Komission tiedonanto - Uusi kumppanuus Kaakkois-Aasian kanssa /* KOM/2003/0399 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO - Uusi kumppanuus Kaakkois-Aasian kanssa Sisällys Tiivistelmä 1. Johdanto 2. Hyvä lähtökohta suhteiden edistämiseen a) Merkittävät taloudelliset edut b) Yhteistyöohjelman laajentaminen Kaakkois-Aasian kanssa c) EU:n ja Kaakkois-Aasian yhteiset piirteet ja arvot 3. Strategiset toimintalinjat ja toimintakohdat a) Alueellisen vakauden ja terrorismin torjunnan tukeminen b) Ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja hyvän hallintotavan edistäminen c) Oikeus- ja sisäasioiden valtavirtaistaminen d) Uuden dynaamisuuden lisääminen alueelliseen kauppaan ja investointisuhteisiin e) Köyhien maiden kehittämisen edelleen tukeminen f) Vuoropuhelun ja yhteistyön tehostaminen tietyillä aloilla 4. Riittävän toimielinjärjestelmän ja riittävien resurssien takaaminen a) Alueellinen vs. kahdenvälinen toimielinjärjestelmä b) Toimielinjärjestelmän ja käytettävissä olevien resurssien tehokas käyttäminen 5. Uusi näkyvyysstrategia kumppanuuden edistämiseksi 6. Päätelmät Liitteet Tiivistelmä Tässä tiedonannossa ehdotetaan EU:n suhteiden elvyttämistä ASEANiin ja Kaakkois-Aasian maihin. Suhteiden edistämistä pidetään tärkeänä myös syyskuussa 2001 annetussa komission tiedonannossa "Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten". Neuvosto ja parlamentti ovat sittemmin hyväksyneet tämän tavoitteen. Suhteiden edistämisen strategiaan on monta perustetta. Yhteistyön lujittamisen hyvänä lähtökohtana on se, että Euroopan ja Kaakkois-Aasian mailla on monia yhteisiä piirteitä ja arvoja sekä merkittäviä poliittisia ja taloudellisia etuja. Niihin sisältyy syvä kunnioitus kulttuurin, uskonnon ja kielten moninaisuutta kohtaan. On myös tiedostettu, että monet ongelmat, kuten terrorismi, ympäristön pilaantuminen, taudit sekä järjestäytynyt rikollisuus, ovat maailmanlaajuisia ja että niitä voidaan ratkoa tehokkaasti vain kansainvälisen yhteistyön avulla. Taloudellisesti entistä tiiviimmän yhteistyön mahdollistaa se, että Kaakkois-Aasiasta on tulossa yksi maailmantalouden voimakkaimmin kasvavista alueista. Tiedonannossa määritetään toimet EU:n suhteiden parantamiseksi ASEANiin ja Kaakkois-Aasian maihin sekä määritetään seuraavat kuusi strategista toimintalinjaa: a) Alueellisen vakauden ja terrorismin torjunnan tukeminen: ASEANin vahvuus taannee parhaiten alueen rauhan ja vakauden. EU voi vaikuttaa niihin käymällä ASEANin ja ASEMIn välityksellä poliittista vuoropuhelua sekä pyydettäessä tarjoamalla alueelliseen yhdentymiseen liittyvää asiantuntemustaan. EU on valmis edelleen tukemaan konfliktien estämiseen ja ratkaisemiseen liittyviä toimia. Terrorismin osalta EU on valmis avustamaan maita kansainvälisen terrorismin vastaisissa toimissa niin, että se ei vaikuta kielteisesti maiden perusoikeuksien kunnioittamiseen tai poliittisesti rauhallisiin oloihin. b) Ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja hyvän hallintotavan edistäminen: Ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja hyvää hallintotapaa olisi edistettävä kaikessa Euroopan yhteisön poliittisessa vuoropuhelussa ja kehitysyhteistyössä siten, että ASEANin ja kansallisten hallitusten kanssa muodostetaan rakentavia kumppanuuksia vuoropuhelun, kannustamisen ja tehokkaan tuen avulla. Alueen maiden kanssa tehtävien uusien kahdenvälisten sopimusten olennaisena osana olisi oltava ihmisoikeuslauseke, ja EU ja eräät alueen maat voivat päättää ihmisoikeusasioita koskevien kahdenvälisten vuoropuhelujen aloittamisesta. c) Sisä- ja oikeusasioiden valtavirtaistaminen: Pyrittäessä luomaan EU:hun vapauden, oikeuden ja turvallisuuden aluetta on tärkeää ottaa tämä näkökohta huomioon ulkosuhteissa. Maahanmuuttoa, ihmiskauppaa, rahanpesua, piratismia, järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumeita koskevat kysymykset on otettava järjestelmällisesti huomioon Kaakkois-Aasian kanssa käytävissä alueellisissa ja kahdenvälisissä vuoropuheluissa. d) Dohan neuvottelukierroksen jälkeisen Euroopan yhteisön ja ASEANin vapaakauppasopimuksen valmisteleminen: EU ja ASEAN ovat erittäin kiinnostuneita vahvistamaan taloudellisia siteitään. Komissio tekee ehdotuksen kaupankäyntiä koskevasta toimintasuunnitelmasta (Trans-Regional EU-ASEAN Trade Initiative, TREATI), jotta kasvatetaan kauppaa ja investointeja sekä perustetaan alueiden välinen tehokas vuoropuhelu- ja sääntely-yhteistyöjärjestelmä, jossa käsitellään kaupanedellytyksiä, markkinoille pääsyä ja investointia koskevia kysymyksiä. TREATI-aloitteen ansiosta vapaakauppasopimuksen tekemistä voidaan näin ollen pohtia vakavasti sen jälkeen, kun parhaillaan käytävät monenväliset kauppaneuvottelut saadaan onnistuneesti päätökseen. Vapaakauppasopimus perustuisi WTO-plus-periaatteeseen, ja se riippuisi lainsäädännön lähentymisen riittävästä edistymisestä sekä takaisi yhteiset edut. e) Köyhien maiden kehittämisen edelleen tukeminen: Köyhyyden vähentäminen on tärkeä kehitystavoite EU:ssa. EU jatkaa avustuksen antamista sitä varten, että alueen köyhimpien maiden yhteiskunnallista infrastruktuuria voitaisiin kehittää etenkin terveyden ja koulutuksen alalla. Muita ensisijaisia yhteistyön alueita ovat etenkin hyvä hallintotapa, ihmisoikeudet, ympäristö ja metsänhoito, kauppaan liittyvä tekninen tuki ja terrorismin torjunta. f) Vuoropuhelun ja yhteistyön tehostaminen tietyillä aloilla: Tämä on merkittävä keino EU:n ja Kaakkois-Aasian suhteiden elvyttämiseksi. Vuoropuhelun ja yhteistyön tehostamiseen liittyvät alat ovat talous- ja kauppa-asiat, oikeus- ja sisäasiat, tiede ja tekniikka, korkea-asteen koulutus ja kulttuuri, liikenne, energia, ympäristö ja tietoyhteiskunta. Pyrkiessään edistämään suhteitaan Kaakkois-Aasiaan mainituin tavoin EU ehdottaa alueen maille uusia kahdenvälisiä sopimuksia. Sen lisäksi pyritään hyödyntämään nykyiset kahden- ja monenväliset toimielinsopimukset ja käytettävissä olevat resurssit, kuten äskettäin rakennettu komission lähetystöjen verkosto Kaakkois-Aasiassa. On tärkeää, että tiedonannossa hahmoteltu EU:n ja Kaakkois-Aasian yhteistyön syventäminen näkyy hallitusten edustajille, liikemaailmassa, akateemisessa yhteisössä ja viestimissä toimijoille sekä yleisesti koko väestölle. Tiedonannossa ehdotetaan uuden näkyvyysstrategian toteuttamista päätoimipaikan, edustustojen ja jäsenvaltioiden resurssien avulla monien keskeisten viestien välittämiseksi. 1. JOHDANTO Euroopan ja Kaakkois-Aasian yhteiseen historian kuului monien vuosisatojen ajan vain tutkimusretkeilijöitä, lähetyssaarnaajia, kauppiaita sekä muutamia värikkäitä diplomaattiedustustoja. Tätä seurasi vaikea siirtomaa-ajan ja kylmän sodan historia, jonka vaikutuksista osa on nykyäänkin nähtävissä. Euroopan ja ASEANin 30 vuotta kestäneet viralliset suhteet ovat lisänneet molemminpuolista tietämystä, mutta suhteiden todelliset mahdollisuudet ovat tänä aikana jääneet toteuttamatta. Euroopassa ja Kaakkois-Aasiassa katsotaankin yleisesti, että suhteiden yhtenäisyys, vaikutukset ja poliittinen näkyvyys eivät ole vastanneet pitkäaikaisen kumppanuuden tavoitteita. Monet strategiset, poliittiset ja talouden kylmät tosiasiat edellyttävät globalisaation huikean kiihtymisen vuoksi sitä, että EU:n ja Kaakkois-Aasian [1] maiden suhteita ryhdytään elvyttämään. [1] Kaakkois-Aasia käsittää Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) alueellisena ryhmänä, johon kuuluvat seuraavat 10 maata: Brunei, Myanmar (Burma), Kamputsea, Indonesia, Laos, Malesia, Filippiinit, Singapore, Thaimaa ja Vietnam. Kaakkois-Aasiaan luetaan myös Itä-Timor, joka ei vielä kuulu ASEANiin. Laatikko 1: Kaakkois-Aasia lyhyesti Väkiluku:532 miljoonaa BKT: 1,117 miljardia dollaria BKT asukasta kohti (8,5 % maailman väkiluvusta) keskimäärin: 1,217 euroa Tulot asukasta kohti: Kamputsea: 270 dollaria, Thaimaa: 1 970 dollaria, Singapore: 24 740 dollaria ASEAN-maiden talouskasvu: 2000: 5,5 %, 2001: 2,8 %, 2002: 4,5 % (Kansallisen) köyhyysrajan alapuolella elävien lukumäärä: 160 miljoonaa (485 miljoonasta*) ASEAN-maiden osuus maailmankaupasta: 5,1 % ASEAN-maiden osuus EU:n viennistä ja tuonnista: 4,3 ja 6,4 % EU:n vienti ASEAN-maihin prosentteina maailman viennistä: 4 % *Myanmarin (Burman) tiedot puuttuvat. Lähde: Maailmanpankin World Development Report 2003, ASEANin sihteeristö. Syyskuussa 2001 antamassaan tiedonannossa "Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten" komissio ehdottaa kuutta keskeistä tavoitetta [2], jotka jäsenvaltiot [3] ja Euroopan parlamentti [4] ovat sittemmin hyväksyneet. Aasian-strategiassa määritetään kaikkia EU:n ja Aasian suhteita koskevat toimintalinjat ja toimintakohdat sekä esitetään, että Aasian eri aloja ja tärkeimpiä kumppaneita varten olisi laadittava strategioita. Jo syyskuun 2001 tiedonannossa katsotaan seuraavasti: [2] KOM(2001) 469, 4.9.2001, "Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten" ("Aasian-strategia"): [3] Neuvoston päätös 20. joulukuuta 2001. [4] Euroopan parlamentin mietintö 5. syyskuuta 2002, A5-0270/2002. "EU:n ja ASEANin suhteet ovat 1970-luvulta lähtien olleet osa EU:n ja Aasian välistä kumppanuutta, ja alueen viimeaikaisen kehityksen johdosta yhteistyön vahvistaminen on kaikilla aloilla - politiikan, talouden ja sosiaalisten kysymysten aloilla - yhä tärkeämpää. Erityistä huomiota on tarkoitus kiinnittää molemminpuolisen ymmärryksen parantamiseen ja maailmanlaajuisten kumppanuussuhteiden kehittämiseen sekä tarpeeseen lujittaa edelleen suhteitamme tärkeimpiin ASEAN-kumppaneihin." [5] [5] KOM(2001) 469 (Aasian-strategia), s. 21. Tässä tiedonannossa pyritään kuuden keskeisen EU:n ja Aasian suhteita koskevan tavoitteen avulla antamaan EU:n suhteille ASEANiin ja Kaakkois-Aasian maihin uusi sysäys sekä määrittämään, miksi tämä on tärkeää. Lisäksi tiedonannossa ehdotetaan maailmanlaajuisia tavoitteita ja uutta tiettyjä aloja koskevaa poliittista ohjelmaa sekä käsitellään ohjelman toteuttamiseen liittyviä näkökohtia, jotka koskevat toimielimiä ja resursseja. 2. HYVÄ LÄHTÖKOHTA SUHTEIDEN EDISTÄMISEEN EU:lla on nykyään merkittävämpiä yhteisiä etuja Kaakkois-Aasian kanssa kuin koskaan ennen. Alueiden yhteiset arvot ja piirteet muodostavat hyvän lähtökohdan suhteiden edistämiseen etujen mukaisesti. a) Merkittävät taloudelliset edut Äskettäin valmistuneessa huomionarvoisessa tutkimuksessa kansainvälisen kaupan pitkän aikavälin kehityksestä ennustetaan, että vuoteen 2050 mennessä maailmantalouden painopiste siirtyy Aasian Tyynenmeren puoleiselle alueelle niin, että ASEANista tulee maailman suurin viejä. [6] Näin pitkän aikavälin ennusteen epävarmuudesta huolimatta lienee selvää, että Kaakkois-Aasiasta tulee yhä merkittävämpi maailmantalouden kasvualue. Vientivetoisen kasvavan taloutensa ja 530 miljoonan ihmisen nopeasti kehittyvien kotimarkkinoidensa ansiosta ASEAN on taloudellisesti erittäin merkittävä alue. Euroopan unioni puolestaan muodostaa maailman suurimmat talousmarkkinat, jotka käsittävät miltei 500 miljoonaa ihmistä ja muodostavat 27 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta. [7] Näin ollen Euroopalla ja ASEANilla on erittäin merkittäviä talouteen liittyviä yhteisiä etuja, jotka ilmenevät monessa yhteydessä. [6] "Le Commerce Mondial au XXI Siecle", Institut Francais des Relations Internationales (IFRI), 2002. Siinä oletetaan nykysuuntausten jatkuvan, ellei toteuteta merkittäviä poliittisia toimia. [7] Lähteinä on käytetty Eurostatin lähteitä, ellei toisin mainita. Kauppa - EU:n ja ASEANin välinen kauppa muodosti vuonna 2002 5,1 prosenttia maailmankaupan kokonaismäärästä. EU on tätä nykyä ASEANin kolmanneksi suurin kauppakumppani, jonka kanssa käytävä kauppa muodostaa 14 prosenttia ASEANin kaupasta. Merkille pantavaa on se, että 16 prosenttia ASEANin viennistä suuntautuu EU:hun, joten EU muodostaa ASEANin toiseksi suurimmat vientimarkkinat Yhdysvaltojen jälkeen. EU:n laajentumisen jälkeen ASEANista tulee EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani ennen Kiinaa. EU:n ja ASEANin kauppakumppanit vuonna 2002 Lähde: Eurostat >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Vaikka Aasian talouskriisi onkin vaikuttanut Euroopan talouteen ja erityisesti pankkialaan, Eurooppa on pitänyt markkinansa avoimina, mikä on tarjonnut Kaakkois-Aasian maille mahdollisuuden selvitä kriisistä lisäämällä vientiä. Kuten alla oleva taulukko osoittaa, tämä on johtanut siihen, että EU:n kauppavaje Kaakkois-Aasian kanssa on kasvanut 20-30 miljardiin euroon vuodesta 1997. >VIITTAUS KAAVIOON> Monet Euroopan taloudellisista pääkumppaneista ja -kilpailijoista rakentavat parhaillaan taloudellisia kumppanuuksia tai liittoja [8] Kaakkois-Aasian tai sen yksittäisten maiden kanssa, mikä voi vaarantaa alueeseen liittyvät EU:n edut. EU:n onkin epävarmojen taloudellisten Kaakkois-Aasian-siteiden takia pidettävä puolensa. EU:n strategian on oltava sekä hyökkäävä että puolustava: samanaikaisesti on pyrittävä parantamaan EU:n asemaa näillä merkittävillä markkinoilla ja suojelemaan alueeseen liittyviä taloudellisia etuja. [8] Esimerkiksi vuoteen 2010 mennessä muodostettava ASEANin ja Kiinan vapaakauppa-alue sekä vuonna 2002 muodostettu Yhdysvaltojen ja Singaporen vapaakauppa-alue. Investointi - Kaakkois-Aasian nykyiset taloudelliset vahvuudet ja erinomaiset pitkän aikavälin mahdollisuudet tekevät siitä alati kiinnostavan investointialueen EU:n talouden toimijoille. Alla olevasta taulukosta nähdään, että EU investoi merkittävästi ASEANiin. ASEANin ulkomaisten suorien sijoitusten päälähteet vuosina 1999-2001 >VIITTAUS KAAVIOON> EU:sta ASEANiin tehtyjen ulkomaisten suorien sijoitusten osuus on kuitenkin tasaisesti pienentynyt niin, että se oli 3,3 prosenttia vuonna 1998, 2,6 prosenttia vuonna 1999, 1,6 prosenttia vuonna 2000 ja 1,8 prosenttia vuonna 2001. Tämä kuvastaa sitä, että muut markkinat ovat käyneet näitä markkinoita kiinnostavammiksi EU:sta tulevien sijoitusten kohteiksi. Vaikka alueen maat ovat huolestuneita Aasiaan tehtävien ulkomaisten suorien sijoitusten osuutensa [9] vähenemisestä, olisi Kiinan osuuden kasvaminen ja siten Kiinan kasvava merkitys nähtävä ennemmin mahdollisuutena kuin uhkana. Kiina voi kuitenkin kasvattaa suorien ulkomaisten sijoitusten ja viennin osuuttaan markkinoista vain rajallisesti, ja toisaalta Kiinan vahvuus voi kiihdyttää Kaakkois-Aasian uudistuksia ja synnyttää uudenlaista työvoimaa, josta ASEAN-maat voivat hyötyä. Monet Kaakkois-Aasian maat ovat pyrkineet määrätietoisesti vastaamaan Kiinan talouskasvuun, ja niiden talous onkin alkanut jälleen kasvaa huomattavasti. Kaakkois-Aasian kiinnostavuus sijoituskohteena todennäköisesti lisääntyy tulevaisuudessa. [9] Osuus oli 35,1 prosenttia vuonna 1995 ja 18,3 prosenttia vuonna 2000 ja Indonesia pois luettuna vastaavasti 28,8 ja 24,4 prosenttia. Indonesian luvut olivat vain 6,4 prosenttia vuonna 1995 ja -6,1 prosenttia vuonna 2000 (lähde: "China Report", Detsche Bank Research, Frankfurt am Main, Saksa, 15. tammikuuta 2003). >VIITTAUS KAAVIOON> ASEAN on toteuttanut merkittäviä toimia luodakseen sellaisen alueellisen talousalueen, joka houkuttelee ulkomaisia suoria sijoituksia. Tammikuussa 2003 perustettu ASEAN-maiden vapaakauppa-alue on tässä suhteessa ensimmäinen edistysaskel. Todellisten yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvitaan kuitenkin lisää politiikkaan ja sääntelyyn liittyviä toimia. Merkille pantavaa on se, että ASEAN on ryhtynyt tarkastelemaan Euroopan mallin alkupiirteitä saadakseen niistä lähtökohdan omille toimilleen, joita EU tukee täysin, jos niin pyydetään. Merkittävät taloudelliset edut * Kaakkois-Aasiasta tulee todennäköisesti yksi maailmantalouden voimakkaimmista kasvualueista. * ASEAN pyrkii luomaan alueellisia talousalueita Kaakkois-Aasiaan, minkä lisäksi se pyrkii luomaan niitä yhteistyössä Kiinan, Japanin ja Korean kanssa. * Kahdenvälisten ja alueellisten vapaakauppa-aloitteiden lisääntyminen merkitsee EU:lle sekä hyökkäävää että puolustavaa etuajattelua, kun alueen kanssa luodaan entistä vahvempia taloudellisia siteitä. b) Yhteistyöohjelman laajentaminen Kaakkois-Aasian kanssa EU ja Kaakkois-Aasia ovat globalisaation takia entistä riippuvaisempia toisistaan paitsi taloudessa myös siinä, miten ne vastaavat maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ympäristön pilaantumiseen, terveyteen liittyviin uusiin haasteisiin, terrorismiin ja kansainväliseen rikollisuuteen. Samalla EU:n lähestymistapa ulkosuhteisiinsa on muuttunut, koska EU pyrkii ottamaan yhteistyössään huomioon entistä laajempia kysymyksiä. Se pyrkii parhaillaan esimerkiksi määrätietoisesti liittämään ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun kaikkiin kolmansien maiden suhteisiinsa. Näin ollen Kaakkois-Aasiaa varten on ryhdytty laatimaan uutta poliittista ohjelmaa. Vaikka EU:n kehitysavun tärkeimpinä muotoina säilyvät köyhyyden vähentäminen ja terveyteen ja koulutukseen liittyvien peruspalvelujen parantaminen, yhteistyö on laajentunut käsittämään niihin liittyviä kysymyksiä, kuten maahanmuuton ja terrorismin torjunnan. Syyskuussa 2001 New Yorkiin ja lokakuussa 2002 Baliin tehdyt terroristi-iskut osoittivat traagisesti, kuinka maailmanlaajuinen terrorismin uhka on. Juuri sen takia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1373 kehotetaan kaikkia maita tukemaan toisiaan terrorismin torjunnassa. Toistaiseksi kaikkiaan 21 miljoonaa euroa on osoitettu alueella toteutettaviin terrorismin vastaisiin toimiin enimmäkseen rajavalvontaa ja oikeushallinnon kapasiteetin lisäämistä varten. Euroopan yhteisö lähestyy laajentunutta poliittista ohjelmaansa kokonaisvaltaisesti: se tiedostaa eri kysymysten yhteyden toisiinsa ja ottaa sen huomioon yhtenäisissä politiikoissa. Terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus ja laiton maahanmuutto heikentävät oikeusvaltioperiaatetta, vähentävät investointeja ja estävät kehitystä. Talous ja kauppa kehittyvät parhaiten maissa, joissa edistetään taloudellista vapautta, kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta, noudatetaan hyvää hallintotapaa ja hallitaan demokraattisesti. Tästä hyvänä esimerkkinä on metsälainsäädännön soveltamisen valvonnan, metsähallinnon ja puukaupan ohjelma. Siinä katsotaan, että monissa Kaakkois-Aasian maissa esiintyvään laittoman puunkorjuun ongelmaan liittyy taloudellisia, yhteiskunnallisia, ympäristöä koskevia ja poliittisia näkökohtia. Lisäksi ohjelmassa kehotetaan ryhtymään laittoman puunkorjuun johdosta monentasoisiin toimiin. [10] [10] Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa: ehdotus EU:n toimintasuunnitelmaksi, KOM(2003) 251 lopullinen. Suunnitelmassa tähdennetään hallinnon uudistamista ja valmiuksien kehittämistä. Näitä toimia tuetaan monenvälistä yhteistyötä kehittävillä toimilla ja kysyntäpuolella toteutettavilla täydentävillä toimilla, joilla vähennetään laittomasti korjatun puutavaran kulutusta EU:ssa (ja lopulta maailman muilla keskeisillä markkinoilla). Laajentuvaan poliittiseen ohjelmaan sisältyy Kaakkois-Aasiaan myönnettävän Euroopan yhteisön yhteistyöavun lisääminen. Yhteistukeen osoitettiin vuosina 1999-2001 varoja yhteensä 334 miljoonaa euroa, ja vuosiksi 2002-2004 laadittuihin kansallisiin maaohjelmiin sisältyy kaikkiaan 438 miljoonan euron rahoitus, mikä merkitsee 31 prosentin lisäystä. Lisäksi Kaakkois-Aasiaan myönnetään huomattavia alueellisia määrärahoja (70 miljoonaa euroa vuodesta 1998) sekä Aasian laajuisista ohjelmista että EY:n ja ASEANin yhteistyötuesta. >VIITTAUS KAAVIOON> Laajentuva yhteistyö * EU ja Kaakkois-Aasia ovat yhä riippuvaisempia toisistaan, kun ne vastaavat maailmanlaajuisiin haasteisiin. * EU:ssa ja Kaakkois-Aasiassa lähestytään yhteistyöohjelmaa kokonaisvaltaisesti, sillä talouden menestyminen edellyttää maalta ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioitusta, hyvän hallintotavan noudattamista ja demokraattista hallintoa. c) EU:n ja Kaakkois-Aasian yhteiset piirteet ja arvot EU:n ja Kaakkois-Aasian mailla on yhteisten taloudellisten, poliittisten ja turvallisuuteen liittyvien etujen lisäksi yhteisiä piirteitä ja arvoja, jotka mahdollistavat molemminpuolisten suhteiden edistämisen. Molemmille alueille on tunnusomaista moninaisuus, joka kuuluu maiden välisten suhteiden poliittisiin ja kulttuurisiin kulmakiviin. Molempien alueiden maat vaalivat ja kunnioittavat kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä identiteettiään. Moninaisuuden säilyttäminen edellyttää kansainvälisiä suhteita. EU:ssa ja Kaakkois-Aasiassa asetetaan etusijalle rauhanomainen ja sääntöihin perustuva moniytiminen maailma, joka perustetaan vahvojen ja arvostettujen monenvälisten organisaatioiden varaan. EU ja Kaakkois-Aasia eivät aiheuta uhkaa maailmalle. Molempien edun mukaista on edistää sellaisia tasapainossa olevia kansainvälisiä suhteita, jotka parhaiten takaavat niiden turvallisuuden ja itsenäisyyden. EU:n jäsenvaltioiden ja Kaakkois-Aasian maiden yhteiset edut ja arvot ilmenevät selvimmin sitoutumisena alueelliseen yhdentymiseen. Molempien alueiden maat ovat tiedostaneet, että alueellisen kokonaisuuden luominen takaa parhaiten jatkuvan taloudellisen kehityksen, vahvistaa turvallisuutta niiden sekä niiden naapurivaltioiden kesken ja auttaa saamaan äänensä kuuluviin maailmaa koskevissa asioissa. Näistä lähtökohdista yhtäältä EU ja sen jäsenvaltiot ja toisaalta ASEAN ja Kaakkois-Aasian maat voivat luoda vahvan kumppanuuden, joka edistää alueiden välisiä suhteita ja vahvistaa kahdenvälisten siteiden verkostoa. Komissio ehdottaa tässä yhteydessä kuutta jäljempänä esitettyä strategista toimintalinjaa ja niihin liittyviä toimintakohtia. EU:n ja Kaakkois-Aasian yhteiset alueet ja arvot: * moninaisuuden vaaliminen * sääntöihin sekä vahvoihin monenvälisiin organisaatioihin perustuvan moniytimisen maailman asettaminen etusijalle * meneillään oleva uskonnollisen yhdentymisen prosessi. 3. STRATEGISET TOIMINTALINJAT JA TOIMINTAKOHDAT EU:lla ja Kaakkois-Aasialla on niin paljon yhteisiä etuja ja arvoja, että alueet voivat tehdä yhteistyötä uuden kumppanuuden luomiseksi ja siten suhteensa elvyttämiseksi ja tämän suhteen suuntaviivojen määrittämiseksi. Uudessa kumppanuudessa on otettava huomioon seuraavat kuusi näkökohtaa sopusoinnussa Aasian-strategian keskeisten tavoitteiden [11] kanssa: [11] Määritetty sivulla 5 alkavassa alaviitteessä. * alueellisen vakauden ja terrorismin torjunnan tukeminen * ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja hyvän hallintotavan edistäminen * oikeus- ja sisäasioiden valtavirtaistaminen * uuden dynaamisuuden lisääminen alueelliseen kauppaan ja investointisuhteisiin * köyhien maiden kehittämisen edelleen tukeminen * vuoropuhelun ja yhteistyön tehostaminen eräillä politiikan alueilla. a) Alueellisen vakauden ja terrorismin torjunnan tukeminen Viimeaikaiset Kaakkois-Aasiassa tapahtuneet terroriteot ovat osoittaneet, että paikalliset terroristiryhmät ovat luoneet yhteyksiä kansainväliseen terrorismiin. Tämä uhkaa eräiden alueen maiden vakautta ja alueellista yhtenäisyyttä sekä koko maailmaa. Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet surullisesti myös sen, että ASEANin yksittäisten jäsenien väliset suhteet voivat huonontua nopeasti ja rajusti. Vaikka osapuolet ovat äskettäin hyväksyneet kauan odotetut menettelysäännöt [12], aiheuttavat Etelä-Kiinan merellä käytävät aluekiistat yhä huolta. Tätäkin enemmän huolestuttaa kuitenkin se, miten Irakin ja Lähi-idän tapahtumat mahdollisesti vaikuttavat Kaakkois-Aasian köyhiin islamilaisiin maihin. [12] Kahdeksannessa ASEANin huippukokouksessa Phnom Penhissä (ASEANin ja Kiinan kokouksessa) marraskuussa 2002 julkilausutut menettelysäännöt Etelä-Kiinan meren kiistan osapuolia varten. Kun otetaan huomioon lukuisat Kaakkois-Aasian vakautta koskevat huolenaiheet, EU:n on edelleen tuettava alueen kaikkien maiden vakautta ja alueellista yhtenäisyyttä. Sen on edistettävä kaikin tavoin toteutettavaa konfliktien estämistä ja rauhan ja vakauden luomista käymällä vuoropuhelua ja toteuttamalla muita asianmukaisia toimia alueen ja sen maiden kanssa. EU:n on myös tehtävä kiinnostuneiden kumppanien kanssa terrorismin torjuntaa koskevaa yhteistyötä. Poliittisen vuoropuhelun ja muiden toimien tarkoitus: * alueen vakauden tukeminen * alueen kaikkien maiden alueellisen yhtenäisyyden tukeminen * konfliktien estäminen ja rauhan luominen alueelle. a.1.) Vuoropuhelun käyminen monenvälisissä foorumeissa Kahdenvälisten vuoropuhelujen mahdollisesta kehittymisestä huolimatta EU:n ja Kaakkois-Aasian poliittinen vuoropuhelu käydään pääasiassa monenvälisissä foorumeissa. Vahva ASEAN takaa todennäköisesti parhaiten alueen rauhan ja vakauden. Se vahvistaa jäsenvaltioiden suhteita vahvojen naapurimaiden kanssa. Sen tarkoituksena on myös luoda talousalue, joka kiinnostaa ulkomaisia sijoittajia ja kauppiaita ja joka auttaa luomaan hyvinvointia. Lisäksi sen olisi luotava yhteisvastuullisuutta köyhien ja rikkaiden jäsenten välille. Euroopassa suhtaudutaan kuitenkin toisinaan kärsimättömästi ASEANin alueellisen yhdentymisen nopeuteen ja syvyyteen, mutta silloin ei oteta huomioon sitä, että ASEAN ei ole ainakaan toistaiseksi käynnistänyt Euroopan yhdentymiseen verrattavaa prosessia. Näin ollen tällä haavaa ei pidä kohdistaa liian suuria odotuksia siihen, että ASEAN tai sen sihteeristö toimisi poliittisen vuoropuhelun tai yhteistyön kumppanina. Vain ASEAN-maat päättävät alkuperäisen prosessin sisällöstä ja nopeudesta, ja ne myös haluavat kehittää prosessia keskenään. EU:n on oltava valmis avoimin mielin antamaan täysi tukensa ASEANin yhdentymisponnisteluille niillä aloilla, joilla tukea tarvitaan. EU voi erityisesti tarjota hyödynnettäväksi 50 vuoden kokemuksensa alueellisesta yhdentymisestä sekä antaa teknistä tukea ASEANin toimielinten vahvistamiseksi. Lisäksi poliittisen vuoropuhelun käyminen ja kohdennettujen yhteistyötoimien toteuttaminen ASEANin yhteydessä edistävät merkittävästi aluepolitiikkaa yhteisesti kehitettyjen ja hallinnoitujen toimien avulla. Poliittisessa vuoropuhelussa olisi mahdollisimman paljon keskityttävä aluekohtaisesti kiinnostaviin ja huolestuttaviin aiheisiin, jolloin maailmanlaajuiset kysymykset jäisivät ASEMin pohdittaviksi. ASEMiin osallistuvat kaikki EU-maat, komissio, Kiina, Japani ja Korea sekä kolmea maata lukuun ottamatta kaikki ASEAN-maat [13]. Aasian ja Euroopan välisen ASEM-huippukokouksen ovat laittaneet vireille kaakkoisaasialaiset, mikä kuvastaa heidän haluaan tasapainottaa suhteita Yhdysvaltoihin ja saada Kaakkois-Aasia osallistumaan asianmukaiseen monenväliseen vuoropuheluun. ASEM on lisäksi kehittynyt maailmanlaajuisten kysymysten avoimeksi foorumiksi, jossa käytävää poliittista vuoropuhelua ei ennalta rajoita se, että sovellettaisiin tarkasti periaatetta olla puuttumatta sisäasioihin [14]. [13] Kamputsea, Laos, Myanmar (Burma). [14] Aasian ja Euroopan yhteistyön puiteasiakirja 2000:n 12 artiklan mukaan yhteistyö voi koskea mitä tahansa poliittista aihetta eikä siitä suljeta ennalta pois yhtäkään aihetta. EU:n ja varsinkin Kaakkois-Aasian ASEM-kumppaneiden on vastattava ajoissa ennen vuoden 2004 Hanoin huippukokousta haasteeseen, jonka niiden laajentuminen asettaa. Tässä yhteydessä on rohkaisevaa huomata, että ASEANin jäsenet ovat äskettäin ilmaisseet julkisesti tukensa sille, että Myanmarissa (Burmassa) jatketaan kansallista sovintoprosessia. Osapuolet pyrkivät siihen, että Myanmarin (Burman) osallistuminen ei vaaranna itse ASEM-prosessia. ASEANin alueellisen foorumin (ARF) [15] olisi luottamuksen lisäämisen lisäksi voitava harjoittaa ennalta ehkäisevää diplomatiaa ja viime kädessä pystyttävä ratkaisemaan konflikteja. EU ja useimmat ASEANin ulkopuoliset ARF:n jäsenet haluaisivat tähän edettävän suunniteltua nopeammassa tahdissa. EU:n olisi otettava entistä näkyvämpi rooli ARF:ssä tukemalla ensimmäisen ja toisen vyöhykkeen toimia ja ehdottamalla, että se voisi toimia luottamusta lisääviä toimia käsittelevän istuntojen välisen ryhmän toisena puheenjohtajana. [15] ASEANin alueellinen foorumi on epävirallinen monenvälinen vuoropuhelu, joka kokoaa yhteen Aasian maat ja muut maailman suurmaat keskustelemaan Aasian ja Tyynenmeren alueen turvallisuusasioista. ASEMissa, ASEANissa ja ARF:ssä käytävä poliittinen vuoropuhelu * ASEM on oikea foorumi maailmanlaajuisten kysymysten käsittelemiseen, kun taas alueellisia kysymyksiä olisi käsiteltävä ASEANissa. * EU ryhtyy aktiivisesti tukemaan ASEANin yhdentymisprosessia ja kehittämään aluekohtaista vuoropuhelua ja yhteistyöprosessia. * Molempien osapuolten on vastattava ASEMin onnistuneen laajentumisen haasteeseen seuraavassa, Hanoin huippukokouksessa vuonna 2004. * EU:n on otettava ARF:ssä entistä aktiivisempi rooli, johon kuuluu myös istuntojen välisen ryhmän kokousten toisena puheenjohtajana toimiminen. a.2.) Terrorismin torjuntaan liittyvä yhteistyö EU on vahvasti sitoutunut terrorismin torjuntaan ja niiden alueen maiden avustamiseen, jotka tarvitsevat sen apua YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 ja asiaa koskevien YK:n yleissopimusten täytäntöönpanossa. EU katsoo kuitenkin, että tehokas terrorismin torjunta ei sisällä vain turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyviä toimia vaan että se liittyy tätä laajempiin politiikan, yhteiskunnan, talouden ja rahoituksen hallinnon kysymyksiin. Vasta silloin voidaan puuttua terrorismin moninaisiin perussyihin. Tämän vuoksi terrorismin torjunnan on sisällyttävä kaikkien asianosaisten maiden kehitysstrategiaan ja johdettava aina tarvittaessa pitkäkestoisiin toimiin. Lisäksi EU:n on kannustettava kumppaneitaan tekemään hyvissä ajoin ero kansainvälisen terrorismin ja rauhanomaisen poliittisen opposition välillä. Laatikko 2: Terrorismin uhka ja siihen liittyvä EY:n apu Syksyllä 2002 Balissa ja Filippiineillä tehdyt terrori-iskut osoittivat kouraantuntuvasti, millaisen uhan terrori-iskut aiheuttavat Kaakkois-Aasian alueelle. EU:ssa tehtyjen uhka-arvioiden mukaan koko alueella on merkittävästi terroristiryhmien toimintaa. Kaikki tämän uhan tehokkaaksi torjumiseksi laaditut strategiat edellyttävät tehostettua yhteistyötä esimerkiksi tietojen jakamisessa ja oikeusasioissa. Tämä johtuu varsinkin siitä, että ASEANin alueen laajoja maa- ja merirajoja on vaikea valvoa tehokkaasti. EU on sitoutunut tekemään yhteistyötä alueen kanssa ja käyttämään kokemustaan terrorismin torjuntaan. EU:n ja ASEANin neljännessätoista ulkoministerien kokouksessa (27. ja 28. tammikuuta 2003) hyväksyttiin yhteinen julkilausuma yhteistyöstä terrorismin torjumiseksi. Kööpenhaminassa 22.-24. syyskuuta 2002 pidetyssä ASEM 4 -huippukokouksessa hyväksyttiin julkilausuma ja toimintasuunnitelma terrorismin torjumiseksi. Lisäksi EU osallistuu aktiivisesti ASEANin alueellisen foorumin terrorismin vastaiseen työhön. EU myös auttaa niitä alueen maita, jotka pyytävät apua YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1373 ja asiaa koskevissa YK:n yleissopimuksissa asetettujen velvollisuuksien täyttämiseen. Yksittäisistä toimista on syytä mainita se, että Euroopan komissio auttaa EY:n nopean toiminnan järjestelmän avulla Filippiinejä rajavalvonnassa ja rahanpesuun liittyvissä asioissa. Samaa apua annetaan Indonesialle oikeushallinnon kapasiteetin lisäämiseen ja terrorismin rahoituksen torjuntaan. Muuta apua voidaan antaa aloitteiden tukemiseksi, kuten on tehty Malesian terrorismin vastaisen keskuksen hyväksi. Terrorismin torjunta * EU on sitoutunut tekemään yhteistyötä alueen kanssa ja antamaan kokemuksensa terrorismin torjuntaan. * EU on valmis harkitsemaan apua alueen kaikille halukkaille maille YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 ja asiaa koskevien YK:n yleissopimusten täytäntöönpanoa varten. * EU kannustaa Kaakkois-Aasian kumppaneitaan torjumaan terrorismia kokonaisvaltaisen strategian avulla niin, että ne kunnioittavat perusoikeusperiaatteita ja rauhanomaista poliittista oppositiota. b) Ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja hyvän hallintotavan edistäminen Demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioituksen edistäminen ovat Euroopan unionin ulkosuhteiden ja kolmansien maiden kanssa tehtävän kehitysyhteistyön keskeisiä tavoitteita. [16] [16] KOM(2001) 252 lopullinen ja KOM(2001) 469 lopullinen. Tavoitteisiin pyrkimiseksi on luotava niihin liittyviä rakentavia ja myönteisiä kumppanuuksia ASEANin ja Kaakkois-Aasian maiden hallitusten kanssa. Kumppanuuksien on perustuttava vuoropuheluun, kannustamiseen ja tehokkaaseen tukeen. b1.) Ihmisoikeudet ja demokratian periaatteet Kolme Kaakkois-Aasian maata [17] on allekirjoittanut yhteistyösopimukset, jotka sisältävät ns. olennaisen osan lausekkeen. Lausekkeen mukaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa esitettyjen kansanvallan periaatteiden ja perusihmisoikeuksien kunnioittaminen on osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan perusta ja sopimuksen olennainen osa [18]. Olennaisen osan lauseke on vastedes sisällytettävä kaikkiin kahdenvälisiin sopimuksiin, jotka tehdään Kaakkois-Aasian maiden kanssa. Toisaalta vaikka lausekkeen sisältävä sopimus ei olisikaan voimassa, EU:n ja sen Kaakkois-Aasian kumppaneiden poliittisessa ja kehittämistä koskevassa vuoropuhelussa otetaan huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen määräykset [19]. [17] Vietnam, Laos ja Kamputsea. [18] Euroopan yhteisön ja Kamputsean yhteistyösopimuksen 1 artikla, EYVL L 269, 19.10.1999, s. 18; Euroopan yhteisön ja Vietnamin sosialistisen tasavallan yhteistyösopimuksen 1 artikla, EYVL L 136, 7.6.1996, s. 29; Euroopan yhteisön ja Laosin demokraattisen kansantasavallan yhteistyösopimus, EYVL L 334, 5.12.1997, s. 15. Euroopan talousyhteisön ja Kaakkois-Aasian järjestön jäsenvaltioiden Indonesian, Malesian, Filippiinien, Singaporen ja Thaimaan välinen yhteistyösopimus, EYVL L 144, 10.6.1980, s. 2, ei sisällä olennaisen osan lauseketta. [19] Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artikla ja 11 artikla sekä Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 177 artikla ja 181 artiklan a kohta. EU ja jokin Kaakkois-Aasian maa [20] saattavat ihmisoikeuskysymysten pohtimiseksi tätä perusteellisemmin päättää käynnistää ihmisoikeuksia koskevan kahdenvälisen vuoropuhelun. Se olisi toteutettava niin, että kumppanit voivat päästä keskinäiseen luottamukseen, tutkia yhteistyömahdollisuuksia sekä tehdä molempia koskevissa kysymyksissä yhteistyötä kansainvälisissä foorumeissa, myös YK:ssa. Kahdenvälisen vuoropuhelun osapuolten olisi asetettava yhteiset tavoitteet ja vertailukohdat siten, että ne ottavat huomioon kumppanimaan tilanteen erityisluonteen. Erityisesti kiinnostavia kysymyksiä ovat esimerkiksi perusoikeusasiakirjojen ratifiointi ja täytäntöönpano ja niiden toteuttaminen sekä kuolemanrangaistuksen lakkauttaminen. [20] Ihmisoikeuksista käytäviä vuoropuheluja koskevat Euroopan unionin suuntaviivat, neuvoston päätelmät 13. joulukuuta 2001. Kahdenvälisestä vuoropuhelusta on syytä huomata, että EY:n apu- ja yhteisöohjelmien olisi tuettava demokraattisten rakenteiden toimintaa muun muassa tukemalla vaalimenettelyjä. Samalla niiden olisi tuettava toimielinten kapasiteetin lisäämistä, oikeusvaltioperiaatteen ja hallintotavan kehittämistä, kansalaisyhteiskunnan vahvistamista, kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön soveltamista, ihmiskauppaan sekä naisten ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön puuttumista ja lisäksi alkuperäiskansojen oikeuksia [21]. [21] Komission valmisteluasiakirja alkuperäiskansoille annettavasta tuesta yhteisön ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyössä, SEC(1998) 773 lopullinen. Ihmisoikeudet ja demokratian periaatteet: * Alueen maiden kanssa tehtävien uusien kahdenvälisten sopimusten olisi sisällettävä ns. olennaisen osan lauseke, mikä merkitsisi molemmille osapuolille vuoropuhelun perustumista sovittuihin viittauskohtiin. * EU ja eräät alueen maat voivat päättää käynnistävänsä ihmisoikeuksia koskevia kahdenvälisiä vuoropuheluja. * Vuoropuheluprosesseja olisi tuettava yhteistyötoimin. b.2.) Hyvä hallintotapa Hyvä hallintotapa on yksi EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan [22] kuudesta keskeisestä toimintalinjasta, ja se olisi sisällytettävä kaikkeen EY:n poliittiseen vuoropuheluun ja kehitysyhteistyöhön. [22] Huhtikuun 26. päivänä 2000 annettu komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta, KOM(2000) 212 lopullinen. Monia voimakkaan taloudellisen kehityksen ja kasvun vuosia seurannut Aasian talouskriisi on osoittanut selvästi, kuinka tärkeää talouden ja yhteiskunnan hyvä hallinto on hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Investoinnit ja kauppa lisääntyvät vain, jos kotimaiset ja ulkomaiset toimijat luottavat julkiseen päätöksentekoprosessiin, oikeuslaitokseen sekä oikeus- ja sääntelyjärjestelmään. Sama koskee kehitysyhteistyötoimien jatkuvuutta. EU:n kehitysyhteistyötoimet olisi liitettävä niiden Kaakkois-Aasian maiden uudistuspolitiikan ohjelmaan, jotka asettavat etusijalle toimielin- ja sääntelyjärjestelmien vahvistamisen sekä lahjonnan torjunnan. Tämä toteutetaan yhteistyötoimin sekä laajentamalla hyvän hallintotavan edistäminen poliittisiin, aluepoliittisiin ja kahdenvälisiin vuoropuheluihin sekä kaikkiin alueella ja sen maiden kanssa toteutettaviin yhteistyötoimiin. Hyvä hallintotapa * Hyvä hallintotapa on vakaan ja hyvinvoivan yhteiskunnan perusta. * EU:n kehitysyhteistyötoimia varten olisi kumppanimaissa oltava vahvat politiikan uudistusohjelmat, joissa kiinnitetään riittävästi huomiota toimielin- ja sääntelyjärjestelmien vahvistamiseen sekä lahjonnan torjuntaan. c) Oikeus- ja sisäasioiden valtavirtaistaminen Oikeus- ja sisäasiat ovat olennainen osa EY:n perustamissopimusta [23]. Pyrittäessä luomaan EU:hun vapauden, oikeuden ja turvallisuuden aluetta on tärkeää ottaa tämä ulottuvuus huomioon ulkosuhteissa. Koska EU on kansainvälisesti merkittävä toimielin, se tukee poliittista vakautta, taloudellista hyvinvointia ja oikeusvaltioperiaatetta. Tähän kuuluu se, että esimerkiksi lainvalvonnan takaamiseen, maahanmuuton hallintaan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvät ongelmat ratkaistaan tiiviissä yhteistyössä kumppanimaiden, OECD:n, YK:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Maahanmuuttoa [24], turvapaikkaa, ihmiskauppaa, rahanpesua, piratismia ja väärentämistä koskevat kysymykset on otettava järjestelmällisesti huomioon Kaakkois-Aasian kanssa käytävissä alueellisissa ja kahdenvälisiissä vuoropuheluissa. Järjestynyt rikollisuus ja huumeet asettavat sekä EU:lle että Kaakkois-Aasialle haasteen, johon on vastattava määrätietoisesti toimimalla alueellisesti sekä tekemällä yhteistyötä toimivaltaisten monenvälisten virastojen kanssa. Molempien alueiden käytännön edun mukaista on myös tehdä aktiivisesti meriturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä (yksityiskohdat liitteen III s. 45-46 ja maahanmuuton osalta s. 38). [23] Toukokuusta 1999 voimassa olleen Amsterdamin sopimuksen IV osa. [24] Komission tiedonanto Siirtolaisuuskysymykset osaksi Euroopan unionin politiikkaa suhteissa unionin ulkopuolisiin maihin, KOM(2002) 703 lopullinen. Oikeus- ja sisäasioiden valtavirtaistaminen * Maahanmuutto, järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, ihmiskauppa, rahanpesu, laittomat huumeet, piratismi ja väärentäminen on otettava järjestelmällisesti huomioon Kaakkois-Aasian kanssa käytävissä alueellisissa ja kahdenvälisissä vuoropuheluissa. d) Uuden dynaamisuuden lisääminen alueelliseen kauppaan ja investointisuhteisiin Kuten edellä on todettu, kaikkien keskipitkän ja pitkän aikavälin talousennusteiden mukaan EU:lle ja ASEANille koituu merkittävää etua niiden välisten taloudellisten siteiden vahvistamisesta. Kumppanuus on välttämätön maailmankauppaa koskevan Dohan neuvottelukierroksen päättämiseksi molempia osapuolia tyydyttävästi ja onnistuneesti. Koska sekä ASEANin että EU:n taloudet ovat avoimia ja vientiin suuntautuneita, niiden yhteisen edun mukaista on kehittää sääntöihin perustuva monenvälinen kauppajärjestelmä. Vaikka ASEANin ja EU:n kahdenvälinen kaupankäynti on tärkeää, sitä merkittävämpää on kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa, joka edellyttää Dohan neuvottelukierroksen onnistuneen päätöksen takaamaa oikeudellista varmuutta ja vapautusta. Näin ollen ASEANin ja EU:n kauppaohjelmien tärkeimmäksi tavoitteeksi olisi asetettava keskinäinen yhteistyö WTO:hon nähden. Komissio ehdottaa kaupankäyntiä koskevaa toimintasuunnitelmaa eli EU:n ja ASEAN-maiden yhteistä kauppa-aloitetta (TREATI), jotta lisätään kauppaa ja investointeja sekä perustetaan EU:n ja ASEANin välille tehokas vuoropuhelu- ja sääntely-yhteistyöjärjestelmä kaupan helpottamista sekä markkinoillepääsyä ja investointikysymyksiä varten. Vuoropuhelussa ja yhteistyössä olisi pyrittävä tiedottamaan kumppanille omasta sääntelyjärjestelmästä ja viime kädessä kehittämään lähentämis- ja yhdenmukaistamismenettely. Tähän liittyvät politiikan alat määritetään epävirallisten kuulemisten perusteella ja hyväksytään molemminpuolisesti. Itse vuoropuhelu komission kanssa voi alkaa heti, kun vähintään kaksi ASEAN-maata ilmoittaa olevansa valmiita siihen. Muut ASEAN-maat voivat osallistua vuoropuheluun tarkkailijoina. TREATI-aloitetta kuvataan yksityiskohtaisesti liitteessä II. ASEAN on alkanut liittää monia tärkeimpiä kauppakumppaneitaan vapaakauppa-alueeseen edistääkseen ja laajentaakseen taloudellisia ja poliittisia suhteitaan. Eräät ASEAN-maat ovat ilmaisseet halunsa tehdä samanlaisen sitoumuksen EU:n kanssa. EU on kuitenkin vanhastaan laatinut suosituimmuuskauppasopimukset eri tavoin kauppakumppaniensa kanssa. EU:n kokemus on osoittanut, että tällaiset sopimukset hyödyttävät eniten silloin, kun ne perustuvat olemassa olevaan molemminpuoliseen luottamukseen ja ymmärrykseen. Kumppanuuden kehittämisen seuraava johdonmukainen askel voi olla ns. syvä vapaakauppa-alue. Syvissä vapaakauppa-alueissa tehdään sääntelyyn liittyvää yhteistyötä, kiinnitetään huomiota tullien ulkopuolisiin kaupan esteisiin, kuten eri vaatimuksiin ja tullimenettelyyn, sekä otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon sellaiset näkökohdat kuin palvelut, investointi, kilpailu ja tavarat. Tällaiset vapaakauppa-alueet voivat näin ollen vaikuttaa merkittävästi kauppavirtoihin. EU:n ja ASEANin on luotava yhteisen tietämyksen ja kokemuksen perusta sekä otettava käyttöön menettelyt ja prosessit alueiden välisen avoimuuden ja lähentymisen lisäämiseksi. Lisäksi on arvioitava tulevan vapaakauppa-alueen mahdollisia hyötyjä sekä vaikutuksia EU:n ja ASEANin politiikkoihin. Eriytetyn järjestelmän konkreettiset hyödyt ja suosituimmuusperiaatteeseen perustuvat suhteet olisi yhdistettävä kumppanimaiden aikaansaamaan kehitykseeen erityisesti talous- ja hallintouudistuksen yhteydessä. TREATI-aloitteen ansiosta voidaan rakentaa entistä läheisempi taloudellinen suhde kahden merkittävän kauppa-alueen välille siten, että perustetaan vakaa, ennustettava ja avoin järjestelmä tulevia kauppasuhteita varten. TREATI-aloitteen ansiosta voidaan harkita vakavasti vapaakauppasopimukseen liittymistä, kun parhaillaan käynnissä oleva monenvälinen kauppaneuvottelukierros saadaan onnistuneesti päätökseen. Neuvotteluissa jokainen osapuoli voi arvioida mahdollisuuksia edetä yhteisrintamassa vapauttamiseen ja sääntelyn yhtenäistämiseen liittyvissä asioissa WTO-plus-periaatteen mukaisesti. Eriytetyn järjestelmän konkreettiset hyödyt ja suosituimmuusperiaatteeseen perustuvat suhteet olisi yhdistettävä kumppanimaiden aikaansaamaan kehitykseen erityisesti talous- ja hallintouudistuksen yhteydessä. EY:n ja ASEANin vapaakauppasopimus * Sopimus olisi tehtävä vasta sen jälkeen, kun Dohan neuvottelukierros on saatu onnistuneesti päätökseen. * Sopimukseen olisi liityttävä riittävästi sääntelyn lähentymistä sekä yhteisiä etuja. * Sopimus olisi laadittava pääosin alueellisen, kokonaisvaltaisen ja joustavan TREATI-vuoropuhelumenettelyn eli EU:n ja ASEANin yhteisen kauppa-aloitteen avulla. e) Köyhien maiden kehittämisen edelleen tukeminen Kaakkois-Aasiassa toteutettaviin yhteistyötoimiin myönnettävä EU:n rahoitus osoitetaan kuuteen ensisijaiseen kohteeseen, jotka määritetään EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa komission ja neuvoston yhteisessä lausunnossa [25]. Köyhyyden vähentäminen asetetaan EU:ssa edelleen yhdeksi tärkeimmistä tavoitteista. Vastaisuudessakin apu keskitetään köyhimpiin maihin etenkin terveyden ja koulutuksen alalle yhteiskuntainfrastruktuurin rakentamiseen [26]. Komissio on sitoutunut saavuttamaan YK:n. kehitystavoitteet (Millennium Development Goals, MDG [27]), vähentämään köyhyyttä vuoteen 2015 mennessä sekä etenkin täyttämään perusterveydentilaa ja koulutusta koskevat tavoitteet. Strategiat vaihtelevat maakohtaisesti, mutta alueella on myös esimerkiksi seuraavat yhteisesti etusijaiset tavoitteet: köyhien maiden auttaminen (esimerkiksi kauppaan liittyvän teknisen tuen muodossa) niiden liittyessä maailmantalouteen, hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioituksen edistäminen, ympäristö- ja metsänhoitokysymysten ratkaisun edistäminen, yksityissektorin kehittämisen tukeminen, valtion omistamien yritysten uudistaminen [28] tarvittaessa, oikeus- ja sisäasioihin liittyvien kysymysten huomioon ottaminen sekä terrorismin yhteisen torjunnan edistäminen. Osa EY:n tuesta kohdistetaan luonnollisesti TREATI-aloitteen ja ASEANin yleisten ja toimielinten yhdentämiseen liittyviin toimiin. EY:n humanitaarista apua laajennetaan entisestään kriisien keskellä oleviin alueen osiin. Tämä koskee erityisesti pakolaisia ja maan sisäisiä pakolaisia. [25] 1. Kauppa ja kehitys, mukaan luettuna kauppa- ja investointipolitiikkojen kehitys. [26] Myanmaria (Burmaa) koskevassa EU:n yhteisessä kannassa (2003/297/YUTP, 28. huhtikuuta 2003) keskeytetään muut kuin humanitaariset apu- ja kehitysohjelmat lukuun ottamatta ohjelmia, joilla tuetaan ihmisoikeuksia ja demokratiaa, köyhyyden lievittämistä ja erityisesti köyhimmän kansanosan perustarpeiden täyttämistä paikallisten siviiliviranomaisten ja valtioista riippumattomien järjestöjen välityksellä tehtävän hajautetun yhteistyön yhteydessä sekä valtioista riippumattomien järjestöjen toteuttamaa terveyskasvatusta ja perusopetusta. [27] YK:n vuonna 2000 antama United Nations Millennium Declaration -julistus. [28] Tiedonanto komission lähestymistavasta yrityssektorin kehittämisen tukemiseen tulevaisuudessa (KOM(2003) 267), tiedonanto valtionyhtiöiden ja etenkin yleishyödyllisten laitosten uudistamisesta kehitysmaissa (KOM(2003) 326). EY:n avun poliittiset painopisteet olisi aina määritettävä kumppanimaiden poliittisen ohjelman ja uudistusohjelman mukaan. Maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien tarkoituksena on edistää omistajuutta. EY:n apua on koordinoitava yhdessä EU:n jäsenvaltioiden avun [29] kanssa niin, että strategiselle vuoropuhelulle annetaan entistä enemmän painoarvoa sekä käytännön työssä että Brysselissä toimivissa päätöksentekokomiteoissa. [29] Yhteisön ja jäsenvaltioiden toiminnallisen yhteistyön vahvistamista koskevista suuntaviivoista tammikuussa 2001 annettujen neuvoston päätelmien 1 artiklassa todetaan, että yhteisön ja jäsenvaltioiden välistä toiminnallista koordinointia on vahvistettava kaikissa kehitysmaissa. Koordinointijärjestelyjä koskevan 3 artiklan mukaan järjestelyissä on otettava huomioon kaikki yhteistyökeinot ja -alueet. EY:n apu noudattaa lisäksi seuraavia perusperiaatteita: - Apu keskitetään vain tietyille avainalueille rajallisten varojen vaikutuksen ja käytön optimoimiseksi. - Muutamaan alaan (etenkin terveyteen ja koulutukseen) keskittyvät alakohtaiset lähestymistavat korvaavat tavanomaisen hankemallin, jos paikallisolot niin sallivat. - EY:n avulla edistetään myös valtion ulkopuolisten toimijoiden osallistumista, vaikka apu annetaankin enimmäkseen kumppanuussuhteissa hallitusten kanssa poliittisen uudistuksen yhteydessä. - Suurin osa EY:n kehitysavusta toteutetaan kahdenvälisissä suhteissa, mikä mahdollistaa todellisen poliittisen vuoropuhelun ja uudistuksen yhteiskunnan eri aloilla. On kuitenkin syytä huomata, että alueellisia lähestymistapoja sovelletaan, jos niiden mittakaavaedut ovat selvät tai jos maasta riippumattomien toimien kehittäminen on järkevää (esimerkiksi yksityissektorin kehittämisen tukemiseksi, molempien alueiden paikallisviranomaisten yhteensovittamiseksi tai yliopistoverkostojen kehittämiseksi) tai jos tuetaan alueellista vuoropuhelua. Alueellisten ohjelmien on sisällettävä erityissäännöksiä alueen köyhien maiden osallistumisen tukemiseksi. Kaakkois-Aasian kehityksen taso vaihtelee huomattavasti maittain. Eräät rikkaat maat eivät pian enää voi saada EY:n kehitysapua, kun taas muut maat kamppailevat yhä äärimmäisessä köyhyydessä. EY:n kehitysavun tarkoituksena on edelleen laajentaa kahdenvälistä yhteistyötä Kaakkois-Aasian maiden kanssa, mutta sen lisäksi kaikkien maiden on voitava saada apua ASEANin alueelliseen yhdentymiseen liittyviin toimiin. Erityistä huomiota on kiinnitettävä ASEANin yhdentymistä koskevaan aloitteeseen (IAI) [30] sekä Kaakkois-Aasian köyhien ja rikkaiden maiden alueellisen yhteisvastuullisuuden edistämiseen. Tässä yhteydessä olisi tarpeen ottaa käyttöön uusia yhteistyömuotoja, jotta EY ja sellaiset jäsenvaltiot, jotka haluavat toteuttaa yhteistoimia Kaakkois-Aasian kehittyneiden maiden kanssa, voivat auttaa alueen köyhiä maita. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi osoittamalla rinnakkaisrahoitusta yhteisesti määritettyihin ohjelmiin. Komissio ehdottaa rikkaiden ASEAN-maiden ottamista mukaan yhteistyön strategisen ohjelmoinnin vaiheeseen. Lisäksi komissio allekirjoittaa yhteistoimintamuistion niiden maiden kanssa, jotka ovat valmiita osallistumaan ns. kolmenväliseen yhteistyöhön. [30] Initiative for ASEAN Integration (IAI) on työohjelma, jonka tarkoituksena on tasoittaa kuuden alkuperäisen ASEAN-maan ja uusien jäsenmaiden eli Vietnamin, Laosin, Kamputsean ja Myanmarin (Burman) välillä olevia kehityseroja. Komissio toteuttaa myös kumppanuusjärjestelyjä, joissa EU:n jäsenvaltioiden julkiset laitokset voivat solmia kumppanuuden Kaakkois-Aasian maissa olevien vastapuoltensa kanssa. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot haluavat osallistua tällaisiin järjestelyihin. Järjestelmää on kokeiltu ja käytetty onnistuneesti Itä-Euroopassa valmistauduttaessa EU:n laajentumiseen. Jokainen järjestelmään kuuluva komission toimielin antaisi teknistä tukea Kaakkois-Aasiassa toimiville sisartoimielimilleen sekä edistäisi niiden vahvistamista, mitä tuettaisiin yhteisön talousarviosta. Kumppanuusjärjestelmän olisi keskityttävä Kaakkois-Aasiassa vain tiettyihin ensisijaisiin toiminta-aloihin, jotka määritetään alueen maiden ja jäsenvaltioiden kuulemisten perusteella. Kehitysyhteistyön sisältö ja tehtävät * Köyhyyden vähentämiseen kiinnitetään edelleen erityistä huomiota annettaessa EY:n apua alueelle. * Muita ensisijaisia tehtäviä ovat muun muassa köyhien maiden auttaminen maailmantalouteen liittymisessä, hallintotapa-, ihmisoikeus-, ympäristö-, metsänhoito- ja oikeus- ja sisäasioiden huomioon ottaminen, terrorismin torjunta, kaupankäyntiin liittyvän teknisen tuen antaminen sekä TREATI-prosessin ja ASEANin yhdentymisen tukeminen. * Apu toteutetaan seuraavien periaatteiden mukaan: kumppanimaa varmistaa omistusoikeuden, apu keskitetään vain tietyille aloille, EU:n jäsenvaltioiden kanssa luodaan strateginen vuoropuhelu avun ohjelmoinnista ja tiiviistä käytännön koordinoinnista, valtion ulkopuolisia toimijoita kannustetaan osallistumiseen sekä siirrytään mahdollisuuksien mukaan hankkeista ja ohjelmista alakohtaiseen lähestymistapaan. * Kolmenvälistä yhteistyötä edistetään allekirjoittamalla yhteistoimintamuistiot kiinnostuneiden alueen maiden kanssa. * Toteutetaan kumppanuusjärjestelyjä. f) Vuoropuhelun ja yhteistyön tehostaminen tietyillä aloilla Suhteiden elvyttäminen Kaakkois-Aasian kanssa merkitsee muun muassa vuoropuhelun ehdottamista ja kehittämistä monella alalla. Tässä luvussa esitellään tällaiset alat (tarkemmin liitteessä III), joista molemmat osapuolet voivat valita vuoropuhelua tarvitsevat alat ASEANissa ja kahdenvälisesti suoritettavan epävirallisen kuulemisen perusteella. Osapuolet päättävät jokaisen valitun alan osalta, soveltavatko ne alueellista, kahdenvälistä vai molempien yhdistelmän sisältävää ratkaisua vuoropuhelun käymiseksi. Vuoropuhelut voisivat kehittyä yhteisesti sovitussa tahdissa ja johtaa vähitellen * yksinkertaisesta lainsäädäntöä ja politiikkaa koskevasta tietojenvaihdosta * sääntely-yhteistyöhön ja sääntelyn lähentämiseen * yhteistyösopimusten mukaisten pöytäkirjojen hyväksymiseen * asianmukaisen teknisen tuen antamiseen ja yhteistyöhön. Joustavan lähestymistavan tarkoituksena on varmistaa, että molemmat osapuolet osallistuvat vuoropuheluun ja yhteistyöhön asioissa, joihin liittyy todellisia yhteisiä etuja. Lähestymistavan ansiosta muotoa ja intensiteettiä voidaan muuttaa sitä mukaa kuin vuoropuhelu ja yhteistyö etenevät. On otettava huomioon se, millaisina osapuolet näkevät toteutettavuuden, vaikutukset ja resurssit. Kaikki alat esitellään liitteessä III, jossa kuvataan lyhyesti 1) nykytilanne, 2) ratkaistavat kysymykset ja 3) ehdotettu toimintalinja. Kuvaus sisältää vain pääpiirteet. Talous- ja kauppakysymykset Useimpia talous- ja kauppakysymyksiä koskevaa alueellista vuoropuhelua voidaan käydä TREATI-menettelyn mukaisesti, niin kuin luvussa 3.d ja liitteessä II kuvataan. Joihinkin politiikan alueisiin liittyy kuitenkin kaupankäynnin lisäksi muitakin näkökohtia, jotka voidaan ottaa huomioon muissa alueellisissa tai kahdenvälisissä järjestelmissä. Tämä koskee esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelukysymyksiä, jotka liittyvät olennaisesti kuluttajan terveyden suojeluun. Tällaisissa tapauksissa kauppakysymykset voidaan käsitellä TREATI-järjestelmässä tai alueellisesti, kun taas kapasiteetin lisäämistä voidaan pohtia kahdenvälisessä yhteistyössä. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön ehdotetut talous- ja kauppakysymykset luetellaan liitteen III sivuilla 32-38. Oikeus- ja sisäasioihin liittyvät kysymykset Maahanmuuttoa, ihmiskauppaa, rahanpesua, piratismia ja väärentämistä koskevat kysymykset on otettava järjestelmällisesti huomioon Kaakkois-Aasian kanssa käytävissä alueellisissa ja kahdenvälisissä vuoropuheluissa. Järjestäytynyt rikollisuus ja huumeet asettavat sekä EU:lle että Kaakkois-Aasialle haasteen, johon on vastattava määrätietoisesti toimimalla alueellisesti sekä tekemällä yhteistyötä toimivaltaisten monenvälisten virastojen kanssa. Molempien alueiden käytännön edun mukaista on myös tehdä aktiivisesti meriturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön ehdotetut oikeus- ja sisäasioihin liittyvät kysymykset luetellaan liitteen III sivuilla 38-42. Ympäristö Ympäristöä koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö Kaakkois-Aasian kanssa on tulevaisuudessa tärkeää. Komissio tukee vastedeskin kahdenvälisen ja alueellisen luonnonvarojen suojelua sekä luonnonvarojen hallintahankkeita ja -ohjelmia. Vesien ja ilman saastumisen, jätehuollon ja biologisen monimuotoisuuden kaltaisten kiireellisten ympäristökysymysten lisäksi metsänhoito on merkittävä vuoropuhelussa ja yhteistyössä huomioon otettava näkökohta, joka perustuu uuteen FLEGT-politiikkaan [31]. Tuotteita koskeviin ympäristökysymyksiin liittyy toisinaan myös kauppakysymyksiä, jotka voidaan käsitellä TREATI-menettelyn mukaisesti. Lisäksi tekeillä on muita hankkeita ja ohjelmia, jotka liittyvät biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen, vesivarojen hallintaan ja metsänhoitoon. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön ehdotetut ympäristökysymykset luetellaan liitteen III sivuilla 42-43. [31] Metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskeva EU:n toimintasuunnitelma, s. 5: "Toimintasuunnitelman olisikin oltava osa EY:n kokonaispyrkimyksiä kestävän metsänhoidon saavuttamiseksi sekä EU:ssa että sen ulkopuolisissa maissa." Tiede ja tekniikka sekä tutkimus ja kehitys Tiede ja tekniikka ovat EU:ssa ja Kaakkois-Aasiassa merkittävässä asemassa, kun pyritään talouden ja yhteiskunnan kestävään kehitykseen, minkä lisäksi ne toimivat kilpailukyvyn perustana. EU pyrkii kehittämään alueiden välistä tiedettä ja tekniikkaa koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä sekä helpottamaan Kaakkois-Aasian toimielinten osallistumista EU:n tutkimusohjelmiin. Tiedettä ja tekniikkaa varten ehdotettua yhteistyötä ja vuoropuhelua kuvataan yksityiskohtaisesti liitteen III sivuilla 43-44. Korkea-asteen koulutus ja kulttuuri Komissio asettaa köyhyydenvähentämisstrategiassaan keskeiselle sijalle peruskoulutuksen, mutta se pitää myös korkea-asteen koulutusta yhtenä avainalana, kun kehitetään tiedettä ja parannetaan Eurooppaan ja Kaakkois-Aasiaan liittyvää ymmärrystä ja tietämystä. Komissio siis tukee vastaisuudessakin asiaan liittyviä ohjelmia ja kehittää strategista vuoropuhelua kansallisesti ja alueellisesti. Kulttuuriyhteistyö on yhtä lailla tärkeää edistettäessä molemminpuolista ymmärrystä Kaakkois-Aasian ja Euroopan kansalaisyhteiskuntien välillä. Korkea-asteen koulutusta ja kulttuuria varten ehdotettua vuoropuhelua ja yhteistyötä kuvataan yksityiskohtaisesti liitteen III sivuilla 44-45. Energia Energian strateginen tärkeys ja ASEANin ratkaiseva asema energiavarojen toimittajana tai kuljettajana takaavat sen, että alueella käydään strategista vuoropuhelua ja tehdään muuta yhteistyötä yhteistuotannon ja uusiutuvien energianlähteiden aloilla. Energia-alaa varten ehdotettua vuoropuhelua ja yhteistyötä kuvataan yksityiskohtaisesti liitteen III sivulla 45. Liikenne Liikenteen alalla EU on luonnollisesti kiinnostunut meri- ja ilmayhteyksistä Kaakkois-Aasiaan. Kaakkois-Aasian meriturvallisuuteen liittyvä ongelma vaikuttaa suoraan alueen taloudelliseen hyvinvointiin sekä alueen kauppakumppaneihin, joihin myös EU kuuluu. Näin ollen olisi erittäin järkevää käynnistää alueiden välinen vuoropuhelu, jossa mietitään strategioita meriturvallisuuden parantamiseksi. Ilmaturvallisuutta ja lentokelpoisuutta koskevaa yhteistyötä olisi myös jatkettava. Vuoropuheluun tai yhteistyöhön ehdotetut liikennekysymykset luetellaan liitteen III sivuilla 45-47. Tietoyhteiskunta Tietotekniikka ja sähköiset yhteysverkot ja palvelut tukevat talouden, yhteiskunnan ja tietoyhteiskunnan kehitystä. Kaakkois-Aasian maat ja ASEAN kiinnittävät paljon huomiota tietoyhteiskunnan kehittämiseen ja haluavat edistää siihen liittyvää käytännön yhteistyötä. Ne myös katsovat, että tietoyhteiskunta voi lisätä kaupankäyntiä, lujittaa sosiaalista yhtenäisyyttä ja kulttuurisiteitä sekä edistää talouskasvua. Koordinoinnin ja yhteistyön tiivistäminen EU:n ja Kaakkois-Aasian politiikkojen välillä on talouden kehityksen kannalta molempien alueiden edun mukaista. Tietoyhteiskuntakysymyksiä varten ehdotettua vuoropuhelua ja yhteistyötä kuvataan yksityiskohtaisesti liitteen III sivulla 47. Tilastointi Tilastointia koskevia tavoitteita varten on oltava luotettavat, yhdenmukaiset ja tarkat tilastotiedot, jotta pääpolitiikkoja voidaan toteuttaa ja arvioida etenkin talous- ja kauppakysymysten yhteydessä (ulkomaankauppa ja ulkomaiset suorat sijoitukset, ks. liite III, s. 47-48). Tarvittaessa voidaan alueellisesti (ASEAN) tai kansallisesti suunnitella ja toteuttaa strategioita ja toimia tilastojärjestelmän kehittämiseksi. 4. RIITTÄVÄN TOIMIELINJÄRJESTELMÄN JA RIITTÄVIEN RESURSSIEN TAKAAMINEN EU ja Kaakkois-Aasia tarvitsevat poliittisen vuoropuhelun käymiseksi ja yhteistyön kehittämiseksi asianmukaisen toimielinjärjestelmän, jota niiden olisi pystyttävä hyödyntämään parhaalla tavalla. Niiden olisi myös käytettävä saatavilla olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti. a) Alueellinen vs. kahdenvälinen toimielinjärjestelmä EU:n jäsenvaltioiden ja Kaakkois-Aasian maiden välisten kahdenvälisten suhteiden lisäksi EU:n ja Kaakkois-Aasian suhteet rakentuvat seuraavista ulottuvuuksista: * Vanha EY:n ja ASEANin alueellinen sopimus ei tarjoa todellista mahdollisuutta uudelleenneuvotteluihin, mutta se sisältää silti melko käyttökelpoisen, vaikkakin epätäydellisen toimielinjärjestelmän yhteistyötä varten. [32] Poliittista vuoropuhelua käydään kahden vuoden välein pidettävissä EU:n ja ASEANin ulkoministerien kokouksissa, kun taas taloutta koskevaa vuoropuhelua käydään säännöllisissä EY:n ja ASEANin talousministerien kokouksissa. EY:n ja ASEANin sopimuksen mukaisesta toiminnasta vastaa johtavista virkamiehistä koostuva yhteinen yhteistyökomitea, ja sen tukena on monenlaisia teknisiä alakomiteoita, jotka käsittelevät monenlaisia kysymyksiä kaupasta huumeisiin. [32] Sopimus tuli voimaan vuonna 1980, ja sen soveltamisala on melko kapea. Sopimus sisältää suosituimmuuskohtelun EY:n ja ASEANin välistä kaupankäyntiä varten, sitoumuksen toteuttaa yhteistoimia kauppa-, sijoitus- ja tiedesuhteiden parantamiseksi sekä joukon kehitysyhteistyötä koskevia määräyksiä. * Vuonna 1996 tehtiin Vietnamin ja vuonna 1999 Kamputsean ja Laosin kanssa kaikkiaan kolme ns. kolmannen sukupolven kahdenvälistä sopimusta. Tuolloin maat eivät vielä kuuluneet ASEANiin. Sopimusten soveltamisala on laajempi ja sopimukset sisältävät tarkempia määräyksiä kuin alueellinen EY:n ja ASEANin sopimus. Merkille pantavaa on se, että sopimuksiin sisältyy ns. olennainen lauseke, joka koskee osapuolten kunnioitusta ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita kohtaan. Muut määräykset koskevat tekijänoikeuksia, ympäristöä, tiedotusta ja huumeiden väärinkäytön ehkäisyä. Niitä ei oteta lainkaan huomioon EY:n ja ASEANin sopimuksessa. * Erityisen oikeusperustan puuttumisen vuoksi kahdenvälisiä suhteita alueen muihin maihin ylläpidetään käytäntövaltaisesti esimerkiksi johtavia virkamiehiä varten suunniteltujen tilapäisjärjestelyjen ja muiden kokousten avulla. Näissä ad hoc -kokouksissa ei kuitenkaan välttämättä käsitellä kaikkia kysymyksiä, joihin liittyy osapuolten etuja. * EU osallistuu (troikka-muodossa) vuoropuhelukumppanina ASEANin alueelliseen foorumiin (ARF), joka kokoaa yhteen Aasian maat ja muut maailman suurvaltiot keskustelemaan Aasian ja Tyynenmeren alueen turvallisuuskysymyksistä. * Seitsemän ASEAN-maata Kiinan, Japanin ja Korean lisäksi edustaa ASEMissa Aasiaa. Vaikka EY:n ja Kaakkois-Aasian sopimuksen ajanmukaistaminen onkin toivottavaa, se ei ole toistaiseksi mahdollista. [33] Alueellinen yhteistyö voi siinä määrin kuin on mahdollista edelleen perustua nykyisen sopimuksen rakenteeseen ja määräyksiin ja tarvittaessa niiden ohella EU:n ja ASEANin ministerikokouksissa hyväksyttyihin julkilausumiin. [33] Myanmaria (Burmaa) koskevassa EU:n yhteisessä kannassa estetään uusien sopimussuhteiden luominen maahan ja ylipäätään ASEANiin, jonka jäseneksi Myanmar (Burma) tuli vuonna 1997. Kaakkois-Aasian suhteen elvyttäminen merkitsee myös kahdenvälisten suhteiden vahvistamista alueen maiden kanssa. Monien Kaakkois-Aasian maiden kanssa tehtävää kahdenvälistä yhteistyötä näet haittaa se, että poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä varten ei ole määritetty yhteisiä kiintopisteitä. Uudet kahdenväliset sopimukset loisivat tarvittavan yhteisen perustan, vahvistaisivat poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön yhteyttä toisiinsa sekä parantaisivat mahdollisuuksia toteuttaa oikea-aikaisia ja tehokkaita kehitysyhteistyötoimia kaikissa asiaan liittyvissä maissa. Kahdenvälisten suhteiden lujittaminen alueen kanssa palvelisi monien alueen maiden tarpeita. Komissio ehdottaakin, että asiasta kiinnostuneiden maiden kanssa aloitetaan neuvottelut. Alueellinen vs. kahdenvälinen toimielinjärjestelmä * Vuonna 1980 tehdystä EY:n ja ASEANin alueellisesta sopimuksesta ei voida poliittisista syistä neuvotella uudelleen, mutta nykyinen sopimus sisältää silti vuoropuhelu- ja yhteistyömallin eräitä etenkin kauppaan liittyviä aloja varten. * Kiinnostuneiden Kaakkois-Aasian maiden kanssa tehtävät kolmannen sukupolven sopimukset täydentävät alueen kolmenvälisten sopimusten verkostoa. b) Toimielinjärjestelmän ja käytettävissä olevien resurssien tehokas käyttäminen On vielä selvittämättä, miten toimielinjärjestelmää ja niukkoja resursseja voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti. Paras ratkaisu on arvioida joustavasti ja käytännöllisesti seuraavien kriteerien perusteella, kuinka ja millä tasolla (kahdenvälisesti tai alueellisesti) edetään yhteisiä etuja sisältävillä aloilla: * poliittinen ja toimielimiin liittyvä toteutettavuus * suurimman vaikutuksen saavuttaminen * alueen tai maan asettama tarve * käytettävissä olevien resurssien mahdollisimman tehokas käyttö. Ministeritapaamisissa eli säännöllisissä EU:n ja ASEANin ulkoministerien kokouksissa annetaan strategisia ohjeita poliittisen vuoropuhelun kehittymisen seurantaan. ASEMin huippukokoukset, ministerikokoukset sekä ASEANin alueellisen foorumin ministerikokoukset ovat erinomaisia tilaisuuksia keskustella maailmanlaajuisista ja turvallisuutta koskevista kysymyksistä. ASEANin ja EY:n talousministerien välisissä kuulemisissa voitaisiin vastaisuudessakin keskustella monenvälisistä sekä alueellista kauppaa ja taloutta koskevista kysymyksistä sekä seurata kehitystä ja antaa yleisohjeita TREATI-menettelyä varten. EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden olisi mahdollisimman paljon pyrittävä välttämään eri foorumeissa käsiteltävien aiheiden päällekkäisyyksiä. Molempien osapuolten olisi suostuttava jossain määrin erikoistumaan tiettyihin aiheisiin, kun järjestetään aiheiltaan moninaisia foorumeja. Tarpeettoman toiston välttäminen lisäisi kokousten kiinnostavuutta ja takaisi kokouksiin mahdollisimman suuren osallistujamäärän. Virkamiehistä koostuvan EY:n ja ASEAnin välisen yhteistyökomitean olisi keskityttävä pääasiassa seuraaviin näkökohtiin: * alueellisessa vuoropuhelussa käsiteltävien aiheiden määrittäminen, työryhmän rakenteen mukauttaminen niiden mukaisesti sekä kehityksen seuranta * yleisohjeiden antaminen EY:n ja ASEANin yhteistyöhön etenkin ASEANin yhdentymisen tukemisen yhteydessä * EY:n ja ASEANin sopimuksen yleinen täytäntöönpano. Nykyisten kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanoa ohjaa vastaisuudessakin kolme virallista kahdenvälistä yhteiskomiteaa työryhmineen. Sen sijaan epävirallisissa johtavien virkamiesten kokouksissa ja niihin liittyvissä työryhmissä keskitytään uusien kahdenvälisten sopimusten neuvottelemiseen ja täytäntöönpanoon. Kun sopimukset on tehty, johtavien virkamiesten kokoukset siirretään yhteiskomiteoiden alaisuuteen. Neljän uuden lähetystön avaamisen (Kamputseaan, Laosiin, Malesiaan ja Singaporeen) jälkeen komissiolla on edustus kaikissa ASEAN-maissa Myanmaria (Burmaa) ja Bruneita lukuun ottamatta. Entistä laajempi edustus alueella ja ns. hajauttaminen [34] synnyttävät merkittäviä uusia resursseja, joiden avulla voidaan uudistaa hyvin niin alueelliset kuin kahdenväliset suhteet. [34] EY:n kehitysapua toteuttavat lähetystöt ovat saaneet päätoimipaikalta entistä itsenäisemmät toimivaltuudet määrittää ja toteuttaa ohjelmia sekä ylläpitää sopimushallintoa ja varainhoitoa. Näiden lähetystöjen henkilöstöä on vahvistettu riittävästi. TREATI ja muut aloitteet sekä muu alueellinen tai kahdenvälinen alakohtaisia kysymyksiä koskeva vuoropuhelu tai yhteistyö edellyttää entistä suurempaa sitoutumista sekä entistä enemmän henkilöstöä ja rahoitusta. On myös tarpeen lisätä kaikkien komission yksiköiden ja siten myös lähetystöjen henkilöstön panosta uusien tavoitteiden tukemiseksi. Monien aiheiden erityisluonne edellyttää, että tulevaisuudessa virkamiehet vierailevat koko alueella parantaakseen paikallisvirkamiesten kanssa käytävää viestintää ja tietojenvaihtoa varsinkin EU-politiikkaa koskevissa kysymyksissä. Komissio on tehnyt ehdotuksen uudeksi asetukseksi, joka sisältää uudistetun oikeusperustan EY:n ja Aasian yhteistyötä [35] varten. Uuden säädöksen tarkoituksena on tehostaa yhteistyön strategista ohjelmointia koskevaa komission ja EU:n jäsenvaltioiden vuoropuhelua sekä nopeuttaa hankkeiden ja ohjelmien toteuttamista. Lisäksi säädös takaa nykyisen strategia-asiakirjoihin ja maaohjelmiin perustuvan järjestelmän jatkuvuuden. Järjestelmässä käytetään kaikkia mahdollisia rahoituskeinoja kunkin maan ja alueen tukemiseksi. Komissio laati vuonna 2002 kaikkien kelpoisuusehdot täyttävien Kaakkois-Aasian maiden maakohtaiset strategia-asiakirjat ja kansalliset maaohjelmat, ja ASEANin kanssa tehtävä yhteistyö ohjelmoidaan vuoden 2003 loppuun mennessä. Yleisesti voidaan todeta, että koska aluetta varten käytettävissä olevat rahavarat pysynevät näillä näkymin vakaina, strategia-asiakirjat ja maaohjelmat takaavat sen, että EY:n alueeseen kohdistaman avun laatu ja tehokkuus paranevat. Liitteessä IV luodaan yleiskuva nykyisestä yhteistyömallista Kaakkois-Aasian kanssa. [35] Komission ehdotus uudeksi Aasian ja Latinalaisen Amerikan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevaksi asetukseksi, KOM(2002) 340, 2.7.2002. Komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) pyrkivät saavuttamaan entistä suurempia yhteistoimintaetuja alueeseen liittyvissä toimissaan (ks. liite V). Eräät Kaakkois-Aasian maat eivät vielä ole tehneet puitesopimuksia EIP:n kanssa, mutta komissio tukee niiden tekemistä, jotta laajennetaan EIP:n suoria lainatoimia alueella. Lisäksi komissio edistää luotonantoa sellaisiin hankkeisiin, jotka ovat liian pieniä saadakseen suoraa EIP:n rahoitusta. EIP ja komissio koordinoivat etenkin etusijaisia aloja koskevia strategioitaan. EIP harkitsee alue-edustajan lähettämistä Bangkokiin johtamaan EIP:n Kaakkois-Aasian-toimia. Toimielinjärjestelmän käyttäminen mahdollisimman tehokkaasti * EU:n ja ASEANin ministerikokouksissa käydään molempia alueita koskevaa poliittista vuoropuhelua. * ASEM-huippukokouksessa, ministerikokouksissa ja ARF:n ministerikokouksissa käsitellään maailmanlaajuisia ja turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. * ASEANin ja EY:n talousministerien kuulemisissa voidaan edelleen keskustella monenvälisistä ja alueellisista kauppaa ja taloutta koskevista kysymyksistä sekä seurata kehitystä ja antaa TREATI-menettelyä koskevia yleisohjeita. * Sopimusten täytäntöönpanosta vastaa virallinen kahdenvälinen toimielinjärjestelmä. * Käytettävissä olevat resurssit käytetään mahdollisimman tehokkaasti (alla olevien kohtien mukaisesti). * Äskettäin rakennettua komission Kaakkois-Aasian-lähetystöverkostoa käytetään hyväksi. * Koska rahavarat pysynevät vakaina, voidaan alueeseen kohdistettavan EY:n ulkomaanavun laatua ja oikea-aikaisuutta parantaa entistä paremman monivuotisen strategisen ohjelmasuunnittelun ja käytännön päätöksenteon avulla. * EIP:n ja komission alueella toteuttamien toimien välillä pyritään saavuttamaan entistä suurempia yhteistoimintaetuja strategioiden ja mahdollisesti rahoituskeinojen yhteensovittamisen avulla. 5. UUSI NÄKYVYYSSTRATEGIA KUMPPANUUDEN EDISTÄMISEKSI Syyskuussa 2001 annetussa komission tiedonannossa "Eurooppa ja Aasia: strateginen toimintakehys kumppanuuksien edistämistä varten" todetaan, että paljon on vielä tehtävä, jotta parannetaan Aasian ja Euroopan tietämystä toistensa alueista hallitusten, akateemisten yhteisöjen ja liikemaailman lisäksi tavallisten kansalaisten keskuudessa. Koulutus, tiede- ja kulttuurivaihdon alalla toteutettuja toimia olisi tehostettava. Kansalaisyhteiskunnan ja nuorisojärjestöjen välisiä yhteyksiä olisi tuettava ja kehitettävä aktiivisesti. Tämän lisäksi tavallisia eurooppalaisia ja kaakkoisaasialaisia on rohkaistava oppimaan toisistaan enemmän kuin vain kuluneita stereotypioita. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava koordinoituja kampanjoita EU:n luonteen ja maailmanlaajuisen tehtävän selittämiseksi sekä uuden Kaakkois-Aasian-kumppanuuden edistämiseksi. Komissio tekee tiedotusaloitteen, johon jäsenvaltiot voivat osallistua ja joka sisältää seuraavat näkökohdat: * Tietyt koordinoidusti esitetyt ydinviestit riittänevät parantamaan kaakkoisaasialaisten käsitystä EU:sta sekä edistämään EU:n ja Kaakkois-Aasian suhdetta. Aasian kohderyhmään kuuluisivat mielipiteen muokkaajat, viestimet, yliopistot sekä liike- ja hallitusyhteisöt. Euroopan kohderyhminä olisivat puolestaan nuoret kansalaiset, liikeyhteisöt ja mielipiteen muokkaajat. Alueella toimivan EY-lähetystöjen vahvistetun verkoston olisi osallistuttava täysipainoisesti tiedotusaloitteeseen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden edustustojen kanssa. EY:n lähetystöjä ja päätoimipaikasta matkustavia virkamiehiä varten olisi laadittava aluekohtaiset tietokokonaisuudet ja keinovalikoima. Strategian tueksi on myös kehitettävä monenlaisia tiedotustuotteita ja -tilaisuuksia, joita voisivat olla esimerkiksi EU:n elokuvafestivaalit, EU:n yliopistomessut sekä sähköiset ja painetut esitteet EU:n ja Kaakkois-Aasian suhteeseen olennaisesti liittyvistä aiheista. EU:n näkyvyysstrategia Kaakkois-Aasiassa * ulottuu viestimien ja mielipiteen muokkaajien välityksellä hallitusten, akateemisten yhteisöjen ja liikeyhteisöjen lisäksi tavallisiin kansalaisiin * perustuu tiettyihin ydinviesteihin * hyödyntää päätoimipaikan ja lähetystöjen ammattiosaamista ja henkilöstöä * tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa toimia tai järjestää tapahtumia. 6. PÄÄTELMÄT Tiedonannossa ehdotetaan, että EU:n suhteita ASEANiin ja Kaakkois-Aasiaan olisi ryhdyttävä elvyttämään. Se olisi toteutettava yhteisten arvojen sekä poliittisten ja taloudellisten etujen mukaisesti tiedonannossa kuvatulla tavalla. On vielä syytä tähdentää ehdotuksen eräitä vahvuuksia ja kiinnittää huomiota suunnitelman onnistumiseen vaikuttaviin tekijöihin. Mikä merkittävintä, tiedonannossa ehdotetaan järjestelmän luomista sellaisia kahdenvälisiä sopimuksia varten, joiden ansiosta voidaan toteuttaa entistä uudenaikaisempi ohjelma. Se ulottuisi kehitysyhteistyön lisäksi politiikkaan ja talouteen. Tämä noudattaa Euroopan unionin kokonaisvaltaista näkemystä kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä. Toisin sanoen kauppa- ja investointiasiat liittyvät olennaisesti hyvää hallintotapaa, demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioitusta, köyhyyden vähentämistä ja oikeusvaltioperiaatetta koskeviin kysymyksiin. Kun otetaan huomioon alueiden moninaisuus, uuden järjestelmän joustavuus on merkittävä etu, koska se pikemminkin edistää kuin rajoittaa kehitystä. Järjestelmään sisältyy esimerkiksi käytäntövaltainen lähestymistapa sen määrittämiseksi, millä tasolla eri alakohtaisia kysymyksiä käsitellään eri maiden kanssa. Tämä siis poikkeaa selvästi siitä jäykästä periaatteesta, että käytetään yksinomaan alueellista tai kahdenvälistä järjestelmää. Tiedonannossa määritetyt toimintalinjat vahvistavat toisiaan siten, että kokonaisuuden vaikutuksen on tarkoitus olla suurempi kuin strategisten osien vaikutusten yhteensä. Strategian yleinen onnistuminen voidaan arvioida komission toimien lisäksi kahden merkittävän tekijän avulla. Jäsenvaltioita pyydetään edistämään ennalta EU:n toimia Kaakkois-Aasiassa. Näin jäsenvaltiot voivat mitä todennäköisimmin hyödyntää sen, että yhteydet taloudellisesti vahvaan alueeseen paranevat. Paljon riippuu myös siitä, haluavatko Kaakkois-Aasian-kumppanit käyttää mahdollisimman tehokkaasti välineitä, jotka EU antaisi niiden käyttöön. Molempien alueiden yhteisen edun mukaista on kiistatta se, että Kaakkois-Aasian maat kiinnostuvat yhteistyöohjelmista ja osallisuudesta niihin ja että ne sitoutuvat edistämään suhdettaan EU:hun ryhtymällä kahdenväliseen ja alueiden väliseen vuoropuheluun. Liitteet I EU:n ja Kaakkois-Aasian kaupankäyntiä koskevat tilastot II Treati III Vaihtoehdot Kaakkois-Aasian kanssa käytävän vuoropuhelun tehostamiseksi IV Nykyinen yhteistyöjärjestelmä Kaakkois-Aasian kanssa V EIP >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> Liite II TREATI (Trans Regional EU-ASEAN Trade Initiative) Luvuissa 2 ja 3.d esitetään perusteet yhteistyön tiivistämiseen ASEANin ja EU:n välillä kaupankäyntiin liittyvissä asioissa sekä luodaan yleiskuva ehdotetusta uudesta ja kokonaisvaltaisesta TREATI-aloitteesta (Trans-Regional EU-ASEAN Trade Initiative). Tässä liitteessä hahmotellaan TREATI-aloitteen yksityiskohdat. Samanlaista strategiaa toteutetaan EU:n muiden kauppakumppanien, varsinkin Mercosurin ja Kanadan, kanssa, mutta liitteessä kuvataan ratkaisua, joka on räätälöity ASEANin poikkeuksellisen tilanteen ja poikkeusvaatimusten mukaiseksi. Kauppakysymyksiä koskevaa yhteistyötä olisi toteutettava alueiden välisesti aina kun se on mahdollista. Näin tuetaan ASEANin omia toimia taloudellisen yhdentymisen edistymiseksi sekä hyödynnetään laajassa foorumissa esitettäviä kokemuksia ja tietoja, mikä palvelee ASEANin jäsenten yhteisiä kaupankäyntiin liittyvien etuja. Alueiden välinen yhteistyö tarjoaa lisäksi mittakaavaetuja ja mahdollistaa molempien osapuolten rajallisten resurssien käyttämisen mahdollisimman tehokkaasti. ASEANin runsas sisäinen moninaisuus eli etenkin kehittyneisyyden vaihtelu ja erilaiset tavoitteet antavat aiheen joustavan järjestelmän luomiseen. Järjestelmässä jokainen Kaakkois-Aasian maa valitsisi yhteisesti määritetyistä ja päätetyistä toimista tietyt toimet, jotka liittyvät kaupan ja investoinnin helpottamiseen liittyviin asioihin, kuten maatalouden ja teollisuuden tuotevaatimuksiin, tullimenettelyihin, tekijänoikeuksiin ja palveluihin. Maat voisivat sitoutua mihin tahansa toimeen silloin, kun ne haluavat. Yhteisesti sovittuun järjestelmän mukainen toiminta voitaisiin aloittaa ensin kahdessa tai useammassa ASEAN-maassa, minkä jälkeen jäsenien määrää voitaisiin vähitellen lisätä, jolloin edettäisiin kohti kaikkien maiden tasavertaisen osallistumisen tavoitetta. EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden kanssa tehtävissä uusissa kahdenvälisissä sopimuksissa olisi määrättävä, että talouskysymyksiä koskevaa kahdenvälistä vuoropuhelua täydennetään vuoropuhelujärjestelmällä, joka käsittää EU:n ja enemmän kuin kaksi ASEAN-maata (EU + x). EU:n ja ASEANin nykyiseen yhteistyösopimukseen perustuvassa yhteisessä ministerien julkilausumassa voitaisiin ilmaista EU:n ja ASEAN-maiden tahto siitä, että mallia EU + x olisi käytettävä mahdollisimman paljon hyväksi. EY:n ja ASEANin välinen yhteistyökomitea hallinnoisi tähän liittyvää toimintaa. Tietyt toimet voitaisiin yksilöllisten vaatimusten huomioon ottamiseksi jakaa eri vaiheisiin, minkä ansiosta maat voisivat tehostaa yhteistyötään aluksi niin, että ne toteuttaisivat yhteisiä luottamusta lisääviä toimia toistensa järjestelmiin perehtymiseksi ja tutkisivat yhteisiä tekijöitä sekä eroja ja rajoituksia. Tämän jälkeen maat voisivat määrittää yhteistyön tiivistämisen sopivat alat ja siten vähitellen kehittää mahdollisuuksia entistä merkittävämpien siteiden luomiseen alueiden välille. Jokaisen maan olisi laadittava alueellisessa järjestelmässä oma toimintasuunnitelmansa siten, että ne laatisivat etenemissuunnitelmia ja osallistuisivat monenlaiseen toimintaan tietyn aikataulun mukaan. Meneillään olevia EU:n ja ASEANin alueellisia ja kahdenvälisiä toimia, jotka liittyvät kaupankäynnin tekniseen tukeen ja kapasiteetin lisäämiseen, on koordinoitava tiiviisti, jotta toimet ja tulokset ovat tukevia ja täydentäviä. Aloitteen olisi edistettävä EU:n ja ASEANin talouden toimijoiden välisiä yhteyksiä, minkä takia molempien alueiden yksityisen sektorin on osallistuttava tiiviisti toimien määrittämiseen ja toteuttamiseen. Tarvittaessa on myös kiinnitettävä erityistä huomiota pk-yritysten tarpeisiin. Toimilla olisi parannettava kehittyneiden ASEAN-maiden mahdollisuuksia tukea muita maita entistä enemmän Aasian yhdentymisaloitteen (IAI) mukaisesti. TREATI-aloitteen onnistuminen riippuu pitkälti siitä, miten paljon työntekijöitä ja varoja osapuolet haluavat aloitteeseen sitoa, sekä joustavuudesta, joka voidaan saavuttaa siitä, että yksittäiset tarpeet ja edut sovitetaan kokonaisvaltaiseen ja yhtenäiseen järjestelmään. EU:n lähestymistapa kauppapolitiikkaan on viime vuosina kehittynyt siltä osin, mihin kaupan ja investointien vapauttaminen sekä sääntely halutaan kohdistaa ja minkälaisia tavoitteita niihin liittyy. EU:n ja ASEANin välillä mahdollisesti tehtävien sopimusten etujen hyödyntäminen edellyttäisi näin ollen etenkin sääntelyasioissa huomattavasti tullin ulkopuolisiin toimia koskevaa yhteistyötä, joka menee tullien purkamista merkittävästi pitemmälle. Ehdotetussa TREATI-aloitteessa siis luotaisiin tulevaisuuden kauppasuhteita varten vakaa, johdonmukainen ja avoin järjestelmä, joka edistäisi sääntelyn lähentämistä ja ASEANin oman yhteisen ulkomaankauppapolitiikan kehittämisen kannalta välttämätöntä yhdentymistä. TREATI-järjestelmä voisi siten avata tietä suosituimmuuskohteluun perustuvalle alueelliselle kauppasopimukselle, kun nykyisen monenvälisen kauppaneuvottelukierroksen onnistunut neuvottelutulos on mahdollistanut sen, että osapuolet ovat voineet osoittaa sitoutumisensa vähittäiseen vapauttamiseen ja suojelujärjestelmän vastaisuuteen. Vasta siinä vaiheessa voidaan arvioida mahdollisuuksia edetä vapauttamisessa ja sääntelyn yhdenmukaistamisessa yhdessä pitemmälle WTO-plus-periaatteen mukaisesti. Kaupankäynnin toimintasuunnitelman mahdollinen sisältö Tiedonannon luvun 3 kohdassa f luetellaan alueet, joilla ASEAN ja EU voisivat tehdä entistä tiiviimpää yhteistyötä ja joista niiden olisi valittava aiheet käsiteltäviksi TREATI-järjestelmässä. Aiheisiin voisivat aluksi kuulua terveys- ja kasvinsuojelukysymykset, teollisuusstandardit, tulli, kauppa ja ympäristö, investointi, kilpailu, sähköinen kaupankäynti, tietoyhteiskunta ja palvelut. Liite III VAIHTOEHDOT KAAKKOIS-AASIAN KANSSA KÄYTÄVÄN VUOROPUHELUN TEHOSTAMISEKSI Tässä liitteessä luetellaan monia alueita, joilla molemmat osapuolet voivat aloittaa vuoropuhelun ja yhteistyön tai tehostaa niitä. Kumppanien on tarkoitus määrittää yhteistyönsä alat, tavoitteet ja muoto epävirallisten kuulemisten perusteella. Yhteistyön muotoja voivat olla esimerkiksi alueellinen tai kahdenvälinen yhteistyö, tietojenvaihto, sääntelyyn liittyvä yhteistyö ja yhtenäistäminen sekä tekninen ja rahoitukseen liittyvä yhteistyö. Talous- ja kauppakysymykset Terveys- ja kasvinsuojelukysymykset Nykytilanne Terveys- ja kasvinsuojelukysymykset ovat erityisen tärkeitä monelle sellaiselle Kaakkois-Aasian maalle, joka vie ruokatuotteita EU:n markkinoille ja jonka on noudatettava eurooppalaisia vaatimuksia. Ratkaistavat kysymykset On tarpeen lisätä kumppaneiden mahdollisuuksia noudattaa terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia, mikä edellyttää yhdenmukaisen lähestymistavan luomista ja yhteisten ongelmien määrittämistä. Lisäksi jouduttaneen pohtimaan asianmukaisia toimia teknisen tuen antamiseksi. Toimintalinja Terveys- ja kasvinsuojelukysymyksiä koskevan vuoropuhelun ja yhteistyön olisi * sisällettävä lainsäädäntöä, sertifiointia ja tarkastusmenettelyjä koskevan tiedon vaihtaminen * lisättävä kuluttajansuojavaatimuksia koskevaa tietämystä * estää väärinkäsitykset tätä alaa koskevan EY-politiikan todellisesta tarkoituksesta. Mahdollisen avun olisi sisällettävä alueellisia ja kahdenvälisiä osia, joita koordinoidaan hyvin. Teollisuustuotteita koskeva sääntely-yhteistyö Nykytilanne EY haluaa edistää teollisuustuotteita koskevaa sääntely-yhteistyötä, jotta helpotetaan kaupankäyntiä ja samalla taataan korkeatasoinen terveyden, turvallisuuden, ympäristön ja kuluttajan suojelu. Ratkaistavat kysymykset Avainkysymyksiin kuuluvat vaatimuksiin, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin ja teknisiin määräyksiin liittyvä yhteensopivuuden lisääminen ja yhtenäistäminen. Oikean sääntelykeinon valinta riippuu markkinoiden luonteesta, kyseessä olevan maan sääntely-ympäristöstä sekä teollisuudenalojen, sääntelyviranomaisten ja muiden sidosryhmien halusta saavuttaa sovitut tavoitteet. Toimintalinja Vuoropuhelusssa olisi pyrittävä edistämään * sääntelyn lähentämistä tai yhtenäistämistä, mukaan luettuna standardointiin liittyvä yhteistyö * osittaista, vapaaehtoista, vähennettyä tai entistä epämuodollisempaa vastavuoroista tunnustamista (esimerkiksi akkreditoinnin ja laboratorioiden osalta) ja tarvittaessa tasavertaisuuden tunnustamista * kansainvälistä standardointia. Teknistä tukea voitaisiin ryhtyä antamaan etusijaisten alueiden vuoropuheluprosessin tukemiseksi sekä hyvin yhteen sovitettujen alueellisten ja kahdenvälisten toimien yhteydessä. Tulli Nykytilanne EU:n ja Kaakkois-Aasian välistä kaupankäyntiä hankaloittaa melko mutkikas ja raskas tulliselvitysjärjestelmä. Ratkaistavat kysymykset On tarpeen keskittyä yksinkertaistamaan ja parantamaan tullikäytäntöä, jotta minimoidaan riskit ja hyödynnetään mahdollisuudet tulliselvitysten helpottamiseksi näiden kahden alueen välillä. Toimintalinja * Alueellisissa ja kahdenvälisissä vuoropuheluissa olisi pyrittävä määrittämään käytännön toimet tullikäytännön parantamiseksi. * Komissio on valmis tekemään tulliyhteistyösopimukset kiinnostuneiden Kaakkois-Aasian maiden kanssa. Investointi Nykytilanne Investointivirrat eivät ole tasaisia. Ratkaistavat kysymykset Investointiin liittyy syrjiviä sääntöjä. Toimintalinja On luotava kaksisuuntainen investointia koskeva vuoropuhelu, jotta * lisätään investointikysymyksiin liittyvää tietämystä ja yhteistyötä * tutkitaan hallintojärjestelmiä investointivirtojen edistämiseksi * edistetään vakaita, avoimia ja tasapuolisia sääntöjä investoijia varten. Mahdollisen avun olisi sisällettävä * joukko hyvin yhteen sovitettuja alueellisia ja kahdenvälisiä toimia * kutakin aluetta varten yksityissektorille suunnattu Internet-pohjainen tukipalvelu, joka tarjoaa perusteellista tietoa ja kokonaisvaltaisia ohjeita kauppa- ja investointikysymyksistä ja joka perustuu keskitetyn palvelupisteen malliin * ASIA-Invest II -ohjelma, joka voi vaikuttaa tähän toimintalinjaan. Kilpailu Nykytilanne Kotimaiset kilpailunrajoitukset heikentävät kaupan vähittäisen vapauttamisen todennäköisiä hyödyllisiä vaikutuksia tai kumoavat ne. Ratkaistavat kysymykset Kilpailusäännöillä on olennainen tehtävä ASEANin toiminnassa ja yhteisen hyvinvointialueen luomisessa: säännöt edistävät avoimuuden ilmapiiriä sekä vahvistavat oikeudellista luottamusta liiketoimintaan. Toimintalinja Komissio on valmis * käynnistämään entisten ja uusien kilpailuvirastojen kanssa vuoropuhelun, joka koskee kilpailupolitiikan toteuttamista * tekemään yhteistyötä alueen kilpailuvirastojen kanssa lisätäkseen kilpailuvirastojen tehokkuutta kilpailulain ja -politiikan toteuttamisessa * harkitsemaan, että se edistää alueella olevien lähetystöjen välityksellä toimia mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sähköinen kaupankäynti ja tietoyhteiskunta Nykytilanne EU ja Kaakkois-Aasian maat ovat jo käynnistäneet lukuisia vuoropuhelu- ja yhteistyötoimia, jotka liittyvät sähköiseen kaupankäyntiin ja tietoyhteiskuntaan. Molemmat alueet pyrkivät varmistamaan osallisuutensa maailmanlaajuiseen tietotalouteen. Vuosina 2001 ja 2002 järjestetyissä ASEMin sähköisen kaupankäynnin seminaareissa annettiin ASEM-maiden sääntelyviranomaisille suosituksia siitä, miten ne voivat luoda suotuisan sääntely-ympäristön ASEM-maiden välisen sähköisen kaupankäynnin nopeaa kasvua silmällä pitäen. Maaliskuussa 2003 järjestetyssä globalisaatiota ja tieto- ja viestintätekniikkaa koskevassa ASEMin seminaarissa EY teki selkoa käsitteestä eEurope sekä EU:n ja Aasian yhteistyöstä tietoyhteiskuntaan liittyvissä asioissa. Tätä on määrä käsitellä uudelleen Vietnamissa pidettävässä tilaisuudessa, jonka tarkoituksena on valmistella eräitä kysymyksiä käsiteltäviksi Hanoissa lokakuussa 2004 pidettävässä ASEM-huippukokouksessa. Parhaillaan valmistellaan Bangkokissa vuonna 2006 järjestettävää EU:n ja Kaakkois-Aasian tietoyhteiskuntafoorumia, jotta edistetään tietotekniikkaan liittyvää tutkimusta ja kehitystä sekä liikeyhteistyötä. Lisäksi on käynnistetty suurnopeusviestinnän infrastruktuuria koskeva EU:n ja Aasian yhteistyöhanke. IST-ohjelman avulla ja eEurope-toimintasuunnitelman mukaisesti on luotu uudenlainen perusta tutkimusviestintää varten (GEANT). Singaporen hallitus piti vuonna 2002 sähköisen yhteiskunnan ohjelmansa yhteydessä EY:n kanssa ensimmäisen kokouksista, joissa komission jäsenet ja Singaporen hallitus käsittelevät tietoyhteiskunnan kehittämisen sääntelyä koskevia ja teknisiä vaatimuksia. Ratkaistavat kysymykset Vuoden 1999 lopussa perustettiin eASEAN-työryhmä, jonka tarkoituksena on laatia laaja ja kokonaisvaltaisen toimintasuunnitelma Aasian laajuista tietoverkkoa varten sekä helpottaa ASEAN-maiden kilpailua maailman tietotaloudessa. Työryhmä tarkastelee teknistä, oikeudellista, logistista, yhteiskunnallista ja taloudellista infrastruktuuria, joka on välttämätön perustan luomiseksi ASEANin kilpailukyvylle 2000-luvulla. Toimintalinja Vuoropuhelu on laajennettava käsittämään entistä tarkempia kysymyksiä, ja sitä on käytävä pääasiassa alueellisesti ASEAN- ja ASEM-kumppaneiden kanssa. Yhteistyöaloitteiden olisi tuettava * Kaakkois-Aasian kehitysmaiden liittymistä maailman sähköisten palvelujen markkinoihin esimerkiksi Aasian tietotekniikka- ja viestintäohjelman (Asia IT&C) ja tietoyhteiskuntaohjelman (IST) avulla * alueellisten strategisten tukirakenteiden perustamista ja niiden liittämistä GEANT:ään, mitä varten EY aikoo löytää keinot yhdistää GEANT:n Koreaan yhdistävä Euraasian tietoverkko (TEIN) myös Kaakkois-Aasiaan. Palvelut Nykytilanne Palvelut ovat yhä merkittävämmässä asemassa kehitettäessä ja monipuolistettaessa Euroopan ja Aasian taloutta. Ratkaistavat kysymykset On tarpeen parantaa ASEAN-maiden palvelualojen kilpailukykyä sekä helpottaa näiden alojen liittymistä palvelujen maailmanmarkkinoille kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. Toimintalinja Alueiden välillä olisi käynnistettävä vuoropuheluprosessi, jossa käsitellään * sääntely-ympäristöä * markkinoillepääsyä monenvälisessä GATS-yhteydessä * pääoman ja tekniikan käyttöön saamista * palvelujen myynnin edistämistä alueiden välillä ja kolmansien maiden markkinoilla. Julkiset hankinnat Nykytilanne Julkisia hankintoja koskevien politiikkojen avoimuutta ja tasapuolisuutta voidaan parantaa useimmissa Kaakkois-Aasian maissa. Ratkaistavat kysymykset On tarpeen ymmärtää entistä paremmin alueiden lähestymistapoja julkisiin hankintoihin, jotta voitaisiin avata keskinäiset markkinat. Toimintalinja Alueellisissa ja kahdenvälisissä vuoropuheluprosesseissa olisi tutkittava mahdollisuuksia käyttää molemminpuolisia, avoimia ja tasapuolisia menettelyjä hallitusten ja julkisen sektorin hankintoihin kaikilla tasoilla. Tekijänoikeudet Nykytilanne Teollis- ja tekijänoikeuksien asianmukainen suojelu on välttämätöntä ulkomaisten suorien sijoitusten ja niihin liittyvän tekniikansiirron kannalta monella talouden alalla. Ratkaistavat kysymykset Molempien alueiden on lakiensa, asetustensa ja politiikkojensa mukaisesti suojeltava riittävästi ja tehokkaasti teollis- ja tekijänoikeuksia. Suojelussa on noudatettava tiukimpia kansainvälisiä vaatimuksia ja sopimuksia sekä käytettävä tehokkaita keinoja oikeuksien valvomiseen. Toimintalinja * Tekijänoikeuksia koskevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä on toteutettava pääasiassa alueellisesti. * Myös valvontakysymykset olisi sisällytettävä kahdenväliseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön. * Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä piratismiin ja väärentämiseen. Kuluttajansuoja Nykytilanne Molempien alueiden kansalaiset vaativat yhä ponnekkaammin hallituksiaan suojelemaan kuluttajia tiukimpien vaatimusten mukaisesti. EU:ssa kertynyttä kokemusta voidaan hyödyntää Kaakkois-Aasiassa. Ratkaistavat kysymykset On tarpeen edistää kuluttajansuojan käsitettä kaikilla talouden aloilla. Lisäksi on syytä välttää kuluttajansuojan todellista tarkoitusta koskevia väärinkäsityksiä, jotka johtuvat teknisistä kaupanesteistä. Toimintalinja * Alueellisessa vuoropuhelussa olisi pyrittävä vaihtamaan tietoa molempien alueiden sääntelyjärjestelmästä, joka koskee kuluttajansuojaa. * Alueellista tai kahdenvälistä yhteistyötä varten voidaan myös järjestää asiantuntija-apua ja teknistä tukea. Elinkeinopolitiikka Nykytilanne Molempien alueiden talouden toimijat pyrkivät jatkuvasti parantamaan kilpailukykyään. Ratkaistavat kysymykset Kilpailukyvyn tavoittelu on erityisen tärkeä kysymys pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka muodostavat yhden kehittyvimmistä ja innovatiivisimmista talouden osista molemmilla alueilla. Toimintalinja * Alueellisessa ja kahdenvälisessä vuoropuhelussa olisi keskityttävä vaihtamaan tietoja ja hyödyntämään kokemuksia järjestelmän luomisesta yksityisten pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. * Yhteistyössä olisi jatkettava molempien alueiden pk-yritysten liiketoiminnan yhteensovittamista, mikä lisäisi etenkin pehmeän ja kovan tekniikan siirtoa kumppanien välillä. * ASIA-Invest II -ohjelma voi vaikuttaa tähän toimintalinjaan. Oikeus- ja sisäasioihin liittyvät kysymykset Maahanmuutto Nykytilanne Molempien alueiden maat joutuvat pohtimaan vaikeita politiikkaan, yhteiskuntaan ja talouteen liittyviä kysymyksiä, jotka koskevat muuttovirtoja ja maahanmuuttajien turvapaikkajärjestelmien hallinnointia. Ratkaistavat kysymykset Tampereen Eurooppa-neuvosto tähdensi, että kumppanuus lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa on avaintekijä EU:n maahanmuuttoon liittyvissä EU:n ulkopolitiikoissa. Kesäkuussa 2002 Sevillassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto puolestaan kehotti "Euroopan unionia ja Euroopan yhteisöä lisäämään kaikkiin tuleviin, muiden maiden kanssa tehtäviin yhteistyösopimuksiin, assosiaatiosopimuksiin tai vastaaviin sopimuksiin muuttovirtojen yhteistä hallintaa ja laittoman maahanmuuton osalta pakollista takaisinottoa koskevat lausekkeet". [36] Neuvosto hyväksyi 19. toukokuuta 2003 päätelmät, jotka koskevat maahanmuuttokysymysten liittämistä osaksi Euroopan unionin suhteita kolmansiin maihin. [36] Eurooppa-neuvoston päätelmät, Sevilla, 21. ja 22. kesäkuuta 2002. Toimintalinja * Muuttovirtojen hallinta valtavirtaistetaan kaikessa poliittisessa, taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa ASEANin ja sen kunkin jäsenmaan kanssa. * Kahdenvälisiin sopimuksiin Kaakkois-Aasian maiden kanssa sisällytetään muuttovirtoja ja takaisinottoa koskevat riittävät määräykset. * Tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan olisi pyrittävä toteuttamaan täsmällisiä ja konkreettisia yhteistyötoimia joko EU:n ja ASEANin välillä tai kahdenvälisesti Kaakkois-Aasian maiden kanssa. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta Nykytilanne Kansainvälinen rikollisuus leviää globalisaation mukana. Se on erittäin vakava uhka molemmille alueille. Ratkaistavat kysymykset Järjestäytynyt rikollisuus toimii kansainvälisesti, ja se käyttää uusinta tekniikkaa viestinnässä ja kansainvälisessä rahoituksessa. Molempien alueiden hallitusten on viipymättä vastattava tähän tekniseen haasteeseen ja toteuttaa järkeviä rikollisuudentorjuntatoimia alueellisesti ja kansainvälisesti. Toimintalinja * Molempien alueiden olisi edelleen osallistuttava kaikkiin asiaan liittyviin Yhdistyneiden Kansakuntien toimiin ja edistettävä niitä. * Alueellisessa vuoropuheluprosessissa olisi vaihdettava tietoja ja hyödynnettävä kokemuksia, jotka liittyvät * alueellisten rikollisuudentorjuntastrategioiden laatimiseen ja toteuttamiseen * alueellisten toimielinten perustamiseen, kuten on menetelty Europolin ja Eurojustin tapauksessa. Ihmiskauppa Nykytilanne Ihmiskaupassa loukataan uhrien ihmisoikeuksia, jotka perustuvat kansainväliseen oikeuteen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaan. Ratkaistavat kysymykset Ihmiskauppa on merkittävä huolenaihe EU:n ja Aasian suhteiden kannalta, koska suuri osa uhreista kaupataan Aasiassa tai Aasian maista tai niiden kautta EU:n jäsenvaltioihin. Toimintalinja * Kokonaisvaltaisessa ihmiskaupan vastaisessa EU:n politiikassa pyritään puuttumaan koko kuljetusketjuun, joka käsittää lähtö-, kauttakulku- ja tulomaat. * Tietojenvaihtoa ja yhteistyötä varten olisi perustettava asianmukainen kahdenvälinen järjestelmä mahdollisesti tekemällä yhteistyötä Europolin ja Aseanopolin kanssa. Rahanpesu Nykytilanne Rahanpesu liittyy olennaisesti käytännössä kaikkeen rikollistoimintaan. Ratkaistavat kysymykset Rahanpesun vastaiset toimet auttavat yleisesti pitämään rikollisuutta aisoissa sekä torjumaan lahjontaa. On kiistatta tarpeen tehdä kansainvälistä yhteistyötä sen estämiseksi, että rahoitusjärjestelmiä ei käytetä yleensä rikollistoiminnasta ja erityisesti huumeiden salakuljetuksesta saatujen rahojen pesemiseen. Toimintalinja * Komissio jatkaa rahanpesun torjuntaa maailmanlaajuisesti eli myös Kaakkois-Aasiassa toimimalla kansainvälisten elimien, kuten rahanpesun vastaisen toimintaryhmän (FATF), välityksellä ja tekemällä alueellista yhteistyötä ASEANin ja ASEMin kanssa. * Alueellisissa vuoropuheluissa olisi vaihdettava tietoja, minkä lisäksi vuoropuhelut johtavat toivottavasti sääntely-yhteistyöhön ja asianmukaisten vaatimusten hyväksymiseen rahanpesun torjumiseksi. Väärentäminen Nykytilanne Väärentäminen, piratismi ja muut tekijänoikeusrikkomukset ovat nykyään suuri haaste. Väärennettyjen tuotteiden valmistaminen on erityinen huolenaihe Kaakkois-Aasiassa ja EU:ssa. Tämänkaltainen yhä enemmän rikollis- tai jopa terroristijärjestöjen harjoittama rikollisuus uhkaa taloutta ja tuottavuutta sekä myös terveyttä ja turvallisuutta. Ratkaistavat kysymykset Väärentäminen on kansainvälinen ilmiö, johon EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota suhteissaan EU:n ulkopuolisiin, kuten Kaakkois-Aasian maihin. Lisäksi EU:n on tarpeen mukaan painostettava maita, joissa toimii väärentäjiä. Toimintalinja * Käynnistetään alueelliset ja kahdenväliset vuoropuhelut, joissa käsitellään väärentämistä ja piratismia. Tietosuoja Nykytilanne Tietosuojasäännöt ja niiden puuttuminen voivat maailmanlaajuisen terrorismin torjunnan takia synnyttää yhä helpommin kiistaa EU:n ja monien maiden välillä. Käsiteltävät asiat On tarpeen varmistaa, että tietosuojajärjestelmät ovat toisilleen avoimia ja että ne takaavat riittävän suojan. Toimintalinja * Osapuolten olisi yhdessä varmistettava, että käsiteltäessä henkilötietoja ja muita tietoja tiedot suojataan riittävän hyvin tiukimpien kansainvälisten vaatimusten [37] mukaisesti. [37] Seuraavat vaatimukset on otettava huomioon: * Osapuolten olisi myös tehtävä henkilötietojen suojelua koskevaa yhteistyötä suojelun parantamiseksi ja pyrittävä poistamaan osapuolten välisen henkilötietojen vapaan liikkuvuuden esteet, jotka johtuvat henkilötietojen riittämättömästä suojelusta. Henkilötietojen suojelua koskevassa yhteistyössä voidaan muun muassa antaa teknistä tukea vaihtamalla tietoja ja antamalla asiantuntijoita toisen osapuolen käyttöön. Huumeet Nykytilanne Jotkin Kaakkois-Aasian maat toimivat laittoman heroiinikaupan päämarkkinoina tai muualle maailmaan kuljetettavan heroiinin kauttakulkureittinä. Amfetamiinipiristeiden väärinkäyttö ja myynti leviää nopeasti kautta Itä- ja Kaakkois-Aasian. Suonensisäisten huumeiden väärinkäyttö puolestaan lisää yhä enemmän HIV-tartuntojen määrää. EU ja Kaakkois-Aasia joutuvat kohtaamaan huumeiden väärinkäyttöön ja myyntiin liittyviä yhteisiä ja lisääntyviä haasteita. Ratkaistavat kysymykset Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälinen huumevalvontakomitea on äskettäin kiinnittänyt huomiota siihen, että ennen pelkästään heroiinin jalostukseen käytettyjä laitoksia käytetään nykyään yhä enemmän myös metamfetamiinien valmistukseen. Metamfetamiinit alkavat levitä yhä enemmän Euroopan markkinoille. Toimintalinja * On laadittava ja toteutettava tehokkaita alueellisia strategioita mainittujen huumeiden laittoman kysynnän vähentämiseksi. * On lisättävä alueellista vuoropuhelua ja yhteistyötä sääntely- ja lainvalvontatoimissa, joiden tarkoituksena on puuttua laittomaan valmistukseen ja myyntiin sekä valvomaan huumeiden esiasteita, varoittamaan hyvissä ajoin synteettisistä huumeista ja perustamaan valvontalaitoksia. * On tuettava alueellisia huumetoimia, joihin kuuluu esimerkiksi vielä aloitusvaiheessa oleva ASEANin ja Kiinan yhteinen ohjelma (ACCORD [38]). [38] Vaarallisten huumeiden vastaiset ASEANin ja Kiinan yhteistyötoimet, joita koskevasta toimintasuunnitelmasta päätettiin vuonna 2000. * On pyrittävä päättämään EY:n ja ASEANin välisestä sopimuksesta sen estämiseksi, että kemiallisia esiasteita käytettäisiin huumeiden laittomaan valmistukseen. Alueellinen lähestymistapa huumekysymyksessä EY on toteuttanut alueella toistaiseksi vähän huumeiden vastaisia toimia, ja ne ovat perustuneet maakohtaisiin lähestymistapoihin (Thaimaan, Kamputsean, Laosin ja Vietnamin hankkeet). Onkin pyrittävä entistä kokonaisvaltaisempaan lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon Kaakkois-Aasian alueen merkittävä yhteys Euroopan huumeongelmaan sekä huumeiden vaikutus alueen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. EY kiinnittää tuoreimmassa huumeita koskevassa poliittisessa asiakirjassaan huomiota Kaakkois-Aasiaan ja esittelee huumereittistrategian [39], jossa erityisesti mainitaan synteettisten huumeiden reittinä toimiva Intia-Kiina-Kaakkois-Aasia-reitti. Huumeongelman luonteen vuoksi olisi edistettävä alueellista lähestymistapa