I. Johdanto

Ihmiskauppa on edelleen erittäin kannattava vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden muoto, joka on nimenomaisesti kielletty EU:n perusoikeuskirjassa. Jokaisen uhrin taustalla on järkyttäviä kokemuksia ja kärsimystä, jotka on asianmukaisesti tunnustettava, joihin on puututtava ja joiden jatkuminen on ehdottomasti estettävä. Ottaen huomioon, millaista vahinkoa ihmiskauppa aiheuttaa uhreilleen, EU:n ihmiskaupan vastaisten toimien olisi edelleen perustuttava ihmiskaupan ehkäisemiseen. Tässä tiedonannossa esitetään, mitä toimia komission ja jäsenvaltioiden on tehostettava muun muassa tekemällä yhteistyötä EU:n erillisvirastojen, kansalaisyhteiskunnan, EU:n ulkopuolisten maiden ja kaikkien muiden asiaankuuluvien organisaatioiden ja elinten kanssa.

On selvää, että uhreja on huomattavasti enemmän kuin viralliset luvut osoittavat. Tällä rikoksella on ilmeinen sukupuoliulottuvuus. Ihmiskaupan yleisimmäksi muodoksi on toistuvasti raportoitu sen harjoittaminen seksuaalista hyväksikäyttöä varten, ja sen uhrit ovat pääasiassa naisia ja lapsia.

Ihmiskaupasta saatavat voitot ovat huomattavia ja kysynnän ja tarjonnan välinen vuorovaikutus hyvin monitahoista. Ihmiskauppaan osallistuvien toimijoiden ketju onkin monimutkainen, ja osa toimijoista on siinä mukana tietoisesti ja osa tietämättään. Jotta tällainen rikollisuus voidaan hävittää lopullisesti, ketjun lenkkien väliset yhteydet on katkaistava. Rikolliset ja hyväksikäyttäjät hyödyntävät ihmisten haavoittuvuuksia seksuaalista tai työvoiman hyväksikäyttöä, kerjäämistä, rikoksia ja monia muita tekoja varten. Haavoittuvuutta pahentavat muun muassa köyhyys, syrjintä, sukupuolten epätasa-arvo, miesten naisiin kohdistama väkivalta, koulutuksen puute, konfliktit, sodat, ilmastonmuutos, ympäristön tuhoutuminen ja luonnonkatastrofit.

Koska ihmiskaupan harjoittajien toimintatavat kehittyvät jatkuvasti, EU:n on puututtava ihmiskaupan ja muiden rikosten, kuten ihmisten salakuljetuksen, terrorismin, korruption, huumeiden salakuljetuksen, verkkorikollisuuden ja verkossa tapahtuvan seksuaalisen hyväksikäytön, lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin tuottamisen, talousrikosten, asiakirjapetosten, luottokorttipetosten ja sosiaaliturvaetuuksiin liittyvien petosten, välisiin yhteyksiin.

Kuten Euroopan muuttoliikeagendassa, Euroopan turvallisuusagendassa ja muissa EU:n politiikan välineissä korostetaan, EU on edelleen sitoutunut ihmiskaupan ehkäisemiseen ja torjumiseen sekä uhrien oikeuksien suojelemiseen ottaen huomioon erityisesti ihmiskaupan kohteina olevien naisten ja lasten haavoittuvuuden. Ihmiskauppa on myös rikosuhkien painopistealue vuosien 2018–2021 järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskevassa EU:n toimintapoliittisessa syklissä. Lisäksi poliittista sitoutumista EU:n ihmiskaupan torjuntatoimien tehostamiseen EU:n sisällä ja muualla maailmassa tukevat EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia, asiaankuuluvat EU:n strategiat ja toimintasuunnitelmat sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmat. Vahvaa tukea saadaan myös kansalaisyhteiskunnalta.

Euroopan unioni on viime vuosina luonut ihmiskaupan torjumista koskevan kattavan ja yhdenmukaisen oikeudellisen ja poliittisen kehyksen. Se koskee kaikkia EU:n politiikanaloja, jotka liittyvät ihmiskauppaan, myös sen rahoitukseen ja sitä koskevaan tutkimukseen. Oikeudellinen kehys vahvistetaan ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetussa direktiivissä 2011/36/EU, jäljempänä ’ihmiskauppadirektiivi’. Komissio seuraa edelleen ihmiskauppadirektiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja raportoi täytäntöönpanon edistymisestä.

Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia, jäljempänä ’ihmiskauppastrategia’, on ollut tärkein väline EU:n tämän alan toimien kehittämisessä, koordinoinnissa ja täytäntöönpanossa. Strategian viiden ensisijaisen painopisteen – ehkäiseminen, syytteeseen asettaminen, uhrien suojeleminen, kumppanuudet ja tietämyksen lisääminen – osalta luetellut toimet on toteutettu.

Maailmanlaajuinen yhteiskunnallis-poliittinen konteksti on kuitenkin muuttunut huomattavasti ihmiskauppadirektiivin ja ‑strategian hyväksymisen jälkeen. Maailmanlaajuisen talouskriisin taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset, muuttoliikekriisi ja järjestäytyneiden rikollisryhmien aiheuttamat turvallisuusuhkat pahentavat haavoittuvuuksia entisestään, ja siksi tarvitaan tehokkaampia toimia sekä kansallisella että EU:n tasolla. Näissä toimissa on edelleen sovellettava ihmisoikeuksiin perustuvaa, sukupuolikohtaista ja lapsen huomioon ottavaa lähestymistapaa, ja niiden toteuttamista on koordinoitava EU:n sisä- ja ulkopuolella eri politiikanaloilla.

Tämä tiedonanto perustuu ihmiskauppastrategiaan ja käynnissä oleviin toimiin ihmiskauppadirektiivin täytäntöönpanemiseksi täysimääräisesti. Tiedonannossa ehdotetaan joukkoa kohdennettuja painopisteitä EU:n ihmiskaupan ehkäisemistoimien tehostamiseksi. Painopisteitä ovat ihmiskaupan perustana olevan liiketoimintamallin hajottaminen, uhrien oikeuksien käyttömahdollisuuksien parantaminen sekä sen varmistaminen, että EU:n sisäiset ja ulkoiset toimet muodostavat koordinoidun ja yhdenmukaisen vastatoimen.

II. Kohdennetut painopisteet EU:n ihmiskaupan ehkäisemistoimien tehostamiseksi

EU:n toimien tehostamiseksi on ihmiskauppastrategian käynnissä olevan täytäntöönpanon, ihmiskauppadirektiivin 23 artiklan mukaisten kahden kertomuksen tulosten sekä useiden sidosryhmien kanssa toteutetun laajan koordinointityön ja tiedonvaihdon perusteella määritelty seuraavat kolme kohdennettua painopistettä:

·järjestäytyneen rikollisuuden verkostojen torjunnan tehostaminen muun muassa hajottamalla liiketoimintamalli ja katkaisemalla ihmiskauppaketju

·ihmiskaupan uhrien oikeuksien käyttömahdollisuuksien parantaminen ja oikeuksien toteutuminen

·koordinoitujen ja yhtenäisten vastatoimien tehostaminen EU:n sisä- ja ulkopuolella.

A. Liiketoimintamallin hajottaminen ja ihmiskauppaketjun katkaiseminen

Laillisilla ja laittomilla markkinoilla saadut voitot sekä ihmiskaupan uhrien tarjoamien palvelujen ja tavaroiden kysyntä pysyvät suurina silloin, kun vallalla on sekä rikollisten että käyttäjien rankaisemattomuuden kulttuuri. Käyttäjiä koskeva komission kertomus, jossa arvioidaan asiaankuuluvan voimassa olevan kansallisen lainsäädännön vaikutuksia, osoittaa lainsäädäntöympäristön olevan EU:ssa kirjava. Kansallisessa lainsäädännössä ei tosiasiassa pyritä lopettamaan ihmiskaupan hyväksikäytön tarkoituksena olevien palvelujen kysyntää.

Avaintoimi