Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kestävyysperiaatteiden mukaiset toimitusketjut ja ihmisarvoinen työ kansainvälisessä kaupassa”

(valmisteleva lausunto)

(2020/C 429/25)

Esittelijä: Tanja BUZEK (DE–II)

Lausuntopyyntö EU:n puheenjohtajavaltio Saksa, 18.2.2020 Oikeusperusta Työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta valmisteleva lausunto Vastaava jaosto Ulkosuhteet Hyväksyminen jaostossa 24.7.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 18.9.2020 Täysistunnon numero 554 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 216/2/3

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat keskeisiä tekijöitä taloudellisessa toiminnassa kaikkialla maailmassa ja globaalissa kaupassa yritysten harjoittaessa toimintaansa yhä enemmän rajojen yli. Monikansalliset yritykset ovat niiden pääasiallisia toimijoita, ja pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat niiden tärkeän osan. Ne ovat monimutkaisia, moninaisia ja hajanaisia, ja niihin sisältyy monenlaisia mahdollisuuksia ja riskejä. Talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja yrittäjyyteen liittyy myös eräissä toimitusketjuissa kiistanalaisia piirteitä työoloihin ja -ehtoihin ja kestävään kehitykseen kohdistuvien kielteisten vaikutusten vuoksi ( 1 )

1.2 Covid-19-kriisi on paljastanut pilkkoutuneiden ja yksipuolisten toimitusketjujen huolestuttavan vahingoittuvuuden ja riskit. Se on paljastanut työntekijöiden haavoittuvuuden, ihmisoikeusrikkomuksia ja yritystoiminnan aiheuttamia kielteisiä sosiaalisia, terveydellisiä ja turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia nykyisissä toimitusketjuissa kaikkialla maailmassa.

1.3 Covid-19-pandemia on opettanut meille, että maailmanlaajuisista toimitusketjuista on tehtävä entistä kestokykyisempiä, monipuolisempia ja vastuullisempia. Kaupalla on oltava keskeinen asema kestävän talouden elpymisen edistämisessä niin, että yrityksillä on mahdollisuus rakentaa ja organisoida uudelleen rikkoutuneet arvoketjunsa. Entistä vahvemmilla välineillä on kuitenkin saatava aikaan yhteiskunnan ja ympäristön kannalta vastuullinen yritystoiminta-, kauppa- ja investointiohjelma.

1.4 ETSK ehdottaa, että haavoittuvia toimitusketjuja koskevia tietoja kerätään nykyistä enemmän sekä taloudellisen toiminnan häiriöiden riskien että ihmisoikeusrikkomusten osalta. Komitea korostaa myös kiireistä tarvetta arvioida maailmanlaajuisesti, miten kansainvälisissä työelämän normeissa on pureuduttu kansainvälisten toimitusketjujen ihmisarvoista työtä koskeviin epäkohtiin, ja korjata kaikki havaitut puutteet ohjauksessa.

1.5 Toinen opetus koskee toimintapolitiikkaa ja aitoja investointeja kestävään kehitykseen. Kunnianhimoisilla toimilla on varmistettava, että maailmanlaajuisilla toimitusketjuilla edistetään entistä oikeudenmukaisempaa talous- ja yhteiskuntamallia, joka perustuu kestävyyteen ja ihmisarvoiseen työhön. Toimien on oltava yhdenmukaisia kansainvälisten ja eurooppalaisten periaatteiden, erityisesti Parisiin sopimuksen, kestävän kehityksen tavoitteiden, Kansainvälisen työjärjestön ILO:n keskeisten yleissopimusten, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kanssa. Niiden on muodostettava covid-19-kriisin maailmanlaajuisten, eurooppalaisten ja kansallisten torjuntatoimien keskeiset elementit.

1.6 YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa kaupan tunnustetaan olevan sekä osallistavan talouskasvun ja köyhyyden vähentämisen moottori että kestävän kehityksen edistäjä. Kun kuitenkin otetaan huomioon covid-kriisin globaaliin kauppaan ja globaaleihin toimitusketjuihin tehtäviin investointeihin aiheuttamat rajoitukset sekä köyhyyden vähentämisen hidastuminen jo ennen kriisiä, osallistavan ja kestävän kasvun varmistamiseksi on kiireellisesti tehostettava uudistuksia, lisättävä investointeja, edistettävä kestävää kauppaa ja globaaleja toimitusketjuja ja integroitava kehitysmaat entistä tiiviimmin avoimeen globaaliin talouteen.

1.7 Ihmisoikeuksista, kestävästä kehityksestä ja yritysten yhteiskuntavastuusta on tullut entistä tärkeämpiä kysymyksiä elinkeinoelämälle. Monet yritykset noudattavat aktiivisesti YK:n liike-elämän ja ihmisoikeuksien perusperiaatteita ja muita asiaankuuluvia valtioiden tukemia välineitä, erityisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) suuntaviivoja monikansallisille yrityksille ja ILO:n julistusta monikansallisista yrityksistä. Nämä vapaaehtoiset toimenpiteet ovat johtaneet myönteiseen muutokseen toimintatavoissa, jotka liittyvät ihmisoikeuksien kunnioittamiseen niiden yritystoiminnassa, mutta parempaa tarvitaan.

1.8 On tärkeää, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat johdonmukaisesti kansallisissa, unionin laajuisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä koordinoimalla aloitteita ja korjaamalla havaittuja puutteita. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa Euroopan komissiota laatimaan yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja kestävyyttä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman, joka perustuu työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun ja useiden sidosryhmien väliseen lähestymistapaan.

1.9 Sen on oltava kunnianhimoinen, kattava ja laaja-alainen, jotta sillä voidaan vastata tehokkaasti maailmanlaajuisiin toimitusketjuihin liittyviin todellisiin tilanteisiin. Sen tärkeimpinä tavoitteina olisi oltava vastuullisen yritystoiminnan edistäminen, ihmisoikeuksien sekä EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden kunnioittaminen yritystoiminnassa ja sen toimitusketjuissa, yritysten ja pk-yritysten tukeminen vastuullista yritystoimintaa koskevan lähestymistavan omaksumisessa ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen yrityksille.

1.10 Kyseisen toimintasuunnitelman olisi toimittava yleisenä kehyksenä sekä poliittisille että lainsäädäntöaloitteille ja sellaisena siinä olisi tunnustettava alan eri toimijoiden, erityisesti EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansainvälisten elinten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien, olennaiset, erilaiset ja toisiaan täydentävät roolit.

1.11 Eurooppalaisen toimintasuunnitelman tavoitteita olisi toteutettava kansallisilla toimintasuunnitelmilla, ja näiden olisi noudatettava yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden vähimmäistäytäntöönpanonormeja.

1.12 Monenvälisen kehityksen prosessi alkaa joskus kunnianhimoisista yksipuolisista toimista. ETSK katsoo, että EU:lla on ainutlaatuiset edellytykset ottaa johtava rooli huolellisuusvelvoitteen suhteen varsinkin eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista johtajuutta silmällä pitäen. ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan tehokkaammat ja sitovammat kansainväliset välineet ja vahvistaa tukevansa Yhdistyneiden kansakuntien sitovaa sopimusta yrityksistä ja ihmisoikeuksista ( 2 ) sekä kannattaa ILO:n yleissopimuksen laatimista ihmisarvoisesta työstä globaaleissa toimitusketjuissa ( 3 )

1.13 ETSK kiittää komissiota siitä, että se on noudattanut kehotusta, jonka mukaan huolellisuusvelvoitetta ( 4 ) koskevan EU:n lainsäädännön olisi oltava toimintasuunnitelman kärjessä. Jotta eurooppalaisilla yrityksillä olisi tasaveroiset toimintaedellytykset, ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteeseen ja vastuulliseen yritystoimintaan liittyvän sitovan monialaisen lainsäädäntöaloitteen olisi katettava kaikki EU:n alueelle sijoittuneet ja siellä toimivat yritykset sekä julkinen sektori, ja sen olisi vastattava pk-yritysten erityistarpeisiin ja otettava huomioon niiden rajoitteet.

1.14 On olennaisen tärkeää vaatia yrityksiä ottamaan käyttöön huolellisuusvelvoitetta koskevia tehokkaita mekanismeja ennaltaehkäisevänä lähestymistapana, mutta myös varmistamaan tehokkaat oikeussuojakeinot ja oikeussuojan saatavuus sekä takaamaan tehokas täytäntöönpano muun muassa julkisen valvonnan, tarkastusten ja seuraamusten avulla. Huolellisuusvelvoitteen erityispiirteitä, myös yritysten vastuuta, käsitellään erillisessä ETSK:n lausunnossa ( 5 )

1.15 Työntekijöiden ja ammattiliittojen on oltava osa ratkaisua. Huolellisuusvelvoitteen olisi katettava nimenomaisesti ammattiliittojen ja työntekijöiden oikeudet, erityisesti oikeus työehtosopimusneuvotteluihin ja työtaistelutoimiin, oikeudenmukaiset työolot ja korvaus työstä, tiedottaminen ja kuuleminen sekä työterveys ja työturvallisuus. Nämä keskeiset ihmisoikeudet muodostavat olennaisen osan ihmisarvoista työtä.

1.16 Eurooppalaisen monialaisen ja alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansallisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olisi autettava tämän pyrkimyksen täytäntöönpanossa, esimerkkinä yhteiset aloitteet ja hankkeet, suuntaviivat, valmiuksien kehittäminen, sopimukset, yritysten tukeminen asianmukaista huolellisuutta koskevien velvoitteiden täyttämisessä ja ammattiliittojen tukeminen keskusteluissa ja neuvotteluissa yritysjohdon kanssa.

1.17 Toimintasuunnitelmaa koskevan kattavan ja johdonmukaisen lähestymistavan saavuttamiseksi siinä olisi myös laadittava muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin kunnianhimoinen tarkistus siten, että siihen sisällytetään kaikki yritykset ja vastataan pk-yritysten erityistarpeisiin ja -rajoitteisiin sekä erityisiin keskeisiin tulosindikaattoreihin ja tavoitteisiin. Tarvitaan lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka koskevat yrityksen hallituksen EU:n laajuisia tehtäviä, jotta toimitaan kaikkien sidosryhmien edun mukaisesti ja jotta yrityksen toiminta edistää sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamista.

1.18 ETSK ehdottaa, että Next Generation EU -ohjelman ja muun EU:n rahoituksen puitteissa ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja kestävää kehitystä koskevien tavoitteiden kunnioittaminen yritysten toiminnassa ja toimitusketjuissa liitetään mukaan erityisinä ehtoina ja kannustimina.

1.19 Jäsenvaltioiden olisi varmistettava sosiaalisen lausekkeen täysimääräinen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä. Komission uusilla ehdotuksilla olisi varmistettava, että julkisia hankintoja koskevilla menettelyillä tuetaan ja edistetään ihmisoikeuksia koskevaa huolellisuusvelvoitetta ja yritysten vastuullista menettelyä liiketoiminnassaan ja niiden toimitusketjuissa, ihmisarvoinen työ mukaan luettuna.

1.20 Toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös muita kuin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, kuten aloitteita, joilla lisätään kuluttajien, sijoittajien ja muiden sidosryhmien tietoisuutta, sekä kannustimia vastuullisille yrityksille, joiden toimet ulottuvat oikeudellisia velvoitteita pidemmälle, sekä pk-yrityksille annettavaa erityistä tukea huolellisuusvelvollisuutta koskevien toimintamallien käyttöönottamiseksi.

1.21 Toimintasuunnitelman tavoitteiden kaupalliset osatekijät olisi otettava huomioon uudessa EU:n kauppastrategian arvioinnissa. Kauppa- ja kansainvälisillä investointisopimuksilla voidaan tehostaa sitä, että sekä sijoittajat että julkinen valta panevat normit entistä tasapuolisemmin täytäntöön, ja varmistaa tämä. Ulkomaisten sijoittajien olisi noudatettava huolellisuusvelvoitetta, ennen kuin ne voivat hyötyä kansainvälisestä investointisopimuksesta. Vapaakauppasopimuksilla on edistettävä parhaita käytäntöjä siitä, miten ympäristökriteerit ja sosiaaliset kriteerit sisällytetään julkisiin hankintoihin, eikä niillä pidä millään tavoin rajoittaa kriteerien soveltamista.

1.22 Uudella kauppasopimusten noudattamisen ja täytäntöönpanon valvojalla on oltava vahvemmat välineet kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanemiseksi. Uudistetun asiantuntijapaneelin olisi voitava käynnistää sopimusvaltion välinen riitojenratkaisumekanismi, joka tarjoaa mahdollisuuden määrätä taloudellisia seuraamuksia tai sanktioita sekä tarjota oikeussuojakeinoja vahinkoa kärsineelle osapuolelle ( 6 ) . Riippumattoman työoikeussihteeristön ja kollektiivisen valitusmekanismin olisi täydennettävä kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien lukujen täytäntöönpanoa ( 7 ) . Sisäisen neuvoa-antavan ryhmän suositusten vaikutusta kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien lukujen rikkomusten tutkintaan on vahvistettava huomattavasti. Työriitoja koskevissa uusissa lähestymistavoissa olisi tarkasteltava muutoksenhakukeinoja vaatimustenvastaisesti toimivia yrityksiä vastaan sekä järjestelmää, joka perustuu EU:n polkumyynninvastaisiin toimenpiteisiin sosiaalisen polkumyynnin torjumiseksi.

1.23 Vaikutusvalta ILO:n sopimusten ratifioinnin varmistamiseksi on edelleen suurimmillaan sopimusneuvottelujen aikana ja ennen niiden loppuun saattamista. Asian pitäisi näin ollen ilmetä allekirjoitetussa sopimuksessa. Keskeisiä osia koskeva lauseke olisi ulotettava koskemaan myös ILO:n tärkeimpien tähänastisten, kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifioimien yleissopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa, ja ILO olisi liitettävä mukaan vapaakauppasopimusten täytäntöönpanon seurantaan ( 8 ) . ETSK ehdottaa tariffinalennusten yhdistämistä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

2. Tausta

2.1 Tässä valmistelevassa lausunnossa puheenjohtajavaltio Saksa pyysi ETSK:ta esittämään useita aloitteita, joilla parannetaan kestävyysperiaatteiden noudattamista ja varmistetaan ihmisoikeuksien ja ihmisarvoisen työn kunnioittaminen maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. Puheenjohtajavaltio toimitti yksityiskohtaisen luettelon seuraavista kysymyksistä: — Miten laaditaan ja pannaan täytäntöön eurooppalainen toimintasuunnitelma ihmisarvoista työtä koskevan kattavan ja kunnianhimoisen strategian laatimiseksi maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, erityisesti tarkastelemalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan roolia ja niiden saamaa tukea? — Mitkä ovat eurooppalaisen huolellisuusvelvoitetta koskevan asetuksen keskeiset piirteet ja miten voidaan vahvistaa tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuutta maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa tapahtuvien ihmisoikeusloukkauksien varalta? — Miten luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille yrityksille ottaen huomioon niiden haasteet ja edut, ja miten edistetään maailmanlaajuisten toimitusketjujen kykyä selviytyä covid-19-pandemian kaltaisista kriiseistä? — Miten edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden ja yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden yhteistä täytäntöönpanoa, esimerkiksi jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien vähimmäisvaatimusten avulla? — Miten lujitetaan ihmisarvoista työtä kestävien periaatteiden mukaisissa toimitusketjuissa kauppapolitiikassa tutkimalla erityisesti vapaakauppasopimusten kestävyyttä koskevien lukujen parempaa täytäntöönpanoa?

2.2 ETSK on jo toteuttanut omasta puolestaan useita asiaankuuluvia toimenpiteitä. Vuonna 2016 komitea kehotti komissiota laatimaan ”kattavan ja kunnianhimoisen strategian ihmisarvoisen työn edistämiseksi globaaleissa toimitusketjuissa kaikissa sisäisissä (osallistuminen EU:n julkisiin hankintoihin, tuotemerkinnät jne.) ja ulkoisissa (kauppa, kehitysapu, naapuruuspolitiikka jne.) toimintapolitiikoissaan”. Komitea suositteli, että mukaan sisällytetään ”sekä lainsäädännöllisiä että muita toimenpiteitä, parhaita käytänteitä, taloudellisia kannustimia, koulutusmahdollisuuksia ja valmiuksien kehittämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja ammattiyhdistystoimintaa varten” ( 9 )

2.3 Vuonna 2018 ETSK kehotti Euroopan komissiota ”soveltamaan kunnianhimoisempaa lähestymistapaa erityisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa luvuissa tehtyjen sitoumusten tosiasiallisen täytäntöönpanon tiukemman valvonnan suhteen” ( 10 ) ja painotti, että ILO:n perusyleissopimukset on kiireellisesti ratifioitava ennen kauppasopimuksen tekemistä. Työsäännösten vahvistamisen yhteydessä komitea suositteli, että tarkastellaan erityisesti riippumattoman työoikeussihteeristön perustamista ja kollektiivista valitusmekanismia.

2.4 Vuonna 2019 ETSK kehotti EU:n toimielimiä tukemaan YK:n sitovan sopimuksen prosessia ja osallistumaan neuvotteluihin, joissa sovittiin sitovan sopimuksen välttämättömästä sisällöstä ( 11 )

2.5 Euroopan parlamentin oikeudellinen valiokunta on hiljattain pyytänyt ETSK:lta yritysten huolellisuusvelvoitetta ja vastuuvelvollisuutta käsittelevää lausuntoa ( 12 ) . Useissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa oli vaadittu huolellisuusvelvoitetta sitovaa lainsäädäntöä ja muita aloitteita, joilla varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen yritystoiminnassa ja maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa.

2.6 Euroopan unionin neuvosto on korostanut ihmisoikeusrikkomusten uhreille tarkoitetun tehokkaan oikeussuojan saatavuuden merkitystä huolellisuusvelvoitetta koskevan periaatteen täytäntöönpanossa ja tunnustanut yrityksissä toteutettavan ihmisoikeuksien kunnioittamisen välttämättömäksi ”kestävän kehityksen kannalta ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi” ( 13 ) . Neuvosto totesi, että vastuullinen yritystoiminnan harjoittaminen voi viime kädessä saada aikaan kilpailuedun ( 14 )

2.7 Oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosaston (DG JUST) esittämän tutkimuksen jälkeen Euroopan komission jäsen Didier Reynders sitoutui huhtikuussa 2020 esittämään ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitetta ja vastuullista yritystoimintaa koskevan sitovan oikeudellisen aloitteen, joka kattaa yritysten toimitusketjut, myös vastuun ja seuraamukset, ja joka perustuu ihmisoikeuksien kattavaan määrittelyyn, myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksien osalta ( 15 )

3. Maailmanlaajuiset toimitusketjut: nykytilanne ja covid-19-kriisin vaikutukset

3.1 Maailmanlaajuisten toimitusketjujen toiminnoilla on keskeinen merkitys taloudelliselle toiminnalle kaikkialla maailmassa ja globaalissa kaupassa. Monikansalliset yritykset ja niiden toimitusketjut työllistävät satoja miljoonia työntekijöitä, ja näiden verkostojen osuus maailmankaupasta on 80 prosenttia ( 16 ) . ILO:n vuoden 2013 tietojen mukaan 453 miljoonaa työpaikkaa, eli yli viidennes työpaikoista, liittyi maailmanlaajuisiin toimitusketjuihin, mikä on 53 prosenttia enemmän kuin edellisellä vuosikymmenellä ( 17 ) . Digitaaliteknologialla, ympäristö- ja sosiaalihallinnolla sekä kestävän kehityksen suuntauksilla on monitahoisia vaikutuksia kansainvälisen tuotannon tulevan ”muutosvuosikymmenen” aikana ( 18 )

3.2 ”Kauppa on sekä osallistavan talouskasvun ja köyhyyden vähentämisen moottori että kestävän kehityksen edistäjä” ( 19 ) . Kun otetaan huomioon covid-kriisin globaaliin kauppaan ja globaaleihin toimitusketjuihin tehtäviin investointeihin aiheuttamat rajoitukset sekä köyhyyden vähentämisen hidastuminen jo ennen kriisiä, kestävän kasvun varmistamiseksi on kiireellisesti tehostettava uudistuksia, lisättävä investointeja ja edistettävä kestävää kauppaa ja globaaleja toimitusketjuja. Kansainväliset järjestöt ja virastot ovat vahvistaneet tiedot avainrooleista köyhyyden vähentämisessä. Kehityspankit ovat korostaneet kaupan ratkaisevaa roolia ja että kehitysmaiden tiiviimpi integroiminen avoimeen maailmantalouteen on olennaisen tärkeää äärimmäisen köyhyyden poistamista vuoteen 2030 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Esimerkiksi maaseudun markkinoiden kehittäminen ja niiden oikeudenmukainen integroiminen globaaleihin markkinoihin voi tarjota yhä tärkeämmän tulonlähteen maaseudun köyhille. Lisäksi on näyttöä ihmisarvoisten ja tuottavien työpaikkojen, kestäväpohjaisten yritysten ja taloudellisen muutoksen merkityksestä köyhyyden vähentämisessä.

3.3 Maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat monimutkaisia, moninaisia ja hajanaisia, ja eräillä monikansallisilla yrityksillä on yli 100 000 suoraa toimittajaa. Toimitusketjuihin liittyy mahdollisuuksia ja riskejä. Ne ovat edistäneet talouskasvua, työpaikkojen luomista ja yrittäjyyttä ja voivat edistää siirtymistä epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen ( 20 ) , mikä on kehitysmaille suotuisa asia. Maailmanlaajuisten toimitusketjujen kautta harjoitettavan globaalin kaupan ja investointien lisääntymisen sekä johtavien yritysten maailmanlaajuisen tuotannon ulkoistamisen ja rajat ylittävän koordinoinnin myötä yritystoiminnalla on merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia ( 21 )

3.4 Toimitusketjujen pituus ja toimitussuhteiden kesto tavarantoimittajien kanssa ovat monitahoisia yritystoimintavalintoja, jotka perustuvat kiinnostavimpiin liikesuhteisiin, kuluttajamarkkinoiden läheisyyteen, logistiikkaan, osaamiseen jne. Järjestelmällinen hankinta on kuitenkin myös kilpailun ja sellaisen yritystoimintamallin taloudellisten vaikuttimien sivutuote, jossa maailmanlaajuiset toimitusketjut järjestävät toimintansa liian useissa tapauksissa halvimpien kustannusten mukaan. Lisäksi yritysten pyrkimys tehokkuuteen työvoimakustannuksissa ei välttämättä tuo etuja talouksille, työntekijöille, sidosryhmille ja yhteiskunnalle laajemmin.

3.5 Nykyinen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeva kehys muodostuu enimmäkseen ei-sitovista välineistä. Ihmisoikeusloukkauksia, jotka voivat kohdistua myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksiin, tapahtuu edelleen yritysten toiminnassa, myös monikansallisissa yrityksissä sekä niiden toimitus- ja alihankintaketjuissa. Lisäksi kielteisten vaikutusten jäljittäminen on vaikeaa. Alihankintaketjujen erityiset vastuukehykset ovat jo olemassa EU:n lainsäädännössä, ja niitä on otettu käyttöön esimerkiksi julkisissa hankinnoissa, työntekijöiden lähettämisessä työhön toiseen jäsenvaltioon ja muuttoliikettä koskevassa lainsäädännössä.

3.6 Covid-19-kriisi on paljastanut pilkkoutuneiden ja yksipuolisten toimitusketjujen huolestuttavan vahingoittuvuuden ja riskit sekä ne toimintakykyisinä pitävien työntekijöiden haavoittuvuuden. Laajamittaiset häiriöt osoittivat, että maailmanlaajuisten toimintaketjujen luotettavuutta ja sietokykyä on tarpeen vahvistaa erityisesti keskeisillä alueilla ja aloilla sekä EU:n sisämarkkinoilla että kolmansien maiden hallitusten kanssa.

3.7 ETSK ehdottaa, että haavoittuvia toimitusketjuja koskevia tietoja kerätään tai käsitellään nykyistä enemmän sekä taloudellisen toiminnan häiriöiden riskien että ihmisoikeusrikkomusten havaitsemiseksi. Vuotuinen vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanokertomus voisi toimia säännöllisen tiedotuksen foorumina.

3.8 YK:n pääsihteeri António Guterres viittasi covid-19-pandemiaan kansanterveydellisenä hätätilana, josta tuli taloudellinen ja sosiaalinen kriisi ja inhimillinen kriisi, josta tulee pian ihmisoikeuskriisi ( 22 ) . Hänen mukaansa kansalaisyhteiskuntajärjestöt ovat paljastaneet, että monet valtiot ovat epäonnistuneet kansalaistensa suojelemisessa ja monet yritykset ovat puolestaan epäonnistuneet ihmisoikeuksien kunnioittamisessa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti. Työntekijät pakotetaan rutiininomaisesti työskentelemään ilman asianmukaisia välineitä, jotka suojelevat heitä tautiin sairastumiselta, heiltä evätään palkallinen sairausloma, kun he sairastuvat tai joutuvat eristäytymään omaehtoisesti, ja heidät irtisanotaan ilman erillistä ilmoitusta tai korvausta, Guterres totesi ( 23 ) . On muun muassa havaittu riskejä, jotka liittyvät Euroopassa ja Yhdysvalloissa hankittujen käsineiden ja muiden henkilönsuojainten valmistuksen toimitusketjuissa toimivien yritysten käyttämään pakkotyövoimaan ( 24 )

3.9 Yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n työryhmä on todennut merkittävässä lausunnossaan tarpeen valita covid-19-pandemian torjunnassa kestäväpohjainen ihmiskeskeinen tie. Lausunnon mukaan pandemia ei saa johtaa alhaisempiin normeihin, eikä sitä saa käyttää valtiollisten ja liike-elämän toimijoiden tekosyynä kiertää kansainvälisiä ihmisoikeussitoumuksia. Todellinen edistyminen yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanossa auttaa valmistautumaan paremmin seuraavaan kriisiin, etenkin kun kiinnitetään kollektiivisesti huomiota ilmastokriisiin ja muihin ihmisoikeushaasteisiin, jotka johtuvat epäoikeudenmukaisuudesta ja kasvavasta eriarvoisuudesta ( 25 )

3.10 ETSK on kehottanut elvyttämään kauppavirtoja siten, että sitoudutaan vahvasti sosiaali- ja työnormeihin sekä niiden noudattamisen tehokkaaseen valvontaan. Toimitus- ja tuotantoprosessien häiriintyminen on osoittanut, miten tärkeää tavaroiden ja palvelujen maailmalle toimittamisen kannalta on huolehtia työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien toimenpiteiden olemassaolosta ja toteuttaa niitä käytännössä sekä varmistaa työntekijöiden turvallisuus ja terveenä pysyminen. Järjestäytymisvapautta ja kollektiivisia neuvotteluja koskevien ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifiointi, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta on yhdessä ILO:n kaikkien tärkeimpien tähänastisten yleissopimusten kanssa tärkein keino taata turvalliset ja kunnolliset työolot ja -ehdot ( 26 )

4. Lähtötilanne: tärkeimmät olemassa olevat kansainväliset välineet ja määritelmät

4.1 On olemassa lukuisia kansainvälisiä välineitä, jotka koskevat kansainvälisiä toimitusketjuja. Niissä määritellään vastuullinen yritystoiminta, huolellisuusvelvoitetta koskevat mekanismit ja yritysten toimitusketjuihin liittyvät velvoitteet sekä valtioiden tehtävät, velvoitteet ja sitoumukset, joilla varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen, mukaan lukien tehokas ennaltaehkäisy, valvonta, oikeussuojakeinot ja seuraamukset.

4.2 YK:n vahvistaman kestävän kehityksen agenda 2030 -toimintaohjelman ytimen muodostavat 17 kestävän kehityksen tavoitetta . Maailmanlaajuisten toimitusketjujen organisointi ja yksityisen sektorin rooli ovat avainasemassa agendan tavoitteiden ja pyrkimysten saavuttamisessa, kuten kestävä talouskasvu ja tuottava työllisyys (tavoite 8), osallistavan ja kestävän teollisuuden rakentaminen (tavoite 9), eriarvoisuuden vähentäminen (tavoite 10), kulutus- ja tuotantotapojen kestävyyden varmistaminen (tavoite 12) ja kestävän kehityksen kumppanuuksien vahvistaminen (tavoite 17). Kestävän kehityksen tavoitteet 9 ja 12 keskittyvät erityisesti toimitusketjuihin, ja kestävän kehityksen tavoite 17 keskittyy yritysten käyttäytymiseen.

4.3 Vuonna 2011 hyväksytyissä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa korostetaan valtioiden velvollisuutta suojella alueellaan ja/tai lainkäyttöalueellaan ihmisiä ihmisoikeusloukkauksilta ja että ”valtioiden on osoitettava selvästi, että kaikkien niiden alueelle ja/tai lainkäyttöalueelle sijoittautuneiden yritysten odotetaan kunnioittavan kaikessa toiminnassaan ihmisoikeuksia”. Yritysten velvoite kunnioittaa ihmisoikeuksia edellyttää, että ne ”välttävät aiheuttamasta kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia toimintansa seurauksena tai osallistumasta tällaisten vaikutusten aiheuttamiseen” ja ”pyrkivät estämään tai lieventämään kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia, jotka liittyvät suoraan yritysten toimintaan, tuotteisiin tai palveluihin liiketoimintasuhteiden perusteella, vaikka yritykset eivät olisi itse olleet osallisina näiden vaikutusten aiheuttamiseen”. ”Yrityksillä on oltava käytössä käytännöt ja prosessit”, mukaan lukien ”ihmisoikeuksiin liittyvä huolellisia ennakkoarviointeja koskeva prosessi, jonka avulla määritellään, ehkäistään ja lievennetään yrityksen ihmisoikeusvaikutuksia”, ja yritysten on pyrittävä aktiivisesti korjaamaan ”kaikki kielteiset ihmisoikeusvaikutukset, jotka yritys on aiheuttanut tai joiden aiheuttamisessa se on ollut osallisena”. Ohjaavien periaatteiden selityksissä todetaan, että ”jos on aiheutunut kielteisiä vaikutuksia, joita yritys ei ole aiheuttanut tai joihin yritys ei ole ollut osallisena, mutta jotka liittyvät suoraan yrityksen toimintaan, tuotteisiin tai palveluihin sen liiketoimintasuhteiden vuoksi, ihmisoikeuksien kunnioittamista koskeva vastuu ei edellytä, että yritys itse ryhtyisi korjaaviin toimenpiteisiin, vaikka se voi päättää itse tehdä niin” ( 27 ) . Selityksissä todetaan myös, että ”ihmisoikeuksiin liittyviä huolellisia ennakkoarviointeja suorittavien yritysten ei pidä kuitenkaan olettaa, että näiden ennakkoarviointien suorittaminen vapauttaisi ne automaattisesti ja kokonaan ihmisoikeusloukkausten aiheuttamiseen tai niihin osallistumiseen liittyvästä vastuusta” ( 28 ) . Ohjaavissa periaatteissa korostetaan julkisten hankintojen roolia ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämisessä ja liiketoimintasuhteen päättämisen mahdollisuutta viimeisenä vaihtoehtona toimitusketjun hallinnassa.

4.4 Useat ILO:n välineet ja aloitteet kohdistuvat toimitusketjuihin ja ihmisarvoiseen työhön, myös jäsenvaltioiden ja yritysten vastuuseen. ILO:n määrittämä ihmisarvoisen työn käsite kattaa neljä strategista tavoitetta: — työpaikkojen luominen, osaamisen kehittäminen ja kestäväpohjaisen toimeentulon edistäminen — työelämän oikeuksien takaaminen erityisesti muita heikommassa asemassa oleville ja köyhille työntekijöille — miehille ja naisille kuuluvan sosiaalisen suojelun laajentaminen, jotta turvataan riittävä korvaus tulonmenetyksestä tai -alennuksesta ja pääsy soveltuvaan terveydenhoitoon — työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistäminen ottamalla mukaan vahvoja, riippumattomia työntekijä- ja työnantajaorganisaatioita.

4.5 Vuonna 2016 annetussa ILO:n päätöslauselmassa ihmisarvoisesta työstä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa käsitellään valtioiden roolia, kun ne vaativat yrityksiä panemaan täytäntöön huolellisuusvelvoitetta koskevat menettelyt toimitusketjuissaan, varmistavat ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja edistävät vastuullista yritystoimintaa muun muassa julkisia hankintoja koskevien käytäntöjen kautta.

4.6 Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia liittyviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin ja huolellisuusvelvoitetta koskevaan prosessiin perustuen kolmikantaisessa periaatejulistuksessa selvennetään, että tässä prosessissa olisi otettava huomioon järjestäytymisvapauden ja työehtosopimusneuvottelujen sekä työmarkkinasuhteiden ja työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun keskeinen rooli jatkuvana prosessina.

4.7 OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa , joiden soveltaminen on pakollista sen jäsenvaltioille, annetaan yksityiskohtaiset suuntaviivat vastuullisesta yritystoiminnasta ja suositellaan riskiperusteista huolellisuusvelvoitetta sekä vaaditaan valtioita perustamaan kansallisia yhteyspisteitä, joiden tavoitteena on edistää suuntaviivojen noudattamista, mukaan lukien tietoisuuden lisääminen ja valitusten vastaanottaminen, jos suuntaviivoja rikotaan. ETSK oli aiemmin kehottanut jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset yhteyspisteet ovat riippumattomia ja rakenteeltaan sellaisia, että mukaan otetaan työmarkkinaosapuolet kansallisten yhteyspisteiden jäseninä tai kansallisen yhteyspisteen valvontakomitean jäseninä. Niissä olisi varmistettava riittävä koulutus, henkilöstö ja rahoitus , joiden soveltaminen on pakollista sen jäsenvaltioille, annetaan yksityiskohtaiset suuntaviivat vastuullisesta yritystoiminnasta ja suositellaan riskiperusteista huolellisuusvelvoitetta sekä vaaditaan valtioita perustamaan kansallisia yhteyspisteitä, joiden tavoitteena on edistää suuntaviivojen noudattamista, mukaan lukien tietoisuuden lisääminen ja valitusten vastaanottaminen, jos suuntaviivoja rikotaan. ETSK oli aiemmin kehottanut jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset yhteyspisteet ovat riippumattomia ja rakenteeltaan sellaisia, että mukaan otetaan työmarkkinaosapuolet kansallisten yhteyspisteiden jäseninä tai kansallisen yhteyspisteen valvontakomitean jäseninä. Niissä olisi varmistettava riittävä koulutus, henkilöstö ja rahoitus ( 29 ) . Yritysten tulisi toimitusketjujensa yhteydessä ”pyrkiä ehkäisemään tai lieventämään haitallisia vaikutuksia tilanteessa, jossa yritys ei ole itse myötävaikuttanut niiden syntymiseen, mutta jossa vaikutus on kuitenkin suoraan yhteydessä yrityksen toimintoihin, tuotteisiin tai palveluihin liikesuhteiden kautta. Tarkoituksena ei ole siirtää vastuuta haitallisen vaikutuksen aiheuttaneelta taholta yritykselle, jonka kanssa sillä on liikesuhde.” ( 30 ) ”Jos yritys havaitsee toimitusketjuunsa liittyvän haitallisen vaikutuksen riskin, sen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kyseisen vaikutuksen lopettamiseksi tai estämiseksi. Jos yritys tunnistaa riskin myötävaikuttaa haitallisen vaikutuksen syntymiseen, sen tulisi ryhtyä tarvittaviin toimiin myötävaikutuksen ehkäisemiseksi tai pysäyttämiseksi ja käyttää vaikutusvaltaansa lieventääkseen jäljellejääviä vaikutuksia mahdollisimman laajasti.” ( 31 ) Tämä ei kuitenkaan vaikuta missään tapauksessa EU:n tai valtioiden yrityksille mahdollisesti asettamaan vastuuseen ihmisoikeusloukkauksista ja muista niiden toiminnan ja toimitus- ja alihankintaketjujen aiheuttamista haitallisista vaikutuksista, mukaan lukien asianmukaista huolellisuutta koskevien velvoitteiden rikkomiset.

5. Eurooppalaisten yritysten toimintaedellytysten tasapuolistaminen

5.1 3 ja Bettercoal. Eurooppalaisilla yrityksillä on Euroopan ulkopuolella hyvä maine siinä, että ne ovat sitoutuneet ja panostaneet kestävään kehitykseen paikallisen edustuksensa kautta. Nämä vapaaehtoiset toimenpiteet eivät ole kuitenkaan saaneet aikaan tarvittavaa täydellistä muutosta toimintatavoissa Monet yritykset ovat sitoutuneet yksittäisiin aloitteisiin, jotka ovat johtaneet toimintatapojen muutokseen ihmisoikeuksien kunnioittamisessa niiden omassa yritystoiminnassa, ja osallistuvat niihin. Alakohtaisia aloitteita ovat muun muassa Amfori, Together for Sustainability, Chemieja Bettercoal. Eurooppalaisilla yrityksillä on Euroopan ulkopuolella hyvä maine siinä, että ne ovat sitoutuneet ja panostaneet kestävään kehitykseen paikallisen edustuksensa kautta. Nämä vapaaehtoiset toimenpiteet eivät ole kuitenkaan saaneet aikaan tarvittavaa täydellistä muutosta toimintatavoissa ( 32 )

5.2 Komission oikeusasioiden pääosaston hiljattain tekemässä tutkimuksessa ( 33 ) esitetään tehokas ja kattava analyysi nykytilanteesta, ja siinä vain hieman yli kolmasosa yritysten vastaajista ilmoitti huolellisuusvelvoitteeseen liittyvistä sitoumuksista ihmisoikeuksiin ja ympäristövaikutuksiin, ja niistä suurin osa koskee vain ensimmäisen tason toimittajia. Siinä korostetaan, että tarvitaan EU:n monialainen sitova ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitetta ja vastuullista yritystoimintaa koskeva lainsäädäntö. Nykyinen kriisi on jopa vahvistanut tukea tällaiselle toiminnalle.

5.3 Kun otetaan huomioon eurooppalaisten yritysten tärkeät kokemukset tehokkaiden ja huolellisuusvelvoitetta koskevien kunnianhimoisten politiikkojen täytäntöönpanosta usein ammattiliittojen kanssa tehtyjen sopimusten perusteella, eurooppalaiset yritykset todella hyötyisivät toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ja reilusta kilpailusta perustuen yhteisiin vähimmäisvaatimuksiin, joita sovelletaan myös kolmansiin maihin sijoittuneisiin ja EU:ssa toimiviin yrityksiin. Yritystoiminnan harjoittamisen EU-brändin hyvä maine perustuu myös sen korkeatasoiseen sääntely-ympäristöön.

5.4 Toimitusketjujen hallinnointiin sekä ihmisoikeuksien ja ihmisarvoisen työn kunnioittamiseen liittyy erilaisia EU:n säädöksiä, erityisesti muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU ( 34 ) , jossa säädetään yleisen edun kannalta merkittävien suurten yritysten selvityksistä niiden toiminnan vaikutuksista ja riskeistä sekä niiden mahdollisista toimintalinjoista näiden vähentämiseksi, myös asianmukaista huolellisuutta koskevista prosesseista. Erityisalojen osalta voidaan mainita, että puutavara-Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa 995/2010/EU ( 35 ) ja konfliktialueilta tuotuja mineraaleja koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa 2017/821/EU ( 36 ) vahvistettiin yritysten toimitusketjujen asianmukaista huolellisuutta koskevat vaatimukset.

5.5 Useassa kansallisessa säädöksessä on myös hiljattain otettu käyttöön huolellisuusvelvoite, erityisenä esimerkkinä yritysten huolellisuusvelvoitteesta annettu Ranskan laki ( 37 ) . Sillä säädetään kunnianhimoisesta kansallisesta oikeudellisesta kehyksestä, jolla suuria yrityksiä vaaditaan määrittelemään, julkaisemaan ja panemaan täytäntöön huolellisuussuunnitelma ihmisoikeusloukkausten ja kielteisten ympäristövaikutusten havaitsemiseksi ja ehkäisemiseksi niiden omassa toiminnassa, sellaisten yritysten toiminnassa, joita ne valvovat suoraan tai välillisesti, sekä sellaisten alihankkijoiden ja toimittajien toiminnassa, joiden kanssa ne ylläpitävät vakiintunutta liikesuhdetta. Se sisältää vastuukehyksen, jossa yritykset velvoitetaan ilmoittamaan, milloin huolellisuusvelvoitetta koskevien velvoitteiden rikkomukset aiheuttavat vahinkoa tai ihmisoikeusrikkomuksia.

5.6 Nykyinen hajanainen oikeudellinen kehys vaikuttaa kielteisesti yrityksiin, joiden on noudatettava useita erilaisia säännöstöjä. Ne kärsivät epäoikeudenmukaisesta kilpailusta, oikeudellisesta epävarmuudesta ja hallinnollisista kustannuksista, mitä olisi vältettävä. Yhä useammat yritykset ja sijoittajat vaativat näin ollen pakollisia huolellisuusvelvollisuutta koskevia välineitä ( 38 )

5.7 Lisäksi nykytilanne ei palkitse vastuullisia yrityksiä vähimmäisvaatimusten, vertailukelpoisten prosessien, viranomaisten asianmukaisten kannustimien, nykyisten sääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon sekä sijoittajien, sidosryhmien ja kuluttajien keskuudessa ilmenevän tietoisuuden puutteen vuoksi.

6. Eurooppalainen toimintasuunnitelma ihmisoikeuksista ja ihmisarvoisesta työstä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa

6.1 Tehokkaan sääntelykehyksen luominen

6.1.1 Ihmisarvoinen työ, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja globaalien arvo- ja toimitusketjujen kestävyysajattelu ovat keskeisellä sijalla maailmanlaajuisten, eurooppalaisten ja kansallisten instituutioiden poliittisessa agendassa, ja niillä on yhä suurempi merkitys elinkeinoelämälle. Tämä edellyttää kuitenkin pikaisesti tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa sääntelykehystä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja maailmanlaajuisten ja EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden sekä talouden toimijoiden välisen reilun kilpailun edistämiseksi ja Euroopan taloudellisen toiminnan tukemiseksi.

6.1.2 Monien eurooppalaisten yritysten jo toteuttamien aloitteiden pohjalta ja niiden maailmanlaajuisen johtoaseman vahvistamiseksi tällä alalla on ensiarvoisen tärkeää kehittää kunnianhimoinen, kattava ja laaja-alainen strategia, joka yhdistää tehokkaasti aloitteet ja korjaa havaitut puutteet. Vapaaehtoiset ja sitovat toimenpiteet eivät ole toisiaan poissulkevia, vaan niiden on täydennettävä toisiaan ( 39 )

6.1.3 Eurooppalainen toimintasuunnitelma olisi suunniteltava yleiseksi kehykseksi säädöksille ja muille kuin säädöksille, jotka koskevat ihmisoikeuksia, ihmisarvoista työtä ja kestävyysperiaatteiden noudattamista yritysten toiminnassa ja toimitusketjuissa. Siinä on tunnustettava alan eri toimijoiden, erityisesti EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansainvälisten elinten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien, olennaiset, erilaiset ja toisiaan täydentävät roolit. Sen menestyksen varmistamiseksi kaikkien toimijoiden on osallistuttava täysimääräisesti sosiaalisen vuoropuhelun ja sidosryhmien välisen lähestymistavan pohjalta kehitettävän toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen.

6.1.4 Keskeisinä tavoitteina olisi oltava vastuullisen yritystoiminnan edistäminen, ihmisoikeuksien sekä EU:n sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden kunnioittaminen yritystoiminnassa ja toimitusketjuissa, yritysten ja pk-yritysten tukeminen vastuullista yritystoimintaa koskevan lähestymistavan omaksumisessa ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen yrityksille. Pakollista huolellisuusvelvoitetta koskevan ennaltaehkäisevän lähestymistavan pitäisi johtaa siihen, että ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu nykyistä vähemmän. Kun kaikkien yritysten on noudatettava samoja perussääntöjä, tämä mahdollistaisi myös kuluttajien kannalta vertailukelpoiset prosessit.

6.1.5 Laajan määritelmän olisi katettava ihmisoikeudet , myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeudet, ja sen olisi perustuttava useisiin kansainvälisiin välineisiin , myös työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeudet, ja sen olisi ( 40 ) , erityisesti ILO:n yleissopimuksiin. Oikeuksia ovat muun muassa järjestäytymisvapaus ja oikeus työehtosopimusneuvotteluihin ja työtaisteluihin, tiedottamista, kuulemista ja osallistumista koskevat oikeudet, ihmisarvoiset työolot ja työehdot, työterveys ja -turvallisuus, oikeudenmukaiset palkat ja sosiaaliturva. Lapsityövoiman ja pakkotyön torjunnassa Euroopan komission lapsityövoiman nollatoleranssia koskevaan lähestymistapaan on liitettävä tehokkaita ja kunnianhimoisia toimia. Toimintasuunnitelmassa olisi katettava myös laajempi vastuullinen yritystoiminta, erityisesti sosiaaliset ja ympäristövaikutukset, yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä, korruption torjunta, oikeudenmukainen veropolitiikka ja verotuksen avoimuus. Jotta voidaan ottaa konkreettisia edistysaskeleita kohti kestävyysperiaatteiden mukaisia toimitusketjuja, on tärkeää toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä paikallisella tasolla, kun yritysten on arvioitava paikallista lainsäädäntöä ja sopimuksia toimiessaan EU:n ulkopuolella. Samalla, kun korostetaan, että valtiovallan on tärkeää valvoa työmarkkinasääntöjen noudattamista muun muassa tarkastusten avulla, valtioiden on hoidettava täysimääräisesti tehtävänsä kansallisella ja paikallisella tasolla ( 41 )

6.1.6 Kansallisten toimintasuunnitelmien, jotka laaditaan yhteistyössä kansallisten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa , olisi oltava tiiviissä yhteydessä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanemista koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin, ja niissä olisi tunnustettava OECD:n suuntaviivojen sekä sellaisten kansallisten yhteyspisteiden merkitys, joiden olisi oltava riippumattomia ja järjestettyjä niin, että otetaan mukaan työmarkkinaosapuolet kansallisten yhteyspisteiden jäseninä, tai kansallisten yhteyspisteiden valvontakomitean jäseninä. Niissä olisi varmistettava riittävä koulutus, henkilöstö ja rahoitus EU:n ja kansallisen tason välinen koordinointi on ratkaisevan tärkeää., olisi oltava tiiviissä yhteydessä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden täytäntöönpanemista koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin, ja niissä olisi tunnustettava OECD:n suuntaviivojen sekä sellaisten kansallisten yhteyspisteiden merkitys, joiden olisi oltava riippumattomia ja järjestettyjä niin, että otetaan mukaan työmarkkinaosapuolet kansallisten yhteyspisteiden jäseninä, tai kansallisten yhteyspisteiden valvontakomitean jäseninä. Niissä olisi varmistettava riittävä koulutus, henkilöstö ja rahoitus ( 42 ) . EU:n toimintasuunnitelmaan voisi myös sisältyä vähimmäisvaatimuksia eri aloilla, jotta voidaan varmistaa asiaankuuluvien kansainvälisten välineiden tinkimätön ja tehokas kansallinen täytäntöönpano. Euroopan komission piirissä tarvitaan johdonmukaisuutta ja koordinointia eri politiikanalojen ja pääosastojen, erityisesti oikeudellisten asioiden, rahoitus-, kauppa- tai työllisyysasioiden sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon, välillä.

6.2 Huolellisuusvelvoitetta koskevan sitovan eurooppalaisen lainsäädännön laatiminen

6.2.1 sitova monialainen lainsäädäntöaloite ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteesta ja vastuullisesta yritystoiminnasta , ottaen huomioon oikeus- ja sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen tulokset ja EU:n komission jäsenen Reyndersin sitoumuksen mukaisesti. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio noudattaa sen suositusta ( 43 ) ehdottaa EU:n lainsäädäntöä tällä alalla, ja kehottaa laatimaan Euroopan toimintasuunnitelman, joka on etupäässä, ottaen huomioon oikeus- ja sisäasioiden pääosaston teettämän tutkimuksen tulokset ja EU:n komission jäsenen Reyndersin sitoumuksen mukaisesti.

6.2.2 Epäreilun kilpailun ja epätasapuolisten toimintaedellytysten välttämiseksi toimintasuunnitelman olisi katettava kaikki EU:ssa sijoittautuneet tai toimivat yritykset ja niiden toiminta, mukaan lukien niiden toimitus- ja alihankintaketjut kauttaaltaan, sekä julkinen sektori, ja sen olisi vastattava pk-yritysten erityistarpeisiin ja rajoitteisiin. Tämä noudattaa yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaista lähestymistapaa, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin niiden koosta, toimialasta, toimintaympäristöstä, omistuspohjasta ja rakenteesta riippumatta ( 44 ) . Yritysten olisi noudatettava vastuullista yritystoimintaa koskevia tiukkoja vaatimuksia, jotka kattavat ihmisoikeudet, ympäristö- ja sosiaaliset vaikutukset, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän, korruption torjunnan ja oikeudenmukaisen verotuksen.

6.2.3 Asiaankuuluvien YK:n, ILO:n ja OECD:n välineiden määrittämien huolellisuusvelvoitetta koskevien prosessien tärkeimpien vaiheiden perusteella yrityksiä olisi vaadittava kartoittamaan ja arvioimaan todellisia ja mahdollisia haitallisia vaikutuksia, reagoimaan tuloksiin (haittavaikutuksia aiheuttavien toimien lopettaminen), kehittämään ja panemaan täytäntöön huolellisuusvelvoitetta koskeva suunnitelma mahdollisten riskien ja kielteisten vaikutusten toteutumisen ehkäisemiseksi, luomaan varhaisvaroitusmekanismi sekä tarkistamaan ja seuraamaan tehokkaasti ja avoimesti asianmukaista huolellisuutta koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoa. Huolellisuusvelvoitetta koskevan prosessin, jossa ne täyttävät velvollisuutensa, olisi oltava oikeassa suhteessa mahdollisten vaikutusten vakavuuteen ja niiden operatiiviseen kontekstiin.

6.2.4 oikeussuojakeinot ja oikeussuojan saatavuus uhreille ja heidän edustajilleen, mukaan lukien ammattiliitot ja ihmisoikeuksien puolustajat. Yrityksen velvoitteiden julkinen valvonta ja oikeudellisten seurausten toteutuminen, jos velvoitteita ei noudateta, on ratkaisevan tärkeää. Oikeudellisen välineen erityispiirteitä, myös yritysvastuuta, käsitellään ETSK:n erillisessä lausunnossa Oikeudellisen välineen olisi perustuttava ennaltaehkäisevään lähestymistapaan, mutta samalla olisi varmistettavauhreille ja heidän edustajilleen, mukaan lukien ammattiliitot ja ihmisoikeuksien puolustajat. Yrityksen velvoitteiden julkinen valvonta ja oikeudellisten seurausten toteutuminen, jos velvoitteita ei noudateta, on ratkaisevan tärkeää. Oikeudellisen välineen erityispiirteitä, myös yritysvastuuta, käsitellään ETSK:n erillisessä lausunnossa ( 45 ) . Mikään EU:n aloite tällä alalla ei kuitenkaan saisi haitata tai rajoittaa yhteisiä ja useita vastuumekanismeja tai muita vastuukehyksiä kansainvälisisissä, eurooppalaisissa tai kansallisissa yhteyksissä.

6.3 Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan rooli

6.3.1 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olisi oltava keskeisessä asemassa huolellisuusvelvoitteen ja vastuullisen yritystoiminnan yhteydessä siten, että varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen yritysten toiminnassa sekä toimitus- ja alihankintaketjuissa. Kaikkien toimintasuunnitelmien ja lainsäädäntöaloitteiden olisi oltava hyötypohjaisia ja niiden tulisi tukeutua työehtosopimusneuvotteluihin ja varmistaa työntekijöiden tiedonsaanti- ja kuulemisoikeuksien kunnioittaminen. Näitä seikkoja ei valitettavasti käsitellä komission oikeusasioiden pääosaston tutkimuksessa.

6.3.2 Yritykset ja ammattiliitot voivat neuvotella asiaankuuluvalla tasolla sopimuksista, joissa määritellään direktiiviin sisältyvien velvoitteiden konkreettinen soveltaminen. Näin korostetaan useiden huolellisuusvelvoiteprosesseja koskevien sopimusten hyviä käytäntöjä ja myönteistä vaikutusta. Lisäksi työntekijöiden edustajille olisi tiedotettava ja heitä olisi kuultava asianmukaista huolellisuutta koskevan suunnitelman määrittelystä ja sen täytäntöönpanosta.

6.3.3 Euroopan monialaisen ja alakohtaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun olisi autettava näitä aloja tekemään parannuksia sisällyttämällä siihen yhteisiä aloitteita ja hankkeita, suuntaviivoja, valmiuksien kehittämistä ja sopimuksia.

6.3.4 Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, miten työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun perustuvilla aloitteilla voidaan saada aikaan merkittäviä edistysaskeleita ihmisarvoisen työn alalla maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa. Accord on Fire and Building Safety in Bangladesh -sopimus allekirjoitettiin toukokuussa 2013 oikeudellisesti sitovana sopimuksena, jonka osapuolina on yli 200 suurimmaksi osaksi eurooppalaista vaatevalmistajaa ja vaatteiden jälleenmyyjää sekä kaksi maailmanlaajuista liittoa (IndustriALL ja UNI Global Union) sekä useita paikallisia ammattiliittoja ja sopimuksen tekoa todistaneita tahoja.

6.3.5 Toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös toimenpiteitä, joilla lisätään kuluttajien ja sijoittajien tietoisuutta yritysten sosiaalisten ja ympäristövaikutusten merkityksestä, edistetään välineitä, joilla mahdollistetaan yritysten suorituskyvyn vertailtavuus ja tunnistetaan paremmin ne, jotka esittävät tehokkaita vastuullista yritystoimintaa koskevia strategioita. Kaikkien aloitteiden olisi perustuttava sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen, osallistumiseen, sillä nämä voivat toimia tiedon moninkertaistajina ja lisätä tietoisuutta myönteisistä ja kielteisistä käytänteistä.

6.4 Toimenpiteet eurooppalaisen toimintasuunnitelman täydentämiseksi

6.4.1 Muiden kuin taloudellisten tietojen antamista koskevan direktiivin tarkistaminen. Tuetaan kunnianhimoista tarkistusta, jolla saadaan mukaan kaikki yritykset henkilölliseen soveltamisalaan ja siten myös vastataan pk-yritysten erityistarpeisiin ja -rajoitteisiin. Aineellinen soveltamisala olisi määriteltävä paremmin, jotta muiden kuin taloudellisten tietojen julkistaminen olisi kattavaa, vertailukelpoista ja tehokasta. Kun otetaan huomioon, että tietojen ilmoittaminen on keskeinen osa huolellisuusvelvoitteen mekanismeja, direktiivin olisi oltava yhdenmukainen asiaa koskevan oikeudellisen aloitteen kanssa, siihen olisi sisällyttävä erityisiä keskeisiä tulosindikaattoreita ja tavoitteita (esimeriksi Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden perusteella), ja sen olisi perustuttava yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin Yhdistyneen kansakunnan ohjaaviin periaatteisiin ja muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin välineisiin.

6.4.2 Yrityksen hallituksen tehtävät, kestäväpohjainen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä sekä yhtiöoikeus. Tuetaan lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, jotka koskevat yrityksen hallituksen EU:n laajuisia tehtäviä, jotta toimitaan kaikkien sidosryhmien edun mukaisesti ja jotta yrityksen toiminta edistää sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamista. Lisäksi määritellään muita säädöksiä ja muita kuin säädöksiä, joilla edistetään kestävyysperiaatteiden mukaisempaa, tulevaisuuteen suuntautuvaa ja pitkäjänteisempää hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja yhtiöoikeutta.

6.4.3 Julkinen rahoitus ja julkinen tuki. Ehdotetaan erityisiä ehtoja ja myönteisiä kannustimia, jotka liittyvät ihmisoikeuksien, ihmisarvoisen työn ja kestävän kehityksen tavoitteiden kunnioittamiseen yritysten toiminnassa ja toimitusketjuissa julkisen ja EU:n rahoituksen ja tuen saamiseksi erityisesti covid-19:ään liittyvien EU:n ja kansallisten talouden elpymissuunnitelmien yhteydessä.

6.4.4 Julkiset hankinnat. Varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä olevan sosiaalisen lausekkeen tinkimättä täytäntöön ja valvovat sen noudattamista, ja esitetään julkisia hankintamenettelyjä koskevia ehdotuksia, joilla tuetaan ja edistetään ihmisoikeuksia, huolellisuusvelvoitetta ja yritysten vastuullista menettelyä niiden liiketoiminnassa ja toimitusketjuissa, ihmisarvoinen työ mukaan luettuna. Tämä voitaisiin saada aikaan muun muassa tarkistamalla julkisia hankintoja koskevia direktiivejä, kehittämällä hankintaviranomaisten valmiuksia ja vaihtamalla parhaita käytäntöjä sekä edistämällä niitä vapaakauppasopimusten avulla.

6.4.5 Kannustimet. Ehdotetaan aloitteita sellaisten yritysten tukemiseksi, jotka tekevät enemmän kuin noudattavat vastuullista yritystoimintaa ja myönteisiä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevia oikeudellisia velvoitteita. Näitä voivat olla esimerkiksi erityisten politiikkojen ja välineiden kehittämisen tukeminen, kestävyysperiaatteita noudattavien yritysten verkostojen edistäminen ja työmarkkinaosapuolten aloitteita koskevien valmiuksien kehittäminen.

6.4.6 Synergiaetu kansainvälisten kauppa- ja investointiohjelmien kanssa. Ulkomaisia sijoittajia olisi vaadittava noudattamaan huolellisuusvelvoitetta, ennen kuin nämä voivat hyötyä kansainvälisen investointisopimuksen kattavuudesta. Vastaavasti vapaakauppasopimuksen osapuolten olisi myös taattava, että niiden alueelle sijoittautuneet yritykset noudattavat huolellisuusvelvoitetta koskevia vaatimuksia. Esimerkiksi Kanada paransi yritysten yhteiskuntavastuustrategiaansa keskittymällä kanadalaisten yritysten käyttäytymiseen ulkomailla ja perustamalla useista sidosryhmistä koostuvan neuvoa-antavan elimen. Huhtikuussa 2019 nimitettiin Kanadan ensimmäinen yritysvastuuvaltuutettu, jonka tehtävänä on tarkastella mahdollisia ihmisoikeusloukkauksia, joihin kanadalaisten kaivos-, öljy-, kaasu- ja vaatealan yritysten toiminnan väitetään johtaneen ulkomailla, ja laatia aiheesta julkinen raportti sekä esittää yrityksille suosituksia kauppaan liittyvistä toimenpiteistä Ulkomaisia sijoittajia olisi vaadittava noudattamaan huolellisuusvelvoitetta, ennen kuin nämä voivat hyötyä kansainvälisen investointisopimuksen kattavuudesta. Vastaavasti vapaakauppasopimuksen osapuolten olisi myös taattava, että niiden alueelle sijoittautuneet yritykset noudattavat huolellisuusvelvoitetta koskevia vaatimuksia. Esimerkiksi Kanada paransi yritysten yhteiskuntavastuustrategiaansa keskittymällä kanadalaisten yritysten käyttäytymiseen ulkomailla ja perustamalla useista sidosryhmistä koostuvan neuvoa-antavan elimen. Huhtikuussa 2019 nimitettiin Kanadan ensimmäinen yritysvastuuvaltuutettu, jonka tehtävänä on tarkastella mahdollisia ihmisoikeusloukkauksia, joihin kanadalaisten kaivos-, öljy-, kaasu- ja vaatealan yritysten toiminnan väitetään johtaneen ulkomailla, ja laatia aiheesta julkinen raportti sekä esittää yrityksille suosituksia kauppaan liittyvistä toimenpiteistä ( 46 )

6.4.7 Toimintasuunnitelmassa olisi kiinnitettävä huomiota laajempiin osatekijöihin, erityisesti verotuksen avoimuuteen, mukaan lukien maakohtainen raportointi ja oikeudenmukainen verotuskäyttäytyminen, kestäväpohjainen rahoitus ja sijoittajien velvoitteet. Voitaisiin arvioida onko konfliktialueilta tuotuja mineraaleja koskevaa asetusta ja puutavara-asetusta tarpeen tarkistaa tai vahvistaa.

7. Ihmisarvoista työtä ja tehokasta täytäntöönpanoa edistävä kauppa

7.1 Kauppa on tärkeä monialainen tekijä eurooppalaisen toimintasuunnitelman tavoitteiden täytäntöönpanossa, sillä se yhdistää tämän kolmansiin maihin ja monenväliseen näkökulmaan. EU:n uuden kauppastrategian uudelleentarkastelussa on otettava tämä välttämättä huomioon. EU:lla on maailman suurin kauppaverkosto, mikä antaa kahdenvälisille kauppasopimuksille erityisen merkittävän vipuvaikutuksen, jota on käytettävä tehokkaasti ennen niiden tekemistä sekä niiden täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan aikana.

7.2 EU:n ja Vietnamin välisissä neuvotteluissa nähtiin, miten EU voi edistyä työolojen parantamisessa kumppanimaan kanssa. Vuosien kuluttua vapaakauppasopimusten tekemisestä voidaan kuitenkin edelleen havaita, että joissakin kumppanimaissa ei ole saavutettu edistystä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten noudattamisessa. Tämä koskee erityisesti EU:n ja Korean pitkäaikaisia työoikeuksia koskevia kiistoja, jotka liittyvät ILO:n perussopimusten ja ajantasaisten yleissopimusten ratifioimatta jättämiseen. Tämä osoittaa, että suurin vaikutusvalta ILO:n keskeisten sopimusten ratifioimisen turvaamiseksi on neuvottelujen aikana ja ennen niiden loppuun saattamista. Asian pitäisi näin ollen ilmetä allekirjoitetussa sopimuksessa.

7.3 Kauppa ei ole ilmastopolitiikan liikkeellepaneva voima, mutta siitä voi tulla sen keskeinen mahdollistava tekijä. Pariisin sopimuksen asettaminen olennaiseksi tekijäksi kaikissa tulevissa kattavissa kauppasopimuksissa, mikä tarkoittaa sopimusten keskeyttämistä, mikäli niitä ei noudateta, on myönteinen askel, jota olisi laajennettava kattamaan ILO:n perustavat ja ajantasaiset yleissopimukset, jotka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet. Kansainvälisen tason tunnustettuna elimenä ILO:n olisi osallistuttava ILO:n yleissopimusten täytäntöönpanon seurantaan vapaakauppasopimuksissa ( 47 )

7.4 ETSK on jo aiemmin suositellut, että olisi laadittava erityislauseke, jolla edistetään kestävän kehityksen tavoitteita kaikissa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevissa tulevissa valtuutuksissa, ja että Maailman kauppajärjestöä WTO:ta uudistetaan siten, että sen säännöt varmistavat, että maat noudattavat kestävän kehityksen tavoitteita ja panevat ne täytäntöön. EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tässä vaikutusvaltaansa ja mahdollisuuksiaan ajaa asioita WTO:n eri komiteoissa, erityisesti kun on kyse kaupan ja ihmisarvoisen työn kaltaisista uusista aiheista.

7.5 Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut ovat yhä tärkeämpi osa kaikkia uuden sukupolven EU:n vapaakauppasopimuksia, mutta tehokkaan täytäntöönpanon ja täytäntöönpanokelpoisuuden on nyt oltava avainasemassa näiden sitoumusten toteuttamisessa, erityisesti tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi EU:n yrityksille ulkomailla. Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien suositusten vaikutusta kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien rikkomusten tutkintaan on vahvistettava huomattavasti.

7.6 ETSK kannustaa lisäksi komissiota tutkimaan työriitojen ratkaisuun liittyviä uusia lähestymistapoja, joiden avulla tilapäinen kansainvälinen riitojenratkaisupaneeli voisi määrätä seuraamuksia sääntöjä rikkovalle taholle. EU:n polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä varten on jo käytössä nopea prosessi, jota voitaisiin laajentaa sosiaaliseen polkumyyntiin. Ranskan ja Alankomaiden epävirallista asiakirjaa mukaillen ( 48 ) ETSK ehdottaa yleisesti, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien säännösten tehokas täytäntöönpano yhdistetään tariffinalennusten vaiheittaiseen täytäntöönpanoon.

7.7 ETSK kehottaa uudistamaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaa asiantuntijapaneelimekanismia, jossa kauppaan erikoistuneet asianajajat, mutta myös työ-, ilmasto- ja ihmisoikeusasiantuntijat, voisivat käsitellä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun mukaisia valituksia. Jos kyseiset komiteat havaitsevat rikkomuksia, olisi käynnistettävä sopimuksen mukainen, valtioiden välinen riitojenratkaisumekanismi, joka tarjoaa mahdollisuuden taloudellisiin seuraamuksiin tai sanktioihin sekä oikeussuojakeinoja vahinkoa kärsineelle osapuolelle ( 49 ) . ETSK oli myös ehdottanut riippumatonta työsihteeristöä ja kollektiivista valitusmekanismia ( 50 )

7.8 Uuden kauppasopimusten noudattamisen ja täytäntöönpanon valvojan on johdettava sellaisten sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka ”liittyvät kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sekä kauppa- ja investointisopimusten muiden lukujen yhteydessä esiin tuleviin sosiaalisiin ja ympäristöä koskeviin huolenaiheisiin”, ja aloitettava oikea-aikaiset ja tehokkaasti käynnistetyt tutkimukset, joilla ”on tukenaan riittävät resurssit ja jossa tunnustetuilla sidosryhmillä on selkeä rooli sekä valitusten tekemisessä että mahdollisiin julkisiin kuulemisiin osallistumisessa” ( 51 )

7.9 Yrityksillä on tärkeä tehtävä, kun ne varmistavat työ- ja sosiaalisten oikeuksien noudattamisen, tukevat ja panevat täytäntöön työntekijöiden oikeuksia suojaavia lakeja ja soveltavat ammattiliittojen kanssa sovittuja asianmukaisia normeja sekä suorissa toimissaan että toimitusketjuissaan. ETSK kehotti komissiota laatimaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia lausekkeita, jotka sisältävät YK:n ja OECD:n välineiden mukaisia tiukkoja sitoumuksia ( 52 ) . Näin varmistettaisiin, että kauppasopimuksilla tuetaan hyvää yritystoimintaa sekä ehkäistään sosiaalista polkumyyntiä ja sosiaalisten normien heikentämistä.

7.10 Kauppa- ja kansainvälisillä investointisopimuksilla on keskeinen vipuvaikutus näiden normien tasaisessa täytäntöönpanossa sekä sijoittajien että hallitusten keskuudessa. OECD:n tuoreessa raportissa ( 53 ) luetellaan useita olemassa olevia tai uusia kansallisia ja alueellisia aloitteita. Tämä sääntelyn moninaisuus on haaste, koska osa lähestymistavoista on horisontaalisia ja osa aihekohtaisia. Ne vaikuttavat yrityksiin eri tavoin erilaisten raja-arvojen ja soveltamisalojen vuoksi. Jopa OECD-mailla on toisistaan eroavia ilmoittamisnormeja. Tasapuoliset toimintaedellytykset ovat selkeästi perusteltuja: kaikkien sovellettavien normien lähentäminen ylöspäin takaisi oikeusvarmuuden ja oikeudenmukaisen kilpailun kaikille.

8. Hallinnollisten puutteiden korjaaminen: EU:n maailmanlaajuisen johtajuuden merkitys

8.1 Eurooppalainen huolellisuusvelvoitetta koskeva normi on välttämätön askel varmistettaessa ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja niiden noudattamisen valvonta sekä ihmisarvoinen työ toimitusketjuissa. Se edistäisi yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjeellisten periaatteiden, ILO:n kolmikantajulistuksen ja OECD:n suuntaviivojen täytäntöönpanoa. Se täydentäisi myös kansallisia aloitteita kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi erityisesti lapsityövoiman ja pakkotyön hävittämisen osalta.

8.2 Normi edistäisi myös luotettavampien, kestävyysperiaatteiden mukaisempien ja paremmin hallinnoitujen toimitusketjujen luomista, mikä lisäisi selviytymiskykyä ja hallinnan tehokkuutta kriisiaikoina. Tämä olisi erityisen tärkeää esimerkiksi työterveyden ja -turvallisuuden kannalta.

8.3 EU:n toimet edellyttävät täydentäviä parannuksia kansainväliseen lainsäädäntökehykseen maailmanlaajuisen politiikan johdonmukaisuuden saavuttamiseksi. Monenvälisen kehityksen prosessi alkaa joskus kunnianhimoisista yksipuolisista toimista. ETSK katsoo, että EU:lla on ainutlaatuiset edellytykset ottaa edelläkävijärooli asianmukaisen huolellisuuden suhteen varsinkin eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista johtajuutta silmällä pitäen.

8.4 YK:n sitovalle sopimukselle yrityksistä ja ihmisoikeuksista ILO:n yleissopimus ihmisarvoisesta työssä toimitusketjuissa ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita etenemään toden teolla kohti tehokkaampia ja sitovampia välineitä kansainvälisellä tasolla sekä tekemään uusia aloitteita nykyisten välineiden ja kehysten tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi. Niihin on sisällyttävä tuki ( 54 ) ja kehotus laatia ( 55 ) , vuonna 2016 pidetyssä kansainvälisessä työkonferenssissa käydyn keskustelun mukaisesti, ja niiden olisi perustuttava ILO:n keskeisiin ja ajantasaisiin yleissopimuksiin ja ILO:n julistukseen työhön liittyvistä perusperiaatteista ja oikeuksista. ETSK pitää erittäin kiireisenä tarpeena laatia maailmanlaajuinen tutkimus, jossa analysoidaan, miten kansainvälisissä työelämän normeissa on pureuduttu ihmisarvoista työtä koskeviin epäkohtiin, ja korjata kaikki havaitut puutteet.

Bryssel 18. syyskuuta 2020. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) ILO, Decent Work in Global Supply Chains, raportti IV, 2016.

(2) EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9.

(3) EUVL C 303, 19.8.2016, s. 17.

(4) EUVL C 47, 11.2.2020.

(5) ETSK:n lausunto aiheesta Pakollinen huolellisuusvelvoite (valmisteleva lausunto, neuvosto/EP) (asiakokonaisuus INT/911, syyskuu 2020) (ks. tämän virallisen lehden sivu 136).

(6) Katso alaviite 3.

(7) EUVL C 227, 28.6.2018, s. 27.

(8) ETSK:n lausunto aiheesta Vapaakauppasopimusten täytäntöönpano 1. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta 2018 (asiakokonaisuus REX/525, heinäkuu 2020) (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 160).

(9) Ks. alaviite 3.

(10) Ks. alaviite 7.

(11) Ks. alaviite 2.

(12) Ks. alaviite 5.

(13) Neuvoston päätelmät (10254/16), annettu 20 päivänä kesäkuuta 2016, yritystoiminnasta ja ihmisoikeuksista.

(14) Neuvoston päätelmät (8833/16), annettu 12 päivänä toukokuuta 2016, aiheesta EU ja vastuulliset globaalit arvoketjut.

(15) Komission jäsenen Reyndersin puhe Euroopan parlamentin vastuullista yritystoimintaa käsittelevän työryhmän 29. huhtikuuta 2020 järjestämässä huolellisuusvelvoitetta koskevassa verkkoseminaarissa.

(16) UNCTAD, World Investment Report (2013).

(17) ILO World Employment and Social Outlook (WESO) -raportti vuodelta 2015.

(18) UNCTAD, World Investment Report (2020).

(19) The 2030 Agenda for Sustainable Development, kohta 68.

(20) Ks. alaviite 1.

(21) Ks. alaviite 3.

(22) António Guterres, COVID-19 and Human Rights – We are all in this together, huhtikuu 2020.

(23) What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?, Business & Human Rights Resource Centre, 16. kesäkuuta 2020.

(24) Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns, Business & Human Rights Resource Centre.

(25) Yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n työryhmän lausunto, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights

(26) Ks. alaviite 8.

(27) Yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden perusperiaatteen 22 selitykset.

(28) Yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden perusperiaatteen 17 selitykset.

(29) Ks. alaviite 7.

(30) OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, osa I, kohta II.A.12.

(31) OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, yleisiä periaatteita koskevan selitysosan kohdat 18 ja 19.

(32) Ks. alaviite 15.

(33) Study on due diligence requirements through the supply chain, 2020.

(34) EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1.

(35) EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

(36) EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1.

(37) Ranskan laki 2017-399, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2017 tytäryhtiöiden ja sopimusyritysten asianmukaisesta huolellisuudesta.

(38) 1,3 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria edustavien sijoittajien esittämä vetoomus ja Luettelo julkisten yritysten lausunnoista & tuen ilmaisuista, Business & Human Rights Resource Centre, 2019.

(39) Ks. alaviite 4.

(40) Mukaan lukien Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus sekä Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan sosiaalinen peruskirja. Määritelmän olisi lisäksi perustuttava EU:n perussopimuksiin ja EU:n perusoikeuskirjaan sekä kansallisiin välineisiin ja lainsäädäntöön ihmisoikeuksien alalla.

(41) Ks. alaviite 7.

(42) Ks. alaviite 7.

(43) Ks. alaviite 4.

(44) Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden perusperiaate 14.

(45) Ks. alaviite 5.

(46) Ks. alaviite 4.

(47) Ks. alaviite 8.

(48) Alankomaiden ja Ranskan epävirallinen asiakirja kaupan sosioekonomisista vaikutuksista ja kestävästä kehityksestä, [englanniksi] toukokuu 2020.

(49) ETSK:n lausunto aiheesta Covid-19-kriisin jälkeinen polttava kysymys: suunniteltu uusi monenvälinen toimintamalli (oma-aloitteinen lausunto) (asiakokonaisuus REX/529, heinäkuu 2020) (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53).

(50) Ks. alaviite 7.

(51) Ks. alaviite 7.

(52) Ks. alaviite 7.

(53) OECD:n raportti, [englanniksi] 2020.

(54) Ks. alaviite 2.

(55) Ks. alaviite 3.