FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 16.12.2010 
SEK(2010) 1583 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
 
ehdotukseen  
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
 
euromääräisiä tilisiirtoja ja  suoraveloituksia koskev ien teknisten vaatimusten 
vahvistamisesta ja asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta 
 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
SEK(2010) 1584 lopullinen 
SEK(2010) 1585 lopullinen 
KOM(2010) 775 lopullinen 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Ongelman määrittely.................................................................................................... 3 2.1. SEPAan siirtymisen hitauden syyt............................................................................... 3 2.2. Hidas siirtyminen ilman määräaikaa: perussk enaario (uusia toimenpiteitä ei toteuteta)
............................................................................................................................... ....... 4 
3. EU:n oikeus toimia ja toiminnan perusteet .................................................................. 5 4. Tavoitteet.................................................................................................................. .... 5 
5. Toimintavaihtoehdot .................................................................................................... 6 6. Vaikutusten analysointi ja  vaihtoehtojen vertailu........................................................ 6 
6.1. Lisäkannustimien vaikutukset...................................................................................... 6 6.2. SEPAan siirtymiselle asetet tavan määräajan vaikutukset............................................ 6 
6.3. Vertailu perusskenaarion ja m ääräajan asettamisen välillä.......................................... 7 
6.3.1. Vertailu erityistavoittei den saavuttamisen kannalta..................................................... 7 
6.3.2. Vertailu sidosryhmiin kohdistuvi en vaikutusten kannalta ........................................... 8 
6.4. Tekniset alavaihtoehdot, jotka koskevat m ääräajan mukaista SEPAan siirtymistä..... 8 
7. Seuranta ja arviointi ................................................................................................... 10 
FI 3   FI 1. JOHDANTO  
Yhtenäiseen euromaksualueen (SEPAn) taustalla  olevana visiona on luoda euromääräisten 
sähköisten maksujen yhdentyneet ma rkkinat, joilla ei tehtäisi pe rusluonteista eroa kansallisten 
ja rajatylittävien maksujen välillä. EU:ssa on yhä monia erilaisia kansallisia formaatteja, 
standardeja ja sääntöjä sähköisiä maksuja vart en. SEPA tarjoaa Euroopan kansalaisille ja 
yrityksille edullisia, käyttäjäystävällisiä ja  luotettavia maksupalvel uja ja luo suotuisat 
olosuhteet kilpailun lisääntymiselle ja maksui hin liittyvien innovaatioiden kehittämiselle. 
SEPA-aloitteen onnistuminen on erittäin tärkeä ä nykyisessä taloudellises sa, rahoituksellisessa 
ja poliittisessa tilanteessa. SEPA voi kuudessa vuodessa tuottaa koko Euroopan taloudelle 
välittömiä ja välillisiä hyötyjä yli 300 miljardin  arvosta, jos SEPA-välineisiin siirrytään 
kokonaan ja nopeasti. SEPAn toteuttamisessa on tähän mennessä saavutettu jo kaksi 
merkittävää virstanpylvästä: SE PA-tilisiirron (SEPA Credit Transfer, SCT) käynnistyminen 
28. tammikuuta 2008 ja SEPA-suoraveloituksen (S EPA Direct Debit, SDD) käynnistyminen 
2. marraskuuta 2009. 
SEPA suunniteltiin alun pe rin ensisijaisesti markki navetoiseksi hankkeeksi. 
Yleiseurooppalaiset järjestely t on suunnitellut ja to teuttanut Euroopan maksuneuvosto (EPC), 
joka on Euroopan pankkialan perustama koordinoint i- ja päätöksentekoelin. Eri sidosryhmät 
ovat kuitenkin yhä enemmän sitä mieltä, että SEPAan siirtymiselle olisi asetettava oikeudellisesti sitova määräaik a, jotta hanke voitaisiin s aada onnistuneesti  päätökseen. 
Tässä vaikutusten arvioinnissa rajoitutaan käsittelemään kaht a maksuvälinettä: euromääräisiä 
tilisiirtoja ja euromääräisiä suoraveloituksia.  
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Maksupalvelumarkkinoiden täydellinen yhd entyminen toteutuu vasta sitten, kun 
yleiseurooppalaiset maksuvälin eet ovat korvanneet kaikki ka nsalliset maksuvälineet, mutta 
tämän tavoitteen saavuttaminen on vielä pahasti kesken. Huhtikuussa 2010 tilanne oli se, että 
ainoastaan 7,5 prosenttia kaikista selvitys- ja toimitusmekanismeilla käsitellyistä tilisiirroista 
suoritettiin SEPA-tilisiirtoina. Nä iden tietojen ekstrapoloinnin perusteella SEPA toteutuisi 
vasta 30 vuoden pituisen s iirtymäprosessin jälkeen. 
2.1. SEPAan siirtymisen hitauden syyt 
Perimmäinen syy: epävarmuus SEPAn toteutumises ta ja perinteisten tuotteiden asteittainen 
poistaminen. Yhteisen aikahorison tin puuttumisen vuoksi kysyn tä- ja tarjontapuolen 
markkinatoimijat viivyttävät siirtymätoimia . Maksupalvelunkäyttäjät lykkäävät SEPAan 
siirtymistä niin kauan kuin nykyiset perint eiset maksuvälineet ovat vielä käytettävissä. 
Toisaalta pankit karttavat SEPAan tarvittavia in frastruktuuri- ja markki nointi-investointeja, 
jolleivät ne ole varmoja siitä, että asiakkaat  ja niiden järjestelmät ovat valmiita SEPAan. 
Tarjontapuolen epäröintiä lisää vielä se käsitys, että SEPA-s uoraveloitukseen tarvittavasta 
asianmukaisesta pitkän aikavälin liiketoimintamallista, joka olisi täysin EU:n kilpailusääntöjen mukainen, ei ole vielä selvyyttä. Markkinoiden molemmat osapuolet – 
kysyntä- ja tarjontapuoli – odottavat, e ttä toinen ryhtyisi ensiksi toimiin. 
Investointihaluttomuus: edelläkävijöiden epäedullinen asema. Maksupalveluntarjoajat, jotka 
päättävät markkinoida uusia SEPA-maksuvälineitä  aktiivisesti jo varhaisessa vaiheessa, 
FI 4   FI joutuvat edelläkävijöinä hyvin epäedulliseen as emaan. Niiden on kannettava siirtymäkauden 
aikana kaksinkertaiset kustannukset, joita nykyi sten maksujärjestelmien ja uuden SEPA-
järjestelmän rinnakkainen käyttö aiheuttaa.  
Maksupalveluntarjoajilla ei ole kannustimia kehittää SEPA-tuotteita, jotka olisivat täysin 
käyttäjien tarpeiden mukaisia. Niin kauan kuin SEPAn toteutumisesta ei ole varmuutta, 
maksupalveluntarjoajat voivat jatkaa nykyisten  perinteisten tuotteiden tarjoamista 
asiakkailleen, eikä niillä ole riittäviä kannustimia kehittää ja markkinoida aktiivisesti SEPA-
tuotteita, jotka täyttäisivät kaikki asiakkaiden vaatimukset. 
Pirstoutunut kysyntäpuoli,  jolla ei ole riittä västi tietoa SEPAsta. Maksupalvelumarkkinoille 
on luonteenomaista, että kys yntäpuoli (maksupalvelunkä yttäjät) on huomattavasti 
pirstoutuneempi kuin tarjontapuoli (maksupalvel untarjoajat) eikä se ole perillä SEPAan 
liittyvistä eduista.  
2.2. Hidas siirtyminen ilman määräaikaa: peru sskenaario (uusia toimenpiteitä ei 
toteuteta) 
Mittakaavaedut jäävät hyödyntäm ättä erilaisten maksustandardien ja -prosessien vuoksi. 
Vaikka SEPA-tilisiirto ja SEPA-suoraveloitus ovat jo olemassa, kotimaiset maksutapahtumat 
toteutetaan yhä pääasiallisesti perinteisiä kansallisia formaatteja käyttäen. Vuonna 2009 oli 
vielä yli 20 erilaista kansallista infrastruktu uria ja järjestelyä pienten euromääräisten 
maksujen käsittelyä varten.  Nämä erot haittaavat jäsenvaltioiden välisten maksupalvelujen 
yhteentoimivuutta ja estävät mittakaavaetujen toteutumisen. 
Kysyntäpuolella tilanne on se, e ttä monikansallisessa ympärist össä toimivien yritysten on 
edelleenkin organisoitava kassanh allintansa ja konsernitilijärjestelmänsä kansallisella tasolla. 
Niiden on pidettävä yllä yhteyksiä moniin maksupa lveluntarjoajiin, jotka tarjoavat erilaisia ja 
eritasoisia palveluja ja käyttävät erilaisia maksuformaatteja. 
Vähemmän kilpailua EU:n maksumarkkinoilla . Nykyään jokaisen ulkomaisille 
maksupalvelumarkkinoille pyrkivän maksupalveluntar joajan on täytettävä monia teknisiä ja 
liiketoimintavaatimuksia, jotka ovat täysin kansallisia. Tarvittavien mukautusten 
monimutkaisuus ja niistä koituvat kustannukset ovat suuri este toimijoille, jotka haluavat 
tarjota palvelujaan ulkomailla. 
Toinen tärkeä edellytys maksumarkkino illa käytävän kilpailun tehokkuudelle on 
maksupalvelunkäyttäjien rajatyl ittävä liikkuvuus. N ykyään maksupalveluntarjoajat usein 
kieltäytyvät avaamasta maksutiliä toisessa jäse nvaltiossa pelkästään sillä perusteella, että 
kuluttaja ei asu kyseisessä jäsenvaltiossa tai ei  ole sen kansalainen. Sen vuoksi käyttäjät eivät 
useinkaan voi käyttää muita kuin kansallisten markkinoiden vakiintuneita toimijoita, eikä 
maksupalveluja tarjota yli rajojen tai niiden  tarjoaminen on tarpeettoman monimutkaista. 
Erityisesti suoraveloituksen alalla kilpailua ra joittaa myös se, että jo issakin jäsenvaltioissa 
pidetään kiinni liiketoimintamalleista, jotk a perustuvat maksupalveluntarjoajien keskenään 
soveltamiin monenvälisiin siirtohintoihi n ja joilla pyritään rahoittamaan koko 
suoraveloitusjärjestelmän käy ttö. Näiden liiketoimintamalli en käyttö estää tehokkaiden, 
kilpailuun perustuvien markkinoiden kehittymisen. 
Innovoinnin estyminen. Pirstoutuneet maksumarkkinat vaikeuttavat tehokkaisiin 
yleiseurooppalaisiin maksuihin liittyvää innovaatioita, kuten verkkomaksuja, mobiilimaksuja 
FI 5   FI tai sähköistä laskutusta. Koska i nnovatiivisia palveluja kehitet ään lähinnä vain kansallisella 
tasolla, vaarana on, että markkinoide n pirstoutuminen jatkuu ja pahenee.  
Tuottamattomat investoinnit ja perinteisten ja  SEPA-järjestelmien rinnakkaiskäytöstä koituvat 
kaksinkertaiset toimintakustannukset.  Monille eurooppalais ten maksumarkkinoiden 
osapuolille maksupalvelujen tarjoaminen tai käyttö aiheuttaa kaksinkertaisia 
siirtymäkustannuksia. Perinteisten kansallisten maksualustojen ja uuden yleiseurooppalaisen 
SEPA-maksualustan rinnakkainen ylläpito vaa tii suuria ylimääräisiä resursseja ja johtaa 
siihen, että jo tehdyistä invest oinneista ei saada tuottoa. 
SEPAan siirtymisen pitkittyminen johtaisi jo  kuuden vuoden aikana yhteensä 43 miljardin 
euron taloudellisiin tappioihin. Ki elteiset vaikutukset leviäisivät kaikkiin muihin sidosryhmiin 
paitsi kuluttajiin. 
3. EU: N OIKEUS TOIMIA JA TOIMINNAN PERUSTEET  
Yhdentyneet euromääräisten maksujen mar kkinat ovat luonnostaan se llaiset, että ne 
edellyttävät unionin laajuista lähestymistapaa, koska niiden perustana olevien standardien, 
sääntöjen ja prosessien on olta va yhdenmukaisia kaikissa jäsenvaltioissa. Lähestymistavalla 
tuetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan tavoitetta, jonka mukaan unioni 
toteuttaa sisämarkkinat ja perustaa talous - ja rahaliiton, jonka  rahayksikkö on euro. 
Vaihtoehtona olisi monenvälisiin ja kahdenvälis iin sopimuksiin perustuva järjestelmä, joka 
olisi kuitenkin monimutkaisempi ja kalliimpi  kuin unionin lainsäädän töön perustuva unionin 
laajuinen lähestymistapa. EU:n tasolla toteutettava toiminta on näin ollen toissijaisuusperiaatteen mukaista. 
4. T
AVOITTEET  
Todettujen ongelmien perusteella on määritelty seuraavat tavoitteet: 
Yleiset tavoitteet: 
– lisätään EU:n maksumarkkinoiden tehokkuutta ja kilpailukykyä mittakaavaetujen ja 
operatiivisten synergiaetuj en avulla sekä kysyntä-  että tarjontapuolella 
– luodaan avoimet ja tasapuoliset toimint aedellytykset maksupalvelumarkkinoiden 
kilpailua varten Euroopan tasolla ja helpotetaan maksupalvelujen hintojen 
lähentymistä Euroopassa alha isempien hintojen suuntaan 
– luodaan yleiseurooppalainen alusta, jo lta voidaan käynnistää innovatiivisia ja 
lisäarvoa tuottavia maksupalveluja ja -tuotteita. 
Erityistavoitteet: 
– toteutetaan maksumarkkinoiden täysimitta inen toiminnallinen yhdentyminen 
Euroopassa tilisiirtojen ja suoraveloitusten osalta 
– poistetaan liiallinen monimutkaisuus ja kaksinkertaiset kustannukset, jotka johtuvat 
useiden maksualustojen ylläpidosta. 
Toiminnalliset tavoitteet: 
FI 6   FI – luodaan avoimuutta ja annetaan markkinoille varmuus siitä, että SEPA-tilisiirto ja 
-suoraveloitus toteutuvat ja että vastaav at perinteiset kansalliset maksuvälineet 
poistetaan vähitellen käytöstä. 
5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Tärkeimpiä skenaarioita on kolme: 
Uusia toimenpiteitä ei toteuteta – perusskenaario.  Tässä skenaariossa SEPAan siirtyminen 
jätettäisiin markkinavoimien varaan. 
SEPAan siirtymistä vauhditetaan lisäkannustimilla.  Tässä skenaariossa SEPAan siirtymistä 
vauhditettaisiin ja voimistettaisiin jäsenvaltio iden tasolla toteutettavin toimenpitein.  
Määräajan vahvistaminen SEPAan siirtymiselle.  Tässä skenaariossa SEPAan siirtymiselle 
vahvistetaan määräaika antamalla siitä asetus. Pe rinteiset kansalliset maksuvälineet poistetaan 
vähitellen käytöstä ja korvataa n yleiseurooppalaisilla välineillä. 
6. VAIKUTUSTEN ANALYSOINTI JA VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
6.1. Lisäkannustimien vaikutukset 
Hidasta SEPAan siirtymistä voidaan periaattee ssa vauhdittaa kansallisella tasolla eri SEPA-
osapuolten toteuttamilla tai niille suunnatu illa toimenpiteillä. Tarjontapuolella olisi 
hyödyllistä toteuttaa täysimittainen tie dotuskampanja, joka olisi suunnattu 
maksupalvelunkäyttäjille. Näitä to imenpiteitä voitaisiin täyde ntää kysyntäpuolella tukemalla 
yritysten investointeja sella isin toimenpitein kuin kuolet ussääntöjen höllentäminen, 
henkilöstökoulutukseen liittyvien menojen vähe nnys tai jopa veronpalautukset. Viranomaiset 
voisivat toimia edelläkävijöinä siirtymäprosessissa ja edistää aktiivisesti SEPA-maksuvälineiden käyttöä. Lisäks i voitaisiin pohtia, voitaisiinko toimenp iteitä koordinoida 
jollain tavoin EU:n tasolla. 
Tällaisen lähestymistavan merkittävänä etun a on se, että se ei edellytä pitkällisiä 
lainsäädäntömenettelyjä ja säilyy myös melko joustavana. Se n perusheikkoutena on 
kuitenkin, että ei-sitovat toime npiteet, joilla pyritään nopeuttam aan SEPAan siirtymistä, eivät 
poista kohdassa 2.1 käsiteltyä perimmäistä ongelm aa. Lisäksi tällaiset toimenpiteet voivat 
yksinkertaisesti olla liian kallii ta nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, ja niiden lisäarvoa voi 
olla vaikea mitata hyvinvoinnin lisääntymisellä. 
Lisäkannustimiin perustuva vaihtoehto hylätään näistä syistä.  
6.2. SEPAan siirtymiselle asetet tavan määräajan vaikutukset 
CapGeminin tekemässä selvityksessä arvioi daan, että nopea siirty minen perinteisistä 
maksuvälineistä SEPA-maksuvälineisiin tuottais i hyötyjä jopa 123 miljardin euron arvosta 
kuuden vuoden aikana. Arvioidut kokonaishyödyt s aadaan selvityksen mukaan siitä, että 
kysyntäpuolen vielä suuremmasta voitosta (175 miljardia euroa) vähennetään tarjontapuolen 
tappio (52 miljardia euroa). Ky syntäpuolen hyötyihin vaikuttava t seuraavat kaksi tekijää: 
– toimintamenoihin liittyvät säästöt, jotk a perustuvat maksutoiminnan optimointiin 
FI 7   FI – lisääntyneestä kilpailusta johtuva pa nkkien palvelumaksujen aleneminen. 
Selvityksessä ennustetaan, että kysyntäpuolen  hyödyt jakautuisivat s uhteellisen tasaisesti 
kaikkien sidosryhmien eli kuluttajien, yritysten  ja julkishallinnon ke sken. Nämä hyödyt ovat 
pelkästään välittömiä seurauksia nopeasta SEPAan siirtymisestä. 
Jos asiaa tarkastellaan enemmänkin laadun kannalta, määräajan vahvistaminen SEPA-
tilisiirtoon ja -suoraveloituks een siirtymiselle nopeuttaa sidosryhmien saamia hyötyjä 
seuraavilla aloilla: 
Standardisoinnin lisääntyminen, joka vähentää monimutkaisuutta ja tuo mittakaavaetuja. Kun 
SEPAan on siirrytty kokonaan, yritykset voiva t keskittää kassanhallintansa euromääräisten 
varojensa osalta ja yksinkertaistaa tai automatisoida maksumenettelynsä. Standardoitujen rajatylittävien maksujen ansi osta kuluttajien, joiden liikkuv uus lisääntyy yhä enemmän, ei 
tarvitse enää pitää useita  pankkitilejä eri maissa.  
Lisääntynyt kilpailu, joka perustuu avoim iin ja läpinäkyviin to imintaedellytyksiin. 
Yhdentyneet maksumarkkinat helpottavat maksupalveluntarjoajien mahdollisuuksia päästä 
muiden maiden markkinoille, houkuttelevat siten uusia markkinatoimijoita ja lisäävät kilpailua.  Standardoidut maksuvälineet antavat myös kul uttajille, yrityksille ja viranomaisille 
paremmat mahdollisuudet vertailla maksutuotte ita, jolloin käyttäjät hyötyvät kilpailun 
lisääntymisestä ja edullisemmista hinnoista.  
Mahdollisuudet yleiseur ooppalaiseen innovointiin. Täydellinen siirtyminen SEPAan edistää 
yhteisten standardien ja tasapuol isten eurooppalaisten toimintaedel lytysten ansiosta maksujen 
modernisointia ja uusien palvelujen, kut en mobiili- ja verkkomaksujen tai sähköisen 
laskutuksen kehittämistä ylei seurooppalaiselta pohjalta.  
6.3. Vertailu perusskenaarion ja m ääräajan asettamisen välillä 
6.3.1.  Vertailu erityistavoitteid en saavuttamisen kannalta 
Vaikuttavuus  
Tavoite/Vaihtoehto  Euroopan 
maksumarkkinoiden 
yhdentyminen tilisiirron 
ja suoraveloituksen 
osalta  Kaksinkertaisten 
kustannusten ja 
maksujärjestelmien 
liiallisen 
monimutkaisuuden 
poistaminen  Tehokkuus  
Perusskenaario: ei 
uusia toimenpiteitä  0 0 0 
Määräajan 
asettaminen  +++ ++ ++ 
Vaikutus tavoitteiden saavuttamisen kannalta :  
+++ (suuri); ++ (keskinkertainen); + (pieni) myönteinen vaikutus  
– – – (suuri); – – (keskinkertainen); – (pieni ) kielteinen vaikutus; 0 neutraali vaikutus  
FI 8   FI 6.3.2.  Vertailu sidosryhmiin kohdist uvien vaikutusten kannalta 
Sidosryhmä  Hyödyt  Kustannukset  Kokonais-
vaikutus  
Yritykset  Parempi kassanhallinta 
Parempi likviditeetti 
Pienemmät pankkimaksut, sisäiset maksut ja 
hallintokulut 
Automaattinen maksujenkäsittely 
Lisäarvopalvelujen kehittäminen  Siirtymis-
toimet – uudet 
tai päivitetyt 
maksu-
järjestelmät ja 
-prosessit 
Henkilöstön 
koulutus  +++ 
Viranomaiset  Pienemmät pankkimaksut ja hallintokulut 
Automaattinen maksujenkäsittely 
Lisäarvopalvelujen kehittäminen 
Enemmän maksupalveluja koskevista 
julkisista tarjouskilpailu menettelyistä saatavia 
hyötyjä, koska tarjouksia on helpompi verrata 
toisiinsa ja kansallista maksuformaateista 
johtuva tehottomuus katoaa  Siirtymis-
toimet – uudet 
tai päivitetyt 
maksu-
järjestelmät ja 
-prosessit 
Henkilöstön 
koulutus  ++ 
Kuluttajat  Pienemmät pankkimaksut / laajempi 
palveluvalikoima lisääntyneen kilpailun 
ansiosta 
Maksuvälineet innovatiivisempia, 
käyttäjäystävällisempiä, turvallisempia ja 
käytännöllisempiä  Tapojen 
muuttaminen – 
IBAN (ja 
tarvittaessa 
BIC) ++ 
Pankit/maksu-
palveluntarjoajat  Mittakaavaedut/Toiminnalliset säästöt 
Uusia liiketoimintamah dollisuuksia, kun 
kilpailun esteet vähenevät  SEPA-maksu-
alustaan 
tehtävät 
investoinnit 
Lisääntyneen 
kilpailun 
vaikutus 
vakiintuneiden 
toimijoiden 
tuloihin  + 
Kokonaisvaikutukset perusskenaarioon verrattuna. 
Tämän vertailun perusteella suositetaan vaihto ehtoa, jossa SEPAan siirtymiselle asetetaan 
määräaika.  
6.4. Tekniset alavaihtoehdot, jotka koskevat määräaj an mukaista SEPAan 
siirtymistä 
Jotta SEPAan siirtyminen olisi tehokasta, määräaika on määriteltävä selkeästi teknisellä 
tasolla. Määräajan mukaisessa siirtymisessä on useita alavaihtoehtoja, jotka koskevat kuutta 
aihealuetta. Alavaihtoehtoja on verrattu niid en kriteerien perusteella, jotka on johdettu 
suoraan toimintavaihtoehdoista. 
Vaatimukset, joiden perusteella yleiseurooppal ainen tilisiirto ja suoraveloitus otetaan 
käyttöön.  Suositeltavana vaihtoehtona on vahvistaa  määräaika niiden yleisten teknisten 
vaatimusten perusteella, jotka yleiseurooppala isten tilisiirtojen ja suoraveloitusten on 
FI 9   FI täytettävä. Keskeisiin vaatimuksiin sisällytetä än voimassa olevat kansainväliset standardit, 
jotka eivät ole omistusoikeuden alaisia. Lisä ksi on arvioitu kahta muuta vaihtoehtoa ja 
erityisesti niihin liittyviä lähestymistapoja, joista toinen perustuu Euroopan maksuneuvoston 
(EPC) kehittämiin nykyisiin järjestelyihin ja s ääntöihin ja toisessa rajoitutaan voimassa 
oleviin teknisiin standardeihin. Kumpikin vaihtoehto on hylätty. 
Soveltamisalaan kuuluvat maksutapahtumat.  On suositeltavaa nouda ttaa lähestymistapaa, 
jossa keskeisiä vaatimuksia sovelletaan kaikill a maksutapahtumien aloilla. Arvion mukaan 
kysyntäpuolella voidaan saavuttaa 84 miljardin  euron toiminnalliset säästöt vain siinä 
tapauksessa, että maksupalvelumarkkinoiden yhde ntyminen ei rajoit u pankkien välisiin 
maksutapahtumiin. Vaihtoehto, jossa keskeise t vaatimukset rajoitetaan koskemaan pankkien 
välisiä maksutapahtumia, on arvioitu ja hylätty edellä esitetyistä syistä. 
Pankkitilien avaam inen ulkomailla.  On suositeltavaa poistaa pa nkkitilien avaamiseen liittyvä 
ulkomailla asuvien ja muiden maiden kansalaist en syrjintä. Näin voidaan lisätä kilpailua, 
jolloin SEPAsta saadaan täysi hyöty (91 miljard ia euroa). Nykyisen käytännön jatkamista on 
arvioitu, mutta kyseinen vaihtoehto on  hylätty edellä esitetyistä syistä. 
Erilaiset tuotteet.  On suositeltavaa soveltaa määräaikaa myös niche-tuotteisiin eli tilisiirtoihin 
ja suoraveloituksiin, joissa maksutapahtumien määrä ei ole suuri ja joihin liittyy erityistoimintoja. Tähän va rataan kuitenkin 3–5 vuoden pitu inen siirtymäkausi, jotta 
yleiseurooppalaisissa järjestelyi ssä voidaan tehdä tarvittavat m ukautukset. Lisäksi on arvioitu 
kahta muuta vaihtoehtoa, joista toisessa sovellettaisiin samaa lähestymistapaa sekä niche-tuotteisiin että tavanomaisiin tuotteisiin ja toisessa niche-tuotteet jätettäisiin pysyvästi keskeisten vaatimusten ulkopuolelle . Nämä vaihtoehdot on hylätty. 
Määräajan soveltaminen jäsenvaltioihin.  On suositeltavaa noudattaa alavaihtoehtoa, jossa 
euroalueeseen sovelletaan aiempaa määräaikaa ja euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin 
myöhempää määräaikaa, koska kyseisissä jäsenva ltioissa suoritettu jen euromääräisten 
maksujen osuus on arviolta vain 2 prosenttia kaikista euromääräisistä maksuista. Lisäksi on 
arvioitu kahta muuta vaihtoeh toa, joista toisessa sovell ettaisiin jäsenvaltiokohtaisia 
määräaikoja ja toisessa sam aa määräaikaa euroal ueeseen kuuluviin ja sen ulkopuolisiin 
jäsenvaltioihin. Nämä va ihtoehdot on hylätty. 
Määräaika.  On suositeltavaa valita alav aihtoehto, jossa tilisiirtoja ja suoraveloituksia varten 
vahvistetaan eri määräajat: edellisille enintä än yksi vuosi ja jälkimmä isille enintään kaksi 
vuotta asetuksen voimaantulon jälk een. Lisäksi on arvioitu alavaiht oehtoa, jossa tilisiirtoja ja 
suoraveloituksia varten asetettaisiin yhte inen määräaika. Tämä vaihtoehto on hylätty. 
Selvyys yleiseurooppalaisiin suoravelo ituksiin tarvittavasta pitkän aikavälin 
liiketoimintamallista.  On suositeltavaa kieltää monenvä listen siirtohintojen (ja muiden 
tavoitteeltaan ja vaikutukseltaan vastaavien to imenpiteiden) yleinen soveltaminen jokaiseen 
maksupalveluntarjoajien väliseen suoraveloitustapah tumaan ja sallia niiden soveltaminen vain 
tietyillä ehdoilla sellaisiin suoraveloitustapahtu miin, joita ei voida toteuttaa asianmukaisesti 
tai jotka maksupalveluntarjoaja haluaa palautettavan. Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi kahdenvälisten ja yksipuoliste n siirtohintojen soveltaminen tällaisiin 
maksutapahtumiin olisi myös sallittava vain sillä ehdolla, että s iirtohinnat perustuvat 
kustannuksiin ja niiden tavoitteena on siirtää kustannukset tehokkaasti si lle taholle, joka on 
aiheuttanut kyseiset maksutapahtumat. Vaikutus ten arvioinnissa on tarkasteltu vaihtoehtoja, 
joissa nykyistä käytäntöä jatkettaisiin tai jo issa jokaiselle suoraveloitustapahtumalle 
määrättäisiin arvoltaan positiivinen tai rajoitettu monenvälinen siirtohinta, mutta nämä 
FI 10   FI vaihtoehdot on hylätty, koska ne  eivät selkiyttäisi nykyistä tilannetta , jonka epäselvyys 
hidastaa SEPAan siirtymistä.  
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
On suositeltavaa, että asetus ta arvioidaan kolmen vuoden kulu ttua sen voimaantulosta, jotta 
voidaan saada käsitys siitä, miten tehokas ja toimiva se on ollut vaikutusten arvioinnissa 
esitettyjen tavoitteiden saavutta misen kannalta, sekä päättää si itä, ovatko uudet toimenpiteet 
tai mukautukset tarpeellisia.