[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 22.3.2011

KOM(2011) 140 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Euron käyttöönotto Virossa

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Euron käyttöönotto Virossa

JOHDANTO

Neuvosto päätti 13. heinäkuuta 2010, että Viro täytti tarvittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi[1] ja että sille myönnetty poikkeus yhtenäisvaluuttaan osallistumisesta olisi kumottava 1. tammikuuta 2011 alkaen.

Kuten kaikki jäsenvaltiot, jotka ovat siirtyneet euroon ensimmäisen aallon (1999–2002) jälkeen, Viro otti euron käyttöön käyttäen ns. Big Bang -vaihtoehtoa eli euroon siirtyminen ja käteisrahan vaihto tapahtuivat samanaikaisesti. Euro- ja kruunukäteisellä oli laillisen maksuvälineen asema kahden viikon rinnakkaiskäyttöaikana, mikä mahdollisti asteittaisen poissiirtymisen entisen kansallisen valuutan seteleistä ja kolikoista. Jälleen kerran onnistuneesti sujunut vaihto osoitti, että huolellisesti valmisteltuna lyhytkin rinnakkaiskäyttöaika on riittävä[2]. Suuri enemmistö virolaisista (87 %) katsoi vaihdon sujuneen moitteettomasti ja tehokkaasti[3].

Tässä tiedonannossa käsitellään tärkeimpiä vaihtoprosessin vaiheita, ennen kaikkea käteisrahan vaihtoa koskevia valmisteluja, rinnakkaiskäyttöaikaa, hintoja koskevien väärinkäytösten ja väärinkäsitysten ehkäisemiseksi toteutettuja toimenpiteitä, hintakehitystä ja -käsityksiä sekä euroa koskevaa tiedotusta. Tarvittaessa on tehty päätelmiä, joista voi olla hyötyä muille maille niiden ottaessa euron käyttöön.

VAIHTO

Käteisrahan vaihtoa koskevat valmistelut

Käteisrahan vaihto on luultavasti näkyvin seikka uuden valuutan käyttöönotossa, sillä se koskee käytännössä kaikkia rahoituslaitoksia, yrityksiä ja yksityishenkilöitä. Tämän prosessin sujuvuus edellyttää, että kaikille asianomaisille osapuolille on tarjolla riittävästi eurokäteistä ja että pankit ja yritykset ovat valmistautuneet hyvin mittavaan ylimääräiseen työtaakkaan.

Kierrossa olevan Viron kruunukäteisen korvaamiseksi ja tarvittavien logististen varastojen muodostamiseksi Viron keskuspankki (Eesti Pank) lainasi noin 45 miljoonaa euroseteliä eurojärjestelmästä ja tilasi noin 194 miljoonaa kolikkoa (joissa on Viron kansallinen puoli) Suomen rahapajalta julkisen tarjouskilpailun perusteella.

Eesti Pank aloitti eurokolikoiden ennakkojakelun (eli eurokolikkotoimitukset luottolaitoksille ennen euroon siirtymistä) syyskuun puolivälissä ja eurosetelien ennakkojakelun marraskuun puolivälissä. Korkean turvatason varmistamiseksi kaikki ennakkojakelukuljetukset, myös kolikkokuljetukset ja pankkiautomaatteihin tarkoitetut toimitukset, turvattiin poliisisaattueilla. Ennakkojakelusopimukset Eesti Pankin kanssa tehneille 10 liikepankille toimitettiin yhteensä 187 miljoonan euron arvosta seteleitä (10,5 miljoonaa kappaletta) ja 28 miljoonan euron arvosta kolikoita (85 miljoonaa kappaletta). Tämä on noin 23 prosenttia eurojärjestelmästä lainatuista seteleistä ja 44 prosenttia tilatuista kolikoista. Vuoden loppuun mennessä ennakkojaettujen eurosetelien kokonaisarvo oli 34 prosenttia vuoden 2010 lokakuun lopussa kierrossa olleiden kruunusetelien kokonaisarvosta ja ennakkojaettujen eurokolikoiden kokonaisarvo lähes kolminkertainen liikkeessä olleiden kruunukolikoiden arvoon verrattuna. Ennakkojaettujen kolikoiden suuri osuus johtuu muutoksesta, joka setelien ja kolikoiden suhteessa tapahtui euron käyttöönoton jälkeen (kruunukolikoiden käyttö oli hyvin vähäistä eurokolikoihin verrattuna).

Eurokolikoiden edelleenjakelu (eli luottolaitosten eurokäteistoimitukset yrityksille ja kansalaisille ennen euroon siirtymistä) aloitettiin 15. syyskuuta ja eurosetelien edelleenjakelu 1. joulukuuta. Noin 5 300 yritystä allekirjoitti edelleenjakelusopimuksen pankin kanssa, ja niille toimitettiin noin 9 prosenttia ennakkojaettujen seteleiden arvosta (18 % määrästä) ja 52 prosenttia ennakkojaettujen kolikoiden arvosta (51 % määrästä). Yhteensä 14,4 prosenttia ennakkojaetun käteisen arvosta oli jaettu yrityksille ennen €-päivää. Tämä on suuri luku verrattuna useimpiin vuoden 2002 jälkeen tapahtuneisiin siirtymisiin. Sloveniassa edelleenjakelun osuus oli vain 2,4 prosenttia ennakkojaetun käteisen arvosta, ja niin Kyproksella kuin Maltassakin tämä osuus oli ainoastaan noin yksi prosentti. Sen sijaan Slovakiassa yhteensä 27,8 prosenttia ennakkojaetusta käteisestä edelleenjaettiin.

Edelleenjakeluun sisältyi myös 86 000 vähittäismyyjille tarkoitettua eurokolikoiden aloituspakettia[4] , jotka maan suurin arvokuljetusyritys oli valmistanut ja jotka jaettiin ammattimaisille asiakkaille joko suoraan tai pankkien välityksellä. Tämä on vuoden 2002 jälkeen tapahtuneisiin siirtymisiin verrattuna tähän mennessä absoluuttisina lukuina tarkasteltuna suurin myyntimäärä ja väestöön suhteutettuna toiseksi suurin myyntimäärä. On tärkeää valmistaa riittävästi vähittäismyyjille tarkoitettuja aloituspaketteja, jotta nämä pystyvät antamaan vaihtorahat yksinomaan euroina euroon siirryttäessä.

Edelleenjakelussa saavutettiin suhteellisen korkea taso huolimatta siitä, että Viron pankit eivät käyttäneet EKP:n uusia yksinkertaistettuja ennakkojakelusääntöjä, jotka hyväksyttiin kesäkuussa 2008[5]. Eesti Pankin ja liikepankkien mukaan tämän taustalla oli useita syitä: a) Viron lainsäädäntöön liittyvistä syistä pankit eivät pitäneet asiakkaan sulkutileillä olevaa rahaa riittävänä vakuutena (maksukyvyttömyystapauksessa); b) Pankkien mielestä oli helpompaa käyttää kaikkien yritysten kohdalla niiden koosta riippumatta samoja sääntöjä, sillä vakiosääntöjen mukaan edelleenjakelu myös pienille yrityksille on mahdollista. Tätä pidettiin myös joustavampana, sillä yksinkertaistettua menettelyä voidaan käyttää ainoastaan viiden viimeisen kalenteripäivän aikana ennen euroon siirtymistä; c) Lisäksi tiedotuksen ja viestinnän kannalta oli helpompaa käyttää vain yhtä sopimustyyppiä.

Liikepankit vaihtoivat lisäksi kruunuja euroiksi yksityishenkilöille muuntokurssiin veloituksetta ja vaihdettavaa määrää rajoittamatta[6] kaikissa käteispalveluja tarjoavissa konttoreissaan 1. joulukuuta 2010 alkaen. Palvelua jatketaan kesäkuun 2011 loppuun asti, minkä jälkeen rahaa vaihdetaan harvemmissa konttoreissa joulukuun 2011 loppuun asti.

Viron viranomaiset tilasivat aluksi 600 000 eurokolikoiden tutustumispakkausta (42 kolikkoa, joiden nimellisarvo on 12,79 euroa)[7] eli noin yhden pakkauksen kotitaloutta kohden. Pakkausten myynti pankeissa ja postikonttoreissa alkoi 1. joulukuuta. Tutustumispakkaukset ovat tärkeitä, sillä a) ne auttavat kansalaisia tutustumaan maan uuteen valuuttaan, b) ne ovat tärkeä viestintäväline ja c) ne vähentävät vähittäismyyjien tarvetta antaa vaihtorahaa euroon siirtymisen ensimmäisten päivien aikana. Tutustumispakkaukset saavuttivat suuren suosion, ja niitä myytiin ensimmäisten kolmen päivän aikana peräti 247 000 kappaletta. Tämän jälkeen tilattiin vielä 100 000 uutta tutustumispakkausta. Näin jälkikäteen voidaan tosin todeta, ettei niitä olisikaan tarvittu, sillä 31. joulukuuta mennessä oli myyty 510 000 tutustumispakkausta tosin sanoen vähemmän kuin alun perin tilattu määrä. Tämä osoittaa, että vakiosuositus pitää paikkansa tässäkin tapauksessa: nyrkkisääntönä on, että kysynnän tyydyttämiseksi olisi tilattava noin yksi tutustumispakkaus kotitaloutta kohden.

Kaksi päivää ennen euroon siirtymistä tehdyn komission tutkimuksen[8] mukaan suurella osalla virolaisista oli jo tuolloin hallussaan eurokäteistä: 50 prosentilla oli euroseteleitä (62 %:lla ulkomaanmatkan ja 35 %:lla pankissa vaihtamisen takia) ja 62 prosentilla eurokolikoita (63 %:lla ulkomaanmatkan ja 38 %:lla tutustumispakkauksen takia).

Ennakkojakelu pankeille sekä edelleenjakelu yrityksille ja kansalaisille valmisteltiin ja organisoitiin Virossa hyvin. Virolaisille vähittäismyyjille toimitettiin reilusti eurokäteistä ennen siirtymispäivää. Toimituksiin sisältyi myös suuri määrä vähittäismyyjille tarkoitettuja eurokolikoiden aloituspaketteja ammattimaisille asiakkaille. Tämä on hyvä käytäntö, joka auttaa vähittäismyyjiä antamaan vaihtorahat yksinomaan euroina käteissiirtymän aikana. Myös kansalaisille toimitettiin reilusti eurokäteistä ennen siirtymistä. Tässä suhteessa tärkeä aloite ja hyvä käytäntö oli valuutan vaihtaminen ilmaiseksi liikepankeissa jo ennen euroon siirtymistä. Lisäksi eurokolikoiden aloituspaketteja tuotettiin riittävästi jaettavaksi pankkien ja postikonttorien välityksellä. Tämä on tärkeää monesta syystä: aloituspakettien avulla kansalaiset voivat tutustua maansa uuteen valuuttaan jo ennen siihen siirtymistä, ne ovat siirtymiseen liittyvä viestintäväline ja ne vähentävät vähittäismyyjien tarvetta antaa vaihtorahaa euroon siirtymisen ensimmäisten päivien aikana. |

Rinnakkaiskäyttöaika

Viro valitsi kahden viikon rinnakkaiskäyttöajan (1.–14. tammikuuta).

Maan 867 pankkiautomaatin mukauttaminen sujui ongelmitta, ja lähestulkoon kaikista automaateista sai euroseteleitä 1. tammikuuta jo ensimmäisestä tunnista alkaen. Pankkiautomaateista jaettiin pääasiassa nimellisarvoltaan pienempiä seteleiltä (5, 10 ja 20 euron seteleitä), lukuun ottamatta automaatteja, joita on aiemmin käytetty muita automaatteja enemmän ja joista sai myös 50 euron seteleitä. Nimellisarvoltaan pienempien seteleiden yleinen käyttäminen pankkiautomaateissa oli tärkeää, jotta vähittäiskauppiaiden vaihtorahat eivät loppuisi kesken. Kauppojen maksupäätteet muunnettiin onnistuneesti euromaksuja varten niin, että kaupat pystyivät olemaan auki 1. tammikuuta. Myös tietoteknisten järjestelyjen mukauttaminen sujui yleisesti ottaen onnistuneesti. Pankkien väliset euromääräiset maksut sujuivat ongelmitta vuoden ensimmäisestä pankkipäivästä alkaen.

Useimmat pankkikonttorit olivat avoinna käteispalveluja varten lauantaina 1. tammikuuta ja sunnuntaina 2. tammikuuta, ja postikonttorit olivat avoinna kaikkina viikonpäivinä rinnakkaiskäyttöaikana. Mahdollisuus vaihtaa kruunukäteistä euroiksi veloituksetta yli 180 postikonttorissa eri puolilla maata 1.–15. tammikuuta oli tärkeä toimenpide, joka helpotti käteisen vaihtoa väestön keskuudessa varsinkin syrjäisillä ja maaseutualueilla.

Käteiskuljetukset hoituivat suunnitelman mukaan tiiviissä yhteistyössä poliisivoimien kanssa niiden turvallisuuden takaamiseksi.

Viikonloppuna 1. ja 2. tammikuuta pankeissa kävi melko vähän asiakkaita mutta maanantaista 3. tammikuuta alkaen ja koko rinnakkaiskäyttöajan pankkitiskeillä asioitiin noin 3–5 kertaa tavallista enemmän. Vilkkainta asiointi oli uuden vuoden ensimmäisten kahden arkipäivän aikana. Myös postikonttoreissa asioitiin vilkkaimmin ensimmäisten kahden arkipäivän aikana eli 3. ja 4. tammikuuta.

Huolellisten valmistelujen ansiosta pankit ja postikonttorit selviytyivät hyvin ylimääräisestä työtaakasta rinnakkaiskäyttöaikana, vaikka uuden vuoden ensimmäisinä arkipäivinä muodostui väistämättä jonkin verran jonoja. Tammikuun 16.–20. päivänä tehdyn komission tutkimuksen[9] mukaan 95 prosenttia haastatelluista ei kohdannut minkäänlaisia ongelmia kruunukäteisen vaihtamisessa tai eurokäteisen nostamisessa pankeissa tammikuun ensimmäisen viikon aikana. Tämä on erittäin hyvä tulos ja vieläpä parempi kuin useimpien äskettäisten siirtymisten kohdalla[10].

Kaaviossa 1 esitetään yksinomaan euromääräisten käteismaksujen kehitys rinnakkaiskäyttöaikana Virossa verrattuna Slovakiaan ja Sloveniaan.

[pic]

Suhteellisen suuri osuus (20 %) käteisellä maksaneista henkilöistä[11] maksoi pelkästään eurokäteisellä jo 1. tammikuuta (jolloin suuret valintamyymäläketjut olivat avoinna). Tammikuun 5. päivänä enemmistö (54 %) maksoi yksinomaan eurokäteisellä, ja tämän jälkeen tällaisten maksujen osuus kasvoi tasaisesti rinnakkaiskäyttöajan päättymiseen asti. Alku oli nopeampi mutta muuten yksinomaan eurokäteisellä tehtyjen maksujen osuus noudatti suurin piirtein samaa kehitystä kuin edellisen euroon siirtymisen aikana Slovakiassa mutta oli hitaampaa kuin Sloveniassa (samoin kuin Maltassa ja Kyproksella huolimatta niiden yhden kuukauden pituisesta rinnakkaiskäyttöajasta).

Myös vähittäismyyntiala selviytyi hyvin siirtymisen haasteista ja kahden valuutan käsittelemisestä samaan aikaan. Vähittäiskauppiaille toimitettiin eurokäteistä riittävästi eikä jonoihin liittyvistä sen suuremmista ongelmista raportoitu. Kuten alla olevasta kaaviosta 2 käy ilmi, vähittäiskauppiaat antoivat vaihtorahat yksinomaan euroina 75 prosentissa kaikista käteismaksuista jo 1. päivänä tammikuuta. Sunnuntaina 2. tammikuuta osuus oli noussut jo 92 prosenttiin (useat suuret liikkeet olivat tuolloin avoinna). Maanantaina 3. tammikuuta osuus laski hieman eli 88 prosenttiin mutta kasvoi taas nopeasti heti seuraavana päivänä. Väliaikaisen laskun syy ei ole tiedossa, mutta se voisi johtua pienistä ja/tai syrjässä sijaitsevista vähittäiskauppiaista, jotka avasivat viikonlopun jälkeen ja joille oli toimitettu vähemmän eurokäteistä.

[pic]

Heti rinnakkaiskäyttöajan päättymisen jälkeen tehty komission tutkimus osoittaa, että suuri enemmistö virolaisista (87 %) katsoi euroon siirtymisen sujuneen moitteettomasti ja tehokkaasti.

Kansallisen valuutan poistaminen

Huomattava osa kierrossa olleesta Viron kruunukäteisestä poistettiin kierrosta ennen euroon siirtymistä. Joulukuun 2010 loppuun mennessä kierrossa olevien kruunujen arvo oli laskenut noin 40 prosenttia joulukuuhun 2009 verrattuna (9,7 miljardista kruunusta 5,8 miljardiin kruunuun). Tammikuussa 2011 kierrosta poistettiin vielä 4,1 miljardia kruunua, jolloin jäljellä olleen kansallisen valuutan arvo laski 1,7 miljardiin Viron kruunuun (noin 340 miljoonaa kolikkoa ja 35 miljoonaa seteliä) eli 18 prosenttiin joulukuussa 2009 kierrossa olleen valuutan arvosta. Kansalliset setelit tuhotaan (silputaan) ja kolikot poistetaan käytöstä ja myydään romumetallina.

Vaihtoon valmistauduttiin Virossa huolellisesti, ja se sujui hyvin. Pankkiautomaatit ja maksupäätteet muunnettiin ajoissa, ja pankit ja postikonttorit selviytyivät hyvin ylimääräisestä työtaakasta rinnakkaiskäyttöaikana. Vähittäiskauppiaat selviytyivät hyvin siirtymisen haasteista ja kahden valuutan käsittelemisestä samaan aikaan. Niille toimitettiin riittävästi eurokäteistä ja suurin osa antoi vaihtorahat yksinomaan euroina jo ensimmäisestä siirtymispäivästä alkaen. Tulevien siirtymisten yhteydessä olisi muistutettava, että kierrossa olevan kansallisen valuutan poistamiseksi mahdollisimman nopeasti on tärkeää, että vähittäiskauppiaat antavat vaihtorahat yksinomaan euroina. Viron vaihto osoittaa edellisistä vuoden 2002 jälkeen tapahtuneista vaihdoista saatujen kokemusten tapaan, että huolellisesti valmisteltuna kahden viikon rinnakkaiskäyttöaika on riittävä. |

HINTOJA KOSKEVIEN VÄÄRINKÄYTÖSTEN JA VÄÄRINKÄSITYSTEN EHKÄISEMINEN

Viron kuluttajasuojalautakunta seurasi kaksoismerkintöjen, pyöristämissääntöjen ja reilun hinnoittelun sopimuksen moitteetonta soveltamista.

Pakollinen hintojen kaksoismerkintä sekä Viron kruunuina että euroina käynnistyi 1. heinäkuuta 2010, ja se jatkuu 30. kesäkuuta 2011 asti. Vuonna 2010 kuluttajasuojalautakunnan 25 tarkastajaa tarkasti kuuden kuukauden aikana noin 4 250 yritystä ja määräsi sakkoja 288 tapauksessa (sakkojen kokonaisarvo oli lähes 12 000 euroa). Yleisimmin havaittu puute oli väärä matemaattinen pyöristäminen, vaikka virhe olikin useimmissa tapauksissa vain yhden eurosentin suuruinen. Toiseksi yleisin puute oli hintamerkinnän osittainen puuttuminen euroina ja seuraavaksi tulivat väärän muuntokurssin käyttäminen ja hintamerkinnän puuttuminen kokonaan euroina. Tarkastusten tulokset paranivat asteittain: heinäkuussa 47 prosentissa tarkastettuja yrityksiä todettiin joitakin puutteita, kun taas joulukuussa vastaava luku oli 11 prosenttia.

Kuluttajasuojalautakunta teki lisäksi kaksoismerkintöjen täytäntöönpanon seuraamista koskevan sopimuksen kansalaisjärjestöjen (erityisesti eläkeläisten) ja Tallinnan paikallishallituksen kanssa. Kansalaisjärjestöt tarkastivat yhteensä 980 yritystä ja totesivat puutteita 283 tapauksessa syys- ja joulukuussa 2010.

Niiden yritysten nimet, jotka soveltavat kaksoismerkintäsääntöjä väärin, julkaistaan viikoittain kuluttajasuojalautakunnan internetsivuilla.

Virolaiset pitivät hintojen kaksoismerkintää pääsääntöisesti hyödyllisenä välineenä, joka helpottaa hintavertailua ja tottumista uuteen valuuttaan. Tammikuussa tehdyn komission tutkimuksen[12] mukaan lähestulkoon yhdeksän kymmenestä (88 %) piti hintojen kaksoismerkintöjä erittäin hyödyllisinä tai melko hyödyllisinä. Lisäksi yli 80 prosenttia katsoi, että kaksoismerkinnät pantiin aina (34 %) tai useimmiten (49 %) moitteettomasti täytäntöön, mikä vastaa äskettäisistä siirtymisistä saatuja tuloksia.

Kun virolaisilta kysyttiin hintojen muuntamisesta, 59 prosentilla oli se käsitys, ettei hintoja ollut muunnettu oikeudenmukaisella tavalla toisinaan (38 %), usein (13 %) tai erittäin usein (8 %). Tämä tulos sijoittuu jonnekin edellisistä siirtymisistä saatujen tulosten välimaastoon, sillä slovenialaiset ja kyproslaiset olivat asian suhteen kriittisempiä ja maltalaiset vähemmän kriittisiä (kun taas slovakialaisten mielipiteet jakautuivat enemmän kuin virolaisten joko kriittisempiin tai positiivisempiin).

Kuluttajasuojalautakunta seuraa myös reilun hinnoittelun sopimuksen täytäntöönpanoa. Sopimus käynnistettiin 28. elokuuta ja sen täytäntöönpanosta vastaa Viron kauppa- ja teollisuuskamari samaan malliin, jota sovellettiin vapaaehtoisesti ja menestyksekkäästi aiemmissa siirtymissä. Sopimuksen tekevät tahot (esimerkiksi vähittäiskauppiaat, rahoituslaitokset, paikallishallinnot ja internetkaupat) sitoutuvat siihen, etteivät ne nosta hintojaan perusteettomasti euroon siirryttäessä ja noudattavat euron käyttöönottoa koskevia sääntöjä. Sopimukseen liittyneillä yrityksillä on oikeus käyttää tarraa, jossa on asiaa koskeva logo.

Joulukuun loppuun mennessä sopimukseen oli liittynyt 526 allekirjoittajaa, joiden joukossa oli 16 paikallishallintoa edustavaa tahoa, ja logoa käytettiin yli 2 800:ssa allekirjoittajien myynti- tai toimipisteessä ja niiden mainonnassa. Viron kauppakamarin mukaan kyseessä on tähän mennessä laajin vapaaehtoinen sopimus Virossa sen allekirjoittaneiden oikeussubjektien määrän suhteen. Reilun hinnoittelun sopimus on erittäin tärkeä aloite, jolla ehkäistään mahdollisia hintojen väärinkäytöksiä ja poistetaan hintoja koskevia väärinkäsityksiä. Virossa rekisteröityjen myyntipisteiden lukumäärän (noin 28 000) ja edellisistä siirtymistä saadun kokemuksen perusteella näyttää siltä, että järjestelmä olisi voinut olla vieläkin kattavampi[13].

Kuluttajasuojalautakunta oli saanut kesäkuun loppuun mennessä 10 valitusta sopimuksen allekirjoittaneiden yritysten mahdollisista rikkomuksista. Rikkomuksia ei havaittu neljässä tapauksessa ja kuuden tapauksen käsittely on vielä kesken.

Viro on pannut hintojen kaksoismerkinnät ja reilun hinnoittelun sopimuksen täytäntöön komission suositusten mukaisesti[14]. Viranomaisten olisi jatkossakin varmistettava, että kaikki kansalaisten tekemät valitukset tutkitaan asianmukaisella tavalla, ja seurattava reilun hinnoittelun sopimuksen moitteetonta täytäntöönpanoa niin kauan kuin se on voimassa.

HINTAKEHITYS JA -KÄSITYKSET

Hintakehitys

Inflaatio kiihtyi Virossa ennen euroon siirtymistä. Varsinkin energian ja elintarvikkeiden hinnat nousivat jyrkästi vuonna 2010, ja erot naapurimaihin tai euroalueeseen kokonaisuudessaan voidaan selittää vain osittain veromuutoksilla ja talouden vahvalla elpymisellä.

Tarkasteltaessa hintojen kehitystä euroon siirtymisen jälkeen näyttää ensi näkemältä siltä, että siirtyminen vaikutti melko vähän kuluttajahintoihin tammikuussa. Viron tilastotoimiston mukaan kotimaan kuluttajahintaindeksi pysyi muuttumattomana tammikuussa joulukuuhun 2010 verrattuna. Suurin hillitsevä vaikutus oli osittain kausiluontoisten tekijöiden vuoksi sähkön, lämpöenergian, polttoaineiden sekä vaatteiden ja jalkineiden hinnoilla. Viron keskuspankin mukaan vapaa-aikaan ja urheiluun, kodin ulkopuolella syömiseen ja kotitalouspalveluihin liittyvät hinnat kuitenkin nousivat huomattavasti enemmän kuin edellisvuosien tammikuussa. Euroon siirtymiseen liittyvää hintojen kehitystä on mahdollista analysoida tarkemmin sen jälkeen, kun vuoden 2011 ensimmäisiä kuukausia koskevat YKHI-tiedot julkaistaan.

Hintakäsitykset

Äskettäisen komission tutkimuksen[15] (tammikuu 2011) mukaan suurin osa virolaisista (55 %) uskoi, että euro kiihdyttäisi inflaatiota Virossa (vastaavat luvut heti euroon siirtymisen jälkeen olivat Kyproksella 66 %, Sloveniassa 52 %, Maltassa 37 % ja Slovakiassa 19 %) ja ainoastaan 21 prosenttia uskoi, että euroalueeseen liittyminen auttaisi Viroa hintavakauden säilyttämisessä.

Euroon siirtyminen tapahtui aikana, jolloin inflaation koettiin kiihtyvän tasaisesti vuoden 2009 historiallisen alhaisesta tasosta. Inflaatiokäsitykset vastaavat Virossa yleensä YKHI-inflaation kehitystä, mutta näyttää siltä, että inflaatio on koettu vahvemmaksi vuoden 2010 toisella puoliskolla kuin mitä toteutunut inflaatio on (ks. alla oleva kaavio). Yhteisestä kuluttajatutkimuksesta tammikuussa saadut tiedot osoittavat, että inflaatiokäsitys jatkoi nousuaan ja oli tammikuussa kausitasoitettuina lukuina 63,6 prosenttiyksikköä, kun se oli ollut joulukuussa 59,6 prosenttiyksikköä (kausitasoittamattomat luvut laskivat 61,1:stä 59,6:een). YKHI-inflaation kiihtyessä on vaikeaa tunnistaa, miten euroon siirtyminen vaikuttaa inflaatiokäsityksiin.

[pic]

EUROA KOSKEVA TIEDOTUS

Euroon siirtymistä käsittelevä kansallinen komitea hyväksyi 15. maaliskuuta 2010 euron käyttöönottoa Virossa koskevan tiedotusstrategian viimeisen version, jossa vahvistetaan euron käyttöönottoa koskevan tiedotuskampanjan suuntaviivat. Strategian määrällisenä tavoitteena oli varmistaa, että 90 prosenttia Viron asukkaista saa hyvät tiedot euroon siirtymisen käytännön järjestelyistä ja että 65 prosenttia kannattaa euroa euron käyttöönottoon mennessä.

Viron viranomaiset käynnistivät suuren osan laajoista tiedotustoimista sen jälkeen, kun ECOFIN-neuvosto teki virallisen päätöksensä 13. heinäkuuta 2010. Poikkeuksina olivat euroa koskeva verkkosivusto sekä tietyt esitykset ja mediakontaktit. Toimien toteutus vauhdittui kesän jälkeen, jolloin Viron viranomaiset toteuttivat pikaisesti viestintäsuunnitelmat, joihin sisältyi tasapainoisesti erilaisia välineitä suorien kontaktien lisäämiseksi asukkaiden kanssa (esim. suoramainonta, seminaarit ja näyttelyt) ja tiedotusvälinekampanjoita (tietoiskut radiossa ja televisiossa) ja joissa painotettiin pian edessä olevan siirtymisen käytännön järjestelyjä. Viron viranomaiset noudattivat komission neuvoa, jonka mukaan olisi hyvä kiinnittää erityistä huomiota heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, vähemmistöihin ja yrityksiin. Euroon siirtymiseen liittyvien tietojen tasoa koskeva numeerinen tavoite saavutettiin hyvissä ajoin ennen varsinaista siirtymispäivää. Euroon siirtymisen kannatusta Virossa koskeva numeerinen tavoite saavutettiin tammikuussa 2011. Viron viranomaiset ovat tehneet tiivistä yhteistyötä EU:n toimielinten kanssa. Viron viranomaiset allekirjoittivat vuonna 2005 kumppanuussopimuksen Euroopan komission kanssa yhteistyön lujittamiseksi ja sujuvoittamiseksi. Sopimuksen voimassaoloaikaa jatkettiin useaan otteeseen ja sen on tarkoitus päättyä vuoden 2011 lopussa.

Komissio on antanut asiantuntijapanoksensa tällä alalla jo siitä lähtien, kun euron käyttöönottamista alettiin suunnitella. Euroopan komissio korvasi komission ja Viron valtiovarainministeriön 13. heinäkuuta 2010 allekirjoittaman avustussopimuksen perusteella enintään 50 prosenttia viestintähenkilöstön palkoista, mediakampanjasta, kansallisista mielipidetutkimuksista, seminaareista ja koulutuksesta sekä kotitalouksien mainonnasta aiheutuvista tukikelpoisista kustannuksista. Komissio rahoitti niin ikään Viron neljässä suurimmassa kaupungissa (Tallinna, Narva, Tarto ja Rakvere) kiertävän euronäyttelyn. Näyttelyssä kävi neljällä paikkakunnalla yli 65 000 vierailijaa. Lisäksi komissio on järjestänyt seminaareja lehtimiehille ja tuottanut painettuja julkaisuja.

Euroopan keskuspankki tuki kansallista tiedotuskampanjaa toimittamalla julkaisuja, järjestämällä näyttelyitä ja muita PR-tapahtumia sekä antamalla huomattavaa apua tiedotusvälinekampanjassa.

Hyvin hoidetun tiedotuskampanjan ansiosta euron käyttöönotto sujui Virossa ongelmitta. Hieman viivästyneestä alusta huolimatta kampanjassa käsiteltiin kaikkia tärkeimpiä euron käyttöönottoon liittyviä käytännön seikkoja ajoissa. Erityistä huomiota kiinnitettiin yrityksiin, vähemmistöihin ja heikossa asemassa oleviin ryhmiin. Viron viranomaisten on tarkoitus jatkaa euroon liittyvien käsitysten seuraamista ja reagoida asiaan tarvittaessa tiedotustoimin.

[1] Neuvoston päätös 2010/416/EU, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti euron käyttöönottamisesta Virossa 1 päivänä tammikuuta 2011 (EUVL L 196, 28.7.2010, s. 24).

[2] Slovakialla ja Slovenialla oli myös kahden viikon rinnakkaiskäyttöaika, kun taas Maltassa ja Kyproksella rinnakkaiskäyttöaika kesti yhden kuukauden. Euroalueeseen ensimmäiseksi liittyneet maat ottivat euron käyttöön ns. Madridin skenaarion mukaan noudattaen kolmen vuoden siirtymäkautta (Kreikalla yksi vuosi).

[3] Flash-eurobarometri 309, kenttätyö tammikuussa 2011, saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_en.htm

[4] Saatavilla oli kahdenlaisia paketteja, joista toisen arvo oli 111 euroa (8 kolikkorullaa) ja toisen 198 euroa (15 kolikkorullaa).

[5] Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EKP/2008/4), annettu 19. kesäkuuta 2008, tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella annettujen suuntaviivojen EKP/2006/9 muuttamisesta.

[6] Käytännön syistä suurista käteismääristä oli kuitenkin hyvä ilmoittaa ennakolta ennen vaihtamista.

[7] Tutustumispakkaukset myytiin pienellä alennuksella: ne maksoivat 200 kruunua 200,12 kruunun sijaan.

[8] Flash-eurobarometri 308, 30.12.2010, saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_en.htm

[9] Flash-eurobarometri 309, saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_en.htm

[10] Vastaava luku oli Slovakiassa 90 %, Kyproksella 88 %, Maltassa 85 % ja Sloveniassa 96 %.

[11] Edellä mainitun tutkimuksen mukaan noin ¾ asiakkaista maksoi käteisellä ja ¼ korteilla.

[12] Flash-eurobarometri 309.

[13] Vastaavaan järjestelmään kuului Kyproksella noin 7 600 yritystä, Maltassa noin 7 900 yritystä ja Slovakiassa noin 20 000 myyntipistettä.

[14] Komission suositus tulevia euroon siirtymisiä helpottavista toimenpiteistä (EUVL L 23, 26.1.2008, s. 30). Pakolliset hintamerkinnät alkavat kuitenkin vasta sen jälkeen, kun neuvoston on vahvistanut peruuttamattoman muuntokurssin.

[15] Flash-eurobarometri 309.