Muutettu ehdotus: neuvoston päätös eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön (EURATOMIN) kuudennesta monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006 (2002-2006) - (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) /* KOM/2001/0709 lopull. - CNS 2001/0054 */



Virallinen lehti nro 075 E , 26/03/2002 s. 0182 - 0188



Muutettu ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN (EURATOMIN) KUUDENNESTA MONIVUOTISESTA TUTKIMUKSEN JA KOULUTUKSEN PUITEOHJELMASTA 2002-2006 (2002-2006) - (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämät) PERUSTELUT Komissio antoi 21. helmikuuta 2001 Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusten mukaisesti ehdotuksensa päätöksiksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002-2006) (kuudes puiteohjelma). Ehdotuksia on käsitelty neuvostossa ja Euroopan parlamentissa sekä talous- ja sosiaalikomiteassa. Parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssään [15.] marraskuuta 2001. Neuvosto pyrkii hyväksymään yhteisen kannan piakkoin. Komissio esittää avoimuuden lisäämiseksi kantansa parlamentin tarkistuksiin tämän muutetun ehdotuksen muodossa, jotta puiteohjelmasta päästäisiin mahdollisimman nopeasti yksimielisyyteen. Muutetussa ehdotuksessa noudatetaan komission alkuperäisten ehdotusten periaatteita, mutta siihen on lisäksi sisällytetty suuri osa parlamentin tarkistuksista niiden hengen ja sisällön puolesta, joskaan ei aina täsmälleen samoin sanoin. Parlamentin tarkistukset on sisällytetty tekstiin niiltä osin kuin komissio katsoo niiden tukevan puiteohjelman päämääriä ja helpottavan todennäköisesti tulevia neuvotteluja. Tärkeimmät parlamentin esiin nostamat kysymykset liittyvät yhteisön toimien puiteohjelmaan. Komission näkökulmasta erityisen olennaisia ovat seuraavat seikat: - Mitä tulee seitsemän ensisijaisen aihealueen rakenteeseen, komissio hyväksyy parlamentin toivomat seuraavat muutokset: a) ensisijainen aihealue 1 jaetaan kahteen osaan, joista toinen keskittyy genomitutkimukseen ja sen sovelluksiin terveysalalla ja toinen tärkeimpiin sairauksiin, ja b) ensisijainen aihealue 6 jaetaan kolmeen osaan, joiden aiheet ovat kestävät energiajärjestelmät, kestävä pintaliikenne sekä globaalimuutos ja ekosysteemit. - Ensisijaisten aihealueiden laajuuden ja sisällön osalta komissio hyväksyy monet pyydetyistä selvennyksistä ja osan lisäyksistä, niiltä osin kuin ne kuvastavat tärkeitä tarpeita ja ovat johdonmukaisia kunkin aihealueen yleispainotusten kanssa. Joitakin otsakkeita on muutettu kuvastamaan paremmin kohdan sisältöä. Osiossa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" on nyt tutkimustoiminnan koordinointia koskevassa kohdassa selvemmät viittaukset niihin muihin tärkeisiin aiheisiin, joissa voidaan päästä suurempiin synergiaetuihin kansallisella tasolla harjoitettujen tutkimustoimien kesken. - Toteutusvälineiden osalta komissio hyväksyy periaatteen sujuvasta siirtymisestä "perinteisistä" "uusiin" toteutusvälineisiin. Samoin se hyväksyy huippuosaamisen kehittymisen porrastamiseen (ns. escalier d'excellence) liittyvän ajatuksen neljännestä toteutusvälineestä, joka koostuisi kahdesta eri toimintamuodosta. Nämä toimintamuodot on jo mahdollistettu puiteohjelman muissa osissa: "kohdennettuihin erityishankkeisiin" ja "tutkimustoiminnan verkostoimiseen" voivat tulla mukaan kaiken tyyppiset osallistujat. Puiteohjelma toteutetaan pääasiassa "integroitujen hankkeiden" ja "huippuosaamisen verkostojen" kautta, mutta siirtymävaiheen sujuvoittamiseksi osa ensisijaisten aihealueiden tutkimustoimista toteutetaan käyttäen tätä uutta "neljättä toteutusvälinettä" kuitenkin niin, että uusien toteutusvälineiden osuutta jatkuvasti lisätään. - Parlamentti pyytää saada tietoa ohjelman toteutuksesta, ja avoimuuden nimissä komissio onkin hyväksynyt tähän liittyvät pyynnöt siinä määrin kuin se on mahdollista pyrittäessä ylläpitämään johdonmukaista raportointijärjestelmää ja välttämään turhaa päällekkäisyyttä. - Ohjelman kohtaan "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" parlamentti ehdottaa budjettiin ja toimien sisältöön muutoksia, jotka komission mielestä estäisivät yhteisön tärkeiden tavoitteiden saavuttamisen. Muutokset vaikuttaisivat erityisesti kahteen alueeseen tässä kohdassa: - Yhteisön politiikkoja tukeva ja esiin nouseviin tarpeisiin vastaava tutkimus. Esitetty huomattava budjettileikkaus aiheuttaisi sen, että yhteisön politiikkaa tukevaa välttämätöntä tutkimusta ei voitaisi tehdä riittävästi esimerkiksi seuraavilla aloilla: maatalous ja metsänhoito, kalastus, kansanterveys ja kulttuuriperinnön vaaliminen sekä uudet ja esiin nousevat tutkimusalat, jotka ovat keskeisessä asemassa, kun tarkastellaan EU:n kehitysnäkymiä osaamisyhteiskunnassa. Näiden toimien tutkimussisällön ja toimintaehtojen selkeyttämiseksi komissio on nyt muuttanut toimien esittelyn sanamuotoa ja sisällyttänyt tärkeitä yksityiskohtia, jotka noudattelevat muutettua ehdotusta [1] erityisohjelmaksi "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen". [1] KOM(2001) 594 lopullinen, 17.10.2001. - Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet. Näiden toimien ehdotettu siirtäminen ohjelman kohtaan "Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus" aiheuttaisi sen, että yhteisön poliittisia sitoumuksia tällä hyvin tärkeällä alalla ei voitaisi täyttää. Näiden toimien näkyvyyden ja erityisen, koko ohjelman läpi ulottuvan luonteen vuoksi ne ovat samassa muodossa kuin komission alkuperäisessä ehdotuksessa. - Budjetin osalta komissio pysyy alunperin ehdottamassaan määrässä (sekä EY- ja EURATOM-osille kohdennetuissa erillisissä määrissä). Budjetin jakaantumiseen komissio on tehnyt huomattavia muutoksia parlamentin ehdotusten suuntaisesti ja ohjelman eri osien tutkimussisältöön tehtyjen tarkistusten mukaisesti. 2001/0054 (CNS) Muutettu ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratomin) kuudennesta monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2002-2006) Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Monivuotinen puiteohjelma, joka sisältää kaikki ydinalan tutkimus-, demonstraatio- ja koulutustoimet ja joka toteutetaan tutkimus- ja koulutusohjelmien avulla, voidaan hyväksyä perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti. (2) Komissio antoi vuoden 2000 aikana kaksi tiedonantoa eurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen näkymistä ja tavoitteista: yhden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisesta [2] ja toisen Euroopan unionin tutkimustoimien suuntaviivoista vuosina 2002-2006 [3]. Komissio antoi vuonna 2000 tiedonannon myös aiheesta "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" [4]. [2] KOM (2000) 6 lopullinen, 18.1.2000. [3] KOM (2000) 612 lopullinen, 4.10.2000. [4] KOM (2000) 567 lopullinen, 20.9.2000. (3) Lissabonissa maaliskuussa 2000 ja Santa Maria de Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontuneet Eurooppa-neuvostot julkaisivat päätelmät, joissa asetetaan tavoitteeksi luoda nopeasti eurooppalainen tutkimus- ja innovaatioalue työpaikkojen luomisen ja talouskasvun hyväksi. (4) Euroopan parlamentti [5] [6], neuvosto [7], [8], talous- ja sosiaalikomitea [9] ja alueiden komitea [10] ovat niin ikään puoltaneet eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. [5] Päätöslauselma PE 290.465, 18. toukokuuta 2000, s. 48. [6] 15. helmikuuta 2001 annettu päätöslauselma. [7] 15. kesäkuuta 2000 annettu päätöslauselma, EYVL C 205, 19.7.2000, s. 1. [8] 16. marraskuuta 2000 annettu päätöslauselma, EYVL C 374, 28.12.2000, s. 1. [9] 24. toukokuuta 2000 annettu lausunto, EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70. [10] 12. huhtikuuta 2000 annettu lausunto, EYVL C 226, 8.8.2000, s. 18. (5) Komissio esitteli 19 päivänä lokakuuta 2000 [11] yhteisön toimien toteutuksesta ja tuloksista tehdyn ulkoisen arvioinnin päätelmät, jotka koskivat arviointia edeltäviä viittä vuotta, sekä näihin liittyvät huomauksensa. [11] KOM (2000) 659 lopullinen, 19.10.2000. (6) On tarpeen hyväksyä vuosiksi 2002-2006 eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukeva uusi puiteohjelma. (7) Kuudennessa puiteohjelmassa vahvistetaan suunnitellun toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet ja määritellään toiminnan pääperiaatteet, jotka toteutetaan noudattaen yhteisön taloudellisten etujen suojelutavoitteita. (8) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko puiteohjelman ajaksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [12] 34 kohdassa tarkoitettu rahoitusohje ilman, että tämä vaikuttaa perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. [12] EYVL C 102, 4.4.1996, s.4. (9) Yhteistä tutkimuskeskusta (YTK) pyydetään osallistumaan puiteohjelman toteuttamiseen varsinkin niillä aloilla, joilla se pystyy tarjoamaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja edistämään muiden yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoa. (10) Kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet on tärkeää toteuttaa noudattaen erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita. Ydintutkimukseen osallistuvien laitosten olisi otettava huomioon toimintansa yleinen hyväksyttävyys. (11) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [13] sekä aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [14] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan [15] perustuvaa toimintaohjelmaa. [13] KOM (1999) 76. [14] 20. toukokuuta 1999 annettu päätöslauselma, EYVL C 201, 16.7.1999. [15] Päätöslauselma PE 284.656, 3. helmikuuta 2000. (12) Osallistumista kuudennen puiteohjelman toimiin kannustetaan asettamalla kaikki tarvittavat toimien sisältöä, ehtoja ja menettelyjä koskevat tiedot ajoissa mahdollisten, myös hakijamaista ja muista assosioituneista maista tulevien osallistujien saataville. (13) Komission on aiheellista tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti kuudennen puiteohjelman toteutusvaiheista sekä toisaalta teettää riippumaton arviointi toteutetuista toimista hyvissä ajoin ennen seuraavan puiteohjelmaehdotuksen esittämistä siten, että kaikki asiaan liittyvät toimijat otetaan avoimesti huomioon. (14) Komissio on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa, joka on antanut lausuntonsa. (15) Kuudennen monivuotisen puiteohjelman rahoitusvaikutukset ovat sopusoinnussa tämänhetkisten rahoitusnäkymien otsakkeen 3 ylärajan kanssa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Hyväksytään vuosiksi 2002-2006 ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva monivuotinen yhteisön puiteohjelma, jäljempänä 'kuudes puiteohjelma '. 2. Kuudes puiteohjelma sisältää kaikki tutkimusta, teknologian kehittämistä, kansainvälistä yhteistyötä, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä koulutusta koskevat toimet seuraavilla aloilla: - jätteen käsittely ja varastointi; - hallittu lämpöydinfuusio; - muut Euratomin toimet; - Yhteisen tutkimuskeskuksen Euratom-toimet. 3. Liitteessä vahvistetaan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet ja mainitaan suunniteltujen toimien pääperiaatteet. 2 artikla 1. Rahoitusohje kuudennen puiteohjelman toteuttamiseksi vuosina 2002-2006 on 1 230 miljoonaa euroa, josta jätteen käsittelyn ja varastoinnin osuus on 150 miljoonaa euroa, hallitun lämpöydinfuusion osuus 700 miljoonaa euroa, muiden Euratomin toimien osuus 50 miljoonaa euroa ja Yhteisen tutkimuskeskuksen Euratom-toimien osuus 330 miljoonaa euroa. 2. Yhteisön rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt määräytyvät Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen perusteella, ja niitä täydennetään tarvittaessa neuvoston tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi vahvistamalla tai vahvistamilla tutkimus- ja koulutusohjelmalla tai -ohjelmilla. 3 artikla Kaikki kuudenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava eettisten perusperiaatteiden mukaisesti. Kaikessa toiminnassa noudatetaan sukupuoleen katsomatta tasavertaisten mahdollisuuksien periaatetta. 4 artikla Kuudennen puiteohjelman ja erityisesti sen tavoitteiden ja painopisteiden toteutumista sekä rahoitusnäkökohtia käsitellään yksityiskohtaisesti kertomuksessa, jonka komissio julkaisee vuosittain perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti. 5 artikla Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 6 artikla Kuudenteen puiteohjelmaan voivat asiaan liittyvien sopimusten, päätösten ja pöytäkirjojen mukaisesti osallistua ETA-maat, ehdokasmaat ja muut maat, mukaan luettuina Sveitsi . Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta LIITE: TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET 1. Tutkimuksen ensisijaiset aihealueet 1.1. Jätteen käsittely ja varastointi Ydinfissioenergian osuus on tällä hetkellä 35 % unionin sähkönsaannista, ja se on aiheena keskustelussa, jota käydään ilmastonmuutoksen torjumisesta ja Euroopan energiariippuvuuden vähentämisestä. Tällä hetkellä toiminnassa olevat voimalaitoksia käytetään vielä ainakin 20 vuoden ajan. Pitemmällä aikavälillä voitaisiin kehittää uutta teknologiaa Euroopan energiatarpeiden tyydyttämiseksi turvallisesti ydinfissioenergialla tulevina vuosikymmeninä siten, että otetaan huomioon kestävään kehitykseen liittyvät vaatimukset. Hyödynnettäessä ydinfissiota energiantuotannossa on ratkaistava tämänhetkiset jätteeseen liittyvät kysymykset, joihin kuuluu erityisesti pitkäikäisen jätteen käsittelyyn sovellettavien teknisten ratkaisujen käytännön toteutus. Euroopassa on julkisella ja yksityisellä sektorilla tehty merkittävää ydinjätteen käsittely- ja varastointitekniikoihin liittyvää tutkimustyötä. Unionin toiminta tällä alalla mahdollistaa koordinointityön ansiosta sen, että tällaisista tutkimustoimista voidaan muodostaa kriittinen massa ja että jätteen käsittelystä vastaavat elimet ja alan yritykset omaksuvat yhdenmukaiset suuntaviivat. Unionin toiminnalla puututaan sekä jätteen varastoinnin aiheuttamaan välittömään ongelmaan että sen vaikutusten vähentämiseen pitemmällä aikavälillä. Siihen kuuluvat tämän vuoksi seuraavat osatekijät: - tutkimukset menetelmistä, joita voidaan käyttää jätteen pitkäaikaiseen varastointiin syvälle maaperään ja niiden toimien verkottaminen, joita toteutetaan suunniteltujen kolmen ensisijaisen geologisen muodostumatyypin alueilla sijaitsevissa eri kohteissa; - tutkimukset, joiden tarkoituksena on vähentää jätteen vaikutuksia erityisesti siten, että kehitetään uusia vähemmän jätettä synnyttäviä reaktorikonsepteja sekä teknologioita, joiden avulla voidaan vähentää jätteeseen liittyviä riskejä partitio- ja transmutaatiotekniikoiden avulla. 1.2. Hallittu lämpöydinfuusio Hallittu lämpöydinfuusio on yksi pitkän aikavälin vaihtoehdoista kestävän kehityksen mukaiseen energiansaantiin ja erityisesti keskitettyyn perussähkötuotantoon. Fysikaalisen perustietämyksen ja ratkaistavina olevien teknologisten ongelmien monitahoisuuden vuoksi kehitys, joka saattaa johtaa fuusion soveltamiseen sähköntuotannossa, tapahtuu useissa vaiheissa, jotka saattavat kestää kymmeniä vuosia ja joista kukin on ehtona seuraavalle. Euroopan unionin toteuttamassa hallittua lämpöydinfuusiota koskevassa integroidussa eurooppalaisessa ohjelmassa tehdyn työn ansiosta Eurooppa on saavuttanut johtoaseman maailmassa magneettisen koossapidon avulla tapahtuvan fuusion tutkimuksessa. Tutkimusten edistymisaste ja erityisesti eurooppalaisesta tokamakista JETistä saadut tulokset sallivat sen, että voidaan suunnitella siirtymistä "Next Step" -vaiheeseen eli sellaisen laitteiston toteuttamiseen, joka kykenee tuottamaan fuusioreaktioita vastaavissa olosuhteissa kuin energiantuotantoon käytettävä reaktori. Next Step -hankesuunnitelman yksityiskohtaisen valmistelutyön loppuunsaattaminen kansainvälisessä yhteistyöhankkeessa ITERissä mahdollistaa sen, että hankkeen käynnistämisestä ja laitteiston rakentamisesta voidaan tehdä päätös. Laitteiston tarkoituksena on osoittaa fuusioenergiatuotannon tieteellinen ja tekninen toteutettavuus. Hankkeen toteuttamisen yksityiskohdat riippuvat kansainvälisen yhteistyön osana parhaillaan käytävien neuvottelujen tuloksesta sekä tulevasta kehityksestä, jolloin on erityisesti kyse päätöksistä, jotka tehdään Euroopan osuudesta ITER-hankkeessa ja laitteiston sijoittamispaikasta. Tätä varten on vahvistettava sopiva oikeudellinen kehys. Euroopan unionin osallistuminen ITER-hankkeeseen edellyttää lisäohjelmaa, johon sisältyvät seuraavat osatekijät: - JET-laitteiston käyttäminen siten, että voidaan hyötyä siihen parhaillaan tehtävistä parannuksista, ja mahdollinen osallistuminen tutkimustoimiin, joita tarvitaan JETin käytöstäpoistosta huolehtimiseen sen käyttöiän lopussa; - fuusiofysiikkaan ja -teknologiaan liittyvien tutkimusten jatkaminen mm. seuraavin toimin: magneettisen koossapidon vaihtoehtoisten kaavojen tutkimus ja arviointi, jolloin erityisesti jatketaan Wendelstein 7-X -stellaraattorin rakentamista ja hyödynnetään Euratomin assosiaatiosuhteiden ansiosta jo käytössä olevia laitteistoja; tekniseen tutkimukseen ja erityisesti fuusiomateriaalien tutkimuksiin liittyvät koordinoidut toimet. Next Step -hankkeen toteuttaminen edellyttää suuria henkilö- ja taloudellisia resursseja. Euratomin eurooppalaisten kumppaneiden tämänhetkisiä fuusioalan toimia tulisi mukauttaa vastaavasti, kunhan ITERin rakentamisesta on päätetty. 2. Muut toimet ydinturvallisuuden alalla Ehdotuspyyntöjen perusteella ja unionin terveys-, energia- ja ympäristöpolitiikan tueksi toteutetaan seuraavat toimet: - erityisesti vähäiseen altistukseen liittyvien riskien kvantifiointia koskevat tutkimukset säteilysuojauksen alalla, - uusien ja aiempaa turvallisempien ydinenergian hyödyntämisprosessien innovatiivisiin konsepteihin liittyvät tutkimukset, - opetus ja koulutus ydinturvallisuuden ja säteilysuojauksen alalla. 3. Yhteisen tutkimuskeskuksen toimet ydinalalla YTK:n tehtävänä on antaa unionin politiikalle tieteellistä ja teknistä tukea, minkä johdosta sen toimet keskittyvät seuraaville aloille. Tärkein tavoite on jatkaa yhteistoiminnan kehittämistä verkottamisen avulla. Tämän toivotaan johtavan laajaan yhteisymmärrykseen monista käsiteltävistä kysymyksistä sekä Euroopassa että koko maailmassa. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön hakijamaiden kanssa. Koulutustoimet ovat tärkeässä asemassa YTK:n auttaessa yhteisöä kouluttamaan seuraavan sukupolven tutkijoita, joilla on tarvittavat tiedot ja taidot. Tutkimuksen pääalueet ovat näin ollen seuraavat: [16] [16] Lisäksi YTK:lla on oikeus osallistua kaikkiin tutkimustoimiin samoin perustein kuin kansalliset tutkimusorganisaatiot [eli ehdotuspyyntöjen kautta]. 3.1 Ydinturvallisuus Jätteen käsittely ja varastointi, erityisesti pitkäikäisten aktinidien erottelu- ja transmutaatiotekniikat; säteilysuojaus; jo käytössä olevien (ensisijaisesti jäsenehdokasmaissa sijaitsevien) reaktoreiden sekä uuden sukupolven reaktoreiden turvallisuus; fissiokelpoisten aineiden valvonta ja tuki niiden leviämisen estämiselle; vanhentuneiden ydinlaitosten käytöstäpoistoon liittyvien toimien seuranta. 3.2. Vertailumittaukset ja -materiaalit Erityisesti matala-aktiivisuuteen keskittyvä radionuklidien metrologia sekä monilaboratorio testaukset huippulaboratorioiden verkoissa; neutronien ja aineen vuorovaikutus perustiedon tuottamiseksi tutkimuksiin, jotka liittyvät jätteen transmutaatioon ja uusien järjestelmien kehittämiseen.