Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle", ja alueiden komitealle "Yhteistyössä muutosvoiman puolesta Sisämarkkinoiden strategian katsaus vuodeksi 2001"

(2001/C 221/03)

Euroopan komissio päätti 19. huhtikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 16. toukokuuta 2001. Esittelijä oli Rainer Franz.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 30. ja 31. toukokuuta 2001 pitämässään 382. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 110 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komissio esitti 24. marraskuuta 1999 antamassaan tiedonannossa(1) sisämarkkinastrategian, josta komitea antoi lausunnon(2) 29. maaliskuuta 2000 (esittelijä oli John Little). Strategian ensimmäistä vuosikatsausta(3), joka julkaistiin 3. toukokuuta 2000, tarkasteltiin 19. lokakuuta 2000 hyväksytyssä komitean lausunnossa(4) (esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel).

1.2. Komissio esitti 11. huhtikuuta 2001 tiedonannossaan "Yhteistyössä muutosvoiman puolesta" toisen sisämarkkinoiden strategian katsauksen, josta keskustellaan ja tehdään päätelmiä 30. ja 31. toukokuuta 2001 kokoontuvassa sisämarkkinaneuvostossa. Komitea pyrkii käsillä olevalla lausunnollaan osallistumaan katsauksesta nyt alkavaan keskusteluun varhaisessa vaiheessa.

1.3. Komission tiedonannossa säilytetään strategia-asiakirjassa asetetut neljä strategista tavoitetta:

- yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden tehokkuuden parantaminen

- liiketoimintaympäristön parantaminen

- kansalaisten elämänlaadun parantaminen

- sisämarkkinoiden saavutusten hyödyntäminen muuttuvassa maailmassa.

1.4. Komissio on seuraavien 18 kuukauden asialistassaan vähentänyt toimien määrää aiemmista 130:stä 78:aan. Ensisijaiset toimet perustuvat pitkälti Tukholmassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, mutta myös komission omiin analyyseihin ja muihin tekijöihin, kuten talous- ja sosiaalikomitean antamiin lausuntoihin. Komissio keskittyy vakiinnuttamaan Lissabonin periaatteita ja nopeuttamaan niiden soveltamista, sillä nyt on tärkeintä edistää jo käynnistettyjä toimia ja viedä ne päätökseen.

2. Yleistä

2.1. Lissabonissa asetettua strategista tavoitetta tehdä EU:sta vuoteen 2010 mennessä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous on toistettu niin usein, että siitä on tullut miltei eräänlainen mantra. Lissabonin kokouksen jälkeen ei valitettavasti ole juurikaan edistytty kyseisen tavoitteen saavuttamisessa. Tukholman kokoukseen laatimassaan tiedonannossa(5) komissio pahoittelee kiitettävän avoimesti, että "ehdotukset ovat vaarassa viivästyä tai vesittyä lukuisista syistä, esimerkiksi poliittisen tahdon puutteesta". Tämä huolestuttaa myös komiteaa, ja Tukholman huippukokous pikemminkin lisäsi kuin kevensi huolia. Sen vuoksi tänä vuonna on uusien strategioiden hyväksymisen tai uusien tavoitteiden asettamisen sijaan tärkeämpää muuttaa nykyiset päämäärät konkreettisiksi toimiksi kunnianhimoista mutta realistista aikataulua noudattaen.

2.2. Tämä koskee Lissabonissa sovittuja ja Tukholmassa vahvistettuja rakenne- ja talousuudistuksia, jotka ovat osa Cardiffin prosessia ja jotka edistyvät tietyissä jäsenvaltioissa liian hitaasti. Sama koskee sisämarkkinoiden loppuunsaattamista. Lissabonin huippukokouksessa todettiin oikeutetusti ja Tukholman huippukokouksessa korostettiin uudelleen, miten ratkaisevasti sisämarkkinat voivat vaikuttaa unionin suuriin tavoitteisiin, kuten kestävään talouskasvuun, nykyistä korkeampaan ja laadukkaampaan työllisyyteen ja entistä vahvempaan sosiaaliseen koheesioon. Kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa on kuitenkin tosiasiassa edistytty osittain erittäin hitaasti.

2.3. Komitea on periaatteessa antanut tukensa komission vuosiksi 2000-2004 laatimalle sisämarkkinastrategialle, siinä asetetuille strategisille tavoitteille sekä toiminnallisten tavoitteiden vuosikatsaukselle. Komitea on kuitenkin alusta alkaen ollut sitä mieltä, että lainsäädäntöprosessien tunnettu hitaus huomioon ottaen monien toimien toteuttamisaikataulu on hyvin optimistinen. Näin ollen sisämarkkinastrategiaa koskevassa komission ensimmäisessä vuosikatsauksessa toukokuussa 2000 esitetyt tulokset olivat vaatimattomia.

2.4. Myös tässä tarkasteltavasta toisesta sisämarkkinastrategian katsauksesta ilmenee, että käynnistettyjen aloitteiden toteutus jättää monissa tapauksissa toivomisen varaa. Komissio on käynnistänyt useimmat kyseisenä ajanjaksona toteutettaviksi suunnitellut hankkeet ajoissa, mutta neuvostolta ja parlamentilta puuttuu usein tahto tai poliittinen kyky noudattaa asetettuja määräaikoja. Näin ollen niistä 36 hankkeesta, joiden pitäisi suunnitelmien mukaan päättyä kesäkuuhun 2001 mennessä, todennäköisesti vain 20 saadaan ajoissa päätökseen.

2.5. Komissio on itse maininnut useaan otteeseen viime aikoina ilmenneen puheitten ja tekojen välisen eron. On ilmeistä, että jäsenvaltioiden politiikka perustuu liian usein pikemminkin sisäpoliittisiin tekijöihin ja taktisiin näkökohtiin kuin kompromissihalukkuuteen, jota ilman kaikki lainsäädännön yhtenäistämishankkeet sisämarkkinoilla ovat tuomittuja epäonnistumaan.

2.6. Komitea noudattaa seuraavassa esitetyssä sisämarkkinaohjelman kohdennettujen toimien arvioinnissaan komission laatimaa jaottelua pitkän aikavälin strategisista tavoitteista. Komitea keskittyy huomioissaan ensisijaisina pitämiinsä toimiin.

3. Laaja-alaiset painopisteet

3.1. Komission tiedonannossa mainitaan oikeutetusti, että kaiken sisämarkkinalainsäädännön täysimittainen täytäntöönpano on sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edellytys. Jäsenvaltioille on näin asetettu oikeudellinen velvoite, mutta siitä huolimatta täytäntöönpanovaje on edelleen huomattava. Vain kolme jäsenvaltiota on tähän mennessä saavuttanut sisämarkkinastrategiassa asetetut välitavoitteet ja vähentänyt täytäntöönpanovajetta joulukuuhun 2000 mennessä 1,5 prosenttiin. Komission toteamus, jonka mukaan lähes 13 prosenttia kaikista sisämarkkinoita koskevista direktiiveistä on vailla täytäntöönpanoa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, on hälyttävä. Täytäntöönpanovaje on suuri myös kahdessa kolmesta EFTA-valtiosta, joiden on Euroopan talousalueen jäseninä niin ikään saatettava sisämarkkinasäädökset osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tämä tarkoittaa, että sisämarkkinat toimivat vain osittain.

3.1.1. Komitean mielestä tärkein tavoite on edelleen päästä täytäntöönpanovajeesta nopeasti eroon. Tämä voidaan saavuttaa jäsenvaltioiden tinkimättömillä sitoumuksilla, joita on säännöllisesti tarkistettava. Komission tiedonannossa esitetty tavoite, jonka mukaan jäsenvaltioiden tulee joulukuuhun 2001 mennessä puolittaa täytäntöönpanovajeensa ja kevääseen 2002 mennessä panna täytäntöön 98,5 prosenttia sisämarkkinasäännöksistä, ei vaikuta liian vaativalta välitavoitteelta. Puolivuosittain ilmestyvät yhtenäismarkkinoiden tulostaulut ovat erittäin tärkeitä, sillä ne antavat tietoa edistymisestä ja vajeista tämän ja muiden sisämarkkinatavoitteiden suhteen. Tulostauluista tulisikin käydä kriittistä keskustelua neuvostossa ja Euroopan parlamentissa.

3.2. Komissio on sitä mieltä, että kansalaisille on tiedotettava nykyistä paremmin heidän oikeuksistaan ja heidän tulee saada ajoissa apua ongelmiinsa. Komission mielestä on välttämätöntä, että olemassa olevat rakenteet, kuten vuoropuhelufoorumit ja tiedotuskeskukset, yksittäisissä jäsenvaltioissa toimivat yhteyspisteet ja koordinointikeskukset sekä kuluttajien neuvontakeskukset (Euroguichets) integroidaan toisiinsa entistä paremmin, jotta niitä voitaisiin hyödyntää nykyistä paremmin ja tehokkaammin. Komitea kannattaa tätä tavoitetta.

3.2.1. Kansalaisia ja yrityksiä sisämarkkinoita koskevissa kysymyksissä auttavan yhteyspisteiden ja koordinointikeskusten verkoston perustamisprosessi on virallisesti päättynyt. Tähänastiset kokemukset verkoston tehokkuudesta eivät ole vielä kaikkialla tyydyttäviä, minkä komiteassa toimiva yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmä on voinut todeta verkoston käyttäjille järjestetyissä kuulemistilaisuuksissa sekä erilaisissa kontakteissa useiden jäsenvaltioiden kanssa. Komitea on esittänyt tulokset ja päätelmät oma-aloitteisessa lausunnossaan "PRISM (2000)"(6).

3.2.2. Olemassa olevien rakenteiden käytön parantamiseksi ja tehostamiseksi on vuoden 2002 kesäkuuhun mennessä määrä luoda entistä parempi yhdennetty Internet-pohjainen verkosto interaktiivista ongelmanratkaisua varten. Verkoston avulla uskotaan voitavan ratkaista sisämarkkinoiden moninaiset ongelmat nopeasti ja tehokkaasti. Hanke on tulosta komission yhdessä Euroopan parlamentin kanssa marraskuussa 2000 järjestämästä sisämarkkinafoorumista, jossa käsiteltiin ruohonjuuritason ongelmia. Komitea tukee hanketta täysin.

3.3. Lisäksi interaktiivista politiikan suunnittelua koskevan komission aloitteen tavoitteena on laajentaa politiikan kohteena olevien toimijoiden kanssa käytävää vuoropuhelua Internetin avulla, jotta toimijoiden antama palaute voidaan ottaa huomioon politiikkaa suunniteltaessa. Järjestelmän välityksellä talouselämän toimijoiden on määrä arvioida sekä EU:n nykyisiä toimintalinjoja että uusia aloitteita. Komitea toivoo, että se kutsutaan mukaan tämän uuden kuulemismenettelyn valmisteluun ja täytäntöönpanoon. Lisäksi komitea huomauttaa pitävänsä ongelmallisena sitä, että tällä hetkellä suurimmalla osalla kansalaisista ei ole mahdollisuutta osallistua Internetin välityksellä tapahtuvaan vuoropuheluun.

4. Yhteisön pääoma- ja tuotemarkkinoiden tehokkuuden parantaminen

4.1. Etualalla on uusien tärkeiden talouden alojen avaaminen kilpailulle. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on oikeutetusti kehottanut kiirehtimään sähkö- ja kaasumarkkinoiden, postipalvelualan sekä rahoitus- ja liikennemarkkinoiden liberalisointia. Sisämarkkinastrategian tavoitteet ovat näillä aloilla yhdenmukaisia Cardiffin prosessilla käynnistetyn talousuudistusprosessin kanssa. Komissio on jo esittänyt kolmannen kertomuksensa kyseisen uudistusprosessin tuloksista.

4.2. Yleisesti vallitsee yksimielisyys siitä, että pääoma- ja tuotemarkkinoiden talousuudistukset ovat avain Eurooppa-neuvoston Lissabonissa määrittelemien kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Uudistusten toteuttaminen ei kuitenkaan ole tähän mennessä edennyt odotusten mukaisesti. Vaikka markkinoiden avaamisen yhteydessä on jatkuvasti kiinnitettävä huomiota toimien vaikutuksiin työntekijöiden kannalta ja tarvittaessa puututtava kielteisiin kehityssuuntauksiin, olisi virhe uskoa välttämättömien rakenneuudistusten lykkäämisen olevan menestyksekäs tie työmarkkinaongelmien ratkaisemiseen.

4.3. Yhteisö on edistynyt televiestintämarkkinoiden avaamisessa sekä sähköistä kaupankäyntiä koskevan oikeudellisen kehyksen luomisessa. Kyseiset toimet ovat kuitenkin vain ensimmäisiä kaikista tarvittavista toimenpiteistä. Komission kesäkuussa 2000 ehdottama televiestintäpaketti on toteutettava pikaisesti kaikkine siihen sisältyvine toimenpiteineen.

4.4. Sähkö- ja kaasumarkkinoiden liberalisointiprosessi ei sitä vastoin ole edistynyt. Sovittuja tavoitteita ei tähän mennessä ole voitu toteuttaa Euroopan laajuisesti lähes millään alalla. Tukholmassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pääsi yksimielisyyteen vain yleisestä tavoitteesta avata kyseiset markkinat, mutta konkreettisesta ja sitovasta aikataulusta ei sovittu. Komitea huomauttaa, että markkinoiden avaamista on nopeutettava ja avaamisprosessin yhteydessä on otettava huomioon myös energian toimitusvarmuus. Kysymystä tarkastellaan yksityiskohtaisesti komitean aiheesta antamassa lausunnossa(7).

4.5. Postipalvelualan liberalisoinnin suhteen päästiin Tukholman huippukokouksessa yksimielisyyteen vain yleisestä tavoitteesta hyväksyä aihetta koskeva direktiivi vuoden 2001 loppuun mennessä. Komitea pahoittelee sitä, ettei komission ehdotus postipalvelujen kilpailulle avaamisen jatkamiseksi ole edennyt Euroopan parlamentissa ja neuvostossa jäsenvaltioiden ristiriitaisten intressien vuoksi.

4.6. Näin ollen Euroopan sisämarkkinoita ei useilla aloilla ole vielä saatettu loppuun. Tämä koskee ennen kaikkea koko palvelualaa, joka muodostaa noin 70 prosenttia unionin bruttokansantuotteesta. Myös rahoitusmarkkinat tulisi pikaisesti integroida kokonaan, jotta sisämarkkinoita ja euroa voitaisiin hyödyntää täysimittaisesti.

4.7. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että toimivat ja avoimet rahoitusmarkkinat edistävät kasvua ja työllisyyttä parantamalla pääomien kohdentumista ja alentamalla kustannuksia. Rahoituspalvelujen toimintaohjelma, jossa ehdotetaan 43:a yksittäistä toimenpidettä erilaisista kansallisista säännöksistä johtuvien esteiden poistamiseksi, on määrä toteuttaa kokonaisuudessaan vuoteen 2005 mennessä. Lissabonissa asetettujen keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi toimintaohjelmaa koskevaa työtä on nopeutettava. Komitea kannattaa Tukholmassa annettua aiejulistusta integroitujen arvopaperimarkkinoiden luomisesta jo vuoteen 2003 mennessä. Lamfalussyn ryhmän suositukset uudesta sääntelytavasta, jossa erotetaan toisistaan puitelainsäädäntö ja täytäntöönpanotoimet, saattavat helpottaa tätä tehtävää.

4.8. Tässä yhteydessä on tärkeä komission tuorein tiedonanto, jossa ehdotetaan kokonaisvaltaista sisämarkkinastrategiaa esteiden poistamiseksi palvelualalta. Komissio aikoo kaksivaiheisen menetelmän avulla nopeuttaa jo suunniteltuja aloitteita ja esittää vuonna 2002 toisen aloitepaketin tarkkoine aikatauluineen. Tavoitteena on mukauttaa sisämarkkinat palvelualan syvälliseen muutokseen ja dynamiikkaan. Komitea kannattaa aloitetta ja aikataulua ja esittää myöhemmin yksityiskohtaisen kantansa kyseisestä tiedonannosta.

4.9. Jo vuosia on valitettu sitä, että henkisen omaisuuden suojasta aiheutuvat kustannukset ovat Euroopassa liian korkeat etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille. Lissabonin huippukokouksessa asetettiin siksi oikeutetusti etusijalle yksimielisyyteen pääsy yhteisöpatentista. Myös komitea korostaa 29. maaliskuuta 2001 antamassaan laaja-alaisessa lausunnossa, että tutkimus- ja innovaatiotoimintaa on kiireellisesti tuettava edullisen ja epäbyrokraattisen yhteisöpatentin avulla(8). Valtioiden ja hallitusten päämiesten antama aiejulistus ja hallitusten menettely sisämarkkinaneuvostossa ovat keskenään huomattavan ristiriitaiset, sillä neuvottelut yhteisöpatentista polkevat taas paikallaan. Vaikuttaa siltä, että jäsenvaltioiden intressien toteuttamista pidetään usein tärkeämpänä kuin innovatiivisen talouden tarpeita, vaikka se on jo pitkään kaivannut kyseistä välinettä. Samoista syistä asetus yhteisön malleista ei ole edennyt kuukausiin.

4.9.1. Komission tulisi seuraavassa sisämarkkinaneuvoston kokouksessa vaatia jäsenvaltioilta selkeä kannanotto siitä, haluavatko ne yhteisön patentin ja jos haluavat, millä hinnalla. Jos osoittautuisi, ettei yhteisön patentti tuo yrityksille lisäarvoa tarpeettomista liian monin kielin tehdyistä käännöksistä johtuvien kustannusten vuoksi tai koska jäsenvaltioiden patenttivirastoille vaaditaan takuita toiminnan jatkuvuudesta ja työpaikkojen säilymisestä, olisi parempi peruuttaa ehdotus.

5. Liiketoimintaympäristön parantaminen

5.1. Feiran huippukokouksessa onnistuttiin pääsemään ensimmäiseen merkittävään ratkaisuun (verotuksesta johtuvien kilpailuvääristymien poistamiseen tähtäävää) veropakettia koskevissa, pitkään paikallaan polkeneissa keskusteluissa. Yhteisön pääomatuloverotuksen käyttöönottoa koskevaan periaatepäätökseen liittyy kuitenkin vielä huomattavia varauksia, ja päätöstä odotetaan aikaisintaan vuonna 2002. Näin on kuitenkin vauhditettu myös keskustelua epärehdin verokilpailun torjumisen menettelysäännöistä sekä korkojen ja lisenssimaksujen verotuksesta. Komitea toivoo, että kyseisiä aiheita koskevaa työtä nopeutetaan siten, että veropaketista päästään kokonaisuudessaan yksimielisyyteen mahdollisesti jo ennen vuoden 2002 loppua (kuten Tukholman huippukokouksessa päätettiin).

5.1.1. Nizzan huippukokouksessa ei valitettavasti onnistuttu tekemään enemmistöpäätöstä edes arvonlisäveroalaa koskevista menettelyhelpotuksista. Myös neuvottelut komission ehdotuksista, joiden aiheena on arvonlisäveroa koskevan lainsäädännön uudistaminen sisämarkkinoilla, etenevät hitaasti neuvostossa. Ehdotuksista olisi kuitenkin päätettävä nopeasti, jotta vähennettäisiin rajanylittävän tavaraliikenteen monimutkaisia säännöksiä sekä veropetosten mahdollisuutta.

5.2. Komitea on tyytyväinen siihen, että myös eurooppayhtiöhanke on jälleen edennyt sen jälkeen kun periaatteista päästiin sopimukseen Nizzassa. Lainsäädännön nopeaa täytäntöönpanoa jarruttaa kuitenkin tällä hetkellä Euroopan parlamentin kanssa käytävä kiista oikeusperustasta sekä odotettavissa oleva kanteen nostaminen. Lisäviivytyksiä tulisi nyt välttää, sillä yhteenkasvavilla sisämarkkinoilla tarvitaan pikaisesti tätä uutta yritysmuotoa, joka tuo merkittäviä etuja myös työntekijöille. Komitean mielestä on ilahduttavaa, että komissio aikoo vielä toukokuussa ehdottaa direktiiviä jäljellä olevien verotuskysymysten sääntelystä.

5.3. Eurooppayhtiö voisi olla ensimmäinen väline, jonka avulla poistetaan usein epäkohdiksi mainitut yritysten liikkuvuuden esteet Euroopan sisämarkkinoilta. Komitea kehottaa komissiota tekemään pikaisesti ehdotuksen myös rajanylittäviä fuusioita ja toimipaikan siirtoja koskevaksi säädökseksi.

5.4. Komissio toteaa, että valtiontukien yhden prosentin osuus bruttokansantuotteesta on edelleen liian korkea ja että sitä on alennettava kilpailuvääristymien välttämiseksi sisämarkkinoilla. Komissio haluaa myös muuttaa järjestelmää nykyistä avoimemmaksi. Komitean mielestä Tukholman huippukokouksessa jäsenvaltioille esitetty kehotus alentaa valtiontukien määrää vuoteen 2003 mennessä on tätä taustaa vasten liian heikko. Komitea on sitä vastoin tyytyväinen komissiolle annettuun tehtävään varmistaa, että julkinen valtiontukirekisteri ja tulostaulu ovat saatavilla sähköisessä muodossa heinäkuuhun 2001 mennessä.

5.5. Komitea on jo pitkään kehottanut yksinkertaistamaan sisämarkkinalainsäädäntöä perinpohjaisesti, jotta pienennettäisiin yritysten hallintotaakkaa sekä luotaisiin luottamuksen ilmapiiri yritysten ja kuluttajien parissa. Komitea on äskettäin antanut aiheesta perusteellisen lausunnon, jossa se ehdottaa mm. yhteisön lainsäädännön vaikutusten riippumatonta arviointia sekä kaikkia EU-elimiä koskevia käytännesääntöjä entistä parempien säädösten laatimiseksi. Komitea aikoo soveltaa omassa työssään kyseisiä käytännesääntöjä, jotka se hyväksyi yksimielisesti täysistunnossaan syksyllä 2000. Komitea kehottaa komissiota esittämään pikaisesti ilmoittamansa aloitteet lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Se muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on keskeinen rooli kyseisten uudistusten onnistumisen kannalta.

5.6. Vastavuoroisen tunnustamisen periaate on sisämarkkinoiden optimaalisen toiminnan edellytys. Komitea odottaa kiinnostuneena raporttia, jonka komissio aikoo laatia vuoden 2001 loppuun mennessä. Raportissa tarkastellaan toimia periaatteen soveltamisen parantamiseksi ja selvitetään, mitä vielä olisi tehtävä. Komitea viittaa 30. marraskuuta 2000 antamaansa lausuntoon(9) ja korostaa jälleen kerran yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmänsä olevan halukas tekemään komission kanssa yhteistyötä tässä asiassa.

6. Kansalaisten elämänlaadun parantaminen

6.1. Työntekijöiden ja kansalaisten liikkuvuutta sisämarkkinoilla estävät edelleen monet tekijät. Jäsenvaltioiden erilaiset verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmät, ammattipätevyyden tunnustamista koskevien ehtojen epäselvyys sekä vaikeudet eläkkeiden ja sairausvakuutusoikeuksien siirtämisessä jäsenvaltiosta toiseen jarruttavat liikkuvuutta. Esteiden purkaminen hyödyttäisi ensisijaisesti sellaisia aloja, joilla yritykset kärsivät akuutista ammattityövoiman puutteesta.

6.1.1. Komitea on tyytyväinen, että komissio valmistelee vuoden 2002 keväällä kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa varten toimintasuunnitelmaa uusien eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämiseksi ja avaamiseksi, jotta pysytään sisämarkkinoiden integraation ja Euroopan uuden talouden dynamiikan tasalla. Komitea pitää erityisen myönteisenä sitä, että komissio aikoo vielä kuluvana vuonna tehdä ehdotuksia ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmän yksinkertaistamiseksi. Komitea on esittänyt tuoreimmassa lausunnossaan "Työvoiman vapaa liikkuvuus yhtenäismarkkinoilla"(10) aihetta koskevia ajatuksia ja ehdotuksia.

6.2. Komitea kannattaa myös komission aikeita esittää vielä kuluvana vuonna keskusteluasiakirja, jossa pohditaan yleisiä kuluttajansuojaa ja hallinnollista yhteistyötä kuluttajansuojakysymyksissä koskevia sääntelypuitteita. Jäsenvaltioiden väliset suuret erot kuluttajansuojalainsäädännössä pirstaloittavat sisämarkkinoita ja heikentävät kuluttajien luottamusta rajanylittäviin liiketoimiin, joita on nimenomaan tarkoitus helpottaa sähköisellä kaupankäynnillä ja euron käyttöönotolla.

6.3. Monet sisämarkkinoihin liittyvät ongelmat voidaan ratkaista entistä nopeammin ja tehokkaammin vaihtoehtoisin riitojenratkaisujärjestelyin aikaa vievien oikeustoimien sijaan. Komission ensisijaisena tavoitteena on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja tammikuussa käynnistetyn rahoituspalvelualan yhteistyöverkoston (FIN-NET) mallin mukaisesti perustaa ja saattaa toimintakykyiseksi vielä kuluvana vuonna tuomioistuinten ulkopuolisten elinten eurooppalainen verkko.

6.4. Elintarvikealan nykyinen kriisi edellyttää yhteisöltä pikaisia toimia. Komissio on elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan valkoisen kirjan yhteydessä ehdottanut Euroopan elintarvikeviranomaisen perustamista sekä elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia toimenpiteitä. Komitea on äskettäin ottanut kantaa kyseisiin ehdotuksiin(11). Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja Euroopan parlamenttia nopeuttamaan asian käsittelyä siten, että tuleva Euroopan elintarvikeviranomainen voisi aloittaa toimintansa jo vuoden 2002 alussa. Komitea kannattaa kehotusta. Elintarvikkeiden turvallisuudesta käytävän keskustelun johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden edistämiseksi komitea aikoo esittää säännöllisesti alaa koskevia erityisarviointeja.

7. Sisämarkkinoiden ulkoiset näkökohdat

7.1. Etualalla on tavoite edistää päättäväisesti liittymisprosessia. Sisämarkkinalainsäädännön saattaminen kokonaisuudessaan osaksi ehdokasmaiden kansallista lainsäädäntöä sekä ehdokasvaltioiden kyky soveltaa kyseisiä säädöksiä ovat edellytyksiä unioniin liittymiselle. Päävastuu tästä on tulevilla jäsenvaltioilla itsellään, mutta EU voi ja sen täytyy tukea niitä. Nykyisiä tukiohjelmia on tarkoitus vahvistaa tulevaisuudessa valvonta-, toimeenpano- ja oikeusrakenteiden parantamiseksi. Komitea kannattaa tätä tavoitetta. Sen mielestä sisämarkkinoihin liittyvien yhteyspisteiden ja koordinointikeskusten perustamista ehdokasmaihin tulisi nopeuttaa.

7.2. EU:n antamalla teknisellä avulla sekä sisämarkkinakysymyksiä koskevien kahdenvälisten kumppanuussopimusten kehittämisellä on ratkaiseva rooli luotaessa tehokkaita hallintorakenteita ehdokasmaissa. Jäsenvaltioiden hallitukset eivät ole asiasta yksistään vastuussa, vaan myös jäsenvaltioiden pankki- ja vakuutustoimintaa sekä arvopaperimarkkinoita valvovien viranomaisten ja muiden elinten tulisi viedä päätökseen vertaisarviointi (peer-review) ehdokasmaiden kanssa.

7.3. Liittymisvalmisteluihin on sisällytettävä kansalaisyhteiskunnan rakenteiden luominen tulevissa jäsenvaltioissa. Kyseiset rakenteet ovat välttämättömiä toimivien sisämarkkinoiden kannalta. Useissa ehdokasmaissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden luominen on vasta alussa tai etenee hitaasti. Kyseisten maiden hallituksetkin tottuvat vasta hiljalleen siihen, että työmarkkinaosapuolet ja muut organisaatiot otetaan mukaan mielipiteenmuodostusprosessiin ja sosiaaliseen vuoropuheluun. Talous- ja sosiaalikomitea edistää osaltaan merkittävästi kansalaisyhteiskunnassa käytävän vuoropuhelun käynnistymistä tekemällä yhteistyötä kumppanuusorganisaatioiden kanssa miltei kaikissa ehdokasvaltioissa.

7.4. Sisämarkkinoiden ulkoisiin näkökohtiin kuuluu myös tiettyjen kansainvälisten sopimusten liittäminen sisämarkkinalainsäädäntöön. Tästä ovat esimerkkeinä piakkoin annettava asetus kansainvälisten tilinpäätössuositusten soveltamisesta sekä direktiivi sijoitusyhtiöiden uusista pääomapuitteista EU:ssa toimivien yritysten tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi. Komitea kannattaa komission asettamia painopisteitä.

7.5. Komitean mielestä komission tulisi kuitenkin nopeuttaa tiettyjen EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytäviä neuvotteluja säästöjen verotusta koskevista järjestelyistä. Ilman kyseistä sopimusta ei Feiran huippukokouksessa tehtyä periaatepäätöstä yhteisössä sovellettavasta pääomatuloverotuksesta voida muuttaa päätökseksi. Tämän vuoksi komission asettamaa määräaikaa (joulukuu 2002) olisi välttämättä aikaistettava.

8. Päätelmät

8.1. Nykyiset ja lähitulevaisuuden vaatimukset edellyttävät kaikilta toimijoilta entistä nopeampaa ja päättäväisempää toimintaa sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi. Tarvittavat päätökset ja uudistukset on tehtävä nyt, eikä niitä pidä siirtää myöhempään ajankohtaan.

8.2. Loppuun saatetut ja moitteettomasti toimivat sisämarkkinat synnyttävät kestäviä kasvun virikkeitä, joita Euroopassa tarvitaan pikaisesti ja jotka vähentävät Euroopan riippuvuutta epävarmoista maailmanmarkkinoista.

8.3. Yhteinen valuutta edellyttää yhteisiä markkinoita. Näin ollen euroa on vaikea ottaa käyttöön epätäydellisesti toimivilla sisämarkkinoilla, sillä yhtenäisvaluutta paljastaa heikkoudet ja puutteet entistä nopeammin ja selvemmin.

8.4. Lisäksi täysin toimivien sisämarkkinoiden muodostama vahva perusta on edellytys uusien jäsenvaltioiden onnistuneelle liittymiselle EU:hun. Miten ehdokasmaita voidaan vaatia saattamaan yhteisön säännöstö pikaisesti osaksi omaa lainsäädäntöään, jos yhteisön lainsäädäntöä ei vanhoissakaan jäsenvaltioissa vielä sovelleta täydellisesti?

8.5. Tämän vuoksi komitea tukee kaikkia toimenpiteitä ja suunnitelmia, joiden avulla sisämarkkinastrategian taustalla olevaa muutosvoimaa voidaan pitää yllä.

8.5.1. Voidakseen tulevaisuudessa seurata ja mitata edistymistä entistä tarkemmin, komissio pyrkii kehittämään joukon kattavia indikaattoreita, joiden avulla voidaan tarkastella sisämarkkinastrategian mukaisten toiminnallisten tavoitteiden saavuttamista. Indikaattoreilla mitataan tuloksia ja niissä otetaan huomioon myös ympäristö- ja kuluttajanäkökohdat. Komitea odottaa kiinnostuneena ja toiveikkaana indikaattoreita koskevien pohdintojen ensimmäisiä tuloksia, jotka on määrä julkaista yhtenäismarkkinoiden tulostaulussa marraskuussa 2001.

8.5.2. Komitea pitää hyödyllisinä myös komission käynnistämiä selvityksiä toimien toteuttamisesta koituvista hyödyistä tietyillä aloilla, joilla sisämarkkinoiden toimintaa on vielä tehostettava. Lisäksi komitea olisi tyytyväinen, jos komissio selvittäisi, minkälaisia kustannuksia yhdentymisen toteutumatta jääminen aiheuttaisi sellaisilla strategian kohdealoilla, joilla rajatylittävän kaupankäynnin esteet ovat edelleen huomattavia. Kustannuksia olisi tarkasteltava hintoina, kasvuprosentteina ja työllisyyslukuina.

8.5.3. Vaikutusanalyysien yhteydessä toteutettujen toimien vaikutusta työntekijöihin on aina tarkasteltava erityisen huolellisesti. Myös sisämarkkinastrategian toteuttamista jatkettaessa on aina muistettava, että yhteisistä markkinoista on oltava hyötyä kaikille yhteiskuntaryhmille tasapuolisesti.

8.6. Kaikki mainitut aloitteet ovat tärkeitä lisäperusteita tarpeelle nopeuttaa sisämarkkinaprosessia viipymättä. Ratkaisevaa on kuitenkin edelleen se, onko toimivaltaisilla tahoilla, komissiolla, parlamentilla, neuvostolla, hallituksilla ja yhteiskunnallisilla toimijoilla poliittista tahtoa saattaa sisämarkkinat loppuun ja kyseinen lainsäädäntö voimaan asetettujen määräaikojen kuluessa. Asianomaisten toimijoiden onkin nyt esitetyn sisämarkkinastrategian katsauksen yhteydessä tutkittava viivästymisten syitä ja sitouduttava nopeuttamaan toimintaansa tulevaisuudessa.

Bryssel 30. toukokuuta 2001.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) KOM(1999) 624 lopullinen.

(2) EYVL C 140, 18.5.2000, s. 36.

(3) KOM(1999) 257 lopullinen.

(4) EYVL C 14, 16.1.2001, s. 13.

(5) Komission tiedonanto KOM(2001) 79 lopullinen, 7.2.2001, "Euroopan unionin mahdollisuuksien hyödyntäminen".

(6) EYVL C 116, 20.4.2001, s. 106.

(7) "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Energian sisämarkkinoiden toteuttaminen - Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkön ja maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annettujen direktiivien 96/92/EY ja 98/30/EY muuttamisesta - Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa".

(8) "Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista" EYVL C 123, 25.4.2001.

(9) EYVL C 116, 20.4.2001, s. 14.

(10) EYVL C 123, 25.4.2001.

(11) EYVL C 123, 25.4.2001.