C 79/13

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Karpaattien makroaluestrategia”

(2020/C 79/03)

Esittelijä : Władysław ORTYL (PL, ECR), Ala-Karpatian voivodikunnan aluejohtaja

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Makroaluestrategioiden rooli EU:n yhteenkuuluvuuden saavuttamisessa

1. muistuttaa, että Euroopan unionin perussopimusten määräysten ( 1 ) mukaan Euroopan unionin on kehitettävä ja toteutettava toimia, joilla vahvistetaan sen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

2. katsoo, että makroaluestrategiat auttavat vastaamaan yhteisiin haasteisiin tietyillä alueilla, jotka on tunnustettu laajassa ja rajat ylittävässä maantieteellisessä yhteydessä. Rajat ylittävien alueiden potentiaalin yhteinen hyödyntäminen strategian avulla edistää merkittävästi maiden ja alueiden välistä alueellista yhteenkuuluvuutta ( 2 ) . Komitea toteaa, että makroaluestrategioiden kehittäminen kuvastaa EU:n luonnollista kehitystä, sillä se on seuraava askel kohti maiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen tiiviimpää yhteistyötä yli rajojen.

3. korostaa, että makroaluestrategiat ovat monitasoisen hallinnon väline, joka yhdistää EU:n, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason toimijoiden työn valittujen tavoitteiden suuntaiseksi. Sillä myös parannetaan niiden erilaisten toimintapoliittisten strategioiden ja ohjelmien keskinäistä täydentävyyttä, jotka määritetään ja toteutetaan hallinnon eri tasoilla. Tällainen yhteisesti määriteltyjen mahdollisuuksien yhdistelmä ja toimien koordinointi kehityksen esteisiin puuttumiseksi tuovat huomattavaa lisäarvoa Euroopan tasolla.

4. toteaa, että makroaluestrategioilla on olennainen rooli pyrittäessä syventämään EU:n yhdentymistä, sillä ne tehostavat alueellisten ja paikallisten kehitysprosessien dynamiikkaa. Tätä edistää mahdollisuus vaihtaa kokemuksia ja yleistää toimiviksi osoittautuneita ratkaisuja, jotka ovat peräisin maista ja alueilta, jotka kuuluvat strategian piiriin. Näin luodaan luonnollisella tavalla edellytykset herättää eurooppalaista yhteisvastuuta ja vastuuntunnetta koko makroalueen kehityksestä. Tämän ansiosta on mahdollista päästä eroon erillisajattelusta ja siirtyä tarkastelemaan koko makroalueen muodostamaa laajempaa taustaa. Makroaluestrategiat toimivat myös katalysaattoreina alue- ja paikallisyhteisöjen aloitteille Eurooppa-ideoiden tuomiseksi lähemmäs kansalaisia.

5. toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli demokratian, hallinnon hajauttamisen ja paikallisen ja alueellisen itsehallinnon edistämisessä, ja viittaa niiden aktiivisuuteen nykyisissä makroaluestrategioissa ja uusien strategioiden luomisessa. Strategioista tulee alueellisen yhteistyön alhaalta ylöspäin suuntautuva väline, ja ne perustuvat alueellisten ja paikallisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen. Yhteisin toimin, joilla pyritään saavuttamaan makroaluestrategioiden tavoitteet, perustetaan yhteistyöfoorumi, jolla edistetään eurooppalaista arvojärjestelmää, vahvistetaan demokratian periaatteita ja parannetaan aluekehityksen hallinnointia koskevia normeja, mukaan lukien monitasoisen hallinnon mallin kehittäminen.

Karpaatit erityisenä Euroopan makroalueena

6. huomauttaa, että Karpaatit kattaa 190 000 neliökilometrin alueen, mikä tekee siitä Alppien jälkeen Euroopan mantereen toiseksi suurimman vuoristoalueen, missä asuu noin 68 miljoonaa ihmistä. Karpaatit muodostuu yhtenäisestä vuoristokokonaisuudesta, missä maantieteelliset edellytykset tuovat erityisiä haasteita ja kehitysmahdollisuuksia.

7. muistuttaa Karpaattien merkittävistä resursseista, kuten luonnonvaroista, monikulttuurisuuden ainutlaatuisesta perinnöstä, henkilöresursseista ja yhteisestä vuoristoyhteisöjen identiteetistä. Kaikki tämä tarjoaa erinomaisen tilaisuuden tehdä yhteistyötä entistä dynaamisemman, pitkäkestoisemman ja kestäväpohjaisemman sosioekonomisen kehityksen aikaansaamiseksi alueella.

8. korostaa, että Karpaatit ovat poikkeuksellisen tärkeä alue ja ainutlaatuinen koko Euroopassa, kun otetaan huomioon biologisen monimuotoisuuden rikkaus ja luonnonympäristön suojelun korkea taso. Se on eurooppalaisen kulttuuriperinnön tyyssija, jota on suojeltava tuleville sukupolville, mikä velvoittaa pyrkimään vastuulliseen taloudelliseen kehitykseen tämän perinnön säilyttämiseksi ja suojelemiseksi. Näin ollen hallinnon kaikkia tasoja edustavien toimijoiden työn koordinointi on välttämätöntä tällä alalla, kun otetaan huomioon ympäristökysymysten rajatylittävä luonne.

9. panee merkille Karpaattien alueen yhteiskuntien muodostaman vuosisataisen naapuruston ja vuoristoalueiden rikkaan kulttuurin potentiaalin, joka on tulosta idän ja lännen vuorovaikutuksesta, yhteisestä historiakokemuksesta ja laiduntalouden perinteestä. Nykyiset aloitteet yhteisen kulttuuriperinnön säilyttämisen ja edistämisen alalla ( 3 ) osoittavat, että mahdollisuuksia paikallisyhteisöjen yhdentämiseen on huomattavan paljon. Etnisten vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen ja niiden kulttuuriperinnön säilyttäminen on erittäin tärkeää Karpaattien alueella.

10. toteaa, että merkittävä osa Karpaattien makroalueesta kuuluu jäsenvaltioiden köyhimpiin alueisiin ja että BKT henkeä kohti on enimmäkseen alle 50 prosenttia EU:n keskiarvosta. Niiden kehittymisvalmiuksia rajoittavat Euroopan kehityskeskuksiin nähden syrjäinen sijainti, vuoristoympäristöstä johtuva viestintäyhteyksien heikko kehitystaso ja historiallisten jakolinjojen perua olevat raja-aidat. Lisätekijänä on myös infrastruktuurin puutteellisuus, joka johtuu monivuotisesta investointien vähyydestä, talouksien muutosprosesseista ja kehityspotentiaalin laiminlyömisestä.

11. katsoo, että on tehtävä Karpaattien vuoristoseutujen erityistarpeet tiettäväksi ja hyödynnettävä makroalueelle ominaista potentiaalia. Karpaattien maiden ja alueiden solmimien yhteistyökumppanuuksien ansiosta toimet voidaan sovittaa paremmin erityisiin kehitysedellytyksiin ja -tarpeisiin, jotka juontuvat sosiaalisista, historiallisista, infrastruktuuriin liittyvistä ja geopoliittisista olosuhteista.

12. katsoo, että Karpaattien kysymyksen käsittely Euroopan komission strategia-asiakirjassa nostaisi esiin tämän alueen ongelmia ja mahdollistaisi tällä hetkellä uinuvien mahdollisuuksien hyödyntämisen koko makroalueella keskittämällä toimet sen tärkeimpiin, laaja-alaisiin pulmiin ja haasteisiin.

13. korostaa, että Karpaatit on erittäin tärkeä geopoliittinen alue, missä Länsi- ja Itä-Euroopan strategiset poliittiset ja taloudelliset intressit kohtaavat. Alue sai entistäkin suuremman merkityksen EU:n laajennuttua vuonna 2004, kun siitä tuli koko EU:n itäraja.

14. toteaa, että Karpaattien makroalue ei käsitä ainoastaan EU:n jäsenvaltioiden vaan myös Moldovan, Serbian ja Ukrainan seutuja, minkä ansiosta voidaan paitsi lisätä integraatiota EU:n jäsenvaltioiden välillä myös ulottaa se naapurimaihin kytkemällä ne mukaan tiiviimpiin yhteistyösuhteisiin.

Karpaattien makroaluestrategian tavoitteet

15. viittaa niihin useisiin eri tasoilla ja tahoilla tehtyihin aloitteisiin Karpaattien makroaluestrategian (Karpaattien strategian) ( 4 ) luomiseksi, jotka ovat johtaneet sen perustamista tukevien julistusten antamiseen ( 5 ) . On syytä korostaa, että nämä aloitteet on tehty hallitusten, kansallisten parlamenttien sekä alueiden ja kaupunkien viranomaisten ja paikallisyhteisöjen tasolla.

16. panee tyytyväisenä merkille, että kaikki asiakirjat on hyväksytty tulevan strategian eri sidosryhmien välisen vuoropuhelun pohjalta ja että niissä on otettu huomioon sen kansainvälinen ja alueiden välinen sekä paikallinen luonne. Tämä osoittaa toteutettujen toimien täydentävän toisiaan, mikä saattaa jatkossa olla edellytys Karpaattien alueen makroaluestrategian onnistumiselle.

17. antaa tunnustusta toimista, joita on toteutettu Karpaattien suojelua ja kestävää kehitystä koskevan vuoden 2003 yleissopimuksen (Karpaattien yleissopimus) täytäntöönpanemiseksi. Kyseessä on kansainvälisen oikeuden sopimusperiaatteiden nojalla tehty monenvälinen kansainvälinen sopimus Karpaattien alueen hyväksi. Yleissopimuksen osapuolten on tehtävä yhteistyötä ja noudatettava kattavaa politiikkaa Karpaattien alueen suojelemista ja kestävää kehitystä silmällä pitäen ottaen huomioon myös yleissopimuksen tavoitteet ja määräykset alakohtaisissa toimintapolitiikoissaan (esim. aluesuunnittelu, maa- ja metsätalous, liikenne ja matkailu) ja koordinoitava näitä politiikkoja paremmin ja sovellettava yhdennettyä toimintaperiaatetta maankäyttöön nähden.

18. Toteaa, että Karpaattien yleissopimus on Karpaattien alueen monialainen hallintamekanismi, joka mahdollistaa eri alojen välisen yhdentymisen ja eri tasojen sidosryhmien (kansalliset, alueelliset, valtiosta riippumattomat jne.) laajan osallistumisen. Kehitettyjä monitasoista yhteistyötä koskevia standardeja, jotka ovat johtaneet Karpaattien yleissopimuksen viiteen temaattiseen pöytäkirjaan ( 6 ) , voidaan hyödyntää tärkeänä tekijänä yhteistyön lisäämisessä ( 7 )

19. arvostaa Karpaattien Euroregio-alueen saavutuksia ja siitä kertyneitä kokemuksia. Se perustettiin vuonna 1993 yhteiskunnallis-poliittiseksi hankkeeksi Karpaattien alueen maiden hallitusten tukemana. Kyseessä on vanhin alueen sosioekonomista kehitystä tukeva organisaatio. Yli 26 vuoden kokemuksen perusteella on kehitetty monialaisia, kansainvälisiä ja erikoistuneita yhteistyörakenteita, joihin osallistuu yli 1 000 toimijaa.

20. muistuttaa, että helmikuussa 2016 Euroopan alueiden komiteaan perustettiin alueidenvälinen Karpaattien ryhmä, jonka puitteissa Karpaattien alueen makroaluestrategian kehittämisestä kiinnostuneiden maiden alue- ja paikallisyhteisöjen edustajat tekevät yhteistyötä.

21. viittaa aiheesta ”Tonavan aluetta koskevan strategian kaltaiset makroaluestrategiat: puitteet valtiorajat ylittävien klustereiden edistämiseksi” antamaansa lausuntoon ( 8 ) , jossa komitea asettuu kannattamaan Karpaattien strategian luomista ja ilmaisee olevansa vakuuttunut siitä, että Karpaattien alueen makroaluestrategian luominen täydentäisi erinomaisesti nykyisiä aloitteita, kuten Karpaattien yleissopimusta ja Karpaattien Euroregio-aluetta, sekä auttaisi hyödyntämään olemassa olevaa potentiaalia viranomaisten yhteistyöhön kaikilla tasoilla.

22. muistuttaa, että Karpaattien strategian päätavoitteena olisi säilyttää tämän makroalueen merkittävä luonnonarvo sekä vahvistaa alueen kilpailukykyä ja houkuttelevuutta ainutlaatuisen luonnon- ja kulttuuriperinnön, kestäväpohjaisen sisäisen kehityspotentiaalin ja kilpailuedun luomisen pohjalta. Kyseessä on siis Karpaattien alueen asukkaiden elintason ja elämänlaadun kohottaminen siten, että samalla säilytetään Karpaattien ainutlaatuiset ekologiset arvot.

23. katsoo, että on kiireellisesti puututtava Karpaattien alueen väestön vähenemisilmiöön sekä väestön ikääntymiseen. Karpaattien makroaluestrategian puitteissa toteutettavan yhteistyön yhtenä keskeisenä näkökohtana tulisikin olla erityisesti koulutuksen ja terveydenhuollon saatavuuteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvien yhteiskunnallisten peruspalvelujen tarjonnan kehittäminen alueella.

24. katsoo, että strategiassa ehdotetuissa toimissa olisi keskityttävä kestäväpohjaisen ja taloudellisen yhteistyön vahvistamiseen makroalueen strategisilla sektoreilla – puhdas teollisuus, kestävä matkailu ja maatalouselintarvikeala – kehittämällä Karpaattien klustereita ja makroalueen innovaatioekosysteemiä. Ehdotetuissa toimissa olisi keskityttävä paikallisten resurssien tehokkaaseen käyttöön muun muassa sertifioinnin avulla ja perustamalla Karpaattien alueen yhteinen tuotemerkintä sekä hyödyntämällä alueen maiden ja alueiden yhteistä potentiaalia sekä vahvistettava vähemmän suotuisten sosioekonomisten olosuhteiden leimaamien alueiden kytkemistä mukaan kehitykseen koko makroalueen kilpailukyvyn parantamiseksi.

25. korostaa, että Karpaattien ympäristöarvot ovat olennainen osa makroalueen kehittämistä. Parantamalla makroalueen puitteissa tehtävää yhteistyötä luontoympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi, luonnonuhkien hallitsemiseksi, ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi ja kytkemällä siihen viljelyaineiston hallinta kestävän metsänhoidon avulla sekä toteuttamalla ympäristötietoisuutta lisäävää koulutustoimintaa edistetään alueen ympäristön laadun kohoamista. Toiminnan koordinointi koko Karpaattien alueella mahdollistaa mittakaavaedut.

26. katsoo, että koko Karpaattien vuoristoalueen on otettava aktiivinen rooli ja annettava merkittävä panos EU:n ilmastonmuutospolitiikkaan, jotta yhteisen tavoitteen mukaisesti varmistetaan Pariisin sopimuksen sitoumusten noudattaminen. Tässä yhteydessä komitea korostaa, että on ehdottoman välttämätöntä säilyttää Karpaattien alueen metsät, koska niillä on erittäin tärkeä rooli hiilinieluina ja merkittävä tehtävä veden pidättämisprosessissa, maaperän suojelussa ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä.

27. katsoo, että aloitteiden toteuttaminen alueen kilpailukyvyn ja innovatiivisuuden edistämiseksi on kytkettävä sen yhteyksien parantamiseen. Muilla aloilla ei pystytä toimimaan ilman kestävyysperiaatteen mukaista liikennettä, digitaalista infrastruktuuria ja sosiaalista infrastruktuuria. Yhteiset toimet liikenteen alalla auttavat avaamaan tien Karpaattien alueelle ja edistävät osaltaan myös sen sisäistä yhtenäisyyttä, mihin kuuluu myös rajat ylittävien yhteyksien vahvistaminen.

28. toteaa, että aluesuunnittelu ja alueellinen yhteistyö ovat tärkeitä tekijöitä Karpaattien alueen kattavassa kehityksessä. Instituutioiden, myös paikallishallinnon, toiminnan laatu on ratkaiseva tekijä yhteistyön laadun ja siten makroalueen kehittämisen näkymien kannalta. Strategiaan olisi sisällytettävä erityinen viittaus Karpaattien yhdyskuntaverkkojen erityispiirteisiin (eli suuri määrä pieniä paikkakuntia laaksoissa) sekä korkeammalla sijaitseviin perinteisiin paimentolaisyhteisöihin, joihin viime vuosikymmenten mittainen sosioekonomisten muutosten ajanjakso on vaikuttanut negatiivisesti. On tärkeää kehittää Karpaattien vuoristoalueiden toiminnallisia yhteyksiä ympäröiviin alueisiin ja vahvistaa kaupunkikeskuksia.

29. katsoo aiempaan lausuntoonsa ( 9 ) viitaten, että Karpaattien alueen makroaluestrategia auttaa täydentämään nykyisen Tonavan alueen strategian toimia, kun siinä otetaan huomioon vuoristoisen Karpaattien alueen erityispiirteet. Komitea huomauttaa, että Tonavan aluetta koskeva strategia (vuodelta 2010) on tällä hetkellä suurin EU:n makroaluestrategia, josta osa kuuluu Alppien aluetta koskevan EU:n strategian (vuodelta 2016) sekä Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian (vuodelta 2010) piiriin, mistä ei aiheudu kielteisiä vaikutuksia. Komitea on vakuuttunut, että niin tulee tapahtumaan myös Karpaattien strategian kohdalla.

30. muistuttaa jo ilmaisseensa lukuisissa lausunnoissaan ( 10 ) hyväksyntänsä aloitteelle kehittää Karpaattien alueen makroaluestrategia ja pitävänsä sitä kypsänä aloitteena, joka käsittää kaikki hallinnon tasot – EU:n, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason.

31. palauttaa mieliin neuvoston kehotuksen antaa poliittista lisäpontta makroaluestrategioille ja sen ilmaiseman valmiuden analysoida aloitteita, jotka johtavat uusien strategioiden laatimiseen ( 11 )

32. kehottaa Euroopan komissiota tukemaan aloitteita luoda Karpaattien aluetta varten makroaluestrategia, joka olisi seuraava makroaluestrategia ja toinen sellainen, joka on tarkoitettu nimenomaan vuoristoista eurooppalaisaluetta varten.

33. katsoo, että makroaluestrategian avulla voidaan hyödyntää tehokkaammin Euroopan alueellisen yhteistyön (EAY) tavoitteen kautta käytettävissä olevia varoja luomalla aito yhteisrahoitusjärjestelmä Karpaattien alueen maita tukevien toimien rahoittamiseksi ja toteuttamiseksi. Tämä parantaa myös niiden mahdollisuuksia saada rahoitusta EU:n lähteistä ( 12 )

34. kehottaa Euroopan komissiota – ottaen huomioon Karpaatteja koskevan yleissopimuksen myönteisen vaikutuksen ja sen, että sopimuksen tavoitteet ovat tärkeitä ja linjassa unionin painopisteiden kanssa – ryhtymään toimenpiteisiin siinä tarkoituksessa, että EU liittyy yleissopimukseen yhtenä sopimuspuolena. Komitea muistuttaa, että unioni on jo Alppeja koskevan yleissopimuksen osapuoli.

Bryssel 4. joulukuuta 2019. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Ks. mm. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) XVIII luku.

(2) Kuten muutkin välineet, esimerkiksi eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY), Interreg-ohjelmat tai Euroopan naapuruusvälineen (ENI) ohjelmat.

(3) Esimerkkeinä tästä mainittakoon nykyisten Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien puitteissa toteutettavat hankkeet, mukaan luettuina paikallisyhteisöjen ja kansalaisjärjestöjen toteuttamat hankkeet.

(4) Karpaattien strategiasta on keskusteltu vuodesta 2011 lähtien otsikolla ”Karpaattien Eurooppa” järjestetyissä kansainvälisissä konferensseissa. Krynican talousfoorumin paneeleissa mm. parlamentteja, hallituksia ja alueita edustavat kansainväliset kumppanit vaihtavat mielipiteitä Karpaattien strategiasta. Esimerkkejä alue- ja paikallisyhteisöjen aloitteista ovat kansainvälisen Karpaattien yhteistyöfoorumin järjestäminen, Karpaattien alueen hyvän naapuruuden päivä sekä lukuisat konferenssit ja tapaamiset.

(5) Syyskuussa 2018 Unkarin, Slovakian, Ukrainan ja Puolan hallitusten edustajat allekirjoittivat Karpaattien julistuksen (Declaration of Intent to Create the EU Macro-Regional Strategy for the Carpathian Region).

(6) Pöytäkirja biologisen monimuotoisuuden ja maisemien säilyttämisestä ja kestävästä käytöstä – 2008, Bukarest, Kestävää matkailua koskeva pöytäkirja – 2011, Bratislava, Kestävää metsänhoitoa koskeva pöytäkirja – 2011, Bratislava, Kestävää liikennettä koskeva pöytäkirja – 2015, Mikulov, sekä Pöytäkirja kestävästä maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä – 2017, Lillafüred.

(7) Karpaattien yleissopimuksen puitteissa tehtävän yhteistyön osapuolina on seitsemän Karpaattien alueen maata: Tšekki, Unkari, Puola, Romania, Serbia, Slovakia ja Ukraina, mikä on tärkeä osa Euroopan yhdentymisprosessia, kun EU:n jäsenvaltioiden rinnalla mukana on lisäksi kaksi naapurimaata, jotka ovat suoraan yhteydessä EU:hun: Serbia ja Ukraina.

(8) 6422/2018 – AK:n lausunto aiheesta ”Tonavan aluetta koskevan strategian kaltaiset makroaluestrategiat: puitteet valtiorajat ylittävien klustereiden edistämiseksi”, esittelijä: Dainis Turlais (LV, ALDE).

(9) AK:n lausunto 6422/2018.

(10) Ks. esim. lausunto ”Tonavan aluetta koskevan strategian kaltaiset makroaluestrategiat: puitteet valtiorajat ylittävien klustereiden edistämiseksi”, AK 6422/2018, lausunto aiheesta ”Makroaluestrategioiden täytäntöönpano”, AK 2554/2017, ja lausunto aiheesta ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus” (2017/C 306/03).

(11) COM(2019) 21 final – doc. 5927/19 + ADD 1.

(12) Komitea viittaa Eurooppa-neuvoston päätelmiin ja Euroopan alueiden komitean omiin lausuntoihin, muun muassa lausuntoon AK/2017/C/306/03, jossa komitea aprikoi, eikö Euroopan rakenne- ja investointirahastojen olisi nojattava paikkaan perustuvaan toimintaperiaatteeseen, ja korostaa, että EU:n politiikoissa ja toimissa tulisi keskittyä kysymyksiin, jotka liittyvät tiettyihin seutuihin, missä jatkuva sosioekonominen tilanne edellyttää SEUT-sopimuksen mukaisesti erityistoimenpiteiden toteuttamista.