Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Shift2Rail-yhteisyrityksen perustamisesta /* COM/2013/0922 final - 2013/0445 (NLE) */





SISÄLLYSLUETTELO PERUSTELUT........................................................................................................................... 5 1........... EHDOTUKSEN TAUSTA.......................................................................................... 5 1.1........ Yleinen tausta............................................................................................................... 5 1.2........ Rautatiealan yhteisyritykseen liittyvät syyt ja tavoitteet.............................................. 5 2........... KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET..................... 6 2.1........ Sidosryhmien kuuleminen ja asiantuntijatiedon käyttö................................................ 6 2.2........ Vaikutusten arviointi.................................................................................................... 7 3........... EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ...................................................... 7 3.1........ Ehdotuksen sisältö........................................................................................................ 8 3.2........ Oikeusperusta............................................................................................................... 7 3.3........ Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate........................................................................... 8 4........... TALOUSARVIOVAIKUTUKSET............................................................................ 8 NEUVOSTON ASETUS Shift2Rail-yhteisyrityksen perustamisesta........................................ 9 SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS.......................................................... 22 1........... PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA............................................ 22 1.1........ Ehdotuksen/aloitteen nimi.......................................................................................... 22 1.2........ Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 22 1.3........ Ehdotuksen/aloitteen luonne...................................................................................... 22 1.4........ Tavoite (Tavoitteet).................................................................................................... 22 1.5........ Ehdotuksen/aloitteen perustelut................................................................................. 22 1.6........ Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto............................................................... 22 1.7........ Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)............................................................................ 22 2........... HALLINNOINTI...................................................................................................... 22 2.1........ Seuranta- ja raportointisäännöt................................................................................... 22 2.2........ Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä............................................................................ 22 2.3........ Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi............................. 22 3........... EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET....... 22 3.1........ Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 22 3.2........ Arvioidut vaikutukset menoihin................................................................................. 22 3.2.1..... Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin........................................................ 22 3.2.2..... Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin............................................................ 22 3.2.3..... Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin............................................................. 22 3.2.4..... Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa............................ 22 3.2.5..... Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet...................................................................... 22 3.3........ Arvioidut vaikutukset tuloihin.................................................................................... 22 1........... PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA............................................ 23 1.1........ Ehdotuksen/aloitteen nimi.......................................................................................... 23 1.2........ Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 23 1.3........ Ehdotuksen/aloitteen luonne...................................................................................... 23 1.4........ Tavoite (Tavoitteet).................................................................................................... 23 1.4.1..... Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee............................................................................. 23 1.4.2..... Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä............................................................................................. 23 1.4.3..... Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset.............................................................. 24 1.4.4..... Tulos- ja vaikutusindikaattorit.................................................................................... 24 1.5........ Hankkeen ja tehtäväkokonaisuuden tietoihin perustuva seuranta ja raportointi ohjelman tasolla, mukaan lukien suoritteiden laadun seuranta asetettuja kriteerejä vasten, projektinhallinnan seuranta sen yleisen laadun varmentamiseksi ja strategisen työohjelman noudattamisen seuranta. Ehdotuksen/aloitteen perustelut.................................................................................................................................... 24 1.5.1..... Lyhyellä tai pitkällä aikavälillä täytettävät vaatimukset............................................. 24 1.5.2..... EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo........................................................................ 24 1.5.3..... Vastaavista toimista saadut kokemukset.................................................................... 24 1.5.4..... Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut 25 1.6........ Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto............................................................... 26 1.7........ Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)............................................................................ 26 2........... HALLINNOINTI...................................................................................................... 27 2.1........ Seuranta- ja raportointisäännöt................................................................................... 27 2.2........ Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä............................................................................ 27 2.2.1..... Todetut riskit.............................................................................................................. 27 2.2.2..... Sisäinen valvontajärjestelmä....................................................................................... 27 2.2.3..... Tarkastusten kustannukset ja hyödyt.......................................................................... 27 2.2.4..... Odotettu väärinkäytösten riski................................................................................... 28 2.3........ Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi............................. 28 3........... EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET....... 29 3.1........ Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 29 3.2........ Arvioidut vaikutukset menoihin................................................................................. 30 3.2.1..... Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin........................................................ 30 3.2.2..... Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin............................................................ 32 3.2.3..... Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin............................................................. 33 3.2.3.1.. Yhteenveto................................................................................................................. 33 3.2.3.2.. Henkilöresurssien arvioitu tarve.................................................................................. 35 3.2.4..... Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa............................ 37 3.2.5..... Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet...................................................................... 37 PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Yleinen tausta Ilmastonmuutokseen, energian toimitusvarmuuteen ja ympäristöön liittyvät EU:n kunnianhimoiset tavoitteet edellyttävät, että rautatiealan on tyydytettävä merkittävä osa liikenteen kysynnän jatkuvasta kasvusta tulevina vuosikymmeninä. Vuonna 2011 antamassaan valkoisessa kirjassa Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma[1] komissio korostaa, että on tärkeää luoda yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue, jotta voidaan lisätä kilpailua ja resurssitehokkuutta Euroopan liikennejärjestelmässä. Komissio on tehnyt ehdotukset 4. rautatiepaketiksi[2], jolla pyritään poistamaan hallinnolliset, tekniset ja sääntelylliset esteet, jotka edelleen haittaavat rautatieliikenteen kehitystä markkinoiden avaamisen ja yhteentoimivuuden kannalta. Keskeisenä tavoitteena on luoda rautatieliikenteen sisämarkkinat, tehostaa alaa ja parantaa sen asiakaslähtöisyyttä. Tämä edellyttää innovatiivisten lähestymistapojen omaksumista rautateiden koko arvoketjussa, liiketoimintamalleissa, palveluissa ja tuotteissa, mikä puolestaan edellyttää tutkimus- ja innovaatiotoiminnan huomattavaa lisäämistä. Horisontti 2020 on tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma vuosiksi 2014–2020. Sen yhtenä päätavoitteena on vahvistaa Euroopan teollisuutta toimilla, joilla tuetaan tutkimusta ja innovointia keskeisillä teollisuudenaloilla. Sen tavoitteena on erityisesti luoda julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joilla tuetaan näitä aloja ja edistetään Eurooppaan kohdistuvien keskeisten haasteiden ratkaisemista. Komissio on heinäkuussa 2013 esittämässään innovaatioalan investointipaketissa (Innovation Investment)[3] jo antanut useita säädösehdotuksia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiksi, jotka on määrä toteuttaa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa yhteisyritysten muodossa yhteisten teknologia-aloitteiden täytäntöönpanemiseksi eri teollisuusaloilla. Nyt käsillä oleva ehdotus vastaa kaikilta osin yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksiin innovaatioalan investointipaketissa omaksuttua lähestymistapaa. 1.2. Rautatiealan yhteisyritykseen liittyvät syyt ja tavoitteet Euroopan rautateiden elvyttäminen on EU:n liikennepolitiikan keskeinen tavoite, jotta rautatieliikenne kykenisi kilpailemaan menestyksekkäästi muiden liikennemuotojen kanssa. Uusilla teknologioilla voi olla suuri merkitys Euroopan rautateiden uudistamisessa. Niiden avulla voidaan myös vähentää toimintaan ja infrastruktuuriin liittyviä kustannuksia ja luoda uusia liiketoimintamahdollisuuksia Euroopan rautatiealan teollisuudelle. EU:n rautatiealan tutkimukseen ja innovointiin viime vuosikymmeninä tehdyt merkittävät investoinnit ovat auttaneet Euroopan rautatiealan teollisuutta säilyttämään johtavan aseman koko maailmassa, mikä näkyy muun muassa suurnopeusjunien, ERTMS-järjestelmän ja automatisoitujen metrojärjestelmien kehittämisessä. Rautatiealan teollisuuden kilpailukykyä koskeva tuore komission tekemä selvitys[4] osoittaa kuitenkin, että Aasia on ohittamassa Eurooppaa suurimpana rautateiden laitetoimitusten markkinana, mikä on tulosta tutkimus- ja innovaatioinvestointien tuntuvasta lisäämisestä muun muassa Kiinassa ja Koreassa. Samaan aikaan rautatiealan tutkimus ja innovointi kärsivät merkittävistä markkinoiden ja järjestelmän heikkouksista, joilla julkista tukea voidaan perustella: · Tuotteita joudutaan pitkälti mukauttamaan asiakkaiden tarpeisiin, koska käytössä on monia erilaisia kansallisia standardeja ja toimintaympäristöjä. · Innovointiin ei ole koko järjestelmän laajuista lähestymistapaa, koska rautateiden koko arvoketjun toimijoiden osallistuminen siihen on vähäistä tai hajanaista ja koska rautateiden osajärjestelmien väliset yhteyspinnat ovat monimutkaisia. · Tutkimukseen ja innovointiin tehdään vain rajoitetusti yksityisiä investointeja ja innovaatiot siirtyvät vain vähäisessä määrin markkinoille johtuen matalista toimintakatteista ja rahoitusvajeista koko innovaatiosyklissä. · Taloudellisten riskien merkitys korostuu, koska investoinnit ovat pääomaintensiivisiä ja tuotteiden elinkaaret pitkiä. Näihin haasteisiin vastaamiseksi ehdotetaan EU:n laajuista koordinoitua lähestymistapaa rautatiealan tutkimukseen ja innovointiin perustamalla yhteisyritys, jonka tavoitteena on tukea yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamista ja lisätä EU:n rautatiealan kilpailukykyä muihin kuljetusmuotoihin ja ulkomaiseen kilpailuun nähden. Ehdotetun rautatiealan yhteisyrityksen yleisinä tavoitteina on · helpottaa yhteisten visioiden kehittämistä ja strategisten linjausten laatimista; · kehittää eurooppalaiseen tutkimukseen ja innovointiin ohjelmaperusteista lähestymistapaa, joka kohdennetaan laajasti kaikille potentiaalisille kumppaneille; · saavuttaa kriittinen massa tarvittavan mittakaavan ja laajuuden takaamiseksi; · varmistaa julkisten ja yksityisten resurssien tehokas käyttö. Yhteisyritys pyrkii erityisesti kehittämään, integroimaan, demonstroimaan ja validoimaan innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja liikkuvaa kalustoa, infrastruktuuria ja liikenteen hallintajärjestelmiä varten ja sitä kautta vauhdittamaan ja helpottamaan teknologisten läpimurtojen yleistymistä markkinoilla. Tätä voidaan mitata muun muassa seuraavilla määrällisillä tulosindikaattoreilla: · Elinkaarikustannukset ja kilpailukyky määriteltyinä rautatieliikenteen kokonaiskustannusten vähenemisenä, joka alentaa käyttäjille koituvia kustannuksia ja veronmaksajan maksettavaksi tulevaa julkista tukea. · Kapasiteetti ja käyttäjäkysyntä määriteltyinä juna-/metro-/raitiovaunuvuorojen tiheytenä/tunti tietyllä reitillä sekä matkustaja- ja tavaraliikenteen eri vaihtoehtojen kuormituskertoimina. · Luotettavuus ja palvelun laatu määriteltyinä myöhästymisten vähenemisenä, ottaen huomioon yhtäältä rautatieliikenteen käyttäjien vaatimukset täsmällisyyden parantamisesta ja toisaalta uuteen kalustoon kohdistuvat investointitarpeet, kun luotettavampi kalusto mahdollistaa kaluston määrän vähentämisen. Lisäksi nämä läpimurrot auttavat poistamaan jäljellä olevat tekniset esteet, jotka haittaavat rautatieliikenteen kehitystä yhteentoimivuuden ja tehokkuuden kannalta, ja vähentämään rautatieliikenteeseen liittyviä negatiivisia ulkoisvaikutuksia. Rautatiealan selvitysten mukaan 800–1 000 miljoonan euron suuruinen koordinoitu panostus tutkimukseen ja innovointiin hyvin määritellyn julkisyksityisen kumppanuuden puitteissa johtaisi siihen, että elinkaarikustannukset vähenisivät kaikkiaan enimmillään 50 prosenttia, kapasiteetti kasvaisi yhteensä jopa 100 prosenttia ja luotettavuus paranisi enimmillään 50 prosenttia rautatieliikenteen eri markkinasegmenteillä. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET 2.1. Sidosryhmien kuuleminen ja asiantuntijatiedon käyttö Sidosryhmiä on kuultu laajasti. Internetissä käynnistettiin avoin kuuleminen 28. kesäkuuta 2013. Se antoi kaikille intressitahoille tilaisuuden esittää näkemyksiään kahdentoista viikon ajan 19. syyskuuta 2013 saakka. Kannanottoja saatiin yhteensä 372, joista 152 yksityishenkilöiltä ja 220 organisaatioiden tai laitosten edustajilta. Kannanottoja saatiin 24:stä eri EU-maasta, joten EU oli kokonaisuudessaan erittäin hyvin edustettuna. Yhteensä 60 prosenttia kannanotoista saatiin niistä viidestä maasta (Ranska, Espanja, Italia, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta), jotka saavat tällä hetkellä suurimmat osuudet EU:n nykyisestä rautatiealan tutkimusrahoituksesta. Suurin osa vastaajista on yksityisyrityksiä (42 %), tutkimuslaitoksia ja korkeakouluja (21,8 %), toimialajärjestöjä ja kauppakamareja (11,5 %), pk-yrityksiä (10 %) ja viranomaisia (5,5 %). Lisäksi kannanottoja saatiin kansalaisjärjestöiltä, itsenäisiltä ammatinharjoittajilta ja muilta. Vastaajat edustivat enimmäkseen rautatiealan teollisuutta (liikkuva kalusto, ajoneuvojen komponentit ja rakentaminen). Vain 5 prosenttia vastauksista tuli rataverkon haltijoilta ja 4 prosenttia rautatieyrityksiltä. Tätä verkossa järjestettyä kuulemista täydennettiin alan edustajien kanssa järjestetyillä yksittäisillä kokouksilla. Lisäksi 12. syyskuuta 2013 järjestettiin sidosryhmäkuuleminen, johon osallistui 85 intressitahojen edustajaa. Lisätietoa kuulemisprosessista löytyy vaikutusarvioinnin liitteestä V. 2.2. Vaikutusten arviointi Ehdotetusta asetuksesta on tehty komission vaikutustenarviointi, joka on ehdotuksen liitteenä. Vaikutustenarvioinnissa selvitettiin eri vaihtoehtoja rautatiealan tulevien tutkimus- ja innovaatiotoimien toteuttamiseksi. Tarkasteltuihin vaihtoehtoihin kuuluivat tutkimusyhteistyön jatkaminen, julkisyksityisen kumppanuuden perustaminen sopimuspohjaisesti, julkisyksityisen kumppanuuden perustaminen omana elimenään yhteisyrityksen muodossa sekä tutkimus- ja innovaatiotoimien koordinointi Euroopan rautatievirastossa. Vaikutustenarvioinnissa tultiin siihen tulokseen, että ottaen huomioon nykyisistä yhteisyrityksistä saadut kokemukset yhteisyrityksen perustaminen on siihen kuluvasta pidemmästä ajasta huolimatta tarkoituksenmukaisin hallintorakenne rautatiealan tulevien tutkimus- ja innovaatiotoimien toteuttamiselle. Yhteisyrityksen tarjoama keskeinen hyöty on se, että rautatiealan tutkimus- ja innovaatiotoimien koordinoinnista, ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta vastaisi yksi varta vasten perustettu hallintorakenne, mikä takaisi tutkimus- ja innovaatiotoiminnan paremman jatkuvuuden ja vähentäisi sen hajanaisuutta. Laatimalla pitkän aikavälin strateginen suunnitelma ja yksityiskohtaiset työohjelmat yhteistyössä kaikkien markkinatoimijoiden kanssa voidaan varmistaa tulevien tutkimus- ja innovaatiohankkeiden laatu ja tarkoituksenmukaisuus sen kannalta, miten niiden avulla voidaan tukea rautatiealan kilpailukykyä. Komissiolle tuleva johtava rooli myös varmistaa, että tutkimus- ja innovaatiostrategia vastaa yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseen liittyviä tavoitteita. Yhteisyrityksen vakaus ja EU:n ja teollisuuskumppaneiden antamat pitävät ja oikeudellisesti sitovat sitoumukset takaavat vahvemman vipuvaikutuksen kuin muissa vaihtoehdoissa. Yhteisyritys takaa myös sidosryhmien laajan ja tasapainoisen osallistumisen, kun jäsenyysehdot ja neuvonantoroolit ovat joustavia ja läpinäkyviä. Yhteisyritys on julkisen kuulemisen tulosten perusteella etusijalle asetettava vaihtoehto. Sitä pidetään lähes kaksi kertaa tehokkaampana kuin muita vaihtoehtoja. Neljä viidestä vastaajasta pitää sitä tehokkaana tai hyvin tehokkaana keinona vastata yksilöityihin haasteisiin. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Ehdotuksen sisältö Tämä ehdotus koskee Shift2Rail-yhteisyrityksen (jäljempänä ’S2R-yhteisyritys’) perustamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 187 artiklan nojalla. S2R-yhteisyritystä koskevassa ehdotuksessa on samat vakiosäännökset kuin heinäkuussa 2013 annetuissa viiden yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyrityksiä koskevissa ehdotuksissa. Viranomaisille ennakoidaan S2R-yhteisyrityksessä kuitenkin vahvempaa roolia kuin yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksissä, koska sen päätavoitteena on edistää yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteutusta. Tämän vuoksi S2R-yhteisyrityksen hallintorakenne on erilainen. Yhteisyritys perustetaan toimintakaudeksi, joka päättyy 31. joulukuuta 2024. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat unioni, jota edustaa Euroopan komissio, ja muut perustajaosakkaat, jotka luetellaan tämän asetuksen liitteessä II. S2R-yhteisyrityksen toiminnan rahoittavat yhdessä unioni ja S2R-yhteisyrityksen muut osakkaat. 3.2. Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 187 artikla. Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä sovelletaan. 3.3. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään kansallisilla ohjelmilla, koska haaste on niin mittava, ettei yksikään jäsenvaltio pysty vastaamaan siihen yksinään. Kansallisten ohjelmien välillä on huomattavia eroja. Niiden hajanaisuus ja satunnainen päällekkäisyys vaatii EU:n tasolla tehokkaampia toimia. Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan yhdistäminen ja koordinoiminen EU:n tasolla tarjoaa paremmat mahdollisuudet saada aikaan tuloksia, kun otetaan huomioon kehitettävien infrastruktuurien ja teknologioiden ylikansallinen luonne sekä se, että on saatava kokoon riittävä resurssien massa. EU:n toiminnan avulla voidaan järkiperäistää tutkimusohjelmia ja varmistaa kehitettävien järjestelmien yhteentoimivuus. Siihen tarvitaan standardien laatimisen tueksi tehtävää yhteistä esinormatiivista tutkimusta, mutta myös käytännön standardointia, joka syntyy tiiviistä tutkimusyhteistyöstä ja ylikansallisista demonstrointihankkeista. Tällainen standardointi avaa laajempia markkinoita ja edistää kilpailua. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämän asetuksen säännökset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Unionin enimmäisrahoitusosuus Shift2Rail-aloitteeseen on 450 miljoonaa euroa[5] (sisältää EFTA:n osuuden). Rahoitusosuus suoritetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöön panemiseksi toteutettavaan Horisontti 2020 -erityisohjelmaan osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, jotka on osoitettu ”Yhteiskunnalliset haasteet” -pilarin erityistavoitteeseen ”Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne”[6]. Määrään sisältyvät ne 52 miljoonaa euroa, jotka on varattu rautatieliikennettä koskevan tutkimusyhteistyön rahoittamiseen liikennealan H2020-työohjelmassa 2014–2015, kunnes S2R-yhteisyritys käynnistetään. Kyseinen tutkimusyhteistyö on edeltäjä S2R-yhteisyrityksen rahoittamille tutkimus- ja innovaatiotoimille. S2R-yhteisyritys voi ottaa huolehtiakseen näiden toimien hallinnoinnista ja vastaavista määrärahoista sekä mahdollisista varoista, joista ei ole tehty maksusitoumusta ehdotuspyyntöjen perusteella, kun S2R-yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Unionin toimintakustannusten kattamiseksi käyttöön antamien varojen lisäksi tarvitaan vähintään samansuuruinen osuus teollisuudelta. S2R-yhteisyrityksen hallintokustannukset voivat olla enintään 27 miljoonaa euroa S2R-yhteisyrityksen keston aikana. Nämä kustannukset katetaan unionin ja S2R-yhteisyrityksen muiden osakkaiden samansuuruisilla rahoitusosuuksilla[7]. 2013/0445 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Shift2Rail-yhteisyrityksen perustamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[8], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[9], sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa 2020 -strategiassa[10] korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet tietämykseen ja innovointiin, mukaan lukien ekoinnovointi, tehtäville investoinneille, jotta unionissa saadaan aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. (2) Maaliskuun 28 päivänä 2011 annetussa valkoisessa kirjassa Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma, jäljempänä ’vuoden 2011 valkoinen kirja’[11], painotetaan tarvetta luoda yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue, jotta voidaan lisätä unionin liikennejärjestelmän kilpailukykyä ja resurssitehokkuutta ja vastata keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten liikenteen kysynnän kasvuun, ruuhkautumiseen, energian toimitusvarmuuteen ja ilmastonmuutokseen. Valkoisessa kirjassa lisätään, että innovointi on olennainen edellytys tälle strategialle ja että EU:n tutkimuksessa on tarpeen tarkastella tutkimusta, innovointia ja hyödyntämistä integroidusti koko laajuudessaan keskittymällä lupaavimpiin teknologioihin ja kokoamalla yhteen kaikki asiaan liittyvät toimijat. (3) Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) […] 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o …/2013, jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’[12], pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempia tutkimuksen ja innovoinnin vaikutuksia yhdistämällä EU:n ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Unioni voi osallistua näihin kumppanuuksiin osoittamalla rahoitusta yhteisyrityksille, jotka perustetaan perussopimuksen 187 artiklan nojalla. (4) Horisontti 2002 -puiteohjelman (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta […] 2013 annetun neuvoston päätöksen (EU) N:o …/2013[13] mukaisesti tukea voidaan myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla perustetuille yhteisyrityksille kyseisessä päätöksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti. (5) Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet Horisontti 2020 -puiteohjelmassa: tehokas keino innovointiin ja kasvuun Euroopassa[14] yksilöidään tiettyjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joita on määrä tukea. Niitä ovat viiden yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyritykset sekä SESAR-yhteisyritys (Single European Sky ATM Research). Tiedonannossa peräänkuulutetaan myös rautatiealan yhteisyritystä, mitä perustellaan tarvittavan tutkimus- ja innovaatiotoiminnan laajuudella, jotta EU saisi johtoaseman rautatieteknologioissa, sekä poliittisella tarpeella toteuttaa yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue. (6) Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Neljäs rautatiepaketti – yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue Euroopan kilpailukyvyn ja kasvun tukena, jäljempänä ’neljäs rautatiepaketti’[15], korostetaan, että tarvitaan rautatiealan yhteisyritys edistämään rautatieliikenteen kehittämistä tukemalla mittavia innovaatioita henkilöliikenteen kalustoon, tavaraliikenteeseen, rautatieliikenteen hallintajärjestelmiin ja rautatieinfrastruktuuriin. Siinä painotetaan, että julkisten varojen vähyyden vuoksi rautatieliikenteessä on tärkeää saada parempaa vastinetta rahalle luomalla sisämarkkinat, ja peräänkuulutetaan eurooppalaisempaa lähestymistapaa, jotta voidaan edistää liikennemuotosiirtymää tie- ja lentoliikenteestä rautatieliikenteeseen. (7) Shift2Rail-yhteisyrityksen, jäljempänä ’S2R-yhteisyritys’, olisi oltava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jonka tarkoituksena on edistää ja koordinoida paremmin unionin tutkimus- ja innovaatioinvestointeja rautatiealalla, jotta voidaan nopeuttaa ja helpottaa siirtymistä yhdennetympiin, tehokkaampiin, kestävämpiin ja houkuttelevampiin EU:n rautatiemarkkinoihin rautatiealan liiketoimintatarpeita vastaten ja yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseen liittyvän yleisen tavoitteen mukaisesti. S2R-yhteisyrityksen olisi varsinkin edistettävä vuoden 2011 valkoisessa kirjassa ja neljännessä rautatiepaketissa määriteltyjä erityistavoitteita, joita ovat rautatiealan tehokkuuden parantaminen julkisten varojen käytön vähentämiseksi, rautatieverkon kapasiteetin huomattava laajentaminen tai ajantasaistaminen, jotta rautatieliikenne voisi kilpailla tehokkaasti ja ottaa hoitaakseen huomattavasti suuremman osuuden matkustaja- ja tavaraliikenteestä, rautatiepalvelujen laadun parantaminen vastaamalla rautateiden matkustajien ja huolitsijoiden tarpeisiin, alan kehitystä haittaavien yhteentoimivuuden teknisten esteiden poistaminen ja rautatieliikenteeseen liittyvien negatiivisten ulkoisvaikutusten vähentäminen. S2R-yhteisyrityksen edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa olisi mitattava keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla. (8) S2R-yhteisyrityksen organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt olisi määriteltävä S2R-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä osana tätä asetusta. (9) S2R-perustajaosakkaina olisi oltava unioni, jota edustaa komissio, ja muut perustajaosakkaat kuin unioni, jotka luetellaan liitteessä II, edellyttäen että ne hyväksyvät tämän asetuksen liitteessä I vahvistetun yhtiöjärjestyksen. Muut perustajaosakkaat kuin unioni ovat vakavaraisia yksittäisiä oikeussubjekteja, joilla on taloudelliset valmiudet suorittaa merkittävä rahoitusosuus tutkimustoimintaan S2R-yhteisyrityksen alalla rakenteessa, joka soveltuu hyvin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen, ja jotka tiiviiden sidosryhmäkuulemisten jälkeen ovat ilmaisseet kirjallisesti suostuvansa suorittamaan tällaisen rahoitusosuuden. (10) Alan toimijoiden laaja osallistuminen on keskeinen osa S2R-aloitetta. Sen vuoksi on olennaista, että teollisuudelta tulevat osuudet suuruudeltaan vähintäänkin vastaavat SR2-aloitteeseen osoitettavia julkisia määrärahoja. Osakkuus on tästä syystä avoin myös muille julkisille ja yksityisille tahoille, jotka ovat valmiita sitomaan tarvittavat voimavarat tutkimus- ja innovaatiotoimintaan S2R-yhteisyrityksen alalla. (11) S2R-yhteisyrityksen tavoitteena on hallinnoida S2R-aloitteen tutkimus-, kehittämis- ja validointitoimintaa yhdistämällä sen osakkaiden antama julkisen ja yksityisen sektorin rahoitus sekä hyödyntämällä sisäisiä ja ulkoisia teknisiä voimavaroja. Sen olisi luotava kilpailusääntöjen puitteissa uusia yhteistyömuotoja sidosryhmille, jotka tulevat rautateiden koko arvoketjun laajuudelta ja perinteisen rautatiesektorin ulkopuolelta, ja hyödynnettävä Euroopan rautatieviraston kokemusta ja asiantuntemusta yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. (12) Tavoitteidensa saavuttamiseksi S2R-yhteisyrityksen olisi tarjottava taloudellista tukea pääasiassa avustuksina osakkaille ja hyödyntäen tarkoituksenmukaisimpia toimenpiteitä, kuten hankintoja tai ehdotuspyyntöihin perustuvia avustuksia. (13) S2R-yhteisyrityksen olisi toimittava avoimesti antaen asianomaisille elimilleen kaikki saatavilla olevat asiaankuuluvat tiedot ja edistäen toimiaan vastaavasti. (14) S2R-yhteisyrityksen harjoittamat toimet ovat pääasiassa tutkimus- ja innovaatiotoimia. Sen vuoksi unionin rahoitus olisi maksettava Horisontti 2020 -puiteohjelmasta. Mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi S2R-yhteisyrityksen olisi kehitettävä tiiviitä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien ja rahoitusvälineiden, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja riskinjakorahoitusvälineen (RSFF), kanssa (15) Muiden osakkaiden kuin unionin suorittamat osuudet olisi määriteltävä S2R-yhteisyrityksen kanssa tehtävässä osakassopimuksessa. Näiden osuuksien ei pitäisi rajoittua pelkästään S2R-yhteisyrityksen hallintomenoihin ja S2R-yhteisyrityksen tukemien tutkimus- ja innovointitoimien harjoittamisen edellyttämään yhteisrahoitukseen. Vahvan vipuvaikutuksen varmistamiseksi niiden osuuksia olisi käytettävä myös täydentäviin toimiin, joita ne toteuttavat. Näiden täydentävien toimien olisi oltava laajempaa S2R-aloitetta tukevia toimia. (16) Osallistuttaessa S2R-yhteisyrityksestä rahoitettaviin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä … 2013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o.../2013[16]. (17) S2R-yhteisyrityksen unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asiaan sovellettavia välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012[17] ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012[18]. (18) Tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tilintarkastukset olisi toteutettava siten, että hallinnollista taakkaa vähennetään asetuksessa (EU) No …/2013 [Horisontti 2020 -puiteohjelma] tarkoitetulla tavalla. (19) Unionin ja S2R-yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. (20) Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava S2R-yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. (21) Perussopimuksen 287 artiklan 1 kohdan nojalla unionin perustamien elinten tai laitosten perustamisasiakirjassa voidaan sulkea pois se, että tilintarkastustuomioistuin tarkastaisi niiden tuloja ja menoja koskevat tilit. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisesti riippumaton tilintarkastuselin tarkastaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettujen elinten tilit ja antaa lausunnon muun muassa tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Jotta vältetään päällekkäisyydet tilien tarkastamisessa, on perusteltua, ettei tilintarkastustuomioistuin tarkasta S2R-yhteisyrityksen tilejä. (22) S2R-yhteisyrityksen perustamisen helpottamiseksi komission olisi vastattava S2R-yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman budjettinsa toteuttamiseen. (23) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa S2R-yhteisyrityksen tavoitteita teollisen tutkimus- ja innovointitoiminnan vahvistamisesta koko unionissa, vaan ne voidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi, kriittisen massan saavuttamiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla – Perustaminen 1. Perustetaan Euroopan rautatiealalla tehtävien unionin tutkimus- ja innovaatioinvestointien koordinoimiseksi ja hallinnoimiseksi perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’Shift2Rail-yhteisyritys’ eli ’S2R-yhteisyritys’, toimintakaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2024. 2. S2R-yhteisyritys on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[19] 209 artiklassa tarkoitettu elin, jolle on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano. 3. S2R-yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on jokaisessa jäsenvaltiossa laajin kyseisen valtion kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä oikeudenkäynnin osapuolena. 4. S2R-yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel, Belgia. 5. S2R-yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä I. 2 artikla – Tavoitteet 1. S2R-yhteisyrityksen yleisinä tavoitteina on (a) edistää Horisontti 2020 -puiteohjelmasta … 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o.../2013 ja erityisesti Horisontti 2020 -erityisohjelmasta … 2013 annetun neuvoston päätöksen N:o.../2013/EU ”Yhteiskunnalliset haasteet” -pilariin kuuluvan ”Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne” -erityistavoitteen tiettyjen osien täytäntöönpanoa; (b) edistää yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomista, nopeampaa ja halvempaa siirtymistä houkuttelevampaan, kilpailukykyisempään, tehokkaampaan ja kestävämpään eurooppalaiseen rautatiejärjestelmään sekä liikennemuotosiirtymää tie- ja ilmaliikenteestä rautatieliikenteeseen omaksumalla kokonaisvaltainen ja koordinoitu lähestymistapa rautatiejärjestelmän ja sen käyttäjien tutkimus- ja innovaatiotarpeisiin. Tämän lähestymistavan on käsitettävä liikkuva kalusto, infrastruktuuri ja liikenteenhallinta matkustajakuljetusten kauko-, alue-, paikallis- ja kaupunkiliikenteen ja tavaraliikenteen markkinasegmenteillä sekä intermodaaliset yhteydet rautateiden ja muiden liikennemuotojen välillä tarjoamalla käyttäjien matkustus- ja kuljetustarpeisiin yhdennetty päästä päähän -ratkaisu transaktiotuesta aina matkan aikana annettavaan apuun; (c) kehittää liitteessä I olevan yhtiöjärjestyksen 1 lausekkeen 4 kohdassa tarkoitettu strateginen yleissuunnitelma, jäljempänä ’S2R-yleissuunnitelma’, ja varmistaa sen tehokas ja tuloksekas täytäntöönpano; (d) toimia unionin tasolla rahoitettavien rautatiealaan liittyvien tutkimus- ja innovaatiotoimien keskusyhteyspisteenä, joka varmistaa koordinoinnin hankkeiden välillä ja tarjoaa asiaankuuluvaa tietoa kaikille sidosryhmille; (e) edistää aktiivisesti kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien tiivistä osallistumista koko rautateiden arvoketjun laajuudelta ja perinteisen rautatiesektorin ulkopuolelta; näitä sidosryhmiä ovat erityisesti rautatiekaluston (liikkuvan kaluston ja junan kulun valvontajärjestelmien) valmistajat ja niiden toimitusketju, rataverkon haltijat, rautatieliikenteen (matkustaja- ja tavaraliikenteen) harjoittajat, raidekaluston leasingyhtiöt, sertifiointilaitokset, toimialajärjestöt, (matkustaja- että tavaraliikenteen) käyttäjäjärjestöt sekä asiaan liittyvät tiedelaitokset ja asiaan liittyvä tiedeyhteisö. Komission suosituksessa 2003/361/EY[20] määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) on kannustettava osallistumaan. 2. S2R-yhteisyrityksen on erityisesti pyrittävä kehittämään, integroimaan, demonstroimaan ja validoimaan innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja, joissa noudatetaan tiukimpia turvallisuusnormeja ja joiden arvoa voidaan mitata muun muassa seuraavia keskeisiä suorituskykyindikaattoreja vasten: (a) 50 prosentin vähennys rautatieliikennejärjestelmän elinkaarikustannuksissa vähentämällä infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston kehittämiseen, ylläpitämiseen, käyttöön ja uudistamiseen liittyviä kustannuksia ja parantamalla energiatehokkuutta; (b) 100 prosentin lisäys rautatieliikennejärjestelmän kapasiteetissa rautateiden matkustaja- ja tavaraliikennepalvelujen kasvavaan kysyntään vastaamiseksi; (c) 50 prosentin lisäys rautatiepalvelujen luotettavuudessa ja täsmällisyydessä; (d) niiden jäljellä olevien teknisten esteiden poistaminen, jotka haittaavat rautatieliikenteen kehitystä yhteentoimivuuden ja tehokkuuden osalta, erityisesti pyrkimällä ratkaisemaan kohtia, jotka ovat edelleen avoimia yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE) teknologisten ratkaisujen puuttuessa, ja varmistamalla, että kaikki S2R-yhteisyrityksen kehittämät järjestelmät ja ratkaisut ovat täysin yhteentoimivia; (e) rautatieliikenteeseen liittyvien negatiivisten ulkoisvaikutusten, erityisesti melun, tärinän, päästöjen ja muiden ympäristövaikutusten vähentäminen. 3 artikla – Unionin rahoitusosuus 1. Unionin enimmäisrahoitusosuus Shift2Rail-aloitteessa on 450 miljoonaa euroa (sisältää EFTA:n osuuden), joka suoritetaan määrärahoista, jotka osoitetaan unionin yleisessä talousarviossa Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevaan Horisontti 2020 -erityisohjelmaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti mainitun asetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille. Tähän määrään sisältyy (a) S2R-yhteisyrityksen hallinto- ja toimintamenoihin osoitettu osuus, enimmäismäärältään 398 miljoonaa euroa. Hallintomenoihin osoitetun unionin rahoitusosuuden enimmäismäärä on 13,5 miljoonaa euroa; (b) liikennealan H2020-työohjelmaan 2014–2015 korvamerkitty lisäosuus, enimmäismäärältään 52 miljoonaa euroa. S2R-yhteisyritys voi ottaa huolehtiakseen tämän lisäosuuden hallinnoinnista, kun S2R-yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua osuutta täydentäviä varoja voidaan osoittaa muista unionin välineistä tueksi toimille, joilla otetaan käyttöön S2R-yhteisyrityksen kypsiä tuloksia. 3. Unionin osuuteen liittyvistä järjestelyistä tehdään valtuutussopimus ja vuotuiset varainsiirtosopimukset unionin puolesta toimivan komission ja S2R-yhteisyrityksen välillä. 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetulla valtuutussopimuksella säännellään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdassa ja 60 ja 61 artiklassa sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklassa säädettyjä näkökohtia ja muun muassa seuraavia näkökohtia: (a) S2R-yhteisyrityksen osuutta koskevat vaatimukset, jotka liittyvät päätöksen N:o …/EU [Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma] liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin; (b) S2R-yhteisyrityksen osuutta koskevat vaatimukset, jotka liittyvät päätöksen (EU) N:o … [Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma] liitteessä III tarkoitettuun seurantaan; (c) S2R-yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit; (d) tietojen toimittamista koskevat järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi laatia tutkimus- ja innovaatiopolitiikkansa ja täyttää tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa; (e) henkilöstövoimavarojen käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti rekrytointi tehtäväryhmittäin, palkkaluokittain ja ura-alueittain, uudelleenluokittelu ja mahdolliset henkilöstömäärän muutokset. 4 artikla – Muiden osakkaiden kuin unionin osuudet 1. S2R-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on suoritettava rahoitusosuutensa tai huolehdittava siitä, että niiden liitännäisosallistujat suorittavat kyseisen rahoitusosuuden. Muiden osakkaiden kuin unionin kokonaisrahoitusosuus on yhteensä vähintään 470 miljoonaa euroa 1 artiklassa tarkoitettuna aikana. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuus koostuu: (a) S2R-yhteisyritykseen liitteessä I esitetyn yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan b alakohdan mukaisesti suoritettavista osuuksista, joiden suuruus on vähintään 350 miljoonaa euroa siten, että vähintään 200 miljoonaa euroa tulee muilta perustajaosakkailta kuin unionilta ja niiden liitännäisosallistujilta ja vähintään 150 miljoonaa euroa assosioituneilta osakkailta ja niiden liitännäisosallistujilta; (b) vähintään 120 miljoonan euron luontoissuorituksista, joista vähintään 70 miljoonaa euroa tulee muilta perustajaosakkailta kuin unionilta ja niiden liitännäisosallistujilta ja vähintään 50 miljoonaa euroa assosioituneilta osakkailta ja niiden liitännäisosallistujilta; tähän sisältyvät niille S2R-yhteisyrityksen työohjelman ulkopuolisten ja tätä työsuunnitelmaa täydentävien toimien, joilla tuetaan S2R-yleissuunnitelman tavoitteita, toteuttamisesta aiheutuneet kustannukset. Muista unionin rahoitusohjelmista voidaan myöntää tukea näihin menoihin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tällöin unionin rahoitus ei saa korvata muilta osakkailta kuin unionilta tai niiden liitännäisosallistujilta saatavia luontoissuorituksia. S2R-yhteisyritys ei voi myöntää rahoitustukea b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin. Vastaavat toimet on esitettävä liitteessä I esitetyn yhtiöjärjestyksen 3 lausekkeen 2 kohdassa tarkoitetussa osakassopimuksessa, jossa on esitettävä arvio kyseisten osuuksien arvosta. 3. S2R-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava S2R-yhteisyrityksen hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta kunakin edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. 4. Edellä 2 kohdan b alakohdassa ja liitteessä I olevan yhtiöjärjestyksen 15 lausekkeen 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luontoissuoritusten arvon määrittämiseksi menot on määritettävä kulloisenkin oikeussubjektin tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön perusteella noudattaen sen sijoittautumisvaltiossa sovellettavia tilinpäätösstandardeja ja sovellettavia kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja / IFRS-standardeja. Oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa menot. S2R-yhteisyritys tarkistaa osuuksien arvon määrittelyn. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, S2R-yhteisyritys voi tehdä tilintarkastuksen siten kuin yhtiöjärjestyksen 20 lausekkeessa määrätään. 5. Jos S2R-yhteisyrityksen jokin muu osakas kuin unioni ei täytä 2 kohdassa tarkoitettuihin osuuksiin liittyviä sitoumuksiaan kuuden kuukauden kuluessa sen osakassopimuksessa asetetun määräajan päättymisestä, se menettää äänioikeutensa hallintoneuvostossa, kunnes se on täyttänyt velvoitteensa. Jos velvoitteita ei ole täytetty kuuden kuukauden lisämääräajan päätyttyä, osakas menettää osakkuutensa. 6. Sen lisäksi, mitä 5 kohdassa säädetään, komissio voi lakkauttaa unionin rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen maksamisen S2R-yhteisyritykselle taikka käynnistää liitteessä I olevan yhtiöjärjestyksen 23 lausekkeen 2 kohdassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos mainitut osakkaat tai niiden liitännäisosallistujat eivät suorita 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksiaan, tai jos ne suorittavat ne vain osittain tai myöhässä. 5 artikla – Varainhoitosäännöt S2R-yhteisyritys hyväksyy erilliset varainhoitoa koskevat sääntönsä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklan ja asetuksen (EU) N:o... [varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon malliasetuksesta annettu delegoitu asetus] mukaisesti. 6 artikla – Henkilöstö 1. S2R-yhteisyrityksen palveluksessa olevaan henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68[21], sekä näiden henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä. 2. Hallintoneuvosto käyttää S2R-yhteisyrityksen henkilöstön osalta henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa työsopimuksia tekemään oikeutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’. Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle S2R-yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja. 3. Hallintoneuvosto vahvistaa tarvittavat henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanoa koskevat säännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti. 4. Henkilöstöresurssit määritetään S2R-yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisten toimihenkilöiden määrä kokoaikaisiksi muutettuna, sen vuotuisen talousarvion mukaisesti. 5. S2R-yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä. 6. S2R-yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista. 7 artikla – Kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat 1. S2R-yhteisyritys voi hyödyntää kansallisia asiantuntijoita ja harjoittelijoita, jotka eivät ole S2R-yhteisyrityksen työntekijöitä. Kansallisten asiantuntijoiden määrä kokoaikaisiksi muutettuna lisätään tämän asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan S2R-yhteisyrityksen palvelukseen tilapäisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt. 8 artikla – Erioikeudet ja vapaudet S2R-yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa. 9 artikla – S2R-yhteisyrityksen korvausvastuu 1. S2R-yhteisyrityksen sopimusperusteinen vastuu määritellään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. 2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa S2R-yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. 3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien S2R-yhteisyrityksen maksujen ja niihin liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan S2R-yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan sen varoista. 4. S2R-yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan. 10 artikla – Unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö 1. Unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia perussopimuksessa määrätyin edellytyksin ja seuraavissa tapauksissa: (a) kaikissa osakkaiden välisissä riita-asioissa, jotka koskevat tämän asetuksen sisältöä; (b) S2R-yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa, päätöksissä tai hankintasopimuksissa olevan välityslausekkeen nojalla; (c) riidoissa, jotka koskevat S2R-yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista; (d) kaikissa S2R-yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riita-asioissa Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa vahvistettujen edellytyksien rajoissa ja mukaisesti. 2. Niiden kysymysten osalta, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa S2R-yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee. 11 artikla – Arviointi 1. Komissio toteuttaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 S2R-yhteisyritystä koskevan väliarvioinnin. Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja huomautuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018. 2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin päätelmien perusteella toimia 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai toteuttaa muita asianmukaisia toimia. 3. Komissio laatii loppuarvioinnin S2R-yhteisyrityksestä kuuden kuukauden kuluessa S2R-yhteisyrityksen purkamisesta mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua liitteessä I olevan yhtiöjärjestyksen 23 lausekkeessa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Kyseisen loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 12 artikla – Vastuuvapaus 1. Talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus unionin S2R-yhteisyritykselle myöntämästä rahoitusosuudesta sisältyy vastuuvapauteen, jonka Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta komissiolle menettelyllä, josta määrätään perussopimuksen 319 artiklassa. 2. S2R-yhteisyritys toimii täysimääräisessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyyn osallistuvien toimielimien kanssa ja toimittaa tarvittaessa tarpeelliset lisätiedot. Tässä yhteydessä sitä voidaan pyytää lähettämään edustaja asiaankuuluvien toimielimien tai elimien kokouksiin sekä avustamaan komission valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää. 13 artikla – Jälkitarkastukset 1. S2R-yhteisyritys toteuttaa epäsuoriin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o … [Horisontti 2020 –puiteohjelma] 23 artiklan mukaisesti osana Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoria toimia. 2. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio voi päättää, että se suorittaa 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset. 14 artikla – Osakkaiden taloudellisten etujen suojaaminen 1. S2R-yhteisyritys myöntää komission henkilöstölle ja muille S2R-yhteisyrityksen tai komission valtuuttamille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle pääsyn sen toimipaikkoihin ja tiloihin ja kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa, joita tarvitaan tarkastuksien toteuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä I olevan yhtiöjärjestyksen 19 lausekkeen 4 kohtaa. 2. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013[22] ja 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[23] säädettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, jotta voidaan määrittää, onko tämän päätöksen nojalla rahoitettuun sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 3. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa sopimuksissa, päätöksissä tai hankintasopimuksissa on oltava määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, S2R-yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia niille annetun toimivallan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista. 4. S2R-yhteisyrityksen on varmistettava, että osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset. 5. S2R-yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista[24]. S2R-yhteisyritys toteuttaa tarvittavat toimenpiteet OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi. 15 artikla – Luottamuksellisuus S2R-yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai S2R-yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista. 16 artikla – Avoimuus 1. S2R-yhteisyrityksen hallussaan pitämiin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001[25]. 2. S2R-yhteisyritys hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt. 3. Rajoittamatta sitä, mitä 10 artiklassa säädetään, S2R-yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perussopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 4. S2R-yhteisyritys hyväksyy käytännön järjestelyt, jotka koskevat tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1367/2006[26] täytäntöönpanoa. 17 artikla – Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt S2R-yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o … [Horisontti 2020 -ohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt]. Kyseisen asetuksen nojalla S2R-yhteisyritystä pidetään rahoituselimenä ja se myöntää rahoitustukea epäsuorille toimille liitteessä I olevan yhtiöjärjestyksen 2 lausekkeen mukaisesti. 18 artikla – Isäntävaltion tarjoama tuki S2R-yhteisyritys ja valtio, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voivat tehdä hallinnollisen sopimuksen kyseisen valtion S2R-yhteisyritykselle myöntämistä erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta sen S2R-yhteisyritykselle antamasta tuesta. 19 artikla – Ensi vaiheen toimet 1. Komissio vastaa S2R-yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes S2R-yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet yhteistyössä muiden osakkaiden ja S2R-yhteisyrityksen toimivaltaisten elinten kanssa. 2. Tätä varten (a) siihen asti, kunnes hallintoneuvoston liitteessä I olevan 9 lausekkeen mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja aloittaa tehtävänsä, komissio voi nimetä komission virkamiehen, joka toimii väliaikaisena toimitusjohtajana ja hoitaa toimitusjohtajalle kuuluvia tehtäviä ja jota voi avustaa rajattu määrä komission virkamiehiä; (b) poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, väliaikainen johtaja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa; (c) komissio voi väliaikaisesti nimittää tehtäviin rajoitetun määrän virkamiehiään. 3. Väliaikaisena tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin S2R-yhteisyrityksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun S2R-yhteisyrityksen henkilöstötaulukko on hyväksytty. 4. Väliaikaisena tehtäviään hoitava toimitusjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä S2R-yhteisyrityksen toimitusjohtajan kanssa ja hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan ajankohdan, jolloin S2R-yhteisyrityksellä on valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja S2R-yhteisyrityksen toimien osalta. 20 artikla – Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoite (Tavoitteet) 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston asetukseksi Shift2Rail-yhteisyrityksen perustamisesta 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[27] Toimintalohko: Osasto 6 – Liikenne Toiminto: Luku 06 03 ”Horisontti 2020 – Liikenteeseen liittyvä tutkimus ja innovointi” 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.[28] ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ehdotetun aloitteen yleisenä tavoitteena on kohdentaa EU:n rautatiealan tutkimus- ja innovaatiotoimia paremmin tukemaan yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamista ja vauhdittaa innovatiivisten ratkaisujen yleistymistä markkinoilla, mikä parantaa EU:n rautatieliikenteen kilpailukykyä. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro (1) Paremmin kohdennettu ja koordinoitu pitkän aikavälin investoiminen EU:n rautatiealan tutkimukseen ja innovointiin (2) EU:n rautatiealan tutkimus- ja innovointirahoituksen vipuvaikutuksen lisääminen (3) Kestävien verkostojen ja tiedonvaihdon luominen eri sidosryhmien välille (4) Innovointiin liittyvien riskien vähentäminen (5) Rautatiealan tutkimuksen ja innovoinnin toiminnallisen suorituskyvyn ja tuloksekkuuden parantaminen Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 06.03.03.01, Resurssitehokkaan, ympäristöystävällisen, turvallisen ja saumattoman eurooppalaisen liikennejärjestelmän toteuttaminen 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Aloitteen odotetaan nopeuttavan teknologisten innovaatioiden yleistymistä, mikä tukee todella yhdentyneiden ja yhteentoimivien EU:n rautatiemarkkinoiden luomista ja sitä kautta lisää EU:n rautatieliikenteen kilpailukykyä suhteessa sekä muihin liikennemuotoihin että ulkomaisiin kilpailijoihin. Tämä puolestaan parantaa EU:n rautatiepalvelujen laatua, luotettavuutta ja kustannustehokkuutta. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Yksityiskohtaiset seuranta- ja arviointipuitteet kehittää S2R-yhteisyritys, mutta prosesseihin kuuluvat hanketason ja tehtäväkokonaisuuksien seuranta sekä raportointi säännöllisin (kolmen kuukauden) välein selkeiden ja luotettavien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden perusteella. 1.5. Hankkeen ja tehtäväkokonaisuuden tietoihin perustuva seuranta ja raportointi ohjelman tasolla, mukaan lukien suoritteiden laadun seuranta asetettuja kriteerejä vasten, projektinhallinnan seuranta sen yleisen laadun varmentamiseksi ja strategisen työohjelman noudattamisen seuranta. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Lyhyellä tai pitkällä aikavälillä täytettävät vaatimukset Yhteisyrityksen perustaminen uudeksi komission ja teollisuuden väliseksi tutkimus- ja innovointirahoituksen kumppanuusrakenteeksi. Ensisijaisten tutkimus- ja innovaatiotoimien määritteleminen strategisessa yleissuunnitelmassa, mukaan lukien laajamittaiset demonstraatiotoimet, joita yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää. Varojen hankkiminen julkiselta ja yksityiseltä sektorilta strategisen yleissuunnitelman toimien rahoittamiseen. Kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen järjestäminen ja hankkeiden arviointi ja valinta. Hankkeiden rahoituksellisen ja tieteellisen suoriutumisen valvonta ja seuranta. Kaikkien S2R-yhteisyritykseen liittyvien menettelytapojen luominen ja toteuttaminen, mukaan lukien varainhoidon valvonta. Kaiken muun S2R-yhteisyritykseen liittyvän toiminnan järjestäminen. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Rautatiealan tutkimus- ja innovaatiorahoitus on perinteisesti ollut alhaisella tasolla. Nekin investoinnit, joita on tehty, ovat kärsineet hajanaisuudesta ja tehottomuudesta, mikä johtuu kansallisten ohjelmien ja rautatiejärjestelmien merkittävistä eroista. Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan yhdistäminen ja koordinoiminen EU:n tasolla antaa mahdollisuudet päästä parempiin tuloksiin, kun otetaan huomioon yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tueksi kehitettävien infrastruktuurien ja teknologioiden ylikansallinen luonne sekä se, että on saatava kokoon riittävä resurssien massa. EU:n tason toiminta auttaa järkeistämään tutkimusohjelmia ja varmistamaan kehitettävien järjestelmien yhteentoimivuuden. Tällainen standardointi avaa laajempia markkinoita ja edistää kilpailua. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Rautatiealan tutkimus- ja innovaatiotoimilla ei ole toistaiseksi onnistuttu tukemaan EU:n tasolla uusia teknologioita, jotka olisivat mahdollistaneet erilaisten kansallisten rautatiejärjestelmien ja niiden osajärjestelmien laajemman yhdentymisen. Lisäksi EU:n aiemmissa puiteohjelmissa rahoitetut rautatiealan tutkimus- ja innovaatiohankkeet ovat vain niukalti ja hitaasti tuottaneet vaikuttavia ja markkinoilla omaksuttuja tuloksia. EU:n uudessa tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmassa korostetaan tarvetta lisätä EU:n rahoituksen tehoa kokoamalla yhteen nykyistä tutkimus- ja innovaatiotoimintaa ja asiantuntemusta, erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta. EU:n tasolla rahoitettavat julkisyksityiset tutkimus- ja innovaatiokumppanuudet otettiin ensi kertaa käyttöön tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa yhteisyrityksinä, jotka perustetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 187 artiklan nojalla. Saaduista kokemuksista tehdyt toistaan seuranneet arvioinnit ovat osoittaneet myönteiset vaikutukset, joita EU:n tutkimus- ja innovaatiorahoituksen koordinoinnin parantamisesta aiheutuu Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle. Nykyisten yhteisyritysten arvioinneissa on myös todettu, että teollisuuskumppanit olisi sidottava vahvemmin mukaan ja näille sitoumuksille ja niihin liittyvälle vipuvaikutukselle olisi luotava selkeämmät mittapuut. On myös tarpeen määritellä tavoitteet selkeämmin ja varmistaa parempi avoimuus uusien osallistujien mukaantuloa varten. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitustoimien ja jäsenvaltioiden ja alueiden rahastojen välillä voi olla synergioita. Yhteisyrityksen stabiliteetti valaa luottamusta mahdollisiin ulkopuolisiin kumppaneihin, mikä auttaa houkuttelemaan rahoitusta muista lähteistä. Synergioihin voidaan pyrkiä myös muiden EU:n tason välineiden kanssa (mm. Verkkojen Eurooppa -väline). 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 1.1.2024. – X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020 maksusitoumusmäärärahojen osalta ja alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2024 maksumäärärahojen osalta. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)[29] ¨ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä – ¨ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään – ¨ toimeenpanovirastoja ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa X Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille – ¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) – ¨ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle – X varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille – ¨ julkisoikeudellisille elimille – ¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut – ¨ jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. – Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Ei huomautuksia 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset S2R-yhteisyritystä valvotaan välikontaktien kautta ja yhtiöjärjestyksen 19 lausekkeen mukaisesti. S2R-yhteisyritys noudattaa varainhoitoasetuksen 209 artiklan mukaisena julkisen ja yksityisen sektorin elimenä tiukkoja seurantasääntöjä. Seuranta toteutetaan seuraavasti: – hallintoneuvoston valvonta; – ulkopuolisten asiantuntijoiden väli- ja loppuarvioinnit (komission valvonnassa joka kolmas vuosi ja ohjelman päätyttyä). 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Riskien arviointi on tehty vaikutusten arvioinnissa. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa olevassa taulukossa 8 annetaan yleiskuva erilaisista riskeistä ja niiden arvioinnista (s. 39–40). 2.2.2. Sisäinen valvontajärjestelmä Komission valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, että S2R-yhteisyritykseen sovellettavat säännöt ovat täysin varainhoitoasetuksen 60 ja 61 artiklan vaatimusten mukaiset. S2R-yhteisyrityksen sisäinen valvontajärjestelmä perustuu seuraaviin tekijöihin: – vähintään komission takaamaa tasoa vastaavan suojatason varmistavien sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano; – menettelyt parhaiden hankkeiden valitsemiseksi riippumattoman arvioinnin avulla sekä menettelyt niiden kehittämiseksi säädösten tasolle asti; – hankkeen ja sopimusten hallinnointi jokaisen hankkeen elinkaaren ajan; – kaikkien hakemusten ennakkotarkastus, mukaan lukien tilintarkastuslausuntojen pyytäminen ja kustannuslaskentamenetelmien ennakkotarkastukset; – hakemuksista poimitun otoksen jälkitarkastukset osana Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastuksia; – hankkeen tulosten tieteellinen arviointi. 2.2.3. Tarkastusten kustannukset ja hyödyt Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyrityksen suhteen samat valtuudet kuin komission suhteen. Lisäksi hallintoneuvosto voi tarpeen mukaan järjestää yhteisyrityksen sisäisen tarkastustoiminnon toteutuksen. S2R-yhteisyrityksen toimitusjohtaja vastaa tulojen ja menojen hyväksyjänä kustannustehokkaan sisäisen valvonta- ja hallinnointijärjestelmän käyttöön ottamisesta. Toimitusjohtajan on raportoitava komissiolle hyväksytystä sisäisestä valvontakehyksestä. Komissio seuraa väärinkäytösten riskiä kehittämällä raportointijärjestelmän ja seuraamalla EU:n varoja S2R-yhteisyritykseltä saavien vastaanottajien jälkitarkastusten tuloksia, jotka kuuluvat koko Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastuksiin. Käytettävässä valvontajärjestelmässä on otettava huomioon, että sekä EU:n varojen saajat että lainsäätäjä katsovat, että kahden prosentin virherajan edellyttämästä valvonnasta koituva taakka on kasvanut liian suureksi. Tästä aiheutuu vaara, että unionin tutkimusohjelmasta tulee vähemmän houkutteleva, mikä vaikuttaisi kielteisesti unionin tutkimukseen ja innovointiin. 2.2.4. Odotettu väärinkäytösten riski Koska S2R-yhteisyrityksen osallistumissäännöt ovat samat kuin komission säännöt ja koska edunsaajilla on samanlainen riskiprofiili kuin komission edunsaajilla, on odotettavissa, että virhetaso vastaa komission Horisontti 2020 -puiteohjelmaa varten vahvistamaa virhetasoa. Näin saadaan riittävä varmuus siitä, että virheriski monivuotisen menokauden aikana on vuosittain 2–5 prosenttia, ja lopullisena tavoitteena on saavuttaa jäännösvirhetaso, joka on mahdollisimman lähellä kahta prosenttia monivuotisten ohjelmien päättämisvaiheessa, kun kaikkien tarkastus-, korjaus- ja takaisinperintätoimien taloudellinen vaikutus on otettu huomioon. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Komissio varmistaa, että asianmukaiset toimenpiteet on otettu käyttöön sen takaamiseksi, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. Komission petostentorjuntastrategian (KOM(2011) 376 lopullinen) 2.2.1 kohdan mukaisesti komissio aikoo kehittää tiivistä yhteistyötä ja luoda synergiaa sekä edistää petostentorjuntastrategiassa asetettuja normeja EU:n toimielimissä, myös yhteisyrityksissä. S2R-yhteisyritys toimii yhteistyössä komission yksiköiden kanssa petoksiin ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvissä asioissa. S2R-yhteisyritys hyväksyy petostentorjuntastrategian, joka on oikeassa suhteessa petosten riskiin ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta tehdä asiakirjojen perusteella ja paikan päällä tarkastuksia kaikille tuensaajille, toimeksisaajille ja alihankkijoille, jotka ovat saaneet unionin rahoitusta ohjelman nojalla. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Meno- laji || Rahoitusosuudet Numero 1A [Otsake Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1A || 06.03.07.33 – Shift2Rail (S2R) -yhteisyritys – Tukimenot 06.03.07.34 – Shift2Rail (S2R) -yhteisyritys || Jaks. || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ Odotuksena on, että budjettikohdan rahoitus saadaan seuraavista: PO MOVE (budjettikohdat 06.03 03 01 ja 06.01.05.03): 70 % PO RTD (budjettikohdat 08.02.03.04 ja 08.01.05.03): 30 % Vuosittainen rahoitustuki budjettikohtaa kohden esitetään seuraavassa taulukossa: Budjettikohta || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ 06.03.03.01. || 36,000 || 31,000 || 31,000 || 36,400 || 49,000 || 58,800 || 65,834** || 308,034 06.01.05.03.[30] || 0,336 || 0,947 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 1,136 || 1,137 || 6,966 08.02.03.04. || 16,000 || 13,000 || 13,000 || 15,600 || 21,000 || 25,200 || 28,215** || 132,015 08.01.05.03. || 0,144 || 0,406 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 0,487 || 2,985 YHTEENSÄ || 52,480 || 45,353 || 45,623 || 53,624 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 450,000 * Taulukko sisältää 52 miljoonan euron määrän (josta 70 % PO MOVElta ja 30 % PO RTD:ltä), joka sidotaan vuonna 2014 rautatiealan tutkimusyhteistyötoimien rahoittamiseen liikennealan H2020-työohjelmassa 2014–2015, kunnes S2R-yhteisyritys käynnistetään. S2R-yhteisyritys voi ottaa huolehtiakseen näiden toimien hallinnoinnista ja vastaavista määrärahoista sekä mahdollisista varoista, joista ei ole tehty maksusitoumusta ehdotuspyyntöjen perusteella, kun S2R-yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen **Sisältää 2,484 miljoonaa euroa budjettikohdasta 06.03.03.01 ja 1,065 miljoonaa euroa budjettikohdasta 08.01.05.03, yhteensä 3,594 miljoonaa euroa, jotka osoitetaan aikaistetusti vuonna 2020 hallintomenoihin vuosiksi 2021–2024. 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 1A || Otsake 1A – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky || || || || || || || || || || || || || || S2R-yhteisyritys || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || Vuosi 2023 || Vuosi 2024 || YHTEENSÄ Osasto 1 – Henkilöstömenot || Sitoumukset || (1) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 1,527 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 4,154 Maksut || (2) || 0,080 || 0,453 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,523 || 0,524 || 0,430 || 0,305 || 0,179 || 0,089 || 4,154 Osasto 2 – Infrastruktuuri- ja toimintamenot || Sitoumukset || (1a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 3,646 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 9,346 Maksut || (2a) || 0,400 || 0,900 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 0,900 || 0,700 || 0,500 || 0,446 || 9,346 Osasto 3 – Toimintamenot || Sitoumukset || (3a) || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 436,500 Maksut || (3b) || 0,000 || 50,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 58,000 || 44,000 || 30,000 || 16,000 || 6,500 || 436,500 S2R-yhteisyrityksen määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 1+1a +3a || 52,480 || 45,353 || 45,624 || 53,623 || 71,624 || 85,623 || 95,673 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 450,000 Maksut || 2+2a +3b || 0,480 || 51,353 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 59,623 || 59,624 || 45,330 || 31,005 || 16,679 || 7,035 || 450,000 || || || || || || || || || || || || || || S2R-yhteisyritys perustuu teollisuuden kanssa jaettuun kustannuspohjaan. Taulukossa esitetyt menot käsittävät ainoastaan unionin rahoitusosuuden S2R-yhteisyritykseen. ERA:lla on tarkkailijan asema. Tästä huolehditaan nykyisillä resursseilla. Näihin tehtäviin ei pyydetä lisähenkilöstöä tai -määrärahoja. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 1A || Komission hallintomenot || || || || || || || || || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 ja myöh. || YHTEENSÄ PO MOVE  Henkilöresurssit || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || p.m. || 2,376  Muut hallintomenot || || || || 0,07 || || || 0,07 || || 0,14 PO MOVE YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,419 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || 0,326 || 0,326 || 0,396 || p.m. || 2,516 PO RTD  Henkilöresurssit || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 || p.m. || 1,018  Muut hallintomenot || || || || 0,03 || || || 0,03 || || 0,06 PO RTD YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,179 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || 0,140 || 0,140 || 0,170 || p.m. || 1,078 PO MOVE ja RTD YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,598 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || 0,466 || 0,466 || 0,566 || p.m. || 3,594 || || || || Unionin rahoitusosuus S2R-yhteisyritykseen tulee PO MOVElta (70 %) ja PO RTD:ltä (30 %). milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 ja myöh. || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || || 53,078 || 45,819 || 46,090 || 54,189 || 72,090 || 86,089 || 96,239 || 0,000 || 453,594 Maksut || || 1,078 || 51,819 || 60,090 || 60,189 || 60,090 || 60,089 || 60,190 || 100,049 || 453,594 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || Vuosi 2023 || Vuosi 2024 || Yhteensä Erityistavoite: Kaikkien kyseeseen tulevien rautatiealan tutkimus- ja innovointitoimien koordinointi EU:ssa ja S2R-yleissuunnitelman mukaisesti. || 52,000 || 44,000 || 44,000 || 52,000 || 70,000 || 84,000 || 90,500 || 0 || 0 || 0 || 0 || 436,500 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: Henkilöstön määrä (kokoaikaiseksi muutettuna) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || Vuosi 2023 || Vuosi 2024 || YHTEENSÄ Väliaikaiset toimihenkilöt yhteensä || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5 Josta AD-ura-alueella || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 || 34,5 Josta AST-ura-alueella || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Sopimussuhteiset toimihenkilöt || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5 || 96,5 Kansalliset asiantuntijat || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 YHTEENSÄ || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5 || 131 * Varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten osalta taulukko annetaan vain tiedoksi. Yhteisyritysten henkilöstöön liittyvät vaikutukset on otettu huomioon resursseja koskevissa päätöksissä, jotka liittyvät monivuotisen rahoituskehyksen mukaisiin uusiin hallinnointitapoihin. Tulos takaa talousarvion tasapainon suhteessa Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanoa varten kaavailtujen hallintomenojen määrään. Henkilöstömäärä on määritelty nykyisten yhteisyritysten henkilöstön viitemäärän perusteella. Henkilöstön määrä nousee asteittain vuosina 2014–2016 ja pysyy sen jälkeen muuttumattomana vuoteen 2020. Sitä vähennetään asteittain vuodesta 2021, kun S2R-yhteisyritys siirtyy purkamisvaiheeseen ja hoitaa jäljellä olevia osia toiminnastaan. Jos tehdään päätös S2R-yhteisyrityksen toiminnan jatkamisesta, vuosien 2021–2024 henkilöstökustannukset pysyvät vuoden 2020 tasoisina. Täydellä toimintavalmiudella henkilöstöön todennäköisesti kuuluvat seuraavat: · Toimitusjohtaja ja neuvonantaja/avustaja è2 kokoaikaista työntekijää · Yksi yksikönpäällikkö ja yksi sihteeri per yksi varainhoito- ha hallintoyksikkö ja yksi ohjelmasta vastaava yksikkö è4 kokoaikaista työntekijää · Varainhoito- ja hallintoyksikön henkilöstö: varainhoito ja tilinpito (vähintään yksi toimihenkilö), henkilöstöhallinto ja yleinen hallinto (1 toimihenkilö), tiedotus ja sidosryhmäsuhteet (1 toimihenkilö), IT-asiat (1 toimihenkilö) ja oikeudelliset ja sopimusasiat (1 toimihenkilö) è5 kokoaikaista työntekijää · Ohjelmasta vastaavan yksikön henkilöstö: vähintään yksi projektinvetäjä kullekin viidelle innovaatio-ohjelmalle ja yksi monialaisista kysymyksistä vastaava toimihenkilö è6 kokoaikaista työntekijää Vuonna 2014 henkilöstö koostuu todennäköisesti kuudesta toimihenkilöstä (ml. toimitusjohtaja ja yksi yksikönpäällikkö (AD-ura-alueen väliaikaisia toimihenkilöitä) sekä neljä sopimussuhteista toimihenkilöä), joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu kesäkuun ja lokakuun 2014 välisenä aikana, mikä vastaa yhteensä 2,5 kokoaikaista työntekijää. Vuodelle 2024 kokopäivätoimisten työntekijöiden määrä lasketaan olettaen, että osa henkilöstöstä ei ehkä työskentele koko vuotta, jos yhteisyritys on siirtynyt purkamisvaiheeseen. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) miljoonaa euroa || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || Vuosi 2023 || Vuosi 2024 || YHTEENSÄ Väliaikaiset toimihenkilöt yhteensä || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772 josta AD-ura-alueella || 0,066 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,436 || 0,327 || 0,218 || 0,109 || 3,772 josta AST-ura-alueella || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 Sopimussuhteiset toimihenkilöt || 0,094 || 0,470 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,611 || 0,423 || 0,282 || 0,141 || 0,071 || 4,536 Kansalliset asiantuntijat || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 0,000 YHTEENSÄ || 0,160 || 0,906 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 1,047 || 0,859 || 0,609 || 0,359 || 0,180 || 8,308 Henkilöstökustannukset perustuvat PO BUDG:n laskemiin keskimääräisiin henkilöstökustannuksiin, joista on vähennetty henkilöstöön liittyvät yleiskustannukset. Välittömät henkilöstökustannukset ovat 109 000 euroa väliaikaisista toimihenkilöistä ja 47 000 euroa sopimussuhteisista toimihenkilöistä, paitsi vuonna 2014, jolloin perustaksi otetaan AD-ura-alueen virkamiehen täydet kustannukset (132 000 euroa) kyseeseen tulevien toimien ylempien palkkaluokkien vuoksi. Henkilöresursseja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna Vastuupääosasto || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || || || || || || || || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || || 08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || 1,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 06 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || 2,5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || || Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [1] || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || || || || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || || XX 01 04 yy[2] || päätoimipaikassa[3] || || || || || || || || EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || || 06 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || YHTEENSÄ || 5* || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || * Henkilöstön määrä komissiossa on vuonna 2014 suurempi kuin sitä seuraavina vuosina ottaen huomioon S2R-yhteisyrityksen perustamiseen ja tutkimusyhteistyöhankkeiden hallinnoimiseen liikennealan työohjelmassa 2014–2015 liittyvät komission tehtävät, joista huolehtii myöhemmin yhteisyritys. Vuosina 2015–2020 tarvitaan neljä kokoaikavastaavaa työntekijää, joista kolme AD-ura-alueella ja 1 sopimussuhteinen toimihenkilö. Henkilöstön määrää vuoden 2020 jälkeen koskevat päätökset tehdään myöhemmin. S2R-yhteisyritys || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 || Vuosi 2022 || Vuosi 2023 || Vuosi 2024 Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) Väliaikaiset toimihenkilöt (AD-ura-alue) || 0,5 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 3 || 2 || 1 Väliaikaiset toimihenkilöt (AST-ura-alue) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [1] Sopimussuhteiset toimihenkilöt || 2 || 10 || 13 || 13 || 13 || 13 || 13 || 9 || 6 || 3 || 1,5 Kansalliset asiantuntijat || || || || || || || || || || || Vuokrahenkilöstö || || || || || || || || || || || YHTEENSÄ || 2,5 || 14 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 13 || 9 || 5 || 2,5 Varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten osalta taulukko annetaan vain tiedoksi. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Kuten esitetty S2R-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä Ulkopuolinen henkilöstö || Kuten esitetty S2R-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[31]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet – ¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021 ja myöh. || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho – käteissuoritus hallintomenoihin || 0,480 || 1,353 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 1,623 || 1,624 || 3,549 || 13,500 Rahoitukseen osallistuva taho – luontoissuoritus toimintamenoihin* || 0,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 41,000 || 90,500 || 336,500 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || 0,480 || 42,353 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 42,623 || 42,624 || 94,049 || 350,000 Uusien toimintojen lisääminen || 0,000 || 10,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 12,000 || 50,000 || 120,000 Kolmansien osapuolten sitoumukset YHTEENSÄ || 0,480 || 52,353 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 54,623 || 54,624 || 144,049 || 470,000 Arvioidut vaikutukset tuloihin – X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – ¨ vaikutukset omiin varoihin – ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin [1] Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää, KOM(2011)0144 lopullinen. [2] Neljäs rautatiepaketti – yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue Euroopan kilpailukyvyn ja kasvun tukena, COM(2013) 25 final. [3] COM(2013) 494 final. [4] Euroopan komissio, Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry, toukokuu 2012, s. 100. [5] Ohjeellinen määrä nykyhintoina. Määrä riippuu lopullisesta määrästä, jonka budjettivallan käyttäjä hyväksyy liikenteen ja tutkimuksen pääosastoille aihealueeseen ”Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne” rahoitusselvityksen lopullisessa versiossa. [6] Lukuun ottamatta unionin osuutta hallintomenoista. [7] Varat, joilla katetaan unionin osuus S2R-yhteisyrityksen hallintomenoista, otetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman hallintomäärärahojen budjettikohdista. [8] EUVL C , , s. . [9] EUVL C , , s. . [10] KOM(2010) 2020 lopullinen. [11] Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää, KOM(2011) 0144 lopullinen. [12] EUVL […] [Horisontti 2020 -puiteohjelma]. [13] EUVL … [Horisontti 2020 -erityisohjelma]. [14] COM(2013) 494 final. [15] COM(2013) 25 final. [16] EUVL … [Horisontti 2020 -ohjelman osallistumissäännöt]. [17] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1). [18] EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1. [19] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [20] Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annettu komission suositus 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36). [21] EYVL 56, 4.3.1968, s. 1. [22] EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1. [23] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2–5. [24] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15. [25] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. [26] EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13–19. [27] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [28] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa. [29] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [30] Jos budjettikohdan 06 01 05 03 varat eivät riitä, lähteenä käytetään budjettikohtia 06 01 05 01 ja 06 01 05 02. [31] Katso (vuodet 2007–2013 kattavan) toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. LIITTEET ehdotukseen neuvoston asetus Shift2Rail-yhteisyrityksen perustamisesta LIITE I – YHTEISYRITYKSEN YHTIÖJÄRJESTYS 1 – Määritelmät 1. ’Assosioituneella osakkaalla’ tarkoitetaan oikeussubjektia tai oikeussubjektien ryhmittymää tai konsortiota, joka on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan; joka on valittu 4 lausekkeen 2 kohdan mukaisessa menettelyssä; joka täyttää 4 artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistetut ehdot ja joka on hyväksynyt tämän yhtiöjärjestyksen allekirjoittamalla kirjallisen vahvistuksen; 2. ’muulla perustajaosakkaalla kuin unionilla’ tarkoitetaan liitteessä II lueteltuja rahoitusosuuden suorittajia, joista kukin on sitoutunut suorittamaan omana osuutenaan vähintään 30 miljoonaa S2R-yhteisyritykseen sen keston aikana ja hyväksynyt tämän yhtiöjärjestyksen allekirjoittamalla kirjallisen vahvistuksen; 3. ’innovaatio-ohjelmilla’ tarkoitetaan aihealueita, joiden mukaan 4 kohdassa tarkoitettu S2R-yleissuunnitelma jäsennetään; innovaatio-ohjelmat valitaan sen mukaan, miten niiden avulla pystytään parhaiten nostamaan yhden tai useamman toimintaympäristön suorituskykyä ja miten ne parhaiten vastaavat kokonaisvaltaista lähestymistapaa rautatiejärjestelmään. S2R-yleissuunnitelmaan olisi sisällyttävä vähintään viisi seuraavista innovaatio-ohjelmista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hallintoneuvoston päätöstä muuttaa tätä rakennetta: a) kustannustehokkaat ja luotettavat suuren kapasiteetin junat; b) kehittyneet liikenteenhallinta- ja valvontajärjestelmät; c) kustannustehokas ja luotettava suuren kapasiteetin infrastruktuuri; d) houkuttelevien rautatiepalvelujen tietotekniikkaratkaisut; e) kestävän ja houkuttelevan eurooppalaisen tavaraliikenteen teknologiat. 4. ’S2R-yleissuunnitelmalla’ tarkoitetaan yhteistä, tulevaisuuteen suuntautunutta strategista etenemissuunnitelmaa, jonka S2R-yhteisyritys kehittää yhteistyössä Euroopan rautatieviraston ja Euroopan rautatiealan tutkimusneuvoston (ERRAC) teknologiayhteisön kanssa innovoinnin edistämiseksi rautatieliikenteessä pitkällä aikavälillä. Siinä määritellään keskeiset prioriteetit ja olennaiset toiminnalliset ja teknologiset innovaatiot, joita kaikilta sidosryhmiltä tarvitaan 2 artiklassa esitettyjen S2R-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen on oltava suorituslähtöinen ja se on jäsenneltävä valittujen keskeisten aihealueiden eli 3 kohdassa tarkoitettujen innovaatio-ohjelmien ympärille. Kun S2R-yhteisyrityksen hallintoneuvosto on hyväksynyt S2R-yleissuunnitelman, se toimitetaan hyväksyttäväksi neuvostolle, joka tekee päätöksensä komission ehdotuksesta, ja tiedoksi Euroopan parlamentille. 2 – Tehtävät S2R-yhteisyritys a) määrittelee 1 lausekkeen 4 kohdassa tarkoitetussa S2R-yleissuunnitelmassa ensisijaiset tutkimus- ja innovaatiotoimet, mukaan lukien laajamittaiset demonstraatiotoimet, joita tarvitaan yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen ja rautatiejärjestelmän toiminnallisen laadun edellyttämien integroitujen, yhteentoimivien ja standardoitujen teknologisten innovaatioiden yleistymisen nopeuttamiseksi ja joiden avulla voidaan lisätä rautatieliikenteen kapasiteettia ja luotettavuutta ja alentaa sen kustannuksia; b) hankkii varoja julkiselta ja yksityiseltä sektorilta S2R-yleissuunnitelmassa määriteltyjen yksittäisten innovaatio-ohjelmien toimien rahoittamiseksi; c) laatii S2R-yleissuunnitelman pohjalta yksityiskohtaiset ja tulossuuntautuneet vuotuiset suunnitelmat ja niihin liittyvät yksityiskohtaiset investointisuunnitelmat, jotka mahdollistavat jatkuvuuden, synkronisoinnin ja pitkän aikavälin investoinnit; d) huolehtii S2R-yleissuunnitelmassa määriteltyjen yhteisten tuotteiden kehittämiseen liittyvien toimien valvonnasta; e) tukee epäsuoria tutkimus- ja innovaatiotoimia taloudellisesti pääasiassa myöntämällä osakkaille ja osallistujille avustuksia tarkoituksenmukaisimpien toimenpiteiden, kuten hankintojen tai ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi järjestettyihin ehdotuspyyntöihin perustuvien avustusten, kautta noudattaen tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä annettua asetusta (EU) N:o […]; f) organisoi sen alaisuudessa toteutettavan teknisen tutkimus-, kehitys-, validointi- ja selvitystyön välttäen tällaisten toimien pirstoutumista; g) varmistaa rautatiealan tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tehokkuuden ja tuloksekkuuden ja seuraa edistymistä S2R-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisessa riittävien seuranta- ja arviointimenettelyjen avulla; h) yhdistää käyttäjien vaatimuksia ja määrittelee yhteentoimivuusstandardeja siten, että investointeja ohjataan toimivia ja markkinakelpoisia ratkaisuja tuottavaan tutkimus- ja innovaatiotoimintaan; i) kehittää tiivistä yhteistyötä ja huolehtii koordinoinnista asiaan liittyvien eurooppalaisten, kansallisten ja monikansallisten rautatiealan tutkimus- ja innovaatiotoimien kanssa, erityisesti aiemmissa puiteohjelmissa ja Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, jotta S2R yhteisyritys voi toimia keskusyhteyspisteenä kaikelle rautatiealaan liittyvälle tutkimus- ja innovointirahoitukselle EU:n tasolla; j) luo ja kehittää tiivistä ja pitkäaikaista yhteistyötä unionin, rautatiealan teollisuuden ja muiden sidosryhmien välillä, jotta voidaan kehittää uraauurtavia innovaatioita ja varmistaa innovatiivisten ratkaisujen vahva markkinoilletulo, mukaan lukien rautatieliikenteen harjoittajat ja muut rautatiealan sidosryhmät sekä perinteisen rautatiesektorin ulkopuoliset toimijat; k) pitää yhteyttä kansalliseen ja kansainväliseen rautatietekniikan tutkimus- ja innovointitoimintaan, erityisesti Euroopan rautatiealan tutkimusneuvoston (ERRAC) teknologiayhteisön kautta, ja muiden alojen toimiin (esim. Euroopan tieliikenteen tutkimusneuvottelukunta (ERTRAC), Euroopan ilmailualan tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava elin (ACARE), vesiliikenteen eurooppalainen teknologiayhteisö (Waterborne TP), tulevaisuuden tuotantoteknologioiden teknologiayhteisö (Manufuture) ja uusien teknisten materiaalien ja teknologioiden teknologiayhteisö (EuMaT)); l) edistää pk-yritysten osallistumista yhteisyrityksen toimiin Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti; m) pyrkii osakkaiden ja kumppanien maantieteellisesti tasapainoiseen osallistumiseen to