ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4

Joidenkin väestöryhmien tilanne erityisesti maaseudulla on edelleen epävakaa. Sosiaalisen tilanteen heikentyminen on vaikuttanut etenkin naisiin: työttömyys on korkea, monet joutuvat tekemään koulutustaan vastaamatonta työtä, palkat ovat laskeneet, kausityöläisiä on paljon ja sosiaalietuudet ovat vaatimattomat. Naisilla on samanlaiset oikeudet kuin miehillä, mutta työmarkkinoilla heidän asemansa on heikompi. Lisäksi vain 14 prosenttia Moldovan yrittäjistä on naisia. Maaseutuväestön osuus köyhyysrajan alapuolella elävästä väestöstä on edelleen keskimääräistä suurempi (4), ja köyhien määrä maaseudulla kasvoi vuonna 2009. Lasten asema Moldovassa on monilla tavoin hauras: kodittomuus, lapsityö, ihmiskauppa ja prostituutio ovat huolestuttavia ilmiöitä. Niin kutsuttu sosiaalisten orpojen ilmiö, jossa vanhemmat antavat lapsensa orpokoteihin köyhyyden vuoksi, on edelleen yleinen.
2.1

Euroopan unionissa on ollut kaksi erillistä lainsäädäntöhaaraa, jotka koskevat eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin kohdistuvan kaksinkertaisen verotuksen poistamista. Emo- ja tytäryhtiödirektiiveillä on käsitelty osinkojen kaksinkertaisen verotuksen ongelmaa. Toisella lainsäädäntöhaaralla on pyritty poistamaan korko- ja rojaltimaksujen kaksinkertaista verotusta. Näitä kahta haaraa ei ole synkronisoitu.
3.3

Tulojen kaksinkertainen verotus on yksi tärkeimmistä rajatylittävän toiminnan esteistä, ja se rajoittaa sisämarkkinoiden toimintaa. Muut veroesteet liittyvät vaikeuksiin saada verohelpotuksia, -huojennuksia ja -vähennyksiä toisen maan veroviranomaisilta. Joissakin tapauksissa EU:n kansalaiset maksavat korkeampaa veroa ulkomailta saadusta tulosta. Myös pääomatulojen verotukseen liittyvä syrjintä on haaste jäsenvaltioille. Nykyisessä järjestelmässä ulkomaisten sijoittajien on maksettava useimmissa EU:n jäsenvaltioissa korkeampaa veroa kuin paikallisten asukkaiden. Komissio aikoo esitellä mahdollisia ratkaisuja ensinnäkin tekemällä vaikutustenarvioinnin, jossa tarkastellaan nykyisten välineiden epätarkoituksenmukaisesta tai riittämättömästä toiminnasta johtuvia ongelmia. Tavoitteena on helpottaa kaksinkertaiseen verotukseen liittyviä ongelmia, kuten tulojen ja varallisuuden kaksinkertaisen verotuksen poistamista koskevien jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten aiheuttamia ongelmia.
8.13

Komitea kannattaa voimakkaasti ajatusta julistaa vuosi 2014 eurooppalaiseksi perheiden vuodeksi, myös sen kunniaksi, että YK:n kansainvälisestä perheen vuodesta on kulunut 20 vuotta. Yhteiskuntien tulevaisuus on nimittäin tulevissa sukupolvissa, joita syntyy perheissä. Lopuksi on kuitenkin syytä korostaa, että perheen perustamisesta päätettäessä ratkaisevana tekijänä on toivo paremmasta tulevaisuudesta. Hallitukset ovat vastuussa siitä, onko kansalaisilla toivoa. Siinä piilee niiden tehtävän suuruus ja merkitys.
3.4

Liitteen II (”Raaka-aineiden määritelmät”) kohdassa 1 esitettyyn hedelmien määritelmään on sisällytettävä selkeästi sadonkorjuun jälkeinen käsittely, kun kyse on hedelmistä, jotka on tarkoitus prosessoida.
1.6

”Jäsenvaltiot joutuvat huonoon valoon sen vuoksi, että 33 vuotta sitten tehdyn periaatepäätöksen toimeenpanossa ei ole saavutettu minkäänlaista kehitystä. Euroopan alv-lainsäädännön historia on sarja epäonnistumisia. Tämä ei johdu komissiosta, joka on pyrkinyt edistämään asiaa kiitettävän johdonmukaisesti ja herpaantumattomasti, vaan jäsenvaltioista, jotka ovat jatkuvasti tehneet pyrkimykset tyhjiksi” (1). ETSK totesi näin vuonna 2001, ja asia on edelleen ennallaan!
1.3

Näin ollen ETSK tukee komissiota sen työskentelyssä, jotta alakohtaiset valvontaviranomaiset saisivat toimivaltuudet yhteisten teknisten standardien määrittelemiseksi ja kansallisten viranomaisten välisten erimielisyyksien ratkaisemiseksi. Se kannattaa valvontaviranomaisten välisten suhteiden kehittämistä ja kollegiaalisen menettelyn luomista mahdollisten erimielisyyksien ratkaisemiseksi aloilla, joille on määritelty yhteisiä päätöksentekoprosesseja. Se on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on tärkeää erottaa selkeästi yhtäältä tekniset kysymykset sekä toisaalta poliittiset kysymykset, jotka kuuluvat poliittisen valtuutuksen saaneille yhteisön toimielimille.
1.6

Lähestymistapa, tuki ja investoinnit: Ainoastaan EU:lla voi olla kokonaisnäkemys toimitusvarmuudesta ja mahdollisuus toimia kansainvälisesti. Unionin diplomatia on tuki paikallisia riskejä ja muiden valtojen vaikutuspiirejä vastaan. Komission tulisi täsmentää, puhuuko se infrastruktuureista vai toimittamisesta. Infrastruktuurin suhteen Euroopan laajuiset energiaverkot ovat tärkeitä. Niiden on kuuluttava julkisen päätöksenteon piiriin, ja EU:n talousarvioon on edelleen varattava niitä varten tarpeelliseksi katsottu määrä erityisrahoitusta. Näihin verkkoihin investoidun yhteisön rahoituksen kuoletuksia ei pidä siirtää kuluttajahintoihin. Toimijoiden talousarvioiden on oltava läpinäkyvät. On kehitettävä mahdollisuuksia myöntää yhteisön takuu investoijille sekä lainoja toimijoille. Unionin on kehitettävä uusi julkinen hallintomalli investointeja varten.
2.5

Lisäksi tarkoituksena on, että yhteisö osallistuu valvontaviranomaisten komiteoiden yksittäisten toimien rahoitukseen. Komiteat ovat jäsenvaltioiden valvontaviranomaisista koostuvia riippumattomia neuvontaelimiä, jotka eivät ole oikeushenkilöitä. Ne ovat pohdinta- ja keskusteluelimiä, jotka neuvovat komissiota ja ”edistävät yhteisön lainsäädännön johdonmukaista ja ajallaan tapahtuvaa täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa”. Kyseisillä komiteoilla ei ole oikeushenkilöyttä. Jotta komiteat voivat tehdä sopimuksia kolmansien osapuolten kanssa, kullekin niistä on perustettu oikeushenkilöyden omaava tukirakenne siihen jäsenvaltioon, jossa komitea toimii. Komiteat sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea – Committee of European Banking Supervisors, CEBS), Ranskassa (Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea – Committee of European Securities Regulators, CESR) ja Saksassa (Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitea – Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors, CEIOPS).
Mitä tulee ydinvoimaan, ETSK on jo pitkään katsonut, että energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkien voimantuotannon vaihtoehtojen on oltava käytettävissä. Ydinenergian tulevaisuudesta on niissä jäsenvaltioissa, joissa on jo päädytty tai ollaan päätymässä ydinvoiman kannalle, päätettävä pikaisesti, kun ajatellaan sähköntuotantoon lähitulevaisuudessa tarvittavia investointeja. Komission ennusteiden mukaan ydinvoiman tuotantokapasiteetti putoaa vuoteen 2020 mennessä neljänneksellä. Ellei tätä osuutta korvata uudella ydinvoimalla, se korvataan osittain kaasu- tai hiilivoimaloilla, mikä lisää päästö- ja toimitusvarmuusongelmia. Ydinturvallisuuteen on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota, ja viranomaisten on osallistuttava siihen. Lisäksi on tehtävä ydinjätehuoltoa koskevat päätökset. ETSK laatii erillisen lausunnon tarkistetusta ehdotuksesta direktiiviksi, jolla luodaan yhteisön kehys ydinturvallisuudelle.
4.3

Kriittisiä huomioita on esitettävä siltä osin kuin on kyse tietojen ilmoittamista koskevien vaatimusten ehdotetusta yksinkertaistamisesta sulautumisissa tai jakautumisissa. Ehdotettu muutos mahdollistaa sen, että asiakirjat, jotka on annettava osakkeenomistajien ja velkojien saataville, voidaan julkaista rekisterin sijasta internetsivuilla (tämä koskee myös rajatylittäviä sulautumisia). Ensinnäkään kyseisen muutoksen ei voida katsoa takaavan osakkeenomistajien eikä velkojien oikeuksia, sillä rekisterille ominainen julkinen luonne katoaa. Toiseksi kyseistä tietoa ei ole enää mahdollista käyttää luotettavana todisteena riitatapauksessa. Komitea onkin sitä mieltä, että kyseisenlaisissa menettelyissä avoimuus on asetettava kustannussäästön edelle, ja katsoo siksi, että kyseinen periaate on turvattava tehokkaammin.
3.3

Suurempi huolenaihe on kuitenkin se, että dikloorimetaani on myös voimakas narkoottinen aine, joka voi lamaannuttaa keskushermoston ja aiheuttaa tajuttomuutta tai lopulta kuoleman. Tästä on aiheutunut joukko onnettomuuksia ja kuolemantapauksia, joihin on usein liittynyt epäturvallisia työskentelykäytäntöjä ja liiallista altistumista. Tällöin kyseessä on yleensä ollut aineen käyttö avoimissa altaissa teollisuudessa tai laajamittainen ammattikäyttö. Suljetuttujen järjestelmien käyttö, aina kun se on mahdollista, poistaa tällaiset riskit.
1.12

ETSK on tyytyväinen siihen, että kiinnelainoja koskevat nykyiset säännöt nivotaan tarpeeseen suojella kuluttajia. Nämä ovat kannatettavia pyrkimyksiä, ja niitä on kannustettava, jos niiden avulla levitetään rahoitusasioita koskevaa tietoa kiinnelainoista. On siis suhtauduttava myönteisesti komission aikomuksiin tehostaa avoimuussääntöjä kuluttajansuojan parantamiseksi.
1.7

Euroopan unionin rantaviiva on pidentynyt: se avautuu nykyään Itämerelle ja Mustallemerelle ja yhtyy Tonavan suureen liikenneväylään. Tämä väylä on aiheellista elvyttää. Euroopassa on satamaterminaaleja, joiden kautta kulkee 90 prosenttia unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävästä kaupasta ja 40 prosenttia unionin sisäisestä kaupasta. Logistiikkatoimet kehittyvät huimaa vauhtia. Huomattavia parannuksia on kuitenkin välttämättä tehtävä. Varsinkin maaliikenneterminaaleja on ajanmukaistettava siten, että niissä voidaan hyödyntää entistä useampia liikennemuotoja ja soveltaa entistä enemmän intermodaalisia tekniikkoja. Myös uudelleenlastausten organisointia on parannettava. Edelleen on tutkittava mahdollisuuksia parantaa eri satamaterminaalien välistä tasapainoa sekä niiden ja maaliikenneterminaalien keskinäistä täydentävyyttä.
2.1

Nuorisotoimintaohjelma, jonka on määrä olla voimassa vuosina 2007–2013 ja jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o 1719/2006/EY, on epävirallista oppimista koskeva Euroopan unionin ohjelma. Ohjelma on suunnattu pääasiassa niille, joille epävirallinen oppiminen on ainoa mahdollisuus henkilökohtaiseen kehitykseen ja nyky-yhteiskunnassa välttämättömien tietojen ja taitojen hankkimiseen.
2.7

Lentoasemien infrastruktuuria ja siihen liittyvää maakalustoa voitaisiin hyödyntää nykyistä tehokkaammin käyttämällä mahdollisuuksien mukaan suurempia ilma-aluksia. Vaikka monet lennot ovat täysiä, matkustajien keskimäärä jokaisessa usealle lentoasemalle lentävässä ilma-aluksessa on vain 68. Ilma-alukset ovat liian pieniä, ja lentoyhtiöillä on tuskin lainkaan kannustimia isompien ja ajanmukaisempien ilma-alusten käyttöön ottamiseksi, sillä tehokkaampi menettelytapa ei alenna lentokenttämaksuja. Tilanteen parantamiseksi tulisi ottaa käyttöön markkinamekanismien ja tehokkuussääntöjen yhdistelmä, jonka perusteella liikenteenharjoittajan on käytettävä lähtöporttejaan vähintään kerran tunnissa riippuen käytetystä ilma-alustyypistä tai antaa lähtöporttinsa toisen liikenteenharjoittajan käyttöön.
4.7.1

Massatuotetut ajoneuvot eivät itse asiassa kuulu ehdotetun asetuksen soveltamisalaan, sillä sitä sovelletaan hyötyajoneuvoihin, joiden massa on yli 2 610 kiloa. Hyötyajoneuvoja on mitä erilaisimpia malleja ja versioita, minkä vuoksi on hankalaa ja myös kallista pyrkiä standardoimaan tietoja siitä saatavaan todelliseen hyötyyn nähden. Lisäksi on otettava huomioon, että raskaiden hyötyajoneuvojen korjaamoja on vähän ja että ne ovat pitkälti erikoistuneet tiettyihin merkkeihin. OASIS-järjestelmän soveltaminen raskaiden hyötyajoneuvojen korjaamoihin, jotka ovat lähes kaikki pk-yrityksiä, aiheuttaisi huomattavan rahoitus- ja organisaatiotaakan uutta järjestelmää käyttöön otettaessa ja hallinnoitaessa. Tällainen taakka olisi suhteeton järjestelmän käyttäjille tarjoutuviin etuihin verrattuna.
5.4

ETSK kehottaa ryhtymään lisätoimiin, jotta lapset ja nuoret, joilla on erityistarpeita: jotka ovat muita heikommassa asemassa tai vammaisia, voisivat osallistua yhteiskuntaan nykyistä paremmin. Vammaisten on voitava osallistua tasa-arvoisina Youth in Action -ohjelmaan, ja heidän on saatava yhtäläisesti tietoa nuorisopolitiikasta ja nuorisohankkeista sekä tietoisuutta lisäävistä toimista.
1.6

ETSK toteaa, että uuden järjestelmän on suosittava lopputuotteen laatuun panostamista, toisin kuin nykyinen järjestelmä, joka aiheuttaa huomattavaa laadun heikkenemistä ja vaikeuttaa eurooppalaisen puuvillan kaupan pitämistä markkinoilla. Puuvillaa käytetään tekstiiliteollisuudessa, ja sen on vastattava ankaran kilpailupaineen alaisen teollisuuden tarpeita, joten on välttämätöntä ryhtyä tukemaan laadukasta tuotantoa. Lisäksi on tuettava uusien teknologiavaihtoehtojen käyttöönottoa, yhdennettyjä tuotantojärjestelmiä ja luonnonmukaista tuotantoa alueilla, joilla se on mahdollista.
Kalastamiseen liittyy merkittäviä fyysisiä ja taloudellisia riskejä, mikä selittää ammatin harjoittajien vähenemisen. Kalastusalusten teknologian kehittämiseksi tarvitaan pikaisesti EU:n hankkeita ja ohjelmia. ETSK suosittelee, että samalla, kun vaihdetaan parhaita käytänteitä kalastajan ammatin houkuttelevuuden lisäämisestä, levitettäisiin myös laajasti eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten Europêchen ja ETF:n hiljattain julkaisemaa merionnettomuuksien välttämistä ja kalastajien turvallisuutta käsittelevää opaskirjasta ”Handbook for the prevention of accidents at sea and the safety of fishermen”. Yhtä tärkeää on se, että jäsenvaltiot kiihdyttävät kalastusalusten työoloja koskevan ILO:n yleissopimuksen (kesäkuu 2007) ratifiointia. Perimmäisenä tavoitteena olisi se, kalastusammateista tulisi kestävämpiä ja houkuttelevampia.
2.7

Hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävä verotus on toinen väline kysynnän ohjaamiseksi, mutta sillä ei vielä ole Euroopan tason ulottuvuutta (3). Kansallisen tason aloitteita on tehty alle puolessa jäsenvaltioista. Paradoksaalista on, että eräissä tapauksissa verotustoimilla on ollut kielteinen vaikutus hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Yhtenä huomattavana esimerkkinä tästä on dieselveron koventaminen. Se on hidastanut viime vuosina vallinnutta suuntausta siirtyä dieselautoihin monissa jäsenvaltioissa, joissa dieselautojen osuus autokannasta on merkittävä.
4.3

Euroopan unionin toimielimissä käydään parhaillaan keskustelua useista sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevista asetusehdotuksista. Asetuksen N:o 883/2004 täytäntöönpanoasetusta koskevaa ehdotusta, josta ETSK on jo antanut lausuntonsa, käsitellään parhaillaan neuvostossa luku luvulta, ja käsittely jatkuu Portugalin puheenjohtajuuskaudella. Parlamentissa on puolestaan meneillään ehdotuksen ensimmäinen käsittely. Vastaavanlaisessa käsittelyprosessissa on myös ehdotus asetukseksi, jossa määritellään asetuksen N:o 883/2004 liitteen XI sisältö ja josta ETSK on antanut oman lausuntonsa (7). Onkin otettava huomioon, että yhteensovittamista koskevaa asetusta hyväksyttäessä monet sen liitteistä olivat vielä tyhjiä ja odottivat niiden sisältöä koskevien asetusten hyväksymistä. Viimeisenä mainittakoon vielä tämän lausunnon kohteena oleva ehdotus asetukseksi asetuksen N:o 1408/71 muuttamisesta.
2.12

Lentoasemien sujuvan ja tehokkaan toiminnan turvaamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentoaseman pitäjä sekä lentoaseman palveluntarjoajia edustava organisaatio tai organisaatiot käynnistävät neuvottelut palvelutasosopimuksen tekemiseksi lentoaseman terminaalissa tai terminaaleissa annettavien palvelujen laadusta. Tällainen sopimus on tehtävä vähintään joka toinen vuosi, ja siitä on ilmoitettava kunkin jäsenvaltion riippumattomalle sääntelyviranomaiselle.
1.2

Käsillä olevan lausunnon kohdassa 3 esitellään muutamia esimerkkejä parhaista käytänteistä. On kuitenkin syytä todeta, että verotusjärjestelmään liittyvillä kannustimilla on omat rajoituksensa. Mitä korkeampi on yhtiövero, sitä suurempi on kannustinvaikutus, kun taas alhainen yhtiöverokanta kannustaa vähemmän. Mitä suuremmat ovat sosiaaliturvamaksut, sitä suurempi kannustin ovat niistä myönnettävät helpotukset. Jos yritykset ovat kannattamattomia, verotukselliset kannustusmahdollisuudet ovat vähäiset, koska yleisenä ajatuksena on myöntää helpotuksia voitosta maksettavista veroista. Lisäksi on itsestään selvää, että helpotusten on perustuttava todellisiin T&K-investointeihin eikä tulevaisuudensuunnitelmiin.
2.7

Sisävesikuljetuksia koskevan sopimuksen ratifiointiprosessi on kuitenkin käynnissä, ja sen odotetaan tulevan voimaan viimeistään vuonna 2009. Näin ollen komitea yhtyy komission toteamukseen, että jo pelkästään yhtenäistämistä ajatellen on järkevää sisällyttää sisävesiliikenne yhteisön oikeuteen. Samassa yhteydessä tarjoutuu tilaisuus ajantasaistaa ja yhdenmukaistaa voimassa olevaa lainsäädäntöä. Ei myöskään ole suotavaa luoda kahta eri järjestelmää, joista toinen koskisi kansainvälistä ja toinen kansallista liikennettä. Perusteena uudistukselle on myös se, että voimassa oleva vaarallisten aineiden kuljetuksia koskeva EU-lainsäädäntö on melko monimutkaista. Kuljetusmuotokohtaiset säädökset sisältävät tiettyjä epäjohdonmukaisuuksia, ja eräät säännökset ovat jo nyt tai kohtapuolin vanhentuneita. Esimerkiksi kahta direktiiviä voidaan pitää tarpeettomina, koska niiden säännökset on sisällytetty ADR-, RID- ja ADN-määräyksiin. Lisäksi on törmätty tekniseen ongelmaan, joka liittyy voimassa olevien direktiivien rakenteeseen. Direktiiveissä edellytetään, että aina kun kansainvälisiä sopimuksia tarkistetaan kahden vuoden välein, niiden laajat tekniset liitteet on käännettävä kokonaan. Tämä on osoittautunut äärimmäisen vaikeaksi ja kalliiksi tehtäväksi.
4.2

Uudessa ikäihmisten yhteiskunnassa on tekijöitä, jotka edistävät taipuvaisuutta yksinäisyyteen. Yksi näistä tekijöistä on suurperheen katoaminen. Sen tilalle on ilmaantunut yksinhuoltajaperhe. Tietoyhteiskunta tarjoaa uusia mahdollisuuksia rikkoa sosiaalinen eristäytyneisyys. Ikääntyneiden on hyödynnettävä näitä mahdollisuuksia, joten on kehitettävä toimia, joilla nykyistä digitaalista kahtiajakoa kavennetaan. Edellä esitetty käy erityisen ilmeiseksi esteettömään tietoyhteiskuntaan liittyvissä seikoissa. Kuten Riiassa kokoontuneiden ministereiden yksimielisesti hyväksymässä julistuksessa todetaan, Euroopassa asuvista yli 65-vuotiaista henkilöistä vain 10 % käyttää Internetiä.
3.2.1

Viime vuosikymmeninä on tapahtunut valtava muutos, joka on kiristänyt julkisen liikenteen kilpailutilannetta kaupungeissa: — Auto ei enää ole luksustuote, vaan siitä on tullut yleisesti saatavilla oleva ja yhä paremmin varusteltu käyttöesine. ETSK huomauttaa kuitenkin, että 40 prosentilla EU:n kotitalouksista ei ole tai ne eivät halua autoa. — Autoalasta ja kaikista siihen liittyvistä elinkeinoaloista on muodostunut erittäin vaikutusvaltainen eturyhmä. — Autolla liikkuminen on erittäin vaivatonta: auto on lähes aina käytettävissä, kohteeseen pääsee suoraan ilman vaihtoja ja ilmasto-oloista on tuskin lainkaan haittaa autoissa, joissa on yhä useammin ilmastointi. Auto tarjoaa julkiseen liikenteeseen verrattuna monia etuja ja mukavuuksia. — Havaittavaan liikenteen lisääntymiseen on epäilemättä vaikuttanut kaupunkialueiden toiminnallinen eriytyminen: asunto on yhdessä kaupunginosassa (tai jopa kaupungin naapurikunnassa), työpaikka on toisaalla, ostokset tehdään jossain muualla ja vapaa-aikaa vietetään neljännessä paikassa. Tätä kehitystä kuvannee parhaiten ostoskeskusten rakentaminen kaupunkien laitamille. — Kaupungeissa investoitiin pitkään autoliikenteen lisääntyvien vaatimusten täyttämiseksi: katuja levennettiin, pysäköintitaloja rakennettiin ja teknisiä järjestelmiä perustettiin, jotta jatkuvasti lisääntyvän liikenteen tarpeisiin voitaisiin ylipäätään vastata. — Monissa suurkaupungeissa (kuten Hampurissa, Länsi-Berliinissä tai Nantesissa) poistettiin esimerkiksi raitiotiejärjestelmät ja laiminlyötiin julkisen liikenteen järjestelmiä sekä jätettiin pyöräilijöiden tai jalankulkijoiden tarpeet vähemmälle huomiolle. — Useimmissa kaupungeissa investointiin julkiseen liikenteeseen ja myös pyöräilijöille ja jalankulkijoille tarkoitettuun infrastruktuuriin liian vähän, jotta autoliikenteelle olisi voinut kehittyä houkuttava vaihtoehto. — Monin paikoin kaupunkien julkisia liikennejärjestelmiä ja seutuliikennejärjestelmiä ei ole yhdistetty eikä koordinoitu riittävästi. Monissa suurkaupungeissa ei myöskään ole reuna-alueiden välisiä yhteyksiä, joten esikaupunkien ja kaupunginosien välinen matka on kuljettava keskustan kautta, mikä vie henkilöauton käyttöön verrattuna huomattavasti enemmän aikaa.
3.

Komitea muistuttaa, että — kuten edellä mainitussa lausunnossa todetaan — Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 20. joulukuuta 1994 tekemän toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti kodifioinnin yhteydessä ei saa muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä. Tässä yhteydessä ehdotettujen muutosten tarkastelun pohjalta voidaan todeta, että kyseistä periaatetta on noudatettu. On syytä tähdentää, että komissio on ottanut huomioon komitean aiemmassa lausunnossaan esittämän pyynnön sisällyttää direktiiviehdotukseen muutettu teksti kokonaisuudessaan ja mainita kaikki tehdyt muutokset.
1.1

Yritysten yhteiskuntavastuulla, joka on osa eurooppalaista sosiaalimallia, on merkitystä jokaiselle unionin kansalaiselle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen siihen, että komissio on sisällyttänyt tämän näkemyksen tiedonantoon, jossa korostetaan myös, että ”[y]ritysten yhteiskuntavastuu — – heijastaa EU:n omia perusarvoja”. Komitea katsookin, että unionin kansalaisten tulisi saada luotettavaa ja mahdollisimman kattavaa tietoa yritysten ja alueiden selvityksistä ja toimintatavoista. Kunnollisten selontekojen avulla kansalaiset voisivat suunnata kuluttamista, säästämistä ja asumista koskevat valintansa. Tuotteilla ja palveluilla, jotka tarjoavat korkeatasoista yhteiskunnallista tietoa ja jotka ovat jäljitettäviä, on jo nyt vertailussa todellinen etulyöntiasema sijoittajien, kuluttajien ja kuluttajajärjestöjen keskuudessa. Tämä suuntaus on vahvistumassa kestävän kehityksen yhteydessä.
3.3

Matkailualaa on käsitelty useissa unionin toimielimissä, kuten seuraavasta käy ilmi: — Euroopan parlamentti on eri yhteyksissä hyväksynyt joukon päätöslauselmia, jotka liittyvät hyvin eri tavoin matkailualaan ja sen vaikutuksiin työllisyyteen ja talouteen; mainittakoon päätöslauselmat aiheista ”Matkailu ja kehitysyhteistyö” ja ”Euroopan kestävän matkailun uudet näkymät ja haasteet”. — Euroopan unionin neuvosto on käsitellyt matkailua päätelmissään ja toimintasuunnitelmissaan monissa eri yhteyksissä korostaakseen ensi sijassa sitä, että matkailun on oltava kestävää ja kilpailukykyistä, ja sen avulla on kyettävä luomaan työpaikkoja. Erityisesti on mainittava neuvoston 7. heinäkuuta 2006 hyväksymät päätelmät EU:n uudistettua matkailupolitiikkaa koskevasta komission tiedonannosta. Neuvosto suhtautuu tiedonantoon positiivisesti ja kehottaa komissiota ottamaan aktiivisen roolin eri politiikkojen koordinoimisessa. — Euroopan komissio on julkaissut lukuisia tiedonantoja, ideoinut, tukenut ja hallinnoinut Euroopan matkailufoorumeja, järjestänyt konferensseja sosiaalisen matkailun ja matkailualan Agenda 21 -toimintaohjelman kaltaisista eri aiheista sekä toteuttanut monia muita toimia. — Alueiden komitea on muun muassa antanut lausunnon komission tiedonannoista ”Yhteistyöhön perustuva toimintatapa Euroopan matkailun tulevaisuutta varten” ja ”Euroopan matkailun kestävyyden suuntaviivat”. — Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on aina ollut ja on edelleenkin erittäin kiinnostunut matkailualaan liittyvistä kysymyksistä, mitä osoittavat sen vuoden 1999 jälkeen hyväksymät noin 11 matkailualaa käsittelevää lausuntoa, aktiivinen osallistuminen komission koolle kutsumiin Euroopan matkailufoorumeihin sekä moniin matkailualan eri näkökulmia käsitelleisiin tapahtumiin — kuten maailman matkailupäivän viettoon Brysselissä v. 2005 ja Leónin kaupungissa v. 2006 — ja niiden tukeminen. Erityistä huomiota kannattaa kiinnittää ETSK:n vastavuoroiseen yhteistyöhön muiden toimielinten kanssa kaikissa aloitteissa, jotka jokin niistä on laatinut matkailun alalla.
1.5

Komitean mielestä on tärkeää, että metsänhoitoa koskeva EU:n toimintasuunnitelma on täysin luotettava hanke eikä pelkkä tahdonilmaus. Luotettavuus on keskeistä metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman hyväksymisen ja uskottavuuden varmistamiseksi.