Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Komission kertomus vuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn seurannasta /* KOM/2004/0648 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - Komission kertomus vuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn seurannasta ESIPUHE EY:n perustamissopimuksen 276 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artiklassa määrätään seuraavaa: "Komissio ryhtyy kaikkiin aiheellisiin toimiin ottaakseen huomioon Euroopan parlamentin sen vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöksissä tai muussa yhteydessä menojen käytöstä esittämät huomautukset sekä ne huomiot, jotka on liitetty vastuuvapauden myöntämisestä annettuihin neuvoston suosituksiin. Komissio antaa Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä kertomuksia niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten ja huomioiden perusteella, erityisesti ohjeista, jotka on annettu talousarvion toteuttamisesta vastuussa oleville. Nämä kertomukset toimitetaan myös tilintarkastustuomioistuimelle." [1] [1] Ks. myös varainhoitoasetuksen 147 artikla. Komissio on laatinut neuvoston ja Euroopan parlamentin pyyntöjen mukaisesti tämän seurantakertomuksen, joka liittyy 9. maaliskuuta 2004 annettuun neuvoston suositukseen ja 21. huhtikuuta 2004 hyväksyttyihin Euroopan parlamentin päätöslauselmiin. Seurantakertomuksessa käsitellään varainhoitovuoden 2002 vastuuvapausmenettelyjä [2] sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmia "Komission seurantakertomus OLAFin toiminnasta" ja "Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta" (Herbert Böschin mietinnöt) sekä Eurostatista 22. huhtikuuta 2004 annettua päätöslauselmaa. [2] Yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2002 sekä EKR:n, erillisvirastojen ja EHTY:n toimintaa vuonna 2002 koskevat vastuuvapauden myöntämismenettelyt. Seurantakertomus esitetään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Siinä esitetään yhteenveto kaikista Euroopan parlamentin ja neuvoston esiin ottamista toiminta- ja aihealueista sekä seurantatoimista, joita komissio on jo toteuttanut tai joita se aikoo toteuttaa. Kertomuksessa käydään läpi myös suositukset, joita komissio ei aio tai ei voi toteuttaa. Tätä seurantakertomuksen tiivistelmää täydentää komission valmisteluasiakirja, jossa esitetään yksityiskohtaiset vastaukset kaikkiin neuvoston ja parlamentin esittämiin suosituksiin. I. Euroopan parlamentin päätöslauselma yleisestä talousarviosta a) Komission hallinnonuudistus Komission hallinnonuudistus pantiin alulle vuonna 2000. Tarkoituksena oli parantaa komission palvelukulttuuria, selkeyttää sen poliittisia painopistealueita, ottaa käyttöön nykyaikainen henkilöstöpolitiikka ja tarkistaa varainhoidon hallinto- ja valvontajärjestelmiä. Hallinnonuudistuksen kaksi keskeistä tekijää ovat uusi varainhoitoasetus, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2003, ja uudet henkilöstösäännöt, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004. Kaikki tärkeimmät hallinnonuudistuksen välineet ovat nyt komissiossa jokapäiväisessä käytössä. Ne parantavat osaltaan komission hallintoa ja selkeyttävät vastuunjakoa ja toimien läpinäkyvyyttä. Komissio on Euroopan parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että uudistus on jatkuva prosessi, joka ei pääty uusien säädösten antamiseen. Tämän vuoksi komissio on ottanut tarkoin huomioon vuoden 2002 vastuuvapauden myöntämistä koskevassa päätöslauselmassa esitetyt suositukset ja on siinä esitetyistä ajatuksista hyvin pitkälle samaa mieltä. Komissio ei kuitenkaan yhdy siihen Euroopan parlamentin näkemykseen, jonka mukaan uudelleenlaaditussa varainhoitoasetuksessa esitettyjä taloushallinnon uudistuksen keskeisiä tekijöitä olisi muutettava jo nyt. Komissio on luvannut laatia ennen 1. päivää tammikuuta 2006 kertomuksen uuden varainhoitoasetuksen soveltamisesta ja se esittää samalla yhteisön lainsäätäjälle tarvittavat muutosehdotukset 184 artiklan mukaisen kolmivuotistarkistuksen yhteydessä. Euroopan parlamentti on myös ehdottanut, että komission sisäistä organisaatiota olisi muutettava liittämällä sisäisen tarkastuksen yksikkö komission puheenjohtajan alaisuuteen. Komissio on tarkastellut ehdotuksia perusteellisesti, mutta katsoo, että on uuden komission asia päättää niiden toteuttamisesta. Komissio haluaa kommentoida Euroopan parlamentin esittämistä lukuisista aiheista erityisesti seuraavia: (i) Kirjanpitouudistukset Kirjanpitojärjestelmien uudistaminen jatkuu edelleen. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille säännöllisesti tällä alalla tapahtuvasta kehityksestä. Tällä hetkellä komissiolla ei ole vaikeuksia saada palvelukseensa sopivaa henkilöstöä. (ii) Sisäinen valvonta Sisäisten valvontanormien täytäntöönpano on edistynyt huomattavasti. Kun vuoden 2004 alussa arvioitiin pääosastojen valmiutta täyttää 24 valvontanormin perusvaatimukset, kävi ilmi, että vuoden 2003 lopussa kaikissa pääosastoissa täytettiin normeista 91 prosenttia ja 8 prosenttia oli pantu täytäntöön osittain, joissain tapauksissa jo varsin pitkälle. Tehokkuutta on kuitenkin edelleen parannettava, ja jatkossa pääpaino on taustajärjestelyissä eli siinä, että tarkistetaan järjestelmien toimivuus käytännössä ja huolehditaan tarvittavien varmistusten saamisesta. (iii) Vuotuiset toimintakertomukset Komissio on tietoinen siitä, että pääjohtajien on pystyttävä antamaan vuosikertomuksissa lausuntoja, joissa esitetään todenmukainen kuva sisäisestä valvonnasta erityisesti niillä aloilla, joilla noudatetaan hajautettua hallintomallia, ja toisaalta laadittava lausuntonsa siten, että se ei jää merkityksettömäksi. Vuotta 2003 koskevissa toimintakertomuksissa pääosastot ja yksiköt ovat ilmaisseet varaumia käyttäen vakiomuotoisia vähimmäisvaatimuksia, joiden avulla varaumia voidaan helpommin vertailla keskenään. Lisäksi komissio suoritti ennen vuotuisten toimintakertomusten viimeistelyä toisen vertaisarvioinnin, jonka yhteydessä vertaisryhmät kävivät läpi toistensa esittämien varaumien luonnokset. Nämä aloitteet ovat parantaneet menettelyn johdonmukaisuutta. b) Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) Komissio on ottanut huomioon Euroopan parlamentin huomautukset, jotka koskevat komission ehdotusta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 muuttamisesta (KOM(2004) 104). Näitä kysymyksiä tarkastellaan lähemmin lainsäätäjän kanssa käytävissä neuvotteluissa. Ns. Blue Dragon -tapauksen osalta komissio muistuttaa, että oikeusasiamies esitti 16. helmikuuta 2004 asiaa koskevan suositusluonnoksen. OLAFia pyydettiin esittämään asiasta yksityiskohtainen lausunto 31. päivään toukokuuta 2004 mennessä. OLAF toimitti vastauksensa oikeusasiamiehelle 18. maaliskuuta 2004. Oikeusasiamies teki asiassa päätöksen 22. heinäkuuta 2004. Hän katsoi, että OLAF oli hyväksynyt hänen esittämänsä suositusluonnoksen, koska se oli ottanut tapauksen tarkasteltavaksi ja pohtinut, pitäisikö tutkimuksia jatkaa tai aloittaa kokonaan uusi tutkimus. Oikeusasiamies piti OLAFin päätöstä olla jatkamatta tutkimuksia ja olla aloittamatta uutta tutkimusta perusteltuna ja katsoi asian loppuun käsitellyksi. Lopuksi komissio haluaa korostaa, että kaikkien UCLAFilta periytyneiden tapausten käsittely on saatettu päätökseen. OLAF esittää asiasta kertomuksen OLAFin valvontakomitealle. c) Korruptio Komissio on Euroopan parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että korruption torjuntastrategioita on tuettava niin unioniin liittyvissä ja ehdokasmaissa kuin nykyisissä jäsenvaltioissakin. Uusien jäsenvaltioiden osalta käynnistettiin useita toimenpiteitä jo liittymisen valmistelujen yhteydessä. Lisäksi vuoden 2004 talousarvioon perustettiin Euroopan parlamentin esityksestä uusi budjettikohta, johon otetusta 3 miljoonan euron määrärahasta on tarkoitus myöntää erityistukea uusien jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomille järjestöille, jotta ne voivat valvoa kansalaisyhteiskunnan etuja ja paljastaa julkishallinnossa esiintyvää korruptiota. Euroopan parlamentti on suosittanut, että valtiosta riippumattomien järjestöjen on täytettävä tietyt kirjanpitoa ja tilintarkastusta sekä läpinäkyvyyttä koskevat vaatimukset. Komissio on tästä samaa mieltä, mutta muistuttaa, ettei sillä ole valtuuksia valvoa tai millään tavoin puuttua valtiosta riippumattomien järjestöjen sisäiseen hallintoon. Valtiosta riippumattomien järjestöjen on kuitenkin täytettävä samat varainhoitoasetuksessa vahvistetut vaatimukset kuin kaikkien muidenkin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta tukea saavien tahojen. Tämä tarkoittaa mm. sitä, että niiden on esitettävä toimintakertomukset ja kirjanpito sekä todisteet järjestön ja tarvittaessa sen laillisten edustajien luotettavuudesta ennen kuin tukea voidaan myöntää tai sopimuksia tehdä. d) Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Komissio on Euroopan parlamentin kanssa yhtä mieltä siitä, että hallintovastuun jakaminen jäsenvaltioiden kanssa ansaitsee sillä nykyään olevan painopisteaseman. Tähän järjestelyyn liittyy kuitenkin useita eri hallintotasoja, joita edustavat eri jäsenvaltioissa erilaiset hallintorakenteet, mikä vaikeuttaa moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamisen valvontaa. Komissio on kiitollinen Euroopan parlamentin huomautuksesta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava oma osansa hajautettuun hallinnointiin liittyvästä työstä EU:n hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti. [3] [3] Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka liittyy päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002, 6 kohta. Komissio pyrkii varmistamaan, että perustamissopimuksessa ja varainhoitoasetuksessa vahvistetut perusperiaatteet ja erityisesti moitteettoman varainhoidon periaate (EY:n perustamissopimuksen 274 artikla) sisällytetään kaikkiin ehdotuksiin, jotka koskevat joko uutta alakohtaista lainsäädäntöä tai aiempien säädösten muuttamista. Luonnollisesti vain lainsäätäjä voi varmistaa, että periaatteet säilytetään myös lopulta annettavassa säädöksessä. Euroopan parlamentti on korostanut, että komission on laadittava yhteiset säännöt ja annettava jäsenvaltioille tarvittavat ohjeet. Moitteettoman varainhoidon varmistamiseen tähtäävä komission strategia perustuu jo nyt siihen, että jäsenvaltioissa asetetaan yhteiset vaatimukset, minkä jälkeen valvotaan niiden noudattamista ja annetaan ohjeita erilaisten käsikirjojen ja käytännön ohjeiden muodossa. Kertyneet kokemukset otetaan huomioon uutta ohjelmakautta koskevassa lainsäädännössä. Komissio on kiitollinen Euroopan parlamentin tuesta, joka koskee toimenpiteiden voimassaolon päättymiseen liittyviä lausekkeita (ns. sunset clauses) ja rahoitusoikaisuja. Määräajat, mm. sääntö, jonka mukaan toteutumattomat sitoumukset on purettava vuonna n+2, ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi parantaa täytäntöönpanoastetta, ja komissio esittääkin tällaisten lausekkeiden säilyttämistä ja vahvistamista myös jatkossa. Myös rahoitusoikaisut ja maksujen keskeyttäminen voivat olla tehokas keino saada jäsenvaltiot korjaamaan hallinnossa ilmenneitä puutteita, minkä vuoksi myös niitä on tarkoitus soveltaa jatkossakin. Komissio ei kuitenkaan ole Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioilta, jotka eivät sovella yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää (IACS), olisi evättävä oikeus saada maataloustukea EMOTR-tukiosastosta. [4] Kaikki jäsenvaltiot nimittäin soveltavat kyseistä järjestelmää, ja puutteita esiintyy toisinaan vain jossakin järjestelmän osassa. Tämän vuoksi komissio onkin päättänyt soveltaa jälkikäteen määrättäviä rahoitusoikaisuja, joiden suuruus määräytyy sen mukaan, miten suuren sääntöjenvastaisten maksujen riskin jäsenvaltion soveltamaan järjestelmään liittyvät heikkoudet aiheuttavat. [4] Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka liittyy päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002, 13 kohta. Lopuksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan parlamentti kannattaa yhtenäisen tarkastusmallin käyttöä, sillä sen avulla voidaan maksimoida komission ja jäsenvaltioiden yhteisten tarkastustoimien tehokkuus. e) Eurostat Euroopan parlamentti on esittänyt useita kysymyksiä Eurostatia koskevasta vastuuvapausmenettelystä. Eri yhteyksissä, mm. huhtikuun 2003 täysistunnossa on jo todettu, että komissio on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet tai ainakin aloittanut niiden täytäntöönpanon. Komissio haluaa myös huomauttaa, että se on pitänyt talousarvion valvontavaliokunnan välityksellä parlamentin säännöllisesti ajan tasalla vastuuvapauden myöntämismenettelyn eri vaiheissa. Näin tapahtui erityisesti silloin kun Euroopan parlamentti pyysi komissiota antamaan kriittisten tietojen salaamista koskevat turvatakeet tai tarkastamaan eri toimijoiden ja yksittäisten komission jäsenten ja koko komission väliset suhteet vastuuketjun toiminnassa. Komissio vahvistaa arvion, jonka se esitti Euroopan parlamentille kahdessa eri yhteydessä syys- ja marraskuussa 2003. Tuolloin komission puheenjohtaja totesi, että kaikki tilintarkastuskertomuksessa ja muissa tutkimuksissa mainitut tosiseikat olivat tapahtuneet ennen nykyisen komission toimikautta ja ennen sen aloittaman hallinnonuudistuksen käynnistämistä. Lisäksi komission puheenjohtaja myönsi poliittisen tason tiedottamiseen liittyvän ongelmia ja selvitti syyt tähän sekä lupasi, että komissio etsisi asiaan ratkaisun 10. helmikuuta 2004 hyväksytyn toimintasuunnitelman avulla. Toimintasuunnitelman ja tähän mennessä hyväksyttyjen toimenpiteiden tarkoituksena on selkeyttää arkaluonteisten tietojen levittämistä koskevia voimassa olevia sääntöjä ja korostaa aktiivisen tiedottamisen merkitystä. Mitä tulee pyyntöön laatia 31. heinäkuuta 2004 mennessä täydellinen kirjallinen arviointi Eurostatin tapaukseen liittyvistä seikoista, mm. kaikista siihen liittyvistä OLAFin kertomuksista, komissio katsoo, ettei ole tarpeen laatia uutta arviota puutteellisesta tiedonkulusta komission sisällä, koska se ei toisi esiin mitään uusia näkökohtia. Sen sijaan on syytä huolehtia uusien järjestelyjen toteuttamisesta. Lisäksi voidaan todeta, että komissio on jo toteuttanut siltä pyydetyt toimet, joiden tarkoituksena on varmistaa valkoisen kirjan erityistoimien täydellinen täytäntöönpano, ilmiantajien maineen palauttaminen sekä se, että pääjohtajat laativat vuosittain toimintakertomuksen, josta käyvät ilmi heidän tehtävänsä tulojen ja menojen hyväksyjinä. Joissakin tapauksissa komissio ei kuitenkaan ole voinut toteuttaa Euroopan parlamentin pyyntöjä. Tämä koskee esimerkiksi sisäisen tarkastuksen toimialan ja sisäisen tarkastuksen yksiköiden kertomusten julkaisemista sekä eri osastoilla käytettyjen valvontajärjestelmien keskushallintojärjestelmän perustamista. Varainhoitoasetuksen tarkistamisen osalta komissio toteaa, että se ei ole havainnut uudessa varainhoitoasetuksessa mitään sellaisia puutteita, jotka asettaisivat yhteisön talousarvion alttiiksi petoksille. Komissio kuitenkin tarkistaa rahoitussäännöt huolellisesti petostentorjunnan näkökulmasta, kun vuonna 2005 toteutetaan varainhoitoasetuksen ensimmäinen tarkistus asetuksen 184 artiklan mukaisesti; vastaavia tarkistuksia on määrä toteuttaa vastedes kolmen vuoden välein. f) Omat varat Komissio on valmis täyttämään useimmat Euroopan parlamentin pyynnöistä. Komissio on mm. julkaissut kertomuksen, jossa selvitetään mahdollisuuksia luoda suorempi suhde veronmaksajien ja Euroopan unionin talousarvion välille. Komissio esitti jo kesäkuussa 2004 yhteisön passitusjärjestelmää koskevan selvityksen, jonka mukaan ensimmäisen, väliaikaisen tutkintavaliokunnan vuonna 1997 antamista suosituksista on toteutettu jo 38. Komissio myös tukee edelleen siirtymistä uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän (New Computerized Transit System, NCTS) vaiheeseen 3.2, minkä pitäisi tapahtua kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 2005 loppuun mennessä. Uuden järjestelmän käyttö on lisääntynyt tasaisesti, kuten komission toimittamat tiedot osoittavat. Komissio katsoo kuitenkin, että tullikoodeksia ei ole syytä muuttaa siten, että luovuttaisiin käytännöstä, jonka mukaan virheellisesti tai tarkoituksellisesti väärin ilmoitettuja tavaroita ei oteta huomioon passituksessa. Jos tällainen muutos tehtäisiin, passitustapahtuman takaaja joutuisi vastuuseen tullivelasta, joka on syntynyt jo ennen passitustapahtumaa, mikä horjuttaisi voimassa olevaa lainsäädäntöä. Se, minkä verran henkilöstöä jäsenvaltioiden tullihallinnot osoittavat fyysisiin valvontatehtäviin, kuuluu nykyisen lainsäädäntökehyksen mukaan kansallisille viranomaisille, joiden tehtävänä on luoda tarvittavat rakenteet ja varmistaa, että niiden hallintoelimillä on käytössään riittävät henkilöstöresurssit. g) Maatalous Komissio on jo toteuttanut tai suunnitellut toimia useimpien parlamentin päätöslauselmassa todettujen ongelmien korjaamiseksi. Vientitukien taso on määritetty komission kattavan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä. Komissio ei kuitenkaan voi esittää tukitason määrittämisessä käytettyjä tietoja, koska ne ovat kaupallisesti liian arkaluonteisia julkistettavaksi. Komissio on myös tarkistanut vientitukien ennakkorahoitusjärjestelmän ja päättänyt säilyttää sen, tosin soveltamisalaa rajoittaen. Näiden uusien sääntöjen tehokkuutta arvioidaan ennen kuin asiassa tehdään uusia päätöksiä. Epäsuotuisten alueiden järjestelmää arvioitiin asetuksen (EY) N:o 950/97 jälkiarvioinnin yhteydessä, joka saatiin päätökseen heinäkuussa 2003. Selvityksen loppukertomus on julkaistu komission Internet-sivustolla [5]. Komissio valmistelee parhaillaan epäsuotuisten alueiden järjestelmän erityisarviointia maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen pohjalta. Selvityksen tulokset ovat käytettävissä loppuvuodesta 2005. Komission yksiköiden suorittamissa tarkastuksissa arvioidaan hallinto-, valvonta- ja seuraamusjärjestelmien täytäntöönpanon tehokkuutta jäsenvaltioissa. Komissio toteuttaa tämän kysymyksen selvittämiseksi tarvittavat jatkotoimet. [5] Ks. sivusto: http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/950/index_en.htm. h) Rakennerahastot Komissio ilmoittaa vastuuvapauden myöntäjälle säännöllisesti toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut talousarvion täytäntöönpanon parantamiseksi. Seuraavien rakennerahastoasetusten valmistelussa otetaan huomioon tähänastiset kokemukset, ja kaikkia täytäntöönpanoa nopeuttavia toimenpiteitä, kuten n+2 -sääntöä, jatketaan ja parannetaan tarvittaessa edelleen. Komissio katsoo, että ei ole tarpeen ottaa käyttöön mekanismia jäsenvaltioiden rankaisemiseksi huonoista talousarvioennusteista. Se ei myöskään pidä tarpeellisena Sapard-ohjelman toimintaohjeiden kääntämistä kaikille unioniin liittyvien valtioiden kielille eikä neljännesvuosittain laadittavaa tilannekatsausta n+2 -säännön soveltamisesta. Komissio toimittaa jo parlamentille vuosittain tiedot n+2 -säännön soveltamisesta heti kun lopulliset luvut ovat tiedossa. Lopuksi komissio toteaa, että se pyrkii levittämään seuranta- ja arviointitoimien perusteella hyviksi havaittuja käytäntöjä, mutta kokemusten perusteella rakennerahastojen menestyksellinen hallinnointi riippuu hyvin monesta tekijästä. i) Sisäiset politiikat ja tutkimus Komissio tarkistaa säännöllisesti sisäisen valvonnan sääntöjään tehostaakseen niiden täytäntöönpanoa. Tutkimuspääosastot osallistuvat itsearviointiin, jonka tarkoituksena on selvittää, millä aloilla täytäntöönpano kaipaa erityistä tehostamista. Aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperintään liittyvien toimien tehostaminen on jo aloitettu, sillä komissio on toteuttanut perinnän alalla parannukset, joista päätettiin 3. marraskuuta 2003 pidetyssä talousarvion valvontavaliokunnan kokouksessa. Perinnän alalla on toteutettu kolmenlaisia parannuksia, jotka koskevat paitsi uusia menettelyjä myös uusia tietotekniikkavälineitä ja organisaatiorakenteita. Paikalla tehtävien tarkastusten hallinnointi ja koordinointi toteutetaan kaikissa tutkimuspääosastoissa yhdenmukaisella tavalla. Viiden tutkimuspääosaston tarkastusyksiköt kokoontuvat kuukausittain keskustelemaan ja vaihtamaan tietoja tarkastuskäytännöistä, tarkastustulosten täytäntöönpanosta ja tarkastusstrategioista. Komissio raportoi tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan liittyvistä tarkastustoimista sen jälkeen kun ne on saatettu päätökseen. Jälkitarkastustilanteesta on jo saatavilla runsaasti tietoa vuotuisissa toimintakertomuksissa. j) Laajentuminen Komissio on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että tietojen, joita komissio toimittaa vastuuvapauden myöntäjälle ja suurelle yleisölle, on myös laajentumisen jälkeen oltava mahdollisimman ymmärrettäviä ja helposti saatavilla. Komissio uskoo täyttävänsä jo nyt useimmat Euroopan parlamentin esittämistä suosituksista. Kaikkia suosituksia ei kuitenkaan ole vielä pantu täytäntöön. Esimerkiksi budjetti- ja taloushallintoon liittyvä raportointi muutetaan vastaamaan toimintalohkojakoa vasta varainhoitovuodesta 2004 alkaen, sillä tänä vuonna talousarvio laadittiin ensimmäisen kerran toimintoperusteisen budjetoinnin periaatteiden mukaan. Lisäksi Euroopan parlamentti on aiheellisesti korostanut, että on tärkeää varmistaa, että hajautettu hallinnointi toteutetaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Kuten Euroopan parlamentti on todennut, kyseessä on monimutkainen prosessi, johon osallistuu kussakin jäsenvaltiossa monia eri hallintoelimiä. Asiaa koskevat säännöt on kuitenkin annettu, ja niitä kehitetään ja hiotaan edelleen tarpeen mukaan. Komissio haluaa ottaa esiin myös kumppanuustoiminnan (twinning). Kumppanuustoimintaa koskeva uusittu käsikirja tuli voimaan 1. toukokuuta 2004. Siinä esitetään mm. aiempaa yksinkertaisemmat maksumenettelyt sekä tavoitteiden asettamista ja tuloksia koskevat uudet vaatimukset. Kokonaisraportti vuosina 1998-2001 hyväksytyistä hankkeista on saatavilla Internet-osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enlargement/phare_evaluation_pdf/interim_s_zz_eur_01006_fv.pdf. k) Ulkoiset toimet Komissio on ottanut huomioon Euroopan parlamentin esittämät ulkoisten toimien valvontaa koskevat suositukset. Vuonna 2002 komissio (EuropeAid) käynnisti mittavan aloitteen, jonka tarkoituksena oli parantaa sekä ulkoisten toimien alalla suoritettujen tarkastusten kattavuutta että niiden laatua. Vuosia 2003 ja 2004 varten on laadittu vuosittaiset tarkastussuunnitelmat, ja tarkastajien valintaa koskevia yleisiä vaatimuksia on kiristetty samoin kuin vaatimuksia, joiden mukaan tarkastajien on noudatettava erityisesti tarkastustoiminnan riippumattomuutta koskevia kansainvälisiä vaatimuksia. Lisäksi komissio on jo toteuttanut tai toteuttaa parhaillaan suosituksia, jotka koskevat naapuruus- ja Phare-ohjelmia sekä koulutuksen ja terveyden alalla myönnettävää tukea. Se on käynyt järjestelmällisesti läpi maksattamatta olevia sitoumuksia vähentääkseen vanhentuneiden tai täytäntöönpanoa odottavien sitoumusten määrää. Humanitaarisen avun täytäntöönpanon alalla komissio on valinnut jo yli 160 kumppanijärjestöä 1. tammikuuta 2004 voimaan tulleen uuden kumppanuuspuitesopimuksen perusteella. II. Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan kehitysrahastosta (EKR) Komissio hyväksyy parlamentin suositukset ja on jo toteuttanut tarvittavat toimet tai toteuttaa niitä parhaillaan. Komissio pitää myös tervetulleena parlamentin tukea ehdotukselle sisällyttää EKR Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. Ehdotus on parhaillaan neuvoston käsiteltävänä. Parlamentin esittämistä suosituksista komissio haluaa korostaa seuraavia: (i) Talousarviotuki Komissio on samaa mieltä siitä, että sen jälkeen kun rahoitussopimuksessa määrätyt edellytykset ovat täyttyneet ja talousarviotuki on myönnetty AKT-valtiolle, varat siirtyvät edunsaajavaltion talousarvioon ja niitä hallinnoidaan ja ne käytetään kansallisten (eikä EKR:n) taloushallinnon menettelyjen mukaisesti. Komissio on mukauttanut valvonta- ja tarkastusjärjestelmiään voidakseen ottaa huomioon haasteet, joita liittyy talousarviotuen lisääntyneeseen käyttöön. Talousarviotukea saavien AKT-valtioiden lähetystöille on esimerkiksi annettu ohjeet raportoida kattavasti kuuden kuukauden välein julkisen varainhoidon laadusta komission laatimien vaatimusten perusteella. Näin täydennetään muiden komission kanssa toimivien rahoittajien säännöllisesti laatimia analyyseja ja katsauksia julkisesta varainhoidosta. (ii) Tarkastus- ja arviointistrategia Euroopan parlamentti on korostanut, että komission olisi huolehdittava toimien koordinoinnista ja yhteistyöstä lähetystöjen ja päätoimipaikan välillä. Komissio kannattaa tätä tavoitetta ja on jo toteuttanut tarvittavia toimia mm. varmistaakseen ulkoisten tarkastajien suorittamien tarkastusten paremman kattavuuden ja laadun. Myös arvioinnista on annettu uudet suuntaviivat, jotka tulivat voimaan heinäkuussa 2003. Tarkastus- ja arviointistrategia liittyy riskienarviointiin, joka toimitettiin Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle 12. maaliskuuta 2004 (SEK(2004) 318). (iii) Varainhoitokertomus Euroopan parlamentti on pyytänyt useiden uusien aiheiden käsittelemistä varainhoitokertomuksessa. Komissio on ottanut kaikki suositukset huomioon vuoden 2003 varainhoitokertomuksessa, jonka aiheena ovat 6., 7., 8. ja 9. Euroopan kehitysrahasto. Kertomus toimitettiin Euroopan parlamentille 22. kesäkuuta 2004. III. Euroopan parlamentin päätöslauselma EHTY:stä Komissio on ottanut huomioon Euroopan parlamentin esittämät EHTY:ä koskevat suositukset ja toteuttaa tarvittavat toimet aikanaan. Se on mm. sitoutunut laatimaan esityksen EHTY:n 50-vuotisesta toiminnasta. Aiheesta on tarkoitus julkaista vuoden 2004 loppuun mennessä suurelle yleisölle suunnattu yleiskatsaus. IV. Euroopan parlamentin päätöslauselma erillisvirastoista Euroopan parlamentin päätökset vastuuvapauden myöntämisestä erillisvirastoille on osoitettu kunkin viraston johtajalle. Lisäksi vastuuvapauden myöntämistä koskevan päätöksen liitteinä olevissa päätöslauselmissa esitetään useita horisontaalisia suosituksia, jotka koskevat sekä erillisvirastoja että komissiota. Uudessa varainhoitoasetuksessa on esimerkiksi huomattavasti lujitettu erillisvirastojen ja komission välisiä institutionaalisia suhteita mm. kirjanpidon ja sisäisen tarkastuksen alalla. Yleensäkin komissio järjestää erillisvirastojen kanssa säännöllisesti kokouksia, joissa keskustellaan kirjanpitoon liittyvistä kysymyksistä ja erityisesti päivitetään tietoja uudistushankkeen etenemisestä. Komissio on nimennyt kirjanpitoon liittyviä kysymyksiä varten erityisen yhteyspisteen erillisvirastoja varten. Uuden varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaan komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisön rahoitustukea saaviin erillisvirastoihin nähden samat toimivaltuudet kuin komission yksiköihin nähden. Koska sisäisen tarkastuksen toimialalla ei ole vielä täyttä henkilöstömäärää, näin aluksi on keskitytty sisäisen tarkastuksen järjestelmien analysointiin ja evaluointiin, jotta painopisteeksi voidaan ottaa niiden perusteella tehtävä tilintarkastustyö ja antaa alustavaa neuvontaa. Lisäksi komissio toteuttaa parhaillaan suositusten mukaisia toimia, jotka koskevat mm. erillisvirastojen yhdenmukaista toimintakehystä, henkilöstöpolitiikkaa ja muuta eri virastoille annettavaa tukea. Toisaalta komissio katsoo, että erillisvirastojen toiminnasta tai niiden hallintomenoista ei ole tarpeen laatia enää muita yleisluontoisia selvityksiä. Se muistuttaa, että erillisviraston isäntämaana toimivan jäsenvaltion rahoitustuki perustuu täysin vapaaehtoisuuteen. V. Neuvoston suositus yleisestä talousarviosta Komissio on ottanut huomioon huomautukset, jotka on liitetty neuvoston suositukseen, jonka mukaan Euroopan parlamentin olisi myönnettävä komissiolle vastuuvapaus Euroopan yhteisöjen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuoden 2002 osalta. Komissio yhtyy neuvoston toiveeseen siitä, että toimet, jotka komissio on toteuttanut tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden parantamiseksi, johtavat käytännön tuloksiin mahdollisimman pian, niin että myönteinen tarkastuslausuma voidaan myöntää. Komissio pyrkii myös jatkossa varmistamaan, että sen valvontajärjestelmät antavat riittävän varmuuden tilien perustana olevien toimien virhemarginaalin hallitsemisesta. Komissio on niin ikään neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että yhteistyö kansallisten valvontaviranomaisten kanssa on tärkeä keino parantaa hajautettua hallinnointia. Tämän vuoksi se pyrkii lujittamaan tätä yhteistyötä. Komissio pyrkii ottamaan käyttöön rakennerahastoja varten yhden ainoan tarkastusjärjestelmän, joka perustuu parempaan tietojenvaihtoon ja tarkastustyön koordinointiin. Lisäksi komissio toteuttaa parhaillaan toimia, jotka ovat tarpeen tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen eri lukuja koskevien neuvoston huomautusten perusteella.