Virallinen lehti nro C 055 , 24/02/1997 s. 0027



A4-0368/96 Päätöslauselma Euroopan unionin terrorismin vastaisesta taistelusta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen 3, 5, 6 ja 8 artiklan, - ottaa huomioon 13. syyskuuta 1957 tehdyn luovuttamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen, 20. huhtikuuta 1959 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen keskinäisestä oikeusavusta ja 27. tammikuuta 1977 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen terrorismin vastustamisesta, - ottaa huomioon 18. huhtikuuta 1985 antamansa päätöslauselman terrorismin vastaisesta taistelusta ((EYVL C 122, 20.5.1985, s. 109)), - ottaa huomioon 11. heinäkuuta 1985 antamansa päätöslauselman ilmaliikenteen turvallisuudesta ja kansainvälisestä terrorismista ((EYVL C 229, 9.9.1985, s. 89)), - ottaa huomioon 11. syyskuuta 1986 antamansa päätöslauselman terrorismista ((EYVL C 255, 13.10.1986, s. 135)), - ottaa huomioon 10. maaliskuuta 1988 antamansa päätöslauselman siviili- ilmailuun kohdistuvista terrori-iskuista ((EYVL C 94, 11.4.1988, s. 117)), - ottaa huomioon 26. toukokuuta 1989 antamansa päätöslauselman terrorismin vastaiseen taisteluun liittyvistä ongelmista ((EYVL C 158, 26.6.1989, s. 394)), - ottaa huomioon 13. kesäkuuta 1991 antamansa päätöslauselman terroristien tekemistä murhaiskuista yhteisössä ((EYVL C 183, 15.7.1991, s. 278)), - ottaa huomioon 10. maaliskuuta 1994 antamansa päätöslauselman terrorismista ja sen vaikutuksista Euroopan turvallisuuteen ((EYVL C 91, 28.3.1994, s. 236)), - ottaa huomioon 4. heinäkuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille radioaktiivisten ja ydinaineiden laittomasta kaupasta ((EYVL C 211, 22.7.1996, s. 15)), - ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokuntansa 21. helmikuuta 1996 järjestämän kuulemistilaisuuden terrorismin vastaisesta taistelusta, - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston, erityisesti K.1 artiklan 7 ja 9 kohdan sekä K.3 artiklan 2 kohdan, - ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan poliisiviranomaisen perustamisesta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 1 ja 2 kohdan ((EYVL C 316, 27.11.1995, s. 1)) (Europol-yleissopimus), - ottaa huomioon neuvoston 19. joulukuuta 1994 antaman asetuksen (EY) N:o 3381/94 yhteisön säännöistä sellaisten tavaroiden viennin valvonnasta, joilla on sekä siviili- että sotilaskäyttötarkoitus ((EYVL L 367, 31.12.1994, s. 1, muutettuna asetuksella (EY) 837/95, EYVL L 90, 21.4.1995, s.1)), sekä neuvoston 19. joulukuuta 1994 tekemän päätöksen 94/942/YUTP kaksikäyttötuotteiden viennin valvontaa koskevasta yhteisestä toiminnasta, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella ((EYVL L 367, 31.12.1994, s. 8. Päätös, jota on muutettu päätöksillä 95/127/YUTP (EYVL L 90, 21.4.1995, s. 2), 95/128/YUTP (EYVL L 90, 21.4.1995, s. 3), 96/173/YUTP (EYVL L 52, 1.3.1996, s. 1) ja 96/423/YUTP (EYVL L 176, 13.7.1996, s. 1))), - ottaa huomioon neuvoston 10. maaliskuuta 1995 antaman säädöksen yleissopimuksen tekemisestä yksinkertaistetusta menettelystä rikollisten luovuttamiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ((EYVL C 78, 30.3.1995, s. 1)), - ottaa huomioon neuvoston 27. syyskuuta 1996 antaman säädöksen rikollisten luovuttamista Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskevan yleissopimuksen tekemisestä ((EYVL C 313, 23.10.1996, s. 11)), - ottaa huomioon epävirallisen sisä- ja oikeusministerien neuvoston kokouksen 14. lokakuuta 1995 antaman julkilausuman terrorismista, - ottaa huomioon ne 25 terrorismin vastaista toimenpidettä, joita seitsemän johtavaa teollisuusmaata (G-7) sekä Venäjä suosittelivat Pariisissa 30. heinäkuuta 1996, - ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 1996 kokoontuneen Dublinin Eurooppa- neuvoston johtopäätökset terrorismin vastaisesta taistelusta, - ottaa huomioon vetoomuksen nro 447/95, jonka on tehnyt Jim Swire (Ison- Britannian kansalainen) lennon 103 matkustajien omaisten puolesta ja jonka on allekirjoittanut 10 250 ihmistä, PAN-AMIN lennolla 103 sattuneesta tuhoisasta onnettomuudesta Lockerbien yläpuolella vuonna 1988, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan mietinnön (A4- 0368/96), A. katsoo, että terrorismia on Euroopan unionissa pidettävä rikollisena toimintana, jolla väkivaltaa käyttämällä tai väkivallalla uhkaamalla halutaan muuttaa oikeusvaltion poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteita ja joka eroaa siten kolmansissa maissa esiintyvästä vastarintatoiminnasta, joka kohdistuu sellaisiin valtion rakenteisiin, jotka itse ovat terroristisia luonteeltaan, B. vahvistaa sen tosiasian, että terroriteot loukkaavat lukuisia kansalaisten perusoikeuksia, erityisesti oikeutta elää, oikeutta ruumiilliseen koskemattomuuteen ja yksilön vapauteen, ja että se lisäksi osittain myös uhkaa jonkin alueen sisäistä rauhaa sekä demokraattisia yhteiskunnallisia järjestelmiä ja vaarantaa oikeusvaltioon liittyvät saavutukset ja ne perusperiaatteet, joihin länsimaisten demokratioiden perustuslailliset perinteet ja lainsäädäntömenettely perustuvat, C. on sitä mieltä, että tämän päätöslauselman tarkoituksen mukaista on pitää terroritekona kaikkia yksittäisten henkilöiden tai ryhmien väkivallankäytön tai väkivallalla uhkailun keinoin tekemää maahan, sen yhteiskunnallisiin laitoksiin tai sen väestöön tai yksittäisiin kansalaisiin kohdistuvaa tekoa, joka pyrkii separatistisista, ääri-ideologisista, fanaattis-uskonnollisista tai subjektiivis-irrationaalisista tarkoitusperistä lähtien herättämään pelkoa julkisella taholla, tietyissä yksityishenkilöissä tai yhteiskunnallisissa ryhmissä tai aivan yleisesti suuren yleisön keskuudessa, D. katsoo, että tietotekniikan, tallennuksen, haun, analyysin ja lähettämisen jatkuvan ja nopean kehityksen myötä jatkuvasti syntyy uusia terroritekojen muotoja, joiden tarkoituksena saattaa olla - kuten tietokoneterrorismissa - tuhota televiestintäjärjestelmiä, esimerkiksi hallinnon, kansalaisten, poliisin, pankkien, yritysten, liikenteen ja sen lisäksi tieteellisen, sotilaallisen tai yksityisen sektorin tietokanta- ja televiestintäjärjestelmiä, tai toimia tietokonerikollisuuteen kuuluvien tekniikkojen ja menetelmien keinoin, kuten ns. hakkerointi, tai soluttamalla tietokoneviruksia tai ns. Troijan hevosia tavoitteenaan saada jossakin valtiossa aikaan epävakautta tai painostaa julkisia tahoja, E. tietoisena siitä, että tällä hetkellä muutamat Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vastakkain - usein yli rajojen järjestäytyneiden ja tukea nauttivien - terroritekojen kanssa ja että muutkaan jäsenvaltiot eivät ole tällaisilta teoilta turvassa, F. on sitä mieltä, että Euroopan unionin on siksi syytä laatia koordinoitua terrorismin vastaista taistelua Euroopan unionissa varten yhtenäinen, ad hoc -ehdotuksiin pohjautuva, toimenpideluettelo, joka tiedottamisen parantamisen ja rikosoikeudellisten seuraamusten ohella sisältää enemmän mahdollisuuksia ehkäistä terroritekoja, G. ottaa huomioon, että Europolin toimialuetta tulee terrorismin vastaisen taistelun tehokkuuden vuoksi laajentaa nopeasti myös Europol-yleissopimuksen 2 artiklan tarkoittamassa mielessä rikoksiin, jotka tehdään tai voidaan tehdä terroritekoina elämää, ruumiillista koskemattomuutta ja yksilön vapautta sekä esineitä vastaan, ottaen erityisesti huomioon Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 1996 antama päätöslauselma Europol- yleissopimuksesta ((EYVL C 96, 1.4.1996, s. 288)), H. vakuuttuneena siitä, että terroritekoja Euroopan unionin alueella ei alueen jäsenvaltioiden päätöksenteon demokraattisen ja oikeusvaltiollisen rakenteen vuoksi voida edes nimeksikään pitää oikeutettuna minkään ideologian tai muiden vaikuttimien perusteella, minkä vuoksi ne silloinkin, kun niillä on selvästi poliittiset syyt, on luokiteltava yksinomaan rikolliseksi toiminnaksi, jolla - ottaen huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, sellaisena kuin Strasbourgin ihmisoikeuselimet sen tulkitsevat - on rikosoikeudellisia seuraamuksia, I. painottaa, että siksi kaikkien terroristi-iskujen vastaisten tekojen - jopa kaikkein suurimpien ihmisoikeuksia loukkaavien iskujen - ei pitäisi perustua poikkeuslakeihin ja poikkeusmenettelyihin, koska tällaisilla epätavallisilla vastatoimilla ollaan vaarassa antaa terroriteoille - aivan terroristien tavoitteiden mukaisesti - suuri merkitys ja siten arvioida ne suhteettoman merkityksekkäiksi, J. katsoo, että - vastoin aiempia pelkoja - sisärajojen avaaminen ei lisää terroritekojen vaaraa, koska asiantuntijat, joita kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunta kuuli 21. helmikuuta 1996, olivat yhtä mieltä siitä, että perinteiset valvontamenetelmät sisärajoilla eivät juurikaan johtaneet terroristiryhmien jäsenten pidätyksiin, K. katsoo, että terroristi-iskuja suunnittelevat ja tekevät osaksi kansainvälisesti järjestäytyneet ryhmät, joita muutamat valtiot suvaitsevat joko tukensa ilmoittaen tai hiljaisesti tai jopa tukevat niitä taloudellisesti tai muulla tavoin, L. vakuuttuneena siitä, että valtioihin, jotka tukevat terroritekoja tai terroristiryhmiä avoimesti tai peitellysti, tulee kohdistaa tehokkaita diplomaattisia, poliittisia ja taloudellisia pakotteita ja pelottelutoimenpiteitä; Yleisiä näkökohtia 1. Vahvistaa erittäin päättäväisesti kieltävänsä ja tuomitsevansa kaikki terroriteot, jotka aiheuttavat ensisijaisesti sanoin kuvaamatonta kärsimystä uhreille ja heidän lähipiirilleen tuhoamalla heidän henkilökohtaiset toiveensa ja odotuksensa, tuhoamalla heidän elämänsä materiaalisia perustoja, vahingoittamalla ja silpomalla heidän ruumistaan ja kiduttamalla heitä henkisesti sekä tappamalla; 2. Torjuu yleisesti ottaen kaiken yksittäisten henkilöiden tai ryhmien väkivallan käytön tai väkivallalla uhkailun separatististen, ideologisten, fanaattis-uskonnollisten tai muiden ei-ymmärrettävien ja irrationaalisten tavoitteiden keinona Euroopan unionin alueella kaikin tavoin epäoikeutettuna, vakavana puuttumisena sen kansalaisten perusoikeuksiin; 3. Kehottaa tiedotusvälineitä terroritekoja koskevassa uutisoinnissaan tiedostamaan yhteiskunnallisen vastuunsa ja sen, että terroristit yrittävät käyttää tiedotusvälineitä omiin tarkoitusperiinsä; pyytää tässä mielessä tiedotusvälineiden itsesäätelyelimiä laatimaan ammattieettiset periaatteet ja sopimaan tehokkaista toimista niiden noudattamisen takaamiseksi; 4. Ilmaisee terrori-iskuissa kuolleiden ja loukkaantuneiden ihmisten omaisille vilpittömän osanottonsa sekä heidän perheilleen syvimmän myötätuntonsa; 5. Painottaa, että tehokas materiaalinen ja psykologinen apu on välttämätöntä terroritekojen uhreille ja heidän perheilleen; Terroritekojen ehkäiseminen 6. Kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään yhdenmukaisiin toimiin terroritekojen tutkimiseksi ja ehkäisemiseksi; näihin toimiin lukeutuvat: - lentokenttien ja lentoturvallisuuden valvonta, - käsimatkatavaroissa, matkatavaroissa ja rahtitavarana kuljetettujen räjähdysaineiden ja vaarallisten aineiden jäljittämiseen tarkoitettujen järjestelmien parantaminen sekä muiden vaarallisten aineiden kuten biologisten aineiden ja valmistettujen kemiallisten yhdisteiden paljastus- ja jäljitysmenetelmien edelleen kehittäminen, - tehokkaiden ja koordinoitujen tietokonejärjestelmien käyttöönotto sellaisten henkilöiden valvonnan ja jäljittämisen helpottamiseksi, joita Euroopan unionissa etsitään, koska heidän epäillään kuuluvan johonkin terroristijärjestöön, - sellaisten järjestöjen suojelu, jotka voisivat joutua terroritekojen kohteiksi, - tieto- ja teleliikenneverkkojen väärinkäytön estäminen terroristisiin tarkoituksiin (esim. pommin teko-ohjeiden syöttäminen Internetiin), - tieto- ja televiestintäverkkojen suojelu terroristijärjestöjen sabotaasilta, - aseiden, räjähdysaineiden sekä kaikkien suurten ihmismäärien tappamiseen, vahingoittamiseen tai vammauttamiseen tai suurten eläin- tai kasvikantojen tuhoamiseen tai suuriin materiaalisiin tuhoihin tarkoitettujen tai soveltuvien taisteluvälineiden valmistuksen, säilytyksen, kaupan, kuljetuksen, viennin ja tuonnin valvonta, jolloin parlamentaarinen valvonta vahvistaa näiden järjestelmien avoimuutta ja siten estää niiden väärinkäytön, - toimintavarmuuden lisääminen valvontajärjestelmissä, jotka liittyvät tuotteisiin, joita voidaan käyttää sekä siviili- että sotilastarkoituksiin (mikä vastaa neuvoston 19. joulukuuta 1994 antamaa asetusta (EY) N:o 3381/94 yhteisön säännöksistä sellaisten tuotteiden viennin valvonnasta, joilla on sekä siviili- että sotilaskäyttötarkoitus sekä siihen perustuvaa yhteistä toimintaa kussakin tapauksessa sovelletussa muodossa), - biologisten, kemiallisten ja radioaktiivisten aseiden kehittämisen, valmistuksen, säilytyksen, kaupan, kuljetuksen, viennin ja tuonnin kieltäminen; - ydinsulkusopimuksen mukaisten kansainvälisten velvoitteiden tiukka noudattaminen; 7. Suosittelee jäsenvaltioille räjähdysaine- ja purkamisasiantuntijoiden sekä ydin- sekä biologisten ja kemiallisten aseiden asiantuntijoiden koulutuksen ja jatkokoulutuksen parantamista; 8. Pitää välttämättömänä demokraattisen vuoropuhelun tukemista poliittisten, etnis-kansallisten, sosiaalisten ja ekologisten konfliktien poliittisen ratkaisemisen edistämiseksi ja sen estämiseksi, että näitä konflikteja käytetään näennäisenä oikeutuksena terroritekoihin ja saadaan kansan osien tietty hyväksyntä; 9. Suosittelee, että jäsenvaltiot noudattavat tietoista integraatiopolitiikkaa sosiaalisen, taloudellisen ja kulttuuriin liittyvän syrjäytymisen torjumiseksi keinona ehkäistä terrorismia; 10. Kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä terroristien tukijoiden piirien syntymisen tai säilymisen estämiseksi; tähän kuuluu ennen kaikkea aktiivisen terroritekoihin osallistumisen tekeminen mahdottomaksi, terroritekojen älyllisen, logistisen ja aineellisen - erityisesti taloudellisen - avustamisen estäminen sekä kaikenlaisen terroristeja suosivan toiminnan kieltäminen, joka turvaa terroristeja syytteiltä tai rangaistusten täytäntöönpanolta (esim. tutkintaviranomaisilta piilottaminen, piilopaikan tarjoaminen tms.); 11. Kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita kohdistamaan sellaisiin valtioihin, jotka tukevat avoimesti tai peitellysti terroritekoja tai terroristiryhmiä, tehokkaita diplomaattisia, poliittisia ja taloudellisia seuraamuksia ja pelotetoimia; Selvittäminen ja rikosoikeudelliset syytemenettelyt 12. Kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan Europol-yleissopimuksen mahdollisimman pian ja neuvostoa - Europol-yleissopimuksen 2 artiklassa 2 kohdassa kaavaillulla päätöksellä - antamaan Europolille mahdollisuuden käyttää toimivaltaansa terrorismin ehkäisemisessä ja sen vastaisessa taistelussa niin pian kuin mahdollista, kuitenkin vielä ennen tässä määräyksessä mainittua määrä-ajan umpeutumista (viimeistään kaksi vuotta tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen) ja mahdollisuuden ryhtyä sopiviin toimenpiteisiin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintakyvyn ja niiden terrorismin vastaisen yhteistyön parantamiseksi, jolloin on otettava huomioon parlamentin esittämät vaatimukset edellä mainitussa 14. maaliskuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa Europolista; 13. Kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita antamaan parlamenttien käsiteltäväksi määräyksiä teknisluonteisille reunaehdoille, jotka voivat helpottaa merkittävästi terroritekoihin liittyvää selvitystyötä; tähän voisivat lukeutua seuraavat toimenpiteet sillä ehdolla, että sivullisten henkilöiden perusoikeuksia suojellaan tiukasti ja että toimintaa valvotaan parlamentaarisesti ja oikeudellisesti: - henkilöiden optinen ja akustinen valvonta, jolloin erityisesti matkapuhelinten valmistajilta on vaadittava teknisiä edellytyksiä valvontaan, - automaation tukema tietojen yhdenmukaistaminen, - tiettyjä toimenpiteitä räjähdysaineiskuissa käytettyjen autojen tunnistamiseksi paremmin, - räjähdysaineiden merkitseminen, jotta voidaan todeta niiden alkuperä räjähdyksen jälkeen; 14. Kehottaa jäsenvaltioita - luokittelemaan omissa rikoslaeissaan terroriteot törkeiksi rikoksiksi, jotka voivat johtaa rikollisen luovuttamiseen, - rankaisemaan terroritekojen suhteen rikosoikeudellisesti kaikkia, jotka ovat osallistuneet organisointiin, valmisteluun tai toteutukseen; - luokittelemaan oikeusjärjestelmässään terrorismin ihannoinnin rikokseksi, - toimimaan aktiivisesti yhteistyössä uuden eurooppalaisen rikollisten luovuttamista koskevan yleissopimuksen rajoissa ottaen kuitenkin asianmukaisesti huomioon kunkin jäsenvaltion vastuun asukkaidensa oikeusturvasta; Poliisi- ja oikeuslaitosten yhteistyö 15. Kehottaa jäsenvaltioita - tehostamaan poliisiyhteistyötä terrorismin vastaisessa taistelussa; jolloin samalla on huomattavasti vahvistettava demokraattista ja oikeudellista valvontaa ja tällöin valittava menettely, joka takaa Euroopan parlamentin mahdollisimman suuren osallistumisen, - mahdollistamaan tietojenvaihdon myös ilman konkreettista viitettä rangaistusmenettelyyn (esim. epäillyt henkilöt ja järjestöt, kaikenlaiset väärennetyt asiakirjat, käytetyt tai kerätyt aseet, ensisijaiset tekniikat, kaikenlaiset uudet uhat jne.), jolloin on ehdottomasti taattava EU:n kansalaisten itsemääräämisoikeus tietojen suhteen edellä mainitun parlamentin 14. maaliskuuta 1996 Europol- yleissopimuksesta antaman päätöslauselman mukaisesti; - tukemaan nopeaa mielipiteen- ja kokemuksenvaihtoa yksittäisten jäsenvaltioiden terrorismia vastaan taistelevien viranomaisten välillä (esim. julkaisemalla terrorismin vastaisen taistelun asiantuntijatahoista luettelo, johon on kerätty Euroopan laajuisesti tarjolla olevia seminaareja ja (kieli)kursseja), - pakottamaan julkisen liikenteen turvallisuudesta vastaavat tahot tiiviimpään yhteistyöhön (esim. lentomatkustajia ja lentorahtia koskevien tietojen vaihto); 16. Korostaa kaikkien jäsenvaltioiden velvollisuutta olla pitämättä eurooppalaisia ja kansainvälisiä terrorismin vastaisia sopimuksia juhlallisina aiejulistuksina, vaan antaa niille sitovia lainsäädäntötekstejä vastaava asema, jotta niitä voidaan käyttää johdonmukaisten ja yhteensovitettujen toimien perustana Euroopan unionissa; 17. Pyytää jäsenvaltioita ratifioimaan mahdollisimman pian jäsenvaltioiden välistä rikollisten luovuttamista koskevan yleissopimuksen, joka allekirjoitettiin 27. syyskuuta 1996; 18. Kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita panemaan täytäntöön 27. syyskuuta 1996 allekirjoitettua rikollisten luovuttamista Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskevan yleissopimuksen 2 a artiklassa tarkoitetun periaatteen, jonka mukaan luovutuksen kohteena voivat olla paitsi terroritekojen tekijät myös aseistettujen joukkojen kanssa yhteistyötä tekevät henkilöt, ja poistamaan molemminpuolisen rangaistavuuden vaatimukset ja erityisyyden edellytyksen oikeusavun ja luovuttamisen ehtoina; 19. Kehottaa neuvostoa pyrkimään pitkällä aikavälillä Euroopan laajuiseen rajat ylittävään rikosoikeuden yhdenmukaistamiseen törkeän rikollisuuden suhteen; sillä välin pitäisi laatia terroritekojen yhteydessä oikeudellisen yhteistyön parantamiseen vaikuttavia sopimuksia, joissa tulisi ottaa huomioon seuraavat näkökohdat: - oikeusavun helpottaminen, joustavuus ja nopeuttaminen mahdollistamalla välittömät yhteydet toimivaltaisten viranomaisten välillä, - kussakin jäsenvaltioissa oikeusapukeskuksien perustaminen, joihin kuuluu tarpeen mukaan myös muiden jäsenmaiden yhdyssyyttäjiä ja -tuomareita, - sen perusperiaatteen vakiinnuttaminen, että oikeusapuun liittyen tutkitun jäsenvaltion todistusaineisto on hankittava tutkivan jäsenvaltion määräysten mukaan - siinä määrin kuin nämä ovat yhdenmukaisia tutkitun jäsenvaltion periaatteiden kanssa - jotta se voi saada täyden todistusvoiman tutkivan jäsenvaltion rangaistusmenettelyssä, - omien kansalaisten rankaisemismahdollisuuden luominen muissa valtioissa tehdyistä törkeistä rikoksista; 20. Pyytää neuvostoa hyväksymään tarpeelliset sopimukset ja toimenpiteet, jotta jonkin jäsenvaltion tässä päätöslauselmassa tarkoitetusta terrorismiin liittyvästä rikoksesta tai aseistetun ryhmän avustamisesta syytetty kansalainen ei voi saada poliittista turvapaikkaa tai pakolaisen asemaa toisessa jäsenvaltiossa; 21. Kehottaa jäsenvaltioita mahdollisuuksien mukaan välttämään terrorismin alalla varaumien käyttöä, joihin rikollisten luovuttamista Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä koskevan sopimuksen 7 artiklan 2 kohta antaa mahdollisuuden (jäsenvaltion omien kansalaisten luovuttaminen); 22. Pyytää hallitusten välistä konferenssia ottamaan VI osaston suunnitellun uudistamisen yhteydessä huomioon seuraavat näkökohdat: - turvapaikkapolitiikkaa on sovellettava ainoastaan kolmansien maiden kansalaisiin, - on annettava konkreettinen määräys, jolla perustamissopimukseen sisällytetään tehokkaat periaatteet läheisestä yhteistyöstä oikeudellisen ja viranomaisten keskinäisen avunannon alalla, olennaisena osana terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden muiden muotojen vastaista toimintaa; 23. Kehottaa hallitusten välistä konferenssia lisäämään kaksi uutta artiklaa, K.1a ja K.1b artiklat, sopimukseen Euroopan unionista, niin kuin Irlanti puheenjohtajana ehdotti laatimassaan asiakirjassa, jolla asetetaan yleinen kehys luonnokselle perustamissopimusten uudistamisesta (CONF 2500/96 CAB, sivut 31,31 ja 33); 24. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.