* * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.10.1996 
KOM(96)531 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
Tempus 
Vuosittainen kertomus 
1.8.1994-31.12.1995 
Phare ) & Tacis 

SISÄLTÖ 
JOHDANTO 1 
Tempus-järjestelmän lähtökohdat 1 
Tempus I, 1990—1994 1 
Neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 1993 tekemä päätös Tempus II 
-ohjelman käyttöönotosta 3 
Tempus II -ohjelman pääkohdat 3 
Hallinnoinnin rakenne ja menetelmät 5 
Ulkopuolinen arviointi 5 
TEMPUS-TOIMINNOT 1.8.1994 — 31.12.1995 5 
Kokonaisbudjetti 5 
Phare 6 
Talousarvio 6 
Valintamenettely 6 
Toiminta 8 
1. Yhteiseurooppalaiset hankkeet (JEP) 8 
2. Yhteiseurooppalaiset verkostot (JEN) 8 
3. Täydentäviin toimenpiteisiin tarkoitetut apurahat (CME) 8 
4. Yksittäiset liikkuvuusapurahat (IMG) 10 
Seuranta 11 
Tulosten hyödyntäminen 12 
Kansallisten Tempus-toimistojen (NTO) vastuun lisääminen 13 
Tutkielmat Phare-kumppanuusvaltioista 13 
Tacis 14 
Talousarvio 14 
Strategia, esi-JEP ja JEP 14 
Ensisijaisuudet 15 
Valintamenettely 16 
Seuranta 16 
Strategiauudistus 1996 17 
Tempus-tiedotuspisteiden verkosto 17 
/Ô 
JULKAISULUETTELO 18 
LIITE 1 - TEMPUS JÄRJESTELMÄ: YLEISTILASTOT 21 
LIITE 2 - MAAKOHTAISET TIEDOT: PHARE-MAAT 27 
LIITE 3 - MAAKOHTAISET TIEDOT: TACIS-MAAT 39 
JOHDANTO 
Tempus-järjestelmän lähtökohdat 
Keski- ja Itä-Euroopan tapahtumilla vuosina 1989 ja 1990 oli dramaattinen vaikutus Euroopan 
yhteisöön. Jäsenvaltiot huomasivat yhdessä ja erikseen kohtaavansa ennenkuulumattomia 
poliittisia ja taloudellisia haasteita, jotka liittyivät ulkosuhteiden,4|l|i|||sofiaan ja 
menettelytapoihin. Samalla ei ollut epäilystäkään siitä, että näihin haaste^^^^B.-vastattava 
nopeasti ja tehokkaasti tarjoamalla hätäavun lisäksi myös todellisia kaytännÖ^^^^PaJcyseisille 
maille, jotta voidaan kehittää mielekkääseen Eurooppa-käsitteeseen liitty.^P'^^^nakokohtia ja 
tavoitteita. ^$p£ -"^It; 
Yhteisön tavoitteena oli yhdennetty maailmanlaajuinen vastaus näihin tapâhlu^tîri ja se pyrki 
tarjoamaan nopeasti kattavan viitekehyksen käytännön a vrille jä^iahttmtemu^ 
kyseisiä maita rakentamaan taloudelliset ia poliittiset jänestelmänsä uudeUe^ntfini%ttä ne 
saisivat suurimman mahdollisen ^hyödyn uudesta tllaâteesta; **Ministerineu^tpJ^opi 
joulukuussa 1989 kattavasta^avuBtusöhjelmasta, Phare^-ohjelmana tunnettuna se muodosti 
kehykset yhteisön^ 
uudistumiskehitys 
Jäsenvaltiot olivatjo^^Hodernieet;kprkea-asteen kdi%fii]l^ ön 
tärkeimmistä amefw Phare-ohielt»am/„ sisällytetä joitakin 
koulutusalan avustusohjelmia. TammrkuussaJ990l.KQWelra esitti neuvostolle ia Euroopan 
parlamentille suunnitelmansa luoqa ii^i^irl^sestitlSk^mlutuk861! tarpeisiin vastaamaan 
. ii-! • i *. ~>?»-'«•"»wA. * 4$JtV"" "SF. , , , 
suunniteltu ohjelma maissa, jotka ovat oikeutettuja wnaretonj el man kautta annettavaan tukeen. 
Tämä oli Tempus-järjestelmän lähtölaukaus. -* .«* r* 
Tempus I, 1990—1994 
Neuvosto otti Tempus-järjestelmän käyttöön 7 päivänä toukokuuta 1990 aluksi kolmen vuoden 
"koevaiheena" alkaen 1 päivänä heinäkuuta 1990. Pilottivaihetta pidennettiin neuvoston 
myöhemmällä päätöksellä yhdellä vuodella kesäkuun 1994 loppuun. Ohjelmaan osallistui 
alunperin kolme maata: Puola, T©ekkoslovakia ja Unkari. Maiden määrä kasvoi vuosien 
mittaan kuvan 1 mukaisesti. 
Kuten nykyäänkin kaksi tekijää määräsi Tempus-toiminnalle käytettävissä olevan 
kokonaisbudjetin: 
• kansalliset Phare-talousarviot (ja myöhemmin myös Tacis-talousarviot), joista komissio 
päättää vuosittain; 
• Phare-varojen (tai Tacis-varojen) osuus, jonka kukin kansallinen viranomainen kohdentaa 
Tempus-toimintaan. 
1 Tuolloin Phare oli lyhenne sanoista "Pologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique". Nykyinen 
täydellinen nimi on "Phare-yhteisöohjelma taloudellisen uudelleenjärjestelyn auttamiseksi Keski- ja Itä-
Euroopassa". 
— 1 
1990 1991 1992 
Albania . • v. •.„••• ••. ..^^^^^Bj 
Latvia : :-. : »"^^^^^^H 
Liettua :-:..;:-jl :¥-^:• :. WJQ^;^Ê00ÊËSl^^^^^^Ê 
Puola ^^^JJ______^^^^_ 
Romania __-^_____^_^^^^^^^^^^^^^^^B 
Slovenia ;. :•'' • ' •'. •/ • • ;: -^; -ffl^^^^^^^B 
tasavalta ^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^^| 
Viro : ~—^^M 
DDR ••••1^^^^^^ .'•"./ I 
Jugoslavia B^^B^^BIB " I 
Kuva 1: Phare-maiden osallistuminen Tempus I:een 
(Vuoteen 1993 T§ekin tasavaltaa ja Slovakiaa tuettiin 
Täekkoslovakian rahoituskiintiöllä) 
Tempus-järjestelmään osallistuvien yliopistojen pääasiallisena yhteistyömuotona on ollut 
yhteiseurooppalainen hanke (Joint European Project, JEP). Tempus tukee sekä Idän että Lännen 
yliopistojen verkostoja, jotka järjestävät uudelleen ja kehittävät opetussuunnitelmia ja 
opetusaineistoa, uudistavat opetusvälineet ja parantavat yliopiston hallintoa kumppanuusvaltion 
laitoksessa. Hyväksyttyjä JEP:ejä tuetaan enintään kolmen vuoden ajan, ja niihin on 
osallistuttava vähintään yksi kumppanuusmaan yliopisto ja vähintään kahdessa Euroopan 
unionin jäsenvaltiossa sijaitsevia kumppanuusjärjestöjä, joista vähintään yhden on oltava 
yliopisto. 
Tempus toimii ensisijaisilla alueilla, jotka määritetään vuosittain yhdessä 
kumppanuusvaltioiden kanssa ja jotka ovat näiden maiden sosiaalistaloudellisen 
kokonaiskehityksen tämänhetkisen vaiheen tarpeiden mukaisia. Strategisesti ajatellen Tempus-
järjestelmässä otettiin käyttöön lähestymistapa, jonka suunta on alhaalta ylöspäin. Tuki keskittyi 
keskitason suunnittelun sijasta yliopistopyramidin pohjalla osastoissa ja tiedekunnissa tehtäviin 
uudistuksiin. Tämän lähestymistavan perussyy on, että uudistus hyväksytään helpommin, jos 
sitä ei ole määrätty hierarkkisten rakenteiden kautta. Hankkeiden aloittaminen ja hallinnointi 
osasto- ja tiedekuntatasolla lisäävät myös tunnetta hankkeiden omistamisesta. Lopuksi ohjelma 
todennäköisesti sovitetaan yhteen työntekijätason uudistustarpeiden kanssa. 
Ohjelman kohteena olivat uudistuksen peruskysymykset niin, että kehitettiin henkilökunnan ja 
opiskelijoiden järjestäytyneen liikkuvuuden tukemia opetussuunnitelmia ja hankittiin 
perusvarusteita. 
Myös toimintaa, jonka tarkoituksena oli muodostaa verkostoja, tuettiin henkilöstön yksilöllisillä 
vierailuapurahoilla (Individual Mobility Grants, IMG) ja "täydentävillä toimenpiteillä" 
(Complementary Measures, CME) eurooppalaisten korkeakouluopetusjärjestöjen ja muiden 
toiminnan laajentamiseksi kumppanuusvaltioihin. 
Kunkin Phare-kumppanuusvaltion kansallinen viranomainen perusti kansallisen Tempus-
toimiston (National Tempus Office, NTO), joka osallistui maan ponnistelujen toteuttamiseen 
järjestelmän käyttöönottamiseksi. 
Tilastotietoja Tempus I:stä on liitteiden vastaavissa taulukoissa. 
__2 — 
Neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 1993 tekemä päätös 
Tempus II -ohjelman käyttöönotosta 
Euroopan yhteisön opetusministerien marraskuun 1992 alun näkökantojen liikkuvuuden ja 
Euroopan parlamentin maaliskuussa 1993 ilmaiseman myönteisen mielipiteen seurauksena 
neuvosto päätti 29 päivänä huhtikuuta 19932 korkeakouluopetuksen euroopanlaajuisen 
yhteistyöohjelman (Tempus II) käyttöönotosta. Päätös tarkoitti tuen jatkumista senhetkisille 
kumppanuusmaille ja sen laajentamista entisen Neuvostoliiton uusiin tasavaltoihin. Baltian 
valtioita lukuun ottamatta näiden maiden hankkeet rahoitetaan Euroopan unionin Tacis-
ohjelmasta. Tässä kertomuksessa erotetaan tarvittaessa toisistaan 'Tempus Phare" ja "Tempus 
Tacis". 
Tempus II -ohjelman pääkohdat 
Ohjelman toisen vaiheen käyttöönotto aloitettiin Tempus-toiminnalla Valko-Venäjällä, Venäjän 
federaatiossa, Ukrainassa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Moldovassa ja Uzbekistanissa. Tempus on 
näissä maissa osa Tacis-ohjelmaa, koko Euroopan unionia koskevaa aloitetta, joka edistää 
sopusointuisia ja onnistuneita taloudellisia yhteyksiä Euroopan unionin ja näiden 
kumppanuusvaltioiden välillä. Kolme ensimmäistä maata oli jo otettu mukaan ohjelmaan 
edellisenä vuonna (1993), kun esi-JEP:eistä tehtiin "alustava" pyyntö. Näiden yksivuotisten esi-
JEP:ien tarkoitus oli varmistaa joustava mukaantulo ohjelmaan täysimittaisiin JEP:eihin, ja 
niissä keskityttiin pääosin henkilökunnan alustavaan liikkuvuuteen suunnittelu- ja 
tiedonkeruutehtävissä sekä ajan tasalle saattamis-, uudelleenkoulutus- ja opetusvierailuissa. 
Kuvassa 2 esitetään, miten eri Tacis-maat otettiin mukaan Tempus-järjestelmään. 
Alustava vaihe 
Selite 
Esi-JEP:ien 
vireillepano 
JEP-.ien 
vireillepano Armenia 
Azerbaid)an 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Ukraina 
Uzbekistan 
Valko-Venäjä 
Venäjän federaatio 
Kuva 2: Tacis-maiden osallistuminen Tempus-järjestelmään 
Suurin Tempus I- ja Tempus II -ohjelmien välinen ero Phare-maille on ehkä ollut kansallisten 
ensisijaisten alueiden käyttöönotto. Luetteloita vuosittain tarkastetuista, kansallisten 
viranomaisten ja Euroopan komission yhdessä tunnistamista kansallisista ensisijaisista alueista 
käytetään uusien JEP-ehdotusten valintavälineenä. Jokaisella maalla on omat ensisijaiset 
alueensa. Niiden käyttöönoton pääperusteena oli virtaviivaistaa Tempus-järjestelmän ponnistelut 
kunkin hallituksen ponnistelujen ja Phare-ohjelman ponnistelujen kanssa kokonaisuudessaan. 
EYVL N:o°Ll 12/34, 6 päivänä toukokuuta 1993. 
Monivuotinen rahoitus on otettu käyttöön JEP:ien rahoittamiseksi. Tämä tarkoittaa, että 
hankkeita rahoitetaan niiden koko keston ajan kunkin maan Tempus-toimintahankkeisiin 
kohdentamasta kokonaismäärästä. Näin halutaan varmistaa kolmivuotisten hankkeiden 
toiminnan jatkuminen. Lisäksi näin tarjotaan sopimuksentekijöille joustavuutta JEP:ien 
hallinnassa ja sallitaan tietyn osan siirtäminen tarvittaessa yhden vuoden varoista seuraavalle 
vuodelle. 
Ennakoitaessa joidenkin Phare-maiden liittymistä Euroopan unionin liikkuvuusohjelmiin 
liikkuvuudesta on tullut JEP:eissä tärkeitä viimeisten kuuden vuoden aikana, kuten kuvasta 3 
käy ilmi. 
01991 
O 1993 
• 1995 
Kuva 3: Opiskelijoiden liikuvuuden keskiarvot JEPriä ja maata kohti Phare-maissa 
vuosina 1991, 1993 ja 1995. Pystyakseli osoittaa opiskelijoiden määrän. 
Yksi Tempus Phare- ja Tempus Tacis -ohjelmien selvimmistä eroista on aihealueiden 
jakautuminen. Tempus Tacis -ohjelman tavoitteena on rakenteellinen yhteistyö, kun taas 
Tempus Phare -ohjelmassa tuki jakautuu useille aihealueille, ja uusissa itsenäisissä valtioissa 
järjestelmässä keskitytään enemmän alueisiin, joita on laiminlyöty viime vuosikymmeninä. 
Tämä käy selvästi ilmi seuraavasta kaaviosta (kuva 4). 
A. = Humanistiset aineet 
B. = Kielet 
C. = Yhteiskuntatieteet 
D. = Johtaminen ja liiketoiminta 
E. = Soveltavat tieteet ja tekniikka 
STi&T 
Kuva 4: JEP-aiheiden jakautuminen Tempus Phare- ja Tempus Tacis -ohjelmissa 
vuonna 1995. Pystyakseli osoittaa kaikkien JEP:ien prosenttiosuuden Phare- ja 
Tacis-ohjelmissa. On huomattava, että Tacis-ohjelmassa luokka Johtaminen ja 
liiketoiminta koostuu kokonaan yliopistojohtamisen alueen hankkeista toisin kuin 
Phare-ohjelmassa. Luokan Soveltavat tieteet ja tekniikka alajaottelu Tempus Phare 
-ohjelmassa on muuttunut huomattavasti vuosien mittaan. Lisätietoja aiheesta on 
tämän kertomuksen liitteissä. 
— 4-
Hallinnoinnin rakenne ja menetelmät 
Vastuu ohjelman toimeenpanosta on määrätty komissiolle. Komissiota avustaa hallintokomitea, 
joka koostuu kunkin jäsenvaltion asettamasta kahdesta edustajasta ja jonka puheenjohtaja on 
komission edustaja. Hallintokomiteaa kutsutaan Tempus-komiteaksi. 
Tammikuussa 1995 ohjelman toteutuksen tekninen avustus siirrettiin Brysselissä sijaitsevalta 
ECTO:lta Torinossa sijaitsevalle Euroopan koulutussäätiölle (European Training Foundation, 
ETF). Phare-maissa Euroopan koulutussäätiön Tempus-osastoa avustavat kansalliset Tempus-
toimistot (National Tempus Offices, NTO:t). Nämä tekevät osan valinta-, tarkkailu- ja 
arviointitehtävistä ja ovat ETF:än tärkein yhteys Keski- ja Itä-Euroopan kansallisiin 
viranomaisiin. 
Ulkopuolinen arviointi 
Kuten neuvoston päätöksessä Tempus II -järjestelmästä määrätään, komissio on käynnistänyt 
Tempus-järjestelmän ulkopuolisen arvioinnin. 
TEMPUS-TOIMINNOT 1.8.1994 — 31.12.1995 
Kokonaisbudjetti 
Keski- ja Itä-Euroopan kansalliset hallitukset kohdensivat Tempus Phare -toiminnoille 
102,1 miljoonaa ecua vuonna 1995. Tempus Tacis -ohjelmaan osallistuvien maiden osalta 
vastaava luku oli 23 miljoonaa ecua. Seuraavassa taulukossa (kuva 5) nämä luvut esitetään 
suhteessa edellisiin vuosiin. 
140 -r -129,2 
120-1 
100 -
80-
60 
40 4 
0 98 
70,5 
23,2 
20 4 n 95,9 102,1 
O Phare 
• Tacis 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Kuva 5: Tempus-kohdennukset vuosina 1990—1995 miljoonina ecuina 
— 5 
Phare s 
Talousarvio 
Phare-maiden vuonna 1995 Tempus-toiminnoille käytettävissä ollut kokonaissumma oli 
102,1 miljoonaa ecua. Kuvassa 6 esitetään kansalliset kohdennukset Tempus-toimintoihin 
maittain vuonna 1995 sekä kunkin vuoden keskiarvo. 
Kuva 6: Tempus-varat miljoonina ecuina maittain vuonna 1995 verrattuna vuosittaiseen 
keskiarvoon ohjelmaan (Phare) osallistumisesta alkaen. Slovenian sekä Slovakian ja Täekin 
keskiarvot on laskettu maiden itsenäistymisestä lähtien. 
Valintamenettely 
Tempus-järjestelmän toteutuksen (kansalliset) ensisijaiset alueet ovat komission ja kunkin 
kumppanuusmaan viranomaisten välisten neuvottelujen tulos. Ensisijaiset alueet on lueteltu 
Opas hakijoille -julkaisussa. Käyttämällä ensisijaisia alueita valintaperusteina Tempus-
järjestelmässä on voitu jatkaa erityisten uudistuskehityskulkujen merkityksen lisäämistä 
kussakin maassa ja perustaa valintamenettelyn, jossa hakijoita opastetaan heidän 
ponnisteluissaan. 
— 6 — 
Vuokaavio 1 : Tempus-hankkeiden valintatapahtumasarjan vaiheet 
Euroopan Koulutussäätiö (ETP) 
ottaa vastaan ja hyväksyy 
hakemukset 
ETF ja NTO:t tekevät 
ensisijaisiin alueisiin kuuluviei 
hakemusten teknisen 
laatulnokittehui ETF ja kansalliset 
Tempus-toimistot (JVTO:t) 
tunnistavat ensisijaisiin 
alueisiin kuuluvat hakemukset Yhteistyömaiden akateemiset 
asiantuntijat arvioivat 
ensisijaisiin alueisiin kuuluviei 
hakemusten merkittävyyden 
ja laadun 
Komission ja NTO:iden väliset| 
neuvottelut J 
EY:n ja kumppaniuismaiden akat. 
asiantuntuntijoiden lausunto 
pyydetään 
— 7 
Toiminta 
1. Yhteiseurooppalaiset hankkeet (JEP) 
Tuettavat yhteiseurooppalaiset hankkeet (Joint European Projects, JEP) on valittu 
yhteistoimintaan perustuvalla päätöksentekomenettelyllä, jossa sekä ETF että kansalliset 
Tempus-toimistot arvioivat hankkeiden laadun. Ehdotusten saapuessa ETF:ään asiakirjat 
tarkastetaan muodollisesti ja niiden ensisijaisuus arvioidaan. Toisessa vaiheessa laatuarviointi ja 
tekninen seulonta tehdään ETF: n ja NTO: iden yhteistyönä rinnan kumppanuus valtioiden 
akateemisten asiantuntijoiden akateemisen arvioinnin kanssa. Seuraava vaihe on akateemisten 
asiantuntijoiden tapaaminen, johon kumppanuusvaltioiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden 
asiantuntijat kokoontuvat neuvomaan lopullisen päätöksen tekevää komissiota. Katso edellisellä 
sivulla olevaa vuokaaviota 1. 
Vuonna 1995 toisin kuin vuonna 1994 ei julkaistu JEP+-hankkeiden pyyntöä (jossa tavoite ja 
joissakin tapauksissa kumppanuusvaltion mukana olevat laitokset määritettiin etukäteen). 
Vuoden 1995 JEP-valintakierroksen tulokset 
Vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana valittiin syyskuussa 1995 alkavat 
yhteiseurooppalaiset hankkeet. Valintakierroksen tulokset olivat seuraavat. 
Maiden osallistumiseen liittyvät tilastotiedot, aiheiden jakautuminen ja maakohtaiset tiedot ovat 
tämän kertomuksen liitteissä. 
2. Yhteiseurooppalaiset verkostot (JEN) 
Yhteiseurooppalaisten verkostojen (Joint European Networks, JEN) toiminta aloitettiin vuonna 
1993. Ensimmäiset apurahat myönnettiin vuoden 1994 alussa. Toiminta oli suunniteltu 
auttamaan menestyneimpiä valmiita yhteiseurooppalaisia hankkeita ylläpitämään verkostoaan 
enintään kahden vuoden ajan korostaen tulosten levittämistä. 124:stä apurahaa hakeneesta 
JEN:istä kaikkiaan 46 sai tukea lukuvuodelle 1995—1996. Lisäksi 83 JEN:iä oli jo alkanut 
vuonna 1994 ja niiden toiminta jatkui toista vuotta. 
3. Täydentäviin toimenpiteisiin tarkoitetut apurahat (CME) 
Kuten viime vuoden vuosittaisessa kertomuksessa mainittiin, vuonna 1994 tehtiin päätös 
täydentävien toimenpiteiden (Complementary Measures, CME) uudelleenjärjestämistä 
koskevien ehdotusten kehittämiseksi. Uudessa vuosina 1995—1996 aloitetussa toiminnassa 
keskitytään tukemaan laitosten uudelleenjärjestelyjä ja strategioiden kehittämistä. 
— 8 — 
Järjestelmän uudistus toteutettiin sen rakenteen parantamiseksi ja sitä kautta mahdollisten 
hakijoiden lähestymiseksi entistä järjestelmällisemmällä tavalla. Toivottiin, että näin saataisiin 
kohdistetumpia ehdotuksia ja että toiminta palvelisi paremmin todellisia tarpeita. Tempus JEP 
-toimintaa täydentävässä järjestelmässä on nyt kolme osaa: 
• Osassa 1 keskitytään laitosten uudelleenjärjestämiseen ja yliopistojohtamisen 
kehittämiseen. 
Tämä ryhmä jakaantuu 
° la. alustaviin tutkimuksiin; 
a Ib. aiempien tulosten täytäntöönpanoon. 
Yhden tämän vuoden hankkeen tavoitteena on esimerkiksi aloittaa teollinen yhteistyö ja 
teknologian siirtopalvelut Tsekin tasavallan kolmella alueella levitettäväksi myöhemmin 
Tsekin muille alueille. Menetelmänä on Euroopan unionin jäsenvaltioiden yliopistojen ja 
vastaavissa teollisuusympäristöissä sijaitsevien tiedepuistojen kokemusten siirtäminen 
taloudellisen kehityksen tehostamiseksi ja opiskelijoiden mahdollisuuksien parantamiseksi 
yliopiston ja teollisuuden välisellä yhteistyöllä. 
• Osassa 2 keskitytään Tempus-järjestelmän tai muiden hankkeiden tulosten levittämiseen. 
Yhden hankkeen tavoitteena on esimerkiksi levittää projektijohtamistaitoja, jotka on saatu 
yliopistoryhmän hallinnoimista eri Tempus-hankkeista (ja muiden lahjoittajien hankkeista). 
Tuloksena on hyviä toimintatapoja käsittelevä opaskirja, jossa keskitytään: 
0 hankkeiden ja hallintomenettelyjen taloudelliseen hallinnointiin; 
a projektijohtamisen vaatimien taitojen analysointiin. Hankkeeseen kuuluu myös tulosten 
levittäminen lähettämällä opaskirjaa yliopistoihin ja järjestämällä aihetta käsittelevä 
seminaari. 
• Osassa 3 keskitytään politiikan kehittämiseen kansallisten viranomaisten tasolla. 
Yhden hankkeen taustalla on esimerkiksi Unkarin parlamentin äskettäin hyväksymä 
kansallinen kehityssuunnitelma, jossa määriteltiin korkea-asteen koulutuksen poliittiset ja 
käsitteelliset kehykset. Yhdessä opetusministeriön kanssa toteutetun CME-hankkeen 
tavoite on kehittää edelleen: 
0 opetussuunnitelmien osiointi- ja hyvitysjärjestelmää; 
0 uusia opetusmenetelmiä avoin opetus ja etäopetus mukaan lukien; 
D henkeä kohti laskettua rahoitusta ja maksuttoman koulutusjärjestelmän käyttöönottoa. 
CME-hankkeen unkarilaisen ja läntisen asiantuntemuksen ja kokemuksen tulokset ovat 
kahdenlaisia: a) joukko edellä mainittuja kolmea aluetta koskevia suosituksia, joita 
viranomaisten on tarkoitus käyttää lisälainsäädännön valmisteluissa ja b) ohjeet uuden 
lainsäädännön soveltamisesta laitosten johtajille. 
9 — 
Viuulon 1995 CME-valintakivrroxtpn tuloksrt 
Vuosien 1994—1995 kahdella valintakierroksella myönnettiin 100 apurahaa. Valintamenettelyt 
olivat vastaavat kuin JEP-apurahoille käytetyt menettelyt. Tulokset olivat seuraavat: 
Ensimmäinen valintakierros (huhtikuu 1995) 
Tuettujen hakemusten määrä 
Kokonaisbudjetti 78 n 
3 206 200 ecua 
Toinen valintakierros (joulukuu 1995) 
Tuettujen hakemusten määrä 
3 953 109 ecun kokonaisbudjetti on huomattavasti suurempi kuin edellisinä vuosina. Tämä 
lisäys johtuu todennäköisesti lisääntyneestä tietoisuudesta CME-järjestelmän olemassaolosta ja 
mahdollisuuksista, mikä on seurausta vuoden 1995 ensimmäisenä neljänneksenä toteutetusta 
vaatimattomasta tiedotusaloitteesta. 
Toisen CME-valintakierroksen hakemusten vähäinen määrä saattaa johtua siitä, että hakijoille 
tarkoitettu opas julkaistiin vasta hieman ennen hakemusten jättöaikaa. 
4. Yksittäiset liikkuvuusapurahat (IMG) 
Yksittäiset liikkuvuusapurahat (Individual Mobility Grants, IMG) tarjoavat tukea vierailuihin 
kumppanuusmaista Euroopan unioniin ja päinvastoin. Hakijoiden on oltava suoraan mukana 
korkea-asteen koulutuksessa ja kuuluttava korkea-asteen koulutuslaitoksen henkilökuntaan, 
ministeriön ylempiin virkamiehiin tai koulutussuunnittelijoihin. 
Koska Tempus-järjestelmän tekninen apu siirtyi Torinon ETF:ään, länsi-itä-vierailut 
keskeytettiin yhden vuoden ajaksi. Kunkin maan kansalliset Tempus-toimistot arvioivat 
hakemukset, jotka koskevat matkoja kumppanuusvaltioista Euroopan unioniin. 
Apurahaehtoihin tehtiin joitakin muutoksia. Toimintamuodot järjestettiin uudelleen kolmeen 
ryhmään, joille kullekin määritettiin uudet aikarajat: 
• Kurssien ja aineiston kehittäminen 
• Henkilökunnan kehittäminen 
• Korkea-asteen koulutuksen kehittämistä tukeva toiminta 1 viikosta 3 kuukauteen 
1 viikosta 3 kuukauteen 
1 viikosta 1 kuukauteen 
Tänä vuonna kansalliset ehdot ja ensisijaiset alat on ensimmäisen kerran sisällytetty IMG-
hakuoppaaseen. Valinnat on tehty osin näiden rajoitusten perusteella. Tämä on yksi yksittäisten 
lMG:iden vaikutuspiirin lisäämiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Hakijoiden velvollisuus 
hankkia lomakkeeseen yhden esimiehen allekirjoitus on myös linjassa yleisen pyrkimyksen 
kanssa, jonka mukaan Tempus-järjestelmän varojen kohdentamista irrallisiin toimintoihin 
pyritään välttämään. 
10 — 
Vuoden 1995 IMG-valintakierrosten tulokset 
IMG-valintakierroksia oli kaksi, yksi helmikuussa ja yksi kesäkuussa. Valintakierrosten tulokset 
olivat seuraavat: 
Ensimmäinen valintakierros (tammikuu 1995] 
Tuettujen hakemusten määrä 
Kokonaisbudjc 
Seuranta 
Kaikkien Tempus-toimintojen sisäisten seurantamenettelyjen ohjelmaa uudistettiin ja kehitettiin 
vuoden 1995 aikana. 
Seurantaohjelman päätavoitteet ja niihin liittyvät toiminnot voidaan tiivistää seuraavasti. 
1. Hankkeiden etenemisen nopeuttaminen kohti niiden alunperin hyväksytyn 
tavoitteen saavuttamista. 
JEP-hakulomakkeet ja -sopimukset uudistettiin Tempus-hankkeiden tavoitteiden ja niiden 
saavuttamiseen suoraan liittyvien toimintojen tarkentamiseksi. Edistymisestä kohti 
alunperin hyväksyttyä tavoitetta on tullut entistä tärkeämpi ehto hankkeen rahoituksen 
jatkumiselle. 
2. Hankkeen sopimuksentekijöiden ja yhteensovittajien kyky johtaa hankkeitaan 
tehokkaasti ja Tempus-sopimuksen sääntöjen mukaan. 
Kansallisen Tempus-toimiston henkilökunnan laaja sopimuksen sääntöjä koskeva koulutus 
toteutettiin tarvittavan tiedon siirtämiseksi hankkeen väliaikaisen yhteenliittymän tueksi 
yhteistyökumppanimaan tasolla. 
Yhteiseurooppalaisen projektijohtamista käsittelevä käsikirja julkaistiin ja jaettiin 
hankkeiden yhteensovittajille ja sopimuksentekijöille käytännön työkaluksi hankkeen 
toimintojen suunnittelua ja toteutusta varten. 
Useimmissa maissa järjestettiin Tempus-menettelyjä ja JEP-hankkeiden tavoitejohtamista 
käsitteleviä kokouksia, joiden erityisen huomion kohteena olivat ne jäsenvaltiot, jotka 
voivat toimia hankkeen sopimuksentekijänä. Nämä kokoukset osoittautuivat erinomaisiksi 
työvälineiksi muuten irrallisten toimintojen yhdenmukaistamiseksi ja hyvien 
toimintatapojen levittämiseksi. 
11 
3. Hankkeen toimintojen toteuttamisen oikeellisuuden ja hankkeen tavoitteiden 
noudattamisen varmistaminen. 
Aloitettiin toimintoja, joiden tarkoituksena on tarkkailla läheltä meneillään olevia 
hankkeita sekä niiden edistymistä kohti odotettua tavoitetta. Läheisessä yhteistyössä 
kansallisten Tempus-toimistojen kanssa kehitettiin erityisesti lähestymistapa, jossa 
yhdistyy toimistosta käsin ja paikan päällä tapahtuva seuranta. 
Tehokas seurantavierailuohjelma, jonka toteuttivat Euroopan yhteisön Tempus-toimiston 
ja/tai kansallisten Tempus-toimistojen edustajat, käynnistettiin vuoden 1994 lopulla ja se 
jatkui vuoden 1995 aikana. Ohjelmaan sisältyi kaikkiaan 130 vierailua kaikkiin Phare-
maihin. Tarkkailuvierailujen päätavoite oli arvioida niiden hankkeiden toimintojen 
edistyminen, joissa on ilmennyt ongelmia, ja neuvojen antaminen toimintojen 
uudelleensuuntaamiseksi kohti suunniteltuja tavoitteita. 
Edellä kuvattu seurantaohjelma on vaikuttanut olennaisella tavalla Tempus-järjestelmän 
mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseen kumppanuus valtioissa sekä kansallisten 
Tempus-toimistojen voimavarojen lisäämiseen Tempus- (Phare) ohjelman toteutuksen tukemista 
varten hajautetulla tasolla. 
Tulosten hyödyntäminen 
Kesällä 1995 ETF käynnisti Tempus-järjestelmän tulosten edistämistoimet -hankkeen (Tempus 
Output Promotions, TOP). Sen tarkoituksena oli saada Tempus-järjestelmästä mahdollisimman 
suuri hyöty analysoimalla ja levittämällä sen tuloksia. 
Syksyllä 1995 määritellyt ja sen jälkeen komission, kansallisten Tempus-toimistojen sekä 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisten yhteystoimistojen (National Contact Point, NCO) 
ratifioimat tavoitteet ovat erilaiset hankkeen kahdessa määritetyssä vaiheessa. 
Ensimmäisen vaiheen (10/95—1/97) tarkoitus on tehdä järjestelmä näkyvämmäksi ja tutkia 
edelleen keinoja hyödyntää Tempus-järjestelmän lisäarvo erityisesti suhteessa muihin 
eurooppalaisiin ohjelmiin. 
Toisessa vaiheessa (10/96—12/99) pyritään kehittämään edelleen ja ylläpitämään tulosten ja 
lisäarvon levittämistä paikallisen tason JEN-toiminnasta saatujen kokemusten perusteella. 
Näihin tavoitteisiin pyritään kehittämällä tiedonkeruumenetelmiä, eri aihepiirien tutkimusta, 
laajaa julkaisuohjelmaa ja osallistumista eri tapahtumiin sekä niiden järjestämistä. 
Vuodelle 1996 on käynnistetty viisi hanketta, joista yksi on vierailuohjelma paikan päällä (Site 
Visit Programme). 
Vierailuohjelma paikan päällä 
TOP-hankkeen puitteissa paikan päällä järjestetyn vierailuohjelman tarkoitus on analysoida 
Tempus-järjestelmän vaikutusta yliopistojen johtamiskäytäntöjen kehittymiseen Keski- ja Itä-
Euroopassa. Tietojen keräämiseksi järjestetään kaikkiaan yhdeksän vierailua 11 Phare-maasta 
valittuun 18 laitokseen. Tempus-järjestelmän alusta alkaen näissä 18 laitoksessa on ollut 
käynnissä 380 JEP:iä ja useita CME:itä. Yksittäisten laitosvierailujen päätarkoitus on selvittää, 
miten Tempus-hankkeet ovat vaikuttaneet laitosten johtamiseen. 
— 12 — 
Virtailun lopputuloksena laaditaan yksityiskohtainen kertomus Tempus-järjestelmän 
vaikutuksesta yliopiston johtamiseen sekä suositukset ohjelman tulevaa kehittämistä varten. 
Kansallisten Tempus-toimistojen (NTO) vastuun lisääminen) 
Yksi Tempus-järjestelmän peruspiirteistä on vastuun siirtäminen kumppanuusvaltioiden korkea-
asteen koulutuslaitoksiin. Tätä kuvaa hyvin esimerkiksi se, että useimpien maiden yliopistot 
pystyvät nyt toimimaan JEP:ien sopimuksentekijöinä. 
Tätä kehityskulkua on sovellettu viime vuosina myös ETF:än Tempus-osaston ja kansallisten 
Tempus-toimistojen työskentelysuhteisiin ja se heijastaa Tempus-järjestelmän logiikkaa 
ohjelmana Phare-ohjelman kehyksissä. 
Vuonna 1995 Torinon ETF:än ja kansallisten Tempus-osastojen suhdetta uudistettiin jälleen. 
Uudistuksen tuloksena kansallisten Tempus-toimistojen toiminnot ovat lisääntyneet. 
Kertomusvuotena seuraavat toiminnot on siirretty kokonaan tai suurelta osin NTO:ille: 
JEP:iin liittyvät asiat: 
• JEP:ien teknisen avun osat, sopimusten valinta kansallisten ensisijaisuuksien mukaan; 
• hakemusten akateemisen laadun paikallisen arvioinnin valvonta; 
• osa seurantavierailuista; 
• lopullisten kertomusten (sisällön) arviointi (eli vuonna 1992 alkaneiden JEP:ien). 
JEN:eihin ja CME:ihin liittyvät asiat: 
• Hakemusten arviointi. 
IMG:ihin liittyvät asiat: 
• Itä-Länsi-IMG:iden valinta. 
• Puolan NTO on vastuussa koko Itä-Länsi-IMG-kierrosta ja tekee sopimukset sekä toteuttaa 
kaiken seurantatoiminnan. 
Huomattava osa Tempus-tulosten edistämistoimien hankkeisiin liittyvästä työstä erityisesti 
lisätietojen keräämisessä annettiin myös joillekin kansallisille Tempus-toimistoille. 
Kansallisille Tempus-toimistoille suunnitellaan annettavaksi suurempi vastuu ohjelmasta 
lähitulevaisuudessa. Asiaa koskevat suunnitelmat laadittiin vuonna 1995, ja niistä keskustellaan 
vuonna 1996. 
Tutkielmat Phare-kumppanuusvaltioista 
Vuoden 1994 kuluessa aloitettiin tutkimussarja Tempus-järjestelmän vaikutuksista alkaen 
vuodesta 1991 seitsemässä (alunperin) yhdestätoista maasta, joilla on oikeus osallistua Tempus-
(Phare) ohjelmaan: Bulgaria, Tsekin tasavalta, Unkari, Romania, Puola, Slovakia ja Slovenia. 
Ensimmäisessä tutkimuksessa käsitellään Tempus-järjestelmän vaikutusta Slovakiaan, ja se 
julkaistiin vuoden 1995 alussa. Kuuden muun tutkimuksen englanninkieliset versiot valmistuvat 
syksyllä 1996. Käännökset julkaistaan myöhemmin. 
— 13 — 
Tacis 
Talousarvio 
Tempus-toiminnoille käytettävissä oleva kokonaissumma Tacis-maissa vuonna 1995 oli 
23 miljoonaa ecua. Kuvassa 7 esitetään lukuvuonna 1995 Tempus-toiminnoille kohdennetut 
summat maittain. Jotkin luvuista ovat suurempia kuin maan todellinen kohdennus Tacis-
ohjelman talousarviosta. Näissä tapauksissa lisärahoitus oli saatu valtioiden välisestä 
talousarviosta. Lisätietoja kohdennuksista ja lisärahoituksesta on tämän asiakirjan liitteissä. 
Summia on verrattu Tempus-järjestelmän kokonaismenoihin Tacis-maissa. 
Uzbekistan £ 1.4 
1.2 
UKR w 
TT^ 28.9 
• 1993-1995 
01995 
ARM n gj 
0.0 2.0 4,0 6,0 8,0 10,0 12,0 14,0 28,0 30,0 
Kuva 7: Tempus-järjestelmän varat miljoonina ecuina maittain (Tacis). 
Kokonaissummat ja vuoden 1995 luvut 
Strategia, esUJEPjaJEP 
Lukuvuonna 1994—1995 aloitetut Tempus II -toiminnot. Ensimmäisten maiden 
valmistelemiseksi yhteiseurooppalaisten hankkeiden (JEP:ien) toteutusta varten rahoitettiin 
yksivuotisia yhteiseurooppalaisia esihankkeita (esi-JEP:ejä) jo vuonna 1993. Niissä keskityttiin 
alustavaan henkilövaihtoon enimmäkseen suunnittelua varten (esimerkiksi tutkimus- ja 
tiedonkeruuvierailuihin, laitostenvälisen yhteistyön valmisteluun, henkilöstön täydennys- ja 
uudelleenkoulutukseen, opetustehtäviin ja niin edelleen) Näihin esiohjelmatoimintoihin 
oikeutettuja maita olivat lukuvuonna 1993—1994 Valko-Venäjä, Venäjän federaatio ja Ukraina. 
— 14 
Tämä kaksivaiheinen hankekierto on säilytetty. Tulevat yhteistyökumppanit suunnittelivat 
hankkeet esi-JEP:ien aikana; tämä oli yhteyksien luomisen ja vaihtojen jakso korkealaatuisten 
JEP-ehdotusten suunnittelemiseksi. JEP-apurahat myönnetään menestyneimmille esi-JEP:eille 
niiden päättymisen jälkeen. Yhteiseurooppalaisissa hankkeissa keskitytään rakenteellisten 
muutosten aikaansaamiseen sellaisissa kumppanuusvaltioiden laitoksissa, jotka ovat muille 
kyseisen alueen laitoksille esimerkkeinä hyvistä toimintatavoista. 
Päinvastoin kuin Tempus-Phare-ohjelman kohdalla Tempus-Tacis-ohjelmaan osallistuminen on 
kumppanuusvaltioissa rajoitettu yhteen yliopistoon hanketta kohti, kun taas Euroopan unionista 
voi osallistua kaksi tai kolme korkea-asteen koulutuslaitosta vähintään kahdesta Euroopan 
unionin maasta. Muista kuin Euroopan unionin maista (G24) voi myös osallistua yksi laitos, 
mutta se ei ole kuitenkaan oikeutettu taloudelliseen tukeen. 
Ensisijaisuudet 
Kolmen ensimmäisen valintakierroksen (mukaan lukien esi-JEP-valintakierros 1993) aikana 
hankkeet valittiin seuraavilta ensisijaisilta alueilta: 
humanistiset tieteet ja yhteiskuntatieteet (mukaan lukien oikeustiede); 
valtiotieteet; 
eurooppalaiset opinnot; 
taloustieteet (ei liiketoimintaan/johtamiseen keskittyvä); 
Euroopan nykykielet (ei kirjallisuuteen tai kielitieteeseen keskittyvät); 
yliopiston hallinnon/johtamisen parantaminen. 
Valko-Venäjälle, Venäjän federaatiolle ja Ukrainalle nämä ensisijaiset alueet olivat sitovia eli 
muiden aihealueiden hankkeita ei valittu. Muille maille niitä pidettiin ohjeellisina. 
Sovelletut ensisijaisuusalueet koostuvat niistä korkeamman koulutuksen alueista, joihin 
kumppanuusvaltioiden moniarvoiseen, demokraattiseen, markkinatalouteen perustuvaan 
yhteiskuntaan siirtymisen aiheuttamat muutokset vaikuttavat eniten. Vaikka myös sellaiset 
aihealueet kuin tekniikka ja luonnontieteet kärsivät riittämättömästä rahoituksesta, niiden 
opetus ja tutkimus on ollut korkeatasoista entisessä Neuvostoliitossa. Lisäksi näiden maiden 
avautuminen kansainväliselle yhteistyölle on luonut valtavan Euroopan nykykielten 
tuntemuksen kysynnän, jota ei voida tyydyttää kumppanuusvaltioiden nykyisillä 
kieltenopetuksen rakenteilla. On myös tunnustettu, että yliopistojen hallinnon/johtamisen 
parantaminen on ratkaisevan tärkeää tilanteessa, jossa yliopistojen itsehallinto on lisääntynyt 
samalla, kun yliopistojen valtiolta saama rahoitus on pienentynyt. Lisäksi hyvin toimiva 
yliopiston johtamisjärjestelmä vain tukee edellä mainittujen akateemisten alojen perusteellisia 
muutoksia. 
Vuodesta 1996 alkaen Tempus Tacis -ohjelman ensisijaisista alueista sovitaan kunkin 
kumppanuusvaltion kanssa erikseen. 
15 
Valintamenettely 
Tempus Tacis -ohjelmassa käytettiin kaksivaiheista valintakierrosta (katso kohtaa Strategia, esi-
JEPjaJEP). 
Ensimmäisessä, ETF:n Tempus-osaston toteuttamassa vaiheessa keskityttiin hakemusten 
muodollisiin ja teknisiin näkökohtiin: yhteistyökumppanien määrään ja sopivuuteen, 
ensisijaisuusalueiden noudattamiseen, projektijohtamiseen, taloudellisiin vaatimuksiin, 
hankkeen tavoitteiden ja strategian toteutettavuuteen. Toisen vaiheen aikana Euroopan unionin 
ja kumppanuusvaltioiden vanhemmat akateemiset asiantuntijat arvioivat pienen määrän 
hankkeita niiden akateemisen merkityksen perusteella. Kummankin vaiheen tulosten 
perusteella laadittiin luettelo ja varaluettelo rahoitettavaksi ehdotettavista hankkeista. 
Lopullisen päätöksen teki Euroopan komissio. 
Vuoden 1995 (esi-JEP:t ja JEP:t) valintakierrosten tulokset 
Vuoden 1995 hakemuskilpailuun jätettiin 435 esi-JEP- ja 95 JEP-hakemusta. Niistä valittiin 
tuettavaksi 87 esi-JEP:iä ja 31 JEP:iä. Tämä tarkoittaa, että 20 prosenttia esi-JEP:istä ja 32,6 
prosenttia JEP:eistä hyväksyttiin. 
11 kumppanuusvaltion 103 korkea-asteen koulutuslaitosta, jotka ovat oikeutettuja osallistumaan 
vuonna 1995, osallistuvat johonkin Tempus-hankkeeseen (sekä JEP:t että esi-JEP:t). Tämä 
nostaa kumppanuusvaltioiden Tempus-järjestelmästä hyötyneiden laitosten kokonaismäärän yli 
140:een. Tällä hetkellä 51 kumppanuusvaltioiden laitosta on mukana jossakin 
yhteiseurooppalaisessa hankkeessa. 
Tempus-järjestelmän kumppanuusmaiden laitosten suhteellinen osallistumisprosentti vaihtelee 
suuresti, jos otetaan huomioon suuret erot jäsenvaltioiden koossa, korkea-asteen 
koulutuslaitosten määrässä ja käytettävissä olevassa talousarviossa. Esimerkiksi Moldovassa 
yksi Moldovan kolmesta korkea-asteen koulutuslaitoksesta on osallistunut Tempus-
hankkeeseen, kun taas Venäjän federaatiossa vain arviolta seitsemän prosenttia korkea-asteen 
koulutuslaitoksista on hyötynyt Tempus-apurahasta. Ukrainassa vastaava luku on noin yhdeksän 
prosenttia, Valko-Venäjällä 14 prosenttia ja Armeniassa 19 prosenttia. Yleisesti voidaan todeta, 
että osallistumisprosentti on pienin suurissa maissa, joissa on useita korkea-asteen 
koulutuslaitoksia. 
Vuoden 1995 hankkeiden valitsemisen aikana Tempus-järjestelmällä on pyritty kattamaan 
kaikki edellä luetellut aihealueet. Edellisten vuosien tapaan on korostettu yhteiskuntatieteitä. 
Yliopiston johtaminen oli valintakierroksen suosituin aihe. Kahden edellisen vuoden vertailu ei 
osoita huomattavaa muutosta aihealueiden jakautumisessa. 
Lisää tilastotietoja on tämän kertomuksen liitteissä. 
Seuranta 
Tempus Tacis -ohjelman seurannan periaatteet perustuvat pitkälti Tempus Phare -toiminnoista 
saatuihin kokemuksiin. 
Vuosina 1994—1995 seurantavierailuohjelmaan kuului Tacis-maissa 55 hanketta, jotka toteutti 
pääosin Moskovassa sijaitseva Tempus-tiedotuspiste. 
16 
On kehitetty kattava kenttäseurantastrategia, joka yhteensovitetaan Tacis-seurantajärjestelmän 
kanssa. 
Strategiauudistus 1996 
Tempus Tacis -toimintoja uudistettiin vuonna 1995. Vuodesta 1996 lähtien Tempus Tacis 
-ohjelmaan kuuluvat seuraavat uudet toiminnot. 
Tempus Phare -ohjelman tavoin Tempus Tacis -ohjelmassa otetaan käyttöön tarkemmin 
kohdistettu maakohtainen lähestymistapa. Euroopan komissio on sopinut kumppanuusvaltioiden 
kansallisten viranomaisten kanssa kansallisista Tempus Tacis -ohjelman ensisijaisuuksista, 
jotka ovat vuoden 1996 hakemuspyynnön perustana. Nämä ensisijaisuudet on suunniteltu 
vahvistamaan Tacis-kokonaisohjelman tavoitteita. 
Nykyisten hanketyyppien lisäksi otetaan käyttöön uudentyyppinen, tiivis hanke (Compact 
Project). Tiiviiden hankkeiden kohteena on oltava tarkasti määritellyt, lyhytaikaiset tarpeet. Ne 
ovat itsenäisiä hankkeita ja niissä keskitytään yhteen tavoitteeseen, joka voidaan saavuttaa 
18 kuukauden aikana enintään 80 000 ecun rahoituksella. Tiiviissä hankkeissa keskitytään 
tiettyihin yliopiston johtamisen/hallinnon osatekijöihin sekä yliopistojen ja kansainvälisen 
yhteisön, kansallisen koulutusjärjestelmän ja paikallisen talousalan ja yhteiskunnallisen alan 
välisten suhteiden parantamiseen. 
Muuten painotetaan myös verkostoja, muiden laitosten sisällyttämistä hankkeen väliaikaiseen 
yhteenliittymään ja hankkeen tulosten levittämistä kumppanuusvaltioihin. 
Tempus-tiedotuspisteiden verkosto 
Sopivan tuen saannin varmistamiseksi viipymättä Tempus Tacis -ohjelma aloitti vuonna 1993 
Tempus-tiedotuspisteiden (Tempus Information Point, TIP) verkoston perustamisen mukana 
oleviin kumppanuusvaltioihin. Ensimmäinen TIP perustettiin Venäjän federaatioon 
lokakuussa 1993. Vuonna 1994 muiden kumppanuusvaltioiden kansallisia viranomaisia 
pyydettiin nimeämään maastaan yksi henkilö Tempus-tiedotuspisteeseen. Vuonna 1995 TIP:it 
toimivat Valko-Venäjällä, Georgiassa, Kazakstan, Kirgisiassa, Moldovassa, Mongoliassa, 
Venäjän federaatiossa ja Ukrainassa. Niissä kumppanuusvaltioissa, joissa ei toiminut TIP:iä 
vuonna 1995, käytiin neuvotteluja TIP:in perustamisesta. 
TIP:in tehtävä on avustaa Tempus Tacis -ohjelman toteutuksessa jakamalla tietoja ohjelmasta 
(mukaan lukien Hakijan opas), antamalla tietoja kumppanuusvaltioiden korkeamman 
koulutuksen tilanteesta ja kehityksestä, antamalla käytännön tukea hankkeen toimijoille sekä 
aloittamalla ja tukemalla hankkeiden välisiä verkostoja ja hankkeiden tulosten levittämistä. 
Näiden toimintojen toteutuksessa TIP:it pitävät yhteyttä paikallisiin Tacis-yhteistyöyksikköihin 
ja toimivat niiden kanssa yhteistyössä varmistaakseen Tempus- ja Tacis-ohjelmien välisen 
synergian. 
— 17 — 
JULKAISULUETTELO 
1. Tempus Phare -hakuopas, lukuvuosi 1995—1996, 9 kieltä 
DA Catalogue N° CY-84-94-848-DA-C ISBN: 92-826-8418-0 
DE Catalogue N° CY-84-94-848-DE-C ISBN: 92-826-8419-9 
EN Catalogue N° CY-84-94-848-EN-C ISBN: 92-826-8421-0 
ES Catalogue N° CY-84-94-848-ES-C ISBN: 92-826-8417-2 
FR Catalogue N° CY-84-94-848-FR-C ISBN: 92-826-8422-9 
GR Catalogue N° CY-84-94-84«-GR-C ISBN: 92-826-8420-2 
IT Catalogue N° CY-84-94-848-IT-C ISBN: 92-826-8423-7 
NL Catalogue N° CY-84-94-848-NL-C ISBN: 92-826-8424-5 
PT Catalogue N° CY-84-94-848-PT-C ISBN: 92-826-8425-3 
2. Tempus Phare Compendium, lukuvuosi 1994—1995, EN (johdanto: DE, EN, FR) 
EN Catalogue N° CY-85-94-785-EN-C ISBN: 92-826-8871-2 
3. Tempus Phare Joint European Management Handbook, lukuvuosi 1994—1995, kielet: EN, 
DE, FR 
Catalogue N° ei ole ISBN: ei ole 
4. Tempus Tacis -hakuopas esi-JEP-vaiheen hakijoille, lukuvuosi 1995—1996, 9 kieltä. 
DA Catalogue N° CY-85-94-575-DA-C ISBN: 92-826-8715-5 
DE Catalogue N° CY-85-94-575-DE-C ISBN: 92-826-8716-3 
EN Catalogue N° CY-85-94-575-EN-C ISBN: 92-826-8718-X 
ES Catalogue N° CY-85-94-575-ES-C ISBN: 92-826-8714-7 
FR Catalogue N° CY-85-94-575-FR-C ISBN: 92-826-8719-8 
GR Catalogue N° CY-85-94-575-GR-C ISBN: 92-826-8717-1 
IT Catalogue N° CY-85-94-575-IT-C ISBN: 92-826-8720-1 
NL Catalogue N° CY-85-94-575-NL-C ISBN: 92-826-8721-X 
PT Catalogue N° CY-85-94-575-PT-C ISBN: 92-826-8722-8 
5. Tempus Tacis Compendium, lukuvuosi 1994—1995, kielet: EN (johdanto: DE, EN, FR) 
EN Catalogue N° CE-85-94-777-EN-C ISBN: 92-826-8870-4 
6. Tempus Pharen maakohtaiset tutkielmat 
N°l: Slovakian tasavalta: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° CY-85-94-583-DE-C ISBN: 92-826-8723-6 
EN Catalogue N° CY-85-94-583-EN-C ISBN: 92-826-8724-4 
FR Catalogue N° CY-85-94-583-FR-C ISBN: 92-826-8725-2 
N°2: T©ekin tasavalta, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-93-95-742-DE-C ISBN: 92-827-5908-3 
EN Catalogue N° C2-93-95-742-EN-C ISBN: 92-827-5909-1 
FR Catalogue N° C2-93-95-742-FR-C ISBN: 92-827-5945-8 
18 — 
N°3: Romania, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-93-95-750-DE-C ISBN: 92-827-5987-3 
EN Catalogue N° C2-93-95-750-EN-C ISBN: 92-827-5988-1 
FR Catalogue N° C2-93-95-750-FR-C ISBN: 92-827-5997-0 
N°4: Bulgaria, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-93-95-758-DE-C ISBN: 92-827-5998-9 
EN Catalogue N° C2-93-95-758-EN-C ISBN: 92-827-5999-7 
FR Catalogue N° C2-93-95-758-FR-C ISBN: 92-827-6000-6 
N°5: Unkari, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-93-95-774-DE-C ISBN: 92-827-6004-9 
EN Catalogue N° C2-93-95-774-EN-C ISBN: 92-827-6005-7 
FR Catalogue N° C2-93-95-774-FR-C ISBN: 92-827-6006-5 
N°6: Slovenia, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-93-95-766-DE-C ISBN: 92-827-6001-4 
EN Catalogue N° C2-93-95-766-EN-C ISBN: 92-827-6002-2 
FR Catalogue N° C2-93-95-766-FR-C ISBN: 92-827-6003-0 
N°7: Puola, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-93-95-782-DE-C ISBN: 92-827-6007-3 
EN Catalogue N° C2-93-95-782-EN-C ISBN: 92-827-6008-1 
FR Catalogue N° C2-93-95-782-FR-C ISBN: 92-827-6009-X 
7. Tempus Phare & Tacis vuosittainen kertomus 1993—1994, 9 kieltä (tiivistelmä: FI & SV) 
DA Catalogue N° CY-88-95-525-DA-C ISBN: 92-827-0206-5 
DE Catalogue N° CY-88-95-525-DE-C ISBN: 92-827-0207-3 
EN Catalogue N° CY-88-95-525-EN-C ISBN: 92-827-0209-X 
ES Catalogue N° CY-88-95-525-ES-C ISBN: 92-827-0205-7 
FR Catalogue N° CY-88-95-525-FR-C ISBN: 92-827-0210-3 
GR Catalogue N° CY-88-95-525-GR-C ISBN: 92-827-0208-1 
IT Catalogue N° CY-88-95-525-IT-C ISBN: 92-827-0211-1 
NL Catalogue N° CY-88-95-525-NL-C ISBN: 92-827-0212-X 
PT Catalogue N° CY-88-95-525-PT-C ISBN: 92-827-0213-8 
8. Tempus Leaflet 3 kieltä 
Catalogue N° ei ole ISBN: ei ole 
9. Tempus Phare -hakuopas, lukuvuosi 1996—1997, 11 kieltä 
DA Catalogue N° C2-89-95-923-DA-C ISBN: 92-827-4415-9 
DE Catalogue N° C2-89-95-923-DE-C ISBN: 92-827-4416-7 
EN Catalogue N° C2-89-95-923-EN-C ISBN: 92-827-4418-3 
ES Catalogue N° C2-89-95-923-ES-C ISBN: 92-827-4414-0 
FR Catalogue N° C2-89-95-923-FR-C ISBN: 92-827-4419-1 
19 — 
GR Catalogue N° C2-89-95-923-GR-C ISBN: 92-827-4417-5 
IT Catalogue N° C2-89-95-923-IT-C ISBN: 92-827-4420-5 
NL Catalogue N° C2-89-95-923-NL-C ISBN: 92-827-4421-3 
PT Catalogue N° C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4422-1 
FI Catalogue N° C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4423-X 
SV Catalogue N° C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4424-8 
10. Tempus Phare Compendium, lukuvuosi 1995—1996, kielet: EN (johdanto: DE, EN, FR) 
EN Catalogue N° C2-92-95-748-EN-C ISBN: 92-827-5476-6 
11. Tempus Phare Flagship JEP - Vol. 1, kielet: EN, FR, DE 
DE Catalogue N° C2-90-95-017-DE-C ISBN: 92-827-4484-1 
EN Catalogue N° C2-90-95-017-EN-C ISBN: 92-827-4485-X 
FR Catalogue N° C2-90-95-017-FR-C ISBN: 92-827-4496-8 
12. Tempus Phare Joint European Managment Handbook, lukuvuosi 1994—1995, kielet: EN, 
DE, FR 
DE Catalogue N° C2-88-95-937-DE-C ISBN: 92-827-4692-5 
EN Catalogue N° C2-88-95-937-EN-C ISBN: 92-826-4288-7 
FR Catalogue N° C2-88-95-937-FR-C ISBN: 92-827-4693-3 
13. Tempus Tacis -opas esi-JEP-vaiheen hakijoille, lukuvuosi 1996—1997, 11 kieltä. 
DA Catalogue N° C2-93-95-629-DA-C ISBN: 92-9157-012-5 
DE Catalogue N° C2-93-95-629-DE-C ISBN: 92-9157-013-3 
EN Catalogue N° C2-93-95-629-EN-C ISBN: 92-9157-015-X 
ES Catalogue N° C2-93-95-629-ES-C ISBN: 92-9157-011-7 
FR Catalogue N° C2-93-95-629-FR-C ISBN: 92-9157-016-8 
GR Catalogue N° C2-93-95-629-GR-C ISBN: 92-9157-014-1 
IT Catalogue N° C2-93-95-629-IT-C ISBN: 92-9157-017-6 
NL Catalogue N° C2-93-95-629-NL-C ISBN: 92-9157-018-4 
PT Catalogue N° C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-019-2 
H Catalogue N° C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-020-6 
SV Catalogue N° C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-021-4 
— 20 
LIITE 1 
Tempus-järjestelmä: Yleistilastot 
Phare 
1990-1993 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 320,81 
Kansallinen viiteohjelma 272,16 
Aluerahastot 37,75 
Muut Phare-lähteet 10,90 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 750 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEPäen sisällä* 42 784 
Henkilökunta KIE:stä 15 762 
Henkilökunta KIE:hen 9 864 
Opiskelijat KIE:stä 14 645 
Opiskelijat KIE:hen 2 196 
Tuettujen JEN:ien määrä 
joista uusia 
Täydentävien toimenpiteiden määrä ••• 138 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 6864 
määrä 
KIE:stä 5 257 
KIE:hen 1607 1994 
95,9 
95,9 
464 
239 
19550 
7 551 
5 927 
5 061 
1011 
38 
38 
25 
,4.369 
1207 
162 1995 
102,1 
102,1 
485 
229 
16641* 
6 718 
5 542 
3 653 
728 
112 
83 
100. 
1271 
1271 
1 Yhteensä 
518,81 
470,16 
37,75 
10,90 
1218 
78 658 
30 031 
21333 
23 359 
3 935 
121 
263 
9 504 
7 735 
1769 
Huomaa, että vuosien 1994 ja 1995 luvut ovat ennustearvoja. Ne vastaavat suunniteltujen vaihtojen määrää kyseisinä 
vuosina. Tarkkoja tietoja ei ole vielä saatavilla hankkeiden monivuotisesta rahoituksesta johtuen. Kokemus on 
osoittanut, että lopulliset luvut ovat todennäköisesti hieman pienempiä. 
Tacis 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokönaisffidje^ * 
Mukana olevien kumppanuusvaltioiden määrä 
2. HANKKEET: 
Tuettujen esi-JEP:ien määrä 
Tuettujen JEP:ien määi'ä 
joista uusia 
Henkilövaihto esi-JEP:ien sisällä 
Henkilövaihto JEP: ien sisällä 
Opiskelijavaihto JEP:ien sisällä 
JEPteihin osaUistuneiden kumppanuusvaltioiden 
yliopistojen määrä K •' , "v -, f,; 1993 199& 1995 
,3,454^^%;:22gt ,sj22^ >'-
3 ; 7 ii 
74 
1421 76 
28 
28 
1174 
586 
156 87 
59 
31 
1304 
916 
95 Yhteensä 
48,247 
11 
237 
59 
3899 
1502 
251 
51 
1 Vuosina 1995-1996 tuettiin poikkeuksellisesti vain itä-länsi-apurahoja. 
— 21 
Phare JEP-jakauma maittain vuosina 1995—1996 
Manini osallistu niinen 
Uudet JEPät vuosinal995-
1996 
Määrä 
Euroopan unionin jäsenvaltiot 
Alankomaat 74 
Belgia > 6X 
Espanja 46 
Irlanti .['} 29 
Italia ; • '.. 65 
Itävalta , ";>*. 
Kreikka y 31 
Luxemburg 1 
Portugali 36 
Ranska 98 
Ruotsi 29 
Saksa 115 
Suomi . 21 
Tanska 33 
Yhdistynyt 150 
kuningaskunta _________ 
Kumppanuusvaltiot 
Albania .6; 
Bulgaria ,/28 
Latvia ' *y.i/'":5 
Liettua '- [ ;_;•!$> 
Puola " 'Ï<6Ê: 
Romania ', - 36; 
Slovakian - ; i^ 14 s 
tasavalta ! , ,. ipf^\K 
Slovenia • '. y>~f,~$. 
Teekin tasavalta , ;19,' 
Unkari '"* 38: 
Viro ' , <t ; $ 
Muut G24-maat 
Islanti 
Kanada 
Norja 
Sveitsi 
Yhdysvallat 2 
i, » 1 
3 32,3 
26,6 
14,6 
12,7 
28,4 
12,2 
13,5 
0,4 
15,7 
42,8 
12,7 
50,2 
9,2 
14,4 
65,5 
2,6 
12,2 
2,2 
4,4 
28,4 
15,7 
6,1 
3,1 
8,3 
16,6 
1,7 
0,9 
0,4 
2,2 
1,7 
1,3 150 
JK -
;157' 
-" M 
^ . 2 
81 
216 
55 
250 
.34 
,71 
310, Kaikki vuosina 1995—1996 
käynnissä olevat JEP:it 
30,9 
29,3 
25,4 
16,7 
32,4 
9,5 
18,1 
0,4 
16,7 
44,5 
11,3 
51,5 
7,0 
14,6 
63,9 
2,9 
12,2 
2,7 
3,7 
32,0 
12,4 
6,4 
2,5 
7,0 
17,1 
2,7 
0,4 
0,4 
2,3 
1,4 
2,7 •14-, 
K«*sl 
n &j _ 
Yhteensä |229?j 1 3£8!£ä 
' ' Tämän sarakkeen luvut osoittavat niiden hankkeiden prosenttiosuuden, joissa kyseinen maa on mukana. 
— 22 
Teir is HMi-JHI'-/JMI'-jnkuiima iiiaillain vuowiiin 1995—1996 
Uudet esi-JEP-.it ja JEPdt 
vuosina 1995—1996 Kaikki vuosina 1995—1996 
käynnissä olevat JEPdt ja esi-
JEPdt 
Kumppanuusvaltiot 
Armenia 
Azerbaïdjan 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Ukraina 
Uzbekistan 
Valko-Venäjä 
Venäjän federaatio 
Muut G24-maat 
Yhdysvallat Määrä 
Euroopan unionin jäsenvaltiot 
Alankomaat 22 
Belgia 20 
Espanja 21 
Irlanti 8 
Italia . 23 
Itävalta 9 
Kreikka 10 
Luxemburg 1 
Portugali 2 
Ranska 36 
Ruotsi 7 
Saksa 46 
Suomi 7 
Tanska 9 
Yhdistynyt 56 
kuningaskunta 
5 
9 
3 
6 
5 
15 
6 
7 
53 %(*) 
18,6 
16,9 
17,8 
6,8 
19,5 
7,6 
8,5 
0,8 
1,7 
30,5 
5,9 
39 
5,9 
7,6 
47,5 
4,2 
3,4 
4,2 
7,6 
2,5 
5,1 
4,2 
12,7 
5,1 
5,9 
44,9 Määrä 
27 
27 
27 
10 
26 
9 
11 
1 
4 
49 
7 
57 
7 
11 
69 
5 
4 
5 
9 
3 
5 
6 
19 
6 
11 
73 %n 
18,6 
18,5 
18,5 
6,8 
17,8 
6,2 
7,5 
0,7 
2,7 
33,6 
4,8 
39 
4,8 
7,5 
47,3 
3,4 
2,7 
3,4 
6,2 
2,1 
3,4 
4,1 
13,0 
4,1 
7,5 
50,0 
1,7 
Yhteensä lia 145 
— 23 
Phare JEP-jakauma aihealueittain vuosina 1995—1996 
I ml. I IHVil i «M>.-;-I «>«»«, 
Aihealue 
Humanistiset tieteet 
Yhteiskuntatieteet 
Johtaminen ja liiketoiminta 
Luonnontieteet ja matematiikka 
Soveltavat tieteet ja tekniikka 
Taide ja suunnittelu 
Kielet 
Muut 
JEP+-alueet Määrä 
7 
29 
37 
18 
101 
0 
11 
26 % 
3,0 
12,6 
16,1 
7,7 
43,6 
0 
4,7 
11,3 Määrä 
16 
55 
88 
29 
224 
3 
19 
40 
11 % 
3,3 
11,3 
18,1 
6,0 
46,3 
0,6 
3,9 
8,2 
2,3 
Yhteensä 229 100% 
Soveltavien tieteiden ja tekniikan alaryhmät ovat seuraavat: 
Maataloustieteet 
Terveystieteet 
Ympäristötieteet 
Tietotekniikka 
Suunnittelu ja tekniikka 
Arkkitehtuuri ja 
kaupunkisuunnittelu 
Muut 466 
21 
22 
47 
34 
76 
ii 100% 
3,4 
4,5 
10,5 
7,5 
16 
2,1 
2,1 
Tacis Esi-JEP/JEP-jakaumat ensisijaisuusalueittain vuosina 
1995—1996 
Aihealue 
Humanistiset tieteet ja yhteiskuntatieteet (mukaan 
lukien oikeustiede) 
Valtio-oppi 
Eurooppa-opinnot 
Taloustieteet (ei liiketoimintaan/johtamiseen 
keskittyvät) 
Euroopan nykykielet 
Yliopiston johtaminen/hallinto 
Muut Määrä 
8 % 
26 
22 
19 
29 
3 Määrä 
40 
1 
4 
23 
24 
39 
15 % 
27 
0,6 
2,7 
15,7 
16 
27 
10 
Yhteensä 31 100% 146 100% 
— 24 
Phare CME-jakauma aihealueittain vuosina 1995-1996 
1. kierros 2. ki«»rros 
hakemukset valittuja hakemukset valittuja 
Albania 
Bulgaria 
Latvia 
Liettua 
Puola 
Romania 
Slovakia 
Slovenia 
Teekin tasavalta 
Unkari 
Viro 16 
34 
5 
4 
64 
27 
8 
7 
14 
21 15 
1 
1 
22 
16 
3 
1 
4 
4 
2 
CME-jakauma aihealueittain vuosina 1995-1996 
Eri osien jakauma 
hyväksyttyjen CME-
ehdotusten joukossa 
kummallakin 
valintakierroksella. 
13% 80% 
Osa 1: Laitosten uudelleenjärjestäminen ja yliopistojohtamisen kehittäminen 
la. Alustavat tutkimukset 
Ib. Aiempien tulosten täytäntöönpano 
Osa 2: Tempus-järjestelmän tai muiden hankkeiden tulosten levittäminen 
Osa 3: Politiikan kehittäminen kansallisten viranomaisten tasolla 
— 25— 2_6 -
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare-maat 
Maakohtaiset tiedot: Albania 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen jEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEPrien sisällä 
Henkilökunta Albaniasta 
Henkilökunta Albaniaan 
Opiskelijat Albaniasta 
Opiskelijat Albaniaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Albaniasta 
Albaniaan Tempus I 
19^0-1993 
6,19 
3,7 
0,09 
2,4 
13 
413 
171 
121 
115 
6 Tempus II 
4 
226 
180 
46 1994 
2,4 
2,4 1995 
3,7 
3,7 
17 
5 
452 
208 
161 
79 
4 
0 
V:::£. 
191 
182 
9 13 
6 
445 
227 
176 
42 
0 
8 
0 
10 
295 
295 Yhteensä 
12,29 
9,80 
0,09 
2,4 
24 
1310 
606 
458 
236 
10 
0 
16 
712 
657 
55 
Albanian ensisijaisuudet 
1. Arkkitehtuuri, kaupunki- ja aluesuunnittelu 
2. Maataloustuotteiden jalostusteknologiat 
3. Liiketaloustiede ja teollisuusjohtaminen 
4. Matematiikka ja tietojenkäsittelyoppi 
5. Psykologia ja kasvatustiede 
6. Sosiologia ja filosofia 
Ensisijaisuuksien asettaminen perustuu pääasiassa 
strategiaan, joka keskittyi aikaisemmissa Tempus-
hankkeissa kattamatta jääneiden alueiden 
kattamiseen, ja Albanian yliopistojen laajan 
alueellisen osallistumisen edistämiseen, minkä 
päämääränä on levittää tuesta saatavaa etua 
mahdollisimman laajalle. Vain rakenteelliset JEP:it 
on otettu huomioon. 
Uudet hyväksytyt hankkeet kattavat kaikki nämä 
ensisijaiset alueet. Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
14% 
Soveltavat tieteet 
Luonnon tieteet 
Johtaminen & liiketoiminta 
Humanistiset tieteet 
Koulutus 
27 
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare-maat 
Maakohtaiset tiedot: Bulgaria 
1, TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2, HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Virosta 
Henkilökunta Bulgariaan 
Opiskelijat Bulgariasta 
Opiskelijat Bulgariaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Bulgariasta 
Bulgariaan remplis I 
1991-1993 
30# 
28 
2,63 
80 
3 093 
1486 
835 
686 
86 
35 
564 
474 
90 1994 
12 
12 1995 
12 
12 
59 
32 
1863 
857 
682 
277 
47 
1 
7 
246 
155 
19 57 
28 
1815 
877 
638 
259 
41 
83 
9 
18 
143 
143 Yhteensä 
54,63 
52 
2,63 
140 
6 771 
3 220 
2 155 
1222 
174 
60 
881 
772 
109 
Bulgarian ensisijaisuudet: 
Rakenteelliset ensisijaisuudet 
1. Opetussuunnitelmien ja opinto-ohjelmien 
parantaminen tarkoituksena ottaa käyttöön uusia 
korkea-asteen koulutuksen tutkintoja. 
2. Opiskelijoiden teoreettisen ja käytäntöön liittyvän 
opetuksen välisen suhteen parantaminen ja 
vuorovaikutteisten opetusmenetelmien käyttöönottaminen. 
3. Yliopistojen välisen yhteistyön ja yhteisohjelmien 
kehittäminen tavoitteena korkea-asteen koulutuksen 
tuleva, laitosten alueelliselta pohjalta tapahtuva 
vakiinnuttaminen. 
4. Lyhyiden ohjelmien (1—2 vuotta) kehittäminen jatkoa 
varten. 
5. Olemassa olevien taitojen kehittämiseen tähtäävä koulutus 
6. tai uusien pätevyyksien kehittäminen. 
Aihe-ensisijaisuudet 
1. Taloustieteet (pankkitoimi, valtion talous- ja 
veropolitiikka, maatalouselinkeino); 
2. Yhteiskunta- ja valtiotieteet (sosiaalipsykologia, sosiaali-
ja terveysvakuutus, valtiotieteet); Euroopan 
yhdentyminen (Euroopan kauppaoikeus, Euroopan 
ympäristölainsäädäntö, vieraat kielet); 
3. Maatalous ja ravintotuotanto; 
4. Suunnittelu ja soveltavat tieteet (Euroopan unionin 
standardisointi tuotannon laadunvalvonnassa, 
energiansäästö ja energiaa säästävä teknologia, 
ympäristönsuojelu); 5. Lääketiede ja terveyspalvelut. 
Ensisijaisuuksia asetettaessa opetusministeriö halusi 
erityisesti saattaa Tempuksen rakenteelliset ensisijaisuudet 
lähemmäksi kansallista korkea-asteen koulutuspolitiikkaa 
tavoitteena kehittää Tempuksesta tärkeä työkalu kansallisen 
koulutusuudistuksen toteuttamista varten. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
56% 
A: Soveltavat tieteet & tekniikka 
B: Johtaminen & liiketoiminta 
C: Yhteiskunta tieteet 
D: Humanistiset tieteet 
E: Kielet 
F: JEP + alat 
C: Muut 
28 
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Viro 
remplis II 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEPrien sisällä 
Henkilökunta Virosta 
Henkilökunta Viroon 
Opiskelijat Virosta 
Opiskelijat Viroon 
JEPreihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Virosta 
Viroon 1992-1993 
4,63 
2,5 
0,03 
2,1 
::-17>::;;a 
330 
124 
98 
99 
9 
156 
126 
30 1994 
1,5 
1,5 1995 
1>5 
1,5 
19 
13 
146 
183 
106 
9 
0 
1 
62 
57 
5 12 
4 
251 
114 
105 
31 
1 
12 
0 
2 
66 
66 Yhteensä 
7,63 
5,5 
0,03 
2,1 
34 
1025 
384 
386 
236 
19 
0 
7 
284 
284 
35 
Viron ensisijaisuudet: 
1. Tietotekniikan käyttöönotto korkea-asteen koulutuksessa 
(mukaan lukien tietokoneavusteinen opetusaineisto; kans­
ainvälisten koulutusverkkojen ja tietokantojen käyttö). 
2. Opetusmenetelmien tarkistus ja parantaminen 
(mukaan lukien opetussuunnitelmien tarkistus ja 
laatutakuun käyttöönotto). 
3. Sellaisten kurssien edistäminen, jotka on suunnattu 
yliopiston yritysten ja laajemman yhteisön kanssa 
tekemän yhteistyön vahvistamiseen. 
4. Viron korkea-asteen koulutuslaitosten välisen yhteistyön 
edistäminen laajemman vaikutuksen aikaansaamiseksi 
koko korkea-asteen koulutusjärjestelmään 
5. Kerrannaisvaikutukset. 
6. Viron yhteensovittaja. 
Viron ensisijaisuudet ja valinnat heijastavat 
kokonaispyrkimystä tehostaa opetusprosessia ja yliopiston 
rakenteita ja tehdä niistä joustavampia. 
Kohteina ovat: 
• opetusprosessien ja yliopiston johtamisen 
uudenaikaistaminen; 
• tarve ottaa käyttöön uudenaikaistettuja ja joustavia 
opetusmenetelmiä; 
• korkea-asteen koulutuslaitosten ja teollisuuden ja 
yksityisen alan välisen yhteistyön rakenteiden luominen. Ensisijaisuudet heijastavat tarvetta hyötyä 
mahdollisimman paljon pienestä talousarviosta 
ottamalla mukaan useita Viron korkea-asteen 
koulutuslaitoksia yksittäisiin hankkeisiin. Lisäksi 
Viron korkea-asteen koulutuslaitoksia rohkaistiin 
ottamaan mukaan hankkeiden yhteensovittamista 
osaamisen siirtämiseksi kansainvälisten yhteistyöh­
ankkeiden hallintoon. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
15% 
A: Soveltavat tieteet F: Koulutus 
B: Luonnon tieteet G: Taiteet 
C: Johtaminen & liiketoiminta H: Muut 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Humanistiset tieteet 
*• 
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Unkari 
I empus I 
1990-1993 Tempus II 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Unkarista 
Henkilökunta Unkariin 
Opiskelijat Unkarista 
Opiskelijat Unkariin 
JEPreihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Unkarista 
Unkariin 59,9 
50,2 
9,7 
204 
9 479 
3 005 
1966 
3 845 
663 
73 
944 
581 
363 1994 
16 1995 
16 
16 
66 
41 
2 707 
1009 
691 
819 
188 
;7 
63 
41 
22 83 
38 
2 815 
1073 
963 
602 
177 
115 
23 
8 
28 
28 Yhteensä 
91,9 
82,2 
9,7 
283 
15 001 
5 087 
3 620 
5 266 
1028 
31 
88 
1035 
650 
385 
Unkarin ensisijaisuudet: 
4. Eurooppa-opinnot. 
Uusien sellaisten opetussuunnitelmien kehittäminen, 
jotka johtavat korkea-asteen koulutuslaitosten uusien 
akateemisten ja ammatillisten kehysten luomiseen, jotka 
vastaavat laitoksen kyseessä olevaa talouden 
uudelleenjärjestämistä ja kehittämisstrategiaa. 
Koko laitoksen tai sen suuren osan kokonaisvaltainen 
kehittäminen kyseessä olevan laitoksen 
kehittämisstrategian mukaisesti. 
Jatkokoulutus: kurssien kehittäminen ja tohtorintutkinto-
ohjelmien perustaminen yliopistoihin. 
Koko Euroopan kattavien opiskelijoiden 
liikkuvuusverkostojen tukeminen. 
Yliopiston hallinnon kehittäminen. 
Yliopistojen kehittäminen niin, että ne voivat tarjota 
jatkuvaa koulutusta. 
Merkittävä osuus nykyiseen Phare-hankkeeseen. Unkarin Tempus-järjestelmän tavoitteiden yhteensovittaminen 
Phare-ohjelman tavoitteiden kanssa ja yhteisvaikutuksen 
varmistaminen sen muiden osien kanssa. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
Ensisijaiset alueet tähtäsivät seuraaviin: 
• Unkarin korkea-asteen koulutuksen uudenaikaistaminen 
ja kehittäminen; 
• Yhdenmukaisuus Tempus-järjestelmän aikaisempien 
saavutusten kanssa; 
• Eurooppalaisen yliopistoverkoston luominen; 
• Laitosten taloushallinnon kehittäminen ja parantaminen, 
inhimillisten voimavarojen kehitys, sisäiset 
laadunvarmistusjärjestelmät, kirjaston hallinto ja niin 
edelleen; A: Soveltavat tieteet F: Koulutus 
B: Luonnon tieteet G: Kielet 
C: Johtaminen & liiketoiminta H: Taiteet 
D: Yhteiskunta tieteet I: Muut 
E: Humanistiset tieteet 
3Q-
Mäin 2 - Miifikohlni»H lirdol: Pliiirr iiiiuil 
Maakohtaiset tiedot: Latvia 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot {liiklcuvuus)JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Latviasta 
Henkilökunta Latviaan 
Opiskelijat Latviasta 
Opiskelijat Latviaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEPrien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Latviasta 
Latviaan 1992-1993 
6,2 
3,5 
2,7 
17 
589 
219 
140 
190 
40 
2 
139 
94 
45 1994 
2 
2 1995 
2 
2 
19 
6 
802 
260 
299 
202 
41 
0 
2 
75 
71 
4 13 
5 
389 
163 
152 
72 
2 
18 
0 
5 
75 
75 Yhteensä 
10,2 
7,5 
2,7 
28 
1780 
642 
591 
464 
83 
0 -
9 
289 
240 
49 
Latvian ensisijaisuudet: 
1. Korkea-asteen koulutuslaitosten koulutuksen ja 
tutkimuksen yhdentämismahdollisuuksien 
uudelleenjärjestäminen ja vahvistaminen. 
2. Uusien, työmarkkinoiden tarpeiden kannalta 
oleellisten, ammatilliseen koulutukseen suuntautuvien 
opinto-ohjelmien kehittäminen; tämän ensisijaisuuden 
osalta on valittu hankkeet, jotka luovat 
jatkokoulutustiloja. 
3. Korkea-asteen koulutuslaitosten opettajain-
koulutukseen ja ajanmukaistamiseen tarkoitettujen 
uudella teknologialla varustettujen tilojen luominen. 
Tällä ensisijaisella alueella on valittu hankkeet, jotka 
on kohdistettu opettajille ja koulumuodoille, jotka 
eivät vielä ole mukana tämänhetkisissä Tempus-
hankkeissa eli teknisten ammattikoulujen opettajille. 
• Ensimmäisen ensisijaisuuden tavoitteena oli 
pienentää entisen Neuvostoliiton järjestelmässä 
opettamisen ja tutkimuksen välillä vallitsevaa juopaa. 
Vuonna 1994 rahoitetun CME+-hankkeen tulosten 
perusteella tämä ensisijaisuus rohkaisi olemassa 
olevien tutkimusvoimavarojen yhdentämistä 
opetukseen sekä henkilöstön että tilojen osalta. 
• Toinen ensisijaisuus heijastaa tarvetta tukea 
ammatillisten opinto-ohjelmien kehittämistä korkea-
asteen koulutuksen tasolla. Alemman ja ylemmän 
korkeakoulututkinnon opintojen lisäksi tähän kuuluu 
myös jatko-opintojen tarjoaminen. Kolmas ensisijaisuus, opettajainkoulutus, on korkealla 
Latvian koulutusalan kehittämissuunnitelmassa, mikä 
johtuu nykyisestä yhdenmukaisen ja joustavan, 
muuttuvia koulutusstandardeja ja -tarpeita vastaavan 
ennakkokoulutusjärjestelmän sekä jo työssä oleville 
kohdistetun koulutusjärjestelmän puuttumisesta. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
E 
21% 
Soveltavat tieteet 
Luonnon tieteet 
Yhteiskunta tieteet 
JEP + alat 
Koulutus 
Taiteet 
— m — 
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Liettua 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
TuettujenJEPdenmäärä %';'-. 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Liettuasta 
Henkilökunta Liettuaan 
Opiskelijat Liettuasta 
Opiskelijat Liettuaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Liettuasta 
Liettuaan 'IVmpus I 
1992-1993 
6,7 
4 
2,7 
16 
541 ;• 
225 
132 
154 
30 
7 
147 
90 
57 1994 
,2 
2 1995 
3,5 
3,5 
20 
5 
660 
279 
167 
197 
17 
0 
4 
46 
42 
4 18 
10 
602 
221 
214 
162 
5 
21 
0 
2 
39 
39 Yhteensä 
12,2 
9,5 
2,7 
31 
1 803 
725 
513 
513 
52 
0 
13 
232 
171 
61 
Liettuan ensisijaisuudet: 
1. Opiskelijoiden liikkuvuushankkeiden aloittaminen ja 
tukeminen, erityisesti sellaisten, jotka rohkaisevat 
pitkän aikavälin rakenteiden luomista kansainväliselle 
yhteistyölle ja akateemiselle tunnustamiselle 
2. Tietorakenteiden, -verkostojen ja -tekniikoiden 
kehittäminen korkea-asteen koulutuksessa (eli 
kirjastojen ja tietokantojen käyttömahdollisuuksien 
uudenaikaistaminen) 
3. Opetussuunnitelmien laatiminen nykyaikaisten 
työmarkkinoiden tarpeiden mukaisiksi; erityisesti 
sellaisten opetussuunnitelmien laatiminen, jotka 
vaikuttavat yliopistojen mahdollisuuteen tarjota 
jatkuvaa koulutusta. 
Ensisijaisesti valittiin hankkeet, joihin osallistui useampi 
kuin yksi Liettuan korkea-asteen koulutuslaitos, ja 
hankkeet, joille voidaan saada täydentävää rahoitusta. 
Liettuan ensisijaisuudet heijastavat tavoitetta rohkaista 
rakenteellista muutosta, joka johtaa uudenaikaistettuun, 
joustavaan ja kansainvälisesti avoimeen 
koulutusjärjestelmään. 
• Rakenteiden vahvistaminen opiskelijoiden 
liikkuvuuden ja akateemisen tunnustamisen 
helpottamiseksi on rakenteellinen välttämättömyys 
kansainväliselle koulutusyhteistyölle. 
• Ensisijaisesti valittiin hankkeet, joiden tavoitteena oli 
ottaa tietotekniikka käyttöön opetuksessa ja yliopiston 
johtamisessa. • Kolmas ensisijaisuus on vahvistaa korkea-asteen 
koulutuksen mahdollisuutta vastata Liettuan 
työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin. 
Ensisijaisuudet heijastavat myös halua tukea yliopistojen 
ja teollisuuden välistä yhteistyötä rohkaisemalla hakijoita 
etsimään täydentävää rahoitusta. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
E 
17% 
A: Soveltavat tieteet 
B: Luonnon tieteet 
C: Johtaminen & liiketoiminta 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Muut 
•3ÏL-
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Puola 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEPrièn määrä., 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Puolasta 
Henkilökunta Puolaan 
Opiskelijat Puolasta 
Opiskelijat Puolaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEPrien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Puolasta 
Puolaan remplis I 
1990-1993 
97,53 
86,9 
10,63 
248 
12 578 
4 393 
2 942 
4 616 
627 'lViiipiis II 
1994 
35 
35 1995 
M 
30 
76 
2190 
1739 
451 175 
91 
7 263 
2 851 
2 122 
1910 
380 
16 
14 
339 
307 
32 156 
65 
5 348 
2 120 
1667 
1338 
223 
224 
12 
26 
275 
275 Yhteensä 
162,53 
151,90 
10,63 
404 
25189 
9 364 
6 731 
7 864 
1230 
28 
116 
2 804 
2 321 
483 
Puolan ensisijaisuudet: 
Rakenteelliset JEP:it 
1. Talouden ja tekniikan kehitykseen liittyvät alueet: 
• taloustiede ja hallinto liiketalouden, rahoituksen, maata­
louden, liikenteen, rakentamisen ja terveydenhuollon aloilla; 
• suunnittelu ja tekniikka; 
• ympäristöopinnot; 
• kaupunki- ja aluesuunnittelu ja julkisten palvelulaitosten 
hallinto. 
Tämän alueen hankkeisiin oli sisällyttävä ainakin yksi 
seuraavista tavoitteista: 
yliopistojen yhteistyön kehittäminen; 
alemman korkeakoulututkinnon opetussuunnitelman 
kehittäminen tai uudelleenjärjestäminen; 
tiedekunnan/osaston koulutusjärjestelmän yleinen uudistus; 
jatkokoulutuskurssien kehittäminen tai 
uudenaikaistaminen 
osiaaliseen ja poliittiseen muutokseen liittyviä alueita: 
sosiaalipsykologia; 
yhteiskunta- tai valtiotieteet, joihin kuuluu julkis- ja 
paikallishallintoon liittyviä näkökulmia; 
neuvottelu, sovittelu ja työmarkkinaopinnot; 
sosiaalinen suojelu ja työttömyys; 
viestintä ja suhdetoiminta. 
Euroopan yhdentymiseen liittyvät alueet: 
Eurooppa-opinnot mukaan lukien eurooppalaiset kielet; 
kansainvälinen, eurooppalainen ja vertaileva 
oikeustiede; Euroopan yhdentymisen taloustiede. 
Yliopiston hallinnon edistämiseen suunnitellut erityiset 
yhteiseurooppalaiset hankkeet 
yliopiston ja teollisuuden välinen yhteistyö. Liikkuvuus-JEP: it 
Liikkuvuushankkeet kaikilla opintoaloilla ja -alueilla mukaan 
lukien poikkitieteelliset hankkeet, joihin osallistuu esimerkiksi 
useita yliopiston osastoja ja jotka tähtäävät opintosuoritusten 
siirtojärjestelmän käyttöönottoon. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
A: Soveltavat tieteet 
B: Koulutus 
C: Luonnon tieteet 
D: Johtaminen & liiketoiminta 
E: Yhteiskunta tieteet 
F: Humanistiset tieteet 
G: JEP + alat 
H: Muut 
1: Kielet 
-3* — 
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Tshekin tasavalta3 
TcmiHis I 
1993 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 10,94 
Kansallinen viiteohjelma 8 
Aluerahastot 2,94 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 81 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 1 861 
Henkilökunta Tshekin tasavallasta 691 
Henkilökunta Tshekin tasavaltaan 428 
Opiskelijat Tshekin tasavallasta 612 
Opiskelijat Tshekin tasavaltaan 130 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEPäen määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 3 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 240 
määrä 
Tshekin tasavallasta 151 
Tshekin tasavaltaan 89 TYmpiis II 
1994 
5,5 
5,5 1995 
8,0 
41 
15 
1624 
553 
522 
404 
145 
10 
8 
83 
54 
29 33 
14 
1 184 
510 
381 
199 
94 
57 
13 
4 
59 
59 Yhteensä 
24,44 
21,5 
2,94 
110 
4 669 
1 754 
1331 
1215 
369 
23 -
15 
382 
264 
118 
Tshekin tasavallan ensisijaisuudet: 
1. Eurooppalaisen ulottuvuuden „ kehittäminen 
korkea-asteen koulutuksen tarjonnassa, joka 
kohdistuu Eurooppa-sopimuksen käyttöönottoon 
liittyviin käytännön vaatimuksiin: 
• oikeustieteessä 
• soveltavissa yhteiskuntatieteissä 
• teollisuuden laadunvalvonnassa 
2. Euroopan unionin maiden yliopistojen 
yhteensopivuuden lisääminen seuraavien 
seikkojen osalta: 
• opetussuunnitelmat ja loppututkinnot 
• opintosuoritusjäijestelmät ja 
opintosuoritusten siirtäminen toiseen 
koulutuslaitokseen 
• arviointi ja tunnustaminen 
opiskelijoiden vaihto-ohjelmilla seuraavilla 
aihealueilla: 
• soveltavat taloustieteet ja liiketaloustiede 
• suunnittelu. 
3. Yliopistojen ja yksityisen alan välisen yhteistyön 
, kehittäminen inhimillisten voimavarojen 
Vuosilta 1990—1992 katso Maakohtaiset tiedot: Tshekkoslovakia kehityksen ^alueella erityisesti seuraavissa 
aiheissa: 
• terveydenhuollon hallinto 
• maatalouselinkeino. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
33% 
A: Johtaminen & liiketoiminta 
B: Yhteiskuntatieteet 
C: Humanistiset tieteet 
D: Koulutus 
E: JEP + alat 
F: Muut 
_3<f-
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Slovakian tasavalta1 
Tempus I 
1993 IVnipus II 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Slovakian tasavallasta 
Henkilökunta Slovakian tasavaltaan 
Opiskelijat Slovakian tasavallasta 
Opiskelijat Slovakian tasavaltaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Slovakian tasavallasta 
Slovakian tasavaltaan 6,18 
5 
1,18 
46 
924 
365 
226 
292 
41 
2 
136 
95 
41 1994 
5 
5 1995 
5 
5 
33 
15 
1001 
320 
236 
391 
54 
2 
4 
73 
64 
9 31 
14 
939 
401 
277 
212 
49 
45 
8 
4 
70 
70 Yhteensä 
16,18 
15 
1,18 
75 
2 864 
1086 
739 
895 
144 
10 
10 
279 
229 
50 
Slovakian tasavallan ensisijaisuudet: 
Yhdennettyjen ja poikkitieteellisten opintojen kehittäminen 
korostaen yhteensopivuutta EU-maiden yliopistojen kanssa 
Korkea-asteen koulutuksen tarjonnan alueellinen ja 
rakenteellinen eriyttäminen (mukaan lukien avoin ja 
etäopiskelu) tarkoituksena laajentaa mahdollisuuksia sekä 
maantieteellisessä mielessä että uusien kohderyhmien 
kannalta. 
Kurssien sisällön kehittäminen niin, että ne vastaavat 
muuttuvien työmarkkinoiden tarpeita. 
Tekniikan siirron edistäminen yliopistojen ja yritysten välillä. 
Eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen Eurooppa-
sopimuksen käytännön vaatimusten toteuttamiseksi. 
Aihealueet 
1. oikeustiede (ympäristöoikeus, vero-oikeus ja markki­
natalouden uusiin omistusmuotoihin liittyvä oikeus); 
2. suunnittelun laadunvalvonta; 
3. tieto-ja telekommunikaatiotekniikka; 
4. ympäristöhallintoja biodiversiteetin suojeleminen; 
5. ennaltaehkäisevä ja diagnostinen yhteisön 
terveydenhuolto; 
6. yksityisen alan laskentatoimi 
7. nykykielten opetus, jossa korostetaan: 
• • opetettavien kielten eriyttämistä; 
• soveltavaa kielitiedettä; 
Vuosilta 1990—1992 katso Maakohtaiset tiedot: Tshekkoslovakia • erityistarkoituksiin tarvittavia kieliä. 
8. opettajankoulutuksen opetussuunnitelman 
uudistaminen ala- ja yläasteen opettajille. 
Erityisesti korostettiin Slovakian osallistumista uusien 
JEP:ien yhteensovittamiseen ja/tai sopimuksen tekoon. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
F 
8% G 
8% E 
8% 
Soveltavat tieteet 
Luonnon tieteet 
Johtaminen & liiketoiminta 
Yhteiskunta tieteet 
Humanistiset tieteet 
Koulutus 
Kielet 
— 35-
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare maat 
Maakohtaiset tiedot: Romania 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEP:ien määrä 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 
Henkilökunta Romaniasta 
Henkilökunta Romaniaan 
Opiskelijat Romaniasta 
Opiskelijat Romaniaan 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 
määrä 
Romaniasta 
Romaniaan TiMiimis I 
1991-1993 
41,75 
41 
0,75 
94 
6 088 
2 444 
1437 
1975 
232 T«M11|)IIS II 
32 
692 
580 
112 1994 
12 
12 1995 
18 
18 
51 
24 
2 112 
834 
661 
528 
89 
0 
9 
192 
162 
30 59 
36 
2 470 
824 
638 
120 
190 
13 
18 
160 
160 Yhteensä 
71,75 
71 
0,75 
154 
10 670 
4 166 
2 922 
3 141 
441 
13 
59 
1044 
902 
142 
Romanian ensisijaisuudet: 
1. Yliopistojen lyhyen julkiseen politiikkaan, taloudelliseen 
kasvuun ja työllisyyden lisääntymiseen johtaviin alueisiin 
(lääke- ja yhteiskuntatieteet, pankkitoimi ja rahoitus, 
matkailu, joukkotiedotusvälineet, kääntäminen ja 
tulkkaus) liittyvän korkea-asteen koulutuksen 
kehittäminen (luentokurssit). 
2. Yliopiston johdon uudelleenmuotoilu (hallinto, rahoitus, 
poikkitieteellisten tutkimuskeskusten järjestäminen, 
yliopiston infrastruktuurit ja niin edelleen). 
3. Terveydenhuollon hallinto, joka tähtää julkisten ja 
yksityisten sairaaloiden ja muiden terveydenhuollon 
palveluja tarjoavien laitosten ja apteekkien hallinnon 
ja johtamisen kehittämiseen. 
4. Ydinturvallisuuteen ja säteilyturvaan liittyvien 
kurssien kehittäminen. 
5. Julkishallinnon ja valtiotieteen korkea-asteen koulutuksen 
kehittäminen. 
6. Luonnonvarojen johtamisen kehittäminen erityisesti 
talouteen liittyvä ulottuvuus huomioon ottaen. 
7. Luonnontieteiden (matematiikka, fysiikka, kemia, 
biologia, geologia) ja humanististen tieteiden 
(oikeustiede, kasvatustiede, psykologia) ylemmän 
korkeakoulututkinnon kehittäminen. 
8. Opiskelijoiden liikkuvuusverkostojen luomiseen 
tähtäävien hankkeiden kehittäminen. 
9. Erityiseen kansantaloustieteen perusopetukseen 
suunniteltuun JEP:iin saatiin rahoitusta Romanian 
viranomaisten hakemuksesta. Vuosien 1995—1996 ensisijaisuudet katettiin 
hyväksytyillä hankkeilla ja ne heijastavat korkea-asteen 
koulutuksen paraikaa tapahtuvaa rakenteellista muutost î, 
kuten myös koko maassa tapahtuvia nopeita muutoksia. 
Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
G H 
20% 7% 
Soveltavat tieteet 
Luonnon tieteet 
C: Koulutus 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Humanistiset tieteet 
F: JEP + alat 
G: Johtaminen & liiketoiminta 
H: Muut 
I: Kielet 
— & 
Maakohtaiset tiedot: Slovenia2 
1992-1993 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 6,57 
Kansallinen viiteohjelma 4,8 
Aluerahastot 0,77 
Muut Phare-lähteet 1 
2. HANKKEET: 
Tuettujen JEPrien määrä 44 
joista uusia 
Vaihdot (liikkuvuus) JEP:ien sisällä 1 108 
Henkilökunta Sloveniasta 481 
Henkilökunta Sloveniaan 268 
Opiskelijat Sloveniasta 304 
Opiskelijat Sloveniaan 55 
JEP:eihin osallistuvien laitosten määrä 
Tuettujen JEPaen määrä 
Tuettujen täydentävien toimenpiteiden määrä 5 
Myönnettyjen yksittäisten liikkuvuusapurahojen 217 
määrä 
Sloveniasta 187 
Sloveniaan 30 1994 
2,5 
2,5 1995 
2,6 
2,6 
24 
5 
622 
232 
203 
149 
38 
1 
81 
72 
9 12 
7 
335 
123 
146 
50 
16 
14 
5 
2 
61 
61 Yhteensä 
11,67 
9,9 
0,77 
1 
56 
2065 
836 
617 
503 
109 
6 
12 
359 
320 
39 
Slovenian tasavallan ensisijaisuudet: 
Lyhyen korkea-asteen koulutuksen luominen, joka voidaan 
toteuttaa osana yliopiston rakennetta tai irrallaan siitä. 
Yliopistojen loppututkinnoissa tulisi ottaa huomioon 
Phare-ohjelman kokonaistavoitteet, kuten myös 
ensisijaisuudet, jotka jäivät täyttämättä vuoden 1994 
talousarvion rajoitusten vuoksi. 
Yliopiston mahdollisuuksien kehittäminen uudelleenkoulutus-
ja jatkokoulutuskurssien tarjoamisessa yläasteen opettajille, 
erityisesti vieraiden kielten opettajille. 
Lyhyen koulutuksen koulujen luominen ja opetussuunnitelmien 
kehittäminen suunnittelun ja tekniikan aloilla. 
Aihealueet 
• talous ja työvoima, mukaan lukien työllisyyteen ja 
sosiaaliseen suojeluun liittyvät aiheet; 
• rahoitusalan johtaminen, erityisesti rahoitusalan 
laskentatoimi (yksityisen alan ja julkisten 
viranomaisten tarpeet); 
• terveydenhoidon johtaminen. 
Opetusministeriö on maininnut lyhyen korkea-asteen 
koulutuksen luomisen pääasialliseksi ensisijaisuudeksi 
seurauksena uudesta korkea-asteen koulutusta koskevasta 
asiakirjasta (voimassa joulukuusta 1993 lähtien). 
Koulutuksen ja laitosten uudelleenjärjestämisen tasoilta 
katsottiin ensisijaiseksi rahoitusalan johtamistaidot. Kaikkien hankkeiden kattamat alueet: 
A: Soveltavat tieteet 
B: Luonnon tieteet 
C: Johtaminen & liiketoiminta 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Humanistiset tieteet 
F: Koulutus 
G: Muut 
H: Kielet 
Yksityiskohtia yksittäisten liikkuvuusapurahojen hankkeista aikana, jolloin Slovenia oli yhä osa Jugoslaviaa eli ennen sen itsenäistymistä 
vuonna 199,2 ei mainita. 24 mainituista JEP:eistä oli alkujaan jugoslavialaisia hankkeita, mutta ne muutettiin samana vuonna 
slovenialaisiksi hankkeiksi. 
3*_ 
Liite 2 - Maakohtaiset tiedot: Phare niaal 
Maakohtaiset tiedot: Tshekkoslovakia4 
1. TALOUSARVIO: 
Kansallinen viiteohjelma 
Aluerahastot 
Muut Phare-lähteet 
2. HANKKEET: 
joista uusia 
Henkilökunta Tshekkoslovakiasta 
Henkilökunta Tshekkoslovakiaan 
Opiskelijat Tshekkoslovakiasta 
Opiskelijat Tshekkoslovakiaan 
Tiiea^JEg 
Tuettujen täyt 
Mjrönnettyjen 
Tshekkoslovakiasta 
Tshekkoslovakiaan 19tPjf|ft92 
27,70 
7,26 
,145-; •; 
• 5;052|, 
1969 
1 184 
1634 
265 
. clr lé 
•.; ?êàA 
785 
223 
Kattaa vain kauden 1990—1992 ennen Tshekin ja Slovakian tasavaltojen itsenäistymistä. 
— 32 — 
MuttkolilitUet llculol; Armenia 
1995 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 0,247 
Kansallinen kohdennus 0 
2. HANKKEET: 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Yhteiskunta tieteet 
B: Humanistiset tieteet 
C: Nykykielet 
D: Liiketoiminnan johtaminen 
E: Yliopiston johtaminen Total 
0,247 
E 
20% 
Maakohtaiset tiedot: Azerbaidzhan 
1995 
0,143 
0 1. TALOUSARVIO: 
Teropus-koko^àîsbuajetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tue^je|ijejjJP^ie|iiniärä .4 
JEP:Ä^i^r^^|^ÄdÄ||*4«tpsten /V< K" 
määrä " ^^TPJM!?*^^*??*?)** * tx,<y JT >i * •& * ~ <„! ^«r'a-^-* JL&f-i.^ Wielr(A Yhteensä 
'0,143, 
Ik** '*k* 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Yhteiskunta tieteet 
B: Humanistiset tieteet 
C: Soveltavat tieteet & tekniikka 
D: Liiketoiminnan johtaminen D 
25% 
B 
25% 
39 
Liite 3 - Maakohtaiset tiedot: Taeis-niaat 
Maakohtaiset tiedot: Georgia 
1. TALOUSARVIO» 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen kohdennus 1998 
Q.242 
0 
2. HANKKEET: 
IJEPâeiljra^ Ytit«en»ft 
0,242 
7>v 5 .'*'&* 
E 
22% 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Tekniikka 
B: Opettajankoulutus 
C: Lääketiede 
D: Taloustieteet 
E: Yliopiston johtaminen 
Maakohtaiset tiedot: Kazakstan 
1. TALOUSARVIO: 
>us4 
Kansallinen kohdennus 1994 :«s;.. 
0370 % 1*999^ 
2 
2. HANKKEET: 
joista uusia r&js *.<& <f»V™ • •» O ,, Ä »* 6r »ff 
JEPieihh 
määriv*'y?^$$gp Yhteensä 
r 2,369;, J 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Taloustieteet 
B: Soveltavat tieteet 
C: Opettajankoulutus 
D: Liiketoiminnan johtaminen 
E: Nykykielet 
F: Yliopiston johtaminen 
— 40 
Maakohtaiset tiedot: Kirgisia 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus^kokon^^ ecua) 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tuettuje^esi^Eipk^.mMrä 
Tuettujen JEPtwiyaJu^'- *' f_ 
joista uusia 
JEP:eihm osallistuvien Kirgisian laitosten määrä 1994 
0,09 
2 1995 
0,754 
0,5 
• ? 
"V'i, 
l Yhteensä 
0£44 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Soveltavat tieteet 
B: Taloustieteet 
C: Yliopiston johtaminen 
Maakohtaiset tiedot: Moldova 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokomûsjbùajetti (miljoonaa ecua) 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tuettujen esi-JEBilen määrä 
Tuettujen JEP:ien määrä : 
joista uusia 
JEP:eihjn/osalKi|^n Moldovan laitosten määrä 1994 
0,23 ', 1995 
1 
2 Yhteensä 
1,358 
* 9,', 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Taloustieteet 
B: Yhteiskunta tieteet 
C: Nykykielet 
D: Yliopiston johtaminen 
41 — 
Liite 3 - Maakohtaiset tiedot: Tacis-maat 
Maakohtaiset tiedot: Mongolia 
1. TALOUSARVIO: 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tuettujew,esi-JEP:ien määrä - v v*v 
JEP:eihin oialhstuvieh Mongolian ,">«/'Ä 1995:i 
0,221 
0 
Z&h»* ,*»--»• * Yhteensä 
0,221 
<. -5„ / 
:":r4 ' v 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Soveltavat tieteet 
B: Humanistiset tieteet 
C: Yliopiston johtaminen 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Opettajankoulutus E 
20% 
Maakohtaiset tiedot: Ukraina 
1. TALOUSARVIO: 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tuettujen taiTjEPim^^^^A^ 
joista uusia 
jjLrîemnj^osauir^ 199S 
0,5S\, 1994 Ï995 
3,§2;,vv';- ;°;,3,83^ 
3 Yhteensä 
;._32, _ 
»nf*'' rv*?"' 
•^j.^j^ 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Yliopiston johtaminen 
B: Taloustieteet 
C: Humanistiset tieteet 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Nykykielet 
— 42 — 
Maakohtaiset tiedot: Uzbekistan 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-'^kaitial^jjdfe^aÉjoonaa ecua) 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tuettujen esi-JEFfienmäärä 
Tuettujen JEPden määrä 
joista uusia ^1994 
0Ï5 
JEPteihin psaUi||ayJ€ 
määrä -> istanin 1995 
1,185 
1 
§U r4l " 
2 Yhteensä 
1,435 
10 
" 2 
•• » 7 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Taloustieteet 
B: Humanistiset tieteet 
C: Soveltavat tieteet 
D: Yhteiskunta tieteet 
E: Nykykielet 
F: Yliopiston johtaminen 
Maakohtaiset tiedot: Valko-Venäjä 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-j^kona/s|udjetti (nuljoonaa ecua) 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 1993 
0380 
Tuettuje 
joista uusia 
JEP:edhin r -"ss4Ä*- *" itosten määrä ;,1?94 1995 
«f4» v ^ X^ 
1,5 
2 Yhteensä 
3,977 
18 
6 
B 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Yhteiskunta tieteet 
B: Taloustieteet 
C: Humanistiset tieteet 
D: Nykykielet 
E: Yliopiston johtaminen 
43 
liite 3 - Maakohtaiset tiedot: Tacis-maat 
Maakohtaiset tiedot: Venäjän federaatio 
1993 ~ 1994 
1. TALOUSARVIO: 
Tempus-kokonaisbudjetti (miljoonaa ecua) 1995 
2,54 15,37 
Kansallinen kohdennus 
2. HANKKEET: 
Tuettujen es^J[EP4«t^mää^ ' t ' ' 
Tuetn^enJÉf^^Mt*^^ ^; *" * '^V 
joista uusia 
JEP:eihin osattistuvien Venäjän federaation laitosten 
määrä ^€é^W* V;'V " * y~J. LÖK»-18 11,552; 
9 
16 Yhteensä 
l?;462 
. 132 
-: • 34 
81 
E 
23% 
Kaikkien hankkeiden kattamat aihealueet: 
A: Taloustieteet 
B: Humanistiset tieteet 
C: Yhteiskunta tieteet 
D: Nykykielet 
E: Yliopiston johtaminen 
44 — 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 531 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 11 
Luettelonumero : CB-CO-96-537-FI-C 
ISBN 92-78-10614-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
-te-