FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 4.12.2008  
SEC(2008) 2951  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja   
 
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä 
kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpano sta vastaavien kansallisten viranomaisten 
yhteistyöstä annetun Euroopan parlamenti n ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 
muuttamisesta  
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
{KOM(2008) 816 lopullinen} 
{SEC(2008) 2950} 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
matkustajien oikeuksista meri- ja sisävesiliikenteessä sekä 
kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpano sta vastaavien kansallisten viranomaisten 
yhteistyöstä annetun Euroopan parlamenti n ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 
muuttamisesta  
1. MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN  
Toteutus  
Tämän vaikutustenarvioinnin tarkoituksena on tarkastella matkustajien oikeuksien suojan 
tilannetta vesiliikenteen alalla sekä pohtia, on ko tarvetta antaa lainsäädäntöä matkustajien 
yleisistä oikeuksista. Vaikutus tenarvioinnissa keskitytään ke skeisiin huolenaiheisiin, joita 
komissio on korostanut po litiikkaansa kuvaavissa asiakirjoissa. Näitä ovat liikuntarajoitteisten 
henkilöiden oikeudet, palvel un laatu, avunanto ja korvauks et matkustajille matkan 
keskeytyessä viivästymisen tai peruutuksen taki a, oikeus saada tietoa sekä syrjimättömyys. 
Kuuleminen ja asiantuntemus 
Energian ja liikenteen pääosasto teetti vuosina 2005–2006 riippumattoman tutkimuksen EU:n 
vesiliikenteen matkustajien oikeuksien suojan  tasosta liikennepalvelujen keskeytyessä. 
Lisäksi Euroopan komissio aloitti vuonna 2006 ju lkisen kuulemismenettelyn. Tutkimuksen ja 
kuulemisen päätelminä voitiin todeta, että mat kustajien suojelulla ol isi oltava koko EU:ssa 
yhteinen vähimmäistaso joka ei saisi olla riippuvaine n liikennemuodosta ta i siitä, onko matka 
jäsenvaltion sisäinen tai ylittääkö se unionin sisäisen tai ulkorajan. 
2. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Liikuntarajoitteisten matkustajien ongelmat 
Suuri enemmistö (79 %) Euroopan unionin asukka ista katsoo, että vammaiset ovat muita 
heikommassa asemassa. Jäsenvaltioissa ollaan selvästi yhtä mieltä (91 %) siitä, että esteettömyyden parantamiseksi tarvitaan lisätoim enpiteitä ja lisää rahaa. Liikuntarajoitteisten 
henkilöiden oikeudet liikenteessä eivät saa ra joittua esteettömään pääsyyn vaan niihin on 
sisällyttävä myös syrjimättömyys, katkeamaton avunanto koko matkan ajan sekä tiedonsaanti. 
Matkustajien ongelmat EU:n vesiliikenteessä 
Meri- ja sisävesiliikenteen matkustajien oi keuksien tehokas suojaaminen vaikuttaa koko 
vesiliikenteeseen oli se sitten kansallista, yhteisön sisäistä, kansainvälistä tai risteilyliikennettä. 
Markkinoiden avaaminen ei ole vaikuttanut vaatimusten ja pa lvelujen laatuun odotetusti eikä 
myöskään parantanut matkustajien oikeuksi a tai helpottanut riitojenratkaisukeinoja. 
Laivayhtiöiden soveltamien erilaisten mene ttelyjen ja määräaikojen vuoksi matkustajat 
tarvitsevat yhteisiä menettelyjä tyytymättömyyden ilmaisemiseksi tarvittaessa. Yhteisten 
FI 3   FI menettelyjen puuttuminen jättää matkustajat yksin ongelmiensa kanssa ja estää ilmaisemasta 
tyytymättömyyttä silloin, kun siihen olisi syytä. 
Ongelman taustatekijät  
– Matkustajien oikeuksien suojan  laajuus ja kattavuus eivät ole riittävän yhdenmukaisia.  
– Peruutus- ja viivästymistapauksia varten ei ol e välittömiä ja ennalta määriteltyjä yhteisiä 
ratkaisuja.  
– Kaikki matkustajat ja etenkin liikuntarajoitte iset henkilöt eivät saa tietoa kriittisistä 
tapahtumista. 
– Liikuntarajoitteisten henkilöiden syrjintä on mahdollista, ja vesiliikenteessä ei oteta 
liikuntarajoitteisten tarp eita riittävästi huomioon.  
Ketä ongelma koskee ja miten? 
Vesiliikenteen markkinoiden avaaminen lisää  matkustajamääriä, mi kä puolestaan lisää 
matkakohteiden määrää ja alentaa hintoja.  Vesiliikenteen matkustajien kokonaismäärä 
tarkastelluissa maissa oli noin 199 miljoonaa v uonna 2006. Tästä määrästä 60 prosenttia oli 
kansallista, 35 prosenttia yhteisön sisäistä ja loput kansainvälistä liikennettä ja 
risteilymatkoja. Liikunta rajoitteisia henkilöitä oli vuonna 2005 koko EU:ssa noin 
136,2 miljoonaa1.  
Onko EU:lla valtuudet toimia? 
Matkustajien suojelu ja etenki n heikoimmassa asemassa olev ien matkustajaryhmien suojelu 
kuuluu osana sisämarkkinoihin ja EU:n yhteis een liikennepolitiikkaan. Sisämarkkinoiden 
katsotaan toteutuneen, kun mahdollisimman suur et hyödyt koituvat sekä kuluttajille että 
yrityksille. Koska liikenteen sisämarkkinat on to teutettu, on huolehdittava myös vesiliikenteen 
matkustajien oikeuksien suojelusta näillä Euroop an yhteisillä markkinoilla. EU:n lainsäätäjä 
on tunnustanut tämän eurooppalaisen ulottuvuude n ja toteuttanut sen mukaisia yhteisön 
toimia lentoliikenteen ja rautatieliikenteen2 osalta. Lisäksi ehdotus asetukseksi linja-
automatkustajien oikeuksista on parhaillaan komission sisäisellä lausuntokierroksella. 
Matkustajat ja elinkeinonha rjoittajat tarvits evat yhteisiä peri aatteita, jotka ka ttavat kaikissa 
liikennemuodoissa vastuun onnettomuustapauksissa , vammaisten ja liikuntarajoitteisten 
henkilöiden tiedonsaannin ja kor kealaatuisen suojan, avunannon sekä oikeuden lipun hinnan 
palautukseen viivästymis-  ja peruutustapauksissa. 
3. TAVOITTEET  
Matkustajien oikeuksien vahvistam isen yleiset tavoitteet perustuva t Euroopan unionin yleisiin 
tavoitteisiin, joita ovat korkeatas oinen kuluttajansuoja, parempi sosiaalinen ja taloudellinen 
yhteenkuuluvuus ja ihmisten vapaan lii kkuvuuden takaaminen Euroopan unionissa.  
                                                 
1 PwC:n analyysi tiedoista, jotka sisältyvät Eurostatin ja OSSATEn ( One-Stop-Shop for Accessible 
Tourism in Europe ) analyysiin “Accessibility Market and Stakeholder Analysis” .  
2 Lentoliikenne: asetukset (EY) N:o 261/2004 (E UVL L 46) ja (EY) N:o 1107/2006 (EUVL L 204); 
rautatieliikenne: asetus (EY) N:o 1371/2007. 
FI 4   FI 4. VAIHTOEHDOT  
Nykytilanteen säilyttäminen (vaihtoehto 1)  
Ei tehdä mitään EU:n tasolla, ja nykyinen t ilanne erilaisine kansal lisine ja kansainvälisine 
säännöksineen jatkuu. 
Yhteisön lainsäädäntötoimi laivamatkustajien oikeuksien parantamis eksi (vaihtoehto 2) 
Yksi mahdollinen vaihtoehto on EU:n lainsääd äntötoimi, joka on sitova ja välittömästi 
sovellettavissa. Tällainen asetus koskisi vähintään yhden EU:n sataman sisältävien 
kansainvälisten reittien lisäksi myös yksittäiste n jäsenvaltioiden sisäistä liikennettä. EU:n 
säädökseen sisältyisivät seuraavat osatekijät: 
• liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeude t: esteettömyys satamissa, avunanto 
satamissa ja aluksilla sekä tiedottamisvaatimukset 
• matkustajien oikeudet matkan keskeytye ssä peruutuksen tai viivästymisen vuoksi 
• vaatimukset, jotka koskevat matkustajien oikeuksista tiedottamista yleisölle ja 
erityisesti matkustajille, liikuntarajo itteiset henkilöt mukaan luettuina 
• valitusten käsittely ja matkustajien oikeuksien toteutumisen seuranta ja 
täytäntöönpanon valvonta.  
Parhaiden toimintatapojen koordinointi ja  vaihtaminen EU:n tasolla kansallisen 
lainsäädännön vahvistamis eksi (vaihtoehto 3) 
Kolmannessa vaihtoehdossa EU:n asetus tarj oaisi vain pehmeän sääntelykehyksen, joka 
perustuisi parhaisiin toiminta tapoihin ja tarjoaisi kansalliselle lainsääd ännölle vertailukohdan 
meri- ja sisävesiliikenteen matkustajien oikeuksien toteuttamiseksi. 
Vapaaehtoiset sopimukset (vaihtoehto 4) 
Vapaaehtoisten sopimusten tehokkuus matkusta jaliikenteen alalla on kiistanalainen: 
kuluttajajärjestöt ovat voimakkaasti sitä mieltä , että toistaiseksi aikaan saadut harvat 
käytännesäännöt eivät ole toimineet. Aikais emmat kokemukset lent oliikenteen alalta 
näyttäisivät vahvistavan käsitystä siitä, että vapaaehtoiset sopimukset eivät ole kovinkaan 
onnistunut ratkaisu.  
5. TALOUDELLISTEN VAIKUTUSTEN ANALYYSI  
Vaihtoehto 1: nykytilanteen säilyttäminen  
Toiminnanharjoittajille, satamille, hallintoelimille ja paikallisviranomaisille ei aiheutuisi 
vaihtoehdossa 1 lisäkustannuksia. Niillä on kuitenk in hävittävää, koska liikenteen määrä ei 
lisääntyisi. Jos laivamatkustajien hyväksi ei toteuteta toimenpiteitä, matkustajamäärät eivät todennäköisesti kasva.  
Lisäksi EU:n ja muun maailman toiminnanharjoittajille, satamille, hallintoelimille ja 
paikallisviranomaisille aiheutuisi  kustannuksia siitä, että kansalli set lait poikkeavat toisistaan. 
FI 5   FI Vaihtoehto 2: yhteisön lainsäädäntötoimi 
1) Toimenpiteiden kustannukset liikun tarajoitteisten henkilöiden osalta 
Hyväksyttävän tasoinen esteettömyys satamissa on saavutettavissa siten,  että siitä aiheutuu 
toiminnanharjoittajille mahdollisimman vähän ku stannuksia, kun rakennetaan uusi terminaali 
tai peruskorjataan vanhaa. 
Avunannosta satamissa voisi aiheutua laiva yhtiöille ainoastaan koulutukseen liittyviä 
kustannuksia. Liikenteenharjoittaj ien edellytetään jo nyt tarj oavan henkilölleen koulutusta 
avunantoon aluksella. Asiaka spalveluhenkilöstön vuotuisik si koulutuskustannuksiksi 
arvioidaan noin 2,9 miljoonaa euroa. Tietoisuuden parantamiseksi voi kuitenkin olla tarpeen edellyttää, että myös tuk itoiminnoista vastaava henkil ökunta osallistu u tällaiseen 
koulutukseen. Tässä tapauksessa lisäkustannukset olisivat noin miljoona euroa vuodessa.  
Tiedottamisvelvollisuuden kustannukset jäävät pieniksi, sillä tiedotus voidaan hoitaa osana 
toiminnanharjoittajien muuta tiedotustoimintaa.  
2) Toimenpiteiden kustannukset matkan keskeytyessä peruutuksen tai viivästymisen 
vuoksi 
Toimista, jotka liittyvät korvausjärjestelmien määrittelyyn ja matkustajien tekemiseksi 
oikeuksistaan tietoisiksi, ei pitäisi aiheutua  suuria kustannuksia, mutta tätä on vaikea 
ennustaa. Vaikutuksen tuloihin ja voittoihin ei  pitäisi kuitenkaan olla  merkittävä, ja myöskin 
vaikutus yhteisön yritysten kilpailukykyyn lienee vähäinen, koska toimenpiteet koskisivat 
kaikkia alan toimijoita. 
3) Tiedottamisvelvollisuudesta  aiheutuvat kustannukset 
Tiedottamisvelvollisuus ei näytä aiheuttavan er ityisiä lisäkustannuksia to iminnanharjoittajille. 
4) Valitusten käsittelyn ja seurannan kustannukset Riitojen ratkaisun järjestämisestä ei odoteta aihe utuvan merkittäviä taloudellisia lisärasitteita 
toiminnanharjoittajille.  
5) Vaikutukset vesiliikenteen matkustajiin  
Kustannusten lisääntyminen voi johtaa laivayhtiöiden käytt ökatteen pienenemiseen tai 
matkalippujen hintojen nousuun. Vaikutukset li ppujen hintoihin riip puvat siitä, paljonko 
laivayhtiöille aiheutuu lisäkustannuksia.  
6) Vaikutus matkailualaan  Ehdotetuilla toimenpiteillä olisi todennäköisest i suotuisia vaikutuksia EU:n liikeyritysten 
kilpailuasemaan.  
Vaihtoehto 3: parhaiden toimintatapojen k oordinointi ja vaihtaminen EU:n tasolla 
kansallisen lainsäädännön vahvistamiseksi 
Ehdotetuista toimenpiteistä voi seurata hyötyjä  ja kustannuksia sen mukaan, missä määrin 
jäsenvaltiot päättävät antaa kansallisia sääntöjä ja valvoa niiden täytän töönpanoa. Kansallisten 
toimenpiteiden soveltamisesta on odotettaviss a positiivisia vaikutuksia matkailuelinkeinoon. 
FI 6   FI Matkailusta mahdollisesti saatavat tulot olisivat  kuitenkin pienemmät kuin vaihtoehdossa 2, 
koska palvelujen täysi esteettömyys toteutuisi  vain niissä jäsenvaltioissa, jotka noudattavat 
EU:n suosituksia täysimittaisesti.  
Vaihtoehto 4: vapaaehtoiset sopimukset 
Kustannukset olisivat samaa luokkaa kuin va ihtoehdossa 3. Kokonaiskustannusten pitäisi 
kuitenkin jäädä pienemmiksi kuin muissa vaihto ehdoissa, sillä todennäköi sesti vain pieni osa 
toiminnanharjoittajista ottaisi vapaaehtoisesti vastattavakseen lisäkustannuksia. 
6. SOSIAALISTEN VAIKUTUSTEN ANALYYSI  
Vaihtoehto 1: nykytilanteen säilyttäminen 
Muissa liikennemuodoissa jo saavutettu mat kustajien luottamus, joka perustuu yhteisön 
tasolla hyväksyttyihin oikeuksiin, kääntyis i epäluottamukseksi, jos vesiliikenteessä 
kieltäydytään tarjoamasta matkustajille tällainen yhdenmukais uuden, selkeyden ja 
tehokkuuden vähimmäistaso oikeuksien osalta. Nega tiivisia sosiaalisia vaikutuksia voisi olla 
työpaikkojen menettäminen se kä vanhusten ja vammaisten sosiaalisen osallisuuden 
heikkeneminen.  
Vaihtoehto 2: yhteisön lainsäädäntötoimi 
Meri- ja sisävesiliikenteen matkustajat hyötyvä t palvelun laadun paranemisesta. He saavat 
myös apua, jos he joutuvat vaikei siin tilanteisiin matkan aikana.  
Työpaikkojen määrä satamissa saattaa lis ääntyä, koska laivamatkustajien määrän 
lisääntyminen voi aiheuttaa lisähenkilöstön tarvetta satamissa ja matkustajaterminaaleissa. Varovaisimman arvion mukaan satamiin otet tavan lisähenkilöstön määrä voisi olla noin 
176 400. Matkailualalle työpaikkoja voisi tulla kokoaikavastaavina lisää lähes 12 000:sta yli 
24 000:een. 
Vaihtoehto 3: parhaiden toimintatapojen k oordinointi ja vaihtaminen EU:n tasolla 
kansallisen lainsäädännön vahvistamiseksi 
Vaihtoehdossa 3 todennäköisiä hyötyjä ja ku stannuksia syntyy sen mukaan, missä määrin 
EU:n jäsenvaltiot päättävät antaa kansallisi a sääntöjä ja valvoa niiden täytäntöönpanoa 
Vaihtoehto 4: vapaaehtoiset sopimukset 
Todennäköisiä hyötyjä ja kustannuksia syntyy sen mukaan, missä määrin 
toiminnanharjoittajat ovat hal ukkaita vahvistamaan matkustaji lle oikeuksia tai hyväksymään 
kollektiivisesti vahvistettuja oikeuksia sekä  kummassakin tapauksessa noudattamaan niitä 
käytännössä. 
7. Y
MPÄRISTÖVAIKUTUKSET  
Vaihtoehto 1: nykytilanteen säilyttäminen 
Jos vesiliikenne ei pysty vastaamaan matkus tajien odotuksiin, matkus tajat todennäköisesti 
ilmaisevat tyytymättömyytensä siirtymällä toiseen liikennemuotoon, jos sellainen on 
FI 7   FI saatavilla. Tavaraliikenne vesitse saas tuttaa kahdeksankertaisesti vähemmän kuin 
ilmaliikenne, jota voi pitää ainoana sille vaihtoehtoisena kuljetusratkaisuna. Sen vuoksi 
vaihtoehdon ”ei tehdä mitään” ympärist ökustannukset olisivat huomattavat.  
Vaihtoehto 2: yhteisön lainsäädäntötoimi 
Matkustajille tarjottavien palvelujen laadun me rkittävä paraneminen lisäisi vesiliikenteen 
kysyntää. Jos matkustajien määrä lisääntyy, suurin vaikutus näkyisi keskimääräisen 
käyttöasteen lisääntymisenä ja Euroopan nykyi sen aluskannan käytön tehostumisena. Jos 
vesiliikennepalvelujen määrä lisääntyy, vaikutus  ympäristöön olisi kuitenkin marginaalisesti 
positiivinen, sillä suurin osa uusista matkustajista siirtyisi muista (saastuttavammista) liikennemuodoista.  
Vaihtoehto 3: parhaiden toimintatapojen k oordinointi ja vaihtaminen EU:n tasolla 
kansallisen lainsäädännön vahvistamiseksi 
Palvelun laatu ei parane maissa, jotka ei vät toteuta EU:n ehdottamia toimenpiteitä. 
Matkustajat ilmaisevat todennäköisesti tyytymättömyytensä valitsemalla toisen, vesiliikennettä saastuttavamman liikennemuodon. 
Vaihtoehto 4: vapaaehtoiset sopimukset 
Vesiliikennepalvelut eivät parane. Lopputul os olisi samanlainen kuin vaihtoehdossa 3. 
8. H
ALLINTOKUSTANNUKSET  
Ehdotettujen sääntöjen täytäntöönpanosta ja valvo nnasta sekä valitusten käsittelystä vastaavan 
tahon toiminta, tehtävät ja rakenne olisiv at hyvin samanlaiset kuin tahon, jonka kukin 
jäsenvaltio on nimennyt valvomaan kansainvälisen rautatieliikent een matkustajien oikeuksista 
ja velvollisuuksista annetun asetuksen3 tai lentomatkustajien oikeuksia koskevan asetuksen4 
täytäntöönpanoa. Sen vuoksi lentoliikenteen al alla jo saatu kokemus on tässä tapauksessa 
arvokasta. Ennakoitavissa olevat kustannukset  EU:ssa olisivat noin 568 000 euroa.  
9. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaikutustenarvioinnin päätelmä on, että neljästä arvioidusta vaihtoehdosta EU:n 
lainsäädäntötoimi on vaihtoehto, jolla voidaan saavuttaa kaikki tavoitteet.  
Muiden liikennemuotojen esimerkki osoittaa , että matkustajien suojan todellinen 
parantaminen on mahdollista vain EU:n tas on toimilla. Matkustajille koituvat hyödyt ovat 
ilmeiset, mutta perusoikeuksien yhdenmukaistaminen hyödyttää myös sisämarkkinoilla toimivaa liikenne-elinkeinoa. Erillisiin lakiteks teihin ja sopimuksiin perustuvat hajanaiset 
kansalliset säännöt ovat omiaan aiheutta maan mukautumiskustannuksia ja rajoittamaan 
                                                
 
3 KOM(2004) 143 lopullinen. 
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, 
matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen  sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen 
viivästymisen johdosta annettavaa ko rvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen 
(ETY) N:o 295/91 kumoamisesta. 
FI 8   FI toiminnanharjoittajien maantietee llisiä joustomahdollisuuksia henkilöstön ja kulkuvälineiden 
käytössä.