[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 20.7.2010

KOM(2010) 401 lopullinen

KOMISSION KERTOMUSEUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Romaniassa

{SEKK(2010) 949}

KOMISSION KERTOMUSEUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Romaniassa

1. Johdanto

Yhteistyö- ja seurantamekanismi[1] perustettiin, kun Romania liittyi Euroopan unioniin. Tarkoituksena oli auttaa sellaisen puolueettoman, riippumattoman ja tehokkaan oikeus- ja hallintojärjestelmän luomisessa, jolla olisi tarvittavat valmiudet muun muassa torjua korruptiota. Tämä edellyttää tiettyjä perusteellisia muutoksia, jotka vaativat aikaa ja laajaa poliittista tukea koko poliittiselta kentältä sekä yhteiskunnalta ylipäätään. Nämä muutokset ovat välttämätön investointi Romanian tulevaisuuteen. Tehokasta hallinto- ja oikeusjärjestelmää tarvitaan moitteettomaan julkisten varojen hoitoon ja yhteiskunnan ja talouden perusteelliseen kehittämiseen. Niitä tarvitaan myös, jotta Romania voisi toimia EU:ssa koko jäsenyytensä painolla muun muassa oikeus- ja sisäasioiden alalla.

Tämä kertomus on yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamisen jälkeen neljäs vuosikertomus[2]. Siinä esitetään komission tilannearvio uudistusprosessista ja esitetään suosituksia sen jatkamiseksi seuraavaksi tarvittavista toimista. Komission mielestä yhteistyö- ja seurantamekanismi palvelee seuraavia tarkoituksia:

- Romania saa objektiivisen arvion ja suosituksia tarvittavista toimista.

- Muut jäsenvaltiot voivat seurata kehitystä ja antaa Romanialle sopivaa apua.

Komissio tuo tämänvuotisessa kertomuksessa esiin merkittäviä puutteita Romanian toimissa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa edistymiseksi. Romanian poliittinen sitoutuminen uudistusprosessin tukemiseen ja ohjaamiseen on ollut riittämätöntä, ja sen oikeuslaitoksen johto on vaikuttanut jossain määrin haluttomalta yhteistyöhön ja ottamaan vastuuta. Nämä puutteet on korjattava pikaisesti, jotta Romania saisi uudistusprosessin takaisin raiteilleen. Näiden puutteiden ohessa on kuitenkin tapahtunut myös merkittävä lainsäädännöllinen parannus parlamentin hyväksyttyä 22. kesäkuuta uudet siviili- ja rikosprosessilait, mikä on askel oikeaan suuntaan.

2. Romanian uudistusprosessin tilanne

Saavutukset

Oikeuslaitoksen uudistus eteni vuoden 2010 toisen neljänneksen aikana harppauksen: parlamentti antoi siviili- ja rikosprosessilait, oikeusalan kehittämistä koskevan monivuotisen strategian luonnos julkaistiin, oikeusmenettelyjä nopeuttavaa ”pientä uudistuslakia” koskeva luonnos valmisteltiin ja tuomarit ja järjestöt osallistuivat aktiivisemmin uudistusprosessiin. Hallitus on hyväksynyt rikos- ja siviiliprosessilakien täytäntöönpanolait, jotka odottavat parlamentin käsittelyä.

Oikeusprosessin tehokkuus ja oikeuskäytännön johdonmukaisuus eivät ole kuitenkaan juurikaan parantuneet komission edellisen kertomuksen jälkeen. Tämä on Romanian oikeusjärjestelmän keskeinen heikkous. Suurin osa komission heinäkuussa 2009 esittämistä tämän alan suosituksista on toteutettu vain osittain, ja niiden täytäntöönpanoa on vielä huomattavasti parannettava. Lisäksi vastuuvelvollisuuteen ja kurinpitomenettelyihin liittyy vielä puutteita.

Romania on parantanut korruption torjuntaa. Kansallinen korruptiontorjuntavirasto (DNA) jatkaa vakaasti hyvää työtä korkean tason korruption tutkimiseksi. Tämä on näkynyt uusina syytteinä ja lopullisten tuomioiden kasvuna, vaikka oikeudenkäynnit kestävät edelleen kauan ja monissa tärkeissä tapauksissa ei ole vielä saavutettu ensimmäisenkään oikeusasteen päätöstä. Viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen viraston (ANI) työn tulokset paranivat, ja syyttäjäviranomaiset, DNA ja muut lainvalvontaviranomaiset pitävät sitä tärkeänä kumppanina korruption ehkäisemisessä ja sanktioimisessa. Valtakunnansyyttäjän pyrkimykset tehostaa korruption torjuntaa paikallisten syyttäjänvirastojen avulla alkavat tuottaa tulosta. Valtaosaa komission tämän alan suosituksista käsitellään, vaikka koordinoitu kaikki eri hallinnonalat kattava korruptiontorjuntapolitiikka vielä puuttuu.

Perustuslakituomioistuin julisti huhtikuussa 2010 viranomaisten lahjomattomuutta valvovaa kansallista virastoa (ANI) koskevan lain merkittäviltä osin perustuslain vastaiseksi. Romanian senaatti antoi tämän tuomion johdosta 30. kesäkuuta 2010 uuden ANI-lain. Uusi laki heikentää huomattavasti prosessia, jolla valvotaan ja sanktioidaan perusteetonta vaurastumista ja takavarikoidaan tällaisia varoja. Tämä vähentää arvohenkilöiden ja virkamiesten rahallisten ja taloudellisten etujen läpinäkyvyyttä ja estää rangaistusseuraamusten ennaltaehkäisevän vaikutuksen, joka suojaisi korruptiolta. Uusi laki pysäyttää ANI:n lupaavan kehityksen ja rikkoo sitoumuksia, joita Romania antoi EU:hun liittyessään[3].

Oikeuslaitoksen uudistus

Hallitus on valmistellut joidenkin prosessilakeihin sisältyvien tärkeiden uudistusten täytäntöönpanon nopeuttamiseksi ”pienen uudistuslain”, joka on tulossa pian parlamentin käsittelyyn. Jotta oikeuslaitoksen uudistukselle saataisiin suuntaviivat tuleviksi vuosiksi, oikeusministeriö käynnisti julkisen kuulemisen oikeuslaitoksen kehittämistä julkisena palveluna koskevasta strategiasta, joka on saanut sekalaisen vastaanoton tuomareiden ja ammatillisten järjestöjen keskuudessa. Ennen kuin hallitus voi hyväksyä strategian, sitä vielä hiotaan toisen kuulemiskierroksen perusteella, sitä on täydennettävä tarkalla toimintasuunnitelmalla ja aikataululla ja siihen on sisällytettävä eri toimijoiden esittämät ehdotukset lainsäädännöllistä ja rakenteellista uudistusta varten. Tässä olisi pyrittävä hallituksen, oikeuslaitoksen instituutioiden ja ammatillisten järjestöjen rakentavaan yhteistyöhön.

Vaikka prosessilakien antaminen on merkittävä edistysaskel, Romania on edistynyt heinäkuusta 2009 vain vähän oikeuslaitoksen uudistuksen kolmen indikaattorin osalta, jotka ovat menettelyjen tehokkuus, oikeuskäytännön johdonmukaisuus ja oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuus.

Henkilöresurssit ovat keskeinen haaste. Komission suosittelemia kiireellisiä toimenpiteitä, kuten vapaiden virkojen siirtoa tuomioistuinasteelta toiselle työtaakan tasoittamiseksi, ei ole toteutettu, eikä Romania ole toteuttanut riittäviä vaihtoehtoisiakaan toimenpiteitä. Ylin tuomarineuvosto (SCM) reagoi vuosina 2008–2009 tapahtuneeseen henkilöstön nettovähenemiseen toimenpiteillä, joilla lisätään vuotuista sisäänottoa kansalliseen tuomari-instituuttiin ja erityisesti rekrytoimalla suoraan oikeusalan ammattilaisia, joilla on viiden vuoden työkokemus. Ensimmäisiä toimia on myös toteutettu tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen huomattavan epätasaisen työtaakan tasoittamiseksi muuttamalla tuomioistuinten rakennetta. Nämä toimenpiteet ovat kuitenkin liian vähäisiä, jotta niillä olisi merkittävää vaikutusta oikeusjärjestelmän puutteelliseen kapasiteettiin. Tarvitaan myös lisätoimia sen varmistamiseksi, että kaikissa uusissa rekrytoinneissa noudatetaan vähimmäispätevyysvaatimuksia. Henkilöstön liikkuvuuden ennustettavuus ei ole parantunut heinäkuusta 2009, sillä useat sadat eläkeikäiset tuomarit saattavat jättää tehtävänsä lyhyessä ajassa, koska lainsäädännöllinen ratkaisu eläkkeelle siirtymisten ennakoimisen parantamiseksi puuttuu edelleen.

Vaikka Romania on edistynyt oikeuskäytännön yhdenmukaistamisessa (esim. lainkäytöllisiin syihin perustuvat muutoksenhaut), nykyiset välineet eivät ole parantaneet tilannetta riittävästi. Merkittäviä toimia tarvitaan vielä oikeudellisen yhdenmukaisuuden parantamiseksi ja täyden avoimuuden saavuttamiseksi julkaisemalla kaikkien tuomioiden perustelut sähköisessä muodossa. Merkittävä oikeudellisen yhdenmukaisuuden parannus on korkeimman kassaatio-oikeuden uudistaminen siten, että se päättää ainoastaan oikeudellisista seikoista. Harkittavaksi olisi otettava lisätoimenpiteet, joilla muutetaan kassaatio-oikeuden sisäistä rakennetta ja työtapoja, sekä erityisten paneelien perustaminen noudattaen edelleenkin sattumanvaraisen asioiden jaon periaatetta. Korkein kassaatio-oikeus on valmistellut yksityiskohtaisen lakiluonnoksen oikeuskäytännön yhdenmukaisuuden parantamiseksi. Ottaen huomioon Romanian vaikean taloustilanteen, sen olisi pyrittävä tehostamaan oikeuslaitosta ja parantamaan oikeuskäytännön yhdenmukaisuutta myös uudistamalla tuomioistuinjärjestelmää ja menettelyjä.

Kurinpitojärjestelmän tulokset eivät vakuuta. Kurinpitotapauksia on pantu vireille vain muutama, seuraamukset vaikuttavat lieviltä eikä niitä ole riittävästi eriytetty lainsäädännössä. Kurinpitokäytäntö on osoittautunut eräissä merkittävissä tapauksissa heikoksi ja piittaamattomaksi julkisesta vastuuvelvollisuudesta ja siitä, miten tärkeä yleinen luottamus on oikeuslaitoksen uskottavuudelle. Oikeuslaitoksen tarkastajien valmiuksia olisi lisättävä ja toiminta keskitettävä enemmän kurinpidollisiin tapauksiin. Kurinpidollisia tutkimuksia on käynnistetty viran puolesta vain vähän, ja suuri osa oikeuslaitoksen tarkastajien toiminnasta liittyy yksittäisten valitusten käsittelyyn ja tutkimuksiin, jotka koskevat yleisön tuomareista esittämiä aiheellisia tai aiheettomia syytöksiä.

Ylimmän tuomarineuvoston lähestyvät vaalit ovat tärkeä tilaisuus lujittaa sitoumusta oikeuslaitoksen uudistamiseen. Joukko järjestöjä on jo alkanut vaalikampanjoinnin internetissä ja järjestämällä kokouksia muutoksenhakutuomioistuinten tasolla. Jotta siirtymä uuteen neuvostoon tapahtuisi joustavasti ja oikeudellisesti vankalta pohjalta, ylintä tuomarineuvostoa koskevan lain vaatimuksia ehdokkaiden valintakelpoisuudelle olisi noudatettava.

Korruption torjunta

Viranomaisten lahjomattomuutta valvova kansallinen virasto (ANI) vahvisti entisestään valmiuksiaan ja tuloksiaan perusteettoman vaurastumisen, ristiriitaisuuksien ja eturistiriitojen toteamisen osalta. Kaksi vuotta perustamisen jälkeen virastoa voidaan pitää täysin toimintakykyisenä ja se on tuottanut lupaavia tuloksia. Syyttäjä- ja lainvalvontaviranomaiset pitävät sitä tärkeänä kumppanina korruption torjumisessa. Rahallisten ja taloudellisten etujen läpinäkyvyyttä ovat parantaneet varallisuutta ja etuja koskevat ilmoitukset, jotka julkaistaan ANI:n sivuilla internetissä. Sekä kansalaisyhteiskunta että lainvalvontaviranomaiset pitävät niitä merkittävänä tekijänä korruption ehkäisyssä ja havaitsemisessa.

Näitä saavutuksia uhkaavat ANI-lain heikennykset, joista päätettiin 30. kesäkuuta Romanian perustuslakituomioistuimen päätöksen johdosta. Perustuslakituomioistuin katsoi, että ANI oli saanut perustuslain vastaisen aseman puolittaisena oikeusinstituutiona, varallisuutta ja etuja koskevien ilmoitusten julkaiseminen loukkaa oikeutta yksityiselämään ja perusteettomasti kertyneen varallisuuden takavarikointi rikkoo oletusta laillisesti hankitusta varallisuudesta sekä sen takavarikoinnin kieltoa. Parlamentti päätti perustuslakituomioistuimen päätöksen johdosta muuttaa ANI-lakia poistamalla mahdollisuuden sanktioida varallisuuden ja tunnistettavien tulojen välistä eroa, mikä poistaa mahdollisuuden valvoa arvohenkilöiden ja virkamiesten varallisuuden kertymistä sinä aikana, kun he hoitavat virkaa. Perustuslakituomioistuimen vaatimien muutosten lisäksi parlamentti teki muita muutoksia, jotka heikentävät ANI:n tutkimusten tehokkuutta ja varallisuuden avoimuutta, sillä niiden myötä ilmoitusten sisältö kaventuu. Parlamentin ja hallituksen on tietenkin muutettava perustuslakituomioistuimen perustuslain vastaiseksi julistamaa lakia, mutta ne ovat myös vastuussa liittymisensä yhteydessä EU:lle antamiensa sitoumusten täyttämisestä soveltuvin lainsäädännöllisin keinoin. Komissio katsoo tässä vaiheessa, että uusi ANI-laki on merkittävä heikennys korruption torjunnassa ja rikkoo Romanian liittymisensä yhteydessä antamia sitoumuksia. Perustuslakituomioistuin päätti 19. heinäkuuta, että myös muutettu laki on perustuslain vastainen. Tämä tarjoaa mahdollisuuden antaa Romanian sitoumuksia vastaava uusi laki.

Kansallinen korruptiontorjuntavirasto (DNA) jatkaa vakaasti ja vakuuttavasti hyvää työtä korkean tason korruption tutkimiseksi ja syytteeseenpanemiseksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimet näyttäisivät vuoden 2009 jälkipuoliskolla antaneen DNA:n käsittelemissä tapauksissa entistä ankarampia ja aiempaa harvemmin ehdollisia tuomioita, mutta tämä suuntaus ei näy lopullisissa tuomioissa, joista suurin osa on edelleenkin vähäisiä tai ehdollisia.

Suurinta osaa yhteisen työryhmän kesäkuussa 2009 esittämistä suosituksista, jotka liittyivät korruptiotuomioiden epäyhtenäisyyteen ja lievyyteen, käsitellään parhaillaan, mutta niitä ei ole vielä pantu täytäntöön. Korruptiorikosten tuomioita koskevien suuntaviivojen luonnosta valmisteltiin vuoden 2009 lopussa, mutta se ei ole vielä valmis eikä sitä ole muokattu riittävästi, eivätkä tuomarit pidä sitä vielä käyttökelpoisena. Luonnokseen voitaisiin hakea mallia yksityiskohtaisemmista suuntaviivoista, jotka on laatinut joukko Bukarestin muutoksenhakutuomioistuimen tuomareita ja joita käytetään koulutukseen useissa instituutioissa.

Oikeudenkäynnit ovat edelleen pitkiä, ja vain muutama tunnettua poliitikkoa vastaan käyty oikeudenkäynti on saatu päätökseen ensimmäisessä oikeusasteessa. Korkean tason korruptiotapausten käsittelyä hidastavat vieläkin perustuslain vastaisuuteen liittyvät poikkeukset, sillä parlamentti ei ole vielä hyväksynyt luonnosta laiksi, joka estäisi oikeudenkäynnin keskeyttämisen perustuslain vastaisuuteen liittyvien poikkeusten nojalla.

Vaikka kansallisen korruption vastaisen strategian täytäntöönpanon seurantaa on pyritty parantamaan korruptiolle alttiilla aloilla ja paikallishallinnossa, strategian vaikutuksia sen kolmannen ja viimeisen täytäntöönpanovuoden aikana on edelleen vaikea arvioida. Uuden strategian, jota on kaavailtu tämän vuoden jälkipuoliskolle, olisi perustuttava kahden aiemman strategian riippumattomalle vaikutusten arvioinnille, ja korruption torjuntaa olisi pidettävä siinä kansallisesti tärkeänä tehtävänä. Julkisen sektorin toimia olisi lisättävä, jotta korruptiota ehkäistäisiin aktiivisemmin.

Valtakunnansyyttäjän pyrkimykset tehostaa korruption torjuntaa maakuntatason syyttäjien avulla alkavat tuottaa tulosta: syytteitä on nostettu enemmän ja huomiota on kiinnitetty enemmän virkamiehiin ja monimutkaisempiin tutkimuksiin. Suurimmassa osassa tutkimuksia on saatu apua hallinto- ja sisäministeriön korruption vastaiselta pääosastolta.

Julkisten hankintojen suojelua eturistiriidoilta ja korruptiolta on parannettava huomattavasti. Romanian lainsäädäntö aiheesta vaikuttaa epäjohdonmukaiselta, koska eturistiriidoista säädetään eri laeissa, ja lainsäädäntöön jää porsaanreikiä tietyille tapauksille. Hankintasopimuksia tekevät viranomaiset kärsivät lisäksi oikeudellisesta epävakaudesta ja epävarmuudesta, koska julkisiin hankintoihin ei ole vakiintunut yleisesti sovellettavia parhaita käytäntöjä ja horisontaalinen yhteistyö lainsäädännön soveltamisen valvomiseksi puuttuu. Julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön on hiljattain tehty muutoksia[4], joiden pitäisi parantaa suojaa eturistiriidoilta etenkin tapauksissa, jotka liittyvät paikallispoliitikkojen ja heidän perheenjäsentensä etuihin liike-elämässä.

Romanian perustuslakituomioistuimen marraskuussa 2009 tekemä päätös petostentorjuntaosaston oikeusperustasta antaa aihetta huoleen, että petostentorjuntaosaston apu Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) EU:n taloudellisten etujen suojelemiseksi saattaa heikentyä.

Komission arvioinnissa kävi ilmi, että toimivaltaiset hallintoelimet eivät suorita tehokkaita tarkastuksia eturistiriitojen ja korruption havaitsemiseksi eivätkä tee riittävästi yhteistyötä asiassa. Lainvalvontaviranomaisille (syyttäjille, DNA:lle tai ANI:lle) ei myöskään järjestelmällisesti ilmoiteta mahdollisista eturistiriidoista, petoksista tai korruptiosta. Toimivaltaiset viranomaiset eivät ole havainneet ja sanktioineet juuri lainkaan eturistiriitatapauksia, ja ne ovat mitätöineet hyvin harvoja julkisia tarjouskilpailuja eturistiriitoja koskevien sääntöjen rikkomisten takia, vaikka suurin osa ANI:n oikeusviranomaisten käsittelyyn siirtämistä eturistiriitatapauksista ja useat korkean tason korruptiotapaukset liittyvät julkisiin hankintoihin[5]. Oikeusviranomaisten olisi suhtauduttava herkemmin eturistiriita- ja petosepäilyihin julkisissa hankinnoissa ja otettava tietoonsa saatetut tapaukset tehokkaasti käsittelyyn.

Komission yksiköt ovat jo esittäneet useita konkreettisia ehdotuksia julkisten hankintojen käytäntöjen parantamiseksi EU-varojen käytössä. Useimpien ehdotusten toteuttaminen on vielä kesken. Jotta Romania voisi tehostaa tämän alan toimiaan, komissio esittää tämän kertomuksen 4 luvussa suosituksia välittömistä toimista. Komissio raportoi edistymisestä tällä alalla seuraavassa yhteistyö- ja seurantamekanismia koskevassa kertomuksessaan.

3. Päätelmät

Huolimatta edistyksessä eräillä aloilla, komission arvioinnissa on tullut esiin merkittäviä puutteita Romanian toimissa yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa edistymiseksi. Romania ei ole osoittanut riittävää poliittista sitoutumista uudistusprosessin tukemiseen. Viranomaisten lahjomattomuutta valvovaa kansallista virastoa (ANI) koskevan lain muutokset, joista päätettiin 30. kesäkuuta, ovat vakava heikennys. Laki vaarantaa ANI:n hyvät saavutukset ja rikkoo Romanian EU:lle antamia sitoumuksia. Komissio kehottaa Romaniaa vastaamaan sitoumuksistaan varmistamalla soveltuvin lainsäädännöllisin keinoin, että ANI:lle palautetaan toimivalta ehdottaa perusteettoman varallisuuden tosiasiallista takavarikointia. Romanian olisi pyrittävä hankkimaan laaja-alainen poliittinen tuki avoimuudelle ja tehokkaalle korruptiolta ja eturistiriidoilta suojautumiselle.

Parlamentin työskentely hidastui välillä, mutta Romania sai uudistuksiin hiukan vauhtia vuoden 2010 toisella neljänneksellä parlamentin hyväksyttyä 22. kesäkuuta siviili- ja rikosprosessilait. Pakettiin kuuluvien neljän uuden lain voimaantulon (nyt odotettavissa lokakuussa 2011) valmistelut tarjoavat hyvän tilaisuuden perusteellisille uudistuksille Romanian oikeusjärjestelmässä. Uudistusprosessin ylläpitämiseksi komissio kehottaa Romaniaa hyödyntämään parlamentin vahvaa tukea prosessilaeille ja laajentamaan tätä poliittista tahtoa muille aloille.

Romanian uudistusprosessi kärsii myös oikeuslaitoksen johdon jonkinasteisesta haluttomuudesta yhteistyöhön ja vastuunottoon uudistuksesta. Vaikka moniin asioihin olisi käytännöllisiä ratkaisuja, niihin ei tartuta. Sen sijaan yksittäisten tuomareiden, ammatillisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan aloitteilla pyritään korjaamaan tätä ongelmaa. Komissio kehottaa Romaniaa läheiseen ja rakentavaan yhteistyöhön politiikan ja oikeusalan eri toimijoiden välillä sekä parantamaan oikeuslaitoksen sitoutumista uudistukseen.

Uudistusprosessin onnistuminen edellyttää Romanialta, komissiolta ja muilta jäsenvaltioilta herpaantumatonta sitoutumista. Komissio jatkaa Romanian tukemista ja tekee seuraavan arvioinnin edistymisestä kesällä 2011.

4. Suositukset

Romanian edistymisestä yhteistyö- ja seurantamekanismissa vahvistettujen arviointiperusteiden suhteen tekemänsä arvioinnin perusteella komissio kehottaa Romaniaa toteuttamaan välittömästi toimia seuraavassa esitettävillä aloilla:

Suositukset oikeuslaitoksen uudistamiseksi

Komissio muistuttaa heinäkuussa 2009 annetuista ja vielä toteuttamattomista suosituksista, erityisesti neljän uuden lain täytäntöönpanolaista ja vaikutusten arvioinnista ja joustavasta henkilöstön jakamisesta prioriteettien perusteella, sekä korruptiorikosten seuraamusten yksilöintiä tarkastelevan työryhmän suosituksista, ja kehottaa Romaniaa välittömiin toimiin seuraavilla aloilla:

1. Olisi käynnistettävä riippumaton oikeusjärjestelmän toiminnan tarkastelu ja toteutettava tarvittavat rakenteelliset muutokset, kuten tarvittavat tuomareiden siirrot. Olisi päätettävä välittömistä toimenpiteistä kapasiteettierojen tasoittamiseksi laajentamalla vapaiden virkojen siirtoa muutoksenhakutuomioistuinten tuomiopiirien välillä ja eri tuomioistuintasojen välillä sekä siirtämällä mahdollisimman paljon tuomareita paikkoihin, jotka kärsivät pahimmasta resurssipulasta.

2. Sujuva ja oikeudellisesti vankkapohjainen siirtymä uuteen tuomarineuvostoon olisi varmistettava noudattaen lain vaatimuksia ehdokkaiden valintakelpoisuudesta.

3. Kansallisen tuomari-instituutin valmiuksia perus- ja jatkokoulutukseen olisi lisättävä, ja olisi toteutettava toimia, joilla voidaan taata kaikkien uusien tuomareiden yhdenmukainen ammattipätevyys esimerkiksi laajentamalla vaatimus tuomarin valmiuskokeen suorittamisesta kaikkiin rekrytoitaviin. Kansallisen tuomari-instituutin kapasiteetti olisi mukautettava vuotuisiin ennusteisiin rekrytointivaatimuksista ja koulutustarpeista.

4. Olisi harkittava korkeimman kassaatio-oikeuden toimivallan tarkistamista siten, että siltä poistettaisiin toimivalta käsitellä asioita ensimmäisenä oikeusasteena ja rajoitettaisiin muutoshakemusten käsittely oikeudellisiin seikkoihin. Korkeimman kassaatio-oikeuden oikeudellisen yhdenmukaisuuden parantamista koskevassa lakiluonnoksessa ehdottamia muita toimenpiteitä olisi harkittava. Tuomioistuinten koko oikeuskäytäntö olisi julkaistava käyttäjäystävällisessä ja helppohakuisessa muodossa julkisessa tietokannassa.

5. Kurinpitojärjestelmän perusteellista uudistamista olisi pohdittava. Oikeuslaitoksen tarkastajien tavoitteita olisi tarkasteltava uudelleen ja parannettava tarkastuksen kapasiteettia ja organisaatiota, jotta kurinpidolliset tutkimukset saisivat tarpeeksi painoarvoa. Mahdollisten kurinpidollisten seuraamusten valikoimaa olisi laajennettava ja olisi varmistettava, että rangaistuksia käytetään johdonmukaisella, oikein mitoitetulla ja ennaltaehkäisevällä tavalla. Oikeuslaitoksen tarkastajien työn tuloksista olisi raportoiva vuosittain.

Suositukset korruption torjumiseksi

Komissio muistuttaa heinäkuussa 2009 annetuista ja vielä toteuttamattomista suosituksista, erityisesti korruptiotapausten valvonnasta tuomioistuintasolla, parlamentin ja hallituksen entisiin ja nykyisiin jäseniin kohdistuvien rikostutkimusten helpottamisesta sekä perustuslain vastaisuuteen liittyvien poikkeusten nojalla tapahtuvien oikeudenkäynnin keskeyttämisten estämisestä, ja kehottaa Romaniaa välittömiin toimiin seuraavilla aloilla:

6. ANI-laki olisi saatettava Romanian EU:lle liittymisensä yhteydessä antamien sitoumusten mukaiseksi. Olisi varmistettava, että ANI voi jatkossakin osallistua tehokkaasti korruption ehkäisyyn ja sanktiointiin velvoittavilla perusteetonta varallisuutta koskevilla päätöksillä, joiden perusteella voidaan toteuttaa ennaltaehkäiseviä seuraamuksia. Muut uudessa laissa menettelyissä havaitut puutteet olisi korjattava. ANI:n jatkokehittämistä olisi edistettävä erityisesti muutoksilla viranomaisten lahjomattomuutta valvovaa kansallista neuvostoa koskeviin säännöksiin.

7. Tuomioistuinten korkean tason korruptiotapauksissa soveltamien seuraamusten johdonmukaisuuden ja ennaltaehkäisevyyden valvontaa olisi jatkettava, ja korruptiorikosten seuraamusten yksilöintiä koskevan tutkimuksen havaintoja olisi pidettävä edelleen esillä muutoksenhakutuomioistuinten kokouksissa. Olisi yksilöitävä toimenpiteitä, joilla voidaan lyhentää korkean tason korruptio-oikeudenkäyntien kestoa, ja pantava ne täytäntöön.

8. Yleistä korruptiontorjuntapolitiikkaa olisi parannettava erityisesti korkean tason koordinoinnilla ja käyttäen perustana riippumatonta vaikutusten arviointia kahden, vuodesta 2005 toteutetun korruption vastaisen strategian tuloksista. Korruption vastaisen kehyksen oikeudellisesta ja institutionaalisesta vakaudesta olisi huolehdittava muun muassa uuden rikoslain ja uuden rikosprosessilain täytäntöönpanossa.

9. Julkiset hankinnat: Olisi arvioitava oikeudellisen kehyksen toimivuutta ja toimivaltaisten viranomaisten työnjakoa eturistiriidoilta suojautumisessa ja tarvittaessa muutettava niitä. Olisi harkittava säännöstä, joka kieltäisi ylempien virkamiesten ja valittujen edustajien suoran tai epäsuoran hyötymisen kauppasopimuksista, joita tehdään heidän edustamansa instituution nimissä, ja olisi tuotava tälle alalle täysi avoimuus.

10. Olisi arvioitava toimivaltaisten viranomaisten tehokkuutta julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja tehtävä korjauksia, joilla voidaan parantaa eri instituutioiden koordinaatiota ja tehostaa niiden toimintaa. Toimivaltaisten viranomaisten työlle olisi asetettava tavoitteet ja seurattava niiden toteutumista seuraavilla aloilla: ehkäisevät toimet, valvonta, eturistiriitojen sanktioiminen, instituutioiden välinen yhteistyö ja yhteistyö oikeusviranomaisten kanssa.

[1] Komission päätös 2006/928/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 2006, yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 56).

[2] Kertomus perustuu tietoihin, joita saadaan säännöllisesti Romanian viranomaisilta erityisesti vastauksena komission yksityiskohtaisiin kyselylomakkeisiin. Komissio on saanut työssään apua asiantuntijoilta ja hyödyntänyt lisäksi useista eri lähteistä saatuja asiakirjoja ja tietoja. Kertomukseen liittyvä valmisteluasiakirja sisältää komission yksityiskohtaisen arvion kunkin yhteistyö- ja seurantamekanismin perustamista koskevassa päätöksessä vahvistetun arviointiperusteen suhteen saavutetusta edistyksestä.

[3] Yhteistyö- ja seurantamekanismin arviointiperuste 2: ”viranomaisten lahjomattomuutta valvovan viraston perustaminen suunnitelmien mukaisesti; virasto valvoo viranomaisten varojen käyttöä sekä toiminnan ristiriitaisuuksia ja eturistiriitoja sekä antaa velvoittavia päätöksiä, joiden pohjalta voidaan määrätä varoittavia rangaistuksia” (komission päätös 2006/928/EY).

[4] Hallituksen poikkeusasetus 76/2010, annettu 30. kesäkuuta 2010.

[5] Useat korkean tason korruptiotapaukset liittyvät julkisiin hankintoihin. Tapauksissa on osallisina yksi parlamentin jäsen ja yksi korkeimman kassaatio-oikeuden tuomari asiassa, joka koskee vaikutusvallan väärinkäyttöä julkisessa hankinnassa, kaksi entistä ministeriä, muita nykyisiä tai entisiä parlamentin jäseniä, useita entisiä valtionyhtiöiden johtajia ja paikallisesti valittuja virkamiehiä.