FI Euroopan unionin virallinen lehti C 44/173

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Merivalvonnan yhdentäminen: EU:n merialalle yhteinen tietojenvaihtoympäristö”

KOM(2009) 538 lopullinen

2011/C 44/32

Esittelijä: Nikolaos LIOLIOS

Euroopan komissio päätti 15. lokakuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Merivalvonnan yhdentäminen: EU:n merialalle yhteinen tietojenvaihtoympäristö

KOM(2009) 538 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. kesäkuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. heinäkuuta 2010 pitämässään 464. täysistunnossa (heinäkuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 164 puolesta, 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu tiedonantoon myönteisesti ja tukee mahdollisia yhdennettyyn merivalvontaan tähtääviä toimenpiteitä, jotta todella ymmärrettäisiin merialaan liittyvää sellaista toimintaa, jolla voi olla vaikutusta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvatoimiin, turvallisuuteen, talouteen tai ympäristöön.

1.2 ETSK on periaatteessa yhtä mieltä edellä mainitussa tiedonannossa esitetyistä suosituksista ja katsoo, että tietojen levittämistä ja käsittelyä koskevien sääntöjen sisällyttäminen suosituksiin sekä kaikkia osallistujaorganisaatioita kahdensuuntaisesti koskevien valvontamekanismien käyttöönotto parantavat merialan tilannetietoisuutta.

1.3 ETSK toteaa, että valvontaa käsittelevä tiedonanto vaikuttaa myönteisesti pyrkimykseen ratkaista EU:ta nykyisin vaivaavia lisääntyviä turvaongelmia, mukaan luettuina laiton maahanmuutto, laiton kaupankäynti ja huumausainekauppa. Se on niin ikään myönteinen panos tehokkaaseen ja tulokselliseen ympäristönsuojeluun sekä EU:n kansalaisten elämän ja hyvinvoinnin suojeluun.

1.4 ETSK myöntää, että EU:lle kaavaillun yhdennetyn meripolitiikan kestäväpohjaisuus riippuu siitä, missä määrin politiikan eri lohkoilla toteutettavat toimet ovat kestävyysajattelun mukaisia, eikä niihin kuuluva yhdennetty merivalvonta muodosta tässä suhteessa poikkeusta. Niinpä ehdotettu yhdennetty merivalvontajärjestelmä on luotava antamaan täsmällistä, oikea-aikaista, laadukasta ja kustannustehokasta tietoa oikeaan aikaan, oikeassa paikassa ja tarkalleen siihen käyttöön, johon tietoa pyydetään. Siksi on myös harkittava yhdennetyn merivalvontajärjestelmän laajentamista.

1.5 ETSK kannattaa yhteistä EU:n laajuista valvontamekanismia, joka perustuu yhdenmukaistettuihin oikeudellisiin puitteisiin ja joka huolehtii arkaluonteisen ja muun kuin arkaluonteisen tiedon jakamisesta EU:n jäsenvaltioiden viranomaisille, virastoille ja käyttäjille.

1.6 ETSK myöntää, että merialalla on merkittävä kansainvälinen ulottuvuus, ja huomauttaa, että on pikimmiten määriteltävä tekninen ja oikeudellinen vaatimustaso sekä tutkittava mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa.

1.7 ETSK katsoo, että merivalvontajärjestelmien yhteenkytkeminen edellyttää, että harkitaan perinpohjaisesti eri tarkoituksiin ja eri lähteistä kerättyjen tietojen vaihtoon liittyviä erinäisiä oikeudellisia seikkoja. Jäsenvaltioilla on erilaisia velvoitteita, ja tietojen luottamuksellisuus ja henkilötietojen suoja ovat keskeisiä kysymyksiä. On vielä määriteltävä tietojen luonne, tietojenvaihdon tarkoitus (ja menetelmät) sekä tietojen mahdolliset vastaanottajat. Lisäksi on varmistettava tarvittavilla suojatoimilla tietojen luottamuksellisuuden suojaaminen ja tietoturva sekä tarvittaessa henkilötietojen suojelu.

1.8 ETSK esittää, että tietoja levitetään tietotarpeen pohjalta, jotta varmistetaan tietosuoja ja estetään tietojen asiaton leviäminen. On niin ikään ehdottoman tärkeää määritellä selkeästi, kuinka luottamuksellisia tiedot ovat ja millä viranomaistasolla tietoja saa käyttää. Tätä varten on kehitettävä konkreettinen ja avoin käyttöoikeuksien myöntämisjärjestelmä.

1.9 ETSK:n mielestä on kerättyjen tietojen validointi ratkaiseva ja tähdellinen tehtävä. Komitea ehdottaakin, että luodaan puitteet, joissa kyseiset tiedot kerätään ja tarkistetaan niiden oikeellisuus, ja että tietoja levitettäessä varmistetaan tietoturva.

1.10 ETSK kehottaa noudattamaan etenemissuunnitelmaa saatettaessa yhdennetty merivalvonta käyttövalmiuteen ja hyödyntämään tietojen yhdentämiseen liittyviä oikeudellisia ja teknisiä seikkoja tarkasteltaessa kokeiluhankkeista saatuja kokemuksia, asiantuntijaryhmiä ja vaikutustenarviointeja.

1.11 ETSK suosittaa, että laaditaan yhtenäisiä kansallisia koordinointimekanismeja ja perustetaan kutakin kansallista käyttäjäryhmää (yhteisöä) varten yksi tietokeskus, mikä helpottaisi yhdennetyn merivalvonnan toteuttamista ja toimivuutta.

1.12 Koska käytössä on monia järjestelmiä, ETSK kehottaa välttämään nykyisten järjestelmien päällekkäisyyttä, jotta yhdennetyllä merivalvonnalla ei puututa siihen, miten tiedot kerätään vaan siihen, miten tietoja levitetään.

1.13 ETSK kehottaa EU:ta omaksumaan nykyistä keskusjohtoisemman verkkolähestymistavan, jossa koordinointi toteutetaan verkon virallisen rakenteen ja keskusviestintäjärjestelmien puitteissa.

1.14 ETSK ehdottaa, että käyttäjäyhteisöjen yhteenkytkemisprosessin turvaamiseksi EU määrittelisi käyttöoikeuksien myöntämisjärjestelmälle selkeän ja vankan alustan, joka perustuisi siihen, että eri poliittisista näkemyksistä on päästy EU:ssa yhteisymmärrykseen, sekä toiminnan tehokkuuteen. Käyttöoikeuden saajiin on sovellettava EU:n avoimuusasetusta.

1.15 Käyttöönotettavassa järjestelmärakenteessa tulisi olla palautesilmukoita, jotta sitä voidaan mukauttaa ja päivittää muun muassa hyödyntämällä kehittyvää lainsäädäntöä.

1.16 ETSK suosittaa, että pitkälle kehitettyä turvallisuusriskien hallintaa pidetään Euroopan merialalla edelleen ensisijaisena tavoitteena. Kerrosarkkitehtuuri on tässä mielessä suotavampi, sillä näin varmistetaan tietojen validointi ja tietoturva.

2. Johdanto

2.1 Komissio julkaisi 15. lokakuuta 2009 tiedonannon aiheesta ”Merivalvonnan yhdentäminen: EU:n merialalle yhteinen tietojenvaihtoympäristö” (KOM(2009) 538 lopullinen) ja pyysi aiheesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon.

2.2 Euroopan unionin yhdennettyä meripolitiikkaa koskevassa tiedonannossaan Euroopan komissio ilmoitti aikovansa ennen vuotta 2013 ”ryhtyä toimiin paremmin yhteentoimivan valvontajärjestelmän luomiseksi kokoamalla yhteen valvonta- ja jäljitysjärjestelmät, joita nykyisin käytetään meriturvallisuuden ylläpitämisessä, meriympäristön suojelussa sekä kalastuksen valvonnassa, ulkorajojen vartioinnissa ja muissa lainvalvontatoimissa”.

2.3 EU on jo toteuttanut monia valvontaan liittyviä aloitteita, joissa useamman alan toimet on yhdistetty toisiinsa: alusliikenteen seurantajärjestelmä SafeSeaNet (direktiivi 2002/59/EY) (1), jonka puitteissa jäsenvaltiot keräävät ja vaihtavat tietoja alusten liikkeistä ja rahdista ja jäsenvaltioiden merenkulkualan viranomaiset vaihtavat merenkulkualan tietoja; sen tarkoituksena on ehkäistä onnettomuuksia ja meren pilaantumista sekä tehostaa toimintavalmiutta, kun merellä sattuu vaaratilanteita tai onnettomuuksia.

2.4 Tarkoitusta varten pidetään yllä eurooppalaista palvelinta European Index Server (EIS), ja kehitteillä on liikennetietojen siirtoon ja vaihtoon tarkoitettu STIRES-järjestelmä (SafeSeaNet Traffic Information Relay and Exchange System). Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kerätään lisäksi tietoja lähimerenkulusta, ja kaukoliikenteestä saa vastaisuudessa pyynnöstä tietoja alusten kaukotunnistus- ja seurantajärjestelmään kuuluvasta EU:n LRIT-tietokeskuksesta (Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n meriturvallisuuskomitean päätöslauselmat MSC.202(81) ja MSC.211(81), joilla muutetaan vuodelta 1974 peräisin olevaa kansainvälistä yleissopimusta ihmishengen turvallisuudesta merellä [SOLAS-yleissopimus]). Euroopan rajavalvontajärjestelmää (Eurosur) kehitettäessä on lisäksi tarkoitus löytää EU:lle yhdennetty valvontaratkaisu.

2.5 Tarkastelun kohteena olevassa tiedonannossa käsitellään edellä mainitun lisäksi kaikkia EU:n toteuttamia tärkeimpiä lisätoimia, muun muassa Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) perustamista, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa (Frontex), Euroopan puolustusvirastoa (EDA) sekä liikenteen sinistä kirjaa. Samanaikaisesti ollaan käynnistämässä kahta kokeiluhanketta – yhtä Välimeren alueella ja toista Pohjois-Euroopan merialueilla. Hankkeiden avulla testataan merivalvonnan yhdentämisen onnistumista käytännön toimintaympäristössä.

2.6 Ehdotetun yhdennetyn merivalvontapolitiikan tavoitteena ei ole luoda uutta valvontajärjestelmää vaan kosketuspintoja eli liittää nykyiset järjestelmät toisiinsa monialaisesti ja yli rajojen, jotta tehostetaan valvonnan toimeenpanoviranomaisten työskentelyä ja parannetaan merellä harjoitettavan toiminnan kustannustehokkuutta. Työstettäessä turvallista monialaista verkkoa, jolla voidaan vastata yhä lukuisampiin vaatimuksiin yhteisen ja tunnistetun kuvan antamisesta, käyttöoikeudet ja käyttäjien turvamääräykset on suunniteltava huolellisesti.

2.7 ETSK myöntää, että yhdennetyn merivalvonnan käytännön toteutukseen liittyy runsaasti monenlaisia mutkikkaita toimia, jotka ovat usein päällekkäisiä mutta koko EU:n etujen mukaisia.

2.8 ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonantoon, sillä se toimii lähtökohtana yhdistettäessä nykyisin yksittäin toimivat järjestelmät yhteiseksi tietojenvaihtoympäristöksi, jolla voidaan tukea EU:n tulevaa meriliikennepolitiikkaa ja turvata ympäristö, maailmankaupan ja unionin sisäisen kaupan tarvitsemat Euroopan meriliikennepalvelut sekä EU:n kansalaisten, erityisesti EU:n merellisillä ulkorajaseuduilla asuvan väestön päivittäinen elämä.

2.9 ETSK toteaa, että tämänkertainen tiedonanto ilmestyy ratkaisevaan aikaan, sillä meriliikenteellä on edessään mittavia haasteita: a) merenkulkualan rakenteellista ja suhdannekriisiä kärjistävä maailmanlaajuinen talous- ja finanssikriisi; b) erityisesti EU:n etelä- ja itärajoja koetteleva laiton maahanmuutto; c) laiton toiminta, mukaan luettuina laiton kaupankäynti ja ase- ja huumausainekauppa, sekä d) sotilaskäyttöön tarkoitetut ja ydinlaitoksissa käytettävät arkaluonteiset materiaalit edellyttävät kaikki valvontaa, ja niihin on puututtava.

2.10 ETSK painottaa myös EU:n meriliikennepalveluihin vaikuttavia turvallisuuskysymyksiä ja merirosvousta, joita esiintyy EU:n ulkopuolisilla merialueilla (mm. Itä-Afrikassa ja Indonesiassa). Niihin on puututtava ja ne on saatava hallintaan.

3. Tiedonanto merivalvonnan yhdentämisestä EU:n merialalle luotavan yhteisen tietojenvaihtoympäristön avulla

3.1 Kuten eräässä aiemmin annetussa lausunnossa (2) todetaan, ETSK ”kannattaa ehdotuksia, jotka koskevat eurooppalaista merivalvontaverkostoa sekä jäsenvaltioiden rannikkovartiostojen yhteistyön parantamista. Kyseiset toimet edistäisivät meriturvallisuutta, kalastuksen valvontaa, ulkorajojen valvontaa ja meriympäristön suojelua. – – ETSK toistaa, että entistä selvemmin tiedostettujen turvallisuusnäkökohtien vuoksi on suositeltavaa soveltaa koordinoitua lähestymistapaa kolmansien maiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin, jotka koskevat alusten haltuunottoa. Lisäksi se kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin, koska kauppalaivoihin kohdistuvat aseelliset ryöstöt ja merirosvous ovat lisääntyneet Kaakkois-Aasiassa ja Afrikassa.”

3.2 ETSK suhtautuu tiedonantoon myönteisesti ja antaa tukensa kaikille mahdollisille toimenpiteille, joilla EU voi tarjota merialalle mahdollisuuden entistä turvatumpiin ja turvallisempiin palveluihin. ETSK yhtyy periaatteessa tiedonantoon ja suhtautuu myönteisesti uusiin edistysaskeleisiin, joiden ansiosta yhdennetty merivalvonta on toteutettavissa pikimmiten.

3.3 Valvontajärjestelmien saumattomampaan yhdentämiseen tähtäävästä EU:n strategiasta annetussa tiedonannossa esitetään neljä pääperiaatetta, joiden pohjalta yhteistä tietojenvaihtoympäristöä kehitetään: 1) kaikkien käyttäjäyhteisöjen yhteenkytkeminen, 2) tekninen kehys yhteentoimivuudelle ja tulevalle yhdentämiselle, 3) tietojen vaihtaminen siviili- ja sotilasviranomaisten välillä sekä 4) yhteisen tietojenvaihtoympäristön käytännön toteutukseen liittyvät erityiset säännökset. Koska tiedonannossa liikutaan periaatteiden tasolla, tässä lausunnossa käsitellään vain ehdotettuja periaatteita. Tarvitaan kuitenkin luonnollisesti lisää hienosäätöä periaatteiden muuttamiseksi säädöksiksi.

3.4 ETSK myöntää, että koska Euroopan merenkulku on luonteeltaan maailmanlaajuista, tilannetietoisuus on erityisen tärkeää seuraavista syistä: a) aluksen liike on paikallisesti ja ajallisesti dynaaminen järjestelmä, b) turvallisuus- ja ympäristönäkökohdat eivät tunne rajoja ja c) yhdellä taholla tehdyt päätökset voivat vaikuttaa toisiin järjestelmiin.

3.5 Kannattaa panna merkille, että ratkaistavana on kaksi seikkaa: viranomaistoiminnan puitteet ja järjestelmän työstettävyys. Yhdennetyn merivalvonnan täytäntöönpano saattaa kariutua luottamukselliskysymykseen tai muihin jäsenvaltiotasolla huolestuttaviin seikkoihin. Niinpä yhdennetystä merivalvonnasta on hiottava selvästi toteuttamiskelpoinen sovellus.

3.6 ETSK:n mielestä yhdennetyn merivalvonnan käytännön toteutukseen liittyy kolme keskeistä seikkaa: oikeudelliset, tekniset/teknologiset ja johtamista koskevat kysymykset. Tärkeimmät oikeudelliset kysymykset liittynevät luottamuksellisuuteen vaihdettaessa yhtä aikaa henkilötietoja, liiketoimintaa koskevia tietoja ja sotilaallisia tietoja. Tiettyjen tietojen vaihtaminen (tai jatkokäyttö) on lisäksi voitu kieltää tai sitä on voitu rajoittaa tieto(turva)politiikoin.

3.7 Luottamuksellisuuteen liittyy myös se, että keskeisissä seuranta- ja valvontavälineissä merkittävä osa merialan ilmoitus- ja valvontatiedoista on luokiteltu (kaupallisesti) luottamuksellisiksi. Niinpä näiden tietojen käsittelyyn vaikuttaa se, että henkilöillä, jotka ovat saaneet tietojen käyttöluvan, on luottamuksellisen tiedon salassapitovelvollisuus.

3.8 Nykyiset järjestelmät eivät ole monialaisia, mutta luottamuksellisuusseikat vaikeuttavat niiden käyttöä. Tietojenvaihdon ulottaminen kyseisen alan ulkopuolelle saattaa tuoda esiin uusia luottamuksellisuuteen liittyviä haasteita ja kysymyksiä uusien toimijoiden tullessa mukaan tietojenvaihtoon.

4. Erityistä

4.1 ETSK yhtyy yhdennetystä merivalvonnasta annettuun tiedonantoon ja kannattaa siinä esitettyjä periaatteita.

4.2 ETSK korostaa oikeudellisia ja teknologisia haasteita ja toteaa, että on tutkittava tarkemmin poliittisia, oikeudellisia, teknologisia ja markkinanäkökohtia, joiden perusteella saatetaan päätyä laatimaan erityinen toimintasuunnitelma yhdennetyn merivalvonnan täytäntöönpanoa varten. Analyysin myötä täytäntöönpanolle laadittaisiin erityinen etenemissuunnitelma tarkkoine määräaikoineen. Se saattaisi perustua sellaisista hankkeista kuin SafeSeaNet, Freightwise, e-Freight ja alusten automaattinen tunnistusjärjestelmä AIS (Automatic Identification System) sekä kaikista merkittävistä hankkeista saatuihin tärkeimpiin kokemuksiin.

4.3 ETSK toteaa jälleen kerran, että on tärkeää tutkia meneillään olevien kokeiluhankkeiden tuloksia, ennen kuin tehdään tiettyjä päätöksiä. Kokeiluhankkeet on suunnattava EU:n merialan edustavilla lohkoilla toimiville yrityksille ja hallinnolle. Kokeiluhankkeissa olisi myös raportoitava siitä, miten yhdennetty merivalvonta vastaa pitkällä aikavälillä kestävyysajattelua. Uusien kokeiluhankkeiden käynnistäminen auttaa siinä mielessä ymmärtämään yhdennetyn merivalvonnan kehittämiseen liittyvää ongelmanasettelua. Lisäksi olisi asetettava erityiset aikarajat ja seurattava, että kokeiluhankkeet saatetaan päätökseen ajallaan.

4.4 ETSK toteaa, että yhdennettyyn merivalvontastrategiaan liittyvää tietojenvaihtoa toteutettaessa voitaisiin ottaa oppia muista liikennealan käytänteistä, mukaan luettuna yhtenäinen kuljetusasiakirja, joka lienee vastaava tiedonvaihtojärjestelmä liike-elämän näkökulmasta tarkasteltuna (tavarankuljetuksessa vaaditaan nykyisin kuljetusasiakirja [asetus 11/60 ja direktiivi 92/106/EY]; rahtikuljetuksia koskevan toimintasuunnitelman mukaan otetaan käyttöön yhtenäinen eurooppalainen kuljetusasiakirja, jota voidaan käyttää kaikissa kuljetusmuodoissa ja parantaa näin multimodaalisten rahtikirjojen ja multimodaalisten manifestien tarjoamia puitteita). Tietojenvaihdon olisi lisäksi perustuttava merialalla eniten käytettyyn kieleen.

4.5 Yhdennetyn merivalvonnan kestäväpohjaisuus on varmistettava säätämällä sisäänrakennetusta mahdollisuudesta laajentaa järjestelmää. Tällä tavoin yksittäiset valvontajärjestelmät voivat vastaisuudessa liittyä siihen.

4.6 ETSK kehottaa noudattamaan tietojenvaihdossa periaatetta, jonka mukaan vaihdetaan niin paljon tietoa kuin käyttöolosuhteiden mukainen tiedontarve edellyttää, sen sijaan että periaatteena olisi vaihtaa niin paljon tietoa kuin mahdollista. Tietoa on jaettava kaikille käyttäjäyhteisöille selkeissä puitteissa. Samalla on varmistettava henkilötietojen sekä muiden arkaluonteisten tietojen suoja. On niin ikään välttämätöntä valvoa, ettei tietoja esitetä sen organisaation ulkopuolelle, jolle tiedot on annettu, eli on noudatettava EU:n lainsäädäntöä.

4.7 Teknisten näkökohtien osalta ETSK suosittaa käyttämään keskeisten ratkaisujen suunnittelu-, kehittämis-, käynnistys- ja ylläpitovaiheissa open source -alustoja. Järjestelmän olisi tarjottava ensisijaisesti seuraavat edut: a) merialan ontologia automaattista tietojenvaihtoa varten, b) valvontaratkaisujen suunnitteluun, simulointiin, suorituskykyanalyysiin ja optimointiin tarkoitettuja välineitä, c) palvelurekisteri, d) yhteentoimivuudesta aiheutuvien ongelmien ratkaisuun tarkoitettuja välineitä, e) mekanismeja, joiden avulla voidaan automaattisesti löytää ja yhdistää sopivia palveluita, f) yhteentoimivuuden turvaaminen sekä g) valvonta- ja auditointimekanismeja.

4.8 ETSK hyväksyy ehdotetun kerrosarkkitehtuurin mukaisen järjestelmärakenteen. Tämä lähestymistapa mahdollistaa kaikkien IT-suunnittelijoiden nykyisin käyttämän huipputason etäpalvelurakenteen hyödyntämisen. Olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että tällaiset rakenteet ovat muita alttiimpia turvallisuuteen kohdistuville rikkomuksille, minkä vuoksi olisi luotava lisää turvamekanismeja. Organisaation sisäinen hierarkkinen päätöksenteko ja tietojen käyttöoikeuksia koskevat puitteet parantanevat kuitenkin tietojen luottamuksellisuuden suojaa.

4.9 ETSK toteaa, että relevanttien tietojen keräämiseen, yhtenäistämiseen ja levittämiseen kaikille asianomaisille osapuolille on käytettävissä teknisiä välineitä, ja kehottaa EU:ta määrittelemään yhteiset alustat, joita kaikkien osapuolten on käytettävä tehokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi olisi kehitettävä mekanismeja, joilla estetään keräämästä ja taltioimasta tietoja moneen kertaan ja vältetään tästä johtuvat ongelmat.

4.10 Tiedonannossa esitetyn periaatteen 1 osalta ETSK ehdottaa, että pyritään aktiivisesti saamaan aikaan yhteiset standardit ja tietoja koskevat säännöt sekä alakohtaisesti että funktionaalisella tasolla. Tämä parantaa tietojen laatua.

4.11 Koska meriala on laaja, joustava tietojenvaihtoympäristö ja sen mukanaan tuoma potentiaalinen uhka saattavat heikentää tietoturvaa.

4.12 ETSK:n mielestä tekninen yhteentoimivuus on tärkeää, ja sen tulisi helpottaa kaikkien elinkeinoelämän ja valtiovallan osapuolten tiedonvaihtoa, myös hallintoviranomaisten keskinäistä (A2A), hallintoviranomaisten ja yritysten välistä (A2B) ja yritysten keskinäistä (B2B) viestintää.

4.13 Tiedonannossa esitetyn periaatteen 3 osalta ETSK toteaa, että on tutkittava tarkemmin, millä tavoin siviili- ja sotilaalliset järjestelmät voidaan yhdistää toisiinsa, jotta tiedot ovat paremmin yhdennettävissä ja hyödynnettävissä. ETSK on yhtä mieltä siitä, että siviili- ja sotilasviranomaisten on vaihdettava keskenään valvontatietoja. ETSK toteaa jälleen kerran, että on tarpeen selvittää toimivaltuusseikat; on laadittava keskeisten tietojen saantia ja käyttöä koskevat yhteiset normit ja toimintamenettelyt, jotta tietoja voidaan vaihtaa kaksisuuntaisesti tapauksissa, joissa tietojen käyttö on sidottu yhteisön säädöksiin.

4.14 Tiedonannossa esitetyn periaatteen 4 osalta ETSK painottaa, että on tutkittava tarkemmin puheena olevassa asiakirjassa tarkoitettua henkilötietojen suojaa. Komitea kehottaa EU:ta harkitsemaan asiaa uudelleen ja ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimiin, joilla varmistetaan arkaluonteisten tietojen turvaaminen. Vaikka tämä – toisin sanoen tällaisen järjestelmän rakentaminen – tekee prosessista raskaamman, sitä pidetään olennaisena periaatteena.

4.15 ETSK on samaa mieltä ohjeessa ehdotetusta, tietojenvaihdossa omaksuttavasta alakohtaisesta lähestymistavasta. Olisi joka tapauksessa laadittava erityiset suuntaviivat käyttöoikeuksien myöntämisestä toimivaltaisille viranomaisille ja valtuutetulle henkilöstölle.

4.16 ETSK kehottaa komissiota tutkimaan tarkemmin, onko tietojenvaihdosta olemassa EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden kahdenvälisiä sopimuksia, ja tarvittaessa varmistamaan yhteisön lainsäädännön (asetusten 4055/86 ja 4058/86) noudattaminen.

4.17 Avaruudesta saatavien tietojen yhteydessä mainitaan erityisesti ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta GMES (Global Monitoring for Environment and Security). Sen lisäksi ETSK olisi toivonut, että tiedonannossa olisi myös erityinen maininta Galileo-navigointijärjestelmän käytöstä.

4.18 ETSK on perillä siitä, että asevoimien, valtion turvallisuuden ja rikoslain osalta henkilötietojen käsittely ei sisälly nykyiseen tietosuojaa koskevaan yleiseen oikeudelliseen kehykseen. ETSK yhtyy erään merivalvontatietoihin liittyvistä oikeudellisista seikoista teetetyn tutkimuksen päätelmiin (Euroopan komissio: Legal Aspects Of Maritime Monitoring & Surveillance Data – Final Report Framework Service Contract [Meriseuranta- ja -valvontatietoihin liittyviä oikeudellisia näkökohtia – Palvelupuitesopimuksen loppuraportti], FISH/2006/09 – LOT2), joissa todetaan selvästi, että tietosuoja on EU:n keskeinen velvoite, ja siitä on huolehdittava sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Voidaan siis ennustaa, että lisää suojatoimia tarvitaan siinä tapauksessa, jos henkilötietoja suunnitellaan vaihdettavan nykyisen tietosuojalainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien viranomaisten (esim. kalastusviranomaisten) ja sen ulkopuolelle (nykyisin) jäävien viranomaisten (esim. asevoimat, valtion turvallisuudesta tai lainvalvontatehtävistä vastaavat viranomaiset) kesken.

4.19 ETSK:n mielestä on erittäin tärkeää laatia oikeudelliset puitteet ja käsitellä muun muassa sellaisia seikkoja kuin tietojen laatu, tietojen jatkokäyttö, tietoturva, käyttöoikeuksien myöntämismekanismit, tietojen luonne, tietojenvaihdon tarkoitus (ja menetelmät) sekä tietojen mahdolliset vastaanottajat. Lisäksi on varmistettava tarvittavilla suojatoimilla esimerkiksi tiettyjen tietojen luottamuksellisuuden suojaaminen ja tietoturva, henkilötietojen suojaaminen ja asianmukaiset menettelyt.

4.20 ETSK:n mielestä tietoja vaihdettaessa olisi pidettävä mielessä, mitä tietoja vaihdetaan, miksi niitä vaihdetaan, kuinka pitkän aikaa tietoja käytetään ja kenelle tietoja annetaan. Etenkin edelliseen liittyen on ratkaisevan tärkeää määritellä nimetyt viranomaiset, joilla on oikeus valvoa, esittää ja saada tietoja sekä EU:n sisällä että varsinkin asioitaessa EU:n ulkopuolisten viranomaisten kanssa.

4.21 ETSK kehottaa Euroopan komissiota julkaisemaan vuosittain kertomuksen merivalvonta-alan toimiensa toteuttamisesta ja tuloksista.

Bryssel 14. heinäkuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10–27.

(2) ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka”, EUVL C 211, 19.8.2008, s. 31–36.