•ù -tr EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.09.1996 
KOM(96) 410 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
COMETT II 
Lopullinen kertomus 
(Komission esittämä) 

1. Johdanto 
Tässäkertomuksessakäsitellään COMETT-ohjelman toista vaihetta (COMETT II, 1990-94). 
COMETT II on COMETT I:n (1986-89) eli Yhteisön tekniikan koulutuksen 
toimintaohjelmanjatko-ohjelma. COMETT II hyväksyttiin toimeenpantavaksi 16. joulukuuta 
1988, VL n° L 13/28 17.1.1989 annetulla neuvoston päätöksellä 89/27 ETY. Tämän 
päätöksen 6 artiklassa edellytetään, että komissio antaa lopullisen kertomuksen 
COMETT II:n kokemuksista ja tuloksista neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous-ja 
sosiaalikomitealle 30. kesäkuuta 1995 mennessä. 
Tämä asiakirja on mainitun vaatimuksen täyttävä komission kertomus. Se perustuu 
pääasiallisesti ohjelman kuluessa ja etenkin viimeisten kahden vuoden aikana laadittujen 
lukuisten arviointi- ja seuranta-asiakirjojen yhteenvetoon. Ottaen huomioon COMETT-
ohjelman yhteydessä kehitettyjen toimintojen laaja-alaisuus voidaan tässä kertomuksessa 
antaa vain tiivistetty katsaus tähän hyvin rikkaaseen ja monimuotoiseen yhteisöaloitteeseen, 
jonka tärkeimpien osatekijöiden jatkuvuus on taattu uudella LEONARDO DA VINCI -
ohjelmalla. 
COMETT n:n tärkeimmät saavutukset 
Vuosien 1990 ja 1994 välillä on järjestetty viisi hakukierrosta; ehdotetut hankkeet edellyttivät lähes 1.2 
miljardin ecun panostusta EU:lta. 
Valintamenettelyn kautta hyväksyttiin noin 3000 hanketta, joiden seurauksena 
• luotiin yli 200 korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmää, jotka kattoivat lähes kaikki 
Euroopan alueet sekä useita eri toimialoja ja tekniikan osa-alueita, 
• järjestettiin noin 40 000 kansainvälistä opiskelija-, jatko-opiskelija-ja henkilökunta vaihtoa, 
• järjestettiin lähes 10 000 jatkokoulutuskurssia, joihin osallistui neljännesmiljoona eurooppalaista, 
• kehitettiin yli 4500 koulutusmateriaalipakettia, joista yli kolmannes tietokone- tai videopohjaisia. 
• Hankkeisiin on osallistunut yli 30 000 organisaatiota 19 Euroopan maasta, mukaan lukien koko korkean 
asteen koulutuksen sektori, yli 20 000 yritystä (joista yli 3/4 PK-yrityksiä) ja noin 5000 muuta 
organisaatiota. 
• Hankkeet ovat liittyneet lähes kaikkien tekniikan osa-alueiden ja niitä lähellä olevien alojen 
koulutustarpeisiin. 
• Hankkeet ovat antaneet usein alkusysäyksen yhteistyölle ja innovaatiolle laajassa mitassa itse 
COMETT-ohjelman ulkopuolellakin. 
Lisäksi 
• on luotu ainutlaatuinen eurooppalainen verkosto, joka pystyy tehokkaasti järjestämään vuosittain 
tuhansia yritysten ja korkeakoulujen välisiä maidenvälisiä henkilövaihtoja - erityisesti opiskelijoiden 
harjoittelijavaihtoja - ja lyhyitä kansainvälisiä jatkokoulutuskursseja, 
• yhteistyö muiden koulutukseen, T&K-toimintaan ja innovaatioon liittyvien eurooppalaisten ohjelmien 
kanssa on kulkenut punaisena lankana läpi koko ohjelman, 
• tietoisuus ja tietämys yritysten ja korkeakoulujen välisen yhteistyön hyödystä korkean asteen 
koulutukselle ja teknologian siirrolle on lisääntynyt suuresti, 
• huippukoulutuksen tarjonnan määrä on lisääntynyt ja laatu parantunut, erityisesti syrjäseuduilla, mikä 
vaikuttaa myönteisesti Euroopan kilpailukykyyn, 
• eurooppalaisen ohjelman kuten COMETTin piirissä tehtävän yhteistyön lisäarvo on tunnustettu 
korkeakouluissa ja, vähemmässä määrin, myös yrityksissä. 
2. COMETT - yleiskatsaus 
Euroopan Unionin tulevan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta tärkeimpiä 
kysymyksiä on Euroopan unionin kyky valjastaa tutkimustoimintansa tulokset innovaation 
ja laadun kehittämiseen elinkeinoelämässä. COMETT on Euroopan unionin korkeakoulujen 
ja yritysten välistä yhteistyötä tekniikan koulutuksen alalla koskeva ohjelma, joka on 
kehittynyt sen aloitusvuodesta 1986 lähtien nämä ja näihin liittyvät kysymykset keskeisenä 
tavoitteenaan. Ohjelman sanoma on ollut, että huippukoulutus sekä korkean asteen 
koulutuksen ja yritysten välisen yhteistyön vauhdittaminen ovat olennaisen tärkeitä 
teknologian siirron mekanismeja, joilla T&K-toiminta saadaan tehokkaasti hyödynnetyksi 
teollisella sektorilla. 
COMETT I -ohjelma toimi vuosina 1986-89 50 miljoonan ecun budjetilla, ja COMETT II -
ohjelma toimi vuosina 1990-94 230 miljoonan ecun budjetilla. Molemmissa keskityttiin 
korkeakoulujen ja yritysten kansainväliseen yhteistyöhön kehittyneen teknologian 
koulutuksessa. COMETT II:ta koskevan neuvoston päätöksen mukaan päätavoitteina oli: 
• parantaa kehittyneen teknologian koulutuksen vaikutusta yhteisön taloudellisen ja 
sosiaalisen hyvinvoinnin kehitykseen, 
• edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä ja koulutusresurssien mahdollisimman 
mielekästä käyttöä luomalla maidenvälisiä toimialakohtaisia ja alueellisia kehittyneen 
teknologian koulutuksen hankeverkkoja, 
• täyttää PK-yritysten ammattitaidon tarpeita, 
• edistää sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumista kehittyneen teknologian 
koulutuksessa, 
• luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön 
kehittyneen teknologian koulutuksessa. 
COMETT koostui neljästä läheisesti toisiinsa liittyvästä ohjelmalohkosta: 
• Ohjelmalohko A: korkeakoulujen ja yritysten väliset alueelliset ja/tai toimialakohtaiset 
koulutusyhteistyöryhmät (UETP). Nämä olivat pääasiassa korkean asteen oppilaitosten, 
yritysten ja muiden asiaankuuluvien organisaatioiden yhteenliittymiä, 
• Ohjelmalohko B: maidenväliset liikkuvuusohjelmat. Ohjelmakohta Ba käsitti 
opiskelijoiden harjoitteluvaihdot ulkomaisiin yrityksiin, kohta Bb koski valmistuneiden 
pitkäaikaisia harjoittelijavaihtoja, ja kohta Bc tuki korkeakoulujen henkilövaihtoja 
yrityksiin ja päinvastoin, 
• Ohjelmalohko C: koulutushankkeet. Kohta Ca tuki lyhyitä koulutuskursseja, kohta Cb 
yhteisiä koulutushankkeita ja kohta Cc suuria kokeiluluontoisia koulutushankkeita, 
• Ohjelmalohko D: tukitoimenpiteet, kuten tutkimukset, arviointi ja seuranta. 
COMETT oli ensimmäinen merkittävä eurooppalainen koulutusalan ohjelma, johon EFTA-
maat osallistuivat. 
Ohjelmaa seurattiin tarkasti, ja useita ulkopuolisia arviointeja suoritettiin sen kuluessa. 
Tämä COMETTin lopullinen arviointi perustuu etupäässä näihin sekä meneillään olevan 
sisäisen valvonnan asiakirjoihin. 
3. Verkottuminen 
Neuvoston päätöksessä edellytettiin eurooppalaisen korkeakoulujen ja yritysten välisten 
koulutusyhteistyöryhmien (UETP) verkoston luomista; tämän verkon tarkoituksena oli (1) 
auttaa tunnistamaan koulutustarpeita ja hakemaan niille ratkaisuja, (2) täyttää näitä tarpeita 
jäsennetysti ja koordinoidusti, (3) tarjota tukijärjestelmä esim. yritysten ja korkeakoulujen 
henkilöstön sekä opiskelijoiden harjoittelijavaihtoa varten, (4) vahvistaa yhteistyötä ja 
alueiden välistä henkilövaihtoa Euroopassa tekniikan koulutuksen kehittämisessä ja 
soveltamisessa, ja (5) kehittää maidenvälisiä toimialaverkkoja. 
Toteutettu eurooppalainen verkosto käsittää noin 200 UETP:tä, joiden osuus koko ohjelman 
rahoituksesta on noin 12 prosenttia. UETP:n keskimääräinen budjetti oli noin 180 000 ecua, 
josta COMETT kattoi 25 prosenttia. UETP:itä on kahta perustyyppiä. Alueellinen UETP 
tuo yhteen tietyn maantieteellisen alueen korkeakouluja, yrityksiä ja muita asiasta 
kiinnostuneita osapuolia. Toimialakohtainen UETP käsittää tietyn tekniikan tai 
elinkeinoelämän alan edustajia eri jäsenvaltioista. Molemmantyyppisten UETP:iden 
edellytettiin pitävän yhteyttä ja tekevän yhteistyötä muiden samankaltaisten hankkeiden 
kanssa eri puolilla Eurooppaa. Niinpä on syntynyt kahdenlaisia verkostoja - UETP:iden 
sisäisiä kumppanuussuhteita ja ulkoisia Euroopan laajuisia yhteistyöverkostoja. 
Alueelliset UETP:t ovat vaikuttaneet kahdella merkittävällä tavalla: (1) ne ovat kehittäneet 
paikallisia ja alueellisia korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön liittyviä yhteyksiä ja 
infrastruktuureja, ja (2) ne ovat liittäneet tämän alueellisen infrastruktuurin ensimmäiseen 
Euroopan laajuiseen yhteistyöverkkoon, jonka tarkoituksena on edistää korkeakoulujen ja 
yritysten jatkuvan koulutuksen yhteistyön kehittämistä Euroopan tasolla. Toimialakohtaiset 
UETP:t ovat vaikuttaneet välittömämmin teknologian siirtoon ja elinkeinoelämän 
koulutuksen kehittämiseen. Niiden asiakkaat muodostivat yhtenäisemmän ryhmän, sillä 
niiden tekniset vaatimukset olivat samankaltaiset. Siksi tämäntyyppisille UETP:ille oli 
erityisen merkityksellistäja helppoa laatia koulutustarveanalyysejä, kertomuksia teknologian 
tasosta ja muodostaa eurooppalaisia työryhmiä. 
Yritykset suhtautuivat myönteisesti UETP:iden tehtävään tiedonvälittäjänä, linkkinä 
yritysten ja korkean asteen koulutuksen välillä sekä eurooppalaisten ohjelmien 
neuvonantajana. Tässä yhteydessä UETP iistä on sanottu, että ne ovat toimineet eräänlaisena 
selvitystoimistona, jossa on tehty yhteenvetoja olemassaolevista tutkimuksista, määritelty 
menettelytapoja, valittu koulutusvaihtoehtoja ja niin edelleen sekä määritetty ja muotoiltu 
PK-yritysten niihin kohdistamaa kysyntää. UETP:iden vaikutuksista erityisen tärkeä on ollut 
se, että ne ovat laajentaneet niihin osallistuvien tahojen maidenvälistä näkökulmaa. Korkean 
asteen koulutuksen alalla on harjoitettu koulutusmenetelmien ja -järjestelmien kansainvälistä 
vaihtoa ja pidetty yhteyttä ulkomaisiin yrityksiin, joihin oppilaitosten opiskelijoita on 
sijoitettu. Yritykset ovat päässeet laajemmin nauttimaan Euroopan koulutuspotentiaalista ja 
ovat tulleet tietoisemmiksi T&K-toiminnan ja tekniikan eurooppalaisista ulottuvuuksista. 
Alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden eurooppalainen ulottuvuus on ollut niiden 
suurin voima. Tämä eurooppalainen ulottuvuus ulottuu UETP:iden suorasta yhteydestä 
komissioon ja komission ohjelmien tuntemuksesta eurooppalaisten hankkeiden tuen 
hakemisen ja hallinnoinnin asiantuntemukseen; niiden keskeisenä voimana on se, että ne 
ovat osa hyvin jäsenneltyä ja tarkoitusta varten suunniteltua eurooppalaista 
toimintaverkostoa. Toinen vahva alue on kotimaisten, alueellisten ja toimialakohtaisten 
jäsenten verkosto. Alueelliset UETP:t ovat usein erikoistuneita joihinkin toimialoihin, ja 
toimialakohtaiset UETP:t ja niiden solmut ovat usein tekemisissä alueellisen infrastruktuurin 
kanssa. 
Yleisesti ottaen UETP:illa on nyt tunnustettu tehtävä (toisilla vahvempi kuin toisilla) 
maidensa korkean asteen koulutuksen ja yritysten kanssakäymisessä ja laajemmassa 
osaamisen kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutuksessa. 
UETP-verkoston suurimpia vaikeuksia olivat rahoituspohjan hataruus ja yritysten heikko 
osallistuminen. Rahoituspohj an hataruutta j a turvattomuutta, j oka vaivaa useimpia UETP : itä, 
pidetään ohjelman suurimpana heikkoutena. Sen seurauksena UETP joutuu toimimaan 
alimitoitettuna ja henkilöstöltään rajoitettuna eikä pysty realistiseen pitkän aikavälin 
suunnitteluun. 
Lopuksi todettakoon, että verkottumista kehitettiin COMETT-ohjelmassa kahdella tasolla. 
Hanketasolla kehitettiin UETP:n tai yhteisen koulutushankkeen osapuolien välisiä 
verkostoja. Mutta toisaalta hankkeet verkottuivat myös keskenään. UETP:t ja niiden 
osapuolet tekivät yhteistyötä muiden UETP:iden kanssa, ja hankkeiden välille syntyi 
yhteistyötä ja ajatusten vaihtoa. Näin ollen UETP.t muodostivat vain näkyvimmän osan 
COMETTin verkottumistoiminnoista. 
4. Koulutustoimenpiteet 
COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä määriteltiin tuki kolmelle 
huippukoulutuksen erityisalueelle: 
• kehittyneen teknologian pikakurssit eurooppalaisella ulottuvuudella, 
• koulutuksen yhteishankkeiden luominen, kehittäminen ja kokeilu Euroopan tasolla, 
• uusia koulutustekniikoita käyttävä ja/tai siirtämiskelpoisia koulutustuotteita tuottava 
etäopiskelu. 
Lyhytkurssien hakukierroksia (ohjelmakohta Ca) järjestettiin joka vuosi. Vuodesta 1991 
hakemuskutsut suoritettiin keskitetysti "kimppajärjestelmänä" : UETP:t keräsivät hakemukset 
ja toimivat hakijoina. Yhteiskoulutushankkeiden hakemuskutsut (ohjelmakohta Cb) tehtiin 
vuosina 1990 ja 1992. Muutamista koulutuksen yhteishankkeista pyydettiin tekemään 
yksityiskohtaiset hakemukset, joista oli tarkoitus kehitellä kokeiluluontoisia hankkeita. 
Kaiken kaikkiaan hakemuksia saatiin yli 2000; ne jakautuivat tasaisesti 
"kimppaprojekteihin" ja koulutuksen yhteishankkeisiin. Hakemusten kokonaisrahoitus olisi 
ollut 400 miljoonaa ecua, mutta vain 101 miljoonaa ecua oli käytettävissä. Tärkeimmät 
COMETT II -koulutushankkeiden kattamat alat olivat kehittynyt valmistusteollisuus, tieto­
ja viestintätekniikka, ympäristö, materiaalit, terveys & turvallisuus, koulutus (menetelmät 
ja teknologia) sekä innovaationhallinta. 
COMETT-koulutustoimintoja toteuttamaan on perustettu kahdenlaisia yhteistyöryhmiä: 
• UETP:t, jotka toimivat Ca-ohjelmakohdan kimppahankehakemusten ja -sopimusten 
koordinoijina, 
• yhteenliittymät, jotka on perustettu tiettyä koulutushanketta varten. 
COMETT-koulutushankkeisiin on osallistunut suuri määrä erilaisia kansainvälisiä 
yhteistyöosapuolia, ja tyypillinen hanke on toiminut kahdella tai useammalla 
eurooppalaisella kielellä. Yli 80 prosentilla kursseista oli kouluttajia muista Euroopan 
maista. Yleisemmin voidaan sanoa, että eurooppalainen ulottuvuus oli perustana todelliselle 
eurooppalaiselle lisäarvolle, joka syntyi erityisesti laadun parantamisesta kurssien kehittelyn 
avauduttua siten, että pystyttiin hyödyntämään laajempaa asiantuntemuksen kenttää yli 
kansallisten rajojen. Ensimmäisiä maidenvälisiä laadunvarmistusjärjestelmiä on jo kehitetty. 
Eurooppalaiset huippukoulutuksen osaamisen aluekeskukset ovat tulleet jo paremmin 
tunnetuiksi, ja ne ovat paremmin kaikkien eurooppalaisten saatavilla. 
Kaiken kaikkiaan koulutettavat pitivät COMETT-kursseja välittömästi hyödyllisinä, teknisiä 
tietoja ajan tasalla pitävinä ja työlleen relevantteina. Lopulliset kansalliset arvioinnit 
osoittivat, miten kurssien laatu oli parantunut kansainvälisten resurssien tultua saataville ja 
yritysten aikaisessa vaiheessa mukaan ottamisen ansiosta. 
5. Liikkuvuus 
COMETTin liikkuvuuden edistämistoimenpiteiden tavoitteena oli edistää samanaikaisesti 
(1) maidenvälistä yhteistyötä, (2) korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, (3) teknologian 
siirtoa ja (4) huippukoulutusta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi COMETT tuki kolmea 
erityyppistä toimintaa: 
• Ohjelmakohta Ba: opiskelijoiden tai vastavalmistuneiden koulutusjaksot 
('harjoittelijavaihdot') yritysmaailmassa toisessa jäsenvaltiossa, 
• Ohjelmakohta Bb: valmistuneiden pitkäaikaiset huippukoulutusjaksot, 
• Ohjelmakohta Bc: stipendit, joiden turvin mahdollistettiin korkeakoulujen 
henkilöstövaihdot yrityksiin tai päinvastoin. 
Pääosa rahoituksesta keskittyi ohjelmakohdan Ba mukaisiin harjoittelijavaihtoihin. Kaiken 
kaikkiaan noin 36 000 opiskelijaa tuettiin COMETT II -ohjelman kuluessa; vuotuinen luku 
nousi 3800:sta (1990) lähes 8000:een (33 700 hakemusta) vuonna 1994. Arviolta 15 000 
yritystä on hyötynyt tällaisista harjoittelijavaihdoista ainakin kerran; harjoittelijavaihdot 
vastasivat 20 000 henkilötyövuotta. 
Tyypillinen harjoittelijavaihto kesti 5-6 kuukautta; keskimääräinen kuukausittainen tuki oli 
430 ecua. Nämä harjoittelijavaihdot toimivat kimppajärjestelmän alaisuudessa vuodesta 
1991. Harjoittelijavaihtojen lukumäärän keskiarvo vuonna 1994 oli 50 alueellisilla ja 30 
toimialakohtaisilla UETP:illä. Noin 80 prosenttia kaikista harjoittelijavaihdoista kulki 
alueellisten UETP:iden kautta. 
Kohdan Bb tarkoituksena oli tukea kokeellisesti pitkäaikaisia - jopa kahden vuoden pituisia 
- harjoittelijavaihtoja teollisuuden kehitys- ja koulutusalan huippuhankkeissa sekä 
korkeakoulun että asianomaisen yrityksen seurannassa. Hakemuksia oli vähän, ja harvoja 
hyväksyttyjä harjoittelijavaihtoja seurattiin tarkoin. Vuoteen 1992 mennessä oli käynyt 
selväksi, että luonteeltaan nämä pitkäaikaiset harjoittelijavaihdot poikkesivat vain vähän 
ohjelmakohtien Ba ja Bc toiminnoista, eikä tästä ohjelmakohdasta enää järjestetty uutta 
hakukierrosta. 
Ohjelmakohdassa Bc, joka koski henkilöstön liikkuvuutta korkeakoulujen ja yritysten 
välillä, saatiin COMETT II:n kuluessa 1900 hakemusta, joista 800:a päätettiin tukea. Näiden 
henkilövaihtojen keskimääräinen kesto oli 4,5 kuukautta, ja keskimääräinen tuki koko ajalle 
oli 7000 ecua. Noin 2/3 sijoitetuista oli korkeakoulujen henkilöstöä; noin 2/3 osallistuvista 
yrityksistä oli PK-yrityksiä. Kimppajärjestelmää sovellettiin vuodesta 1991. 
COMETTin opiskelijoiden liikkuvuusohjelma on ollut valtaisa menestys. Opiskelijoiden 
harjoittelijavaihdot ovat hyödyttäneet 
• yrityksiä, jotka ovat kehittäneet 'harjoittelijavaihtokulttuurin' ja saaneet käyttöönsä uutta 
teknologiaa opiskelijoiden välityksellä. Monille PK-yrityksille tämä oli ensimmäinen 
eurooppalainen ohjelma, johon ne osallistuivat, 
• opiskelijoita, jotka ovat parantaneet kielitaitoaan, kulttuurintuntemustaan, 
uramahdollisuuksiaan ja innovaatiokykyjään, 
• korkean asteen oppilaitoksia, jotka ovat motivoituneet kehittämään 
harjoittelijavaihto vaatimuksia ja -järjestelmiä, ja jotka ovat saaneet kurssien ja 
opetustekniikoiden uudistamiseen kannustavaa palautetta. 
Henkilöstön liikkuvuustoimenpiteiden eli ohjelmakohdan Bc tulokset ovat olleet 
rohkaisevia, vaikkakaan tämä alue ei ole ollut yhtä menestyksekäs tai herättänyt yhtä suurta 
kiinnostusta kuin opiskelijoiden harjoittelijavaihdot. Korkeakoulujen ja yritysten välisiä 
yhteyksiä Euroopassa on vahvistettu. Ohjelma on osoittautunut erityisen soveltuvaksi PK-
yritysten tarpeisiin, ja useimmissa hankkeissa on tapahtunut voimakasta ideoiden, 
käsitteiden ja teknologian siirtoa osapuolten välillä. 
Yleisemmin ottaen COMETT-harjoittelijavaihdot ovat edistäneet uusien teknologian siirron 
muotojen kehittämistä ja tarjonneet uusia keinoja ajanmukaistaa ja kierrättää 
henkilöresursseja, mikä taas on elinikäisen oppimisen tärkeimpiä osatekijöitä. 
Organisaatiotasolla COMETT kehitti ainutlaatuisen kimppajärjestelmän, jolla voidaan 
tehokkaasti hoitaa hajautettua harjoittelijavaihto-ohjelmaa. 
6. Poikitta is vaikutukset 
Kertomuksessa tarkastellaan myös kahdeksaa poikittaisvaikutuksiin liittyvää aihetta: 
(1) Yhteistyö ja yhteydet muihin eurooppalaisiin ohjelmiin. Tämä on tärkeää liitettäessä 
COMETTia osaksi inhimillisiä voimavaroja koskevaa eurooppalaista politiikkaa. Yhteyksiä 
on kehitetty erityisesti kahteen suuntaan: 
• yhteydet T&K-ohjelmiin kuten DELTA, ESPRIT, BRITE-EURAM ja SPRINT; näitä 
yhteyksiä oli huomattava määrä, mutta kaivattiin parempaa ja rakenteellisempaa 
poliittisen tason yhteistyötä näiden ohjelmien kanssa, 
• yhteydet koulutusohjelmiin kuten ERASMUS, FORCE, LINGUA ja TEMPUS; nämä 
yhteydet olivat yleisempiä ja välittömämpiä. 
(2) T&K, koulutus ja innovaatio. COMETTia koskeva neuvoston päätös edellytti 
ohjelman puitteissa kehitettävän tehokkaita keinoja T&K:n edistämiseksi koulutuksen kautta 
yrityksille, jotka voivat hyötyä siitä ja hyödyntää sitä kaupallisesti. Ne yksiköt, laitokset tai 
UETP:t, jotka ovat onnistuneet tässä parhaiten ovat ne, jotka ovat pystyneet tarjoamaan 
yrityksille täyden valikoiman teknologian siirtotoimintoja. COMETTin vaikutus sosiaaliseen 
ja organisatoriseen innovaatioon on myös tunnustettava: ohjelma on kehittänyt verkostoja 
sekä saanut aikaan toiminnallisia parannuksia ja organisaatiomuutoksia hankkeisiin 
osallistuneissa korkeakouluissa ja yrityksissä. 
(3) Osallistuminen COMETT-ohjelmaan. Yli 30 000 organisaatiota eri puolilla Eurooppaa 
on ollut suoraan tekemisissä hankkeiden kanssa: 
• korkeakoulut ovat parhaiten edustettuina: kaikissa ohjelmalohkoissa korkeakouluväki oli 
kantavana voimana useimmissa hankkeissa, 
• COMETTiin otti osaa 20 000 yritystä, joista yli puolet opiskelijoiden 
harjoittelijavaihtojen kautta; koulutushankkeisiin suoraan osallistuneista yrityksistä suurin 
osa oli palveluyrityksiä, 
• noin 5000 muuta, lähempänä yritys- kuin korkeakoulumaailmaa olevaa organisaatiota -
viranomaisia, ammattijärjestöjä ja niin edelleen; käsitteiden 'korkeakoulu' ja 'yritys' 
tulkitseminen väljästi on rikastuttanut ohjelmaa hankkeiden laadun ja 
kerrannaisvaikutusten suhteen, erityisesti PK-yritysten kannalta. 
(4) COMETTin vaikutus PK-yrityksiin. COMETTiin osallistuneista 20 000:sta yrityksestä 
15 000 on PK-yrityksiä, joilla on alle 500 työntekijää. Puolella näistä on alle 50 
työntekijää. Liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat olleet PK-yrityksille erityisen 
houkuttelevia. Niiden osallistumisen aste koulutushankkeissa ja UETP:issä vaihteli. 
COMETTin toimenpiteiden monipuolisuus lisäsi PK-yritysten osallistumista. Todettakoon, 
että 20 000 - 30 000 muuta PK-yritystä hyötyi ohjelmasta osallistumalla kursseille. 
(5) COMETTin alueellinen vaikutus. Tämä on näkynyt kahdella eri tasolla, alueiden 
välisellä ja alueiden sisäisellä: 
• erityisesti epäsuotuisilla alueilla ja pääasiassa UETP:iden kautta COMETT on tarjonnut 
kohtaamispaikan korkean asteen koulutuksen, elinkeinoelämän ja muiden asianosaisten 
yksityisten ja julkisten tahojen edustajille. Tästä foorumista on kehittynyt muita 
alueellisia aloitteita, jotka ovat edelleen vahvistaneet paikallista infrastruktuuria, 
• alueiden välinen yhteistyö on vahvistunut aloilla, jotka ulottuvat pitkälle COMETTin 
toimenpiteiden ulkopuolelle. Näissäkin tapauksissa UETP:t ovat olleet päätekijänä, sillä 
ne ovat tarjonneet jäsentyneen, joustavan ja helposti tunnistettavan kohtauspaikan 
yhteistyökumppaneita etsiville. Lisäksi liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat tuoneet 
alueille laajempia eurooppalaisia vaikutteita. 
(6) Sukupuolten välinen tasa-arvo. Vaikka tämän tavoitteen saavuttamiseksi ei esitetty 
nimenomaisia toimia neuvoston päätöksessä, naisopiskelijoiden osuus opiskelijoiden 
harjoittelijavaihdoista lisääntyi COMETT I:n 36 prosentista COMETT II:n 43 prosenttiin. 
Kursseilla naisosanottajien osuus oli keskimäärin 22 prosenttia, mikä vastaa 
elinkeinoelämän henkilöstön sukupuolijakaumaa. Naiset olivat hyvin edustettuina 
ohjelmalohkojen A ja B hankkeiden henkilöstössä. 
(7) Yritysten ja korkean asteen oppilaitosten yhteistyö. Tämän edistäminen on ollut 
COMETTin suurimpia menestyksiä, sillä se on lisännyt T&K-toiminnan sovelluksia 
elinkeinoelämässä parantamalla oppilaitosten koulutuksen tasoa ja siirtämällä teknologiaa 
toimialoilta ja alueilta toisille. Eräissä tapauksissa on rakennettu yhteistyösuhteita, toisissa 
taas saatettu jo olemassaolevia suhteita järjestelmälliselle pohjalle. COMETT on edistänyt 
molempien osapuolten yleistä tietoisuutta yhteistyön tärkeydestä ja yleisemmin 
tämäntyyppisten Euroopan laajuisten toimien lisäarvosta Euroopan tasolla. 
(8) Toimialakohtainen alhaalta-ylös -periaate. COMETT otti periaatteekseen olla 
asettamatta mitään tiettyä alaa etusijalle sekä antaa jäsenvaltioiden korkeakoulu- ja 
yritysmaailmalle täyden toimintavapauden. Tämän seurauksena valituiksi tuli hankkeita, 
jotka keskittyivät pikemminkin teknologiaan kuin tiettyyn elinkeinoelämän haaraan. Tämä 
johtuu todennäköisesti korkeakoulujen voimakkaasta panoksestaja ohjelman keskittymisestä 
T&K-toiminnan siirtoon. Toisaalta tämä lähestymistapa on mahdollistanut jatkuvat 
muutokset ja innovaatiot ehdotetuissa hankkeissa. 
7. Johtopäätökset 
Tärkein johtopäätös on, että ohjelma on ollut suuri menestys: COMETT II :n käynnistäneen 
neuvoston päätöksen tärkeimmät strategiset tavoitteet on täytetty. COMETT on 
• parantanut kehittyneen teknologian koulutuksen tarjontaa muodostumalla osaksi 
teollisuusaloille sijoittumiseen liittyvää kokemusperäistä oppimista, parantamalla kurssien 
laatua ja niiden saatavuutta, kehittämällä korkeakoulujen ja yritysten paikallista ja 
alueellista yhteistyötä ja luomalla kontaktipinnan Euroopan tasolla sekä edistämällä 
taloudellista ja yhteiskunnallista yhtenäisyyttä Euroopassa, 
• edistänyt koulutuksen yhteistä kehittämistä ja tehokasta käyttöä tuomalla 
teollisuuselämän mukaan kurssien kehitystyöhön, tehostamalla teknisen koulutuksen 
osuutta teknologian siirron oleellisena osana ja parantamalla koulutuksen laatua ja 
saatavuutta, 
• kehittänyt tukitoimia naisten tasa-arvoislen mahdollisuuksien edistämiseksi koulutuksessa 
ja teknologisessa kehityksessä, 
• parantanut merkittävästi ja välittömästi PK-yritysten asemaa (1) opiskelijoiden 
harjoittelijavaihto-ohjelmilla, jotka ovat nopeuttaneet PK-yritysten teknistä ja 
taloudellista kehitystä ja niiden pääsyä laajemmille eurooppalaisille markkinoille ja (2) 
lyhytkursseilla, jotka ovat parantaneet PK-yritysten teknisten taitojen kehitystä ja 
hallintaa, 
• tuottanut merkittävää eurooppalaista lisäarvoa kehitystoimineen ja kansainvälisine 
harjoittelijavaihtotoimineen luomalla ja kehittämällä korkean asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyötä tehostavia kansainvälisiä verkostoja, ja vaikuttanut voimakkaasti 
koko Euroopan korkean asteen koulutuksen taloudelliseen ja sosiaaliseen 
yhteenkuuluvuuden lisäämiseen. 
Vaikka COMETT II onkin ollut suuri menestys, sen heikot kohdat osoittavat, mitä 
lähestymistapoja, alueita ja toimintoja Euroopan tason aloitteissa olisi ehkä otettava 
huomioon: 
• siirtyminen koulutuspohjaisesta oppimispohjaiseen lähestymistapaan, 
• oppimisen teknisten osatekijöiden sijoittaminen laajempaan taidonhankintastrategiaan, 
• koulutuksessa sovellettavan laadunvarmistuksen lisääntyvä merkitys, 
• tekniikan koulutuksen sisällyttäminen laajempaan teknologian siirtoon, 
• eurooppalaisten ohjelmien välisen jäsentyneemmän yhteistyön edut, 
• tarve auttaa hankkeiden vetäjiä parantamaan koulutushankkeiden hallinnan tasoa. 
10 
Liite 1 
COMETT II 
Lopullinen kertomus Luonnos 
11 
Sisällys 
Sisällys 12 
COMETT-terminologiaa 14 
1. Johdanto 15 
1.1 Taustaa 15 
1.2 COMETT-ohjelman kehittyminen 16 
1.3 Ohjelman osatekijät ja toiminta 17 
1.3.1 COMETT-ohielmalohkot 17 
1.3.2 EFTA-maiden osallistuminen 18 
1.3.3 Hakukierrokset 18 
1.4 Ohjelman arviointi 21 
2. Verkottuminen 23 
2.1 Johdanto 23 
2.1.1 Verkottumisen käsite 23 
2.1.2 Verkottuminen COMETTissa 23 
2.2 UETP : iden toiminta ja rakenne 24 
2.2.1 Neuvoston päätös ja sen toiminta 24 
2.2.2 Verkoston kehittäminen 26 
2.2.3 Rahoitus 26 
2.2.4 Yhteistyöryhmien oikeudellinen asema ia pysyvyys 27 
2.2.5 Eurooppalainen ulottuvuus 29 
2.2.6 Tiedonhallinta 29 
2.3 UETP : iden panos 29 
2.3.1 Alueelliset UETP-verkot 30 
2.3.2 Toimialakohtaisten UETP-verkostojen panos 30 
2.3.3 Elinkeinoelämän koulutustarpeiden jäsentäminen 31 
2.3.4 Maidenvälisen näkökulman edistäminen osallistujien keskuudessa .... 32 
2.4 UETP:iden vahvuudet ja heikkoudet 32 
2.4.1 Vahvuudet 32 
2.4.2 UETP:iden heikkoudet 33 
2.4.3 UETP:iden käsitys itsestään 34 
3. Koulutustoimenpiteet 35 
3.1 Johdanto 35 
3.1.1 Koulutustoimenpiteet COMETTin puitteissa 35 
3.1.2 Avaintietoja COMETTin tukemista koulutushankkeista 36 
3.2 Kehittyneen teknologian koulutus 37 
3.2.1 Mitä on kehittyneen teknologian koulutus? 37 
3.2.2 Huippukoulutuksen yhteistyöryhmät ja yhteenliittymät 38 
3.3 Eurooppalainen ulottuvuus koulutuksessa 39 
3.4 Eräitä johtopäätöksiä COMETTin koulutuskokemuksista 41 
4. Ihmisten liikkuvuus 43 
4.1 Liikkuvuus COMETT-ohjelman puitteissa 43 
4.1.1 Liikkuvuuden edistämistuen eri muodot 43 
4.1.2 Avaintietoia opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista (ohjelmakohta Ba^ ... 44 
4.1.3 Ohjelmakohdat Ba ja Bc 45 
4.2 Laadullisia havaintoja 46 
4.2.1 Ohjelmakohta Ba 46 
4.2.2 Ohjelmakohdat Bb ia Bc 47 
4.2.3 Tulevaisuudennäkymät 48 
5. Poikittaisvaikutukset 49 
5.1 Yhteistyö ja yhteydet muihin eurooppalaisiin ohjelmiin 49 
5.1.1 Johdanto 49 
5.1.2 Yhteydet T&K-ohielmiin 49 
5.1.3 Yhteydet koulutusalan ohjelmiin 51 
5.2 T&K, koulutus ja innovaatio 52 
5.3 Osallistuminen COMETT-ohjelmaan organisaatiotyypeittäin 55 
5.4 COMETT-ohjelman vaikutus PK-yrityksiin 58 
5.5 COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus 60 
5.6 Miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet 62 
5.7 Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö 63 
5.8 Toimialakohtainen alhaalta ylös -periaate COMETT-ohjelmassa 64 
6. Yhteenveto ja tärkeimmät tulokset 69 
6.1 Neuvoston päätöksen toteuttaminen 69 
6.2 Tulevaisuuden strategiset kehityslinjat 70 
6.3 Toiminnan kehittyminen tulevaisuudessa 70 
6.4 Hankkeiden toteutus 71 
13 
COM ETT-terminologiaa 
Seuraavassa on esitetty tärkeimmät tässä asiakirjassa käytetyt COMETT-termit. Muita termejä on selitetty 
asiayhteydessään. 
Hakukierros Toimenpide, jolla pyydettiin hakemuksia ohjelmaan hyväksyttäviksi hankkeiksi. COMETT II -
ohjelman puitteissa järjestettiin viisi hakukierrosta (1990, 1991, 1992, 1993, 1994). Vain vuoden 
1990 hakukierros koski kaikkia COMETTin ohjelmakohtia ja kaikkia organisaatioita; vuosien 
1991-94 hakukierrokset oli tarkoitettu tietyntyyppisille hankkeille ja/tai organisaatioille. 
Ohjelmalohko COMETT:issa tämä tarkoittaa ohjelman luokkaa ja hanketyyppiä. Toiminnallisia 
ohjelmalohkoja on neljä (A, B, C ja D), ja kukin niistä sisältää kaksi tai useampia alaryhmiä 
tai hanketyyppejä (joita on tässä kutsuttu 'ohjelmakohdiksi'). 
Maidenvälinen Sama kuin 'kansainvälinen' puhuttaessa Euroopan maista. 
Hanke Kaikkia aloitteita, joita COMETT-ohjelmakohtien puitteissa tuetaan, kutsutaan hankkeiksi. 
Hankkeeseen on osallistuttava vähintään yhden korkean asteen oppilaitoksen ja yhden yrityksen 
kahdesta eri EU-maasta. Tuettavat hanketyypit ovat: 
Ohjelmalohko A Korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmät (UETP) 
Ohjelmakohta Ba Maidenväliset opiskelijoiden harjoittelijavaihdot yrityksissä 
Ohjelmakohta Bb Maidenväliset pitkäaikaiset vastavalmistuneiden harjoittelijavaihdot 
Ohjelmakohta Bc Henkilöstövaihdot korkean asteen koulutuksen ja yritysten välillä 
Ohjelmakohta Ca Lyhyet jatkokoulutuskurssit 
Ohjelmakohta Cb Koulutuksen yhteishankkeet (kurssien ja koulutusmateriaalien kehittäminen) 
Ohjelmakohta Cc Koulutushankkeet, jotka keskittyvät rakenteelliseen vaikutukseen (Kokeiluluontoiset 
hankkeet) 
Ohjelmalohko D Tukitoimenpiteet (tutkimukset, kertomukset, kokoukset, arviointi ja seuranta ja niin 
edelleen) 
Kimppajärjestelmä COMETT-ohjelman toiminnallinen osa, jossa pieniä hankehakemuksia niputetaan yhdeksi 
toiminnallisesti hajautetuksi hankepaketiksi, jonka osahankkeille myönnetään yhteisesti 
tukea. 
Yritys 'Yritys' ja 'yhtiö' ovat tässä yhteydessä samansisältöisiä termejä, joilla tarkoitetaan mitä tahansa 
organisaatiota, joka harjoittaa taloudellista toimintaa (erityisesti organisaatiota, jolla on koulutusta 
tarvitsevaa henkilökuntaa). 
PK-yritys Pieni tai keskisuuri yritys. Komission käytännön mukaisesti tämä tarkoittaa COMETTissa 
yksinkertaisesti yritystä, jolla on alle 500 työntekijää. 
Korkean asteen oppilaitos Korkeakoulu tai muu organisaatio, joka antaa korkean asteen koulutusta. 
Kurssi Jäsennetty koulutustapahtuma, joka tyypillisesti perustuu suoraan opettaja-oppilas -kontaktiin. 
Materiaali (tai koulutusmateriaali) Kurssien tai itseopiskelun tukiaineisto. 
Toimiala Yleinen termi, jota käytetään luokiteltaessa hankkeita aiheen tai alan mukaan. COMETTin toimialat 
voivat olla sekä tekniikan että elinkeinoelämän toimialoja. 
14 
1. Johdanto 
1.1 Taustaa 
1990-luku jää historiaan Euroopan karttaa muuttaneiden poliittisten ja taloudellisten 
dynaamisten kehityskulkujen ja muutosten vuosikymmenenä. Samaan aikaan tekninen 
kehitys kulkee ennennäkemättömällä, yhä kiihtyvällä vauhdilla. Kilpailupaineiden kasvaessa 
ja markkinoiden laajetessa maailmanlaajuisiksi on käynyt yhä tärkeämmäksi kyetä 
hyödyntämään tutkimustyön tuloksia ja varmistaa, että niitä sovelletaan tehokkaasti 
eurooppalaisen yhteiskunnan eduksi. Euroopan talous- ja yhteiskuntamalli, joka pyrkii 
sovittamaan yhteen suhteellisen korkeat palkat ja yhteiskunnallisiin vaatimuksiin 
vastaamisen, edellyttää tehokastaja kilpailukykyistä elinkeinoelämää. Tämä taas riippuu yhä 
enemmän yritysten kyvystä ylläpitää jatkuvaa innovaatiota ja järjestelmällistä 
laadunparantamista. 
Avainsana on koulutus. Lisää huomiota on kiinnitettävä paikallisella, alueellisella, 
kansallisella ja Euroopan tasolla inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, 
koulutusresurssien tehokkaaseen käyttöön ja koulutuksen tarjoamiseen niille, jotka sitä 
tarvitsevat. Euroopan tasolla tämä tarkoittaa, että eri jäsenvaltioiden 
koulutusorganisaatioiden välistä yhteistyötä on rohkaistava, ja että T&K-toiminnan ja 
korkean asteen koulutuksen välille on luotava enemmän synergiaa. Edelleen yritysten ja 
oppilaitosten on työskenneltävä yhdessä kehittääkseen ja järjestääkseen tarvittavaa korkean 
asteen koulutusta; ja lisäksi yksilöiden, organisaatioiden ja koulutusjärjestelmien on 
omaksuttava elinikäisen oppimisen periaate ja pyrittävä aktiivisesti sen toteuttamiseen. 
Näitä ja näihin liittyviä Euroopalle tärkeitä haasteita on painotettu Euroopan komission 
kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa. Tässä asiakirjassa 
kiinnitetään erityisesti huomiota inhimillisten voimavarojen kehittämisen tärkeyteen 
Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. Valkoisessa kirjassa korostetaan T&K-tulosten 
soveltamisen, siirtämisen ja levittämisen tärkeyttä ja tarvetta tiivistää yhteistyötä 
oppilaitosten ja yritysten välillä. 
Samantapaisia aiheita on käsitellyt myös IRDAC, Euroopan komission elinkeinoelämän 
tutkimus- ja kehitystyön neuvoa-antava komitea. Äskettäisessä julkaisussaan Quality and 
Relevance, joka käsittelee Euroopan koulutusjärjestelmien haasteita, IRDAC painottaa miten 
tärkeää on luoda vahvat yhteydet T&K-toiminnan ja koulutusaloitteiden välille sekä 
kansallisella että Euroopan tasolla. Jo vuoden 1991 kertomuksessaan Skills Shortages in 
Europe IRDAC totesi, että T&K-investoinnit Euroopassa eivät tuottaisi odotetun kaltaisia 
taloudellisia etuja, ellei niiden kanssa samanaikaisesti järjestetä yhtä laajaa ja tehokasta 
koulutustoimintaa. Quality and Relevance -kertomuksessa IRDAC käsitteli myös 
yleisemmin yritysten haasteita kilpailukyvyn säilyttämiseksi nopeasti muuttuvassa 
ympäristössä. Koulutuksen ja elinkeinoelämän välinen yhteistyö on kertomuksen 
yleissuositus, johon liittyy elinikäisen oppimisen sekä T&K-toiminnan ja koulutuksen 
niveltämisen voimakas korostaminen. 
Eurooppalainen COMETT-ohjelma on käsitellyt näitä ja näihin liittyviä asioita 
perustamisestaan lähtien (1986). Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on koko ohjelman 
ydin. Neuvoston COMETT II:a koskevan päätöksen 3 artiklassa todetaan: 
15 
COMETT II tähtää koulutuksen vahvistamiseen erityisesti kehittyneen teknologian alalla, 
huippuosaamisen kehittämisessä ja eurooppalaisen elinkeinoelämän kilpailukyvyn 
parantamisessa. 
1980-luvun puoliväliin mennessä Euroopan päättäjille oli käynyt selväksi, että 
huippukoulutuksen riittämättömyys oli käymässä haitaksi eurooppalaisen T&K-toiminnan 
täysimittaiselle soveltamiselle. EY käynnisti COMETT I -ohjelman vuonna 1986 
korostaakseen, että huippukoulutus on tehokas tapa siirtää ja levittää teknologiaa, ja että 
korkeakoulujen ja yritysten välillä tarvitaan enemmän vuoropuhelua ja yhteistyötä kautta 
koko Euroopan, jotta tällainen koulutus voisi onnistua. 
1.2 COMETT-ohjelman kehittyminen 
Kun COMETT I-ohjelma käynnistyi vuoden 1986 lopussa, se oli ensimmäinen 
laajamittainen eurooppalainen koulutushankkeiden tukijärjestelmä. Sen kokonaistavoite oli­
ja on ollut koko COMETT I/II -ohjelman ajan - edistää ja tukea korkeakoulujen ja yritysten 
maidenvälistä yhteistyötä kehittyneen teknologian koulutuksessa. Ohjelma syntyi samaan 
aikaan kun ensimmäiset laajamittaisista eurooppalaisista T&K-ohjelmista kuten ESPRITistä 
saadut tulokset osoittivat, miten tärkeä tekijä huippukoulutus on T&K-toiminnan 
täydentäjänä ja eurooppalaisen kilpailukyvyn ylläpitäjänä. Monet arvelivat täysin 
oikeutetusti, että pula huipputaidoista heikentäisi eurooppalaisen T&K-toiminnan arvoa ja 
sitä kautta Euroopan kilpailukykyä. COMETT luotiin vastavetona ohjelmaksi, joka 
keskittyisi huippuosaamisen kehittämiseen ja kehittyneen teknologian koulutuksen 
tuottamiseen. Siinä edellytettiin hankkeiden perustuvan eurooppalaiseen yhteistyöhön sekä 
korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön. 
Haasteellisista tavoitteistaan ja tuettujen hankkeiden monimutkaisuudesta huolimatta 
COMETT I herätti tavattomasti kiinnostusta koko Euroopan yhteisössä. Ohjelman saama 
kysyntä ylitti suuresti tarjonnan, ja kaavailtu rahoitus, 55 miljoonaa ecua, osoittautui täysin 
alimitoitetuksi. Pian kävi selväksi, että ohjelmalle oli syytä suunnitella toinen vaihe. Jo 
COMETT I -ohjelman puolivälissä, 16. joulukuuta 19881, neuvosto hyväksyi COMETT II -
ohjelman määrittelevän päätöksen kaudelle 1990 - 94, aloitusbudjettina 200 miljoonaa ecua. 
COMETT II ei poikennut merkittävästi ohjelman ensi vaiheesta, vaan pikemminkin syvensi 
ja laajensi sitä. 
COMETT II:a koskevassa neuvoston päätöksessä määriteltiin ohjelman painopiste ja 
tavoitteet seuraavasti: 
[COMETTj...keskittyy elinkeinoelämän ja sen henkilöstön muuttuviin vaatimuksiin, jotka 
edellyttävät tukitoimenpiteitä sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla. Tukemiensa 
koulutushankkeiden kautta COMETT II auttaa käyttämään ja hyödyntämään Euroopan 
yhteisön T&K-politiikan tuloksena kehitettyjä teknologian tuloksia, menetelmiä ja työkaluja. 
COMETT II helpottaa innovaation ja teknologian siirtoa samoin kuin Euroopan yhteisön 
tasapainoista taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä. 
1 Neuvoston päätös 89/27/EEC 16 joulukuuta 1988, VL n° L 13/28 17.1.1989 
16 
Tätä taustaa vasten COMETTIT.n tavoitteet ovat seuraavat: 
(i) parantaa erityisesti edistyneen teknologian koulutuksen osuutta eri tasoilla ja sitä 
kautta koulutuksen osuutta EY:n taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen; 
(ii) edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä ja kokemusten vaihtoa samaten kuin 
EY:n tason koulutusresurssien mahdollisimman tehokasta käyttöä luomalla erityisesti 
edistyneen teknologian koulutushankkeiden toimialakohtaisia ja alueellisia 
maidenvälisiä verkostoja; 
(iii) vastata PK-yritysten erityisiin osaamistarpeisiin ottaen huomioon liitteessä mainitut 
ensisijaiset toimenpiteet; 
(iv) edistää naisten ja miesten tasa-arvoa perus- ja täydennyskoulutuksessa erityisesti 
edistyneen teknologian alalla; 
(v) luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten yhteistyölle perus- ja 
täydennyskoulutuksessa teknologian sekä sen soveltamisen ja siirron alalla. 
1.3 Ohjelman osatekijät ja toiminta 
1.3.1 COMETT-ohjelmalohkot 
COMETT-ohjelma tukee erilaisia maidenvälisiä korkeakoulujen ja yritysten välisiä 
yhteistyötoimintoja. Useita erityyppisiä koulutukseen liittyviä toimintoja tuetaan; niille 
yhteistä on se, että ne pyrkivät edistämään teknologian koulutusta Euroopan laajuisesti. 
COMETT-ohjelmassa on neljä toisiinsa liittyvää osa-aluetta, joita käsitellään erillisinä 
ohjelmalohkoina, ja joilla on oma rahoituksensa. Nämä osa-alueet ovat: 
• Ohjelmalohko A: Alueellisten ja/tai tiettyyn toimialaan erikoistuneiden korkeakoulujen 
ja yritysten koulutusyhteistyöryhmien (UETP) kehittäminen. Nämä UETP:t ovat 
ainutlaatuisia yhteenliittymiä, joihin kuuluu kymmeniä korkean asteen oppilaitoksia, 
yrityksiä ja muita organisaatioita. Oman huippukoulutustoimintansa lisäksi UETP:t ovat 
toimineet COMETT-ohjelman selkärankana tukemalla muiden ohjelmalohkoj en hankkeita 
ja osallistumalla niihin aktiivisesti sekä maidenvälisten verkosto- ja 
henkilövaihtotoimintojensa kautta. 
• Ohjelmalohko B: Maidenvälistä liikkuvuutta edistävät harjoittelijavaihto-ohjelmat, joi 
hin kuuluivat opiskelijoiden harjoittelijavaihdot yrityksiin muissa Euroopan maissa 
(kohta Ba), vastavalmistuneiden harjoittelijavaihdot (kohta Bb) sekä korkeakoulujen 
henkilöstövaihdot yrityksiin ja päinvastoin (kohta Bc). UETP-verkosto hoiti lähes kai 
kki nämä liikkuvuuden edistämistoimenpiteet. 
• Ohjelmalohko C: Lyhyiden koulutuskurssien (kohta Ca), yhteiskoulutushankkeiden 
(kohta Cb) ja kokeiluluontoisten hankkeiden (kohta Cc) kehittäminen ja järjestäminen 
teknologian ja sen sovellusten alalla. 
• Ohjelmalohko D: Sarja täydentäviä toimenpiteitä, joita on tuettu koko ohjelman ajan 
(tiedotus, arviointi, hankkeiden seuranta, tutkimukset, hankkeiden tukikoulutus, 
konferenssit, workshopit ja niin edelleen). Ohjelman edetessä näiden toimenpiteiden 
luonne ja painopiste on siirtynyt ohjelman alku-, keski- ja loppuvaiheen painotusten 
mukaan. Esimerkiksi COMETT II -ohjelman alussa kiinnitettiin runsaasti huomiota 
tiedottamiseen ja tietoisuuden lisäämiseen, kun taas ohjelman lopussa arviointi- ja 
seurantatoimenpiteet nousivat tärkeämmiksi samoin kuin UETP:iden hallinnon 
vahvistaminen tukemalla tiettyjä UETP-aloitteita. 
17 
Muutamaa ohjelmalohkon D toimenpidettä lukuunottamatta kaikki tuettavat hankkeet 
valittiin kilpailuttamalla hakukierroksen aikana tehdyt hakemukset. Neuvoston päätöksen 
mukaisesti yhteisön tuki 
• rajoittui 50 prosenttiin hankkeen kuluista ohjelmalohkoissa A ja C, 
• perustui enimmäismäärään ja kertaluontoiseen tukeen henkilövaihtoa kohti 
ohjelmalohkossa B, 
• vaihteli 50 prosentista 100 prosenttiin kustannuksista ohjelmalohkossa D. 
1.3.2 EFTA-maiden osallistuminen 
COMETT oli ensimmäinen laajamittainen eurooppalainen koulutusohjelma, joihin EFTA-
maiden (Islanti, Itävalta, Liechtenstein, Norja, Ruotsi, Suomi, Sveitsi) organisaatiot 
osallistuivat. Näiden maiden taloudellisen panoksen turvin COMETT II :n budjetti nousi 200 
miljoonasta 230 miljoonaan ecuun. 
Euroopan yhteisön ja yksittäisten EFTA-maiden väliset sopimukset ratifioitiin niin ajoissa 
(Liechtensteinia lukuunottamatta), että niiden korkeakoulut ja yritykset voivat liittyä 
ohjelmaan ja tehdä hakemuksia jo ensimmäisen hakukierroksen aikana vuonna 1990. Islanti, 
Itävalta, Ruotsi ja Suomi olivat hyvin aktiivisia alusta lähtien ja tuottivat korkealaatuisia 
hankkeita; muut kolme maata jäivät alussa jälkeen, mutta paransivat asemiaan vuodesta 
1991 alkaen. Vuoteen 1992 mennessä EFTA-maat olivat mukana yhtä aktiivisesti kuin EU-
maat. 
Näiden maiden organisaatioiden osallistumiselle asetettiin tiettyjä rajoituksia, joista 
huomattavin oli se, että useimmissa hankkeissa oli oltava mukana osapuolia vähintään 
kahdesta Euroopan yhteisön jäsenvaltiosta. Todellisuudessa tämä ei ollut kovinkaan ankara 
peruste, sillä useimmissa COMETT-hankkeissa oli joka tapauksessa mukana osapuolia 
monista eri maista. ETA-sopimuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 1994 poistui suurin osa 
EFTA-maiden osallistumisrajoituksista. 
1.3.3 Hakukierrokset 
Tuki COMETT-hankkeille myönnettiin hakemusten kilpailuttamisen perusteella. 
COMETT II -ohjelman aikana (1990-94) järjestettiin viisi hakukierrosta. Eräät näistä olivat 
avoimia, toiset taas rajoitettuja: 
• Ensimmäinen hakukierros (1990) oli avoin kilpailu, jossa eurooppalaisia organisaatioita 
kehotettiin lähettämään kaikkia ohjelmalohkoja koskevia hakemuksia. Neuvottelut EF 
TA-jäsenmaiden kanssa oli saatu päätökseen juuri ajoissa, jotta näiden maiden 
organisaatiot pystyivät osallistumaan ohjelmaan 
• Vuoden 1991 hakukierros rajoitettiin koskemaan niitä 158 UETP:tä, jotka oli hyväksytty 
COMETT II:n vuoden 1990 hakukierroksella. Nämä UETP:t saivat lähettää hakemuksia, 
jotka koskivat ohjelmakohtia Ba, Bc ja Ca niin sanotun "kimppajärjestelmän" puitteissa 
(katso jäljempänä). Lisärahoitusta oli tarjolla alueellisen tasa-arvon edistämisohjelman 
(niin sanottu "Positive Actions") käynnistämisen kautta (katso jäljempänä) sekä Saksan 
uusille osavaltioille tarjottavan lisätuen kautta niiden COMETT-verkostoon pääsyn 
nopeuttamiseksi 
• Vuoden 1992 hakukierros oli avoin ohjelmalohkon A ja ohjelmakohdan Cb hankkeille, 
ja tarkoituksena oli täydentää jo luotuja verkostoja. Ohjelmalohkon A suhteen alueelliset 
ja toimialakohtaiset aukot oli jo määritetty ja julkistettu, ja lähes kaikki aukot saatiin 
täytettyä hakukierroksen kautta. Kimppajärjestelmää jatkettiin muissa ohjelmalohkoissa, 
ja uusilla UETP:illä oli myös mahdollisuus tehdä näitä ohjelmalohkoja koskevia 
hankehakemuksia 
Vuosien 1993 ja 1994 hakukierrokset rajoitettiin jälleen koskemaan olemassaolevia 
UETP:itä. Vuonna 1990 perustettuja yhteenliittymiä, joille Lohkon A rahoitusta ei ollut 
saatavilla, pyydettiin arvioimaan kehityspotentiaalinsa, ja niille annettiin mahdollisuus 
pyytää tukea rajoitetulle määrälle kiireellisiä kehitystoimenpiteitä 
tukitoimenpideohjelman (Ohjelmalohko D) puitteissa. 
"Kimppajärjestelmä" (pool system) 
Osa COMETTin talousarviota ja toimintaa varattiin niin sanotulle kimppajärjestelmälle. 
Tässä järjestelmässä annettiin tietyille UETP:ille kohdentamaton määräraha, jonka turvin 
kukin niistä sai hallinnoida useaa pienempää hanketta hajautetusti. Järjestelmä luotiin 
COMETT I -ohjelman aikana opiskelijoiden harjoittelijavaihtosopimusten hallinnoimiseksi; 
sen osoittauduttua menestyksekkääksi ja toiminnallisesti joustavaksi sitä laajennettiin 
COMETT II -ohjelmassa koskemaan opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja (kohta Ba), 
henkilövaihtoja (kohta Bc) ja lyhyitä kursseja (kohta Ca, vuodesta 1991). 
Kimppajärjestelmän pääpiirteet ovat seuraavat : 
• Ensinnäkin järjestelmää sovellettiin ainoastaan UETP.ihin. Tästä seurasi, että kaikissa 
hakukierroksissa (lukuunottamatta kohtaa Ca vuonna 1990) hyväksyttiin vain UETP:iden 
kautta lähetettyjä kohtien Ba, Bc ja Ca hankkeita. Käytännössä tämä edellytti, että 
hankkeen sopijaosapuoli oli myös asianomainen UETP:n vastuullinen organisaatio. 
Tällainen yksinoikeus perustui siihen, että järjestelmään hyväksytyt UETP:t olivat 
korkeatasoisia, ne pystyivät perustamaan ja hallitsemaan maidenvälisiä hankkeita, ja ne 
kattoivat lähes kaikki toimialat ja maantieteelliset alueet. 
• Jokavuotisessa hakumenettelyssä UETP:t sisällyttävät kaikki jäsenten ja kiinnostuneiden 
osapuolten vaatimukset yhteen hakemukseen. Valmisteluvaiheen aikana UETP seuloo 
pois soveltumattomat hankkeet, joten lopuksi jäljelle jäävät vain ne hanke-ehdotukset, 
jotka täyttävät kaikki COMETTin vaatimukset. Nämä ehdotukset lähetetään yhtenä 
hankehakemuksena. 
• Valintavaiheen kuluessa UETP:iden ehdotukset kimppahankkeiksi arvioidaan ja niitä 
vertaillaan laadullisesti. Tuloksena UETP:lle myönnetään määräraha - yleensä pienempi 
osuus kokonaisrahoituksesta kuin hakemuksessa esitettiin - jota voidaan käyttää 
joustavasti lukuvuoden kuluessa opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen, henkilövaihtojen 
ja lyhytkurssien järjestämiseen. Sopimus voi kuitenkin myös edellyttää, että tiettyjä 
hankkeita ei toteuteta, jos niiden ei katsota täyttävän COMETTin normeja. 
• UETP:ille annettiin mahdollisuus saattaa kimppatoimintojen ohjelma lopulliseen muotoon 
vasta sopimuskauden aikana ja tarvittaessa muokata toimintoja (tietyillä ehdoilla), jos 
ympäristön muutokset niin vaativat. 
19 
Kimppajärjestelmä luotiin helpottamaan ja hajauttamaan COMETTin monien pienten 
hankkeiden operatiivista johtamista. Toinen tavoite oli auttaa UETP:itä kehittämään 
kansainvälistä yhteistyötä ja siten vahvistaa koko COM ETT-verkostoa. Molemmat tavoitteet 
on melko pitkälle saavutettu. 
Positive Actions -aloite 
Vuonna 1991 komissio käynnisti uusien alueellista tasapuolisuutta edistävien toimenpiteiden 
(Positive Actions) sarjan. Näiden tarkoituksena oli parantaa COMETTin kattavuutta ja 
ratkaista ohjelmaan osallistuvien maiden ja alueiden välisistä taloudellisista ja 
yhteiskunnallisista eroista johtuvia ongelmia. Ensimmäinen tehtävä oli analysoida 
COMETT-verkoston kehittämisessä esiintyviä aukkoja ja heikkouksia ja tämän pohjalta 
selvittää, millä toimenpiteillä alueellista ja toimialakohtaista UETP-verkostoa voitaisiin 
vahvistaa. Toteutetut toimenpiteet voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin: 
• Kansalliset tutkimukset ja edistämistoimenpiteet, joiden tarkoituksena oli parantaa 
COMETTin kattavuutta ja tunnettuutta erityisesti niissä maissa ja niillä alueilla, joissa 
vuoden 1990 hakukierros ei ollut onnistuneesti toteutunut. Erityisesti kohteina olivat 
Espanja, Kreikka, Etelä-Italia, Portugali, Sveitsi ja Norja. Vuoden 1992 hakukierroksen 
tulokset useimmille näistä alueista olivatkin varsin tyydyttävät, erityisesti uusien 
alueellisten UETP:iden perustamisen osalta. 
• UETP-verkot ja UETP-johtajien koulutus. Useita toimintoja toteutettiin UETP-
verkoston kehittämisen edistämiseksi ja UETP-johtajien kouluttamiseksi (yksi näistä oli 
näiden johtajien kattava koulutustarveanalyysi). Tästä alkoi sarja UETP.iden 
erityistukitoimenpiteitä, jotka ulottuivat Positive Actions -aloitteen ulkopuolelle. 
• Kaksi opiskelijoiden harjoittelijavaihtoa käsittelevää konferenssia järjestettiin 
Lappeenrannassa, Suomessa ja Segoviassa, Espanjassa. Näiden kokousten päätavoite oli 
edistää ja vahvistaa maidenvälistä opiskelijavaihtoa kautta koko Euroopan. Tämän 
COMETT-toiminnon kysyntä oli korkea. Tulokset kirjattiin eurooppalaista 
opiskelijavaihtoa koskevaan oppaaseen. Myös sähköpostin ja tietokantojen käyttöä 
harjoittelijavaihdon johtajien päivittäisen työn helpottamiseksi tutkittiin. 
• Elinkeinoelämään ja PK-yrityksiin kohdennettujen toimenpiteiden yhteydessä tuettiin 
kolmea hanketta, joiden tarkoituksena oli tutkia ja lisätä yritysten osallistumista 
COMETTiin. Vaikka nämä tutkimukset perustuivat pääasiassa yksittäisiin tapauksiin ja 
alueisiin, ne antoivat arvokasta tietoa siitä, miten COMETTista voitaisiin tehdä 
kiinnostavampi yritysten kannalta. 
• Positive Actions -aloitteen puitteissa pyrittiin erityisesti parantamaan COMETT-ohjelman 
toimiala- ja teknologiaviitekehyksen tuntemusta. Tätä tarkoitusta varten suoritettiin 
kymmenensuurtatoimialatutkimusta tärkeimpien COMETT-ohjelmalohkojenhankkeiden 
osalta. Useiden tutkimusten tuloksista keskusteltiin seurantaseminaareissa. 
Alueellisen tasapuolisuuden edistämiseen liittyivät myös ne toimenpiteet, joihin ryhdyttiin 
vuonna 1991 Saksan uusien osavaltioiden (Länder) yhdentämiseksi Euroopan yhteisöön. 
Miljoona ecua myönnettiin korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmien 
valmisteluun (vuoden 1992 hakukierrokseen mennessä), lisäapurahoina maidenvälisten 
20 
opiskelijavaihtojen aikaansaamiseksi näille alueille ja näiltä alueilta sekä erilaisille 
aloitteille, joiden tarkoituksena oli tutustuttaa uusien osavaltioiden ihmisiä ja organisaatioita 
COMETTin toimintaympäristöön. 
1.4 Ohjelman arviointi 
Ohjelmaa valvottiin ja arvioitiin runsaasti ohjelman aikana. Tässä alaluvussa keskitytään 
muodollisiin ulkoisiin arviointeihin; ohjelmavalvontatoimista on lisätietoja liitteessä 4. 
COMETT-ohjelman ensimmäinen ulkoinen arviointi koski COMETT I:n ensimmäisiä 
vuosia (1986-88); sen suorittivat Coopers & Lybrand ja Sussexin yliopiston tiedepolitiikan 
tutkimusyksikkö. Toinen ulkoinen arviointi koski COMETT I:n kahta viimeistä vuotta 
(1988-89) ja COMETT II:n alkuaikoja (1990-91); arvioijana oli ECOTEC, jonka kertomus 
valmistui elokuussa 1991. Sen johtopäätös oli, että yleisesti ottaen ohjelman tavoitteet oli 
saavutettu. Erityisesti todettiin, että "[COMETTin tukemassa] koulutustarpeiden 
selvityksessä on tehty uraauurtavaa lyötä, joka on auttanut parantamaan työnantajien ja 
korkeakoulujen kouluttajien välistä yhteydenpitoa.'''' Maidenvälisistä opiskelijavaihto-
ohjelmista sanottiin, että tämän toiminnan edut "...ulottuvat COMETTia laajemmalle. 
Erityisesti koulutettaville itselleen ohjelmasta on merkittävää pitkän aikavälin etua. 
Toiminta on voimakkaasti vaikuttanut korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön ja 
maidenvälisten verkostojen kehittämiseen." 
Kolmas arviointi, joka aloitettiin 1992 ja valmistui vuoden 1993 puolivälissä, perustui 
kolmikantaiseen lähestymistapaan: 
• Arviointiosuus, joka oli samankaltainen kuin COMETTin ensimmäinen ja toinen 
arviointi; tämän suoritti GMV Conseil yhteistyössä muiden konsulttien kanssa. Tätä 
kertomusta nimitetään jäljempänä 'GMV-kertomukseksi'. 
• Kansalliset arvioinnit, joita tekivät jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden viranomaiset. 
• Strateginen arviointi, jonka suoritti seitsemän riippumattoman asiantuntijan muodostama 
paneeli. Komissio nimitti heidät Euroopan korkeakoulujen ja yritysten 
teknologiakoulutuksen välisen dialogin asiantuntijoina. Tämän asiantuntijaryhmän 
loppukertomusta nimitetään 'asiantuntijapaneelin kertomukseksi'. 
GMV-kertomus, asiantuntijapaneelin kertomus ja yhteenveto kansallisista arvioinneista 
julkaistiin yhtenä niteenä vuonna 1993. 
Asiantuntijapaneelin kertomus oli yleisesti ottaen hyvin myönteinen. Paneeli kiitti 
COMETT-ohjelmaa erityisesti siitä, että se oli "...tärkein väline sellaisten 
yhteisötoimenpiteiden toteuttamiseksi, jotka perustuvat teknologisiin muutoksiin liittyvään 
korkeakoulujen ja yritysten väliseen maidenväliseen yhteistyöhön (perus- ja 
täydennys)koulutuksen alalla" Paneeli osoitti kuitenkin alueita, joilla on parantamisen 
varaa, kuten PK-yritysten pääsy tuettaviin hankkeisiin, läheisemmät yhteydet muihin 
yhteisöohjelmiin ja -aloitteisiin sekä elinkeinoelämän aktiivisempi osallistuminen 
hankkeisiin. GMV-kertomuksessa todettiin, että COMETT "...nähtiin yleisesti poliittisesti 
tärkeänä ohjelmana; se tarjosi todellista lisäarvoa, ja sillä oli katalysoiva ja laajeneva 
vaikutus." Ohjelman tuloksista kertomuksessa todettiin, että "...COMETT vaikutti suuresti 
hankkeiden osapuolten yhteistyöverkon muotoutumiseen, laajentumiseen ja 
kansainvälistymiseen." Kertomuksessa pantiin myös merkille, että elinkeinoelämän käsitys 
ohjelmasta ja osallistuminen hankkeisiin vaihteli suuresti. Yhteistä näille kertomuksille oli 
21 
hallinnollisten menettelyjen ja paperityön määrää koskeva kritiikki; molemmissa 
painotettiin, että tätä työtä on vähennettävä ja helpotettava, tai sen suorittamiseen on 
tarjottava apua ja tukea. 
Nämä kertomukset saatiin ajallaan, ja ne osoittautuivat hyvin hyödyllisiksi komissiolle sen 
valmistellessa uutta LEONARDO DA VINCI -ohjelmaa. 
Lopulta vuonna 1994 kaikkia jäsenvaltioita ja EFTA-maita pyydettiin tekemään toinen ja 
lopullinen arviointi COMETT-ohjelman toteutumisesta omalla alueellaan. Vaikka maiden 
välillä onkin ollut eroja COMETTin toteuttamisessa, etenemisessä ja tunnettuudessa, 
jäsenvaltioiden lausunnoissa on tiettyjä yhteisiä tekijöitä. Tämän arvioinnin 
yhteenvetokertomus julkaistiin vuonna 1995, ja siinä vahvistettiin suurelta osin 
aikaisempien kansallisten arviointien tulokset. Erityisesti kertomuksessa todettiin, että 
"...COMETTin merkittävin panos korkean asteen koulutusta ja elinkeinoelämää koskevaan 
keskusteluun on ollut huomion kiinnittäminen etuihin, joita voidaan saavuttaa harjoittamalla 
maidenvälistä yhteistyötä tällä alalla." Lisäksi pantiin merkille, että "...COMETTin 
merkittävä kansainvälinen menestys on ollut se eurooppalainen lisäarvo, jota se on 
tuottanut virallistamalla ja nopeuttamalla maidenvälistä opiskelijavaihtoa sekä 
vähäisemmässä määrin korkean asteen oppilaitosten tarjoaman tekniikan koulutuksen 
kehittämistä." 
22 
2. Verkottuminen 
Tässä luvussa keskitytään etupäässä ohjelmalohkon A puitteissa tuettujen yhteenliittymien 
eli UETP: iden tuotoksiin ja saavutuksiin. Koska verkottuminen kuitenkin on kaikille 
COMETT-hankkeille yhteinen piirre, kysymystä tarkastellaan laajemmasta näkökulmasta. 
2.1 Johdanto 
2.1.1 Verkottumisen käsite 
Verkostot ovat yhtä vanhoja kuin ihmisten yhteiskunta. Voimme mainita poliittiset puolueet, 
klikit ja sisäpiirit, mutta myöskin erilaisten 'yhteisöjen' ja 'näkymättömien koulukuntien' 
tärkeyden nykyaikaisessa tieteentekemisessä. Ei olekaan hämmästyttävää, että monet 
eurooppalaiset ohjelmat, myös COMETT, keskittyvät virallistamaan, rahoittamaan ja 
hyödyntämään tällaista tehokasta ja jopa välttämätöntä ihmisten välisen viestinnän 
rakennelmaa Euroopan talouden kehitystyössä. 
Yleisesti ottaen verkostot liittyvät jonkinlaisen 'palvelun' tarjontaan. Ne ovat välineitä, 
joiden avulla palvelun tarjoajat ja tarvitsijat saavat yhteyden toisiinsa. Yleensä verkoston 
rakenne on kompromissi kahden tarpeen välillä - toisaalta verkoston on kyettävä tarjoamaan 
käyttäjilleen samanaikaisesti kaikki mahdolliset kontaktiyhdistelmät, toisaalta on otettava 
huomioon verkoston rakentamisen ja ylläpidon hinta. Usein erotetaan toisistaan (alueiden 
sisäiset) paikallisverkostot ja (alueiden väliset ja kansainväliset) kaukoverkostot. 
Mahdollisesti näiden verkostotyyppien optimiratkaisut eroavat toisistaan. On myös otettava 
huomioon, miten usein tietoa on levitettävä, miten verkoston jäsenet haluavat päästä siihen 
käsiksi ja miten nopeasti tietoa voidaan jakaa. 
2.1.2 Verkottuminen COMETTissa 
GMV-kertomuksessa todettiin2: 
Ohjelman useimmin mainittuja piirteitä oli verkoston rakentaminen Euroopan tasolla. 
Niille, iotka siitä hyötyvät, verkosto tarjoaa lisäarvoa Euroopan yhdentymisen, kvkvien 
keskittämisen ia yhteistyökumppanien etsinnän helpottumisen sekä lisätekijöiden, synergian, 
suuren mittakaavan etujen, hankkeen luomiseen tarvittavan kriittisen massan kehittämisen 
muodossa ia niin edelleen... COMETT on vaikuttanut suuresti hankkeiden alullepanijoiden 
yhteistyöverkostojen muotoutumiseen ia laajentumiseen. Tällä hetkellä, jos jätämme 
UETP: iden väliset yhteistyöryhmät huomiotta, voimme todeta, että COMETT-ohjelmaan 
osallistuvista yhteistyöryhmistä puolet on maidenvälisiä. ia puolet on perustettu 
nimenomaan COMETTin ansiosta. 
Vaikka UETP:t ovat COMETT-verkostojen rakenteellinen tukiranka ja siten tämän luvun 
pääasiallinen tarkastelukohde, verkostoja on syntynyt myös muissa ohjelmalohkoissa. 
2 Käännös ranskankielisen alkutekstin englanninkielisen käännöksen muokatusta versiosta. 
23 
Mihin 'COMETT-verkosto' viittaa? 
Termiä 'verkosto' käytetään COMETT:issa kahdella eri tavalla: 
• se voi merkitä hankeyhteistyöryhmää tai yhteenliittymää sinänsä, yleensä sellaista, joka 
liittyy ohjelmalohkoon A, Cb tai Cc. 'Verkosto' on käyttökelpoinen termi, koska 
tällaisissayhteistyöryhmissäon 15-200 osallistujaorganisaatioita. SuurimmissaUETP:issa 
on jopa yhteistyöryhmän sisäisiä alaverkostoja 
• se voi tarkoittaa myös COMETT-hankkeiden välistä yhteistyötä, eräänlaista verkostojen 
verkostoa. Niinpä 'UETP-verkosto' viittaa UETP:iden välisen yhteistyön ja vaihdon 
toteutustapoihin; tässäkin on kehittynyt monia päällekkäisiä alaverkostoja. Niin ikään 
samankaltaisilla alueilla työskentelevät ohjelmalohkon C hankkeet ovat luoneet omat 
verkostonsa. 
'COMETT-verkosto' käsittää niin ollen arviolta 900 alaverkostoa, sekä lisäksi useita 
tuhansia kahden- tai kolmenpuoleisia miniverkkoja, jotka liittyvät opiskelija- ja 
henkilövaihtoihin. 
2.2 UETP : iden toiminta ja rakenne 
2.2.1 Neuvoston päätös ja sen toiminta 
Korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmien (UETP) verkosto perustettiin 
COMETT I-ohjelmalla, ja sitä kehitettiin edelleen COMETT II :n aikana. Se perustettiin 
ohjelman viiden päätavoitteen saavuttamiseen tähtäävän toiminnan rakenteelliseksi rungoksi 
(vertaa kohta 1.2 edellä). Neuvoston päätös edellytti erityisesti seuraavia asioita tältä 
'eurooppalaiselta verkostolta': 
Korkeakoulujen ja elinkeinoelämän koulutusyhteistyöryhmien (UITP)- kehittäminen ja 
vahvistaminen sekä alueellisen ja toimialakohtaisen Euroopan laajuisen verkon 
laajentaminen maidenvälisen yhteistyön edistämiseksi erityisesti seuraavilla alueilla: 
• teknologian koulutustarpeiden osoittaminen ja täyttäminen yhteistyössä asianomainen 
tahojen kanssa, 
• muiden COMETT 11 -ohjelmalohkojen hankkeiden kehittämisen ja hyödyntämisen 
avustaminen ja helpottaminen, 
• jäsenvaltioiden yhteistyön ja alueiden välisen siirron vahvistaminen 
perehdyttämiskoulutuksen ja jatkuvan koulutuksen kehittämiseksi teknologian, sen 
sovellusten ja siirron tarpeisiin, 
• yhteyksien kehittäminen maidenvälisinä toimialakohtaisina verkostoina, jotka yhdistävät 
ohjelman eri lohkojen samalla koulutusalueella toimivia hankkeita. 
Tältä pohjalta komissio kehitti COMETT II:n Vademecum- asiakirjan ja sovelluspaketin 
UETP:iden operatiiviseksi perustaksi sekä hakukierrokset tuettavien hankkeiden 
valitsemiseksi. Vademecumissa UETP:t määriteltiin korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyöhankkeiksi, joissa: 
3 Yhdenmukaisuuden vuoksi ohjelmalohkossa A käytetään, kuten COMETT I -ohjelmassa, lyhennettä UETP 
(eikä UITP) ja termiä 'yritys' termin 'teollisuus' sijasta. 
24 
• korkeakoulut ja yritykset pyrkivät yhteistoimin parantamaan teknologian 
koulutustarpeiden määrittämistä ja ryhtyvät toimenpiteisiin täyttääkseen pitkälle 
koulutetun henkilöstön erityisiä koulutustarpeita, 
• pyritään täyttämään nämä tarpeet jäsennetysti yhteistyössä asianomainen laitosten ja 
virastojen kanssa, 
• luodaan tukijärjestelmä toteuttamaan jotkut tai kaikki seuraavista toimenpiteistä (joko 
COMETTin tai muiden ohjelmien puitteissa): (a) opiskelijoiden ja korkeakoulujen 
henkilöstön harjoittelijapaikat yrityksissä, (b) yritys henkilöstön siirrot korkeakouluihin 
koulutusta varten, (c) yhteistyö yritysten henkilöstölle tarkoitettujen uudelleenkoulutus-
ja täydennyskoulutusohjelmien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, ja (erityisesti uransa 
keskivaiheilla olevan) henkilöstön kouluttaminen, ottaen erityisesti huomioon PK-
yritykset, 
• vahvistetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja alueiden välistä siirtoa per ehdyttämis-
ja täydennyskoulutuksen kehittämisessä teknologioiden, niiden sovellusten ja siirron 
tarpeisiin, 
• kehitetään yhteyksiä maidenvälisinä toimialakohtaisina verkkoina, jotka yhdistävät 
ohjelman eri lohkojen samalla toimialalla toimivia hankkeita. 
Näin ollen Euroopan verkko käsittää kahdentyyppisiä UETP.itä: 
• alueelliset UETP:t: alueellisen tason yhteistyöryhmiä, joissa tietyn maantieteellisen 
alueen korkeakoulu- ja yritysryhmät ryhtyvät yhteiseen koulutushankkeeseen 
asianomainen yksityisten ja julkisten tahojen tuella vaikuttaakseen merkittävästi alueensa 
koulutustoimintaan, 
• toimialakohtaiset UETP:t: maidenvälisiä yhteistyöryhmiä, jotka keskittyvät tiettyyn 
tekniikan alaan tai elinkeinoelämän haaraan ja joissa kyseiseen alaan erikoistuvat 
korkeakoulut, yritykset ja muut alan organisaatiot ryhtyvät yhteistyöhön parantaakseen 
toimialansa koulutustoimintaa. 
Molempien UETP-tyyppien tulisi aktiivisesti pyrkiä pitämään yhteyttä vastaaviin aloitteisiin 
muissa jäsenvaltioissa. Niinpä UETP-järjestelmällä on kaksi erityispiirrettä: 
• alueellisten oaspuolten sisäinen yhteistyöryhmä: paikalliset korkean asteen oppilaitokset, 
yritykset, oppilaitokset, kauppakamarit, ammattiliitot ja niin edelleen. 
Toimialakohtaisessa UETP:ssä osapuolilla on yhteinen teollinen tai teknologinen etu, 
mutta ne voivat sijaita eri alueilla. 
• Euroopan laajuinen korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöverkosto, 
erityisesti kehittyneen teknologian koulutuksen alalla. Tämä verkosto tarjoaa alueellisten 
ja toimialakohtaisten UETP:iden osallistujille mahdollisuuksia laajentaa koulutukseen ja 
liikkuvuuden edistämiseen liittyviä toimintojaan Euroopan laajuisesti toimimalla 
yhteistyössä COMETT-verkoston muiden UETP.iden kanssa. 
UETP.lta ei edellytetty mitään tiettyä oikeudellista asemaa; tämä vaihteli suuresti 
paikallisten, alueellisten ja kansallisten olosuhteiden mukaan. Kaiken kaikkiaan korkean 
asteen oppilaitokset olivat johtavassa asemassa UETP:iden järjestämisessä ja hallinnossa 
jo siksi, että liikkuvuuden edistäminen ja täydennyskoulutuksen kehittäminen niiden oman 
T&K-toiminnan ja olemassaolevien kurssien laajentamisen pohjalta koskivat niitä 
välittömästi. 
25 
2.2.2 Verkoston kehittäminen 
COMETT II peri COMETT I:ltä vahvan verkoston. Puolet niistä 158 UETP:stä, jotka 
hyväksyttiin tuen saajiksi vuoden 1990 hakukierroksen perusteella, oli ollut mukana jo 
ensimmäisessäohjelmassa. Vuoden 1990 hakukierroksen tulokset osoittivat kuitenkin, miten 
vaikeaa tiettyjen alueiden oli osallistua COMETT-toimintaan: näihin kuuluivat useat 
syrjäiset alueet, ensimmäistä kertaa mukana olevat EFTA-maat sekä Saksan uudet 
osavaltiot, joista oli tullut osa EY:tä. Iästä syystä vuonna 1991 tehtiin alueellisen 
tasapuolisuuden edistämisaloitteeseen perustuvaa pohjatyötä vuoden 1992 hakukierrosta 
varten. Tämä aloite kohdistui erityisesti niihin alueisiin, maihin ja toimialoihin, joiden 
tiedettiin olevan heikosti edustettuina COMETTin UETP-järjestelmässä. Tämän hyvin 
valmistellun menettelyn suotuisat tulokset on tunnustettu kansallisissa lopullisissa 
kertomuksissa ja arvioinneissa, joista näkyy selvästi Saksan kokonaisvaltainen 
osallistuminen uudet osavaltiot mukaanlukien, UETP:iden yhdentyminen Norjan ja Sveitsin 
perusrakenteisiin sekä parempi toimialakattavuus. Vuoteen 1992 mennessä alueelliset 
UETP:t kattoivat suurimman osan Euroopan alueista, suurimpana poikkeuksena eräät Italian 
ja Espanjan alueet. 
Toimialakohtaiset UETP:t jäsentyivät suurimmaksi osaksi tekniikan alojen pikemminkin 
kuin perinteisten teollisuudenalojen mukaan. Tärkeimmät toimialat olivat: 
• tietokoneohjelma- ja tietotekniikkasovellukset (9 UETP.tä) 
• edistynyt tuotanto- ja valmistusteknologia (7 UETP:tä) 
• ympäristö ja siihen liittyvät alat (7 UETP:tä) 
• elintarvikkeiden maataloustuotanto ja bioteknologia (7 UETP:tä) 
• materiaaliteknologia (6 UETP:tä) 
• konepajateollisuus, suunnittelu ja sovellettu matematiikka (6 UETP:tä) 
• tietyt valmistusteollisuuden sektorit (6 UETP:tä) 
• sähköinen viestintä ja siihen liittyvät alat (5 UETP:tä) 
Lisäksi on huomattava, että monet alueelliset UETP:t erikoistuivat tiettyihin toimialoihin. 
Vuoden 1992 hakukierroksen tuloksena perustettiin 207 UETP.tä: 130 alueellista ja 77 
toimialakohtaista. Eniten alueellisia UETP:itä oli Ranskassa (21), Saksassa (19), Isossa-
Britanniassa (17) ja Italiassa (13). Toimialakohtaiset UETP:t ovat jo luonteensa vuoksi 
yleiseurooppalaisia, eikä niitä voi paikantaa mihinkään tiettyyn maahan. 
2.2.3 Rahoitus 
UETP:iden toimintaohjelmien tukemiseen COMETT-ohjelman puitteissa käytettiin kaiken 
kaikkiaan 12 prosenttia koko ohjelman talousarviosta. On kuitenkin muistettava, että 
UETP:t saivat tukea myös muiden lohkojen rahoituksesta, erityisesti "kimppajärjestelmän" 
hallinnon tuen kautta, kuten jäljempänä käy ilmi. Rahoitusperiaatteista COMETT-ohjelman 
Vademecumissa todettiin näin: 
UETP.ille myönnetyn EY-rahoituksen tavoite on ennen kaikkea tukea: 
• toimintoja, joissa on eurooppalainen ulottuvuus, 
• toimintoja, joiden tarkoituksena on luoda UETP .iden sisällä ia niiden kesken Euroopan 
verkossa yhteistyötä, henkilövaihtoja ia yhteydenpitoa. 
Yhteisö voi tukea mainitun kaltaisia toimintoja kertakorvauksena maksettavalla tuella, joka 
voi olla enintään 50 prosenttia kyseisen UETP.n talousarviosta. Tukea vähennetään 
26 
porrastetusti siten, että tuen enimmäismäärä kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana 
on 70.000 ecua, 60.000 ecua ja 50.000 ecua vuodessa UETP.tä kohti. 
Rahoitukseen jätettiin kuitenkin joustovaraa, etenkin COMETT I -ohjelman puitteissa 
perustettujen UETP:iden suhteen. Itse asiassa kun UETP:iden määrä vuonna 1992 oli 207, 
niitä oli enemmän tuen piirissä kuin alunperin oli tarkoitus, ja tuen määrää jouduttiin 
vastaavasti vähentämään. 
UETP:n keskimääräinen budjetti vuonna 1992 oli 180.000 ecua, josta COMETT rahoitti 25 
prosenttia. Osallistujien työpanoksen arvo oli 38 prosenttia budjetista; sopijat tai vetäjät 
tekivät puolet tästä työstä ja hankkeen muut jäsenet samoin puolet. Osallistujen rahallinen 
panos oli 13 prosenttia budjetista: tästäkin määrästä noin puolet tuli sopijalta/vetäjältä ja 
puolet muilta osallistujilta. Muut merkittävät tulonlähteet olivat aluetuki (7 prosenttia, 
erityisesti alueelliset UETP:t) ja kansallinen tuki (4 prosenttia). Ranskalaiset UETP:t 
hankkivat erityisen menestyksekkäästi tukea näistä lähteistä. Muita tulonlähteitä olivat tulot 
muiden COMETT-hankkeiden johtamisesta, seminaareista ja niin edelleen Kaiken kaikkiaan 
siis noin kolmannes rahoituksesta on peräisin EU-tuesta ja kolmannes osallistujien 
työpanoksesta. Tämä osoittaa selvästi, että UETP:illä saattaa olla suuria vaikeuksia 
saavuttaa omavaraisuus, mikäli ne joutuvat toimimaan samanlaisissa olosuhteissa 
tulevaisuudessa. 
2.2.4 Yhteistyöryhmien oikeudellinen asema ja pvswws 
Kolme vuotta toimineiden 147:n UETP:n oikeudellinen asema jakautui seuraavasti : 
• 64 perustui yksinkertaisesti osallistujien väliseen sopimukseen 
• 33 oli perustettu uusina riippumattomina säätiöinä tai yhdistyksinä 
• 21 riippumatonta, yleensä yleishyödyllistä yritystä 
• 20 osana olemassa olevia organisaatioita tai järjestöjä, esimerkiksi ammattiliittoja tai 
kauppakamareja 
• 9:llä oli muu oikeudellinen asema 
Ottaen huomioon, että UETP:iden edellytettiin pääsevän taloudellisesti omavaraisiksi 
kolmen vuoden kuluessa ja että tyypillisen UETP:n vuotuinen liikevaihto on 300.000 -
400.000 ecua, on huolestuttavaa, että 44 prosenttia muodostetuista kumppanuuksista ei ollut 
hankkinut itselleen asianmukaista oikeudellista asemaa, vaikka ne olivat olleet olemassa jo 
vähintään kolme vuotta, jotkut jopa 5-6 vuotta (COMETT I -ohjelmasta lähtien). Vaikka 
UETP:itä ei voida pakottaa rekisteröitymään, komissio on kannanotoissaan selkeästi 
ilmaissut, miten vaarallista sopijapuolelle oikeudellisen aseman puuttuminen voi olla, sillä 
osallistujat voivat tällöin vetäytyä yhteistyöstä ohjelman päätyttyä. Silloin, kun uusi 
oikeushenkilö on perustettu, on paremmat mahdollisuudet solmia muita sopimuksia ja 
suhteita, mutta toisaalta kyseisen oikeushenkilön on markkinoitava itseään ja tehtävä itseään 
tunnetuksi. 
UETP:iden henkilöstötilanne heijastaa sekä niiden löyhää oikeudellista asemaa että 
alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden toiminnan eroja. Riittävän yksityiskohtaisia 
henkilöstötietoja palauttaneilla 147:llä UETP:llä oli yhteensä vain 75 täysipäiväistä ylempää 
toimihenkilöä. Nämä painottuivat alueellisiin UETP:ihin. Toimialakohtaisissa UETP:issä 
on suuri määrä osa-aikaisia ylempiä toimihenkilöitä siksi, että monissa tapauksissa 
organisaatiolla on maata kohden yksi johtava yhteyshenkilö ja muuta osa-aikaista 
tukihenkilöstöä. Lisäksi toimialakohtaiset UETP:t edellyttävät yleensä korkean tason 
27 
teknistä osaamista toisin kuin alueelliset UETP:t, joissa tarvitaan enemmän yleisosaamista. 
Juridisten rakenteiden lisäksi UETP:iden työllistämisjärjestelyt antavat aihetta niiden tulevaa 
elinkelpoisuutta koskevaan huoleen. Joskin osa-aikaisen henkilöstön varassa toimiminen voi 
olla epävarmaa, on yhtä lailla hataraa jättää UETP:n kehittäminen harvojen, usein yhden 
henkilön varaan. Eräissä kansallisissa loppuarvioinneissa todetaan, että UETP:t ovat 
menettäneet päteviä työntekijöitä siksi, että niiden tulevaisuus on epävarma; tämä heikentää 
edelleen UETP:iden asemaa. 
Päätöksenteko UETP:issä heijastaa niiden erilaista oikeudellista asemaa ja toiminnallista 
rakennetta. Yli kolme vuotta vanhoista UETP:ista 58 prosentilla on riippumaton johtokunta 
tai hallitus, 27 prosentilla on vastaava ryhmä, joka on vastuussa jollekin toiselle 
organisaatiolle (yleensä sopimuksentekijälle), ja 7 prosentilla ei ole päätöksentekoelintä 
lainkaan. Alueellisten UETP:iden johtokunnista 32 prosenttia on vastuussa toiselle 
organisaatiolle, kun toimialakohtaisissa UETP:issä vastaava luku on 17 prosenttia. Tämä 
saattaa heijastaa niiden integroitumista alueensa elinkeinorakenteeseen. Vain 44 prosenttia 
UETP:istä oli perustanut johtoryhmän hoitamaan juoksevia asioita. 57 prosenttia UETP:istä 
oli perustanut työryhmiä käsittelemään tiettyjä asioita. Noin 30 prosenttia UETP:istä oli 
käyttänyt aliurakoitsijoita tai muuten merkittävästi jakanut tehtäviä edelleen osallistujille 
tai ulkopuolisille. Toimialakohtaisilla UETP:illä on käytännön pakosta hajautetumpi 
hallintorakenne. Niiden hallinto on yleensä myös kehittymättömämpää. Vastaavasti 
alueelliset UETP:t, joille matkakulut eivät ole ongelma, pitävät enemmän kokouksia, ja 
niillä on kehittyneempi hallinto. 
Kolmen vuoden ikäisissä ja sitä vanhemmissa UETP:issä on keskimäärin 50 
yhteistyöosapuolta (näistä 10 prosenttia on muita UETP:itä). Toimialakohtaisiin UETP:ihin 
kuuluu keskimäärin 17 korkeakoulua; alueellisilla UETP:illä vastaava luku on 10. Tämä 
selittyy sillä, että toimialakohtaiset UETP:t keskittyvät tiettyyn tekniikan osa-alueeseen 
pikemminkin kuin teollisuudenalaan, ja korkeakoulut ovat niiden perustajajäseniä. On 
mielenkiintoista, että 73 prosenttia kaikista UETP:iden jäseninä olevista yrityksistä on PK-
yrityksiä, eli yrityksiä, joilla on alle 500 työntekijää. 
Kaiken kaikkiaan UETP.n jäsenten tai osallistujien luonne ja tehtävä eivät ole kovin 
selkeästi määriteltävissä. Koska UETP.t ovat rakenteeltaan erilaisia, ei ole koskaan 
määritelty mitä tarkoittaa olla UETP:n 'jäsen'. Joidenkin mielestä jäsenyys edellyttää 
tasavertaista osallistumista, toisten mielestä taas osallistumista hallintoon, ja toisten mielestä 
pelkästään kiinnostuksen ilmaus riittää. Näin ollen yritysten ja muiden tahojen aktiivinen 
osallistuminen COMETT-ohjelmaan voi olla huomattavasti vähäisempää kuin mitä tilastot 
antavat ymmärtää. Kautta ohjelman toteutettiin eräitä toimenpiteitä (kuten muodollisten 
suositusten jakelu hankkeille sekä eräät alueellisen tasapuolisuuden edistämiseen liittyvät 
aloitteet) yritysten osallistumisen lisäämiseksi ja kumppanuussuhteiden syventämiseksi ja 
vahvistamiseksi. 
28 
2.2.5 Eurooppalainen ulottuvuus 
Eurooppalainen ulottuvuus on huomattavan suuri, erityisesti toimialakohtaisissa UETP:issä, 
joissa on osallistujia keskimäärin kymmenestä maasta. Niiden toiminta on selkeästi 
yleiseurooppalaista. Niiden hallintomallit vaihtelevat demokraattisesta hajautetusta mallista 
keskitettyyn pyramidimalliin. Alueelliset UETP:t eivät ole niinkään selkeästi Euroopan 
tasolle suuntautuneita, vaan saavuttavat tämän ulottuvuuden pidemmän ajan kuluessa 
harjoittelijavaihdon, koulutuksen ja muun yhteistyön kautta. Kolmen vuoden toiminnan 
jälkeen alueellisilla UETP:illä on oman ilmoituksensa mukaan yhteistyötä keskimäärin 
neljän muunmaalaisen UETP:n kanssa. 
Viimeisin julkaistu täydellinen tutkimus UETP:istä ja niiden yhteyksistä muihin COMETT-
ohjelman toimintoihin osoittaa, että 54 prosentilla UETP:istä oli vahvoja yhteyksiä muihin 
UETP:ihin, mikä korostaa UETP:iden välisten toimintojen tärkeyttä ja niiden voimaa 
Euroopan tason yhteyksien luomisessa. Muita vahvoja yhteyksiä olivat opiskelijoiden 
harjoittelijavaihto, lyhytkurssit ja yhteiskoulutushankkeet. 
UETP:iden yhteydet muihin EY:n ohjelmiin, etenkin muihin koulutusaloitteisiin, ovat 
lisääntyneet. Kertomuksen mukaan UETP:llä on keskimäärin kolme ohjelmayhteyttä, kaksi 
koulutuksen ja yksi T&K:n alalla. Toimialakohtaisten ja alueellisten UETP:iden välillä ei 
ole juurikaan eroa tässä suhteessa. Tärkeimmät mainitut yhteysohjelmat ovat TEMPUS, 
ERASMUS, FORCE, SPRINT, LINGUA, EUROFORM, ESPRIT ja BRITE/EURAM, tässä 
järjestyksessä. Tämäkin vahvistaa UETP:n merkitystä eurooppalaistavana voimana, jonka 
vaikutus ulottuu COMETT-ohjelman alkuperäistä kohdealuetta laajemmalle. 
2.2.6 Tiedonhallinta 
Yli 50 prosenttia kaikista UETP:istä julkaisee säännöllistä tiedotetta, ja suunnilleen sama 
määrä käyttää säännöllisesti sähköpostia. Toisaalta noin 10 prosenttia kaikista UETP:istä 
ei ole julkaissut minkäänlaista esitettä. Tiedotustoiminta näyttää keskittyvän perinteisiin 
menetelmiin, joita ovat muun muassa postimainonta, vierailut ja tiedotuspäivät. Toisaalta 
kolme neljännestä kaikista UETPästä toimittaa laaja-alaista tietoa COMETT-ohjelman alalta 
muille COMETT-hankkeille ja EU:n tutkimusohjelmille. Muihin tiedotustoimintoihin 
kuuluvat koulutusmahdollisuuksien inventointi ja muiden koulutukseen liittyvien 
tietokantojen luominen. Tässäkin UETP:iden eurooppalaistava vaikutus korostuu. 
Puolet UETP:istä ovat muodostaneet yhteyksiä Euro Info Centre -keskusten kanssa sekä 
kansallisten että alueellisten verkostojen kautta. Useiden samalle asiakkaalle samoja 
palveluja tarjoavien verkostojen syntyminen on kuitenkin koettu huolestuttavana. Nykyisten 
rationalisointipyrkimysten aikana voi olla tarpeen miettiä uudelleen UETP:iden tehtävää 
etenkin tiedon lähteinä. 
2.3 UETP : iden panos 
UETP:itä on usein kutsuttu COMETT-ohjelman selkärangaksi. Asiantuntijapaneelin 
kertomuksessa todettiin: Paneeli pitää UETP: itä olennaisena osana korkeakoulujen ja 
elinkeinoelämän yhteyksiä kehittävää eurooppalaista verkkoa; ne ovat koko COMETT-
ohjelman toiminnalle elintärkeitä. Tässä alaluvussa tarkastellaan UETP:iden panosta 
neljässä eri kategoriassa: alueelliset UETP:t, toimialakohtaiset UETP:t, koulutustarpeiden 
selvitys ja maidenväliset toiminnat. 
29 
2.3.1 Alueelliset UETP-verkot 
Alueellisten UETP :iden kaksi tärkeintä vaikutusta ovat olleet 
• paikallisten tai alueellisten, korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön liittyvien yhteyk 
sien ja perusrakenteen kehittäminen, 
• tämän alueellisen infrastruktuurin liittäminen ensimmäiseen Euroopan tasolla toimivaan 
Euroopan laajuiseen täydennyskoulutuksen yhteistyöverkkoon, joka on tarkoitettu 
korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön kehittämiseen. 
Paikallisella ja alueellisella tasolla UETP:t ovat kehittäneet korkean asteen koulutuksen, 
kotimaisten yritysten, julkisten viranomaisten ja muiden alueellista ja kansallista kehitystä 
harjoittavien laitosten (erityisesti mutta ei ainoastaan oppilaitosten) välisiä organisaatio-, 
tiedotus ja hallintoyhteyksiä. Näin on tehty tiedotustilaisuuksien, seminaarien, 
koulutuskurssien, hankkeiden ja niin edelleen kautta. Erityisesti UETP:t ovat toimineet EU-
ohjelmien tiedotus-ja hallintojärjestelminä (vertaa edellä). Eräissä maissa muutamat UETP:t 
ovat saaneet huomattavasti merkittävämmän tehtävän alueellisissa ja jopa kansallisissa 
teknologian ja elinkeinoelämän kehitysstrategioissa. Niiden onnistuminen tässä laajemmassa 
tehtävässä saattaa riippua niiden alkuperäisestä institutionaalisesta asemasta. 
UETP:iden kiitetyin saavutus on kuitenkin ollut yllä mainittujen toimintojen yhdistäminen 
samankaltaisiin ja -suuntaisiin toimintoihin muiden Euroopan maiden alueilla 
muodostamalla kansainvälisiä yhteistyöryhmiä. UETP:t ovat tarjonneet paitsi puitteet 
kansainvälisille koulutus- ja henkilövaihtotoimenpiteille myös, kuten eräässä kansallisessa 
kertomuksessa todetaan, kansainvälisen näkemyksen teknologiakoulutukseen 
kansainvälistämällä puhtaasti alueellisia hankkeita. 
UETP:iden merkitys Euroopan kattavan kontaktipinnan kehittäjinä näyttää suurelta sekä 
sellaisilla alueilla, joilla oli jo runsaasti kokemusta korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä, 
että alueilla, joilla ei ollut siitä kokemusta. Jälkimmäiset ovat tietenkin hyötyneet suhteessa 
enemmän UETP:iden vaikutuksista maansa infrastruktuuriin. Osallistujamaan sisällä 
UETP:iden tehokkuus saattoi kuitenkin vaihdella alueelta toiselle. Italia esimerkiksi 
korostaa, että UETP:t olivat erityisen tehokkaita ja merkittäviä maan eteläosassa. 
UETP.iden yleensä myönteisestä vastaanotosta huolimatta on todettava, että joillakin 
alueilla muiden kuin ohjelmaan välittömästi osallistuvien korkeakoulujen ja yritysten panos 
saattaa olla vähäinen. Toisaalta yritykset eivät aina näe UETP:iden työssä yhtä suurta 
lisäarvoa kuin alueelliset tai eurooppalaiset viranomaiset. Korkeakoulujen asenteet 
vaihtelivat suuresti, mikä heijasti sitä, että UETP-verkon tuoma lisäarvo riippuu suuresti 
laitosten koosta, aikaisemmista opiskelijavaihto- ja jatkokoulutuskokemuksista, 
korkeakoulujen olemassaolevista yhteyksistä elinkeinoelämään ja maidenvälisistä 
yhteistyösuhteista. 
2.3.2 Toimialakohtaisten UETP-verkostojen panos 
Toimialakohtaisilla UETP:illä näyttää olleen vähemmän identiteettiongelmia kuin 
alueellisilla UETP:illä, ja ne ovatkin vaikuttaneet välittömämmin ja voimakkaammin 
teknologian siirtoon ja elinkeinoelämän koulutuksen kehittämiseen. Niiden asiakaskunta on 
selkeämmin määritelty ja yleisesti ottaen yhtenäisempi ryhmä, sillä asiakkailla on 
samankaltaiset tekniset vaatimukset. Tämän ja UETP-henkilöstön paremmin keskitetyn 
asiantuntemuksen ansiosta koulutustarpeiden analysointi, kertomusten laatiminen 
30 
ajanmukaisesta teknologiasta ja eurooppalaisten työryhmien perustaminen ovat paitsi 
UETP:n toiminnan kannalta merkityksellisempiä myös helpompia toteuttaa. 
Samantapaisista syistä UETP-verkoston teollisuuspohja on ollut helpompi luoda. Jotkut 
yhteistyöryhmät ovat onnistuneet luomaan vahvan verkoston, ja lisäksi niistä on tullut 
toimialansa äänitorvia koulutuskysymyksissä Euroopan tasolla. Jotkut ovat myös kehittäneet 
tunnustettuja Euroopan laajuisia koulutusohjelmia, ja niiden vaikutus koulutukseen on ollut 
näkyvämpi. Todettiin, että tällaiset erikoistuneet korkean tason kurssit soveltuvat paremmin 
huippukoulutuksen järjestelmään. Sekä alueelliset että toimialakohtaiset UETP:t ovat 
tehokkaasti järjestäneet liikkuvuuden edistämisohjelmia ja koordinoineet muita kuin 
koulutukseen liittyviä EU:n ohjelmia. 
Näiden panosta ei kuitenkaan pidä yliarvioida, kuten ei alueellisten UETP:idenkaan; 
COMETT on suppea ohjelma. Alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden tehokkuuden 
yleinen vertailu ei ole käytännöllistä, sillä ne käsittelevät erilaisia kehityskysymyksiä. 
Asiantuntijapaneelin kertomuksessa todetaan, että toimialakohtaiset UETP.t on yleisesti 
ottaen parempi sijoittaa teknologisesti kehittyneille alueille, kun taas alueellisia UETP: itä 
tarvitaan jo määritelmänsä mukaan sellaisilla alueilla, joissa teknologisen osaamisen taso 
on riittämätön. Vastaavasti kansallisissa loppuarvioinneissa ei esitetä yleisiä arvioita siitä, 
kummanlaiset UETP:t ovat parempia tai arvokkaampia COMETTin tavoitteiden kannalta, 
mutta niiden käsitys vastaisi luultavasti asiantuntijoiden arviota. 
2.3.3 Elinkeinoelämän koulutustarpeiden jäsentäminen 
Välittömän koulutustarpeen erittely on alueellisille UETP.ille hyvin vaikea tehtävä ja 
toimialakohtaisille UETP:ille vielä vaikeampaa. Vaikuttaa siltä, että yritykset eivätkä edes 
UETP:t ja alueelliset viranomaiset pidä tätä UETP:iden päätehtävänä: se on yritysten asia, 
eikä UETP:iden henkilöstöllä useinkaan ole siihen tarvittavaa asiantuntemusta. Yritykset 
suhtautuivat paljon myönteisemmin UETP:iden tehtävään tiedonvälittäjänä, yritysten ja 
korkean asteen oppilaitosten välisenä linkkinä ja Euroopan tason ohjelmien ja hankkeiden 
neuvonantajana. Tässä yhteydessä viitattiin muun muassa siihen, että UETP.t ovat toimineet 
'selvitystoimistoina', jotka ovat tehneet yhteenvetoja aikaisemmista tutkimuksista, 
määritelleet metodologisia lähestymistapoja, valinneet koulutusvaihtoehtoja ja niin edelleen 
sekä selvittäneet ja jäsentäneet PK-yritysten tarpeita. Eräissä UETP.issä käytetyt pyöreän 
pöydän kokoukset, toimialakohtaiset seminaarit ja tulevaisuuden kysymyksiä pohtivat 
työryhmät nähtiin innovatiivisina menetelminä ja tehokkaina keinoina tehdä 
elinkeinoelämän tarpeet tunnetuksi. Useimmat UETP:t ovat kuitenkin käyttäneet 
koulutustarveanalyysiä (TNA) tärkeimpänä menetelmänään elinkeinoelämän tarpeiden 
jäsentämisessä, jotkut niistä hyvinkin menestyksekkäästi. 
UETP:t ja ammattitaitotarvehanke 
Yksi UETP:iden merkittävimmistä saavutuksista elinkeinoelämän tarpeiden jäsentämisessä 
on näkynyt COMETT II:n virallisen toiminta-alueen ulkopuolella. Vuonna 1990 Euroopan 
parlamentti ilmaisi huolensa siitä, että pula ammattitaidoista voisi hidastaa Euroopan 
taloudellista kehitystä ja pyysi komissiota tutkimaan ammattitaidon tilaa yhteisön eri 
alueilla. Analyysi suoritettiin suurelta osin COMETTin UETP-verkon avulla; ensimmäiset 
alueelliset tulokset saatiin kuudessa kuukaudessa, ja kahden vuoden kuluessa oli 
muodostunut kattava ja ajanmukainen käsitys ammattitaidon tarpeesta koko Euroopassa. 
Tämän työn pohjalta käynnistettiin useita alueellisia aloitteita paikallisten ongelmien 
31 
korjaamiseksi sekä parempia alueellisia verkostoja ja seurantaelimiä ammattitaidon tarpeen 
jatkuvaa tarkkailua varten. 
Eri UETP:iden tekemät koulutustarveanalyysit ovat mahdollistaneet sen, että korkeakoulut 
ja yritykset ovat alkaneet yhdessä keskustella koulutuksesta ja muotoilla perustaa tulevalle 
yhteistyölle henkilöresurssien kehittämisen alalla ja laajemminkin. 
2.3.4 Maidenvälisen näkökulman edistäminen osallistujien keskuudessa 
Kaikissa arviointi- ja valvontakertomuksissa on tunnustettu UETP:iden vaikutus 
kansainvälisen näkökulman edistämiseen osallistuiiensa keskuudessa. Tämä pätee niin 
korkeakouluihin kuin yrityksiinkin. Korkean asteen oppilaitokset ovat harjoittaneet 
kansainvälistä koulutusmenetelmien ja opetusjärjestelmien vaihtoa sekä kehittäneet 
yhteyksiä ulkomaisiin yrityksiin, joihin opiskelijoita on sijoitettu. Osallistujayritykset ovat 
saaneet paremman yhteyden Euroopan laajuiseen koulutuspotentiaaliin ja tulleet 
tietoisemmiksi T&K-toiminnan ja teknologian eurooppalaisesta ulottuvuudesta. 
On myös todettu, että PK-yritysten mukaan ottaminen Euroopan laajuisiin ohjelmiin 
ensimmäistä kertaa harjoittelijavahdon ja ulkomaisten kumppanien kautta on ollut erityisen 
hyödyllistä. Tällaisten toimenpiteiden ansiosta yritykset ovat tulleet tietoisemmiksi 
eurooppalaisen yhteistyön mahdollisista eduista ei ainoastaan koulutuksen alalla vaan myös 
T&K-toiminnassaja liiketoiminnassa yleisemminkin. Määrälliset arvioinnit osoittavat, että 
sekä opiskelijat että yritykset ovat suhtautuneet ohjelmaan myönteisesti. 
Lisäksi UETP:t ovat auttaneet kansallisia hankkeita kasvamaan eurooppalaisiin mittoihin. 
Tämän tuloksena korkeakoulut, laitokset ja yritykset ovat muodostaneet vahvoja 
kansainvälisiä verkostoja lyhytkurssien ja koulutushankkeiden järjestämiseksi. UETP:t ovat 
saaneet aikaan tämän asennemuutoksen edistämällä kansainvälisyyttä eri keinoin: toiset ovat 
korostaneet tiettyjä tekniikan aloja, toiset taas ovat kohdentaneet toimintansa laajaan 
valikoimaan alueellaan toimivia organisaatioita, ja toiset ovat keskittyneet kehittämään 
oppilaitoksiaan toiminnan vaudittajina. Kaiken kaikkiaan COMETT on vaikuttanut 
merkittävästi kollektiivisen kansainvälisen toimintatavan kehittymiseen koulutuksen alalla. 
2.4 UETP:iden vahvuudet ja heikkoudet 
2.4.1 Vahvuudet 
Eurooppalainen ulottuvuus on ollut sekä alueellisten että toimialakohtaisten UETP:iden 
suurin vahvuus. Tämä koskee sekä UETP:iden välittömiä yhteyksiä komissioon ja niiden 
EU:n ohjelmien tuntemusta että EU:n tuen hakemista hankkeille ja hankkeiden 
asiantuntevaa johtamista. Se liittyy myös UETP:iden erityisvahvuuteen osana hyvin 
jäsentynyttä ja tarkoituksenmukaista Euroopan laajuista toimintaverkostoa. Lisäksi UETP:t 
voivat hyötyä yhteyksistä muihin eurooppalaisiin verkostoihin ja tietolähteisiin. 
Toinen vahvuustekijä, niinikään sekä alueellisilla että toimialakohtaisilla UETP:illä, on 
niiden kotimaisten, alueellisten tai toimialakohtaisten osallistujien verkosto. Alueelliset 
UETP.t ovat usein erikoistuneet tietyille toimialoille, ja toimialakohtaiset UETP.t ja niiden 
solmut ovat usein tekemisissä alueellisen infrastruktuurin kanssa. Yleisesti ottaen UETP:illä 
on nykyään tunnustettu asema (toisilla vahvempi kuin toisilla) maidensa korkeakoulujen ja 
yritysten ja laajemmin ammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan kohtauspaikkana. 
32 
Tältä kannalta kysymys UETP:n sijoituksesta on melko tärkeä. Hyvä sijainti merkitsee 
yhteyksiä tai fyysistä läheisyyttä korkeakoulu(je)n täydennyskoulutuskeskuksiin tai 
yhteystoimistoihin, täydennyskoulutuksen tarjoajiin, tutkimuslaitoksiin, kauppakamareihin 
ja niin edelleen. Lisärahoituksen saaminen voi myös riippua edullisesta sijainnista ja sen 
avulla perustetusta verkosta. 
Toinen UETP:n (tai toimialakohtaisen UETP:n aluesolmun) keskusyksikön sijoitukseen 
liittyvä seikka on se, että UETP:n sijainti sellaisen laitoksen yhteydessä, jonka tarkoituksena 
on siirtää T&K-tuloksia elinkeinoelämään, on mahdollistanut suoran toimivan yhteyden 
luomisen paikalliseen elinkeinoelämään. Tämä on lisännyt toisaalta korkeakoulututkinnon 
suorittaneiden tietämystä ja toisaalta elinkeinoelämän mielenkiintoa korkeakoulujen 
tutkimustyöhön sekä avannut tehokkaita kanavia yritysten ja korkean asteen oppilaitosten 
välille. Pääasiassa akateemisesti suuntautuneissa laitoksissa sijaitsevat UETP:t eivät näytä 
olleen niinkään tuottavia. Tällaiset UETP.t ovat keskittyneet enemmän harjoittelijavaihtoon, 
mutta niillä on ollut myös hankaluuksia vakiintuneen yritysten osallistumisjärjestelmän 
puuttuessa. 
Alemmalla tasolla UETP:n vahvuus perustuu sellaisin tekijöihin kuin johtajien 
omistautuminen asialleen, henkilöstön motivaatio, UETP:n maine ja riippumaton asema 
demokraattisen kumppanuussuhteen perustana, tekninen uskottavuus, yhteydet T&K-
ohjelmiin ja niin edelleen. Viime aikoina aloitettu rekrytointi on parantanut eräiden 
UETP:iden asemaa. Tärkeänä pidettiin myös UETP:n mahdollisimman täydellistä 
maantieteellistä kattavuutta osallistujamaiden alueella. 
2.4.2 UETP:iden heikkoudet 
Rahoituspohjan hataruus ja yritysten kiinnostuksen puute ovat UETP-verkon kaksi suurinta 
ongelmaa. Huomattavimpana heikkoutena pidetään monien UETP:iden rahoituspohjan 
epävarmuutta. Tämän johdosta monet UETP:t joutuvat toimimaan alimittaisina ja liian 
pienellä henkilöstöllä, eivätkä ne pysty realistiseen pitkän aikavälin suunnitteluun. Eräiden 
UETP:iden voimakas riippuvuus EU:n tuesta omien voimavarojensa täydentämiseksi ja 
niiden kyvyttömyys hankkia lisärahoitusta muualla lisäävät turvattomuutta. 
Toinen keskeinen ongelma-alueliitty yritysten, erityisesti PK-yritysten vähäiseen 
osallistumiseen ja vaikeuteen ylläpitää yritysten kiinnostusta. Näitä kysymyksiä voi 
epäsuotuisilla alueilla hankaloittaa heikko teollisuuspohja ja monien yritysten 
epäinnovatiiviset, perinteiset toimintatavat. UETP.n henkilöstön teknisen tai teollisen 
osaamisen tasokin voi olla heikko. 
Eräillä alueilla korkean asteen koulutuspohja voi aiheuttaa vaikeuksia, esimerkiksi jos 
korkeakouluilla itsellään on heikko tekninen ja organisatorinen pohja. Eräät korkean asteen 
oppilaitokset tuntuvat olevan kiinnostuneita lähinnä opiskelijoiden harjoittelijavaihdosta, 
eivätkä ne osallistu juurikaan koulutuksen kehittämiseen. Vastaavasti eräiden 
korkeakoulujen perinteinen toimintatapa voi aiheuttaa hankaluuksia yrityshenkilövaihtojen 
järjestämisessä. 
Muita heikkouksia ovat verkostojen kehittymättömyys ja koordinoinnin puute muiden 
kansallisten ja paikallisten oppilaitosten kanssa, UETP-henkilöstön nopea vaihtuvuus, liian 
suuret toiminta-alueet, viranomaisten välinpitämättömyys ja niin edelleen. Huono 
suunnittelu, markkinointistrategian puute ja toiminta monimutkaisella alalla ilman 
33 
mahdollisuutta itseopiskeluun on myös mainittu UETP:iden heikkouksina. Vaikeuksia 
aiheuttaa myös se, että vie aikansa ennen kuin UETP tulee tunnetuksi ja hyväksytyksi. 
Heikkoutena EFTA-maissa on lisäksi se, että niiden UETP.ille ei ole usein yhtä helppoa 
päästä osalliseksi COMETTin ja muiden EU-ohjelmien synergiasta kuin EU:n 
jäsenvaltioille. Tämä vaikeus poistuu tulevina vuosina. 
2.4.3 UETPriden käsitys itsestään 
UETP:iden käsitys itsestään heijastaa näitä heikkouksia. Ne pitävät itseään asiantuntijoina 
korkeakoulujen ja yritysten suhteiden ja erityisesti niiden eurooppalaisen ulottuvuuden 
alalla, ja ne katsovat voivansa vaikuttaa merkittävällä tavalla tekniseen huippukoulutukseen. 
Ne pitävät rakennettaan tehokkaana ja katsovat pystyvänsä kehittelemään maidenvälisiä 
hankkeita tai verkostoja UETP-verkostoa hyväksi käyttäen. Ne ovat varmalla pohjalla 
korkean asteen koulutuksen alalla mutta huomattavasti epävarmempia suhteissaan 
etujärjestöihin ja vielä epävarmempia suhteissaan yrityksiin, etenkin PK-yrityksiin. Ne eivät 
ole täysin vakuuttuneita vaikutuksestaan alueensa taloudelliseen kehitykseen. Suora 
koulutus, koulutustarveanalyysi sekä koulutuksen levitys ja markkinointi ovat myös niiden 
huolenaiheita. 
Tällaiset UETP:iden ja kansallisten viranomaiset esittämät laadulliset mielipiteet ovat 
tärkeitä UETP-järjestelmän terveydentilan ja strategisen kehityksen mittareita. On myös 
esitetty, että riittävää operatiivisten tavoitteiden ja kvantitatiivisten mittareiden järjestelmää 
ei ole kehitetty UETP:itä varten tai niiden toimesta; tätä pidetään ongelmana niiden 
toiminnan tehostamisessa. 
34 
3. Koulutustoimenpiteet 
3.1 Johdanto 
3.1.1 Koulutustoimenpiteet COMETTin puitteissa 
Jos koulutus määritellään väljästi tiedon ja ammattitaidon hankkimisena tai 
ajanmukaistamisena, siihen voidaan lukea muun muassa seuraavanlainen toiminta: 
• muodolliset koulutustoimenpiteet (luokkaopetus tai etäopetus), 
• itseopiskelu tai työpaikkakoulutus, 
• ihmisten saattaminen yhteen epävirallisessa tilanteessa, jolloin he pystyvät oppimaan 
toisiltaan, 
• ihmisten siirtäminen toiseen työhön tai toiselle paikkakunnalle. 
COMETT-ohjelma tähtäsi koulutuksen edistämiseen erityisesti kehittyneen teknologian 
alalla Euroopan laajuisesti. Kuten alaluvussa 1.2 jo todettiin, COMETT II -ohjelmaa 
koskeva neuvoston päätös viittaa nimenomaisesti tiettyihin koulutustavoitteisiin, jotka 
COMETT II -ohjelman oli tarkoitus saavuttaa. Näiden tavoitteiden ja COMETTin 
tarjoamien muodollisten koulutustoimenpiteiden suhdetta selvitetään jäljempänä1'. 
Ohjelma tarjosi useita operatiivisia keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi. Muistutettakoon 
ensin, että ohjelman luomat ja tukemat lukuisat kumppanuussuhteet ja verkot - UETP.t ja 
muut - ovat tarjonneet monille ihmisille epävirallisen kanavan yhteyksien muodostamiselle 
ja siten tietojen ja kokemusten vaihdolle. Samaan aikaan COMETT on tarjonnut erilaisia 
mahdollisuuksia harjoittelija- ja henkilövaihtojen järjestämiseen (vertaa tämän kertomuksen 
luku 4). Koulutustoimenpiteiden suhteen suurin ja näkyvin osa COMETT-rahoituksesta 
kohdistui kuitenkin virallisempiin koulutuksen kehittämispyrkimyksiin. Näitä toimenpiteitä 
käsitellään seuraavassa. 
COMETT II-tukea myönnettiin ohjelmalohkon C (Yhteiskoulutustoimenpiteet) 
koulutushankkeille. Tämä lohko jakautui kolmeen alalohkoon eli ohjelmakohtaan: 
• lyhyet koulutuskurssit (Ca) 
• yhteiskoulutushankkeet (Cb) 
• kokeiluluontoiset hankkeet (Cc) 
Tämä alajako toteutti COMETT II-ohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen seuraavat 
kohdat: 
Huippukoulutustoimenpiteiden tuki COMETT II -ohjelmaa koskevan neuvoston 
päätöksen mukaisesti 
(a) Tuki etenkin korkean teknologian alan pikakursseille, joilla on eurooppalainen 
ulottuvuus, ja jotka on suunniteltu uusien teknologioiden ja niiden sovellusten T&K-
toiminnan tulosten nopeaksi levittämiseksi yliopistojen ja yritysten toimesta ja niiden 
keskuudessa sekä teknologisen innovaation siirtämiseksi toimialoille, joissa sitä ei 
Useita kysymyksiä, kuten korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, synergiaa suhteessa muihin EU:n 
ohjelmiin sekä miesten ja naisten tasa-arvoa käsitellään kuitenkin poikittaisyhteyksiä koskevassa luvussa 5. 
35 
aikaisemmin ole sovellettu, erityisesti PK-yrityksille. 
(h) Tuki toiminnalle, jossa luodaan, kehitetään ja testataan Euroopan tasolla etenkin 
korkean teknologian alalla uusien teknologioiden ja niiden sovellusten 
yhteiskoulutushankkeita eri teollisuudenalojen ja niihin yhteydessä olevien korkean 
asteen oppilaitosten yhteisestä aloitteesta siten, että osallistujat ovat ainakin kahdesta 
eri yhteisön jäsenvaltiosta. 
(c) Tuki monenvälisille koulutusjärjestelyille etenkin kehittyneen teknologian alalla eri 
teollisuudenalojen ja niihin yhteydessä olevia korkean asteen oppilaitosten kanssa 
etäoppimisjärjestelmien luomiseksi käyttäen uusia koulutusteknologioita ja/tai tuottaen 
siirtämiskelpoisia koulutustuotteita. 
3.1.2 Avaintietoja COMETTin tukemista koulutushankkeista 
Ohjelmakohdan Ca mukaisille lyhytkursseille on järjestetty hakukierros jokaisena 
COMETT II -ohjelman viidestä toimintavuodesta; vuodesta 1991 näitä hakukierroksia 
rajoitettiin "kimppajärjestelmällä" (vertaa kohta 1.3). Kohdan Cb mukaisiksi 
yhteiskoulutushankkeiksi otettiin hakemuksia vastaan vuosina 1990 ja 1992. 
Kokeiluluontoisille hankkeille (kohta Cc) ei järjestetty varsinaista hakukierrosta. Sen sijaan 
vuoden 1990 ohjelmakohdan Cb hakemuksista poimittiin useita hankkeita (tai hankkeiden 
yhdistelmiä), joista pyydettiin tarkemmat hakemukset. 
Tämän tuloksena valittiin lopulta 30 kokeiluluontoista hanketta. 
Vuosien 1990 ja 1994 välillä ohjelmalohkolle C tehtiin peräti 2036 hakemusta: 1017 koski 
lyhytkurssien kimppajärjestelyjä ja 1019 yhteiskoulutushankkeita. Hakemuksista 
hyväksyttiin lopulta yli 50 prosenttia; tämä suhteellisen korkea luku johtuu suurelta osin 
kimppajärjestelmän luonteesta (vertaa kohta 1.3), sillä vaikka suurin osa sen alaisista 
hankkeista hyväksyttiin, hyväksyntä koski yleensä vain osaa kokonaisehdotuksesta. 
COMETT II -ohjelman viiden toimintavuoden aikana ohjelmalohkosta C haettiin yhteensä 
500 miljoonaa ecua tukea koulutustoimenpiteille. Käytettävissä oli 101 miljoonaa ecua. 
Kolme neljännestä hyväksytyistä hankkeista oli lyhytkurssihankkeita; rahallisesti niiden 
saama tuki oli kuitenkin vain neljännes ohjelmalohkossa C myönnetystä kokonaistuesta. 
Suurin osa koulutusbudjetistä kohdennettiin kohdan Cb yhteiskoulutushankkeisiin (tuen 
suuruus keskimäärin 200 000 ecua) ja kokeiluluontoisiin hankkeisiin, joista kukin sai 500 
000 ecua. Keskimäärin tuen osuus yhteiskoulutushankkeiden kokonaiskustannuksista oli 30 
- 50 prosenttia; kokeiluluontoisilla hankkeilla vastaava luku oli lähes 50 prosenttia. 
Ohjelmakohdan Ca tuki oli kertaluonteista ja suoritettiin kurssin istuntojen määrän ja laadun 
perusteella. Tuki oli kuitenkin aina alle 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. 
Monet organisaatiot ovat osallistuneet ohjelmalohkon C koulutushankkeisiin. Kaiken 
kaikkiaan noin 8500 erilaista orgnisaatiota on tai on ollut mukana kehittämässä 
huippukoulutushankkeita COMETT-ohjelmassa, joka niin ollen on todennäköisesti 
maailman laajin täydennyskoulutusverkosto. 
Eri organisaatiotyyppien jakauma ohjelmalohkon C hankkeissa on suunnilleen seuraava: 
• yli 5500 erilaista yritystä, joista noin 4000 on PK-yrityksiä, 
• 1200 korkeakoulua ja muuta korkean asteen oppilaitosta (mukana keskimäärin kahdes 
sa hankkeessa), 
36 
• yli 1500 muuta organisaatiota (ammattijärjestöjä, tutkimuslaitoksia, viranomaisia, 
yleishyödyllisiä yhdistyksiä ja niin edelleen), 
• 200 UETP:tä (useimmat UETP:t hakivat ohjelmakohdan Ca mukaista kimppatukea, ja 
yli puolet UETP.istä osallistui keskimäärin 3-4 Cb/Cc hankkeeseen). 
Cb- ja Cc-hankkeiden osallistujamäärä oli keskimäärin 19, käsittäen 7 yritystä, 5-6 
korkeakoulua, 1-2 UETP:tä ja 4-5 muuta organisaatiota. Hankkeissa oli osallistujia 
keskimäärin kuudesta eri maasta. 
Koulutushankkeiden tulokset vaihtelivat suuresti. Yhteenvedonomaisesti voidaan todeta, että 
COMETT II -ohjelman toimintakauden päättyessä (vuoden 1995 lopussa) arvioidaan, että 
• kurssi-istuntoja on pidetty 9500, 
• koulutettavia on ollut 260 000, 
• koulutusta on annettu kaikkiaan 280 000 tuntia (koulutuskurssien yhteiskesto). 
Lisäksi: 
• koulutusmateriaaleja on tuotettu noin 4600, ja 
• yhtä tai useampia näistä koulutusmateriaaleista on käyttänyt arviolta 250 000 ihmistä. 
Koulutusmateriaaleista voidaan todeta, että 60 prosenttia niistä on teksti- tai paperipohjaisia, 
30 prosenttia tietokoneohjelmiin perustuvia ja 8 prosenttia videoita. 
3.2 Kehittyneen teknologian koulutus 
3.2.1 Mitä on kehittyneen teknologian koulutus? 
COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä viitataan useaan otteeseen 
COMETTin velvollisuuteen tukea korkean teknologian koulutusta tavoitteena erityisesti: 
(...)parantaa kehittyneen teknologian koulutusta ohjelman eri tasoilla ja näin ollen 
koulutuksen vaikutusta yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen (...) 
Kehittynyttä teknologiaa ei kuitenkaan määritelty millään tavalla neuvoston päätöksessä 
eikä COMETT II:n Vademecumissa. On kuitenkin selvää, että teknologian sovellettavuus 
on tärkeä kriteeri. 
Mitä edistyneempi teknologian ala on kyseessä, sitä vaikeampi on kehittää 
koulutustoimenpiteitä perusteellisen koulutustarveselvityksen pohjalta. Parhaassa 
tapauksessa edustava T&K-henkilöstöryhmä on sitä mieltä, että käsitellyt aiheet saattaisivat 
olla mielenkiintoisia. Tämä tilanne on eräs syy COMETT-järjestelmän luomiseen: 
edistämällä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä ja korostamalla samalla voimakkaasti 
yhteyksiä muihin eurooppalaisiin ohjelmiin pyritään luomaan parhaat mahdolliset olosuhteet 
huippukoulutuksen aihevalinnalle, joka voisi edistää yhteisön taloudellista kehitystä. 
Se, mitä loppujen lopuksi pidettiin 'edistyneinä', innovatiivisina ja tärkeinä aloina 
COMETT-ohjelman kannalta voidaan päätellä tarkastelemalla, mitkä teknologian osa-alueet 
esiintyvät useimmin COMETT-hankkeissa. COMETT I -ohjelmassa (1986-89) kolme 
sektoria oli selvästi muita tärkeämpiä: Innovaationhallinta, Edistynyt tuotanto ja 
Mikroelektroniikka. COMETT II -ohjelmassa (1990-94) oli useampia aloja, joilla oli paljon 
kysyntää, joskaan ei samanaikaisesti: 
37 
• ainoa sektori, jolla kysyntä oli korkeaa koko COMETT II -ohjelman ajan oli Edistynyt 
valmistus 
• vuonna 1990 tuen kysyntä hankkeisiin oli runsasta Materiaalien, Terveyden ja 
turvallisuuden sekä Innovaationhallinnan aloilla 
• vuonna 1992 Materiaalien, terveyden ja turvallisuuden sekä Innovaatiohallinnan aloilla 
kysyntä väheni, mutta Ympäristön ja Koulutuksen (teknologia ja menetelmät) kysyntä 
nousi. Uudet huippualat liittyivät usein tietotekniikkaan: tietojenkäsittely, 
tietokoneohjelmointi ja vähemmässä määrin viestintä ja yleinen tietotekniikka 
• vuoteen 1994 mennessä oli käynyt hankalaksi määrittää johtavia sektoreita, sillä 
UETP:ille oli annettu melko vapaat kädet Ca-kimppahankkeiden alahankkeiden ja 
kurssien valinnassa. 
GMV-arviointikertomusta varten tehty tutkimus osoitti selkeästi, että sekä hankkeiden 
vetäjät että koulutettavat korostivat COMETTin koulutuskursseilla annetun teknologian 
koulutuksen välitöntä sovellettavuutta. Tätä mieltä oli yli 90 prosenttia hankkeiden vetäjistä, 
jotka katsoivat myös, että annettu koulutus oli tehokkaasti edistänyt teknologian siirtoa. 
Samoin 90 prosenttia tutkituista koulutukseen osallistuneista oli sitä mieltä, että heidän 
käymänsä COMETT-koulutuskurssien hyöty oli pääasiassa välineellistä, eli ne tukivat 
teknisen tietämyksen kartuttamista tai ajanmukaistamista. 
Asiantuntijapaneelin kertomuksessa arvosteltiin jonkin verran ohjelman rajoittumista 
teknilliseen koulutukseen. Kertomuksessa suositeltiin ei vain teknisen ammattitaidon vaan 
myös johtamistaidon, yhteiskunnallisten taitojen ja yrittäjyystaitojen kehittämistä 
koulutuksella ... Nämä taidot ovat ratkaiseva tekijä teknologian todellisessa 
hyödyntämisessä tehokkuuden ja kilpailukyvyn maksimoimiseksi nykyaikaisessa yrityksessä. 
On huomattava, että tämä on yksi harvoista kriittisistä lausunnoista, joita paneeli antoi 
ohjelman laajuudesta. Tämän suosituksen johdosta komissio onkin laajentanut 
tukitoimenpiteiden kenttää uuden LEONARDO DA VINCI -ohjelman puitteissa. 
Kansalliset loppukertomukset osoittavat, että COMETT on eittämättä onnistunut 
parantamaan teknologian koulutuksen taloudellista vaikutusta. On kuitenkin korostettava, 
että tämä on saatu aikaan ei ainoastaan ohjelmalohkossa C tuettujen toimenpiteiden kautta 
vaan myös harjoittelijavaihdoista saatujen kokemusten myötä. Ohjelmalohkon C 
muodollisempien koulutusmallien on myös katsottu parantavan kurssien tasoa, enimmäkseen 
kansainvälisyyden ja yritysten osallistumisen sekä kurssitarjonnan kasvun ansiosta. 
Koska COMETTin budjetti on ollut pieni verrattuna siihen, mitä valtiot käyttävät 
huippukoulutukseen, ohjelman välittömät ja välilliset vaikutukset ovat olleet suhteellisen 
vaatimattomia. Niinpä onkin selvää, että COMETT on vaikuttanut enemmän ja 
merkittävämmin tarjonnan laadun parantamiseen kuin sen määrän lisäämiseen. On kuitenkin 
totta, että ohjelmalla on ollut uraanuurtava vaikutus monilla yhteisön vähemmän 
kehittyneillä alueilla. 
3.2.2 Huippukoulutuksen yhteistyöryhmät ja yhteenliittymät 
COMETT-ohjelman tukemien koulutustoimenpiteiden olennainen piirre on, että ne 
perustuvat erilaisten kumppaneiden yhteistyöhön: ne ovat yhteiskoulutushankkeita. 
Neuvoston päätöksessä mainitaan yhtenä tavoitteena: 
(...) edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä ja kokemusten vaihtoa samoin kuin 
38 
koulutusvoimavarojen parasta mahdollista käyttöä yhteisön tasolla (...) 
Koulutustoimenpiteiden kehittämistä ja toteuttamista varten on perustettu kahdenlaisia 
yhteistyöryhmiä: 
• Ohjelmalohkossa A hyväksytyt UETP:t, jotka oli tarkoitettu rakenteellisiksi pitkän 
tähtäimen yhteenliittymiksi, ja jotka ovat selvittäneet koulutustarpeita ja toimineet 
ohjelmakohdan Ca "kimppahankkeiden" sopijapuolina (vuodesta 1991) 
• yhteistyöryhmät ja yhteenliittymät, jotka perustettiin tiettyä koulutushanketta varten 
ohjelmalohkossa C; nämä olivat luonteeltaan väliaikaisia. 
On kuitenkin huomattava, että näiden välinen raja ei ole selkeä. Eräillä UETP.illä oli hyvin 
kapea toimiala, kun taas monet menestyksekkäät ohjelmalohkon C hankkeet alkoivat toimia 
UETP:iden tavoin, koska niiden tavoitteet ja toimintasuunnitelmat ulottuivat hankkeen 
alkuperäisten tavoitteiden ulkopuolelle. Tämä osoittaa, että tehokas yhteistyö ja siitä syntyvä 
oppimisprosessi voi toimia kimmokkeena yhteistyölle jatkossakin. 
Vaikka jokaiseen yhteistyöryhmään kuuluu erilaisia organisaatioita ja yleensä useita 
yrityksiä, korkeakoulut ovat olleet kantavana voimana hankkeiden käynnistämisessä ja 
koordinoinnissa. Yritysten tehtävä on ollut paljon kapeampi; ne ovat antaneet panoksensa 
(henkilöstön työaikaa, laitteita ja palveluja) hankkeen tietyille osa-alueille, ja, mikä 
tärkeintä, ne ovat osoittaneet, millä teknologian alueilla koulutustarpeita on niin laadullisesti 
kuin määrällisestikin. Hankkeen käynnistyttyä monilla korkeakouluilla on ollut huomattava 
osuus kurssien ja koulutusmateriaalien kehittämisessä, kun taas yritykset ovat olleet 
avainasemassa kurssien sisällön määrittelyssä, kouluttajien hankkimisessa ja koulutettavien 
lähettämisessä. 
COMETTin seurannasta ja arvioinnista saadut kokemukset osoittavat, että yritykset ovat 
alkaneet yhä enemmän arvostaa käyttäjien vaatimusten huomioon ottamista 
koulutustuotteiden sumuttelussa. Tyytyväisyys oli suurin silloin, kun tähän näkökohtaan oli 
kiinnitetty huomiota jo hankkeen kehittelyvaiheessa. COMETTin vahvimpia piirteitä onkin 
ollut siirtymä tarjontalähtöisestä käyttäjäpainotteiseen koulutukseen; tätä on helpottanut 
ohjelman voimakas keskittyminen korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön. Tämä suuntaus 
heijastaa myös asiakkaan tarpeista lähtevän kokonaislaadun tavoittelun merkitystä. 
Korkeakoulut ovat myös havainneet yritysten kanssa tehtävän yhteistyön myönteisen 
vaikutuksen, joka ei rajoitu tiettyihin yhteishankkeisiin vaan näkyy myös niiden 
normaaleissa koulutusohjelmissa. Yhteistyö COMETT-hankkeessa näyttää luovan 
erinomaisen epävirallisen koulutustilanteen sekä korkeakoulujen että yritysten henkilöstölle 
- koulutushankkeen lisäarvopiirre, jota ei kenties osattu täysin odottaa. Kansainvälisen 
yhteistyön kautta ja korkeakoulujen ja yritysten suhteita kehittämällä osallistujat kykenivät 
tutustumaan toistensa kulttuureihin, opetusprosesseihinja projektinhallintaan. Kun yhteistyö 
ja vuorovaikutus on hoidettu oikein, voi yhteistyöryhmästä tulla todellinen oppimisen ja 
luovuuden lähde. 
3.3 Eurooppalainen ulottuvuus koulutuksessa 
Termit eurooppalainen ulottuvuus ja eurooppalainen lisäarvo esiintyvät usein monissa 
COMETTiin ja muihin eurooppalaisiin koulutusohjelmiin liittyvissä asiakirjoissa. 
COMETT-ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä mainitaan yhtenä tavoitteena: 
39 
(...) luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön 
teknologioihin sekä niiden sovelluksiin ja siirtoon liittyvässä perus- ja 
täydennyskoulutuksessa (...) 
Mitä tämä tarkoittaa huippukoulutuksen yhteydessä? Eräs mahdollinen määritelmä on se, 
että hanke tuo eurooppalaista lisäarvoa, jos se ratkaisee kysymyksiä, joita ei olisi voitu 
ratkaista (ainakaan riittävän hyvin) kansallisissa puitteissa. Tämä määritelmä sivuaa 
toissijaisuusperiaatetta ja perustuu etupäässä taloudellisiin näkökohtiin. Tähän liittyvä 
hankkeiden eurooppalaisen ulottuvuuden edistämistä puoltava argumentti on se, että monilla 
organisaatioilla ja ihmisillä eri puolilla Eurooppaa on yhteisiä ongelmia, ja kaikki voivat 
hyötyä siitä, että ratkaisuja kehitetään ja toteutetaan yhteistyössä. 
Molemmat näkökohdat pätevät huippukoulutushankkeisiin. Niiden eurooppalainen 
ulottuvuus tai eurooppalainen lisäarvo voi olla: 
• sellaisten koulutuskurssien järjestäminen, joihin ei ole luennoitsijoita tai kouluttajia 
saatavilla kotimaassa, 
• koulutuskurssien järjestäminen kansainväliselle yleisölle (esim. jos kansalliset markkinat 
ovat liian pienet, jotta niillä toimiminen kannattaisi, tai jos kurssit lisäävät osallistujien 
vuorovaikutusta), 
• niukkojen voimavarojen, tiedon ja asiantuntemuksen yhdistäminen koulutuskurssien 
suunnittelu- ja kehitystyössä ja pitkän aikavälin ohjelmissa, 
• tiedon ja asiantuntemuksen siirto alueelta toiselle esimerkiksi erityisten 
kehityshankkeiden kautta tai järjestämällä jokin kurssi uudelleen toisella alueella, 
• sellaisten koulutuksen tarjontajärjestelmien perustaminen, jotka toimivat useamman kuin 
kahden maan alueella ja jotka voivat olla jopa Euroopan laajuisia, 
• olemassaolevien korkealaatuisten koulutusmateriaalien käyttö, kääntäminen ja/tai 
kehittäminen niiden kansainvälistä levitystä varten. 
Tätä COMETT II:n eurooppalaista ulottuvuutta ja lisäarvoa voidaan arvioida useammasta 
näkökulmasta: 
• hankeyhteistyöryhmien osapuolten jakauma Euroopassa, 
• Euroopan eri kielten käyttö yhteistyöryhmän sisällä, 
• luennoitsijoiden ja kouluttajien kansallisuusjakauma, 
• synergia muiden eurooppalaisten ohjelmien kanssa5. 
Mitä tulee hankkeiden osapuolten kansainväliseen jakaumaan, on muistettava, että 
keskimääräisessä yhteiskoulutushankkeessa on osallistujia kuudesta eri maasta. Tämä 
tarkoittaa, että kolmannes mukana olevista Euroopan maista on mukana tyypillisessä 
yhteiskoulutushankkeessa. Tämä on todella suuri määrä minkä mittapuun mukaan tahansa. 
Yhteenliittymien eurooppalaisuus näkyy myös siinä, miten monta kieltä niissä käytetään: 
hankekertomuksista saadut tiedot ovat osoittaneet, että vain 20 prosenttia yhteenliittymistä 
pitäytyi yhteen käyttökieleen. Tyypillinen COMETT-työryhmä pystyi käyttämään kahta tai 
kolmea kieltä tehokkaasti, ja 20 prosenttia käytti neljää tai useampaa kieltä. Tämä heijastaa 
yhteistyöryhmien korkeaa kielitaitoa, mikä taas on laadun ja menestyksen perusedellytys 
Tätä aihetta käsitellään poikittaisvaikutusten yhteydessä luvussa 5. 
40 
Euroopan markkinoilla. 
Toinen mitattavissa oleva eurooppalaisen ulottuvuuden ominaisuus on kouluttajien 
kansallisuusjakauma. Vaikka luotettavia tietoja ei olekaan saatavissa siitä, miten suuri osa 
luennoitsijoista ja kouluttajista on tullut jostain muusta maasta kuin siitä, missä kurssi 
järjestetään, voidaan melko varmasti arvioida, että vähintään 80 prosenttia COMETTin 
tukemista koulutushankkeista käytti 'ulkomaalaisia' kouluttajia. Kurssien korkeaa 
kansainvälisyyden tasoa ja ulkomaalaisten opettajien suurta määrää osoittaa jo sekin, että 
vain kolmannes kaikista kursseista pidettiin yksinomaan koulutettavien äidinkielellä. 
Nämä ja muut tulokset osoittavat, että COMETT II -ohjelma todella tarjosi merkittävää 
eurooppalaista lisäarvoa ja vaikutti suuresti eurooppalaisen ulottuvuuden tuomisessa 
kehittyneen teknologian koulutukseen. Laadun paraneminen Euroopan markkinoilla 
tarjotuissa huippukursseissa johtuu suurelta osin siitä, että kurssien kehittäminen on avattu 
laajemmille asiantuntijaryhmille yli kansallisten rajojen. Kurssien kehittäjät ovat oppineet 
vertailemaan omia lähesty mistapoj aan ja organisatiotaan muualla käytettyihin viimeisimpiin 
menetelmiin ja tietoihin. Euroopan alueelliset osaamiskeskukset ovat tulleet paremmin 
tunnetuiksi. Tämä avautuminen on ollut tärkeä sikälikin, että huomiota on kiinnitetty 
laadunvarmistukseen viimeistään COMETT II -ohjelman loppuvaiheissa. 
3.4 Eräitä johtopäätöksiä COMETTin koulutuskokemuksista 
Kokemuksista käy selvimmin ilmi se, että COMETT-ohjelma on ollut erittäin tehokas 
väline koulutushankkeiden eurooppalaisen ulottuvuuden ja lisäarvon edistämisessä. Ohjelma 
on vaikuttanut merkittävästi monien uusien innovatiivisten eurooppalaisten kumppanuuksien 
kehittymiseen ja siten vaikuttanut huippukoulutuksen markkinoiden eurooppalaistumiseen. 
Ohjelma on myös osoittanut sekä yrityksille että korkeakouluille, että yhteistyö kehittyneen 
teknologian koulutuksessa (ja muillakin aloilla) voi olla hyödyksi molemmille osapuolille. 
Ohjelma on nopeuttanut T&K-tulosten siirtoa Euroopassa kohdennettujen 
koulutustoimenpiteiden kautta, mutta sillä ei ole ollut voimavaroja toteuttaa tätä niin 
laajasti, että vaikutus olisi ollut selvästi todettavissa. Tämän kehityksen edistäjänä ohjelman 
voidaan kuitenkin katsoa tehtävässään onnistuneen. 
Ohjelman kuluessa laadunhallinta- ja -varmistuskysymykset ovat tulleet yhä tärkeämmiksi. 
Tätä taustaa vasten on korostettava, että COMETT on selvästi osoittanut menestyksekkään 
verkottumisen ja projektinhallinnan tällä alalla edellyttävän paljon tietoa, ammattitaitoa ja 
henkilökohtaista sitoutumista. Näitä ominaisuuksia tarvitaan hankkeen tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Siksi on ilmeistä, että tulevaisuudessa on kiinnitettävä enemmän huomiota 
koulutushankkeiden vetäjien tukemiseen, tiedotuspalveluihin ja kouluttamiseen. Uusia 
koulutusohjelmia ennakoiden komissio on jo tukenut useita hankkeita, joiden tarkoituksena 
on laatia käytännön ohjeita hanke-ehdotusten tekijöille. Useimmat näistä valtaosin 
COMETTin kokemuksille perustuvista oppaista valmistuvat lähiaikoina, ja niitä voidaan 
käyttää esimerkiksi LEONARDO DA VINCI -ohjelman yhteydessä. 
41 

4. Ihmisten liikkuvuus 
4.1 Liikkuvuus COMETT-ohjelman puitteissa 
4.1.1 Liikkuvuuden edistämistuen eri muodot 
Ihmisten liikkuvuuden tukeminen on monien eurooppalaisten koulutus- ja tutkimusalan 
ohjelmien yhteinen piirre. Yhä yleisemmin katsotaan, että jos henkilö oleskelee jonkin aikaa 
toisessa organisaatiossa, tämä oleskelu voi hyödyttää henkilöä itseään, isäntäorganisaatiota 
ja henkilön omaa organisaatiota. Ajatusten, tiedon ja teknologian siirto tapahtuu ihmisten 
kautta, ja liikkuvuuden edistämisohjelmat ovat erinomainen keino edistää niiden siirtoa. 
Koska henkilövaihdot ovat hyödyksi koko yhteisölle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, on 
ymmärrettävää, että liikkuvuutta tuetaan huomattavilla summilla; lisäksi maidenväliset 
henkilövaihdot ovat erinomaisia keinoja tutustuttaa ihmisiä toistensa kulttuureihin ja havaita 
Euroopan tiiviimmän yhdentymisen etuja. 
Jokainen ohjelma käyttää tietenkin tukemiaan liikkuvuuden edistämistoimenpiteitä omien 
tavoitteidensa saavuttamisen välineinä. COMETT-ohjelmassa näitä tavoitteita on lukuisia, 
mutta on selvää, että henkilövaihdot voivat hyödyttää tai tehostaa erityisesti : 
• maidenvälistä yhteistyötä, 
• korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, 
• teknologian siirtoa, 
• huippukoulutusta. 
Tätä taustaa vasten maidenvälisten henkilövaihtojen tuki (Ohjelmalohko B) jaetaan kolmeen 
ohjelmakohtaan: 
• Ohjelmakohta Ba: tuki opiskelijoille tai nuorille jatko-opiskelijoille, jotka suorittavat 
työharjoittelua yrityksessä toisessa jäsenvaltiossa tai EFTA-maassa osana 
korkeakouluopintokaan tai niitä täydentääkseen, 
• Ohjelmakohta Bb: tuki huippukoulutuksen harjoittelijavaihdoille; nämä eroavat 
ohjelmakohdaan Ba vaihdoista sikäli, että osallistujien on oltava koulutuksen 
korkeimmalla tasolla (mutta ei tutkimustehtävissä), 
• Ohjelmakohta Bc: apurahat toisen maan yrityksiin sijoitettavalle 
korkeakouluhenkilöstölle tai korkeakouluihin sijoitettavalle yrityshenkilöstölle kyseisen 
henkilöstön taitojen asettamiseksi isäntäorganisaation käyttöön. 
Suurin osa hankkeista ja tuesta koskee maidenvälistä harjoittelijavaihtoa (ohjelmakohta Ba), 
ja näitä toimenpiteitä käsitelläänkin tässä perusteellisimmin. 
On muistettava, että vuodesta 1991 kaikki COMETT II -ohjelman maidenväliset 
henkilövaihdot olivat UETP:iden vastuulla "kimppajärjestelmän" alaisuudessa (vertaa kohta 
1.3). Ohjelman ohjattu ja tehokas hajauttaminen onkin epäilemättä ollut tämän 
ohjelmalohkon menestyksen avaintekijöitä. 
43 
COMETT-ohjelman opiskelijoiden harjoittelijavaihto-opas 
COMETT-ohjelman opiskelijoiden harjoittelijavaihto-opas Maidenväliset opiskelijoiden 
harjoittelijavaihdot: COMETTin kokemukset julkaistiin komission tuella keväällä 1993. 
Tämä opas nojautuu COMETT-ohjelman kokemuksiin maidenvälisten harjoittelijavaihtojen 
hoitamisesta Euroopassa. Sen tarkoituksena oli ensisijaisesti auttaa maidenvälisiä 
opiskelijoiden harjoittelijavaihto-ohjelmia toteuttavia UETP.itä. Opas on käytännön työkalu, 
joka voi helpottaa yritysten harjoittelupaikkojen jakamista tehokkaasti. 
Opasta koottaessa on kuitenkin otettu huomioon paljon laajempikin kohderyhmä. Kuka 
tahansa, joka järjestää tai haluaa käynnistää eurooppalaisen henkilövaihto-ohjelman, voi 
löytää oppaasta neuvoja toiminnallisista näkökohdista sekä hyviä käytännön esimerkkejä. 
Opas pyrkii selvittämään korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön menestymisen 
esteitä, jollaisia ovat pääsyrajoitukset, kieliongelmat, työlupakysymykset, asumisasiat ja 
muut käytännön ongelmat, tutkintojen tunnustaminen ja rahoitusjärjestelyt. 
4.1.2 Avaintietoja opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista (ohjelmakohta Ba) 
COMETT-ohjelmassa yritysmaailman opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen oli täytettävä 
seuraavat perusteet: 
• vaihdon oli tapahduttava korkean asteen oppilaitoksesta toisessa EU- tai EFTA-maassa 
sijaitsevaan yritykseen, 
• vaihdon kohteena oli oltava opiskelija tai vastavalmistunut, 
• vaihdon keston oli oltava 3-12 kuukautta, 
• vaihdon ohjelman oli liityttävä teknologiaan ja siihen liittyviin aloihin. 
Lisäksi oli täytettävä harjoittelijavaihdon valmistelua, organisointia, valvontaa ja arviointia 
koskevat laatuvaatimukset. 
Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelman viisivuotiskauden aikana yli 36 000 eurooppalaista 
opiskelijaa on käyttänyt tätä mahdollisuutta hyväkseen. Vuotuinen harjoittelijavaihtojen 
määrä on noussut 3800:sta (1990) miltei 8000:een (1994)'5; keskiarvoksi tulee 7000 
harjoittelijavaihtoa vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että koko COMETT I -ohjelman 
kolmivuotiskauden aikana tuettiin yhteensä 4000 opiskelijoiden harjoittelijavaihtoa. 
Todellisuudessa harjoittelijavaihtojen kysyntä oli huomattavasti korkeampi kuin 
myönnettyjen tukien määrä. Vuonna 1994 esimerkiksi kysyntää oli 33 700:11e 
maidenväliselle harjoittelijavaihdolle, mutta tukea oli käytettävissä vain 8000:11e. Näin ollen 
kolme neljännestä kysynnästä jäi tyydyttämättä. Tämä osoittaa opiskelijoiden 
harjoittelijavaihtotoiminnan merkittävää laajentumista Euroopassa, mikä taas on COMETT-
ohjelman vaikutusta. Arviolta 15 000 yritystä, etupäässä PK-yrityksiä, on saanut käyttöönsä 
yhteensä lähes 20 000 henkilötyövuoden edestä henkilöresursseja. 
Tyypillisen harjoittelijavaihdon kesto on 5-6 kuukautta, ja sen aikana opiskelija saa 
kuukausittain keskimäärin 430 ecua liikkuvuuden edistämistukea (määrä riippuu 
matkakustannuksista ja asumiskustannuksista isäntämaassa). Kaiken kaikkiaan 
opiskelijoiden harjoittelijavaihtoihin käytettiin noin 80 miljoonaa ecua, eli 35 prosenttia 
6 Todellinen sijoitettujen opiskelijoiden määrä on noin 10 prosenttia korkeampi, sillä tuki jakautui joissakin 
tapauksissa aiottua suuremmalle opiskelijamäärälle lisärahoituksen ansiosta. 
44 
ohjelman koko talousarviosta. 
Lähes kaikki alueelliset UETP:t ja suurin osa toimialakohtaisista UETP:istä on osallistunut 
aktiivisesti opiskelijoiden harjoittelijavaihdon kimppatukijärjestelmään. Alueelliset UETP:t 
järjestivät 80 prosenttia opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista; UETP:n keskimääräinen 
kimppatuki (1994) kattoi 50 opiskelijaa alueellisilla ja 30 opiskelijaa toimialakohtaisilla 
UETP:illä. 
Noin 2/3 osallistujista oli perustutkinnon opiskelijoita; loput olivat vastavalmistuneita tai 
jatko-opiskelijoita. On merkillepantavaa, että 40 prosenttia kaikista sijoitetuista oli naisia. 
4.1.3 Ohjelmakohdat Ba ja Bc 
Ohjelmakohta Bb oli kokeellinen henkilövaihtomuoto, jota COMETT I -ohjelma ei vielä 
tuntenut. Aloitteen tarkoitus oli tukea pitkäaikaisia (jopa kaksivuotisia) harjoittelijavaihtoja 
teollisissa huippukehityshankkeissa, joihin osallistui valvova korkeakoulu ja isäntäyritys. 
Vuoden 1990 hakukierros tuotti suhteellisen vähän hakemuksia, ja vain 13 hanketta 
hyväksyttiin ohjelmaan (näistä 10 allekirjoitti sopimuksen). Laimean kiinnostuksen vuoksi 
päätettiin näiden hankkeiden kehittymistä valvoa tarkoin ennen uuden hakukierroksen 
järjestämistä. Vuoteen 1992 mennessä hankkeet eivät olleet tuottaneet vakuuttavia tuloksia 
ainakaan siinä mielessä, että tällaisille hankkeille pitäisi olla erillinen ohjelma. Tätä 
alaohjelmaa päätettiin olla jatkamatta kahdesta syystä: 
• ohjelmalohkon B kysyntä oli ylenpalttista ja hyvin korkealaatuista, erityisesti 
ohjelmakohdassa Ba, ja voimavarat oli siksi keskitettävä näihin hankkeisiin, 
• käynnistyneiden Bb-hankkeiden tarkastelu oli osoittanut, että hankkeet eivät luonteeltaan 
juurikaan eronneet Ba- tai Bc-hankkeista, eikä niille niin ollen tarvittu erillistä 
tukijärjestelmää. 
Ohjelmakohta Bc oli huomattavasti menestyksekkäämpi, ja jokaisella hakukierroksella 
myönnettiin edellistä suurempi määrä tukea. On muistettava, että tämä ohjelmakohta tukee 
korkeakouluhenkilöstön maidenvälisiä henkilövaihtoja yrityksiin ja päinvastoin 
huippukoulutuksen edistämiseksi. Opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja järjestettiin vuodesta 
1991 lähtien UETP:iden hallinnoiman kimppajärjestelmän kautta. 
Tällaisia henkilövaihtoja koskevia hakemuksia saatiin noin 1900, joista yli 800 hyväksyttiin. 
Apurahan keskimääräinen kesto oli 4,5 kuukautta, ja COMETT-ohjelman keskimääräinen 
tuki henkilövaihtoa kohti oli 7000 ecua. Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelma käytti 
tällaisiin toimenpiteisiin noin 6 miljoonaa ecua. 
Noin 2/3 henkilövaihtoihin osallistuneista oli korkeakouluhenkilöstöä, loput yritysten 
henkilöstöä. On mielenkiintoista, että osallistujayrityksistä 2/3 oli PK-yrityksiä. Yli puolet 
stipendiaateista tuli reuna-alueilta; Britannia, Ranska ja Saksa olivat kysytyimmät 
isäntämaat. 
45 
4.2 Laadullisia havaintoja 
4.2.1 Ohjelmakohta Ba 
Tähän mennessä saadut kokemukset viittaavat siihen, että opiskelijoiden 
harjoittelijavaihtojen suhteen COMETT-ohjelma on enimmäkseen saavuttanut tavoitteensa 
ei ainoastaan määrällisesti vaan ennen kaikkea laadullisesti, erityisesti mitä tulee: 
• vaihtojen merkitykseen tehokkaana teknologian siirron keinona, 
• maidenvälisten verkostojen perustamiseen, 
• selkeän ja konkreettisen eurooppalaisen ulottuvuuden tuomiseen korkeakoulujen ja 
yritysten yhteistyöhön, 
• lisäarvon tuottamiseen kaikille ohjelmaan välittömästi liittyville tahoille sekä Euroopan 
yhteiskunnalle kokonaisuutena. 
Ohjelmalohkon B vaikutusta ja sen liikkuvuuden edistämistoimenpiteiden tehokkuutta 
pidetään siis yleisesti myönteisenä. Tämä on jo sinänsä merkittävä saavutus COMETT-
ohjelmalle, kun ajatellaan miten paljon maidenväliset opiskelijoiden harjoittelijavaihdot ovat 
lisääntyneet ohjelman alun aikaisesta vaatimattomasta tasostaan, ja minkälaisia järjestelyihin 
ja asenteisiin liittyviä esteitä on jouduttu voittamaan. Liikkuvuuden edistäminen etenkin 
opiskelijoiden harjoittelijavaihdon kautta hyödyttää: 
• yrityksiä, erityisesti PK-yrityksiä, joista monet ovat ensimmäistä kertaa mukana 
eurooppalaisessa ohjelmassa; henkilövaihtokulttuuri kehittyy eräissä maissa, joissa sitä 
ei aikaisemmin ollut lainkaan, 
• opiskelijoita, jotka ovat saaneet parempia valmiuksia uraansa varten paremman 
kielitaidon, laajemman kulttuurintuntemuksen ja innovaatiokyvyn muodossa, 
• korkean asteen oppilaitoksia, joita ohjelma on innostanut kehittämään henkilövaihtojen 
vaatimuksia ja järjestelmiä ja joita se on auttanut lisäämään tietoisuutta ja 
ajanmukaistamaan kursseja ja opetusmenetelmiä. 
Yleisemmällä tasolla COMETT-ohjelman liikkuvuuteen kohdistuvat toimenpiteet ovat 
auttaneet kehittämään uusia teknologian siirron menettelytapoja tietojen, tekniikoiden ja 
mallien suhteen, mitä tosin ei osattu odottaa. Toimenpiteitä pidetään myös yhä laajemmin 
uutena henkilöresurssien ajanmukaistamisen ja kierrättämisen välineinä. 
Maissa, joissa yrityshenkilövaihdot ovat vakiintunut käytäntö, COMETT-ohjelma on 
vaikuttanut myönteisesti toimintatasolla pikemminkin kuin innovaation lähteenä politiikan 
ja käytännön muokkaamisessa. Toisissa maissa, joissa henkilövaihdot eivät vielä ole laajalle 
levinneitä, ohjelma on lisännyt tietoisuutta vaihtojen mahdollisesta hyödystä niin 
korkeakouluille kuin yrityksillekin; useissa maissa ohjelma on osaltaan vaikuttanut 
liikkuvuuden edistämistä helpottavien lainsäädännöllisten muutosten aikaansaamiseen. 
Ainutlaatuinen kimppajärjestelmä on osoittanut, että UETP:t pystyvät toimimaan aktiivisesti 
henkilövaihtojen järjestäjinä. UETP-verkosto on vähitellen saavuttanut ainutlaatuisen 
taitotiedon ja osaamispohjan. Oikeudellisista, taloudellisista ja muista ongelmista huolimatta 
verkosto pystyy nykyisin tehokkaasti järjestämään lähes 10 000 harjoittelijavaihtoa ja 
henkilövaihtoa Euroopassa vuosittain. Se on saavuttanut kaikkien osapuolten luottamuksen. 
Se on myös toiminut siltana liikkuvuuden edistämiseen ja koulutuksen kehittämiseen 
tähtäävien toimenpiteiden välillä. UETP-verkostosta tulee todennäköisesti arvokas 
voimavara LEONARDO DA VINCI -ohjelmassa ja muissakin eurooppalaisissa aloitteissa. 
46 
Kaiken kaikkiaan siis ohjelmakohta Ba on ollut COMETT-ohjelman suurin verkottumista -
ja eurooppalaistumista - edistävä voima. Se on saattanut enemmän yritysten ja 
korkeakoulujen ihmisiä tekemisiin toistensa kanssa kuin mikään muu COMETT-ohjelman 
ohjelmalohko, ja luultavasti enemmän kuin mikään muu eurooppalainen ohjelma. Se on 
ollut myös hyvin tehokas keino sekä edistyneiden että perinteisten PK-yritysten tuomiseksi 
mukaan koulutusalan yhteistyöhankkeisiin Euroopan tasolla. 
Yritysten näkemys opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen arvosta 
Vuoden 1994 lopussa tehtiin kyselytutkimus 199:ssä yrityksessä, joissa oli ollut yhteensä 
500 opiskelijaa COMETT-ohjelman puitteissa järjestetyllä harjoittelijavaihdolla. Tulokset 
osoittavat, että yritykset ympäri Eurooppaa yhä yleisemmin ymmärtävät maidenvälisten 
opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen arvon. Kertomuksen yhteenvedossa todetaan: 
(...) COMETT-ohjelmaan osallistuneet eurooppalaiset yritykset ovat yleisesti ottaen 
tyytyväisiä ohjelmakohtaan Ba, eli maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelijavaihto-
ohjelmaan. Ne ovat halukkaita jatkamaan opiskelijoiden rekrytointia vähintään samalla 
tasolla kuin COMETT-ohjelman viimeisinä vuosina. Ne hyväksyvät myös sen, että 
opiskelijoille on maksettava korvaus harjoittelijavaihdon ajalta. (...) Ohjelmakohta Ba on 
yrityksille helppo tapa täyttää eurooppalaisen ulottuvuuden tavoitteet (...) sekä COMETT-
ohjelman erityiset tavoitteet (...). Nämä tavoitteet heijastavat yritysten tarpeita, erityisesti 
PK-yritysten (alle 500 työntekijää). Yritykset pitävät opiskelijoita yleensä hyvinä 
ongelmanratkaisijoina. (...) 
4.2.2 Ohjelmakohdat Bb ia Bc 
Henkilövaihtojen (kohta Bc) osalta COMETT-ohjelman kokemukset ovat rohkaisevia. 
Vaikka tämä ohjelmakohta ei olekaan ollut yhtä menestyksekäs ja kysytty kuin 
opiskelijoiden harjoittelijavaihto, tuettujen hankkeiden taso oli yleisesti ottaen hyvä, ja se 
on parantunut ohjelman kuluessa; tämä on selvästi UETP:iden antaman ohjauksen ansiota. 
Korkeakoulujen ja yritysten väliset eurooppalaiset yhteydet ovat vahvistuneet ja 
laajentuneet. Useimpien hankkeiden tuloksena on ollut sujuva ajatusten, käsitteiden ja 
teknologian siirto. Ohjelma on osoittanut soveltuvuutensa PK-yritysten tarpeisiin ja 
todistanut miten hyödyllistä on, että käytännön tehtäviä hoitaa tehokas ja asiantunteva 
välittäjäorganisaatio kuten UETP. 
Mahdollisia ristiriitoja voivat aiheuttaa tuensaajan omat uraintressit sekä koti- ja 
isäntäorganisaatioiden intressit; koska näissä hankkeissa edellytetään vahvaa 
henkilökohtaista sitoutumista, ristiriitatilanteet vaikuttavat väistämättömiltä. Koska 
hankkeiden määrä on ollut suhteellisen alhainen, ei henkilövaihdoista ole aiheutunut kovin 
suuria rakenteellisia muutoksia. 
Ohjelmakohdan Bb rajallisesta menestyksestä on opittu ainakin se, että tällaiset toimenpiteet 
on kohdennettava selkeästi ja niiden on erottava selkeästi muista tukijärjestelmistä niin 
toiminnan kuin edunsaajienkin suhteen. 
47 
4.2.3 Tulevaisuudennäkymät 
Maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen ja korkean asteen oppilaitosten ja 
yritysten välisten henkilövaihtojen järjestäminen ja hallinto ei ole yksinkertaista. Paljon 
aikaa ja työtä on mennyt tehokkaan - mutta ei vielä suinkaan täydellisen - verkoston 
luomiseen kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamiseksi ja sen varmistamiseksi, että hankkeen 
kolme osapuolta (ulkomaille matkustava henkilö, hänen oma organisaationsa ja 
isäntäorganisaatio) kaikki hyötyvät henkilövaihdosta. 
LEONARDO-ohjelman puitteissa tämän verkoston taitotietoa ja osaamista on ylläpidettävä, 
kehitettävä ja levitettävä. Tämä edellyttää tiedon, työkalujen ja taitotiedon nopeaa ja 
tehokasta levitystä ympäri Eurooppaa. Vaikka sähköisen viestinnän merkitys epäilemättä 
kasvaa, ihmisten väliset suorat yhteydet ovat edelleen tärkeitä. Tämänhetkinen vuosittainen 
maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelija- ja henkilövaihtojen määrä edellyttää tuhansittain 
neuvotteluja ja keskusteluja joka kuukausi; useille keskustelijoista kokemus on ensimmäinen 
laatuaan. Siksi on edelleen tärkeä haaste varmistaa ohjelman jatkuva uskottavuus ja 
mielikuva sen korkeasta laadusta. 
Vaihto-ohjelman taso on osittain riippuvainen opiskelijoiden ja henkilöstön valmennuksesta 
(kielitaito, kulttuurintuntemus tai ammattitaito) ennen ulkomaille lähtöä. Jäsenvaltioiden ja 
komission on tarkemmin tutkittava, miten valmennus voitaisin hoitaa järjestelmällisemmin, 
jotta sekä vaihtoihin osallistuvat henkilöt että isäntäorganisaatiot saisivat vaihdoista 
paremman hyödyn. Ohjeiden kehittäminen henkilövaihtoja valvovalle henkilöstölle olisi 
myös hyödyllinen investointi. 
Lisätutkimukset tehokkaammista verkostorakenteista ja yhteistyömenetelmistä lienevät 
paikallaan. COMETT-ohjelman kokemukset ovat osoittaneet, että tällaiset pienet 
liikkuvuuden edistämät hankkeet alentavat kynnystä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyölle 
ja usein valmistelevat muitakin yhteistyön muotoja. Tämän kysymyksen syvällisempi 
tutkimus auttaisi myös määrittelemään, miten verkosto voisi osallistua muiden 
liikkuvuusmuotojen toteuttamiseen tai tarjota muille henkilövaihtoaloitteille mahdollisuuden 
hyötyä UETP:iden rikkaasta kokemuksesta. 
Viimeisenä kysymyksenä mainittakoon erityisesti pitkäaikaisten harjoittelijavaihtojen 
yhteydessä sijoitettujen opiskelijoiden oikeus- ja sosiaaliturva, erityisesti siksi, että 
pitkäaikaiset vaihdot katsotaan kaikkia osapuolia eniten hyödyttäviksi investoinneiksi. 
48 
5. Poikittaisvaikutukset 
5.1 Yhteistyö ja yhteydet muihin eurooppalaisiin ohjelmiin 
5.1.1 Johdanto 
Asiantuntijapaneelin kertomuksen ensimmäinen suositus on: COMETT-ohjelman 
tavoitteiden on oltava johdonmukainen osa EY:n inhimillistä voimavaroja koskevaa 
politiikkaa, talous- ja teknologiapolitiikkaa sekä yhteiskunnan ja kulttuurin kehittämisen 
politiikkaa, ja niiden on otettava huomioon Maastrichtin sopimus, siihen liittyvät 
rakennerahastosäädökset sekä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma. Tässä 
johdonmukainen osa EY.n politiikkaa tarkoittaa, että ohjelman on oltava yhdenmukainen 
muiden eurooppalaisten koulutusalan ohjelmien kanssa (esimerkiksi ERASMUS, TEMPUS, 
FORCE), eurooppalaisten T&K-ohjelmien kanssa (esimerkiksi ESPRIT, BRITE-EURAM, 
DELTA)7 ja muiden eurooppalaisten aloitteiden kanssa (esimerkiksi SPRINT ja 
sosiaalirahasto). 
Useimmat yritysmaailman ja koulutusmaailman ihmiset ovat epäilemättä samaa mieltä yllä 
mainitun suosituksen kanssa. Lähes kaikki kansalliset kertomukset hyväksyvät sen lähes 
yksimielisesti. Sekä EFTA-maissa että EY:n reuna-alueilla COMETT-ohjelma on nähty ja 
sitä on käytetty porttina tiiviimpään yhdentymiseen ja apuna yhteistyötä hankaloittavien 
kansallisten ja alueellisten ongelmien ratkaisemisessa. 
Perustelu yhteyksien etsimiselle eurooppalaisiin T&K-hankkeisiin on selkeä: 
kilpailupaineiden, maailmanlaajuisten markkinoiden ja teknisen kehityksen vuoksi on 
käymässä yhä tärkeämmäksi hyödyntää tutkimustuloksia ja varmistaa, että niitä sovelletaan 
tehokkaasti eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouselämän hyväksi. Perustelu COMETT-
ohjelman liittämiseen muihin koulutusalan ohjelmiin on edellytys johdonmukaisen EU:n 
koulutuspolitiikan ja koulutusyhteistyön puitteiden aikaansaamiseksi kaikissa kategorioissa 
ja kaikilla tasoilla. Tämä perustelu on otettu selkeästi huomioon uusissa LEONARDO- ja 
SOCRATES-ohjelmissa. 
Kokonaistulos on se, että vaikka COMETT-ohjelma on luonut yhteyksiä tehokkaammin 
kuin mikään muu eurooppalainen ohjelma, sen tuottama synergia on ollut vaatimatonta. 
Koska ohjelma on keskittynyt voimakkaasti tekniseen koulutukseen, arviointi- ja 
valvontakertomuksissa on keskitytty T&K-yhteyksiin ja koherenssiin; tässä luvussa 
tarkastellaan kuitenkin myös koulutusohjelmia. Tarkastelu liittyy ensisijaisesti 
ohjelmalohkoon C (koulutushankkeet) ja ohjelmalohkoon A (yhteenliittymät). 
5.1.2 Yhteydet T&K-ohielmiin 
Määrällisesti tilastotiedot COMETT-ohjelmalohkojen ja muiden eurooppalaisten ohjelmien 
välisistä yhteyksistä ovat vaikuttavia. COMETT-hankkeilla on ollut keskimäärin seuraavasti 
yhteyksiä T&K-ohjelmiin: 
• 1 yhteys UETP:tä kohti (ohjelmalohko A), 
• 1 yhteys 3 lyhytkurssihanketta kohti (ohjelmakohta Ca), 
Huomautettakoon, että näiden ohjelmien seuraajille on annettu uudet nimet neljännessä puiteohjelmassa. 
49 
• 1 yhteys 3 yhteiskoulutushanketta kohti (ohjelmakohdat Cb, Cc). 
Jos nämä keskiarvot kerrotaan UETP:iden ja koulutushankkeiden lukumäärällä ja lisätään 
ohjelmalohkon B (harjoittelija-ja henkilöstövaihdot) lukumäärältään vähäisemmät yhteydet, 
saadaan tulokseksi tuhansia yhteyksiä COMETT-hankkeiden ja muiden eurooppalaisten 
T&K-aloitteiden välillä. 
COMETT-ohjelman yhteydessä useimmin mainitut T&K-ohjelmat ovat 
• Telematics for Flexible and Distrance Learning (DELTA) (erityisesti ohjelmakohdissa 
Cb ja Cc), 
• ESPRIT, 
• BRITE-EURAM, 
• SPRINT (erityisesti ohjelmalohkossa A). 
Runsaasti yhteyksiä on myös ollut RACE-, STRIDE-, IMPACT- ja VALUE-ohjelmiin. 
COMETT-ohjelman ja eurooppalaisten T&K-ohjelmien yhteistyö 
Telematics for Flexible and Distance Learning (DELTA). Hanketason vahvimpia ja 
pitkäaikaisimpia yhteistyökumppaneita on ollut DELTA-ohjelma, joka koski teknologian 
ja järjestelmien kehittämistä oppimateriaalin jakelussa ja toimituksessa. DELTAn voidaan 
katsoa olevan innovatiivisten koulutuksen lähestymistapojen 'säiliö', kun taas COMETT-
hankkeet tarkastelivat 'sisältöä'. Eräät DELTA-hankkeet ovat käyttäneet COMETT-
ohjelman tuloksia toimenpiteissään, ja vastaavasti DELTA-hankkeet ovat helpottaneet 
COMETT-hankkeiden kehittämistä ja jakelua. 
ESPRIT. Tämä suuri tietotekniikan T&K-ohjelma sisältää monia alaohjelmia, joista 
useimpiin on ollut yhteyksiä COMETT-ohjelmasta. Erityisen merkittävä oli ESPRIT:in 
VLSI-suunnitteluohjelma, jonka tarkoitus oli täydentää COMETT-ohjelmaa erityisesti 
tukemalla korkeakoulujen peruskoulutusta. Samaan aikaan ohjelma kuitenkin hyötyi 
COMETT-ohjelman kokemuksista ja koulutustuotteista perustaessaan koulutusalueita. 
Rakenteellisemmalla tasolla ESPRIT:in kanssa on tehty yhteistyötä kartoittamalla 
tietotekniikan koulutustarpeita. 
BRITE-EURAM. Synergiaa on ollut COMETT-ohjelman tukemien ilmailuteknologian 
koulutustoimenpiteiden alueella, joka on BRITE-EURAM -ohjelman pääkohde. Vaikka 
hallintomenettelyt vaikeuttivat välitöntä yhteistyötä, alalla tuettiin noin 20 COMETT-
koulutushanketta, jotka myös tunnettiin ja joita osittain seurattiin PO XILssa. Paras 
yhteistyöesimerkki on COMETT-ohjelman kokeiluluontoinen hanke EC ATA, joka koski 
ilmailuteollisuuden huippukoulutusta ja oli lähtöisin PO XII -aloitteesta. 
SPRINT. Monia yhteyksiä, mielipiteenvaihtoja ja yhteisiä tilaisuuksia on järjestetty 
SPRINT- ja COMETT-ohjelmien aikana. Ensimmäisiä yhteistyön tuloksia olivat yhteiset 
tutkimukset esimerkiksi yritystoimistojen (ILOt) merkityksestä korkeakouluissa. 
IMPACT. Hankkeet, jotka tarkoitettuja säkhöisten tietopalvelujen toimittajien ja yliopisto-
opettajien koulutukseen IMPACT ohjelman puitteissa, ovat tukeneet COMETT-ohjelmaa 
teknisellä avustuksella. 
Määrällisiä tilastotietoja on kuitenkin tulkittava varoen. Yksityiskohtaisempi tarkastelu on 
osoittanut, että hankkeen raportoima 'yhteys' toiseen ohjelmaan ei välttämättä tarkoita 
50 
yhtenäisyyttä. Monissa tapauksissa 'yhteys' tarkoittaa vain, että sama organisaatio on 
mukana useissa eurooppalaisissa ohjelmissa, jotka kuuluvat löyhästi samaan aihepiiriin. 
Arviointi- ja valvontakertomuksissa on suositeltu, että COMETTin kaltaisten ohjelmien ja 
muiden eurooppalaisten ohjelmien välistä yhtenäisyyttä parannettaisiin. 
Niinpä vaikka ohjelmatasolla saatin runsaasti esimerkkejä onnistuneesta yhteistyöstä, tulos 
ei ole täysin tyydyttävä. Usein osallistuminen muihin ohjelmiin vahvisti COMETT-
yhteistyötä ja nivoi sen paremmin yhteen silloinkin, kun yhteyksiä oli vain epäsuorasti 
hyötyä asianomaiselle koulutustoiminnalle. Tästä huolimatta voidaan perustellusti sanoa, 
että EU:n tukemien T&K-ohjelmien levittämistä, kehittämistä ja siirtämistä koskevat 
ohjelmat tarvitsevat tehokkaampaa ja rakenteellisempaa koordinointia. 
On kuitenkin myös tunnustettava, että COMETT-ohjelma ei ainoastaan tukenut 
eurooppalaisiin ohjelmiin liittyvien T&K-tulosten siirtoa. Euroopassa tehtävästä T&K-työstä 
vain 5 prosenttia on eurooppalaisten aloitteiden tukemaa. Monet COMETT-hankkeet 
keskittyivät paikallisesti kehitetyn tiedon ja teknologian alueidenväliseen siirtoon. 
Toinen huomattava näkökohta on se, että COMETT-ohjelma ei koskenut ainoastaan 
huippututkimusta. Luultavasti yli puolet COMETT-ohjelmista on lähempänä tekniikan 
kehityksen loppuvaihetta, etäällä sovelletusta tutkimuksesta ja ennen kaikkea 
eurooppalaisista T&K-ohjelmista, jotka määritelmän mukaan ovat 'esikaupallisia'. 
COMETT-hankkeiden 'teknologiaprofiili' oli valintamenettelyn tulosta; suhteessa 
koulutuksen relevanssiin ja välittömään sovellettavuuteen tämä oli odotettavissa. 
Koulutuksen ja T&K-ohjelmien välinen yhteistyö ei tehostu itsestään; siihen tarvitaan 
rakenteellista tukea. Niin hankkeiden tukihenkilöt kuin asiantuntijat ja arvioijat ovat useissa 
yhteyksissä esittäneet, että UETP.t pitäisi tunnustaa muodollisemmin koulutuksen ja T&K-
toiminnan teknologisen yhteistyön välineiksi Euroopan tasolla. Uuden LEONARDO-
ohjelman puitteissa tuetut UETP-tyyppiset rakenteet hyötyisivät siitä, että T&K-ohjelmat 
tunnustaisivat ne muodollisesti välittäjiksi, T&K-toiminnan ja koulutushankkeiden 
yhteistyön helpottajiksi. Tämä toteuttaisi myös hanketason kenttäväen selkeästi esittämän 
toivomuksen yhteistyöstä. On hyvin todennäköistä, että hanketasolla tehokkaasti toimivan 
koordinaation aikaansaamiseksi on pyrittävä huomattavasti läheisempään yhteistyöhön 
eurooppalaisten ohjelmien välillä. 
5.1.3 Yhteydet koulutusalan ohjelmiin 
Tarkasteltaessa yhteyksien määrää COMETT-ohjelman ja muiden eurooppalaisten 
koulutusalan ohjelmien välillä havaitaan jälleen, että tilastot ovat vaikuttavia. Yhteyksiä on 
vielä enemmän kuin T&K-ohjelmiin; keskiarvot ovat: 
• 2 yhteyttä UETP.tä kohti, 
• 1 yhteys 3 lyhytkurssihanketta kohti (ohjelmakohta Ca), 
• 2 yhteyttä 5 yhteiskoulutushanketta kohti (ohjelmakohdat Cb, Cc). 
Ohjelmalohkossa B on myös monia yhteyksiä, erityisesti COMETT-ohjelman tukeman 
harjoittelijavaihdon ja ERASMUS-ohjelman tukeman opiskelijavaihdon välillä. 
Kaiken kaikkiaan yhteydet eurooppalaisiin koulutusalan ohjelmiin ovat paitsi lukuisammat 
myös ilmeisesti välittömämmät kuin yhteydet T&K-ohjelmiin. Tämä tuntuu sikäli loogiselta, 
että COMETT on ensisijaisesti koulutusalan ohjelma, ja ERASMUS- tai FORCE-ohjelman 
hanke laajenee luontevammin COMETT-ohjelman suuntaan (tai päinvastoin) kuin 
51 
esimerkiksi BRITE-EURAM -ohjelman hanke. 
Tärkeä havainto on, että COMETT-ohjelman olemassaoloaikana yhteyksien määrä on 
kasvanut tasaisesti. Tämä liittyy sekä COMETT-ohjelman dynamiikkaan että muiden 
ohjelmien lisääntyneisiin mahdollisuuksiin ja osallistumiseen. Euroopassa tuskin on enää 
sellaista korkean asteen oppilaitosta, joka ei olisi osallistunut ERASMUS-, COMETT-, 
LINGUA- tai TEMPUS-ohjelmaan. 
Tärkeimmät COMETT-ohjelman ja muiden eurooppalaisten koulutusalan ohjelmien 
väliset yhteydet 
Ohjelmalohkon A UETP:istä 
• 3/5 on ilmoittanut yhteyden TEMPUS-ohjelmaan, 
• 2/5 on ilmoittanut yhteyden FORCE-ohjelmaan, 
• 2/5 on ilmoittanut yhteyden ERASMUS-ohjelmaan. 
Muita yhteysohjelmia ovat LINGUA, EUROFORM, PETRA, NOW, EUROTECNET, IRIS 
ja sosiaalirahaston toiminnot. 
Ohjelmakohdan Ca lyhytkurssihankkeilla luvut ovat alhaisemmat: 
• 1/8 on yhteydessä TEMPUS-ohjelmaan, 
• 1/10 on yhteydessä ERASMUS-ohjelmaan, 
• 1/20 on yhteydessä FORCE-ohjelmaan. 
Tilanne on samantapainen ohjelmakohdissa Cb ja Cc: 
• 1/8 on yhteydessä ERASMUS-ohjelmaan, 
• 1/8 on yhteydessä TEMPUS-ohjelmaan, 
• 1/9 on yhteydessä FORCE-ohjelmaan (tämä määrä on kasvanut vuosien varrella). 
Muita tämän ohjelmalohkon yhteysohjelmia ovat EUROFORM, EUROTECNET ja 
LINGUA. 
Hankkeiden osanottajat ovat arvostelleet koulutusalan eurooppalaisten tuki- ja 
rahoitusjärjestelmien kirjavuutta, joskus myös niiden monimutkaisuutta. Ei ole aina selvää, 
mihin ohjelmaan mistäkin hankkeesta pitäisi tehdä hakemus; liioin ei ole helppoa ymmärtää 
ohjelman osatekijöiden välisiä hyvinkin hienovaraisia eroja. Vastineena tälle arvostelulle 
komissio on virtaviivaistanut koko menettelyä vähentämällä koulutusalan suurten ohjelmien 
määrän kahteen, SOCRATES-ja LEONARDO-ohjelmiin. 
5.2 T&K, koulutus ja innovaatio 
5.2.1 Johdanto: innovaatio Euroopan unionissa 
Kaikki elinvoimaiset yhteiskunnat ja menestyvät talousjärjestelmät ovat jatkuvan 
innovaation tilassa. Innovaation puute merkitsee pysähtyneisyyttä ja ennen pitkää 
kuihtumista. Euroopan korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten T&K-potentiaali on tämän 
muutosprosessin ydin. Komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa 
valkoisessa kirjassa todetaan: Tutkimus ja tekninen kehitys voi vaikuttaa uuteen kasvuun, 
kilpailukyvyn vahvistumiseen ja työllisyyden parantamiseen EU:n alueella. Tähän voidaan 
kuitenkin päästä vain eräin edellytyksin, joita ovat riittävä rahoituksen taso, tarvittava 
52 
tutkimustoimenpiteiden valikoima ja tehokkaat keinot tulosten siirtämiseksi, 
Euroopan neuvostolle annettu Bangemann-kertomus menee yksinkertaista innovaation 
käsitettä pidemmälle. Siinä mainitaan vallankumous (joka) lisää inhimillisen älyn 
kapasiteettia huimasti ja on voimavara, joka muuttaa tapojamme työskennellä ja elää 
yhdessä... Euroopan kyky osallistua kehittämään uusia teknologioita, soveltaa ja hyödyntää 
niitä ja niiden luomia mahdollisuuksia edellyttää muutoksenhallintaan sitoutuneiden 
yksilöiden, työnantajien, ammattiliittojen ja hallitusten yhteistyötä. 
Kun COMETT-ohjelma perustettiin 1980-luvun puolivälissä, ohjelman piti itse asiassa 
vastata näihin nykyiselle Euroopan unionille niin keskeisiin haasteisiin. COMETT-ohjelman 
odotettiin kehittävän tehokkaita keinoja siirtää T&K-toiminnan tuloksia koulutuksen kautta 
ja samalla luovan yhteistyöjärjestelmä tutkijoiden, korkeakoulujen ja yritysten välille. Tässä 
loppukertomuksen osassa käsitellään lyhyesti sitä, miten tehokkaasti tätä teknologian 
siirtotoimintaa - T&K-toiminnan muuntamista yhteiskunnalliseksi ja taloudelliseksi 
innovaatioksi - on toteutettu, ja mitä siitä voidaan ottaa opiksi nykyisissä ja tulevissa 
eurooppalaisissa ohjelmissa. 
5.2.2 COMETT-ohjelman tehtävä teknologian siirtojärjestelmässä 
Monissa Euroopan maissa suuri osa, jopa suurin osa T&K-toiminnasta tapahtuu 
korkeakouluissa. Tämän tiedon siirtäminen yrityksiin ja muihin organisaatioihin, jotka 
voivat hyödyntää sitä kaupallisesti tai hyötyä siitä itse - tai molempia - on COMETT-
ohjelman keskeinen piirre. T&K-tulosten siirtäminen korkean asteen koulutuksesta 
yrityksiin, instituutiosta toiseen, ei kuitenkaan ole pelkästään valmiin paketin suoraviivaista 
siirtämistä paikasta toiseen. Tietyn laitoksen T&K-tulokset ovat useimmiten kokoelma 
ammattitaitoja, tietoa, tekniikoita ja dokumentoimatonta tietoa, joita on vaikea ellei 
mahdoton määritellä. Tämän kaiken siirtäminen laboratoriopöydältä kaupallisen paineen 
alaisena ja tiukalla aikataululla ja rahoituksella toimivaan yritykseen luo monia ongelmia. 
Yleisesti ottaen ne COMETT-ohjelman osallistujat, jotka ovat pystyneet lähestymään tätä 
kysymystä järjestelmällisesti, ovat selvinneet ongelmista parhaiten. Tämä tapahtuu siten, 
että erilaiset teknologian siirtoon liittyvät toimenpiteet, tiedon ylimalkaisesta keruusta ja 
ajanmukaistamistoimenpiteistä aina sopimuspohjaiseen T&K-toimintaan tai jopa 
yritysmuotoisiin liitännäistoimintoihin, määritellään järjestelmäksi, johon yritykset voivat 
osallistua asianmukaiseksi katsomallaan tasolla. Tätä järjestelmää voitaisiin kutsua 
teknologian siirtotoimenpiteiden 'perheeksi'. Sen puitteissa tarvittavan koulutuksen määrää 
ja tärkeyttä aliarvioidaan usein yrityksissä. Tämän järjestelmällisen lähestymistavan seuraus 
on näin ollen se, että COMETT-ohjelman koulutuksen olisi hyvä olla institutionaalisellakin 
tasolla yhteydessä muihin teknologian siirtotoimintoihin. 
Järjestelmällisen lähestymistavan edistämiseen läheisesti liittyvä kysymys on COMETT-
hankkeiden yrityksille tarjoaman todellisen kontaktipinnan luonne. Yritykset ovat 
erikokoisia ja rakenteeltaan erilaisia. Siirrettävän teknologian luonne vaihtelee toimialalta 
toiselle. Samoin sen sijainti vaihtelee perustutkimuksen ja soveltavan kehitystyön välisellä 
akselilla. Näiden erojen johdosta yrityksiin kohdistettavissa COMETT-toimenpiteissä 
tarvitaan joustavuutta. 
UETP:iden vahvuuksia käsittelevässä kohdassa 2.4.1 todettiin, että yleisesti ottaen ne 
yhteenliittymät, jotka sijaitsevat teknologian siirtoon keskittyneissä yksiköissä, ovat 
53 
tehokkaimpia teknologian siirtäjiä, mikä ei liene yllättävää. Oleellisen tärkeää tällaisessa 
tilanteessa on se, miten joustavan ja nopeasti reagoivan kontaktipinnan COMETT-
toimenpiteet voivat tarjota yrityksille. Jonkin korkeakoulun osaston vetämät hankkeet voivat 
olla vahvasti sidoksissa akateemisiin toimintoihin ja vaatimuksiin, ja niillä saattaa olla 
vaikeuksia sopeutua liike-elämän lakeihin. Korkeakoulun T&K-toiminnan ja teknologian 
reagointikyky voi olla heikompi kuin teknologian siirtoon keskittyneen yksikön tai 
tutkimuslaitoksen. Samaten arvioinnit osoittavat, että kokeiluluontoisten ja 
yhteiskoulutushankkeiden kehittyminen toimi tehokkaimmin sellaisen yhteistyökumppanin 
avustuksella, joka pystyi luomaan ammatillisen yhteyden mahdollisiin asiakasyrityksiin. 
On tärkeää sijoittaa COMETT-ohjelman tekniikan koulutustoimenpiteet asianmukaiseen ja 
joustavaan järjestelmään; tätä vahvistaa edelleen se, että teknologian siirrossa yrityksiin 
tarvitaan asteittaista lähestymistapaa, erityisesti suhteessa PK-yrityksiin, joiden kanssa on 
toimittava siten, että ne toteuttavat sellaisen toimenpiteiden sarjan, jonka kautta mahdolliset 
kumppanit oppivat tuntemaan toisensa. Alkaen pienistä toimenpiteistä kuten tiedon jakelusta 
ja ruohonjuuritason konsultoinnista, joihin liittyy vain vähän riskiä ja investointia, 
osallistujat voivat vähitellen siirtyä koulutustoimenpiteisiin ja sitten intensiivisempiin 
teknologian siirtohankkeisiin, joihin kuuluu myös sopimuspohjainen tutkimustyö. 
COMETT-ohjelman kokemukset viittaavat siihen, että eurooppalaisen tekniikan 
huippukoulutuksenvarjeleminentällaiseltakokonaisvaltaiseltaasteittaiseltalähestymistavalta 
on epäedullista kahdella tärkeällä tavalla. Ensinnäkin se aiheuttaa häiritseviä katkoksia 
suhteissa yrityksiin. Vieläkin vakavammin se häiritsee korkeakoulun ja yrityksen kanssa 
yhteistyössä toimivien yksilöiden välistä tiedonkulkua. Tämä vaikeuttaa tiedon välittämistä 
yrityksen toiminnasta ja koulutuksen alalla tehdyn työn synnyttämistä tarpeista 
konsultoinnin, sopimuspohjaisen tutkimustyön tai yhteishankkeiden tukemiseksi. 
5.2.3 COMETT-ohjelman yhteiskunnallinen ja organisatorinen innovaatio 
Nykyään katsotaan yleisesti, että T&K-toiminnan tehokas hyödyntäminen edellyttää 
rinnakkaista yhteiskunnallista ja organisatorista innovaatiota. On tärkeää muistaa, että 
COMETT-ohjelman tärkeimpiä menestyksiä on ollut tällaisen innovaation tuottaminen ja 
levittäminen. Tämän yhteiskunnallisen ja organisatorisen innovaation pääkohtia ovat: 
• eurooppalaisten ja alueellisten verkkojen kehittäminen T&K-toiminnan ja siihen liittyvien 
ammattitaitojen ja tietojen välittämiseksi, mikä vaikuttaa eurooppalaisen tiede- ja 
teknologia-alueen muotoutumiseen, 
• monissa korkean asteen oppilaitoksissa alulle pannut organisatoriset muutokset 
opiskelijavaihdosta saadun kokemuspohjaisen oppimisen sopeuttamiseksi ja 
varmentamiseksi; samoin kuin yrityksissä aikaan saatu organisatorinen kehitys, jolla 
opiskelijat ja heidän kehittyvä tekninen osaamisensa saadaan tuottavaksi osaksi yrityksen 
toimintaa, 
• käyttäjäyritysten osallistuminen koulutusmateriaalien kehittämiseen ja testaamiseen 
aikaisessa vaiheessa. 
Innovaatiota on tapahtunut myös yksilötasolla, koska kaikki T&K-toiminta on loppujen 
lopuksi lähtöisin ihmisen ajatuksista ja toiminnasta; asennemuutos on myös ollut tärkeä 
asia. 
On tärkeää ymmärtää, että tällaiset 'pehmeät' teknologiset innovaatiot, joita COMETT-
ohjelmassa esiintyi erityisen runsaasti, ovat aivan yhtä tärkeitä teknologian hyödyntämiselle 
54 
kuin tekninen innovaatio itse. 
5.3 Osallistuminen COMETT-ohjelmaan organisaatiotyypeittäin 
5.3.1 Johdanto 
Jo se, että COMETT-ohjelman hankkeisiin osallistui yli 30 000 organisaatiota eri puolilta 
Eurooppaa, osoittaa, että ohjelma on onnistunut käytettävissä oleviin varoihin nähden melko 
hyvin tehtävässään lisätä toimintaa ja tietoisuutta. Tällaisen joukon liikkeelle saaminen 
osoittaa myös ohjelman eurooppalaista lisäarvoa, erityisesti kun otetaan huomioon, että 
monet COMETT-ohjelmaan osallistuneet organisaatiot olivat ensimmäistä kertaa mukana 
eurooppalaisessa ohjelmassa. Samalla on todettava, että keskimääräinen osallistuminen 
hankkeisiin ei ollut kovinkaan korkea, mikä ei ole yllättävää ottaen huomioon valtavan 
osalistujamäärän ja käytettävissä olevan rahoituksen suhteellisen vaatimattoman tason. 
Koska COMETT-ohjelman päätavoite oli edistää korkeakoulujen ja yritysten - laajasti 
määriteltynä - yhteistyötä Euroopan tasolla, ohjelma on saanut aikaan varsin erilaisia 
yhteistyöryhmiä, joihin on osallistunut kaikenlaisia organisaatioita. Jokaisessa 
yhteistyöryhmässä on vähintään yksi korkean asteen oppilaitos; nämä ovat osaksi toimineet 
tasapainottavana tekijänä COMETT-hankkeissa. Toisaalta yritysten ja muiden 
organisaatioiden osallistuminen on vaihdellut paljon enemmän. Yrityksiä on kaiken kokoisia 
ja laatuisia. Niiden erittäin monipuoliseen toimintaan voi kuulua perinteistä 
valmistusteollisuutta, huipputeknologian tutkimustyötä tai konsultointia. Vielä kirjavampi 
tilanne on 'muiden' organisaatioiden kohdalla (katso jäljempänä). Osallistujien ja heidän 
keskeisten tavoitteidensa erilaisuus edellyttää erilaisia osallistumismalleja. Taso vaihtelee 
hyvin aktiivisesta osallistumisesta 'äänettömään yhtiökumppanuuteen'. Hankkeeseen 
osallistuminen voi vaihdella yhteen toimintaan keskittymisestälaaja-alaiseen osallistumiseen 
koko hankkeen toiminta-aikana. 
Myös osallistujien työpanosten tulokset vaihtelevat. COMETT-ohjelma tuotti sangen 
erilaisia tuloksia monilla tekniikan aloilla ja muilla toimialoilla, luoden mahdollisuuksia 
yksilötason yhteistyölle sekä koulutusmahdollisuuksien kehittämiselle ja käytölle. 
Seuraavassa käsitellään lyhyesti erilaisten organisaatioiden osallistumista näiden tulosten 
aikaansaamiseen: 
• korkeakoulut ja muut korkean asteen oppilaitokset, 
• yritykset, 
• muut organisaatiot. 
5.3.2 Korkeakoulujen osallistuminen 
Vaikka korkeakoulut eivät olekaan lukumääräisesti suurin COMETT-ohjelmaan osallistunut 
organisaatiotyyppi - onhan EU- ja EFTA-maissa yhteensä alle 4000 korkean asteen 
oppilaitosta - ne ovat osallistuneet ohjelmaan merkittävällä tavalla. Eräät korkeakoulut 
osallistuivat peräti yli sataan COMETT-hankkeeseen. Yhteisenä piirteenä on korkeakoulujen 
aktiivinen osuus hankkeissa: useimmissa kaikkien COMETT-ohjelmalohkojen hankkeissa 
korkeakoulut ovat olleet kantavana voimana. 
Tämä ei ole yllättävää. Useimmat COMETT-ohjelman tukemista toimenpiteistä ovat osa 
korkeakoulujen keskeistä toimintaa tai liittyvät siihen läheisesti. COMETT-ohjelma tarjosi 
korkeakouluille erinomaisen tilaisuuden levittää tietoaan ja tutkimustuloksiaan keinoin, jotka 
55 
ne pääsääntöisesti jo tunsivat. COMETT-ohjelman rakenne ja korkean asteen koulutusalan 
kulttuuri olivat yhteensopivat. Lisäksi ohjelman rahoitusta pidettiin tervetulleena lisänä 
monissa korkeakouluissa, jotka olivat halukkaita kokeilemaan uusia yhteistyön muotoja tai, 
mitä harjoittelijavaihtoihin tulee, vastaamaan opiskelijoiden lisääntyvään kiinnostukseen ja 
kysyntään. 
Muita syitä korkeakoulujen aktiiviselle osallistumiselle COMETT-ohjelmaan ovat: 
• korkeakoulumaailma on aina ollut kansainvälinen, eikä Euroopan laajuiselle yhteistyölle 
ollut juurikaan esteitä, 
• korkeakoulukulttuuri on suhteellisen avointa, mikä helpottaa yhteistyötä; yrityksissä on 
otettava huomioon tietojen luottamuksellisuus ja kaupalliset näkökohdat, 
• tarve reagoida markkinoiden tarpeisiin ja määrärahojen rajallisuuteen pakotti monia 
korkeakouluja etsimään uusia toimintatapoja juuri niihin aikoihin, kun COMETT-
ohjelma käynnistyi. 
Korkeakoulujen aktiivisuus näkyy niiden omaksumien hanketoimintojen monipuolisuudessa. 
Liikkuvuuden edistämistoimenpiteissä korkeakoulut olivat usein kantavana voimana, joskin 
yritysten COMETT-ohjelman ansiosta lisääntynyt kiinnostus on myös pantava merkille. 
Useimmissa yhteiskoulutushankkeissa korkeakoulun henkilöstö teki ensimmäisen aloitteen 
ja jatkoi hankkeen vetämistä myöhemminkin, eli suunnittelu-, kehitys-ja toimitusvaiheissa. 
On myös syyttä painottaa, että korkeakoulut olivat merkittäviä - vaikka eivät suinkaan 
ainoita - luennoitsijoiden ja kouluttajien tarjoajia. Korkeakoulujen osallistumisen 
heikkoutena on yleensä ollut riittämätön markkinointi ja puutteellinen hankkeiden tulosten 
levitys. Useimmille korkeakouluille toiminta oli uutta; COMETT-ohjelman ansiosta niille 
selvisi, että erinomainen tutkija tai luennoitsija usein ei ole kovinkaan hyvä 
markkinoinnissa. 
Yhteenvetona voidaan todeta, että korkean asteen oppilaitosten osallistuminen on ollut 
COMETT-ohjelmalle erittäin tärkeää, ja niiden vaikutus ohjelman onnistumiseen on ollut 
merkittävä. 
5.3.3 Yritysten osallistuminen 
COMETT-hankkeisiin osallistui arviolta 20 000 yritystä, joista yli puolet opiskelijoiden 
harjoittelijavaihtojen kautta. Ensisijainen peruste yrityksen osallistumiselle hankkeeseen on 
aina osallistumisesta joko välittömästi tai pitkällä aikavälillä saatava hyöty. Hyöty voidaan 
saavuttaa joko vaikuttamalla aktiivisesti hankkeen kehittämiseen tai vain käyttämällä sen 
tuloksia. Tämä on selvintä harjoittelija- ja henkilövaihtojen tapauksissa, joissa yrityksien 
saama välitön hyöty on ilmiselvä ja joista on usein myös pitempiaikaista hyötyä. Tämän 
vuoksi yritysten suora osallistuminen oli korkeammalla tasolla ohjelmalohkossa B kuin 
muissa ohjelmalohkoissa. 
Käytettävissä olevien tietojen perusteella osallistumisen taso oli 20 prosentilla yrityksistä 
korkea, 40 prosentilla keskitasoa ja 40 prosentilla alhainen. Vaikka tätä jakaumaa ei voida 
mitenkään pitää ihanteellisena, on huomattava, että vahvasti osallistuvia yrityksiä oli 
lukumääräisesti kuitenkin 4000. Kaikissa COMETT-ohjelmalohkoissa oli hyvin 
epätavallista, että yritys toimi hankkeen vcläjänä. Kun tarkastellaan koulutushankkeita ja 
yhteistyöryhmiä, niin yritysten ensisijainen kiinnostus COMETT-hankkeisiin on, 
ymmärrettävää kyllä, kohdistunut niiden tuloksiin pikemminkin kuin niiden kehittämiseen. 
Monet COMETT-hankkeisiin osallistuvista yrityksistä ovat kuitenkin toimineet 
56 
'toimittajina', eli suoraan palvelujen tarjoajina. Tämä koskee erityisesti lukuisia 
tietokoneohjelma-, konsultointi- ja ammattikoulutusalojen PK-yrityksiä. Tässä on selvästikin 
osallistumisen tärkeänä motiivina ollut tilaisuus tarjota palveluja. 
Ne yritykset, jotka ovat olleet kiinnostuneempia tuloksista keinona ajanmukaistaa 
työvoimansa tietoja ja ammattitaitoja, ovat vaikuttaneet hankkeisiin: 
• tarjoamalla vaihtopaikkoja opiskelijoille (ja joskus korkeakouluhenkilöstölle), 
• antamalla tietoja koulutustarveselvityksiä varten, 
• tarjoamalla erikoistietoa ja asiantuntemust 
• pitämällä luentoja. 
Toisaalta 'käyttäjäyritysten' osallistuminen koulutusmateriaalien suunnitteluun ja 
toteutukseen on ollut suhteellisen vähäistä. 
Lopuksi todettakoon, että yleistäminen näiden tai muiden vastaavien tulosten pohjalta on 
vaarallista. COMETT-ohjelman kokemukset ovat osoittaneet, että yritysten osallistumisen 
luonne ja taso vaihtelee suuresti - paljon enemmän kuin esimerkiksi eurooppalaisissa T&K-
ohjelmissa. Lisäksi se muuttuu ja vaihtelee myös hankkeen toiminta-aikana. 
5.3.4 Muiden organisaatioiden osallistuminen 
Vaikka COMETT-ohjelmassa asetettiin keskeiseen asemaan korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyö, siinä tulkittiin hyvin laajasti käsitteet 'korkeakoulu' ja 'yritys'. Tämän 
seurauksena ohjelmaan on liittynyt kaikkiaan yli 5000 muutakin organisaatiota. Nämä 
voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin: 
• liiketoimintaa harjoittavat organisaatiot, joilla on palkattua työvoimaa mutta joita ei 
yleensä pidetä 'yrityksinä'. Näitä ovat sairaalat, julkiset palvelut, työvoimatoimistot ja 
niin edelleen, 
• paikallisen, alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen tason viranomaiset ja vastaavat 
julkiset elimet, 
• elinkeinoelämän organisaatiot kuten kauppakamarit, työmarkkinajärjestöt ja ammatilliset 
yhdistykset ja niin edelleen, 
• tiede- ja koulutusalan organisaatiot: tutkimuslaitokset ja -yhdistykset, oppilaitosryhmät 
ja niin edelleen. 
Kaikki nämä ryhmät ovat olleet COMETT-hankkeissa mukana kaikissa ohjelmalohkoissa 
ja kaikissa maissa. 
COMETT-ohjelman kannalta on hyödyllisempää jakaa osallistujat kahteen ryhmään: 
• yrityksenomaiset organisaatiot, mukaan lukien erilaiset yksityiset ja julkiset työnantajat 
samoin kuin yrityksiä edustavat tai niiden kanssa tekemisissä olevat organisaatiot 
(elinkeinoelämän organisaatiot), 
• organisaatiot, jotka ovat lähempänä (korkean asteen) koulutusalaa ja tutkimusalaa, kuten 
tutkimuslaitokset. 
Noin 2/3 COMETT-ohjelmaan osallistuneista 'muista organisaatioista' kuului ensin 
mainittuun ryhmään. 
Näiden organisaatioiden syyt COMETT-ohjelmaan osallistumiselle vaihtelevat: 
• ensimmäiseen ryhmään kuuluvien organisaatioiden motivaatio on samankaltainen kuin 
57 
yritysten: hanke tarjoaa perustan, jonka kautta yritykset pääsevät mukaan kehitykseen; 
elinkeinoelämän organisaatioita kuten kauppakamareja on etenkin ohjelmalohkossa A, 
kun taas 'muut työnantajat' ovat osallistuneet vilkkaasti myös ohjelmalohkon C 
hankkeisiin (esimerkiksi sairaala, joka osallistuu lääkintätekniikan koulutushankkeeseen); 
• toisessa ryhmässä tärkein syy osallistua on ollut tiedon ja tutkimustulosten siirto ja 
vaihto; nämä organisaatiot ovat olleet aktiivisia kaikissa COMETT-ohjelmalohkoissa. 
Kaiken kaikkiaan 'korkeakoulun' ja 'yrityksen' käsitteiden laaja tulkinta on sekä parantanut 
hankkeiden laatua että tehostanut niiden kerrannaisvaikutuksia muiden organisaatioiden, 
erityisesti PK-yritysten kannalta. 
5.4 COMETT-ohjelman vaikutus PK-yrityksiin 
COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä todetaan tavoitteiden osalta: 
(...) vastata pienten ja keskisuurten yritysten erityisosaamisen tarpeeseen (...) 
On vaikea arvioida, onko tämä tavoite saavutettu. Usein on sanottu, että PK-yritykset eivät 
osallistuneet COMETT-ohjelmaan riittävästi. Asiantuntijapaneeli totesi kertomuksessaan 
jopa, että COMETT-ohjelma, kuten niin monet EY.n toiminnot, ei ole riittävän hyvin 
räätälöity PK-yritysten tarpeisiin ... niillä näyttää olevan vaikeuksia päästä ohjelmaan 
mukaan. Jos tämä pitää paikkansa, ohjelman tavoitteiden ja sen toimintatapojen suunnittelun 
ja toteutuksen välillä on vakava ristiriita. 
On kuitenkin vaikea selvittää COMETTin kaltaisen eurooppalaisen ohjelman todellista 
vaikutusta PK-yrityksiin useista syistä: 
• Euroopassa on miljoonia PK-yrityksiä, joista vain pieni määrä voi olla kiinnostunut 
COMETTin kaltaisesta (tekniikan) ohjelmasta, 
• PK-yrityksiä on mitä erilaisimmilla aloilla, konsultoinnista valmistusteollisuuteen ja 
T&K-toiminnasta koulutukseen, 
• COMETT-ohjelmassa PK-yritykset on määritelty yrityksiksi, joilla on alle 500 
työntekijää; kuitenkin yrityksellä, jolla on 10 työntekijää, on hyvin erilaiset tarpeet kuin 
yrityksellä, jolla on 450 työntekijää, 
• monet PK-yritykset ovat toisten yritysten tytäryhtiöitä tai läheisessä yhteydessä toisiin 
yrityksiin, joten ne seuraavat näiden yritysten koulutuspolitiikkaa. 
Yleistysten tekeminen 'PK-yrityksistä' on siis vaarallista, ja johtopäätöksiä on tehtävä 
varoen. 
Ensimmäinen kysymys koskee PK-yritysten osallistumista ohjelmaan. Seuraavat luvut eivät 
kaipaa selitystä: 
• noin 3/4 kaikista COMETT-hankkeisiin osallistuvista yrityksistä on PK-yrityksiä - noin 
15 000 PK-yritystä ohjelman loppuun mennessä, 
• noin puolella näistä PK-yrityksistä on alle 50 työntekijää, 
• 80 prosentissa COMETT-hankkeista vähintään yksi osallistuja on PK-yritys, 
• tyypillisellä UETP:llä on jäseninään yli 10 PK-yritystä, 
• lyhytkursseissa PK-yrityksiä oli hanketta kohti keskimäärin 4; laajempiin 
koulutushankkeisiin niitä osallistui 5 tai 6. 
Nämä ovat vaikuttavia lukuja. Lähempi tarkastelu osoittaa kuitenkin, että 40 prosenttia PK-
58 
yrityksistä osallistui hankkeisiin etupäässä 'toimittajan' roolissa. Näin ollen niiden tärkein 
syy osallistua oli toimia antavana eikä saavana osapuolena. Tämä on erityisen selvää 
ohjelmalohkossa C (koulutustoimenpiteet): 2/3 tämän ohjelmalohkon PK-yrityksistä toimii 
'toimittajina'. Tietokoneohjelmien toimittajat ovat selkein esimerkki tästä. Vaikka tulokset 
eivät olekaan niin erinomaiset kuin pelkkien numerotietojen perusteella voisi ajatella, on 
yleisvaikutelma hyvin myönteinen etenkin kun otetaan huomioon COMETT-ohjelman 
liikkeellepaneva tehtävä ja ohjelman rajoitukset, kuten se, että hankkeet eivät välttämättä 
ole heti taloudellisesti tai kaupallisesti hyödynnettävissä, ja että ne edellyttävät 
maidenvälistä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä. 
Rajoituksistaan huolimatta ohjelma tarjoaa ilmeisesti muita etuja PK-yrityksille. Vaikuttaa 
siltä, että COMETT-ohjelma on monipuolisuutensa vuoksi osoittautunut rikkaaksi 
kasvualustaksi kaikenlaisille PK-yrityksiin liittyville koulutusaloitteille. Kapea-alaisempaan 
ohjelmaan olisi luultavasti osallistunut vähemmän erityyppisiä PK-yrityksiä. Tästä 
huolimatta kannattaa tarkastella tapoja lisätä PK-yritysten mahdollisuuksia päästä mukaan 
ohjelmiin ja soveltaa niiden tuloksia. 
On havaittu myös, että vaikka osallistujamäärät ovat suuria, PK-yritysten merkitys 
hankkeiden yhteistyökumppaneina on vaatimaton. Esimerkiksi ohjelmalohkossa C ne 
osallistuivat aktiivisesti hankkeen kulkuun vain 20 prosentissa tapauksista, ja vain 
muutamassa tapauksessa niillä oli merkittävä osa päätöksenteossa. On kuitenkin todettava, 
että useat COMETT-ohjelman perusteet ja vaatimukset eivät täysin sovellu PK-yritysten 
toimintatapoihin. PK-yrityksillä ei yleensä ole pitkän aikavälin perspektiiviä, eikä niille niin 
ollen ole lainkaan itsestään selvää ryhtyä COMETT-ohjelman tukemien kaltaisiin 
riskialttiisiin kehityshankkeisiin. 
Aktiivinen hankkeeseen osallistuminen ei ole kuitenkaan ehtona sen tuloksista hyötymiselle. 
Monet PK-yritykset ovat olleet tekemisissä ohjelman kanssa osallistumatta varsinaisesti 
yhteenkään hankkeeseen. Arviolta 40 000 PK-yritystä on välittömästi tai välillisesti 
hyötynyt COMETT II -ohjelmasta. Toisin sanoen noin 200 000 PK-yritysten työntekijää 
on jollakin tavalla hyötynyt COMETT-hankkeiden tuloksista. 
PK-yritykset ja tekninen huippukoulutus: mahdollisia tavoiteristiriitoja COMETT 
ohjelmassa 
COMETT-ohjelman 'huipputeknologisesta' luonteesta huolimatta on syytä huomauttaa, että 
PK-yritysten ja suurten yritysten välillä on tärkeä ero. Useimmilla suurilla yrityksillä on 
tutkimuslaitoksia ja erikoistunutta T&K-henkilöstöä. Tämä helpottaa korkeakoulujen ja 
yritysten välistä yhteistyötä, sillä ne voivat vaihtaa tietoja tutkimusryhmiensä välillä. 
Tällaisessa yhteydessä jopa yritysten välinen yhteistyö voi olla kannattavaa, kuten monet 
"esikaupalliset" eurooppalaiset T&K-hankkeet osoittavat. 
PK-yrityksillä on vain harvoin varaa asianmukaisiin ja hyvin järjestettyihin 
tutkimusmahdollisuuksiin. Näin on varsinkin valmistusteollisuuden alalla. Useimmille PK-
yrityksille saavutettujen tietojen ja ammattitaitojen välitön sovellettavuus on elinehto. 
Uuden teknologian ja tietojen ajanmukaistamisen osalta ne ovat varsin riippuvaisia siitä, 
mitä ulkoapäin tarjotaan. On siis selvää, että COMETT-ohjelman puitteissa PK-yritykset 
ovat olleet kiinnostuneimpia hankkeista, jotka liittyvät sovelluksiin pikemmin kuin 
puhtaaseen T&K-toimintaan. Vaikka huipputeknologian PK-yrityksiä on runsaasti, yllä 
mainittu tulos osoittaa, että keskittyminen huipputeknologian siirtoon voi joskus haitata 
59 
pyrkimyksiä saada useita PK-yrityksiä ohjelmaan mukaan. 
Lopuksi todettakoon, että COMETTin kaltaiseen ohjelmaan liittyvillä PK-yrityksillä on 
yleensä yhteisenä piirteenä hyödyn tavoittelu, toisin sanoen ne toivovat kannattavuutensa 
paranevan lyhyellä, keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. PK-yrityksiin kohdistuvan 
eurooppalaisen ohjelman onnistuminen riippuu siitä, miten hyvin yritykset saadaan 
vakuuttuneeksi hankkeisiin osallistumisen hyödystä. Voiton tavoittelu ja kilpailukyvyn 
parantamismahdollisuus on tunnustettava välttämättömiksi ehdoiksi PK-yritysten saamiseksi 
mukaan mihin tahansa eurooppalaiseen ohjelmaan. 
5.5 COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus 
5.5.1 Alueellisten toimintapuitteiden kehittäminen 
COMETT-ohjelman suurimpia alueellisia vaikutuksia on ollut se, että se on tarjonnut erään 
osallistujamaan edustajan mukaan todellisen ja demokraattisen kohtauspaikan 
korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä keskustelemiselle. Tämä kohtauspaikka on 
toteutunut enimmäkseen alueellisten UETP:iden toimenpiteiden kautta. Alueilla, joissa 
tällaista toimintaa on vähän, erityisesti Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla ja 
syrjäseuduilla, COMETT-ohjelma on tarjonnut, joissakin tapauksissa ensimmäistä kertaa, 
todellisen kohtauspaikan korkean asteen koulutukselle, yrityksille ja muille yksityisille ja 
julkisille tahoille. Tästä kohtauspaikasta on kehittynyt monia alueellisia aloitteita, jotka taas 
ovat vahvistaneet paikallisten toimintapuitteiden kehittämistä. Vaikutus näkyy eräiden 
UETP:iden saaman yhteisrahoituksen ja aluehankerahoituksen tasossa. 
Ei liene yllättävää, että yksittäisistä UETP:istä ovat tehokkaimmin edistäneet yleisiä 
alueellisia kehityskysymyksiä ne, jotka sijaitsevat alueellisissa kehitysvirastoissa tai 
vastaavissa laitoksissa. Menestyneimmät UETP:t ovat saaneet mukaan merkittäviä 
alueellisia päättäjiä, jotka käyttivät COMETT-ohjelman henkilövaihto- ja 
koulutustoimenpiteitä alueellistenkehityssuunnitelmientukemiseenjanäiden toimenpiteiden 
yhdistämiseen alueellisiin sosiaalirahaston ja aluekehitysrahaston hankkeisiin. Muutama 
kymmenen COMETT-ohjelman alueellista UETP:tä oli tällaisia, erityisesti vähemmän 
kehittyneillä alueilla. 
COMETT-ohjelma on myös ajoittain toiminut aluepolitiikan kehittämisen kohtauspaikkana 
ja mallina. Näin on käynyt erityisesti silloin, kun alueella on keskimääräistä suurempi 
itsemääräämisvalta koulutuspolitiikan ja yleisen alueellisen talouspolitiikan kehittämisessä. 
Yhdessä maassa COMETT-ohjelma jopa toimi korkean asteen koulutuksen ja yritysten 
yhteistyön alue- ja maakuntatason strategisten ohjelmien kehittämisen ja toteuttamisen 
perustana. 
COMETT-ohjelman toteuttamia erityisiä alueidensisäisiä kehitystoimenpiteitä ovat: 
• alueen korkean asteen oppilaitosten yhteen saattaminen yhteisen huippukoulutuksen 
tarjoamiseksi keskitetysti paikallisille yrityksille, 
• alueen yritysten ja korkeakoulujen yhteen saattaminen tarkoituksena keskustella 
yhteisistä asioista ja mahdollisesti saada aikaan yhteistyötä korkean asteen koulutuksen 
ja täydennyskoulutuksen alalla, 
• puitteiden tarjoaminen paikallisten teknologian siirtojen laajempaa merkitystä koskevalle 
keskustelulle ja toiminnalle, 
• alueellisten ja paikallisten koulutus- ja osaamistarpeiden tarkastelu, 
60 
• erikoistuneiden alueellisten verkkojen luominen ja kehittäminen tiettyjen alueellisten 
kysymysten käsittelemiseksi toimialatasolla ja ainetasolla, 
• aktiivinen osallistuminen alueellisiin kehitysohjelmiin, 
• alueen yrityksille suunnatun koulutuksen suora kehittäminen ja tarjonta, 
• uusien koulutuksen tarjontamenetelmien käyttöönotto koulutuksen saattamiseksi 
laajemman alueellisen käyttäjäkunnan ulottuville, 
• alueellisen yksikön kehittäminen etenkin koulutusalan ja jossain määrin myös T&K-alan 
eurooppalaisten ohjelmien erikoistuntemusta varten. 
Kohdassa 1.3.3 todettiin, että vuonna 1991 käynnistettiin alueellista tasapuolisuutta 
edistävien aloitteiden (Positive Actions) ohjelma. Näillä toimenpiteillä pyrittiin muun 
muassa löytämään ja korjaamaan COMETT-ohjelman toteuttamisen rakenteellisia ja 
toiminnallisia ongelmia aluetasolla; ne olivat erityisen tärkeitä COMETT-ohjelman ja 
korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön kehittämisessä Euroopan epäsuotuisassa 
asemassa olevilla alueilla ja Saksan uusissa osavaltioissa. 
5.5.2 Alueiden välinen yhdentyminen 
COMETT-ohjelma on vaikuttanut erityisesti alueiden välisen yhteistyön kehittämiseen 
ohjelman tukemia toimenpiteitä laajemmin. Tässäkin UETP:t ovat olleet keskeisessä 
asemassa, sillä ne ovat tarjonneet järjestetyn, toimivan ja helposti tunnistettavan 
lähtökohdan niille, jotka etsivät yhteistyökumppaneita tietyltä alueelta. UETP:iden 
yhteistyöryhmien monipuolisuus on mahdollistanut tehokkaan kumppanien etsinnän. 
Yhteistyön ja osallistumisen tason kannalta on myös ollut tärkeää se, että useimmilla 
Euroopan alueilla on toiminut ainakin yksi UETP. 
COMETT-ohjelman liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat vaikuttaneet voimakkaasti 
alueiden avaamiseen laajemmille eurooppalaisille vaikutteille kuten uusille tekniikoille, 
uusille kulttuureille ja uusille tarkastelu- ja tekemistavoille. Tämä koskee sekä korkean 
asteen oppilaitoksia että opiskelijoita ja erityisen merkittävästi PK-yrityksiä. Tämän ansiosta 
on voitu muun muassa: 
• järjestää teknologian siirtoa EU:n alueiden välillä, 
• luoda yhteyksiä opiskelijoita lähettävien korkeakoulujen ja heitä vastaanottavien yritysten 
välille eri osallistujamaissa, 
• lisätä yritysten tietoisuutta Euroopan muista alueellisista markkinoista ja rohkaista niitä 
luomaan yhteyksiä muualle Eurooppaan, 
• kouluttaa eurooppalaisesti asennoituvaa T&K-henkilöstöä ja asettaa heitä paikallisten 
yritysten käyttöön. Tähän liittyy myös kielitaidon kohentaminen. 
Kaikenlaisten koulutustuotteiden kehittämisessä alueidenvälisyyden painottaminen on ollut 
merkittävin kurssien laatua parantava tekijä. Lisäksi kansalliset arvioinnit osoittavat, että 
COMETT-ohjelma on lisännyt teknisten erityisalojen kurssien tarjontaa syrjäseuduilla. 
Toisin kuin kehittyneillä ydinalueilla, syrjäisille alueilla ei ole tarvittavaa kriittistä massaa 
elinkeinoelämän ja korkean asteen koulutuksen alalla useiden erityisalojen tarjoamiseksi. 
Syrjäseutujen liittäminen Euroopan yhteisiin koulutusmarkkinoihin parantaa koulutuksen 
saatavuutta. 
Kaiken kaikkiaan alueidenvälinen teknologian (ja kulttuurin) siirto on ollut COMETT-
61 
ohjelman tukipilareita alueellisen yhdentymisen ja Euroopan sisäisten läheisempien 
yhteyksien edistämisessä. Vaikka liikkuvuuden edistäminen ja kurssien järjestäminen 
ovatkin olleet sen näkyvin toimintamuoto, teknologian siirtoa on tapahtunut myös 
pedagogiikan ja koulutuksen levitysmenetelmien alalla. Samaten alueiden väliseen siirtoon 
liittyvät ne organisaatio-ja johtamisrakenteet, joita yritykset ja korkeakoulut ovat joutuneet 
kehittämään pystyäkseen tehokkaasti soveltamaan uusia menetelmiä. 
5.6 Miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet 
Miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet mainitaan erikseen COMETT II -ohjelmaa 
koskevassa neuvoston päätöksessä. Tavoitteisiin sisältyy seuraava toteamus: 
(...) tasa-arvoisten mahdollisuuksien tarjoaminen miehille ja naisille perus- ja 
täydennyskoulutuksessa etenkin korkean teknologian alalla (...) 
Tämän tavoitteen toteutumisesta ei kuitenkaan esitetä arviointiperusteita tai ohjeita 
neuvoston päätöksessä eikä COMETT II -ohjelman Vademecumissa. Asiantuntijapaneelin 
kertomuksessa koko asiaa ei mainita lainkaan, ei liioin useimmissa kansallisissa 
arvioinneissa. GMV:n kertomus toteaa tältä osin: COMETT-ohjelma ei ole merkittävästi 
vaikuttanut miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseen koulutusalalla: kukaan 
tapaamistamme hankkeenvetäjistä ei ilmaissut, että tähän olisi tietoisesti pyritty-. 
Tutkimuksen otannassa naisia oli kurssien osanottajista 31 prosenttia ja COMETT-ohjelman 
opiskelijoista 38 prosenttia, mikä toisaalta näyttää asiantuntijoiden mukaan vastaavan koko 
Euroopan opiskelijajakaumaa tieteen ja tekniikan aloilla. Niinpä syrjintää ei voitu havaita. 
Tämä on hyvä yhteenveto tilanteesta, mutta on hyödyksi tarkastella myös yksityiskohtia. 
Erityisesti harjoittelijavaihdon alalla naisten osuus on jatkuvasti kasvanut. COMETT I -
ohjelmassa harjoittelijavaihtopaikan saaneista opiskelijoista naisia oli 36 prosenttia; 
COMETT II -ohjelman loppuun mennessä vastaava luku oli jo 43 prosenttia. Tämä on jo 
lähellä naisten osuutta korkean asteen opiskelijoisen kokonaismäärästä, ja se on 
huomattavasti korkeampi kuin naisten osuus tekniikan alan korkean asteen opiskelijoista. 
Saatavissa olevat tiedot osoittavat, että sukupuolijakauma COMETT-ohjelman 
harjoittelijavaihdoissa vastaa suurelta osin jakaumaa kunkin alan tai koulutusohjelman 
(tekniikka, luonnontieteet, johtaminen ja niin edelleen) korkean asteen koulutuksessa. 
Naisten osuuden lisääntyminen COMETT-ohjelman harjoittelijavaihdoissa johtuu 
todennäköisimmin koulutusalojen valikoiman laajentumisesta, jonka seurauksena tekniikan 
opiskelijoiden suhteellinen merkitys ohjelmassa on vähentynyt (naisia on tekniikan 
opiskelijoista vain neljännes). 
Kurssimuotoisessa koulutuksessa naisten osuus on pysytellyt kutakuinkin ennallaan vuosien 
varrella. Vuodesta 1987 lähtien naisten osuus COMETT-kurssien osanottajista on ollut noin 
22 prosenttia. Tämä heijastaa epäilemättä sitä, että kohderyhmän (toisin kuin 
korkeakouluopiskelijoiden) jakauma on varsin tasainen: monissa COMETT-kursseissa 
osallistujilta edellytetään tietynlaista tutkintoa, erityisesti tekniikan alalla, ja/tai tietynlaista 
toimenkuvaa, erityisesti tuotannon tai T&K-alan keskitason johtotehtäviä. Molemmissa 
Otanta oli rajoitettu; on tietenkin olemassa COMETT-hankkeita, joilla on tietoinen tasa-arvopolitiikka, ja 
yksi UETP jopa keskittyy tähän kysymykseen. 
62 
tapauksissa miehet ovat edelleen enemmistönä, mihin COMETT-ohjelma ei juurikaan voi 
vaikuttaa. Kun COMETT II -kurssien osallistujista 22 prosenttia on naisia, voidaan olettaa, 
että tämä vastaa kohderyhmän jakaumaa. 
Voidaan myös todeta, että naiset ovat hyvin edustettuina hankkeiden henkilöstössä, 
erityisesti ohjelmalohkoissa A ja B. Toinen merkillepantava piirre on, että miesten ja 
naisten tasa-arvoa voimakkaasti edistävät (nykytilanteessa naisia voimakkaasti suosivat) 
hankkeet olivat harvinaisia; tällaiset hankkeet olivat lisäksi heikoilla muiden COMETT-
perusteiden suhteen. 
Kaiken kaikkiaan miesten ja naisten tasa-arvon edistäminen on luultavasti ohjelman 
laiminlyödyin tavoite niin ohjelman tasolla kuin hanketasollakin. Tämä johtunee siitä, että 
COMETT-ohjelmaa laadittaessa ei osoitettu erityistoimenpiteitä tasa-arvon toteuttamiseksi. 
Samaten ohjelman ja hankkeiden henkilöstöt ovat ymmärtäneet, että loppujen lopuksi 
COMETTin kaltainen ohjelma ei voi juurikaan vaikuttaa ongelmaan, jonka juuret ovat 
tyttöjen asenteissa ja valinnoissa keskiasteen koulutuksessa. Toisaalta käytettävissä olevat 
tilastot osoittavat selkeästi, että kumpaakaan sukupuolta ei ole syrjitty. 
5.7 Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö 
COMETT-ohjelman omaperäisimpiä piirteitä oli se, että se edellytti ehdottomasti 
korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä hankkeissa . Kuten edellä on osoitettu, tämä 
yhteistyö on toteutunut monilla eri tavoilla. Huolimatta siitä, että ohjelman tehokkuutta ja 
tuloksia on arvosteltu, tuskin kukaan enää nykyään väittää, että tällainen yhteistyö olisi 
hyödytöntä tai tarpeetonta. Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön tavoitteet vaihtelevat 
tilanteen mukaan. Kolme usein mainittua puoltavaa tekijää ovat: 
• tutkimustulosten nopeampi teollinen soveltaminen, 
• teknisen osaamisen lisääntyminen, 
• tehokkaampi teknologian siirto toimialojen ja alueiden välillä. 
Euroopassa ollaan entistä tietoisempia tarpeesta vahvistaa teknologiakantaa sekä 
kansainvälisen että korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön kautta. Monille 
korkeakoulu- ja yritysmaailman henkilöille COMETT-ohjelma on ollut ensimmäinen 
merkittävä mahdollisuus järjestelmällisesti kehittää tällaista yhteistyötä. COMETT-ohjelman 
tuloksena on syntynyt monia kestäviä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöryhmiä. Kaikissa 
ohjelman arvioinneissa yhteistyömahdollisuuksia ja niistä syntyneitä yhteistyöryhmiä 
pidetään myönteisenä ja tyydyttävänä piirteenä. 
Näistä yleisesti ottaen myönteisistä arviointituloksista huolimatta on myös esitettävä 
arvostelua. Monilla COMETT-ohjelman kautta luoduilla yhteistyöryhmillä oli vaikeuksia 
päästä käyntiin, ja muilla oli monia muita vaikeuksia. Ongelmien syiksi korkeakoulut 
ilmoittivat, että yritykset 
• ovat pääasiassa kiinnostuneita lyhyen aikavälin ongelmista ja ratkaisuista, 
• eivät tunne COMETT-ohjelman (ja muiden eurooppalaisten ohjelmien) tarjoamia 
mahdollisuuksia, 
q Muistettakoon, että 'korkeakoulu' ja 'yritys' määritellään tässä laajimmalla mahdollisella tavalla. 
63 
• ovat haluttomia tai kykenemättömiä osallistumaan koulutushankkeen kehittämiseen 
tarjoamalla asiantuntijoita ja tukea (usein valitettiin, että "ne haluavat vain tuloksia"), 
• eivät ole tottuneet ajattelemaan ja toimimaan Euroopan tasolla. 
Yritykset taas arvostelivat korkeakouluja siitä, että ne 
• ovat liian akateemisia, liian kaukana käytännön sovellusten kentästä, 
• ovat liian hitaita, joten tuloksia saadaan vasta pitkän kehitysajan jälkeen, 
• eivät ole riittävän joustavia. 
On kuitenkin useita tekijöitä, jotka auttavat vähentämään korkeakoulujen ja yritysten 
koulutusyhteistyön ongelmia: 
• yritysten tietoisuus järjestelmällisemmän yhteistyön hyödystä ja pitkän aikavälin eduista 
on kasvamassa, 
• yritykset ovat tietoisempia laajemmasta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta vastuustaan 
erityisesti perus- ja täydennyskoulutuksen suhteen, 
• julkisen tuen leikkausten tai rajoitusten vuoksi korkeakoulut ovat taipuvaisempia 
toimimaan asiakkaan ehdoilla. 
COMETT-ohjelma on vaikuttanut kehityssuuntaan erityisesti osoittamalla, että: 
• yhteistyö onnistuu parhaiten, kun se määritellään keinoksi saavuttaa tiettyjä nimettyjä 
tavoitteita, 
• yhteistyö onnistuu parhaiten, kun osapuolet myöntävät, että se tuottaa tuloksia, jotka ovat 
todistettavasti parempia kuin mitä korkeakoulu tai yritykset olisivat yksin toimiessaan 
saaneet aikaan, 
• yhteistyö on tehokas tapa sovittaa yhteen kysyntä ja tarjonta monimutkaisilla ja uusilla 
aloilla. 
Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelman merkittävä saavutus on se, että se on lisännyt sekä 
korkeakoulujen että yritysten tietoisuutta yhteistyön lisäarvosta koulutusalalla. Tämä pätee 
erityisesti sellaisiin maihin ja alueisiin, joilla tällaista yhteistyötä ei aikaisemmin juurikaan 
tehty. Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että vaikutus on pysyvä sikäli, 
että suurin osa yhteistyötä harjoittaneista organisaatioista aikoo ongelmista huolimatta 
osallistua vastaavaan yhteistyöhön tulevaisuudessakin. 
5.8 Toimialakohtainen alhaalta ylös -periaate COMETT-ohjelmassa 
COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä määritellään COMETT-
hankkeiden teknologinen sisältö tarkasti. Keskeisiä kohtia ovat ...koulutuksen vahvistaminen 
erityisesti korkean teknologian alalla ... COMETT II helpottaa innovaation ja teknologian 
siirtoa ... Tavoitteen saavuttamiseen tähtäävä peruskeino oli korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyö kautta koko Euroopan. 
Lienee yllättävää, että teknologiaan ja toimialoihin ei juurikaan viitattu suoraan COMETT-
ohjelman virallisissa asiakirjoissa. Silloisten tietojen perusteella ei ollut lainkaan selvää, 
minkä toimialan tai teknologian suuntaan COMETT-ohjelman tulisi kallistua; näytti siltä, 
että ohjelma perustui alhaalta ylös -periaatteelle. 
64 
COMETT-ohjelman tavoitteet huomioon ottaen olisi voitu tehdä strateginen valinta 
kohdentamalla ohjelma tietyille elinkeinoelämän tai talouden toimialoille merkityksellisiin 
toimenpiteisiin (toimialaperiaate, jota noudatettiin osin FORCE-ohjelmassa) tai tiettyihin 
aloihin, joilla on sovelluspotentiaalia eri toimintaympäristöissä ja elinkeinoelämän aloilla 
(teknologiaperiaate eli aihekohtainen lähestymistapa, jota noudatettiin monissa T&K-
puiteohjelman alaisissa aloitteissa). 
Tällaisia selkeitä valintoja ei tehty COMETT-ohjelman alussa. Hanke saattoi kohdistua joko 
teollisuusalan tai tekniikan alaan tai molempiin. Tätä tarkoitusta varten luotiin COMETTille 
oma toimialakohtainen luokitusjärjestelmä, ja termejä 'alue', 'ala' ja 'toimiala' on käytetty 
keskenään yhtäpitävinä viitattaessa hankkeen koulutuksen aiheeseen. 
Hyväksyttyjen hankkeiden toimialajakauma heijastaa hakemusten jakaumaa. Eräät toimialat 
olivat kuitenkin muita menestyksekkäämpiä toimialan hakemuksissa esitettyjen hankkeiden 
laadun osalta. Taulukossa on mainittu kolmelta kaudelta10 ne 15 COMETT-toimialaa, jotka 
saivat eniten tukea. Voidaan havaita, että niiden joukossa on sekä 'teknologian aloja' että 
'elinkeinoelämän toimialoja'. 
1 Vuodet 1993-94 eivät ole mukana, sillä tuolla kaudella ei hyväksytty yhtään suurta A- tai Cb-hanketta, 
eikä kimppahankkeita voi oikeastaan luokitella toimialan mukaan. 
65 
COMETT-sektorien tärkeysjärjestys (myönnetyn tuen määrän mukaan) 
l 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 COMETT I 
(1987-89) 
Huipputuotanto ja -valmistus 
Innovaationhal-linta 
Mikroelektro-n i ikka 
Tietotekniikka (yleinen) 
Materiaalit 
Mekaaninen suunnittelu ja 
analyysi 
Arkkitehtuuri ja 
aluesuunnittelu 
Viestintä 
Tietojenkäsittely 
Tietokoneohjel-
mointitekniikka 
Koulutus (tekniikka ja 
menetelmät) 
Biotekniikka 
Kunnallistek-niikka 
Maatalous ja elintarviketuo­
tanto 
Terveys ja turvallisuus COMETT II 
(1990) 
Koulutus 
(tekniikka ja menetelmät) 
Materiaalit 
Terveys ja turvallisuus 
Ympäristö 
Mekaaninen suunnittelu ja 
analyysi 
Tietotekniikka (yleinen) 
Innovaationhal-linta 
Mikroelektro-niikka 
Biotekniikka 
Kunnal 1 istek-n i ikka 
Huipputuotanto ja -valmistus 
Tuotanto ja valmistus (yleinen) 
Viestintä 
Maatalous ja elintarviketuo­
tanto 
Arkkitehtuuri ja 
aluesuunnittelu COMETT II 
(1991-92) 
Huipputuotanto ja -valmistus 
Ympäristö 
Tietotekniikka (yleinen) 
Mekaaninen suunnittelu ja 
analyysi 
Materiaalit 
Tietokoneohjel-
mointitekniikka 
Kunnal 1 istek-n i ikka 
Koulutus (tekniikka ja 
menetelmät) 
Viestintä 
Maatalous ja elintarviketuo­
tanto 
Tuotanto ja valmistus 
(yleinen) 
Arkkitehtuuri ja 
aluesuunnittelu 
Tuotannonjohto 
Terveys ja turvallisuus 
Biotekniikka 
Selvästikin alhaalta ylös -lähestymistapa on tuottanut etupäässä teknologiapohjaisen 
pikemminkin kuin tiettyihin elinkeinoelämän aloihin keskittyvän hankevalikoiman. Tämä 
johtunee korkeakoulujen voimakkaasta panoksesta ja keskittymisestä T&K-ohjelmien 
yhteyksiin neuvoston päätöksen mukaisesti. Myönnetyn COMETT-tuen perusteella voidaan 
tehdä johtopäätöksiä tiettyjen alojen kysynnän laadusta ja määrästä. Luvut ja kehityssuunnat 
osoittavat, että: 
• tärkeimpien toimialojen laatu ei ole merkittävästi muuttunut vuosien varrella, 
• hankekohtaisen teollisen huippukoulutuksen tarve voi vaihdella merkittävästi lyhyellä 
aikavälillä, 
• COMETT-ohjelman valintastrategia perustuu lukuisiin perusteisiin, jotka kokonaisuutena 
eivät näytä aiheuttavan minkään toimialan suosimista. 
Selkeiden kehitysmallien puute (ellei huomioon oteta ympäristötoimialan nousua ja 
muutaman muun toimialan suhteellisen tasapainoista asemaa) osoittaa, että nykyisen 
66 
toimialakohtaisen huippukoulutuksen kysynnän perusteella tulevaisuutta ei voida ennustaa 
luotettavasti edes keskipitkällä aikavälillä. Samateen se osoittaa, että COMETT-ohjelman 
laatijoiden päätös noudattaa alhaalta ylös -periaatetta toimialakohtaisten painopistealueiden 
suhteen oli perusteltu. Yhteistyön kohteena olevia asioita koskevien päätösten jättäminen 
täysin korkeakoulujen ja yritysten tehtäväksi "tavoitealueiden" asettamisen sijasta oli viisas 
ratkaisu, joka on myös vaikuttanut ohjelman menestykseen ja innovaation jatkuvuuteen. 
Tasapuolisuuden vuoksi on mainittava myös eräitä 'ylhäältä-alas' -aloitteita. Vuosien 1991-
92 alueiden välistä tasapuolisuutta edistäviä toimenpiteitä koskevassa aloitteessa tarjottiin 
rahoitusta eräille toimialakohtaisille COMETT-hankkeita koskeville tutkimuksille samoin 
kuin eräille koeluontoisille seminaareille. Näiden ansiosta toimialakysymysten tuntemus 
COMETT-ohjelmassa on lisääntynyt merkittävästi". Toinen toimialakohtainen kysymys on 
ollut toimialakohtaisten UETP:iden asettaminen etusijalle vuoden 1992 hakukierroksessa, 
jossa tärkeimpänä näkökohtana oli ohjelman riittävän toimialakattavuuden varmistaminen 
toimialakohtaisten UETP:iden tasolla. Koko ohjelman punaisena lankana on ollut 
COMETT-toimenpiteiden liittäminen muihin eurooppalaisiin ohjelmiin, erityisesti T&K-alan 
aloitteisiin, mitä on toisinaan toteutettu ohjelmayhteistyönä. 
Yhteenveto tutkimuksista sekä lisätietoa toimialoista on annettu kertomuksessa 'Toimialakohtainen 
näkökulma COMETT-ohjelmaan'. 
67 

6. Yhteenveto ja tärkeimmät tulokset 
6.1 Neuvoston päätöksen toteuttaminen 
Tämän COMETT II -ohjelman loppuarvioinnin ensisijainen johtopäätös on yksinkertaisesti 
se, että Ohjelma on ollut suurmenestys. Tämä ci tarkoita, etteikö eräitä ohjelma-alueita 
pitäisi miettiä uudelleen ja muokata. COMETT II -ohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen 
tärkeimmät strategiset vaatimukset on kuitenkin täytetty. 
COMETT II -ohjelma on tehostanut tekniikan huippukoulutuksen vaikutusta EY:n 
taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen 
• kehittämällä paikallisia ja alueellisia yhteyksiä korkeakoulujen ja yritysten välillä sekä 
luomalla uusia Euroopan laajuisia yhteyksiä, 
• parantamalla kurssien laatua ja laajentamalla niiden saatavuutta, 
• edistämällä ja kehittämällä harjoittelijavaihtojen avulla kokemuspohjaista oppimista ja 
edistämällä sen hyväksymistä korkeakouluissa 
ja täten edistämällä yleistä yhteiskunnallista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. 
COMETT II -ohjelma on edistänyt yhteistä kehitystyötä ja koulutuksen optimaalista 
käyttöä 
• saamalla yritykset mukaan kurssien kehitystyöhön, 
• parantamalla tekniikan koulutuksen käyttöä oleellisena osana teknologian siirtoprosessia, 
• parantamalla koulutuksen laatua ja saatavuutta. 
COMETT II -ohjelma on tunnustanut miesten ja naisten tasa-arvon periaatteen ja 
pitäytynyt siihen tukemissaan hankkeissa. 
COMETT II -ohjelma on vaikuttanut PK-yritysten tarpeisiin merkittävällä tavalla 
• tarjoamalla erityisesti UETP:iden kautta perustan yrityskontaktien parantamiselle, 
teknologian siirtomahdollisuuksien lisäämiselle ja eurooppalaisen näkökulman 
laajentamiselle, 
• järjestämällä opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja, jotka ovat nopeuttaneet PK-yritysten 
teknistä ja taloudellista kehitystä ja niiden pääsyä yleiseurooppalaisille markkinoille, 
• kehittämällä koulutuskursseja ja -materiaaleja, jotka ovat parantaneet PK-yritysten 
teknisen osaamisen kehittämistä ja hallintaa. 
COMETT II -ohjelma on luonut merkittävää eurooppalaista lisäarvoa 
• kehittämällä ja useimmissa tapauksissa luomalla korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyöverkosto] a, 
• vaikuttamalla merkittävästi henkilö vaihtotoiminnan kansainvälistämiseen, 
• tukemalla koulutustoimenpiteiden eurooppalaista ulottuvuutta, 
• vaikuttamalla voimakkaasti taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen yhdentymiseen ja 
yhteenkuuluvuuteen korkean asteen koulutuksessaja tekniikan huippukoulutuksessakoko 
Euroopassa. 
69 
6.2 Tulevaisuuden strategiset kehityslinjat 
Vaikka COMETT II -ohjelma onkin epäilemättä ollut menestys, on kuitenkin joitakin 
lähestymistapoja, alueita ja toimenpiteitä, joita voitaisiin kehittää edelleen vastaavanlaisissa 
eurooppalaisissa aloitteissa kuluneiden viiden vuoden kokemusten pohjalta : 
• Siirtyminen koulutuspohjäisestä oppimispohjaiseen lähestymistapaan on nähty 
COMETT II -ohjelmassa ja teollisessa koulutuksessa yleisemminkin. Oppimiskulttuurin 
edistäminen ja oppivaan organisaatioon siirtyminen korostaa yksilöiden ja ryhmien 
oppimisprosessia. Tämä edellyttää huomion kiinnittämistä muun muassa oppimiskykyyn, 
motivaatioon ja työn organisointiin. Tämän syvälleluotaavan strategisen siirtymän tulisi 
näkyä eurooppalaisissa koulutusalan aloitteissa. Se edellyttää myös uudenlaista 
kouluttajien koulutusta. 
• Yllä mainittuun siirtymään liittyy läheisesti oppimisen puhtaasti teknisten osatekijöiden 
yhdistäminen laajempaan taitojenhankintastrategiaan. Tässä yhteydessä on käsitelty 
sellaisia kysymyksiä kuin hankepohjainen koulutus, monialaosaaminen ja yksilöiden, 
ryhmien ja yritysten ydinosaaminen. Tätä lähestymistapaa olisi kehitettävä edelleen. 
• COMETT II -ohjelma on edistynyt merkittävästi kurssien ja materiaalien laadun 
parantamisessaja varmistamisessa. Tätä kehitystyötä on syytä jatkaa. Koulutusaloitteiden 
toiminnalliseen rakenteeseen on sisällytettävä kokonaisvaltainen laatunäkemys. Tämä 
onkin avaintekijä luotaessa tehokasta oppimiskulttuuria. 
• COMETT-ohjelman aikaansaamissa korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön parannuksissa 
oh keskeistä tekniikan täydennyskoulutuksen kehittäminen osana teknologian siirtoa 
korkeakouluilta yrityksille. COMETT-ohjelman kokemukset ovat osoittaneet, mitä etua 
instituutiolle on siitä, että se voi lähestyä teknologian siirtoa integroituna toimintana 
konsultoinneista ja lyhyistä seminaareista merkittäviin tutkimussopimuksiin ja jopa 
yhteistyöhankkeisiin. Tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa voidaan myös nähdä osana 
siirtymää yksinkertaisesta koulutuksesta oppivaan organisaatioon. 
• Eurooppalainen ulottuvuus on usein nähty yhtenä COMETT-ohjelman lisäarvon 
tärkeimmistä tekijöistä, joka on tuottanut runsaasti välillistä hyötyä osallistujille. Tämä 
ulottuvuus on taattava ja sitä on vahvistettava eri eurooppalaisten ohjelmien välisellä 
jäsennetyllä yhteistyöllä. 
• On tärkeää varoa muoteja ja villityksiä koulutuksessa; pienten ryhmien ajamat 
käytännöt eivät välttämättä vastaa Euroopan tarpeita. 
6.3 Toiminnan kehittyminen tulevaisuudessa 
UETP:itä on kutsuttu COMETT-ohjelman "selkärangaksi" ja sen menestyksen keskeiseksi 
tekijäksi. COMETT II -ohjelma on nostanut esiin eräitä toimintaan liityviä kysymyksiä: 
• Ohjelman kokemukset osoittavat, että tällaisten verkkosolmujen on pikaisesti järjestettävä 
oikeudellinen asemansa kuntoon. Tällöin solmu on tasapainoisempi, ja sen 
kehitysnäkymät ovat paremmat. 
• Solmun hallintoyksikön sijainti vaikuttaa oleellisesti sen menestykseen. Keskustelemalla 
sijainnista aikaisessa vaiheessa voidaan selvittää osallistujien solmuun kohdistamia 
odotuksia. 
• Alueellisten ja (eurooppalaisten) erikoisalojen UETP:iden ansiot ja edut on tunnustettava, 
jotta kummankin tyyppiset yhteistyöryhmät voivat antaa parhaan mahdollisen panoksen 
Euroopan laajuiseen verkostoon. 
70 
COMETT-ohjelman opiskelijoiden liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat saavuttaneet 
tavoitteensa erinomaisen hyvin, erityisesti mitä tulee elinkeinoelämän ja PK-yritysten 
saamiseen mukaan. 
• COMETTin 'hyvän toimintatavan verkosto' voitaisiin avata henkilövaihtojen 
järjestämisessä heikommin menestyneiden aloitteiden auttamiselle, 
• Ottaen huomioon COMETT-ohjelman osaamisen liikkuvuuden edistämisjärj estelyissä 
voitaisiin liikkuvuuden suhteen asettaa uusia kehitysvaatimuksia korkeakoulujen ja 
yritysten väliselle yhteistyölle, 
• Henkilövaihdot ovat toimineet erityisen hyvin joissakin maissa, joiden myönteiset 
kokemukset on siirrettävä uusiin henkilövaihtojärjestelyihin. 
COMETT II -ohjelma on kehittänyt tuhansittain kursseja ja vaikuttavan määrän 
koulutusmateriaaleja. Koulutuksen laadun paranemista on kiitetty useasti. 
• On tärkeää, että paljon useammat organisaatiot ja yksilöt voivat käyttää näitä 
voimavaroja; materiaalien markkinointi ja levitys on tulevaisuudessa toteutettava paljon 
korkeammalla profiililla, 
• On harkittava, miten ohjelmat voivat vaikuttaa oppivan organisaation kehittämiseen, 
erityisesti tekemällä tilaa työpaikka- ja etäopiskelulle, hankepohjaiselle opetukselle, 
koulutuksen markkinointitekniikoille ja niin edelleen. 
• On kehitettävä lisää ammatillisia yhteyksiä korkeakouluissa toimivien kouluttajien ja 
yritysten välille. Tämä voi tarkoittaa korkeakoulujen ja koulutuskonsulttien 
yhteishankkeita tai läheisempää yhteistyötä korkeakoulujen ja teknologian siirrosta 
vastaavien yksiköiden välillä. 
6.4 Hankkeiden toteutus 
COMETT II -ohjelmasta on saatu arvokkaita opetuksia projektinhallinnasta. 
Huomattavimpia ovat: 
• tarpeiden selvitys ennen hankkeen käynnistämistä on olennaisen tärkeää, 
• hanke on valmisteltava ja suunniteltava riittävän hyvin; erityisesti on varmistettava, että 
kaikki osallistujat ovat täysin tietoisia hankkeen tavoitteista, 
• maidenvälisiin koulutushankkeisiin liittyvät riskit on tunnistettava; on luotava 
suunnitelmat siltä varalta, että hankkeen henkilöstö vaihtuu tai että joku osallistujista 
vetäytyy hankkeesta, 
• on tärkeää ottaa huomioon todelliset ja usein aliarvioidut "eurooppalaiset 
yleiskustannukset." 
Tietoisuus näistä ja näihin liittyvistä kysymyksistä auttaa parantamaan 
yhteiskoulutushankkeiden ja niiden tulosten laatua. 
71 

Liite 1. Tilastokatsaus 
Seuraavassa on esitetty vain valikoima saatavilla olevista lukuisista tilastoista. Lisätietoja löytyy muista asiaan 
liittyvistä kertomuksista (vertaa Liite 3). Maakohtainen yleiskatsaus (Liite 2) sisältää myös suppeat taulukot 
kustakin maasta. 
Taulukko 1. Ohjelmaan lähetettyjen hankkeiden jakautuminen eri ohjelmalohkoille eri vuosina 
Lohko 
A 
Ba 
Bb 
Bc 
Ca 
Cb 
Cc 
D 
Yhteensä 1990 1991 
366 ! 
351 j 148 
99 ; 
138 j 55 
328 | 131 
726 | 
32 ! 
342 | 88 
2382 | 422 1992 1993 
114 ; 
194 ! 181 
- : 
89 j 96 
182 j 194 
293 \ 
- \ 
- \ 146 
872 : 617 1994 
-
176 
-
95 
182 
-
-
144 
597 Yhteensä 
480 
1050 
99 
473 
1017 
1019 
32 
720 
4890 
Huom. ' 
(!) Ohjelmalohkojen määritelmä: katso COMETT-terminologiaa tämän kertomuksen alussa sekä lukuja 
2-4. Ohjelmalohkoon D sisältyvät 'valmistelevat vierailut' vuosina 1990-91, eräät vuoden 1992 
alueellisen tasapuolisuuden edistämistoimenpiteet ja UETP.iden tukitoimenpiteet vuosina 1993-94. 
(2) Vuodesta 1991 ainoastaan ohjelmalohkossa A vuonna 1990 tai 1992 hyväksytyt UETP.t saivat hakea 
ohjelmakohtien Ba, Bc ja Ca tukea; vertaa luvussa 1 kuvailtu "kimppajärjestelmä". Vuodesta 1993 
ohjelmalohkon D tukitoimenpiteet rajoitettiin koskemaan ohjelmalohkossa A vuonna 1990 hyväksyttyjä 
UETP: itä. 
(3) 'Hankkeen' määritelmä vaihtelee hankkeesta ja vuodesta toiseen. Erityisesti on huomattava, että 
kimppahankkeet (ohjelmakohdat Ba, Bc ja Ca vuodesta 1991) sisältävät useita alahankkeita. 
(4) Ohjelmakohdan Cc 32 hakemusta olivat uusintahakemuksia Cb-hankkeista, jotka oli seulottu 
mahdollisiksi kokeiluluontoisiksi hankkeiksi. 
' Nämä huomautukset pätevät myös useisiin muihin liitteen taulukoihin. 
73 
Taulukko 2. Ohjelmaan hyväksyttyjen hankkeiden jakautuminen eri ohjelmalohkoille eri vuosina 
Lohko 1990 \ 1991 \ 1992 \ 1993 I 1994 Yhteensä 
A 158 \ - \ 49 ; - | - 207 
Ba 246 ; 148 \ 172 \ 177 \ 175 918 
Bb 13 I - j - j - | - 13 
Bc 66 ; 54 \ 67 j 86 \ 92 365 
Ca 123 \ 130 I 154 \ 188 \ 179 774 
Cb 191 j - \ 113 \ - ! - 5ö¥ 
Cc iö ] - ] - ! - j - 30 
D 49 \ 88 \ - \ 146 \ 141 424 
Yhteensä 876 j 420 j 555 | 597 j 587 3035 
Huom. 
(1) Vaikka useimmat kimppahankkeet hyväksyttiin, niiden sisältämistäalahankkeista hyväksyttiin usein vain 
osa. 
(2) Taulukkokuvaatilannettapäätöksenteonhetkellä.Sopimusneuvottelujenseurauksenajoitakinhankkeita 
karsittiin. Myös muutamat käynnistetyt hankkeet lopetettiin jonkin ajan kuluttua. 
Taulukko 3. Harjoittelijavaihtojen (Ba) ja henkilövaihtojen (Bc) kysynnän ja hyväksyttyjen 
hakemusten kehitys 
1990 1991 
Kysyntä 1992 1993 1994 
Yhteensä 
Opiskelija­
vaihdot 16 130 14 558 26 525 31 820 I 33 744 122 777 
Henkilö­
vaihdot 420 215 512 427 I 327 1 901 
Myönnetyt tuet 
Opiskelija- j 
vaihdot 3 777 : 5 272 6 926 7 725 I 7 940 31 640 
Henkilö­
vaihdot 95 ! 124 140 ! 228 j 252 839 
Huom. 
Harjoittelijavaihtojen lukumäärä oli itse asiassa hieman korkeampi kuin hyväksyttyjen hakemusten lukumäärä 
(vertaa 4. luku). 
74 
Taulukko 4. Tuen kysynnän vuosittainen jakautuminen ohjelmalohkon mukaan (tuhatta ecua) 
1990 | 1991 j 1992 j 1993 ] 1994 Yhteensä 
Lohko ! j ! j 
A 82 413 j - \ 18 973 ! - ! - 101 386 
Ba 103 429 j 51 413 ! 101 765 | 128 538 j 128 365 513 510 
Bb 8 093 ! - | - | - j - 8 093 
Bc 8 669 ! 3 361 j 9 849 j 7 705 ! 5 855 35 439 
Ca 19 204; 17 496; 24 400; 35 840: 24 919 121859 
Cb 286 638 j - j 89 163 j - j - 375 801 
Cc 17 607 ! - I - ] - ] - 17 607 
_D 2 976 | 1 570 j - j 6 279 j 3 715 14 540 
Yhteensä 529 029 = 73 840 ; 244 150 j 178 362 j 162 854 1 188 235 
Taulukko 5. Myönnetyn tuen vuosittainen jakautuminen ohjelmalohkon mukaan (tuhatta ecua) 
Lohko 1990 ; 1991 j 1992 I 1993 I 1994 Yhteensä 
A 21 605 ! - j 7 607 i - I - 29 212 
Ba 10 148; 14 279; 17 708! 18 491; 18 954 79 580 
Bb 99 ; - ; - j - ; - 99 
Bc 613 j 907 ; 946 ; 1 680 ; I 762 5 908 
Ca 2 123; 6 212 1 7 119! 5161; 6282 26897 
Cb 35 591 ; - j 23 288 ; - j - 58 879 
Cc 14 770 ; - j - j - ! 14 770 
J) 95J 248 j - | 3 461 | 2 722 6 526 
Yhteensä 85 044 j 21 646 j 56 668 j 28 793 j 29 720 221 871 
Huom. 
0) 
(2) Luvut perustuvat tilanteeseen sopimusta tehtäessä. 
Monivuotisten hankkeiden tuki (A, Cb, Cc) on merkitty vuodelle, jona hanke on hyväksytty: tosiasiassa 
tuki jakautui useammalle vuodelle hankkeen keston mukaan. 
(3) Py öristy sv irheiden vuoksi summissa on pieniä eroja taulukoiden 7 ja 8 vastaaviin lukuihin. 
75 
Taulukko 6. Ohjelmaan hyväksyttyjen hankkeiden vuosittainen jakautuminen maittain 
1990 j 1991 | 1992 j 1993 j 1994 Yhteensä 
Maa ! ! ; ! 
B 49 ! 17 ! 19 ! 16 ; 15 116 
D 88 ! 43 I 77 ; 76 j 71 355 
DK 24 ! 11 ; 12 ; 15 j 14 76 
E 61 ; 30 ; 47 ! 55 ! 57 250 
F 166 | 63 ; 80 j 91 ; 88 488 
GR 63 ; 25 ; 29 ; 34 ; 31 182 
I 76 j 37 ! 48 ; 63 j 61 285 
IRL 47 ! 16 j 18 ! 18 ! 17 116 
L 4 ; - ; 1 ; - ; 3 8 
NL 49 ; 21 ; 23 ! 24 ; 22 139 
P 38 ! 25 ; 30 ; 34 ; 34 161 
UK 128j 6lJ 7jJ 78j 84 422_ 
EY 793 \ 349 \ 455 \ 504 \ 497 2 598 
yhteensä ! ! I ! 
A 23 ; 16 ; 17 ; 18 ; 19 93 
CH 5 ; - ! 23 ; 13 ; 12 53 
FL - j - j 2 | 2 j 1 5 
IS 2 ; 3 ; 4 ] 4 \ 4 17 
N 6 : - ! 20 ; 16 ! 16 58 
S 28 ; 14 ; 17 ; 20 ; 20 99 
SF 20j 19J I7J 20J 20 96 
EFTA 84 \ 52 \ 100 \ 93 \ 92 421 
yhteensä ; j ! j 
Yhteensä 877 j 401 j 555 j 597 j 589 3 019 
Huom. 
0) 
(2) 
(3) Tässä on käytetty COMETT 11 -ohjelman aikaisen käytännön mukaista lyhennettä "EY" (Euroopan 
yhteisö) 
EY.nja EFTA:n välinen ero on ohjelman alkamisajankohdan (1990) mukainen. 
Hankkeet on merkitty eri maille sen mukaan, missä maassa pääsopija toimi sopimusvaiheessa. 
Todettakoon kuitenkin, että COMETT-hankkeet ovat luonteeltaan maidenvälisiä, ja että tyypilliseen 
hankkeeseen osallistuu yhteistyökumppaneita 3-6 eri maasta. 
76 
Taulukko 7. Tuen jakautuminen maittain ja vuosittain (tuhatta ecua) 
1990 I 1991 ; 1992 j 1993 \ 1994 Yhteensä 
Maa ! ! I ! 
B 4 374 ; 898 I 1 895 j 926 ; 1 085 9 178 
D 10 228! 2 498; 7 421 j 3 851; 4 035 28 032 
DK 2 843 | 742 ; 1 341 j 718 j 761 6 405 
E 6 188; 1932; 4 325; 2 379; 2 497 17 321 
F 13 743 ; 3 250 ; 7 681 ; 4 383 ; 4 389 33 445 
GR 5 478; I 271 ; 3 031 \ 1861 j 1862 13 503 
1 8 414; 1 874 ; 4 746; 2 671; 2 717 20 422 
IRL 3 633; 1136; 2 280; 1016] 1213 9 278 
L 1 035 j - | 150 j - | 170 1 355 
NL 5 490; 1058; 2 765; 1435; 1487 12 235 
P 3 344 '; 962 j 2 063 ; 1 196 ; 1 515 9 081 
UK 12 826 j 3 748 I 7 979 ) 4 294 j 4 162 33 009 
EY 77 596 j 19 369 \ 45 677 j 24 730 j 25 893 193 265 
yhteensä I i \ ! 
A 1196! 719; 2 069 j 828; 896 5 708 
CH 572 ! - ! 2 599 \ 858 j 682 4 711 
FL - ; - ! 350 I 72 ! 10 432 
IS 179 ; 42 ; 310 ! 108 ; 93 732 
N 1 107 ! - ; 1 680 ; 542 ; 631 3 960 
S 2 558! 861; 2 354; 817; 704 7 295 
SF 1 836 ! 656 ! 1 629 ; 837 j 8JJ 5 768 
EFTA 7 448 \ 2 278 \ 10 991 \ 4 062 \ 3 827 28 606 
yhteensä I ; i I 
Yhteensä 85 044 j 21 647 j 56 668 j 28 792 j 29 720 221 871 
77 
Taulukko 8. Tuen jakautuminen maittain ja ohjelmalohkoittain (tuhatta ecua) 
Lohko A | Ba/Bb/Bc j Ca Cb/Cc D Yhteensä 
Maa | | j | 
B 1 035 j 2 817 ; 1 410 \ 3 745 ; 172 9 178 
D 3 937 j 11 504 ; 3 089 ; 8 719 ! 784 28 032 
DK 675 j 2 315! 595 ! 2 645; 174 6 405 
E 2 505; 7 510; 2 088; 4 633! 584 17 321 
F 4 265! 13 083; 3 995; 10 968! 1134 33 445 
GR 1 890 ! 5 621 ; 1 603 ! 4 089 ! 300 13 503 
I 2 753 ; 7 496 ; 2 575 ; 7 015 ! 583 20 422 
IRL 690 ! 3 605 ; 1 262 ! 3 518 ; 204 9 279 
L 120 ; 105 ; 45 \ 1 065 ; 20 1 355 
NL 1 455 ! 3 804 ; 1 685 ! 4 963 ; 328 12 235 
P 1 350 ; 3 687 ; 1 195 ; 2 470 ! 379 9 081 
UK 3 860 j 14 036 j 3 347 j 10 679 ! 1 087 33 009 
EY 24 535 I 75 584 \ 22 889 \ 64 509 \ 5 748 193 265 
yhteensä ! ! I ! 
A 735 ; 2 624 ; 826 \ 1 336 ; 187 5 708 
CH 1 130 ; 1 321 ; 867 ; 1 390 ; 2 4 711 
FL 150 ; 52 ; 30 ; 200 ! - 432 
IS 159 ; 210 ; 70 ; 240 ! 53 732 
N 930 ; 1 187 i 477 I 1 318 ! 47 3 959 
S 888; 2 357; 998; 2 811; 241 7 295 
SF 685 j 2 251 j 740 \ 1 845 ; 248 5 768 
EFTA 4 677 j 10 003 j 4 008 \ 9 140 j 778 28 606 
yhteensä ! ! \ ! 
Yhteensä 29 212 j 85 587 ! 26 897 j 73 649 j 6 527 221 871 
78 
Liite 2. Maakohtainen yleiskatsaus 
Seuraavilla sivuilla on lyhyt osallisiujamaakohtainen yleiskatsaus COMETT-ohjelmasta. Lisätietoja löytyy 
COMETTin kansallisista loppuarvioinneista samoin kuin valvontatoiminnan yhteydessä laadituista 
'Kansallisista profiileista' ja 'Alueellisistaprofiileista'. Maajärjestys on sama kuin liitteen 1 taulukoissa. 
BELGIA 
Väkiluku 10,02 miljoonaa, väestötiheys 328,4, BKT/henkilö 16,2 ppp 
YHTEENVETO: BELGIA (1990-94)' 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 3 
Toimialakohtaiset 4 1 035 000 
Opiskelijat 1 030 2 530 580 
Stipendiaatit 45 286 340 
Kurssit 137 1 409 500 
Yhteiskoulutushankkeet 12 2 765 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 2 980 000 
Tukitoimenpiteet 12 171 558 
YHTEENSÄ 9 177 978 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Korkean asteen koulutuksen ja yritysten välisestä yhteistyöstä ei ole säädetty erikseen. Perustuslain 
mukaisen hallinnon hajauttamisen mukaisesti tällaisten asioiden käsittely kuuluu pääasiassa alueille eikä 
keskushallinnolle. Tämän johdosta lainsäädännön tavoitteiden ja tosiasiallisten mahdollisuuksien 
ristiriitaisuus asettavat alueet eriarvoiseen asemaan. 
• Ohjelmia ja toimenpiteitä ovat: (1) ne, joita on aikaisemmin hoitanut Teollisuuden ja maatalouden 
tieteellisen tutkimuksen edistämislaitos; yksi näistä tukee 50 prosenttiin asti teollisuuden soveltavaa 
tutkimusta, johon osallistuu usein myös korkean asteen oppilaitoksia, (2) Elinkeinoelämän ja 
korkeakoulujen yhteistyötä edistävän säätiön toiminta, (3) insinööriopistojen tarjoama täydennyskoulutus, 
(4) 11 yhteistutkimuskeskuksen tutkimustyö, jota elinkeinoelämä osittain rahoittaa ja joka liittyy läheisesti 
korkeakoulujen toimintaan, (5) kansallinen tiedepoliittinen neuvosto, johon kuuluu sekä elinkeinoelämän 
että korkeakoulujen edustajia, (6) alueelliset teknologian edistämisohjelmat. 
• Korkeakoulujen opetushenkilöstö voi käyttää enintään 20 prosenttia työajastaan ulkopuoliseen 
konsulttityöhön. Muissa korkean asteen oppilaitoksissa tällaista mahdollisuutta ei ole. Flaaminkieltä 
koskeva lainsäädäntö säätää täydennyskoulutuksen rahoituksesta perustoimintana. Kullakin korkeakoululla 
on oma, yleensä sisäinen teollisuuslinkkinsä, jota on kehitetty omia tarpeita silmälläpitäen. 
Tämän taulukon (muiden vastaavien taulukoiden) rivit viittaavat seuraaviin ohjelmalohkoihin: 
UETP.t: lohko A; Yhteiskoulutushankkeet: lohko Cb (kurssit ja materiaalit mukaanlukien); 
Opiskelijat: lohkot Ba+Bb; Kokeiluluontoiset hankkeet: lohko Cc kurssit ja materiaalit mukaanlukien); 
Stipendiaatit: lohko Bc; Tukitoimenpiteet: lohko D 
Kurssit: lohkon Ca tukemat kurssit; 
79 
Järjestelmällinen harjoittelijavaihto ei ole yleistä korkeakouluissa, mutta sen sijaan yhä tärkeämpää muille 
korkean asteen oppilaitoksille. 
• Ammatillisia kursseja järjestävät pääasiassa työmarkkinajärjestöt. Korkean asteen koulutusta tarjotaan 
kuitenkin lähinnä vain teknillisillä aloilla. Korkean asteen oppilaitosten johtokunnissa on jonkin verran 
elinkeinoelämän edustajia. Monissakorkean asteen oppilaitoksissa, erityisesti muissa kuin korkeakouluissa, 
toimii opettajina yritysten edustajia. Suurilla yrityksillä on henkilöstöä yhteyksien pitämiseksi 
korkeakouluihin, etenkin tutkimusosastoilla. Elinkeinoelämä kustantaa noin 10 prosenttia korkeakoulujen 
tutkimusbudjetista. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• COMETT I -ohjelman korkea osallistuvuus on laskenut kymmenestä kolmeen prosenttiin vuosien 1993-94 
aikana. Elinkeinoelämän osallistuminen on myös taantunut. Viime aikoihin asti ranskankieliset 
korkeakoulut eivät osallistuneet ohjelmaan täysipainoisesti - alueella oli vain yksi Liègen alueelle ja 
opiskelijavaihtoon rajoittunut UETP. Uusi 'Wallonie-Bruxelles' -UETP lupaa tosin osapuolien parempaa 
liittämistä COMETTin toimintaan. Alueellisia UETP:itä on runsaasti, erityisesti flaaminkielisillä alueilla. 
UETP:t saavat kansallisilta viranomaisilta vain vähän rahallista tukea. Hankkeiden kansainvälisyys on ollut 
korkealla tasolla. 
3. Verkottuminen 
• Ranskankielisen alueellisen UETP-verkoston tutkitut yritykset ja opiskelijat suhtautuivat jokseenkin 
kielteisesti lisäarvoon. Vain 9 prosenttia yrityksistä suhtautui myönteisesti koulutustarpeiden 
selvitystoimintaan; 35 prosenttia suhtautui siihen kielteisesti. Noin 24 prosenttia piti UETP:ta hyödyllisenä 
koulutustarpeiden välittämisessä kouluttajille. Yleisesti ottaen elinkeinoelämä näkee UETP:t neuvonantajina 
uroopan laajuisissa hankkeissa ja yhteyskanavana korkeakouluihin päin. 
• UETP:iden suurin merkitys liittyy niiden kansainvälisyyteen: 30 prosenttia vastanneista ilmoitti 
tietoisuutensa kansainvälisten kumppanuuksien tarjoamista eduista lisääntyneen, 37 prosenttia oli saanut 
niistä virikkeen osallistua eurooppalaisiin hankkeisiin. Yrityshenkilöstöstä 57 prosenttia ja opiskelijoista 
78 prosenttia katsoi, että COMETT paransi yrityskulttuurin eurooppalaista ulottuvuutta. 
• Toimialakohtaisia UETPritä pidettiin alueellisia UETP:itä parempina koulutustarpeiden selvittämisessä sekä 
liikkuvuuden edistämis-ja rekrytointitoiminnassa. 
• UETP:t ovat työskennelleet useimpien taloudellisten ja korkeakoulumaailman laitosten kanssa ja luoneet 
synergiaa kannustamalla niitä yhteistyöhön ja samalla työstämällä alueellisia ja kansallisia hankkeita. 
• UETP:iden suurimmat vahvuudet ovat säännöllinen tiedonvälitys, liikkuvuuden edistäminen, neuvonta 
eurooppalaisissa hankkeissa, pyyntöihin vastaaminen ja asema korkeakoulujen ja yritysten yhteyspisteenä. 
Heikkouksina mainittiin, että huonojen markkinointiresurssien johdosta UETP.t eivät ole tarpeeksi 
tunnettuja, niiden koulutustarpeiden analysointikyvyt ovat huonot ja ne tietävät teknologiasta varsin vähän. 
4. Liikkuvuus 
• Liikkuvuuden käsite tunnetaan huonosti Belgiassa samoin kuin opiskelijoiden sijoittaminen yrityksiin osana 
opiskelua. Ajatus on kuitenkin saavuttamassa laajempaa kannatusta. COMETT-ohjelman alussa 
opiskelijoita tuli Belgiaan paljon enemmän kuin sieltä lähti opiskelijavaihdon puitteissa, mutta määrät ovat 
nyt tasaantuneet. Useimmat belgialaiset opiskelijat suorittavat harjoittelujaksonsa Saksassa tai 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
• Yrityksiltä, korkeakouluilta ja opiskelijoilta saatiin lähes sataprosenttisesti myönteistä palautetta 
liikkuvuudenedistämistoimenpiteistä.Erityisestipienemmätkorkeakoulutkäyttivätharjoittelijavaihtoaensi 
vaiheena kansainvälistymiseen ja itsensä tunnetuksi tekemiseen Euroopassa. Sen ansiosta ne pystyivät 
saattamaan opetuksensa ajan tasalle ja tarjoamaan houkuttelevampia vaihtoehtoja mahdollisille 
opiskelijoille. 
• Yritykset eivät enää pidä harjoittelijoiden palkkaamista "hyväntekeväisyytenä" vaan molempia osapuolia 
hyödyttävänäsopimuksena.Yrityksetehdottavatsäännöllistäharjoittelijavaihtoa.Harjoittelujaksojenehdot, 
työohjelmat ja kestot ovat parantuneet. 
• Kohtalaisen hyvästä osallistumisesta huolimatta henkilöstön liikkuvuutta ei vieläkään katsota 
hyödynnettävän tarpeeksi. Ulkomaille sijoitettavat ovat useimmiten belgialaisten soveltavan tutkimuksen 
laitosten henkilöstöä. 
80 
5. Koulutus 
• Tutkimuksen koulutuskurssien kehitystä koskevasta palautteesta 45 prosenttia oli myönteistä. 
Kansainvälisen ulottuvuuden lisäarvo oli hyvin tärkeä. Hankkeita muokattiin innovatiivisesti uuteen uskoon 
multimedian ja kouluttajien kouluttamisen avulla. 
• Noin 68 prosenttia vastanneista katsoi, että koulutuksen laatu ja taso oli parantunut, ja 57 prosenttia oli 
sitä mieltä, että yrityskulttuuriin oli saatu eurooppalainen ulottuvuus. 49 prosenttia mainitsi paljon 
laajemman tietomäärän saatavuuden kurssien kehittämisessä,46 prosenttia mainitsi teknologian paremman 
saatavuuden ja 40 prosenttia mainitsi työn laadun paranemisen. COMETT paransi paitsi koulutuksen laatua 
myös sen valikoimaa. 
6. Yleisvaikutus 
• Vain 15 prosenttia yrityksistä oli sitä mieltä, että COMETT oli muuttanut niiden asennoitumista 
korkeakouluihin. Kuitenkin 40 prosenttia oli käyttänyt toimintaa osana kansainvälistymisstrategiaa. 
Yritysten mielestä COMETTia olisi mainostettava paljon laajemmin; se ei ollut tarpeeksi tunnettu. 
• Sijoitetuista 96 prosenttia ja koulutetuista 80 prosenttia oli tyytyväisiä. Kansainvälistymisvaikutus 
korkeakouluissa (etenkin pienissä ja erikoisalojen korkeakouluissa) oli huomattava. 
• Kaiken kaikkiaan yritykset katsoivat, että COMETT oli vaikuttanut myönteisesti kansainvälistymiseen (54 
prosenttia) teknologiaan (35 prosenttia) ja työn laatuun (28 prosenttia). 32 prosentin mielestä ohjelmasta 
oli alueellista hyötyä ja 18 prosentin mielestä valtakunnallista hyötyä. 
• COMETT sai osallistujat tietoisiksi Euroopan laajuisista mahdollisuuksista ja kansainvälisen yhteistyön 
potentiaalista. 
SAKSA 
Väkiluku 80,27 miljoonaa, väestötiheys 224,9, BKT/henkilö 18,3 ppp 
YHTEENVETO: SAKSA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 19 
Toimialakohtaiset 8 3 937 000 
Opiskelijat 4 447 11 096 640 
Stipendiaatit 48 407 250 
Kurssit 357 3 089 000 
Yhteiskoulutushankkeet 33 6 426 500 
Kokeiluluontoiset hankkeet 5 2 292 185 
Tukitoimenpiteet 44 783 644 
YHTEENSÄ . 28 032 219 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet 
• Korkean asteen koulutuksen 3. puitelaki vahvistaa korkean asteen koulutuksen eri osatekijöiden rakenteen. 
Suuri osa korkean asteen koulutuksesta ja siihen liittyvästä T&K-toiminnasta rahoitetaan osavaltiotasolla. 
• BMFT edistää ja tukee korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä muun muassa 
rahoittamalla teknologian siirtoon liittyvän koulutusta ja kehittämällä korkean asteen koulutuksen ja 
elinkeinoelämän yhteistyöryhmiä. Myös T&K-henkilöstön palkkaamista PK-yrityksiin tuetaan. Osavaltioilla 
on myös omat ohjelmansa. 
• Viime vuosikymmenen aikana korkean asteen oppilaitokset ovat yhä enemmän ryhtyneet tekemisiin 
teknologian siirron kanssa; useilla niistä on keskustoimisto ja täysipäiväistä henkilöstöä neuvonta- ja 
81 
tukipalvelujen tarjoamiseksiomallehenkilöstölleenjayrityksille.Ammattikorkeakoulut(Fachhochschulen) 
ovat kehittäneet erityisen hyviä alueellisia ja elinkeinoelämän toimintoja. Koulutusohjelmiin sisällytetään 
yhä enemmän yritysharjoittelua. Korkeakoulujen ja yritysten välillä on runsaasti yhteyksiä. Fraunhofer-
instituutit ovat auttaneet kaventamaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välistä kuilua. 
Alueellisia teknologian siirrosta vastaavia laitoksia on perustettu osavaltion tasolla. Ammattiliitoilla on 
usein oma teknologiansiirtotoimisto. 
• Kauppa- ja teollisuuskamareilla on yhteistyösopimuksia korkean asteen oppilaitosten, erityisesti 
ammattikorkeakoulujen kanssa muun muassa tutkimuksen, teknologian ja täydennyskoulutuksen alalla. 
Monet elinkeinoelämän perustamat säätiöt ja tutkimusyhdistykset tukevat ja rahoittavat korkeakoulujen ja 
yritysten yhteistoimintoja. Elinkeinoelämä kattaa 2—3 prosenttia korkean asteen koulutuksen 
tutkimustoiminnan ulkoisesta rahoituksesta. 
2. COMETT-ohiclman kansallinen kehitys 
• Saksa oli hyvin haluton osallistumaan COMETT I -ohjelmaan, ja tuloksena oli huono maantieteellinen ja 
teknologinen kattavuus - vain 2 alueellista, 2 sekamuotoista ja 7 toimialakohtaista UETP:tä. Vuoden 1992 
hakukierroksella Saksan tilanne muuttui, ja tuloksena oli 27 alueellista UETP.tä, jotka kattoivat kaikki 
alueet, ja kaikki osavaltiot muodostivat suoran yhteyden COMETT-ohjelmaan. Saksan kansallisessa 
profiilissa todetaan, että toimialakohtaiset UETP:t ovat olleet vastuussa kansainvälisestä tiedon ja 
teknologian siirrosta ja että ne ovat olleet aktiivisempia täydennyskoulutuksessa. 
3. Verkottuminen 
• Alueelliset UETP.t ovat varmistaneet jatkuvan yhteistyön korkeakoulujen, yhdistysten ja yritysten kesken. 
Tämän ansiosta alueen elinkeinoelämä on pystynyt käyttämään muita eurooppalaisia koulutus- ja tiede-
ja tutkimusohjelmia. Lisäksi UETP:t edistävät korkean asteen oppilaitosten suurempaa sitoutumista 
täydennyskoulutukseen ja kehittävät korkean asteen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen kursseja sekä 
lyhyitä kursseja. 
• Niiden vahvuuksiaovat:(l) osallistujat joka puolelta Saksaa, (2) vaihtojen rahoitus, vaihtopaikkojen välitys 
ja opiskelijoiden tukiverkko, (3) keskikokoisten yritysten saattaminen eurooppalaisen yhteistyön piiriin, 
(4) eurooppalaisten kumppanien jatkuvasti lisääntyvän yhteistyön edistäminen julkaisemalla säännöllisiä 
tiedotteita, osallistumalla alan messuille ja niin edelleen. (5) Ca-kurssien (lyhytkurssien) toteuttaminen ja 
suurten maidenvälisten hankkeiden koordinoiminen. 
• Niiden heikkouksia ovat: (1) vain yksi UETP 27:stä on juridisesti riippumaton, (2) PK-yrityksiltä toivotaan 
voimakkaampaa osallistumista; samoin kaivataan T&K-toimintaan liittyvää koulutusta PK-yrityksille. 
4. Liikkuvuus 
• COMETT II -ohjelman puitteissa opiskelijamäärät ovat nousseet muiden suurien EU-jäsenmaiden tasolle, 
ja tasapaino maasta lähtevien ja maahan saapuvien välillä on saavutettu. Saksan osallistumista pidetään 
kaikin tavoin onnistuneena. Kiinnostus henkilövaihtoja kohtaan on kuitenkin ollut vähäistä, etenkin 
yrityksissä. 
• Liikkuvuuden edistämistoimenpiteet antavat nuorille opiskelijoille myönteisiä kokemuksia käytännön 
työharjoittelusta Euroopassa, milläonkerrannaisvaikutuksiakorkeakoulujenjayritysten yhteistyölle.Nämä 
opiskelijat voivat myöhemmin edistää innovatiivisten ideoiden tuomista etenkin PK-yrityksiin. Vaikka 
opiskelijoiden työpaikkaharjoittelu yrityksissä on toteutettu onnistuneesti, henkilövaihtotoiminta (Bc) on 
vielä kehittymätöntä. Opiskelijoiden halukkuus suorittaa käytännön työharjoittelua ulkomailla on 
lisääntynyt merkittävästi. 
• Yrityksillä on ollut hyviä kokemuksia eurooppalaisista korkeakouluista tulevista harjoittelijoista. Tämä 
varmistaa sen, että yritykset ovat jatkossakin halukkaita tarjoamaan harjoittelupaikkoja. Uudet osavaltiot 
voivat kuitenkin tarjota niitä vain vähän. 
• Henkilövaihtoja korkeakoulujen ja yritysten välillä vaikeuttavat paitsi eräät lainsäädännölliset ehdot myös 
käytännön työharjoittelun sisällön suunnittelu. Henkilövaihto ei ole yrityshenkilöstölle taloudellisesti 
houkuttelevaa, ja koska se edellyttää pitkäaikaista vapautusta omasta työstä, henkilövaihtojen määrä on 
lähes olematon. 
82 
5. Koulutus 
• Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö koulutusalalla on edelleen kehittymätöntä. Saksalaisten laitosten 
lisääntyvä merkitys eurooppalaisten kurssien ja kokeiluluontoisten hankkeiden koordinoinnissa osoittaa, 
että COMETT-ohjelman lähestymistapa on omaksuttu yhä laajemmalti. COMETT-hankkeet täydentävät 
tarkoituksenmukaisesti olemassaolevia suunnitelmia tietyillä aloilla kuten ympäristönsuojelussa ja niin 
edelleen. 
• COMETT-aloitteet Saksassa laajentavat saatavilla olevan koulutuksen tarjontaa, etenkin EU:n 
sisämarkkinoita koskevissa aiheissa. Saksalaisten osallistuminen lyhyisiin koulutuskursseihin ei ole 
juurikaan muuttunut COMETT 11 -ohjelman aikana. Huolimatta yritysten hyvästä osallistumisesta kursseilla 
on pitäydytty perinteisiin opetusmenetelmiin. Kurssit ovat täydentäneet muita EY:n ohjelmia hyvin. 
Yhteiskoulutusohjelmien tilanne on heikentynyt. Saksassa on järjestetty neljä kokeiluluontoista hanketta. 
• Alueellista tasapuolisuutta edistäviä toimenpiteitä sovellettiin uusien osavaltioiden yhdentymisen 
vauhdittamiseksi avustamalla niitä tarjousten laatimisessa ja tukemalla opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja 
sekä opintomatkoja, konferensseja, korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskevia tutkimuksia ja niin 
edelleen. 
6. Yleisvaikutus 
• Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskeva keskustelu on vilkastunut merkittävästi. COMETT-ohjelma 
on ollut tässä osallisena. Keskeisiä teemoja ja toimenpiteitä olivat (1) korkean asteen oppilaitoksille 
tulevaisuudessa asetettavat vaatimukset Euroopan yhdentymisen yhteydessä, (2) korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten yhteistyön molemminpuolisen hyödyn näkökohdat, (3) uudet opetuskäsitteet 
kasvavien opiskelijamäärien vaikutuksena, (4) korkeakoululaitoksen uudelleenjärjestely valmistumisaikojen 
lyhentämiseksi, (5) korkean asteen opetuksen suuntautuminen kohti ammatinharjoittajien ja 
yrityshenkilöstön käytännön taitojen vaatimuksia, (6) ulkomailla suoritettujen opintojen ja tutkintojen 
tunnustamisen edistäminen, (7) korkean asteen oppilaitosten entistä tärkeämpi osa täydennyskoulutuksessa, 
(8) teknologian siirron keskuksissa COMETT-ohjelman maidenvälisen yhteistyön edistäminen Euroopassa, 
(9)yhteyksienrakentamisenmahdollistaminenT&K-toiminnanjatäydennyskoulutuksen välille UETP:iden 
ja teknologian siirron keskuksien yhteistyön kautta etenkin PK-yritysten eduksi. 
TANSKA 
Väkiluku 5,16 miljoonaa, väestötiheys 119,8, BKT/henkilö 16,6 ppp. 
YHTEENVETO: TANSKA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 3 675 000 
Toimialakohtaiset 2 
Opiskelijat 909 2 142 310 
Stipendiaatit 24 172 970 
Kurssit 54 595 000 
Yhteiskoulutushankkeet 9 1 647 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 2 998 330 
Tukitoimenpiteet [2 173 972 
YHTEENSÄ 6 404 582 
83 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Ennen toista maailmansotaa maan korkean asteen koulutus oli keskittynyt Kööpenhaminan seudulle; sodan 
jälkeen perustettiin uusia korkeakouluja Ârhusiin, Odenseen, Âlborgiin ja Roskildeen. Tekniikan opiskelu 
ja tutkimustoiminta laajeni Tanskan teknillisestä koulusta Âlborgiin. Tanskan tekniikan instituutti tekee 
myös runsaasti sovellettua tutkimusta. 
• Vuoden 1990 laki elinkeinoelämän edistämisestä loi lainsäädännöllisetpuitteetyksityisyritystenjajulkisten 
tutkimuslaitosten välisen yhteistyön lisäämiselle. 
• Itsenäiset laitokset - tekniikan palveluverkot - tarjoavat tutkimukseen painottuvia palveluja 
elinkeinoelämälle. Teollisuustutkijaohjelma myöntää apurahoja vuosittain noin viidellekymmenelle 
väitöskirjan tekijälle korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyöhankkeissa. Tanskan 
tutkimusakatemia tukee myös väitöskirjoja elinkeinoelämän alalta tekeviä opiskelijoita. Erilaiset T&K-
ohjelmat edistävät korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä tietyillä toimialoilla. 
• Useimmat korkeakoulut tekevät tiiviisti yhteistyötä elinkeinoelämän kanssa. Tiedepuistoja on neljä. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Kiinnostus COMETT-ohjelmaan oli suurta vuonna 1990, mutta vuodesta 1991 se on laantunut keskitasolle. 
COMETT-tiedotustoimisto on tehnyt hyvää työtä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten kanssa. 
Alborgissa kesäkuussa 1993 pidetty korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä käsitellyt 
kansainvälinen konferenssi oli merkittävä menestys. 
3. Verkottuminen 
• Viisi UETP:tä oli toiminnassa COMETT 11 -ohjelman aikana (kolme alueellista ja kaksi toimialakohtaista -
koulutusteknologiat ja kuljetus), kun niitä COMETT I -ohjelman aikana oli kaksi. UETP:iden menestys 
näyttää riippuvan isäntäorganisaatioiden tavoitteista, siis toisaalta T&K-tulostensiirrostaelinkeinoelämään 
ja toisaalta tutkimuksesta ja opiskelijoiden koulutuksesta. 
• Paikallisessa elinkeinoelämässä työskentelevät ovat parantaneet UETP.n jäsenoppilaitoksista valmistuneiden 
opiskelijoiden arvostusta, lisänneet kiinnostusta korkeakoulujen tutkimushenkilöstön työskentelemiseen 
yrityksissä, toteuttaneet koulutusohjelmia ja avanneet kanavia, joiden kautta yritykset saavat käyttöönsä 
korkeakoulujen tietoa, sekä kehittäneet laajempaa korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä. 
• UETP:t, jotka keskittyivät vain opiskelijoiden harjoittelijavaihtoihin ja joiden toimintaan yritykset eivät 
osallistuneet pitkäjänteisesti, ovat osoittautuneet paljon heikommiksi, mutta ne ovat silti hyödyttäneet niin 
opiskelijoita kuin yrityksiäkin. 
• Alueelliset UETP:t eivät ole tehneet koulutustarpeiden selvitystyötä. Yritykset joko eivät pidä UETP:iden 
henkilöstöä pätevinä siihen tai ovat sitä mieltä, että selvitystyö pitäisi hoitaa yrityksen sisäisesti. Yksi 
toimiala-UETP on laajasti selvittänyt koulutustarpeita toimintansa perustaksi. 
• UETP:idenvahvuudetoIivat:(l) Euroopan laajuisen UETP.iden välisen verkoston jäsenyys: hyvät yhteydet 
Pohjois-Eurooppaan, heikot yhteydet etelään. 
• Heikkouksia olivat: (1) taloudellinen pohja puuttuu, (2) useimmat UETP:t ovat saaneet yhteyden 
elinkeinoelämään vain epäsuorasti ja satunnaisesti, (3) epävarmuus on johtanut henkilöstön vaihtuvuuden 
lisääntymiseen ja sitä kautta verkoston heikentymiseen, (4) yritysten osallistuminen on vähäistä ja 
satunnaista. 
4. Liikkuvuus 
Harjoittelijavaihdoista 88 prosenttia oli opiskelijan lähettämistä, ja vain 8 prosenttia opiskelijan 
vastaanottamista. Henkilövaihtoja tapahtui vain 24, ja näistä 87 prosentissa oli kyse lähettämisestä. 
Opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen ansiosta yrityksistä on tullut avoimempia, joskin opiskelijoiden tason 
valvontaa lienee syytä tehostaa. Toteutuneet henkilövaihdot ovat olleet hyvin onnistuneita. 
5. Koulutus 
• Lyhytkursseja (Ca) järjestettiin 16 ja pitkäkestoisia hankkeita (Cb) 9. Jälkimmäisessä ryhmässä yritysten 
ja liittojen osallistuminen oli aktiivista ja avointa, ja etäoppimismenetelmiä käytettiin runsaasti. 
Kokeiluluontoisia hankkeita (Cc) käynnistettiin kaksi; toisessa pyrittiin kehittämään tieto- ja 
84 
viestintätekniikan käyttöä avoimessa opetuksessa ja etäopiskelussa, toisessa taas kehitettiin 
koulutusmateriaaleja kuljetusalalle. 
• Selvästiosoitettavatkoulutustarpcetomaavienorganisaatioidenkehittämätkoulutushankkeetovattoimineet 
hyvin, ja ne ovat vahvistaneet osallistujien välistä yhteistyötä. Kursseja ei ole voitu markkinoida 
yhteistyöryhmän ulkopuolelle. Hankkeiden käynnistyttyä koulutuksen kysyntä oli odotettua pienempi. 
Konsultointiyritysten hankkeet erikoisaloi I la ovat onnistuneet parhaiten, koska (a) hankkeet ovat laajempia 
ja niissä on enemmän Euroopan laajuista yhteistyötä, (b) hankkeiden johtajilla on koulutusalan osaamista 
ja mainetta, (c) hankeorganisaation ja loppukäyttäjän yhteistyö on läheisempää. 
• Koulutuksen kysyntä on muuttumassa; yritykset ajavat alas koulutusosastojaan ja siirtyvät yleisestä 
koulutuksesta työtehtäviin ja yritykseen suuntautuvaan tuloslähtöiseen koulutukseen. Koulutuksesta on 
tulossa talonsisäistä mittatilaustyötä. Yksi UETP ryhtyi kehittämään koulutusta sen jälkeen, kun T&K -
yhteydet olivat johtaneet läheisempään yhteistyöhön yrityksen kanssa. 
• COMETT-laatu on hyvä, mutta toiminnan laajuus on alhainen. Alueellisella tasolla viranomaiset kuitenkin 
tukevat koulutusta talouskehityksen vauhdittamiseksi. COMETT on vaikuttanut tähän muutokseen. 
6. Yleisvaikutus 
• Tanskan kansallisessa kertomuksessa todetaan, että "Ohjelma ei ole koskaan tehnyt varsinaista läpimurtoa. 
... Opiskelijoiden harjoitteluvaihto-ohjelma on menestynyt parhaiten. On myöskin ilmennyt, että tarvitaan 
enemmän kansallisen tason koordinointia." Kansallisessa loppuarvioinnissa todetaan samaan tapaan, että 
kansallinen sitoutuminen ja tuki on ollut "hyvin vaatimatonta". Tämä on vaikuttanut COMETT-toimintaan. 
Toiminta pitäisi saattaa jonkin ministeriön alaisuuteen, olisi tehtävä selkeä vastuunjakoja perustettava 
tiedotuskeskus. 
• COMETT-ohjelmasta on ollut hyötyä erityisesti korkeakouluille ja teknisille opistoille. Tärkein päämäärä 
on ollut teollisuusalojen osaamisen ajanmukaistaminen sekä korkean teknologian koulutuksen 
korostaminen. COMETT-ohjelma on kuitenkin vain yksi monista hallinnon työkaluista. 
• Tanskassa COMETT on sekä tukenut täydennyskoulutuslakia ja teollisuustutkijaohjelmaa että saanut niiltä 
tukea, joten jonkin verran synergiaa on syntynyt. 
ESPANJA 
Väkiluku 39,06 miljoonaa, väestötiheys 77,4, BKT/henkilö 11,96 ppp. 
YHTEENVETO: ESPANJA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 12 
Toimialakohtaiset 6 2 505 000 
Opiskelijat 2 595 7 025 867 
Stipendiaatit 82 484 470 
Kurssit 244 2 088 200 
Yhteiskoulutushankkeet 21 3 633 050 
Kokeiluluontoiset hankkeet 2 l 000 000 
Tukitoimenpiteet 33 584 018 
YHTEENSÄ 17 320 605 
85 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet 
• Ley de Reforma Universitaria (1983) määritteli puitteet korkeakoulujen ja yksityisen sektorin 
täysimittaiselle yhteistyölle tutkimushankkeissa ja koulutuksessa, mutta vain kutakin korkeakoulua 
säätelevän erillislainsäädännön puitteissa. 
• Vuosina 1984 ja 1986 säädetyt lait sisälsivät virallisen hyväksynnän opetushenkilöstön osallistumiselle 
korkeakoulujen ja yritysten yhteishankkeisiin. 
• Vuonna 1986 Ley de Fomento y Coordinaciôn General de la Investigaciôn Cientlfica y Técnica avasi tien 
julkisen ja yksityisen sektorin yhteisille hankkeille kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. 
• Pian National de Investigaciôn Cientlfica y Desarollo Tecnolôgico -suunnitelman (1988) puitteissa 
toteutettiin seuraavat toimenpiteet: 
• luotiin 74 teknologian siirron yksikköä (OTRI) enimmäkseen korkeauluihin ja julkisiin tutkimusyksiköihin 
• perustettiin PRTRI -ohjelma nopeuttamaan tekniikan innovaatioiden soveltamista elinkeinoelämään 
• käynnistettiin yhteishankeohjelma (Proyectos Concertados) T&K-toiminnan edistämiseksi 
elinkeinoelämässä 
• ryhdyttiin tukemaan tutkimushenkilöstön vaihtoa tutkimuslaitosten ja yritysten välillä 
• Yritysten T&K-osastoilla tehdystä työstä tehdään yhä useammin väitöskirjoja. Vastaavasti korkean asteen 
oppilaitosten tutkintovaatimuksiin sisällytetään yhä useammin harjoittelujakso yrityksessä. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Kiinnostus maidenvälisiin henkilövaihtoihin on lisääntynyt nopeasti. Kiinnostus koulutuskursseihin ja 
multimediatoimintoihin on ollut vähäisempää. Vuonna 1990 hankehakemuksia tehtiin vähemmän kuin 
COMETT I -ohjelman aikana, mutta määrä lisääntyi vuosina 1991 ja 1992 UETP:iden toiminnan ansiosta. 
Hankkeiden hyväksyttävyys ja laatu on parantunut COMETT II:n aikana. Espanjalaisten osallistuminen 
muunmaalaisten johtamiin hankkeisiin on myös lisääntynyt. 
• Useimmat Espanjan korkeakoulut ja noin 800 yritystä ovat osallistuneet COMETT II -ohjelmaan; yritykset 
ovat olleet aktiivisempia kuin COMETT I:n aikana. Liitot ovatmyösolleetaktiivisempia. Maantieteellisesti 
katsoen keskinen pohjoinen alue on ollut paljon vahvempi kuin keskinen eteläinen alue; alueelliset 
kehitysorganisaatiot ovat muodostaneet erityisen vahvan rungon ohjelman toteutumiselle pohjoisessa. 
Keskisen eteläisen alueen toimintaa on pyritty kehittämään alueellisen tasapuolisuuden edistämistoimilla. 
3. Verkottuminen 
Espanjassa on 12 alueellista, 5 toimialakohtaista ja yksi sekamuotoinen UETP; ne ovat keskittyneet pohjoiseen 
ja itään, mikä heijastaa alueellisen teollistumisen tasoa. UETP:istä 8 on perustettu yleishyödyllisinä säätiöinä. 
• Alueelliset UETP.t ovat toimineet EY:n ohjelmien tiedotus-ja hallintajärjestelminä erityisesti inhimillisten 
voimavarojen ja koulutuksen alalla ja järjestäneet kansainvälisiä harjoittelujaksoja 
korkeakouluopiskelijoille. Yhdessä toimialakohtaisten UETP: iden kanssa ne ovat tarjonneet kansainvälisen 
näkökulman tekniikan koulutukseen, koulutusjaksoja yrityksissä, uusia ja dynaamisia koulutusmateriaaleja 
ja niin edelleen. 
• UETP:t ovat auttaneet yrityksiä tekemällä koulutustarpeiden selvityksiä ja osoittamalla sopivia 
menettelytapoja, avustamalla koulutussuunnitelmien laatimisessa ja koulutusvaihtoehtojen valinnassa, 
laatimallayhteenvetojaeriyritystutkimuksistajakehittämälläniiden tulosten perusteellakoulutusohjelmia. 
Nämä toimenpiteet ovat olleet erityisen tärkeitä Espanjan PK-yrityssektorilla. 
• UETP:t ovat merkittävästi edistäneet jäsentensä, erityisesti PK-yritysten, maidenvälisten yhteyksien 
luomista. Yritykset ovat myös päässeet osallisiksi yleiseurooppalaisista koulutushankkeista ja laajemmasta 
kansainvälisestä näkökulmasta ottamalla vastaan ulkomaisia opiskelijoita. 
• Toimiala-UETPiden ansiosta maidenvälinen näkökulma on korostunut. Niiden toimintaan on kuulunut 
eurooppalaisten työryhmien perustamista, Euroopan tason koulutusohjelmia ja korkean asteen kursseja, 
erikoisalojen teknologian sekä koulutuksen tarjonnan ja kysynnän selvityksiä samoin kuin kansainvälistä 
vertailevaa tutkimusta Espanjan tilanteesta. Ne ovat tarjonneet jäsenilleen viestintäverkon, koulutusalan 
tietokannan sekä keinoja kohottaa UETP:hen kuuluvien yritysten teknologista tasoa. 
• UETP.iden vahvuuksia ovat palvelujen laatu, eurooppalaisten koulutushankkeiden tunteminen ja 
hallinnollinen kokemus niistä, kansallisten ja kansainvälisten yhteyksien edistäminen, eurooppalainen 
imago, tietämys alueellisten ja toimialojen yritysten tarpeista, suhteet aluehallintoon ja palvelujen 
monipuolisuus. 
• Heikkouksia ovat henkilöstön riittämättömyys, rajalliset rahavarat, oikeudellisen aseman 
86 
epäyhdenmukaisuus, korkeakoulujen yritysharjoittelujaksoja koskevien säännöstöjen erilaisuus (vain 
muutamat korkeakoulut hyväksyvät harjoittelujaksot opintosuorituksiksi) ja elinkeinoelämän 
innovatiivisuuden puute, minkä seurauksena palvelujen kysyntä on heikkoa. 
4. Liikkuvuus 
• Opiskelijoiden liikkuvuuden edistämisohjelmat ovat olleet hyvin tärkeitä. Ne ovat tehneet COMETT-
ohjelman tunnetuksi ja kehittäneet uuden mahdollisuuden opiskelijoille hyötyä oppilaitosten ja yritysten 
yhteistyöstä ja parantaneet heidän ammatillisia tulevaisuudennäkymiään. Nämä opiskelijat ovat 
tulevaisuudessa tärkeä innovaation lähde espanjalaisissa yrityksissä. 
• Ohjelmien puitteissa on kehitetty teknologian siirron tietämystä, tekniikkaa ja malleja ja tuotu korkean 
asteen oppilaitosten ja yritysten suhteet työmarkkinaympäristöön keskittymällä ammatilliseen sijoittumiseen 
ja tarjoamalla uusia keinoja inhimillisten voimavarojen ylläpitämiseen ja kierrättämiseen. 
• Ne ovat osaltaan vaikuttaneet eurooppalaisen korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön 
vertailukelpoisuuden kehittymiseen ja kielitaidon paranemiseen ja siten helpottaneet oppilaitosten ja 
yritysten muiden maidenvälisten yhteistyömuotojen kehittämistä. 
• Todellinen muutos on kuitenkin ollut vain vähäistä, vaikka jotkut korkeakoulut ovatkin hyväksyneet 
harjoittelujaksot opinto-ohjelmansa osaksi. Yleisesti ottaen korkeakoulut eivät ole muodollisesti 
hyväksyneet yritysharjoittelua akateemisten opintojen osaksi. Yritykset tarvitsevat myös selkeän 
lainsäädännöllisen pohjan, jolla toimia tällaisten akateemisesti hyväksyttyjen harjoittelujaksojen suhteen. 
5. Koulutus 
• Kurssien määrä on lisääntynyt vain vähän. COMETT II -ohjelmassa kurssien laatu oli kuitenkin 
merkittävästi parempi. Tämä johtui kysynnän tarkemmasta määrittelystä koulutustarpeiden selvityksen 
kautta. 
• COMETT-ohjelman avulla voitiin täyttää erikoistarpeita teknologian koulutuksessa. Joissakin tapauksissa 
se on myös edistänyt koulutustoimintaa alueellisella tasolla ja auttanut hankkimaan rahoitusta 
lisätoimenpiteille. 
• COMETT-ohjelman puitteet koulutustoimenpiteille (maidenvälisyys, arviointi, laatuja niin edelleen) on 
sisällytetty muihinkin toimintoihin, esimerkiksi alueellisiin toimenpiteisiin. 
6. Yleisvaikutus 
• COMETT-ohjelma on lisännyt keskustelua ja toimintaa sellaisilla alueilla kuin kansainvälistyminen, 
osaamistarpeiden selvitys ja uusien koulutusmenetelmien käyttö. Joillakin alueilla se on johtanut 
ensimmäisiin virallisiin yhteistyöaloitteisiin korkeakoulujen ja yritysten välillä. Muualla se on tuonut 
keskusteluun kansainvälisen ulottuvuuden. 
• COMETT-ohjelma on vaikuttanut oppilaitosten ja yritysten suhteisiin seuraavilla alueilla: (1) 
koulutustarveanalyysin liittäminen yritysten koulutuksen kehitystoimintaan, (2) yritysten päätöksenteon 
tehostaminen lisäämällä tietoa huippukoulutuksesta, (3) yritysten, erityisesti PK-yritysten, avustaminen 
niiden ottaessa ensi kertaa yhteyttä korkeakouluun, (4) koulutustoimenpiteiden vaikutusten ymmärtäminen 
yrityksissä, (5) yritysharjoittelujaksojen koulutuksellinen arvo ja kurssien käyttö teknologian siirron 
välineenä yrityksiin päin. Kansallisella tasolla COMETT-ohjelma on vaikuttanut näiden toimenpiteiden 
'eurooppalaistumiseen' korkeakoulujen ja yritysten yhteistyössä. 
87 
RANSKA 
Väkiluku 57,21 miljoonaa, väestötiheys 105,2, BKT/henkilö 17,25 ppp. 
YHTEENVETO: RANSKA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 21 
Toimialakohtaiset 10 4 265 000 
Opiskelijat 5 831 12 624 370 
Stipendiaatit 71 459 430 
Kurssit 469 3 995 000 
Yhteiskoulutushankkeet 49 9 468 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 3 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 65 1 133 614 
YHTEENSÄ 33 445 414 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Lait Loi Edgar Faure (1969) ja Loi Savary (1984) loivat puitteet korkeakoulujen ja yritysten suhteille. 
Korkeakoulut voivat perustaa julkisia tai yksityisiä yhteisöjä yritysten kanssa. Korkeakoulujen henkilöstöä 
voidaan siirtää yrityksiin. Henkilöstö saa työskennellä ulkopuolisten laskuun. Yleishyödyllisiä yhteisöjä 
(Groupements d'Intérêt Public) perustetaan erityisesti yhteistutkimusohjelmien toteuttamiseksi. 
• Vuodesta 1967 lähtien kansallinen tutkimuksen edistämisvirasto ANVAR on aktiivisesti kannustanut 
korkeakouluja perustamaan yrityksiä. Useita korkean tason komiteoita on perustettu vauhdittamaan 
korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä. 
• Useat korkeakoulut, erityisesti Grenoble ja Compiègne, ovat perustaneet yhteistyöryhmiä tai 
sponsoriryhmiä ammatillisten kurssien kehittämiseksi. Yritykset ovat vahvasti edustettuina koulutusta 
pohtivissa toimikunnissa. Harjoittelu yrityksissä on jo nyt pakollista useimmissa tekniikan ja kaupan alan 
opiskeluohjelmissa. Vuoden 1971 ja lokakuun 1985 lait ovat edistäneet täydennyskoulutuksen määrän 
pitämistä korkeana, ja korkeakoulut auttavat tarjoamaan täydennyskoulutusta. 
• Suurilla yrityksillä on 'kampusjohtaja', joka hoitaa yhteyksiä korkeakouluihin erityisesti harjoitteluvaihtojen 
järjestäjänä. 
2. COMETT-ohjelman kansallinen kehitys 
• Kansallisen COMETT-komitean ja COMETT-tiedotuskeskuksen tuki on ollut avainasemassa COMETT-
ohjelman kehittämisessä Ranskassa. Koulutuslainsäädäntö, joka on ollut voimassa jo yli 20 vuotta, on 
myös ollut ensiarvoisen tärkeä. Samoin korkean asteen oppilaitosten ja yritysten vahva motivoiminen 
UETP:iden kautta on ollut tärkeää. 
Ranskan osallistuminen COMETT-ohjelmaan laski (28 prosenttista 21 prosenttiin) vuoden 1990 
hakukierroksella etupäässä siksi, että muut maat alkoivat päästä samalle tasolle. Vuosina 1993 ja 1994 Ranska 
kuitenkin tuotti suurimman määrän ehdotuksia kaikista osallistujamaista. 
3. Verkottuminen 
Vuosien 1990 ja 1992 hakukierrosten tuloksena perustetuista 31:stä ranskalaisesta UETP:stä 21 on 
alueellisia ja 10 toimialakohtaisia. Alueellisista UETP:istä seitsemän toimipaikkana on Conseil Régional 
ja yhdeksän toimipaikkana Chambre de Commerce et de l'Industrie. Kaiken kaikkiaan UETP-verkosto 
toimii hyvin, ja sille ennustetaan pitkää ikää. Tiedotuskeskuksen ja kansallisten viranomaisten aktiivinen 
tuki on ollut verkoston kehittymiselle tärkeää. 
• UETP:idenpäävahvuudetovattoimiminen ohjelman käyttäjien kohtauspaikkana jatiedon lähteenä. Neovat 
muuntaneet uusia ideoita eurooppalaisiksi hankkeiksi: Euroopan laajuisesta osallistujien verkostosta on 
ollut tässä suurta apua. 
• Niiden suurin heikkous on pienestä koosta ja pitkäaikaisen rahoituksen epävarmuudesta johtuva hatara 
taloudellinen rakenne. Hankkeilla on rajalliset henkilöresurssit, ja niiden näkyvyys on ollut alhainen. 
4. Liikkuvuus 
• Korkeakouluilla onollutpaljon enemmän vaikeuksia osallistua opiskelijoiden harjoittelijavaihtotoimintaan 
kuin tekniikan alan oppilaitoksilla. 'Bac +2' -oppilaitokset ovat osallistuneet hyvin rajoitetusti. 
• Opiskelijoiden harjoitteluvaihdoista on käyttökelpoisuutensa ja helppoutensa ansiosta ollut suurta hyötyä 
yrityksille, erityisesti PK-yrityksille. Ne ovat luoneet eurooppalaista perspektiiviä, tuoneet uutta osaamista 
yrityksiin ja lisänneet tietoisuutta henkilöresurssikysymyksistä sekä tuoneet asiantuntemusta tietynlaisiin 
hankkeisiin kuten teknologian siirtoon. Harjoitteluvaihdon kautta opiskelija on saanut työtä ja parantanut 
kielitaitoaan. 
• Harjoittelijavaihdoista tulee uusien kaupallisten suhteiden ja tulevaisuuden yhteistyöhankkeiden perusta, 
erityisesti T&K-ohjelmissa. Valintamenettely on kuitenkin liian hidas. 
• COMETT-ohjelman politiikka ja käytäntö ovat vaikuttaneet ulkomaisten henkilövaihtojen vakiintumiseen 
ja järjestelmälliseen toteuttamiseen, erityisesti laatuparametrien määrittämisen kautta: oleskelun kesto, 
molempien osapuolten oikeudet ja niin edelleen. 
• Henkilövaihdot eivät ole olleet onnistuneita; niitä on harkittava uudelleen. 
5. Koulutus 
• Liiallinen kunnianhimo on aiheuttanut eräitä hankaluuksia. Olemassaolevaa seminaarimateriaalia ei ole 
juurikaan käytetty uudelleen. Tuotteita on kaupallistettu ja levitetty heikosti. 
• COMETT-ohjelma on kuitenkin tuonut työhön maidenvälisen ulottuvuuden ja lisäarvoa ja tuonut 
inhimillisen tekijän mukaan tekniikan koulutukseen. Uusia yhteyksiä on kehitetty koulutuksen ja T&K-
toiminnan välille. 
• COMETT-ohjelma on avannut Euroopan markkinat tekniikan koulutukselle oleellisena osana teknologian 
siirron tehostamista. Se on myös lisännyt alueellisten osaamiskeskusten näkyvyyttä. Koulutusaloitteiden 
käynnistämiseen kuluva aika on kuitenkin ollut liian pitkä ja rahallinen tuki liian pieni. 
6. Yleisvaikutus 
• COMETT-ohjelman kokonaisvaikutus on ollut paljon suurempi kuin sen ecuissa laskettava hinta. Vahvaa 
alueellista synergiaa on syntynyt yhteydessä paikallisiin tahoihin, jotka ovat osallistuneet hankkeisiin 
taloudellisesti ja luoneet omia ohjelmiaan. Ohjelma on ollut menestys niin kansallisella kuin Euroopan 
tasolla. 
• Aluksi kansallinen politiikka ja ohjelmat olivat varsin yhtäpitävät COMETT-ohjelman kanssa. 
Taloudellisen ja poliittisen muutoksen myötä ero on kuitenkin kasvanut: COMETT nähdään hieman 
'vanhentuneena'. 
89 
KREIKKA 
Väkiluku 10,25 miljoonaa, väestötiheys 77,7, BKT/henkilö 7,4 ppp. 
YHTEENVETO: KREIKKA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 7 
Toimialakohtaiset 6 1 890 000 
Opiskelijat 1 957 5 150 903 
Stipendiaatit 77 469 690 
Kurssit 152 1 603 000 
Yhteiskoulutushankkeet 17 3 088 850 
Kokeiluluontoiset hankkeet 2 1 000 000 
Tukitoimenpiteet 18 300 414 
YHTEENSÄ 13 502 857 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet 
• Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä ei säädetä erikseen paitsi tutkimushankkeiden osalta. Niinpä 
yhteistyölle luodaan nyt täysin uusia edellytyksiä. 
• Kreikan 17 korkeakoululla on viralliset opetussuunnitelmat, joita hallinnoidaan talonsisäisesti; 
elinkeinoelämän tarpeita ei helpostikaan tunnusteta. Viimeisten 25 vuoden aikana on syntynyt käytäntöön 
suuntautunut ammattikorkeakoulujärjestelmä, jonka puitteissa on kehitetty kansallista ammattikoulutuksen 
rakennetta. 
• Elinkeinoelämä suhtautuu jokseenkin epäilevästi akateemiseen maailmaan, jonka ailahtelevuus aiheuttaa 
hankaluuksia pitkän aikavälin yhteistyölle. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Osallistujien keskinäiset ongelmat hidastivatCOMETT-ohjelman käynnistymistä. Kansalliset japaikalliset 
viranomaiset kannattivat ohjelmaa, myös elinkeinoelämä ja ammattiliitot suhtautuivat siihen myönteisesti, 
mutta osallistuminen oli heikkoa. Useat korkeakoulut suhtautuivat ajatukseen vihamielisesti. Ajan mittaan 
yhteistyö kuitenkin parani yritysten johdolla. 
• Vastaavia ohjelmia ei Kreikassa ollut, eikä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöllä ollut perinteitä. 
• Kansainvälisyysvaatimukset oli aluksi hankala täyttää, mutta tilanne parani ohjelman edetessä. 
• COMETT II -ohjelmaan osallistuneista 900:sta kreikkalaisesta organisaatiosta 600 oli yrityksiä ja 200 oli 
ammattiliittoja, kauppakamareja ja niin edelleen. 
3. Verkottuminen 
• Kreikan 13:sta UETP:stä 11 on edelleen toiminnassa ja kehittyy ja toimii yhteistyössä muiden EU:n 
ohjelmien kanssa ja kansallisen politiikan linjoilla. Niiden alueellinen kattavuus on hyvä. UETP:t eivät 
kuitenkaan saa kansallista eivätkä alueellista lisärahoitusta. 
• Maidenvälisen yhteistyön kehittämisen UETP:iden ja muiden COMETT-hankkeiden kautta katsotaan olleen 
myönteisinkokemuskreikkalaisilleorganisaatioille.ToimialakohtaisetUETP:trakentuvatelinkeinoelämän 
aktiivisen osallistumisen varaan, erityisesti elintarvike-, kemikaali-, tekstiili- ja metalliteollisuudessa. 
• UETP:iden päävahvuudet ovat: (1) alueellinen kattavuus (poikkeuksena Aigeian meren saaret), (2)yritysten 
rohkaiseminen osallistumaan, (3) korkeakoulujen ja yritysten uusien yhteistyömuotojen kehittäminen, ja 
(4) maidenväliseen yhteistyöhön ja henkilövaihtoihin vaikuttaminen. 
• Pääheikkoudet ovat: (1) taloudellisen omavaraisuuden saavuttaminen on vaikeaa, (2) UETP:iden vetäjät 
90 
ovat olleet koulutuksen käyttäjiä pikemminkin kuin tarjoajia, (3) osallistuvat korkeakoulut ovat 
kiinnostuneita lähinnä opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista eivätkä koulutuspakettien kehittämisestä. 
4. Liikkuvuus 
• Käytännöntyöharjoitteluulkomaillaon uusi käsite kreikkalaisille opiskelijoille: varsinkin toimiala-UETP:t 
ovat olleettärkeitäharjoittelupaikkojen etsinnässä. Yritysten asenteetharjoitteluvaihtojakohtaanovat myös 
muuttuneet myönteisemmiksi. 
• Yleisesti ottaen korkeakoulut eivät ole hyväksyneet työharjoittelua opintosuoritukseksi. Ammattikorkea­
kouluissa harjoittelu on pakollista. 
• Kimppajärjestelmä on toiminut hyvin ja auttanut UETP:itä luomaan vahvat suhteet 
ammattikorkeakouluihin. Henkilövaihtojen hallintajärjestelmät ovat parantuneet COMETT II -ohjelman 
kuluessa. Saksan uusiin osavaltioihin on luotu erityisen hyvät suhteet. 
• Henkilövaihdot eivät ole toimineet hyvin. 
5. Koulutus 
• Useimmat lyhytkurssit on järjestetty Ateenassa, Thessalonikessa tai Patraksessa. 
• COMETT-ohjelma on kärsinyt kilpailutilanteesta, jossa kurssejajärjestetään mieluummin sosiaalirahaston 
tuella, koska sen taloudelliset ehdot ovat edullisemmat eikä maidenvälistä toimintaa edellytetä. 
• Yhteiskoulutushankkeet ja kokeiluluontoiset hankkeet ovat kannustaneet uusien koulutustekniikoiden 
käyttöön. Laatu on ollut tyydyttävää. Lisärahoituksen saanti on kuitenkin ollut ongelma, ja markkinointi 
ja levitys on ollut heikkoa. Yritykset ovat hallinneet useimpia hankkeita johtuen julkisille organisaatioille 
asetettujen rajoitusten vuoksi. 
6. Yleisvaikutus 
• Osallistuminen koulutustoimenpiteisiin COMETT-ohjelman puitteissa on ollut merkittävää; kun 
alkuvuosina osallistuminen oli rajoitettua ja keskittyi julkisiin palveluihin, pankkialaan ja julkiseen 
hallintoon, se on sittemmin laajentunut merkittävästi. 
• COMETT-ohjelmaa pidetään yhtenä kaikkein onnistuneimmista ohjelmista. 
• Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyö on vahvistunut merkittävästi niin kansallisesti kuin 
kansainvälisesti. COMETT-ohjelma on myös luonut yhteydenpitokanavia korkeakoulujen ja yritysten 
välille. 
• COMETT-ohjelma on vaikuttanut asenteiden muuttumiseen eurooppalaisia ohjelmia kohtaan ja luonut 
puitteet siirtymävaiheen yhteistyölle ja koulutusaloitteiden kehittämiselle. 
91 
ITALIA 
Väkiluku 56,76 miljoonaa, väestötiheys 188,4. BKT/henkilö 15,9 ppp. 
YHTEENVETO: ITALIA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 13 
Toimialakohtaiset 6 2 753 000 
Opiskelijat 2 867 7 024 750 
Stipendiaatit 83 471 800 
Kurssit 268 2 574 500 
Yhteiskoulutushankkeet 34 6 515 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 35 582 818 
YHTEENSÄ 20 421 868 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet 
• Laki 382 (1980) sääntelee yksityisyritysten osallistumista korkeakoulujen T&K-työhön ja korkeakoulujen 
henkilöstön ulkopuolisesta työstä saamia korvauksia. Laki 705 (1985) määritteli puitteet korkeakoulujen 
osallistumiselle yhtymiin ja tutkimusyrityksiin. Laki 67 (1988) määritteli kehyksen, jonka mukaan 10 
prosenttia T&K-budjeteista on käytettävä koulutukseen. Saman lain viimeaikaiset muutokset korostavat 
maidenvälisiä henkilövaihtoja yrityksiin ja osaamiskeskuksiin koulutuksen välineenä. Laki 391 (1990) 
määritteli missä määrin italialaiset korkeakoulut voivat osallistua yhteisyrityksiin kolmansien osapuolten 
kanssa ja pitää lyhyitä ammattikoulutuskursseja. Vuosina 1990 ja 1991 säädetyt lait sääntelevät yksityisen 
sektorin opetusta korkeakouluissa ja korostivat ammattikoulutuskurssien lisäämistä. 
• Kolmivuotiset kehityssuunnitelmat ovat aluksi edistäneet oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä yleisellä 
tasolla ja sittemmin kehittäneet tiedepuistoja ja vastaavia alueita. 
• Useimmilla korkeakouluilla on elinkeinoelämän yhteyksistä, eurooppalaisista ohjelmista ja opiskelijoiden 
liikkuvuuden edistämisestä vastaavat yksiköt. Useimmat korkeakoulut ovat osakkaina T&K-
yhteenliittymissä. 
• Confindustria on saanut aikaan yhteisymmärryksen korkeakoulujen ammatinvalinnan ohjauksesta, 
opetussuunnitelmien kehittämisestä, lyhyiden diplomikurssien järjestämisestä, T&K-toiminnasta ja niin 
edelleen. Suurilla yrityksillä on yhteyshenkilöitä T&K-sopimuksia, harjoitteluvaihtoja, korkeakoulu-
markkinoiden tuotteita ynnä muuta varten. Paikallisilla teollisuusyhdistyksillä on toimistoja, jotka hoitavat 
suhteita paikallisiin korkean asteen oppilaitoksiin. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Korkeakoulujen ja tieteellisen ja teknisen tutkimuksen ministeriö, jonka yhteydessä COMETT-
tiedotuskeskus toimii, on valvonut COMETT-ohjelmaa ja vaikuttanut merkittävällä tavalla sen 
menestykseen. 
• COMETT-ohjelma on kehittänyt koulutusalalle kollektiivisen ja jäsentyneen maidenvälisen 
lähestymistavan, jollaista ei Italiassa aiemmin ole ollut. 
92 
3. Verkottuminen 
• Italiassa COMETT II -ohjelman puitteissa aktiivisesti toimivasta 19:sta UETP:stä 13 oli alueellisia ja 6 
toimialakohtaisia. Korkeakouluissa toimivien UETP:iden osuus nousi 17 prosentista (COMETT I) 40 
prosenttiin (COMETT II), kun kiinnostus liikkuvuuden edistämiseen ja kursseihin lisääntyi. 
• Italian 13 alueellista UETP:tä ovat saavuttaneet edistystä erityisesti laatunäkökulman tuomisessa 
koulutustoimintaan koko maassa, etenkin Etelä-Italiassa. Ne ovat myös vaikuttaneet konkreettisesti 
yritysten, erityisesti paikallisten PK-yritysten, koulutustarpeiden ymmärtämiseen. Alueellisten UETP:iden 
piirissä on kehittynyt yrittäjäkeskeinen lähestymistapa koulutukseen, joka varmistanee ohjelman 
pitkäaikaisen vaikutuksen koulutuksen laatuun Italiassa. 
• COMETT-ohjelman UETP:t ovat järjestelmällisesti selvittäneet yritysten ja korkeakoulujen ilmaisemia 
koulutustarpeita. Tämä on: (1) mahdollistanut keinojen testaamisen paikan päällä, (2) auttanut yrityksiä 
tarkastelemaan ongelmia järjestelmällisemmin, (3) herättänyt keskustelua säännöllisten koulutustarve­
selvitysten tarpeellisuudesta, (4) edistänyt lyhytkurssien kehittämistä. 
• Alueelliset UETP.t ovat kehittäneet erilaisia kansainvälisyyden malleja. Toiset ovat korostaneet tiettyjä 
tekniikan osa-alueita, toiset ovat pyrkineet saamaan mukaan mahdollisimman monia alueensa 
organisaatioita maidenvälisiin hankkeisiinpa toiset taas ovat keskittyneet kehittämään korkeakoulujen 
osuutta maidenvälisen huippukoulutuksen liikkecllepanijoina. 
• Toimiala-UETP.t (6 kappaletta) ovat vaikuttaneet merkittävästi laadukkaiden koulutusaloitteiden 
kehittämiseen omilla toimialoillaan. Ne edustavat Italian johtavia tekniikan aloja kuten automaatiota, ja 
niihin osallistuu maan johtavia organisaatioita. 
• Päävahvuudet ovat: (1) henkilöstön, ryhmätyön, hankesuunnittelun ja johdon korkea laatu, (2) 
maidenvälinen ulottuvuus, (3) PK-yritysten osallistuminen, (4) UETP:iden yrittäjäkyvyt ja niiden 
toimiminen alueellisen kehityksen moottoreina. 
• Pääheikkoudet ovat: (1) yhteistyövaikeudet paikallisten viranomaisten kanssa, (2) rahoituksen rajallisuus, 
(3) työharjoittelua ei hyväksytä opintosuoritukseksi, (4) korkeakoulujen heikko rooli UETP-strategiaa 
koskevissa päätöksissä ja (5) koordinoinnin puute COMETT-ohjelman UETP:iden työn ja 
ammattikoulutuksesta vastaavien kansallisten ja paikallisten virastojen työn välillä. 
4. Liikkuvuus 
• COMETT-ohjelman tärkein anti Italialleonollutopiskelijoidenharjoitteluvaihtojenmallienjamenetelmien 
luominen, näitä kun ei Italiassa aiemmin ole ollut. Ne ovat olleet avainasemassa korkeakoulujen ja 
yritysten yhteistyöhön liittyvissä käytännön järjestelyissä. 
• Korkeakoulut, yritykset ja opiskelijat ovat vähitellen hyväksymässä liikkuvuuden arvon. Erityisesti 
COMETT I-ohjelmanjälkeenitalialaisetyrityksetovatalkaneetarvostaaopiskelijoidenharjoitteluvaihtoja 
jopa siinä määrin, että maahan saapuvien opiskelijoiden kysyntä on 25 prosenttia suurempi kuin maasta 
lähtevien opiskelijoiden määrä. 
• Nuorisokulttuuri on hyväksynyt maidenvälisen harjoittelijavaihdon hyvin vastahakoisesti; syitä tähän ovat 
huono vieraiden kielten osaaminen, yhteiskunnalliset paineet (erityisesti Etelä-Italiassa ja naisilla), huono 
käsitys harjoittelukokemuksen edusta omassa työssä, asepalvelus, korkeakoulujen opetussuunnitelman 
jäykkyys ja se, ettei työharjoittelua hyväksytä osaksi opiskelua. 
5. Koulutus 
• COMETT-ohjelma on Italiassa vaikuttanut suuresti innovatiivisten koulutuskurssimallien kehittämiseen 
kansallisella tasolla rohkaisemalla korkeakouluja osallistumaan yhteishankkeisiin ja maidenvälisen 
ulottuvuuden kehittämiseen hankkeen suunnittelussa. Ohjelma on edistänyt pitkälle kehitettyjen 
koulutusresurssien tuotantoa (muun muassa multimedia ja etäopiskelumateriaalit) ja yhteistyötä DELTAn 
kanssa sekä lisännyt tietoisuutta eri koulutusmahdollisuuksista ja koulutusjärjestelmien joustavuutta. 
Erityisesti ohjelma on täydentänyt ja vahvistanut kansallisia koulutustoimenpiteitä ja -politiikkaa. 
• COMETT-ohjelma on vauhdittanut Italiassa vakiintuneen korkeakoulujenjayritysten yhteistyöjärjestelmän 
luomista, ja sen nimi mielletään Italiassa laadun takeeksi. 
• COMETT-yhteistyön kautta monet hankeosapuolet ovat osallistuneet myös muihin EY-aloitteisiin. 
Italialaisilla UETP:illä on vahvat yhteydet FORCE- ja TEMPUS-ohjelmiin. 
93 
6. Yleisvaikutus 
• Italiassa COMETT-ohjelma on UETP:iden kautta luonut selkeät järjestelmällisen yhteistyön kanavat 
korkeakoulujen, PK-yritysten,ammattiliittojen,kauppakamareidenjapaikallishallinnonvälillesatunnaisten 
yhteydenottojen tilalle. 
• Ohjelma on onnistunut määrittämään laatuperusteet korkeakoulujen ja yritysten väliselle julkiselle 
keskustelulle. Ohjelman menestys on saanut eräät korkeakoulut arvioimaan uudelleen ohjesääntöjään ja 
tunnustamaan työharjoittelun opintosuoritukseksi. 
• Ohjelma on myös saanut aikaan levitysvaikutusta toimiessaan teknologian siirron välineenä. Tämä on 
vakiinnuttanut UETP:iden aseman tehokkaina kehitysyksikköinä, jotka toimivat EY:n ja kansallisten 
viranomaisten koulutus-, T&K- ja kehitysohjelmissa. 
• Ohjelman ansiosta korkeakoulujen ja yritysten yhteistyössä on keskitytty täyttämään elinkeinoelämän 
osoitetut koulutustarpeet kurssien ja henkilövaihtojen kautta, ja ohjelma on tuonut yhteistyöhön 
maidenvälisen ulottuvuuden. 
• COMETT-ohjelma tarjoaa hyvän toimintamallin perus- ja jatkokoulutusta koskevan koulutuspolitiikan 
muovaamiseksi tulevaisuudessa. Ohjelma tukee hajautettua ja joustavaa koulutusjärjestelmää ajavaa 
kansallista politiikkaa edistämällä korkeakoulujen ja yritysten vuoropuhelua ja aktiivista hankeyhteistyötä. 
• COMETT on muodostanut kohtauspaikan koulutusta koskevalle keskustelulle niin kansallisen kuin 
eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta edistämällä vuoropuhelua korkeakoulujen, elinkeinoelämän T&K-
organisaatioiden sekä paikallis-ja keskushallinnon välillä. 
• MURSTissa sijaitsevan kansallisen COMETT-tiedotuskeskuksen työ on ollut ensiarvoisen tärkeää, sillä 
se on tavoittanut kaikki ohjelman tärkeimmät osallistujat ja varmistanut ohjelman laatutason. 
Tiedotuskeskus on vaikuttanut erityisesti opiskelijoiden harjoittelijavaihtojärjestelmän hyväksymiseen 
Italiassa. 
IRLANTI 
Väkiluku 3,52 miljoonaa, väestötiheys 50,4, BKT/henkilö 10.8 ppp. 
YHTEENVETO: IRLANTI (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 3 
Toimialakohtaiset 2 690 000 
Opiskelijat 1 205 3 294 330 
Stipendiaatit 46 310 530 
Kurssit 110 1262 000 
Yhteiskoulutushankkeet 12 2 517 940 
Kokeiluluontoiset hankkeet 2 1 000 000 
Tukitoimenpiteet 18 582 818 
YHTEENSÄ 9 278 508 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Regional Technical College Act ja Dublin Institute of Technology Act (1992) nimesivät laitosten 
päätehtäviksi mm. "tarjota ammatillista ja teknistä koulutusta valtion taloudellisen, teknologisen, 
tieteellisen, kaupallisen, teollisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen edistämiseksi erityisesti 
asianomaisen opiston sijaintialueella." Näillä samoin kuin uusilla tekniikan korkeakouluilla (1989) on nyt 
lakisääteinen järjestelmä, jonka puitteissa kaupallista toimintaa voidaan harjoittaa. National Universityn 
94 
ja Trinity Collegen johtosäännöt mahdollistavat myös kaupallisen toiminnan. Vuonna 1992 julkaistu 
koulutusta koskeva vihreä kirja osoitti, että korkean asteen koulutuksessa ollaan suuntautumassa yhä 
enemmän ammattikoulutukseen. 
• Korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyöohjelmia on kehitetty 1970-luvun lopulta lähtien. 
Meneillään olevia ohjelmia ovat: (1) elinkeinoelämän yhteyshenkilöohjelma (Industrial Liaison Officer 
Programme), joka tukee yhteystoimenpiteitä eräissä korkean asteen oppilaitoksissa, (2) korkean asteen 
koulutuksen yritysyhteistyöohjelma (Higher Education Industry Cooperation Scheme), joka tukee 
yhteistutkimusta, (3) huipputeknologian ohjelmat (Programmes in Advanced Technology), jotka kehittävät 
kriittistä kaupallista massaa suppeilla erikoisaloilla, (4) henkilövaihto-ohjelmat, joilla sijoitetaan 
ammattitaitoisia vastavalmistuneita yrityksiin, (5) alueellinen teknisten perusrakenteiden kehitysohjelma 
(Regional Technical Infrastructure Development), joka tukee alueellisesti merkittäviä teknologioita, ja niin 
edelleen. 
• Useimmilla korkean asteen oppilaitoksilla on nykyään selkeä linja ja tukitoimenpiteet kaupalliselle 
toiminnalle. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Irlanti on edistynyt tasaisesti COMETT II-ohjelmansoveltamisessa. Kaksi uutta toimialakohtaista UETP.tä 
on perustettu, minkä jälkeen Irlannissa toimii viisi UETP:tä; kaiken kaikkiaan sopimuksia allekirjoitettiin 
111. 
• Vaikeuksia on esiintynyt lähinnä neljällä alueella: (1) hankkeiden tulosten levittäminen PK-yrityksille, (2) 
eurooppalaisen ulottuvuuden laajentaminen kaikissa lohkoissa, (3) UETP:iden liiketoimintasuunnitelmien 
kehittäminen, (4) koulutusmateriaalien ja kurssien markkinoiminen Euroopan tasolla. 
3. Verkottuminen 
• Toimiala-UETP:t ovat lisänneet eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden asiantuntemusta ja tuoneet 
eurooppalaisen ulottuvuuden alueellisiin toimenpiteisiin. Kaikki UETP:t ovat tehneet koulutustarve-
selvityksiäjärjestäneetlyhyitäkurssejajatuoneetirlantilaisiayrityksiäkansainvälisiinkoulutushankkeisiin. 
Koulutustarpeita on selvitetty yhdessä alueellisten ja valtakunnallisten tiede- ja teknologiayksiköiden 
kanssa. On myös perustettu kansallinen UETP:iden liitto. 
• UETP:iden toimenpiteet ovat saaneet aikaan vahvoja verkostoja, jotka ovat kehittyneet lyhytkurssien ja 
koulutushankkeiden sekä niihin usein yhdistettyjen ja niitä tukevien liikkuvuustoimenpiteiden ympärille. 
Pienille yrityksille tämä on ollut usein ensimmäinen tilaisuus osallistua maidenväliseen toimintaan. UETP:t 
tukevat niitä niiden ottaessa osaa suurempiin hankkeisiin. 
• Vain kahta toimialakohtaista UETP:tä johdetaan Irlannista käsin. Molemmat järjestävät aktiivisesti 
lyhytkursseja ja kehittävät liikkuvuusohjelmia Euroopan laajuisesti. Ne ovat mukana myös muissa 
yhteisöohjelmissa (LINGUA, TEMPUS, FORCE jne.) jäsentensä edustajina. 
• UETP:iden vahvuuksia ovat: ( 1 ) hyvä maine, asiantuntemus ja taidot, (2) yhteydet muihin yhteisöohjelmiin 
ja verkostot. 
• Heikkouksia ovat: (1) yritysten osallistumattomuus, koska UETP:t toimivat alueilla, jossa yrityksiä on 
vähän ja nekin ovat pääasiassa teknologisesti kehittymättömiä PK-yrityksiä, (2) mikään ministeriö ei ole 
ottanut UETP:itä "vastuulleen", (3) epävarmuus ja rahoituksen puute. 
4. Liikkuvuus 
• Irlannillaeioleaktiivistahenkilövaihtojenperinnettäuusiatekniikan korkeakouluja lukuunottamattajoskin 
tietoisuus tästä mahdollisuudesta on kasvamassa COMETT-ohjelmanjamuiden kansallisten toimenpiteiden 
ansiosta. Kilpailu harjoittelupaikoista yrityksissä on kuitenkin kovaa, sillä työttömyysaste on korkea ja 
elinkeinoelämän rakenne heikko. Parannusta on tapahtunut myös henkilövaihto-ohjelmassa. 
• Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on (1) tuonut maidenvälisen ulottuvuuden niihin korkean asteen 
oppilaitoksiin, jotka jo aiemmin järjestivät opiskelijoille harjoittelupaikkoja, (2) parantanut 
harjoitteluvaihtojen edellytyksiä ja keinoja niissä korkean asteen oppilaitoksissa, jotka eivät olleet 
aikaisemmin toimintaa harjoittaneet, (3) parantanut opiskelijoiden kielitaitoa, (4) toiminut perustana 
kiinteämmälle yhteistyölle ja yhteishankkeille, (5) antanut yrityksille kokemusta eri kulttuureista. 
• Jotkin oppilaitokset, jotka eivät vielä järjestä opiskelijoiden harjoitteluvaihtoa, ovat muuttaneet käytäntöjään 
epävirallisella tasolla vaihtojen mahdollistamiseksi. Jotkin laitokset ovat jopa muodollisesti muuttaneet 
rakennettaan. Henkilövaihto-ohjelmaa pidetään liian jäykkänä ja kolmen kuukauden kestoa liian pitkänä. 
95 
5. Koulutus 
• COMETT-ohjelma on parantanut koulutuksen tarjontaa Irlannissa rohkaisemalla korkean asteen 
oppilaitoksia kehittämään ja tarjoamaan tekniikan koulutusta erityisesti aloilla, joilla matkustaminen 
ulkomaille oli aiemmin välttämätöntä. Kansainvälisen asiantuntemuksen saatavuus on parantanut 
koulutuksen laatua. Lisäksi ohjelma on vauhdittanut avoimen opetuksen ja multimedia- ja etäopetuksen 
käyttöä. 
• Innovatiivista yhteistyötä on tehty (I) yritysten osallistuessa kurssien suunnitteluun ja kehitykseen, (2) 
kehitysprosessin kansainvälistyessä, (3) joustavien verkostojen kehittämisessä tämän työn tekemiseksi. 
• Cb-hankkeita pidetään Irlannissa erityisen onnistuneina. Molemmat kokeiluluontoiset hankkeet 
(bioteknologia ja maanteiden rakennus/huolto) ovat myös toimineet erittäin hyvin. 
6. Yleisvaikutus 
• Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelma on virittänyt keskustelua ja tuonut siihen koulutusalan ja 
maidenvälisen näkökulman. 
• UETP:iden lisäulottuvuutena on ollut toimiminen perusrakenneverkostona. Kansallinen COMETT-
yhteyskomitea on tehokkaasti saattanut ensimmäistä kertaa yhteen kaikki ne tahot (viranomaiset, 
korkeakoulut, yritykset, ammattiliitot jne. ), joilla on intressejä korkean asteen koulutuksessa sekä tieteen 
ja teknologian koulutuksessa. Ohjelma on myös auttanut EU-ulottuvuuden tuomisessa alan kansalliseen 
politiikkaan, ja yhteyksiä on luotu elinkeinoelämän kehittämisen toimintaohjelman (Operational Programme 
for Industrial Development 1989-93) toimenpiteisiin korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön 
alalla. 
• Elinkeinoelämän yhteystoiminta on saanut aikaan kestävää yhteistyötä korkean asteen oppilaitosten ja 
elinkeinoelämän kesken sekä vauhdittanut tieteen ja teknologian kansallisten avainalueiden kehittämistä. 
LUXEMBURG 
Väkiluku 0,38 miljoonaa, väestötiheys 188,4, BKT/henkilö 19,64 ppp. 
YHTEENVETO: LUXEMBURG (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 1 
Toimialakohtaiset 0 120 000 
Opiskelijat 50 105 030 
Stipendiaatit 
Kurssit 5 45 000 
Yhteiskoulutushankkeet 3 565 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 1 20 000 
YHTEENSÄ 1 355 030 
96 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet 
• Luxemburgissa ei ole kattavaa korkean asteen koulutusta, ainoastaan Institut Supérieur de Technologie 
(1ST) ja Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Yritykset etsivät siis korkean asteen koulutuksen 
yhteistyökumppaninsa pääsääntöisesti ulkomailta. 
• Vasta Centres de Recherche Publics (CRP) -tutkimuslaitosten perustamisen jälkeen (1987) on uutta 
tekniikan huippukoulutusta alettu tarjota. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• COMETT I -ohjelmalla oli konkreettinen uraauurtava rooli SITec:n kehittämisessä (uusien tekniikoiden 
intensiivikurssiohjelma) CRP-Henri Tudorin yhteydessä. 
• COMETT-tiedotuskeskuksen rooli oli myös tärkeä. 
3. Verkottuminen 
• Luxemburgissa on vain yksi alueellinen UETP, joka kattaa koko maan. Päästyään hitaasti alkuun se toimii 
nykyään hyvin. Toimialakohtaisia koulutustarpeiden selvityksiä on tehty. Kursseihin on sisällytetty 
kansainvälinen näkökulma. 
• UETP toi lisäarvoa kiinnittämällä yritysten huomion T&K-toiminnan eurooppalaiseen ulottuvuuteen samoin 
kuin koulutukseen. 
• UETP:n päävahvuus on se, että ammattiliitot ovat siinä mukana, mikä tekee hankkeesta uskottavan ja 
yrityksille helpomman lähestyä. Muita osallistujia ovat olleet ITS, CU ja CRP.t. Kaikki osallistujat ovat 
olleet aktiivisia T&K-toiminnassa kansallisella ja EU:n tasolla, joten UETP on voinut toiminnassaan 
yhdistää koulutuksen ja tutkimuksen. 
4. Liikkuvuus 
• Vuoden 1992 talousvaikeuksien jälkeen opiskelijat ovat olleet kiinnostuneempia harjoittelupaikoista ja 
yritykset ovat olleet tarkempia siitä, että ne ovat asianmukaisia. 
• PK-yrityksille COMETT on usein ollut ensimmäinen yhteys eurooppalaiseen ohjelmaan, ja ne ovat 
rohkaistuneet osallistumaan myös T&K-ohjelmiin. 
• Harjoittelujaksot yrityksissä ovat tulleet systemaattisemmiksi. 
5. Koulutus 
• SITec.n kehittäminen perustana lyhyille kursseille on ollut COMETTin tärkein saavutus. Ohjelman 
puitteissa CRC-CU ja Chambre des Métiers ovat kehittäneet lyhyitä kursseja yrityksille, jälkimmäinen 
etupäässä PK-yrityksille. 
6. Yleisvaikutus 
• Korkean asteen koulutuksen ja yritysten välistä yhteistyötä oli jo ennen COMETT-ohjelmaa. Ohjelma on 
kuitenkin vaikuttanut epäsuorasti oppilaitosten ja yritysten suhteisiin. Se on myös kiinnittänyt huomiota 
maidenvälisen yhteistyön tärkeyteen. 
• COMETTin tehokas hallinto on rohkaissut yrityksiä osallistumaan muihinkin yhteisöohjelmiin. 
• COMETT-toimenpiteet kiinnittivät huomiota siihen, että kansallisten yritysten ja ulkomaisten 
korkeakoulujen yhteistyöstä puuttui kansallisen tason koordinaatio, ja ohjelma on edistänyt 
yhteistoimenpiteiden kehittämistä Sarr-Lor-Lux -alueella. 
• UETP on tukenut yritysten ja kansallisten viranomaisten tietojenkäsittelyyn liittyvien yhteishankkeiden 
laadunhallinnan QUALlF-ohjelmaa. Se on myös saattanut yhteen tekniseen innovaatioon erikoistuneita 
yksiköitä, joilla on koulutustarvetta. 
97 
ALANKOMAAT 
Väkiluku 15.13 miljoonaa, väestötiheys 367,2. BKT/henkilö 15,6 ppp. 
YHTEENVETO: ALANKOMAAT (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 3 
Toimialakohtaiset 7 1 455 000 
Opiskelijat 1567 3 706 315 
Stipendiaatit 15 97 460 
Kurssit 147 1 685 500 
Yhteiskoulutushankkeet 17 3 463 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 3 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 21 328 329 
YHTEENSÄ 12 235 104 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Korkean asteen koulutusta annetaan korkeakouluissa (WO) ja ammattikorkeakouluissa (HBO). 
Yhdyskuntapalvelu on selkeästi mainittu vuoden 1986 korkean asteen koulutusta koskevissa laissa. 
• Teknisen tutkimuksen säätiö (STW) on tukenut tutkimustyötä, joka on kaupallisesti erityisen arvokasta. 
Talousasiain ministeriö on käynnistänyt kaksi laajaa yhteistyöohjelmaa tekniikan tutkimuksen 
aktivoimiseksi ja uusien kaupallisten tuotteiden kehittämiseksi. 
• Ammattikorkeakoulujen johtokunnissa ja hallituksissa on yritysten edustajia, ja 6-12 kuukauden 
työharjoittelu on pakollista. Laadunarviointiin sisältyy yhä useammin yritysarviointi vertaisarvioinnin 
lisäksi. Useimmissa korkean asteen oppilaitoksissa on yritysyhteystoiminto- ja teknologian siirtopiste. 
Täydennyskoulutusohjelmia laajennetaan. 
• Suuret yritykset tekevät hyvää yhteistyötä korkean asteen oppilaitosten kanssa rahoittamalla professuureja 
ja toimittamalla niille vierailevia opettajia. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• COMETT I -ohjelman aikana kehitys oli hidasta, mutta sittemmin osallistuminen on lisääntynyt nopeasti. 
NUFFIC.illa on ollut tähän tärkeä osuus, sillä se on toiminut COMETT-tiedotuskeskuksen isäntänä ja 
kehittänyt sen työtä. 
3» Verkottuminen 
• Alankomaalaisia UETP:itä on 10. Kolme näistä on alueellisia ja sijaitsee maan eri osissa sijaitsevissa 
teknillisissä korkeakouluissa (Delft, Eindhoven, Twente). Loput seitsemän ovat toimialakohtaisia. 
Useimmat hyvin tunnetut monikansalliset yritykset ovat UETP:iden jäseniä. PK-yrityksiä on saatu mukaan 
hitaammin. 
• COMETT -ohjelman UETP:t auttavat teollisten 'cluster'-strategioiden laatimisessa. Elinkeinoelämän 
pyöreän pöydän keskustelujen järjestäminen on osoittautunut erityisen hyödylliseksi. Koulutustarpeita ei 
kaikissa tapauksissa ole selvitetty. 
• Alueellisten UETP:iden päävahvuuksia ovat: (I) läheinen suhde muihin välittäjäorganisaatioihin, 
alueviranomaisiin ja yrityksiin, (2) konkreettiset ja näkyvät tulokset kansainvälisestä yhteistyöstä ja (3) 
tieto eurooppalaisesta asiantuntemuksesta ja kyky käyttää sitä hyödyksi tarpeen mukaan. Lisäksi 
toimialakohtaisten UETP:iden toiminnassa on voimakas kansainvälinen ulottuvuus. 
• Pääheikkoudet ovat: (1) toimenpiteiden rahoituksen puute, (2) liian suuret alueet, (3) liian heikosti 
98 
sitoutuneet osallistujayritykset, (4) elinkeinoelämän huono COMETT-ohjelman tuntemus, (5) UETP.iden 
henkilöstön suuri vaihtuvuus. Vaikeudet saada yhteyksiä yrityksiin ovat suuremmat alueellisissa UETP: issä. 
4. Liikkuvuus 
• Yksi UETP on perustanut 'paikallisstrategiakomiteoita' osallistujayritysten kanssa valvomaan 
henkilövaihtoja ja vaikuttamaan kurssien sisältöön. Muilla innovaation taso on huomattavasti vähäisempi. 
• Enemmän huomiota kiinnitetään nyt käytännön asioihin kuten majoitukseen, yhteyksien jäsentymiseen 
(verkottumispyrkimys epävirallisten yhteyksien sijaan) sekä harjoittelijavaihtohankkeiden 
suunnitelmalliseen sisällyttämiseen yritysten toimintaan. 
• On toivottu liikkuvuuden edistämisohjelmien säännösten jamenettelytapojen yksinkertaistamista. Sanktiot 
ja jälkiraportointi voisivat myös huomattavasti lisätä ohjelman tehokkuutta. 
5. Koulutus 
• COMETT-ohjelma on kansainvälistänyt tiettyjä kurssitoimintoja ja auttanut kouluttajia suuntautumaan 
kansainvälisen tason koulutukseen. Kysyntäperusteisia kursseja on kehitetty yritysten mukanaolon ansiosta. 
• Kurssien kehitystyön laatu on parantunut ajatusten vaihdon kautta. Euroopan tason laatutakuita on kehitetty 
välttämällä suuret eroavaisuudet eri korkeakoulujen välilläja laatimalla yhteinen opetussuunnitelma (johon 
harjoitteluvaihdot perustuvat). Laatua valvomaan on nimitetty tarkastajia. 
• Kurssitarjonta on lisääntynyt sekä Alankomaissa että koko Euroopassa. Samalla on alettu soveltaa erilaisia 
opetusmenetelmiä. Koulutus on kansainvälisempää, ja PK-yritysten kiinnostus ja osallistuminen ovat 
kasvamassa. 
6. Yleisvaikutus 
• COMETT-ohjelma ei ole koskaan ollut korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä koskevan 
kansallisen keskustelun pääaiheita. Tämä johtuu ohjelman vaatimattomasta talousarviosta ja yritysten 
perinteisen täydennyskoulutuksen laajuudesta. Jo ennen COMETT-ohjelmaa yhteistyötä oli runsaasti 
korkeakoulujen, ammattikorkeakoulujen ja yritysten välillä. Lisäksi on olemassa kattava 
toimenpidekokoelma uusien teknologioiden kehittämiseksi ja levittämiseksi etenkin PK-yrityksiin. Näin 
ollen COMETT-ohjelman tehtävä on tukeva pikemminkin kuin johtava. 
• Ohjelma ei ole vielä saanut aikaan uusia kansallisia tai alueellisia linjanvetoja tai yhteyksiä toimintaa 
tukeviin kansallisiin tai alueellisiin ohjelmiin. Ministeriö on kuitenkin tukenut UETP:itä taloudellisesti. 
• Ohjelman tärkein vaikutus on ollut se, että se on lisännyt eurooppalaisen ulottuvuuden koulutukseen. 
99 
PORTUGALI 
Väkiluku 9.85 miljoonaa, väestötiheys 106.6, BKT/henkilö 9.06 ppp. 
YHTEENVETO: PORTUGALI (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 4 
Toimialakohtaiset 6 1 350 000 
Opiskelijat 1 321 3 282 700 
Stipendiaatit 59 404 660 
Kurssit 127 1 194 500 
Yhteiskoulutushankkeet 11 1970 371 
Kokeiluluontoiset hankkeet 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 24 378 656 
YHTEENSÄ 9 080 887 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Vuonna 1980 INESC (systeemisuunnittelun ja tietotekniikan instituutti) perustettiin linkiksi Lissabonin 
teknillisen korkeakoulun ja viestintä-ja tietoteollisuuden välille. Instituutti keskittyy T&K-toimintaanja 
tekniikan huippukoulutukseen. INESC perusti AITECin (Tecnologias de Informaçào SA) hoitamaan 
teknologian siirtoa ja liikeideoiden kehittämistä. Vuonna 1984 Lissabonin tekninen korkeakoulu perusti 
FUNDETECin(Sähkö-,elektroniikka-jatietokoneinsinöörienja-tekniikan koulutuksen kehittämisrahasto) 
kehittämään uusia insinöörien koulutusohjelmia. Vuonna 1987 Lissabonin tekninen korkeakoulu perusti 
ITEC.in kannustamaan portugalilaisia osallistumaan yhteisöohjelmiin. 
• Vuonna 1986 Oportoon perustettiin INEGI (Koneenrakennuksen ja tuotantotalouden instituutti) 
parantamaan korkeakoulujen ja yritysten yhteyksiä. 
• Vuonna 1988 perustettiin Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE) eli virasto, joka 
vastaa korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyömenettelyjen ja -politiikan laatimisesta. 
• 1970-luvun puolivälistä lähtien korkean asteen koulutus Portugalissa on laajentunut vahvasti. Korkeakoulut 
ja ammattikorkeakoulut saivat äskettäin taloudellisen ja hallinnollisen itsemääräämisoikeuden. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• COMETT-tiedotuskeskuksen perustaminen CESEn yhteyteen on vaikuttanut ratkaisevasti ohjelman 
onnistumiseen Portugalissa. COMETTin kokemusten pohjalta on ehdotettu, että samankaltainen 
oppilaitosten ja yritysten yhteistyö yhdistettäisiin muihinkin kansallisiin ohjelmiin. 
• 'CESE suositteli UETP:iden tukemista julkisin varoin, jotta saavutettaisiin parempi synergia kansallisten 
ohjelmien kanssa. Rinnan COMETT-ohjelman kanssa se on järjestänyt kaksi suurta korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten yhteistyökonferenssia vuosittain. COMETT-kokemusten rohkaisemana CESE on 
myös käynnistänyt kansallisen harjoittelijavaihto-ohjelman tarkoituksena järjestää harjoittelupaikkoja 
vastavalmistuneille muissa EU-ja EFTA-maissa sijaitsevissa yrityksissä ja organisaatioissa. Uusi ohjelma 
perustuu COMETT-ohjelmasta saatuihin tietoihin ja taitoihin. 
• Eräät aikaisemmat T&K:n- ja teknologian siirtoa varten perustetut yhteenliittymät ovat laajentuneet 
koulutusalalle COMETT-ohjelman kautta. 
3. Verkottuminen 
• COMETT-ohjelmalla ja sen UETP:illä on ollut seuraavat vaikutukset: (1) korkeakoulujen hallitsemien 
alueellisten kontaktipintojen kehittäminen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyölle, (2) näiden 
kontaktipintojen aiemmin heikon kansainvälisen ulottuvuuden vahvistaminen, (3) toiminnan laajeneminen 
100 
muihin yhteisöohjelmiin ja kansallisiin ohjelmiin (PEDIP, PRODEP ja niin edelleen). 
• Kaksi UETP.tä on ryhtynyt työskentelemään alueviranomaisten kanssa alueellisen kehityksen alalla. Yksi 
UETP on perustanut teknologian siirtokeskuksia toimialueelleen. 
• UETPit ja COMETT-ohjelma ovat vahvistaneet yhteyksiä ulkomaisiin korkean asteen oppilaitoksiin ja 
yrityksiin ja hankkineet siten uusia T&K-toiminnan ja koulutuksen yhteistyökumppaneita. Ohjelma on 
tuonut yrityksille kansainvälisiä kontakteja ja avannut uusia markkinoita sekä toiminutyhdyssiteenämuihin 
eurooppalaisiin ohjelmiin. Yritysten, etenkin PK-yritysten, osuus ohjelmien kehityksessä on kuitenkin 
erittäin vähäinen. 
• Kuusi toimialakohtaista UETP:tä (tekstiiliteollisuus, maatalous ja elintarviketeollisuus, kaivosteollisuus, 
viestintä, biotekniikka) ovat tuottaneet kursseja, koulutusmateriaaleja, kirjoja, hakemistoja ja niin edelleen, 
ja ne ovat järjestäneet harjoittelijavaihtoja ja vahvistaneet yhteyksiä eri puolille Eurooppaa. 
• Päävahvuudet ovat UETP-toim intojen maiden välinen ulottuvuus, ammattimaisen johtamisrakenteen 
kehittäminen ja erikoistuminen kansainväliseen tekniikan koulutukseen. Pääheikkoudet ovat: (1) UETP.t 
ovat edelleen suuressa määrin riippuvaisia epävarmasta rahoituksesta, (2) useimpien toimialakohtaisten 
UETP:iden oikeusasema on sekava, ja (3) yleisön tietoisuus UETP:istä ja niiden potentiaalista EU:n 
uusissa koulutusohjelmissa on riittämätön. 
4. Liikkuvuus 
• COMETT-ohjelma on lisännyt opiskelijoiden kiinnostusta ulkomaiseen harjoitteluun, tuonut eurooppalaisen 
ulottuvuuden opintoihin ja vaikuttanut eurooppalaisen korkeakoulujen ja yritysten välisen teknologian 
siirtoverkoston syntymiseen. Opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja ei kuitenkaan vielä kaikin paikoin tunnusteta 
osaksi akateemista opetussuunnitelmaa, ja maidenväliset harjoitteluvaihdot pitäisi saada virallisesti 
hyväksytyksi opintosuorituksiksi. Korkeakoulut ja yritykset eivät myöskään valvo koulutusta tarpeeksi. 
• Henkilövaihdot, etenkin yrityshenkilöstön sijoittaminen korkeakouluihin, ovat edelleen hankalia, sillä 
yrityksillä on vaikeuksia sovittaa yhteen oman henkilöstönsä koulutustarpeet ja korkeakoulujen 
opetusmenetelmät ja vapauttaa henkilöstöä riittävän pitkäksi aikaa. 
5. Koulutus 
• COMETT-ohjelma on vahvistanut maidenvälistä kehitystä ja osallistumista koulutustoimenpiteisiin. 
• Markkinoilla olevien koulutusmateriaalien laatu ja määrä ovat parantuneet. Vaikutus on kuitenkin ollut 
rajallinen Portugalissa tekniikan koulutukseen liittyvän materiaalin vähäisen kysynnän (ja tarjonnan) 
vuoksi. 
6. Yleisvaikutus 
• COMETT-ohjelma on vaikuttanut uusien ajatusten ja ehdotusten kehittämiseen tekniikan koulutuksessa 
ja lisännyt tietoisuutta teknologian siirron tärkeydestä. Se on auttanut perustamaan yhteyksiä korkean 
asteen oppilaitosten ja yritysten välille tekniikan koulutuksen alalla ja käynnistänyt niiden innovatiivisen 
vuoropuhelun, jonka tuloksena on luotu enemmän räätälöityjä kursseja. 
• COMETT-ohjelma on osaltaan parantanut korkeakoulujen ja yritysten välisiä kansallisia ja kansainvälisiä 
yhteyksiä koulutuksen ja teknologian siirron alalla. 
• Ohjelma on edistänyt maidenvälisen harjoittelijavaihdon yhdistämistä akateemiseen koulutukseen. 
101 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Väkiluku 57,75 miljoonaa, väestötiheys 236,6, BKT/henkilö 14,73 ppp. 
YHTEENVETO: YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 17 
Toimialakohtaiset 12 3 860 000 
Opiskelijat 4 785 13 626 124 
Stipendiaatit 69 410 310 
Kurssit 324 3 347 400 
Yhteiskoulutushankkeet 42 8 679 009 
Kokeiluluontoiset hankkeet 4 2 000 000 
Tukitoimenpiteet 71 * 1 086 556 
YHTEENSÄ 33 009 399 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Kauppa-ja teollisuusministeriö, työministeriö ja koulutus-ja tiedeministeriö kehittävät korkeakoulujen ja 
yritysten yhteistyötä koskevaa politiikkaa. Erityisesti keskitytään 'teknologian siirron kuilun' kiinni 
kuromiseen. Koulutukselle tarjotaan verohelpotuksia. 
• Ammatilliseen täydennyskoulutukseen kohdennettu rahoitus suunnataan korkeakouluille. 
Opetusyritysohjelma (Teaching Company Scheme) rahoittaa akateemisissa laitoksissa työskentelevien 
vastavalmistuneiden työskentelyä tietyissä hankkeissa elinkeinoelämän alalla. LINK rahoittaa tiede-ja 
teollisuusosapuoltenyhteistutkimushankkeita.CASErohkaiseeyrityksiäsponsoroimaanjatko-opiskelijoita 
saadakseen vastineeksi työpanoksen tietyssä hankkeessa. Yritysaloite (Enterprise Initiative) tarjoaa 
yrityksille mahdollisuuden palkata konsultteja korkeakouluista lyhyeksi aikaa. Muita vastaavia toimenpiteitä 
ovat teknologian auditointien edistäminen, Faraday-keskusten perustaminen (Fraunhofer-instituuttien 
tapaan), Yritykset korkean asteen koulutuksessa -ohjelma (Enterprise in Higher Education Scheme), 
koulutus-ja yritysneuvostojen (Training & Enterprise Councils, TEC) perustaminen ja huipputeknologian 
kansallinen koulutusohjelma (High Technology National Training Programme). 
• Ammatinharjoittajien ja teollisuushenkilöstön järjestöt ovat nyt hyvin edustettuina korkean asteen 
oppilaitosten hallintoelimissä ja niiden valiokunnissa. Korkean asteen oppilaitokset ovat yhä enemmän 
mukana teknologian siirrossa ja perustamassa yrityksiä. Korkeakoulujen henkilöstöä kannustetaan 
aktiivisesti osallistumaan tutkimustyönsä kaupalliseen hyödyntämiseen. Useimmilla korkeakouluilla on 
yrityselämän yhteyksistä vastaava virkailija, ja monet ovat perustaneet tiedepuistoja. 
• Elinkeinoelämän taloudellinen tuki korkean asteen oppilaitoksille on lisääntymässä. Eräillä suurilla 
yrityksillä on koulutusyhteyshenkilöitä. Teollisuusyrityksillä on vahva edustus korkeakoulujen 
rahoitusneuvottelukunnissa. Teollisuuden keskusliitto CB1 neuvottelee yritysten ja oppilaitosten yhteyksistä. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Vahva osallistuminen COMETT 1-ohjelmaan jatkui COMETT U:n aikana. Jatkuva kehitys on perustunut 
seuraaviin tekijöihin: (1) korkean asteen oppilaitosten hyvä organisointikyky ja niiden toimivat yhteydet 
yrityksiin jo ennen COMETT-ohjelmaa, (2) yrityksissä suoritettavan työharjoittelun perinteinen arvostus, 
(3) yrittäjähenkisyys, joka on kehittynyt korkean asteen oppilaitoksissa 1980-luvulta lähtien, (4) Euroopan 
laajuisen yhteistyön merkityksen tiedostaminen, (5) korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä tukevat 
kansalliset rakenteet ja COMETT-tiedotuskeskuksen työ. 
102 
3. Verkottuminen 
• Vuoden 1990 jälkeen Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimi 25 UETP:tä. Näistä alueellisia oli 17, ja ne 
kattoivat koko maan. Toimiala-UETP:itä oli kahdeksan. Neljä uutta UETP:tä perustettiin vuonna 1992. 
• Korkeakoulujen mielestä UETP: iden tärkein toimintatasoon alueellinen eikä niinkään kansallinen. UETP:t 
markkinoivat COMETT-ohjelmaa tehokkaasti. Tiedotuslehdet, kokoukset, henkilövaihdot ja lyhytkurssit 
olivat hyödyllisiä. Yleisesti ottaen yritykset tiedostivat korkeakoulujen ja yritysten verkottumistarpeet ja 
pitivät UETP: itä toiminnan liikkeellepanijoina tässä suhteessa. Kaikki UETP:t pitivät tarpeellisena perustaa 
korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän verkostoja, jotka kehittäisivät maidenvälisiä yhteyksiä ja 
tarjoaisivat tietoja koulutusmahdollisuuksista EU.ssa. 
• Yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että UETPristä oli vähän tai ei lainkaan apua yritysten tarpeiden 
tunnetuksi tekemisessä: monia muita kanavia oli tarjolla. Yrityksille UETP:istä oli apua koulutustarpeiden 
analysoinnissajakoulutusprofiilin nostamisessa. UETP:t itse eivätpystyneetjuurikaanosoittamaanolleensa 
avuksi tässä suhteessa; 54 prosenttia alueellisista UETP:istä oli sitä mieltä, että ne eivät olleet saaneet 
aikaan paljoakaan. 
• Korkeakoulujen mielestä UETP:t auttoivat niitä näkemään kansallisia rajoja pitemmälle ja perustamaan 
yhteyksiä muihin korkeakouluihin ja yrityksiin ympäri Eurooppaa. Yritykset löysivät UETP.iden kautta 
yhteistyökumppaneita ulkomailta ja harjoitteluvaihtoon tulevia opiskelijoita muualta EU:n alueelta. 61 
prosenttia alueellisista UETP:istä ja kaikki toimialakohtaiset UETP:t olivat sitä mieltä, että ne olivat 
vaikuttaneet jonkin verran tai suuresti maidenvälisen yhteistyön edistämiseen. Toimialakohtaisten ja 
alueellisten UETP:idenvaikutukseteivätjuurikaaneronneettoisistaan.ToimialakohtaisillaUETP:illätuntui 
kuitenkin olleen lähemmät suhteet ja enemmän yhteyksiä yrityksiin. 
• Korkeakoulujen mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden laajat yhteydet muihin UETP:ihin, 
korkeakouluihin ja yrityksiin Britanniassa ja EU:ssa sekä niiden sitoutuminen teolliseen kehitykseen ja 
korkeakoulujen ja yritysten vuorovaikutuksen piristämiseen. Heikkouksia ovat rahoituksen puute ja 
yhteyksien puute alueellisiin rakenteisiin. Yritysten mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden kyky 
saattaa eurooppalaisia organisaatioita yhteen ja tarjota viimeisimpiä EU:n tekniikan koulutustoimenpiteitä, 
sekä Euroopan laajuiset henkilövaihtomahdollisuudet. Heikkouksia ovat alueellisten ja toimialakohtaisten 
UETPMden yhteistyön puute ja rahoitusmenettely, joka teki pitkän aikavälin suunnittelun vaikeaksi. 
Mainostus ja tiedottaminen oli tehotonta. UETP:iden olemassaolosta ei tiedetä. Alueelliset UETP.t pitivät 
vahvuuksinaan verkottumista, liikkuvuuden edistämisohjelmien asiantuntemusta, yhteyksiä komissioon, 
projektinhallintaa sekä korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja yhteisöohjelmien yhteyspisteenä 
toimimista. Heikkouksia olivat rahoituksen puute, riippuvuus EY:n rahoituksesta ja kykenemättömyys 
hankkia muuta rahoitusta, vaikeudet yritysten mielenkiinnon ylläpitämisessä ja liian laaja toimenkuva. 
Toimialakohtaisten UETP:iden vahvuuksia ovat selkeä tehtävä, korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja 
EY:n hyvä tuki, yhteisörahoituksen asiantuntemus ja projektinhallinta. Heikkouksia ovat: suhteellisen 
huonot yhteydet yrityksiin ja heikko kaupallinen suuntautuminen sekä heikot yhteydet joihinkin maihin. 
4. Liikkuvuus 
• Vähän yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että opiskelijoiden harjoitteluvaihdot olivat vaikuttaneet 
niiden innovatiivisuuteçn. Kaksi kolmannesta yrityksistä oli sitä mieltä, että ne olivat hyötyneet vaihdoista 
sekä kansallisten rajojen ylittämisen ja markkinointimahdollisuuksien avaamisen että varsinaisen teknisen 
osaamisen suhteen. Alueellisista UETP:istä 85 prosenttia katsoi, että opiskelijoiden harjoitteluvaihdot olivat 
lisänneet innovaatiota perustamalla uusia yhteyksiä, lisäämällä kiinnostusta opiskelijoihin ja kysyntää 
opiskelijoille, viemälläyrityksiäuusillemarkkinoille, hyödyttämällä korkeakoulujaja saattamalla yritysten 
käyttöön suuren määrän hyvin motivoituneita opiskelijoita ja niin edelleen. 
• Puolet korkeakouluista uudisti harjoitteluvaihtojen tunnustamiseen ja vaihtomenettelyjen uudistamiseen 
liittyvää politiikkaansa tai käytäntöään. Puolet tutkituista yrityksistä oli tehnyt muutoksia. Noin kolme 
neljännestä UETP:istä arveli, että korkeakoulut ja yritykset olivat tehneet muutoksia, jotka koskivat 
joustavuutta kurssien suunnittelussa, avustuksia ulkomaille opetustehtäviin matkustaville, 
vakuutusjärjestelyjä, parempaa kielikoulutusta ja niin edelleen. Myös yritysten suunnittelu- ja 
työnmäärittelykäytännöt olivat tulleet joustavammiksi. 
103 
5. Koulutus 
• Puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, ettäCOMITT-ohjelma oli vaikuttanut innovatiivisesti koulutukseen. 
Yrityksistä 70 prosenttia katsoi, että ohjelma oli vaikuttanut innovaatioon vähän tai ei lainkaan. UETP:istä 
vain 16 prosenttia alueellisista ja 57 prosenttia toimialakohtaisista katsoi edistäneensä innovaatiota jonkin 
verran tai paljon. Huono tulos johtuu rahoituksen riittämättömyydestä ja siitä, ettei PK-yritysten 
henkilöstöä voi irrottaa työstään pitkäksi aikaa. 
• Koulutuksen määrän ja laadun suhteen yritykset olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus on 
ollut vähäinen tai olematon. Noin puolet UETP.istä katsoi, että ohjelma oli vaikuttanut määrään ja laatuun 
luomalla yhteyksiä laajempaan asiantuntijapiiriin, luomalla eurooppalaista lisäarvoa, hankkimalla 
lisärahoitusta ja niin edelleen. Korkeakouluista puolet katsoi, että COMETT-ohjelmasta oli ollut hyötyä 
tällä alueella. 
• Yrityksistä 59 prosenttia oli sitä mieltä, että COM ETT-ohjelma täydensi niiden omia koulutustoimenpiteitä. 
Toimialakohtaiset UETP:t olivat positiivisempia kuin alueelliset: 57 prosenttia oli sitä mieltä, että 
vaikutusta oli ollut jonkin verran tai paljon. 
• Johtopäätös: "COMETT-ohjelma on yleisesti ottaen onnistunut vaikuttamaan Eurooppa-tietoisuuden 
lisäämiseen koulutusalalla... (mutta) se on ollut mittasuhteiltaan hyvin vaatimaton verrattuna täydentäviin 
alueellisiin ja kansallisiin toimenpiteisiin... Merkittävin COMETTin tuoma lisäarvo on ollut 
harjoitteluvaihtokäytännön ulottaminen yhä useampiin yrityksiin... Ohjelma on myös auttanut avaamaan 
uusiayhteyksiä tämän maan korkeakoulujen ja muiden jäsenvaltioiden tai EFTA-maiden yritysten välille." 
6. Yleisvaikutus 
• Korkeakoulujen mielestä COMETT-ohjelma oli lisännyt jonkin verran korkean asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyötä koskevaa keskustelua. Monet totesivat kuitenkin, että keskustelua oli käyty jo kauan 
ennen COMETT-ohjelmaa. Yrityksistä43 prosenttia katsoi COMETT-ohjelman onnistuneen tällä alueella; 
36 prosenttia oli eri mieltä. Alueellisista UETP:istä 58 prosenttia ja toimialakohtaisista 71 prosenttia oli 
sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. 
• Useimmat korkeakoulut olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. Se oli 
lisännyt niin paikallisia kuin Euroopan laajuisia yhteyksiä. Eräiden yritysten mielestä COMETT-ohjelma 
oli tuottanut uusia yhteistyöhankkeita vain vähäisessä määrin. Eräiden mielestä COMETT-ohjelman 
kehittämät korkeakoulujen ja yritysten yhteydet olivat tuoneet uusia ajatuksia työpaikalle. Kaikista 
UETP:istä 70 prosenttia oli sitä mieltä, että niiden vaikutus tällä alalla oli ollut merkittävä ja ulottui 
opiskelijoiden harjoitteluvaihdoista uusien maidenvälisten yhteyksien luomiseen, ammattitaito- ja 
koulutustarpeiden analysointiin alueellisella ja toimialakohtaisella tasolla ja valmistuneiden 
työl I istäm isky symyksi in. 
• Korkeakouluista 49 prosenttia katsoi, että COMETT-ohjelma ei ollut vaikuttanut niiden toimintalinjoihin, 
joita koskevat päätökset oli jo tehty. Yrityksistä 36 prosenttia oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli 
vaikuttanut jonkin verran tai merkittävästi niiden suhtautumiseen korkeakouluihin. Vain 25 prosenttia 
alueellisista UETP:istä ja 14 prosenttia toimialakohtaisista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmalla oli 
ollut jonkin verran tai merkittävästi vaikutusta tällä alueella. Monet totesivat kuitenkin, että sen välillinen 
vaikutus on ollut merkittävä. COMETT-ohjelma täydensi ja paransi olemassaolevia korkeakoulujen ja 
yritysten yhteistyön muotoja. 
• Yrityksille COMETT-ohjelman merkittävimmät edut olivat eurooppalaisen asiantuntemuksen saatavuus 
ja laajempi tietoisuus eurooppalaisista koulutuskysymyksistä. Yrityksistä 44 prosenttia mainitsi nämä edut. 
Alueellisista UETP:istä 77 prosenttia ja toimialakohtaisista 60 prosenttia kertoi luoneensa yhteyksiä 
COMETT-ohjelman ja muiden samansuuntaisten kansallisten tai alueellisten aloitteiden välille. 
• Korkeakoulut olivat yleensä sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut vähäinen jopa 
paikallisella tasolla. Kansainvälisten näkökohtien katsottiin kuitenkin tuovan uskottavuutta EU:n 
koulutuspolitiikkaan. Eräiden mielestä ohjelma oli parantanut teknologista osaamista paikallisissa 
yrityksissä. Puolet yrityksistä katsoi, että COMETT-ohjelmasta oli ollut merkittävästi hyötyä erityisesti 
opiskelijoiden harjoitteluvaihdon ansiosta, koska ohjelma oli kohentanut osaamista ja lisännyt tietoisuutta 
EU:n markkinoista. Yritysten mielestä COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus oli vähäinen. UETP:iden 
mielestä vaikutusta rajoitti pula rahoituksesta, jonka turvin olisi voitu herättää laajempaa kiinnostusta ja 
saada enemmän osallistujia. 
104 
ITÄVALTA 
Väkiluku 7,83 miljoonaa, väestötiheys 93,7, BKT/henkilö 16,7 ppp. 
YHTEENVETO: ITÄVALTA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 4 
Toimialakohtaiset 1 735 000 
Opiskelijat 796 1 989 560 
Stipendiaatit 73 634 310 
Kurssit 84 826 500 
Yhteiskoulutushankkeet 8 1 336 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 
Tukitoimenpiteet 13 187 080 
YHTEENSÄ 5 708 450 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Itävallassa ei ole korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä säätelevää lakia. Vuonna 1988 säädetty laki antaa 
kuitenkin korkeakoulujen laitoksille mahdollisuuden toimia yrittäjinä omilla akateemisilla aloillaan; tämä 
on erityisen hyödyllistä sopimussuhteisessa tutkimustyössä. Mikä tärkeämpää, korkeakouluopintoja 
koskevassa laissa on määritelty täydennyskoulutukselle selkeät puitteet muun muassa tutkintojen, 
rahoituksen, korkeakoulujen tilojen käytön ja henkilöstön palkkauksen osalta. Viimeisin suuri uudistus 
koskee ammattikorkeakoulujärjestelmän perustamista. 
• Erityisen merkittäviä ovat seuraavat ohjelmat: ( 1 ) Tieteentekijät teollisuudessa, johon osallistuvat nuoret 
korkeakouluopettajat ja -tutkijat voivat työskennellä yrityksissä jopa kahden vuoden ajan, ja (2) 
Tieteentekijät yrittäjinä, joka tarjoaa starttirahaa tieteelliseen tutkimustyöhön perustuvan yrityksen 
käynnistämiseen. 
• Merkittäviä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötoimenpiteitä ovat (1) kansalliset ja alueelliset tiede-ja 
tekniikkamessut, joissa esitellään T&K-toiminnan tuloksia yrityksille, ja (2) FoDoc Austria, kansallinen 
tietojärjestelmä, joka kattaa kaikkien korkeakoulujen ja akatemioiden tutkimuspotentiaalin ja -hankkeet. 
• On perustettu teknologiansiirtoverkosto sekä täydennyskoulutuskeskuksia, avoimia korkeakouluja ja 
yritysyhteystoim istoja. 
• On tavallista tehdä diplomityö tai väitöskirja teollisen hankkeen yhteydessä. Yritysten edustajat toimivat 
usein luennoitsijoina korkeakoulujen täydennyskoulutusohjelmissa. 
• Kaiken kaikkiaan korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö on hyvin tiivistä. 
2. COMETT-ohjelman kansallinen kehitys 
COMETT-ohjelmien kansallinen kehitys on ollut nopeaa ja menestyksekästä, koska 
• UETP:t niveltyvät helposti olemassaolevaan hyvin kehittyneeseen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten 
yhteistyöhön; 
• COMETT-tiedotuskeskus on tukenut toimintaa aktiivisesti ja tehokkaasti muun muassa käynnistämällä 
hankkeita, järjestämällä konferensseja, seminaareja ja vvorkshopeja ja tarjoamalla tiedotuspalveluja; 
• Tiede-ja tutkimusministeriö antoi hankkeille keskitettyä tukea ja lisärahoitusta ja ilmaisi valmiutensa 
jatkaa niiden tukemista tulevaisuudessa; 
• EY-leimaisuudesta oli hyötyä. Useimmat johtavat organisaatiot osallistuvat COMETT-ohjelmaan, ja 
yritysten panos on suuri. 
105 
3. Verkottuminen 
• Alueellisia UETP.itä on neljä (APS, ATT AC, CATT ja DANUBE). Ne ovat: 
• toimineet alueellisina keskustelufoorumeina ja lisänneet alueellista ja kansallista tietoisuutta koulutuksen 
ja tekniikan kysymyksistä; 
• tuoneet kansainvälisiä yhteistyökumppaneita ja eurooppalaisen ulottuvuuden tekniikan koulutukseen ja 
toimineet eurooppalaisten aloitteiden alueellisina keskipisteinä. 
• Ne ovat edistäneet alueen PK-yritysten ja muiden yhteistyöosapuolten integrointia eurooppalaisiin 
hankkeisii 
• ja lisänneet niiden motivaatiota ja tietoisuutta kansainvälisestä 
tekniikan kehityksestä 
• järjestäneet lyhytkursseja ja henkilövaihtoja sekä perustaneet yrityksiä hoitamaan näitä toimintoja. Ne ovat 
lisänneet tutkimustyön ja koulutuksen välistä synergiaa; 
• edistäneet kansainvälistymistä eurooppalaisten yhteistyökumppanien, henkilövaihtojen ja itävaltalaisissa 
yrityksissä työskennelleiden ulkomaisten opiskelijoiden kautta. 
• UETP:iden vahvuuksia ovat: (1) vahva lakiin perustuva riippumaton asema perustana demokraattiselle 
yhteistyölle, (2) viranomaisten ja liikelaitosten hyväksyntä sekä alueellinen tuki ja taloudellinen 
sitoutuminen, (3) eurooppalaisten koulutushankkeiden hallintataidot, (4) läheiset suhteet yrityksiin ja 
tekniset valmiudet, (5) yhteydet korkeakouluihin ja Itävallan nykyisten korkeakoulujen täydennyskoulutus­
keskusten vahvuus, (6) motivoitunut henkilöstö sekä kevyt ja tehokas hallintomalli. 
• UETP:iden heikkouksia ovat: (1) vaikeudet COMETT-ohjelman yhdistämisessä EY-hankkeisiin Itävallan 
ollessa EFTA-maa, (2) markkinointi- ja myyntistrategioiden puute, (3) henkilöstön vähyys, (4) eräillä 
alueilla heikompi korkeakouluopintojen ja teknillisen koulutuksen tarjonta, (5) profiilin kehittämiseen 
kuluva aika, (6) itseopiskeluun käytettävän ajan puute monimutkaisen alueen hallinnassa, (7) COMETT-
hankkeiden liian lyhyt kesto, jotta niiden puitteissa ehtisi kehittyä kansainvälinen koulutusfilosofia, (8) 
taloudellisen tuen vuosittainen pieneneminen, (9) epävarmuus siirryttäessä LEONARDO-ohjelmaan. 
4. Liikkuvuus 
COMETT-ohjelman saavutukset: 
• järjestelmälliset hankekohtaiset opiskelijoiden harjoitteluvaihdot, jotka perustuvat selkeään 
työsuunnitelmaan ja joiden hyväksymisestä opintosuorituksiksi on sovittu, 
• henkilövaihtokulttuurin syntyminen yrityksissä, jotka tarjoavat nyt paremmat työolosuhteet ja ammatillista 
opastusta opiskelijoille; yritykset ottavat opiskelijoita helpommin vastaan, ja järjestelmä on virallistettu, 
• henkilövaihdoista saadaan runsaasti palautetta ja yhteyksiä korkeakoulujen ja yritysten välille; varsinkin 
pitkäaikaisten henkilövaihtojen järjestäminen on kuitenkin hankalaa ja aikaa vievää. 
5. Koulutus 
COMETT-ohjelman merkitys: 
• ohjelma on kehittänyt koulutushankkeita yhdessä potentiaalisten käyttäjien ja kansainvälisten 
yhteistyökumppanien kanssa. Tämä on johtanut kurssien järjestämiseen useammassa paikassa sekä 
parantanut kansainvälistä markkinointia ja kurssien saatavuutta. Kynnys järjestää kursseja tai osallistua 
kursseilleon alentunut. Koulutuksen tarjoaminen PK-yrityksilleontulluthoukuttelevammaksi. UETP.t ovat 
täydentäneet korkeakoulujen täydennyskoulutuskeskusten toimintaa; 
• ohjelma on parantanut koulutuksen laatua (pikemminkin kuin määrää) tarjoamalla (1) laajempaa 
asiantuntemuksen ja näkemysten vaihtoa ja (2) mahdollisuuksia vertailla tilannetta eri maissa. 
• ohjelman puitteissa on tehty alakohtaisia koulutustarveanalyysejä ja elinkeinoelämän tarpeiden jatkuvaa 
arviointia. Keskusteluja koulutusideoista ja markkinoinnista on järjestetty. Interaktiivista 
koulutustarveanalyysiä on kehitetty. Toimialakohtainen UETP on tehnyt tilanneselvityksen 
koulutustarveanalyysin pohjaksi. 
6. Yleisvaikutus 
• Yleisvaikutus on ollut hyvä, erityisesti UETP-järjestelmässä. Maidenvälisten harjoittelijavaihtojen määrä 
on lisääntynyt merkittävästi, vaihtojen hankekohtainen suunnittelu on tehostunut ja harjoittelu on alettu 
hyväksyä opintosuoritukseksi. Maidenväliset korkean asteen koulutuksen ja yritysten väliset henkilövaihdot, 
joita ei ollut olemassa ennen COMETT-ohjelmaa, ovat olleet hyödyllisiä. Kansallisilla markkinoilla oleva 
106 
tekniikan huippukoulutuksen valikoima on rikastunut kansainvälisen näkökulman kautta, ja kurssien 
eurooppalaista ulottuvuutta on kehitetty. 
COMETT-ohjelma täydentää alueellista ja kansallista ohjelmaa ja tehostaa osaltaan Itävallan koulutusta. 
Tämä on nähtävissä erityisesti kansallisten ja alueellisten toimintojen lisärahoituksessa. COMETT-ohjelma 
on korostanut koulutuksen kansainvälistä ulottuvuutta. Se on yhdistänyt korkean asteen oppilaitoksia ja 
yrityksiä, tukenut täydennyskoulutuksen kehittämistä oppilaitoksissa, vaikuttanut koulutustarveanalyysien 
kehittämiseen, lisännyt kokemusta ohjelmien ja hankkeiden kansainvälisestä johtamisesta, tehostanut 
korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteysyksiköiden hallintoa, laajentanut verkostoitumista muihin 
yhteistyömuotoihin, lisännyt yritysten kiinnostusta huippupätevään henkilöstöön ja niin edelleen. 
SVEITSI 
Väkiluku 6,83 miljoonaa, väestötiheys 165,4, BKT/henkilö 20,3 ppp. 
YHTEENVETO: SVEITSI (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 3 
Toimialakohtaiset 4 1 130 000 
Opiskelijat 417 1 048 540 
Stipendiaatit 29 272 630 
Kurssit 86 867 450 
Yhteiskoulutushankkeet 7 1 390 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 
Tukitoimenpiteet 1 2 082 
YHTEENSÄ 4 710 702 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Sveitsissä ei ole korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä säätelevää erillislainsäädäntöä. 
Liittohallitus vastaa lain mukaan tiede- ja teknologiapolitiikasta. Tietyt lait (esimerkiksi energialaki) 
toimivat joidenkin korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötoimenpiteiden perustana. Suurin osa 
korkean asteen koulutuksesta on järjestetty kantonitasolla. Näin lainsäädännössä ja käytännöissä voi 
esiintyä huomattavaa vaihtelua. 
• Tieteellisen tutkimuksen edistämiskomissio (CERS) edistää tutkimusyhteistyötä tutkimuslaitosten ja 
yritysten välillä. Jotkin ministeriöt käyttävät runsaasti rahaa T&K-toimintaan ja hankkivat neuvoja ja 
arviointeja korkeakoulujen ja yritysten edustajilta. Pitkäaikaisia tutkimuksen painopisteohjelmia ja 
välittömiä toimenpiteitä koskevia tutkimusohjelmia johtaa keskusministeriö. 
• Jokaisellakorkeakoulullaonomatäydennyskoulutustoimisto.Tiettyjäammatillisen koulutuksen jatkamista 
korkeakouluissa tukevia toimenpiteitä -niminen kansallinen ohjelma tarjoaa täydennyskoulutusta ja jatko-
opiskelumahdollisuuksia. Teknillisiä korkeakouluja on kaksi, ja niillä on paljon läheisemmät yhteydet 
elinkeinoelämään. Monia korkean asteen oppilaitoksia kehitetään ammattikorkeakouluiksi. Monet 
tiedemiehet työskentelevät sekä korkean asteen koulutuksessa että yrityksissä. 
• TE-CH on teknologian siirron keskuksien kansallinen verkko. Kaksi työnantajajärjestöä on yhdessä 
perustanut toimistoja koordinoimaan tutkimushankkeita ja hoitamaan suhteita viranomaisiin päin. 
Elinkeinoelämän osuus korkean asteen oppilaitosten T&K-toiminnan taloudellisesta tuesta on noin 2 
prosenttia. 
107 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Osallistuminen COMETT-ohjelmaan alkoi vuonna 1990. Vuoteen 1991 mennessä osallistuminen muiden 
maiden hankkeisiin oli lisääntynyt merkittävästijatasapuolisuudenedistämistoimiakäynnistettiin. Vuoden 
1992 hakukierrokselle osallistuminen oli runsasta. Tämän hakukierroksen perusteet la perustettiin seitsemän 
UETP:tä. 
3. Verkottuminen 
• Sveitsin 3 alueellista ja 4 toimialakohtaista UETP:tä ovat käynnistäneet vuoropuhelun teknologian siirron 
ja koulutuksen eri osapuolten välillä. Lisäksi UETP:t käsittelevät tärkeitä alueellisia kysymyksiä ja 
järjestävät PK-yritysten yhteistyötä julkisten tutkimuslaitosten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 
• Liittovaltion kuusivuotissuunnitelmaan sisältyy kantonien korkeakoulujen ja liittovaltion teknillisten 
korkeakoulujen täydennyskoulutuksen järjestäminen. UETP:t ovat työskennelleet tiiviisti täydennys­
koulutuksen vahvistamiseksi ja laajentamiseksi. Suunnitelma on myös vahvistanut liittovaltion politiikkaa, 
joka tähtää korkean asteen oppilaitosten voimakkaampaan kansainvälistymiseen. Alueellista politiikkaa ei 
ole vielä lopullisesti muotoiltu, mutta vaikuttaa siltä, että UETP:llä ja vastaavilla elimillä voi olla siinä 
merkittävä tehtävä. Ne ovat tehneet hyvää yhteistyötä muiden EY-ohjelmien kanssa. 
• UETP:t ovat tuoneet kansainvälisen viitekehyksen korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyöhön 
ja avustaneet kantonienvälisessä yhteistyössä. Kaiken kaikkiaan UETP: iden menestys on ollut vaihtelevaa, 
erityisesti yritysten osallistumisen osalta. 
4. Liikkuvuus 
• COMETT-ohjelma on erityisen vahvasti pyrkinyt liittämään Sveitsin EU-toimintoihinsa opiskelijoiden 
harjoitteluvaihtojen kautta. 
• Henkilövaihdon käsitettä ei ole ymmärretty, eikä toiminta ole menestynyt. 
5. Koulutus 
• Sekä lyhyiden että pitkien kurssien onnistuinisaste COMETT II -ohjelmassa on ollut Sveitsin osalta hyvä. 
6. Yleisvaikutus 
• Sveitsin liittovaltiojärjestelmä vahvasti autonomisine kantoneineen teki Sveitsin liittymisen ohjelmaan 
vuonna 1990 hankalaksi. Vuoteen 1992 mennessä kuitenkin COMETT-ohjelma toimi täydellä teholla 
COMETT-tiedotuskeskuksen perustamisen ja kantonienvälisen yhteistyön lisäämisen tuloksena. 
• Kun liittovaltion täydennyskoulutusta koskevat erikoistoimenpiteet käynnistettiin lähes samaan aikaan, 
COMETT-ohjelma on menestynyt hyvin niin liittovaltion tasolla kuin kantonitasollakin. 
108 
LIECHTENSTEIN 
YHTEENVETO: LIECHTENSTEIN (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 1 
Toimialakohtaiset 150 000 
Opiskelijat 26 51 890 
Stipendiaatit 
Kurssit 2 30 000 
Yhteiskoulutushankkeet 1 200 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 
Tukitoimenpiteet 
YHTEENSÄ 431 890 
1. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Liechtensteinin liityttyä lähemmin EFTAan sille avautui mahdollisuus osallistua COMETT-ohjelmaan, 
johon se liittyi vuonna 1991 Sveitsin lipun alla. Tultuaan EFTA:n täysjäseneksi vuonna 1992 Liechtenstein 
liittyi COMETT-ohjelmaan täysivaltaisena osallistujamaana. 
2. Verkottuminen 
• Liechtenstein haki alueellisen UETP:n perustamisoikeutta vuonna 1992 ja sai sen. UETP vaikuttaa myös 
Sveitsin ja Itävallan lähialueilla. 
3. Liikkuvuus 
• UETPjärjesti 26 opiskelijavaihtoa vuonna 1993. 
4. Koulutus 
• Vuonna 1992 UETP perusti yhteiskoulutushankkeen ympäristötekniikan alalla. Lisäksi UETPjärjesti yhden 
lyhytkurssin vuosina 1993 ja 1994. 
5. Yleisvaikutus 
• Sveitsin päätös olla liittymättä EU:hun aiheutti hankaluuksia COMETT-ohjelman kehittämiselle 
Liechtensteinissa. 
109 
ISLANTI 
Väkiluku 0,26 miljoonaa, väestötiheys 2,5, BKT/henkilö -- ppp. 
YHTEENVETO: ISLANTI (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP.t Alueelliset 1 159 000 
Opiskelijat 51 154 030 
Stipendiaatit 7 56 300 
Kurssit 7 70 000 
Yhteiskoulutushankkeet 2 240 000 
Tukitoimenpiteet 3 52 994 
YHTEENSÄ 732 324 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Vuoteen 1991 asti tutkimuskeskukset olivat erillään korkeakoulusta; yhdessä jatko-
opiskelumahdollisuuksien puutteen kanssa tämä heikensi korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyömahdollisuuksia. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Reykjavikin yliopistossa sijaitsevat COMETT-tiedotuskeskus ja maan ainoa UETP ovat olleet merkittäviä 
tekijöitä ohjelman menestykselle. 
3. Verkottuminen 
• Islannissa on vain yksi UETP. Se on tehnyt koulutustarveanalyysejä ja järjestänyt kursseja tarpeiden 
täyttämiseksi sekä osallistunut korkean asteen koulutuksen ja yritysten suhteita käsittelevien konferenssien 
järjestämiseen. 
• Aluksi UETP toimi erityisen voimakkaasti kalanjalostusteollisuuden alalla, mutta se on sittemmin 
laajentanut toimintaansa muille teollisuuden aloille. 
• UETP:n vahvuuksia ovat elinkeinoelämän järjestöjen osallistuminen (koska näillä on suorat yhteydet 
yrityksiin) ja Islannin yliopiston vahva moraalinen ja taloudellinen tuki. 
• Suurimpia heikkouksia ovat välittömien yritysyhteyksien puute ja erittäin hatara taloudellinen pohja. 
4. Liikkuvuus 
• Islanti on aina ollut kansainvälisesti suuntautunut maa, ja teknillisen koulutuksen hakeminen ulkomailta 
on ollut tavallista. COMETT-ohjelma on kanavoinut näitä markkinoita. Epämuodollisia korkeakoulujen 
ja yritysten yhteistyöjärjestelmiä ei kuitenkaan ole virallistettu. 
5. Koulutus 
• COMETT-ohjelma on ensimmäisenä Islannissa tehnyt koulutustarveanalyyseja ja keskustellut 
elinkeinoelämän kanssa siitä, miten tarpeet pitäisi täyttää. Se on myös ensimmäisenä laajasti valmistellut 
laatukoulutusohjelmia kansainvälisten korkeakouluasiantuntijoiden ja yritysjohtajien kanssa. 
• Laatukoulutuskursseja on kehitetty. Niiden tarjonta ei kuitenkaan ole ollut riittävää, eikä uusia 
opetusmenetelmiä ole sovellettu riittävästi. 
• Näin ollen COMETT-ohjelma on tuonut koulutukseen uuden ulottuvuuden (eikä vain täydentänyt sitä) 
koulutustarveanalyysin, korkeatasoisten kurssien valmistelun ja kouluttajien kouluttamisen kautta. 
10 
6. Yleisvaikutus 
• COMETT-ohjelman vaikutus on ollut vahva. Se on tarjonnut hyväksyttävän eurooppalaisen foorumin 
keskustelulle, jota aikaisemmin leimasi molcmm inpuolinen epäilevä asenne. Se on myös auttanut yrityksiä 
näkemään Islannin korkean asteen oppilaitoksissa annettavan koulutuksen hyödyllisyyden ja pohjustanut 
näin osaltaan korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskevaa vuoropuhelua. 
• Koska Islannin teollisuus koostuu PK-yrityksistä, COMETT-ohjelma on joutunut työskentelemään 
elinkeinoelämänjaammatinharjoittajienliittojenkanssahallinnollisellatasolIa.Yhteyksiäyrityksiinotetaan 
hankkeiden ja henkilövaihtojen yhteydessä. Koska Islannin yhteiskunta perustuu suorille yhteyksille, 
COMETT-ohjelma on saattanut yhteyden luotuaan luopua välitystehtävästään. Ohjelma on edistänyt 
erilaisia koulutus-, tutkimus- ja henkilövaihtotoimenpiteitä. 
• Näin ohjelma on vauhdittanut yhteyksien syntymistä korkeakoulujen ja yritysten välille kautta ETAn ja 
vaikuttanut voimakkaasti siihen, että korkean asteen oppilaitokset ovat ymmärtäneet, että niiden on 
markkinoitava koulutustaan ja tutkimustyötään yrityksille. Ohjelma on myös saattanut yritykset 
tietoisemmiksi korkeakoulusta valmistuneiden rekrytointiin liittyvistä kysymyksistä. 
NORJA 
Väkiluku 4,27 miljoonaa, väestötiheys 13,2, BKT/henkilö 15,35 ppp. 
YHTEENVETO: NORJA (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 4 
Toimialakohtaiset 2 930 000 
Opiskelijat 360 1 018 100 
Stipendiaatit 27 169 180 
Kurssit 46 477 000 
Yhteiskoulutushankkeet 4 818 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 3 47 280 
YHTEENSÄ 3 959 560 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Norjan teknillinen korkeakoulu (NTH) Trondheimissa on ainoa laatuaan Norjassa; se on joutunut 
osallistumaan merkittävästi öljyteollisuuden kehittämiseen 1970-luvulta lähtien. SINTEF onNTH:n säätiö, 
joka tukee korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, erityisesti T&K-sopimustoiminnan ja 
täydennyskoulutuksen alalla. 
• Vuonna 1991 julkaistu korkean asteen koulutuksen valkoinen kirja kehotti lähentämään oppilaitosten välistä 
yhteistyötä integroidussa "Norjan verkossa" sekä lisäämään yhteistyötä ulkopuolisten laitosten kanssa, 
mutta tätä koskevaa kansallista ohjelmaa ei ole. 
• Norjan tutkimusneuvostoilla on korkeakoulujen ja yritysten välillä toimivia teknologian siirto-ohjelmia. 
Teollisuusministeriö toivoo, että tutkimuslaitokset ja korkeakoulut tekisivät enemmän yhteistyötä. 
• Norjalla on pitkän aikavälin suunnitelma vuosille 1994-97, joka pyrkii "levittämään saatavilla olevaa 
teknologiaa ja osaamista yrityksiin... (ja) ajanmukaistamaan ja uudistamaan teknistä osaamista ja 
ammattitaitoa entistä nopeammin." 
• Vuoden 1993 valtion talousarviossa todettiin, että "kansainvälistä yhteistyötä korkean asteen koulutuksessa 
on vahvistettava; tähän liittyy kansainvälisiin koulutusohjelmiin osallistuminen." 
Ill 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Norjan epäröivä asenne EU:ta kohtaan ja uusien yhteisöohjelmien määrä olivat kenties syinä siihen, että 
ohjelman käynnistyminen vuonna 1990 oli hyvin hidasta; hankehakemuksia tehtiin vain 11, ja niistä 
hyväksyttiin 6. 
• COMETT-ohjelman alueellista tasapuolisuutta edistävät toimenpiteet vuosina 1991-92 lisäsivät 
osallistumista merkittävästi; seuraavana vuonna perustettiin 5 UETP:tä lisää. 
3. Verkottuminen 
• UETP:t ovat edistäneet alueellista yhteistyötä alueidensa elinkeinoelämän ja koulutusalan välillä. Ne ovat 
tuoneet eurooppalaisen ulottuvuuden korkeakoulujen perinteisiin yritysyhteyksiin ja täydennyskoulutukseen. 
Ne ovat kehittäneet maanlaajuisen tiedonjakeluverkon julkaisemalla teknisten alojen aikakauslehtiä ja 
tiedotteita sekä järjestämällä vuotuisia tekniikan osaamista käsitteleviä konferensseja. Ne ovat auttaneet 
myös kurssien kehittämisessä ja järjestäneet opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja. Ne ovat siirtyneet 
koulutusyhteistyöstä tekniikan T&K-hankkeisiin ja kehittäneet erikoisalojen toimintoja. 
• UETP: iden toimenpiteet ovat vaihdelleet välittömästä koulutustarveanalyysistäjasitäseuranneestakurssien 
kehitystyöstä elinkeinoelämän tukemiseen sen pyrkimyksissä, eli kuten eräs UETP asian ilmaisi, "autetaan 
heitä auttamaan itseään." 
• Toimenpiteiden maidenvälistäminen on onnistunut kaikilta UETP:iltä. Toimialakohtaiset UETP:t ovat olleet 
maidenvälisiä alusta asti. Myös alueelliset UETP:t ovat menestyneet tässä suhteessa. 
• Toimialakohtaisia UETP:itä on kaksi ja ne toimivat Norjan teknillisessä korkeakoulussa (NTH) 
Trondheimissa. Niillä on myös läheiset yhteydet SINTEFiin. UETP:t ovat kansain välistäneet tätä suurta 
tekniikan osaamiskeskusta kansainvälisen koulutustarveanalyysin, lyhytkurssien ja henkilövaihtojen avulla 
ja kehittäneet laajempia T&K-hankkeita COMETT-ohjelman ulkopuolella. 
• UETP:iden päävahvuuksia ovat: (1) niiden luoma vahva eurooppalainen verkosto, (2) Norjan hallituksen 
ja alueellisten viranomaisten tuki, (3)NTH:n aktiivinen sitoutuminen ja tuki kolmelle UETP:lle, (4) Norjan 
insinööriyhdistyksen (NIF) ja Norjan teknisen teollisuuden liiton (TBL) tuki ja osallistuminen. 
• Suurin heikkous on ollut määrärahatarpeen aliarvioiminen. 
4. Liikkuvuus 
• Osallistujat ovat käyttäneet liikkuvuuden edistämistoimenpiteitä laajimmissa COMETT-hankkeissa ja 
muissa hankkeissa yhteistyön lujittamiseen ja kehittämiseen. 
• Norjan hallituksen ansiosta COMETT-ohjelmaan osallistuville opiskelijoille on automaattisesti myönnetty 
työ- ja oleskelulupa. Sopimukset opiskelija-asuntotoimistojen kanssa ovat auttaneet maahan saapuvia 
opiskelijoita suuresti. Sopimukset korkeakoulujen kanssa ovat taanneet COMETT-ohjelmaan osallistuville 
opiskelijoille täydet opiskelijaoikeudet (alennukset matkalipuista, opiskelijapalvelut ja niin edelleen). TBL 
on suositellut jäsenilleen harjoittelupaikkojen järjestämistä. 
• Kaiken kaikkiaan opiskelijoiden harjoitteluvaihtotoiminta on tehostunut. 
5. Koulutus 
• Kursseja on kehitetty alusta alkaen eurooppalaiselle käyttäjäkunnalle ja eurooppalainen ulottuvuus 
huomioon ottaen. Eräät kurssit ovat lähtöisin muista EU.n investoinneista (esimerkiksi ESPRIT II). 
Toimintaan on liitetty laajasti uusia tekniikoita, tietokoneohjelmia ja simuloinnin apuvälineitä. 
COMETTilla on ollut merkitystä sekä käytännön toimintana että liikkeellepanevana tekijänä. 
• Toiminta on keskittynyt laadun parantamiseen. COMETT-ohjelma on tuonut kurssien kehittämiseen ja 
täydennyskoulutustoimintaan 'laatukumppaneita, joita Norjassa ei olisi ollut. 
• COMETT-ohjelman teknologian siirtoa ja koulutusta koskevien tavoitteiden sekä Norjan vastaavien 
kansallisten tavoitteiden samankaltaisuus on varmistanut keskinäisen täydentävyyden. 
6. Yleisvaikutus 
• COMETT-ohjelmalla ei ole ollut suurta vaikutusta kansallisella tasolla, mutta aluepolitiikan ja 
aluesuunnittelun tasolla se on ollut merkittävä. Erityisesti on mainittava COMETT-ohjelman merkitys 
alueiden ja läänien strategisten suunnitelmien kehittämisessä ja toteuttamisessa. 
• Missä tällaiset suunnitelmat olivat jo olemassa, esim. Länsi-Norjassa, COMETT-ohjelma on ollut tärkeä 
112 
tekijä niiden toteuttamisessa; toisissa tapauksissa taas COMETT-ohjelman tavoitteet on otettu huomioon 
suunnitelmien valmistelussa. 
COMETT-ohjelman jäsenyys on tarjonnut Euroopan laajuista teknologian siirtoa ja koulutusta, jota ei 
muuten olisi lainkaan ollut tai jota olisi ollut vaikea luoda kansallisten voimavarojen puitteissa tai 
kansallisin ehdoin; kansainvälistä yhteistyöohjelmaa ei tältä pohjalta olisi voitu toteuttaa. 
RUOTSI 
Väkiluku 8,64 miljoonaa, väestötiheys 19,2, BKT/henkilö 16,2 ppp. 
YHTEENVETO: RUOTSI (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP.t Alueelliset 4 
Toimialakohtaiset f 888 000 
Opiskelijat 807 2 245 940 
Stipendiaatit 13 111 000 
Kurssit 83 998 000 
Yhteiskoulutushankkeet 13 2 311038 
Kokeiluluontoiset hankkeet 1 500 000 
Tukitoimenpiteet 15 240 952 
YHTEENSÄ 7 294 930 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön perusta luotiin Ruotsissa jo 1960-luvulla. Korkean 
asteen oppilaitoksen johtokunnissa on elinkeinoelämän edustajia. Vuonna 1977 säädetyn lain nojalla 
elinkeinoelämän edustajia voi olla jäseninä myös kaikissa opinto-ohjelmaa käsittelevissä toimikunnissa. 
Korkeakoulujen henkilöstö saa tehdä töitä ulkopuolisille ja siirtyä väliaikaisesti yrityksiin. Vuodesta 1975 
lähtien korkeakoulut ovat järjestäneet ammatillisia koulutusohjelmia. 
• Ruotsin teknisen kehityksen virasto (STU) perustettiin 1960-luvun lopulla parantamaan ruotsalaisten 
yritysten tekniikan osaamista; erityisenä kohteena oli korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö. Virasto loi 
nopeasti korkeakoulujen yhteystoimistojärjestelmän. Suurten yritysten tutkimusjohtajat toimivat osa-
aikaisissa professuureissa. Pienet yritykset voivat "lainata" tutkijoita jopa kuudeksi kuukaudeksi, jolta ajalta 
yhteystoimisto maksaa puolet heidän palkastaan. Pohjois-Ruotsissa pienet yritykset voivat palkata 
paikallisesta korkeakoulusta valmistuneita insinöörejä kuudeksi kuukaudeksi siten, että yhteystoimisto 
maksaa heidän palkkansa. Tarkoituksena on hillitä muuttoliikettä Etelä-Ruotsiin. 
• Vuoden 1992 laki laajensi huomattavasti korkean asteen oppilaitosten itsehallintovaltuuksia ja loi 
korkeakouluille tulosten arviointijärjestelmän. Kaikkiin diplomi-insinöörien koulutusohjelmiin sisältyy 
pakollinen työharjoittelu. 
• Elinkeinoelämän edustajia on tiedekorkeakoulujen ja teknillisten korkeakoulujen hallituksissa. Useita 
tiedepuistoja on perustettu yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa. Vaihtoprofessuureja ja vierailevia 
luennoitsijoita yrityksistä on runsaasti. Elinkeinoelämä rahoittaa useita tutkimussopimuksia, ja 
tutkimusyhteistyölaitoksia on perustettu. Keskimäärin 10 prosenttia korkean asteen oppilaitosten 
toiminnasta on elinkeinoelämän rahoittamaa. 
3 Lisäksi on kaksi toimialakohtaista UETP.tä, joiden vetäjä on ruotsalainen, mutta sopija ei ole ruotsalainen. 
113 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• COMETT on ensimmäinen EU-ohjelma, johon EFTA-maal ovat voineet ottaa osaa. Ammattiliittojen, 
työnantajien sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten tuki on ollut vahvaa. Kiinnostusta lisäsi Ruotsin 
mahdollinen tuleva liittyminen EU:hun. 
• COMETT-ohjelman aiheista olivat Ruotsissa: (I) korkean asteen koulutuksen kansainvälistäminen, (2) 
täydennyskoulutuksen tarve PK-yrityksissä ja tarve järjestää korkeakouluissa tieteellistä huippukoulutusta, 
(3) PK-yritysten tarve päästä ulkomaisille markkinoille. 
3. Verkottuminen 
• Ruotsi sai vuonna 1990 neljä alueellista UETP:tä, jotka kaikki sijaitsevat Etelä-Ruotsissa, ja kaksi 
toimialakohtaista UETP:tä. Lisäksi vuonna 1992 perustettiin kolme toimialakohtaista UETP:tä. Ruotsin 
UETP:iden vahvuuksia on niiden tiivis osallistuminen DELTA-ohjelmaan. 
• UETP:iden vaikutus hankkeisiin välittömästi osallistuvien yritysten ja korkeakoulujen ulkopuolella on 
kuitenkin ollut vähäistä. UETP:illä on ollut identiteettikriisi. 
• Välillisiä vaikutuksia ovat olleet: (1) tiedon levittäminen, (2) teknologian ja koulutuksen laajempi 
markkinointi, (3) eurooppalainen yhteistyöfoorumi ja hyvin toimineiden toimialakohtaisten UETP:iden 
luoma poliittinen paine, (4) kansainvälisten toimintojen tehokkuuden osoittaminen. 
• Useimmat UETP:t ovat pyrkineet tekemään koulutustarveanalyyseja. Alalla toimii kuitenkin monia 
muitakin yrittäjiä. 
• Päävahvuuksia ovat olleet UETP-henkilöstön omistautuminen työlleen ja heidän kykynsä työskennellä 
Euroopan laajuisessa toimintaympäristössä ja tukea muita ohjelmia. Suurimpia heikkouksia ovat olleet 
elinkeinoelämän, erityisesti PK-yritysten, vähäinen osallistuminen sekä alueidenvälisen kokemusten siirron 
ongelmat. 
4. Liikkuvuus 
• Opiskelijoiden harjoitteluvaihdoissa ei ole tapahtunut mitään uutta. Henkilövaihtomahdollisuuksia ei ole 
juurikaan käytetty. Yhä enemmän pyritään kuitenk in hankkimaan opiskelijoille harjoittelupaikkoja suurissa 
yrityksissä. Jotkin yritykset ovat käyttäneet COMETT-ohjelmaa mahdollisten tulevien työntekijöiden 
testaamiseen ulkomaisissa tytäryhtiöissä. 
• Jotkin PK-yritykset ovat olleet ensimmäistä kertaa tekemisissä ulkomaisten opiskelijoiden kanssa. Tämä 
on lisännyt tietoisuutta kulttuurieroista. 
5. Koulutus 
• Koulutusalalla COMETT-ohjelman merkittävimmät vaikutukset ovat olleet korkeakoulujen opettajille 
kohdistettavan "tilauksen" soveltamista ja muotoilua koskevissa valmistelevissa keskusteluissa ja 
neuvotteluissa. 
• Toimialakohtaisilla UETP:illä teollisuudenalojen vaikutus koulutuksen kehittämiseen on ollut suurempi. 
• Tietotekniikan verkko on perustettu (aluksi tietojen ja yhteistyökumppaneiden hakemista varten), ja sitä 
pyritään käyttämään työpaikkaharjoittelun edistäm iseen. Laadunvalvonnasta on tullut keskeinen kysymys, 
kun kursseja pitävät erilaiset opettajat eri maissa. COMETT-ohjelma on ollut käynnissä vasta niin lyhyen 
aikaa, että sitä ei voida kattavasti arvioida. Se on ollut liian pieni vaikuttaakseen merkittävästi. Kehitettyjen 
kurssien uudelleenkäyttöaste on erittäin alhainen. 
6. Yleisvaikutus 
• Yleisvaikutus kansallisella tasolla on ollut marginaalinen, mutta alueellisella ja paikallisella tasolla 
vaikutusta on ollut. Ohjelma on pieni, ja talouselämä on ollut lamassa. Korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyötä ei ole juurikaan edistetty paitsi hankeosapuolien kesken. Korkeakouluilla oli jo ennestään vahva 
täydennyskoulutusjärjestelmä. Kansainvälisten suhteiden luominen ruotsalaisissa korkeakouluissa ja 
yrityksissä on kuitenkin ollut uusi asia. 
• Ohjelma on vaikuttanut jossain määrin aluepolitiikkaan, muttaei kansalliseen politiikkaan. Korkeakoulujen 
täydennyskoulutusohjelmien ja UETP:iden välille on kehittynyt jonkin verran synergiaa. 
• Yleisvaikutus on ollut vähäinen. Ohjelmalohko B on ollut todellinen menestys, etenkin suuremmille PK-
yrityksille. Syntyneitä verkostoja tullaan käyttämään muissa hankkeissa. COMETT-ohjelma on myös 
114 
parantanut EU-tietämystä. 
SUOMI 
Väkiluku 5,03 miljoonaa, väestötiheys 14,9, BKT/henkilö 16,1 ppp. 
YHTEENVETO: SUOMI (1990-94) 
Määrä Talousarvio 
UETP:t Alueelliset 3 
Toimialakohtaiset 2 685 000 
Opiskelijat 634 1 560 365 
Stipendiaatit 71 690 350 
Kurssit 78 740 000 
Yhteiskoulutushankkeet 9 1 845 000 
Kokeiluluontoiset hankkeet 
Tukitoimenpiteet 17 247 568 
YHTEENSÄ 5 768 283 
1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet 
• Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä ei erikseen säädetä laissa, mutta toisaalta lainsäädäntö ei juurikaan 
rajoita tällaista toimintaa. 
• Suomen Akatemialla on ohjelma, joka tukee jatko-opiskelijoiden työharjoittelua yrityksissä. 
Opetusministeriöllä on vastaava ohjelma tietotekniikan alalla. TEKES rahoittaa korkeakoulujen ja yritysten 
yhteistyöohjelmiajatutkijakoulutusohjelmia. Koulutusalaon Suomessa laajentunut voimakkaasti vuodesta 
1986 lähtien. Korkean asteen oppilaitoksia pidetään yhä yleisemmin alueellisina kehityskeskuksina. 
• Työharjoitteluyrityksissä on perinteisesti kuulunut pakollisena tekniikankoulutukseen. Täydennyskoulutus 
on nopeimmin kasvavia korkean asteen koulutuksen aloja. Useita tiedepuistoja on perustettu viimeisen 
vuosikymmenen aikana. Teknilliset opistot ovat perustaneet 'yrityspalveluosastoja'. Uniscience Ltd Oy on 
saattanut korkeakoulut ja elinkeinoelämän järjestöt yhteen korkeakoulujen yhdistettyyn taitotietoon 
perustuvien palvelujen tarjoamiseksi. 85 ammatillista oppi laitosta on yhdistetty 22 ammattikorkeakouluksi, 
jotka toimivat läheisessä yhteistyössä yritysten kanssa. 
• Elinkeinoelämällä on perinteisesti ollut läheiset yhteydet korkean asteen oppilaitoksiin. Suuret yritykset 
ovat käynnistäneet omia jatkokoulutusohjelmiaan, ja myös oppilaitosten vastaavien ohjelmien kysyntä on 
nousussa. Pitkäaikaisia yhteistyö-ja sopimussuhteita on jo muodostettu. Elinkeinoelämän palveluksessa 
olevien tohtorintutkinnon suorittaneiden määrä on nopeasti lisääntymässä. 
2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys 
• Koska Suomi oli EFTAn jäsen, se liittyi ohjelmaan vasta COMETT II -vaiheen alkaessa, mutta pääsi 
siihen nopeasti mukaan. Tämä oli mahdollista korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöpohjan ja 
korkeakoulujen olemassaolevien täydennyskoulutuskeskusten ansiosta. Kansainvälisistä opiskelijoiden 
harjoitteluvaihdoista oli myös runsaasti kokemusta, ja Suomen hallitus oli juuri käynnistämässä aloitetta 
korkean asteen oppilaitosten kansainvälistämiseksi. COMETT-tiedotuskeskuksella oli myös keskeinen 
merkitys toiminnan vauhdittajana. 
15 
3. Verkottuminen 
• Suomi sai 5 UETP.tä vuonna 1990: 3 alueellista, yhden sekamuotoisen ja yhden toimialakohtaisen. Kaikki 
muut paitsi toimialakohtainen UETP toimivat korkeakouluissa. Vuonna 1992 perustettiin yksi uusi UETP, 
josta Suomi oli osavastuussa. Vuonna 1994 yksi toimialakohtainen UETP siirrettiin Alankomaista 
Suomeen. 
• UETP:t ovat toimineet sillanrakentajina Brysselin ja suomalaisten osallistujaorganisaatioiden, etenkin 
yritysten, välillä. Kaikki UETP:t ovat tehneet koulutustarveselvityksiä, joiden perusteella on muotoiltu 
uusia hankkeita. Ne ovat myös osaltaan piristäneet kansainvälistä yhteistyötä ja laajentaneet useita 
kansallisia hankkeita eurooppalaisiksi. Toimialakohtaiset UETP:t ovat vaikuttaneet merkittävästi 
koulutukseen omilla erikoisaloillaan. 
• Päävahvuutena on ollut tiivis yhteistyö UETP.iden kesken sekä niiden ja tiedotuskeskuksen välillä. 
• Suurimpia heikkouksia on ollut se, että UETP:t eivät kata koko maata, kun samaan aikaan talouden lama 
on rajoittanut elinkeinoelämän osallistumista. Koska COMETT oli ainoa ohjelma, johon Suomi pystyi 
osallistumaan, UETP.t ovat joutuneet toimimaan pääasiassa vain COMETTin puitteissa. 
4. Liikkuvuus 
• OpiskelijoidenharjoitteluvaihtojaulkomailleonSuomessasuosittupitkään.COMETT-ohjelmaon tarjonnut 
tälle toiminnalle vain uuden kanavan. Etenkin teknillisille opistoille ohjelma on kuitenkin ollut tehokas 
keino lisätä korkeatasoisten harjoittelupaikkojen määrää. Asiantuntijoiden henkilövaihdot (Bc), vaikka ne 
eivät uusi asia olekaan, on katsottu erääksi COMETT-ohjelman hyödyllisimmistä toiminnoista. Vuonna 
1994 Suomi oli ohjelman toiseksi suurin lähtömaa! 
• COMETT-ohjelman hajautettu rakenne on rohkaissut korkeakoulujen kansainvälisten asioiden 
vastuuhenkilöitä tekemään aloitteita ja ottamaan vastuuta henkilövaihtojen järjestämisessä. Aikaisemmin 
tämä toiminta oli keskitetympää. Yritykset eivät enää pidä harjoittelupaikkojen tarjoamista 
hyväntekeväisyytenä, vaan alkavat tunnustaa opiskelijoiden tuoman todellisen lisäarvon. 
5. Koulutus 
• COMETT-ohjelmalla ei ole ollut suurta vaikutusta kansallisella tasolla hankkeiden vähäisyyden vuoksi. 
Ohjelma on kuitenkin muuttanut eurooppalaisiksi sellaisia kursseja, jotka olisivat muuten jääneet 
kansallisiksi. Kursseja on pidetty englanniksi ulkomaisten osallistujien houkuttelemiseksi. Elinkeinoelämä 
on pitänyt ohjelman tuottamaa materiaalia hyödyllisenä. 
• Ohjelma on tehokkaasti vaikuttanut eurooppalaisen yhteistyön lisäämiseen ja edistänyt uusien yhteyksien 
ja yhteistyömuotojen luomista. 
6. Yleisvaikutus 
• Koska Suomessa oli jo voimakas korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön, opiskelijoiden 
harjoitteluvaihtojen ja henkilövaihtojen perinne, COMETT-ohjelmalla ei katsota olleen merkittävää 
vaikutusta oppilaitosten ja yritysten suhteisiin tai politiikan muotoutumiseen alueellisella tai kansallisella 
tasolla. Innovatiivinen vaikutus on näkynyt maidenvälisellätasolla. Korkeakoulujen jayritysten vakiintunut 
yhteistyöperinne antoi hyvät lähtökohdat ohjelman toteuttamiselle. 
• Ohjelma on tuottanut voimakasta synergiaa teknillisten opistojen valtakunnallisen 
kansainvälistymisohjelman kanssa. Kaksi kolmannesta Suomesta Ba-ohjelmakohdan tuella lähteneistä on 
ollut teknillisten opistojenopiskelijoita. Opetusministeriö on maksanut erityistä bonusrahaa korkeakoulujen 
kansainvälisten toimintojen lisäämiseksi. Osallistuminen COMETT-ohjelmaan on nykyisin yksi peruste 
bonuksen saamiselle. 
• Ohjelma on tarjonnut kokemuksia EU-toimintaympäristöstä sekä viranomaisille että ohjelmaan 
osallistuneille organisaatioille. Kokemuspohja menestyksellisestä osallistumisesta eurooppalaiseen 
ohjelmaan on luotu. 
16 
Liite 3. Luettelo COMETT-julkaisuista 
Seuraavassa on lueteltu merkittävimmät COMETT-ohjelmaan liittyvät asiakirjat ja julkaisut vuosilta 1990-94; 
myös joitakin vuonna 1995 ilmestyneitä julkaisuja on mainittu. 
Hakukierroksiin liittyviä virallisia asiakirjoja 
• COMETT-tausta-asiakirja 9 kieltä 
• Vademecum COMETT II 9 kieltä 
Tämä asiakirja sisältää olennaista tietoa COMETT-ohjelmasta ja selostaa ohjelman tavoitteet ja 
toiminnallisen rakenteen. 
• Hakupaketti 1990, 1991, 1992 9 kieltä 
Hakupaketti on saatavana paperilla ja levykkeellä. Se on tarkoitettu COMETT-hankehakemuksen 
tekemisestä kiinnostuneille. Paketti sisältää yleistietoja COMETT-ohjelmasta ja opastusta hanke-ehdotusten 
muotoilussa. Mukana ovat myös hakulomakkeet. 
• Hakupaketti 1993, 1994 EN/FR/DE 
Vuodesta 1993 eteenpäin tämä asiakirja on toimitettu vain kolmella kielellä. 
Yleistietoja ohjelmasta ja sen tuloksista 
• COMETT-tiedote EN/FR 
Helmikuusta 1988 joulukuuhun 1993 COMETT-tiedotettajulkaistiin kolmesti vuodessa. Se sisälsi erilaisia 
ohjelmaa ja sen yhteyksiä muihin EY.n aloitteisiin käsitteleviä artikkeleita. Se tarjosi myös tietoa 
COMETT-hankkeistaja ohjelman etenemisestä. Julkaisu lakkautettiin joulukuussa 1993 uuden POXXlLn 
julkaisun Le Magazine hyväksi. 
• COMETT-esite 9 kieltä 
Tämä A5-kokoinen esite julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. Siinä selitetään ohjelman rakenne 
vksinkertaisestiiakävttäiävstävällisesti.EsitekuvaileeC()METT-ohielmanv/eisettavoitteet,ohielmalohkot 
ja budjetoinnin perusrakenteen. 
• COMETT Pilot projects (kansio) EN 
Erilaisille käyttäjille kohdistettu kansio sisältää yksittäisiä tietosivuja COMETT-ohielman 
kokeiluluontoisista hankkeista ia niiden tavoitteista, koulutusmateriaaleista ia kansainvälisistä 
yhteistyökumppaneista. 
• Catalogue of COMETT I outputs EN 
Tässä luettelossa on keskeistä tietoa kaikista COMETT 1 -ohjelman hankkeiden tuloksista, mukaan lukien 
kurssit, koulutusmateriaalit, tutkimukset, tietokannat ja tiedotteet. Lisäksi luettelossa on tilastokatsaus 
COMETT 1 -ohjelmasta. 
• COMETT Project Compendium 1990, 1991, 1992, 1993/4 EN/FR 
Tässä käsikirjassa on perustietoa kaikista kunkin vuoden hakukierroksella hyväksytyistä COMETT-
hankkeista. Hankkeista annetaan otsikko, lyhyt yhteenveto ja yhteyshenkilön täydet yhteystiedot. Lisäksi 
kirjassa on tilastokatsaus sekä useita hakemistoja ja luetteloita, joista hankkeet on helppo löytää. 
• Transnational student placements: the COMETT experience EN/FR 
Tämä käytännön opas perustuu suurelta osin COMETT-ohjelman kokemuksiin opiskelijoiden 
maidenvälisten harjoitteluvaihtojenjärjestämisessä EU:njäsenvaltioissa ja EFTA-maissa. Se on tarkoitettu 
apuvälineeksi opiskelijoiden harjoitteluvaihtojen järjestäjille, ja se sisältää vinkkejä niin järjestäjille kuin 
opiskelijoillekin. Lisäksi siinä on tietoja eri maista sekä ERASMUS- ja TEMPUS-ohjelmien 
opiskelijavaihdoista. 
Kertomuksia ja tutkimuksia 
• The development of COMETT I FR/EN 
COMETT 1 -ohjelman sisäinen seurantakertomus, joka kattaa vuodet 1987-89. Jokaisella COMETT 1 -
ohjelman viidellä ohjelmakohdalla on oma lukunsa, ja jokaisesta 12 jäsenvaltiosta on maakohtainen 
kertomus. Asiakirja sisältää yleistä tilastotietoa COMETT f-ohjelman ajalta sekä jäsenvaltioiden tilastoja. 
• The development of COMETT I (Executive Summary) FR/EN 
117 
• COMETT I. Komission loppukertomus 9 kieltä 
Virallinen kertomus COMETT-ohjelman ensimmäisestä vaiheesta. Se dokumentoi ohjelman taustan, 
perustelut, rakenteen ja toteutuksen, keskittyen erityisesti sen vaikutuksiin eri ohjelmalohkoissa. Asiakirja 
on yhteenveto lukuisista muista ohjelman ensimmäisen vaiheen aikana tehdyistä asiakirjoista, 
kertomuksista, tutkimuksista ja analyyseistä. 
• COMETT-ohjelma. Toimintakertomus 1990, 1991, 1992, 1993 ja 1994 9 kieltä 
Vuosikertomukseen kirjattiin virallisesti kaikki COMETT- toimenpiteet tietyltä vuodelta. Aiheita ovat 
hakukierrosten tulokset, ohjelman hallinta, seuranta ja arviointi, konferenssit ja niin edelleen. Lisäksi 
mukana on tilastokatsaus COMETT-hankkeisiin, uutisia kokeiluluontoisista hankkeista ja luettelo 
julkaisuista. 
• National profiles 1992, 1994 osin EN, osin FR 
Kansalliset profiilit kattavat 12 jäsenvaltiota ja 7 EFTA-maata, ja sisältävät kertomuksen COMETT-
ohjelman kehityksestä kussakin maassa ohjelmalohkoittain eriteltynä. 
• Regional profiles 1993, 1994 osin EN, osin FR 
Nämä profiilit käsittelevät COMETT-ohjelman vaikutusta alueelliseen kehitykseen 12 jäsenvaltiossa ja 7 
EFTA-maassa; ne sisältävät tilastotietoja COMETT-rahoituksesta ja toimenpiteistä eriteltynä 
ohjelmalohkoittain. 
• Sectoral surveys (sarja) 
COMETT-toimenpiteitä tekniikan kymmenellä avainsektorilla on esitelty toimialakohtaisissa katsauksissa: 
• Medical technology and biomedical engineering in COMETT (EN) 
• Advanced manufacturing technology in COMETT (EN) 
• Technology and innovation management in COMETT (EN) 
• Microelectronics in COMETT (EN/FR) 
• Software technology in COMETT (EN) 
• Materials in COMETT (EN/FR) 
• Environment in COMETT (EN) 
• Biotechnology in COMETT (EN) 
• Mechanical engineering in COMETT (EN) 
• Agrofood in COMETT (EN) 
COMETT II -ohjelman kertomuksia 
• COMETT Evaluation (ECOTEC, 1991) EN/FR/DE 
• Transnational training for technology in Europe - the COMETT experience 
(COMETT II -ohjelman väliaikainen kertomus 1990-92) EN/FR/DE 
• COMETT II: Evaluations (1993) EN/FR/DE 
• First part - Report by the Panel of Experts: COMETT. Transnational training for technology. 
The future of industry-university cooperation. 
• Second part - National Evaluations 
• Third part - GMV Report: Evaluation of the COMETT Programme 
• The Final National Evaluations of COMETT (1995) EN/FR/DE 
• COMETT II. lopullinen kertomus (1995) kaikki kielet 
COMETT-ohjelman lopullisia kertomuksia (Sarja: 'COMETT: the results') 
• COMETT II in figures - a statistical overview EN/FR/DE 
• Networks and European training partnerships COMETT UETPs Realities and perspective£N/FR/DE 
• COMETT II: the results. The mobility actions, 1990-1994 EN/FR/DE 
• COMETT II: the results. Joint training report. Lessons and experience EN/FR/DE 
• La mobilité d'étudiants COMETT en entreprise, 1990-94 FR 
• Placements de formation avancée, 1990 - 94 FR 
• Echanges de personnel, 1990 - 94 FR 
• Cours de formation de courte durée, 1990 - 94 FR 
• COMETT II: the results. Strand Cb/Cc report EN 
• COMETT: the results. Complementary measures - strategic plans and actions of COMETT UETPs EN 
• EFTA and COMETT. Impact on training and education EN 
• COMETT: the results 
- Linking R&D and education EN 
118 
- SMEs in COMETT projects EN 
- A sectoral view on COMETT EN 
The creation and development of successful university-industry partnerships 
The contribution of the COMETT programme to the innovation in continuing education and training 
COMETT: the results. Manual of good practice for skill needs analysis EN/FR 
COMETT: the results. Student mobility in the COMETT programme EN/FR 
COMETT: the results. The impact of COMETT on SMEs EN/FR 
The regional impact of the COMETT Programme 
Muita julkaisuja 
• COMETT Video: "Forging the Europe of the future" 9 kieltä 
• COMETT-esitteet EN/FR/DE 
• COMETT - User Guide 
• COMETT - facts and figures 
• University-enterprise training partnerships 
• Industrial student placements 
• Training for European industry 
• COMETT and higher education 
• Technology management 
• COMETT and SMEs 
• Women and technology 
• Linking R&D with training 
• COMETT and Micro-electronics 
• COMETT and Biotechnology 
• COMETT and Agriculture 
• COMETT and the automobile industry 
• Slide show COMETT 1992, 1993 and 1994 EN/FR/DE 
• COMETT Posters 9 kieltä 
• COMETT-hanketietokanta EN 
119 

Liite 4. COMETT-ohjelman organisaatio 
A.4.1 Hallinto ia päätekijät 
Useat organisaatiot ovat osallistuneet COMETT-ohjelman toteuttamiseen ja hallintoon. 
Kuten neuvoston päätöksessä määrättiin, Euroopan komissiolla ja erityisesti sen inhimillisiä 
voimavaroja, koulutusta ja nuorisoasioita käsittelevällä työryhmällä (nykyään PO XXII) oli 
ensisijainen vastuu COMETT-ohjelman toteuttamisesta. Poliittisten linjanvetojen lisäksi 
tämä on tarkoittanut etupäässä ohjelmaan, sen sovellusmahdollisuuksiin ja hankkeiden 
tuloksiin, arviointiin ja valintaan sekä sopimuksiin ja rahoituksen hallintaan liittyvän tiedon 
levittämistä. 
Komissiota avustivat näissä tehtävissä COMETT-komitea, jossa kaikki 12 jäsenvaltiota 
olivat edustettuna, EFTA-yhteistyökomiteat, EU- ja EFTA-jäsenvaltioihin perustetut 
COMETT-tiedotuskeskukset, sekä COMETT-asiantuntijaryhmä. COMETTin tekninen 
tukitoimisto antoi teknistä ja ammatillista tukea. 
COMETT-komiteassa oli kaksi jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella nimettyä edustajaa 
kustakin jäsenvaltiosta sekä kaksi Euroopan tason työmarkkinaosapuolten edustajaa 
tarkkailijoina. Komission oli kuultava komiteaa COMETT-ohjelman toteuttamista 
koskevissa kysymyksissä. Komitea kokoontui 3-4 kertaa vuodessa ja antoi lausuntoja 
pääasiassa yleisistä linjakysymyksistä, kuten rahallisen tuen yleisistä ohjeista, 
kimppajärjestelmästä (jolle komissio antoi täyden tukensa) ja tukitoimenpiteistä. Komitea 
osallistui eri hanketyyppien yleiseen valintamenettelyyn ja antoi lausunnon kaikista 
hankkeista, joihin haettiin yli 100 000 ecun tukea. Ohjelman kuluessa komitea osallistui yhä 
enemmän ohjelman arviointiin, etenkin kansallisiin arviointeihin. 
COMETT II -ohjelman käynnistämisestä lähtien EFTA-maat ovat osallistuneet ohjelmaan, 
ja EY:n ja kunkin EFTA-maan välisiä COMETT-ohjelmaa koskevia asioita hoitamaan 
perustettiin yhteistyökomiteoita. Nämä komiteat kokoontuivat noin kaksi kertaa vuodessa, 
yleensä COMETT-komitean kokouksen jälkeen (joihin EFTA-maiden edustajat eivät saaneet 
osallistua). 
Kansallisella tasolla COMETT-tiedotuskeskukset ovat tehneet merkittävää työtä tiedon 
levittämisessä ja tietoisuuden lisäämisessä. Tiedotuskeskusten tärkeimpiä tehtäviä on ollut 
vastaaminen COMETT-ohjelmaa koskeviin kysymyksiin erityisesti oman maansa 
hankkeiden osalta sekä tiedotusmateriaalin tuottaminen (esitteet, tiedotteet ja niin edelleen). 
Ohjelman kuluessa ne ovat myös järjestäneet monia tiedotuspäiviä, seminaareja, 
lehdistötilaisuuksia ja konferensseja ja avustaneet hakijaehdokkaita uusien sovellusten 
valmistelussa ja tiedon levittämisessä COMETT-hankkeiden tuloksista. Eräät keskukset 
menivät vielä pidemmälle ja toimivat hankekumppaneiden välittäjinä, usein yhteistyössä 
omien maidensa UETP:iden kanssa. 
Hyväksyttyjen hankkeiden sisältö-ja laatukysymyksissä komissiota on avustanut COMETT-
asiantuntijaryhmä. Komissio nimitti tämän ryhmän jäsenet jäsenvaltioita kuultuaan jonkin 
COMETT-ohjelmaan liittyvän alueen tai toimialan tietämyksen ja kokemuksen perusteella. 
Ryhmää pyydettiin antamaan lausuntonsa hakemuksista ja kullakin hakukierroksella 
sovelletuista valintamenettelyistä, erityisesti ohjelmalohkojen A ja C hankkeista. Ryhmää 
121 
pyydettiin erikseen arvioimaan ehdotettujen hankkeiden laatua ja hyödyllisyyttä 
elinkeinoelämän tarpeita silmälläpitäen. Asiantuntijaryhmän lisäksi valintamenettelyyn ovat 
osallistuneet myös muut, erityisesti T&K-ohjelmista vastaavat komission osastot synergian 
varmistamiseksi muiden EY-ohjelmien kanssa. 
Lopuksi on mainittava COMETT-ohjelman tekninen tukitoimisto (TAO), Brysselissä 
toimiva sopimussuhteinen epäkaupallinen yksikkö, jonka ensisijaisena tehtävänä on tukea 
komission työtä. Sen toimintaan kuuluivat hakukierrosten käytännön järjestelyt 
(Vademecumin ja hakupakettien valmistelu, käännökset ja painatus, hakuasiakirjojen 
postitus, tietojen ja neuvonnan antaminen hakijoille, valintamenettelyn järjestäminen, mihin 
kuului kaikkien lähetettyjen hakemusten tarkastelu ja esiarviointi, sopimusten valmistelu, 
tuen maksaminen sopijaosapuolille ja hankkeiden edistymisen valvonta vuosikertomuksia 
laatimalla). Toimisto laati myös monien COMETT-ohjelman julkaisujen ja asiakirjojen 
luonnokset. 
A.4.2 Yhteenveto tukitoimenpiteistä 
COMETT-ohjelmaan on kuulunut kolmenlaisia tukitoimenpiteitä: 
• suullisia ja kirjallisia vastauksia tiedusteluihin; 
• kertomusten ja muiden julkaisujen tuottamista ja levittämistä; 
• kokousten, seminaarien ja konferenssien järjestämistä. 
Suora tuki sitä tarvitseville vastaamalla suullisesti ja kirjallisesti tiedusteluihin on ollut 
tärkeä ja jatkuva osa COMETT-ohjelman toimintaa. Tätä ovat harjoittaneet komission 
henkilöstö, COMETT-ohjelman tekninen tukitoimisto ja COMETT-tiedotuskeskukset. 
Tiedusteluja ovat tehneet paitsi potentiaalisten hakijoiden lisäksi usein myös kansalliset ja 
kansainväliset organisaatiot, päätöksentekijät, eri toimintojen yhdistykset, valtion virastot 
ja laitokset ja niin edelleen. 
COMETT-ohjelman yhteydessä on tuotettu suuri määrä tiedotusaineistoa, muun muassa: 
• viralliset hakuasiakirjat, erityisesti COMETT-Vademecum ja hakupaketit; 
• mainosesitteet, joissa annetaan tietoa COMETT-ohjelman eri toiminnoista; 
• viralliset kertomukset, joissa ohjelman etenemistä valaistaan tilastoin ja tuloksin; tällaisia 
ovat vuosikertomukset ja COMETT II -ohjelman väliaikainen kertomus; 
• tiedotteet, joita ovat julkaisseet komission tasolla (COMETT Bulletin) sekä kansallisella 
ja paikallisella tasolla COMETT-tiedotuskeskukset, monet UETP:t ja suurten hankkeiden 
vetäjät; 
• tiettyjä alueita koskevat tutkimukset ja analyysit, joita on suoritettu COMETT-ohjelman 
tuella, esimerkiksi toimialaselvitykset; 
• asiakirjat, joissa selvitetään, mitkä COMETT-hankkeet on hyväksytty ja minkälaisia 
tuloksia on saatavilla, kuten COMETT Compendium; 
• asiantuntijoiden ja työryhmien kehittämiä ohjeita ja apuvälineitä hankkeenvetäjien ja 
muiden COMETT-hankkeissa työskentelevien avuksi (esimerkiksi yhdenmukaisen tyylin 
käyttö koulutusmateriaaleissa, tekijänoikeudet, laadunvarmistus, markkinointi, ...). 
Luettelo näistä on liitteessä 3. 
Erilaisten kokousten ja konferenssien järjestäminen on ollut tärkeä tiedon tarjoamisen, 
kokemusten vaihdon ja palautteen antamisen järjestelmä. COMETT II -ohjelman aikana on 
järjestetty viisi suurta COMETT-konferenssia (Amsterdamissa, Glasgow'ssa, Âlborgissa, 
Antverpenissä ja Bonnissa), joissa oli osanottajia 200-500. Kussakin konferenssissa 
122 
käsiteltiin tiettyä COMETT-ohjelman yleisteemaa; komissio saattoi raportoida ohjelman 
edistymisestä ja saada palautetta hankkeenvetäjiltä, toisaalta konferenssit olivat 
kohtauspaikkoja, joissa ihmiset voivat oppia toisiltaan, keskustella yhteisesti kiinnostavista 
aiheista, valmistella uusia hankkeita ja markkinoida kehittämiään tuotteita. 
Näiden suurten konferenssien lisäksi COMETT II -ohjelman aikana on järjestetty suuri 
määrä kokouksia, seminaareja ja pienempiä konferensseja. Osa sai rahoituksensa alueellisen 
tasapuolisuuden edistämistä koskevasta ohjelmasta (vertaa kohta 1.3.5): näihin kuuluivat 
opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja koskevat konferenssit ja toimialakohtaiset workshopit. 
COMETT-ohjelma on myös osallistunut muiden eurooppalaisten koulutus- tai T&K-alan 
ohjelmien järjestämiin tapahtumiin. Ohjelman alkuvuosina järjestettiin kaksi epävirallista 
tapaamista komission henkilöstön, COMETT-komitean jäsenten ja asiantuntijaryhmän 
kesken yleisten poliittisten ja strategisten suuntaviivojen selvittämiseksi. 
A.4.3 Ohjelman seuranta 
COMETT-ohjelman sekä komission henkilöstön ja COMETT-toimiston tukemien 
hankkeiden seuranta tukee suoritettuja ulkoisia arviointeja. Seurannan päätarkoituksena on 
varmistaa, että rahoitusta annetaan vain korkeatasoisille hankkeille, että sopimussitoumuksia 
noudatetaan ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja että ohjelman johto saa tarvitsemansa 
palautetiedot. 
Ohjelmaa varten on kehitetty erilaisia menettelyjä ja toimenpiteitä. COMETT II -ohjelman 
alussa laadittiin laajaa levitystä varten Vademecum, jossa kuvailtiin ohjelman tavoitteet ja 
rakenne sekä yksityiskohtaiset hankkeiden valintaperusteet. Kunkin hakukierroksen 
yhteydessä ilmoitettiin erityisessä hakupaketissa selkeästi, mitä hankkeilta odotettiin ja mitä 
ne saattoivat ohjelmalta odottaa. Tämän tiedotustoiminnan kautta luotiin perusteet 
tavoiteseurannalle ohjelman myöhemmissä vaiheissa. 
Toinen tärkeä näkökohta liittyi valintamenettelyihin, joita voidaan yksinkertaistaen kuvata 
näin: 
1. Komission vastaanottamat hakemukset seulottiin ja arvioitiin teknisen tukitoimiston 
avulla. Esivalinta suoritettiin Vademecumissa ja hakupaketissa mainituilla perusteilla; 
2. Hankkeet arvioitiin COMETT-asiantuntijaryhmässäsisällön, lähestymistavanja lisäarvon 
suhteen, minkä jälkeen pyydettiin lausunnot muilta komission yksiköiltä, joiden alaan 
hankkeet liittyivät; 
3. Annettiin esitys hyväksyttävistä hankkeista COMETT-komitean ja COMETT-EFTA -
yhteistyökomitean käsiteltäväksi; 
4. Tehtiin lopullinen päätös komission valitsemista hankkeista komiteoiden suositusten 
pohjalta. 
Hyväksytystä hankkeesta tehtiin sopimus, jossa ilmaistiin ehdot tuen saamiselle. Monissa 
tapauksissa annettiin 'teknisiä suosituksia' hankkeen parantamiseksi. Sopimukseen sisältyi 
kertomuksenlaadintavelvollisuus. Kertomus oli laadittava jokaisen sopimusvuoden lopussa, 
suurista hankkeista joskus useamminkin. Kaikki kertomukset tutkittiin sisällön ja tuen 
käytön suhteen; näin saatua tietoa on hyödynnetty maakohtaisissa kertomuksissa, ulkoisten 
123 
kertomusten lähtötietoina sekä COMETT-ohjelmasta tehdyissä lukuisissa tutkimuksissa ja 
kertomuksissa (vertaa Liite 3). 
Ohjelmakohdassa Cc tuetuille kokeiluluontoisille hankkeille on kehitetty erittäin 
yksityiskohtainen seurantamenettely. Jokaiselle kokeiluluontoiselle hankkeelle nimettiin 
ulkopuolinen neuvonantaja, joka oli COMETT-ohjelmaan perehtynyt arvostettu 
eurooppalainen asiantuntija. Neuvonantajan piti säännöllisesti tarkkailla hankkeen 
edistymistäja raportoida COMETT-ohjelman projektivirkailijalle jokaisen käyntinsä jälkeen. 
Hankkeenvetäjän, COMETT-projektivirkailijan ja hankeneuvonantajan välille kehittyi 
kolmikantasuhde. Uudistaessaan sopimuksia - vuosikertomuksen saatuaan - komissio varasi 
hankeneuvonantajille mahdollisuuden esittää suosituksia. Tämä menettely vaati paljon työtä, 
mutta osoittautui hyödylliseksi kokeiluluontoisten hankkeiden kehityksen varmistamisessa. 
Eräissä tapauksissa - joissa epäiltiin hankkeen olevan vaikeuksissa - järjestettiin virallisia 
hanketarkastuksia. Näiden kohteina oli sekä UETP:itä että kokeiluluontoisia hankkeita. 
Tarkastuksissa komissio käytti COMETT-asiantuntijoiden ja hankeneuvonantajien 
asiantuntemusta hyväkseen. 
Lopuksi on todettava, että COMETT-ohjelman tukema suuri määrä hankkeita ei sallinut 
kaikki hankkeet kattavan säännöllisen seurantaohjelman toteuttamista. Vain 
kokeiluluontoisia hankkeita ja vähäisemmässä määrin UETP.itä voitiin seurata. 
124 
Liitte 2 
COMETT II 
COMETT-ohjelman lopulliset 
kansalliset arviot 
Yhteenveto jäsenvaltioiden lausunnoista 
125 

SISÄLLYS 
JOHDANTO : 129 
YHTEENVETO 130 
COMETT II -OHJELMA 133 
OSA A: NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN TAVOITTEIDEN TÄYTTYMINEN 134 
1. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä yhteenkuuluvuuden lisääminen 134 
1.1 Koulutuksen osuuden lisääminen 134 
1.2 Alueelliset järjestelyt ja kehitys 134 
1.3 Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen 135 
2. Koulutuksen tehokas hyödyntäminen 136 
2.1 Tutkimuksen, koulutuksen ja teknologian siirron yhdistäminen 136 
2.2. Laadun parantaminen 136 
3. PK-yritykset ja innovaatio 137 
4. Miesten ja naisten tasavertaiset mahdollisuudet 138 
5. Eurooppalainen ulottuvuus ja lisäarvo 138 
5.1. Eurooppalainen lisäarvo 138 
5.2. Eurooppalaiset verkostot 138 
5.3. Vaikutus Euroopan yhdentymiseen 139 
OSA B: VASTAUSTEN VERTAILU 139 
1. Yleiskatsaus 139 
1.1 Keskustelun virittäminen 139 
1.2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 140 
1.3. Vaikutukset politiikan muotoiluun 140 
1.4. Suhde kansallisiin/alueellisiin ohjelmiin ja synergia 141 
1.5. COMETTin kokonaisvaikutus 142 
2. UETP-verkostot 143 
2.1. Alueellisten UETP-verkostojen panos 143 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeiden huomioon ottaminen 144 
2.3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 145 
2.5 Osallistujamaiden UETP-verkostojen vahvuudet ja heikkoudet 146 
3. Liikkuvuuteen ja henkilövaihtoon liittyvät toiminnot 147 
3.1 Liikkuvuuden edistämistoimien vaikutus innovaatioon korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 147 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 148 
127 
4. Koulutuskurssien kehittäminen 149 
4.1 Innovatiivisten yhteistyömuotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 149 
4.2 Teknologiakoulutuksen tarjonnan parantaminen 150 
4.3 Kansallisen tason koulutusaloitteiden täydentäminen/vahvistaminen 150 
4.4 Muita näkökohtia 151 
128 
JOHDANTO 
Laatiessaan COMETT II -ohjelman (1990-1994) loppukertomusta neuvoston 16 päivänä 
joulukuuta 1988 antaman päätöksen 89/27/ETA1 6 artiklan mukaisesti Euroopan komissio 
selvitti, millä tavoin osallistujamaat tukivat korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän 
yhteistyötä ja panostivat COMETT II -ohjelman toteuttamiseen. Näiden tietojen saamiseksi 
osallistujamaita pyydettiin laatimaan ohjelmasta lopullinen kansallinen arvio. Maille 
esitettiin joukko kysymyksiä, joihin arvioissa tuli vastata. 
Tämä kertomus perustuu näiden lopullisten kansallisten arvioiden analyysiin2. Osassa A 
tarkastellaan sitä, missä määrin COMETT II on täyttänyt neuvoston päätöksessä asetetut 
tavoitteet. Osa B on aihekohtainen analyysi osallistujamaiden vastauksista 
kysymyslomakkeen kysymyksiin. Liitteessä 1 on tiivistelmä kunkin maan vastauksista 
komission esittämiin kysymyksiin . Loppukertomus annettiin komissiolle helmikuussa 
1995. 
Kansallisissa arvioissa on yksi huomattava menetelmään liittyvä puute. Vain yhdessä tai 
korkeintaan kahdessa tapauksessa on selvää, kenen näkemyksiä esitetään - yrityksen, 
opiskelijan, korkean asteen oppilaitoksen5, oppilaitosten ja yritysten yhteistyöryhmän 
(UETP:iden) vaiko valtiovallan. Näissä kahdessa arviossa tulee esille se, että eri toimijoiden 
käsitykset COMETT II -ohjelman onnistumisesta vaihtelevat suuresti. Muut arviot ovat 
pitkälti jo yhteenvetoja ohjelmaa koskevista mielipiteistä. Puute on vakava ja vaikuttaa 
myös tähän kertomukseen, jonka analyysit ja tiedot perustuvat ja rajoittuvat yksinomaan 
kansallisista arvioista saatuihin tietoihin. 
1 Neuvoston päätös 89/27/EEC 16 joulukuuta 1988, VL n° L 13/28 17.1.1989 
2 Neljää lopullista kansallista arviota ei ollut saatu 31.12.1994 mennessä. Näissä tapauksissa käytettiin 
maiden vuoden 1993 lopullisia arvioita perustana osien A ja B alustaville analyyseille. Tuon ajankohdan 
jälkeen saadut kansalliset arviot otettiin mukaan tiivistelmiin, ja tärkeät kohdat sisällytettiin osiin Aja B. 
J Tiivistelmät lähetettiin kansallisille viranomaisille tarkastettavaksi ja korjattavaksi. Tällöin viranomaiset 
täydensivät joitakin puutteellisia tietoja, jotka otettiin asianmukaisesti huomioon osissa Aja B. 
4 Tämä maa on Yhdistynyt kuningaskunta. Eri toimijoiden näkökannat ilmenevät myös ranskankielisen 
Belgian arviossa, mutta eivät yhtä selvästi. Nämä ovat myös ainoat kvantitatiiviset arviot. 
5 Yhtenäisyyden vuoksi kaikkia yliopistoja, teknillisiä oppilaitoksia, erikoiskorkeakouluja ja muita 
korkeakouluja kutsutaan tässä korkean asteen oppilaitoksiksi. 
129 
YHTEENVETO 
Tämä kertomus on yhteenveto niiden 18 maan lopullisista kansallisista arvioista, jotka 
osallistuivat Euroopan komission inhimillisten voimavarojen työryhmän COMETT II 
-ohjelmaan, joka koskee korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyötä 
tekniikan alan koulutuksessa. Kertomus koostuu kolmesta osasta. Ensimmäinen osa 
tarkastelee COMETT II -ohjelman perustamispäätöksen tavoitteiden täyttymistä lopullisten 
kansallisten arvioiden valossa. Toinen on yhteenveto arvioista. Kolmas osa, liite, on 
tiivistelmä kunkin kansallisen arvion pääkohdista. 
Neuvoston päätöksen tavoitteiden täyttyminen 
COMETT II -ohjelma on parantanut korkean asteen teknillistä koulutusta 1) edistämällä 
käytännön harjoittelun kehittämistä ja hyväksymistä opiskelijavaihdon kautta, 2) 
parantamalla kurssien laatua ja laajentamalla niiden tarjontaa, 3) kehittämällä korkean 
asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä paikallis- ja aluetasolla sekä koko 
Euroopan tasolla, sekä 4) edistämällä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 
Euroopassa. 
COMETT II on edistänyt koulutuksen yhteistä kehittämistä ja tehokasta hyödyntämistä } 
tuomalla elinkeinoelämän mukaan kurssien kehittämiseen, 2) tehostamalla teknillisen 
koulutuksen osuutta oleellisena osana teknologian siirtoa, sekä 3) parantamalla koulutuksen 
laatua ja saatavuutta. 
Opiskelijavaihdon kautta COMETT II on vaikuttanut merkittävästi PK-yritysten teknilliseen 
ja taloudelliseen kehitykseen ja niiden pääsyyn laajoille Euroopan markkinoille. Myös 
lyhytkursseista on muutamia mainintoja. 
COMETT II -ohjelman osuudesta tasa-arvon edistäjänä ei esitetty arvioita. 
COMETT II on luonut merkittävää eurooppalaista lisäarvoa kehittämällä ja 
kansainvälistämällä opiskelijavaihtoa. Lisäksi ohjelma on tiivistänyt ja useimmissa 
tapauksissa luonut kansainvälisiä verkostoja, joiden tarkoituksena on korkean asteen 
oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyön kehittäminen. Sillä on ollut myös suuri 
yhdenmukaistava vaikutus Euroopan korkean asteen ja teknillisen koulutuksen kentässä. 
Yleistä 
COMETT II -ohjelman tärkein panos korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän 
suhteista käytävään keskusteluun on ollut huomion kiinnittäminen kansainvälisen yhteistyön 
kehittämiseen tällä alueella. Se on myös edistänyt keskustelua korkean asteen teknillisestä 
koulutuksesta ja elinkeinoelämän pätevyysvaatimuksista yleensä. Kahdessa jälkimmäisessä 
tapauksessa ohjelman vaikutus on kuitenkin ollut vähäinen niissä maissa, joissa tämä 
keskustelu on jo ennestään ollut hyvin kehittynyttä. 
COMETT II -ohjelman huomattava menestystekijä on ollut se eurooppalainen lisäarvo, 
jonka se on saanut aikaan virallistamalla ja nopeuttamalla opiskelijoiden kansainvälistä 
harjoitteluvaihtoa ja vähäisemmässä määrin tehostamalla korkean asteen oppilaitosten 
teknillisen koulutuksen kehittämistä ja tarjontaa. 
130 
COMETT II on edistänyt Euroopan yhteenkuuluvuutta lisäämällä suoraan ja välillisesti 
korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä, tehostamalla opiskelijavaihtoa 
ja edistämällä teknillisen koulutuksen kehittämistä unionin ja muiden osallistujamaiden 
epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. 
Kansalliseen politiikkaan COMETT II ei ole vaikuttanut lainkaan tai juuri lainkaan muualla 
kuin ehkä Kreikassa ja Portugalissa. Monet maat sanovat kuitenkin koulutuspoliittisen 
keskustelun eurooppalaistuneen. Alueellisella tasolla ohjelman vaikutus on riippunut muiden 
alueellisten elimien ja UETP-yhteistyöryhmän välille luoduista suhteista. 
Kansallisen ja alueellisen toiminnan välinen synergia on ollut hyvä. COMETT II on ollut 
riittävän joustava ja läheisyysperiaatteen huomioon ottava mukautuakseen paikallisiin 
tarpeisiin. Jonkin verran kannettiin huolta siitä, missä määrin ohjelman vaikutukset ovat 
rajoittuneet vain siihen suoraan osallistuviin. 
COMETT II -ohjelman tärkeimmät yleiset vaikutukset ovat olleet seuraavat: 1) korkean 
asteen oppilaitosten, opetussuunnitelmien ja toiminnan, opiskelija-ja yrityskulttuurin sekä 
kaupan ja teknologian eurooppalaistuminen, 2) kansainvälisen opiskelijavaihdon 
vakiintuminen ja järjestelmällistyminen, 3) korkean asteen teknillisen koulutuksen laadun 
paraneminen sekä 4) korkean asteen oppilaitosten ja yritysten sisäisen kulttuurin ja 
alueellisten, toimialakohtaisten, kansallisten ja Euroopan tasoisten yhteyksien paraneminen. 
Ohjelman vaikutuksia ovat rajoittaneet seuraavat seikat: 1) sen budjetti on suhteellisen 
pieni, 2) alueilla, joilla korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän vuoropuhelu on jo 
ollut kehittynyttä, vaikutukset ovat rajoittuneet toiminnan eurooppalaistumiseen, 3) joissakin 
maissa viranomaiset eivät ole juurikaan pyrkineet hyödyntämään ohjelmaa. 
UETP-verkostot 
Alueellisten UETP.iden tärkeimmät saavutukset ovat olleet 1) korkean asteen oppilaitosten, 
teknologiaan ja koulutukseen liittyvien laitosten ja yritysten paikallisen/alueellisen verkoston 
luominen, 2) tämän paikallisen/alueellisen verkoston liittäminen muiden alueverkostojen 
kanssa ensimmäiseksi tehokkaaksi Euroopan kattavaksi tiedon, opiskelijoiden ja henkilöstön 
liikkuvuuden sekä huipputekniikan koulutuksen kehittämisen ja tarjoamisen verkostoksi. 
UETP:iden alueellinen vaikutus on kuitenkin ollut vaihteleva. Näyttää siltä, että niiden 
tarjoama lisäarvo on ollut suurin epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Teho näyttää 
myös riippuneen toiminnan toteutusympäristöstä: vaikutus on ollut suurempi teknologian 
siirtoon kuin puhtaasti koulutukseen tai opiskelijavaihtoon liittyvässä toiminnassa. UETP-
toiminnan joustavuus on ollut tärkeää sen hyväksyttävyydelle ja jatkokehitykselle. 
Monella alueellisella UETP:llä on ollut vaikeuksia tehokkaan koulutustarveanalyysin 
toteuttamisessa, ja jotkut pitivät kyseenalaisena asemaansa niiden tekijänä yritystasolla. 
Kaikki tunnustavat UETP: iden parantaneen korkean asteen oppilaitosten 
(koulutusmetodiikka, opetusjärjestelmät) ja yritysten (teknologian, T&K-toiminnan, 
koulutuksen ja markkinoiden eurooppalainen ulottuvuus) kansainvälisiä näköaloja. 
Toimialakohtaiset UETP:t ovat vaikuttaneet alueellisia suoremmin teknologian siirtoon ja 
koulutuksen kehitykseen selkeämmän ja yhtenäiscmmän verkostonsa ansiosta. Arviot siitä, 
131 
ovatko alueelliset vai alakohtaiset UETP:t yleisesti "parempia" COMETT II -ohjelman 
tavoitteiden kannalta ei kuitenkaan ole esitetty. 
UETP:iden tärkeimpiä vahvuuksia ovat olleet niiden tuottamat järjestetyt eurooppalaiset ja 
paikalliset/alueelliset kumppanuusverkostot. Suurimmat heikkoudet ovat olleet rahan puute 
ja vaikeudet saada elinkeinoelämä osallistumaan toimintaan. 
Liikkuvuus ja henkilövaihto 
Opiskelijoiden liikkuvuuden alueella COMETT II on onnistunut erinomaisesti. Yrityksille 
toiminta on antanut eurooppalaista ulottuvuutta sekä luonut teknologisia ja kaupallisia 
yhteyksiä; PK-yritysten kohdalla se on usein ollut ensimmäinen kosketus eurooppalaisiin 
ohjelmiin. Opiskelijoiden kannalta toiminta on lisännyt kielitaitoa, antanut tietoja 
kulttuureista ja teknologiasta sekä parantanut ammatillisia lähtökohtia. Korkean asteen 
oppilaitokset ovat saaneet uusia näkökulmia opetukseen ja luoneet teknologia-alan 
yhteyksiä. Kaiken kaikkiaan tämä on parantanut Euroopan teknisten alojen työmarkkinoiden 
joustavuutta, yhtenäisyyttä ja koulutustasoa. 
Suhtautuminen harjoittelijavaihtoon on muuttunut varsinkin yrityksissä, joissa opiskelijoiden 
vastaanottaminen on nyt entistä säännönmukaisempaa ja heidän harjoittelunsa 
järjestelmällisempää. Oppilaitosten suhtautuminen on muuttunut jonkin verran hitaammin. 
Koulutuskurssien kehittäminen 
Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välinen yhteistyö on edistänyt 1) yritysten 
osallistumista kurssien suunnitteluun ja kehittämiseen, 2) kehitysprosessin 
kansainvälistymistä ja uusien asiantuntemuksen lähteiden avaamista sekä 3) joustavien 
verkostojen kehittämistä uusien kurssien luomiseksi ja tarjoamiseksi. 
Laadun koheneminen on suurin mainittu etu. Tämän ovat pääosin saaneet aikaan entistä 
laajemman teknisen asiantuntemuksen saatavuus, eri alueiden saavutusten vertailu ja 
siirtyminen tarjontalähtöisestä kurssituotannosta kysyntälähtöiseen. 
Samalla kun kurssitarjonta on monipuolistunut ja opetuksen saatavuus syrjäseuduilla 
parantunut, on COMETT II -ohjelman vaikutus tarjonnan määrään ollut vähäinen. 
Varjopuolena mainitaan myös kurssien kehittämiseen tarvittavan ajan pituus. 
COMETT II -ohjelman koulutusaloitteiden katsotaan täydentävän kansallisia toimia 1) 
lisäämällä korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja muiden laitosten kansainvälisyyttä, 2) 
kehittämällä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä ja 3) 
parantamalla teknillisen koulutuksen yleistä tasoa varsinkin PK-yrityksissä. 
132 
COMETT II -OHJELMA 
COMETT on toimintaohjelma, jonka tarkoitus on edistää Euroopan unionin korkeakoulujen 
ja yritysten välistä yhteistyötä tekniikan koulutuksen alalla. COMETT II käynnistettiin 
neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1988 antamalla päätöksellä 89/27/ETY, ja se toimi 
vuosina 1990-94. Ensimmäinen COMETT-ohjelma, COMETT I, toimi vuosina 1986-89. 
COMETT II on ollut avoin kaikille EFTA-maille vuodesta 1990. 
COMETT II -ohjelman vademecum-osassa esitetyt tavoitteet ovat seuraavat: 
"parantaa tekniikan huippukoulutuksen vaikutusta eri tasoilla unionin taloudellisen ja 
sosiaalisen hyvinvoinnin kehitykseen; 
edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä, kokemusten vaihtoa ja koulutusresurssien 
mahdollisimman mielekästä käyttöä yhteisön tasolla luomalla maidenvälisiä 
toimialakohtaisia ja alueellisia tekniikan huippukoulutuksen projektiverkkoja; 
täyttää PK-yritysten ammattitaidon tarpeita; 
edistää sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumista perus- ja jatkokoulutuksessa ja 
erityisesti tekniikan huippukoulutuksessa; 
luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön 
teknologiaan ja sen sovelluksiin liittyvän perus- ja jatkokoulutuksen alueella. " 
Toiminnallisesti COMETT II koostuu neljästä ohjelmalohkosta, jotka on kuvattu lyhyesti 
alla. 
• Ohjelmalohko A: korkeakoulujen ja yritysten väliset alueelliset tai toimialakohtaiset 
koulutusyhteistyöryhmät (UETP), jotka ovat korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välistä 
kansainvälistä yhteistyötä edistämään perustettuja verkosto-organisaatioita. 
• Ohjelmalohko B: maidenväliset liikkuvuusohjelmat, jotka tarjoavat apurahoja 
1) opiskelijoiden 3-12 kuukauden pituiseen harjoitteluun jonkin muun osallistujamaan 
yrityksissä; 
2) peruskoulutuksensa suorittaneille ja korkeakouluun kirjoittautuneille tai koulutuksesta 
ensimmäiseen työpaikkaan siirtymässä oleville vastavalmistuneille, jotka sijoittuvat toisen 
osallistujamaan yritykseen 1/2-2 vuoden ajaksi tarkoituksena osallistua teollisuuden 
hankkeeseen; 
3) korkean asteen oppilaitoksesta tai yrityksestä toisen maan yritykseen tai korkeakouluun 
suuntautuvaan henkilövaihtoon, jonka tarkoituksena on koulutuksen kehittäminen. 
• Ohjelmalohko C: erityisesti huipputekniikkaan liittyvät ja multimediaa ja etäopetusta 
soveltavat yhteiset jatkokoulutushankkeet, joiden kautta tuetaan 
1) huipputekniikan intensiivikursseja, joihin sisältyy eurooppalainen ulottuvuus ja joiden 
tarkoituksena on nopeasti levittää ksen ja kehityksen tuloksia ja tekniikan sovelluksia 
oppilaitoksissa ja yrityksissä sekä edistää teknologisen innovaation siirtoa varsinkin PK-
sektorilla; 
2) yhteisten koulutushankkeiden suunnittelua, kehittämistä ja testaamista Euroopan tasolla; 
3) etäopiskelua, joka käyttää uutta koulutusteknologiaa tai luo siirrettäviä koulutustuotteita. 
• Ohjelmalohko D: täydentävät edistämis- ja tukitoimenpiteet 
133 
OSA A: NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN TA VOITTEIDEN TÄYTTYMINEN 
Tässä osassa käsitellään lopullisista kansallisista arvioista saatujen tietojen puitteissa sitä, 
miten hyvin COMETT II on kyennyt täyttämään ohjelman perustamista koskevassa 
neuvoston päätöksessä (89/27/ETY) asetetut tavoitteet. Päätöksen 3 artiklassa esitetyt ja sen 
liitteessä selostetut tavoitteet on kuvattu lyhyesti seuraavassa. 
1. Huipputekniikan koulutuksen osuuden lisääminen taloudellisessa ja sosiaalisessa 
kehityksessä ja yhteenkuuluvuuden parantamisessa 
2. Koulutuksen yhteisen kehittämisen ja tehokkaan hyväksikäytön edistäminen, 
erityisesti yhteisön tutkimustyöhön perustuvan koulutuksen osalta 
3. Varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten erikoisosaamisen tarpeiden täyttäminen, johon 
kuuluu myös teknologian ja asiantuntemuksen siirto 
4. Miesten ja naisten tasa-arvon edistäminen 
5. Eurooppalaisen ulottuvuuden tuominen korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän 
yhteistyöhön ja eurooppalainen lisäarvo 
1. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä yhteenkuuluvuuden lisääminen 
1.1 Koulutuksen osuuden lisääminen 
Lopullisten kansallisten arvioiden perusteella COMETT II on selvästi lisännyt teknologisen 
koulutuksen panosta talouselämään. Tärkeimpiä vaikutusmuotoja ovat olleet harjoitteluun 
perustuvien oppimismenetelmien kehittäminen ja opiskelijoiden työskentely yrityksissä. 
Uudet menetelmät ovat suoraan hyödyttäneet yrityksiä ja lisänneet korkean asteen 
oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteisymmärrystä. Myös perinteisen teknillisen 
koulutuksen kurssien laatu on kohonnut - pääosin kansainvälistymisen ja elinkeinoelämän 
osallistumisen ansiosta - ja niiden saatavuus on parantunut. 
COMETT II -ohjelman talousarvio on ollut pieni verrattuna siihen, kuinka paljon valtiot 
ovat osoittaneet varoja yksityisen ja julkisen sektorin jatkokoulutukseen. Siksi ohjelman 
suorat piristävät vaikutukset eivät ole olleet niin suuria kuin maat olisivat toivoneet. Lisäksi 
niissä maissa, joissa korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteydet ja 
täydennyskoulutuskäytännöt olivat jo ennestään hyvin kehittyneet, oli ohjelman vaikutus 
vähäisempi kuin muualla. Toisaalta COMETT on vaikuttanut hyvin myönteisesti 
yhteenkuuluvuuden kehittymiseen Euroopassa edistämällä oppilaitosten ja yritysten välisiä 
suhteita epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. 
1.2 Alueelliset järjestelyt ja kehitys 
Kansallisten arvioiden perusteella COMETT II -ohjelmalla on ollut järjestelyjä kehittävä 
vaikutus, joka on kohentanut taloudellisen kehityksen edellytyksiä kahdella tasolla, 
paikallisella/alueellisella ja Euroopan tasolla. Ohjelma on parantanut korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten yhteyksiä ja suhteita, saattanut yhteen uusia yhteistyökumppaneita 
ja luonut synergiaa ja yhteyksiä muihin kansallisiin ja eurooppalaisiin ohjelmiin. 
Paikallisella/alueellisella tasolla COMETT on tarjonnut "puitteet ja yleisesti hyväksytyn 
foorumin julkiselle keskustelulle", kuten erään maan arviossa sanotaan. Pääasiassa 
alueellisten UETP-verkostojen toiminnan ansiosta paikalliset ja joskus kansallisetkin 
yhteiskunnan ja talouselämän osapuolet on saatu yhteen keskustelemaan korkean asteen 
koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistoiminnasta ja kehittämään sitä, eritoten korkean 
134 
asteen teknillisen jatkokoulutuksen alueella. Tämä on parantanut näiden enimmäkseen 
alueellisten osapuolten yhteistyön ja toiminnan koordinaatiota. Toiminta sisältää alueellisten 
yritysten ja korkean asteen oppilaitosten yhteistyötä ja yhteydenpitoa muun muassa 
koulutustarveanalyysien laadinnan, oppimateriaalin kehittämisen, koulutuksen järjestämisen 
ja tarjonnan sekä opiskelijoiden yritysharjoittelun järjestämisen alalla. 
Joillakin alueilla COMETT-ohjelman UETP-toiminta on osoittautunut hyödylliseksi ja jopa 
varsin merkittäväksi teknillistä jatkokoulutusta ja korkean asteen koulutuksen ja 
elinkeinoelämän suhteita koskevan politiikan muotoilussa. UETP.t ovat myös joskus 
ryhtyneet laajempiin alueellisiin kehitystoimiin, jotka eivät ole olleet suoranaisesti 
COMETT-ohjelmaan liittyviä. Tärkein ja yleisin näistä toimintamuodoista on laaja-alainen 
teknologian siirto, joka liittyy tutkimusta, sopimustutkimusta, patentteja ja lisensiointia 
koskeviin yhteisön ohjelmiin. Kuten jäljempänä todetaan, UETP.t, jotka kykenevät (joko 
tehtävänasettelunsa tai oman kehitystyönsä ansiosta) tällaiseen yhdennettyyn 
toimintaan koetaan "kaikkein onnistuneimmiksi", ja ne ovat tyyppiesimerkkejä siitä, mihin 
useimpien kansallisten arvioiden mukaan on pyritty. 
Järjestelyvaikutusten laajuus on kuitenkin vaihdellut suuresti. Päätekijänä näyttää olleen jo 
käynnissä olleen keskustelun taso ja korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän 
vallitsevat suhteet. Siellä missä nämä olivat jo kehittyneet, tehtiin paikallisella/alueellisella 
tasolla vähemmän uusia järjestelyjä. Toinen tärkeä tehokkuuteen vaikuttanut tekijä oli 
UETP:iden institutionaalinen asema. Monien arvioiden mukaan asema vaikutti niiden 
mahdollisuuksiin saada lisärahoitusta, uskottavuuteen ja tehokkuuteen suhteissa 
elinkeinoelämään sekä mahdollisuuksiin vaikuttaa alueelliseen politiikan muotoiluun. Osa 
UETP-järjestelmän taloudellisista ja muista heikkouksista voikin liittyä tässä suhteessa 
heikkoon asemaan. 
1.3 Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen 
COMETT II -ohjelmalla on ollut kolme päävaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen 
yhteenkuuluvuuteen. 
1. Vaikutukset alueellisiin järjestelyihin olivat selvimmät unionin epäsuotuisassa asemassa 
olevilla alueilla. UETP-toiminta on ollut näiden järjestelyjen onnistumisen kannalta 
keskeistä. Siellä, missä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän suhteet olivat 
heikoimmin kehittyneet, COMETT II:n vaikutus kehitykseen oli suurin siinä mielessä, että 
sen ansiosta infrastruktuuri lähentyi eurooppalaista näkemystä hyvästä toimintatavasta tällä 
alueella. 
2. COMETT II -ohjelmalla on ollut myös voimakas yhdentävä vaikutus, sillä se on 
saattanut alueet läheisempään yhteistyöhön ja tarjonnut epäsuotuisassa asemassa oleville 
alueille konkreettisia hankkeita ja yhteistyömuotoja EU:n keskeisten taloudellisten alueiden 
kanssa. Yhdentämiseen on liittynyt teknillisen tietämyksen ja ammattitaidon sekä 
koulutuksen kehittämiseen ja tarjontaan liittyvän pedagogisen käytännön tehokkaampi 
levittäminen. 
3. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääntyminen, eli muiden osallistujamaiden kulttuurien 
parempi tuntemus ja arvostus, mainittiin monessa arviossa. 
135 
2. Koulutuksen tehokas hyödyntäminen 
2.1 Tutkimuksen, koulutuksen ja teknologian siirron yhdistäminen 
Tärkein syy EFTA:n ja EU:n jäsenmaiden kiinnostukseen korkean asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyötä kohtaan on teknologian siirto, eli oppilaitoksissa kehitetyn teknologisen 
ja tieteellisen tietämyksen siirtäminen ympäristöön, jossa se voidaan tehokkaasti 
kaupallistaa ja saada hyödyntämään taloudellista kehitystä. Toinen, joskaan ei yhtä 
yksimielisesti ilmaistu syy on tarve korkean asteen oppilaitosten toiminnan suuntaamiseen 
uudelleen niin, että se vastaisi paremmin elinkeinoelämän tarpeita. 
Teknologian siirron kannalta kaupallistamismekanismeja voidaan tarkastella jatkumona, 
jonka osia ovat korkeakoulujen omien yritysten tai yhteisyritysten perustaminen, 
sopimustutkimustoiminta, konsultointi ja tiedotustoiminta. Monien mielestä teknologian 
siirron tehokkuuden kannalta on tärkeää, ellei jopa välttämätöntä, että korkean asteen 
oppilaitokset kykenevät tarjoamaan yrityksille teknologian siirron kaikki vaiheet sekä 
mahdollisuuden edetä asteittain vaiheesta toiseen. 
Ennen COMETT-ohjelmaa tekniikan huippukoulutus oli varsin heikko lenkki tässä 
teknologian siirron ketjussa. Kuten monessa kansallisessa arviossa todetaan, COMETT on 
tuonut paremmin esille korkean asteen oppilaitosten ja yritysten suhteiden koulutuksellisen 
sisällön ja parantanut sen näkyvyyttä ja hyväksyntää oppilaitosten ja yritysten välisessä 
kanssakäymisessä. Tällä tavalla COMETT on selvästi edistänyt koulutuksen tehokasta 
hyödyntämistä ja tehostanut teknologian siirtoa. Tässä yhteydessä voi UETP:iden 
institutionaalisella asemalla olla merkitystä. Merkit viittaavat siihen, että teknologian 
siirtoon erikoistuneeseen organisaatioon sijoittuneet UETP:t ovat olleet tehokkaampia kuin 
ne, jotka toimivat pelkästään koulutukseen tai opiskelijavaihtoon keskittyneen organisaation 
yhteydessä. 
COMETT II on edistänyt koulutuksen tehokasta hyödyntämistä myös laajentamalla 
varsinkin korkean asteen oppilaitosten näkökulmaa opiskelijoiden harjoitteluvaihdon kautta. 
COMETT-toiminta on lisännyt yritysharjoittelun arvostusta perinteisissä korkeakouluissa, 
usein henkilövaihdoista hyötymään pyrkivien opettajien ja opiskelijoiden painostuksen 
ansiosta. Työpaikan arvostus teknologisen oppimisen ympäristönä on lisääntynyt 
(perinteisten korkeakoulujen silmissä), ja työharjoittelu on alettu nähdä arvokkaana, jopa 
välttämättömänä osana akateemisia opintoja. Vaihtotoiminta ja oppilaitosten ja yritysten 
muuttuvat asenteet tarjoavat vakaan pohjan tulevaisuuden teknologian siirrolle - molempiin 
suuntiin! 
2.2. Laadun parantaminen 
COMETT II :n kurssien järjestämistä koskevan ohjelmalohkon kohdalla arvioissa mainitaan 
toistuvasti hankkeiden laadun paraneminen kansainvälisen yhteistyön ja elinkeinoelämän 
kehitystyöhön osallistumisen ansiosta. (Kurssien määrällinen lisääntyminen mainitaan 
harvoin, eikä sillä katsota olleen juuri merkitystä verrattuna muuten tarjolla olevan 
teknillisen jatkokoulutuksen määrään. Erikoiskurssitarjonnan monipuolistuminen ja kurssien 
saatavuus syrjäseuduilla pannaan kuitenkin merkille.) 
Arvioissa tuodaan selvästi ilmi Euroopan tasolla työskentelystä saatava laadullinen lisäarvo. 
Esimerkiksi mahdollisuudet hyödyntää kaikkien osallistujamaiden huippuasiantuntemusta, 
136 
verrata menetelmiä keskenään, nähdä miten erilaiset tarjontamekanismit toimivat 
käytännössä sekä tutkia erilaisia institutionaalisia malleja ovat valtavasti edistäneet 
osallistujien laatupyrkimyksiä. Organisaatiorakenteet luonnollisesti mutkistuvat jonkin 
verran, mutta laadun paraneminen näyttää jättävän tämän seikan varjoonsa. Euroopan tasolla 
tehtävän työn mainitaan alentavan osallistumiskynnystä niin kurssien kehittämiseen kuin 
itse kursseillekin, koska se tarjoaa entistä laajemmat, yhtenäiset Euroopan markkinat, joita 
voidaan hyödyntää UETP-verkostojen kautta. 
Yritysten kannalta arvioissa mainitaan kurssien parantuneen, koska elinkeinoelämän tarpeita 
ja näkökohtia on voitu ottaa huomioon aikaisessa vaiheessa kursseja kehitettäessä. 
Siirtyminen tarjontalähtöisestä koulutuksesta kysyntäpainotteiseen on ollut yksi COMETT II 
-ohjelmassa kehitettyjen kurssien piirre. Kvantitatiiviset selvitykset osoittavat kuitenkin, että 
parantamisen varaa on vielä korkean asteen oppilaitoksissa, jotka toimivat yhteistyössä 
elinkeinoelämän kanssa tällä alueella. Epäsuorasti viitataan usein tarpeeseen kehittää 
markkinainformaation, kehitystyön ja koulutustarjonnan liitäntää korkean asteen 
oppilaitosten ja esimerkiksi ammattimaisten koulutusorganisaatioiden, konsulttien tai 
teknologiansiirto-organisaatioiden yhteistyönä. 
Yksi arvostelun aihe on kurssien kehittämisen vaatima aika. Yritysten sanotaan käyttävän 
COMETT II -ohjelmaa vain vähemmän tärkeän, pitkän aikavälin koulutuksen yhteydessä. 
Myös UETP:iden kyky tehdä koulutustarveselvityksiä asetettiin jossakin määrin 
kyseenalaiseksi. Tähän liittyvän kvantitatiivisen selvityksen mukaan yritykset pitivät 
UETP:itä sopivina kanavina tarpeita koskevien tietojen välittämiseen koulutuksen tarjoajille, 
ei niinkään tarveselvitysten tekijöinä. 
3. PK-yritykset ja innovaatio 
Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on ollut COMETT-ohjelman tärkein keino vastata PK-
yritysten ja elinkeinoelämän tarpeisiin yleisellä tasolla. Harjoittelun pienimuotoisuus ja 
lyhyt kesto (verrattuna kokeilu- ja yhteiskoulutushankkeisiin) on sopinut yritysten 
toimintatapaan hyvin. Joillekin yrityksille vaihto on ollut ensimmäinen kosketus 
eurooppalaisiin ohjelmiin ja jopa ylipäätään Eurooppaan laajemmassa mielessä. 
Oppilaitosten henkilöstön työskentelyjaksot yrityksissä ovat olleet PK-yrityksille erityisen 
hyödyllisiä silloin, kun niitä on järjestetty. Määrä on kuitenkin ollut vähäinen. Monet 
osallistujamaat katsovat, että tällaisen henkilövaihdon luonnetta on syytä miettiä uudelleen, 
mikäli siitä aiotaan tehdä merkittävä tekijä PK-yritysten kehittämisessä. 
Arvioista on vaikea päätellä koulutuskurssien merkitystä PK-yrityksille. Koska koulutuksen 
laadun paraneminen mainitaan toistuvasti, lienee vaikutus vastaanottaviin PK-yrityksiin ollut 
myönteinen. 
Jonkin verran arvostelua on esitetty COMETT II -ohjelman UETP-toiminnan ja 
perinteisemmän elinkeinoelämää ja varsinkin PK-yrityksiä koskevan koulutustoiminnan 
samankaltaisuudesta. Ne kaksi maata, jotka suorittivat kvantitatiivisen tutkimuksen, 
havaitsivat, että yrittäjät arvostivat COMETT-ohjelman UETP- ja koulutusosia 
huomattavasti vähemmän kuin korkean asteen oppilaitokset tai henkilövaihtoon 
osallistuneet. Yritykset valittivat suuriin hankkeisiin tarvittavan ajan pituutta, ja tällaista 
koulutusta mainittiin käytettävän vain toissijaisesti. Yhdessä arviossa asetettiin 
kyseenalaiseksi koulutusmateriaalin käyttökelpoisuus pienen kehitysryhmän ulkopuolella. 
137 
Myös UETP:iden suoria yhteyksiä yrityksiin pidettiin puutteellisina. 
4. Miesten ja naisten tasavertaiset mahdollisuudet 
COMETT II -ohjelman kansallisissa arvioissa ei puhuta juuri lainkaan ohjelman 
vaikutuksista miesten ja naisten tasa-arvon lisäämiseen. Tällä ei tarkoiteta, että vaikutuksia 
ei olisi ollut, vaan ainoastaan että niistä ei ole mainintoja. 
5. Eurooppalainen ulottuvuus ja lisäarvo 
5.1. Eurooppalainen lisäarvo 
COMETT II -ohjelman suurimpana hyötynä pidetään sitä lisäarvoa, jonka se on luonut 
toimintojen eurooppalaistajana. Tällaista lisäarvoa tuovat esimerkiksi 
• taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääntyminen Euroopassa; 
• Euroopan laajuisen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön tehokas 
käynnistäminen teknillisen koulutuksen alalla; 
• yritysten teknillisen ja kaupallisen näkökulman laajentaminen ottamalla vastaan muista 
Euroopan maista tulevia harjoittelijoita, mikä vaikuttaa markkinoiden yhdentymiseen 
pitkällä aikavälillä; 
• yhdenmukaisten ja tehokkaiden Euroopan laajuisten työmarkkinoiden kehittyminen 
pitkälle koulutetuille, teknillisen tutkinnon suorittaneille henkilöille; 
• uutta luovat muutokset korkean asteen oppilaitoksissa ulkomaisiin oppilaitoksiin 
solmittujen suhteiden ansiosta; 
• kurssien kehittämisen tehostuminen useiden maiden parhaan teknologisen tiedon ja 
koulutusasiantuntemuksen hyödynnettävyyden ansiosta; 
• teknillisten erikoiskurssien tarjonnan monipuolistuminen ja saatavuuden laajeneminen 
eurooppalaisten markkinoiden vakiinnuttamisen myötä. 
5.2. Eurooppalaiset verkostot 
Huolimatta yrityssuhteissa esiintyneistä ongelmista UETP.t ovat merkittävästi edistäneet 
eurooppalaisten verkostojen tarjoaman lisäarvon hyödyntämistä. Niiden kautta on saatu 
tukea sekä opiskelijavaihdolle että koulutustoiminnalle. Ne muodostavat COMETT I ja 
COMETT II -ohjelmien näkyvän ja rakenteellisesti melko vakaan perinnön ja luovat 
puitteet järjestelmälliselle ja kestävälle verkostoitumiselle. Alueelliset UETP:t ovat 
muodostaneet paikallisen/alueellisen solmun eurooppalaiseen UETP-verkostoon. Arviointien 
mukaan kaikki UETP:t ovat onnistuneet tässä tehtävässä hyvin tai melko hyvin. UETP:t 
luovat ja jossakin määrin virallistavat ja ylläpitävät näitä korkean asteen oppilaitosten, 
teknillisen jatkokoulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä tiedonvälityksen ja yhteydenpidon 
verkostoja kautta Euroopan. Toimialakohtaiset UETP.t ovat luoneet Eurooppaan kapea-
alaisempia, teknologiaan keskittyneitä verkostoja, joiden kautta monia edellä kuvattuja 
lisäarvoa tuovia toimintoja on toteutettu. 
Euroopan laajuinen UETP-verkosto on muodostanut rungon useimmille toiminnoille. 
Ensimmäistä kertaa on nyt saatu alueelliselta pohjalta aikaan toimiva, Euroopan kattava (ja 
myös joissakin osallistujamaissa uusi) tiedotus-ja yhteydenpitojärjestelmä, jonka avulla on 
mahdollista kehittää korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteita. Se on 
muodostanut pääkanavan, jonka kautta tieto, oppimateriaali ja ihmiset ovat voineet siirtyä 
maasta toiseen Euroopassa. 
138 
5.3. Vaikutus Euroopan yhdentymiseen 
Vaikka UETP:t ovat ehkä COMETT-ohjelman näkyvin Euroopan laajuinen ilmentymä, 
myös harjoittelijavaihdolla on ollut merkittävä yhdentävä vaikutus siihen osallistuneille 
opiskelijoille, korkean asteen oppilaitoksille ja yrityksille. Se on lisännyt oppilaitosten 
tietoisuutta Eurooppaa koskevista kysymyksistä, motivoinut niitä lisäämään yhteistyötä 
muiden maiden kanssa sekä antanut mahdollisuuden vertailla opetusmenetelmiä, 
opetussuunnitelmia ja yhteistyömuotoja elinkeinoelämän kanssa. 
Opiskelijat ovat työskennelleet toisen eurooppalaisen kulttuurin piirissä, parantaneet 
kielitaitoaan ja ottaneet ensiaskeleensa tullakseen osaksi tulevaisuuden korkeasti koulutettua 
eurooppalaista työvoimaa. Yritykset, joista monet olivat PK-yrityksiä ja osallistuivat 
ensimmäistä kertaa eurooppalaiseen yhteistyöhön, saivat tietoa muista kulttuureista, 
markkinoista ja asiantuntemuksen lähteistä. Ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö 
osallistujamaat pitäisi tätä aluetta yhtenä COMETT II -ohjelman vahvimmista 
menesty stekij öistä. 
Yleiseurooppalaisten kurssien kehittämisellä ja tarjoamisella COMETT II -ohjelman 
puitteissa ei ole ollut yhtä selvää yhdentävää vaikutusta - ainakaan sitä ei mainita niin 
usein. Vaikutus on ehkä enemmänkin rajoittunut kurssien kehittäjiin ja tarjoajiin itseensä. 
OSA B: VASTAUSTEN VERTAILU 
1. Yleiskatsaus 
1.1 Keskustelun virittäminen 
COMETT II -ohjelman merkittävin panos korkean asteen koulutusta ja elinkeinoelämää 
koskevaan keskusteluun on ollut 
1. osallistujien huomion kohdistaminen alan kansainvälisen yhteistyön kysymyksiin ja sen 
tarjoamiin etuihin; kaikki osallistujamaat pitävät yhteistyötä ja sen käytännön toteuttamista 
ohjelman merkittävimpänä osana; 
2. keskustelun virittäminen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyöhön liittyvistä 
teknillisen koulutuksen kysymyksistä; 
3. keskustelun virittäminen korkean asteen koulutuksen akateemisesta luonteesta ja Saksan 
sanoin "sen voimakkaammasta suuntaamisesta ammatillisten ja elinkeinoelämän käytännön 
tarpeiden mukaan"; 
4. elinkeinoelämän koulutus- ja pätevyyskysymyksiä koskevan keskustelun laajentaminen. 
Useimmissa maissa ja monilla alueilla keskustelua oppilaitosten ja yritysten suhteista on 
käyty pitkään jo ennen COMETT-ohjelman voimaantuloa. Siksi COMETT ei varsinaisesti 
ole tuonut mitään uutta puhtaasti kansalliseen tai alueelliseen keskusteluun, eikä se 
valtakunnallisiin ja alueellisiin koulutusbudjetteihin verrattuna vähäisillä taloudellisilla 
voimavaroillaan ole voinut paljonkaan edistää keskustelua näillä tasoilla. Siellä, missä 
keskustelu ei vielä ole ollut niin kehittynyttä, COMETT II on ollut tärkeämpi tekijä 
keskustelun virittäjänä. Tässä suhteessa sillä on ollut myönteinen vaikutus 
yhteenkuuluvuuden lisääjänä unionissa ja muissa osallistujamaissa. 
Yleisesti ottaen COMETT II on tarjonnut Itävallan sanoin "puitteet ja foorumin julkiselle 
139 
keskustelulle". Niilläkin suotuisassa asemassa olevilla alueilla, joilla keskustelua on käyty 
pitempään, ohjelma on tarjonnut uuden koordinointi-ja yhteydenpitokanavan. Epäsuotuisassa 
asemassa olevilla alueilla sen vaikutus on ollut näkyvämpi ja tärkeämpi. 
1.2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 
Useimmissa maissa COMETT II -ohjelman tärkeimpänä myönteisenä vaikutuksena pidettiin 
korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisen kansainvälisen harjoittelijavaihdon 
kehittämistä ja virallistamista. Yritykset samoin kuin oppilaitoksetkin pitivät tätä selkeästi 
ohjelman hyödyllisimpänä antina. Vähemmässä määrin mainittiin myös koulutuskurssien 
kehittämisen ja tarjonnan kansainvälistymisen hyödyllisyys. 
COMETT II -ohjelman vaikutus on siten vaihdellut sen mukaan, miten kehittyneet 
oppilaitosten ja yritysten suhteet ennestään ovat olleet. Siellä missä vuorovaikutus on ollut 
jo kehittynyttä, kuten esimerkiksi Ruotsissa, ohjelman vaikutus on rajoittunut pääasiassa 
osallistujiin itseensä, eikä sillä ole ollut laajempaa piristävää vaikutusta. Kehittyneilläkin 
alueilla ja valtioissa ohjelman kuitenkin katsotaan johtaneen joidenkin rakenteiden 
kehittymiseen. Tästä ovat esimerkkejä Suomen tiedekorkeakoulut ja Alankomaiden 
/zogesc/fo/ett-heiikilövaihtojärjestelmä. Ohjelma on kuitenkin ollut pikemminkin sivu- kuin 
pääosassa. 
Näitä rajoituksia ei ole ollut alueilla ja maissa, joissa korkean asteen koulutuksen ja 
elinkeinoelämän suhteet eivät ole olleet ennestään niin kehittyneet. Siellä COMETT-
ohjelman vaikutukset ovat olleet paljon laajemmat ja syvällisemmät. Ohjelma on auttanut 
kiteyttämään ja virallistamaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä 
suhteita paljon laajemmin esimerkiksi siten, että on autettu yrityksiä niiden hakiessa 
ensikontaktia oppilaitoksiin, laadittu määrämuotoisia koulutustarveanalyysejä ja luotu 
ensimmäisiä oppilaitosten ja yritysten välisiä alueellisia tai kansallisia yhteyksiä 
koulutuksen alalla. 
Kvantitatiivisen selvityksen tehneiden maiden (ranskankielinen Belgia ja Yhdistynyt 
kuningaskunta) tietojen mukaan eri osapuolten näkemykset COMETT II -ohjelman 
tärkeydestä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisten suhteiden 
parantamisessa vaihtelevat jonkin verran. Vähiten vakuuttuneita ohjelman tehosta olivat 
yritykset. Belgialaisista yrityksistä vain 17 prosenttia ja Yhdistyneen kuningaskunnan 
yrityksistä 36 prosenttia oli sitä mieltä, että suhteet korkean asteen oppilaitoksiin olivat 
parantuneet. Useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan korkean asteen oppilaitoksista antoivat 
asiasta myötämielisen lausunnon, kun taas maan UETP:istä 70 prosenttia suhtautui 
myönteisesti. Erot on syytä pitää mielessä joitakin kiihkeitä ohjelmaa koskevia lausuntoja 
luettaessa. Voi olla, että joissakin laatua painottavissa kansallisissa arvioissa on annettu 
suhteettomasti painoa UETP:iden arvioille. 
1.3. Vaikutukset politiikan muotoiluun 
Portugalissa ja Kreikassa COMETT II -ohjelman kanavat poliittisiin päättäjiin näyttävät 
olleen muita maita suoremmat ja tehokkaammat. Portugalissa tehoa näyttää parantaneen 
erityisesti se, että sikäläinen COMETT-toimisto sijoitettiin CESEn (oppilaitosten ja yritysten 
suhteiden kehittämisestä vastaava valtion virasto) yhteyteen. Useimmissa maissa 
COMETTilla ei kuitenkaan ole ollut paljonkaan suoraa vaikutusta politiikan muotoiluun, 
ei varsinkaan siellä, missä koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä pidetään itsestään 
140 
selvänä. Monet maat sanovat kuitenkin, että politiikasta käyty keskustelu on 
"eurooppalaistunut" ohjelman ansiosta. 
Joitakin yksittäisiä hallinnollisia tuloksia on kuitenkin nähtävissä kansallisella tasolla: 
Itävallan tiede-ja tutkimusministeriö on luonut paremmat lainsäädännölliset mahdollisuudet 
COMETT II -ohjelman puitteissa ulkomailla suoritetun harjoittelun tunnustamiselle, ja 
sosiaali-ja työllisyysministeriö on luopunut työlupavaatimuksesta COMETT-vaihdon osalta. 
Luxemburgissa COMETT-toiminta on tuonut esille kansallisen koordinaation puutteen 
kotimaisten yritysten ja ulkomaisten korkean asteen oppilaitosten välisissä suhteissa. 
Alueellisella tasolla COMETT II -ohjelman vaikutukset ovat olleet jonkin verran suuremmat 
erityisesti UETP-toiminnan ansiosta. Norjassa ohjelma on auttanut aluepoliittisten puitteiden 
luomisessa tälle alalle sekä toiminut keinona politiikan toteuttamisessa. Vaikutukset ovat 
voineet myös vaihdella melkoisesti maan sisällä. Esimerkiksi Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa UETP:n ja paikallisen oppi laitosten ja yritysten yhteistyöelimen (Training 
& Enterprise Council, TEC) erityissuhteilla voi olla merkitystä. Muissa maissa alueellinen 
vaikutus oli vähäinen. 
1.4. Suhde kansallisiin/alueellisiin ohjelmiin ja synergia 
COMETT II -ohjelman ja kansallisten/alueellisten ohjelmien välille näyttää syntyneen 
melko paljon toiminnallista synergiaa. COMETT II on ollut luonnollinen kumppani 
kansainvälistä toimintaa edistäville kansallisille ohjelmille (Sveitsi, Suomi, Saksa). Sisäisen 
koulutuksen tai teknologian siirron kehittämiseen tähtäävät kansalliset pyrkimykset kuten 
Itävallan "Tieteentekijät ja talouselämä" -ohjelma, Tanskan täydennyskoulutusta koskeva 
laki ja Italian laki 67/1988, jonka mukaan 10 prosenttia tutkimukseen ja kehitykseen 
suunnattavista varoista osoitetaan koulutukseen, sekä Sveitsin kansallinen suunnitelma 
täydennyskoulutuksen kehittämiseksi korkeakouluissa ja liittovaltion teknillisissä 
oppilaitoksissa ja Norjan teknologiansiirto- ja koulutusohjelmat saavat kaikki tukea 
COMETT-ohjelmasta. Jos kansallisia ohjelmia tai pyrkimyksiä ei ole olemassa, ei synergiaa 
tietenkään voida sanoa olevan, vaikka COMETT sinänsä olisi sitäkin hyödyllisempi. 
Huomionarvoista on tässäkin yhteydessä se läheinen yhteistyö, joka Portugalissa on 
kehittynyt tämän ja lähellä olevien alojen politiikan ja COMETT-ohjelman välillä 
kansallisen CESE-viraston välityksellä. 
Luxemburgin kiinnostus yritystensä kansainvälisten suhteiden kehittämiseen laajemminkin 
kuin teknologian ja koulutuksen aloilla saa vastakaikua COMETT II -ohjelmasta. Irlannissa 
perustetut kaksi toimialakohtaista UETP:tä toimivat aloilla, jotka on asetettu kansallisesti 
etusijalle tieteessä ja teknologiassa. Portugalissa pidettiin myönteisenä UETP-toiminnan 
laajenemista muihin EU:n ohjelmiin sekä kansallisten ohjelmien kanssa työskentelemisestä 
saavutettua synergiaa. Valtion varojen osoittaminen UETP-toimintaan (kuten esimerkiksi 
Alankomaissa, Saksassa, Portugalissa ja Espanjassa) tai kursseihin (Islannin työharjoittelun 
tukiohjelmasta) todistaa myös jonkinasteisen synergian saavuttamisesta. 
COMETT II -ohjelman ja alueellisen toiminnan välinen synergia riippuu suurelta osin 
paikallisen UETP:n toiminnasta. Tämä pätee Espanjan alueisiin, varsinkin autonomisiin 
alueisiin, jotka voivat määrätä itse koulutuksesta. Saksassa osavaltioiden politiikka korkean 
asteen oppilaitosten eurooppalaistamiseksi sisältää paljon synergiaa COMETT-ohjelman 
toiminnan kanssa. Myös paikalliset/alueelliset kehittämisrakenteet vaikuttavat synergian 
syntymiseen. Ranskassa UETP:iden ja alueellisten kauppakamarien läheiset suhteet ovat 
141 
olleet tärkeitä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa suhteet koulutus- ja yritystoiminnan 
neuvostoihin ovat vaihdelleet alueittain, samoin synergia. Norjassa alueellisten 
jatkokoulutusjärjestelyjen kehittämisen kanssa on kuitenkin syntynyt voimakasta synergiaa. 
Ranskankielisessä Belgiassa yli kolmannes COMETT-ohjelmaan osallistuneista yrityksistä 
osallistui myös samantyyppisiin alueellisiin tai kansallisiin ohjelmiin. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa näin teki puolet yliopistoista ja noin 70 prosenttia UETP.istä. 
COMETT II -toimintojen monipuolisuus ja joustavuus ovat ilmeisesti olleet tärkeitä 
synergian saavuttamisen kannalta, sillä kukin alue/osallistujamaa on voinut sovittaa 
ohjelman omiin tarpeisiinsa. 
COMETT-ohjelman ja kansallisen tai alueellisen toiminnan välillä voi tietenkin olla myös 
ristiriitoja. Näin on harjoittelijavaihdon kohdalla silloin, kun paikallisten yritysten kyky 
ottaa vastaan opiskelijoita ei riitä täyttämään kaikkia kansallisen, alueellisen ja yksittäisen 
vaihdon sekä COMETT-ohjelman mukaisen vaihdon tarpeita. Jo saavutettuja synergiaetuja 
voidaan myös myöhemmin menettää. Tästä huomautettiin Ranskan arviossa; siellä 
kansallisen ja alueellisen tason taloudelliset ja poliittiset muutokset voivat vaatia COMETT-
ohjelman mukauttamista. 
1.5. COMETTin kokonaisvaikutus 
Osallistujamaat pitävät COMETT-ohjelmaa sinänsä melko onnistuneena. Kansallisesta 
näkökulmasta ohjelman vaikutus on kuitenkin ollut rajallinen sen suhteellisen pienestä 
budjetista johtuen. Vaikutus on ollut erityisen rajallinen niissä maissa, joissa korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten suhteet ovat olleet jo ennestään hyvin kehittyneet. 
Näillä varauksilla osallistujamaat mainitsevat seuraavat COMETT-ohjelman myönteiset 
vaikutukset: 
1. Toiminnan eurooppalaistuminen monella tasolla. 
Korkean asteen oppilaitokset ovat kansainvälistyneet sekä kokonaisuudessaan että 
opiskelijakulttuuriltaan (harjoitteluvaihto), joskus myös opintovaatimusten muuttumisen 
kautta. Jotkut maat katsovat, että pienehköt korkean asteen oppilaitokset ovat hyötyneet 
eniten käyttämällä COMETTin pienimuotoisimpia ja helpoimmin saavutettavia 
toimintamuotoja eurooppalaistumisen ensimmäisenä askeleena. Yritykset ovat hyötyneet 
erityisesti opiskelijoiden harjoitteluvaihdosta, joka on avannut niille laajemman 
eurooppalaisen näkökulman liike-elämään ja joskus myös tien uusille markkinoille. 
Kansallisella ja alueellisella tasolla COMETTin eurooppalaistava vaikutus on ollut 
vaihtelevampi. EFTA-maita se on auttanut hankkimaan lisää kokemusta ja tietoa EU:n 
ohjelmien toiminnasta ja muodostanut pohjaa tulevalle toiminnalle. 
2. Harjoitteluvaihdon vaikutus. 
Tämä toiminta on koettu ehkä kaikkein hyödyllisimmäksi; useat maat pitivät sitä selvästi 
COMETTin parhaana saavutuksena. Yrityksille vaihdot ovat tuoneet uutta ammattitaitoa ja 
lisänneet huomattavasti tietoa EU:n markkinoista, muista koulutusjärjestelmistä ja 
teknologisista voimavaroista. Ne ovat myös lisänneet elinkeinoelämän tietoisuutta 
vastavalmistuneiden palkkaamisen merkityksestä. Opiskelijoille vaihdot ovat tarjonneet 
kielitaidon kohennusta ja arvokasta kokemusta myöhempää työelämään siirtymistä varten. 
142 
3. Teknillisen koulutustarjonnan paraneminen. 
COMETT on antanut korkean asteen oppilaitoksille vahvan sysäyksen kohti tärkeämpää 
asemaa jatkokoulutuksen alalla ja palvelujen markkinoinnissa yrityksille. Yksi maa mainitsi, 
että koulutustarveanalyysien laatu oli parantunut. 
4. Laitoskulttuurin ja -rakenteiden paraneminen. 
COMETT on parantanut sekä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän että kaikkien 
alueellisen ja toimialakohtaisen koulutuksen toimijoiden välisiä yhteyksiä niin hankkeiden 
kuin UETP-toiminnankin kautta. Lisäksi UETP:t ovat lisänneet EU:n ohjelmien avoimuutta. 
Joissakin tapauksissa aikaansaadut perusrakenteet on luonut yhteyden rakennerahastoihin 
tai pohjan osallistumiselle tuleviin ohjelmiin. 
5. Muut vaikutukset. 
COMETT-ohjelman vaikutukset ja käyttö Norjassa ovat erityisen kiinnostavia, sillä siellä 
ohjelma muodosti selvästi osan laajempaa teknologiansiirto- ja koulutustoimintaa eikä 
niinkään kuulunut täydennyskoulutustoimintaan, kuten yleensä muualla. Tämän katsotaan 
lisänneen ohjelmaan piristävää vaikutusta. Muut maat kuitenkin korostivat yhteyksiä T&K-
toimintaan sekä ohjelman aikaansaamaa yleistä innovaatiohenkeä. 
Joitakin varauksia ohjelman suhteen esitettiin. Osallistujamaat olivat huolestuneita 
byrokratian lisääntymisestä, laajemman hajasijoittamisen tarpeesta sekä tarpeesta luoda 
paremmat yhteydet muihin ohjelmiin, erityisesti T&K-ohjelmiin. 
2. UETP-verkostot 
2.1. Alueellisten UETP-verkostojen panos 
Osallistujamaat tarkastelevat alueellisten UETP.iden panosta kahdelta kannalta. 
1. Ne ovat parantaneet paikallistason tiedotus-, organisointi-ja johtamisyhteyksiä korkean 
asteen oppilaitosten, valtion laitosten sekä alueelliseen ja kansalliseen kehitykseen 
(erityisesti mutta ei ainoastaan koulutuksen alalla) osallistuvien laitosten ja kotimaisten 
yritysten välillä. Tämä on tapahtunut muun muassa tiedotustilaisuuksien, työpajojen, 
kurssien ja hankkeiden kautta. UETP:t ovat toimineet varsinkin EU:n ohjelmien tiedotus-
ja johtamiseliminä. Alankomaissa COMETTilla on ollut laajempi merkitys teollisuuden 
rypässtrategioissa. Joissakin maissa, esimerkiksi Norjassa, UETP:t ovat ryhmänä onnistuneet 
kehittämään joitakin kansallisen tason toimintoja. 
2. UETP:iden kehutuin saavutus on ollut mainittujen toimintojen yhdistäminen vastaaviin 
alueellisiin toimintoihin muissa osallistujamaissa siten, että on muodostunut kansainvälisiä 
yhteistyöryhmittymiä. Sen lisäksi, että UETP:t ovat järjestäneet kansainvälistä koulutus-ja 
vaihtotoimintaa, ne ovat Espanjan sanoin myös tuoneet "kansainvälisen näkökulman 
teknologiakoulutukseen". Irlanti mainitsee vaikutuksen puhtaasti alueellisten hankkeiden 
kansainvälistymiseen. 
UETP:illä näyttää olleen merkitystä Euroopan laajuisten yhteyksien luojana sekä sellaisilla 
alueilla, joilla korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteilla on jo pitkät 
perinteet, että alueilla, joilla yhteistyö on vielä uutta. Viimeksimainitut alueet ovat tietenkin 
hyötyneet enemmän UETP:iden vaikutuksesta kotimaisiin perusrakenteisiin. Osallistujamaan 
sisällä UETP:iden teho on kuitenkin saattanut vaihdella huomattavasti. Esimerkiksi Italia 
143 
mainitsee niiden tehokkuudesta erityisesti etelässä. 
Tanskan arviossa erotetaan kaksi tyypillistä UETP:n sijoituspaikkaa, joilla on erilaiset 
päämäärät: 
1. Laitokset, joiden tavoitteena on T&K-toiminnan tulosten siirtäminen tuotantoon. Näillä 
laitoksilla on ollut suora työskentely-yhteys paikalliseen elinkeinoelämään. Tämä on 
parantanut korkean asteen oppilaitoksista valmistuneiden valmiuksia, lisännyt kiinnostusta 
korkean asteen oppilaitosten tekemää tutkimusta ja tutkijoita kohtaan ja avannut yrityksille 
tehokkaita kanavia korkean asteen oppilaitoksiin. 
2. Laitokset, joiden päätehtävä on tutkimustyö ja koulutus. Nämä ovat olleet pääasiassa 
tekemisissä harjoittelijavaihdon kanssa, ja vaikeuksia on aiheuttanut yrityssuhteiden 
vakiintumattomuus. (UETP-toiminnan muita ominaisuuksia käsitellään kohdassa 2.5.) 
UETP:iden vaikutus voi ulottua laajalle perinteisen teknologiansiirto- ja 
opiskelijavaihtotoiminnan ulkopuolellekin. Näin on tapahtunut esimerkiksi Portugalissa, 
jossa ne ovat toimineet pohjana liike-elämän innovaatiokeskuksille. Yhdessä tapauksessa 
UETP:stä on muovautunut PK-yrityksiä palveleva teknologiansiirron yhteenliittymä. 
UETP:itä kohtaan ilmaistua yleistä tyytyväisyyttä laimentaa kuitenkin se, kuten Ruotsi 
huomauttaa, että niiden vaikutus varsinaisten jäscnoppilaitosten ja -yritysten ulkopuolella 
voi olla pieni. Tätä kantaa vahvistavat ranskankielisen Belgian kvantitatiivisen selvityksen 
tiedot, joiden mukaan vain 30 prosenttia yrityksistä katsoi UETP:iden tuoneen lisäarvoa, 
kun taas 42 prosenttia ei nähnyt lisäarvoa syntyneen. Yhdistyneen kuningaskunnan 
osallistujat olivat arvioissaan jonkin verran myönteisempiä oman yrityksen osalta, mutta 
pitivät nekin COMETTin yleisvaikutusta pienenä. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeiden huomioon ottaminen 
Osallistujamaiden arvioiden perusteella tämä on hyvin ongelmallinen kohta alueellisten 
UETP:iden toiminnassa. Belgian selvityksen mukaan vain 9 prosenttia yrityksistä oli 
tyytyväisiä UETP:iden koulutustarveanalyyseinin ja 35 prosenttia suhtautui niihin selvän 
kielteisesti. (24 prosenttia yrityksistä piti UETP:itä tiedonvälittäjinä yritysten ja korkean 
asteen oppilaitosten välillä ja neuvonantajina EU-hankkeissa, ei niinkään varsinaisina 
toimijoina.) Myöskään Tanskan arviossa ei koulutustarveanalyysin suorittamista pidetä 
UETP:ille kuuluvana vaan paremminkin yritysten sisäisenä toimintana. Yksi Norjan 
UETP:istä sanoo auttaneensa yrityksiä koulutustarveanalyysin teossa, mutta se ei 
osallistunut itse työhön, vaan sanoo auttaneensa yrityksiä auttamaan itseään. 
Useimmilla UETP.illä koulutustarveanalyysit olivat kuitenkin päätoimintamuoto pyrittäessä 
ottamaan elinkeinoelämän tarpeet paremmin huomioon. Toiminnan tehokkuuden asettaa 
kyseenalaiseksi se, että 54 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan UETP:istä piti 
saavutettuja tuloksia vähäisinä. Korkean asteen oppilaitoksista yli puolet katsoi, että tällä 
saralla oli saavutettu vain vähän tai ei lainkaan tuloksia. Itävalta, jossa UETP:t tekivät 
joukon tarkoin määriteltyjä koulutustarveanalyysejä, katsoi työn vaikuttaneen myönteisesti 
mutta kärsineen huomattavasti ajan ja rahoituksen puutteesta. Espanja toteaa UETP:iden 
toimineen tavallaan välittäjinä, jotka kokoavat yhteen olemassa olevia tutkimuksia, 
määrittelevät menetelmiä ja valitsevat koulutusvaihtoehtoja sekä selvittävät ja tuovat julki 
PK-yritysten tarpeita. Saksa sanoo koulutustarveanalyysien olleen pohjana alueelliselle 
144 
jatkokoulutusstrategialle. 
Perinteisestä koulutustarveanalyysistä poiketen Alankomaat sanoo havainneensa "pyöreän 
pöydän" järjestelmän tehokkaaksi tavaksi saattaa elinkeinoelämän tarpeita muiden 
osapuolten tietoon. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 
Kaikki osallistujamaat katsovat, että UETP.t ovat terävöittäneet osallistujien kansainvälistä 
näkökulmaa. Vaikutus on ilmennyt kahdella painopistealueella. 
1. Korkean asteen oppilaitokset ovat voineet vaihtaa koulutusmenetelmiä ja 
opetusjärjestelmiä koskevia tietoja ja luoda yhteyksiä ulkomaisiin yrityksiin, joissa 
opiskelijat ovat olleet harjoittelemassa. 
2. Yritykset ovat voineet laajemmin hyödyntää eurooppalaista koulutuspotentiaalia ja 
saaneet eurooppalaista ulottuvuutta T&K-toimintaansa ja teknologian soveltamiseen. Useat 
maat, kuten Espanja ja Irlanti, pitivät tärkeänä PK-yritysten pääsyä mukaan eurooppalaisiin 
ohjelmiin ensimmäistä kertaa harjoittelijavaihdon ja ulkomaisten kumppaneiden ansiosta. 
Tällaiset yritykset ovat muita paremmin ymmärtäneet eurooppalaisen yhteistyön tarjoamat 
edut, ei ainoastaan koulutuksen alueella vaan myös T&K-ohjelmissa ja liiketoiminnassa 
yleensä. Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan että Belgian kvantitatiiviset arviot tukevat 
muiden maiden arvioita. Belgian selvityksen mukaan 57 prosenttia yrittäjistä ja 78 
prosenttia opiskelijoista oli sitä mieltä, että eurooppalainen ulottuvuus yrityskulttuurissa oli 
parantunut. 
Lisäksi UETP:t ovat auttaneet puhtaasti kansallisten hankkeiden eurooppalaistamisessa. 
Tämä on johtanut vahvojen korkean asteen oppilaitosten, muiden laitosten ja yritysten 
verkostojen muodostumiseen lyhytkurssien ja koulutushankkeiden ympärille. 
Italian arviossa sanotaan, että UETP:t ovat saaneet tämän näkökantojen kansainvälistymisen 
aikaan eri tavoin: jotkut ovat korostaneet tiettyjä teknologian haaroja, toiset ovat saaneet 
mukaan hyvin laajan joukon organisaatioita omalta alueeltaan, ja jotkut ovat keskittyneet 
kehittämään korkean asteen oppilaitosten liikkeellepanijan roolia. Kaiken kaikkiaan 
COMETTin vaikutuksesta on voitu kehittää yhteistä kansainvälistä näkökulmaa 
koulutukseen. 
2.4. UETP-toimialaverkostojen panos 
Kansallisten arvioiden mukaan toimialakohtaisilla UETP:illä on ollut alueellisia 
yhteistyöryhmiä vähemmän identiteettiongelmia, ja niiden osuus teknologian siirrossa ja 
elinkeinoelämän koulutuksen kehittämisessä on keskimäärin ollut suorempi ja laajempi. 
Niiden asiakaskunta on ollut samankaltaisten teknologisten vaatimusten ansiosta paljon 
paremmin rajattu ja yhtenäisempi. Yhdessä UETP:iden henkilöstön paremman 
erikoisasiantuntemuksen kanssa tämä on tehnyt teknologian kehittämiseen liittyvästä 
toiminnasta UETP:lle paremmin sopivaa ja helpommin toteutettavaa. 
Samoista syistä myös toimialakohtaisen UETP-verkoston teollinen pohja on ollut helpompi 
rakentaa. Jotkut ovat voimakkaan verkoston rakentamisen lisäksi onnistuneet saamaan 
jossakin määrin vaikutusvaltaa alan eurooppalaisissa koulutuskysymyksissä. Toiset ovat 
145 
myös onnistuneet luomaan tunnustettuja Euroopan laajuisia koulutusohjelmia ja vaikuttaneet 
näkyvästi koulutukseen, kuten Suomi huomauttaa. Alankomaat toteaa tällaisten korkean 
tason erikoiskurssien sopivan paremmin jatkokoulutusjärjestelmän yhteyteen. UETP:t ovat 
myös olleet liikkuvuuden edistämisohjelmien tehokkaita järjestäjiä ja koordinoineet muita 
kuin koulutukseen liittyviä EU:n ohjelmia. Niiden kokonaisvaikutusta ei kuitenkaan pidä 
yliarvioida - COMETT on pieni ohjelma, liika arviossa esitetä mitään yleistä lausuntoa, 
jonka mukaan toimialakohtaiset UETP.t olisivat parempia tai arvokkaampia COMETT-
ohjelman tavoitteiden kannalta kuin alueelliset. 
2.5 Osallistujamaiden UETP-verkostojen vahvuudet ja heikkoudet 
Osallistujamaiden arvioissa mainitaan alla luetellut UETP-verkostojen vahvuudet ja 
heikkoudet. 
Vahvuudet 
1. UETP-verkostojen suurin vahvuus on eurooppalainen ulottuvuus. Se kumpuaa UETP:iden 
suorista yhteyksistä komissioon ja komission ohjelmien tuntemuksesta, kokemuksesta 
eurooppalaisten hankkeiden hakemusten laatimisessa ja hankkeiden vetämisessä sekä niiden 
perusvalmiudesta osana hyvin järjestettyä ja asialleen omistautunutta eurooppalaista 
toimintaverkostoa. UETP:t hyötyvät myös yhteyksistä muihin EU:n verkostoihin ja 
tietolähteisiin. 
2. Toinen UETP:iden voima-akseli on niiden kotimaisten, alueellisten tai toimialakohtaisten 
jäsenten muodostama verkosto. UETP:illä on nyt tunnustettu asema (joillakin vahva, toisilla 
heikompi) kotimaassaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisissä 
yhteyksissä sekä laajemmissa ammattitaidon tarjontaan ja kysyntään liittyvissä 
kysymyksissä. Tässä yhteydessä on tärkeää se, miten UETP:t ovat alunperin sijoittuneet 
toimintakenttään. Vahva asema edellyttää yhteyksiä esimerkiksi korkean asteen 
jatkokoulutuskeskuksiin (Itävalta), sopimustutkimuslaitoksiin (Norja) ja alueellisiin 
kauppakamareihin (Ranska). Lisärahoituksen saaminen voi riippua vahvasta asemasta tai 
luodusta alueellisesta tai kansallisesta verkostosta. Joissakin arvioissa (Saksa, Kreikka) koko 
maan kattavien UETP-verkostojen olemassaoloa pidettiin myös tärkeänä. Jotkut UETP:t 
ovat muovautuneet alueellisten kehitystoimistojen suuntaan (Italia, Portugali). 
3. Alemmalla tasolla UETP:iden vahvuus riippuu muiden muassa seuraavanlaisista 
tekijöistä: johdon omistautuneisuus, henkilöstön motivaatio, maine, itsenäinen asema 
perustana demokraattiselle osallistumiselle (Itävalta), teknillinen uskottavuus ja yhteydet 
T&K-ohjelmiin. Viimeaikaiset rekrytointitoimet (esim. ranskankielisessä Belgiassa) ovat 
parantaneet joidenkin UETP:iden asemaa. 
Heikkoudet 
1. Suurimpana heikkoutena pidetään useimpien UETP:iden taloudellisen perustan heikkoutta 
ja epävarmuutta. Tämä merkitsee liian pientä kokoa ja rajallista henkilöstömäärää sekä 
vaikeuksia laatia realistisia pitkän aikavälin suunnitelmia. Epävarmuustekijöitä ovat myös 
joidenkin UETP.iden lähes täydellinen riippuvuus EU:n rahoituksesta ja kyvyttömyys 
hankkia muuta rahoitusta. Osa tästä ongelmasta voi kuitenkin olla itse aiheutettua. Saksa 
huomauttaa: "Saksan 27 UETP.stä vain yhdellä on itsenäinen oikeudellinen asema, joka on 
edellytys omavaraisuudelle. " 
146 
2. Elinkeinoelämän osallistumisen puute ja vaikeudet pitää yllä sen kiinnostusta hankkeisiin 
mainitaan toisena perusvaikeutena. Epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla tähän voi 
vaikuttaa alhainen teollistumisen taso ja monien yritysten perinteinen, epäinnovatiivinen 
luonne. PK-yritysten osallistuminen on erityinen ongelma. UETP.llä itsellään saattaa olla 
vähän todellista teknologista tai elinkeinoelämän tuntemusta. 
3. Joillakin alueilla ongelmia voi aiheuttaa UETP:iden korkeakouluperusta. Näin voi olla 
silloin, kun korkean asteen oppilaitokset ovat heikkoja tai niiden teknologinen perusta on 
heikko. Jotkut oppilaitokset ovat pääasiassa kiinnostuneita harjoittelijavaihdosta eivätkä 
niinkään osallistumisesta koulutuksen kehittämiseen. 
4. Muita heikkouksia ovat puutteellinen verkostojen kehittäminen ja koordinaatio muiden 
kansallisten ja paikallisten koulutuselimien kanssa (Italia), UETP:iden henkilöstön 
vaihtuvuus, liian suuret toiminta-alueet (Alankomaat) ja hallituksen välinpitämätön asenne 
(Tanska, Irlanti). Heikko suunnittelu, markkinointistrategian puute ja ajan riittämättömyys 
omaan kouluttautumiseen monimutkaisella alalla mainittiin myös puutteina joidenkin 
UETP:iden kohdalla. Ongelman muodostaa myös aika, joka tarvitaan tunnetuksi ja 
hyväksytyksi tulemiseen. Se, että UETP:iden suorituskyvyn kvantitatiivisia mittareita on 
käytettävissä vähän, koettiin ongelmaksi toiminnan parantamispyrkimyksissä. 
5. EFTA-maissa pidettiin lisäksi heikkoutena sitä, että UETP.illä ei siellä ole 
mahdollisuutta saavuttaa samanlaista synergiaa muiden EY:n ohjelmien kanssa kuin EU:n 
jäsenmaissa. Tämä ongelma väistyy aikanaan. 
3. Liikkuvuuteen ja henkilövaihtoon liittyvät toiminnot 
3.1 Liikkuvuuden edistämistoimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten 
ja yritysten yhteistyössä 
Lähes kaikki arviot antavat myönteisen lausunnon liikkuvuuteen liittyvien toimintojen 
panoksesta ja tehosta. Monet osallistujamaat pitävät liikkuvuusohjelmia ja erityisesti 
opiskelijavaihtoa COMETT-ohjelman kaikkein tärkeimpänä saavutuksena. 
Harjoittelija-ja henkilövaihtotoiminnalla katsotaan olleen suora ja edullinen vaikutus alla 
mainittuihin kohteisiin. 
1. Yritykset. Toiminta on monesti antanut PK-yrityksille ensimmäisen kosketuksen 
eurooppalaisiin ohjelmiin. Itävalta mainitsee a) yritysten "vaihtokulttuurin" kehittymisen 
paremman työympäristön, valvonnan ja ammatillisen opastuksen tarjoamisena opiskelijoille 
ja b) vaihtojen järjestäytymisen, hankkeiden selkeiden työsuunnitelmien ja työn akateemisen 
tunnustamisen myötä. Ranska ja Saksa sanovat henkilövaihdon olleen pohjana uusille 
kaupallisille suhteille ja tulevalle kumppanuudelle varsinkin tutkimus-, kehittämis- ja 
teknologiaohjelmissa. 
2. Opiskelijat. Espanjan arviossa katsotaan vaihtoon osallistuneilla opiskelijoilla olevan 
ehkä paremmat edellytykset tulla teollisuuden innovoijiksi. Opiskelijoiden kielitaidon 
paraneminen ja muiden kulttuurien tuntemuksen lisääntyminen sekä paremmat ammatilliset 
tulevaisuudennäkymät mainittiin useissa arvioissa. 
147 
3. Korkean asteen oppilaitokset. COMETT-ohjelman henkilövaihtotoiminnan sanotaan 
auttaneet korkean asteen oppilaitoksia ajanmukaistamaan opetusmenetelmiä sekä 
vauhdittaneen vaihtoon liittyvien vaatimusten ja toimintatapojen kehittämistä. Espanja sanoo 
COMETTin tarjonneen vertailevan näkökulman eurooppalaiseen korkean asteen koulutuksen 
ja elinkeinoelämän yhteistyöhön ja tuoneen keskusteluun työmarkkinanäkökulman 
nostamalla esiin ammattiin sijoittumisen. Yksi alankomaalainen UETP oli perustanut 
"paikallisia strategiakomiteoita" valvomaan vaihtoja ja vaikuttamaan kurssien sisältöön. 
4. Yleisemmin henkilövaihto on auttanut tietoon, menetelmiin ja toimintamalleihin liittyvien 
uusien teknologiansiirtomenetelmien kehittämisessä. Vaihtotoiminta voidaan nähdä myös 
uutena muotona henkilöresurssien ajanmukaistamiseksi ja kierrättämiseksi. 
Vain kaksi osallistujamaata, Itävalta ja Suomi, katsoi henkilövaihdoilla olleen suurta 
myönteistä vaikutusta. Tanska totesi, että milloin tällaista vaihtoa tapahtui, se oli erittäin 
onnistunutta. Ranskan mielestä vaihdot eivät olleet onnistuneita ja niitä tulisi harkita 
uudelleen. Saksa toi esille oikeudelliset vaikeudet, käytännön koulutuksen sisältöön liittyvät 
ongelmat, taloudelliset esteet sekä työntekijöiden irtautumisen normaalista työstä pitkäksi 
ajaksi. 
Ranskankielisen Belgian kvantitatiivisessa tutkimuksessa lähes kaikki vastanneet yritykset, 
opiskelijat ja korkean asteen oppilaitokset olivat tyytyväisiä toimintaan. Pienet korkean 
asteen oppilaitokset käyttivät vaihtoa ensi askeleena kansainvälistymisessä. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa kaksi kolmannesta yrityksistä katsoi hyötyneensä vaihdosta: se oli 
madaltanut maiden välisiä esteitä ja avannut markkinointimahdollisuuksia sekä tuonut uutta 
teknologista tietoa. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 
Niissä osallistujamaissa, joissa henkilövaihto elinkeinoelämän ja oppilaitosten välillä oli 
hyvin kehittynyttä, COMETT-ohjelmalla on ollut myönteinen vaikutus käytännön 
toimintaan, mutta ei merkittävää strategista tai uutta luovaa roolia politiikan ja käytäntöjen 
muokkaamisessa. Esimerkiksi Alankomaissa huomio on siirtynyt toiminnallisiin 
kysymyksiin kuten asuntoihin, yhteyksien järjestämiseen (verkottuminen epävirallisten 
yhteyksien sijaan) ja suunnitelmiin opiskelijavaihdon sisällyttämiseksi osaksi yritysten 
toimintaa. Myös Ranska mainitsee ulkomaisen vaihtotoiminnan vakiinnuttamisen ja 
järjestelmällistämisen sekä laatuperusteiden määrittelemisen. Samanlaiseen kehitykseen 
viittaavat Luxemburg ja Norja. Monissa arvioissa mainitaan myös yritysten asenteiden 
muuttuminen vaihdon suhteen. Ranskankielinen Belgia toteaa, että yritykset eivät enää pidä 
harjoittelijavaihtoa hyväntekeväisyytenä vaan tasapuolisena yhteistyönä, josta molemmat 
osapuolet hyötyvät. Yritykset puoltavatkin nyt säännöllistä vaihtoa. Samanlainen suuntaus 
on havaittu Suomessa. 
Muutamat osallistujamaat ovat tehneet lainsäädännöllisiä muutoksia. Itävalta on saattanut 
voimaan säännökset ulkomailla suoritetun COMETT-harjoittelun akateemisesta 
tunnustamisesta ja luopunut vaatimasta maahan tulevilta harjoittelijoilta työlupaa. Ruotsi 
ja Norja ovat yksinkertaistaneet työ- ja oleskelulupakäytäntöjä. 
Yleisestä myönteisestä suhtautumisesta huolimatta joissakin arvioissa viitataan vähäiseen 
todelliseen muutokseen etenkin korkean asteen oppilaitoksissa (Espanja), nuorisokulttuuriin 
liittyviin ongelmiin kuten huonoon kielitaitoon ja naisiin kohdistuviin paineisiin 
148 
(Italia/etelä), korkean asteen oppilaitosten opintovaatimusten jäykkyyteen sekä puutteisiin 
harjoittelun tunnustamisessa. Irlanti ja Islanti sanovat korkean asteen oppilaitosten 
vitkastelleen vaihdon virallistamisessa ja tunnustamisessa ja epävirallisten järjestelyjen 
olevan valta-asemassa. Kolme neljäsosaa Yhdistyneen kuningaskunnan UETP:istä ilmoitti 
kuitenkin parannuksista kuten kurssisuunniltelun joustavuuden lisääntymisestä, opettajille 
annettavasta tuesta opiskelijoiden luo ulkomaille matkustamista varten, 
vakuutusjärjestelyistä ja kielitaidon parantamisesta. 
4. Koulutuskurssien kehittäminen 
4.1 Innovatiivisten yhteistyömuotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 
Innovatiivinen yhteistyö voidaan jakaa neljään pääalueeseen: 
1. Valmistelutyö eli kurssien suunnitteluja kehittäminen, johon yritykset nyt huomattavassa 
määrin osallistuvat (esimerkiksi Ruotsissa). Yritykset ovat osallistuneet toimintaan joko 
suoraan tai erilaisten ohjelmien ja opintoryhmien kautta. Tämä kehitys on auttanut 
tekemään kurssitarjonnasta paremmin kysyntää vastaavaa (Alankomaat). 
2. Kehitysprosessin kansainvälistyminen, mikä on avannut uusia kurssitarjonnan, 
asiantuntemuksen ja yhteistyön lähteitä. Kansainvälistyminen on myös tuonut vertailevan 
näkökulman kansallisen koulutuksen kehittämiseen ja antanut tilaa erilaisille 
lähestymistavoille ja yhteistyömuodoille. Kursseja on myös alun pitäen kehitetty 
eurooppalaisia markkinoita varten eurooppalaista ulottuvuutta silmällä pitäen (esimerkiksi 
Norjassa). 
3. Joustavien verkostojen kehittäminen. Iässä on UETP-verkostoilla ollut tärkeä osa. 
Tanska mainitsee UETP:iden tehtävän välittäjinä, jotka esittelevät kiinnostavia 
eurooppalaisia kursseja elinkeinoelämälle ja suosittelevat EU-maiden eri oppilaitoksia 
tiettyihin tehtäviin. Tanskakin kuitenkin huomauttaa, että muille kuin ammattimaisille 
koulutusorganisaatioille kuten korkean asteen oppilaitoksille on tarpeen luoda parempia ja 
innovatiivisempia jakelukanavia. 
4. Joissakin arvioissa mainitaan erityisiä yhteistyötä kehittäviä innovaatioita kuten 
koulutustarveanalyysienjohdonmukainen käyttö suunnittelussa (Espanja), vuorovaikutteisen 
koulutustarveanalyysin kehittäminen (Itävalta), tietoverkon kehittäminen 
työpaikkakoulutusta varten (Ruotsi) ja uusien yhteyksien luominen koulutuksen ja T&K-
toiminnan välille (Norja). 
Tanska raportoi hankkeiden johtamiseen liittyvistä tehokkuuseroista: 
• Tietyn organisaation tai verkoston tarpeisiin suunnitellut hankkeet ovat toimineet hyvin, 
mutta niitä on ollut vaikea markkinoida myöhemmin. 
• Koulutuslaitoksen vetämillä hankkeilla on ollut ennakoitua vähemmän kysyntää. 
• Konsulttiyritysten vetämät ja niiden kokemukseen perustuvat hankkeet ovat 
osoittautuneet menestyksekkäimmiksi. 
Mainitusta kehityksestä ja sen esimerkki vaikutuksesta muihin toimintamuotoihin huolimatta 
Yhdistyneen kuningaskunnan tutkimuksen yritysotannassa70 prosenttia vastanneista oli sitä 
mieltä, että COMETT on saanut aikaan vain vähän tai ei lainkaan uutta tällä alalla. 
149 
Alueelliset UETP:t olivat vielä pessimistisempiä - vain 16 prosenttia katsoi, että jonkin 
verran tai paljon oli saatu aikaan. Toimialakohtaisista UETP:istä tätä mieltä oli kuitenkin 
57 prosenttia. Ranskankielisen Belgian tutkimuksessa 45 prosenttia katsoi COMETTin 
vaikuttaneen innovatiivisesti kurssien kehittämisessä. 
4.2 Teknologiakoulutuksen tarjonnan parantaminen 
Useimmat osallistujamaat katsovat, että COMETT-ohjelman vaikutus tarjonnan laadun 
parantamiseen on ollut selvempi ja ehkä tärkeämpi kuin vaikutus määrän lisäämiseen. 
Laadun paraneminen on pääasiassa tulosta siitä, että kurssien kehittämiseen on osallistunut 
laajempi asiantuntijajoukko kautta Euroopan. Kurssien kehittäjät voivat nyt helpommin 
verrata omia menetelmiään viimeisimpiin käytäntöihin useissa muissa maissa. Euroopan 
alueelliset osaamiskeskittymät ovat tulleet tunnetummiksi. Avautuminen on ollut tärkeää 
myös siksi, että se on kiinnittänyt huomion tarjonnan laadunvarmistukseen - jopa siinä 
määrin, että Alankomaat mainitsee laaduntarkastajien nimeämisestä tiettyjen kurssien 
yhteydessä. Myös Tanska sanoo koulutuksen siirtyneen kohti yrityskohtaisia ja räätälöityjä 
kursseja ja joidenkin UETP:iden ottaneen vaarin tästä suuntauksesta. COMETT on myös 
saattanut huipputason tutkimus-ja kehitystuloksia teknillisen yleisön tietoisuuteen. Ranskan 
arviossa kuitenkin huomautetaan kurssien kehittämiseen vaadittavan ajan pituudesta. 
Flaaminkielisen Belgian arviossa todetaan, että systemaattista laadunarviointia ei ole tehty, 
on vain voitu olettaa, että parempi elinkeinoelämän tarpeiden vastaavuus tarkoittaa 
parempaa laatua. 
Koulutuksen määrän lisääntymisellä näyttää olleen paljon rajallisempi vaikutus. Jotkut maat 
kuitenkin ilmoittavat kurssitarjonnan monipuolistuneen. Itävalta toteaa, että 
kansainvälistyminen on myös alentanut kurssien järjestämisen ja niille osallistumisen 
kynnystä. Irlannin mielestä COMETT-kurssit ovat auttaneet vähentämään 
ulkomaanharjoittelun tarvetta. Määrän lisääntymisen yhteydessä eräs osallistujamaa 
mainitsee COMETTin vipuvaikutukset rahoituksen hankkimisessa koulutuskurssien 
kehittämiseen. Tarjonnan paranemisen yhteydessä Italia ja Irlanti toteavat avoimen 
opetuksen, multimedia-ja etäopiskelun soveltamisen lisääntyneen, mutta Islanti pitää niiden 
käyttöä vielä riittämättömänä. 
Ranskankielisen Belgian kvantitatiivinen selvitys osoittaa, että 68 prosenttia vastanneista 
katsoi koulutuksen laadun ja tason parantuneen, 57 prosenttia eurooppalaisen ulottuvuuden 
lisääntyneen ja 49 prosenttia saatavilla olevan tiedon lisääntyneen huomattavasti. 
COMETTin panos katsottiin kuitenkin vähäiseksi verrattuna täydennyskoulutukseen 
kansallisella tasolla käytettyihin varoihin. 
4.3 Kansallisen tason koulutusaloitteiden täydentäminen/vahvistaminen 
Tämän kysymyksen kohdalla osallistujamaiden tulkinnat erosivat melko paljon toisistaan. 
Useimmin mainittu COMETTin täydentävä vaikutus liittyy korkean asteen oppilaitosten, 
yritysten ja muiden laitosten pyrkimyksiin kansainvälistää toimintaansa (Belgian molemmat 
osat, Alankomaat, Ranska). Saksa mainitsee ohjelman osuuden EU-markkinoiden 
luomisessa sekä erityissuunnitelmat esimerkiksi ympäristönsuojelun alalla. 
Toiseksi useimmin mainittu täydentävä vaikutus liittyy korkean asteen koulutuksen ja 
elinkeinoelämän yhteyksien parantamiseen. Itävalta mainitsee täydentävyyden 
jatkokoulutuskeskustensa kanssa ja suhteessa mahdollisesti perustettaviin 
150 
ammattikorkeakouluihin (Fachhochschulen), joissa työharjoittelu olisi pakollista. Italia 
mainitsee ohjelman piristysvaikutukset tällä alueella yleensä. 
Muut maat katsovat ohjelman täydentäneen koulutuksen kehitystoimintaa erityisesti PK-
yritysten kohdalla ja yleisemmin alueellisten viranomaisten koulutuspyrkimyksiä. COMETT 
on ollut myös puutteiden paikkaaja täytettäessä huipputason erikoisosaamiseen liittyviä 
koulutustarpeita. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 59 prosenttia yrityksistä katsoi 
COMETTin täydentäneen niiden omaa koulutustoimintaa, ja toimialakohtaiset UETP:t 
suhtautuivat ohjelman vaikutuksiin myönteisemmin kuin alueelliset UETP.t. Ruotsi ja 
Tanska katsoivat kuitenkin, että kansallisella tasolla COMETTin vaikutus oli ollut melko 
pieni. 
4.4 Muita näkökohtia 
"Muut näkökohdat" tuovat yleisesti ottaen esille COMETTin toimintaan kussakin maassa 
vaikuttavia erityispiirteitä ja yksittäisiä tietoja arvioista, varsinkin ranskankielisen Belgian 
arvioista. Muutamat esille tulleet teemat liittyvät osallistujamaiden toiveisiin tulevien EU:n 
ohjelmien suhteen COMETTin toiminta-alueella. 
COMETTin identiteetin säilyttäminen 
Monet osallistujamaat haluaisivat säilyttää ohjelman identiteetin. Vuosikymmenen aikana 
siitä on muodostunut tavaramerkki laadulle ja korkean asteen oppilaitosten ja yritysten 
yhteistyölle, jota ei pitäisi noin vain hylätä. Saksa perää vastaavaa ohjelmalohkoa 
LEONARDO-ohjelmaan. 
UETP.iden säilyttäminen ja kehittäminen 
Myöskään UETP-toiminnan aikaansaamaa perusrakenteiden kehitystä ei pitäisi heittää 
hukkaan. Rahoitusta tulisi järjestää joko suoraan tai tehtäväkohtaisena yhteisrahoituksena, 
jolloin UETP veloittaisi osallistujia hallinnoimiensa tehtävien ja ohjelmakohtien 
kustannuksista. UETP.t ovat niin arvokkaita korkean asteen oppilaitosten, tutkimuslaitosten, 
elinkeinoelämän ja valtiovallan kohtaamispaikkoina, että niiden ei pidä antaa kadota. 
Yleensä toivottiin tiettyä vakautta niiden rahoitukseen. 
Lisäksi ehdotettiin UETP:iden T&K-toiminnan hallittua laajentamista ja järjestelmän 
ulottamista Keski- ja Itä-Euroopan maihin yhteistyössä TEMPUS-ohjelman kanssa. Yksi 
osallistujamaa ehdotti selkeämpää jakoa toimialakohtaisten (kurssien tuottaminen ja tarjonta) 
ja alueellisten (organisointi ja paikallistason kysyntä) UETP:iden välillä keinona kehittää 
COMETT-tyyppisen teknillisen koulutuksen tuotantoa ja tarjontaa. 
Yhteistyö muiden ohjelmien kanssa 
Osallistujamaat katsovat, että sekä tulevia COMETT-toimintoja että muita EU.n ohjelmia 
voidaan edistää lisäämällä ohjelmien välistä yhteistyötä. Vertikaalista synergiaa voidaan 
saavuttaa ehkä selvimmin COMETT-tyyppisen toiminnan ja seuraavien toimintojen välillä: 
1) ylempi ammatillinen koulutus, jota koskevat esimerkiksi jotkut FORCE- ja PETRA-
ohjelmien osat sekä 2) inhimillisen pääoman ja liikkuvuuden ohjelmaan liittyvät 
väitöskirjatasolle suunnatut koulutustoiminnot. Horisontaalista yhteistyötä ja synergiaa on 
saavutettavissa esimerkiksi työskentelemällä muiden neljänteen puiteohjelmaan liittyvien 
tiede- ja teknologiaohjelmien kanssa ja tukemalla niitä. Lisäksi tuodaan esille, että 
erityisesti PK-yritysten kohdalla voitaisiin ottaa paljon oppia CRAFT-ohjelmasta. 
151 
Ohjelmakehitys 
COMETT-tyyppisen toiminnan kehittämiseksi esitetään lukuisia ehdotuksia. Näitä ovat 
esimerkiksi 1) hakemusten käsittelyn nopeuttaminen ja joustavoittaminen; 2) liikkuvuuden 
edistämisohjelmien joustavuuden lisääminen - erikseen mainitaan henkilökunnan 
liikkuvuuden edistämisohjelma, jonka työskentelyjaksojen olisi oltava nykyistä lyhyempiä; 
3) seuraamusjärjestelmä ja raportointivelvollisuus, jotka lisäisivät henkilövaihdon 
tehokkuutta; ja 4) opiskelijoiden COMETT-todistusjärjestelmä, jonka ensimmäinen, helposti 
käyttöön otettava ja kiistaton muoto voisi olla osallistumistodistus. 
152 
TIIVISTELMÄ 
COMETT II -OHJELMA 
1990-1994 
YHTEENVEDOT LOPULLISISTA 
KANSALLISISTA ARVIOISTA 
153 

A COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
ITÄVALTA' 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Kyllä, erityisesti UETP-järjestelmä. 
1.2 Korkean asteen oppilaitos- COMETTin vaikutuksia ovat erityisesti: 
ten ja yritysten väliset Opiskelijoiden maidenvälinen harjoitteluvaihto on lisääntynyt, vaihtojen 
suhteet suunnittelun hankepainotteisuus on parantunut ja korkean asteen 
suoritusten tunnustaminen edistynyt. 
Maidenvälinen korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välinen 
henkilövaihto, jota ei ollut lainkaan ennen COMETTia. 
Teknologian huippukoulutuksen kansallisten markkinoiden 
monipuolistuminen kansainvälistymisen ja kurssien eurooppalaisen 
ulottuvuuden ansiosta. 
1.3 Vaikutus politiikan Sosiaali- ja työministeriö on vapauttanut COMETT-opiskelijat työlupa-
muotoiluun vaatimuksista. Tiede- ja tutkimusministeriö on antanut taloudellista 
tukea ja parantanut lainsäädäntötoimin COMETT-vaihtojen 
hyväksy m istä opintosuorituksiksi. 
1.4 Suhde kansallisiin/ COMETT täydentää alueellista ja kansallista ohjelmaa "Tieteentekijät 
alueellisiin ohjelmiin / talouden puolesta", joka edistää korkean asteen oppilaitosten ja 
Synergia elinkeinoelämän henkilövaihtoja. Korkean asteen oppilaitosten 
henkilökunnan (ehtävienvaihtoa koskevat joustavat säännökset on 
ulotettu COMET Tin Bc-vaihtoihin. Kansalliset ja alueelliset COMETT-
hankkeet ovat saaneet yhteisrahoitusta, koska ne ovat parantaneet 
Itävallan koulutustoimintaa. 
1.5 COMETTin kokonais- COMETT on kehittänyt koulutuksen kansainvälistä ulottuvuutta, luonut 
vaikutus yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välille, 
tukenut täydennyskoulutuksen kehittämistä korkean asteen oppilaitok­
sissa, vauhdittanut koulutustarveanalyysia, antanut kokemusta ohjelmien 
ja hankkeiden kansainvälisessä johtamisessa, parantanut korkean asteen 
oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteyksien hoitamista, laajentanut 
verkostoja muihin yhteistyömuotoihin, lisännyt elinkeinoelämän 
kiinnostusta korkeasti koulutettuun henkilökuntaanpa niin edelleen. 
2.1 Alueellisten UETP- Tarjoavat alueellisen foorumin koulutus- ja teknologiakysymyksille ja 
verkostojen panos lisäävät alueellista ja kansallista tietoisuutta näistä kysymyksistä. 
Tuovat yhteistyökumppaneita ja lisäävät teknologiakoulutukseen 
eurooppalaisen ulottuvuuden: eurooppalaisten aloitteiden alueellinen 
kohdentaminen tapahtuu niiden kautta. Integroivat alueelliset PK-
yritykset ja muut yhteistyökumppanit eurooppalaisiin hankkeisiin ja 
kysymyksiin. Järjestävät lyhytkursseja ja henkilövaihtoja, ja toiminta 
synnyttää myös uusia yrityksiä. Tutkimuksen ja koulutuksen yhteis­
vaikutus paranee. Motivaatio kohoaa, ja kansainvälisen teknologisen 
kehityksen tuntemus paranee. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Ne on tuotu esiin, mutta asiantuntijoiden, ajan ja rahan puute ovat 
rajoittavia tekijöitä. Koulutustarveanalyyseja on tehty, ja 
elinkeinoelämän tarpeita arvioidaan jatkuvasti. Kurssisuunnitelmia ja 
kurssien markkinointia käsitteleviä keskusteluja järjestetään. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Kyllä. Tätä tapahtuu eri tasoilla UETP-yhteistyössä: siihen vaikuttavat 
kannustaminen eurooppalaisten yhteistyökumppaneiden aktiivinen osallistuminen, 
kansainvälisyy-teen harjoitteluvaihto ja ulkomaalaisten opiskelijoiden tulo itävaltalaisiin 
yrityksiin. 
155 
2.4 UETP- ' EuroLaser pyrkii T&K-tulosten pikaiseen levitykseen liikkuvuuden ja 
toimialaverkostojen panos koulutuksen kautta (tällä hetkellä levitystä rajoittaa pätevän henkilö­
kunnan puute). Se on integroinut keskenään alueellisia, kansallisia ja 
kansainvälisiä verkostoja ja rakentanut uutta niiden pohjalle. Sen jäsenet 
(tutkijat, kehittäjät, tuottajat, konsultit ja käyttäjät) ovat toimineet 
aktiivisesti ja osallistuneet kaikkeen COMETT-toimintaan. EuroLaser 
on laatinut ajankohtaisen katsauksen, joka toimii koulutustarveanalyysin 
perustana. Se järjestää kesäkouluja. Sen vahvuudet ovat samanlaisia 
kuin toimialakohtaisen UETP-yhteistyön. Sen heikkoudet ovat tois­
taiseksi puuttuva lainsäädännöllinen asema, jäsenten erilaiset 
kiinnostuksen kohteet, toimialojen ja maiden eritasoinen osallistuminen, 
rahan ja kokoaikahenkilöstön puute sekä komissiolta saatavan 
taloudellisen tuen epävarmuuden aiheuttamat vaikeudet, ja niin edelleen. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: 1) Vakaa, lainmukainen ja riippumaton asema demokraat-
vahvuudet ja heikkoudet tisen kumppanuuden pohjana. 2) Hyvä vastaanotto, hyvä aluetuki ja 
julkisten ja puolijulkisten laitosten taloudellinen sitoutuminen. 
3) Eurooppalaisten koulutushankkeiden johtamistaito. 4) Läheinen 
yhteys yrityksiin ja tekninen uskottavuus. 5) Yhteydet muihin Euroopan 
yhteisön verkostoihin. 6) Yhteydet korkeakouluihin ja Itävallassa jo 
olemassa olevien korkeakoulujen "laajennuskeskusten" vahvuus. 
7) Hyvin motivoitunut henkilökunta ja tehokas, riisuttu rakenne. 
Heikkoudet: 1) COMETTin yhteydet muihin yhteisöhankkeisiin ovat 
huonot, koska Itävalta on EFTAn jäsen. 2) Markkinointi- ja 
myyntistrategiat puuttuvat. 3) Henkilökunnan rajoitettu määrä. 4) 
Joillakin alueilla on heikommat korkeakoulut ja huonompi teknisen 
koulutuksen taso. 5) Tehtävänmäärittelyn vaatima aika. 6) Aika ei riitä 
itseopiskeluun monitahoisella alalla. 7) COMETT-hankkeet ovat liian 
lyhyitä kansainvälisen koulutusfilosofian luomiseen. 8) Taloudellisen 
tuen vuosittainen pieneneminen. 9) Epävarmuus siirrosta LEONARDO-
ohjelmaan. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT on saanut aikaan: 
toimien vaikutus I) Järjestelmällisiä hankekeskeisiä vaihtoja, joissa on selkeä 
innovaatioon korkean työsuunnitelma ja säännöt harjoittelun hyväksymisestä opinto­
asteen oppilaitosten ja suoritukseksi. 2) Yritykset ovat omaksumassa "harjoitteluvaihto-
yritysten yhteistyössä kulttuurin" ja järjestämässä opiskelijoille paremmat olosuhteet ja 
ammattitaitoista opastusta. 3) Bc-vaihdot tarjoavat runsaasti palautetta ja 
yhteyksiä korkeakoulujen ja yritysten kesken. Erityisesti pitempien 
jaksojen järjestämien on kuitenkin hyvin hankalaa ja aikaa vievää. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Katso kohdan 1.3 muodolliset muutokset. Ulkomailla vietettyjen 
muuttaminen vaihtojen jaksojen tunnustaminen korkean asteen opintosuorituksiksi on edistynyt 
helpottamiseksi hyvin. Yritykset ottavat opiskelijoita helpommin ja vähemmin 
muodollisuuksin. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Kyllä. Hankkeita kehitetään yhdessä tulevien käyttäjien ja 
muotojen luominen kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa, ja ne ovat 
koulutuskurssien korkealaatuisempia. On myös kehitetty vuorovaikutteisia 
kehittämisessä koulutustarveselvityksiä. Kurssien pitäminen useassa eri paikassa. 
4.2 Teknologiaan liittyvän Laadun paraneminen (pikemminkin kuin määrän kasvu) johtuu 
koulutustarjonnan laajemmasta asiantuntemuksen ja näkökohtien vaihdosta. Laatuun 
parantaminen vaikuttaa myös mahdollisuus verrata kehityksen tasoa maiden kesken. 
Kansainvälinen markkinointi ja kurssien saatavuus on parantunut. 
4.3 Kansallisen tason UETP:t ovat täydentäneet korkeakoulujen laajennuskeskuksia. 
koulutus-aloitteiden PK-yrityksille tarjottava koulutus on tullut houkuttelevammaksi, 
täydentäminen / Tulevaisuudessa perustettaneen ammattikorkeakouluja, joissa 
vahvistaminen harjoitteluvaihto on pakollista. 
156 
4.4 Muita näkökohtia Itävallassa täydennys- ja ammattikoulutus on varsin pitkälle kehittynyt 
ja eriytynyt. Siksi "COMETT voi tuoda vain lisäarvoa eurooppalaisen 
ulottuvuuden muodossa... se osuu markkinarakoon hyvin pitkälle 
erikoistuneille ja/tai maidenvälisille kursseille". 
Itävallan arviossa toivotaan, että: 
1. UETP-järjestelmän hajautettua rakennetta kehitetään ja vahvistetaan 
ja sovelluksia vauhditetaan. 
2. COMETTin kattamaa aluetta harkitaan uudestaan joko pitäytymällä 
tiukemmin teknologiaan tai laajentumalla joka suuntaan. 
3. COMETTin pitäisi keskittyä PK-yrityksiin niin kuin alun perin oli 
tarkoitus. Pitäisi tuoda esiin kokemuksia PK-yritysten CRAFT-
ohjelmasta. 
4. Pitäisi saada aikaan yhteisvaikutus muiden TFHR-ohjelmien ja 
neljännen puiteohjelman kanssa. 
5. Pitäisi selvittää suhde LEONARDOon jo varhaisessa vaiheessa 
epävarmuuden välttämiseksi. 
1 Itävallan arviossa sanottiin, että "(vuoden 1993 arvion) lausunnot ja päätelmät pätevät edelleen 
kokonaisuudessaan". Siksi taulukko perustuu molempiin arvioihin. 
2 Neljä UETP-vastausta oli laadittu epäyhtenäisessä muodossa Itävallan kansallista arviota varten. Tähän 
tiivistelmään niistä on laadittu yhteenveto. 
3 Itävallassa on vain yksi toimialakohtainen UETP. Kaikki sen vastaukset on tiivistetty tähän taulukkoon. 
B F COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
BELGIA (RANSKANKIELINEN)' 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen 
1.2 Korkean asteen Vain 15 % yrityksistä koki suhtautumisensa korkeakouluihin muuttu-
oppilaitosten ja yritysten neen. Kuitenkin 40 % oli käyttänyt työtä osana kansainvälistymis-
väliset suhteet strategiaa. Yritysten mielestä COMETTia pitäisi tehdä laajemmin 
tunnetuksi; se on liian tuntematon. 
1.3 Vaikutus politiikan Ohjelma on osa meneillään olevaa keskustelua, 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin / 35 % yrityksistä oli osallistunut COMETTin kaltaisiin kansallisiin tai 
alueellisiin ohjelmiin / alueellisiin ohjelmiin. Kuitenkin vain 6 % ilmoitti liittäneensä ohjelmat 
Synergia toisiinsa. 
1.5 COMETTin kokonais- 96 % harjoitteluvaihtoon ja 80 % koulutukseen osallistuneista oli 
vaikutus tyytyväisiä. Korkean asteen oppilaitoksiin (erityisesti pieniin ja erikois­
tuneisiin) kohdistuva kansainvälisyysvaikutus oli tärkeä. 54 % 
yrityksistä katsoi COMETTilla olleen myönteinen vaikutus niiden 
kansainvälistyinisprosessiin, 32 % teknologiaan ja 28 % työn laatuun. 
32 % yrityksistä katsoi COMETTista olevan alueellista ja 18 % 
kansallista hyötyä. 
Kokonaisuudessaan COMETT sai osanottajat tiedostamaan Euroopan 
tarjoamat mahdollisuudet ja kansainvälisen yhteistyön edut. 
2.1 Alueellisten UETP- Vaikea määritellä. Suhtautuminen strategioihin oli melko kielteistä, 
verkostojen panos Alueellisella tasolla 30 % koki niiden tuovan lisäarvoa, mutta 42 % oli 
sitä mieltä, ettei lisäarvoa tullut. 
57 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Vain 9 % yrityksistä suhtautui myönteisesti, 35 % kielteisesti. 
24 % katsoi, että UETP-yhteistyöstä oli apua koulutustarpeiden 
välittämisessäkouluttajille.TeollisuudenmielestäUETP-kumppanuuden 
tehtävänä eurooppalaisissa hankkeissa on neuvominen ja yhteyksien 
ylläpitäminen korkean asteen oppilaitoksiin. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Tämä on yksi ohjelman vahvuuksista. 30 % vastaajista tunsi 
kannustaminen tietoisuutensa kansainvälisten kumppanuuksien hyödystä parantuneen,ja 
kansainvälisyy-teen 37 % sai virikkeen osallistua eurooppalaiseen hankkeeseen. 57 % 
elinkeinoelämän edustajista ja 78 % opiskelijoista tunsi COMETTin 
parantaneen eurooppalaista ulottuvuutta yrityskulttuurissa. 
2.4 UETP- Alueelliseen UHTP-yhteistyöhön verrattuina niillä koetaan olevan 
toimialaverkostojen paremmat valmiudet koulutustarveanalyysiin ja liikkuvuuden ja 
panos työhönoton (uusi UETP-palvelumuoto) edistämiseen. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Säännöllinen tiedonsaanti, liikkuvuutta edistävä toiminta ja 
vahvuudet ja heikkoudet eurooppalaisia hankkeita koskevat neuvot, valmius vastata pyyntöihin ja 
kumppanuuksien rooli korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisenä 
yhteystekijänä. 
Heikkoudet: Ei riittävän tunnettu / huonot markkinointiresurssit, huono 
koulutustarveanalyysikyky, vähäiset tiedot teknologiasta. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Elinkeinoelämältä, oppilaitoksilta ja opiskelijoilta saatiin lähes 
toimien vaikutus yksinomaan myönteistä palautetta. Varsinkin pienemmät oppilaitokset 
innovaatioon korkean käyttivät harjoitteluvaihtoa ensimmäisenä askeleena kohti kansain-
asteen oppilaitosten ja välistymistä ja itsensä tunnetuksi tekemistä Euroopassa. Niitä autettiin 
yritysten yhteistyössä ajanmukaistamaan opetustaan ja tarjoamaan tuleville opiskelijoille 
entistä houkuttelevampia vaihtoehtoja. Henkilökunnan mahdollisuuksia 
suurempaan liikkuvuuteen ei hyödynnetty täysimittaisesti. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Elinkeinoelämä lakkasi pitämästä harjoitteluvaihtoa "hyväntekeväi-
muuttaminen vaihtojen syytenä": harjoilteluvaihtosopimuksessa molemmat osapuolet saavat 
helpottamiseksi tasapuoliset edut. Nyt yritykset kannattavat säännöllistä harjoittelu­
vaihtoa. Ehdot, työohjelmat ja harjoittelun kesto ovat kehittyneet. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- 45 % vastauksista oli myönteisiä. Kansainvälisen ulottuvuuden tuoma 
muotojen luominen lisäarvo oli varsin tärkeä. COMETTin innovatiiviset perusteet 
koulutuskurssien innoittivat hankkeiden luovaan uudelleen muotoiluun ja multimedian 
kehittämisessä käyttöön sekä kouluttajakoulutukseen. 
4.2 Teknologiaan liittyvän 68 % vastaajista ilmoitti koulutuksen laadun ja tason parantuneen, ja 
koulutustarjonnan 57 % oli sitä mieltä, että yrityskulttuuriin oli tullut mukaan 
parantaminen eurooppalainen ulottuvuus. 49 % mainitsi kurssien kehittämiseen olevan 
saatavilla huomattavasti entistä enemmän tietoa, 46 % ilmoitti 
mahdollisuuden teknologian käyttöön parantuneen ja 40 % huomautti 
työn laadun paranemisesta. Laadun parantamisen lisäksi COMETT 
laajensi koulutustarjontaa. 
4.3 Kansallisen tason UETP:t ovat toimineet yhdessä ja synergisesti useimpien talouselämän 
koulutus-aloitteiden ja korkeakoulumaailman laitosten kanssa, auttaneet yhteistyössä ja 
täydentäminen/ toimineet sekä alueellisten että kansallisten hankkeiden hyväksi, 
vahvistaminen 
158 
4.4 Muita näkökohtia 42 % opiskelijoista löysi harjoittelupaikan kuukaudessa, 87 % kolmessa 
kuukaudessa. Paikan löytäminen oli kuitenkin vaihdon vaikein osa. 
COMETT/UETP:n pitäisi auttaa enemmän. Jokainen maa voisi laatia 
luettelon yrityksistä, joihin voi ottaa yhteyttä. On ehdotettu ERASMUS-
ohjelman harjoitteluvaihtojen liittämistä tulevien COMETT-
vaihtopaikkojen etsintään. Valinta saattaisi kuitenkin onnistua 
tehokkaammin ja paremmin, jos opiskelijat itse etsivät sopivan 
yrityksen COMETT/UETP:n sijasta. 
Hallinnolliset muodollisuudet olivat ongelma opiskelijoille. 6-12 
kuukauden harjoittelujaksot olivat tehokkaimpia. Selkeämpi 
ennakkokäsitys siitä, mitä kummaltakin osapuolelta odotetaan, olisi 
hyödyksi. Korkeakouluilla on tärkeä välitystehtävä, mutta ne ovat liian 
usein passiivisia. 
Opiskelijoista 78 % sai rahoitusta yritykseltään; heistä 45 % sai 
rahoitusta COMETT-tuen lisäksi, mutta vain 27 % palkkana. 
Rahoituksen saajista 42 % sai 10-20 000 BEF/kk. Tällaiset edut 
vaihtelevat kuitenkin suuresti eri paikoissa, samoin elinkustannukset, ja 
niitä on vaikea ottaa huomioon suunnittelussa. 
Toivottiin COMETT-todistusta. 
Kirjeitse tehtyyn kyselyyn vastasi 85 opiskelijaa 270:stä ja 94 yritystä ja oppilaitosta 2 270:stä. Laitoksista 
oli belgialaisia 75 %. 
BFL COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
BELGIA (FLAAMINKIELINEN) 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Korkeakoulujen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä hoiti jo 
aikaisemmin muutama organisaatio, mutta COMETT sovitti toiminnot 
paremmin yhteen ja paransi tiedonvälitystä seuraavilla tasoilla: 
• organisaatiot, jotka toimivat kumppaneina COMETT-hankkeissa 
• organisaatiot, jotka joutuivat epäsuorasti tekemisiin COMETT-
tietojen kanssa 
• tietoisuus korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisen 
yhteistyön tarpeesta lisääntyi flaaminkielisissä ministeriöissä. 
1.2 Korkean asteen COMETT-hakemus osoittautui oivaksi keinoksi saada aikaan 
oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä (kumppaneiden on helpompi löytää toisensa selkeän 
väliset suhteet hankkeen avulla). 
Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisten yhteyksien määrä ja 
kansainvälisyys ovat lisääntyneet suuresti. Koulutuspuolella ovat 
varsinkin muut korkean asteen oppilaitokset kuin yliopistot lisänneet 
yhteyksien määrää. 
1.3 Vaikutus politiikan Valtionhallinnon tasolla COMETT-ohjelman vaikutus rajoittui 
muotoiluun opetusministeriöön, jossa se vaikutti joihinkin perusvalintoihin 
politiikan muotoilussa: 
Tietoisuus täydennyskoulutuksesta ja koulutuksen laadusta lisääntyi. 
Eurooppalaisen koulutuksen kehittämisessä kiinnitettiin huomiota 
korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän väliseen yhteistyöhön. 
159 
1.4 Suhde kansallisiin / Raporttien perusteella COMETTin puitteissa on helpompi edistää 
alueellisiin ohjelmiin / täydentävyyttä erilaisten eurooppalaisten ohjelmien kesken kuin 
Synergia kansallisten / alueellisten aloitteiden kesken. COMETTin mallia on 
vaikea sovittaa kansallisiin erityisolosuhteisiin. Tosin on olemassa 
yksityinen organisaatio, joka järjestää täydennyskoulutusta yhteistyössä 
korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän kanssa. Synergia 
COMETT-ohjelman kanssa antoi tälle organisaatiolle mahdollisuuden 
kansainvälisempään toimintaan. 
Toisaalta tuntuu siltä, että opiskelijavaihdoissa oli paljon ongelmia 
siksi, että COMETT ei ottanut huomioon flaaminkielisten 
erityisongelmia eikä jo olemassa olevia kansainvälisiä opiskelijavaihto-
aloitteita. 
1.5 COMETTin Vaikutus on suurin korkean asteen oppilaitoksissa. Elinkeinoelämässä 
kokonaisvaikutus oli hiukan vaikeampaa herättää yhteistyötietoisuutta. Varsinkin PK-
yrityksissä COMETTin vaikutus oli melko vähäinen. 
Yleisesti ottaen huomioon taludellisen tilanteen COMETTin voidaan 
katsoa onnistuneen kohtalaisesti. On muodostettu paljon uusia yhteyksiä 
ja suhteita. COMETT ei ole kuitenkaan onnistunut saamaan aikaan 
laitosten ja tutkimusohjelmien välisiä yhteyksiä. 
COMETTin luomat verkostot avaavat yhteyden erilaisiin palveluihin 
muiden eurooppalaisten ohjelmien puitteissa. 
Tulevaisuutta ajatellen suositellaan, että yhteistyötä ja tiedonvälitystä 
eurooppalaisten ohjelmien kesken lisätään. Eri ohjelmiin osallistuvat 
usein samat osapuolet. 
Taloudellisen tuen tasoon nähden tarvitaan parempi yhteys alueellisiin 
ohjelmiin, jos COMETT-hankkeiden halutaan ylipäätään jatkuvan. 
Kun kiinnitetään huomiota teknologian teolliseen puoleen, kannattaisi 
samalla kiinnittää enemmän huomiota kulttuurierojen vaikutuksiin 
teknologian kehittämisessä. 
2.1 Alueellisten UETP- Verkostoilla on kaksi ulottuvuutta: 1) alueellinen pohja ja 2) 
verkostojen panos eurooppalainen COMETT-verkosto. UETP-järjestelmän kautta 
alueelliset verkostot ovat yhteydessä eurooppalaiseen verkostoon ja 
muiden alueiden verkostoihin. 
Päätehtävät voidaan tiivistää tiedon levitykseksi ja koulutushankkeiden 
järjestämiseksi. Yhteistyökumppanit voivat hyötyä verkostosta kolmella 
tasolla: I ) sisältö ja teknologia, 2) yleinen taso, koulutustarveanalyysi ja 
niin edelleen sekä 3) hallinnollinen taso, joka helpottaa hanke-
ehdotusten tekemistä. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Yksi UETP-järjestelmän näkyvimmistä tuloksista on koulutustoiminnan 
kannustaminen kansainvälistyminen. UETP on innostanut toimintaan ja avustanut 
kansain välisyy-teen hankkeissa. 
2.4 UETP- Toimialaverkostojen vaikutus on flaaminkielisellä alueella varsin 
toimialaverkostojen rajoitettu, vaikka joidenkin flaaminkielisten yhteistyökumppaneiden 
panos vaikutus toimialaverkostoihin on suuri. Toisin sanoen tiedon vienti on 
ollut tuontia suurempaa. Toimialaverkostoja pidetään tärkeinä, koska ne 
ovat koulutusaloitteiden toteuttamisessajoustavampiakuin oppilaitokset. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Kasvava tietoisuus oppilaitosten ja yritysten välisen yhteis-
vahvuudet ja heikkoudet työn tarpeesta; vaikutus koulutusaloitteiden kansainvälistymiseen; 
tehtävä vaikeita alueita koskevien aloitteiden innoittajana; 
vientiasiantuntemus; kansainvälisen asiantuntemuksen tuominen 
alueelliseen koulutustoimintaan. 
Heikkoudet: UETP.n asettumisessa alueelliselle tasolle on pitkä viive; 
vaikutus PK-yrityksiin on rajallinen; vaikutus alueelliseen politiikkaan 
on melko rajallinen. 
160 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Yleensä vaihtoja on vahvan perinteen takia harrastettu enemmän muissa 
toimien vaikutus korkean asteen oppilaitoksissa kuin yliopistoissa. Yliopistoissa vaihdot 
innovaatioon korkean tapahtuvat enimmäkseen vaihto-opiskelijan aloitteesta, eikä vaihtoa ole 
asteen oppilaitosten ja sisällytetty opintovaatimuksiin. 
yritysten yhteistyössä COMETTin vaihtomallit eivät ole aina olleet sopivia yrityksille, jotka 
eivät ole tunteneet vaihtokäytäntöä ennestään eivätkä siksi ymmärtäneet 
sen etuja. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Valitettavasti COMETT-vaihdossa ei ole otettu huomioon jo 
muuttaminen vaihtojen olemassaolevaa kansainvälistä vaihto-organisaatiota, 
helpottamiseksi 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Flanderissa oli jo ennestään runsaasti kokemusta korkean asteen 
muotojen luominen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyöstä sekä hallinnolliset puitteet 
koulutuskurssien koulutuksen järjestämiseksi. COMETT tuo mukaan kansainvälisen 
kehittämisessä ulottuvuuden. 
4.2 Teknologiaan liittyvän COMETT on selvästi lisännyt käytettävissä olevien ohjelmien määrää, 
koulutustarjonnan Hankkeiden laatua ei ole vielä arvioitu järjestelmällisesti. Oletettavasti 
parantaminen niiden laatu on kuitenkin voimistanut vaikutelmaa, että kurssit vastaavat 
entistä paremmin elinkeinoelämän tarpeita. COMETTia pidetään hyvänä 
välineenä eurooppalaisista tutkimushankkeista saatujen tieteellisten 
tulosten levittämiseksi tekniikan alalla. 
4.3 Kansallisen tason Useimpien täydennyskoulutuksessa toimivien ja yhteen tai useampaan 
koulutus-aloitteiden COMETT-hankkeeseen yhteydessä olevien oppilaitosten toiminta 
täydentäminen / kansainvälistyy jatkuvasti. 
vahvistaminen Aloilla, jotka eivät ole yhtä ilmeisiä markkinoinnin ja myynnin 
kannalta, voisi järjestää koulutustoimintaa. 
4.4 Muita näkökohtia 
CH COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
SVEITSI 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Liittovaltio ryhtyi erityistoimiin täydennyskoulutuksen edistämiseksi 
lähes samaan aikaan kuin COMETT tuli voimaan; näin COMETT 
vaikutti maassa asiasta käytyyn julkiseen keskusteluun. 
1.2 Korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten 
väliset suhteet 
1.3 Vaikutus politiikan 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin / Liittovaltion kuusivuotinen suunnitelma on luonut kantonien 
alueellisiin ohjelmiin / yliopistoille ja liittovaltion polyteknisille oppilaitoksille 
Synergia täydennyskoulutuskäytännön. UETP:t ovat toimineet läheisessä 
yhteistyössä näiden rakenteiden kanssa ja laajentaneet niitä. 
Suunnitelma on myös tukenut liittovaltion politiikkaa korkean asteen 
oppilaitosten kansainvälistymisen lisäämiseksi. 
Alueellinen politiikka ei ole vielä täysin valmis, mutta näyttää hyvinkin 
mahdolliselta että UETP:n kaltaiset elimet saattavat muodostaa siitä 
tärkeän osan. UKTP.t ovat toimineet hyvin muiden yhteisöohjelmien 
kanssa. 
1.5 COMETTin COMETT on onnistunut hyvin, 
kokonaisvaikutus 
161 
2.1 Alueellisten UETP- Verkostot ovat avanneet vuoropuhelun teknologian siirron ja 
verkostojen panos koulutuksen eri osapuolten välille. Ne ottavat huomioon myös 
alueelliset prioriteetit ja saattavat PK-yritykset yhteyteen yhteiskunnan 
varoin ylläpidettävien tutkimuslaitosten ja kansainvälisten 
yhteistyöjärjestöjen kanssa. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet 
2.3 Yhteistyökumppaneiden 
kannustaminen 
kansainvälisyy-teen 
2.4 UETP-
toimialaverkostojen 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön 
vahvuudet ja heikkoudet 
3.1 Liikkuvuuden edistämis­
toimien vaikutus 
innovaatioon korkean 
asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen 
muuttaminen vaihtojen 
helpottamiseksi 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö­
muotojen luominen 
koulutuskurssien 
kehittämisessä 
4.2 Teknologiaan liittyvän 
koulutustarjonnan 
parantaminen 
4.3 Kansallisen tason 
koulutus-aloitteiden 
täydentäminen/ 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia Vaikka Sveitsi joulukuussa 1992 äänesti Euroopan unioniin liittymistä 
vastaan, yksi sen tiede- ja koulutuspolitiikan tärkeimpiä tavoitteita on 
osallistua täysimittaisesti kaikkiin koulutus-ja nuoriso-ohjelmiin sekä 
neljänteen puiteohjelmaan. 
Kahdenväliset neuvottelut aloitetaan. Tulevan vuoden ohjelmia 
ympäröivä epävarmuus heikentää kuitenkin motivaatiota ja masentaa 
ulkomaisia osanottajia ja yhteistyökumppaneita: kaksi UETP:ta 
harkitsee peräti muuttoa EU:n jäsenvaltioon. 
162 
D COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
SAKSA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välinen keskustelu on 
selvästi elpynyt. COMETT on osaltaan vaikuttanut siihen. 
Keskeisimmät aiheet ovat olleet: 
• korkean asteen oppilaitosten tulevat vaatimukset Euroopan 
yhdentyessä, 
• korkean asteen oppilaitosten ja yritysten molemminpuoliseen 
hyötyyn pyrkivän yhteistyön käsite, 
• uudet tavat lähestyä opetusta opiskelijoiden määrän kasvaessa, 
• korkeakoululaitoksen uusi rakenne: opiskelujaksojen lyhentäminen, 
• korkean asteen koulutuksen voimakkaampi suuntautuminen kohti 
ammattien ja elinkeinoelämän käytännön vaatimuksia, 
• parannukset ulkomailla vietettyjen opintojaksojen ja ulkomailla 
saavutetun pätevyyden tunnustamisessa, 
• korkean asteen oppilaitosten merkitys täydennyskoulutuksessa. 
1.2 Korkean asteen Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisessä yhteys-
oppilaitosten ja yritysten kohdassa on jo teknologiansiirtokeskuksia ja jatkokoulutusaloja, 
väliset suhteet COMETT on vauhdittanut eurooppalaista teknologiansiirtoyhteistyötä. 
UETP-järjestelmän ja teknologiansiirtokeskusten yhteistyöllä voidaan 
liittää tutkimus- ja kehitystyö täydennyskoulutukseen erityisesti 
PK-yrityksiä hyödyttävällä tavalla. 
1.3 Vaikutus politiikan COMETTin helpottamiseksi ovat asianomaiset osavaltioministeriöiden 
muotoiluun osastot ryhtyneet toimenpiteisiin varmistaakseen taloudellisen tuen 
saannin joko jatkuvana tai kertaluonteisena. 
1.4 Suhde kansallisiin / Carl-Duisberg-Gesellschaftin harjoitteluohjelma ja lAESTE-ohjelma 
alueellisiin ohjelmiin / tukevat toisiaan. Liittovaltion opetus- ja tiedeministeriö sekä osavaltioi-
Synergia den ministeriöt pyrkivät edistämään korkean asteen oppilaitosten 
yhteistyötä Euroopassa. Samasta lähteestä tuetaan UETP-järjestelmää. 
Opetus- ja tiedeministeriö myöntää perusrahoituksen COMETT-
tiedotuskcskuksen toiminnalle AiFin ja DAADin osalta. Liittovaltion 
tutkimus- ja teknologiaministeriö tukee "Tutkimusyhteistyö"-ohjelmaa 
(tutkimuksen/henkilövaihdon osaohjelma). 
PK-yritykset lähettävät tilapäisesti henkilöstöään tutkimuslaitoksiin tai 
ottavat vastaan tutkijoita sekä edistävät maidenvälistä vaihtoa. 
1.5 COMETTin 
kokonaisvaikutus 
2.1 Alueellisten UETP- Alueelliset UETP:t takaavat oppilaitosten, yhdistysten ja yritysten 
verkostojen panos välillä jatkuvan yhteistyön, jota täydentää erityinen eurooppalainen 
ulottuvuus. 
COMETT tarjoaa alueen elinkeinoille tilaisuuden päästä osallistumaan 
muihin eurooppalaisiin koulutusohjelmiin sekä tiede- ja teknologia­
ohjelmiin. 
Alueelliset UETP:t ovat tärkeitä, koska ne painostavat korkean asteen 
oppilaitoksia paneutumaan entistä täysipainoisemmin täydennys­
koulutukseen. 
Korkeakoulu- ja täydennyskoulutuskursseja kehitetään edelleen ja 
järjestetään lyhytkursseja. 
163 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Kyllä. Erityisesti PK-yritykset ovat hyötyneet, koska niiltä on puuttunut 
rahoitusta ja asiantuntijoita. UETP on auttanut hankkeen alulle 
panemisessa, opastanut taloudellisessa kehittämisessä ja avustanut 
hankkeen johdossa, yhteisötuen hallinnoimisessa, tulosten siirrossa ja 
onnistuneiden tulosten esittämisessä. 
Koulutustarveanalyysin toteuttaminen on ollut perustana alueellisille 
täydennyskoulutusstrategioille. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Alueita kehitettäessä on alueellisella UETP-työllä tärkeä osuus 
kannustaminen teknologian kehitystä ja siirtoa koskevaan koulutukseen ja 
kansainvälisyyteen jatkokoulutukseen. 
COMETT-hankkeiden maidenvälinen yhteistyöpyrkii edistämään tiedon 
vaihtoa eri alueilla toimivien kumppaneiden kesken. UETP:t toimivat 
välittäjinä maidenvälisiin hankkeisiin soveltuvien eurooppalaisten 
osapuolien välillä. 
2.4 UETP- Toimialakohtaisia UETP:itä on kahdeksan, ja ne toimivat seuraavilla 
toimialaverkostojen aloilla: mikroelektroniikka, alumiiniteknologia, jätevedenkäsittely-
panos järjestelmät, eläinlääketiede, ohjelmistoteknologia, teleliikenne ja 
pintayhteysteknologia. Nämä UETP:t tarjoavat parhaat mahdollisuudet 
eurooppalaiselle tieteen ja tekniikan yhteistyölle. Alueelliset UETP:t 
toimivat täydennyskoulutuksen alalla toimialaverkostoja aktiivisemmin. 
Ne koordinoivat eurooppalaisia kokeiluluontoisia hankkeita ja ottavat 
tehtäväkseen laajempia kehityshankkeita korkean asteen koulutuksen ja 
täydennyskoulutuksen kursseja varten. 
UETP-teleliikenne on parantanut taitotiedon siirtoa. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Kattaa osallistumisen kaikkialla Saksassa. Sellaisten 
vahvuudet ja heikkoudet opiskelijoiden sponsorointi, välittäminen ja huolenpito, jotka suorittavat 
erikoisalansa käytännön harjoittelun eurooppalaisessa yrityksessä. 
UETP:t auttavat keskikokoisia yrityksiä pääsemään mukaan eurooppa­
laiseen yhteistyöhön alueelliselta pohjalta kohtuullisin kustannuksin ja 
ennalta arvioitavassa ajassa. Ne edistävät yhteistyötä eurooppalaisten 
kumppaneiden kesken. COMETTista on tiedotettu kiinnostuneille 
osapuolille ja tuleville hakijoille säännöllisesti ilmestyvien tiedotus-
lehtien ja alan messujen avulla (Hannoverin messut, CEBIT ja Media-
Net). Kaikki UETP:t järjestävät Ca-kursseja (lyhytkursseja). 
Suurempien maidenvälisten hankkeiden yhteensovittaminen. Osalla 
hankkeista on selvästi samansuuntainen vaikutus kuin T&K-hankkeilla. 
Heikkoudet: 1) Saksan 27 UETP:sta on ainoastaan yhdellä laillisesti 
riippumaton asema, joka on "omavaraisuuden" ehdoton edellytys. Tässä 
suhteessa ei ole tapahtunut paljon edistystä. 2) Vaikka useimmat PK-
yritykset ovat erityistoimien ansiosta vähitellen alkaneet osallistua, lisää 
tarvitaan. 3) Tarvitaan ehdottomasti sellaisten erityis- ja 
täydennyskoulutusohjelmien kehittämistä, jotka liittyvät PK-yrityksiä 
koskevaan T&K-toimintaan. UETP-järjestelmän pitäisi helpottaa tätä. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT tarjoaa opiskelijoille ja elinkeinoelämälle eräitä etuja, 
toimien vaikutus Uraansa aloittavat nuoret saavat myönteisiä kokemuksia 
innovaatioon korkean eurooppalaisesta työharjoittelusta, mikä lisää oppilaitoksen ja yrityksen 
asteen oppilaitosten ja välistä yhteistyötä. Myöhemmin nämä opiskelijat helpottavat 
yritysten yhteistyössä innovaatioiden vaihtoa, varsinkin PK-yrityksissä. Vaikka oppilaitosten 
ja elinkeinoelämän välisen käytännön työharjoittelun toteuttaminen on 
myönteistä, henkilövaihto (Bc) on vielä kehittämättä. 
164 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Vaikka korkean asteen oppilaitosten opiskelijat suorittavat osan 
muuttaminen vaihtojen työharjoittelustaan ulkomailla, se tapahtuu yhä enimmäkseen koti-
helpottamiseksi maassa. Harjoittelijoiden sponsorointi ja neuvonta helpottuu monissa 
oppilaitoksissa ja on toisinaan edellytys kurssin järjestämiselle. 
Opiskelijoiden halukkuus työharjoittelun täydentämiseen ulkomailla on 
lisääntynyt huomattavasti. 
Yrityksillä on ollut myönteisiä kokemuksia eurooppalaisten 
korkeakoulujen harjoittelijoista. Tämä takaa elinkeinoelämän 
halukkuuden tarjota harjoittelupaikkoja tulevaisuudessa. 
Uusien osavaltioiden vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi vain 
muutamat yritykset ovat siinä asemassa, että voivat tarjota 
työharjoittelupaikkoja. Korkeakoulujen ja yritysten välistä 
henkilövaihtoa vaikeuttavat paitsi lainsäädäntökehyksen sanelemat ehdot 
myös työharjoittelun sisällön suunnittelu. Elinkeinoelämän edustajat 
eivät pidä henkilövaihtoa houkuttelevana, ja vaihto onkin työntekijöiltä 
vaadittavien pitkien poissaolojen takia melkein olematonta. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyö on vielä 
muotojen luominen kehittymätöntä koulutuksen ja täydennyskoulutuksen alueella, 
koulutuskurssien Koulutus- ja täydennyskoulutuskurssien kehittämisessä COMETT 
kehittämisessä hyötyy tärkeistä eurooppalaisista kokeiluista. 
COMETTin kasvava suosio näkyy saksalaisen panoksen lisääntymisenä 
eurooppalaisten kurssien ja kokeiluluontoisten hankkeiden 
yhteensovittamisessa. 
4.2 Teknologiaan liittyvän Määrällisesti arvioiden ei COMETTista ole odotettavissa suoranaisia 
koulutustarjonnan lisävaikutuksia. 
parantaminen 
4.3 Kansallisen tason COMETT-hankkeet täydentävät mielekkäästi erityisalueiden jo 
koulutus-aloitteiden olemassaolevia suunnitelmia, esimerkiksi ympäristönsuojelussa ja niin 
täydentäminen / edelleen. 
vahvistaminen Saksan COMETT-aloitteet laajentavat erityisesti EU:n sisämarkkinoiden 
toteuttamiseen liittyvää koulutustarjontaa. 
4.4 Muita näkökohtia COMETT-ohjelma pitäisi säilyttää erityisenä LEONARDOn alaisena 
osaohjelmana. 
Korkean asteen oppilaitoksilla, tutkimuslaitoksilla ja elinkeinoelämän 
yrityksillä pitää olla tasapuoliset mahdollisuudet hakea COMETT-tukea. 
On myös tärkeää, että UETP.t tunnustavat maidenväliseen 
harjoitteluvaihtoon eurooppalaisissa yrityksissä liittyvän sponsoroinnin, 
välityksen ja huolenpidon, sillä tätä laajaa ja keskeistä yhteyspintaa 
oppilaitosten, tutkimuslaitosten ja elinkeinoelämän välillä on käytettävä 
hyväksi tehokkaasti. 
UETP-verkosto on ollut olemassa seitsemän vuotta ja on osoittanut 
tarpeellisuutensa. 
"Tuotenimi" COMETT pitäisi säilyttää. 
UETP-järjestelmän rahoitus on varmistettava. Jos näin ei käy, sen tilalle 
on otettava yksittäisten ohjelmakomponenttien tehtäväkeskeinen 
yhteisrahoitus. Tämä on helpointa toteuttaa korkeamman yleiskulu-
osuuden avulla. Kynnyksenä voisi olla yhteisön T&K-ohjelmien 
nykyinen arvioitu 20 prosentin osuus. 
165 
PK COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
TANSKA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Kyllä, etenkin korkeakouluissa; tekniset opistot tiedostivat kysymykset 
paremmin. Pääasiassa on keskitytty henkilöstön pätevyyden 
ajanmukaistamisen tarpeeseen elinkeinoelämässä ja tekniikan 
huippukoulutuksen tärkeyteen. 
1.2 Korkean asteen Epäilemättä COMETT-ohjelma on saanut aikaan joitakin suhteita, mutta 
oppilaitosten ja yritysten tulokset eivät ole riittävät, jotta voitaisiin luottaa kehityksen 
väliset suhteet jatkumiseen ilman lisätukea. 
1.3 Vaikutus politiikan COMETT-ohjelma on vain yksi hallituksen työvälineistä, 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin / Tanskan täydennyskoulutuslaki, joka koskee kaikkia tasoja ammatti-
alueellisiin ohjelmiin / työntekijöistä akateemisesti koulutettuihin henkilöihin, tukee COMETT-
Synergia hankkeita, ja COMETT-hankkeet tukevat sitä. Tanskan elinkeinoelämän 
tutkijaohjelma, joka tukee teollisuuden kanssa yhteistyössä tehtävää 
väitöskirjatasoista tutkimusta, voi liittyä ohjelmakohdan Bb 
toimenpiteisiin. 
1.5 COMETTin Kansallisen tason sitoutuminen ja tuki on ollut "hyvin vaatimatonta." 
kokonaisvaikutus Tämä on vaikuttanut COMETT-ohjelman toimenpiteisiin. Jonkin 
ministeriön pitäisi ottaa ohjelma vastuulleen, vastuut pitäisi rajata 
selkeästi ja lisäksi pitäisi perustaa tiedotuskeskus. 
2.1 Alueellisten UETP- Tämä riippuu vastaanottajaorganisaation tavoitteista, toisin sanoen siitä, 
verkostojen panos onko tavoitteena T&K-tulosten siirtäminen elinkeinoelämälle vai 
tutkimus ja opiskelijoiden koulutus. Yhteistyö paikallisten yritysten 
kanssa on parantanut UETP-jäsenten tutkintojen hyväksymistä, 
herättänyt kiinnostusta korkean asteen tutkijoiden työskentelyyn 
yrityksissä, johtanut koulutusohjelmia ja avannut yrityksille kanavia, 
joiden kautta hyödyntää korkean asteen oppilaitosten tietoa ja kehittää 
laajempaa yhteistyötä niiden kanssa. UETP:t ovat keskittyneet vain 
opiskelijoiden harjoitteluvaihtoon; pysyvän rakennemallin puuttuminen 
on haitannut yritysten osallistumista, mutta yksittäisille opiskelijoille ja 
yrityksille yhteistyöstä on ollut hyötyä. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Alueelliset UETP:t eivät ole analysoineet koulutustarvetta. Yritykset 
eivät pidä UETP-henkilöstöä sopivana tai katsovat, että toiminnan pitää 
pysyä yrityksen sisäisenä. Yksi toimialakohtainen UETP on tehnyt 
toimintansa pohjaksi laajan koulutustarveanalyysin. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Rajoitetusti, 
kannustaminen 
kansainvälisyyteen 
2.4 UETP- Ne näyttävät antavan paremman lisäarvon erikoistumisen ja keski-
toimialaverkostojen tetymmän lähestymistavan ansiosta. Osallistujien jakauma on parempi, 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Jäsenyys eurooppalaisessa UETP-yhteistyöverkostossa on 
vahvuudet ja heikkoudet tärkeä, mutta toimii paremmin Pohjois-Euroopassa kuin etelässä. 
Heikkoudet: Johdonmukainen ja taloudellisesti elinkelpoinen kokonais-
ajatus puuttuu edelleen: UETP:t tarvitsevat edelleen COMETT-
ohjelman tukea. Useimmat UETP.t ovat saaneet yhteyksiä yrityksiin 
vain välillisesti ja satunnaisesti eivätkä suoranaisesti toimi 
merkityksellisen yhteistyön parantamisen välineenä. Turvattomuus on 
aiheuttanut henkilöstön vaihtuvuutta ja heikentänyt verkkoja. Yritysten 
osallistuminen on vähäistä ja usein tapauskohtaista. 
166 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihdon ansiosta yritykset ovat tulleet 
toimien vaikutus avoimemmiksi, joskin opiskelijoiden taso on ehkä syytä varmistaa, 
innovaatioon korkean Toteutuneet henkilövaihdot ovat onnistuneet hyvin. 
asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Kansainväliset yritykset noudattavat samaa politiikkaa saapuvien 
muuttaminen vaihtojen opiskelijoiden ja työntekijöiden suhteen. Saatujen tietojen mukaan 
helpottamiseksi tässä ei ole tapahtunut muutoksia. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- • UETPMIä on välittäjän rooli: se esittelee yrityksille kiinnostavia 
muotojen luominen eurooppalaisia kursseja ja suosittelee tarkasti määriteltyihin 
koulutuskurssien erikoistehtäviin soveltuvia korkean asteen oppilaitoksia, 
kehittämisessä • Hankkeen johtajan asema: kumppani työskentelee uutta 
teknologiaa ja tietoa edellyttävässä hankkeessa. Tästä voidaan 
edetä koulutusmateriaalin kehittämiseen. 
• Tarvitaan innovatiivisia menetelmiä koulutuksen kehittämisen 
vauhdittamiseksi nopeasti muuttuvilla aloilla. 
• Tarvitaan parempia innovatiivisia levityskanavia, etenkin muiden 
kuin ammatillisten koulutusorganisaatioiden tarpeisiin. 
• Sellaisten yritysten kehittämät koulutushankkeet, joilla on jokin 
erityinen koulutustarve, ovat toimineet hyvin ja myös vahvistaneet 
suhteita yhteistyökumppaneihin. Kursseja ei ole voitu markkinoida 
yhteistyöryhmän ulkopuolella. Ohjelman käynnistyttyä 
oppilaitosten koulutustarve osoittautui odotettua pienemmäksi. 
Konsulttiyritysten omien erityisalojen hankkeet ovat menestyneet 
parhaiten, koska a) hankkeet ovat suurempia ja eurooppalaisen 
yhteistyön aste on korkeampi, b) johtajilla on koulutusalan 
osaamista ja mainetta, ja c) hankeorganisaation ja loppukäyttäjän 
yhteistyö on läheisempää. 
4.2 Teknologiaan liittyvän Koulutuksen kysyntä on muuttumassa; yritykset ajavat alas 
koulutustarjonnan koulutusosastoja ja siirtyvät yleisestä koulutuksesta työkohtaiseen ja 
parantaminen yrityspohjaiseen, huomattavasti tuloshakuisempaan koulutukseen. 
Koulutuksesta on tulossa yhtiön sisäistä mittatilaustyötä. Yksi UETP 
on ryhtynyt kehittämään koulutusta T&K-yhteyden seurauksena, mistä 
on ollut tuloksena läheisempi yhteistyö yrityksen kanssa. 
Määrän lisäys on pieni verrattuna markkinoiden kokoon. Yksi vastaaja 
väitti, että lyhyet itsenäiset kurssit ovat hyödyllisempiä kehittäjälleen 
kuin yrityksille. Yksi yritys käytti COMETT-ohjelmaa vain 
vähemmän ajankohtaisten koulutustarpeiden täyttämiseen. COMETT-
ohjelman laatu on korkea. 
4.3 Kansallisen tason COMETT-ohjelman toimenpiteiden määrä on pieni. Alueellisella 
koulutus-aloitteiden tasolla viranomaiset kuitenkin tukevat täydennyskoulutusta ja 
täydentäminen/ taloudellista kehityskoulutusta yhä enemmän. COMETT-ohjelmalla on 
vahvistaminen ollut osansa tämän muutoksen aikaansaamisessa. 
4.4 Muita näkökohtia 
167 
E COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
ESPANJA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen COMETT-ohjelma on lisännyt keskustelua mm. l)maidenvälisyydestä, 
2) ammattitaidon tarveselvityksistä, 3) uusista koulutusteknologioista. 
Joillakin alueilla COMETT-ohjelma on pannut ensimmäistä kertaa 
alulle virallisen keskustelun ja yhteistoiminnan korkean asteen 
oppilaitosten ja elinkeinoelämän välillä. Toisilla alueilla se on tuonut 
keskusteluun kansainvälisen näkökulman. 
1.2 Korkean asteen COMETT-ohjelma on lisännyt korkeakoulujen ja yritysten suhteita 
oppilaitosten ja yritysten seuraavilla alueilla: 
väliset suhteet Koulutustarveanalyysin yhdistäminen koulutuksen kehittämiseen 
yrityksiä varten 
Yritysten päätöksenteon parantaminen tarjoamalla parempaa tietoa 
huippukotilutuksesta 
Yritysten, erityisesti PK-yritysten, avustaminen ensimmäisten 
yhteyksien solmimisessa korkean asteen oppilaitoksiin 
Koulutustoimenpiteiden yritysvaikutusten ymmärtäminen 
COMETT-ohjelmalla on ollut perustavanlaatuinen vaikutus korkean 
asteen koulutuksen ja yritysten välisiin suhteisiin; erityisesti eräät 
korkeakoulut ovat oivaltaneet elinkeinoelämässä tapahtuvan 
työharjoittelun arvon osana akateemisia opintoja, ja kursseja on käytetty 
teknologian siirron välineenä yrityksille. 
1.3 Vaikutus politiikan Kyllä. Kansallisella tasolla ohjelma on 'eurooppalaistanut' keskustelua 
muotoiluun ja antanut oppilaitoksille tietynlaisia koulutusmalleja. Ohjelma on myös 
antanut korkean asteen oppilaitoksille ja yrityksille virikkeen suunnitella 
yhdessä lyhytkursseja. UETP.t ovat osallistuneet aluepolitiikan 
kehittämiseen. Niiden vaikutus vaihtelee kuitenkin suuresti eri puolilla 
Espanjaa. 
1.4 Suhde kansallisiin / Opetus-ja tiedeministeriö antaa vuosittaista tukea UETP-järjestelmälle 
alueellisiin ohjelmiin / COMETT-ohjelmaa täydentävien toimenpiteiden kehittämiseksi. 
Synergia Muuten ei päällekkäisyyksiä toisten ohjelmien kanssa juurikaan esiinny. 
Käytäntö vaihtelee alueelta toiselle, erityisesti autonomisilla alueilla, 
jotka päättävät itse koulutuksesta. 
1.5 COMETTin Vahva, 
kokonaisvaikutus 
2.1 Alueellisten UETP- Alueelliset UETP:t: 
verkostojen panos toimivat yhteisöohjelmien tiedotus- ja hallintorakenteina, etenkin 
henkilöresurssien ja koulutuksen aloilla; 
järjestivät kansainvälisiä koulutusjaksoja korkeakouluopiskelijoille; 
tarjosivat kansainvälisen näkökulman tekniikan koulutukseen, työhar­
joittelujaksoja yrityksissä, uusia dynaamisia koulutusmateriaaleja ynnä 
muuta. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Kyllä, UETP:t ovat auttaneet yrityksiä määrittelemään 
koulutustarpcensa, erityisesti 
metodologisen lähestymistavan käynnistämisessä ja määrittämisessä; 
koulutussuunnitelmien määrittämisessä ja koulutusvaihtoehtojen 
valinnassa; 
yhteenvetojen tekemisessä eri yritystutkimuksista ja niitä noudattavan 
koulutustarjonnan myöhemmässä kehittämisessä; 
nämä toimenpiteet ovat olleet erityisen tärkeitä Espanjan 
elinkeinoelämän PK-sektorilla. 
168 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Hyvin tärkeää, erityisesti yhteyksien luomisessa yrityksiin ja 
kannustaminen teknologiapuistoihin. Tämä on useissa tapauksissa ollut UETP:n 
kansainvälisyy-teen yhteistyökumppanien, erityisesti PK-yritysten, ensimmäinen kokemus 
kansainvälisestä toiminnasta. Yritysten saataville on myös tuotu 
Euroopan tason koulutustuotteita, ja ulkomaisten opiskelijoiden 
vastaanottaminen on laajentanut kansainvälistä näkökulmaa. 
Korkeakouluissa COMETT-ohjelma on edistänyt Euroopan tasolla 
koulutusmenetelmien, opetusjärjestelmien ja koulutusvälineiden ja -
materiaalien vaihtoa. Se on myös edistänyt korkeakoulujen 
osallistumista uusiin T&K-ohjelmiin. 
2.4 UETP- Toimialakohtaiset UETPrt ovat: 
toimialaverkostojen • tuoneet jäsentensä toimintaan maidenvälisen näkökulman; 
panos • saaneet aikaan eurooppalaiset työryhmät; 
• saaneet aikaan viralliset ja Euroopan tason koulutusohjelmat ja 
korkean asteen kurssit; 
• käynnistäneet toimialakohtaisen teknologian sekä koulutustarjonnan 
ja -kysynnän selvitykset ja kansainvälisen vertailevan tutkimuksen 
Espanjan tilanteesta; 
• perustaneet viestintäverkon sekä koulutus-ja teknologiatietokannan; 
• tarjonneet keinot nostaa UETP-osallistujayritysten teknologista 
tasoa. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Palvelujen laatu, kokemukset eurooppalaisten 
vahvuudet ja heikkoudet koulutushankkeiden tietämyksestä ja johtamisesta, kansallisten ja 
kansainvälisten yhteyksien edistäminen, UETP-verkoston 
eurooppalainen imago, tietämys alueellisten ja toimialakohtaisten 
yritysten tarpeista, suhteet aluehallintoon ja palvelujen monipuolisuus. 
Heikkoudet: Henkilöstön riittämättömyys, rajalliset taloudelliset 
resurssit, oikeusjärjestelmien erilaisuus, työharjoittelua koskevien 
akateemisten säännösten vaihtelevuus (vain jotkin korkeakoulut 
hyväksyvät työharjoittelun opintosuoritukseksi), yritysten 
innovatiivisuuden puute ja siitä johtuva palvelujen vähäinen kysyntä. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Liikkuvuuden edistämisohjelmat ovat olleet hyvin tärkeitä. Ne ovat 
toimien vaikutus • tehneet COMETT-ohjelman laajalti tunnetuksi ja auttaneet muiden 
innovaatioon korkean eurooppalaisten hankkeiden kehittämisessä; 
asteen oppilaitosten ja • kehittäneet opiskelijoita varten uuden korkean asteen oppilaitosten 
yritysten yhteistyössä ja yritysten välisen kanavan ja parantaneet heidän uranäkymiään. 
Tällaiset opiskelijat ovat tulevaisuudessa tärkeä innovaation lähde 
espanjalaisissa yrityksissä; 
• kehittäneet uusia teknologian siirron muotoja tiedon, tekniikan ja 
mallien alalla; 
• vahvistaneet UETP-verkkoa; 
• tuoneet korkean asteen koulutuksen ja yritysten suhteet 
työmarkkinaympäristöön huolehtimalla ammatillisesta 
harjoitteluvaihdosta; 
• auttaneet vertailemaan korkean asteen koulutuksen ja yritysten 
suhteita Euroopassa; 
• tarjonneet uusia tapoja ajanmukaistaa ja kierrättää henkilöresursseja; 
• parantaneet kielitaitoa ja siten helpottaneet maidenvälisen korkean 
asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Todellista muutosta on tapahtunut vain vähän, vaikka jotkin 
muuttaminen vaihtojen korkeakoulut ovat hyväksyneet työharjoittelun opintosuoritukseksi, 
helpottamiseksi Yleisesti ottaen korkeakoulut eivät ole virallistaneet työharjoittelun 
hyväksymistä opintosuorituksiksi. Yritykset tarvitsevat myös selkeän 
lainsäädännöllisen perustan, jonka pohjalta ne voivat tehdä yhteistyötä 
opintosuoritukseksi hyväksytyn työharjoittelun järjestämiseksi. 
169 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelman koulutustoimenpiteiden puitteet (maidenvälisyys, 
muotojen luominen arviointi, laatu ja niin edelleen) ovat levinneet muihin UETP-
koulutuskurssien toimenpiteisiin ja joskus alueellisiinkin toimenpiteisiin. Innovaatiota on 
kehittämisessä tapahtunut myös tarveanalyysiin perustuvassa 
koulutustoimenpidesuunnittelussa, korkeakouluista, yrityksistä ja 
ulkomailta tulleen opetushenkilöstön keskuudessa sekä uusien 
koulutusjärjestelmien käytössä. Innovaatiota on havaittu myös 
koulutuksen arvioinnissa ja vaikutusanalyysissä sekä koulutuksen 
kansainvälistämisessä. 
4.2 Teknologiaan liittyvän Määrällinen lisäys on ollut rajallista. COMETT II -ohjelmassa kurssien 
koulutustarjonnan laatu oli kuitenkin merkittävästi parempi. Tämä johtui kysynnän 
parantaminen selkeämmästä määrittämisestä tarveanalyysin avulla. 
4.3 Kansallisen tason COMETT-ohjelma on auttanut täyttämään tekniikan huippukoulutuksen 
koulutus-aloitteiden erityistarpeita. Joissakin tapauksissa se on auttanut edistämään 
täydentäminen/ koulutustoimenpiteitä alueellisella tasolla ja hankkimaan rahoitusta 
vahvistaminen jatkokoulutukselle. 
4.4 Muita näkökohtia 
F COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
RANSKA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
II Keskustelun virittäminen 
1.2 Korkean asteen 
oppilaitosten ja yritysten 
väliset suhteet 
1.3 Vaikutus politiikan 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin/ Alueellinen synergia: paikalliselimet ovat osallistuneet hankkeisiin 
alueellisiin ohjelmiin / taloudellisesti ja luoneet omia ohjelmia. Aluksi kansallinen politiikka ja 
Synergia kansalliset ohjelmat liittyivät läheisesti COMETT-ohjelmaan. 
Taloudelliset ja poliittiset muutokset ovat kuitenkin etäännyttäneet ne 
toisistaan; COMETT-ohjelmaa pidetään "hieman vanhentuneena". 
1.5 COMETTin COMETT-ohjelman merkitys on ollut alueellisesti paljon suurempi kuin 
kokonaisvaikutus ecuissa mitattuna. 
2.1 Alueellisten UETP-
verkostojen panos 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet 
2.3 Yhteistyökumppaneiden 
kannustaminen 
kansainvälisyyteen 
2.4 UETP-
toimialavcrkostojen 
panos 
170 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Ne ovat toimineet ohjelman käyttäjien koordinointi- ja 
vahvuudet ja heikkoudet tukipalveluna. Ne ovat muuntaneet uusia ideoita todellisiksi 
eurooppalaisiksi hankkeiksi: eurooppalaisten yhteistyökumppanien 
verkko on ollut tässä tärkeä. 
Heikkoudet: Hatara taloudellinen rakenne, joka johtuu pienestä koosta 
ja monivuotisen budjettisuunnittelun puutteesta. Henkilöresurssit ovat 
rajalliset. Profiili on ollut matala. Määrällisiä suoritusmittareita on ollut 
vähän tai ei lainkaan. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on käyttökelpoisuutensa ja helppoutensa 
toimien vaikutus vuoksi ollut hyvin hyödyllistä yrityksille, etenkin PK-yrityksille. Ne 
innovaatioon korkean ovat luoneet eurooppalaista näkökulmaa, antaneet yrityksille uutta 
asteen oppilaitosten ja osaamista, nostaneet henkilöresurssikysymykset esiin sekä tarjonneet 
yritysten yhteistyössä asiantuntemusta teknologiansiirron kaltaisiin erityishankkeisiin. 
Harjoitteluvaihto auttaa opiskelijaa saamaan työtä ja parantaa 
kielitaitoa. 
Harjoitteluvaihdoista tulee uusien liikesuhteiden lähde ja tulevien 
kumppanuussuhteiden perusta, etenkin T&K-ohjelmissa. 
Valintamenettely kestää kuitenkin liian kauan. Henkilöstövaihdot eivät 
ole onnistuneet; niitä pitäisi harkita uudelleen. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen COMETT-ohjelman politiikka ja käytäntö ovat vaikuttaneet siihen, että 
muuttaminen vaihtojen ulkomainen harjoitteluvaihto on normalisoitu ja saatettu järjestelmäl-
helpottamiseksi liselle pohjalle etenkin määrittelemällä laatuparametrit: oleskelun kesto, 
kummankin osapuolen oikeudet ja niin edelleen. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelma on tuonut työhön maidenvälisen ulottuvuuden ja 
muotojen luominen lisäarvon. Usein se on tuonut myös voimakkaan inhimillisen tekijän 
koulutuskurssien tekniikan koulutukseen. Koulutuksen ja T&K-toiminnan välille on 
kehittämisessä kehitetty uusia yhteyksiä. 
4.2 Teknologiaan liittyvän COMETT-ohjelma on avannut Euroopan laajuiset markkinat tekniikan 
koulutustarjonnan koulutukselle teknologiansiirron parantamisen olennaisena osana. Se on 
parantaminen myös auttanut lisäämään tietoisuutta alueellisista osaamiskeskuksista. 
Koulutusaloitteiden käynnistämiseen on kuitenkin kulunut liikaa aikaa, 
ja rahallinen tuki on ollut liian pieni. 
4.3 Kansallisen tason COMETT-ohjelmaonmahdollistanutulkomaistenyhteistyökumppanien 
koulutus-aloitteiden saamisen korkean asteen oppilaitoksille ja monipuolistanut niiden 
täydentäminen / markkinoita. Se on myös auttanut erityisesti PK-yrityksiä 
vahvistaminen integroitumaan kansainvälisiin verkkoihin. 
4.4 Muita näkökohtia Harjoitteluvaihto Etclä-Eurooppaan on ollut vaikeaa; alueen kielten 
opetusta pitäisi kehittää enemmän. 
CR COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
KREIKKA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Osallistuminen koulutustoimenpiteisiin COMETT-ohjelman puitteissa 
on ollut huomattavaa; vaikka osallistuminen ensimmäisinä vuosina oli 
rajallista ja keskittyi julkisiin palveluihin, pankkialaan ja paikallis­
hallintoon, se on nyt kasvanut merkittäväksi. 
Hankkeiden byrokratia on pidettävä mahdollisimman pienenä. 
UETP-vei koston toiminnan on jatkuttava, ja sitä on vahvistettava. 
171 
1.2 Korkean asteen COMETTia pidetään yhtenä onnistuneimmista ohjelmista, 
oppilaitosten ja yritysten Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välinen yhteistyö on 
väliset suhteet vahvistunut merkittävästi sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. 
1.3 Vaikutus politiikan COMETT-ohjelma on synnyttänyt lainsäädäntöä sekä 
muotoiluun viestintäjärjestelmiä korkeakoulujen ja yritysten välille. 
1.4 Suhde kansallisiin / Ei ole olemassa erityistä kansallista koulutustoimenpideohjelmaa tai 
alueellisiin ohjelmiin / -suuntausta. Oppilaitosten ja yritysten yhteistyö keskittyy 
Synergia tutkimustoimintaan. 
1.5 COMETTin COMETT-ohjelma on vaikuttanut asenteiden muuttumiseen 
kokonaisvaikutus eurooppalaisia ohjelmia kohtaan ja luonut perustan siirtymävaiheen 
yhteistyölle ja koulutusaloitteiden kehittämiselle. 
2.1 Alueellisten UETP-
verkostojen panos 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Maidenvälisen yhteistyön kehittäminen UETP-järjestelmän ja muiden 
kannustaminen COMETT-hankkeiden kautta katsotaan kreikkalaisten organisaatioiden 
kansainvälisyy-teen kannalta ohjelman myönteisimmäksi kokemukseksi. 
2.4 UETP- Toimialakohtaiset UETP:t perustuvat yritysten aktiiviseen mukanaoloon, 
toimialaverkostojen etenkin elintarvikkeiden, kemian, tekstiili- ja metalliteollisuuden 
panos tuotteiden alalla. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: maantieteellinen kattavuus (paitsi Aigeianmeren saaret); 
vahvuudet ja heikkoudet yritysten osallistumisen rohkaiseminen; uuden yhteistyömuodon 
kehittäminen oppilaitosten ja yritysten välille; vaikuttaminen 
maidenväliseen yhteistyöhön ja vaihtoon. 
Heikkoudet: vaikeuksia päästä taloudellisesti omavaraiseksi; UETP-
vetäjät ovat olleet koulutuksen käyttäjiä eivätkä tarjoajia; 
osallistujakorkeakoulut huolehtivat pääasiassa opiskelijoiden 
harjoitteluvaihdosta eivätkä osallistu koulutuspakettien kehittämiseen. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis­
toimien vaikutus 
innovaatioon korkean 
asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen 
muuttaminen vaihtojen 
helpottamiseksi 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö­
muotojen luominen 
koulutuskurssien 
kehittämisessä 
4.2 Teknologiaan liittyvän 
koulutustarjonnan 
parantaminen 
4.3 Kansallisen tason 
koulutus-aloitteiden 
täydentäminen / 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia Raportti sisältää tietoja tärkeimmistä aloista, joilla koulutusta tarjotaan 
(kuten teollisuusautomaatio, tuotannonhallinta, uudet 
tuotantomenetelmät, tuotesuunnittelu) sekä toimialoista, jotka ovat 
koulutuksen merkittävimpiä käyttäjiä (kuten elintarvike-, tekstiili-, 
huonekalu-, metalli- ja kemianteollisuus, palveluyritykset). 
172 
I COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
ITALIA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Historiallisista ja kulttuurisyistä sekä lainsäädännön puuttumisen vuoksi 
korkeakoulujen ja yritysten välinen vuoropuhelu on suhteellisen tuore 
ilmiö Italiassa. COMETT-ohjelma on suurimmaksi osaksi vastuussa 
laatupohjaiscn kehyksen luomisesta korkeakoulujen ja yritysten väliselle 
julkiselle keskustelulle. 
1.2 Korkean asteen Italiassa COMETT-ohjelma on UETP-järjestelmän kautta luonut selkeät 
oppilaitosten ja yritysten kanavat järjestelmälliselle yhteistyölle paikallisten korkeakoulujen, PK-
väliset suhteet yritysten, ammattiliittojen, kauppakamarien ja paikallishallinnon välille. 
COMETT-ohjelman ansiosta korkeakoulujen ja yritysten suhteessa on 
kurssien ja harjoitteluvaihdon avulla keskitytty täyttämään elinkeino­
elämässä todettuja koulutustarpeita. 
COMETT-ohjelma on tuonut suhteeseen maidenvälisen ulottuvuuden. 
1.3 Vaikutus politiikan Ei virallista vaikutusta, 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin/ Italiassa COMETT-ohjelman vaikutusten kasvu on liittynyt 
alueellisiin ohjelmiin / merkittäviin, ohjelmaa täydentäviin muutoksiin kansallisessa 
Synergia lainsäädännössä. Esimerkiksi: 
Laki 67 (1988) loi kehyksen, jonka mukaan 10 % T&K-budjeteista on 
käytettävä koulutukseen. Tähän lakiin äskettäin tehdyt muutokset 
edistävät maidenvälistä harjoitteluvaihtoa yrityksiin ja osaamis­
keskuksiin koulutuksen välineenä. 
Laki 391 (1990) loi keinot, joilla italialaiset yliopistot voivat osallistua 
yhteisaloilteisiin kolmansien osapuolten kanssa ja järjestää lyhyitä 
ammattikoulutuskursseja. 
1.5 COMETTin COMETT-ohjelma on rohkaissut ja levittänyt yhteistyön ja vaihdon 
kokonaisvaikutus muotoja korkean asteen kansallisen koulutuksen ja yritysten välillä. 
Se on vaikuttanut merkittävästi eurooppalaisen ulottuvuuden tuomiseen 
korkeakoulujen opinto-ohjelmiin ja opiskelijakulttuuriin (erityisesti 
ohjelman tarjoamien vaihtomahdollisuuksien kautta). 
Ohjelma tarjoaa pätevän mallin, jonka pohjalle voidaan rakentaa 
tulevaisuuden perus- ja täydennyskoulutuspolitiikkaa. Se kannustaa 
kansallista politiikkaa, jonka tarkoitus on kehittää hajautettu ja joustava 
koulutusjärjestelmä korkeakoulujen ja osallistujayritysten välisen suoran 
vuoropuhelun ja aktiivisen yhteishankkeisiin osallistumisen kautta. 
Edistämällä keskustelua korkeakoulujen, elinkeinoelämän, T&K-
organisaatioiden ja paikallisen ja kansallisen hallinnon välillä COMETT 
on perustanut koulutuspolitiikan keskustelufoorumin, jolla on sekä 
kansallinen että eurooppalainen ulottuvuus. 
COMETT-ohjelman maanlaajuisen UETP-järjestelmän kautta kehittämä 
toimintamalli ja kokemukset eri puolilla maata vaikuttavat paikalliseen 
politiikkaan. Tämä on erityisen tärkeää Etelä-Italiassa. 
MURSTissa sijaitsevan kansallisen COMETT-tiedotuskeskuksen työ on 
ollut ensiarvoisen tärkeää, sillä se on saattanut ohjelman tärkeimmät 
tekijät yhteen ja varmistanut laatunormit. Tiedotuskeskus on vaikuttanut 
erityisesti opiskelijavaihtojärjestelmien hyväksymiseen ja 
tunnustamiseen Italiassa. 
173 
2.1 Alueellisten UETP- Italian 13 alueellista UETP:tä ovat menestyneet erityisesti 
verkostojen panos laatunäkökulman tuomisessa koulutusalalle koko maassa, erityisesti 
Etelä-Italiassa. 
Alueelliset UETP:t ovat konkreettisesti parantaneet maan yritysten, 
erityisesti paikallisten PK-yritysten, koulutustarpeiden ymmärtämistä. 
Alueellisessa UE TP-järjestelmässä on kehittynyt yrityspohjainen asenne 
koulutukseen; tämä varmistanee ohjelman pitkän aikavälin vaikutukset 
koulutuksen laatuun Italiassa. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet COMETT-ohjelman UETP:t ovat järjestelmällisesti analysoineet niin 
korkeakoulujen kuin yritystenkin ilmaisemia koulutustarpeita. 
Koulutustarveanalyysi on 
• antanut mahdollisuuden kokeilla erityisiä menetelmiä käytännössä; 
• auttanut yrityksiä suhtautumaan ongelmiin järjestelmällisemmin; 
• kehittänyt keskustelua koulutustarveanalyysin säännöllisen käytön 
tarpeesta; 
• helpottanut lyhytkurssien kehittämistä. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden COMETT-ohjelma on kehittänyt koulutusalalle kollektiivisen ja 
kannustaminen jäsennellyn maidenvälisen lähestymistavan, jollaista Italiassa ei ole ollut 
kansainvälisyyteen ennen ohjelmaa. Alueelliset UETP:t ovat kehittäneet erilaisia 
maidenvälisiä malleja. Toiset ovat korostaneet tiettyjä tekniikan 
toimialoja, toiset ovat pyrkineet saamaan suuren määrän alueensa 
organisaatioita mukaan maidenvälisiin hankkeisiin, ja toiset ovat 
keskittyneet korkeakoulujen aseman kehittämiseen maidenvälisen 
huippukoulutuksen vauhdittajina. 
2.4 UETP- Italian 6 toimialakohtaista UETP:tä ovat vaikuttaneet merkittävästi 
toimialaverkostojen korkealaatuisten koulutusaloitteiden kehittämiseenomillatoimialoillaan. 
panos Toimialakohtaiset UETP:t edustavat Italian johtavia tekniikan aloja, 
kuten automaatiota, ja niihin osallistuu monia maan johtavia 
organisaatioita. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: henkilöstön korkea laatu, ryhmätyö, hankkeiden luominen 
vahvuudet ja heikkoudet ja johtaminen; maidenvälinen ulottuvuus; PK-yritysten osallistuminen; 
UETP-yrittäjyys; yleinen strategia, jonka mukaan UETP:t toimivat 
alueellisina kehitysvirastoina. 
Heikkoudet: vaikeudet keskusteluissa paikallisviranomaisten kanssa, 
rajalliset taloudelliset voimavarat, korkean asteen oppilaitosten 
haluttomuus hyväksyä harjoitteluvaihtoa opinto-ohjelmaan; 
korkeakoulujen vähäinen vaikutus UETP-strategioita koskevassa 
päätöksenteossa; COMETT-ohjelman UETP-työtä ei ole integroitu 
ammattikoulutuksesta vastaavien kansallisten ja paikallisten virastojen 
ja laitosten työn kanssa. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT-ohjelman tärkein vaikutus Italiassa on ollut, että se on luonut 
toimien vaikutus opiskelijavaihdolle toimintamallin ja menettelytavat (näitä ei Italiassa 
innovaatioon korkean aikaisemmin ollut), joiden tuloksena on saatu aikaan käytännön kehys 
asteen oppilaitosten ja korkeakoulujen ja yritysten välisiä yhteyksiä varten. Henkilövaihto on 
yritysten yhteistyössä tehostunut. 
174 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Korkeakoulut, yritykset ja opiskelijat alkavat vähitellen ymmärtää 
muuttaminen vaihtojen liikkuvuuden arvon. Erityisesti COMETT I -ohjelman jälkeen 
helpottamiseksi italialaiset yritykset ovat arvostaneet harjoitteluvaihtoa siinä määrin, että 
opiskelijoiden kysyntä ylittää maasta lähtevien opiskelijoiden määrän 
25 %. 
Nuorisokulttuuri on omaksunut maidenvälisen harjoitteluvaihdon 
periaatteen varsin hitaasti; tähän ovat olleet syynä huono vieraiden 
kielten taito, yhteiskunnalliset paineet (erityisesti Etelä-Italiassa ja 
naisten osalta), tietämättömyys työkokemuksen hyödystä työnhaussa, 
asepalvelus, korkeakoulujen opinto-ohjelmien joustamattomuus ja se, 
ettei työharjoittelua ole tunnustettu opintosuoritukseksi. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelma on Italiassa vaikuttanut innovatiivisten mallien 
muotojen luominen kehittämiseen kansallisten kurssien suunnittelussa rohkaisemalla 
koulutuskurssien korkeakouluja ottamaan osaa yhteishankkeisiin ja kehittämällä 
kehittämisessä maidenvälistä ulottuvuutta hankkeiden suunnittelussa. 
4.2 Teknologiaan liittyvän COMETT-ohjelma on Italiassa vaikuttanut erityisesti korkealaatuisten 
koulutustarjonnan koulutusvoimavarojen tuotantoon (muun muassa multimedia ja 
parantaminen etäopiskelumateriaalit), yhteistyöhön DELTAn kanssa ja laajempaan 
tietoisuuteen joustavista koulutusjärjestelmistä. 
4.3 Kansallisen tason COMETT-ohjelman UETP:t ovat Italiassa vaikuttaneet erityisesti 
koulutus-aloitteiden kansallisten koulutustoimenpiteiden ja -politiikan täydentämiseen ja 
täydentäminen/ vahvistamiseen. 
vahvistaminen Ohjelma on vauhdittanut korkeakoulujen ja yritysten välisen 
yhteistyöjärjestelmän vakiinnuttamista. 
4.4 Muita näkökohtia Italian toimintaympäristössä COMETT-ohjelma on onnistunut tekemään 
itsestään tavaramerkin, jolla on selkeät laatunormit. 
Yhteistyö ohjelman kanssa vie osallistujat usein mukaan muihin EY-
aloitteisiin. Italian UETP:t ovat kiinteässä yhteydessä FORCE- ja 
TEMPUS-ohjelmiin. 
Ohjelman menestys on kannustanut monia korkeakouluja tarkistamaan 
säännöksiään ja hyväksymään työharjoittelun virallisesti. 
COMETT-ohjelmalla on myös ollut tärkeä levitysvaikutus siinä, että se 
on toiminut teknologiansiirron välineenä ja lujittanut UETP:iden asemaa 
tehokkaina kehityskeskuksina koulutus-, T&K- ja kehitysohjelmissa 
sekä yhteisön tasolla että kansallisesti. 
IRL COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
___ IRLANTI 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Keskustelua korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisestä 
yhteistyöstä on käyty 1970-luvun alkupuolelta lähtien. COMETT on 
tuonut siihen mukaan uusia koulutusulottuvuuksia sekä maidenvälisen 
näkökulman. 
1.2 Korkean asteen UETP.t ovat lisänneet uuden ulottuvuuden toimimalla perusrakenteena, 
oppilaitosten ja yritysten COMETTin kansallinen yhteyskomitea on tuonut tehokkaasti 
väliset suhteet ensimmäistä kertaa yhteen kaikki ne (valtion viranomaiset, korkean 
asteen oppilaitokset, yritykset, ammattiyhdistykset, ja niin edelleen), 
jotka ovat kiinnostuneita korkean asteen koulutuksesta ja tieteellisestä ja 
teknologisesta koulutuksesta. 
175 
1.3 Vaikutus politiikan On auttanut tuomaan Euroopan Unionin ulottuvuuden alan kansalliseen 
muotoiluun politiikkaan. 
1.4 Suhde kansallisiin/ Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisessä yhteistyössä 
alueellisiin ohjelmiin / on muodostettu yhteyksiä teollisuuden kehittämisen toimintaohjelman 
Synergia (1989-1993) alaisten toimintojen kanssa. Koulutustarvetta on selvitetty 
yhdessä tieteen ja tekniikan alueellisten ja kansallisten laitosten kanssa. 
Elinkeinoelämän yhteystoiminta on saanut aikaan kestävää yhteistyötä 
korkean asteen oppilaitoksissa sekä tieteen ja teknologian kansallisten 
avainalueiden kehittämisessä (esimerkiksi puu-ja metsäteollisuus, vesi-
ja kalatalous, biotekniikka). 
1.5 COMETTin 
kokonaisvaikutus 
2.1 Alueellisten UETP- Osuuteen on sisältynyt kehitystyötä seuraavilla alueilla: 
verkostojen panos • eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden asiantuntemus 
• yhteisöulottuvuus alueellisessa toiminnassa 
• kansallinen UETP-yhdistys 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Kaikki UETP:t ovat tehneet koulutustarveanalyysejä, järjestäneet 
lyhytkursseja ja saaneet irlantilaisia yrityksiä mukaan kansainvälisiin 
koulutushankkeisiin. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Kyllä. UETP-toiminta on saanut aikaan lujia verkostoja, joita on 
kannustaminen kehitetty lyhytkurssien ja koulutushankkeiden ympärille ja joita 
kansainvälisyyteen liikkuvuuden edistämistoimet tukevat. Pienille yrityksille tämä on usein 
ollut ensimmäinen askel kohti maidenvälistä toimintaa. UETP:t tukevat 
niitä, kun ne osallistuvat laajempiin hankkeisiin. 
2.4 UETP- Vain kahta toimialakohtaista UETP:ta johdetaan Irlannista käsin, 
toimialaverkostojen Molemmat tuottavat aktiivisesti Euroopan laajuisia lyhytkursseja ja 
panos kehittävät liikkuvuuden edistämisohjelmia. Ne ovat osallistuneet myös 
muihin yhteisöohjelmiin (LINGUA, TEMPUS, FORCE, jne.) ja 
koordinoineet niitä jäsentensä puolesta. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: 
vahvuudet ja heikkoudet • hyvä maine, asiantuntemus ja taidot 
• yhteydet muihin yhteisöohjelmiin ja verkostot 
Heikkoudet: 
• elinkeinoelämän osallistuminen on vähäistä, koska alueella on 
yrityksiä harvassa, ne ovat teknologisesti kehittymättömiä ja 
enimmäkseen PK-yrityksiä 
• yksikään ministeriö ei ole ottanut vastuulleen UETP-järjestelmää 
• epävarmuus ja rahoituksen puute 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on 1) tuonut maidenvälisen tekijän 
toimien vaikutus mukaan oppilaitosten ja elinkeinoelämän harjoitteluvaihtoon 2) 
innovaatioon korkean parantanut vaihdon edellytyksiä ja kehittänyt järjestelyjä niissä korkean 
asteen oppilaitosten ja asteen oppilaitoksissa, jotka eivät ole aikaisemmin osallistuneet 
yritysten yhteistyössä vaihtotoimintaan 3) parantanut opiskelijoiden kielitaitoa 4) toiminut 
pohjana kiinteämmälle yhteistyölle ja yhteishankkeille 5) antanut 
yrityksille kokemusta eri kulttuureista. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Oppilaitokset, jotka eivät vielä järjestä harjoitteluvaihtoa, ovat 
muuttaminen vaihtojen enimmäkseen muokanneet politiikkaa epävirallisella tasolla vaihdon 
helpottamiseksi helpottamiseksi. Jotkin laitokset ovat muodollisesti muuttaneet 
I rakennettaan. 
176 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Innovatiivinen yhteistyö on saanut seuraavia muotoja: 
muotojen luominen • yritysten suora osallistuminen kurssien suunnitteluun ja 
koulutuskurssien kehittämiseen 
kehittämisessä * kehittämisprosessin kansainvälistäminen 
• joustavien verkostojen kehittäminen 
4.2 Teknologiaan liittyvän COMETT on lisännyt tarjontaa kannustamalla korkean asteen 
koulutustarjonnan oppilaitoksia kehittämään ja tarjoamaan tekniikan koulutusta, erityisesti 
parantaminen alueilla, joilla tarvitaan matkoja ulkomaille. Kansainvälisen 
asiantuntemuksen parempi saatavuus on parantanut laatua. COMETT on 
vauhdittanut myös avointa opetusta, multimedia- ja etäopiskelua. 
4.3 Kansallisen tason COMETT on täydentänyt jo aloitettua toimintaa, 
koulutus-aloitteiden 
täydentäminen / 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia Henkilöstön liikkuvuusohjelma on liian kankea ja kolmen kuukauden 
jakso liian pitkä. 
IS COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
ISLANTI 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen COMETT on ollut voimallinen keskustelun virittäjä. Se on tarjonnut 
hyväksyttävän eurooppalaisen foorumin keskustelulle, jota aikaisemmin 
on haitannut molemminpuolinen epäluuloja auttanut antamaan korkean 
asteen oppilaitosten asiantuntemukselle arvostetun aseman Islannin 
elinkeinoelämän silmissä. Se on osaltaan ollut pohjana korkean asteen 
koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteita käsittelevälle vuoropuhelulle. 
1.2 Korkean asteen Islannin elinkeinoelämä on varsin PK-yritysvoittoista, ja siksi COMETT 
oppilaitosten ja yritysten on joutunut toimimaan elinkeinoelämän ja ammatillisten yhdistysten 
väliset suhteet kanssa hallinnollisella tasolla. Erityisen kiinteitä yhteyksiä solmitaan 
yksittäisten hankkeiden ja harjoitteluvaihdon yhteydessä. 
Islantilaisen yhteiskunnan tottumus suoraan yhteydenpitoon on johtanut 
siihen, että COMETT on saattanut panna yhteyksiä alulle ja sitten 
luopunut välitystehtävästään. 
Ohjelma on vauhdittanut monenlaista koulutusta, tutkimusta ja 
harjoitteluvaihtoa. 
1.3 Vaikutus politiikan Suoranaista vaikutusta ei ole ollut, mutta kansallisen politiikan tekijät 
muotoiluun ovat olleet tietoisia COMETTin toiminnasta ja periaatteista. 
1.4 Suhde kansallisiin / SosiaaliministeriönkoulutustukiohjelmaontukenutCOMETT-kursseille 
alueellisiin ohjelmiin / osallistuvia henkilöitä. COMETT on myös tehnyt useita selvityksiä 
Synergia läheisessä yhteistyössä opetusministeriön kanssa ammattityöntekijöiden 
koulutusta varten. 
177 
1.5 COMETTin COMETT on: 
kokonaisvaikutus • lisännyt yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välillä 
koko ETA-alueella. 
• vaikuttanut voimakkaasti siihen, että korkean asteen oppilaitokset 
ovat keskittyneet tarpeeseen markkinoida koulutus- ja 
tutkimustoimintaansa elinkeinoelämälle. 
• parantanut elinkeinoelämän tietoisuutta loppututkinnon 
suorittaneiden rekrytoinnista. 
• parantanut laatua ja edistänyt kehitystä etenkin vesiviljely- ja 
kalastusteollisuuden alalla. 
2.1 Alueellisten UETP- Islannissa on vain yksi UETP. Se on tehnyt koulutustarveselvityksiä ja 
verkostojen panos kehittänyt ja järjestänyt kursseja sekä myötävaikuttanut korkean asteen 
oppilaitosten ja teollisuuden suhteita käsittelevien kokousten 
järjestämiseen. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Erityisesti kalanjalostusteollisuuden tarpeet ovat tulleet esille. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Islanti on aina ollut kansainvälisesti suuntautunut ja islantilaiset ovat 
kannustaminen perinteisesti hakeneet teknisen alan koulutusta ulkomailta. Näin 
kansainvälisyyteen COMETT on toiminut kanavana valmiille markkinoille. 
2.4 UETP- Islannissa on vain yksi alueellinen UETP, joka on erikoistunut 
toimialaverkostojen kalanviljelyyn ja kalanjalostukseen. 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Sellaisten elinkeinoelämän yhdistysten ja ammatillisten 
vahvuudet ja heikkoudet järjestöjen osallistuminen, joilla on suorat yhteydet yrityksiin, ja 
Islannin yliopiston voimakas moraalinen ja taloudellinen tuki. 
Heikkoudet: Suorien yritysyhteyksien puute ja hyvin epävarma 
taloudellinen pohja. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Vaikea määrittää, 
toimien vaikutus 
innovaatioon korkean 
asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Islannin yliopistot ja yritykset virallistavat politiikan ja käytännön vasta 
muuttaminen vaihtojen pidennetyn koeajan jälkeen. Ne ovat ottaneet COMETTin avoimesti 
helpottamiseksi vastaan, mutta eivät ole virallistaneet käytäntöjä. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- • COMETT on toiminut uranuurtajana koulutustarveselvityksissä ja 
muotojen luominen keskustellut elinkeinoelämän kanssa parhaista keinoista havaittujen 
koulutuskurssien tarpeiden täyttämiseksi. 
kehittämisessä • COMETT on toiminut uranuurtajana myös laadukkaiden 
koulutusohjelmien laajassa valmistelutyössäyhdessäkansainvälisten 
korkeakouluasiantuntijoiden ja yritysjohtajien kanssa. 
4.2 Teknologiaan liittyvän On kehitetty laadukkaita koulutuskursseja. Tarjonta ei kuitenkaan ole 
koulutustarjonnan ollut riittävää, eikä uusien koulutusmuotojen tarjontaa ole käytetty 
parantaminen riittävästi hyväksi. 
Kouluttajakoulutusta on myös painotettu. 
4.3 Kansallisen tason COMETT on lisännyt koulutukseen uuden ulottuvuuden (eikä 
koulutus-aloitteiden ainoastaan täydentänyt sitä) koulutustarveanalyysien, korkealaatuisten 
täydentäminen / kurssien valmistelun ja kouluttajien koulutuksen avulla, 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia Tutkimuskeskusten toiminta erillään korkeakouluista ja tutkinnon 
suorittaneiden jatkokoulutuksen puute rajoittivat vuoteen 1991 saakka 
yhteistyömahdollisuuksia. 
178 
L COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
LUXEMBURG 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Korkean asteen koulutuksen ja teollisuuden väliset suhteet olivat 
kehittyneet jo ennen COMETTia. COMETT on kuitenkin epäsuorasti 
vauhdittanut näitä suhteita sekä kiinnittänyt huomiota maidenvälisen 
yhteistyön tärkeyteen. 
1.2 Korkean asteen COMETT alkaa tulla tunnetuksi. Ohjelman tehokas hallinnointi on 
oppilaitosten ja yritysten rohkaissut yrityksiä osallistumaan muihinkin yhteisöohjelmiin. 
väliset suhteet 
1.3 Vaikutus politiikan COMETTin toiminta on kiinnittänyt huomiota siihen, että 
muotoiluun luxemburgilaisten yritysten ja ulkomaisten korkeakoulujen yhteistyölle 
ei ole kansallista koordinointiapa edistänyt yhteistoimia Sarr-Lor-Lux 
-alueella. 
1.4 Suhde kansallisiin/ UETP on tukenut yritysten ja kansallisten viranomaisten 
alueellisiin ohjelmiin / tietojenkäsittelyn hankkeiden laadunhallinnan QUALIF-ohjelmaa. 
Synergia 
1.5 COMETTin COMETTilla on ollut selvä käynnistysvaikutus SITec.n kehittämisessä 
kokonaisvaikutus CRP-Henri Tudorin puitteissa. SITec järjestää uusien tekniikoiden 
intensiivikursseja. 
UETP on saattanut yhteen koulutuksesta kiinnostuneita tekniikan 
innovaatioelimiä. 
2.1 Alueellisten UETP- Luxemburgissa on vain yksi alueellinen UETP, ja se kattaa koko maan. 
verkostojen panos 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Kyllä, toimialakohtaisia koulutustarveselvityksiä on tehty. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Kyllä, tuomalla kursseihin kansainvälisyyttä ja lisäämällä yritysten 
kannustaminen tietoisuutta T&K-toiminnan ja koulutuksen eurooppalaisesta 
kansainvälisyyteen ulottuvuudesta. 
2.4 UETP- Toimialakohtaista UETP:tä ei ole. 
toimialaverkostojen 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Yhteistyökumppaneiden joukossa on ollut ammatillisia 
vahvuudet ja heikkoudet järjestöjä, mikä on lisännyt uskottavuutta ja helpottanut yhteydenottoa 
yrityksiin. Muita kumppaneita ovat olleet ITS, CU ja CRP.t. Kaikki 
kumppanit ovat toimineet aktiivisesti kansallisessa ja yhteisötason 
T&K:ssa, ja siten UETP on voinut yhdistää koulutuksen ja tutkimuksen 
keskenään. 
Heikkoudet: 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT on luonut yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja 
toimien vaikutus elinkeinoelämän välille. Näin PK-yritykset ovat monessa tapauksessa 
innovaatioon korkean saaneet ensimmäisen yhteyden eurooppalaiseen ohjelmaan, mikä on 
asteen oppilaitosten ja rohkaissut niitä siirtymään edelleen T&K-ohjelmiin. 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Harjoitteluvaihto yritysten kanssa on kehittynyt järjestelmällisemmäksi, 
muuttaminen vaihtojen 
helpottamiseksi 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Kyllä, erityisesti SITec-kehitystyössä lyhytkurssien pohjaksi, 
muotojen luominen 
koulutuskurssien 
kehittämisessä 
79 
4.2 Teknologiaan liittyvän CRC-CU on kehittänyt lyhyitä kursseja elinkeinoelämää varten 
koulutustarjonnan COMETTin puitteissa, samoin Chambre des Métiers, joka on 
parantaminen keskittynyt erityisesti PK-yrityksiin. 
4.3 Kansallisen tason Korkean asteen koulutus on uudistumis- ja laajenemisvaiheessa. 
koulutus-aloitteiden Uudistuksen jälkeen odotetaan LEONARDOn täydentävän kansallisia 
täydentäminen / koulutusponnistuksia entistä paremmin. 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia Luxemburgin korkean asteen koulutustarjonta ei ole kattava, sillä siellä 
on vain Institut Supérieur de Technologie (1ST) ja Centre Universitaire 
du Luxembourg (CUL). Siksi yritykset hakevat korkean asteen 
opetuksen ja elinkeinoelämän välistä yhteistyötä ulkomailta. 
Vuoden 1992 taloudellisten vaikeuksien jälkeen opiskelijat ovat 
kiinnostuneet harjoitteluvaihdosta enemmän, ja yritykset ovat alkaneet 
suhtautua vaihdon merkitykseen vakavammin. 
50 % työvoimasta tulee ulkomailta. Uuden ja huipputeknologian 
koulutusta on ollut saatavissa vasta sen jälkeen kun Centres de 
Recherche Publics (CRP) perustettiin vuonna 1987. 
NL COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
ALANKOMAAT1 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen COMETTilla ei ole ollut merkittävää osaa korkean asteen koulutuksen 
ja elinkeinoelämän yhteistyöstä käydyssä keskustelussa maassa, koska 
ohjelman talousarvio on ollut vaatimaton ja elinkeinoelämän tarpeita 
vastaavaa täydennnyskoulutusta on ollut runsaasti tarjolla. Sitä paitsi 
korkeakoulujen, ammattikorkeakoulujen ja yritysten välillä oli paljon 
yhteyksiä jo ennen COMETTia. Lisäksi käytössä on ollut kattava 
toimenpidevalikoima uuden tekniikan kehittämiseksi ja levittämiseksi 
varsinkin PK-yrityksiin. 
1.2 Korkean asteen COMETTilla on ennemminkin tukea antava kuin johtava asema, 
oppilaitosten ja yritysten 
väliset suhteet 
1.3 Vaikutus politiikan Ei vaikutusta toistaiseksi, 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin/ Ohjelma ei ole vielä johtanut uuden kansallisen tai alueellisen politiikan 
alueellisiin ohjelmiin / muotoiluun tai luonut yhteyksiä täydentäviin kansallisiin tai alueellisiin 
Synergia ohjelmiin. Ministeriö on kuitenkin antanut taloudellista tukea UETP:ille. 
1.5 COMETTin Vähäinen, koska korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteet 
kokonaisvaikutus olivat jo pitkälle kehittyneet ja taloudelliset voimavarat olivat 
vaatimattomat. Ohjelma on kuitenkin lisännyt koulutuksen 
eurooppalaista ulottuvuutta. 
2.1 Alueellisten UETP- Kokemuksia on vielä vähän, ja ne vaihtelevat UETP:stä toiseen, 
verkostojen panos UETP:t ovat olleet avuksi teollisuuden rypässtrategioiden 
toteuttamisessa. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet "Pyöreän pöydän" keskustelut ovat olleet hyödyllisiä. 
Koulutustarveanalyysejä ei aina ole tehty. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Kyllä^arsinkinammattikorkeakouluissaC/jc-^e.vc/jr;/^. Korkeakoulujen 
kannustaminen osalta COMETT on koordinoinut olemassaolevaa toimintaa, 
kansainvälisyyteen 
180 
2.4 UETP- Vaikuttaa tehokkaalta silloin, kun lähtee liikkeelle olemassa olevan 
toimialaverkostojen yhteistyön pohjalta. Sopii hyvin kehittyneeseen koulutusjärjestelmään, 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: Alueelliset UETP.t - läheinen suhde muihin välittäjä-
vahvuudet ja heikkoudet organisaatioihin, maakunnallisiin viranomaisiin ja yrityksiin -
konkreettiset ja näkyvät tulokset kansainvälisestä yhteistyöstä - tieto 
eurooppalaisesta asiantuntemuksesta ja kyky käyttää sitä tarvittaessa. 
Toimialakohtaiset UETP.t - kansainvälisen ulottuvuuden lisääminen -
Muita vahvuuksia ovat COMETTin ylikansallinen luonne ja yhteydet 
komissioon sekä heijastusvaikutukset muihin ohjelmiin ja toimintoihin. 
Heikkoudet: Toimenpiteiden riittämätön rahoitus, liian suuret alueet, 
liian heikosti sitoutuneet osallistujayritykset, teollisuuden huono 
COMETT-ohjelman tuntemus, UETP:n henkilöstön suuri vaihtuvuus, 
alueellisissa UE'1 P:issä suuremmat vaikeudet saada yhteyksiä yrityksiin. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Yksi UETP on perustanut paikallisia strategiakomiteoita osallistuja-
toimien vaikutus yritysten kanssa valvomaan henkilövaihtoja ja vaikuttamaan kurssien 
innovaatioon korkean sisältöön. Näissä tapauksissa kurssit ja vaihto on nivottu toisiinsa. Muut 
asteen oppilaitosten ja UETP.t raportoivat huomattavasti vähäisemmästä innovaation tasosta, 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Enemmän huomiota kiinnitetään nyt käytännön asiofhin kuten 
muuttaminen vaihtojen majoitukseen, yhteyksien jäsentymiseen (verkottumispyrkimys 
helpottamiseksi epämuodollisten yhteyksien sijaan) sekä harjoittelijavaihtohankkeiden 
suunnitelmalliseen sisällyttämiseen yritysten toimintaan. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelma on kansainvälistänyt eräitä koulutuskurssitoimintoja 
muotojen luominen ja auttanut kouluttajia suuntautumaan kansainväliseen kouluttamiseen, 
koulutuskurssien Kysyntäperusteisia kursseja on kehitetty yritysten mukanaolon ansiosta, 
kehittämisessä 
4.2 Teknologiaan liittyvän Kurssien kehitystyön laatu on parantunut ajatustenvaihdon kautta, 
koulutustarjonnan Euroopan tason laatutakuita on kehitetty välttämällä suuret eroavai-
parantaminen suudet eri korkeakoulujen välillä ja laatimalla yhteinen opinto-ohjelma 
(johon harjoitteluvaihto perustuu). Laadunvalvontaa varten on 
nimitetty tarkastajia. Kurssit ovat lisääntyneet Alankomaissa ja koko 
Euroopassa, ja kurssitarjonta on monipuolistunut. 
4.3 Kansallisen tason Koulutustoimenpiteistä on tullut kansainvälisempiä, ja PK-yritysten 
koulutus-aloitteiden kiinnostus ja osallistuminen ovat kasvussa. 
täydentäminen / 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia • Liikkuvuuden edistämisohjelmiin liittyviä säännöksiä ja menettelyjä 
pyritään muuttamaan. Myös seuraamukset ja jälkiraportointi 
saattaisivat parantaa huomattavasti ohjelman tehoa. 
• EY:n monien teknistä koulutusta tarjoavien ohjelmien 
koordinaatiota on syytä parantaa. 
• Korkean asteen koulutuksen/COMETTin ja ylemmän tason 
ammattikoulutuksen jyrkän erottelun katsotaan aiheuttavan 
tehottomuutta. 
1 Alankomaiden valtuuskunta ilmoitti, että heidän arvionsa olisi sama kuin vuonna 1993. Niinpä tässä on 
käytetty vuoden 1993 arviointia ja Alankomaiden toimittamaa asiakirjaa "Vuotta 1994 koskevat 
huomautukset lisättäväksi vuonna 1993 annettuihin tietoihin". 
181 
N COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
1 NORJA 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Keskustelu korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöstä 
on vähitellen tiivistynyt, mutta ei voida sanoa, että COMETT olisi ollut 
keskustelussa kovin tärkeässä asemassa; keskustelu on ollut käynnissä 
jo ennen sitä. Konkreettisempia tuloksia ovat olleet lukuisat korkean 
asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän uudet yhteistyömuodot. 
1.2 Korkean asteen Suhteita ovat edistäneet lukuisat uudet yhteistyömuodot, 
oppilaitosten ja yritysten 
väliset suhteet 
1.3 Vaikutus politiikan Vähäinen kansallisella tasolla, mutta merkittävä aluepolitiikan ja 
muotoiluun suunnittelun kannalta. 
1.4 Suhde kansallisiin/ Kansallisella tasolla: 
alueellisiin ohjelmiin / • Vuonna 1991 julkaistu korkean asteen koulutusta käsittelevä 
Synergia valkoinen kirja kehotti lähentämään oppilaitosten välistä yhteistyötä 
integroidussa "Norjan verkossa" sekä lisäämään yhteistyötä 
ulkopuolisten laitosten kanssa, mutta tätä koskevaa kansallista ohjelmaa 
ei ole. 
• Norjan tutkimusneuvostoilla on korkeakoulujen ja yritysten välillä 
toimivia teknologiansiirto-ohjelmia. Teollisuusministeriö toivoo, että 
tutkimuslaitokset ja korkeakoulut tekisivät enemmän yhteistyötä. 
• Norjalla on vuosille 1994-97 pitkän aikavälin suunnitelma, jonka 
tavoitteena on 'levittää saatavilla olevaa teknologiaa ja osaamista 
yrityksiin... ajanmukaistaa ja uudistaa teknistä osaamista ja 
ammattitaitoa entistä nopeammin." 
• Vuoden 1993 valtion talousarviossa todettiin, että "kansainvälistä 
yhteistyötä korkean asteen koulutuksessa on vahvistettava; tähän liittyy 
kansainvälisiin koulutusohjelmiin osallistuminen." 
COMETT-ohjelman tavoitteet ja kansalliset tavoitteet ovat olleet pitkälti 
yhteneviä. 
Alueellisella tasolla: 
• COMETT-ohjelman merkitystä alueiden ja läänien strategisten 
suunnitelmien kehittämisessä ja toteuttamisessa on painotettava 
erityisesti. 
• Missä tällaiset suunnitelmat olivat jo olemassa, esim. Länsi-Norjassa, 
COMETT-ohjelma on ollut tärkeä tekijä niiden toteuttamisessa; muissa 
tapauksissa taas COMETT-ohjelman tavoitteet on otettu huomioon 
suunnitelmien valmistelussa. 
1.5 COMETTin COMETT-ohjelman jäsenyys on tarjonnut Euroopan laajuista 
kokonaisvaikutus teknologian siirtoa ja koulutusta, jota ei muuten olisi lainkaan ollut tai 
jota olisi ollut vaikea toteuttaa kansallisten voimavarojen puitteissa tai 
kansallisin ehdoin; kansainvälistä yhteistyöohjelmaa olisi tältä pohjalta 
tuskin voitu toteuttaa. 
2.1 Alueellisten UETP- UETP:t ovat edistäneet alueellista yhteistyötä alueidensa elinkeino-
verkostojen panos elämän ja koulutusalan välillä. Ne ovat tuoneet eurooppalaisen ulottu­
vuuden korkeakoulujen perinteisiin yritysyhteyksiin ja täydennys­
koulutukseen. Ne ovat kehittäneet maanlaajuisen tiedonjakeluverkon 
teknisten aikakauslehtien ja tiedotteiden sekä vuotuisten tekniikan 
ammattitaitokonlerenssien kautta. Ne ovat auttaneet myös kurssien 
kehittämisessä ja järjestäneet opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja. Ne ovat 
siirtyneet koulutusyhteistyöstä tutkimus-, kehitys- ja teknologia­
hankkeisiin ja kehittäneet erikoisalojen toimintoja. 
182 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet UETP:iden toimenpiteet ovat vaihdelleet välittömästä koulutustarpeiden 
analysoinnista ja sitä seuranneesta kurssien kehitystyöstä teollisuuden 
tukemiseen sen pyrkimyksissä; eli kuten eräs UETP asian ilmaisi, 
"autetaan heitä auttamaan itseään." 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Kaikki UETP:t ovat onnistuneet kansainvälistämään toimintansa, 
kannustaminen Toimialakohtaiset UETP:t ovat olleet maidenvälisiä alusta asti, mutta 
kansainvälisyyteen myös alueelliset UETP.t ovat menestyneet tässä suhteessa. 
2.4 UETP- Toimialakohtaisia UETP:itä on kaksi; nämä toimivat Norjan 
toimialaverkostojen teknologiainstituutissa (NTH) Trondheimissa, ja niillä on läheiset 
panos yhteydet SINTEFiin, joka on samassa paikassa toimiva suuri 
sopimustutkimuslaitos. UETP.t ovat myös tuoneet kansainvälisyyttä 
tähän laajaan teknologiakeskittymään kansainvälisen koulutustarpeiden 
analysoinnin, lyhytkurssien ja henkilövaihtojen kautta ja kehittäneet 
laajempia tutkimus-, kehittämis- ja teknologiahankkeita COMETT-
ohjelman ulkopuolella. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: 
vahvuudet ja heikkoudet UETP:iden päävahvuuksia ovat niiden luoma vahva eurooppalainen 
verkosto, Norjan hallituksen ja alueellisten viranomaisten tuki, NTH.n 
aktiivinen sitoutuminen ja tuki kolmelle UETP:lle, Norjan 
insinööriyhdistyksen (NIF) ja Norjan teknisen teollisuuden liiton (TBL) 
tuki ja osallistuminen. 
Heikkoudet: 
Rahoitustarpeen aliarviointi. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Osallistujat ovat käyttäneet liikkuvuuden edistämistoimenpiteitä 
toimien vaikutus laajemmissa COMETT-ohjelman ja muissa hankkeissa yhteistyön 
innovaatioon korkean lujittamisen ja kehittämisen välineinä. 
asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyössä 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Norjan hallituksen ansiosta COMETT-ohjelmaan osallistuville 
muuttaminen vaihtojen opiskelijoille myönnetään työ- ja oleskeluluvat automaattisesti, 
helpottamiseksi Sopimukset opiskelija-asuntotoimistojen kanssa auttoivat maahan 
saapuvia opiskelijoita suuresti. Sopimukset korkeakoulujen kanssa 
takasivat COMETT-ohjelmaan osallistuville opiskelijoille täydet 
opiskelijaoikeudet (alennukset matkalipuista, opiskelijapalvelut jne.). 
TBL suositteli jäsenilleen harjoittelupaikkojen järjestämistä. 
Vaihtomenettely on tehostunut. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Kursseja on kehitetty alusta alkaen eurooppalaiselle käyttäjäkunnalle ja 
muotojen luominen eurooppalainen ulottuvuus huomioon ottaen. Eräät kurssit ovat lähiöisin 
koulutuskurssien muista EU:n investoinneista (esim. ESPRIT II). Toimintaan on liitetty 
kehittämisessä laajasti uusia tekniikoita, tietokoneohjelmia ja simuloinnin apuvälineitä. 
COMETTilla on ollut merkitystä sekä käytännön toimintana että 
liikkeellepanevana tekijänä. 
4.2 Teknologiaan liittyvän Toiminta on keskittynyt laadun parantamiseen. COMETT-ohjelma on 
koulutustarjonnan tuonut kurssien kehittämiseen ja täydennyskoulutustoimintaan 
parantaminen "laatukumppaneita", joita Norjassa ei olisi ollut. 
4.3 Kansallisen tason COMETT-ohjelman teknologian siirtoa ja koulutusta koskevien 
koulutus-aloitteiden tavoitteiden sekä Norjan vastaavien kansallisten tavoitteiden 
täydentäminen / samankaltaisuus on varmistanut keskinäisen täydentävyyden, 
vahvistaminen 
183 
4.4 Muita näkökohtia • Vuonna 1991 julkaistu korkean asteen koulutusta käsittelevä 
valkoinen kirja kehotti lähentämään oppilaitosten välistä 
yhteistyötä integroidussa "Norjan verkossa" sekä lisäämään 
yhteistyötä ulkopuolisten laitosten kanssa, mutta tätä koskevaa 
kansallista ohjelmaa ei ole. 
• Norjan tutkimusneuvostoilla on korkeakoulujen ja yritysten välillä 
toimivia teknologiansiirto-ohjelmia. Teollisuusministeriö toivoo, 
että tutkimuslaitokset ja korkeakoulut tekisivät enemmän 
yhteistyötä. 
P COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
PORTUGALI 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen COMETT-ohjelma on jossakin määrin virittänyt keskustelua 
vaikuttamalla uusien ideoiden ja ehdotusten kehittämiseen tekniikan 
koulutuksessa ja lisäämällä tietoisuutta teknologian siirron tärkeydestä. 
1.2 Korkean asteen COMETT on parantanut kansallisia ja kansainvälisiä yhteyksiä korkean 
oppilaitosten ja yritysten asteen oppilaitosten ja yritysten välillä tekniikan koulutuksen ja 
väliset suhteet teknologian siirron alalla. 
1.3 Vaikutus politiikan COMETT-tiedotuskeskuksen perustaminen CESEn (Conselho para a 
muotoiluun Cooperaçào Ensino Superior Empresa) eli korkean asteen koulutuksesta 
ja yritysten yhteistyömenettelyjen ja -politiikan laatimisesta vastaavan 
viraston yhteyteen on vaikuttanut ratkaisevasti ohjelman onnistumiseen 
Portugalissa. COMETT-ohjelman kokemusten pohjalta on ehdotettu, 
että vastaavanlaista korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä 
yhdistettäisiin muihinkin kansallisiin ohjelmiin. 
1.4 Suhde kansallisiin/ CESE suositteli UETP:n tukemista julkisin varoin, jotta saavutettaisiin 
alueellisiin ohjelmiin / parempi synergia kansallisten ohjelmien kanssa. Rinnan COMETT-
Synergia ohjelman kanssa se on järjestänyt kaksi suurta korkean asteen 
koulutuksen ja yritysten yhteistyökonferenssia vuosittain. COMETT-
kokemuksct ovat rohkaisseet CESEä käynnistämään myös kansallisia 
harjoitteluvaihto-ohjelmia tarkoituksena järjestää harjoittelupaikkoja 
vastavalmistuneille muissa EU-ja EFTA-maissa sijaitsevissa yrityksissä 
ja organisaatioissa. Uusi ohjelma perustuu COMETT-ohjelmasta 
saatuihin tietoihin ja taitoihin. 
1.5 COMETTin Jotkin aikaisemmat T&K:hon ja teknologiansiirtoon erikoistuneet 
kokonaisvaikutus yhtymät ovat laajentuneet koulutusalalle COMETT-ohjelman kautta. 
Korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä edistävien 
aluekeskusten kehittäminen. 
Maidenvälisen harjoittelijavaihdon sisällyttäminen kursseihin. 
Innovatiivisen dialogin käynnistäminen korkean asteen oppilaitosten ja 
elinkeinoelämän välillä, mikä on johtanut mittatilauskursseihin. 
184 
2.1 Alueellisten UETP- Alueellisilla UETP:illä on ollut seuraavat vaikutukset: (1) on kehittynyt 
verkostojen panos korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön aluekeskuksia, joita 
korkeakoulut ovat hallinneet, (2) aiemmin heikko kansainvälinen 
ulottuvuus on tuotu näihin keskuksiin, (3) toiminnan laajeneminen 
muihin EU:n ohjelmiin ja kansallisiin ohjelmiin (PEDIP, PRODEP ja 
niin edelleen). 
Kaksi UETP:tä on ryhtynyt yhteistyöhön alueellisten viranomaisten 
kanssa aluekehityksen alalla. Yksi UETP on perustanut teknologian 
siirtokeskuksia omalle alueelleen. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet COMETT-ohjelman tuki ammattitaitovaatimusten selvittämiseksi on 
ollut hyödyllistä etenkin PK-yrityksille. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden UETP:t ja COMETT-ohjelma ovat vahvistaneet yhteyksiä ulkomaisiin 
kannustaminen oppilaitoksiin ja yrityksiin, hankkien siten uusia T&K -toiminnan ja 
kansainvälisyyteen koulutuksen yhteistyökumppaneita. Ohjelma on tuonut yrityksille 
kansainvälisiä kontakteja ja avannut uusia markkinoita sekä toiminut 
yhdyssiteenä muihin eurooppalaisiin ohjelmiin. Yritysten, etenkin PK-
yritysten, osuus ohjelmien kehityksessä on kuitenkin erittäin vähäinen. 
2.4 UETP- Kuusi toimialakohtaista UETP:tä (tekstiiliteollisuus, maatalous- ja 
toimialaverkostojen elintarviketeollisuus, kaivosteollisuus, viestintä, biotekniikka) ovat 
panos tuottaneet kursseja, koulutusmateriaaleja, kirjoja, hakemistoja jne. Ne 
ovat järjestäneet harjoitteluvaihtoja ja vahvistaneet yhteyksiä eri puolille 
Eurooppaa. 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: UETP-toimintojen maidenvälinen ulottuvuus, ammatti-
vahvuudet ja heikkoudet maisenjohtamisrakenteen kehittäminen,erikoistuminen kansainväliseen 
tekniikan koulutukseen. 
Heikkoudet: UETP:t ovat edelleen suuressa määrin riippuvaisia 
epävarmasta rahoituksesta, useimpien toimialakohtaisten UETP:iden 
oikeudellinen asema on sekava, yleisö ei tiedä UETP:istä ja niiden 
potentiaalista Ell.n uusissa koulutusohjelmissa. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden lisääntynyt kiinnostus ulkomaista harjoittelua kohtaan, 
toimien vaikutus eurooppalaisen ulottuvuuden tuominen opintoihin, eurooppalaisen 
innovaatioon korkean korkeakoulujen ja yritysten välisen teknologiansiirtoverkoston synty-
asteen oppilaitosten ja misen edistäminen. Opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja ei kuitenkaan 
yritysten yhteistyössä vielä kaikin paikoin tunnusteta osaksi akateemista opinto-ohjelmaa. 
Korkeakoulut ja yritykset eivät myöskään valvo koulutusta tarpeeksi. 
Henkilövaihdot, etenkin yrityshenkilöstön sijoittaminen korkea­
kouluihin, ovat edelleen hankalia, sillä yrityksillä on vaikeuksia sovittaa 
yhteen oman henkilöstönsä koulutustarpeet ja korkeakoulujen opetus­
menetelmät ja vapauttaa henkilöstöä riittävän pitkäksi aikaa. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen Vähäistä. Korkeakoulujen osallistumista ja vastuuta opiskelijavaihdosta 
muuttaminen vaihtojen on syytä lisätä. I isäksi on tarpeen saada aikaan johdonmukainen järjes-
helpottamiseksi telmä maidenvälisen harjoitteluvaihdon tunnustamiseksi opinnoissa. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Maidenvälisen kehitystyön ja koulutustoimintaan osallistumisen 
muotojen luominen vahvistaminen. 
koulutuskurssien 
kehittämisessä 
4.2 Teknologiaan liittyvän Markkinoilla olevien koulutusmateriaalien laatu ja määrä ovat 
koulutustarjonnan parantuneet. Vaikutusta on kuitenkin rajoittanut tekniikan koulutuksen 
parantaminen vähäinen kysyntä (ja tarjonta) Portugalissa. 
4.3 Kansallisen tason Vaikka vaikutus on ollut rajallinen, lopulliset tulokset riippuvat 
koulutus-aloitteiden saavutetusta synergiasta ja täydentävyydestä COMETT-ohjelman 
täydentäminen / koulutustoiminnan ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten ohjelmien 
vahvistaminen välillä. 
185 
4.4 Muita näkökohtia 
SW COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
RUOTSI 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen Vaikutus kansallisella tasolla on ollut marginaalinen, mutta alueellisella 
ja paikallisella tasolla vaikutusta on ollut. Ohjelma on pieni, ja 
talouselämä on ollut lamassa. 
1.2 Korkean asteen Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö on vähäistä hankkeisiin 
oppilaitosten ja yritysten osallistujia lukuunottamatta. Korkeakouluilla on jo vahvat 
väliset suhteet täydennyskoulutuskeskukset. Kansainvälisten suhteiden luominen 
ruotsalaisissa korkeakouluissa ja yrityksissä on kuitenkin ollut uusi asia. 
1.3 Vaikutus politiikan Ei vaikutusta kansallisella tasolla, alueellisella jonkin verran, 
muotoiluun 
1.4 Suhde kansallisiin/ Ei kovinkaan paljon. Korkeakoulujen täydennyskoulutusohjelmien ja 
alueellisiin ohjelmiin / UETP:iden välillä on ollut jonkin verran synergiaa. 
Synergia 
1.5 COMETTin Yleisvaikutus on ollut vähäinen. Ohjelmalohko B on ollut todellinen 
kokonaisvaikutus menestys, etenkin suuremmille PK-yrityksille. Kehitettyjä verkkoja 
käytetään tulevissa hankkeissa. Ohjelma on myös parantanut EU-
tietämystä. 
2.1 Alueellisten UETP- UETP:iden vaikutus hankkeisiin välittömästi osallistuvien yritysten ja 
verkostojen panos korkeakoulujen ulkopuolella on ollut vähäistä. UETP:illä on ollut 
identiteettikriisi. Epäsuoria vaikutuksia ovat kuitenkin: 
• tiedonjakaminen 
• teknologian ja koulutuksen tehostunut markkinointi 
• eurooppalaisen areenan luominen yhteistyölle ja poliittiselle 
painostukselle (toimialat) 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Useimmat UETP:t ovat yrittäneet ottaa ne huomioon. Tällä alueella 
toimii kuitenkin useita organisaatioita. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Jossakin määrin, pääasiassa näyttämällä esimerkkiä, 
kannustaminen 
kansainvälisyyteen 
2.4 UETP- Melko pieni, tarjottuja kursseja ja toteutunutta opiskelijavaihtoa 
toimialaverkostojen lukuunottamatta. Nämä ovat tosin toimineet hyvin. 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet ovat olleet UETP-henkilöstön omistautuminen työlleen ja 
vahvuudet ja heikkoudet kyky toimia eurooppalaisessa ympäristössä ja tukea muita ohjelmia. 
Heikkouksia ovat olleet teollisuuden, erityisesti PK-yritysten, heikko 
osallistuminen sekä alueidenvälinen kokemusten siirto. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Ohjelma ei ole varsinaisesti tuonut mitään uutta harjoittelijavaihtoon, 
toimien vaikutus Muita vaihtomuotoja ei juuri ole käytetty, 
innovaatioon korkean 
asteen oppilaitosten ja 
yritysten yhteistyössä 
186 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen • Lisääntynyt pyrkimys löytää sijoituspaikkoja opiskelijoille suurista 
muuttaminen vaihtojen yrityksistä. Jotkut näistä ovat käyttäneet COMETTia keinona 
helpottamiseksi kokeilla potentiaalisia työntekijöitä ulkomaisissa tytäryhtiöissä. 
• Jotkut PK-yritykset ovat saaneet ensimmäiset kokemuksensa 
ulkomaisista opiskelijoista. 
• Kulttuurierojen tuntemuksen lisääntyminen. 
• Ulkoministeriö on ottanut käyttöön nopeutetun menettelyn 
opiskelijoiden työ- ja oleskelulupien myöntämiseksi. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- Vähäisessä määrin 
muotojen luominen 1. COMETT-ohjelman merkittävimmät vaikutukset ovat olleet 
koulutuskurssien korkeakoulujen opettajille kohdistettavan "tilauksen" soveltamista ja 
kehittämisessä muotoilua koskevissa valmistelevissa keskusteluissa ja neuvotteluissa. 
2. Toimialakohtaisilla UETP:illä teollisuudenalojen vaikutus 
koulutuksen kehittämiseen on ollut suurempi. 
3. Tietotekniikan verkko on perustettu (aluksi tietojen ja yhteistyö­
kumppaneiden hakemista varten), ja sitä pyritään käyttämään teolli­
suuden työpaikkakoulutuksen välineenä. 
4.2 Teknologiaan liittyvän Vähäisessä määrin. Laadunvalvonnasta on tullut tärkeä ja keskeinen 
koulutustarjonnan kysymys, sillä kursseja pitävät erilaiset opettajat eri maissa, 
parantaminen 
4.3 Kansallisen tason Vähäisessä määrin 
koulutus-aloitteiden 
täydentäminen/ 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia • COMETT-ohjelma on ollut käynnissä vasta niin lyhyen aikaa, että 
sitä ei voida vielä kattavasti arvioida. Se on ollut liian pieni 
vaikuttaakseen merkittävästi. 
• Selvempi erottelu UETP:iden välillä saattaa olla tarpeen. 
Toimialakohtaiset UETP:t voisivat keskittyä kurssien tuottamiseen 
ja tarjoamiseen alueellisille UETP.ille, jotka pyrkivät tyydyttämään 
paikallista kysyntää. Kehitettyjen kurssien uudelleenkäyttöaste on 
ollut hyvin huono. 
• UETP-verkostot tulisi säilyttää ja niiden asema varmistaa. 
SF COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
SUOMI 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen • Koska Suomessa oli jo olemassa voimakas korkean asteen 
koulutuksen ja yritysten yhteistyön, opiskelijoiden 
harjoitteluvaihtojen ja henkilövaihtojen perinne, COMETT-
ohjelmalla ei katsota olleen merkittävää vaikutusta korkean asteen 
koulutuksen ja yritysten suhteisiin tai politiikan muotoiluun 
alueellisella tai kansallisella tasolla. 
• Innovatiivinen vaikutus on näkynyt maidenvälisellä tasolla. 
1.2 Korkean asteen • Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön olemassaoleva perinne antoi 
oppilaitosten ja yritysten hyvät lähtökohdat ohjelman toteuttamiselle. 
väliset suhteet • Eurooppalaisesta toimintaympäristöstä on saatu lisää kokemusta. 
1.3 Vaikutus politiikan Alueellisessa ja kansallisessa politiikassa pidetään korkean asteen 
muotoiluun koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä jo itsestäänselvyytenä. 
187 
1.4 Suhde kansallisiin / • Ohjelmalla on ollut voimakas yhteisvaikutus teknisten opistojen 
alueellisiin ohjelmiin / maanlaajuisen kansainvälistymisohjelman kanssa. Kaksi 
Synergia kolmannesta Suomesta lähteneistä ohjelmakohdan Ba vaihto-
opiskelijoista on opiskellut teknisissä opistoissa. 
• Opetusministeriö on maksanut erityistä lisärahoitusta 
korkeakouluille, jotka ovat lisänneet kansainvälisiä toimintojaan. 
Osallistuminen COMETT-ohjelmaan on tätä nykyä yksi edellytys 
lisärahoituksen saamiselle. 
1.5 COMETTin • Ohjelma on tarjonnut kokemuksia EU-toimintaympäristöstä sekä 
kokonaisvaikutus viranomaisille että osallistujaorganisaatioille. 
• Vankka perusta menestykselliselle osallistumiselle eurooppalaiseen 
ohjelmaan on luotu. 
2.1 Alueellisten UETP- UETP:t ovat toimineet sillanrakentajina Brysselin ja suomalaisten 
verkostojen panos osallistujaorganisaatioiden, etenkin yritysten, välillä. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet Kaikki UETP:t ovat harjoittaneet ammattitaitotarpeiden analysointia, 
jonka perusteella on muotoiltu uusia hankkeita. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden Ne ovat myös edistäneet ja auttaneet kansainvälistä yhteistyötä, 
kannustaminen laajentaen kansallisia hankkeita eurooppalaisiksi, 
kansainvälisyyteen 
2.4 UETP- Kaksi toimialakohtaista UETP:tä ovat vaikuttaneet merkittävästi 
toimialaverkostojen koulutukseen omilla erikoisaloillaan. 
panos 
2.5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: UETP:iden keskinäinen sekä niiden ja tiedotuskeskuksen 
vahvuudet ja heikkoudet välinen tiivis yhteistyö; UETP:iden saama lisärahoitus LEONARDOon 
valmistautumista varten. 
Heikkoudet: UETP:t eivät kata koko maata; talouden lama on 
rajoittanut teollisuuden osallistujamääriä. Koska COMETT-ohjelma oli 
ainoa ohjelma, johon Suomi pystyi osallistumaan, UETP:t ovat voineet 
toimia pääasiassa vain COMETT-ohjelman puitteissa. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja ulkomaille on Suomessa harjoitettu 
toimien vaikutus pitkään. COMETT-ohjelma on tarjonnut tälle toiminnalle vain uuden 
innovaatioon korkean kanavan pikemminkin kuin innovaatiota. COMETT-ohjelma on 
asteen oppilaitosten ja kuitenkin etenkin teknillisten opistojen kannalta ollut tehokas keino 
yritysten yhteistyössä lisätä korkealaatuisten harjoitteluvaihtojen määrää. Asiantuntijoiden 
henkilövaihdot (Bc), vaikka ne eivät uusi asia olekaan, on katsottu 
erääksi COMETT-ohjelman hyödyllisimmistä toiminnoista. Vuonna 
1994 Suomi oli toiseksi suurin lähtömaa COMETT-ohjelmassa! 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen COMETT-ohjelman hajautettu rakenne on rohkaissut korkeakoulujen 
muuttaminen vaihtojen kansainvälisten asioiden vastuuhenkilöitä tekemään aloitteita ja 
helpottamiseksi ottamaan vastuuta henkilövaihtojen järjestämisestä. Aikaisemmin 
toiminta oli keskitetympää. Yritykset eivät enää pidä harjoittelu­
paikkojen tarjoamista hyväntekeväisyytenä vaan tunnustavat 
opiskelijoiden tuoman todellisen lisäarvon. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö­
muotojen luominen 
koulutuskurssien 
kehittämisessä 
4.2 Teknologiaan liittyvän COMETTilla ei ole ollut suurta vaikutusta kansallisella tasolla 
koulutustarjonnan hankkeiden pienen määrän vuoksi. Ohjelma on kuitenkin 
parantaminen eurooppalaistanut sellaisia kursseja, jotka olisivat muuten jääneet 
kansallisiksi. Kursseja on pidetty englanniksi ulkomaisten osallistujien 
huomioon ottamiseksi. Teollisuus on pitänyt ohjelman tuottamaa 
materiaalia hyödyllisenä. 
188 
4.3 Kansallisen tason COMETT-ohjelma on tehokkaasti vaikuttanut eurooppalaisen yhteistyön 
koulutus-aloitteiden lisäämiseen ja auttanut luomaan uusia yhteyksiä ja yhteistyömuotoja, 
täydentäminen / 
vahvistaminen 
4.4 Muita näkökohtia 
UK COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA1 
Aihe Tiivistelmä vastauksesta 
1.1 Keskustelun virittäminen 1. Korkeakoulujen mielestä COMETT-ohjelma oli lisännyt jonkin 
verran korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä koskevaa 
keskustelua. Monet totesivat kuitenkin, että keskustelua oli käyty jo 
kauan ennen COMETT-ohjelmaa. 
2. Yrityksistä 43 % katsoi ohjelman onnistuneen tällä alueella; 36 % 
oli eri mieltä. 
3. Alueellisista UETP:istä 58 % ja toimialakohtaisista 71 % oli sitä 
mieltä, että ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. 
1.2 Korkean asteen 1. Useimmat korkeakoulut olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman 
oppilaitosten ja yritysten vaikutus oli ollut merkittävä. Se oli lisännyt niin paikallisia kuin 
väliset suhteet Euroopan laajuisia yhteyksiä. 
2. Eräiden yritysten mielestä ohjelma oli tuottanut uusia 
yhteistyöhankkeita vain vähäisessä määrin. Eräiden mielestä ohjelman 
kehittämät korkeakoulujen ja yritysten yhteydet olivat tuoneet uusia 
ajatuksia työpaikalle. 
3. Kaikista UETP:istä 70 % oli sitä mieltä, että niiden vaikutus tällä 
alalla oli ollut merkittävä ja ulottuu opiskelijoiden harjoittelu­
vaihdoista uusien maidenvälisten yhteyksien luomiseen, ammattitaito­
ja koulutustarpeiden analysointiin alueellisella ja toimialakohtaisella 
tasolla sekä vastavalmistuneiden työllistämiskysymyksiin. 
1.3 Vaikutus politiikan 1. Korkeakouluista 49 % oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma ei 
muotoiluun vaikuttanut politiikkaan, joka oli jo melko pitkälle muotoutunut. 
2. Yrityksistä 36 % oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli 
vaikuttanut jonkin verran tai merkittävästi niiden suhtautumiseen 
korkeakouluihin. 
3. Vain 25 % alueellisista UETP:istä ja 14 % toimialakohtaisista oli 
sitä mieltä, että COMETT-ohjelmalla oli ollut jonkin verran tai 
merkittävästi vaikutusta tällä alueella. Monet totesivat kuitenkin, että 
välillinen vaikutus on ollut tärkeä tekijä. COMETT-ohjelma täydensi ja 
paransi olemassaolevia korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön muotoja. 
1.4 Suhde kansallisiin/ 1. Puolet korkeakouluista osallistui kansallista/alueellista politiikkaa 
alueellisiin ohjelmiin / koskeviin COMETTin kaltaisiin hankkeisiin. Muutamat olivat koulutus 
Synergia & yritys -neuvostojen (TEC) jäseniä. 
2. Yrityksille COMETT-ohjelman merkittävimmät edut olivat 
eurooppalaisen asiantuntemuksen saatavuus ja laajempi tietoisuus 
eurooppalaisista koulutuskysymyksistä. Yrityksistä 44 % osallistui 
vastaaviin toimenpiteisiin. 
3. Alueellisista UETP:istä 77 % ja toimialakohtaisista 60 % kertoi 
luoneensa yhteyksiä COMETT-ohjelman ja muiden samansuuntaisten 
kansallisten tai alueellisten aloitteiden välille. 
189 
1.5 COMETTin 1. Korkeakoulut olivat yleisesti ottaen sitä mieltä, että COMETT-
kokonaisvaikutus ohjelman vaikutus oli ollut vähäinen paikallistasollakin. Kansainvälisten 
näkökohtien katsottiin kuitenkin tuovan uskottavuutta EU:n 
koulutuspolitiikkaan. Eräiden mielestä ohjelma oli parantanut 
teknologian osaamista paikallisissa yrityksissä. 
2. Puolet yrityksistä oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmasta oli ollut 
merkittävästi hyötyä erityisesti opiskelijoiden harjoitteluvaihdon kautta. 
Vaihdot olivat tuoneet uutta osaamista yrityksiin ja lisänneet niiden 
tietoisuutta EU.n markkinoista. Yritysten mielestä COMETT-ohjelman 
alueellinen vaikutus oli vähäinen. 
3. UETP.iden mielestä vaikutusta rajoitti pula rahoituksesta, jonka 
turvin olisi voitu herättää laajempaa kiinnostusta ja saada enemmän 
osallistujia. 
2.1 Alueellisten UETP- 1. Korkeakoulujen mielestä UETP:iden tärkein toimintataso on 
verkostojen panos alueellinen eikä niinkään kansallinen. UETP:t markkinoivat COMETT-
ohjelmaa tehokkaasti. Tiedotuslehdet, kokoukset, henkilövaihdot ja 
lyhytkurssit olivat hyödyllisiä. 
2. Yleisesti ottaen yritykset tiedostivat korkean asteen oppilaitosten ja 
yritysten muodostamien verkostojen tarpeen ja arvostivat UETP:itä 
niiden alullepanijoina. 
3. Kaikki UETP:t pitivät tarpeellisena perustaa oppilaitosten ja 
yritysten yhteisiä verkostoja, jotka kehittäisivät maidenvälisiä yhteyksiä 
ja tarjoaisivat tietoja koulutusmahdollisuuksista EU:ssa. 
2.2 Elinkeinoelämän tarpeet 1. Yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että UETP:istä oli vähän 
tai ei lainkaan apua yrityksille niiden kertoessa tarpeistaan: monia muita 
kanavia oli tarjolla. 
2. Yritysien mielestä UETP:istä oli apua koulutustarpeiden 
analysoinnissa ja yritysten koulutusprofiilin nostamisessa. 
3. UETP:t itse eivät pystyneet juurikaan osoittamaan olleensa avuksi 
tässä suhteessa; 54 % alueellisista UETP:istä oli sitä mieltä, että ne 
eivät olleet saaneet aikaan paljoakaan. 
2.3 Yhteistyökumppaneiden I. Korkeakoulujen mielestä UETP:t auttoivat niitä näkemään 
kannustaminen kansallisia rajoja pitemmälle ja luomaan yhteyksiä muihin 
kansainvälisyyteen korkeakouluihin ja yrityksiin ympäri Eurooppaa. 
2. Yritykset löysivät UETP:iden kautta yhteistyökumppaneita 
ulkomailta ja harjoitteluvaihtoon tulevia opiskelijoita muualta EU:n 
alueelta. 
3. 61 % alueellisista UETP:istä ja kaikki toimialakohtaiset UETP:t 
olivat sitä mieltä, että ne olivat vaikuttaneet jonkin verran tai suuresti 
maidenvälisen yhteistyön edistämiseen. 
2.4 UETP- Toimialakohtaisten ja alueellisten UETP:iden vaikutukset eivät 
toimialaverkostojen juurikaan eronneet toisistaan. Toimialakohtaisilla UETP:illä tuntui 
panos kuitenkin olleen lähemmät ja tiiviimmät suhteet yrityksiin. 
190 
2.5 UETP-yhteistyön 1. Korkean asteen oppilaitosten mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat 
vahvuudet ja heikkoudet niiden laajat yhteydet muihin UETP:ihin, korkeakouluihin ja yrityksiin 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja EU.ssa , niiden sitoutuminen 
teolliseen kehitykseen sekä korkeakoulujen ja yritysten 
vuorovaikutuksen piristäminen. Heikkouksia olivat rahoituksen puute ja 
aluetason yhteyksien puute. 
2. Yritysten mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden kyky saattaa 
eurooppalaisia organisaatioita yhteen ja tarjota viimeisimpiä EU:n 
tekniikan koulutustoimenpiteitä. Tärkeitä ovat myös Euroopan laajuiset 
henkilövaihtomahdollisuudet. Heikkouksia ovat alueellisten ja 
toimialakohtaisten UETP:iden epäyhdenmukaisuus ja rahoituskäytäntö, 
joka vaikeutti pitkän aikavälin suunnittelua. Mainostus ja julkinen 
tiedottaminen oli huonoa. UETP:iden olemassaolosta ei yleisesti tiedetä. 
3. Alueelliset UETP:t pitivät vahvuuksinaan verkottumista, 
liikkuvuuden edistämisohjelmien asiantuntemusta, yhteyksiä 
komissioon, projektinhallintaa sekä korkean asteen oppilaitosten, 
yritysten ja yhteisöohjelmien yhteyspisteenä toimimista. Heikkouksia 
olivat rahoituksen puute, riippuvuus yhteisörahoituksesta ja 
kykenemättömyys hankkia muuta rahoitusta, vaikeudet yritysten 
mielenkiinnon ylläpitämisessä, toimintojen eriytymättömyys ja niin 
edelleen. Toimialakohtaisten UETP:iden vahvuuksia ovat selkeä 
tehtävänmäärittely, korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja EY:n hyvä 
tuki, yhteisörahoituksen asiantuntemus ja projektinhallinta. Heikkouksia 
ovat suhteellisen huonot yhteydet yrityksiin ja heikko kaupallinen 
suuntautuminen sekä heikot yhteydet eräisiin maihin. 
3.1 Liikkuvuuden edistämis- 1. Vähän yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että opiskelijoiden 
toimien vaikutus harjoitteluvaihdot olivat vaikuttaneet innovaation tasoon laitoksessa, 
innovaatioon korkean 2. Kaksi kolmannesta yrityksistä oli sitä mieltä, että ne olivat 
asteen oppilaitosten ja hyötyneet harjoitteluvaihdoista sekä kansallisten rajojen ylittämisen ja 
yritysten yhteistyössä markkinointimahdollisuuksien avaamisen että varsinaisen teknisen 
osaamisen suhteen. 
3. Alueellisista UETP:istä 85 % oli sitä mieltä, että opiskelijoiden 
harjoitteluvaihdot olivat vaikuttaneet innovaatioon perustamalla uusia 
yhteyksiä, lisäämällä kiinnostusta opiskelijoihin ja kysyntää 
opiskelijoille, viemällä yrityksiä uusille markkinoille, hyödyttämällä 
korkeakouluja ja saattamalla yritysten käyttöön suuren määrän hyvin 
motivoituneita opiskelijoita ja niin edelleen. 
3.2 Politiikan ja käytäntöjen 1. Puolet korkeakouluista uudisti politiikkaansa tai käytäntöjään 
muuttaminen vaihtojen harjoitteluvaihtojen opintosuoritukseksi hyväksymisestä vaihto-
helpottamiseksi menettelyn uudistamiseen. 
2. Puolet tutkituista yrityksistä oli tehnyt muutoksia. 
3. Noin kolme neljännestä UETP:istä oli sitä mieltä, että korkeakoulut 
ja yritykset olivat tehneet muutoksia, jotka tuottivat muun muassa 
joustavuutta kurssien suunnitteluun, tukea ulkomaille opetustehtäviin 
matkustaville, vakuutusjärjestelyjä ja parempaa kielikoulutusta. 
Yritysten suunnittelu ja työnmäärittelykäytännöt olivat tulleet 
joustavammiksi ja niin edelleen. 
4.1 Innovatiivisten yhteistyö- I. Puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli 
muotojen luominen vaikuttanui innovatiivisesti koulutukseen. 
koulutuskurssien 2. Yrityksistä 70 % oli sitä mieltä, että ohjelma oli vaikuttanut 
kehittämisessä innovaatioon vain vähän tai ci lainkaan. 
3. UETP:istä vain 16 % alueellisista ja 57 % toimialakohtaisista oli 
sitä mieltä, että innovaation suhteen oli saatu aikaan jonkin verran tai 
paljon. Huono tulos johtuu ohjelmalohkon C rahoituksen puutteesta ja 
siitä, ettei PK-yritysten henkilöstöä ollut käytettävissä. 
4.2 Teknologiaan liittyvän 1. Puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmalla oli 
koulutustarjonnan ollut vaikutusta. 
parantaminen 2. Koulutuksen määrän ja laadun suhteen yritykset olivat sitä mieltä, 
että COMETT-ohjelman vaikutus on ollut vähäinen tai olematon. 
3. Noin puolet UETP:istä oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli 
vaikuttanut määrään ja laatuun luomalla yhteyksiä laajempaan 
asiantuntijapiiriin, tuottamalla eurooppalaista lisäarvoa, hankkimalla 
lisärahoitusta ja niin edelleen. 
4.3 Kansallisen tason 1. Puolet korkeakouluista katsoi, että COMETT-ohjelmasta oli ollut 
koulutus-aloitteiden hyötyä. 
täydentäminen / 2. Yrityksistä 59 % oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma täydensi 
vahvistaminen niiden omia koulutustoimenpiteitä. 
3. Toimialakohtaiset UETP:t olivat myönteisimpiä kuin alueelliset: 
57 % oli sitä mieltä, että vaikutusta oli ollut jonkin verran tai suuresti. 
4.4 Muita näkökohtia Johtopäätös: COMETT-ohjelma on yleisesti ottaen lisännyt Eurooppa-
tietoisuutta koulutusalalla... (mutta) se on ollut mittasuhteiltaan hyvin 
vaatimaton verrattuna täydentäviin alueellisiin ja kansallisiin toimen­
piteisiin... COMETTin luoma pääasiallinen lisäarvo on ollut harjoittelu-
vaihtokäytännön ulottaminen laajemmalle yrityskentälle... Se on myös 
auttanut avaamaan uusia yhteyksiä maan korkeakoulujen ja muiden 
jäsenvaltioiden tai EFTA-maiden yritysten välille. 
1 Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen lopullinen kertomus perustuu korkeakoulujen, yritysten, 
UETP:idenja kokeiluluontoisten hankkeiden vetäjien mielipiteiden vertailuun. Tutkimustulokset annetaan 
kolmena erillisenä kertomuksena: I = korkeakoulut, 2 yritykset, 3 = UETP:t. 
192 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 410 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 15 
Luettelonumero : CB-CO-96-408-FI-C 
ISBN 92-78-07793-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
/h 3