Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 471/11)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Colinele Dobrogei”

PGI-RO-A0612-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 28.9.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellisen tuotantoalueen muuttaminen ottamalla mukaan uusia paikkakuntia

Pyydetään, että maantieteellisellä merkinnällä Colinele Dobrogei suojattujen viinien rajattua tuotantoaluetta täydennetään sisällyttämällä siihen Baian kylä, joka kuuluu Tulcean maakunnassa sijaitsevaan Baian kuntaan.

Baian kunta sijaitsee Tulcean maakunnan kaakkoisosassa, Stejarun kunnan hallintoalueen vieressä, Beidaudin kunnan lounaispuolella, Ceamurlia de Josin kunnan itäpuolella ja Constanțan maakunnan eteläpuolella. Baian alue sijaitsee 57 kilometrin päässä maakunnann pääkaupungista Tulceasta ja 20 kilometrin päässä Babadagin alueesta, joka on suojatulle maantieteelliselle merkinnälle rajattu tuotantoalue.

Baian kunnan / Baian kylän ympäristö-, maaperä- ja ilmasto-olosuhteet vastaavat suojatun maantieteellisen merkinnän Colinele Dobrogei saaneen alueen olosuhteita, koska ne sijaitsevat samalla hallintoalueella ja sellaisten maantieteellisen merkinnän kattamien alueiden välittömässä läheisyydessä, joissa nykyään tuotetaan laatuviinejä.

Baian kunnan ilmasto-olosuhteet, joille ovat ominaisia runsas auringonpaiste ja orgaanisten aineiden synteesissä tarvittava säteilyenergia, saavat aikaan rypäleiden ja rypälemehun korkean sokeripitoisuuden, minkä ansiosta voidaan tuottaa täyteläisiä ja miellyttävän pehmeitä kuohumattomia viinejä. Samalla viinit ovat kuitenkin raikkaita ja väriltään oljenkeltaisia tai keltaisia vihreine vivahteineen. Aromeiltaan ne ovat kukkaisia (selja ja akasia), hedelmäisiä (eksoottiset hedelmät) ja monitahoisia. Aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan viinit ovat samanlaisia kuin maantieteellisellä merkinnällä Colinele Dobrogei varustetut kuohumattomat viinit.

Tuote-eritelmän III kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa on muutettu.

2. Teknologisten käytäntöjen lisääminen tietyntyyppisten viinien tuotantoon

Eritelmään sisällytetään tiettyjä edellytyksiä, jotka liittyvät teknologisiin käytäntöihin (prosesseihin), joilla valkoviinejä viiniytetään punaisista rypäleistä, kuohumattomia roseeviinejä valmistetaan valkoisista rypäleistä ja kuohumattomia oransseja viinejä valkoisista rypäleistä (valkoisten rypäleiden mehun maserointi niin, että rypäleiden kuoret ovat mukana mehussa).

Kuluttajat suosivat nykyään yhä enemmän roseeviinejä ja erilaisia teknologisia käytäntöjä hyödyntäen valmistettuja viinejä, mikä lisää kiinnostusta tämäntyyppisiin kuohumattomiin viineihin.

Tuote-eritelmän X kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa on muutettu.

3. Uusien rypälelajikkeiden käyttöönotto tuotannossa pääasiallisina lajikkeina

Eritelmää täydennetään seuraavilla viinien tuotantoon tarkoitetuilla uusilla rypälelajikkeilla: Crâmpoșie selecționată, Busuioacă de Bohotin ja Băbească gri.

Crâmpoșie selecționată on romanialainen lajike, jota viljellään Dobrogean alueilla.

Maantieteellisen merkinnän Colinele Dobrogei kattama alue soveltuu myöhäiseen sadonkorjuuseen. Crâmpoșie selecționată -lajikkeen paksukuoriset rypäleet kypsyvät alueella erittäin hyvin. Niistä saadaan hedelmäisiä ja tasapainoisia viinejä, joille ovat ominaisia raikas maku ja tuoksu, (päärynän ja vihreän omenan) hedelmäiset ja toisinaan kukkaiset makuvivahteet, viipyvä maku sekä sitruksiset ja mineraaliset vivahteet. Silmämääräisesti viinin väri voi vaihdella keltaisesta kristallinkirkkaaseen, jossa on hennon vihreitä vivahteita.

Busuioacă de Bohotin -lajikkeen rypäleisiin kertyy yleensä suuria määriä sokeria, mikä parantaa laatua Busuioacă-lajikkeelle tyypillisten aromien pitoisuuksissa. Viini kypsyy kirkkaiksi roseeviineiksi, joille ovat ominaisia vaaleanpunaisen sävyt, mansikoiden ja mansikkapuiden aromit, voimakkaan hedelmäinen maku ja kohtalainen hapokkuus.

Băbească Gri on romanialainen lajike, josta saatavia viinejä leimaavat tuoreiden kukkien, kesähedelmien ja vihreiden omenoiden vivahteet. Viineissä on myös akasia- ja kennohunajan kevyitä aromeja. Niissä voi rypäleiden lyhyen maseroinnin jälkeen olla kellanvalkoisia, vihreänkeltaisia tai vaaleanpunaisia sävyjä.

Tuote-eritelmän IV, V, VI ja XI lukua ja yhtenäisen asiakirjan 4 ja 7 kohtaa on muutettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi (nimet)

Colinele Dobrogei

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – Suojattu maantieteellinen merkintä

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin tai viinien kuvaus

—

1. Valko- ja roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valko- ja roseeviinit

Väri: vihreänkeltainen, toisinaan kullankeltainen, oljenkeltainen, vaalean lohenpunainen tai kohtalaisen vaaleanpunainen. Maku ja tuoksu: tuoreen vasta niitetyn heinän ja akasian kukkien aromi; bukee, jossa on hivenen makeaa mantelia; hyvä sokerikertymä, joka antaa viineille pyöreän luonteen, jossa on persikan, aprikoosin ja mangon vivahteita. Suutuntuma on tasapainoinen ilman huomattavaa täyteläisyyttä, ja tuoksussa on niittykukkien, hunajan, paahdetun leivän ja ruusun vivahteita. Tyypillisten aromaattisten lajikkeiden maku on hapahko, kun taas aromaattisten lajikkeiden kypsyneissä viineissä on kennohunajan vivahteita.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,00 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

2. Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinit

Väri: rubiininpunainen, granaatinpunainen, purppuranpunainen tai tummanpunainen. Maku ja tuoksu: Viinit ovat väriltään voimakkaita, ja niihin kehittyy metsämarjojen ja luumun raikkaita aromeja sekä tuoreiden vadelmien, punaherukoiden, karpaloiden, hapankirsikoiden, neilikan, karhunvatukoiden ja mustikoiden makuvivahteita. Ne ovat samettisen pehmeitä, täyteläisiä ja tanniinisia, ja niiden tuoksussa on runsaasti mustikkaa ja neilikkaa tai pippurisia/mausteisia vivahteita ja vaniljaa. Lyhyen kypsyttämisen jälkeen viinit saavat mustakirsikoiden vivahteita ja optimaalisen hapokkuuden, ja ne soveltuvat kypsytykseen tammitynnyreissä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,00 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 150

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Tuotanto rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella Viinien valmistusta koskevat rajoitukset Maantieteellisellä merkinnällä suojattuja Colinele Dobrogei -viinejä voidaan valmistaa myös rajatun alueen läheisyydessä olevilla alueilla, samassa hallinnollisessa yksikössä, viereisissä hallinnollisissa yksiköissä tai naapurialueilla, joille on myönnetty maantieteellinen merkintä. Tämän poikkeuksen soveltamisesta on ilmoitettava 48 tuntia etukäteen Romanian kansalliselle viinivirastolle (Oficiul National al Viei si Produselor Vitivinicole, ONVPV).

2. Tuotantomenetelmät Erityinen viininvalmistusmenetelmä Sekoittaminen on sallittua. Se on tehtävä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

3. Viininvalmistusmenetelmä Erityinen viininvalmistusmenetelmä Roseeviinejä voidaan tuottaa myös punaviinilajikkeista. Tällöin käytetään lyhyttä maserointia ja varmistetaan, että punaviinilajikkeen tai -lajikkeiden ominaisuudet säilyvät.

4. Viininvalmistusmenetelmä Erityinen viininvalmistusmenetelmä Valkoviinien viiniyttäminen punaisista rypäleistä Monet tuottajat aikovat ottaa käyttöön tekniikoita, joilla voidaan hyödyntää lajikkeiden aromaattisia mahdollisuuksia ja erityisesti valmistaa valkoviinejä punaisista rypäleistä. Tällöin saadaan viiniä, josta käytetään nimitystä ”blanc de noirs”. Viiniytettäessä valkoviiniä punaisista rypäleistä hyödynnetään rypälelajikkeiden mahdollisuuksia. Tuloksena saadaan hieman rotevia viinejä, joiden maku on kevyen kasvimainen ja joita hallitsevat hienovaraiset karhunvatukoiden, lehmuksen, greipin ja keltaisten luumujen aromit. Hapokkuus lisää tuoreutta. Valkoisista rypäleistä valmistettu kuohumaton roseeviini: Lajikkeiden Pinot Gris, Băbească Gri tai Traminer Roz rypäleiden kuori on väriltään aavistuksen violetti, violetinharmaa, sininen (harmaa lajikkeilla Pinot Gris ja Băbească Gri) tai vaaleanpunainen (helmiäisen tai harmaan vaaleanpunainen Traminer Roz -lajikkeella). Kuohumattomien viinien värisävyt voivat vaihdella kellanvalkoisesta oljenkeltaiseen ja vaaleanpunaiseen. Viininvalmistajan valinnan mukaan voidaan valmistaa kuohumattomia valko- ja roseeviinejä, joista jälkimmäiset saadaan maseroimalla. Valkoisista rypäleistä valmistettu kuohumaton oranssi viini Näiden viinien valmistuksessa käytettyyn tekniikkaan kuuluu maserointiprosessi, jossa valkoisten rypäleiden kuoret ovat mukana rypälemehussa ja maserointiaika riippuu siitä, kuinka voimakkaan värin viininvalmistaja haluaa valmiille viinille. Viini on väriltään oranssinkeltainen/kullankeltainen, rakenteeltaan monitahoinen, ja siinä on lehmuksenkukkien, hunajan, appelsiininkuoren ja kuivattujen hedelmien aromeja. Maultaan viini on runsas ja täyteläinen sekä hyvin hapokas, jota voimakas mineraalisuus korostaa.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Lajikkeet Petit Verdot ja Sangiovese 14 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

2. Lajike Viognier 14 500 kg rypäleitä hehtaaria kohden

3. Lajikkeet Negru de Drăgășani, Crâmpoșie selecționată ja Băbească gri 15 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

4. Lajikkeet Cabernet Sauvignon, Malbec ja Mourvèdre 15 400 kg rypäleitä hehtaaria kohden

5. Lajike Busuioacă de Bohotin 16 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

6. Lajikkeet Chardonnay ja Pinot Gris 16 300 kg rypäleitä hehtaaria kohden

7. Lajike Sémillon 16 600 kg rypäleitä hehtaaria kohden

8. Lajikkeet Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare ja Băbească Neagră 17 100 kg rypäleitä hehtaaria kohden

9. Lajikkeet Sauvignon, Riesling italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă ja Tămâioasă Românească 18 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

10. Lajikkeet Traminer aromat, Traminer roz, Crâmpoșie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iași ja Rkațiteli 18 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

11. Lajikkeet Saint Émilion, Novac, Mamaia, Cristina ja Alicante Bouschet 18 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

12. Lajikkeet Petit Verdot ja Sangiovese 105 hehtolitraa hehtaaria kohden

13. Lajike Viognier 109 hehtolitraa hehtaaria kohden

14. Lajikkeet Negru de Drăgășani, Crâmpoșie selecționată ja Băbească gri 112 hehtolitraa hehtaaria kohden

15. Lajikkeet Cabernet Sauvignon, Malbec ja Mourvèdre 115 hehtolitraa hehtaaria kohden

16. Lajike Busuioacă de Bohotin 120 hehtolitraa hehtaaria kohden

17. Lajikkeet Chardonnay ja Pinot Gris 122 hehtolitraa hehtaaria kohden

18. Lajike Semillion 124 hehtolitraa hehtaaria kohden

19. Lajikkeet Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare ja Băbească Neagră 128 hehtolitraa hehtaaria kohden

20. Lajikkeet Sauvignon, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă ja Tămâioasă Românească 135 hehtolitraa hehtaaria kohden

21. Lajikkeet Traminer roz, Traminer aromat, Crâmpoșie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iași ja Rkațiteli 135 hehtolitraa hehtaaria kohden

22. Lajikkeet Saint Émilion, Novac, Mamaia, Cristina ja Alicante Bouschet 135 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Constanțan maakunta

– Murfatlarin kaupunki – Murfatlar ja Siminoc;

– Valu lui Traianin kunta – Valu lui Traianin kylä;

– Poarta Albăn kunta – Poarta Albăn ja Nazarcean kylät;

– Ovidiun kaupunki – Ovidiun kunta ja Poianan kylä;

– Ciocârlian kunta – Ciocârlian kylä;

– Medgidian kaupunki – Medgidia, Remus Opreanu ja Valea Dacilor;

– Castelun kunta – Castelun, Cuza Vodăn ja Nisiparin kylät:

– Siliștean kunta – Siliștean kylä;

– Tortomanin kunta – Tortomanin kylä;

– Peșteran kunta – Peșteran ja Ivrinezu Micin kylät;

– Mircea Vodăn kunta – Mircea Vodăn, Satu Noun, Țibrinun, Salignyn, Stefan cel Maren ja Gherghinan kylät;

– Adamclisin kunta – Adamclisin, Abrudin, Hațegin, Urluian ja Zorilen kylät;

– Cernavodăn kaupunki – Cernavodăn kunta;

– Seimenin kunta – Seimenin ja Seimenii Micin kylät;

– Rasovan kunta – Rasovan ja Cochirlenin kylät;

– Mihai Viteazun kunta – Mihai Viteazun ja Sinoien kylät;

– Istrian kunta – Istrian ja Nuntașin kylät;

– Cogealacin kunta – Cogealacin, Tariverden ja Fântânelen kylät;

– Mangalian kaupunki;

– Hârșovan kaupunki;

– Chirnogenin kunta – Chirnogenin kylä;

– 23 Augustin kunta – 23 Augustin kylä;

– Horian kunta – Horian ja Tichileștin kylät;

– Crucean kunta – Crucean kylä;

– Topalun kunta – Topalun kylä;

– Ciobanun kunta – Ciobanun kylä;

– Gârliciun kunta – Gârliciun kylä;

– Saraiun kunta – Saraiun kylä;

– Cobadinin kunta – Viișoaran kylä;

Tulcean maakunta

– Babadagin kaupunki;

– Sarichioin kunta – Enisalan, Visternan, Zebilin ja Sabangian kylät;

– Valea Nucarilorin kunta – Valea Nucarilorin, Agighiolin ja Iazurilen kylät;

– Tulcean kaupunki;

– Ostrovin kunta – Ostrovin ja Piatran kylät;

– Somovan kunta – Somovan, Minerin ja Parcheșin kylät;

– Niculițelin kunta – Niculițelin kylä;

– Izvoarelen kunta – Izvoarelen ja Alban kylät;

– Valea Teilorin kunta – Valea Teilorin kylä;

– Frecățein kunta – Telițan ja Poștan kylät;

– Isacean kaupunki;

– Luncavițan kunta – Luncavițan kylä;

– Văcărenin kunta – Văcărenin kylä;

– Jijilan kunta – Jijilan kylä;

– Măcinin kaupunki;

– Grecin kunta – Grecin kylä;

– Cernan kunta – Cernan kylä;

– Carcaliun kunta – Carcaliun kylä;

– Baian kunta – Baian kylä.

7. Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Alicante Bouschet N – Alicante Henri Bouschet

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc ja Troyen blanc

Aromat de Iași B

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka ja Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus ja Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă ja Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure ja Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc ja Pinot blanc Chardonnay

Columna B

Cristina N

Crâmpoșie B

Crâmpoșie selecționată B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama Fetei, Mädchentraube, Leanyka ja Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră ja Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Mädchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănășană ja Galbenă de Ardeal

Iordană B – Iordovană ja Iordan

Malbec N – Cotes rouges, Pied de Perdrix ja Plant d’Arles

Mamaia N

Merlot N – Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Negru de Drăgășani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio ja Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter ja Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling ja White Riesling

Riesling Italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling ja Welschriesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli ja Korolioc Rkatiteli

Saint Emilion B – Trebbiano Toscano ja Ugni blanc

Sangiovese N – Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz ja Petit Syrah

Sémillon B – Semillon blanc

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz ja Gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube ja Tamianka

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine ja Vugava bijela

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Maantieteellisen alueen tiedot

Maantieteellinen alue käsittää Dobrogean alueen Kaakkois-Romaniassa, ja se rajautuu (lännessä ja pohjoisessa) Tonavan alajuoksuun, (idässä) Mustaanmereen ja (etelässä) Bulgarian rajaan. Alueelle ovat ominaisia tasankomaiset maanmuodostumat, lössipitoinen maaperä sekä aroiksi ja metsäaroiksi luokiteltavat ympäristö-, maa- ja ilmasto-olosuhteet. Nämä piirteet luovat viiniköynnösten kasvulle suosiollisen ekologisen ympäristön.

Suurin osa viinitarhoista on istutettu (3–40 metriä paksulle) lössipitoiselle kasvualustalle, jonka alla on kova, kotoperäinen tai siirtymien seurauksena muodostunut, muinainen (esipaleotsooinen, paleotsooinen, mesotsooinen ja tertiäärinen) kallio.

Pohjois-Dobrogea on pääosin vuoristoa (ylänköä ja suojaisia painumia, joiden korkeus merenpinnasta on 100–467 metriä), kun taas Etelä-Dobrogeassa pinnanmuodostus on pöytämäistä tasankoa (alle 200 metristä 300 metriin merenpinnasta). Nämä kaksi aluetta erottaa toisistaan Keski-Dobrogean mäkinen eroosiotasanko (250–350 metriä merenpinnasta).

Tällä alueella Romaniassa sade- ja pohjavesimäärät ovat kaikkein niukimmat: vesivarannot ovat jakautuneet epätasaisesti, ja vesi on tavanomaista mineraalipitoisempaa. Tämän tilanteen lievittämiseen käytetään patoamista, keruuta ja kastelua.

Tyypillistä mannerilmastoa leudontaa Mustanmeren sekä Tonavan suo- ja suistoalueiden läheisyys. Keskimääräinen vuotuinen lämpötila on noin 11 °C. Tammikuun ja heinäkuun keskilämpötilojen välinen ero on yli 25 °C, ja absoluuttisten äärilämpötilojen välinen ero useamman vuoden ajanjaksolla on yli 75 °C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on usein alle 400 mm. Alueen etuna ovat hyvät lämpöolosuhteet, sillä se on yksi Romanian lämpimimmistä alueista (auringonsäteily on yli 120–125 kilokaloria neliösenttimetriä kohti, auringonpaisteen kesto yli 2 200 tuntia ja päivittäinen keskimääräinen lämpöasteiden summa jopa 4 000–4 200 °C vuoden aikana). Näiden tekijöiden vuoksi rypäleet kypsyvät hyvin ja jopa ylikypsiksi.

Vyöhykkeelle ominainen maaperä on selvästi yleisin maalaji viininviljelyalueilla: maa on enimmäkseen lössimaan päälle muodostunutta arojen mustamultaa (kastanjanruskeaa maannosta ja tyypillistä mustamultaa) ja metsäarojen mustamultaa (cambisol-mustamultaa ja joissain paikoin savi-illuviaalista maata, rendzina-maata ja savimaannosta).

8.2. Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Maantieteellisellä merkinnällä suojatut Colinele Dobrogei -viinit voivat olla valko-, puna- tai roseeviinejä.

Valko- ja roseeviinit ovat kirkkaita, ja niiden väri vaihtelee vihreänkeltaisesta tai kullankeltaisesta vaaleaan lohenpunaiseen tai kohtalaisen vaaleanpunaiseen. Viinien maku on samettinen.

Maku ja tuoksu: Aromit ovat pääosin kukkaisia, ja viinien sokeripitoisuus on hyvä, mikä antaa pyöreyttä. Tyypillisissä aromaattisissa lajikkeissa on hunajan, ruusun ja sitrushedelmien aromeja, kun taas aromaattisista lajikkeista saaduissa kypsyneissä viineissä on toisinaan kennohunajan vivahteita.

Punaviinit ovat sametinpehmeitä ja väriltään rubiininpunaisia, granaatinpunaisia, tumman purppuranpunaisia tai tummanpunaisia.

Maku ja tuoksu: Raikkaissa aromeissa korostuvat kypsät metsämarjat ja luumu sekä tuoreiden vadelmien, punaherukoiden, karpaloiden, karhunvatukoiden ja mustikoiden maut. Viinit ovat samettisen pehmeitä ja tanniinisia, ja niiden tuoksussa on mustikkaa ja neilikkaa, toisinaan myös pippurisia vivahteita ja vaniljaa lyhyen kypsytyksen seurauksena. Viinit soveltuvat kypsytykseen tammitynnyreissä.

8.3. Ratkaisevat tekijät

Maantieteellisellä merkinnällä suojattujen Colinele Dobrogei -viinien erityispiirteet johtuvat niiden valmistuksessa käytetystä rypäleen puristemehusta. Puristemehun laatuun puolestaan vaikuttavat sen valmistuksessa käytetyt rypälelajikkeet, jotka hyötyvät runsaasta auringonpaisteesta – rypäleiden kasvualueen lämpöolosuhteet ovat Romanian lämpimimmät – ja vähäisistä sateista. Näiden tekijöiden ansiosta rypäleet kypsyvät hyvin ja niistä saadaan runsassokerista rypälemehua. Meren vaikutus on alueella tuntuva. Merestä on hyötyä etenkin syksyisin, jolloin se toimii lämpötilansäätelijänä. Tonava vaikuttaa Cernavodăssa, erityisesti jokea lähinnä olevilla viinitarhoilla. Myös maaperä, jossa on runsaasti kalsiumkarbonaattia, on merkittävä tekijä viinin laadun kannalta. Viinien laatu on tiiviisti sidoksissa lähellä sijaitsevien Razim- ja Sinoe-järvien ja viininviljelyyn soveltuvan maaperän suotuisaan vaikutukseen. Tämän ansiosta viinien alkoholipitoisuus ja hapokkuus ovat tasapainossa, ja niiden aistinvaraiset ominaisuudet ovat hyvin selkeitä (kukat tai metsämarjat ja mausteet).

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Valmiiseen tuotteeseen sovellettavat edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaa tuotantoa koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viinit voidaan pakata ja pullottaa viininviljelyalueen ulkopuolella edellyttäen, että asiasta ilmoitetaan toimivaltaiselle viranomaiselle.

Nämä tuotantovaiheet voidaan toteuttaa samassa hallinnollisessa yksikössä, viereisessä hallinnollisessa yksikössä tai naapurialueella, jolle on myönnetty maantieteellinen merkintä.

Tällöin kyseessä oleva tuottaja tai pullottaja ja pullotuspaikka merkitään etikettiin.

Pullotusta varten ja EU:n sisämarkkinoiden tai vientimarkkinoiden kaupallisiin vaatimuksiin vastaamiseksi maantieteellisellä merkinnällä suojattujen Colinele Dobrogei -viinien tukkumyynti on sallittua.

Tukkueristä on ilmoitettava viranomaisille paikallisen tarkastuspalvelun välityksellä. Tukkuerien mukana on oltava tarvittavat asiakirjat sekä todistus, jolla osoitetaan oikeus suojatun maantieteellisen merkinnän käyttöön ja viinin kaupan pitämiseen.

Linkki eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_cerere_3_2021_modif_anterioare_cerere_989_18.05.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.