P9_TA(2020)0368

Muuntogeeninen maissi MON 88017 (MON-88Ø17-3)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02,

— ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

— ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

— ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

— ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 21. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 6. toukokuuta 2009,

— ottaa huomioon EFSAn 29. tammikuuta 2020 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 11. maaliskuuta 2020,

— ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

— ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

A. ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/814/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MON 88017 sisältävien, niistä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattaa myös sellaisten maissia MON 88017 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta maissia, lukuun ottamatta viljelyä;

B. ottaa huomioon, että luvanhaltija Monsanto Europe N.V. toimitti 10. heinäkuuta 2018 komissiolle yrityksen Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi;

C. ottaa huomioon, että EFSA antoi 21. huhtikuuta 2009 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 6. toukokuuta 2009;

D. ottaa huomioon, että EFSA antoi 29. tammikuuta 2020 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 11. maaliskuuta 2020;

E. ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MON 88017 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvaa synteettistä proteiinia Cry3Bb1 (tunnetaan myös Bt-toksiinina), jonka toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista se on johdettu, torjumaan kovakuoriaisiin kuuluvilta maissin tuholaisilta, sekä proteiinia CP4 EPSPS tarjoamaan glyfosaattikestävyyttä (7);

F. toteaa, että kahden geenirakenteen yhdistelmä johdettiin geenien pinoamisesta mutta yksittäisiä emokasveja arvioitu, mikä rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) No 503/2013 (8) säännöksiä;

G. ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huolet EFSAn lausunnoista

H. ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (9); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että eristetyillä proteiineilla (eli ei koko muuntogeenisellä kasvilla) tehdyillä akuutin toksisuuden testeillä ei ole suurta merkitystä, että ehdotettu markkinoille saattamisen jälkeinen ympäristöseuranta on liian epätarkka ihmisten tai eläinten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia tahattomia vaikutuksia koskevan seurantasuunnitelman kannalta, että bakteriaalisten surrogaattiproteiinien testaaminen ei saisi korvata kasveissa esiintyvien proteiinien testausta, että viljelyskausien ja -paikkojen määrä ei ole riittävä, kun otetaan huomioon muuntogeenisen organismin kaupallinen käyttö, että tarvitaan lisätietoja riskinarvioinnin johtopäätösten tekemiseksi ja että ei voida sulkea pois muuntogeenisestä maissista MON 88017 valmistetuissa elintarvikkeissa ja rehussa olevasta mCry3Bb1-proteiinista aiheutuvia allergeenisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että lisäksi yksi jäsenvaltio kyseenalaisti riskinarviointia varten tehtyjen tutkimusten riippumattomuuden, koska niitä teki hakija Monsanto;

I. ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että päätöksellä 2009/814/EY annettuun hyväksyntään perustuvassa seurantasuunnitelmassa ja seurantakertomuksissa on perustavanlaatuisia puutteita eivätkä ne ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (11) tai EFSAn asiaa koskevien ohjeiden mukaisia, että tutkimukset eivät ole riittäviä ja että tarvitaan lisäkokeita, jotta voidaan määrittää lannan tai jäteveden välityksellä tapahtuvasta Bt-proteiineille altistumisesta muille kuin kohdeorganismeille aiheutuvat altistukset ja myöhemmät vaikutukset ja riskit, ja että tietojen puuttumisen vuoksi muuntogeenisen maissin MON 88017 ympäristöturvallisuutta ei voida täysin arvioida;

Täydentävät torjunta-aineet ja jäämien analyysin puute

J. toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (12); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään paitsi suurempia myös toistuvia glyfosaattiannoksia, mikä saattaa johtaa suurempiin jäämäpitoisuuksiin sadossa;

K. ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (13);

L. ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin glyfosaattijäämistä (14) ei ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (15);

M. ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (16);

N. ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (17);

Epäpätevät toksisuustutkimukset

O. ottaa huomioon, että tutkimukset, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, käytettiin rekombinantissa E. coli -kannassa tuotettuja proteiineja Cry3Bb1 ja CP4 EPSPS;

P. toteaa, että yleisesti ottaen eristetyillä proteiineilla tehtyjä toksisuuden testejä voidaan pitää vain vähän merkitsevinä, koska proteiinin vaikutuksia yhdessä itse kasvin kanssa ei oteta huomioon;

Q. ottaa huomioon esimerkiksi sen, että eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna toksiiniin eristyksissä; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisille myrkyllistä vaikutusta jopa 20-kertaisesti (18); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan;

R. ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-toksiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (19): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI-vaikutukset ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjuttaviin hyönteisiin (20);

S. ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI-vaikutusten ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille;

Bt-adjuvanttisuuteen liittyvät kysymykset

T. toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (21), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

U. ottaa huomioon, että EFSAn riskinarvioinnissa ei oteta huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (22), minkä vuoksi on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja tehdä eristettyjä proteiineja käyttävät tutkimukset pätemättömiksi; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että hajoamista ruuansulatusnesteissä, jolla voi olla merkitystä toksisuuden ja adjuvanttisuuden kannalta, testattiin käyttämällä Bt-toksiineja eristyksissä;

Bt-viljelykasvit: vaikutus muihin kuin kohdeorganismeihin ja lisääntynyt resistenssi

V. ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

W. ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (23); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista ”vaikutuksen ulkopuolisille” lajeille (24);

X. ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten Cry3Bb1, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain suppeaan joukkoon muita kuin torjuttavia organismeja ottamatta huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjuttavia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta;

Y. ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (25);

Z. ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (26) todetaan, että ”useissa analyyseissä Bt-kasvien vaikutuksesta torjunta-aineiden käyttömalleihin ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi Bt-kasveihin liittyvää hyönteismyrkkyjen (erityisesti ’käsiteltyjen alojen’) käytön vähenemistä on voitu yliarvioida”; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että ”tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin”; panee merkille, että tutkimuksessa myös todettiin, että ”joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt”; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (27);

AA. ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, ja sopimus velvoittaa sekä viejä- että tuojamaat ottamaan huomioon biologisen monimuotoisuuden;

Epädemokraattinen päätöksenteko

AB. ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

AC. ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

AD. ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

AE. ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (28); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

1. katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan;

2. katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 ( 29 ) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta;

3. pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi;

4. on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat ( 30 ) ; on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio hyväksyi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille ( 31 ) huolimatta parlamentin vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänesti päätöstä vastaan;

5. kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta;

6. kehottaa jälleen komissiota ottamaan lupien myöntämisessä huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet;

7. toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

8. toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien kattavaa arviointia, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden arviointia ja sitä, että arvioidaan mahdollisia yhteisvaikutuksia, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa;

9. kehottaa EFSAa viimeinkin hyväksymään huomattavat erot kasvien omien Bt-toksiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmenevien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysimääräisesti huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä;

10. kehottaa EFSAa olemaan enää hyväksymättä toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, joiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamista proteiineista, ja vaatimaan, että kaikki testit suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella;

11. kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman agronomisia olosuhteita ja ympäristöolosuhteita, jotta voidaan arvioida geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen viljelyn aikana vaikuttavien stressitekijöiden vaikutusta;

12. kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman eri lajikkeita, jotta voidaan arvioida erilaisten geneettisten taustojen vaikutusta geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen;

13. kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saadut elintarvikkeet ja rehut vaikuttavat suoliston mikrobiomiin;

14. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

(1) EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(4) Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen maissin MON 88017 arvioinnista lupien uusimiseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-RX-014). EFSA Journal 2020;18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5) Kahdeksannella vaalikaudella Euroopan parlamentti hyväksyi 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

— Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

(6) Komission päätös 2009/814/EY, tehty 30 päivänä lokakuuta 2009, muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL L 289, 5.11.2009, s. 25).

(7) EFSAn lausunto s. 7 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(8) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9) Jäsenvaltioiden ensimmäiset huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280.

(10) Jäsenvaltioiden toiset huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672.

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12. maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta – komission julkilausuma (EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1).

(12) Katso esim. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management. Tammikuu 2016;57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(13) Katso esim. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, ja https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14) Geenimuunnospakan mukaiseen maissiin sisältyy EPSPS-muunnos.

(15) EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 – revised version to take into account omitted data, EFSA Journal 2019;17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862.

(16) EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA journal 2015;13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(17) Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(18) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”. J Agric Food Chem, 1990, 38: 1145–1152.

(19) Katso esim. Then, C. ”Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity”. Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, s. 791–797.

(20) Katso esim. Han P, Niu CY, Lei CL, Cui JJ, Desneux N. ”Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, Ecotoxicology. 2010, 19, s. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z, Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J. Fluri, P., Mulligan, E. ja Bigler, F., Apidologie, ”Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, 2005, 36 4, s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049, ja Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M. ”Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”. Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315,

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(21) Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5): s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22) Katso johdanto-osan Q kappale.

(23) Katso esim. Hilbeck, A. ja Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(24) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(25) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(26) Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(27) Neonikotinoidit, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(28) Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” ehdotuksen – ei ”hyväksyy” ehdotuksen – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(29) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(30) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(31) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.