Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma" CdR 68/97 fin



Virallinen lehti nro C 244 , 11/08/1997 s. 0009



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ensimmäinen Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma" (97/C 244/02) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan innovaatiota koskevan ensimmäisen toimintasuunnitelman KOM(96) 589 lopull., ottaa huomioon maaliskuun 8. päivänä 1996 tekemänsä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisen päätöksen antaa aiheesta lausunto sekä antaa sen valmistelu valiokunta 7:n "Kansalaisten Eurooppa Tutkimus Kulttuuri Nuoriso ja kuluttajat" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 7:n 11. huhtikuuta 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 68/97 rev.), jonka esittelijänä oli Claude du Granrut, ottaa huomioon että valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys" korostetaan henkisen pääoman (koulutus, ammattitaito, innovaatiokyky, teollisuusperinteet) tärkeyttä Euroopan taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle vauraudelle, ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston Firenzen huippukokouksessa tekemän selvän ilmoituksen, että työllisyyden edistämisen on pysyttävä unionin ja sen jäsenvaltioiden tärkeimpänä tehtävänä. Tähän tarkoitukseen tähtäävän strategian yhteydessä Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan toimintaohjelman innovatiivisista toimista, ottaa huomioon että alueiden komitea on jo käsitellyt innovaatioon liittyviä ongelmia seuraavissa lausunnoissa: lausunto yhtenäisohjelmasta pk- ja kotiteollisuusyritysten suosimiseksi (), lausunto toimintaohjelmasta "Kohti tietoyhteiskuntaa" (), lausunto teollisuuden kilpailupolitiikasta Euroopan unionille (), lausunto multimediasisällön edistämis-ohjelmasta Info 2000 (), lausunto aiheesta "Vihreä kirja innovaatiosta" (), lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997 2000): Euroopan yritysten työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen" (). hyväksyi 11. ja 12. kesäkuuta 1997 pitämässään 18. täysistunnossa (kesäkuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Euroopan unionin perustamissopimuksen 130 artiklassa määrätään, että "yhteisö ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan." Erityisesti pyritään "edistämään keksintöjä, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan antamien teollisten mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä" ja "edistämään kaikkialla yhteisössä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, aloittamisen ja kehittämisen kannalta suotuisaa toimintaympäristöä". 1.2. Euroopan komissio esitteli laatimansa Vihreän kirjan innovaatiosta Madridin Eurooppa-neuvostolle 20. joulukuuta 1995. Asiakirjan tarkoituksena on tehdä ehdotus innovaatiota edistäväksi eurooppalaiseksi strategiaksi. Se sisältää alan toimien ja työpaikkojen luomisen lisäksi tavoitteen saada tämä strategia toimimaan taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen edistyksen vauhdittamiseksi. 1.3. Vihreä kirja on lähtökohtana avoimille pohdinnoille kaikkia niitä varten, joita innovaation kehittäminen ja levittäminen koskee. Kärkijoukossa ovat alue- ja paikallisyhteisöt. Yksityiset kansalaiset, hallitukset ja yhteisön toimielimet ovat reagoineet useaan otteeseen vihreään kirjaan, ja sitä käsitteleviä seminaareja on järjestetty sekä unionin jäsenvaltioissa että unionin naapurimaissa, kuten Unkarissa ja Islannissa. 1.4. Komissio esitteli lausuntojen ensimmäiset tulokset Roomassa 29. toukokuuta 1996 järjestetyssä yhteenvetokonferenssissa, johon alueiden komitea oli kutsuttu esittämään lausuntonsa vihreästä kirjasta. Komissio korosti erityisesti alueellisten ja paikallisten innovaatiojärjestelmien asemaa. Ne perustuvat eri innovaatiotekijöiden (tutkimuskeskukset, laboratoriot, yliopistot, yritykset, alue- ja paikallisyhteisöt, ammatti- ja jatkokoulutuskeskukset) verkostoitumiseen ja aluetason rahoitusvaihtoehtojen keskinäiseen täydentävyyteen sekä kullekin alueelle tyypillisten innovaatiomahdollisuuksien hyödyntämiseen. 2. Yleistä 2.1. Euroopan komissio on antanut ensimmäiselle toimintaohjelmalleen kolme toimintakenttää, joista kuhunkin liittyy täsmällisiä, ennen kaikkea yhteisön viranomaisille ja jäsenvaltioille tarkoitettuja toimintaehdotuksia: 1) tosiasiallisen innovaatiokulttuurin edistäminen talouselämässä ja yhteiskunnassa, 2) innovaatiota suosivan oikeudellisen, lainsäädännöllisen ja taloudellisen ympäristön luominen, 3) tutkimuksen ja innovaation entistä tiiviimpi niveltäminen toisiinsa niin kansallisella kuin yhteisönkin tasolla. 2.2. Komission toimenpiteet 2.2.1. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission aloite järjestää vihreän kirjan julkaisemisella laaja toimielinten sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden kuuleminen innovaatio-ongelmista on onnistunut. Osallistumisesta saadut hyvät tulokset johtuvat yhtä lailla aiheen tärkeydestä kuin tavasta, jolla komissio on esitellyt ongelman. 2.2.2. Tutkimuksen pyrkiessä luomaan uutta tekniikkaa, innovaatio taas on prosessi, joka helpottaa tällaisten tieteellisten mahdollisuuksien muuntamista ja hyväksikäyttöä. Yritysten innovaatiokyky riippuu niiden valmiudesta yhdistää tekniikan anti sen muuntamiseen uusiksi tuotteiksi, nykyisten tuotteiden käyttämiseen tai markkinoimiseen aiempaa paremmin, työntekijöiden ammattitaidon vahvistamiseen sekä työpaikkojen luomiseen ja Euroopan talouden myönteisen kehityksen edistämiseen. Tärkeintä on siis suosia yritysten toimintaa innovaatioprosessin eri vaiheissa. 2.3. Läheisyysperiaatteen soveltaminen 2.3.1. Alueiden komitea pahoittelee, että toimintaohjelmassa ehdotetut toimet kohdistuvat pääosin vain komissioon ja jäsenvaltioihin. Kuitenkin muutamat toimet kiinnostavat välittömästi alue- ja paikallisyhteisöjä, sillä ne liittyvät näiden yhteisöjen talousarvioihin ja käsittelevät joitakuita niiden vastuualueista. 2.3.2. Alueiden komitea muistuttaa, että Euroopan komissio tunnusti Rooman konferenssissa alue- ja paikallisyhteisöjen aseman innovaatioiden kohteena olevien toimijoiden aktivoinnissa. Samoin komissio tunnusti kumppanuuden merkityksen alue- ja paikallistasolla innovaation edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi sekä ajatuksen, jonka mukaan läheisyysperiaatteen ehdoton soveltaminen on välttämätöntä, ei pelkästään kansalaisten, yritysten ja niiden edustajien, vaan erityisesti alue- ja paikallisyhteisöjen edun vuoksi. 2.4. Innovaation ja työpaikkojen luomisen välinen suhde 2.4.1. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma kuuluu komission puheenjohtajan työllisyyden luottamussopimuksessa määrittämiin painopistealueisiin. Luottamussopimus esiteltiin Firenzessä kesäkuussa 1996 pidetyssä huippukokouksessa, jossa mainittiin, että "innovaatio on välttämätöntä sekä valtioille että yrityksille ja että uudet ajatukset on muutettava pikaisesti teknologiseksi menestykseksi kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden säilyttämiseksi". 2.5. Vihreän kirjan esittämä pk-yritysten sekä alue- ja paikallistason merkityksen kasvaminen 2.5.1. Alueiden komitea pahoittelee, ettei vihreässä kirjassa esitettyä hajautettua lähestymistapaa ole liitetty mukaan toimintasuunnitelman ehdotuksiin. 2.5.2. Euroopan unionin tukema innovaatiotoiminta myötävaikuttaa alueiden ja kuntien kehittämiseen olipa sitten kyseessä rakennerahastoista rahoitetut ohjelmat, teknologisen kehittämistyön välittäminen innovaatio-ohjelman avulla (AIRE, Euroopan tutkimuksen alueidenvälinen liitto) tai tutkimuksen ja teknologisen kehittämistyön neljännen puiteohjelman toteuttaminen. 2.5.3. Alueiden komitea korostaa pk-yritysten merkitystä taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa kehityksessä ja aluesuunnittelussa sekä alueiden asemaa teknologisen kehityksen seuraamisen tukemisessa ja rahoituksen tarjoamisessa. Alue- ja paikallisyhteisöt tarjoavat yrityksille tukeaan lähirahoituksen, konsulttiavun, työntekijöiden kouluttamisen tai ylempien toimihenkilöiden palkkaamisen muodossa. 2.6. Kolme valittua toiminta-aluetta 2.6.1. Alueiden komitea on tyytyväinen komission tekemään valintaan. Kolme ehdotettua toiminta-aluetta täydentää toisiaan, ja ne kattavat innovaation edistämisen kaikki näkökohdat. Komitean mielestä toimien rikkaus kuvastaa innovaatioprosessin monimuotoista todellisuutta. 2.6.2. Alueiden komitea pyytää, että etusijalle asetetaan innovaatioon liittyvien yhteisön ja kansallisten toimintalinjojen rationalisointi eli innovaatiota edistävien yhteisön ja kansallisten tukimenettelyjen ja -määräysten yksinkertaistaminen uusia tukimuotoja luomatta. Näin päästään entistä parempaan yhtenäisyyteen eri toimien välillä, ja samalla niistä tehdään asianosaisille entistä selkeämpiä. 2.6.3. Alueiden komitea pahoittelee, ettei toimintasuunnitelmaan sisälly tiedottamista innovaatiota edistävistä tukimahdollisuuksista yhteisön ja kansallisella tasolla. Komitea toivoo, että kaikilla alueilla tai järjestäytyneellä alueyhteisötasolla voitaisiin tarjota helposti saatavilla olevaa tietoa hankkeisiin osallistuville. Alue- ja paikallisyhteisöt voivat osaltaan tiedottaa alueellaan toteuttamista toimintalinjoistaan. 2.6.4. Alueiden komitea kaipaa tieteidenvälistä toimintaa koskevia ehdotuksia. Niitä tarvitaan sekä yrityksissä että julkishallinnon piirissä ilmenevän uuden tiedon tarpeen vuoksi. Komission valmisteluasiakirja (), jossa käsitellään tieteellisen ja teknisen kehityksen viidettä puiteohjelmaa, sisältää tällaisia ehdotuksia. 3. Erityistä 3.1. Ensimmäinen toiminta-alue: innovaatiokulttuurin edistäminen 3.1.1. Innovaatio on uusi käsite tuotteisiin, tuotantotapoihin sekä inhimillisten voimavarojen dynaamisuuteen ja luovuuteen perustuvassa yhteiskunnassamme. Sekä työllistetyt että työttömät nuoret näyttävät haluavan koulutusta. Nämä ryhmät ovat tiedostavia, ja ne voivat omaksua innovaatiokulttuurin. Alueiden komitea kannattaa komission pyrkimyksiä kehittää rakennerahastojen sekä muiden ohjelmien, kuten Leonardon ja Sokrateksen avulla koulutusta edistäviä toimia. 3.1.2. Alueiden komitean mukaan yhteisön Adapt- ja Työllisyys-aloitteisiin sekä tavoitteisiin 1, 2, 3, 4, 5b ja 6 tulisi liittyä Euroopan sosiaalirahaston määrärahojen painoarvon kannalta kaikki sellainen alueille ja kuntiin sijoitettava pedagoginen aineisto ja välineistö, jota tarvitaan innovaatiokulttuurin levittämisessä. Etusija tulee antaa uuden tieto- ja viestintäteknologian hallinnalle. 3.1.3. Alueiden komitea haluaa lisäksi korostaa alue- ja paikallisyhteisöjen merkitystä, sillä ne voivat edistää innovaatiokulttuuria käyttäessään toimivaltaansa koulutuksen alalla. Esimerkkinä mainittakoon lukioiden ja koulutuskeskusten välineistö ja koulutussuunnitelmien määrittely. 3.1.4. Alueiden komitea kannattaa komission vuonna 1997 järjestämää Koulutus ja innovaatio -foorumia, jonka yhteydessä on tarkoitus vaihtaa kokemuksia ja tietoja suositeltavista toimintatavoista. Foorumin tulee olla avoin kuulemaan alueiden ja kuntien kokemuksia erityisesti koulutuksen ja tulosten hyödyntämisestä. Komitean mielestä on tärkeää, että Euroopan yliopistojen välillä voidaan järjestää innovaatio-teemasta seminaareja, vierailukäyntejä ja tapaamisia. 3.1.5. Alueiden komitean mielestä on tärkeää, että viidenteen tutkimusohjelmaan liitetään muiden teknisempien toimien lisäksi myös toimia, joilla voidaan lisätä yritysten henkilöstön pätevyyttä. Tutkijoiden liikkuvuutta sekä erityisesti nuorten tutkijoiden ja insinöörien kansainvälisiin yrityksiin sijoittamista on edistettävä innovaatiohankkeiden tai teknologian siirron lisäksi. Liikkuvuutta voidaan helpottaa kumppanuussuhteessa olevien Euroopan alue- ja paikallisyhteisöjen välisillä yhteistyösopimuksilla. 3.1.6. Puhuttaessa vuodelle 1997 suunnitellusta ylikansallisesta "industrial PhD" -kokeiluhankkeesta, jonka tavoitteena on tutkijoiden ja insinöörien sijoittaminen yrityksiin, alueiden komitean mukaan on tärkeää perustaa keskuspalveluyksikkö, joka hoitaa tutkijoiden harjoittelutarjontaa ja -tarvetta yritysten suuntaan samalla tavoin kuin laboratorioharjoittelussa (tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännen puiteohjelman Marie Curie-stipendi). 3.1.7. Alueiden komitea korostaa, että on syytä helpottaa innovaatioon osallistuvien toimijoiden pääsyä ohjelmiin sekä tukimuotojen saatavuutta. Lisäksi tiedottamisessa tulisi pyrkiä entistä parempaan koordinointiin. Yksi tapa on hyödyntää tietotekniikkaa ja Internetiä. Komitea muistuttaa alueiden ja kuntien roolista yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kumppanina sekä tiedonvälittäjänä ja yleisön valistajana. 3.1.8. Alueiden komitea hyväksyy ajatuksen, jonka mukaan komissio vahvistaa tutkimukseen ja innovaatioon liittyvää tiedon keruu- ja erittelyjärjestelmäänsä. Komitea pyytää, että tietoja pääsisivät käyttämään myös tulosten levittämisestä ja hyödyntämisestä vastuussa olevat alue- ja paikallistahot, etenkin innovaatiota välittävät keskukset. Näin voidaan helpottaa niiden työtä kehityksen seuraamisessa sekä teknologisten mahdollisuuksien ja teollisuudessa sovellettavien tutkimustulosten tunnistamisessa. Tällaisten välityskeskusten merkityksen tunnistaminen on välttämätöntä. 3.2. Toinen toiminta-alue: innovaatiota suosivan oikeudellisen, lainsäädännöllisen ja taloudellisen ympäristön luominen 3.2.1. Alueiden komitean mukaan innovaatiotuessa on välttämätöntä kehittää yhtenäiset lähtökohdat. Teknologian levittämisverkkoja on kehitettävä ja niitä on tuettava, jotta voidaan päästä mahdollisimman laajaan alueelliseen kattavuuteen sekä järjestää tiedon ja kokemusten vaihtoa alueilla tai muissa maantieteellisissä yksiköissä. 3.2.2. Alueiden komitea pyytää komissiota selkiyttämään rakennerahastotuen sääntöjä riskipääoman osalta, jotta eurooppalaisia määrärahoja voitaisiin käyttää vahvistamaan alueiden ja kuntien lähirahoitusta. Komitea korostaa, että tällainen selkiyttäminen on tehtävä nopeasti, jotta tavoitteen 2 uusien ohjelmien toteuttamista voitaisiin helpottaa kautena 1997 1999. 3.2.3. Innovaatiolla on alustavia ja käynnistyskuluja, jotka usein ylittävät yritysten ja etenkin pk-yritysten omat varat. Innovaatiossa tulisi voida käyttää hyväksi "pitkäjänteistä pääomaa", eläkerahastoja ja pitkäaikaisia säästöjä tai lähipääomaa. Pankkikorot ovat liian korkeita ja verotus liian kovaa sekä yrityksille että rahoitusyhtiöille. 3.2.4. Sellaisten paikallisten rahoitusrakenteiden luominen, joiden pääomasta osa saattaa olla peräisin Euroopan komissiolta, voisi auttaa uutta teknologiaa käyttävien yritysten perustamista sekä uutta teknologiaa luovien tuotteiden markkinointia. 3.2.5. Alueiden komitea haluaa korostaa alueellisten näkökohtien merkitystä innovaation rahoittamisessa sekä erityisesti alue- ja paikallisyhteisöjen merkitystä, sillä ne ovat usein takaajina innovaatiohankkeissa, joissa on otettu lainaa yksityiseltä pankkisektorilta. 3.2.6. Yhteisön tuen anomisen osalta alueiden komitea toteaa, että menettelyjä on yksinkertaistettava. Erityisesti on otettava entistä paremmin huomioon yritysten saavutukset ja tavoitteet, lyhennettävä yhteisön tuen maksamisen määräaikoja sekä tuettava aloitteita, jotka liittyvät yritysten yhteisverkkoihin ja teknologiasiirtoihin tilaajilta hankkijoille ja alihankkijoille. 3.2.7. Alueiden komitea pyytää, että yhteisön patentin ja eurooppalaisen osakeyhtiön oikeudellinen asema määritellään pikaisesti, sillä määritelmän puute jarruttaa tällä hetkellä innovaatiota. 3.3. Kolmas toiminta-alue: tutkimuksen ja innovaation entistä parempi niveltäminen toisiinsa 3.3.1. Alueiden komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten, yritysten ja yliopistojen välillä jo nykyisin vallitsevaa yhteistyötä paikallis- ja aluekehityksen alalla. Tämän yhteistyön piiriin voidaan liittää myös innovaatiotoiminnan tukistrategioiden laatiminen. Alueiden komitea korostaa, että rakennerahastoja koskevia päätöksiä tekevien on tarpeen laatia innovaatiotukeen liittyviä strategioita tällaista tukea saavilla alueilla. Tämän tulee tapahtua yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa, jotka ovat paikallis- ja aluetasolla tekemisissä tuen kanssa. Toimet voidaan toteuttaa samanaikaisesti alueellisiin työllisyyssopimuksiin liittyvien toimien kanssa. 3.3.2. Alueiden komitea ehdottaa, että tutkimuksen ja innovaation niveltymistä hyödynnettäisiin pedagogisissa ohjelmissa siten, että perinteistä tutkijakoulutusta jatkettaisiin harjoittelujaksolla huipputeknologiayrityksessä. Tavoitteena olisi tutustuttaminen yrityksen toimintaan sen organisaation ja teknologisten tarpeiden kannalta sekä edistää sellaisten innovaatiohankkeiden aloittamista, joissa voidaan jatkaa laboratorio-olosuhteissa kehiteltyjä tutkimusohjelmia. 3.3.3. Alueiden komitean mukaan tutkimuskeskuksissa tulisi kehitellä erityisiä hyödyntämiskeinoja, joita voitaisiin käyttää jo tutkimuksen alkuvaiheessa siten, että mukana olisi tulosten hyötynäkökulma. Nämä keinot auttaisivat erityisesti toteuttamaan yliopistojen omaa arviointimenettelyä, jonka avulla ne voisivat määrittää levittämisen arvoiset tulokset. On tärkeää, että on olemassa oikeudelliset ja taloudelliset puitteet, jotka tukevat tutkimuslaitosten hyödyntämistä sekä yritysten perustamista. 3.3.4. Pyrittäessä tiivistämään tutkimuksen, yliopistojen ja yritysten välisiä suhteita alueiden komitea tukee komission valmisteluasiakirjassa () esittämiä, tieteellisen ja teknisen kehityksen viidenteen puiteohjelmaan liittyviä ajatuksia pääpiirteissään. 3.3.5. Uusien toimien osalta alueiden komitea ehdottaa, että luodaan Sprint-ohjelman mallin mukaisesti eurooppalaisten asiantuntijoiden verkosto innovaatiotoimien valvomiseksi. Asiantuntijalausuntoja voidaan antaa yliopistojen tai yhteisöjen luomista erityisen mielenkiintoisista alueellisista tai paikallisista hankkeista. 3.3.6. Alueiden komitean mielestä on tärkeää, että alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla tuodaan selkeästi esille avainalat ja toimivaltakeskukset, jotta saataisiin selville niiden vahvat ja heikot puolet. Komitea pitää myös tarpeellisena viitteitä antavaa seurantakeskusta, joka voi järjestää teknologian ja innovaation siirtoa muille alueille ja kuntiin. 4. Päätelmät 4.1. Alueiden komitea on tyytyväinen Euroopan komission aloitteeseen, jolla pyritään luomaan erityinen innovaatiota koskeva toimintasuunnitelma, mutta pahoittelee kuitenkin, ettei toimintasuunnitelmaan kuulu Rooman konferenssin käsityksen mukaisia suoraan alue- ja paikallisyhteisöjä koskevia toimia, ja ettei toimia suunnata entistä selkeämmin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. 4.2. Alueiden komitean mielestä komission esittämät kolme toiminta-aluetta kattavat innovaation edistämisen kaikki näkökulmat: 1) Todellisen innovaatiokulttuurin edistäminen talous- ja yhteiskuntaelämässä. 2) Suotuisan oikeudellisen, lainsäädännöllisen ja taloudellisen ympäristön luominen. 3) Tutkimuksen ja innovaation entistä parempi niveltäminen toisiinsa sekä kansallisella että yhteisön tasolla. 4.3. Ensimmäisen toiminta-alueen osalta komitea hyväksyy sen, että komissio pyrkii kehittämään koulutusta edistäviä innovaatiokulttuurin perustana olevia toimia sekä liittämään rahoittamiinsa ohjelmiin kaikki innovaatiokulttuurin edistämiselle välttämättömät pedagogiset apuvälineet. Komitea kannattaa kaikkia kokemusten vaihtoon ja suositeltavien menettelytapojen levittämiseen liittyviä ohjelmia. 4.4. Alueiden komitea toteaa, että on eduksi helpottaa tutkijoiden liikkuvuutta sekä sijoittaa tutkijoita ja tutkijainsinöörejä yrityksiin. 4.5. Alueiden komitea muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjen merkittävästä roolista innovaatioiden levittäjänä yrityksissä sekä sellaisissa toistaiseksi vähän tunnetuissa elimissä kuin innovaation välityskeskukset, jotka tekevät pienille ja keskisuurille yrityksille erittäin hyödyllistä teknologisen kehityksen seurantaa. 4.6. Toisen toiminta-alueen osalta, kiinnittämättä huomiota keskitettyyn järjestelmään eikä teknologian levittämisverkkoihin, alueiden komitea korostaa, että innovaation rahoittamisessa tarvitaan "pitkäjänteistä pääomaa", eläke- tai muita rahastoja. Komitea muistuttaa myös, että paikallisilla rahoitusjärjestelmillä on merkittävä asema tehokkaan rahoituksen varmistamisessa sekä hankkeiden takaajina. 4.7. Kolmannen toiminta-alueen osalta alueiden komitea korostaa tarvetta toistaalta lähentää tutkijoita ja yliopistoja sekä yritysten tarpeita ja toisaalta tarvetta määritellä ensisijaiset alat. 4.8. Lopuksi alueiden komitea toivoo, että luotaisiin eurooppalaisten asiantuntijoiden verkosto, joka valvoisi innovaatio-ohjelmien varsinaisia tuloksia erityisesti alueellisen ja paikallisen työllisyyden osalta sekä alueellisia ja paikallisia seurantakeskuksia, jotka voivat hoitaa teknologian ja tiedon siirtoa Euroopan eri alueiden välillä. Bryssel, 12. kesäkuuta 1997. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL C 210, 14.8.1995, s. 92 () EYVL C 210, 14.8.1995, s. 109 () EYVL C 100, 2.4.1996, s. 14 () EYVL C 129, 2.5.1996, s. 39 () EYVL C 182, 24.6.1996, s. 1 () EYVL C 34, 3.2.1997, s. 34 () KOM(97) 47 lopull. () KOM(97) 142 lopull.