FI Euroopan unionin virallinen lehti C 128/103

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sisämarkkinoiden etujen hyödyntäminen tiiviimmän hallinnollisen yhteistyön avulla”

KOM(2008) 703 lopullinen

(2010/C 128/19)

Esittelijä: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Euroopan komissio päätti 6. marraskuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Sisämarkkinoiden etujen hyödyntäminen tiiviimmän hallinnollisen yhteistyön avulla

KOM(2008) 703 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 9. syyskuuta 2009.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 4.–5. marraskuuta 2009 pitämässään 457. täysistunnossa (marraskuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 128 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät

1.1 ETSK kannattaa yhtenäismarkkinoiden toiminnassa IMI-järjestelmän (sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä) myötä käyttöön otettavaa nykyistä hajautetumpaa lähestymistapaa rajatylittävine yhteistyöverkostoineen. ETSK katsoo, että järjestelmä auttaa takaamaan yhtenäismarkkinasääntöjen todellisen noudattamisen ja ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin kansalaisten ja yritysten kohtaamien ongelmien ratkaisemiseksi.

1.2 Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua IMI-järjestelmän toimintaan aktiivisesti ja näkyvästi omissa jäsenvaltioissaan. Ne voivat myös auttaa levittämään tietoa järjestelmästä ja sen toiminnasta.

1.3 Koska IMI-järjestelmään kerätään tietoja jäsenvaltioissa nykyisin vallitsevista, palvelu- ja ammattipätevyysdirektiivien oikeanlaisen soveltamisen tiellä olevista esteistä ja sen käyttöalaa mahdollisesti laajennetaan kattamaan muita osa-alueita, olisi asianmukaista, että komissio sopisi mahdollisesta erityisestä ennakkovaroitus- ja/tai sanktiojärjestelmästä, jotta edellä mainitut esteet voidaan poistaa.

1.4 Koska IMI-järjestelmässä tarkoitettua tietojenvaihtoa säätelee yhteisön oikeudessa säädetty henkilötietojen suojelu, ETSK suosittaa, että asianosaisille asetettaisiin ilmoitusvelvollisuus, jotta tietosuojajärjestelmän mukainen tietojen saantioikeus voisi toteutua tuomioistuimen oikeuskäytännön tarkoittamalla tavalla.

2. Johdanto

2.1 EY:n perustamissopimuksen 10 artiklassa määrätään yleisesti jäsenvaltioiden ja yhteisön keskinäisestä ”lojaliteettiperiaatteesta”, jota Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on viljellyt laajasti oikeuskäytännössään (1) ja jonka mukaan jäsenvaltiot

— toteuttavat kaikki tarvittavat kansallisen lainsäädäntönsä mukaiset toimenpiteet unionin oikeudellisesti velvoittavien säädösten panemiseksi täytäntöön

— tekevät yhteistyötä keskenään ja yhteisön kanssa perussopimuksen ja johdetun oikeuden päämäärien saavuttamiseksi.

2.2 Toistaiseksi jäsenvaltiot ja yhteisö ovat toteuttaneet hallinnollista yhteistyötä erityisillä osa-alueilla, kuten verotuksessa (2) (jäsenvaltioiden nimeämät keskusvirastot ja jäsenvaltioiden keskinäinen avunantovelvollisuus), tulliasiat, kilpailu (kansallisten viranomaisten verkosto) tai turvapaikka-, maahanmuutto- ja ulkopolitiikoissa (vuonna 2002 hyväksytty Argo-ohjelma).

2.3 ETSK on käsitellyt kansallisten ja yhteisön viranomaisten hallinnollista yhteistyötä oma-aloitteisessa lausunnossa (3), jonka päätelmissä todetaan, että toisaalta selkeästi määritellyt ja samalla tehokkaat jäsenvaltioiden poliittiset menettelyt sekä toisaalta lainsäädännön, sen toimeenpanon ja noudattamisen tehostaminen ovat osa yhteisön hyvää hallintotapaa.

2.4 Huhtikuun 21. päivänä 2004 tehdyllä päätöksellä 2004/387/EY (4) perustettiin ohjelma yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toimittamiseksi yhteentoimivalla tavalla eurooppalaisille julkishallinnoille, yhteisön toimielimille ja muille toimijoille, eurooppalaisille yrityksille ja kansalaisille (HVTYK-ohjelma). Päätöksen mukaan yhteisö aikoo toteuttaa niin kutsuttuja yhteistä etua palvelevia hankkeita ja laaja-alaisia toimenpiteitä sekä vastata niiden toteutuskustannuksista suhteessa sille niistä koituvaan etuun (10 artikla).

2.5 Sisämarkkinoiden neuvoa-antavassa komiteassa istuvat jäsenvaltioiden edustajat hyväksyivät 17. maaliskuuta 2006 sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (jäljempänä IMI) koskevan yleisen täytäntöönpanosuunnitelman ja sopivat järjestelmän kehittämisestä tavoitteena yhteydenpidon parantaminen jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten välillä. Komission päätöksessä 2008/49/EY (5) sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta kyseinen järjestelmä luokitellaan HVTYK:n mukaiseksi yhteistä etua palvelevaksi hankkeeksi.

2.6 IMI-järjestelmä on perustettu helpottamaan sellaisten sisämarkkinasäädösten täytäntöönpanoa, jotka edellyttävät jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten välistä tietojenvaihtoa.

3. Komission tiedonanto

Koska muissa jäsenvaltioissa sovellettavaan oikeudelliseen kehykseen ja niissä toteutettavaan valvontaan ei ole luotettu, rajatylittävää toimintaa koskevia sääntöjä ja päällekkäisiä tarkastuksia on runsaasti. Tämä onkin toistaiseksi ollut suurimpia sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tiellä olleista esteistä. Siksi jäsenvaltioiden viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä ja edistettävä luottamusta toistensa järjestelmiin.

3.1.1 IMI-järjestelmän avulla jäsenvaltiot voivat täyttää oikeudelliset velvoitteensa tietojenvaihtoon. Järjestelmän ansiosta voidaan myös luoda uusia hallinnollisen yhteistyön muotoja, jotka eivät olisi mahdollisia ilman sähköisen tietojärjestelmän tukea.

IMI:n avulla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat helposti löytää sopivan viranomaisen toisesta jäsenvaltiosta ja lähettää sille tietopyynnön valitsemalla kysymyksiä valmiista kysymyssarjoista, jotka on laadittu EU:n eri lainsäädäntöalojen pohjalta.

3.2.1 IMI:n avulla on tarkoitus alentaa jäsenvaltioiden välisen yhteydenpidon yksikkökustannuksia tehokkaasti ja tuloksellisesti. Yhteydenpitoa jäsenvaltioiden välillä tarvitaan, jotta sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpano sujuisi moitteettomasti. Alkuvaiheessa on kuitenkin katsottu aiheelliseksi soveltaa järjestelmää kahdella rajatulla osa-alueella: ammattipätevyyden tunnustaminen, johon järjestelmää jo sovelletaan, ja palveludirektiivi. Näiltä kahdelta osa-alueelta saatavan kokemuksen pohjalta järjestelmää laajennetaan myöhemmin muille sisämarkkinoiden toiminnan kannalta keskeisille aloille.

3.2.2 IMI-järjestelmä auttaa luomaan tarvittavan luottamuksellisen ilmapiirin, jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden toiminnan sujuvuus ja hyödyntää sisämarkkinaedut.

3.3 IMI-järjestelmä on monikielinen työkalu, joka on kehitetty 27 EU-maan ja 23 virallisen kielen tarpeisiin, vaikkakin sitä sovelletaan kaikissa 30 ETA-valtiossa. Monikielisyys onkin rikastuttavaa. IMI:ssä hyödynnetään uusia teknologioita, joiden tukena ovat sekä ammattikääntäjät että automaattinen käännösohjelma. Se on hyvä esimerkki konkreettisista EU-toimista, joilla pyritään poistamaan erilaisia esteitä ja vähentämään viestintäongelmia EU-maiden hallintoviranomaisten väliltä.

3.4 Yhtenäismarkkinoiden hallinnointia nykyaikaistettaessa IMI-järjestelmä tukee tehokkaampaa, hajautetumpaa ja verkottuneempaa rajatylittävää yhteistyötä.

3.5 IMI-järjestelmän avulla jäsenvaltiot voivat tehostaa yhteistyötään sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanossa, sillä järjestelmä auttaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia selviytymään merkittävistä käytännön viestintäesteistä, joita ovat esimerkiksi kielierot sekä puute selvästi määritellyistä yhteistyökumppaneista toisissa jäsenvaltioissa. Tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden välisen päivittäisen yhteistyön tehokkuutta ja tuloksellisuutta.

3.6 Käytännön toteutus perustuu kolmeen keskeiseen periaatteeseen:

— Järjestelmässä jäsenvaltioille ei aseteta hallinnolliseen yhteistyöhön liittyviä lisävelvoitteita sisämarkkinalainsäädännössä jo vahvistettujen velvoitteiden lisäksi.

— Järjestelmän mukaisten toimintojen joustavuus antaa mahdollisuuden ottaa huomioon Euroopassa vallitsevat erilaiset hallintorakenteet ja -kulttuurit.

— Kyseessä on yksi järjestelmä, jonka rakennuselementtejä voidaan käyttää uudelleen. Järjestelmä on suunniteltu siten, että se kattaa useita sisämarkkinasäädöksiä. Näin voidaan välttää tietojärjestelmien lisääntyminen.

Komission tiedonannossa korostetaan osuvasti sitä, että IMI-järjestelmä liittyy läheisesti henkilötietojen suojeluun ja että järjestelmää sitovat kaikilta osin vastaavat tietosuojasäädökset, etenkin direktiivi 95/46/EY ja asetus (EY) N:o 45/2001.

3.7.1 IMI-järjestelmän puitteissa käsiteltävät tiedot ovat itse asiassa vain jäsenvaltion sellaisten viranomaisten ja viranomaistahojen saatavilla, jotka on nimetty ”toimivaltaisiksi viranomaisiksi” direktiiveissä, joihin järjestelmää kulloinkin sovelletaan.

3.8 Komissio katsoo, että koulutukseen ja tiedottamiseen käytettäviä voimavaroja on lisättävä nykyisestä halutun lopputuloksen saavuttamiseksi. Se tarkastelee eri vaihtoehtoja ja tarvittaessa suorittaa arvion koulutus- ja vaihto-ohjelmasta.

3.9 Komissio antoi 29. kesäkuuta 2009 suosituksen (6) sisämarkkinoiden toiminnan parannustoimista. Komissio katsoo, että sen ja jäsenvaltioiden on sovitettava toimensa yhteen ja tehtävä yhteistyötä ja pyrittävä näin yhdessä tehostamaan sisämarkkinasääntöjen saattamista jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, niiden noudattamista ja soveltamista. Jäsenvaltioiden on kannettava yhdessä vastuu ja toimittava proaktiivisemmin sisämarkkinoiden hallinnoinnissa.

4. Yleistä

IMI-järjestelmän käyttöönoton edellyttämä nykyistä hajautetumpi lähestymistapa rajatylittävine yhteistyöverkostoineen lisää kansalaisten, toimielinten ja yritysten mahdollisuuksia nauttia oikeudesta moitteettomaan hallintoon. On pitäydyttävä edelleen perusperiaatteissa, joita ovat joustavuus, uudelleenkäyttö ja sitoumus olla asettamatta jäsenvaltioille lisävelvoitteita.

4.1.1 Oikeus moitteettomaan hallintoon konkretisoituu tässä yhteydessä siten, että kansalaiset saavat joustavasti käyttöönsä täsmällistä ja konkreettista tietoa sellaisten valtioiden asettamista vaatimuksista, joihin heidän on määrä asettautua, joissa heidän on määrä tarjota palveluita tai työskennellä, sekä toimivaltaisista viranomaisista, joille heidän on toimitettava hakemuksensa. Järjestelmä antaa lisäksi välillisesti tietoa perusteettomista kansallisista esteistä, jotka haittaavat edellä mainittuihin seikkoihin liittyvien yhteisön vapauksien toteutumista sellaisina kuin ne on taattu yhteisön oikeudessa. Tämä puolestaan antaa komissiolle mahdollisuuden ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin.

4.2 Jotta sisämarkkinat toimisivat moitteettomasti, jäsenvaltioiden viranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä keskenään ja herätettävä keskinäistä luottamusta IMI-järjestelmään. Näin lisätään omalta osaltaan avoimuutta ja tehostetaan hyvää hallintotapaa. Jotta jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset pystyvät tekemään sisämarkkina-asioissa tiivistä yhteistyötä yli rajojen, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin taatakseen rajatylittävien verkostojen tai komission käyttöön ottamien, IMI:n tapaisten sähköisten tietojärjestelmien toimivuuden.

4.3 Päätöksessä 2004/387/EY (HVTYK) säädetään kaaviosta, jossa määritellään yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden ja infrastruktuuripalveluiden toiminta- ja ylläpitokustannusten tasapuolinen jako yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä (7 artiklan 3 kohta). Jäsenvaltioiden viranomaisten on tehtävä IMI:n tarkoituksenmukaisen toiminnan edellyttämät investoinnit. ETSK katsoo, että koska kyseessä on jaettu toimivalta ja siis jaettu vastuu, jäsenvaltioilta edellytetään niin ikään lisäponnisteluja.

Järjestelmän todellinen käyttöönotto merkitsee, että jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission virkamiesten on tiivistettävä hallinnollista yhteistyötään. IMI:n soveltamisalaa on vastaisuudessa laajennettava, kun se nyt rajoittuu sisämarkkinoista säädettyihin ammattipätevyys- ja palveludirektiiveihin.

4.4.1 Tällaista hallinnollista yhteistyötä varten päätöksessä 2008/49/EY säädetään tietojenvaihto- ja käsittelyjärjestelmän perustamisesta. Tehtävä on arkaluonteisuutensa vuoksi lohkottu osiin siten, että kunkin toimintaan osallistuvan hallintoyksikön hoidettavaksi annetaan tietty konkreettinen järjestelmän osa. Komission lisäksi IMI-järjestelmän välttämättömiä toimijoita ovat kansallinen koordinaattori ja järjestelmän käyttäjät. Viimeksi mainitut toimivat joko jäsenvaltion viranomaisten tai koordinaattorin valvonnassa, ja ne on tyypitelty sen mukaan, millaisia toimia pyynnön käsittelijä, allokoija, siirron käsittelijä ja paikallinen tietovastaava ovat niille osoittaneet.

4.4.2 Järjestelmä on välttämättä sovitettava yhteen niiden direktiivien mukaisen hallinnollisen yhteistyön mekanismien kanssa, joihin järjestelmää aiotaan soveltaa, toisin sanoen palveludirektiivissä ja ammattipätevyysdirektiivissä säädettyjen tietojenvaihtomekanismien ja niitä varten nimettyjen kansallisten viranomaisten kanssa. Tässä yhteydessä onkin otettava huomioon IMI:n käyttäjien ja kyseisissä direktiiveissä säädettyjen kansallisten viranomaisten väliset mahdolliset välittömät tai välilliset yhteydet, erityisesti sellaiset yhteydet, jotka vaikuttavat sisämarkkinoihin suoraan tai epäsuorasti.

4.4.3 Palveludirektiivin osalta on IMI-järjestelmän koordinoinnin kannalta hyvä huolehtia seuraavista seikoista:

a) toimivaltaisen viranomaisen määritteleminen laajasti (4 artikla)

b) keskitettyjen asioimispisteiden (6 artikla) ja yhteystahojen (28 artikla) perustaminen

c) pitkälle yhtenäistettyjen lupamenettelyjen ja yhteydenpitoa hakijoihin koskevien menettelyjen käyttöönotto (13 artikla)

d) ennakkovaroitusmekanismien käyttöönotto (artikla 32), mikä saattaa antaa aihetta jäsenvaltioiden viranomaisista muodostettavan eurooppalaisen verkoston perustamiseen.

4.4.4 Ammattipätevyysdirektiivin osalta on puolestaan hyvä huolehtia seuraavista yhteistyömekanismeista:

a) toimivaltaisen viranomaisen määritteleminen laajasti ja toimialaorganisaatioiden antamien pätevyystodistusten yhdenmukaistaminen (3 artikla)

b) jäsenvaltioiden välinen hallinnollinen yhteistyö, jotta palveluja voidaan tarjota vapaasti (8 artikla)

c) ammattipätevyyden tunnustamismenettelyn yhdenmukaistaminen sijoittautumistarkoituksessa (51 artikla)

d) hallinnollisen yhteistyön erityisjärjestelmä, jossa määritellään konkreettisesti toisaalta se, miten vaihdetaan tietoja kurinpitotoimista ja rikosoikeudellisista rangaistuksista sekä mitkä ovat toimivaltaisia viranomaisia ja kuka kyseisiä tietoja koordinoi (56 artikla), ja toisaalta kansallisten yhteystahojen perustaminen huolehtimaan direktiivin soveltamiseen liittyvästä konkreettisesta tiedottamisesta (57 artikla).

4.4.5 Komitea katsoo, että IMI-järjestelmän välitön käyttöönotto lähitulevaisuudessa edellyttää, että järjestelmän alkuvaiheessa kattamilla aloilla huomioidaan sosiaaliset näkökohdat (vakuutusmaksukaudet, eläkeoikeudet jne.). Tämä lähestymistapa vastaa komitean tavanomaista poliittista kantaa. Se on myös tarpeen, koska ammatin harjoittamisen ja työnteon taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat liittyvät aina välittömästi toisiinsa.

4.4.6 Komitea on usein korostanut edellä mainittua yhteyttä: esimerkiksi 14. tammikuuta 2009 antamassaan lausunnossa aiheesta ”Sisämarkkinoiden sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus” (7) komitea totesi, että unionin toimielinten on otettava huomioon sekä markkinoiden oikeutetut etunäkökohdat että tarve säännellä taloudelliseen toimintaan liittyviä vapauksia siten, että toimintaa harjoitettaessa kunnioitetaan EU:n lainsäädännössä tunnustettuja sosiaalisia perusoikeuksia, kansainvälisiä työelämän normeja sekä yksittäisten jäsenvaltioiden lainsäädäntöä mukaan lukien oikeus neuvotella, tehdä ja panna täytäntöön työehtosopimuksia.

4.4.7 Komitea on erityisesti antanut tukensa tämänsuuntaisille yhtenäistämistoimenpiteille, kun tarkoituksena on ollut sovittaa yhteen sosiaaliturvajärjestelmiä tai kun on tehty aloitteita eläkeoikeuksien siirrosta. (8)

4.5 ETSK kannattaa sitä, että EU-lainsäädäntö toimii kaikilta osin tehokkaasti ja että hyödynnetään sisämarkkinoiden koko potentiaalia. Komitean mielestä on myös ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin toimivaltaisten viranomaisten valistamiseksi ja kouluttamiseksi.

4.6 Hallinnollisen yhteistyön tehostamiseksi IMI-järjestelmän ja siinä mukana olevien organisaatioiden toiminta on vakiinnutettava. ETSK:n ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on niin ikään toimittava asiassa näkyvästi. Niiden on ennen kaikkea järjestettävä tiedotuskampanjoita ja levitettävä tietoa järjestelmän olemassaolosta sekä tähdennettävä sen merkitystä sisämarkkinoiden toiminnalle.

4.7 ETSK katsoo, että IMI-järjestelmän toiminnasta saadun kokemuksen perusteella ja yhteisöoikeudessa tapahtuneen kehityksen pohjalta voidaan asettaa yleisperiaatteet, joilla hallinnollista yhteistyötä voidaan vastaisuudessa säännellä yhteisön laajuisesti entistä kattavammin ja seikkaperäisemmin säätämällä toiminnan yleisimmistä näkökohdista.

4.8 IMI on siis prosessin ensimmäinen vaihe, sellaisena kuin siitä nyt säädetään. Näin rationalisoidaan jäsenvaltioiden keskinäinen sekä jäsenvaltioiden ja komission välinen hallinnollinen yhteistyö sisämarkkinoiden toiminnan kannalta olennaisilla, molemminpuoliseen tunnustamiseen ja syrjimättömyysperiaatteeseen perustuvilla osa-alueilla. Samalla varmistetaan Euroopan unionin kansalaisten kannalta keskeinen seikka eli henkilötietojen suojelu, koska komissio määrittelee IMI-järjestelmän hallinnointiin osallistuvien tahojen tehtävät yksityiskohtaisesti.

4.9 Mainittakoon, että julkisasiamies Ruiz-Jarabo Colomer viittasi äskettäin julkaistuissa päätelmissään (9) IMI-järjestelmän vaikutukseen henkilötietojen suojelujärjestelmään tulkitsemalla tiettyjä järjestelmästä annettuihin säännöksiin sisältyviä seikkoja tavalla, jota voidaan tässä yhteydessä soveltaa kaikilta osin. Kyseinen tulkinta on vahvistettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 7. toukokuuta 2009 antamassa tuomiossa, joka koskee velvollisuutta turvata oikeus tutustua niitä vastaanottajia tai vastaanottajakategorioita koskeviin tietoihin, joille tietoja on annettu, sekä annettujen tietojen sisältöön ei yksinomaan nykytilanteen vaan myös aiemman tilanteen osalta. Lisäksi tuomiossa määrätään kyseisten tietojen säilyttämistä koskevasta määräajasta niin, että säilytetään asianmukainen tasapaino asianomaisen henkilön yksityisyyden suojelemista koskevan intressin ja kyseisten tietojen säilyttämistä koskevasta velvollisuudesta käsittelystä vastaavalle taholle mahdollisesti aiheutuvan taakan välillä.

4.10 Tulkinta liittyy erityisesti kahteen direktiivissä 95/46 tunnustettuun oikeuteen. Niitä säännellään siten, että yhden oikeuden toteutuminen (oikeus tietojen poistamiseen vuoden kuluttua) näyttää vaikeuttavan toisen toteutumista (asianomaisen oikeus tutustua tietojen käsittelyyn): Kun tiedot direktiivin 95/46 nojalla poistetaan, poistuu mahdollisuus tutustua tietoihin, sillä olematonta tietoa ei enää voi pyytää nähtäväkseen. Lienee harkittua pitäytyä julkisasiamiehen ja tuomioistuimen tulkinnassa, jotta kumpikin yhteisön oikeudessa tunnustettu oikeus voi toteutua samanaikaisesti. Tulkinnan mukaan asianomaiselle on ilmoitettava tietojen poistamisesta sekä siitä, kenelle tiedot on annettu, ja vuoden määräajasta käyttää oikeutta tutustua tietoihin, minkä jälkeen tiedot poistetaan eikä niihin siis enää voi tutustua.

Bryssel 5. marraskuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Asiassa C-392/02 15.11.2005 annettu tuomio sekä julkisasiamies Adrian Geelhoedin päätelmät.

(2) EUVL L 264, 15.10.2003.

(3) EUVL C 325, 30.12.2006.

(4) EUVL L 181, 18.5.2004.

(5) EUVL L 13, 16.1.2008.

(6) EUVL L 176, 7.7.2009, s. 17.

(7) EUVL C 182, 4.8.2009, s. 1.

(8) EUVL C 228, 22.9.2009.

(9) Asiassa C-553/07 22.12.2008 annetut päätelmät.