FI Euroopan unionin virallinen lehti C 175/4

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kuudes taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus”

(2010/C 175/02)

I. POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Johdanto

1. suhtautuu myönteisesti kuudenteen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevään kertomukseen. Luovuuteen ja innovointiin keskittyvällä kertomuksella pyritään osaltaan nopeuttamaan ja voimistamaan unionin toipumista talouskriisistä. Siinä osoitetaan, mitkä tekijät voivat edistää luovuutta ja innovointia EU:n kaikilla alueilla. AK on myös tyytyväinen yhteenvetoon viime vuonna tapahtuneen vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen alueellisesta yhteenkuuluvuudesta käydyistä keskusteluista.

2. toteaa, että maailmaa koettelee vaikea rahoitusmarkkina- ja talouskriisi. Viranomaiset ja rahoituslaitokset kamppailevat selviytyäkseen siitä. Sekä suuryhtiöt ja pienyritykset ovat rahoitusvaikeuksissa. Ihmisten kodit ja työpaikat ovat vaarassa kaikkialla Euroopassa, toisten työllisyysnäkymät taas kaikkoavat. Lyhyen ja keskipitkän aikavälin taloudelliset ja sosiaaliset näkymät eivät ole hyviä: työttömyys, yritysten sulkeminen, julkisen talouden tulojen vähentyminen valtio- ja paikallistasolla sekä julkistalouden liikkumavaran kaventuminen.

3. toteaa, että ilmastonmuutos muodostaa todellisen uhan monien ihmisten ja lajien elämälle kaikkialla maailmassa, ja että kaikilla tasoilla on ryhdyttävä välittömästi toimiin, jotta lämpötilan kohoaminen jäisi mahdollisimman vähäiseksi. Ilmastonmuutos merkitsee samalla myös varteenotettavaa tilaisuutta tehdä asioita toisin, ympäristön, yhteiskunnan ja talouden hyödyksi.

4. katsoo, että nykytilanne, johon olemme ajautuneet, poikkeaa huomattavasti tilanteesta, jossa ohjelmakauden 2007–2013 muuttujat määriteltiin. Meneillään olevasta ohjelmakaudesta on kuitenkin yli puolet jäljellä, ja uudet ohjelmat käynnistyvät vasta vuonna 2014. Vaikka AK hyväksyy sen, että koheesiopolitiikan tehtävänä on määritellä ja toteuttaa pitkän aikavälin strategisia päämääriä, se katsoo, että nyt saattaisi olla hyödyllistä tehdä pieniä muutoksia, joilla lievennettäisiin nykyisen talous- ja finanssikriisin vaikutuksia jäsenvaltioihin sekä alue- ja paikallisviranomaisiin sekä tuettaisiin elpymistä. AK:n mielestä politiikan nykyiset strategiset tavoitteet antavat tähän mahdollisuuden.

5. on siinä käsityksessä, ettei meneillään olevasta ohjelmakaudesta laadita täydellistä puolivälitarkistusta. Siksi on tärkeää tarttua kuudennessa yhteenkuuluvuutta käsittelevässä kertomuksessa esitettyyn mahdollisuuteen hyödyntää tähänastisia parhaita käytäntöjä. Näin tarjoutuu tilaisuus tarkastella, miten unionin rakennerahastot toimivat kunnissa ja alueilla ja miten niiden hyödyntämistä voidaan tehostaa. Kun otetaan huomioon lisääntyvä huoli EU:n koheesiopolitiikan koko tulevaisuudesta, on tulokset hyödynnettävä siten, että viidennessä koheesiokertomuksessa välitetään painokas sanoma vuoden 2013 jälkeisestä ohjelmakaudesta käytävää keskustelua varten. Kertomus on määrä julkaista syksyllä 2010. Euroopan unionin toimintaa koskevan uuden sopimuksen 175 artiklan mukaisesti siinä käsitellään vastaisuudessa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

6. toteaa, että uudessa perussopimuksessa yhdeksi EU:n uudeksi tavoitteeksi asetetulla alueellisella yhteenkuuluvuuspolitiikalla on myös oltava yhteys Lissabonin strategiaan. Vuonna 2010 toteutettava strategian tarkistus tarjoaa EU:lle niin ikään tilaisuuden arvioida, miten politiikassa on onnistuttu ja miltä osin sitä on joustavoitettava, jotta jäsenvaltiot ja varsinkin paikallis- ja alueviranomaiset onnistuvat panemaan ohjelmat täytäntöön, millä puolestaan on todellinen välitön vaikutus kansalaisten hyvinvointiin ja mahdollisuuksiin. Se tarjoaa myös tilaisuuden sisällyttää ilmastonmuutoskysymykset nykyistä paremmin EU:n tuleviin suuntaviivoihin erityisesti niin, että tarkistetaan rakennerahastomäärärahojen korvamerkintämekanismi uuden Lissabonin strategian uusien tavoitteiden pohjalta.

7. on pettynyt siihen, että kuudennessa yhteenkuuluvuutta käsittelevässä kertomuksessa ei valitettavasti tarkastella talouden eikä ympäristön nykytilaa. Nykyistä tilannetta ei ole vaivauduttu peilaamaan suurten lamavuosien jälkeen pahimman talouskriisin taustaa vasten, eikä kertomuksessa ole viitteitä tähdellisistä päätöksistä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi. On ratkaisevan tärkeää panna merkille, ettei siinä tarkastella, miten tilanne vaikuttaa unionin alueisiin, pieniin ja suuriin kaupunkeihin ja niiden asukkaisiin.

8. toteaa, että on tarpeen analysoida entistä paremmin EU:n innovaatiopolitiikan alueellisia vaikutuksia, jotta voidaan kartoittaa ja edistää Euroopan tasolla parhaiksi osoittautuneita toimia pyrittäessä tukemaan innovaatioon tehtäviä investointeja paikallis- ja aluetasolla. Julkisviranomaiset voivat turvata alueiden kilpailukyvyn, joka on kestävän kasvun moottori, vain investoimalla järkevästi innovaatioon tuotantoteollisuudessa, mutta myös ja ennen kaikkea palvelualalla.

9. on laatinut käsillä olevan lausunnon pyrkiäkseen valottamaan ongelmia kansainvälisten ratkaisujen sijaan alueiden sekä erikokoisten kaupunkien ja niiden asukkaiden näkökulmasta.

Kuntien ja alueiden talouden nykytila

10. katsoo, että kaupungissa tai alueella luonnostaan kasvavat omat yritykset edistävät osaltaan alueen vahvuuksia ja taloudellista vakautta. Tällaiset yritykset – olivatpa ne pk-yrityksiä, osuus- ja yhteisötalouden yrityksiä tai paikallisyhteisön aloitteita – voivat laukaista liikkeelle alueen elvyttämisen. Ennen kuin nämä yritykset voivat kasvaa, toimintaympäristön ja taloudellisten sekä sosiaalisten olosuhteiden on kuitenkin oltava sellaiset, että yritykset voivat menestyä. Tarvitaan muun muassa toimenpiteitä osaamisen parantamiseksi, erilaisten tukiohjelmien toteuttamiseksi ja puutteen taustalla olevien syiden vähentämiseksi sekä investointeja julkisiin infrastruktuureihin.

11. toteaa niin ikään, että on tärkeää suunnata yhteisöön ulkopuolisia investointeja. Alueet ja paikallisyhteisöt pyrkivät houkuttelemaan yritysinvestointeja, tuottavat yrityksiin ammattitaitoisia työntekijöitä ja koettavat saada alueella jo asuvat tai siellä opiskelleet jäämään sijoilleen. Alueiden on tutkailtava kohtaamiaan taloudellisia ja sosiaalisia haasteista sekä määritettävä, miten niihin on vastattava, jotta ne kykenevät hyödyntämään omaperäistä tarjontaansa sekä kaikkia työpaikkatarjontaan, asumiseen, koulutukseen ja elämänlaatuun liittyviä suhteellisia kilpailuetujaan.

12. toteaa, että komission kuudennessa kertomuksessa esittämä analyysi eri aluetyyppien (lähentymistavoitteen alueet, siirtymäalueet, kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen alueet) tilanteesta osoittaa, että näiden kolmen aluetyypin sosioekonominen tilanne on erilainen. Tämä koskee erityisesti niiden valmiuksia luovuuden, innovoinnin ja yrittäjyyden alalla. Sekä nykyinen talouskriisi että erilaiset muuttujat, jotka vaikuttavat alueen kehitysmahdollisuuksiin (väestö, kulkuyhteydet, innovointikyky jne.), osoittavat, että on olemassa tärkeitä tietoja, jotka on otettava huomioon arvioitaessa paikallis- ja aluetalouksien tilannetta ja hahmoteltaessa tehokasta koheesiopolitiikkaa. Tämän vuoksi on tärkeää, että asukaskohtaisen BKT:n määrittelyssä käytetään myös uusia indikaattoreita luokiteltaessa alueita uudella vuoden 2013 jälkeisellä ohjelmakaudella.

Alueellinen yhteenkuuluvuus

13. suhtautuu myönteisesti siihen, että kuudennessa yhteenkuuluvuutta käsittelevässä kertomuksessa selvitetään alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevään vihreään kirjaan annettuja vastauksia, joihin paikallis- ja alueviranomaiset ovat antaneet merkittävän panoksen. Kuudennen kertomuksen mukaan alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteena on edistää kaikkien alueiden sopusointuista ja kestävää kehitystä niiden omien ominaisuuksien ja resurssien pohjalta. Tämä edellyttää myös alueiden välisiä liikenne- ja viestintäyhteyksiä, jotka ovat välttämättömiä tavaroiden, palvelujen ja pääomien tehokkaan virran varmistamiseksi. AK korostaa lisäksi viestiä, ettei ole kahta samanlaista aluetta ja että kullakin on tarjottavana ainutlaatuinen ratkaisu siihen, miten ne voivat hyödyntää mahdollisuutensa täysipainoisesti.

14. pitää kuitenkin valitettavana sitä, että kun otetaan huomioon uudelle alueelliselle tavoitteelle osoitettu laaja tuki sekä nykyinen taloudellinen tilanne, konkreettiset ehdotukset alueellisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseksi ja täytäntöön panemiseksi jatkossa nykyisellä ja tulevalla ohjelmakaudella puuttuvat.

15. muistuttaa, että alueellisen yhteenkuuluvuuden merkitys korostuu Lissabonin sopimuksen soveltamisen myötä, sillä alueellisesta koheesiosta on tullut yksi EU:n poliittisista päämääristä ja koheesiopolitiikan kolmas ulottuvuus. Niinpä AK toistaa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevasta vihreästä kirjasta laatimassaan lausunnossa tekemänsä esityksen, jonka mukaan Lissabonin sopimuksen ratifioinnin jälkeen olisi julkaistava valkoinen kirja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, jotta määriteltäisiin tarkemmin, miten kyseinen päämäärä yhdistetään käyttökelpoisesti kaikkiin EU:n politiikkoihin.

16. toistaa kantansa, jonka mukaan ohjelmien lähtökohdaksi on alueellista yhteistyötä silmällä pitäen otettava yhteisiin haasteisiin vastaaminen ja lisäarvon tuottaminen EU:lle siten, että hyödynnetään ohjelmasta tähän mennessä saatuja kokemuksia ja tuloksia. Lisäarvoa saadaan aikaan työskentelemällä yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, laajentamalla toimintalohkoja sekä jakamalla tiettyyn maa- tai merialueeseen tai tiettyyn aiheeseen liittyvä haaste kahden tai useamman jäsenvaltion kesken. Tällä ohjelmakaudella voitaisiin kehittää ja tukea kokeiluhankkeita, jotka yhdistävät kahden tai useamman jäsenvaltion alueelle ulottuvia toiminnallisia talousalueita, jotta voidaan helpottaa nykyistä strategisemman etenemistavan kehittämistä. AK odottaa voivansa antaa paikallis- ja alueviranomaisten kokemuksiin perustuvan panoksensa vuonna 2010 toteutettavaan eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen tarkistukseen.

Innovaation ja luovuuden yhdistäminen koheesiopolitiikkaan

17. katsoo, että koheesiopolitiikkaa tarkistettaessa on aina pyrittävä ottamaan oppia onnistumisista eikä ikuistamaan epäonnistumisia. Siksi koheesiopolitiikan on itsessään oltava luovaa ja innovatiivista. Siinä on hyödynnettävä paikallisviranomaisten, kaupunkien ja alueiden osaamista ja kokemusta sekä pantava nykyiset ja tulevat opetukset muistiin.

18. katsoo, etteivät johtavat yritykset tai korkeakoulut ole täysin sisäistäneet innovaatiota ja luovuutta. Myös paikallis- ja alueviranomaisten on oltava luovia ja innovatiivisia, ja niiden on mahdollistettava luovuus ja innovointi. Tässä tehtävässä ne voivat hyödyntää rakennerahastoja. Joustavuutta on kuitenkin lisättävä, jotta rakennerahastovarat voidaan kohdentaa ripeästi ja toimissa voidaan keskittyä nopean kasvun tai pidemmälle koulutettujen lisäksi myös kannustamaan yrittäjyyttä moninaisilla aloilla. Näin paikkakuntalaiset, jotka havaitsevat mahdollisuuden perustaa uusi yritys, voivat saada tarvitsemiaan neuvoja ja opastusta siitä, miten heidän on seuraavaksi toimittava.

19. toteaa, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin EIT:n toiminnassa on tapahtunut edistystä, mutta katsoo, että se on pääasiassa johtavien yritysten ja tutkimuslaitosten käyttöön tarkoitettu väline. Kaikkien hallintotasojen ja EU:n kansalaisten kaikkialla EU:ssa on kuitenkin edistettävä innovaatiota ja luovuutta. AK suosittaa Euroopan komissiolle, että se tutkii virtuaalisen luovuusverkoston perustamista, ja on valmis osallistumaan sen sisällön muotoiluun. Se olisi EU:n monien avointen oppimisverkostojen tavoin avoin kaikille, ja se tarjoaisi neuvoja ja tukea sekä mahdollistaisi sekä riskipääoman että teknisten palveluiden saannin. Keskushallinnon elinten lisäksi myös kaikille asianomaisille paikallis- ja alueviranomaisille, yksityissektorille ja kaikille tavallisille ihmisille, joilla on ideoita, kokemusta ja mielikuvitusta, tarjoutuu näin tilaisuus panna ideansa laajempaan verkkolevitykseen.

20. toteaa, että innovoijat ja keksijät tarvitsevat samanhenkisten ihmisten ja ryhmien inspiraatiota ja kannustusta. Virtuaalisesta luovuusverkostosta olisi tässä mielessä apua: se voisi tuottaa ”innovoinnin mestareita” ja tarjota mentorointia ja asiantuntemusta. Virtuaalisuuden etuna on, että mahdollisesti kaukana yliopistoista sijaitsevilla saarialueilla, syrjäisimmillä alueilla, maaseutu- ja vuoristoalueilla sekä harvaanasutuilla alueilla asuvat ihmiset saisivat neuvoja asiantuntijoilta ja koulutus ja osaaminen olisivat heidän ulottuvillaan. Sen avulla voitaisiin myös tukea yrittäjyyttä ja saada opastusta rahoitukseen. Näin ihmiset voisivat muodostaa virtuaalisen, vaikkakaan eivät todellista yhteisöä.

21. katsoo, että myös meneillään oleva ohjelma edellyttää luovuutta ja innovatiivisuutta, jotta sillä voidaan parhaiten vastata kestävän kehityksen ja ilmastonmuutoksen asettamiin haasteisiin. Energiatehokkuuden edistäminen kunnissa ja alueilla voi vähentää päästöjä, ja lisäksi näin voidaan luoda uusia viherkaulustyöpaikkoja ja -yrityksiä. Lisäksi se tarjoaa turvattuja pitkäaikaistyöpaikkoja ja kehittää osaamista. EU:n koheesiopolitiikan olisi tuettava näitä tavoitteita. Muutamat alueet ovat jo määritelleet ohjelmissaan hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteet, ja tällaiset hyväksi havaitut toimintatavat voidaan lisätä jäljellä olevaan ohjelmakauteen.

22. katsoo, että tarvitaan ennen kaikkea julkista tai yksityistä sektoria edustavien toimijoiden tasavertaista yhteistyökumppanuutta. Se on lähestymistapa, jonka puitteissa kannustetaan alueellista ja paikallista innovointia ja kaikkien tahojen osallistumista toimintaan, ketään syrjäyttämättä. Kumppanuuden asemaa, olipa kyseessä julkisen ja yksityisen sektorin tai julkisen sektorin samalla hallintotasolla tai eri hallintotasojen välillä harjoittama kumppanuus, ei tässä yhteydessä voida koskaan korostaa liikaa. Paikallis- ja alueviranomaiset ja niiden kumppanit tarjoavat potentiaalisia ratkaisuja innovaatiokuiluun, jos niitä tuetaan tässä toiminnassa.

23. toteaa, että nyt on aika olla innovatiivisia ja luovia ja antaa paikallis- ja alueviranomaisille tilaisuus tuoda esiin asiantuntemuksensa ja osaamisensa. Kunnissa ja alueilla edistetään esimerkiksi kulttuuria ja matkailua, jotka kumpikin voivat luoda työpaikkoja ja tuottaa investointeja. Monet Euroopan kaupungit ja alueet ovat osoittaneet joko Euroopan kulttuuripääkaupunkeina tai itseoikeutettuina kulttuurikeskuksina, miten tuloksellisesti näillä politiikanaloilla pystytään kehittämään houkutteleva ja muista erottuva imago ja luomaan upouusia työpaikkoja, mikä puolestaan voi poikia uusia investointeja.

Hallinnon yksinkertaistaminen tehokkuuden ja valvonnan parantamiseksi

24. suhtautuu myönteisesti tähän mennessä toteutettuihin yksinkertaistamistoimenpiteisiin ja kannustaa keskustelemaan asiasta edelleen sidosryhmien kanssa sekä pohtimaan, missä tällä ohjelmakaudella voidaan vielä toteuttaa mukauttamistoimenpiteitä. AK katsoo, että liiallinen rahoitushallinto ja valvonta jähmettävät koheesiopolitiikkaa ja saattavat kääntää sen tavoitteiden vastaiseksi hankesponsoreiden kaikotessa politiikasta raskassoutuisten rahoitukseen liittyvien velvoitteiden ja valvontarasitteiden vuoksi. AK myöntää toki, että on tärkeää valvoa julkisten varojen käyttöä tiukasti. Näin ei kuitenkaan pitäisi pakottaa alue- ja paikallisviranomaisia pakoilemaan riskiä välttämällä innovatiivisia ja luovia ohjelmia epäonnistumisen tai takaisinperinnän pelossa. Hallintoa on myös yksinkertaistettava, jotta vältetään uudelleentulkinnat ja jotta voidaan varmistaa selkeiden ja yksityiskohtaisten sääntöjen avulla vakaa ja tarkka oikeudellinen kehys kullekin ohjelmakaudelle.

25. katsoo, että N+2-säännön vuoksi käyttämättä jäänyttä rahoitusta ei tulisi palauttaa ensin komissiolle ja jakaa sitten uudelleen jäsenvaltioille, vaan määrärahat voitaisiin käyttää aluepohjaisiin riski- ja alkupääomarahastoihin tai komission hallinnoimaan Euroopan globalisaatiorahastoon. Lisäksi ehdotetaan ilmastonmuutoksen sopeutumista tukevaa eurooppalaista rahastoa. Sen tavoitteena olisi osallistua sellaisten paikallisten hankkeiden rahoitukseen, joilla pyritään mahdollistamaan eri toimialojen sopeutuminen nykyisiin ja tuleviin ympäristövaatimuksiin. Sopeuttamistoimissa voisi olla kysymys hankkeista tai järjestelyistä, joilla tähdätään asianomaisten työntekijöiden siirtymiseen ympäristöä vähän kuormittaviin ammatteihin, tai hankkeista ympäristön kannalta kestämättömien yritysten uudelleenjärjestelemiseksi. Riskipääomarahaston käyttöön EIP:n kautta myönnetyt määrärahat voisivat tarjota pk-yrityksille, sosiaalisille yrityksille ja paikallisyhteisöjen aloitteille mahdollisuuden saada sekä lyhyen aikavälin rahoitusta että kasvurahoitusta, jota nykyisessä taloudellisessa tilanteessa on hankala saada. Joka tapauksessa on suositeltavaa joustavoittaa N+2-sääntöä ja ottaa huomioon koheesiopolitiikan tavoitteet sekä talouden syklisten vaihtelujen vaikutukset julkiseen talouteen ja yksityisiin investointeihin.

26. toistaa niin ikään kantansa, jonka mukaan menettelyjä voidaan yksinkertaistaa entisestään siten, että komissio analysoi jäsenvaltion tarkastusmenettelyjä ja harkitsee, voidaanko tehdä luottamussopimuksia tarkastusmenettelyjen päällekkäisyyden välttämiseksi. On tärkeää keskittyä virheiden ennaltaehkäisyyn ja tulosten arviointiin, ei valvonnan lisäämiseen. Rasitteita olisi vähennettävä soveltamalla pienimuotoisia hankkeita koskeviin sääntöihin suhteellisuusperiaatetta.

Tietojen lisääminen ja parantaminen: katse tulevaisuuteen…

27. panee merkille kokeilujärjestelyt, joita komissio aikoo käynnistää vuodesta 2011 alkaen ja joilla on tarkoitus ottaa käyttöön BKT:tä täydentäviä indikaattoreita. AK on useissa lausunnoissaan puoltanut sellaisten uusien indikaattoreiden kehittämistä, joiden avulla alueelliset erot voidaan ottaa entistä paremmin huomioon yleisesti julkisissa politiikoissa ja erityisesti koheesiopolitiikassa.

28. tukee EU:n alueiden välistä kokemustenvaihtoa sekä innovoinnin ja ympäristöinnovoinnin yritysryppäiden kehittämistä, sillä ne voivat antaa olennaisen tärkeän panoksen pyrittäessä lieventämään tämän toiminnan liiallista keskittymistä tietyille alueille ja vähentämään alueiden välisiä eroja.

29. toteaa, ettei asiasta jaeta tarpeeksi tietoa eikä jo hyviksi osoittautuneita toimia hyödynnetä riittävästi. Tämän vuoksi AK on menestyksellisesti käynnistänyt ”Euroopan yrittäjyysalue” -aloitteen. Hankkeella pyritään jakamaan tietoa hyvistä käytänteistä sekä palkitsemaan EU:ssa sijaitsevien yrittäjyysalueiden paras talouskehitysstrategia. AK pitää myös myönteisinä InfoRegio- ja RegioStars- palkintojen kaltaisia aloitteita. Jos hankkeet kuitenkin olisi koottu nykyistä helppokäyttöisempään tietokantaan, jossa olisi kernaasti muitakin kuin aluepoliittisia rahastohankkeita, niistä voitaisiin ottaa oppia. Jonkin kaupallisen sivuston tai verkkoyhteisötyökalujen kaltaisesta interaktiivisesta tietokannasta olisi hyötyä kaikille.

30. toteaa, että tietojen puuttuminen nyt, kun rahoitustilannetta ja sen vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin koskevat tiedot ovat vähintään kaksi vuotta vanhoja, vaikuttaa kuitenkin ohjelmien täytäntöönpanoon, kangistaa toimintaa ja sallii tarvittavat muutokset vain sisäisiin sääntöihin.

31. katsoo, että rakennerahastovarojen myöntäminen pelkästään BKT:n perusteella vääristää kuvaa alueiden todellisesta taloudellisesta tilanteesta, eikä siinä huomioida köyhyyssaarekkeiden lisääntymistä jäsenvaltioissa, joiden BKT on korkea.

32. katsoo, että olisi harkittava, miten EAKR, ESR ja maaseudun kehittämisohjelmat voitaisiin yhdistää toisiinsa entistä yksinkertaisemmin. Aluksi voitaisiin kuitenkin harkita keskitetyn lähestymistavan soveltamista niiden toimintaan. Näin alueet voisivat hyödyntää tehokkaammin rahoitusmahdollisuuksia ja ohjelmoida tarpeet palveluperusteisesti, toisin sanoen rahoittaa potentiaalisten työntekijöiden täydennyskoulutusta ja heidän työllistämistoimiaan yhdessä EAKR- ja ESR-varoista.

33. katsoo, että tulevassa koheesiopolitiikassa on omaksuttava nykyistä joustavampi lähestymistapa ja annettava kunnille ja alueille mahdollisuus toteuttaa ohjelmia alueiden ja paikallisyhteisöjen tarpeiden mukaan sen sijaan, että pyritään sovittamaan tarpeet ylhäältä annettuihin kehyksiin. Tämä tarkoittaa, että ohjelmien lähtökohdaksi olisi otettava alueelliset strategiat, joista on kuultu laajalti kaikkia sidosryhmiä.

34. katsoo, että EU:n Itämeri-strategian kaltaisten makrotason strategioiden kehittämisen tulee osaltaan vahvistaa alue- ja paikallistason roolia EU-politiikkojen täytäntöönpanossa laajemminkin. Komitea ehdottaa myös, että jatketaan sellaisten muita maantieteellisiä aluekokonaisuuksia koskevien uusien strategioiden kehittämistä, joilla on riittävä tuki asianomaisissa jäsenvaltioissa ja unionin toimielimissä.

35. ehdottaa, että rakennusten ja liikenteen energiatehokkuuden edistäminen asetettaisiin keskeiseksi osaksi koheesiorahoitusta ja se olisi EU-tukikelpoisen kehittämisen edellyttämä pilari.

Suositukset

36. esittää, että alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä valkoinen kirja olisi hyödyllinen tapa lähestyä asiaa. AK tiedustelee Euroopan komissiolta, mitä se aikoo tehdä alueellisesta yhteenkuuluvuudesta laadittuun vihreään kirjaan tulleilla 400 vastauksella, jotta alueellisen koheesion käsitettä ja sen toteutumista tuetaan EU:n tulevissa toimintalinjoissa.

37. toistaa jälleen kerran, että koheesiopolitiikan käyttöä Euroopan unionin kehitysvälineenä on jatkettava myös vuoden 2013 jälkeen. Se on entistäkin tärkeämpää Eurooppaa koettelevan vakavan talouskriisin vuoksi. Komitea ehdottaa siksi, että viidennessä koheesiokertomuksessa vahvistetaan tuki kunnianhimoiselle koheesiopolitiikalle, jonka yhteydessä sovelletaan tehokasta paikkalähtöistä lähestymistapaa ja joka tulisi uuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti kohdentaa sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen koheesion varmistamiseen ja jota voitaisiin heikosti kehittyneiden alueiden lisäksi soveltaa kaikilla EU:n alueilla pyrittäessä ratkaisemaan nykyisiä taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia sekä hyödyntämään alueellisia erityismahdollisuuksia.

38. kehottaa Euroopan komissiota kehittämään helppokäyttöisen tietokannan, johon kootaan eri politiikanlohkojen parhaita käytänteitä (esimerkiksi innovaatioon myönnetty tuki, osallistamisen tukeminen, ilmastotoimenpiteet). Tämä on keskeinen osa kaikkien EU-rahoitteisten ohjelmien teknistä apua, jotta parhaista käytänteistä voidaan todella levittää tietoa ja hyödyntää niitä.

39. huomauttaa, että eräät alueet tukevat yritystoimintaa aktiivisesti edistäviä innovaatio- ja ympäristöaloitteita ja katsoo, että kyseisten ohjelmien on oltava kestäviä sekä sosiaalisesti että ympäristön kannalta. Paikallis- ja alueviranomaisille on lisäksi annettava mahdollisuus ottaa oppia muiden jäsenvaltioiden parhaista käytänteistä (1).

40. myöntää, että tulisi harkita BKT:tä täydentävien indikaattorien käyttämistä mutta toteaa, että niistä ei ole vielä sovittu EU:n laajuisesti eikä niitä ole olemassa NUTS II -tasolla. Tämän vuoksi alueiden komitea kannattaa Euroopan komission tiedonannossaan ”BKT ja muut indikaattorit” tekemää ehdotusta esittää viimeistään vuonna 2012 kertomus eurooppalaisen indikaattorimallin kehittämisestä.

41. vetoaa Euroopan komissioon, jotta se pohtisi edelleen, miten täytäntöönpanoa voidaan yksinkertaistaa ja helpottaa nykyistä tehokkaammin. Se voitaisiin toteuttaa sisäisin työskentelytavoin eikä se aina välttämättä edellytä sääntöjen muuttamista. Yksinkertaiset toimenpiteet, joiden ansiosta kaikki hallintoviranomaiset voivat tehdä selkeitä tulkintoja ja joilla niitä opastetaan yksiselitteisesti, auttaisivat välttämään tarpeettomia viivästyksiä ja hankaluuksia pantaessa ohjelmia täytäntöön. Tässä yhteydessä voisi myös olla hyödyllistä julkaista komission ja jäsenvaltioiden koordinaatiokomiteoissa sovittuja täytäntöönpano-ohjeita. Joka tapauksessa olisi erittäin hyödyllistä, että säännöissä käytettäisiin aina samoja nimityksiä ja että ne olisivat hallintoa koskevien seikkojen osalta, aina sisällöltään samanlaisia sillä on luonnollista ja loogista odottaa niiden olevan muuttumattomia.

42. suosittaa, että kaikki alueilla käyttämättä jääneet N+2- ja N+3-säännön mukaiset varat varattaisiin aluepohjaisille riski- ja alkupääomarahastoille, joiden nimenomaisena tarkoituksena olisi tukea pk-yritysten innovointi- ja kehittämishankkeita, Euroopan globalisaatiorahastolle tai tulevalle ilmastonmuutokseen sopeutumista tukevalle rahastolle.

43. suosittaa, että kaikille ohjelmille annettaisiin mahdollisuus hyödyntää EAKR-, ESR- ja maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanossa nykyisin hyväksi havaittua tapaa vähentää hiilijalanjälkeä, jotta muut voivat sisällyttää käytänteen ohjelmiinsa ja vastata näin ilmastonmuutoksen asettamaan yhteiseen haasteeseen. Tulevassa ohjelmoinnissa on tarkasteltava, miten rakennerahastotoimilla edistetään kaikkialla Euroopassa nykyisten Lissabonin tavoitteiden lisäksi vähähiilistä taloutta hiilidioksidipäästöttömiin ohjelmiin sisältyvien parhaiden käytänteiden avulla.

44. ehdottaa Euroopan komissiolle, että se tutkii virtuaalisen luovuusverkoston perustamista, ja on valmis osallistumaan sen sisällön muotoiluun.

45. suosittaa, että koheesiopolitiikka muotoillaan uudelleen siten, että toissijaisuusperiaatetta sovelletaan paikallis- ja aluetasolla eikä pelkästään jäsenvaltiotasolla.

46. kehottaa komissiota soveltamaan hallintomenettelyihin byrokratian vähentämiseksi suhteellisuusperiaatetta myös tulevalla ohjelmakaudella, siten että vaadittava dokumentaatio on oikeassa suhteessa jaettaviin rahasummiin.

Bryssel 10. helmikuuta 2010 Alueiden komitean puheenjohtaja Mercedes BRESSO

(1) AK pitää etenkin seuraavia hankkeita kiinnostavina: www.train2000.org.uk/wiced – yksi maailman johtavista yrittäjyys- ja innovaatiohankkeista: Women's International Centre for Economic Development (W.I.C.E.D). Hankkeella tuetaan ja edistetään naisyrittäjyyttä Liverpoolissa. Hanke on nyt käynnistetty myös Ruotsissa. www.deaca.dk/ – yrityksiä ja ympäristöä koskeva tanskalainen esimerkki. Alueelliset yrityskehityskeskukset investoivat vuonna 2007 noin 42 miljoonaa euroa 28 hankkeen tukemiseen. Hankkeet vaihtelevat ekologisesti kestävien energialähteiden, biopolttoaineiden ja biomassan tuotannon tukemisesta käytännön energiansäästöhankkeiden tukemiseen. Esimerkkeinä energiansäästöhankkeista mainittakoon älykkäät energianhallintajärjestelmät Etelä-Tanskan alueella sijaitsevissa yrityskehityskeskuksissa (growth houses). Niiden avulla kokeilussa mukana olevien keskusten energiankulutusta on onnistuttu leikkaamaan 50 prosenttia. http://dev.nwdacarboncalculator.com – kestävä ympäristökehitys. Hiililaskuri antaa Luoteis-Englannin alueella toimiville ohjelmakoordinaattoreille mahdollisuuden selvittää hankkeidensa ympäristövaikutukset, erityisesti hiilidioksidipäästöjen tason. www.goeast.gov.uk/goeast/european_funding/project_case_studies/ – kestävä ympäristökehitys. Itä-Englannin alue kannustaa yksilöimään ja levittämään hankkeiden innovatiivisia suunnittelu- ja toteuttamismuotoja. www.em-lyon.com/english/emlyon/who/index.aspx – yrittäjyys. EMLYON on yritys- ja kansainvälistä johtamista koskevaan elinikäiseen oppimiseen keskittynyt, Ranskassa toimiva eurooppalainen liiketalouden oppilaitos.