; 107. kehottaa komissiota selventämään, miten Euroopan sosiaalirahaston tavoitteet voidaan saavuttaa ja välttää samalla raskaat ja tehottomat menettelyt, petokset ja huono hallinto; 108. on yllättynyt siitä, kuinka paljon aikaa tarvittiin ESR:n varojen mahdollisen huonon hallinnon tutkimiseen Madridissa; kannustaa komissiota saattamaan tapauksen käsittelyn mahdollisimman pian päätökseen ja antamaan kokonaistilanteesta helposti ymmärrettävän selvityksen; 109. kehottaa komissiota ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 3/2002(21) ja 4/2002 harkitessaan eurooppalaisen rahoituksen erityisaloista riippumatonta uudistamista; katsoo, että erityisesti innovatiivisten toimenpiteiden yhteydessä on kiinnitettävä aikaisempaa enemmän huomiota tulosten arviointiin, levittämiseen ja hyödyntämiseen; 110. kritisoi sitä, että tietyt jäsenvaltiot eivät hyödynnä Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1784/1999(22) 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua "sosiaalista riskipääomaa", vaikka asetus velvoittaa siihen; kehottaa komissiota etsimään tähän ratkaisun asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa; 111. on yleisesti ottaen tyytyväinen sisäisiin politiikkoihin kuuluvan sosiaali- ja työllisyysalan budjettikohtien toteutusasteisiin; toteaa kuitenkin, että - budjettikohdan B5-803 (Toimet syrjinnän torjumiseksi ja ehkäisemiseksi) suhteellisen alhaista toteutusasetetta voidaan perustella vain osittain perussäädöksen hyväksymisen viivästymisellä, etenkin sen vuoksi, että budjettikohdasta rahoitettiin saman alan kokeilutoimia; - huomattavaa osaa hallintoa koskevista budjettikohdista (BA-budjettikohdat) ei käytetty joko ollenkaan tai sitten niitä käytettiin riittämättömällä tavalla ja että on selvää, että koordinoitua lähestymistapaa käyttämättömien hallintomäärärahojen siirtämiseksi toiminnallisiin budjettikohtiin ei ollut; 112. ei hyväksy sitä, että asetetun 15 prosentin tavoitteen sijasta ainoastaan 6 prosenttia ESR:n määrärahoista käytettiin etupäässä tukemaan naisten osallistumista työmarkkinoille, vaikka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tekemään naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista läpikäyvän prioriteetin rakennerahastoista yhteisrahoitetuissa toimissa; katsoo, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota naisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistämiseen ja sen johdosta korkealaatuiseen ammatilliseen koulutukseen sekä naisten työllisyyteen informaatio- ja viestintäteknologian alalla; 113. pitää ilahduttavana komission esittämää puolivälin kertomusta Daphne-ohjelmasta (2000-2003), joka koskee lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ennaltaehkäiseviä toimia; katsoo, että kyseisessä kertomuksessa esitetään tyhjentävä arvio Daphne-ohjelman kahden ensimmäisen vuoden toimista ja että ohjelman toteuttaminen on niiden tavoitteiden mukaisia, jotka esitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 293/2000/EY(23), jolla kyseinen ohjelma perustettiin; toteaa kuitenkin, että monet hankkeet eivät voineet saada taloudellista tukea, koska ohjelman taloudelliset voimavarat olivat riittämättömät; onkin iloinen rahoituksesta, johon komissio on varautunut ehdotuksessa ohjelman toisen vaiheen käynnistämisestä; XI Ympäristö, kansanterveys ja kuluttajapolitiikka 114. korostaa, että ympäristöohjelmien vaikutusta haittaa usein se, että kansallisen ja yhteisön lainsäädännön ja ohjelmien ympäristövaikutuksia ei arvioida; uskoo, että strategisten ympäristöarviointien(24) järjestelmällinen käyttö voi olla tehokas väline tällaisten ongelmien välttämiseksi tulevaisuudessa; XII Seuraamusmaksut 115. panee merkille, että vuodesta 1998 alkaen on käynnistetty 9018 rikkomusmenettelyä, joista 7,6 prosenttia on tutkittu, mutta vain kerran jäsenvaltio on joutunut maksamaan sakkoa, koska se ei ole noudattanut yhteisön lainsäädäntöä; panee merkille, että melkein kaikissa tapauksissa jäsenvaltiot noudattavat lainsäädäntöä vasta, kun niitä uhataan oikeustoimilla yhteisöjen tuomioistuimessa; 116. panee merkille, että komissio määrää rikkomusmenettelyjen yhteydessä yksipuolisia uusia määräaikoja, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä; vaatii komissiota ilmoittamaan parlamentille säännöllisesti näistä päätöksistä ja toimittamaan kirjallisesti määräaikojen jatkamisen perusteet; panee merkille lisäksi, että komissio lopettaa yksinkertaisesti tapauksen käsittelyn, kun lainsäädäntöä ryhdytään noudattamaan, vaikka jäsenvaltio on oletetusti laiminlyönyt yhteisön lainsäädännön noudattamisen monien vuosien ajan niin, että siitä on ollut ilmeistä vahinkoa yhteisön taloudellisille eduille; 117. panee merkille, että ensimmäiset sakot yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättämisestä langetettiin vasta kymmenen vuoden kuluttua; 118. kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntöä, jossa erotetaan selvästi toisistaan eri rikkomustyypit ja asetetaan kunkin rikkomuksen käsittelylle selvät aikarajat sen mutkikkuuden ja vakavuuden mukaan; 119. panee merkille jäsenvaltioille EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla määrättyjen sakkojen vähäisen määrän; pitää rikkomussakkoja hyväksyttävänä rikkomusmenettelyn välineenä; kehottaa komissiota ehdottamaan sakkojärjestelmää, johon sisältyy sekä kiinteämääräinen hyvitys unionin lainsäädännön rikkomisesta että päiväsakko, joka kannustaa noudattamaan säännöksiä; 120. panee merkille, että edellä mainitut tapaukset ovat huomattavassa ristiriidassa rakennerahastojen tilanteen kanssa, jossa maksusuoritukset lakkautetaan yleensä ennen kuin tutkimukset aloitetaan - joskus automaattisesti esitetyn valituksen perusteella; pyytää komissiota selvittämään, miksi käytössä on eri menettelyt; 121. pyytää, että komissio vahvistaa huomattavasti lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvää toimintakykyään; komission pitäisi pyrkiä tähän tekemällä ehdotuksia lainsäädännöksi, jonka avulla voidaan yhdenmukaistaa menettelyjä ja lyhentää viiveitä, jotka edeltävät unionin lainsäädännön vastaisiin rikkomuksiin syyllistyneiden rankaisemista; näin vahvistetaan yhteisön lainsäädännön uskottavuutta; XIII Ulkoiset politiikat 122. panee merkille, että yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tärkein tavoite on köyhyyden vähentäminen ja sitä kautta sen lopullinen poistaminen(25) ja että EU ja kaikki jäsenvaltiot ovat puoltaneet vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteita, joiden tulostavoitteet liittyvät yleensä koulutukseen ja terveydenhoitoon; 123. panee merkille, että komissio ei täyttänyt niitä maksusitoumusten alakohtaisia tavoitteita, joita eräiden maantieteellisten budjettikohtien(26) perusteluosissa asetettiin vuonna 2001, ja että tulokset olivat erityisen heikkoja Latinalaisen Amerikan koulutus- ja terveyskysymyksissä, vaikka kaikkien näiden kohtien maksusitoumustasot olivat hyväksyttäviä sosiaalisen infrastruktuurin ja yleensä palvelujen suhteen; 124. panee merkille, että komissio on esittänyt yleiset alakohtaiset maksusitoumukset vuodelta 2001 vuonna 2002 käyttöön otetun 35 prosentin vertailuarvon perusteella, vaikka sitä ei sovellettu vielä vuonna 2001; antaa kuitenkin arvoa komission pyrkimyksillä tämän vertailuarvon saavuttamiseksi, vaikka täytäntöönpanoa AKT-maissa olisikin parannettava; korostaa, että 35 prosentin arvo on kohdennettava pääasiassa koulutukseen ja terveydenhuoltoon, joiden yleinen taso vuonna 2001 oli erityisen heikko, ja kehottaa parantamaan huomattavasti näitä aloja tulevina vuosina; 125. onnittelee komissiota siitä, että se tuotti OECD-DAC:n mukaiset luotettavat alakohtaiset jakelutilastot ja että se toteutti yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua yhteisön apua hallinnoivan toimialan tietojärjestelmän, jolla varmistetaan alakohtaisten tietojen korkea taso tulevaisuudessa; pitää myönteisenä päätöstä vastaavien innovaatioiden ottamisesta käyttöön tilintarkastusten ja puitesopimusten suhteen; 126. korostaa, että raportoinnin luotettavuus on tärkeää siirryttäessä tulosperustaiseen kehitysyhteistyöpolitiikkaan, mutta huomauttaa, että työtä on vielä jäljellä; pitää myönteisenä komission toimintaa vuosituhannen vaihteen kehitystavoitteiden saavuttamisen raportointia koskevien menettelytapojen suhteen; panee merkille, että tulostavoitteita ja suoritusindikaattoreita koskevista yksityiskohdista on luvattu kertoa heinäkuussa 2003; kehottaa komissiota jatkamaan parlamentille tiedottamista ja sen kuulemista prosessin kaikissa vaiheissa; 127. ilmaisee huolestumisensa hajautettujen lähetystöjen rahoitusta koskevasta ammattitaidosta, erityisesti koska niihin kohdistuu tulevaisuudessa tilintarkastustoimia; kehottaa komissiota panemaan viipymättä täytäntöön perusteellisia ja tehokkaita koulutusohjelmia etenkin tilintarkastusten suhteen; 128. pahoittelee, että vuonna 2001 komissio päätti siirtää 2 miljoonaa euroa budjettikohdasta B7-6000 budjettikohtaan B7-6002, vaikka ensin mainitun hylkäysaste oli korkea ja sen määrärahat sidottiin yleensä 100-prosenttisesti; tunnustaa, että siirretyt varat käytettiin hyvin, mutta vaatii tällaisten siirtojen tekemistä tulevaisuudessa paremmin sopivista budjettikohdista; 129. panee merkille, että komission hallinto viivytteli budjettikohdan B7-6000 suhteen vuonna 2001, kun uudet menettelyt tulivat voimaan, mutta korostaa, että kyseessä on pitkäaikainen ongelma, jota ei ole vielä ratkaistu; pyytää komissiota virtaviivaistamaan menettelytapojaan, mahdollisesti samaan tyyliin kuin budjettikohdassa B7-7010, jonka yhteydessä käsiteltiin samantyyppisiä ongelmia; 130. pitää myönteisenä humanitaarisen avun operaatioiden hallinnointiin liittyvien menettelyjen uudistamista ja etenkin tilintarkastusten lisäämistä; luottaa siihen, että tulevassa uudessa kumppanuutta koskevassa puitesopimuksessa määrätään näiden operaatioiden toteuttamisesta vastaavilta kansalaisjärjestöiltä edellytettyjen vähimmäisnormien yksinkertaistamisesta; toivoo, että nämä toimet estävät vastaisuudessa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa 2001 kuvattujen väärinkäytösten kaltaisten tilanteiden toistumisen; 131. panee merkille OLAFissa käynnissä olevan tutkimuksen ja parlamentin puheenjohtajakokouksen 13. helmikuuta 2003 tekemän päätöksen, jolla perustetaan ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan, budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan jäsenistä koostuva työryhmä, joka analysoi Palestiinan itsehallintoviranomaiselle annettavan talousarvioavun käyttöä; odottaa komission antavan täyden tukensa työryhmän toiminnalle sekä vaatimaan korvausta valtiolta tai organisaatiolta, joka tuhoaa yhteisön omaisuutta; 132. ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on saamassa valmiiksi komission ulkoisten toimien tarkistamisen (niin sanotun AMIS-kertomuksen); aikoo kiinnittää siihen asianmukaista huomiota seuraavassa vastuuvapausmenettelyssä; pyytää komissiota käsittelemään huolella kirjanpito- ja maksujärjestelmän uudistusta sen ulkoisissa toimistoissa, erillisvirastoissa ja lähetystöissä ottaen huomioon muun muassa Euroopan jälleenrakennusviraston esittämät valitukset Kosovon osalta; 133. ottaa huomioon, että Meda-ohjelmaan tarkoitettujen maksusitoumusmäärärahojen suhteelliseen supistumiseen on liittynyt maksu- ja maksusitoumusmäärärahojen välisen suhteen parantuminen; ottaa myös huomioon ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevan uudistuksen ensimmäiset myönteiset tulokset ja erityisesti lähetystöjä koskevan hajauttamisen aloittamisen; odottaa, että komissio tehostaa ponnistelujaan määrärahojen tehokkuuden varmistamiseksi ja maksamatta olevien sitoumusten merkittäväksi supistamiseksi; 134. kehottaa komissiota ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin niiden huomautusten perusteella, joita tilintarkastustuomioistuin on esittänyt rakennesopeutustuista Välimeren maissa; korostaa erityisesti, että olisi varmistettava toimien asianmukainen seuranta ja että toimia/hankkeita olisi tarkastettava ja arvioitava; 135. odottaa, että komissio määrittelee ensisijaisesti rahoitettavat toimet selkeämmin ja täsmällisemmin yhdessä edunsaajamaiden kanssa niin, että voidaan parantaa myönnetyn tuen tehokkuutta ja varmistaa asiamukainen valvonta; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota hankkeiden optimaalisen koon määrittämiseen, jotta voitaisiin estää toimien hajoaminen hyvin moniin mikrohankkeisiin, joita on vaikea valvoa, ja samalla varmistamaan, että uudistusten tulokset ovat kestäviä; 136. kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota institutionaalisen alan uudistuksia koskeviin hankkeisiin/toimiin pitäen mielessä komission itse esittämät huomiot hankkeiden tehottomuudesta, joka johtuu siitä, että tämän alan uudistukset eivät ole edenneet riittävällä tavalla; kehottaa komissiota esittämään parlamentille ennen varainhoitovuoden 2004 talousarvion ensimmäistä käsittelyä parlamentissa kertomuksen edunsaajamaissa saavutetusta edistyksestä instituutioiden uudistamisessa; 137. pyytää komissiota vahvistamaan selkeämmin makrotaloudellisen tuen (ns. rakennesopeutusvälineet Välimeren maissa) lisäarvon ja luomaan yhteensovitetun lähestymistavan kaikkia edunsaajamaita varten sekä parantamaan päätöksentekoprosessin avoimuutta hallinnon eri vaiheissa; korostaa tarvetta parantaa kiireellisesti ja huomattavasti edunsaajamaiden varainhoidon seurantaa ja tuen asiantuntija-arviointien toteutusta; 138. panee huolestuneena merkille maksattamatta olevien määrien kasvun ulkoisten toimien alueella (rahoitusnäkymien otsake 4) ja korostaa, että komission on parannettava määrärahasiirtojen perustelujen laatua ja noudatettava parlamentin määrittelemiä poliittisia prioriteetteja ja talousarviosuuntaviivoja; 139. panee merkille komission vastaukset unionin talousarvion ja EKR:n resurssien käytöstä Yhdistyneiden Kansakuntien ohjelmien yhteydessä; katsoo, että komission ja Yhdistyneiden Kansakuntien välistä sopimusta on vielä parannettava, jotta varmistetaan Euroopan unionin ja Yhdistyneiden Kansakuntien virastojen asianmukainen ja oikea-aikainen yhteistyö; vaatii, että Euroopan unionin lähetystöille annetaan tarpeeksi aikaa laatia lausuntoja kansalaisjärjestöjen ehdotuksista ja toteuttaa vaihtoehtoisia menettelyjä, jotta lyhennetään kansalaisjärjestöjen esittämien ehdotusten ja sopimusten allekirjoittamisen välillä kuluvaa aikaa; XIV Petostentorjuntavirasto (OLAF) 140. pitää myönteisenä OLAFin ja parlamentin välisen työsuhteen edistymistä ja suhtautuu erityisen myönteisesti siihen, että OLAF - on osallistunut aktiivisesti yhteisön lainsäädännön tarkasteluun petostentorjunnan kannalta, koska tehokkain tapa torjua petoksia on estää niitä tapahtumasta, ja siihen, - antaa Euroopan parlamentille neljännesvuosittain selonteon, jossa tarkastellaan sisäisiä tutkimuksia; 141. pahoittelee, että OLAFin tutkimukset kohdistuvat kohtuuttoman usein Euroopan sosiaalirahaston toimenpiteisiin, ja että jäsenvaltiot eivät järjestelmällisesti seuraa oletettuja petostapauksia eivätkä raportoi niistä komissiolle; pyytää näin ollen, että asiasta vastaavat komission yksiköt tekevät tehostettuja ennaltaehkäiseviä tarkastuksia, ja panee tyytyväisenä merkille, että OLAF aikoo tarkastella kansallisia säännönvastaisuuksista ilmoittamista koskevia menetelmiä; 142. toivoo, että sille tiedotetaan ulkoisista tutkimuksista samalla lailla kuin sille tiedotetaan sisäisistä tutkimuksista, ja vaatii, että komissio ja/tai asianomainen jäsenvaltio ilmoittavat OLAFille oikeudellisista ja/tai kurinpidollisista jatkotoimista, joihin ne ovat ryhtyneet, kun ne ovat saaneet tapauksen tutkittavakseen; 143. vetoaa komissioon, jotta se laatisi lainsäädäntöehdotuksen, jonka perusteella viranomaiset voisivat sulkea petoksesta tuomitun kolmannen osapuolen julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolelle; 144. toistaa arvostelunsa siitä, että komissio ei noudata Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(27) 15 artiklaa, jossa säädetään, että komissio toimittaa kolmen vuoden kuluttua "Euroopan parlamentille ja neuvostolle viraston toimintaa koskevan arviointikertomuksen, johon liitetään valvontakomitean lausunto ja tarvittaessa viraston tehtävien mukauttamista tai laajentamista koskevat ehdotukset"; kehottaa komissiota noudattamaan tätä vaatimusta vuoden 2003 huhtikuun loppuun mennessä; 145. odottaa, että komissio sisällyttää kertomukseensa lainsäädäntöaloitteita, joilla pyritään parantamaan OLAFin tutkintavaltaa ja menettelyjä, erityisesti tutkittavien puolustusoikeuden parantamista ja OLAFin valvontakomitean roolin vahvistamista; XV Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta 146. kehottaa komissiota pyytämään täydellistä ja yksityiskohtaista katsausta ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston käteisvarojen hoidosta Euroopan investointipankille aiheutuvista kuluista; kehottaa komissiota antamaan arvion mahdollisista säästöistä, jos se hoitaisi itse takuurahaston käteisvaroja; 147. pitää innovatiivisten ja työpaikkoja luovien pk-yritysten riskipääoman saantimahdollisuuksien parantamiseen tähtäävän Euroopan koulutussäätiön käynnistysjärjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä vaikeuksia valitettavina; on erittäin tyytymätön siihen, että 30. syyskuuta 2002 jo useiden vuosien ajan käytettävissä olleesta 184,3 miljoonan euron kokonaismäärästä vain 36,9 miljoonan euron nettomäärä on investoitu lopullisiin edunsaajiin; pyytää Euroopan investointirahastoa esittämään viimeistään 31. toukokuuta 2003 vakuuttavia ehdotuksia siitä, miten järjestelmän tuloksia voitaisiin parantaa; 148. kehottaa Euroopan investointirahastoa ja komissiota vauhdittamaan tiedottamista rahaston hallinnoimista ohjelmista; XVI Komission uudistus 149. panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomion, jonka mukaan komission uudistuksessa ja uudistusta koskevan valkoisen kirjan toimintasuunnitelman toteuttamisessa ollaan todellakin edistytty; panee myös merkille, että eräitä määräaikoja siirrettiin myöhemmäksi, mutta "viivästykset olivat väistämättömiä, koska valkoisen kirjan alkuperäinen aikataulu oli liian tiukka"; 150. panee merkille, että vuonna 2001 annettiin ensimmäistä kertaa vuosittaiset toimintakertomukset ja pääjohtajien lausumat; pyytää komissiota antamaan selkeämmät suuntaviivat siitä, miten lausumia annettaessa toimitaan, jotta pääjohtajien lausumat ja kertomukset olisivat keskenään johdonmukaisia; XVII Muut huomautukset 151. pyytää komissiota siirtämään hallintomäärärahat, joita ei todennäköisesti käytetä vuoden loppuun mennessä, toimintamenojen budjettikohtiin määrärahojen siirtopyyntöjen avulla; katsoo, että näin ympäristönsuojelua, kuluttajapolitiikkaa ja kansanterveyttä varten käytettävissä olevat varat voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla; 152. pitää ilahduttavina komission vuonna 2001 toteuttamia toimia miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuuden sisällyttämiseksi yhteisön eri politiikkoihin ja erityisesti uusille alueille, kuten kansainväliseen kauppaan, julkisiin hankintoihin sekä turvapaikka- ja ympäristöpolitiikkaan; pyytää komissiota tehostamaan ponnisteluja yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämiseksi yhteisön kaikkiin politiikan aloihin, jotka koskevat vastaavasti kutakin pääosastoa, ja tämän saavuttamiseksi tarjoamaan henkilöstölle asianmukaista koulutusta kaikilla tasoilla; pyytää kuitenkin komissiota tehostamaan ponnisteluja, jotta voidaan varmistaa, että kaikissa yksiköissä on ainakin yksi henkilö, jolla on valtavirtaistamista koskeva koulutus ja joka vastaa siitä; 153. toistaa pyyntönsä komissiolle, että se laatisi selkeän arvion varainhoidosta esittämällä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tarkoitetut kokonaismenot kaikkien budjettikohtien osalta vuoden 2004 talousarviossa; 154. on pettynyt, että budjettikohtaa B2-702 (liikenneturvallisuus) ei pystytty vuonna 2001 hyödyntämään täysin, mutta katsoo, että määrärahasiirto budjettikohtaan B2-704 (kestävä liikkuvuus) oli järkevä; 155. toteaa, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen maksujen toteutusaste vuonna 2001 (80 prosenttia) jäi viivästyneiden monivuotisten ohjelmapäätösten johdosta edellisvuotista heikommaksi (93 prosenttia). (1) EYVL C 296, 28.11.2002. (2) EYVL C 295, 28.11.2002. (3) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. (4) P5_TA(2003)0036. (5) Ks. vuosikertomus, kohdat 9.6 ja 9.8. (6) KOM(2002) 755, II. 3.2 ja 3.3 kohta. (7) EYVL C 136, 7.6.2002, s. 1. (8) EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35. (9) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. (10) EYVL L 67, 14.3.1991, s. 11. (11) EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. (12) EYVL L 193, 29.7.2000, s. 39. (13) EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1. (14) P5_TA(2003)0099. (15) EYVL C 287, 12.10.2001. (16) EYVL C 359, 15.12.2001. (17) EYVL L 253, 7.10.2000, s. 5. (18) EYVL L 27, 1.2.2003, s. 14. (19) EYVL L 158, 17.6.2002, s. 3. (20) EYVL L 374, 31.12.1988, s. 5. (21) EYVL C 263, 29.10.2002, s. 1. (22) EYVL L 213, 13.8.1999, s. 5. (23) EYVL L 34, 9.2.2000, s. 1. (24) Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30). (25) Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikka, 2304. kerran kokoontuneen kehitysyhteistyöneuvoston päätelmät 10. marraskuuta 2000. (26) Budjettikohdat B7-300, B7-301, B7-310, B7-311, B7-32. (27) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.