[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 21.12.2009

KOM(2009)700 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE

VUODEN 2008 KERTOMUS PHARE-OHJELMASTA, TURKIN LIITTYMISTÄ VALMISTELEVASTA VÄLINEESTÄ, CARDS-OHJELMASTA JA SIIRTYMÄJÄRJESTELYÄ KOSKEVASTA TUKIVÄLINEESTÄ

{SEK(2009) 1726}

JOHDANTO

Tämä kertomus ja siihen liittyvä tausta-asiakirja kattavat Phare-ohjelman[1], Turkin liittymistä valmistelevan välineen[2], Cards-ohjelman[3] ja siirtymäjärjestelyä koskevan tukivälineen[4] täytäntöönpanon vuonna 2008 niin, että aikarajana on 31. joulukuuta 2008. Koska vuosi 2006 oli Phare-ohjelman, Turkin liittymistä valmistelevan välineen ja Cards-ohjelman viimeinen ohjelmavuosi, kyseisten välineiden puitteissa ei vuonna 2008 aloitettu uusia ohjelmia[5].

Liittymistä valmistelevan Phare-tuen tavoitteena on ollut auttaa ehdokasmaita ja unioniin liittyviä maita vahvistamaan julkishallintoaan ja instituutioitaan, jotta ne voisivat toimia tarkoituksenmukaisesti Euroopan unionissa, lähentää niiden lainsäädäntöä Euroopan yhteisön lainsäädäntöön, vähentää siirtymäkausien tarvetta ja edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

Cards-ohjelman tavoitteena on ollut tukea Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Serbian ja Kosovon[6] osallistumista vakautus- ja assosiaatioprosessiin. Kyseisen prosessin tarkoituksena on edistää alueen vakautta ja samalla helpottaa suhteiden tiivistämistä Euroopan unioniin.

Tässä kertomuksessa annetaan tietoja myös uusiin jäsenvaltioihin sovellettavasta siirtymäjärjestelyä koskevasta tukivälineestä, joka otettiin käyttöön, jotta voitaisiin jatkaa yhteiskunnan rakenteiden kehittämiseen annettavaa tukea yhteisön säännöstön täytäntöönpanon edellyttämien institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi ja vakiinnuttamiseksi.

Vuodesta 2007 lähtien EU:n liittymistä valmisteleva tuki on kanavoitu yhden välineen, liittymistä valmistelevan tukivälineen, kautta. Kyseisen välineen tarkoituksena on antaa kohdistettua tukea ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille. Liittymistä valmisteleva tukiväline korvaa viisi aikaisempaa EU:n rahoitusvälinettä eli Pharen, ISPAn[7], Sapardin[8], Turkin liittymistä valmisteleva välineen ja Cards-ohjelman. Vuodesta 2008 lähtien komissio on laatinut vuosikertomuksen liittymistä valmistelevan tukivälineen täytäntöönpanosta.

TARKASTELUVUOSI

Laajentumisprosessin keskeinen kehitys vuonna 2008

Vuonna 2008 saavutetut tulokset ehdokasmaiden[9] ja mahdollisten ehdokasmaiden[10] osalta ja suhteessa vakautus- ja assosiaatioprosessiin esitettiin laajentumispaketissa marraskuussa 2008. Laajentumisstrategiaa ja vuosien 2008–2009 tärkeimpiä haasteita koskeva tiedonanto kehitti unionin nykyistä lähestymistapaa, joka perustuu joulukuussa 2006 järjestetyn Eurooppa-neuvoston laajentumista koskevalle uudelle yksimielisyydelle. Tiedonannossa hahmotettiin komission näkemystä laajentumisen haasteista tulevaisuudessa ja siinä yksilöitiin toimenpiteitä, joilla tuetaan maita niiden tiellä kohti jäsenyyttä. Siihen liitettiin ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita käsittelevät edistymiskertomukset, joissa arvioitiin kunkin maan edistymistä Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttämisessä. Neuvostossa[11] tähän laajentumispakettiin suhtauduttiin pääpiirteissään myönteisesti, ja se sai myönteisen vastaanoton laajentumismaissa.

OHJELMASUUNNITTELU JA OHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO: YLEISKATSAUS

Phare-ohjelma, Turkin liittymisvalmistelut ja Cards-ohjelma

Liittymistä valmisteleva tukiväline otettiin käyttöön 2007, joten Phare-ohjelman, Turkin liittymistä valmistelevan välineen tai Cards-ohjelman puitteissa ei ole tehty uusia sitoumuksia vuoden 2006 jälkeen. Sitä vastoin keskityttiin edellisten vuosien ohjelmien täytäntöönpanoon sekä tarvittaessa karsimaan toteutumatta jääneiden ohjelmien ruuhkaa.

Vuonna 2008 useimmat Cards-tukea saavista maista jatkoivat hankesopimusten tekemistä vuosiksi 2005 ja 2006 jäljellä olevista määrärahoista, vaikka sopimusten tekoasasteet vaihtelivatkin maittain. Albaniassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa pyrkimys sopimusten tekemiseksi vuoden 2005 Cards-ohjelman jäljellä olevista varoista ennen asetetun määräajan päättymistä johti sopimusten tekemiseen rajoitetusti vuoden 2006 Cards-ohjelmien osalta. Vuoteen 2005 asti Bosnia ja Hertsegovinassa sekä Kosovossa tehtiin Cards-ohjelmien mukaisia sopimuksia täysimääräisesti vuoden loppuun mennessä, ja sopimusmenettelyt vuoden 2006 osalta edistyivät hyvin.

Euroopan komission Kroatian-lähetystö päätti 21. joulukuuta 2007 alkaen lykätä väliaikaisesti vuoden 2006 Phare-ohjelman mukaisten sopimusten hyväksymistä, kunnes komissio katsoi, että Kroatian tekemät sopimusten hajautettua täytäntöönpanoa koskevat parannukset olivat riittäviä. Kun sopimusten hyväksymistä jatkettiin heinäkuussa 2008, Kroatia pystyi tekemään sopimukset 84,7 prosentista vuoden 2006 Phare-määrärahoista ennen asetetun määräajan päättymistä 30. marraskuuta 2008.

Vuonna 2008 kolmea Turkin liittymistä valmistelevan välineen mukaista ohjelmaa oltiin toteuttamassa mukaan luettuna vuoden 2006 kansallinen ohjelma, johon liittyviä sopimuksia oltiin edelleen tekemässä. Yhteisen seurantakomitean asettamat määräajat tarjouskilpailuasiakirjojen esittämiseksi Euroopan komission ennakkovalvonnalle vuoden 2006 kansallisen ohjelman mukaisesti saivat aikaan sen, että hankintaprosessi jonkin verran nopeutui aikaisempiin ohjelmiin verrattuna. Vuoden 2006 kansallisen ohjelman sopimusten tekoaste vuoden 2008 lopussa oli 78,38 prosenttia.

Vuonna 2008 Bulgaria ja Romania jatkoivat vuoden 2006 kansallisten Phare-ohjelmien mukaisten sopimusten tekemistä ja toteuttamista. Sopimuskauden lopussa 30. marraskuuta 2008 vain 17,38 prosenttiin Bulgarian ohjelmista oli tehty hankesopimukset. Sopimusten alhainen prosenttimäärä johtui osaksi rahoituksen keskeyttämisestä sekä huomattavan monista Bulgarian viranomaisten peruuttamista sopimuksista, joiden toteuttamiseksi ei ollut aikaa eikä voimavaroja. Kun Pharen vuoden 2006 kansallisen ohjelman sopimuskausi päättyi Romaniassa, 78,01 prosenttiin ohjelmista oli tehty hankesopimukset.

Phare-ohjelmaa, Turkin liittymistä valmistelevaa rahoitustukea ja Cards-ohjelmaa koskevia yksityiskohtaisia tietoja löytyy tämän kertomuksen tausta-asiakirjan I osasta.

Siirtymäjärjestelyä koskeva tukiväline

Bulgarian ja Romanian siirtymäjärjestelyä koskeva tukiväline vahvistettiin liittymisasiakirjan 31 artiklassa tiettyjen instituutioiden kehittämistoimien rahoittamiseksi aloilla, joilla on jatkuva tarve vahvistaa institutionaalisia valmiuksia, sellaisten toimien kautta, joita ei voida rahoittaa rakennerahastoista tai maaseudun kehittämisrahastosta. Se on jatkoa Phare-ohjelman puitteissa ennen liittymistä annetulle tuelle. Siirtymäjärjestelyä koskevan tukivälineen puitteissa myönnettävän EU:n tuen täytäntöönpanoa hallinnoidaan Bulgarian viranomaisten ja Euroopan komission 21. kesäkuuta 2007 ja Romanian viranomaisten ja Euroopan komission 5. syyskuuta 2007 allekirjoittamalla siirtymäjärjestelyä koskevan tukivälineen täytäntöönpanosta tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla.

Vuonna 2008 Bulgaria ja Romania jatkoivat kummallekin maalle kohdennettujen vuoden 2007 siirtymäjärjestelyä koskevan tukivälineen mukaisten sopimusten tekemistä ja toteuttamista. Sopimusten tekemiselle asetettu määräaika päättyy 15. joulukuuta 2009.

Vuoden 2008 aikana ne kymmenen maata, jotka ovat vuodesta 2004 lähtien saaneet varoja instituutioiden kehittämiseksi erityisestä siirtymäjärjestelyä koskevasta tukivälineestä, joka perustettiin liittymisasiakirjan 34 artiklalla, jatkoivat hankesopimusten tekemistä vuoden 2006 siirtymäjärjestelyjä koskevasta tukivälineestä ja vuoden 2005 siirtymäjärjestelyjä koskevan tukivälineen mukaisten ohjelmien täytäntöönpanoa.

Siirtyminen laajennettuun hajautettuun täytäntöönpanojärjestelmään (EDIS)

Komission tavoitteena oli, että Phare-tukea vastaanottavat maat kykenevät hallinnoimaan yhteisön varoja laajennetussa hajautetussa täytäntöönpanojärjestelmässä (EDIS), jotta ne saavat ennen liittymistä riittävästi käytännön kokemusta hallinnoinnista täysin hajautetussa järjestelmässä ja kykenevät siten hallinnoimaan tehokkaasti rakennerahastoja liittymisestä lähtien (jaetussa hallinnointiympäristössä).

Komissio hyväksyi EDIS-järjestelmässä toimivat Phare-ohjelman täytäntöönpanovirastot, kun ne osoittivat niillä olevan käytössään asianmukaiset voimavarat, rakenteet ja järjestelmät yhteisön avun tehokasta ja oikea-aikaista hallinnointia varten.

Viidennessä laajentumisessa liittyneet kymmenen uutta jäsenvaltiota[12] ovat toimineet EDIS-järjestelmässä vuodesta 2005.

Bulgaria on ollut EDIS-järjestelmässä heinäkuusta 2007 alkaen Phare-ohjelman ja liittymisen jälkeisen siirtymäjärjestelyä koskevan tukivälineen osalta. Tämä merkitsee sitä, että tukihankkeita koskevien sopimusten tekeminen ja hankkeiden täytäntöönpano on siitä lähtien ollut täysin Bulgarian viranomaisten vastuulla. Neljä valtuutettua täytäntöönpanovirastoa[13] hallinnoi täytäntöönpantavaa tukea.

Vaikka järjestelmä on otettu käyttöön ja hyväksytty Bulgarian viranomaisten tekemien sitoumusten perusteella, tuen käytännön toteutuksessa ja käsittelyssä oli vuonna 2008 vielä puutteita. Huomattava määrä Phare-ohjelman maksuista on ollut keskeytettyinä helmikuusta 2008, ja maksamisen edellytyksenä on, että Bulgarian toteuttaa korjaavia toimenpiteitä. Keskeisenä ongelmana vuonna 2008 oli kahden bulgarialaisen täytäntöönpanoviraston (CFCU ja alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö) valtuutusten peruuttaminen 23. heinäkuuta 2008, minkä seurauksena suurimmalle osalle Bulgarian vuoden 2006 Phare-ohjelmaa ei ole voitu myöntää EU:n tukea.

Romania on myös toiminut EDIS-järjestelmässä kahden täytäntöönpanoviraston osalta vuoden 2006 lopusta ja kolmannen täytäntöönpanoviraston osalta huhtikuusta 2007, mikä merkitsee, että se vastaa täysin sekä rahoitustukiohjelmien tarjouskilpailusta että niiden täytäntöönpanosta. Kolme valtuutettua täytäntöönpanovirastoa[14] hallinnoivat vuoden 2006 Phare-ohjelmaa ja siirtymäjärjestelyä koskevaa tukivälinettä. Komissio ilmaisi vuonna 2007 huolensa romanialaisten virastojen kyvystä hallinnoida moitteettomasti EU:n varoja, mutta vuoden 2008 aikana on saatu näyttöä merkittävistä parannuksista. Viiveitä kuitenkin esiintyi vuoden 2006 Phare-ohjelman hankesopimusten tekemisessä, ja ohjelmien täytäntöönpano toisinaan viivästyi; tämä kuitenkin johtui syistä, joiden ei voi katsoa kokonaan johtuvan Romanian viranomaisista. Yhteistyö Romanian viranomaisten kanssa on yleisesti riittävää ja ongelmiin puututaan yhteistoimin, mikä on merkinnyt mitattavia parannuksia varojen hallinnoinnissa.

Komissio seuraa tiiviisti EDIS-järjestelmän toimintaa varmistaakseen, että hankkeiden täytäntöönpano sujuu aikataulussa ja tehokkaasti ja että tulokset tosiasiallisesti saavutetaan.

Liittymistä valmistelevan tuen koordinointi

- Sapard-ohjelman (maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman)[15] tarkoituksena on auttaa ehdokasmaita ratkaisemaan rakennesopeutusta koskevat ongelmat maatalousalalla ja maaseudulla sekä panemaan täytäntöön yhteistä maatalouspolitiikkaa koskeva yhteisön säännöstö ja siihen liittyvä lainsäädäntö.

- ISPA (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline)[16] on tarkoitettu pääasiassa mukauttamaan hakijamaiden infrastruktuureja yhteisön vaatimusten mukaisiksi. Siitä rahoitetaan suuria ympäristö- ja liikenneinfrastruktuureja.

Liittymistä valmistelevien välineiden välinen koordinaatio varmistettiin ohjelmasuunnitteluvaiheessa. Sapardin ja ISPAn viimeinen ohjelmasuunnittelu tehtiin vuonna 2006. Vuodesta 2007 kaikki aiemmat liittymistä valmistelevat välineet on korvattu liittymistä valmistelevalla tukivälineellä.

YHTEISTYÖ EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN JA KANSAINVÄLISTEN RAHOITUSLAITOSTEN KANSSA

Yhteistyö Euroopan investointipankin (EIP) ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) ja Euroopan neuvoston kehityspankin (CEB, yhteistyössä Saksan jälleenrakennuspankin Kreditanstalt für Wiederaufbaun kanssa) kanssa, toteutetaan laajentumismaita koskevan, Euroopan komission ja osallistuvien kansainvälisten rahoituslaitosten 26. huhtikuuta 2006 laatiman tarkistetun yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti.

Horisontaalisten ohjelmien täytäntöönpano on tarjonnut laajoja mahdollisuuksia yhteistyöhön kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa mahdollistamalla kansainvälisten rahoituslaitosten lainojen ja EU:n tuen yhdistämisen. Kyseisillä horisontaalisilla ohjelmilla täydennetään kansallisista ohjelmista rahoitettavia investointihankkeita.

Seuraavat neljä eri ohjelmatyyppiä on kehitetty.

Pk-yritysten rahoitusvälineen (SME Finance Facility, SMEFF) tarkoituksena on vahvistaa rahoituksenvälittäjien (ts. pankit, leasingyhtiöt) valmiuksia jatkaa ja laajentaa pk-yrityksille suunnattua rahoitustoimintaansa edunsaajamaissa. SMEFF-hankkeisiin kuuluvat lainojen myöntäminen, lainatakuut ja leasing-rahoitus paikallisille rahoituksenvälittäjille yhdessä rahoitusavustusten kanssa, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Rahoituksenvälittäjät puolestaan lainaavat tai myöntävät leasing-rahoitusta mikroyrityksille tai pk-yrityksille. Vuodesta 2005 lähtien ainoat maat, joihin pk-yritysten rahoitusvälinettä voidaan soveltaa, ovat olleet Bulgaria, Kroatia, Romania ja Turkki. Vuoden 2008 lopulla hankkeisiin varattu EU-tuen määrä oli noin 265 miljoonaa euroa.

Kuntien rahoitusvälineen (Municipal Finance Facility, MFF) tarkoituksena on kannustaa paikallisia rahoituksenvälittäjiä myöntämään lainoja kunnille. Ohjelman toimintamekanismi on samankaltainen kuin pk-yritysten rahoitusvälineen. Vuonna 2008 uusien hankkeiden kehitystahti ja hankesopimusten allekirjoittaminen oli edelleen suhteellisen hidasta johtuen korkeista hallintokuluista ja joissakin maissa esiintyneiden lainsäädäntöuudistusten viiveistä sekä sen vuoksi, että kunnilla ei ole luotonsaantiin liittyvää kokemusta. Vuoden 2008 joulukuun lopulla hankkeisiin varattu EU-tuen määrä oli noin 75 miljoonaa euroa.

Nizzassa vuonna 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä EIP ja komissio perustivat kunnallisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineen (Municipal Infrastructure Facility, MIF). Kyseisen järjestelyn tarkoituksena on EU:n 15 jäsenvaltion raja-alueiden sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen. Tätä varten kunnallisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineessä yhdistetään EIP:n lainoja Phare-tukeen, jota ei tarvitse maksaa takaisin, pienten paikallisten infrastruktuuri-investointien päätökseen saattamisen nopeuttamiseksi. Vuoden 2008 loppuun mennessä 24 hanketta varten oli maksettu noin 40 miljoonaa euroa.

Energiatehokkuuden rahoitusväline (Energy Efficiency Finance Facility, EEFF) otettiin käyttöön vuonna 2006 ilmastonmuutosta koskeviin haasteisiin vastaamiseksi. Sen tarkoituksena on edistää kaikenlaisten rakennusten ja teollisuuden energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja tarjoamalla lopullisille lainanottajille tarvittavaa rahoitusta. Ohjelman kokonaistuloksena on energiasäästöjä ja huomattava CO2 -päästöjen väheneminen.

Energiatehokkuuden rahoitusväline kattaa kansainvälisten rahoituslaitosten luotot rahoituksen välittäjille ja kannustimet, joiden tarkoituksena on parantaa laitteiden kustannustehokkuutta ja tehdä energiainvestoinneista houkuttelevampia, sekä paikallisten rahoituksenvälittäjien saamat maksut, jotta ne antaisivat luottoja energiatehokkuuden parantamisen rahoittamiseen. Vuoden 2008 loppuun mennessä oli tehty kolme rahoitussopimusta 53 miljoonan euron arvosta ja oli hyväksytty hankkeita, joissa oli EU:n kannustinrahoitusta yhteensä 23 miljoonaa euroa.

Ohjelmia muutettiin vuonna 2008 energian käytön tehostamiseksi sekä hanke-sopimusten tekemistä koskevan määräajan pidentämiseksi rahoituksen välittäjien ja kansainvälisten rahoituslaitosten välillä. Lisäksi pidennettiin sopimusten päättymisaikaa vuoden 2015 loppuun, jotta käytettävissä olevat varat voitaisiin käyttää täysimääräisesti.

SEURANTA JA ARVIOINTI

Seurannan ja arvioinnin tavoitteina hanketasolla on selvittää, kuinka hyvin edunsaajamaat saavuttavat liittymisen valmistelua koskevat tavoitteet saamansa rahoitustuen avulla arvioimalla ohjelmien edistymistä ja saatuja kokemuksia. Myös rahan arvoa ja liittymistä valmistelevien tukivarojen käyttöä koskeva vastuullisuus voidaan toteuttaa sen avulla. Lisäksi tavoitteena on tukea seuranta- ja arviointivalmiuksien kehittämistä paikallisella tasolla edunsaajamaissa, jotta ne pystyisivät itse hallinnoimaan ja valvomaan liittymistä valmistelevaa tukea. Päätoimipaikassa arviointi toteutetaan ohjelmien strategiatasolla, ja sen tavoitteena on antaa arviointitukea päätöksentekoon ja tuen vaikutusten arviointiin.

Seuranta ja väliarviointi

Vuonna 2008 tulosperusteista seurantajärjestelmää käytettiin välineenä, jolla Euroopan komissio ja edunsaajat voivat tehdä selkeän, objektiivisen ja yhtenäisen yleiskatsauksen (seurannan) hankkeiden täytäntöönpanosta, parhaita käytänteitä/yleisiä virheitä koskevista tiedoista, parannusehdotuksista ja Euroopan komission suoraan hallinnoimista Cards-hankekokonaisuuksien toteutuksesta.

Lisäksi vuonna 2008 aihepiirikohtaiset ja yksittäisiä tapauksia koskevat kertomukset laadittiin osana Kroatian Phare- ja Cards-ohjelmien väliarviointia sekä Turkin liittymistä valmistelevaa välinettä. Nämä arvioinnit ovat hallinnointivälineitä, joilla ohjelmajohtajat voivat säännöllisesti arvioida kaikkien alojen toiminnan tuloksia. Suosituksia esitetään säännöllisesti raporteissa hallinnon ja arvioitujen ohjelmien/hankkeiden toteutuksen parantamiseksi, ja niistä keskustellaan seurantakokouksissa ja yhteisen seurantakomitean kokouksissa jatkotoimia varten. Aihepiiri- ja maakohtaisissa arvioinneissa sekä väliarviointien yhteenvedossa annetaan suosituksia tulevien ohjelmien suunnittelusta.

Jälkiarviointi

Vuonna 2008 saatettiin päätökseen yksittäiset arvioinnit vuosien 2001–2006 Cards-ohjelmasta Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa sekä Länsi-Balkanin alueellisista ohjelmista. Yhteenveto näiden kolmen raportin havainnoista ja suosituksista löytyy tausta-asiakirjan kohdasta 23.2. Samanlaiset arvioinnit, jotka on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2009, käynnistettiin myös entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa.

[1] Phare-ohjelma, neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, 18.12.1989.

[2] Neuvoston asetus (EY) N:o 2500/2001, 17.12.2001.

[3] Yhteisön avustusohjelma jälleenrakennusta, kehittämistä ja vakauttamista varten (neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, 5.12.2000).

[4] Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen 31 artikla.

[5] Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden vuotta 2008 koskevat ohjelmat suunniteltiin uuden liittymistä valmistelevan tukivälineen puitteissa ja sitä koskeva kertomus esitetään liittymistä valmistelevan tukivälineen vuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessa kyseisestä tukivälineestä annetun asetuksen 1085/2006 13 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

[6] Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1244/99.

[7] Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999, 21.6.1999).

[8] Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) (neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999, 21.6.1999).

[9] Kroatia, Turkki ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia.

[10] Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia ja Kosovo.

[11] http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1208_CAGRE/Council_conclusions_on%20Enlargement_EN.pdf

[12] Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro.

[13] Varainhoidosta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö (Central Finance and Contract Unit, CFCU), alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö, työvoima- ja sosiaaliministeriö, talous- ja energiaministeriö.

[14] CFCU, Euroopan yhdentymisen ministeriö, työvoimaministeriö.

[15] Lisätietoja Sapard-ohjelmasta on maatalouden pääosaston verkkosivuilla.

[16] Lisätietoja ISPA-rahoitusvälineestä on aluepolitiikan pääosaston verkkosivuilla.