[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 15.11.2005 KOM(2005) 579 lopullinen 2005/0228 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. ASIAAN LIITTYVÄ SÄÄNTELY Asetuksen (EY) N:o 1592/2002[1] tultua voimaan syyskuussa 2002 Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta asioissa, jotka koskevat ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuutta ja niiden yhteensopivuutta ympäristönsuojelun vaatimusten kanssa. Näiden tuotteiden, osien ja laitteiden sekä niiden suunnittelu-, valmistus- ja huolto-organisaatioiden on noudatettava komission antamia yhdenmukaisia ja velvoittavia sääntöjä[2]. Edellä mainitulla asetuksella perustetaan Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA), joka tarjoaa komissiolle sen tarvitsemaa teknistä asiantuntemusta ja avustaa komissiota erityisesti sen lainsäädäntötehtävien suorittamisessa. Lentoturvallisuusvirasto vastaa myös markkinoiden valvontajärjestelmän toteuttamisesta yhteisön lainsäädännön soveltamisen valvomiseksi ja sen vaikutusten arvioimiseksi. Lisäksi viraston tehtäviin kuuluu alaa koskevien ehdotusten tekeminen. Tuotteiden ja organisaatioiden yhteisten sääntöjen vastaavuutta koskevien todistusten ja hyväksynnän myöntäminen kuuluu joko EASAlle tai toimivaltaisille kansallisille hallintoelimille. EASA huolehtii kolmansissa maissa olevien tuotteiden ja organisaatioiden tyyppihyväksynnästä. Kansalliset hallintoelimet myöntävät yhteisten sääntöjen perusteella ja lentoturvallisuusviraston valvonnassa yksittäiset todistukset ja hyväksynnät suurimmalle osalle niiden alueella olevista organisaatioista. Lentoturvallisuusviraston toimivaltuudet määritellään asetuksen (EY) N:o 1592/2002 soveltamisalassa. Asetuksen antamisesta asti on ollut selvää, että sen 2 artiklassa tarkoitetut tavoitteet eli ensi sijassa parhaan mahdollisen yhtenäisen turvallisuustason varmistaminen ja lentotoiminnan harjoittajien tasavertaisten kilpailuedellytysten toteuttaminen voidaan saavuttaa vain laajentamalla asetuksen soveltamisala koskemaan myös lentotoimintaa ja ohjaamomiehistön lupakirjojen myöntämistä. Lainsäätäjä antoikin yksiselitteisesti komissiolle tehtäväksi laatia tätä koskeva ehdotus ja tarkastella uudelleen kolmansien maiden ilma-aluksia koskevaa sääntelyä[3]. 2. AJANKOHTAISET HAASTEET Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelin (JAA)[4] on jo pitkään kehittänyt sääntöjä kaupallista ilmakuljetusta harjoittavien ilma-alusten toiminnasta[5] sekä miehistön lupakirjoista ja koulutuksesta[6], mutta näiden sääntöjen soveltaminen on jätetty osallistuvien jäsenvaltioiden harkintaan, joten silloinkin kun ne on pantu täytäntöön, täytäntöönpanon tapa on ollut hyvin erilaista eri osissa yhteisöä. Tästä on seurauksena turvallisuuden taso epäyhtenäisyys. Lisäksi kansallisten erojen jatkuminen haittaa sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa. Asetukseen (ETY) N:o 3922/91 on ehdotettu muutoksia[7], joilla JAR-OPS-säännöt sisällytettäisiin yhteisön lainsäädäntöön. Tämä merkitsee kieltämättä edistystä, mutta ei vielä johda riittävään yhdenmukaisuuteen, sillä ehdotus koskee ainoastaan lentokoneilla harjoitettavaa kaupallista ilmakuljetusta. Muut ilma-alukset, muu kaupallinen toiminta ja muu kuin kaupallinen toiminta ei kuuluisi näiden yhteisten sääntöjen soveltamisalaan. Lisäksi ne eivät koske ohjaamomiehistön lupakirjoja eivätkä kolmansien maiden ilma-aluksia. Yhteisössä toimintaa harjoittavien kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuus on kuitenkin syytä varmistaa nykyistä paremmin. Chicagon yleissopimuksen liitteissä vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, jotka ilma-alusten, lentotoiminnan harjoittajien ja miehistön on täytettävä kansainvälisessä lentoliikenteessä. Näiden velvollisuuksien noudattamisen varmistaminen kuuluu ensi sijassa ilma-aluksen rekisteröintivaltiolle, mutta myös muut sopimusvaltiot voivat tarkastaa niiden alueen yli lentäviä ilma-aluksia niiden turvallisuutta valvoakseen. Euroopan yhteisössä tämän mahdollisuus on pantu täytäntöön niin sanotulla SAFA-direktiivillä[8], jossa viitataan Chicagon yleissopimuksen liitteisiin 1, 6 ja 8. Jäsenvaltioiden tämän nojalla suorittamat tarkastukset perustuvat kuitenkin vain vähimmäisvaatimuksiin, jotka eivät kata kaikkia lentoturvallisuuden osatekijöitä. 3. EUROOPAN LENTOTURVALLISUUVIRASTON LAUSUNTO JA ETURYHMIEN KUULEMINEN Edellä esitetyn vuoksi komissio on päättänyt noudattaa lainsäätäjän pyyntöä ja ehdottaa, että turvallisuutta koskevat yhteiset säännöt ulotetaan koskemaan lentotoimintaa, lentäjien lupakirjoja ja kolmansien maiden ilma-aluksia. Tätä varten komission on pitänyt saada asetuksen (ETY) N:o 1592/2002 14 artiklan mukaisesti etukäteen EASAn lausunto. Lentoturvallisuusviraston puolestaan oli omien sisäisten sääntöjensä[9] ja alan kansainvälisten toimintatapojen mukaan kuultava perusteellisesti kaikkia asianomaisia osapuolia ja otettava huomioon sille toimitetut kommentit ennen lausuntonsa antamista. Tässä tarkoituksessa se julkaisi Internet-sivustollaan[10] 27.4.2004 kuulemisasiakirjan lentäjien pätevyysvaatimuksia, lentotoimintaa ja muiden kuin yhteisön toiminnanharjoittajien käyttämiä kolmansien maiden ilma-aluksia koskevan sääntelyn sovellettavuudesta, perusperiaatteista ja keskeisistä vaatimuksista[11]. Tähän asiakirjaan saatiin 30.4.–31.7.2004 välisenä aikana 1 695 kommenttia, joiden esittäjinä oli yhteensä 93 henkilöä, kansallista viranomaista, yritystä ja organisaatiota. Lentoturvallisuusvirasto vastasi näihin kommentteihin kirjallisesti, ja asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus kommentoida myös viraston vastausta[12]. Lentoturvallisuusvirasto laati kuulemismenettelyssä saaduista kommenteista analyysin ja toimitti 15. joulukuuta 2004 komissiolle lausunnon, jossa se suosittaa yhteisten sääntöjen laajentamista ilma-alusten käyttöön, lentäjien pätevyysvaatimuksiin ja kolmansien maiden ilma-aluksiin[13]. Tämä lausunto on nähtävissä lentoturvallisuusviraston Internet-sivustolla. Lausunnossa todetaan sen kuvastavan valtaosaa kuulemismenettelyssä ilmaistuista mielipiteistä ja tarjoavan sovitteluratkaisuehdotuksia, joille on mahdollisuus saada laaja yksimielisyys. 4. VAIKUTUSTUTKIMUS Nyt esitettävää lainsäädäntöehdotusta edelsi komission yksiköiden toteuttama vaikutustutkimus, jossa tarkasteltiin erityisesti kahta mahdollisuutta: - lainsäätäjän haluama asetuksen (EY) N:o 1592/2002 soveltamisalan ja näin ollen myös Euroopan lentoturvallisuusviraston valtuuksien laajentaminen - JAAn edustaman hallitustenvälisen yhteistyön tuloksena määriteltyjen sääntöjen saattaminen osaksi yhteisön lainsäädäntöä asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kautta. Tutkimuksessa ilmeni, että puhtaasti yhteisön keinoin toteutettava ratkaisu eli asetuksen (EY) N:o 1592/2002 soveltamisalan laajentaminen oli selvästi suotuisin sekä lentoturvallisuuden että sisämarkkinoiden toiminnan tehostamisen kannalta. 5. LAINSÄÄDÄNTÖEHDOTUS 5.1. Väline ja toteutus Yhteisten sääntöjen ulottaminen koskemaan lentotoimintaa, lentäjien lupakirjoja ja kolmansien maiden ilma-aluksi onnistuu parhaiten laajentamalla asetuksen (EY) N:o 1592/2002 soveltamisalaa, sillä asiassa on kyse myös siitä, että kyseisellä asetuksella perustetulle EASAlle annetaan uusia tehtäviä, jotka liittyvät erityisesti lainsäädännön valmisteluun ja hyväksymismenettelyihin. Tarpeettomien häiriöiden ja lisäkustannusten välittämiseksi yhteiset säännöt perustuvat sääntöihin, joiden määritteleminen on tähän asti kuulunut JAAlle: JAR-OPS, JAR-FCL ja JAR-STD. Nyt näistä säännöistä tulee velvoittavia ja ne pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä. Sama toteutustapa valittiin lentokelpoisuutta koskevien sääntöjen osalta silloin, kun asetus (EY) N:o 1592/2002 annettiin. 5.2. Sisältö 5.2.1. Lentoturvallisuusviraston lausuntoon tehdyt muutokset 1. Komission ehdotus perustuu EASAn antamaan lausuntoon. Joissakin kohdissa komissio on kuitenkin halunnut poiketa lausunnosta, jos Euroopan siviili-ilmailun turvallisuustason säilyttäminen sitä edellyttää. Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 12 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti on tehty seuraavat muutokset yhteisymmärryksessä lentoturvallisuusviraston kanssa: - Komission tärkein tavoite on ollut täydentää asetuksen soveltamisalaa sisällyttämällä siihen Chicagon yleissopimuksen mahdollistamissa rajoissa kaikki yhteisössä käytettävät ilma-alukset niiden käyttötarkoituksesta riippumatta. Tämän vuoksi 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan soveltamisala on laajempi kuin EASAn ehdotuksessa. - Lentoturvallisuusvirasto ehdotti, että matkustamomiehistöön sovellettaisiin yhteisiä turvallisuusvaatimuksia, mutta otti huomioon kuulemisen aikana ilmaistun enemmistön mielipiteen eikä ehdottanut matkustamomiehistön hyväksymismenettelyä. EASA halusi kuitenkin komission kiinnittävän huomiota siihen hankalaan tilanteeseen, että useimmissa jäsenvaltioissa nämä henkilöstön jäsenet ovat nyt turvallisuudesta tai ilmailun turvaamisesta vastaavan henkilöstön joukossa ainoita, joilta ei vaadita hyväksyntää, vaikka heidän merkityksensä matkustajien turvallisuuden takaamisessa on keskeinen, kuten osoitti esimerkiksi selviytyminen Torontossa 2. elokuuta 2005 sattuneesta onnettomuudesta. Komissio mielestä vaikuttaa siltä, että tilanteen jatkuminen tällaisena olisi asetuksen (EY) N:o 1592/2002 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden vastaista. Sen vuoksi komissio katsoo, että on syytä jatkaa asetuksen (ETY) N:o 3922/91 ehdotetun muutoksen viitoittamalla tiellä ja edellyttää matkustamomiehistöltä todistusta (6 b artiklan 4 kohta), joilla osoitetaan asetuksen (EY) N:o 1592/2002 uudessa liitteessä IV esitettyjen keskeisten erityisvaatimusten noudattaminen. - Komissio katsoo, että enää ei ole välttämättä syytä järjestelmällisesti vapauttaa ultrakevyitä laitteita yhteisten sääntöjen noudattamiselta, sillä eräiden tällaisten laitteiden suorituskyky on nykyisin kevyiden lentokoneiden tasolla. Siksi komissio toivoo, että ryhdyttäisiin mahdollisimman pian tutkimaan, olisiko näihin laitteisiin sovellettava yhteisiä sääntöjä ja missä määrin se olisi tehtävä (johdanto-osan 4 kappale). 5.2.2. Asetuksen soveltamisalan laajentaminen 2. Lentotoimintaa, lentäjien lupakirjoja ja kolmansien maiden ilma-aluksia koskevissa kysymyksissä on noudatettu EASAn esitystä. Näiltä osin ehdotuksen päälinjat ovat seuraavat: - Lentotoiminta: Asetusehdotuksessa pyritään parantamaan kansalaisten turvallisuutta erityisesti maassa sekä helpottamaan palvelujen liikkuvuutta sisämarkkinoilla laajentamalla yhteiset säännöt koskemaan kaikkea ilmailutoimintaa (4 artiklan 1 kohdan b alakohta) ja asettamalla kaikille kaupallisille toiminnanharjoittajille hyväksymisvelvollisuus (6 b artiklan 2 kohta). Hyväksymisen suorittaisivat jäsenvaltiot tai tarvittaessa EASA (15 b artiklan 1 kohta), joka voi myös aina tarpeen tulleen saattaa voimaan toimintamääräyksiä (15 b artiklan 2 kohta). Muun kun kaupallisen toiminnan osalta säännöt mukautetaan käytettyjen ilma-alusten vaativuuteen. Tällaisessa toiminnassa hyväksyntää ei edellytetä kuten sitä ei nytkään edellytetä useimmissa jäsenvaltioissa. Kun toimintaa harjoitetaan vaativilla ilma-aluksilla (3 artiklan j kohta), toiminnanharjoittajien on kuitenkin osoitettava pystyvänsä täyttämään kaikki lentotoimintaa koskevat keskeiset vaatimukset (6 b artiklan 3 kohta ja liite IV). - Lentäjien lupakirjat: Asetusehdotuksessa vaaditaan useimmilta yhteisössä toimivilta lentäjiltä lupakirjaa, joka on myönnetty teoriatietoja ja käytännön taitoja ja fyysistä soveltuvuutta koskevien yhteisten vaatimusten perusteella (4 artiklan 1 kohdan a alakohta). Lentäjien koulutusorganisaatiot, fyysisen soveltuvuuden arvioinnista vastaavat keskukset ja henkilöt sekä lentosimulaattorit on myös hyväksyttävä yhteisten sääntöjen perusteella (6 a artiklan 1, 2, 3, 4 ja 5 kohta). EASAn tehtävä olisi valvoa, että kansalliset hyväksyntäelimet soveltavat näitä yhteisiä sääntöjä asianmukaisesti, sekä hyväksyä itse kolmansien maiden organisaatiot ja lentosimulaattorit (15 a artikla). Kaikkiin lentäjiin ei kuitenkaan sovellettaisi samoja sääntöjä, koska se ei olisi kaikissa tapauksissa oikeasuhteista. Vaikka kaupalliseen liikenteeseen siis sovelletaan enimmäisvaatimuksia, muilla ilmailun osa-alueilla sääntöjä olisi voitava mukauttaa laitteiden ja niiden käyttämän ilmatilan vaativuuden mukaan. Erityisesti harrasteilmailu olisi otettava huomioon nykyistä paremmin, koska JAAn laatimia erityisiä sääntöjä (JAR-FCL, PPL) on usein pidetty ylimitoitettuina harrasteilmailuun. Sen vuoksi asetusehdotuksessa vahvistetaan uusi lupakirjaluokka, joka koskee ilmailua harrastavia yksityislentäjiä ja soveltuu paremmin näiden ilmatilan käyttäjien tilanteeseen. Tämän lupakirjan myöntäisivät arviointilaitokset, jotka voi hakijan valinnan mukaan valtuuttaa tähän tehtävään joko lentoturvallisuusvirasto tai toimivaltainen kansallinen hallintoelin (6 a artiklan 2 kohta ja 15 a artiklan 1 kohdan b alakohta). Tässä yhteydessä voisivat tulla kyseeseen esimerkiksi urheiluliitot. - Kolmansien maiden ilma-alukset: Koska Euroopan kansalaisten turvallisuus on varmistettava tehokkaasti sekä maassa että heidän matkustaessaan kolmansien maiden ilma-aluksissa, asetusehdotuksessa ulotetaan yhteiset säännöt koskemaan Chicagon yleissopimuksen mahdollistamissa rajoissa myös kolmansien maiden ilma-aluksia niiden harjoittaessa toimintaa yhteisössä (5 artiklan 1 kohta, 4 kohdan j alakohta, 5 kohdan d alakohta, 6 a artiklan 1 kohta ja 6 b artiklan 1 kohta). Jos kolmannen maan toiminnanharjoittajilla on kaupallista liikennettä yhteisössä, yhteisten sääntöjen noudattaminen on osoitettava todistuksella (6 b artiklan 2 ja 6 kohta ja 15 b artiklan 1 kohta). 5.2.3. Muut asetukseen tehtävät muutokset 3. Asetus (EY) N:o 1592/2002 tuli voimaan syyskuussa 2002, ja EASA aloitti toimintansa seuraavan vuoden 28. syyskuuta. Komissio katsoo, että nyt on hyvä tilaisuus ottaa huomioon tämän jälkeen saadut kokemukset ja muuttaa tekstiä kaikilta niiltä osin kuin sitä on tarpeen muuttaa. Soveltamisalan laajentamisen lisäksi olisi siis muutettava eräitä asetuksen säännöksiä. Tämä koskee varsinkin seuraavia: - Pätevien yksiköiden, joille lentoturvallisuusvirasto tai kansalliset ilmailuviranomaiset (jos on kyse viraston niille osoittamista hyväksyntätehtävistä) voivat osoittaa hyväksymistehtäviä, olisi oltava lentoturvallisuusviraston valtuuttamia, jotta virasto voi varmistua niiden valmiuksista suorittaa kyseiset tehtävät (9 a artikla). - Poikkeustoimenpiteiden hallintoa olisi yksinkertaistettava: mikäli mahdollista, komissiolta ei pitäisi edellyttää kannanottoa jäsenvaltioiden toteuttamiin tällaisiin toimenpiteisiin, elleivät ne ole asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen vastaisia (10 artikla). - Hallintoneuvoston koostumusta olisi muutettava erityisesti avoimuuden lisäämiseksi. Hallintoneuvostoon olisi sen vuoksi nimitettävä eturyhmiä edustavia tarkkailijoita. Lisäksi tarkoituksena on parantaa lentoturvallisuusviraston hallintotapoja perustamalla johtokunta, joka hyväksyy strategiset suuntaviivat ja valvoo hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanoa (25, 28 a, 28 b ja 28 c artikla). - Lisäksi on syytä perustaa, lentoturvallisuusviraston lausunnon mukaisesti, kaikkien yhteisössä käytettävien ilma-alusten tehokas valvontamekanismi, jolla voidaan taata kaikkien turvallisuutta koskevien yhteisten sääntöjen tosiasiallinen noudattaminen (7 artikla). 6. TAULUKKO ASETUKSEEN (EY) N:O 1592/2002 TEHDYISTÄ MUUTOKSISTA JA ARTIKLOJEN UUDEN JA AIKAISEMMAN NUMEROINNIN VASTAAVUUDESTA Uusi numerointi | Aikaisempi numerointi | Tehdyt muutokset | 1 | 1 | Ei ole muutettu | 2 | 2 | Tavoitteisiin on lisätty tasavertaisten kilpailuedellytysten toteuttaminen: 2 kohdan f alakohta | 3 | 3 | Lisätty uudet määritelmät h ja n ja tarkennettu pätevien yksikköjen määritelmää f | 4 | 4 | Kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi yhteisiä sääntöjä sovelletaan kaikkiin yhteisössä käytettäviin ilma-aluksiin: – 1 kohdan b ja c alakohta muutettu – 1 kohtaan lisätty d alakohta – lisätty 1 a ja 1 b kohta – 2 kohta muotoiltu uudelleen | 5 | 5 | Lisätty säännöksiä yhteisössä suunniteltujen ja valmistettujen tuotteiden hyväksymisestä. Kolmannessa maassa rekisteröityjen ilma-alusten lentokelpoisuutta koskevien keskeisten vaatimusten täyttäminen on osoitettava: – 2 kohta muotoiltu uudelleen – lisätty 2 a kohta – 4 kohdan e ja f alakohta muutettu – lisätty 4 kohtaan j alakohta ja 5 kohtaan d alakohta | 6 | 6 | Ei ole muutettu | 6 a | Uusi | Lentäjien lupakirjat | 6 b | Uusi | Lentotoiminta | 7 | 7 | Artikla on muutettu: siinä otetaan käyttöön ilma-alusten yhteinen valvonta | 8 | 8 | Tehty uuden 6 a ja 6 b artiklan lisäämisen vuoksi tarpeellisia täsmennyksiä: – 2 kohta muotoiltu uudelleen – lisätty 3 kohta | 9 | 9 | Kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevia sääntöjä on täsmennetty: – 1 kohta muutettu | 9 a | Uusi | Pätevät yksiköt | 10 | 10 | Artikla on muutettu poikkeustoimenpiteiden täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi | 11 | 11 | Muutettu 4 kohta uuden 7 artiklan huomioon ottamiseksi | 11 a | Uusi | Lisätty säännöksiä tietojen lähdesuojasta | 12 | 12 | Ei ole muutettu | 13 | 13 | Koska standardointitarkastuksista ei tehdä päätöksiä vaan kertomuksia, c alakohta on muotoiltu uudelleen ja artiklaan on lisätty d alakohta | 14 | 14 | 2 kohdan a alakohta muotoiltu uudelleen | 15 | 15 | EASAn myöntämät ilmailuluvat, tuotteiden käyttöönotosta huollon jälkeen vastaavan henkilöstön pätevyys ja EASAn suorittama huolto-organisaatioiden hyväksyntä: – 1 kohdan e ja i muotoiltu uudelleen – 1 kohtaan lisätty k ja l alakohta – 2 kohdan b alakohdan ii alakohta muutettu – 2 kohdan c alakohta muotoiltu uudelleen | 15 a | Uusi | Henkilöstön hyväksyntä | 15 b | Uusi | Kaupallisen toiminnan harjoittajien hyväksyntä | 16 | 16 | Muotoiltu uudelleen | 17 | 17 | Ei ole muutettu | 18 | 18 | EASAn suhteissa ulkomaisiin hallintoyksiköihin ja elimiin on noudatettava yhteisön yleistä ulkopolitiikkaa: 2 kohta muutettu | 19 | 19 | Ei ole muutettu | 20 | 20 | Ei ole muutettu | 21 | 21 | Ei ole muutettu | 22 | 22 | Ei ole muutettu | 23 | 23 | Ei ole muutettu | 24 | 24 | Avoimuuden vuoksi komission lausunto EASAn työohjelmasta on julkistettava (2 kohdan c alakohta). Selkiytetty 2 kohdan d alakohtaa: EASA voi siirtää hyväksyntätehtäviä sekä kansallisille hallintoelimille että päteville yksiköille, kuten muuallakin tekstissä todetaan. Hallintoneuvosto nimeää johtokunnan jäsenet (5 kohta). | 25 | 25 | Uusia sääntöjä hallintoneuvoston koostumuksesta. Nämä säännöt noudattavat sääntelyvirastoista tehdyn toimielinten välisen sopimusluonnoksen[14] määräyksiä. Muutettu 1 kohta ja lisätty 3 kohta. | 26 | 26 | Muutettu 2 kohta | 27 | 27 | Ei ole muutettu | 28 | 28 | Uusia sääntöjä äänioikeudesta hallintoneuvostossa. Nämä säännöt noudattavat sääntelyvirastoista tehdyn toimielinten välisen sopimusluonnoksen määräyksiä. Muutettu 2 kohta. | 28 a | Uusi | Johtokunnan perustaminen | 28 b | Uusi | Johtokunnan koostumus | 28 c | Uusi | Johtokunnan päätöksentekomenettelyt | 29 | 29 | Täsmennyksiä pääjohtajan tehtäviin: 3 kohta muotoiltu uudelleen | 30 | 30 | EASAn pääjohtajan ja johtajien nimittämistä ja toimikauden jatkamista koskevia valintamenettelyjä on muutettu sääntelyvirastoista tehdyn toimielinten välisen sopimusluonnoksen mukaisesti: 1 ja 4 kohta muutettu | 31 | 31 | Ei ole muutettu | 32 | 32 | Ei ole muutettu | 33 | 33 | Ei ole muutettu | 34 | 34 | Ei ole muutettu | 35 | 35 | 1 kohta muotoiltu uudelleen | 36 | 36 | Ei ole muutettu | 37 | 37 | Ei ole muutettu | 38 | 38 | Ei ole muutettu | 39 | 39 | Ei ole muutettu | 40 | 40 | Ei ole muutettu | 41 | 41 | Tuomioistuinkäsittelyä koskeva uusi säännös: 1 ja 2 kohta muutettu | 42 | 42 | Ei ole muutettu | 43 | 43 | Ei ole muutettu | 44 | 44 | Ei ole muutettu | 45 | 45 | 1 kohdan muotoilua selkiytetty | 46 | 46 | Päteviä yksikköjä koskeva tutkinta: 1 kohta muotoiltu uudelleen ja lisätty 1 a kohta | 46 a | Uusi | Täsmennetty vuosittaisen työohjelman sisältöä ja muotoa | 46 b | Uusi | Täsmennetty vuotuisen yleiskertomuksen sisältöä ja muotoa | 47 | 47 | Viittaus asetukseen (EY) N:o 45/2001[15] ja asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskeva täsmennys: lisätty 5 ja 6 kohta | 48 | 48 | Viraston varainhoitoasetuksen noudattamiseksi 1 kohta on muotoiltu uudelleen | 49 | 49 | Ei ole muutettu | 50 | 50 | Ei ole muutettu | 51 | 51 | Ei ole muutettu | 52 | 52 | Ei ole muutettu | 53 | 53 | Artiklan 4 kohdasta on poistettu säännökset yhteisön rahoituksesta siirtymäkauden aikana | 54 | 54 | Ei ole muutettu | 55 | 55 | Ei ole muutettu | 56 | 56 | Poistettu tarpeettomaksi käynyt 3 kohta | 57 | 57 | Ei ole muutettu (kumoamisia koskevia uusia säännöksiä annetaan ehdotuksen 2 artiklassa) | 58 | 58 | Ei ole muutettu (voimaatuloa koskevia uusia säännöksiä annetaan ehdotuksen 3 artiklassa) | Liite I | Liite I | Ei ole muutettu | Liite II | Liite II | On muutettu | Liite III | Uusi | Lentäjien lupakirjoja koskevat keskeiset vaatimukset | Liite IV | Uusi | Lentotoimintaa koskevat keskeiset vaatimukset | Liite V | Uusi | Päteviä yksikköjä koskevat vaatimukset | 7. TOISSIJAISUUS JA OIKEASUHTEISUUS Euroopan valtiot ovat jo pitkään kehittäneet JAA-yhteistyön puitteissa yhteisiä sääntöjä lentoturvallisuudesta, jota ei voi säännellä pelkästään kansallisesti. Koska näiden sääntöjen soveltaminen on kuitenkin jätetty osapuolten omaan harkintaan, jäsenvaltiot ovatkin huomanneet, että korkea ja yhtenäinen turvallisuustaso voi olla saavutettavissa vain yhteisön toimilla. Sen vuoksi ensin asetuksella (ETY) N:o 3922/91 ja sitten asetuksella (EY) N:o 1592/2002 siirrettiin asteittain yhteisölle jäsenvaltioiden toimivalta, joka koskee ilmailualan tuotteiden lentokelpoisuutta ja yhteensopivuutta ympäristönsuojelun kanssa. Yhteisiä sääntöjä on annettu myös henkilöstön lupakirjoista direktiivissä 91/670/ETY ja kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuudesta direktiivissä 2004/36/EY. Direktiivillä 91/670/ETY lainsäätäjä velvoitti komission ehdottamaan toimenpiteitä lupakirjoja ja koulutusohjelmia koskevien yhdenmukaisten vaatimusten antamiseksi. Seuraavana vuonna annetussa lentoliikenteen harjoittajien toimilupia koskevassa asetuksessa (EY) N:o 2407/92[16] ilmoitettiin ansiolentolupaa koskevan neuvoston asetuksen antamisesta. Antaessaan asetuksen (EY) N:o 1592/2002 lainsäätäjä tunnusti, että paras mahdollinen turvallisuus ja yhtenäisyys voidaan saavuttaa ainoastaan laajentamalla sen soveltamisala lentotoimintaan ja ohjaamomiehistön lupakirjoihin. Lisäksi toivottiin, että kyseistä säädöstä voitaisiin soveltaa myös kolmansien maiden ilma-aluksiin. Tämän vuoksi näyttää selvältä, että tavoitteen saavuttamiseen tarvitaan yhteisön toimia eli lentäjien lupakirjoja, lentotoimintaa ja kolmansien maiden ilma-aluksia koskevia yhteisiä sääntöjä ja niiden yhdenmukaista soveltamista. Asetusehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, ja ehdotus on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. 8. ARVIOINTI Asetuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjä toimenpiteitä arvioidaan asetuksen (EY) N:o 1592/2002 säännösten mukaisesti. 2005/0228 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[17], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[18], ovat kuulleet alueiden komiteaa[19], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[20], sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1592/2002[21] johdanto-osan toisessa kappaleessa säädetään muun muassa, että olisi laadittava asianmukaiset keskeiset vaatimukset, jotka koskevat lentotoimintaa ja ohjaamomiehistön lupakirjoja sekä asetuksen soveltamista kolmansien maiden ilma-aluksiin. Kyseisen asetuksen 7 artiklassa edellytetään, että komissio antaa mahdollisimman pian lentotoimintaan osallistuvan henkilöstön ja organisaatioiden osalta perusperiaatteita, sovellettavuutta ja keskeisiä vaatimuksia koskevat ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle. (2) Yhteisön olisi laadittava Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetun siviili-ilmailun yleissopimuksessa (jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’) asetettuja standardeja noudattavat keskeiset vaatimukset, joita sovelletaan lentotoimintaan osallistuviin henkilöihin ja organisaatioihin sekä lentäjien koulutukseen ja lääkärintarkastukseen osallistuviin henkilöihin ja niissä käytettäviin tuotteisiin. Komissiolle olisi annettava valtuudet laatia tarvittavat säännöt täytäntöönpanosta. (3) Euroopan kansalaisten suojelun tason olisi aina oltava korkea ja yhtenäinen. Sen vuoksi kolmansien maiden ilma-aluksiin, jotka liikennöivät perustamissopimuksen soveltamisalueelle, -alueella tai -alueelta, olisi Chicagon yleissopimuksen asettamissa rajoissa sovellettava asianmukaista yhteisön tason valvontaa. (4) Ei ole syytä vaatia yhteisten sääntöjen noudattamista kaikilta ilma-aluksilta etenkään, jos on kyse yksinkertaisista ilma-aluksista, joilla harjoitetaan ainoastaan paikallista liikennettä. Yhteisten sääntöjen ei pitäisi myöskään koskea kotitekoisia ilma-aluksia tai ilma-aluksia, jotka ovat erityisen harvinaisia tai joita on olemassa vain hyvin pieni määrä. Tällaisten ilma-alusten olisi säilyttävä jäsenvaltioiden valvonnassa. Olisi kuitenkin toteutettava oikeasuhteisia toimenpiteitä harrasteilmailun yleisen turvallisuustason parantamiseksi. (5) Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota yhä suorituskykyisemmiksi tuleviin lentokoneisiin ja helikoptereihin, joilla on alhainen suurin sallittu lentoonlähtömassa, joilla voidaan liikennöidä kaikkialla yhteisössä ja joita valmistetaan teollisesti, minkä vuoksi niitä voi olla parempi säännellä yhteisön tasolla, jolloin on mahdollista saavuttaa tarvittava yhtenäinen taso turvallisuudessa ja ympäristönsuojelussa. (6) Yhteisön toimien soveltamisala olisi määriteltävä selvästi, jotta voidaan täsmentää ilman väärinkäsityksiä henkilöt, organisaatiot ja tuotteet, joita tämä asetus ja sen täytäntöönpanosäännöt koskevat. Soveltamisalaa määriteltäessä olisi laadittava luettelo ilma-aluksista, joihin tätä asetusta ei sovelleta. (7) Ilmailualan tuotteet, osat ja laitteet, kaupallisen ilmakuljetuksen harjoittajat sekä lentäjät ja näiden koulutukseen ja lääkärintarkastukseen osallistuvat henkilöt ja niissä käytettävät tuotteet olisi hyväksyttävä tai niihin olisi sovellettava lupamenettelyä, kun niiden on todettu täyttävän Chicagon yleissopimuksen mukaisesti asetettuja standardeja noudattavat yhteisön keskeiset vaatimukset. Komissiolle olisi annettava valtuudet laatia tarvittavat säännöt täytäntöönpanosta. (8) Asianmukaisesti hyväksytyillä arviointilaitoksilla olisi oltava oikeus antaa lupakirjoja harrasteilmailua harjoittaville lentäjille. (9) Euroopan lentoturvallisuusvirastolla (jäljempänä ’virasto’) olisi oltava oikeus antaa todistuksia tai lupakirjoja henkilöille, organisaatioille tai tuotteille, joihin tätä asetusta sovelletaan, jos toimien keskittäminen on tehokkaampaa kuin hyväksyminen jäsenvaltioiden tasolla. Samasta syystä viraston olisi voitava toteuttaa lentotoimintaa, miehistön pätevyysvaatimuksia ja kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuutta koskevia tarvittavia toimenpiteitä silloin, kun näin voidaan parhaiten varmistaa yhdenmukaisuus ja edistää sisämarkkinoiden toimintaa. (10) Yhteisön siviili-ilmailun turvallisuusjärjestelmän tehokkuus tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla edellyttää komission, jäsenvaltioiden ja viraston välisen yhteistyön tehostamista, jotta voidaan havaita turvallisuuden puutteet ja toteuttaa tarvittavat korjaavat toimenpiteet. (11) Turvallisuuskulttuurin edistäminen ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien alojen sääntelyjärjestelmän asianmukainen toiminta edellyttävät, että vaaratilanteita ja poikkeamia havainneet henkilöt raportoivat niistä oma-aloitteisesti. Raportointia edistäisi sellaisen ympäristön luominen, jossa raportoinnista ei seuraa rangaistusta. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet näin saatujen tietojen ja niiden antajien suojelemiseksi. (12) Avoimuuden vuoksi niiden, joita asia koskee, olisi voitava saada edustajikseen tarkkailijoita viraston hallintoneuvostoon. Asianmukaisten hallintotapojen noudattaminen virastossa olisi varmistettava perustamalla johtokunta, joka hyväksyy strategiset suuntaviivat ja seuraa hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanoa. (13) Tässä asetuksessa vahvistetaan asianmukaiset kattavat säännöt siviili-ilmailun yhteisten teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen määrittelystä ja täytäntöönpanosta. Teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91[22] liite III ja siviili-ilmailun tehtävien suorittamiseksi annettujen henkilöstön lupakirjojen vastavuoroisesta hyväksymisestä 16 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/670/ETY[23] olisi näin ollen aikanaan kumottava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuotteiden, henkilöiden ja organisaatioiden hyväksyntää tai lupamenettelyjä, jotka on jo toteutettu kyseisten säädösten mukaisesti. (14) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 1592/2002 12 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 14 artiklan 1 kohdan mukaiseen Euroopan lentoturvallisuusviraston lausuntoon[24]. (15) Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 1592/2002 olisi muutettava vastaavasti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU MUUTOKSET PERUSASETUKSEEN 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1592/2002 seuraavasti: (1) Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti: cf) luoda tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille toimijoille ilmailun sisämarkkinoilla.” (2) Muutetaan 3 artikla seuraavasti: a) muutetaan f alakohta seuraavasti: ”f) ’pätevällä yksiköllä’ valtuutettua elintä, joka voi hoitaa hyväksyntätehtäviä viraston tai kansallisen ilmailuviranomaisen valvonnassa ja vastuulla; ” b) lisätään h–n alakohdat seuraavasti: ”h) ’lentotoiminnan harjoittajalla’ oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka käyttää tai suunnittelee käyttävänsä yhtä tai useampaa ilma-alusta; i) ’kaupallisella toiminnalla’ käyttäjän ja asiakkaan välisen sopimuksen mukaista ilmailualan ansiotoimintaa, jossa asiakas ei ole suoraan tai välillisesti sopimuksessa määriteltyyn tarkoitukseen käytettävän ilma-aluksen omistaja eikä lentotoiminnan harjoittaja ole suoraan tai välillisesti asiakkaan työntekijä. j) ’vaativalla moottorikäyttöisellä ilma-aluksella’ i) lentokonetta, - jonka suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700 kilogrammaa tai - jonka suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on 9 tai enemmän tai - joka on hyväksytty lentotoimintaan vähintään kahden lentäjän vähimmäismiehistöllä tai - joka on varustettu suihkuturbiinimoottorilla tai -moottoreilla, tai ii) helikopteria, - jonka suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 3 175 kilogrammaa tai - jonka suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on 5 tai enemmän tai - joka on hyväksytty lentotoimintaan vähintään kahden lentäjän vähimmäismiehistöllä, tai iii) kallistuvalla roottorilla varustettua ilma-alusta; k) ’harrastetoiminnalla’ mitä tahansa muuta kuin kaupallista toimintaa, jossa ei käytetä vaativaa moottorikäyttöistä ilma-alusta; l) ’arviointilaitoksella’ hyväksyttyä laitosta, joka voi arvioida oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden vaatimustenmukaisuutta suhteessa sääntöihin, joiden tarkoituksena on varmistaa tässä asetuksessa säädettyjen keskeisten vaatimusten noudattaminen, ja myöntää tätä koskeva todistus; m) ’synteettisellä lentokoulutuslaitteella’ kaikentyyppisiä laitteita, joissa lento-olosuhteita jäljitellään maassa; tällaisia ovat lentosimulaattorit, lentokoulutuslaitteet, lento- ja suunnistusmenetelmien koulutuslaitteet sekä perusmittarilennon harjoituslaitteet. n) ’kelpuutuksella’ lentäjän lupakirjassa ilmoitettuja erityisiä ehtoja, oikeuksia tai rajoituksia, jotka koskevat kyseistä lupakirjaa.” (3) Muutetaan 4 artikla seuraavasti: a) muutetaan 1 kohta seuraavasti: i) korvataan b alakohta seuraavasti: ”b) on rekisteröity jäsenvaltiossa, jollei niiden turvallisuuden valvontaa ole annettu kolmannen maan tehtäväksi eikä yhteisön lentotoiminnan harjoittaja käytä niitä, tai” ii) korvataan c alakohta seuraavasti: ”c) on rekisteröity kolmannessa maassa ja joita käyttää lentotoiminnan harjoittaja, jonka toimintaa jäsenvaltio valvoo, tai joita yhteisöön sijoittautunut tai yhteisössä asuva lentotoiminnan harjoittaja käyttää liikenteessä yhteisöön, yhteisössä tai yhteisöstä, tai” iii) lisätään d alakohta seuraavasti: ”d) on rekisteröity kolmannessa maassa tai jäsenvaltiossa, joka on antanut niiden turvallisuuden valvonnan kolmannen maan tehtäväksi, ja joita kolmannen maan lentotoiminnan harjoittaja käyttää liikenteessä yhteisöön, yhteisössä tai yhteisöstä,” iv) poistetaan 1 kohdan viimeisestä lauseesta ilmaisu ”jollei niiden turvallisuuden valvontaa ole annettu kolmannen maan tehtäväksi eikä yhteisön lentotoiminnan harjoittaja käytä niitä”. b) lisätään 1 a kohta seuraavasti: ”1 a) Edellä 1 kohdan b tai c alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toimintaan osallistuvan henkilöstön on oltava tämän asetuksen mukaista.” c) lisätään 1 b kohta seuraavasti: ”1 b) Edellä 1 kohdan b, c tai d alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toiminnan on oltava tämän asetuksen mukaista.” d) muutetaan 2 kohta seuraavasti: ”2. Edellä olevaa 1, 1a ja 1 b kohtaa ei sovelleta liitteessä II tarkoitettuihin ilma-aluksiin.” (4) Muutetaan 5 artikla seuraavasti: a) muutetaan 2 kohta seuraavasti: i) korvataan johdantolauseessa ilmaisu ”Jäsenvaltiossa rekisteröityjen” ilmaisulla ”Edellä 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen”; ii) korvataan d alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ilmaisu ”suunnittelusta, valmistuksesta ja huollosta” ilmaisulla ”huollosta”; iii) lisätään dd alakohta seuraavasti: ”dd) Tuotteiden, osien ja laitteiden suunnittelusta ja valmistuksesta vastaavien organisaatioiden on osoitettava valmiutensa ja keinonsa oikeuksiinsa liittyvien velvoitteiden täyttämiseen. Jollei näitä valmiuksia ja keinoja hyväksytä muulla tavalla, ne on tunnustettava myöntämällä organisaatiolle hyväksyntä. Hyväksynnän saaneelle organisaatiolle myönnetyt oikeudet ja hyväksynnän laajuus määritellään tarkemmin hyväksymisehdoissa.” b) lisätään 2 a kohta seuraavasti: ”2a. Edellä 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten sekä niihin asennettujen tuotteiden, osien ja laitteiden on oltava tämän artiklan 2 kohdan a, b ja dd alakohdan mukaisia.” c) muutetaan 4 kohta seuraavasti: i) lisätään e alakohtaan iv, v ja vi alakohta seuraavasti: ”iv) huoltotodisteiden antajien tyyppikoulutuksen vähimmäisvaatimukset, jotka ovat tarpeen 2 kohdan e alakohdan noudattamisen varmistamiseksi; v) lentäjien tyyppikoulutuksen vähimmäisvaatimukset, jotka ovat tarpeen 6 a artiklan noudattamisen varmistamiseksi; vi) tarvittaessa minimivarusteluettelo ja tietynlaista toimintaa koskevat täydentävät yksityiskohtaiset lentokelpoisuusvaatimukset, jotka ovat tarpeen 6 b artiklan noudattamisen varmistamiseksi.” ii) korvataan f alakohta seuraavasti: ”f) edellytykset, jotka koskevat 2 kohdan d, dd ja f alakohdan mukaisesti vaadittavien organisaatiolle annettavien hyväksyntöjen antamista, voimassa pitämistä, muuttamista, niiden voimassaolon keskeyttämistä tai peruuttamista ja edellytykset, joiden vallitessa tällaisia hyväksyntöjä ei tarvitse vaatia;” iii) lisätään j alakohta seuraavasti: ”j) miten 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten on osoitettava täyttävänsä keskeiset vaatimukset.” d) lisätään 5 kohtaan d alakohta seuraavasti: ”d) ne eivät aseta 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetuille ilma-aluksille vaatimuksia, jotka eivät olisi yhteensopivia jäsenvaltioita koskevien ICAO:n velvoitteiden kanssa.” (5) Lisätään 6 artiklan jälkeen 6 a ja 6b artikla seuraavasti: ”6 a artikla Lentäjien lupakirjat 1. Edellä 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toimintaan osallistuvien lentäjien sekä näiden koulutukseen, testaukseen, tarkastukseen ja lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin osallistuvien ja käytettävien organisaatioiden, synteettisten lentokoulutuslaitteiden ja henkilöiden on täytettävä liitteessä III määritellyt keskeiset vaatimukset. 2. Lentäjä saa ohjata ilma-alusta vain, jos hänellä on kyseiseen toimintaan tarvittava lupakirja ja lääketieteellinen kelpoisuustodistus.Lentäjälle myönnetään lupakirja, kun hänen osoitetaan noudattavan niitä sääntöjä, jotka on vahvistettu teoreettista tietoa, käytännön taitoja ja kielitaitoa koskevien keskeisten vaatimusten täyttämiseksi. Lupakirjan voi myöntää arviointilaitos, jos lupakirjaan sisältyvät oikeudet koskevat ainoastaan harrasteilmailua.Lentäjälle myönnetään lääketieteellinen kelpoisuustodistus, kun hänen osaltaan osoitetaan niiden sääntöjen noudattaminen, jotka on vahvistettu lääketieteellistä kelpoisuutta koskevien keskeisten vaatimusten täyttämiseksi. Lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen myöntää ilmailulääkäri tai ilmailulääketieteellinen keskus, mutta harrasteilmailua harjoittaville lentäjille todistuksen voi myöntää yleislääkäri.Lentäjälle myönnetyt oikeudet sekä lupakirjan ja lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen soveltamisala määritellään kyseisissä asiakirjoissa.Edellä olevan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toimintaan osallistuvien lentäjien osalta toisen ja kolmannen alakohdan vaatimus voidaan täyttää hyväksymällä kolmannen maan myöntämiä tai kolmannen maan puolesta myönnettyjä lupakirjoja ja lääketieteellisiä kelpoisuustodistuksia. 3. Arviointilaitosten, lentäjäkoulutusorganisaatioiden ja lentäjien lääketieteellisen kelpoisuuden arvioinnista vastaavien organisaatioiden valmiudet täyttää velvollisuudet, jotka seuraavat lupakirjojen ja lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämiseen liittyvistä oikeuksista, tunnustetaan myöntämällä hyväksyntä.Organisaation hyväksyntä myönnetään, kun on osoitettu organisaation olevan niiden sääntöjen mukainen, jotka on vahvistettu liitteessä III säädettyjen keskeisten vaatimusten täyttämiseksi. Hyväksynnällä myönnetyt oikeudet määritellään kyseisessä asiakirjassa. 4. Lentäjien koulutukseen käytettävällä synteettisellä lentokoulutuslaitteella on oltava todistus. Tämä todistus myönnetään, kun osoitetaan laitteen olevan niiden sääntöjen mukainen, jotka on vahvistettu liitteessä III säädettyjen keskeisten vaatimusten täyttämiseksi. 5. Lentäjien koulutuksesta, pätevyyden arvioinnista tai lääketieteellisestä kelpoisuudesta vastaavalta henkilöltä edellytetään asianmukaista todistusta.Tämä todistus myönnetään, kun hakijan on osoitettu noudattavan niitä sääntöjä, jotka on vahvistettu liitteessä III säädettyjen keskeisten vaatimusten täyttämiseksi. Todistuksella myönnetyt oikeudet määritellään kyseisessä asiakirjassa. 6. Komissio antaa 54 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tämän artiklan täytäntöönpanoa koskevat säännöt. Näissä säännöissä täsmennetään erityisesti: a) erityyppiseen toimintaan oikeuttavien lentäjien lupakirjojen kelpuutukset ja lääketieteelliset kelpoisuustodistukset; b) edellytykset, jotka koskevat lupakirjojen, lupakirjojen kelpuutusten, lääketieteellisten kelpoisuustodistusten, organisaatioiden ja arviointilaitosten hyväksyntien ja henkilöstötodistusten myöntämistä, voimassa pitämistä, muuttamista, rajoittamista, voimassaolon keskeyttämistä tai peruuttamista; c) lupakirjojen, lupakirjojen kelpuutusten, lääketieteellisten kelpoisuustodistusten, organisaation hyväksyntien ja henkilöstötodistusten haltijoiden oikeudet ja velvollisuudet. 7. Laatiessaan 6 kohdassa tarkoitettuja täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä komissio huolehtii erityisesti siitä, että ne vastaavat lentäjien koulutuksen nykytasoa ja alan parhaita toimintatapoja sekä mahdollistavat välittömän puuttumisen onnettomuuksien ja vakavien vaaratilanteiden todettuihin syihin. 6 b artikla Lentotoiminta 1. Edellä 4 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toiminnan on oltava liitteessä IV määriteltyjen keskeisten vaatimusten mukaista. 2. Kaupallista toimintaa harjoittavien lentotoiminnan harjoittajien on osoitettava valmiutensa ja keinonsa oikeuksiinsa liittyvien velvoitteiden täyttämiseen.Nämä valmiudet ja keinot tunnustetaan myöntämällä todistus.Lentotoiminnan harjoittajalle myönnetyt oikeudet ja toiminnan laajuus määritellään todistuksessa.Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toimintaan osallistuvan lentotoiminnan harjoittajan osalta tämän kohdan vaatimus voidaan täyttää hyväksymällä kolmannen maan myöntämiä tai sellaisen puolesta myönnettyjä todistuksia. 3. Lentotoiminnan harjoittajien, jotka harjoittavat vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla muuta kuin kaupallista toimintaa, on osoitettava valmiutensa ja keinonsa oikeuksiinsa liittyvien velvoitteiden täyttämiseen. 4. Edellä 4 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen ilma-alusten toimintaan osallistuvan matkustamohenkilöstön on oltava liitteessä IV määriteltyjen keskeisten vaatimusten mukaista. Kyseisillä henkilökunnan jäsenillä on suoritettavan toiminnan edellyttämä todistus ja lääketieteellinen kelpoisuustodistus. 5. Komissio antaa 54 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen säännöt tämän artiklan täytäntöönpanosta. Näissä säännöissä on täsmennetään erityisesti: a) edellytykset, jotka koskevat ilma-aluksen käyttöä liitteessä IV määriteltyjen keskeisten vaatimusten mukaisesti; b) edellytykset, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitetun lentotoiminnan harjoittajan todistuksen myöntämistä, voimassa pitämistä, muuttamista, rajoittamista, voimassaolon keskeyttämistä tai peruuttamista; c) todistuksen haltijoiden oikeudet ja velvollisuudet; d) edellytykset ja menettelyt, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettujen lentotoiminnan harjoittajien valvontaa ja tarkastuksia; e) edellytykset, jotka koskevat 4 kohdassa tarkoitetun matkustamohenkilökunnan todistuksen myöntämistä, voimassa pitämistä, muuttamista, rajoittamista, voimassaolon keskeyttämistä tai peruuttamista; f) edellytykset, joiden vallitessa toiminta on kiellettävä, sitä on rajoitettava tai sille on asetettava ehtoja turvallisuuden säilyttämiseksi 15b artiklan 2 kohdan mukaisesti. 6. Edellä 5 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen on vastattava lentotoiminnan nykytasoa ja alan parhaita toimintatapoja.Täytäntöönpanosäännöissä on myös otettava huomioon ilma-alusten maailmanlaajuinen käyttökokemus sekä tieteen ja tekniikan kehitys.Niiden on mahdollistettava välitön puuttuminen onnettomuuksien ja vakavien vaaratilanteiden todettuihin syihin.Niissä ei saa asettaa 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetuille ilma-aluksille vaatimuksia, jotka eivät ole yhteensopivia jäsenvaltioita koskevien ICAO:n velvoitteiden kanssa.” (6) Korvataan 7 artikla seuraavasti: ”7 artikla Yhteinen valvonta 1. Jäsenvaltiot ja virasto tekevät yhteistyötä varmistaakseen asianmukaisen tietojen keruun – joka käsittää myös asematasotarkastukset – sekä tietojen vaihdon avulla, että tämän asetuksen säännökset ja sen täytäntöönpanosäännöt pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. 2. Komissio antaa 54 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat säännöt, joissa määritellään erityisesti seuraavat edellytykset: a) tietojen keruuta, vaihtoa ja levittämistä koskevat edellytykset; b) asematasotarkastusten suorittamisen edellytykset, jotka koskevat myös järjestelmällisiä tarkastuksia; c) edellytykset ilma-aluksen asettamiselle lentokieltoon, jos se ei täytä tämän asetuksen tai sen täytäntöönpanosääntöjen vaatimuksia.” (7) Muutetaan 8 artikla seuraavasti: a) korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Todistuksia, joita ei voida antaa tämän asetuksen mukaisesti, voidaan antaa sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti siihen asti, kun tämän asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa ja 6a artiklan 6 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäännöt on annettu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 2 artiklan 3 kohdan soveltamista.” b) lisätään 3 kohta seuraavasti: ”3. Todistuksia, joita ei voida antaa tämän asetuksen mukaisesti, voidaan antaa sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti tai, tapauksen mukaan, asetuksen (ETY) N:o 3922/1991 asiaa koskevien vaatimusten mukaisesti siihen asti, kun 6b artiklan 5 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäännöt on annettu.” (8) Muutetaan 9 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Tämän asetuksen säännöksistä ja sen täytäntöönpanosäännöistä poiketen virasto antaa toimivaltuuksiensa rajoissa todistuksia kolmannen maan ilmailuviranomaisten antamien todistusten perusteella siten kuin yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tehdyissä tunnustamista koskevissa sopimuksissa määrätään.” (9) Lisätään 9 artiklan jälkeen 9 a artikla seuraavasti: ”9 a artikla Pätevät yksiköt 1. Pätevien yksiköiden, jotka hoitavat erityisiä hyväksyntätehtäviä sovellettavien hyväksyntämenettelyjen mukaisesti joko viraston tai jäsenvaltioiden puolesta, jos viimeksi mainitut suorittavat hyväksyntätehtäviä tämän asetuksen soveltamiseksi, on oltava liitteessä V säädettyjen vaatimusten mukaisia sekä osoitettava, että niillä on tehtävien edellyttämä organisaatio ja asiantuntemus. Nämä valmiudet ja keinot tunnustetaan viraston myöntämällä valtuutuksella. 2. Virasto toteuttaa pätevien yksiköiden osalta seuraavat toimet: a) tarkastaa valtuuttamansa yksiköt joko itse tai kansallisten ilmailuviranomaisten välityksellä; b) myöntää ja uusii valtuutukset; c) muuttaa tai rajoittaa yksikön valtuutusta taikka keskeyttää niiden voimassaolon tai peruuttaa ne, jos edellytykset, joilla valtuutus myönnettiin, eivät enää täyty tai asianomainen yksikkö ei täytä sille tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanosäännöissä asetettuja velvoitteita.” (10) Korvataan 10 artikla seuraavasti: ”10 artikla Joustavuutta koskevat säännökset 1. Tämän asetuksen säännökset ja sen täytäntöönpanosäännöt eivät saa estää jäsenvaltiota toimimasta viipymättä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan tuotteeseen, henkilöön tai organisaatioon liittyvän yllättävän turvallisuusongelman sitä vaatiessa.Jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä virastolle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille toteuttamistaan toimenpiteistä ja perusteltava ne. 2. Jäljempänä olevan 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti virasto voi määritellä kuukauden kuluessa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta ja ellei komissio ole saman ajan kuluessa esittänyt vastalausetta, voidaanko kyseinen turvallisuusongelma käsitellä tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. Tällöin virasto tekee asiasta päätöksen ja toimittaa siitä jäljennöksen komissiolle ja muille jäsenvaltioille.Jos virasto sen sijaan katsoo, että turvallisuusongelma johtuu tämän asetuksen tai sen täytäntöönpanosääntöjen soveltamisesta johtuvasta turvallisuuden puutteesta tai riittämättömyydestä, se valmistelee ja antaa lausunnon siitä, olisiko tätä asetusta tai sen täytäntöönpanosääntöjä muutettava ja olisiko toimenpiteet syytä peruuttaa vai pitää voimassa. Komissio voi tehdä tämän lausunnon perusteella päätöksen 54 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Jos toimenpiteitä jatketaan, kaikkien jäsenvaltioiden on pantava ne täytäntöön ja niihin on sovellettava 8 artiklan säännöksiä. 3. Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksia tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöissä määritellyistä sisällöllisistä vaatimuksista yllättävissä ja kiireellisissä tilanteissa tai ajallisesti rajattujen toiminnallisten tarpeiden vuoksi, jos ne eivät heikennä turvallisuutta. Virastolle, komissiolle ja muille jäsenvaltioille on ilmoitettava poikkeuksista heti, kun ne osoittautuvat toistuviksi tai kun niiden kesto ylittää kaksi kuukautta. 4. Jäljempänä olevan 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti virasto määrittelee kuukauden kuluessa tämän artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta, ovatko poikkeukset tämän asetuksen tai yhteisön muiden säännösten yleisten turvallisuustavoitteiden mukaisia. Virasto antaa komissiolle lausunnon.Komissio voi tehdä tämän lausunnon perusteella ja 54 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päätöksen kyseisten poikkeusten kumoamisesta. 5. Jos tämän asetuksen täytäntöönpanosääntöjä soveltamalla saavutettavaa turvallisuustasoa vastaava taso voidaan saavuttaa muilla keinoin, jäsenvaltio voi myöntää näistä täytäntöönpanosäännöistä poikkeuksen, mutta se ei saa johtaa hakijoiden syrjintään kansallisuuden perusteella.Asianomaisen jäsenvaltion on tällöin ilmoitettava virastolle ja komissiolle aikomuksestaan myöntää tällainen poikkeus ja perusteltava, miksi kyseisestä säännöstä on tarpeen poiketa, sekä esitettävä edellytykset, joilla varmistetaan vastaavan turvallisuustason saavuttaminen. 6. Jäljempänä olevan 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti virasto antaa kahden kuukauden kuluessa tämän artiklan 5 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta lausunnon siitä, täyttääkö ehdotettu hyväksyntä kyseisessä kohdassa säädetyt edellytykset.Komissio voi kuukauden kuluessa viraston lausunnon vastaanottamisesta aloittaa 54 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn päättääkseen, voidaanko ehdotettu hyväksyntä myöntää vai pitääkö se hylätä. Jos hyväksyntä voidaan myöntää, komissio ilmoittaa päätöksestään kaikille jäsenvaltioille, joilla on myös oikeus soveltaa kyseistä toimenpidettä. Kyseiseen toimenpiteeseen sovelletaan 8 artiklan säännöksiä.” (11) Lisätään 11 artiklan 4 kohtaan seuraava: ”Edellä 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen voimaantulosta alkaen tähän turvallisuuskatsaukseen on sisällyttävä kaikkien 7 artiklan nojalla saatujen tietojen analysointi. Analyysin on oltava yksinkertainen ja ymmärrettävä, ja siinä on esitettävä, onko lentomatkustajien turvallisuus vaarantunut. Analyysissa ei saa paljastaa tietojen lähteitä.” (12) Lisätään 11 artiklan jälkeen 11 a artikla seuraavasti: ”11 a artikla Tietojen lähdesuoja 1. Jos 11 artiklassa tarkoitetut tiedot on antanut luonnollinen henkilö vapaaehtoisesti, raporteissa ei saa paljastaa tiedon lähdettä. 2. Jäsenvaltioiden ei pidä aloittaa oikeusmenettelyjä sellaisten suunnittelemattomien tai tahattomien lainrikkomisten johdosta, jotka tulevat niiden tietoon ainoastaan siksi, että niistä on tehty ilmoitus tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikoslain säännösten soveltamista. Tätä sääntöä ei sovelleta, jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisen lainsäädäntönsä ja toimintatapojensa mukaisia menettelyjä noudattaen, etteivät työnantajat aiheuta vaikeuksia työntekijöille, jotka antavat tietoja tämän asetuksen mukaisesti, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse törkeästä huolimattomuudesta. 4. Tämän artiklan soveltaminen ei rajoita sellaisten kansallisten sääntöjen soveltamista, jotka koskevat oikeusviranomaisten mahdollisuutta saada tietoja.” (13) Muutetaan 13 artikla seuraavasti: a) korvataan c alakohta seuraavasti: ”c) tekee aiheelliset päätökset 9 a, 15, 15 a, 15 b ja 46 artiklan soveltamiseksi.” b) lisätään d alakohta seuraavasti: ”d) kertomukset 16 artiklan 1 kohdan ja 45 artiklan standardointitarkastuksista.” (14) Poistetaan 14 artiklan 2 kohdan a alakohdasta ilmaisu ”mukaan lukien lentokelpoisuusmääräykset”. (15) Muutetaan 15 artikla seuraavasti: a) muutetaan 1 kohta seuraavasti: i) korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:”Edellä 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, osien ja laitteiden osalta virasto toteuttaa tarvittaessa ja kuten Chicagon yleissopimuksessa tai sen liitteissä on määritelty jäsenvaltioiden puolesta suunnittelu-, valmistus- ja rekisteröintivaltion tehtävät, jotka liittyvät suunnittelun hyväksyntään.” ii) korvataan e alakohta seuraavasti:”e) toteuttaa itse tai kansallisten ilmailuviranomaisten taikka pätevien yksiköiden välityksellä teknisiä tutkimuksia, jotka liittyvät tuotteiden, osien ja laitteiden hyväksyntään;” iii) korvataan i alakohta seuraavasti:”i) muuttaa asiaan liittyviä todistuksia, keskeyttää niiden voimassaolon tai peruuttaa ne, jos edellytykset, joilla virasto on ne myöntänyt, eivät enää täyty tai jos oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka on kyseisen todistuksen haltija, ei täytä asianomaiselle henkilölle tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanosäännöissä asetettuja velvollisuuksia;” iv) lisätään k–l alakohta seuraavasti:”k) määrittelee asianmukaiset rajoitukset jokaiselle ilma-alukselle, jolle on haettu ilmailulupaa yksittäistä lentoa varten;l) myöntää ilma-aluksille ilmailuluvat, mikäli tällaisia lupia edellytetään lentojen sarjan suorittamiseksi.” b) muutetaan 2 kohta seuraavasti: i) korvataan b alakohdan ii alakohta seuraavasti: ”ii) jos kyseinen jäsenvaltio sitä pyytää, jäsenvaltioissa sijaisevien tuotanto- ja huolto-organisaatioiden; tai” ii) korvataan c alakohta seuraavasti: ”c) muuttaa asiaan liittyviä organisaatioille myönnettäviä hyväksymistodistuksia, keskeyttää niiden voimassaolon tai peruuttaa ne, jos edellytykset, joilla virasto on ne myöntänyt, eivät enää täyty tai jos asianomainen organisaatio ei täytä sille tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanosäännöissä asetettuja velvollisuuksia.” (16) Lisätään 15 artiklan jälkeen 15 a ja 15 b artikla seuraavasti: ”15 a artikla Henkilöstön hyväksyntä 1. Edellä 6a artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilöstön sekä järjestöjen osalta virasto: a) toteuttaa joko itse tai kansallisten ilmailuviranomaisten taikka pätevien yksikköjen välityksellä hyväksymiensä organisaatioiden tarkastuksia; b) myöntää ja uusii seuraavat todistukset: i) jos kyseinen jäsenvaltio sitä pyytää, jäsenvaltioissa sijaitsevien henkilöstökoulutusorganisaatioiden ja ilmailulääketieteellisten keskusten todistukset; tai ii) jäsenvaltioiden ulkopuolella sijaitsevien henkilöstökoulutusorganisaatioiden ja ilmailulääketieteellisten keskusten todistukset; tai iii) jos kyseinen laitos sitä pyytää, arviointilaitosten todistukset. c) muuttaa tai rajoittaa asiaan liittyviä organisaatioille myönnettäviä hyväksymistodistuksia, keskeyttää niiden voimassaolon tai peruuttaa ne, jos edellytykset, joilla virasto on ne myöntänyt, eivät enää täyty tai jos oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka on kyseisen hyväksymistodistuksen haltija, ei täytä asianomaiselle henkilölle tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanosäännöissä asetettuja velvollisuuksia. 2. Edellä 6 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen synteettisten lentokoulutuslaitteiden osalta virasto: a) toteuttaa joko itse tai kansallisten ilmailuviranomaisten taikka pätevien yksikköjen välityksellä hyväksymiensä laitteiden tarkastuksia; b) myöntää ja uusii seuraavia koskevat todistukset: i) viraston hyväksymien koulutusorganisaatioiden käyttämät synteettiset lentokoulutuslaitteet; tai ii) jos kyseinen jäsenvaltio sitä pyytää, jäsenvaltioissa sijaitsevat synteettiset koulutuslaitteet; tai iii) jäsenvaltioiden ulkopuolella sijaitsevat synteettiset lentokoulutuslaitteet; c) muuttaa tai rajoittaa todistuksia, keskeyttää niiden voimassaolon tai peruuttaa ne, jos edellytykset, joilla virasto on ne myöntänyt, eivät enää täyty tai jos oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka on kyseisen todistuksen haltija, ei täytä asianomaiselle henkilölle tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanosäännöissä asetettuja velvollisuuksia. 15 b artikla Ansiolentoluvan myöntäminen 1. Kaupallista toimintaa harjoittavien lentotoiminnan harjoittajien osalta virasto: a) toteuttaa joko itse tai kansallisten ilmailuviranomaisten taikka pätevien yksikköjen avulla hyväksymiensä lentotoiminnan harjoittajien tarkastuksia; b) myöntää ja uusii seuraavien todistukset: i) jos kyseinen jäsenvaltio sitä pyytää, jäsenvaltioissa olevat lentotoiminnan harjoittajat; tai ii) jäsenvaltion ulkopuolella olevat lentotoiminnan harjoittajat, ellei jäsenvaltio toteuta kyseisten lentotoiminnan harjoittajien valtion tehtäviä; c) muuttaa tai rajoittaa lentotoiminnan harjoittajan asianomaista lupaa taikka keskeyttää sen voimassaolon tai peruuttaa sen, jos edellytykset, joilla lupa myönnettiin, eivät enää täyty tai asianomainen organisaatio ei täytä sille tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanosäännöissä asetettuja velvollisuuksia.” 2. Virasto voi saattaa voimaan toimintamääräyksen, jossa jokin toiminta kielletään, sitä rajoitetaan tai sille asetetaan tiettyjä edellytyksiä toiminnan tuvallisuuden takaamiseksi. 3. Lentotyöaikojen rajoittamisen osalta virasto: a) antaa sovellettavat hyväksyntäeritelmät keskeisten vaatimusten ja tarvittaessa niiden täytäntöönpanemiseksi annettujen sääntöjen noudattamisen turvaamiseksi. Erityisesti lentokoneilla harjoitettavan kaupallisen ilmakuljetuksen osalta virasto antaa sovellettavat hyväksyntäeritelmät asetuksen (ETY) N:o 3922/1991 liitteessä III olevan alajakson Q soveltamisen turvaamiseksi ennen 6b artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen hyväksymistä; b) hyväksyy lentotoiminnan harjoittajien yksittäiset lentotyöaikojen määrittelyjärjestelmät, jollei niitä voida hyväksyä niihin sovellettavan hyväksyntäeritelmän perusteella.” (17) Korvataan 16 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti: ”1. Virasto suorittaa standardointitarkastuksia 1 artiklan 1 kohdan soveltamisaloilla seuratakseen, miten toimivaltaiset kansalliset viranomaiset soveltavat tätä asetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä, ja antaa siitä kertomuksia komissiolle. 2. Virasto suorittaa yritysten teknistä tutkintaa seuratakseen tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen soveltamista ottaen huomioon 2 artiklassa asetetut tavoitteet.” (18) Lisätään 18 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Työjärjestelyjen on oltava yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja niissä on otettava asianmukaisesti huomioon yhteisön ulkopolitiikka suhteessa kolmansiin maihin. Niille on saatava komission ennakkohyväksyntä.” (19) Muutetaan 24 artikla seuraavasti: a) muutetaan 2 kohta seuraavasti: i) korvataan b alakohta seuraavasti: ”b) hyväksyy vuosittaisen kertomuksen viraston toiminnasta ja toimittaa sen viimeistään 15 päivänä kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja jäsenvaltioille; toimittaa viraston puolesta budjettivallan käyttäjälle vuosittain mahdolliset tiedot arviointimenettelyjen tuloksista;” ii) lisätään c alakohtaan seuraava: ”komission lausunto liitetään hyväksyttyyn viraston työohjelmaan;” iii) korvataan d alakohta seuraavasti: ”d) hyväksyy yhdessä komission kanssa suuntaviivat, joiden mukaisesti hyväksyntätehtäviä siirretään kansallisille ilmailuviranomaisille ja päteville yksiköille;” b) lisätään 5 kohta seuraavasti: ”5. Hallintoneuvosto nimittää johtokunnan jäsenet 28 b artiklan mukaisesti.” (20) Muutetaan 25 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta ja yhdestä komission edustajasta. Tätä varten neuvosto nimeää yhden edustajan kustakin jäsenvaltiosta sekä varajäsenen, joka edustaa jäsentä tämän poissa ollessa. Myös komissio nimittää oman edustajansa ja tälle varajäsenen. Jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Toimikausi voidaan uusia yhden kerran.” b) lisätään 3 kohta seuraavasti: ”3. Avoimuuden vuoksi hallintoneuvostossa on tarkkailijoina neljä eturyhmien edustajaa. Komissio valitsee nämä tarkkailijat 24 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan elimen laatimasta luettelosta, jonka on edustettava kyseisessä elimessä edustettuina olevia osapuolia mahdollisimman laajasti. Tarkkailijoiden toimikausi on kolmekymmentä kuukautta, ja se voidaan uusia kerran.” (21) Korvataan 26 artiklan 2 kohdan viimeinen virke seuraavasti: ”Nämä toimikaudet voidaan uusia yhden kerran.” (22) Korvataan 28 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Jokaisella neuvoston nimittämällä jäsenellä on yksi ääni. Komission edustajan äänten lukumäärä on yhtä suuri kuin neuvoston nimittämien jäsenten lukumäärä. Eturyhmien edustajilla ja viraston pääjohtajalla ei ole äänioikeutta. Jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää hänen äänioikeuttaan.” (23) Lisätään 28 artiklan jälkeen 28 a – 28 c artikla seuraavasti: ”28 a artikla Johtokunnan toimivalta 1. Virastolla on johtokunta. 2. Jäljempänä sanotun rajoittamatta hallintoneuvoston toimivaltaa ja pääjohtajan tehtäviä ja valtuuksia johtokunta: a) vahvistaa oman työjärjestyksensä; b) hyväksyy strategiset suuntaviivat, jotka koskevat 12 artiklassa tarkoitettuja viraston tehtäviä, sen organisaatiota ja toimintaa; c) valmistelee hallintoneuvoston päätökset ja seuraa niiden täytäntöönpanoa; d) seuraa hallintoneuvoston hyväksymän talousarvion täytäntöönpanoa. 28 b artikla Johtokunnan kokoonpano 1. Johtokunta koostuu seuraavista: a) kolme jäsentä, jotka hallintoneuvosto nimeää neuvoston nimittämistä jäsenistään; b) kolme komission nimeämää jäsentä; c) kaksi tarkkailijaa, jotka hallintoneuvostossa olevat eturyhmien edustajat nimeävät keskuudestaan. 2. Johtokunnan jäsenten ja tarkkailijoiden toimikausi päättyy, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy. Ellei tästä säännöksestä muuta johdu, toimikausi on kolmekymmentä kuukautta, ja se voidaan uusia kerran. 3. Johtokunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi päättyy, kun heidän jäsenyytensä johtokunnassa päättyy. 28 c artikla Johtokunnan kokoukset 1. Johtokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta. 2. Johtokunta kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos vähintään kolmasosa sen jäsenistä sitä pyytää. 3. Johtokunta voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. 4. Johtokunnan jäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksen määräyksistä muuta johdu. 5. Virasto huolehtii johtokunnan kokousjärjestelyistä ja sihteeristötehtävistä. 6. Johtokunta tekee päätöksensä äänten enemmistöllä. 7. Kullakin johtokunnan jäsenellä on yksi ääni. Edellä 28 b artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuilla eturyhmien edustajilla sekä tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuilla tarkkailijoilla, neuvonantajilla ja asiantuntijoilla ei ole äänioikeutta. 8. Työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaiset äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.” (24) Muutetaan 29 artiklan 3 kohta seuraavasti: a) korvataan a alakohta seuraavasti: ”a) hän hyväksyy 13 artiklassa määritellyt viraston toimenpiteet tässä asetuksessa, sen täytäntöönpanosäännöissä ja muussa sovellettavassa lainsäädännössä asetetuissa rajoissa;” b) korvataan b alakohta seuraavasti: ”b) hän järjestää 45 ja 46 artiklassa säädetyt tarkastukset ja tutkinnat;” c) Lisätään k–l alakohta seuraavasti: ”k) hän valmistelee ja panee täytäntöön vuosittaisen työohjelman; l) hän vastaa komission avustuspyyntöihin.” (25) Muutetaan 30 artikla seuraavasti: a) lisätään 1 kohtaan virke seuraavasti: ”Ennen nimittämistä hallintoneuvoston esittämä ehdokas voidaan kutsua antamaan lausuntonsa Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle valiokunnalle ja vastaamaan sen tai niiden jäsenten esittämiin kysymyksiin.” b) korvataan 4 kohta seuraavasti: ”4. Pääjohtajan ja johtajien toimikausi on viisi vuotta. Toimikautta voidaan komission ehdotuksesta ja arvioinnin jälkeen jatkaa kerran enintään viidellä vuodella. Arvioinnissa komissio tarkastelee erityisesti: - ensimmäisen toimikauden aikana saavutettuja tuloksia ja tapaa, jolla ne on saavutettu; - viraston velvollisuuksia ja siihen kohdistuvia vaatimuksia lähivuosina.” (26) Korvataan 35 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Muutosta voidaan hakea viraston päätöksiin, jotka on tehty 9 a, 15, 15 a, 15 b, 46 tai 53 artiklan nojalla.” (27) Muutetaan 41 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Yhteisöjen tuomioistuimessa voidaan nostaa kumoamiskanteita sellaisista viraston toimista, jotka sitovat oikeudellisesti kolmansia osapuolia, samoin kuin laiminlyöntikanteita tai korvauskanteita, jotka koskevat viraston toimintansa yhteydessä aiheuttamia vahinkoja.” b) korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Kumoamiskanteet, jotka koskevat 9a, 15, 15 a, 15 b, 46 tai 53 artiklan mukaisesti tehtyjä viraston päätöksiä, voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi vasta sen jälkeen kun on käytetty viraston sisäiset muutoksenhakukeinot.” (28) Korvataan 45 artiklan 1 kohdan johtolause seuraavasti: ”1. Virasto avustaa komissiota tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen soveltamisen seurannassa tekemällä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia koskevia 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardointitarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle perustamissopimuksessa annettua täytäntöönpanovaltaa. Tätä tarkoitusta varten tämän asetuksen mukaisesti valtuutetuilla virkamiehillä on oikeus, yhteistoiminnassa kansallisten viranomaisten kanssa ja kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen:” (29) Muutetaan 46 artikla seuraavasti: a) korvataan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: ”Edellä olevan 15, 15 a ja 15 b artiklan soveltamiseksi virasto voi toteuttaa itse tai antaa kansallisten ilmailuviranomaisten tai pätevien yksiköiden tehtäväksi kaiken tarvittavan yrityksiä koskevan tutkinnan, josta säädetään 16 artiklan 2 kohdassa.” b) lisätään 1a kohta seuraavasti:”1a. ”Edellä olevan 9 a artiklan soveltamiseksi virasto voi toteuttaa itse tai antaa kansallisten ilmailuviranomaisten tai pätevien yksiköiden tehtäväksi kaiken tarvittavan päteviä yksikköjä koskevan tutkinnan, josta säädetään 16 artiklan 2 kohdassa.” (30) Lisätään 46 artiklan jälkeen 46 a ja 46 b artikla seuraavasti: ”46 a artikla Vuotuinen työohjelma Vuotuisen työohjelman on oltava tässä asetuksessa määriteltyjen viraston tavoitteiden, toimeksiannon ja tehtävien mukainen. Vuotuisen työohjelman on perustuttava komission osana toimintojohtamista (ABM) kehittämään metodologiaan. 46b artikla Vuotuinen yleiskertomus Vuotuisessa yleiskertomuksessa selostetaan, miten virasto on toteuttanut vuosittaisen työohjelmansa. Kertomuksessa selostetaan viraston suorittamat toimet ja arvioidaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin ja aikatauluun, toteutettuihin toimiin liittyviä riskejä sekä voimavarojen käyttöä ja viraston yleistä toimintaa.” (31) Lisätään 47 artiklaan 5 ja 6 kohta seuraavasti: ”5. Päätöksistä, jotka virasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perustamissopimuksen 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne yhteisöjen tuomioistuimessa perustamissopimuksen 230 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 6. Viraston tämän asetuksen mukaisesti keräämiin tietoihin sovelletaan henkilötietojen suojelun osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001*.” EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.” (32) Muutetaan 48 artiklan 1 kohta seuraavasti: a) korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Viraston tulot muodostuvat: a) yhteisön rahoitusosuudesta b) sellaisten Euroopan kolmansien maiden rahoitusosuudesta, joiden kanssa yhteisö on tehnyt 55 artiklassa tarkoitetun sopimuksen; c) viraston myöntämien todistusten ja hyväksyntöjen hakijoiden ja haltijoiden suorittamista maksuista; d) julkaisuista, koulutuksesta ja kaikista muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä maksuista. Viraston rahoittamiseen voivat osallistua myös jäsenvaltiot, kolmannet maat tai muut tahot.” (33) Poistetaan 53 artiklan 4 kohdan toinen alakohta. (34) Poistetaan 56 artiklan 3 kohta. (35) Korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä. (36) Lisätään tämän asetuksen liitteessä esitetyt liitteet III, IV ja V. II LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 2 artikla Kumoaminen 1. Kumotaan neuvoston direktiivi 91/670/ETY 6a artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen voimaantulosta alkaen. 2. Poistetaan asetuksen (ETY) N:o 3922/91 liite III 6b artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosääntöjen voimaantulosta alkaen. 3. Asetuksen 8 artiklan säännöksiä sovelletaan tuotteisiin, osiin, laitteisiin, organisaatioihin ja henkilöihin, jotka on hyväksytty tai tunnustettu neuvoston direktiivin 91/670/ETY säännösten ja asetuksen (ETY) N:o 3922/91 liitteen III mukaisesti. 3 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä päivänä kuuta . Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE (1) Muutetaan liite II seuraavasti: ” LIITE II 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ilma-alukset Ilma-alukset, joihin ei sovelleta 4 artiklan 1, 1a) ja 1b) kohtaa, ovat ilma-aluksia, jotka kuuluvat yhteen tai useampaan seuraavista luokista: a) historiallinen ilma-alus, joka täyttää seuraavat vaatimukset: i) muu kuin vaativa ilma-alus, jonka – alkuperäinen tyyppisuunnittelu on tapahtunut ennen 1 päivää tammikuuta 1955 ja – valmistaminen on lopetettu ennen 1 päivää tammikuuta 1975; tai ii) ilma-alus, jolla on selkeä historiallinen merkitys, joka liittyy – osallistumiseen merkittävään historialliseen tapahtumaan tai – huomattavaan vaiheeseen ilmailun kehityksessä, tai – merkittävään asemaan jäsenvaltion asevoimissa; b) ilma-alus, joka on erityisesti suunniteltu tai muutettu tutkimus-, kokeilu- tai tieteellisiin tarkoituksiin ja jota valmistetaan todennäköisesti hyvin rajoitettu määrä; c) ilma-alus, josta vähintään 51 prosenttia on rakentanut harrasterakentaja tai voittoa tavoittelematon harrasteyhdistys omiin tarkoituksiinsa ja ilman kaupallisia tavoitteita; d) ilma-alus, joka on ollut asevoimien käytössä, lukuun ottamatta ilma-aluksia, joiden tyyppisuunnitteluvaatimukset virasto on hyväksynyt; e) enintään kaksipaikkaiset lentokoneet, helikopterit ja moottoroidut laskuvarjot, joiden suurin lentoonlähtömassa on jäsenvaltioiden rekisterien mukaan enintään: i) 300 kilogrammaa yksipaikkaisten maalentokoneiden/-helikoptereiden osalta; tai ii) 450 kilogrammaa kaksipaikkaisten maalentokoneiden/-helikoptereiden osalta; tai iii) 330 kilogrammaa yksipaikkaisen amfibiolentokoneen/-helikopterin tai vesilentokoneen/-helikopterin osalta; tai iv) 495 kilogrammaa kaksipaikkaisen amfibiolentokoneen/-helikopterin tai vesilentokoneen/-helikopterin osalta edellyttäen, että toimiessaan sekä vesi- että maalentokoneena/-helikopterina se alittaa tarvittaessa molemmat suurinta lentoonlähtömassaa koskevat rajoitukset; v) 472,5 kilogrammaa kaksipaikkaisten maalentokoneiden osalta, joihin on asennettu koko lentokoneen kantava pelastusvarjo; vi) 315 kilogrammaa yksipaikkaisten maalentokoneiden osalta, joihin on asennettu koko lentokoneen kantava pelastusvarjo, ja joiden sakkausnopeus tai pienin vakaa lentonopeus laskuasussa on lentokoneiden osalta enintään 35 solmua kalibroitua ilmanopeutta. f) yksi- ja kaksipaikkaiset autogirot, joiden suurin lentoonlähtömassa on enintään 560 kilogrammaa; g) liitimet, joiden rakenteellinen massa yksipaikkaisina on alle 80 kilogrammaa tai kaksipaikkaisina alle 100 kilogrammaa, mukaan luettuina jaloilta lähtevät koneet; h) jäljitelmät ilma-aluksista, jotka täyttävät a tai d kohdan perusteet ja joiden rakennesuunnittelu vastaa alkuperäistä ilma-alusta; i) miehittämättömät ilma-alukset, joiden toimintamassa on alle 150 kilogrammaa; j) muut ilma-alukset, joiden rakenteellinen massa polttoaine mukaan luettuna on alle 70 kilogrammaa.” (2) Lisätään liitteet III, IV ja V seuraavasti: ” LIITE III 6 a artiklassa tarkoitetut lentäjien lupakirjoja koskevat keskeiset vaatimukset 1. Koulutus 1.a Yleistä 1.a.1 Ilma-aluksen ohjaamiskoulutukseen osallistuvalla henkilöllä on oltava riittävä koulutus sekä riittävän kehittyneet fyysiset ja henkiset valmiudet, jotta hän voi hankkia, ylläpitää ja osoittaa asiaan liittyvät teoreettiset tiedot ja käytännön taidot. 1.b Teoreettiset tiedot 1.b.1 Lentäjän on hankittava ja ylläpidettävä sellainen tiedon taso, joka vastaa ilma-aluksella harjoitettavaa toimintaa ja on oikeassa suhteessa toimintatyyppiin liittyviin riskeihin. Tietojen on katettava ainakin seuraavat: i) ilmailulainsäädäntö; ii) ilma-aluksen yleistuntemus; iii) ilma-alusryhmää koskevat tekniset seikat; iv) suoritusarvot ja lennonsuunnittelu; v) ihmisen suorituskyky ja rajoitukset; vi) sääoppi; vii) lentosuunnistus; viii) lentotoimintamenetelmät, mukaan lukien resurssienhallinta; ix) lennonteoria; ja x) yhteydenpito. 1.c Teoreettisten tietojen osoittaminen ja ylläpitäminen 1.c.1. Teoreettisten tietojen hankinta ja hallinta on osoitettava koulutuksen aikaisessa jatkuvassa arvioinnissa ja tarvittaessa teoriakokeissa. 1.c.2 Teoreettisen tiedon asianmukainen taso on säilytettävä. Vaatimusten noudattaminen on osoitettava säännöllisissä arvioinneissa, teoriakokeissa, lentokokeissa tai tarkastuslennoilla. Teoria- ja lentokokeiden tai tarkastuslentojen määrävälien on oltava oikeassa suhteessa toiminnan riskitasoon. 1.d Käytännön taidot 1.d.1 Lentäjän on hankittava ja ylläpidettävä hänen tehtäviinsä ilma-aluksessa tarvittavat käytännön taidot. Taitojen on oltava oikeassa suhteessa toiminnan tyyppiin liittyviin riskeihin ja katettava ilma-aluksella harjoitettaviin toimintoihin nähden soveltuvin osin seuraavat seikat: i) lennonvalmistelu ja toiminta lennon aikana, mukaan lukien ilma-aluksen suoritusarvojen, massan ja massakeskiön määritys, ilma-aluksen tarkastus ja huolto, polttoainesuunnittelu, sään arviointi, reittisuunnittelu, ilmatilarajoitukset ja kiitoteiden käytettävyys; ii) toiminta lentopaikalla ja laskukierroksessa; iii) varotoimenpiteet ja menetelmät yhteentörmäyksen välttämiseksi; iv) ilma-aluksen ohjaaminen ulkoisten näköhavaintojen perusteella; v) lentoliikkeet, myös kriittisissä tilanteissa, ja niihin liittyvät oikaisut, sikäli kuin nämä voidaan teknisesti toteuttaa; vi) lentoonlähdöt ja laskut normaaleissa olosuhteissa ja sivutuulessa; vii) lentäminen yksinomaan mittarien avulla, toiminnan tyypin edellytysten mukaisesti; viii) toimintamenetelmät, mukaan lukien ryhmätyötaidot ja resurssienhallinta, lentotoiminnan tyyppiin soveltuvin osin yhden tai useamman hengen miehistöillä; ix) lentosuunnistus sekä lentosääntöjen ja niihin liittyvien menetelmien noudattaminen käyttäen tarpeen mukaan näkösuunnistusta tai suunnistuksen apulaitteita; x) poikkeuksellisten tilanteiden ja hätätilanteiden menetelmät, mukaan lukien simuloidut ilma-alusten laitteiden toimintahäiriöt; xi) ilmaliikennepalvelun ja radiopuhelinliikenteen menetelmien noudattaminen; xii) ilma-alusten tyyppi- ja luokkakohtaiset seikat; ja xiii) käytännön taitoja koskeva täydentävä koulutus, jota voidaan edellyttää tiettyihin toimintoihin liittyvien riskien rajoittamiseksi. 1.e Käytännön taidon osoittaminen ja ylläpitäminen 1.e.1 Lentäjän on osoitettava kykynsä suorittaa menetelmät ja ohjata ilma-alusta sillä harjoitettavassa toiminnassa vaadittavan pätevyystason mukaisesti: i) käyttämällä ilma-alusta sen rajoitusten mukaisesti; ii) ohjaamalla sitä tasaisesti ja tarkasti; iii) osoittamalla hyvää arviointikykyä ja ilmailutaitoa; iv) soveltamalla ilmailutietoa; ja v) pitämällä ilma-alusta jatkuvasti hallinnassa niin, että menetelmä tai ilma-aluksen ohjaus suoritetaan loppuun onnistuneesti. 1.e.2 Käytännön taitojen asianmukainen taso on säilytettävä. Vaatimuksen noudattaminen on osoitettava säännöllisissä arvioinneissa, teoriakokeissa, lentokokeissa tai tarkastuslennoilla. Teoria- ja lentokokeiden tai tarkastuslentojen määrävälien on oltava oikeassa suhteessa toiminnan riskitasoon. 1.f Kielitaito Lukuun ottamatta tilanteita, joissa turvallisuusriskiä voidaan rajoittaa muilla keinoilla, lentäjän on osoitettava englannin kielen taito, joka riittää seuraaviin: i) kyky ymmärtää säätietoasiakirjoja; ii) ilmailun reitti-, lähtö- ja lähestymiskarttojen ja niihin liittyvien ilmailualan tietoasiakirjojen käyttö; ja iii) kyky viestiä muun ohjaamomiehistön ja lennonvarmistuspalvelujen kanssa englanniksi lennon kaikissa vaiheissa, myös lennonvalmistelun aikana. 1.g Synteettiset lentokoulutuslaitteet Kun synteettistä lentokoulutuslaitetta (FSTD) käytetään koulutukseen tai käytännön taidon hankkimisen tai ylläpitämisen osoittamiseen, kyseisen synteettisen lentokoulutuslaitteen suorituskyvyn on oltava kelpuutettu tietylle tasolle niillä aloilla, joilla on merkitystä tehtävän suorittamisessa. Erityisesti lentoasun, lento-ominaisuuksien, suoritusarvojen ja järjestelmien käyttäytymisen jäljittelyn on tarkasti vastattava ilma-alusta. 1.h Koulutuskurssi 1.h.1 Koulutus on järjestettävä kurssimuotoisena. 1.h.2 Kurssin on täytettävä seuraavat edellytykset: i) kullekin kurssityypille on laadittava koulutusohjelma; ja ii) kurssi on jaettava teoriatietoa ja käytännön lennonopetusta koskeviin osiin, joista viimeksi mainittuun sisältyy synteettinen koulutus, mikäli sellaista käytetään. 1.i Lennonopettajat 1.i.1 Teoriaopetus. Teoriaopetuksen antajien on oltava asianmukaisesti pätevöityneitä lennonopettajia. Opettajien on täytettävä seuraavat vaatimukset: i) heillä on oltava asianmukaiset tiedot alalla, jonka opetusta he antavat; ja ii) heidän on osattava käyttää soveltuvia opetustekniikoita. 1.i.2 Lentokoulutus ja synteettinen lentokoulutus Lentokoulutuksen ja synteettisen lentokoulutuksen antajien on oltava asianmukaisesti pätevöityneitä lennonopettajia, joilla on seuraavat kelpoisuudet: i) he täyttävät teoriatietoja ja kokemusta koskevat vaatimukset, jotka soveltuvat annettavaan opetukseen; ii) he osaavat käyttää soveltuvia opetustekniikoita; iii) he ovat harjaantuneet niiden lentoliikkeiden ja menetelmien opetustekniikoihin, joita varten lentokoulutusta on tarkoitus antaa; iv) he ovat osoittaneet taitonsa antaa opetusta niillä aloilla, joilla lentokoulutusta on tarkoitus antaa, mukaan lukien lentoa ennen, lennon jälkeen ja maassa tapahtuva opetus; ja v) he osallistuvat säännöllisesti kertauskoulutukseen, jolla varmistetaan, että lennonopetuksen taso on ajan tasalla. Lennonopettajalla on lisäksi oltava oikeus toimia sen ilma-aluksen päällikkönä, jota koskevaa opetusta annetaan, lukuun ottamatta uusia lentokonetyyppejä koskevaa opetusta. 1.j Tarkastuslentäjät 1.j.1 Lentäjien pätevyyden arvioinnista vastuussa olevien henkilöiden: i) on täytettävä tai oltava täyttänyt lennonopettajia koskevat vaatimukset; ii) kyettävä arvioimaan lentäjien suoriutumista ja suorittamaan lentokokeita ja tarkastuksia. 2. Koulutusorganisaatiot 2.a Koulutusorganisaatioita koskevat vaatimukset 2.a.1 Lentokoulutusta antavan koulutusorganisaation on täytettävä seuraavat vaatimukset: i) sillä on oltava kaikki toimialaansa kuuluvien tehtävien hoitoon tarvittavat välineet. Välineisiin sisältyvät muun muassa seuraavat: tilat, henkilöstö, varusteet, työkalut ja materiaalit, tehtävien, vastuiden ja menetelmien dokumentointi, tarvittavien tietojen saanti ja kirjanpito; ii) sen on otettava käyttöön turvallisuutta ja koulutusvaatimuksia koskeva hallintajärjestelmä ja pyrittävä järjestelmän jatkuvaan parantamiseen; ja iii) sen on tehtävä muiden asiaan liittyvien organisaatioiden kanssa tarvittavat sopimukset, joilla varmistetaan edellä olevien vaatimusten jatkuva täyttäminen. 3. Lääketieteellinen kelpoisuus 3.a Lääketieteelliset vaatimukset 3.a.1 Kaikkien lentäjien on määrävälein osoitettava lääketieteellinen kelpoisuutensa suoriutua tyydyttävällä tavalla tehtävistään toiminnan tyyppi huomioon ottaen. Vaatimusten noudattaminen on osoitettava asianmukaisen arvioinnin avulla, joka perustuu ilmailulääketieteen parhaisiin toimintatapoihin, ja siinä on otettava huomioon toiminnan tyyppi ja mahdollinen iästä johtuva henkisen ja fyysisen suorituskyvyn aleneminen. Lääketieteellinen kelpoisuus, mukaan lukien fyysinen ja henkinen soveltuvuus, edellyttää, ettei lentäjällä ole sellaista sairautta tai vammaa, joka estää lentäjää: i) suorittamasta ilma-aluksen käytön edellyttämiä tehtäviä; tai ii) huolehtimasta aina hänelle määrätyistä velvoitteista; tai iii) havainnoimasta tarkasti omaa ympäristöään. 3.a.2 Jollei lääketieteellistä kelpoisuutta voida osoittaa täysin tyydyttävästi, voidaan saattaa voimaan rajoittavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan vastaava turvallisuustaso. 3.b Ilmailulääkärit 3.b.1 Ilmailulääkärillä on oltava seuraavat: i) pätevyys ja oikeus lääketieteen harjoittamiseen; ii) ilmailulääketieteellinen koulutus ja säännöllinen ilmailulääketieteellinen kertauskoulutus, joilla varmistetaan, että arviointivaatimuksia edelleen noudatetaan; iii) käytännön tiedot ja kokemus olosuhteista, joissa lentäjät suorittavat tehtäviään. 3.c Ilmailulääketieteelliset keskukset 3.c.1 Ilmailulääketieteellisten keskusten on täytettävä seuraavat edellytykset: i) niillä on oltava kaikki tarpeelliset välineet niiden toimialaan liittyvien tehtävien hoitamiseksi. Välineisiin sisältyvät muun muassa seuraavat: tilat, henkilöstö, varusteet, työkalut ja materiaalit, tehtävien, vastuiden ja menetelmien dokumentointi, tarvittavien tietojen saanti ja kirjanpito; ii) niiden on otettava käyttöön turvallisuutta ja lääketieteellisen kelpoisuuden arviointia koskeva hallintajärjestelmä ja pyrittävä järjestelmän jatkuvaan parantamiseen; iii) niiden on tehtävä muiden asiaankuuluvien organisaatioiden kanssa tarvittavat sopimukset, joilla varmistetaan näiden vaatimusten jatkuva täyttäminen. LIITE IV 6 b artiklassa tarkoitetut lentotoimintaa koskevat keskeiset vaatimukset 1. Yleistä 1.a Lentoa ei saa suorittaa, elleivät miehistön jäsenet ja tapauksen mukaan muu sen valmisteluun ja suoritukseen osallistuva operatiivinen henkilöstö ole perehtyneet sovellettaviin lakeihin, asetuksiin ja menetelmiin, jotka liittyvät heidän tehtäviensä suorittamiseen ja jotka koskevat ylilennettäviä alueita, käytettäviksi suunniteltuja lentopaikkoja ja niihin liittyviä lennonvarmistuspalveluja. 1.b Lento on suoritettava siten, että lentokäsikirjassa tai, milloin sitä edellytetään, toimintakäsikirjassa lennon valmistelua ja suoritusta määrättyjä toimintamenetelmiä noudatetaan. Tämän helpottamiseksi miehistön jäsenten käytettävissä on oltava soveltuvin osin tarkistuslistajärjestelmä ilma-aluksen käytön kaikissa vaiheissa normaaleissa, poikkeuksellisissa ja hätätilanteissa ja -olosuhteissa. Menetelmät on vahvistettava kaikkia kohtuullisesti ennakoitavissa olevia hätätilanteita varten. 1.c Jokaisen miehistön jäsenen tehtävät ja velvollisuudet on määriteltävä ennen jokaista lentoa. Ilma-aluksen päällikön on oltava vastuussa ilma-aluksen käytöstä ja turvallisuudesta sekä kaikkien aluksessa olevien miehistön jäsenten, matkustajien ja rahdin turvallisuudesta. 1.d Esineitä tai aineita, jotka voivat aiheuttaa merkittävää riskiä terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, kuten vaarallisia aineita, aseita tai ammuksia, ei saa kuljettaa missään ilma-aluksessa, ellei noudateta erityisiä turvallisuusmenetelmiä ja -ohjeita niiden aiheuttamien riskien rajoittamiseksi. 1.e Jokaisesta lennosta on säilytettävä ja pidettävä saatavilla vähintään toiminnan tyyppiä vastaavan vähimmäissäilytysajan kaikki tarvittavat tiedot, asiakirjat, kirjanpito ja muut tiedot, joihin kirjataan kohdassa 5.c määriteltyjen ehtojen noudattaminen. 2. Lennonvalmistelu 2.a Lentoa ei saa aloittaa, ellei kaikin käytettävissä olevin kohtuullisin tavoin ole varmistettu, että seuraavat edellytykset täyttyvät: 2.a.1 Lennon suorittamiseksi on oltava käytettävissä lennon ja ilma-aluksen turvallisen käytön suoraan edellyttämät asianmukaiset välineet, myös yhteydenpitolaitteet ja lentosuunnistuksen apuvälineet, käytettävissä olevat AIS-asiakirjat huomioon ottaen. 2.a.2 Miehistön on oltava perehtynyt ja matkustajat on opastettava asiaankuuluvien hätävarusteiden sijaintiin ja käyttöön. Hätämenetelmistä ja matkustamon turvavarusteista on annettava miehistölle ja matkustajille riittävästi eriteltyä tietoa. 2.a.3 Ilma-aluksen päällikkönä toimivan lentäjän on oltava vakuuttunut seuraavista: i) ilma-alus on lentokelpoinen kohdassa 6 määritellyllä tavalla; ii) ilma-alus on tarvittaessa asianmukaisesti rekisteröity ja tätä koskevat asianmukaiset todistukset ovat ilma-aluksessa; iii) jäljempänä 5 kohdassa määritellyt, kyseisellä lennolla tarvittavat mittarit ja varusteet on asennettu ilma-alukseen ja ovat toimintakuntoisia, ellei tästä vaatimuksesta poiketa sovellettavassa minimivarusteluettelossa tai vastaavassa asiakirjassa; iv) ilma-aluksen massa ja massakeskiön sijainti ovat sellaiset, että lento voidaan suorittaa lentokelpoisuusasiakirjoissa määrätyissä rajoissa; v) kaikki käsimatkatavarat, ruumassa kuljetettavat matkatavarat ja rahti on asianmukaisesti kuormattu ja varmistettu; ja vi) kohdassa 4 määriteltyjä ilma-aluksen toimintarajoituksia ei ylitetä missään vaiheessa lennon aikana. 2.a.4 Lähtö-, määrä- ja tarvittaessa varalentopaikan sääolosuhteita ja matkalennon olosuhteita koskevien tietojen on oltava ohjaamomiehistön käytettävissä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä mahdollisesti vaarallisiin ilmakehän olosuhteisiin. 2.a.5 Mikäli lento suuntautuu tiedossa tai odotettavissa oleviin jäätäviin olosuhteisiin, ilma-aluksen on oltava hyväksytty, varustettu ja/tai käsitelty toimimaan turvallisesti tällaisissa olosuhteissa. 2.a.6 Näkölentosääntöihin perustuvalla lennolla lennettävän reitin varrella vallitsevien sääolosuhteiden on oltava sellaiset, että näiden lentosääntöjen noudattaminen on mahdollista. Mittarilentosääntöihin perustuvalla lennolla on valittava määrälentopaikka ja tarvittaessa varalentopaikka tai -paikat, joille ilma-alus voi laskeutua, ottaen huomioon erityisesti ennustetut sääolosuhteet, lentosuunnistuslaitteiden käytettävyys, maalaitteiden käytettävyys ja sen valtion hyväksymät mittarilentomenetelmät, jossa määrä- ja/tai varalentopaikka sijaitsevat. 2.a.7 Ilma-aluksessa olevan polttoaineen ja öljyn määrän on oltava riittävä sen varmistamiseksi, että aiottu lento voidaan viedä päätökseen turvallisesti ottaen huomioon sääolosuhteet, kaikki ilma-aluksen suorituskykyyn vaikuttavat tekijät sekä lennon aikana odotettavissa olevat viivästykset. Lisäksi mukana on kuljetettava varapolttoainetta ennakoimatonta tarvetta varten. Tarvittaessa on vahvistettava lennon aikana noudatettavat polttoaineen kulutuksen seurannan ja kulutuksen hallinnan menetelmät. 3. Lentotoiminta 3.a Lentotoiminnan yhteydessä on täytettävä kaikki seuraavat ehdot: 3.a.1 Ilma-aluksen tyypin mukaisesti lentoonlähdön ja laskun aikana ja aina, kun ilma-aluksen päällikkö katsoo sen olevan tarpeen turvallisuuden varmistamiseksi, jokaisen miehistön jäsenen on istuttava omalla paikallaan ja käytettävä tarjolla olevia vyöjärjestelmiä ilma-aluksen tyypin mukaisesti. 3.a.2 Jokaisen ohjaamotehtäviin vaaditun ohjaamomiehistön jäsenen on oltava ja pysyttävä omalla paikallaan istuinvyöt kiinnitettyinä paitsi matkalennon aikana fysiologisia tarpeita tai lentotoimintaan liittyviä tehtäviä varten. 3.a.3 Ilma-aluksen tyypin mukaisesti ilma-aluksen päällikön on varmistettava, että jokainen matkustaja on asettunut istuma- tai makuupaikalle ja kiinnittänyt turvavyönsä asianmukaisesti ennen lentoonlähtöä ja laskua, rullauksen ajaksi ja aina, kun turvallisuusnäkökohdat tätä edellyttävät. 3.a.4 Lento on suoritettava siten, että asianmukainen porrastus muihin ilma-aluksiin säilytetään ja riittävä estevarakorkeus varmistetaan lennon kaikissa vaiheissa. Porrastuksen on oltava vähintään sovellettavissa lentosäännöissä edellytetty. 3.a.5 Lentoa ei tule jatkaa, elleivät tunnetut olosuhteet jatku vähintäänkin kohdassa 2 määriteltyjen mukaisina. Lisäksi mittarilentosääntöihin perustuvilla lennoilla lentopaikan lähestymistä ei saa jatkaa tiettyjä määriteltyjä korkeuksia alemmas tai tiettyä sijaintia kauemmas, elleivät tilanteeseen määrätyt näkyvyyskriteerit täyty. 3.a.6 Ilma-aluksen päällikön on varmistettava hätätilanteessa, että kaikki matkustajat saavat opastuksen tällaisessa hätätilanteessa toimimiseen olosuhteisiin nähden tarvittavalla tavalla. 3.a.7 Ilma-aluksen päällikön on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet matkustajan häiritsevästä käyttäytymisestä lennolla aiheutuvien seurausten rajoittamiseksi. 3.a.8 Ilma-alusta ei saa rullata lentopaikan kenttäalueella eikä sen roottoria saa kytkeä toimintaan, ellei ohjaimissa ole asianmukaisesti pätevä henkilö. 3.a.9 Lennon aikana sovellettavia polttoaineen kulutuksen seurannan ja käytön hallinnan menetelmiä on käytettävä, mikäli sellaisia on. 4. Ilma-aluksen suoritusarvot ja toimintarajoitukset 4.a Ilma-alusta on käytettävä sen lentokelpoisuusasiakirjojen ja kaikkien sitä koskevien toimintamenetelmien ja -rajoitusten mukaisesti, jotka on kuvattu sen hyväksytyssä lentokäsikirjassa tai tapauksen mukaan vastaavassa asiakirjassa. Lentokäsikirjan tai vastaavan asiakirjan on oltava miehistön saatavilla, ja sitä on pidettävä ajan tasalla kunkin ilma-aluksen osalta. 4.b Ilma-alusta on käytettävä sovellettavien ympäristöasiakirjojen mukaisesti. 4.c Lentoa ei saa aloittaa tai jatkaa, ellei ilma-aluksen laskettujen suoritusarvojen perusteella kaikki sen suoritusarvoihin merkitsevästi vaikuttavat tekijät huomioon ottaen kaikkia lennon vaiheita voida suorittaa sovellettavien etäisyyksien/alueiden ja estevarakorkeuksien puitteissa suunnitellulla toimintamassalla. Merkittävästi lentoonlähtöön, matkalentoon ja lähestymiseen/laskuun vaikuttavia suoritusarvotekijöitä ovat erityisesti seuraavat: i) toimintamenetelmät; ii) lentopaikan painekorkeus; iii) lämpötila; iv) tuuli; v) lentoonlähtö-/laskualueen koko, kaltevuus ja kunto; ja vi) ilma-aluksen rungon, voimalaitteen tai järjestelmien kunto, mahdollinen ominaisuuksien heikkeneminen huomioon ottaen. 4.c.1 Nämä tekijät on otettava huomioon suoraan toimintaparametreina tai epäsuorasti lisäyksinä tai marginaaleina, jotka voidaan sisällyttää suorituskykyarvojen laskelmiin toiminnan tyypin edellyttämällä tavalla. 5. Mittarit, tiedot ja varusteet 5.a Ilma-aluksen on oltava varustettu kaikilla lentosuunnistus-, yhteydenpito- ja muilla laitteilla, joita aiotulla lennolla tarvitaan ottaen huomioon lennon eri vaiheissa sovellettavat ilmailumääräykset ja lentosäännöt. 5.b Tarpeen mukaan ilma-aluksen on oltava varustettu kaikilla tarvittavilla turvallisuus-, lääkintä-, evakuointi- ja pelastautumisvarusteilla ottaen huomioon toiminta-alueisiin liittyvät riskit, lennettävät reitit, lentokorkeus ja lennon kestoaika. 5.c Kaikkien tietojen, jotka miehistö tarvitsee lennon suorittamiseen, on oltava ajan tasalla ja käytettävissä ilma-aluksessa ottaen huomioon sovellettavat ilmailumääräykset, lentosäännöt, lentokorkeudet ja toiminta-alueet. 6. Lentokelpoisuuden ylläpitäminen 6.a Ilma-alusta ei saa käyttää, i) ellei ilma-alus ole lentokelpoisessa kunnossa; ii) elleivät aiotulla lennolla tarpeelliset toiminta- ja hätävarusteet ole toimintakuntoisia; iii) ellei ilma-aluksen lentokelpoisuusasiakirja ole voimassa; ja iv) ellei ilma-alusta ole huollettu sen huolto-ohjelman mukaisesti. 6.b Ennen jokaista lentoa ilma-alus on tarkastettava lentoa edeltävässä tarkastuksessa, jossa määritellään, onko se kelvollinen aiotulle lennolle. 6.c Huolto-ohjelmaan on sisällyttävä erityisesti huoltotehtävät ja -jaksot, ennen muuta lentokelpoisuuden säilyttämiseksi annetuissa ohjeissa pakollisiksi määrätyt huoltotehtävät. 6.d Ilma-alusta ei saa käyttää, elleivät sitä huolla ja huoltotodisteita myönnä näihin tehtäviin pätevät henkilöt tai organisaatiot. Allekirjoitetussa huoltotodisteessa on mainittava erityisesti suoritetun huollon keskeiset yksityiskohdat. 6.e Koko ilma-aluksen lentokelpoisuutta osoittavaa kirjanpitoa on säilytettävä, kunnes laajuudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan vastaavat uudet tiedot korvaavat ne, ja yksityiskohtaisen huoltokirjanpidon tietoja on joka tapauksessa säilytettävä vähintään yksi vuosi. Kun ilma-alus poistetaan pysyvästi käytöstä, huoltokirjanpitoa on säilytettävä vähintään 90 vuorokautta. Kun ilma-alus on vuokrattu, koko ilma-aluksen lentokelpoisuutta osoittavaa kirjanpitoa on säilytettävä vähintään vuokra-ajan. 6.f Kaikkien muutosten ja korjausten on täytettävä keskeiset lentokelpoisuusvaatimukset. Lentokelpoisuusvaatimusten täyttämistä tukevat oleelliset tiedot on säilytettävä. 7. Miehistön jäsenet 7.a Miehistön lukumäärä ja kokoonpano on määriteltävä ottaen huomioon: i) ilma-aluksen hyväksynnän rajoitukset, mukaan lukien mahdollisesti sovellettava ilma-alusta koskeva hätäevakuointiesitys; ii) ilma-aluksen versio; ja iii) toimintatyyppi ja toiminnan kestoaika. 7.b Matkustamohenkilöstön on täytettävä seuraavat vaatimukset: i) matkustamohenkilöstön jäsenet on koulutettava ja testattava säännöllisesti, jotta saavutetaan ja ylläpidetään riittävä pätevyystaso matkustamohenkilökunnalle määrätyistä turvallisuustehtävistä suoriutumiseksi; ja ii) lääketieteellinen kelpoisuus tulee arvioida määräajoin, jotta matkustamohenkilöstö voi suoriutua sille määrätyistä turvallisuustehtävistä. Vaatimusten täyttyminen on osoitettava asianmukaisessa arvioinnissa, joka perustuu ilmailulääketieteen parhaisiin toimintatapoihin. 7.c Ilma-aluksen päälliköllä on oltava valtuudet antaa kaikki käskyt ja toteuttaa asianmukaiset toimet toiminnan sekä ilma-aluksen ja sillä kuljetettavien henkilöiden ja/tai omaisuuden turvallisuuden varmistamiseksi. 7.d Hätätilanteessa, joka vaarantaa toiminnan tai ilma-aluksen ja/tai siinä olevien henkilöiden turvallisuuden, ilma-aluksen päällikön on ryhdyttävä turvallisuuden kannalta tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin. Mikäli tällaisiin toimiin liittyy paikallisten määräysten tai menetelmien rikkominen, ilma-aluksen päällikön toimivan lentäjän on otettava vastuu asian ilmoittamisesta viipymättä asianmukaiselle paikallisviranomaiselle. 7.e Poikkeus-, häiriö- ja hätätilanteita ei saa jäljitellä, kun lennolla kuljetetaan matkustajia tai rahtia. 7.f Miehistön jäsen ei saa antaa työsuorituksensa/päätöksentekokykynsä huonontua lennon turvallisuutta vaarantavassa määrin väsymyksen, univelan, valvomisen, lennettyjen lentojen määrän, yöajan jne. vaikutuksesta. Lepoaikojen on oltava riittävät, jotta miehistön jäsenet palautuvat aiempien työvuorojen vaikutuksista ja ovat hyvin levänneitä seuraavan lentotyöjakson alkuun mennessä. 7.g Miehistön jäsen ei saa suorittaa hänelle ilma-aluksessa kuuluvia tehtäviä, mikäli hän on psykoaktiivisten aineiden tai alkoholin vaikutuksen alaisena tai soveltumaton työhön loukkaantumisen, väsymyksen, lääkityksen, sairauden tai muiden vastaavien syiden vuoksi. 8. Täydentävät vaatimukset, jotka koskevat kaupallisiin tarkoituksiin tapahtuvaa lentotoimintaa ja vaativien moottorikäyttöisten ilma-alusten käyttöä 8.a Kaupallisiin tarkoituksiin tapahtuvaa lentotoimintaa ei saa harjoittaa eikä vaativaa moottorikäyttöistä ilma-alusta saa käyttää, elleivät seuraavat ehdot täyty: 8.a.1. lentotoiminnan harjoittajalla on oltava suoraan tai välillisesti sopimusten kautta lentotoiminnan mittakaavan ja laajuuden edellyttämät välineet. Välineisiin sisältyvät muun muassa seuraavat: ilma-alukset, tilat, henkilöstö, varusteet, tehtävien, vastuiden ja menetelmien dokumentointi, tarvittavien tietojen saanti ja kirjanpito; 8.a.2. lentotoiminnan harjoittaja saa käyttää ainoastaan asianmukaisesti pätevää ja koulutettua henkilöstöä ja ottaa käyttöön ja ylläpitää miehistön jäsenten ja muun henkilöstön koulutus- ja tarkastuslento-ohjelmia. 8.a.3 lentotoiminnan harjoittajan on laadittava minimivarusteluettelo (MEL) tai vastaava asiakirja, jossa otetaan huomioon seuraavat: i) asiakirjassa on kuvattava ilma-aluksen käyttö määritellyin ehdoin silloin, kun tietyt mittarit, varusteet tai toiminnot eivät ole toimintakuntoisia lennon alkuhetkellä; ii) asiakirja on laadittava jokaiselle yksittäiselle ilma-alukselle ottaen huomioon lentotoiminnan harjoittajan toiminta- ja huolto-olosuhteet; ja iii) MEL:n on perustuttava perusminimivarusteluetteloon (MMEL), jos sellainen on käytettävissä, eikä se saa olla vähemmän rajoittava kuin MMEL; 8.a.4. lentotoiminnan harjoittajan on otettava käyttöön hallintajärjestelmä, jolla varmistetaan näiden lentotoimintaa koskevien vaatimusten täyttyminen, sekä pidettävä yllä tätä järjestelmää ja pyrittävä sen jatkuvaan parantamiseen; ja 8.a.5. lentotoiminnan harjoittajan on laadittava onnettomuuksien ennaltaehkäisy- ja lentoturvallisuusohjelma, johon sisältyy myös poikkeustilanteiden ilmoitusjärjestelmä, sekä pidettävä yllä tätä ohjelmaa ja käytettävä sitä hallintajärjestelmässä tarkoituksena lentotoiminnan turvallisuuden jatkuva parantaminen. 8.b Kaupallista toimintaa saa harjoittaa ja vaativia moottorikäyttöisiä ilma-aluksia käyttää ainoastaan lentotoiminnan harjoittajan toimintakäsikirjan mukaisesti. Tässä käsikirjassa on oltava kaikki tarvittavat ohjeet, tiedot ja menetelmät kaikkia käytettäviä ilma-aluksia varten ja lentohenkilöstön tehtävien suorittamista varten. Lentoaikaan sovellettavat rajoitukset sekä miehistön jäsenten lentotyöjaksot ja lepoajat on määriteltävä. Toimintakäsikirjan ja sen tarkistusten on oltava hyväksytyn lentokäsikirjan mukaisia, ja niitä on muutettava tarvittaessa. 8.c Lentotoiminnan harjoittajan on vahvistettava tarvittaessa menetelmät, joilla rajoitetaan matkustajan häiritsevästä käyttäytymisestä lennon turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia. 8.d Lentotoiminnan harjoittajan on kehitettävä ja ylläpidettävä turvallisuusohjelmia, jotka soveltuvat ilma-alukselle ja toiminnan tyypille ja joihin sisältyy erityisesti: i) ohjaamon turvaaminen; ii) ilma-aluksen turvaetsinnän tarkistuslista; iii) koulutusohjelmat; iv) elektroniikka- ja tietokonejärjestelmien suojaus tahallisen järjestelmiin puuttumisen ja niiden vahingoittamisen ehkäisemiseksi; ja v) ilmoittaminen laittomasta lentoon puuttumisesta. Jos turvatoimet voivat heikentää toiminnan turvallisuutta, on arvioitava riskit ja kehitettävä asianmukaiset menetelmät turvallisuusriskien vähentämiseksi, mihin voidaan joutua käyttämään erityisvarusteita. 8.e Lentotoiminnan harjoittajan on nimettävä ohjaamomiehistöstä yksi lentäjä ilma-aluksen päälliköksi. 8.f Väsymyksen ennalta ehkäisyä on hallittava työvuorojärjestelmän avulla. Työvuorojärjestelmässä käsitellään lennon tai lentojen sarjan lentoaika, lentotyöjaksot, työjaksot ja niihin sovitetut lepojaksot. Työvuorojärjestelmään rakennetuissa rajoituksissa on otettava huomioon kaikki väsymykseen vaikuttavat merkittävät tekijät, kuten erityisesti lennettyjen lentojen määrä, aikavyöhykkeiden ylittäminen, valvominen, vuorokausirytmin häiriintyminen, yöaika, sijainti, yhteenlaskettu työaika tietyssä aikajaksossa, tehtävien jako miehistön jäsenten kesken sekä lisättyjen miehistöjen käyttö. 8.g Lentokelpoisuuden ylläpitämisestä vastaavan organisaation on valvottava 6a kohdassa määriteltyjen tehtävien sekä 6d ja 6e kohdassa kuvailtujen tehtävien suorittamista; kyseisen organisaation on täytettävä liitteessä I olevassa 3a kohdassa olevien vaatimusten lisäksi seuraavat edellytykset: i) organisaation on oltava kelpuutettu sen vastuulla olevien tuotteiden, osien ja laitteiden huoltoon tai sillä on oltava sopimus näiden tuotteiden, osien ja laitteiden huoltoon kelpuutetun organisaation kanssa; ja ii) organisaation on laadittava organisaation käsikirja, jossa on kyseisen henkilöstön käyttöä varten ohjeistukseksi kuvaus kaikista organisaation lentokelpoisuuden ylläpitämismenetelmistä, mukaan lukien tarvittaessa kuvaus hallinnollisista järjestelyistä organisaation ja hyväksytyn huolto-organisaation välillä. LIITE V 9 a artiklassa tarkoitettuja päteviä yksikköjä koskevat vaatimukset 1. Yksikkö, sen johtaja ja tarkastuksista vastaava henkilökunta eivät saa suoranaisesti eivätkä valtuutettuina edustajina osallistua tuotteiden, osien, laitteiden,