Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "Euroopan unionin perusoikeuskirja"

(2001/C 22/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätöksen Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisesta,

ottaa huomioon Kölnin ja Tampereen Eurooppa-neuvostojen päätelmät,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisesta vastaavan valmistelukunnan perustamisen 17. joulukuuta 1999,

ottaa huomioon puheenjohtajiston 14. syyskuuta 2000 tekemän ehdotuksen Euroopan unionin perusoikeuskirjasta (Charte 4470/99 - Convent 47),

ottaa huomioon Euroopan komission 13. syyskuuta 2000 antaman tiedonannon Euroopan unionin perusoikeuskirjasta (KOM(2000) 559 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisprosessista 16. helmikuuta 2000 antamansa lausunnon (CdR 327/99 fin)(1),

ottaa huomioon työvaliokuntansa 11. huhtikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan 5 kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia päätöslauselma Euroopan unionin perusoikeuskirjasta ja antaa lausunnon valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan heinäkuun 5. päivänä 2000 hyväksymän päätöslauselmaluonnoksen (CdR 140/2000 rev. 1), jonka esittelijät olivat Albert Bore (UK/PSE) ja Claude du Granrut (F/PPE),

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisesta vastaavan valmistelukunnan töiden edistymisen,

ottaa huomioon että alueiden komitea on jo ilmoittanut selvästi kannattavansa juridisesti sitovan perusoikeuskirjan laatimista ja sen liittämistä perustamissopimuksiin,

ottaa huomioon että alueiden komiteaa on pyydetty seuraamaan valmistelukunnan töitä ja osallistumaan sen epävirallisiin kokouksiin sen jälkeen, kun alueiden komitea hyväksyi 16. helmikuuta 2000 lausunnon Euroopan unionin perusoikeuskirjasta ja kun perusoikeuskirjaa laativa valmistelukunta kuuli alueiden komitean puheenjohtajaa Jos Chabertia,

ottaa huomioon että puheenjohtajiston ehdottoman ja valmistelukunnan käsittelyssä olevan perusoikeuskirjan oikeudellisesta asemasta, roolista ja tavoitteista on eriäviä näkemyksiä,

ottaa huomioon että osa valmistelukunnan jäsenistä on sitä mieltä, että perusoikeuskirjan tulisi kuulua yksinomaan Euroopan unionin ja sen toimivaltuuksien piiriin, joten siinä tulisi rajoittua määrittämään perusoikeudet, joihin unionin kansalaiset voivat vedota, sekä määräämään niiden soveltamisesta unionin toimivaltuuksien puitteissa. Siihen ei otettaisi näin ollen mukaan jäsenvaltioiden tunnustamia oikeuksia, joiden soveltaminen kuuluu yksinomaan niille. Tässä tapauksessa perusoikeuskirjaan liitettäisiin vain osa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa eli Euroopan ihmisoikeussopimuksessa mainituista oikeuksista,

ottaa huomioon että enemmistö valmistelukunnan jäsenistä on sitä mieltä, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen tulee toki olla Euroopan unionin perusoikeuskirjan perustana, mutta siihen sisältyvät oikeudet on muotoiltava uudelleen ja täydennettävä siten, että katetaan alat, jotka eivät olleet oikeudellisesti ongelmallisia sopimuksen laatimishetkellä ja siten, että turvaudutaan myös muihin lähteisiin, joista voidaan mainita erityisesti sopimus Euroopan unionista, Euroopan tuomioistuimen oikeuskäytäntö sekä Euroopan sosiaalinen peruskirja,

ottaa huomioon että tämän näkemyksen kannattajat ovat sitä mieltä, ettei Euroopan unionin toimivaltaa tulee lisätä eikä jäsenvaltioiden lainsäädäntö- ja oikeudellisiin valtuuksiin tule puuttua,

katsoo että taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien kirjaaminen perusoikeuskirjaan tarjoaa tilaisuuden tarkentaa ja hyödyntää tuota kantaa,

katsoo että alueiden komitea on tyytyväinen tähän ratkaisuun, joka vastaa komitean lausunnossa esitettyjä suosituksia,

katsoo että perusoikeuskirjan soveltamisala kattaa unionin toimielimet ja laitokset ja siten myös alueiden komitean,

hyväksyi 20. ja 21. syyskuuta 2000 pitämässään 35. täysistunnossa (syyskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman.

Alueiden komitea

1. katsoo niin ikään, että Euroopan unionin peruskirjan johdanto-osassa on syytä todeta, että Euroopan unioni ja sen toimielimet pohjautuvat vapauden, demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja sekä yksilön että yhteisöjen perusoikeuksien periaatteisiin, jotka ovat kaikki jäsenvaltioille yhteisiä.

2. korostaa perusoikeuskirjan poliittista luonnetta ja sen ratkaisevaa merkitystä unionin kansalaisuuden perustana. Komitea panee tässä yhteydessä merkille johdannon positiivisen luonteen ja tekstin laatijoiden pyrkimyksen esitellä kaikki Euroopan unionin kansalaisille tunnustetut oikeudet eri lukuihin jaoteltujen otsakkeiden alla. Komitea pahoittelee kuitenkin, ettei kansalaisoikeuksille ole annettu paremmin tilaa. Komitea muistuttaa esittäneensä, että kaikilla pitkäaikaisesti Euroopan unionissa asuvilla tulisi olla äänioikeus kunnallisvaaleissa sekä Euroopan parlamentin vaaleissa.

3. ehdottaa, että kansanvaltaisuuden periaatetta täydennetään johdanto-osassa paikallisen ja alueellisen itsehallinnon periaatteilla, sillä ne takaavat demokraattisten oikeuksien konkreettisen toteutumisen. Perusoikeuskirjassa tulisi myös jo kolmannessa kappaleessa mainita läheisyysperiaate ja Euroopan unionin perustamissopimuksen 6 artikla seuraavasti: "Unioni edistää osaltaan näiden yhteisten arvojen kehitystä kunnioittaen läheisyysperiaatetta, Euroopan kansojen kulttuurien ja perinteiden monimuotoisuutta sekä jäsenvaltioiden kansallista identiteettiä ja niiden tapaa järjestää hallintonsa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaan liikkuvuuden avulla unioni varmistaa tasapainoisen ja kestävän kehityksen."

4. vahvistaa olevansa edelleenkin sitä mieltä, että puheenjohtajiston ehdottamiin otsakkeisiin jaettuun perusoikeuskirjaan tulisi sisältyä kolme perusajatusta: henkilöihin liittyvät oikeudet, taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset oikeudet sekä lopuksi kansalais- ja poliittiset oikeudet. Oikeudet ilmentävät Euroopan yhteiskuntamallin erilaisia arvoja. Yhteen asiakirjaan koottuna ne tuovat ilmi Euroopan unionin ydinarvot. Lisäksi perusoikeuskirjassa tulisi kiinnittää erityishuomiota mainittujen oikeuksien suojelemiseen väärinkäytöltä, jota voi esiintyä uuden tietotekniikan laittoman käytön, ympäristön tuhoutumisen tai sananvapauden nimissä toteutettavan viestintävälinekeskittymien valvonnan seurauksena.

5. korostaa, että perusoikeuskirjan tulee olla selkeä ja helposti ymmärrettävä, jolloin se antaa lisäarvoa unionin kansalaisten perusoikeuksille ja vapauksille sekä tuo ne kaikkien niiden ulottuville, jotka niitä voivat käyttää. Komitea muistuttaakin pitävänsä tärkeänä, että kaikki perusoikeuskirjaan sisältyvät oikeudet taataan juridisesti ja että kaikilla on mahdollisuus käyttää yleishyödyllisiä palveluita.

6. on tyytyväinen siihen, että perusoikeuskirjaan on sisällytetty taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, joilla voidaan vastata eurooppalaisen yhteiskunnan teknologisiin haasteisiin ja jotka antavat mahdollisuuden vastuulliseen toimintaan sen puitteissa, mikäli ne eivät jää pelkiksi tavoitteiksi unionin toiminnassa. Komitea korostaa työntekijöiden oikeutta elinikäiseen ammatilliseen koulutukseen, joka on välttämätön edellytys sille, että he sopeutuvat työelämään eurooppalaisen yhteiskunnan tieteellisen ja teknisen kehityksen myötä. Komitea tähdentää lisäksi, että työntekijöiden oikeuksia on sovellettava yhdenmukaisesti kaikissa unionin jäsenvaltioissa, jotta voidaan helpottaa työntekijöiden vapaata liikkumista Euroopan unionin alueella. Komitea ehdottaakin, että perusoikeuskirjaehdotuksen 14 artiklan 1 kohtaa täydennetään näillä periaatteilla.

7. suosittaa, että vähemmistöjen ja yhteisöjen suoja sisällytetään myönteisessä mielessä nimenomaisena oikeutena perusoikeuskirjaan yhtenä EU:n perusperiaatteista kun ajatellaan suhtautumista etniseen ja kielelliseen diversiteettiin.

8. ehdottaa, että 49 artiklan "Soveltamisala" 1 kohta muotoiltaisiin seuraavasti: "Tämän perusoikeuskirjan määräykset koskevat unionin toimielimiä ja laitoksia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne toteuttavat yhteisön oikeutta jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla."

9. toteaa, että horisontaalisten lausekkeiden kohdalla on tarkennettava suojelun tasoa ja perusoikeuskirjaan sisällytettyjen perusoikeuksien rajoja. Perusoikeuskirjan soveltamisala on määritettävä yksiselitteisesti.

10. suhtautuu myönteisesti valmistelukunnan puheenjohtajiston ehdotukseen (nykyisen ehdotuksen 50 artiklan 2 kohta - asiakirja Convent 47, 14. syyskuuta 2000), jonka mukaan perusoikeuskirjalla ei luoda yhteisölle ja unionille uusia toimivaltuuksia tai tehtäviä eikä muuteta perussopimuksissa määriteltyjä toimivaltuuksia ja tehtäviä.

11. kiinnittää valmistelukunnan huomion perusoikeuskirjaan sisältyvien oikeuksien jakamattomaan luonteeseen, sillä se on niiden vahvuus.

12. katsoo, että perusoikeuskirja antaa merkittävän panoksen yhteisön säännöstöön. Tällä täydennyksellä perusoikeussuoja ulotetaan koskemaan EU:n tason toimielinten menettelyjä ja toimia. Euroopan unionin laajennuttua tähän suojaan oikeutettujen EU:n kansalaisten määrä kasvaa.

13. pahoittelee, että alueiden komitealla oli valmistelukunnassa vain tarkkailija-asema ja että alue- ja paikallisulottuvuus tuli keskusteluissa liian vähän esille. Komitea korostaa, että alue- ja paikallisvaltuutetuilla voi olla tärkeä rooli kansalaisille suunnatuissa valistustoimissa, jotka koskevat perusoikeuskirjaa, sen sisältöä ja sen merkitystä.

14. ehdottaa, että heti perusoikeuskirjan tultua voimaan toteutetaan tiedotusohjelma, jota alueiden komitea sekä alue- ja paikallisvaltuutetut tukevat. Jos kansalaiset kannattavat perusoikeuskirjan etiikkaa ja arvoja, he tuntevat kuuluvansa entistä tiiviimmin Euroopan unioniin, jolloin unioni saa todellisen demokraattisen perustan. Kansalaisyhteiskunnan kuulemisen ohella myös Internetin välityksellä käytävä avoin mielipiteidenvaihto on ilahduttava vaihe Euroopan kansalaisten osallistumisessa euroopanlaajuiseen uudistushankkeeseen.

15. muistuttaa, että alueiden komitean lähtökohtana on edelleen pyrkimys saada Eurooppa-neuvosto liittämään perusoikeuskirja perustamissopimuksiin. Näin se saisi juridista arvoa, vastaisi kansalaisten odotuksiin ja antaisi sisällön eurooppalaiselle identiteetille. Komitea korostaa, että perusoikeuskirja merkitsee huomattavaa kehitystä Euroopan unionin kansalaisille, sillä siitä on tulossa tärkeä väline toteutettaessa yhteisvastuullisuutta unionissa ja lujitettaessa sen laajenemiskykyä.

Bryssel 20. syyskuuta 2000.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) EYVL C 156, 6.6.2000, s. 1.