ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 301/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8408 – Cinven / CPPIB / Travel Holdings Parent Corporation)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 301/02)

Komissio päätti 22. toukokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8408. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 292/3

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8587 – Bridgepoint / Groupe Primonial)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 292/05)

Komissio päätti 30. elokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain ranskaksi ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8587. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 278/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8512 – A.P. Moller Maersk / Danske Bank / Gatetu)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 278/02)

Komissio päätti 16. elokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8512. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava: — SAIC Motor on kiinalainen autonvalmistaja, joka on listattu Kiinan A-osakkeiden markkinoilla. Sen liiketoimintaan kuuluvat sekä henkilöautojen että hyötyajoneuvojen tutkimus, valmistus ja myynti, ajoneuvojen komponentit (kuten moottorit, vaihdelaatikot, voimalaitteet, alustat, sisä- ja ulkovarusteet sekä erilaiset elektroniset komponentit), logistiikka, ajoneuvojen telemaattiset sovellukset, käytettyjen ajoneuvojen kauppa ja autorahoitus. — Infineon on listautuneena Frankfurtin pörssiin. Sen tärkeimmät liiketoimintasegmentit ovat voimalaitteiden puolijohteet, käyttöelektroniikka ja turvajärjestelmät (Automotive), sähköenergian tuotannossa, siirrossa ja kulutuksessa käytettävät tehopuolijohteet ja tehopuolijohdemoduulit (Industrial Power Control), tehokasta energianhallintaa ja suurtaajuussovelluksia varten tarkoitetut puolijohteet (Power Management and Multimarket) sekä älykorttien turvallisuus (Chip Card Security). — SAIC Infineon Modules valmistaa ja myy kehyspohjaisia IGBT-tehomoduuleita (tehopuolijohteita) hybridiajoneuvoja ja täysin sähkökäyttöisiä ajoneuvoja varten Kiinassa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 271/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8582 – Letterone / Holland & Barrett)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 271/02)

Komissio päätti 10. elokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8582. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 253/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8537 – Moody’s / Bureau Van Dijk Electronic Publishing)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 253/01)

Komissio päätti 28. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8537. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 238/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8354 – Fox/Sky)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 238/01)

Komissio päätti 7. huhtikuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8354. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
1.

Komissio vastaanotti 6. heinäkuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kiinalaiseen yritykseen China National Chemical Corporation (ChemChina) kuuluva kiinalainen yritys China National Bluestar Group Co. Ltd (Bluestar Group) ja japanilainen yritys Asahi Kasei Corporation (AKC) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan uudessa yhteisyrityksessä (JV) ostamalla osakkeita ja sijoittamalla omaisuuseriä.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 232/2

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8487 – Lone Star / Nani Holdings / Novo Banco)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 232/04)

Komissio päätti 7. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8487. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 220/53

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8465 – Vivendi / Telecom Italia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 220/05)

Komissio päätti 30. toukokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8465. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 7.12.2022

SWD(2022) 698 final

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA



TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA



Oheisasiakirja

ehdotukseen



EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

asetusten (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 575/2013 ja (EU) 2017/1131 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse toimenpiteistä, joilla lievennetään kolmansien maiden keskusvastapuoliin liittyviä liiallisia vastuita ja parannetaan unionin määritysmarkkinoiden tehokkuutta



ja ehdotukseen



EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

direktiivien 2009/65/EU, 2013/36/EU ja (EU) 2019/2034 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse keskusvastapuoliin liittyvän keskittymäriskin käsittelystä sekä keskitetysti määritettyihin johdannaistransaktioihin liittyvästä vastapuoliriskistä

{COM(2022) 697 final} - {SEC(2022) 697 final} - {SWD(2022) 697 final}
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiivin (2011/24/EU) digitaalisten näkökohtien arviointi osoittaa, että nykyinen vapaaehtoinen järjestelmä on melko tehoton. Ongelmallista on erityisesti se, että yksilöt voivat vain rajoitetusti hallita terveystietojaan kansallisella ja valtioiden rajat ylittävällä tasolla, että digitaalisten terveysratkaisujen valmistajat kohtaavat esteitä pyrkiessään muiden jäsenvaltioiden markkinoille ja että yksityishenkilöt eivät pysty hyötymään innovatiivisista hoidoista, koska tutkijoilla, innovoijilla ja poliittisilla päättäjillä on rajalliset mahdollisuudet saada terveystietoja.
Tämä vaikutustenarviointi muodostaa perustan lainsäädäntöehdotukselle älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton puitteita koskevan direktiivin 2010/40/EU tarkistamiseksi. Se on keskeinen toimi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian ja Euroopan digitaalisen valmiuden toteuttamisessa. ITS-direktiivin tavoitteena on lisätä jatkuvien ITS-palvelujen käyttöönottoa ja käyttöä kaikkialla EU:ssa, jotta voidaan parantaa tieliikennejärjestelmän toimintaa sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintoja ja siten vähentää tieliikenteen kielteisiä ulkoisia vaikutuksia. Vuonna 2019 tehty arviointi osoittaa, että ITS-direktiivi on merkityksellinen, mutta älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto on edelleen hidasta ja hajanaista. Arvioinnissa todetaan, että tämän vuoksi on menetetty mahdollisuuksia rakentaa osallistava multimodaalinen liikennejärjestelmä. On myös tarpeen ottaa huomioon verkottuneen ja automatisoidun liikkumisen sekä liikkumisfoorumien yhteydessä tapahtunut kehitys. Koko liikenneverkon osalta on myös parannettava i) infrastruktuuridatan, ii) liikennedatan ja iii) matkadatan saatavuutta ja käytettävyyttä.
Yksi keskeinen tekijä on nykyisen päästökauppajärjestelmän lujittaminen sen tavoitetason nostamiseksi vuoden 2030 vähintään 55 prosentin päästövähennystavoitteen mukaiselle tasolle. Vaihtoehdot eroavat toisistaan sen suhteen, milloin lineaarista vähennyskerrointa tiukennetaan ja aloitetaanko tiukennus nykyisestä päästökaton kehityspolusta vai uudesta lähtökohdasta. Kaikki vaihtoehdot olisivat tuloksellisia ja tehokkaita vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi. Sen vuoksi valinta eri tavoista vahvistaa päästökauppajärjestelmää ja muita vaihtoehtoja sisältävistä siihen liittyvistä paketeista, jotka liittyvät esimerkiksi markkinavakausvarantoon, on edelleen poliittinen. Tarvitaan kohdennetumpaa suojelua hiilivuotoriskiä vastaan samalla, kun kannustetaan innovointiin. Tämä voitaisiin toteuttaa esimerkiksi maksutta jaettavien päästöoikeuksien tiukempien vertailuarvojen avulla. Ilmastopolitiikan puitteiden ulottamiseksi meriliikenteeseen on neljä päävaihtoehtoa: sisällyttäminen nykyiseen päästökauppajärjestelmään, mihin voitaisiin myös yhdistää hiili-intensiteettistandardi, erillinen päästökauppajärjestelmä ja päästövero. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on sisällyttäminen nykyiseen päästökauppajärjestelmään, joka poliittisista valinnoista riippuen voisi kattaa ETA:n sisäisistä matkoista aiheutuvat päästöt tai joka voitaisiin laajentaa kattamaan myös puolet ETA:n ulkopuolisten matkojen päästöistä. Mitä tulee järjestelmän mahdolliseen laajentamiseen muille aloille, erillisen päästökauppajärjestelmän perustaminen joko rakennusten ja tieliikenteen päästöille tai kaikille fossiilisten polttoaineiden poltosta aiheutuville päästöille ovat kaksi pääasiallista vaihtoehtoa. Niillä täydennetään 55-valmiuspaketin (”Fit for 55”, ”Valmiina 55:een”) muita tehostettuja toimia, jotka kohdistuvat teknologiatukeen, muihin kuin hintoihin liittyviin esteisiin ja kansallisia toimia edistäviin kannustimiin, jotka heijastavat kansallisia olosuhteita. Ainoastaan rakennukset ja tieliikenteen kattavasta soveltamisalasta saatava suurin hyöty verrattuna kaiken fossiilisten polttoaineiden polttamisen kattamiseen on taloudellinen tehokkuus, erityisesti koska näin vältettäisiin uuden hiilivuotoriskisuojajärjestelmän luominen. Vähähiilistä teknologiaa on tuettava kasvattamalla innovaatiorahastoa. Päätös siitä, kuinka paljon rahastoa kasvatetaan, on kuitenkin viime kädessä poliittinen valinta, joka liittyy päästökauppajärjestelmän nykyisiä tavoitteita koskeviin päätöksiin ja päätökseen päästökauppajärjestelmän laajentamisesta uusille aloille. Yhteisvastuusäännöksiä, joilla puututaan jäsenvaltioiden välisiin jakautumahaasteisiin, voitaisiin kehittää edelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta päästökauppajärjestelmän panostusta EU:n uusiin omiin varoihin. Parhaaksi arvioituja toimenpiteitä koskevia kaikkia viittauksia on pidettävä suuntaa-antavina, eivätkä ne rajoita mukautuksia, joilla säilytetään 55-valmiuspaketin yleinen vaikuttavuus, tehokkuus ja johdonmukaisuus.
Tällä hetkellä EU:n kansalaisilla ja yrityksillä, jotka hakevat EU:ssa annetun tuomion tunnustamista ja täytäntöönpanoa jossakin kolmannessa maassa, on vastassaan hajanainen oikeudellinen toimintaympäristö, koska kattava kansainvälinen kehys ulkomaisten tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa varten siviili- ja kauppaoikeuden alalla puuttuu. Tämä tarkoittaa sitä, että kantajina olevien velkojien on osattava ottaa huomioon ulkomaisten tuomioiden hyväksymistä koskeva kolmansien maiden kansallinen lainsäädäntö sekä voimassa olevat alueelliset sekä kahden- ja monenväliset sopimukset. Jotta tuomion saisi pantua täytäntöön, kansainvälisten riita-asioiden osapuolten on siis investoitava resursseja ja aikaa ja usein käytettävä ulkopuolista asiantuntemusta toimivan oikeudenkäyntistrategian valmistelemiseksi. Tämä monimutkaisuus sekä siihen liittyvät kustannukset ja oikeudellinen epävarmuus ovat ehkäiseviä tekijöitä, jotka saattavat saada yritykset ja kansalaiset joko välttämään oikeudenkäyntiä ja hakeutumaan muunlaiseen riitojenratkaisuun, luopumaan vaatimuksistaan tai päättämään olla ylipäätään osallistumatta kansainvälisiin toimiin. Tämä puolestaan voi vaikuttaa kielteisesti EU:n yritysten ja kansalaisten halukkuuteen osallistua kansainväliseen kauppaan ja investointitoimintaan. Lisäksi koska EU:n tuomioiden täytäntöönpano kolmansissa maissa on epävarmaa, tämä heikentää EU:n yritysten ja kansalaisten oikeussuojan saatavuutta.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Taakanjakoasetuksessa asetetaan kansalliset kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet aloille, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmän nykyiseen soveltamisalaan. Tällaisia aloja ovat muun muassa rakennukset, tieliikenne, maatalous ja jätteet. Uusi tiukennettu EU:n koko talouden laajuinen tavoite, jonka mukaan kasvihuonekaasujen nettopäästöjä on vähennettävä vuoteen 2030 mennessä vähintään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta, merkitsee kuitenkin sitä, että nykyiset taakanjakoasetuksessa asetetut tavoitteet eivät pysty edistämään riittävästi koko EU:n tiukennetun tavoitteen saavuttamista. Toiseksi päästökauppajärjestelmän mahdollinen laajentaminen ja maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevan asetuksen soveltamisalan mahdollinen muuttaminen antavat aihetta tarkastella taakanjakoasetuksen soveltamisalaa osana yleistä ilmastopolitiikan rakennetta. Kolmanneksi taakanjakoasetus perustuu oikeudenmukaisuuteen, solidaarisuuteen ja kustannustehokkuuteen, ja nämä ominaisuudet on säilytettävä tarkistuksen yhteydessä.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Tämä vaikutustenarviointi on jatkoa yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun direktiivin samanaikaiselle arvioinnille. Arviointitulokset osoittavat, että tuoteturvallisuusdirektiivi on pätevä väline ja yleisesti ottaen saavuttanut sille asetetut tavoitteet, mutta EU:n markkinoilla on edelleen liian monia vaarallisia tuotteita, mikä luo epätasapuoliset toimintaedellytykset yrityksille ja aiheuttaa merkittäviä kustannuksia yhteiskunnalle ja kuluttajille. Vaarallisten tuotteiden aiheuttamista loukkaantumisista/kuolemista EU:n kuluttajille ja yhteiskunnalle aiheutuvaksi estettävissä olevaksi haitaksi arvioidaan 11,5 miljardia euroa vuodessa, ja vaarallisten tuotteiden arvon perusteella kuluttajille aiheutuvaksi haitaksi arvioidaan 19,3 miljardia euroa. Tuoteturvallisuusdirektiivin erityisongelmat liittyvät seuraaviin seikkoihin: tuoteturvallisuusdirektiivissä ei käsitellä riittävästi uusiin teknologioihin ja verkkokauppaan liittyviä haasteita; Kuluttajien tekemät vaarallisten tuotteiden palautukset eivät ole riittävän tehokkaita, markkinavalvontasäännökset eivät ole kaikilta osin tehokkaita ja yhdenmukaisia yhdenmukaistettuja tuotteita koskevien sääntöjen kanssa ja elintarvikkeita jäljitteleviä tuotteita koskevia turvallisuussääntöjä sovelletaan epäjohdonmukaisesti kaikkialla EU:ssa. Suurin syy näihin ongelmiin ovat markkinoiden ja sääntelyn puutteet tilanteessa, jossa verkkomyynti ja uudet teknologiat lisääntyvät voimakkaasti. Näiden ongelmien odotetaan lisääntyvän ajan mittaan, sillä kulutustavaroiden myynti liittyy yhä enemmän globalisaatioon ja digitalisaatioon.
Mikä on ongelmana ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Digitaaliset palvelut ovat viimeisten kahden vuosikymmenen ajan muokanneet EU:n taloutta ja yhteiskuntia, varsinkin erilaisten verkkoalustojen kehityksen myötä. Tässä tarkasteltava lainsäädäntöaloite rakentuu vuonna 2000 annetun sähköisen kaupankäynnin direktiivin arviointiin. Oheinen direktiivin arviointi osoittaa, että sen ydinperiaatteet ovat edelleen tarkoituksenmukaisia, mutta jotkin direktiivin säännöt kaipaavat päivitystä, kun on vastattava varsinkin verkossa toimiviin välittäjiin ja alustapalveluihin liittyviin haasteisiin. Tätä taustaa vasten tässä vaikutustenarviointiraportissa analysoidaan kolmea keskeistä ongelmaa ja niiden syitä. Ensinnäkin verkon käyttäjät altistuvat yhä kasvaville riskeille ja ongelmatilanteille, jotka ulottuvat laittoman toiminnan leviämisestä aina perusoikeuksiin kohdistuviin uhkiin ja muihin yhteiskunnallisiin haittavaikutuksiin. Nämä ongelmat ovat levinneet laajalle verkon ekosysteemissä, mutta vakavimpina ne ilmenevät hyvin suurilla verkkoalustoilla näiden alustojen erittäin laajan tavoittavuuden vuoksi. Toiseksi verkkoalustojen laajempi valvonta on EU:ssa pitkälti koordinoimatonta ja tehotonta, vaikka tällaisten palvelujen systeeminen merkitys on erittäin huomattava. Sähköisen kaupankäynnin direktiivillä luotu hyvin rajallinen yhteistyöjärjestely, jolla on tarkoitus puuttua rajat ylittäviin ongelmakysymyksiin, on liian epämääräisesti määritelty ja sitä käytetään EU-maissa epäjohdonmukaisesti. Kolmanneksi EU-maat ovat alkaneet säännellä digipalveluja kansallisella tasolla, mikä luo sisämarkkinoille uusia esteitä. Tämä tuo perusteetonta kilpailuetua jo vakiintuneille hyvin suurille alustoille ja digipalveluille.
Mitä lainsäädännöllisiä ja muita toimenpidevaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto arvioitu parhaaksi? Miksi?

Useita vaihtoehtoja on hylätty, koska niitä pidettiin suhteettomina tai vähemmän tehokkaina tämän aloitteen tavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin vaihtoehtoihin kuuluivat muun muassa karsinogeenisten kemiallisten aineiden käytön kieltäminen työssä, markkinapohjaiset välineet (tuet, verohelpotukset jne.), alan itsesääntely ja ohjeasiakirjat. Sopivimpana vaihtoehtona on pidetty uusien tai tarkistettujen EU:n laajuisten työperäisen altistumisen raja-arvojen asettamista karsinogeeneja ja mutageeneja koskevassa direktiivissä. Useita työperäisen altistumisen raja-arvoja koskevia skenaarioita on arvioitu, mukaan lukien työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan kolmikantakomitean (ACSH) hyväksymät työperäisen altistumisen raja-arvot, joissa otetaan huomioon tieteelliset suositukset sekä sosioekonomiset ja toteutettavuuskysymykset. Neuvoa-antava komitea koostuu hallitusten, työnantajien ja työntekijöiden edustajista. ACSH:n sopimien työperäisen altistumisen raja-arvojen lisäksi kunkin aineen osalta on harkittu alemman ja korkeamman raja-arvon skenaarioita. ACSH:n suosittelemat työperäisen altistumisen raja-arvot on perusteellisen vaikutustenarvioinnin perusteella valittu parhaiksi vaihtoehdoiksi, sillä ne edustavat parhaita skenaarioita tehokkuuden, vaikuttavuuden ja johdonmukaisuuden kannalta. Näiden vaihtoehtojen katsotaan myös täydentävän kutakin ainetta koskevia voimassa olevia REACH-toimenpiteitä.