Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 89/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”MARSANNAY”

PDO-FR-A0175-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14.12.2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Lisätään I luvun IV kohdan 1 alakohtaan ilmaisun ”Côte-d’Or” jälkeen ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteellinen alue voidaan yksilöidä INSEEn julkaiseman virallisen maantieteellisen koodin vuoden 2019 versiolla ja varmistaa alueen määrittely oikeudellisesti.

Maantieteellinen alue on täysin sama.

Lisäksi on lisätty virke, jolla toimijoille ilmoitetaan, että maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartta-asiakirjat ovat saatavilla INAOn verkkosivustolla.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Rajattu viljelyalue

Korvataan 2 alakohta seuraavasti: ”Viininvalmistuksessa käytetyt rypäleet on viljelty viljelyalueella sijaitsevilla lohkoilla, jotka tuotteiden alkuperää ja laatua valvova kansallinen laitos (Institut national de l’origine) hyväksyi toimivaltaisen kansallisen komitean kokouksessa 19. kesäkuuta 2019.”

Tämän muutoksen tarkoituksena on ilmoittaa päivämäärä, jona toimivaltainen kansallinen viranomainen hyväksyi uuden rajatun viljelyalueen maantieteelliseen tuotantoalueeseen. Lohkot rajataan yksilöimällä maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevat lohkot, jotka soveltuvat kyseisellä suojatulla alkuperänimityksellä varustetun tuotteen tuotantoon.

Muutoksella poistetaan eritelmästä myös rajauksen erottelu viinien eri värien suhteen, sillä tämä erottelu sisältyi jo rajaukseen. Näin voidaan yksinkertaistaa eritelmien laadintaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Lisätään I luvun IV kohdan 3 alakohtaan ennen sanoja ”seuraavien kuntien alueesta” ilmaisu ”vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella”.

Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue voidaan yksilöidä INSEEn julkaiseman virallisen maantieteellisen koodin vuoden 2019 versiolla.

Tämän alueen rajat pysyvät täysin samoina.

Tämän viittauksen lisäämisen ansiosta voidaan oikeudellisesti varmistaa välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen määrittely siten, etteivät kuntien tai kuntien osien liitokset, jakautumiset tai nimenmuutokset vaikuta siihen.

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen kuuluvien kuntien luetteloa on myös päivitetty muuttamatta aluetta ennen vuotta 2019 tehtyjen hallinnollisten muutosten huomioon ottamiseksi.

Yhtenäisen asiakirjan otsikko ”Lisäedellytykset” on muutettu vastaavasti.

4. Muutos valvontalaitoksen nimessä

Suojatun alkuperänimityksen ”Marsannay” eritelmän III kohdan II alakohta, jossa käsitellään tarkastusjärjestelmää, on saatettu ajan tasalle.

Yhtenäisen asiakirjan otsikko ”Muut tiedot” on muutettu vastaavasti.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Marsannay

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin tai viinien kuvaus

Analyyttinen kuvaus

Viinit ovat kuivia kuohumattomia valko-, puna- tai roseeviinejä.

Valkoviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Puna- ja roseeviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Väkevöinnin jälkeen roseeviinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Väkevöinnin jälkeen valko- ja punaviinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Pakkausvaiheessa punaviinien omenahappopitoisuus on enintään 0,4 grammaa litrassa.

Kulutukseen saatettavien valmiiden viinien käymiskelpoisten sokerien (glukoosin ja fruktoosin) enimmäispitoisuus on

valkoviineissä — 3 grammaa litrassa — tai 4 grammaa litrassa, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 55,10 milliekvivalenttia litrassa eli 4,13 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna (tai 2,7 grammaa litrassa H2SO4:nä ilmaistuna)

roseeviineissä — 3 grammaa litrassa

punaviineissä — 2 grammaa litrassa.

Suurimman kokonaisalkoholipitoisuuden, todellisen vähimmäisalkoholipitoisuuden, pienimmän kokonaishappopitoisuuden, haihtuvien happojen enimmäispitoisuuden ja suurimman kokonaisrikkidioksidipitoisuuden osalta sovelletaan unionin sääntelyn mukaisia vaatimuksia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%): Todellinen vähimmäisalkoholipitoisuus (til-%) Kokonaishappopitoisuus vähintään: Haihtuvien happojen enimmäispitoisuus (milliekvivalenttia litrassa): Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra):

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Istutustiheys

Viljelykäytäntö

Viinitarhojen istutustiheys on vähintään 9 000 köynnöstä hehtaaria kohti, rivien välinen etäisyys enintään 1,25 metriä ja saman rivin kasvien välinen etäisyys vähintään 0,5 metriä.

Viiniköynnöksiä voidaan istuttaa rykelmiksi edellyttäen, että noudatetaan istutusten vähimmäistiheyttä ja että köynnösten välinen etäisyys on yli 0,5 metriä.

Leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Viinit ovat peräisin seuraavien sääntöjen mukaisesti leikatuista viiniköynnöksistä:

Yleiset säännöt

valkoviinit:

— matalaleikkaus (köynnösten Royat- tai kahden oksan sidontatapa) siten, että silmujen määrä köynnöstä kohti on enintään 10

— pitkä yksinkertainen Guyot-leikkaus siten, että silmujen määrä köynnöstä kohti on enintään 8

— Chablis-leikkaus ainoastaan Chardonnay B -lajikkeelle siten, että silmujen määrä köynnöstä kohti on enintään 8

puna- ja roseeviinit:

viiniköynnökset leikataan siten, että silmujen määrä köynnöstä kohti on enintään 8

— matalaleikkaus (köynnösten Royat-, Gobelet-, viuhkamainen tai kahden oksan sidontatapa)

— pitkä yksinkertainen Guyot-leikkaus

Erityissäännöt

Rankapuun muodostusaika on rajoitettu 2 vuoteen. Tänä aikana sallitaan kaksinkertainen Guyot-leikkaus, jolloin kussakin satoversossa on enintään 5 silmua.

Yksinkertaista Guyot-leikkausta voidaan mukauttaa

— toisella kannusversolla, jolloin satoverson sijainti voi vaihdella vuodesta toiseen

— satoversolla, jossa on enintään 3 silmua, ja kannusversolla, jossa on enintään 2 silmua.

Leikkaustavasta riippumatta viiniköynnökset voidaan leikata jättäen ylimääräisiä silmuja, jos 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa köynnöksen hedelmää tuottavien oksien lukumäärä kyseessä olevana vuonna on pienempi tai yhtä suuri kuin leikkaussäännöissä määritelty silmujen lukumäärä.

Viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Punaviineille sallitaan vettä poistava väkevöintimenetelmä (TSE) enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka.

Viininvalmistukseen tarkoitetun hiilen käyttö yksinään tai valmisteisiin sekoitettuna on kielletty roseeviinien valmistuksessa.

Puupalojen käyttö on kielletty.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on puna- ja valkoviinien osalta enintään 13,5 tilavuusprosenttia ja roseeviinien osalta enintään 13 tilavuusprosenttia.

Edellä mainittujen sääntöjen lisäksi näitä viinejä koskevien viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maaseutu- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) säädettyjen vaatimusten mukaisia.

b. Enimmäistuotokset

Punaviinit

58 hehtolitraa hehtaaria kohden

Valkoviinit

64 hehtolitraa hehtaaria kohden

Roseeviinit

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Rypäleet korjataan ja viinit viiniytetään, valmistetaan ja jälkikäsitellään Côte-d’Orin departementin seuraavien kuntien alueella: Chenôve, Couchey ja Marsannay-la-Côte.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Chardonnay B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

8. Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Yhteyteen vaikuttavien luonnollisten tekijöiden kuvaus

Maantieteellinen alue sijaitsee Côte de Nuits -viinialueen pohjoispäässä ja muodostaa pohjois-eteläsuunnassa noin 25 kilometrin pituisen viivasuoran reliefin. Tämä tektoninen muodostuma erottaa lännessä 400–500 metrin korkeudessa sijaitsevat Hautes Côtes -kalkkiylängöt ja idässä Bressen tasangon, joka on tertiäärikaudella syntynyt vajoama ja jonka korkeus Côten oikealla puolella on lähes 250 metriä.

Ilmasto on etupäässä raikas valtameri-ilmasto, johon sekoittuu mantereisia tai eteläisiä vaikutuksia Rhônen ja Saônen välisellä akselilla. Valtamerellisyys ilmenee alueella maltillisina ja säännöllisinä sademäärinä (noin 750 millimetriä vuodessa) ilman ankaraa kesän kuivuutta. Lämpötilat ovat jonkin verran viileitä, ja niiden vuotuinen keskiarvo on 10,5 °C.

Morvanin vuoriston ja Burgundin ylänköjen itäpuolella sijaitseva Côte hyötyy suojaisasta ilmastosta, joka ilmenee lämpimämpänä paikallisilmastona ja alueelle tunnusomaisena sadevajeena.

Maantieteellinen alue rajoittuu Dijonin kaupungin eteläpuolella Marsannay-la-Côten, Coucheyn ja Chenoven kuntiin Côte-d’Orin departementissa Burgundissa.

Côten etupuolella, jossa korkeuserot ovat noin 150 metriä, pinnanmuodostus on suhteellisen säännöllinen. Sen katkaisee suuri kuiva laakso, joka muodostuu kahden sisämaata kuivattavan umpilaakson yhtymäkohtaan. Muihin pienempiin umpilaaksoihin liittyy myös pieniä viuhkarakenteita.

Laakson eteläpuolella rinne muodostuu jurakautisista kalkki- ja merkelikivikerroksista (savipitoista kalkkikiveä), jonka perustan muodostaa erityisen tiivis Comblanchienin kalkkikivi. Reliefin kanssa samansuuntainen suuri murtuma on leikannut maastoon pitkiä monitasoisia kaistaleita. Näkyvillä on merkelikiviä varhaisjurakaudelta, enktriniittejä ja merkelikiviä keskijurakauden Bajocae-vaiheelta, Chaillesin kalkkikiviä, ooliittisia kalkkikiviä tai Comblanchienin kalkkikiviä keskijurakauden Bathonia-vaiheelta.

Pohjoisessa murtumia on vähemmän, ja rivistöstä paljastuu Bathonia-vaiheen kalkkikiviä.

Rinteillä ja niiden juurella kalkkikivisen alustan päällä on maata, jossa on sekaisin pohja- ja pintamaan rapautumisesta peräisin olevaa kiveä, savea ja lietettä. Kerrosten ominaisuudet riippuvat sijainnista rinteessä. Rinteellä maa on ohutta ja hyvin kivistä, kun taas rinteen juurella maa on hienojakoisempaa ja paksumpaa (muutamasta desimetristä metriin).

Laakson suulla kulkee suuri viuhkarakenne kohti tasankoa. Se koostuu tulvien synnyttämistä karkearakeisista, kalkkipitoisista ja hyvin vettä läpäisevistä muodostelmista.

Viininviljelyä varten rajatut lohkot sijaitsevat Côten etuosan alavalla osuudella samoin kuin soraisilla viuhkarakenteilla.

Maaperä on muuttunut vain vähän, ja on yleensä hiilipitoista ja ohutta sekä hyvin vettä läpäisevää. Sille on kuitenkin ominaista korkea savipitoisuus, erityisesti rinteen juurella ja merkelikiven tasolla. Suuren viuhkarakenteen maaperä on erittäin suodattavaa, vähäsavista ja sisältää runsaasti kalkkikiveä.

Yhteyteen vaikuttavien inhimillisten tekijöiden kuvaus

Ensimmäiset konkreettiset merkit viininviljelystä kyseisellä maantieteellisellä alueella ovat peräisin vuoden 530 vaiheilta, kuten Grégoire de Tours on raportoinut. Teoksessaan ”Histoire des Francs” hän toteaa Dijonin kaupungista, että ”länsipuolella on erittäin hedelmällisiä vuoria, jotka ovat viiniköynnösten peitossa ja joiden ansiosta asukkailla on niin jalo falernolaisviini, että he väheksyvät Askalonin viiniä”.

Monista arkistoista löytyy todisteita Marsannay-viiniviljelysten olemassaolosta aina 600-luvulta alkaen, kuten lahjoitukset Bèzen apottiluostarille vuonna 658, Saint-Etienne de Dijonin kirkolle vuonna 882 ja Epoissesin luostarille vuonna 1189.

Burgundin ruhtinailla oli jo 1000-luvulla Chenovessa tila, jonne rakennettiin vuonna 1238 kahdella puristimella varustettu käymishuone. Ranskan kuninkaan omaisuudeksi siirtynyt alue tunnetaan nykyään nimellä ”Clos du roi”.

Viinitarhat, joille oli istutettu ”hienoja rypälelajikkeita”, eli Pinot-lajikkeita, tuottivat 1800-luvulle asti maineikkaita viinejä. Kirjallisissa lähteissä mainitaan, että vuodesta 1850 alkaen viinintuotanto suuntautui tavallisiin viineihin, jotka tuotettiin pääasiassa Gamay-lajikkeesta. Tuolloin Dijonin kaupungin väkiluku itse asiassa kaksinkertaistui ja ”tavallisten viinien” tarve kasvoi samassa suhteessa. Dijonin vieressä sijaitsevat Chenoven, Marsannayn ja Coucheyn kunnat siirtyivät luonnollisesti tähän tuotantoon ”laatuviinien” kustannuksella. Tuottajat järjestäytyivät yhdessä tämän kukoistavan taloudenalan ympärille perustamalla yhdistyksen Marsannayssa vuonna 1850 ja Coucheyssä vuonna 1855 sekä viininviljelijöiden yhdistyksen ”Syndicat viticole de la Côte dijonnaise” vuonna 1891. Viinitarhojen määrä väheni kasvien terveyteen liittyvien ja taloudellisten kriisien seurauksena 1800-luvun lopulla.

Kunnostus alkoi hitaasti 1930-luvulta, jolloin alettiin siirtyä ”laatuviinien” tuotantoon. Gamay-lajike hävisi käytännöllisesti katsoen 1960-luvulla ja jätti tilaa Pinot noir N -lajikkeelle, jonka maine vahvistui roseeviinien tuotannon myötä. Vuodesta 1937 näitä viinejä on myyty tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Bourgogne”. Marsannayn ja Coucheyn viininviljelijöiden yhdistykset tekivät työtä tämän elpyvän viininviljelyn kehittämiseksi. Kun viinien maine kasvoi, niiden tarkistettuun alkuperänimitykseen ”Bourgogne” saatiin vuonna 1961 lisätä nimitys ”Marsannay & raquo” ja roseeviineihin nimitys ”Rosé de Marsannay”.

Vuonna 1987 tarkistettu alkuperänimitys ”Marsannay” tunnustettiin asetuksella. Se on varattu valko-, rosee- ja punaviineille.

Viiniköynnökset kasvatetaan kaikkialla Côte de Nuits’n alueella käytössä olevan käytännön mukaisesti: istutustiheys on yli 9 000 köynnöstä hehtaarilla ja rypälelajikkeina ovat Chardonnay B ja Pinot noir N. Tuottajat ovat tietoisia maaperän luonnonperintöarvosta ja kiinnittävät erityistä huomiota maaperän pitämiseen hyvässä kunnossa.

Käytäntönä on kypsyttää viinejä useita kuukausia.

Vuonna 2008 viiniviljelysten pinta-ala oli noin 230 hehtaaria ja keskimääräinen vuosituotanto 17 000 hehtolitraa, pääasiassa punaviinejä. Valko- ja roseeviinien osuus tuotannosta on 15 prosenttia.

Syy-yhteys

Raikas valtameri-ilmasto, Côten topografia, jota leimaavat umpilaaksot ja laaksot sekä jurakauden merkeli- ja kalkkikivipitoinen maaperä, edistävät Burgundille ominaisten Pinot noir N- ja Chardonnay B -lajikkeiden optimaalista kasvua.

Viininviljelyä varten rajatut lohkot sijaitsevat pääasiallisen pinnankohouman juurella, jossa pintakerrostumat ovat tarpeeksi kehittyneitä juurtumisen ja veden riittävän valumisen varmistamiseksi, tai ulottuvat suureen laaksoon, jossa on soramaata.

Tässä topografisessa monimuotoisuudessa yhdistyvät erilaiset alustat, merkeli- tai kalkkikivipitoinen pohjamaa sekä kivi- tai savipitoiset kerrokset eri ympäristöjen kirjoksi, joka antaa viineille runsautta ja monipuolisuutta.

Lohkoilta, joissa viuhkarakenteen maaperä on soraista ja suodattavaa, saadaan yleensä hedelmäisiä ja ilmeikkäitä viinejä, joiden rakenne on elegantti ja joustava. Päärinteellä pintamaa sisältää runsaasti savea ja rautaoksideja, joten näiltä lohkoilta peräisin olevat viinit ovat voimakkaita, värikkäitä ja pitkään säilyviä.

Tätä rikkautta ja monimuotoisuutta korostetaan käytäntöjen mukaan mainitsemalla merkinnöissä viljelyalueen ilmasto. Viinien jälkikäsittely edistää niiden soveltuvuutta pullosäilytykseen ja vahvistaa tätä maistettaessa havaittavaa monimuotoisuutta.

Dijonista alkava Côte d’Or -viinialue pääsee Marsannay-viiniviljelyksien kohdalla täyteen kukoistukseensa. Kaupunki antaa tilaa viiniköynnösten pitkille rivistöille, jotka jatkuvat aina Maranges-viiniviljelysten läheisyyteen yli 50 kilometrin päähän etelässä.

Marsannay-viininviljelyalue on historiallisten Côte dijonnaise -viinialueen keskeisin edustaja. Jälkimmäinen tunnettiin erinomaisista viineistään ja on nykyään suurelta osin sulautunut Dijonin taajamaan.

Marsannay-viiniviljelyalueen historia on rikas ja monipuolinen. Monisatavuotisen menneisyytensä aikana se on todistanut ympäröivien alueiden tapahtumia ja kehitystä. Dijonin kaupungin läheisyys on tehnyt siitä sekä haavoittuvan että symbolisen viininviljelyalueen. Tämä Burgundin ruhtinaiden keskiajalla esille nostama ja Dijonin porvariston ylläpitämä viininviljelyalue on sopeutunut kaupungistumiskehitykseen vanhan arvostuksensa uhallakin. Onnistuneen elpymisensä jälkeen se on nykyään Côte de Nuits’n ”kultainen portti”.

Tuotteiden laatua ja ominaisuuksia koskevat tiedot

Punaviinit ovat hyvin runsasvärisiä, ja niissä yhdistyvät ryhdikkään tanniininen rakenne ja hyvä notkeus. Tummien marjojen aromit sekoittuvat usein luumun ja myskin vivahteisiin. Soraisilta lohkoilta peräisin olevat viinit ovat pikemminkin elegantteja ja täyteläisiä kuin rotevia.

Roseeviinit ovat pehmeitä ja hedelmäisiä, ja niissä on usein kalan tai punaisten marjojen ja hedelmien vivahteita, joita korostaa miellyttävä eloisuus.

Valkoviinit ovat pyöreitä ja täyteläisiä, ja niissä on hedelmäisiä vivahteita, jotka toisinaan muistuttavat eksoottisia hedelmiä ja toisinaan mentolia tai sitruunaa.

Muutaman vuoden säilytys paljastaa näiden viinien täyden aromaattisen potentiaalin.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaus, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2019 virallisen maantieteellisen koodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

— Côte-d’Orin departementti: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot

— Rhônen departementti: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon

— Saône-et-Loiren departementti: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère ainoastaan La Loyèren entisen kunnan alueen osalta, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse ainoastaan Donzy-le-Nationalin, La Vineusen ja Massyn entisten kuntien alueen osalta, Vinzelles ja Viré

— Yonnen departementti: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon ainoastaan Champvallonin, Villiers-sur-Tholonin ja Volgrén entisten kuntien alueen osalta, Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers ja Yrouerre.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisäsäännökset

Edellytyksen kuvaus:

a) Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi, jos: — kyseessä on maarekisterissä olevan paikan nimi — paikka on mainittu satoilmoituksessa. Maarekisterissä olevan paikan nimi painetaan kirjaimin, jotka eivät saa olla korkeudeltaan tai leveydeltään suurempia kuin puolet tarkistetun alkuperänimityksen muodostavien kirjainten koosta.

b) Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan eritellä suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bourgogne” tai ”Grand vin de Bourgogne”.

c) Jos rypälelajike on eritelty merkinnöissä, tämä merkintä ei saa olla samassa visuaalisessa kentässä kuin pakolliset merkinnät, ja sen saa painaa enintään 2 millimetrin kokoisin kirjaimin.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.