FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 14.10.2009 
KOM(2009) 533 lopullinen 
KOMISSION TIEDONANTO  
EUROOPAN PARLAMENTI LLE JA NEUVOSTOLLE 
Laajentumisstrategia sekä vuosien 2009 ja 2010 tärkeimmät haasteet 
{SEK(2009) 1333} 
{SEK(2009) 1334} {SEK(2009) 1335} {SEK(2009) 1336} {SEK(2009) 1337} {SEK(2009) 1338} {SEK(2009) 1339} {SEK(2009) 1340} 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO  
EUROOPAN PARLAMENTI LLE JA NEUVOSTOLLE 
Laajentumisstrategia sekä vuosien 2009 ja 2010 tärkeimmät haasteet 
1. JOHDANTO  
Euroopan unionin (EU) viides laajen tuminen on tukenut demokratian ja 
oikeusvaltioperiaatteen vakiintumista Eur oopassa. Se on parantanut taloudellisia 
mahdollisuuksia ja lisännyt EU:n painoarvoa pyr ittäessä ratkaisemaan maailmanlaajuisia 
haasteita muun muassa ilmastonmuutoksen, kilpailukyvyn sekä rahoitusmarkkinoiden 
sääntelyn ja valvonnan aloilla. Laajentunut EU on viimeksi ku luneiden viiden vuoden aikana 
osoittanut pystyvänsä yhteistyöhön merkittävien haasteiden edessä. Laajentuminen on yksi tehokkaimmista EU:n ulkopolitiikan välineistä. 
EU:n laajentumisprosessia varjos taa nyt syvä ja laaj alle levinnyt lama. Kriisin vaikutukset 
tuntuvat sekä EU:ssa että prosessissa mukana  olevissa maissa. Kr iisin puhjettua EU on 
vastaanottanut kolme uutta jäsenhakemusta : Montenegron joulukuussa 2008, Albanian 
huhtikuussa 2009 ja Islannin hein äkuussa 2009. Hakemukset todist avat EU:n vetovoimasta ja 
asemasta vakauden, turvallisuuden ja vaurauden edistäjänä. 
Sitä mukaa kuin laajentumisprosessissa mukana olevat maat ovat toteuttaneet uudistuksia, ne 
ovat voineet edetä liitty misprosessin vaiheesta toiseen. Liittymisneuvottelut Kroatian kanssa 
ovat loppuvaiheessa. Turkin kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa on päästy haastavaan 
vaiheeseen, jossa maalta edellytetään uutta m äärätietoisuutta uudistus ten suhteen. Entinen 
Jugoslavian tasavalta Makedonia on edistynyt  merkittävästi keskeisten tavoitteiden 
saavuttamisessa. Komissio valmistelee parha illaan lausuntoa Montenegron ja Islannin 
jäsenyyshakemuksista. Se on valmis laatimaan myös Albanian hakemusta koskevan lausunnon heti, kun neuvosto sitä  pyytää. Kaikkien näiden  Länsi-Balkanin maiden 
tapauksessa uudet edistysaskel eet voivat johtaa ehdokasmaan aseman myöntämiseen, kunhan 
maat osoittavat olevansa valmiita. 
Länsi-Balkanin mailla ja Turkilla on edelleen runsaasti, joskin vaihtelevassa määrin, 
tekemistä asetettujen arviointiperusteiden ja ehtojen täyttämisessä. Uudistukset etenevät usein hitaasti, ja kansainvälinen ta louskriisi aiheuttaa lisäpaineita. Kahdenväliset kysymykset 
vaikuttavat monissa tapauksissa aihee ttomasti liittymisprosessin etenemiseen. 
Laajentumisesta joulukuun 2006 Eurooppa-neuvos tossa saavutettu uusi yksimielisyys on 
näiden haasteiden valossa ed elleen hyvä lähtökoht a. Yksimielisyys perustuu sitoumusten 
vahvistamiseen, tasapuoliseen ja tiukkaan ehdollisuuteen ja parempaan tiedottamiseen kansalaisille yhdistettynä EU:n kykyyn ottaa vastaan uusia jäseniä.  EU on parantanut 
laajentumisprosessia laadullisesti: esimerkiks i oikeusvaltioperiaatetta ja hyvää hallintotapaa 
painotetaan nyt enemmän prosessin alkuvaiheessa. 
Liittymisprosessi toimii voimakkaana kannustimena pol iittisille ja taloudel lisille uudistuksille. 
Onkin EU:n strategisen edun muka ista huolehtia siitä, että pr osessi etenee keskeytyksettä 
sovittujen periaatteiden ja ehtojen mukaisesti. 
FI 3   FI EU:n laajentumispolitiikka mahdollistaa huolella hallitun prosessin, jossa ehdokasmaat ja 
mahdolliset ehdokasmaat lähentyvät EU:ta poliittisten ja  taloudellisten uudistustensa tahdissa 
sitä mukaa kuin ne pystyvät selviytymään  jäsenyyden velvoitteista Kööpenhaminan 
arviointiperusteiden edellyttämällä tavalla. Alueellinen yhteistyö on Länsi-Balkanilla edelleen avainasemassa ja keskeinen osa va kautus- ja assosiaatioprosessia. 
Lissabonin sopimuksella uudistetaan laajentuneen EU:n toimielimiä, jotta EU voisi sovittaa 
politiikkansa nopeasti muuttuvan maailman tarpeisiin. Laajentumisen osalta Lissabonin 
sopimuksella varmistetaan institutionaalinen ke hys, jonka puitteissa EU:n toimielimiä voidaan 
helposti mukauttaa tilanteessa, jossa uusi jäse nvaltio liittyy EU:hun. Lisäksi sopimuksella 
muutetaan liittymismenettelyä niin, että Eu roopan parlamentille ja jäsenvaltioiden 
parlamenteille ilmoitetaan uusista jäsenyyshakemuksista. 
Komission ehdotukseen perustuva viisumivap aus, jota sovelletaan vuoden 2010 alusta 
entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan, Montenegroon ja Serbiaan, osoittaa, että 
uudistuksista on konkreettista hyötyä  kansalaisille. Komissio ai koo tehdä vastaavat Albaniaa 
ja Bosnia ja Hertsegovinaa koskevat ehdotukset vuoden 2010 puoliväliin mennessä edellyttäen, että maat täyttävät viisumivapaudelle asetetut ehdot.  
Mitä tulee Kyproksen kysymykseen, saaren kreikka lais- ja turkkilaisyhteisöjen johtajat ovat 
edenneet ratkaisevaan vaiheeseen neuvottelui ssa, joita käydään Yhdistyneiden Kansakuntien 
johdolla kokonaisvaltaisen ratkaisun löytämisek si tilanteeseen. Komissio tukee osapuolten 
ponnisteluja ja antaa asiantuntija-apua EU :n toimivaltaan kuuluvissa asioissa.  
Tässä tiedonannossa kerrotaan, miten laajentu misprosessissa mukana olevat maat ovat 
edistyneet ja mitkä ovat niiden tärkeimmät  jäljellä olevat haas teet. Siinä esitetään 
pääpiirteissään, miten komissio aikoo ohjata ja tukea näitä maita tule vana vuonna. Strategiaan 
liittyvässä asiakirjassa komi ssio esittää lisäksi koko alu een Eurooppa-perspektiiviin 
perustuvan etenemissuunnitelman Kosovon
1 lähentymiselle EU:hun. 
2. TÄRKEIMMÄT HAASTEET  
Seuraavassa käsitellään laajentumisprosessiin tä llä hetkellä vaikuttavia keskeisiä kysymyksiä. 
EU voi laajentumispolitiikallaan auttaa ratkom aan näitä haasteita, mutta päävastuu on mailla 
itsellään. 
Talouskriisi 
Maailmanlaajuisen laman vaikutukset tuntuvat Lä nsi-Balkanin maiden ja Turkin talouksissa 
eriasteisesti. Yhdessä kansainväliste n rahoituslaitosten kanssa EU auttaa 
laajentumisprosessissa mukana olevia maita, jo tta ne voisivat lievittää kriisin vaikutuksia ja 
valmentautua talouden uudelleen elpymiseen. 
Taloudellinen toimeliaisuus Länsi-Balkanilla  ja Turkissa on supistunut voimakkaasti vuoden 
2008 jälkipuoliskolta alkaen, mikä  johtuu vientikysynnän laskusta  sekä suorien ulkomaisten 
investointien ja rajat ylittäv än luotonannon vähenemisestä. Julkisen talouden rahoitusasema 
heikkeni kaikissa maissa. Työttömyys, joka on monissa alueen maissa valmiiksi korkea, alkoi 
lisääntyä entisestään. Taloude n laskusuhdanne Länsi-Balkanill a ja Turkissa on vuoden 2009 
                                                 
1 YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 mukaisesti. 
FI 4   FI osalta samaa luokkaa kuin EU:ssa keskimäär in, mutta lievempää kuin lamasta pahiten 
kärsineissä jäsenvaltioissa. Makrotaloudellinen tilanne on kuitenkin kaikissa maissa 
haavoittuva. 
Länsi-Balkanin mailla on rajalliset mahdollisu udet selviytyä kriisistä makrotalouspolitiikan 
keinoin. Raha- ja finanssipoliittisiin toimenpi teisiin kohdistuu huomattavi a rajoituksia, jotka 
juontuvat aiemmin harjoitetusta suhdanteita vahvistavasta polit iikasta, valuuttamääräisistä 
luotoista ja kiinnityksistä sekä suurista  kauppavajeista. Näissä  olosuhteissa kriisin 
torjuntatoimet ovat olleet useimmissa alueen ma issa kaiken kaikkiaan asianmukaisia; tosin oli 
niitäkin, jotka eivät aluksi ymmärtäneet kr iisin vakavuutta. Mahdolli suus liittyä EU:hun on 
auttanut säilyttämään taloudel lisen luottamuksen Länsi-Balk anin alueella ja tarjonnut 
kiinnekohdan talouspolitiikan harjoittamiselle nä inä kaoottisina aikoina. Samaan aikaan eräät 
laajentumisprosessissa mukana olevat maat ovat jo hyötyneet viime vuosina toteuttamistaan 
rakenteellisista uudistuksista, joista on ollut apua kriisin vaikutusten lievittämisessä. Rahoitusalan sääntelyn tehostuminen esimerkiksi Kr oatiassa ja Turkissa on osaltaan edistänyt 
pankkien vakautta ja kestävyyttä. Serbia ja Bosnia ja Hertsegovina ovat saaneet 
Kansainvälisen valuuttaraha ston (IMF) tukea, koska ma iden aiemmin harjoittama 
elvytyspolitiikka on kasvattanut niiden kauppavajetta ja rapautta nut niiden julk ista taloutta 
erityisen voimakkaasti. 
Kriisin leviäminen laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa ja erityisesti sen 
vaikutukset reaalital outeen ja sitä kautta työllisyyteen ja sosiaalis een tilanteeseen jatkuvat. 
Elpyminen vie aikaa, koska tärkeimpien ka uppakumppaneiden taloudellisen toimeliaisuuden 
ennustetaan virkoavan hitaasti. Kotimaist a kysyntää elvyttävät pääomavirrat pysyvät 
todennäköisesti maltillisina. Kriisin yhteisku nnallisten vaikutusten lieventämiseksi on 
toteutettu vähäosaisimmille suunnattuja lyhy en aikavälin toimenp iteitä. Keskipitkällä 
aikavälillä on erityisen tärkeää harjoittaa terv että finanssipolitiikkaa, jossa keskitytään 
julkisen varainkäytön vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen sekä investointeihin. 
Työllisyyspolitiikalla on puututtava rakennetyöt tömyyteen ja sosiaaliturvatoimilla suojeltava 
yhteiskunnan vähäosaisia. 
Kriisin vastatoimissa on otettava huomi oon kestävän kehit yksen tavoite ja 
ilmastonmuutoksesta aiheutuvat haasteet sekä nostettava etusijalle toimet, joilla pyritään 
turvalliseen ja kestävään vä hähiiliseen talouteen. EU:hun lii ttyvillä uudistuksilla parannetaan 
kilpailukykyä, lisätään avoim uutta ja rakennetaan kauppaa ja investointeja edistävää 
oikeudellista kehystä. Liiketoimintaympäris tön parantamisen kannalta olennaisia ovat 
toimenpiteet, joilla lu jitetaan oikeusvaltioperiaatetta m uun muassa torjuma lla korruptiota. 
Liittymistä valmistelevalla EU:n tuella avus tetaan pankkialaa, infras truktuurihankkeita, pk-
yrityksiä ja työpaikkojen luomis ta muun muassa maaseutualueilla . Liittymistä valmistelevasta 
tukivälineestä (IPA) on myönnetty 200 milj oonan euron edestä avustuksia näihin 
tarkoituksiin. Ne mahdollistavat vähintään miljard in euron investoinnit, joiden rahoituksesta 
osa katetaan kansainvälisten rahoituslaitosten  myöntämillä lainoilla. Komissio on ehdottanut, 
että edunsaajamaille asetettua IPA-tuen yhtei srahoitusvaatimusta höllennetään. Komissio on 
antanut IPA-välineestä suoraa bud jettitukea Serbialle rahoitus- ja talouskriisin vaikutusten 
lievittämiseen. Lisäksi komissio on ehdottanut ne uvostolle, että Serbia lle myönnettäisiin 200 
miljoonaa euroa makrotaloudellista apua la inan muodossa. Tällaiset mahdollisuudet ovat 
tarvittaessa myös muiden maiden käytettävi ssä. Molemmissa tapauks issa rahoitusapu on 
ehdollinen, esimerkiksi IMF:n kanssa on ensin sovittava terveen makrotalouspolitiikan 
harjoittamisesta. Komissio tekee tiivistä yhteis työtä kansainvälis ten rahoituslaitosten kanssa, 
FI 5   FI jotka ovat sitoutuneet lisäämään Länsi-Balkanil le ja Turkille myöntäm iensä lainojen määrän 
yli 5 miljardiin euroon vuonna 2009. 
Oikeusvaltioperiaate  
Länsi-Balkanin mailla ja Turkilla on edelleen suuria haasteita oikeusvaltioperiaatteen 
toteutumisessa ja varsinkin korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Nämä 
kysymykset ovat avainasemassa toimivan dem okratian ja talouden ka nnalta ja määräävät 
pitkälti EU:n laajentumisprosessin etenemistä. Ne myös vaikuttavat – joskus suhteettomalla tavalla – EU:n kansalaisten käsityksiin laaj entumisesta. Laajentumisprosessissa mukana 
olevissa maissa on käynnissä mittavia toimia näiden haasteiden ratkomiseksi. Komissio puolestaan hyödyntää jatkossakin kaikkia laaj entumisprosessin tarjoamia mahdollisuuksia 
näiden toimien tukemiseksi ja tulosten seuraamiseksi tarkkaan. 
Korruptio on yleistä monilla aloilla, ja sen va ikutukset tuntuvat kansal aisten jokapäiväisessä 
elämässä ja liiketoimintaympäristössä. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota julkisiin hankintoihin ja yksityistämiseen, oikeuslait okseen, puoluerahoitukseen sekä läpinäkyvyyteen 
valtionhallinnossa ja muussa ju lkishallinnossa. Korruption ja mu iden siihen liittyvien rikosten 
torjunnassa on olennaista, että oikeuslaitos on riippumaton ja puolueeton, syyttäjillä on alan 
erityisasiantuntemusta ja poliisi ja hallinto toimivat ammattimaisesti ja ilman poliittista 
ohjausta. Esimerkiksi julkisten hankintojen, immateriaalioikeuksien, varainhoidon valvonnan, 
tilintarkastusten ja petosten  torjunnan aloilla on panoste ttava lainsäädännön huolelliseen 
laatimiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon.  
Järjestäytynyt rikollisuus on edelleen ongelm a koko alueella, ja sen torjunta edellyttää 
lisätoimia. Lainvalvontaviranomaisten on tehost ettava toimintaansa ja tehtävä yhteistyötä 
kansainvälisten rikollisjärje stöjen kukistamiseksi. 
Laajentumisesta saavutet un uuden yksimielisyyden m ukaisesti ja viidennestä 
laajentumiskierroksesta saadut kokemukset huomioon ottaen oikeusvaltioperiaate on yksi 
tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista, joihin asianomaisten maiden on panostettava 
liittymisprosessin alkuvaiheessa. EU:n avustuks ella on saavutettu jo nkinasteista edistystä 
korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta to rjuvien lakien ja mekanismien käyttöönotossa, 
mutta konkreettisten tulosten saavuttamiseksi on  huolehdittava lakien täytäntöönpanosta ja 
niiden soveltamisen valvonnasta. IPA-välin eestä on myönnetty noin 80 miljoonaa euroa 
oikeuslaitoksen ja lainvalvonnan tuke miseen vuonna 2009. Komissio on laatinut 
jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa vertaisarv iointeja oikeuslaitoksesta sekä korruption ja 
järjestäytyneen rikollisuuden torj unnasta ehdokasmaissa ja aikoo li sätä tällaisten arviointien 
tekemistä. Tarkistuskohtien käyttö liittymisne uvotteluissa samoin kuin viisumivapaudesta 
käytävä vuoropuhelu ovat toimineet kannustimina uudistusten tekemiselle. 
Komissio tukee edelleen alueellista yhteistyötä, jota oikeusviranomaiset,  poliisi ja syyttäjät 
tekevät järjestäytyneen rikollis uuden ja korruption torjumiseksi. Länsi-Balkanin maiden on 
lisättävä oikeudellista yhteistyötä alueel la oikeuslaitostensa tehokkaan toiminnan 
varmistamiseksi. Tässä yhteydessä on erityis en tärkeää puuttua sota rikoksiin ja muihin 
vakaviin rikoksiin liittyvään rankaisemattomuuden ongelmaan. Ma iden olisikin tarkasteltava 
uudelleen niiden lainsäädäntöön sisältyviä rajoit uksia, joita sovelletaa n omien kansalaisten 
luovuttamismenettelyyn ja rikossyytteiden siirtämiseen. 
Komissio jatkaa kumppanimaiden tukemista korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden 
torjunnassa. Tehokkaisiin ja pysyviin tuloksiin p äästään kuitenkin vain, jos maissa riittää 
FI 6   FI poliittista tahtoa ja niiden viranomaiset sit outuvat toimintaan. Komissio seuraa tarkkaan 
saavutettua edistystä ja ennen kaikkea tuloksia. 
Useimmissa laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa sananvapaus on pysyvä 
huolenaihe. Vaikka oikeudellinen kehys sa nanvapauden ja tiedot usvälineiden vapauden 
turvaamiseksi on pääosin olema ssa, tiedotusvälineiden epäasiall inen poliittinen painostus, 
toimittajiin kohdistuvien uhkien  ja ruumiillisten hyökkäysten kasvava määrä sekä eräät 
lainsäädännölliset esteet aiheuttavat vakavaa huolta. Näihin ongelmiin on puututtava kiireesti. 
Kahdenväliset kysymykset 
Kahdenväliset kysymykset, muun muassa raja kiistat, vaikuttavat enenevässä määrin 
laajentumisprosessiin. Asianomaisten pitäisi ratkaista keskinäiset kiistansa, eivätkä ne saisi jarruttaa liittymisprosessia. 
Tarkastelujaksolla Slovenian ja Kroatian  välinen rajariita viivästytti Kroatian 
liittymisneuvotteluja. 
Jäsenvaltioiden yhdessä sopimien, Kroatiaa ja Turkkia koskevien neuvottelukehysten 
mukaisesti EU olettaa, että ehdokasmaat ratkaisevat mahdolliset rajakiistat YK:n peruskirjaan 
sisältyvää, riitojen rauhanomai sen ratkaisemisen periaatetta  noudattaen, tarvittaessa 
Kansainvälisessä tuomioistuimessa. Molempia os apuolia tyydyttävien ratkaisujen löytäminen 
naapurimaiden kanssa vielä auki oleviin  kysymyksiin on myös osa vakautus- ja 
assosiaatioprosessia. 
Komissio odottaa, että asianomaiset tekevät kai kkensa naapurimaiden kanssa jäljellä olevien 
kahdenvälisten kiistojen ratkaisemiseksi edellä es itetyllä tavalla. Komissio voi tarvittaessa ja 
asianomaisten pyynnöstä auttaa ratkaisuje n etsimisessä. Kroatian ja Montenegron 
periaatepäätös viedä rajalinj an määrittämistä Prevlakassa koskeva kiista Kansainvälisen 
tuomioistuimen käsittelyyn on rohkaiseva. 
Tämäntyyppisten kahdenvälisten riitojen osapuole t kantavat vastuun siitä , että ratkaisuihin 
pyritään hyvässä naapurihengessä EU:n yleise t edut mielessä pitäen. Tämä on omiaan 
lujittamaan laajentumisesta saavutettua uutta yksimielisyyttä, jonka mukaan maan 
lähentyminen EU:hun etenee sen tekemien uudistusten tahdissa. 
Alueellinen yhteistyö 
Viime vuosina alueellinen yhteistyö Kaakkois-Eur oopassa on edennyt merkittävästi ja alueen 
maat ovat ottaneet prosessista enemmän vastuut a. Alueellinen yhteistyö ei kuitenkaan toimi 
parhaalla mahdollisella tavalla: kahdenväliset kiistat ja Kosovoon liittyvä t erimielisyydet ovat 
vaikuttaneet siihen kohtuuttomasti. Alueellisi ssa yhteistyörakenteissa ja -aloitteissa on 
niissäkin tehostamisen varaa. 
Kosovon osallistumista alueellisiin tapaamisii n, aloitteisiin ja sopimuksiin koskevat kiistat 
ovat muodostumassa esteeksi alueelliselle yht eistyölle. Tärkeiden elinten ja välineiden, 
esimerkiksi Keski-Euroopan vapaakauppa sopimuksen (CEFTA), alueellisen 
yhteistyöneuvoston (RCC) ja julk ishallinnon alueellisen koulun (ReSPA), normaali toiminta 
voi vaarantua, jos nykymeno jatkuu. Komissio kannustaa painokkaasti asianomaisia etsimään 
käytännöllisiä ratkaisuja, jotta al ueellinen yhteistyö voisi jatkua kaikille avoimena, haluamatta 
kuitenkaan rajoittaa nä kemyksiä Kosovon asemasta. Alueellisen yhteistyön edistymistä 
FI 7   FI arvioidaan laajentumisprosessin kaikissa vaiheissa, ja se yksi on osa vakautus- ja 
assosiaatioprosessin ehdollisuutta. 
RCC on toiminut vakaussopimuksen alueellise na seuraajana yli vuoden Kaakkois-Euroopan 
yhteistyöprosessin (SEECP) poliitt isessa suojeluksessa. Sen on nyt  tehostettava toimintaansa 
konkreettisten tulosten saavuttamiseksi. RCC:ll ä on strateginen rooli alueellisen yhteistyön 
kehittämisessä sekä alueellisiin toimiin ja rake nteisiin liittyvien tarpeiden määrittelemisessä ja 
kattamisessa. Sillä on myös rooli aluee lliseen yhteistyöhön liittyvän yhteisön avun 
ohjelmasuunnittelussa. Komissio tukee RCC:n to imintaa ja rahoittaa kolmanneksen sen 
sihteeristön talousarviosta vuosiksi 2008–2010. Komissio käy RCC:n sihteeristön kanssa 
vuoropuhelua RCC:n painopisteistä, toiminnan tehosta misesta ja kehittämisestä jatkossa. Se 
myös selvittää, miten se voisi tukea RCC:tä jatkossa parhaalla mahdollisella tavalla sen toiminnan tehostamiseksi. 
Alueellisella kaupalla on erityistä merkitystä Länsi-Balkanin talouskehitykselle ja 
sovintohengelle. Se voi myös osaltaan li evittää talouskriisi n vaikutuksia. CEFTA-
sopimuksella luotu alueellinen vapaakauppa -alue on keskeisessä asemassa. CEFTAn 
puitteissa on päästy s opimukseen muistakin merkittävistä kaupan, varsinkin maatalouskaupan, 
vapauttamistoimista, mutta niitä ei sovell eta vielä. Työ kaupan teknisten esteiden 
poistamiseksi on sekin meneill ään. Diagonaalista kumulaatiota  EU:n ja eräiden Länsi-
Balkanin maiden välillä koskevat määräykset  ovat astuneet voimaan, mikä on omiaan 
vauhdittamaan kaupan alueellista yhdentymistä. On kuitenkin ol emassa riski, että CEFTAn 
toiminta kilpistyy Kosovon asemaa koskeviin erimielisyyksiin, jotka ovat jo nyt esteenä 
maatalouskaupan vapauttamista koskevan pöytäk irjan hyväksymiselle. Kansainvälisestä 
kriisistä alkunsa saaneet protektionistiset pa ineet kasvavat jatkuvasti ja saattavat johtaa 
sopimusvelvoitteita rikkovien toimenpite iden käyttöönottoon. Tä tä suuntausta olisi 
vastustettava ja tämäntyyppisistä so pimusrikkomuksista päästävä eroon. 
Alueellinen yhteistyö on edennyt en ergian ja liikenteen aloilla. Energiayhteisö ajaa energia-
alan uudistuksia ja parantaa energian toimitu svarmuutta alueella sekä vie aluetta osaksi 
yhteisön energiamarkkinoita. Neuvottelut EU:n  ja Länsi-Balkanin liikenneyhteisön 
perustamisesta jatkuvat, ja ne pitäis i saada päätökseen tämän vuoden loppuun mennessä. 
Euroopan yhteinen ilmailualue (ECAA) lisää os altaan EU:n ja Länsi-Balkanin välistä 
lentoliikennettä ja vie alueen maat asteittain osaksi EU:n sisäisiä lentoliikennemarkkinoita. 
Alueellista yhteistyötä ympärist ön sekä oikeus- ja si säasioiden aloilla ollaan lisäämässä.  
Julkishallinnon alueellinen koulu (ReSPA) on lis ännyt koulutustarjontaa. On ensiarvoisen 
tärkeää jatkaa koululle oikeushenkilön aseman  vahvistavan kansainvälisen sopimuksen 
ratifiointia, jotta koulu voisi toimia täydessä mitassa. 
Komissio tukee kulttuuriperinnön kunnostamista osana Ljubljanan prosessia, koska se pitää 
sitä tärkeänä sovittelukeinona ja katsoo sen ed istävän paikallistalouden kehitystä. Se aikookin 
esitellä uusia kunnostustoimia Ljubljana ssa marraskuussa 2009 järjestettävässä 
ministerikokouksessa. 
Komissio laatii Tonavan al uetta koskevan EU-strateg ian vuoden 2010 loppuun mennessä, 
kuten kesäkuussa 2009 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi päätelmissään. Laajentumisprosessissa mukana olevat maat sekä  muut asianomaiset tahot osallistuvat tiiviisti 
strategian valmisteluun. Mitä  taas tulee Mustanmeren al ueeseen, Turkki on sitoutunut 
tekemään alueellista yhteistyö tä ja on yksi Mustanmeren synergian toimijoista. Komissio 
FI 8   FI tukee Turkin osallistumista Mustanmeren alueen yhteistyöohjelmaan, jota rahoitetaan 
eurooppalaisesta naapuruuden ja  kumppanuuden välineestä (ENPI).  
Komissio tukee jatkossakin alueellisia yhteist yötoimia ja -mekanismeja Länsi-Balkanilla 
muun muassa ottamalla alueen  tiiviimmin mukaan IPA-vä lineestä rahoitettavan usean 
edunsaajan ohjelman suunnitteluun. 
3. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAT VÄLINEET : TÄRKEIMMÄT ENSISIJAISET TAVOITTEET  
Viisumivapaan matkustamisen toteutuminen Länsi-Balkanin maiden viisumivapausprosessi on edennyt Thessalonikin 
toimintasuunnitelman mukaisesti ja on nyt ratkaisevassa vaiheessa. Kaikkien asianomaisten maiden kanssa on pantu tammikuun 2008 jälk een täytäntöön viisumien myöntämistä 
helpottavat sopimukset sekä takaisinotto sopimukset. Viisumivapaudesta käytävän 
vuoropuhelun puitteissa kullekin maalle vuonn a 2008 laaditut etenemissuunnitelmat ovat 
vauhdittaneet uudistusten tekemistä eri osa-alue illa, joista tärkeimpiä ovat asiakirjojen 
turvallisuus, rajavalvonta, maahanmuuton hal linta sekä korruption ja järjestäytyneen 
rikollisuuden torjunta. 
Komissio on ottanut huomioon kunkin maan saa vuttaman edistyksen viisumivapaudelle 
asetettujen edellytysten täyttämisessä ja ehdotti sen perusteella heinäkuussa 2009, että 
viisumivapaus ulotettaisiin en tiseen Jugoslavian tasavaltaan  Makedoniaan, Montenegroon ja 
Serbiaan. Viisumivapauden käyttöönotto vuode n 2010 alussa on merkittävä keino edistää 
ihmisten välistä kanssakäymistä ja osoittaa ky seisten maiden kansalaisille, että Eurooppa-
perspektiiviin liittyvistä uudi stuksista on konkr eettista hyötyä. Ko missio aikoo tehdä 
vastaavat Albaniaa ja Bosnia ja Hertsegovinaa koskevat ehdotukset vuoden 2010 puoliväliin mennessä edellyttäen, että maat täyttävät viisumivapaudelle asetetut ehdot. Tämän tiedonannon kanssa julkaistavassa Kosovo-se lvityksessä ehdotetaan, että viisumien 
myöntämistä helpotetaan jatkossakin ja että  Kosovon osalta käynnistetään prosessi, jonka 
tavoitteena on viisumivapaus sitt en, kun maa on ryhtynyt tarvitta viin uudistuksiin  ja täyttää 
asetetut ehdot. 
Liittymisvalmistelujen laadun varmistaminen 
Laajentumista koskevan uuden yksimielisyyde n puitteissa tehdään jatkuvasti työtä 
laajentumisprosessin laadun parantamiseksi. Neuvottelulukujen käsitt elyn aloittamisen ja 
päättämisen ehdoksi asetetut tarkistuskohda t ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi 
varmistaa sopimusvelvoitteiden noudattaminen ja ohj ata vaikeita taloudellisia, oikeudellisia ja 
hallinnollisia uudistuksia neuvotteluja käyv issä maissa ja siten tukea niiden 
liittymisvalmisteluja. Kroatian EU:hun liittymisen taloudellisist a vaikutuksista on tekeillä 
selvitys. Jäsenyyshakemuksista annettaviin laus untoihin sisällytetään ja tkossa arvio siitä, 
miten hakijan liittyminen vaikuttaa EU:n keskeis iin politiikanaloihin. Maiden kanssa käydään 
tiivistä poliittista vuoropuhelua edistyksen se uraamiseksi lähinnä kumppanuusasiakirjojen 
pohjalta. Taloudellisen vuoropuhelun merk itys on korostunut kriisin myötä. 
Laajentumisprosessissa mukana olevien ma iden on huolehdittava siitä, että uudet lait 
valmistellaan perusteellisesti sidosryhmiä kuullen ja että ne pannaan täytäntöön asianmukaisesti. Yhteisön säännöstön tehokas tä ytäntöönpano edellyttää,  että maassa on 
riippumaton, ansioitunut, avoimesti toimiva ja vastuullinen virkamieskunta. 
FI 9   FI Kansalaisten ja hallintoj en lähentäminen EU:hun 
Kansalaisjärjestöjen osallistumisaktiivisuuden lisääntyminen vahvistaa de mokratiaa ja edistää 
sovinnontekoa. Niiden osallistuminen l aajentumisprosessiin kuuluvissa maissa 
käynnistettyihin uudistuksiin parantaa liittymispro sessin laatua ja lisää liittymisen kannatusta 
kansalaisten keskuudessa. Komissio on rahoittanut IPA-välineeseen kuuluvan 
kansalaisyhteiskuntavälineen varoilla tekni sen tuen toimistojen perustamista kuhunkin 
edunsaajamaahan, kasvavan määrän lyhyitä vi erailuja EU:n toimielimiin sekä noin 800 
henkilön osallistumisen Länsi-Ba lkanilla ja Turkissa järjeste ttyihin workshopeihin. Komissio 
jatkaa kansalaisyhteiskunnan kumppanuuksien tuke mista ja nostaa etus ijalle kulttuurialan, 
vähemmistöjen ja toimiala järjestöjen kumppanuudet. 
Osallistuminen yhteisön ohjelmiin ja yhteisön virastojen toimintaan on osoittautunut 
hyödylliseksi, koska se on lähentänyt kumppanimaid en instituutioita ja kansalaisia EU:hun. 
Komissio on lisännyt yhteisön virastoill e antamaansa tukea valmistellakseen 
laajentumisprosessissa mukana olevien maiden osallistumista niiden toimintaan. Mahdollisten 
ehdokasmaiden osallistuminen uusiin ohjelmiin  on lisääntynyt sen jälkeen, kun yhteisön 
osarahoituksen saantimahdollisuuksia para nnettiin. Komissio auttaa jatkossakin 
kumppanimaita luomaan valmiudet ja resurssit, joita ne tarvitsevat osallistuakseen yhteisön ohjelmiin ja yhteisön virastojen toimintaan. 
Koska hallintotapaan liittyvät peruskysymykset on noste ttu etusijalle, komissio seuraa tiiviisti 
julkishallintoa kiinnittäen erityishuomiota se n ammattimaisuuteen ja toimivuuteen. Se myös 
kannustaa maita vaihtamaan parhaita toimin tatapoja ja asiantuntemusta julkishallinnon 
uudistusten tiimoilta. Komissio hyödyntää tässä yhteyde ssä kaikkia käytössä olevia välineitä, 
muun muassa kumppanuushankkeita, TA IEX-ohjelmaa ja SIGMA-ohjelmaa,
2 ja tehostaa 
yhteydenpitoa muihin kansainvälisiin järjestöih in sekä kansallisiin, alueellisiin ja 
eurooppalaisiin julkishall innon koulutuslaitoksiin. 
Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden tukeminen taloudellisesti 
Tuen myöntämistä Länsi-Balkanin maille ja Turk ille jatkettiin liittymistä valmistelevasta 
tukivälineestä: tuen määrä nousee 1,5 miljardiin euroon vuonna 2009. Erityisesti tuetaan valtiorakenteiden, oikeusvaltion ja kans alaisyhteiskunnan kehittämistä sekä hyvää 
hallintotapaa. IPA-välineestä on tuettu edell een rajat ylittävää yhteistyötä ja kestävää 
kehitystä raja-alueilla, mikä on omiaan edistämään sovintoa, hyviä naapuruussuhteita ja 
liittymisvalmisteluja. Komissio keskittää ja tkossakin tukensa liittymisvalmisteluihin 
kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. 
Ehdokasmaat ovat edistyneet varo jen hallinnoinnin hajauttami sessa. Hajauttaminen etenee 
hyvin Kroatiassa ja Turkissa: molempien maiden on nyt panostettava kaikkien hajauttamiselle 
asetettujen ehtojen täyttämiseen. Entisessä  Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 
hajauttaminen on saatu päätökseen IPA-välineen  aluekehityksen ja henkilövoimavarojen 
kehittämisen osa-alueilla. Ta rvitaan kuitenkin lisätoimia en nen kuin hajauttamista voidaan 
                                                
 
2 Keskipitkän ajan tukea yhteisön säännöstöön liittyvillä aloilla annetaan kumppanuushankkeissa, joissa 
edunsaajamaiden hallintojen ja niiden jäsenvaltioissa sijaitsevien yhteistyökumppaneiden välille 
luodaan yhteistyökehys. Tapauskohtaista tukea saa teknisen avun ja tiedonvaihdon ohjelmasta 
(TAIEX), jonka toiminnasta vastaavat jäsenvaltioiden virkamiehet. Lyhyen ajan tukea hallintotapaa koskeviin horisontaalisiin kysymyksiin ja julkishallinnon uudistuksiin saa OECD:n rahoittamasta 
hallinnon ja johtamisen parantamisen tukiohjelmasta (SIGMA), jota komissio tukee laajentumisen 
puitteissa. 
FI 10   FI jatkaa. Komissio antaa ehdokasmaille jatkossakin niiden tarvitseman tuen auttaakseen niitä 
täyttämään EU-varojen hajaut ettua hallinnointia koskevat v aatimukset; painopisteitä ovat 
aluekehitys, henkilövoimav arojen kehittäminen ja maaseudun kehittäminen. 
Komission lähetystöt, jotka toimivat Eur oopan jälleenrakennusviraston lakkauttamisen 
jälkeen täydellä teholla, vastaav at EU:n tuen täytäntöönpanosta muissa laajentumisprosessissa 
mukana olevissa maissa ja tekevät edunsaajien kanssa yhteistyötä varmistaakseen, että EU:n 
tuki käytetään vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla. Hajautettu t uki säilyy keskipitkän aikavälin 
tavoitteena, ja sillä maita valmistetaan koheesiopolitiikan  välineiden hallinnointiin 
tulevaisuudessa. 
Komissio tukee alakohtaisten st rategioiden laatimista edunsaajamaissa, koska ne edistävät 
ohjelmiin perustuvaa, strategisempaa suhtau tumista avun antamiseen ja parantavat avun 
vaikuttavuutta. 
Komissio on IPA-asetuksen mukaisesti vahvista nut avunantajien koordinoi ntiprosessia, jonka 
toimijoita ovat EU:n jäsenvaltio t, kansainväliset rahoituslaitokset ja muut avunantajat. 
Samassa yhteydessä on sovittu painopisteistä ja niiden yhteensovittamisesta sekä täytäntöönpanon säännöllisestä seurannasta. 
Komissio, hankkeeseen osallistuvat kansainvälis et rahoituslaitokset ja jäsenvaltiot ovat 
viimeistelemässä Länsi-Balkanin investoin tikehyksen (WBIF) käyttöönottoa. Kyseessä on 
merkittävä hanke, jolla tuetaan investointien tekemistä infrastruktuuriin, pk-yrityksiin ja energiatehokkuuteen. Tarkoituksena on kerätä va roja komissiolta, hankkeeseen osallistuvilta 
kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta , jäsenvaltioilta ja muilta avunantajilta ja kytkeä näin kootut 
varat lainoihin, joita kansainvä liset rahoituslaitokset myöntäv ät ensisijaisten hankkeiden 
rahoittamiseen hankkeen piiriin  kuuluvilla aloilla. Komissio on varannut hankkeeseen yli 100 
miljoonaa euroa, mikä tekee siitä sen suurim man rahoittajan. Kaiken  kaikkiaan WBIF:stä 
pitäisi tulevina vuosina voida rahoittaa yli miljardin euron suuruiset lainat. 
Ilmastonmuutoksen torjuminen yhteistuumin 
EU aikoo lujittaa ilmastomuutoksesta ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa 
säännöllisesti käymäänsä vuoropuhelua panost amalla liittymistä varten myöhemmin 
perustettavan alueellisen ympäristöverkos ton (Regional Environmental Network for 
Accession, RENA) toimintaan. Komissio odottaa, et tä kaikki laajentumi sprosessissa mukana 
olevat maat tukevat EU:n tavoitetta p äästä kunnianhimoiseen ja kokonaisvaltaiseen 
sopimukseen Kööpenhaminassa vuode n 2009 lopussa järjestettävässä 
ilmastonmuutoskokouksessa. Komissio on viime vuosina myöntänyt 120 miljoonaa euroa kansainvälisten rahoituslaitosten järjeste lyihin, joilla energiatehokkuushankkeisiin 
investoidaan noin 600 miljoonaa euroa ja siten autetaan Länsi-Balkanin maita ja Turkkia 
vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä. Komi ssio tukee jatkossakin ilmastonmuutokseen 
liittyviä aloitteita laajentumisprosessissa mukana olevissa maissa. 
Laajentumisesta tiedottaminen 
Yleisöviestinnän parantaminen on yksi laaj entumisesta saavutetun uuden yksimielisyyden 
pääperiaatteista. EU:n laajen tumisprosessin onnistumisen kannalta on tärkeää kuunnella 
kansalaisia ja pyrkiä vastaamaan heidän kys ymyksiin ja huolenaiheisiin. EU:n julkiseen 
mielipiteeseen laajentumisesta vaikuttaa se, minkälaisina aiemmat laajentumiset on koettu. 
Komissio laati selvityksen EU:n viidennen laaj entumisen taloudellisis ta saavutuksista ja 
haasteista ja esitteli sen kyseisen laajentumisen viisivuotispäivän juhlallisuuksissa. 
FI 11   FI Selvityksen mukaan laajentuminen on lisännyt ka svua ja tehnyt EU:sta vahvemman toimijan 
maailmantaloudessa. Komissio kannattaa valist unutta julkista keskustelua viidennen 
laajentumisen vaikutuksista ja on järjestä nyt joukon sen viisivuo tispäivää juhlistavia 
tapahtumia. Samaan aikaan tuli kuluneeksi 20 vuotta rautaesiripun repeämisestä. Komissio on 
luonut aiheesta oman nettisivuston ja osalli stunut audiovisuaalisen materiaalin tuotantoon. 
Kansalaisten tuen varmistaminen on yksi EU:n laajentumispolitiikan tärkeimmistä 
tavoitteista, ja komissio jatkaa aktiivisen tiedotu spolitiikan harjoittamista sen saavuttamiseksi. 
Erityisesti komissio tukee ja täydentää jäsenva ltioiden omia toimia. Jäsenvaltioilla ja 
kumppanimailla on pääasiallinen vastuu asiassa, ja komissio keskittääkin tiedotustoimintansa mielipidevaikuttajiin, erityisesti kansalaisjär jestöihin ja toimittajiin, sekä nuorisoon. 
Kohdennettuja toimia toteutetaan laajentumispro sessissa mukana olevien maiden kulttuurin ja 
elintapojen tuntemuksen lisäämiseksi EU:ssa. 
4. E
DISTYMINEN LAAJENTUMI SPROSESSISSA MUKANA OL EVISSA MAISSA JA 
TOIMINTASUUNNITELMA VUOSILLE 2009  JA 2010   
4.1. Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden ohjaaminen lähemmäksi EU:ta 
Länsi-Balkanin maat  ovat kuluneen vuoden aikana lähentyn eet EU:ta: uudistukset etenivät 
ja asetettujen arviointiperusteiden ja ehtojen täyttämisessä edistyttiin, tosin edistys on ollut 
epätasaista. Viisumivapauden osalta tapahtui merkittävää edistymistä, ja komissio ehdottikin 
heinäkuussa 2009, että viisumivelvoite poistet aan entiseltä Jugoslavian tasavallalta 
Makedonialta, Montenegrolta ja Serbialta. Vaka utus- ja assosiaatiosopimusten verkosto on 
laajentunut entisestään, ja  alueelta saatiin kaksi uutta jäsenyyshakemusta. 
Kaikkien asianomaisten Länsi-Balkanin maid en tapauksessa uudet edistysaskeleet voivat 
johtaa ehdokasmaan aseman myöntämiseen, kunhan maat osoittavat olevansa valmiita. 
Tyydyttävät saavutukset vakautus - ja assosiaatiosopimuksesta johtuvien velvoitteiden, myös 
kauppaan liittyvien määräysten, täytänt öönpanossa ovat olennainen osa kunkin maan 
etenemistä kohti jäsenyyttä.  
Seuraavassa esitetään yhteenveto laajentumisprosessissa mukana olevien maiden  
edistymisestä ja toiminta suunnitelma vuosille 2009 ja 2010. 
Kroatia  
Kroatiassa on tapahtunut lisäedis tystä keskeisissä pol iittisissa uudistuksi ssa. Kroatia täyttää 
edelleen jäsenyyden poliittiset arviointiperusteet ja on edistynyt useimmilla aloilla, 
esimerkiksi oikeusvaltiota vahvistavia toimia on lisätty. Liittymiskumppanuuden ensisijaiset 
tavoitteet on saavutettu pääosin. 
Tiedonannossaan Laajentumisstrategia sekä vuos ien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet3 
komissio esitti alustavan suunnitelman liittymi sneuvottelujen päätösvaiheeseen etenemiselle. 
Kroatiassa etenemissuunnitelma on synnyttänyt uutta määrätietoisuutta panna täytäntöön 
neuvottelulukujen käsittelyn aloittamiselle ja päättämiselle asetetut tarkistuskohdat 
suunnitelmassa ehdotetussa aikataulussa. Kroatiassa  viiveet tietyillä aloi lla ovat aiheuttaneet 
sen, että neuvottelut tiettyjen l ukujen osalta eivät ole edenneet suunnite lman mukaisesti. 
                                                 
3 KOM(2008) 674. 
FI 12   FI Kaiken kaikkiaan valmistelut ovat kuitenkin edenneet hyvin, joten teknisissä neuvotteluissa 
lähestytään niiden päätösvaihetta. 
Talouskriisi on vaikuttanut voimakkaasti Kroa tiaan, mutta sopeutumiskykyinen pankkiala ja 
vahvat valuuttavarannot ovat os altaan lievittäneet kriisin vaikutuksia. Rakenneuudistusten 
tehostaminen ja julkisen talouden uskottavan, ke skipitkän aikavälin st rategian käyttöönotto 
parantaisivat maan kilpailukykyä merkittävästi. 
Slovenian ja Kroatian välinen rajakiista lamau tti liittymisneuvottelut niin , että varsin monien 
neuvottelulukujen käsittelyä ei voitu aloittaa eikä päättää enne n lokakuuta 2009, vaikka ne oli 
teknisesti saatu päätöksen aiemmin. Komissio on ta rjonnut palvelujaan riidan ratkaisemiseksi, 
vaikka sen pitäisikin pysyä kahdenvälisenä. Osapuolet pääs ivät syyskuussa 2009 poliittiseen 
sopimukseen, mitä edelsi kuusi kuukautta  kestänyt komission määrätietoinen, 
puheenjohtajatroikan tukema toiminta. Komissi o on tyytyväinen viimeai kaiseen edistykseen, 
jonka johdosta varsin monien ne uvottelulukujen kä sittely voitiin joko al oittaa tai alustavasti 
päättää lokakuussa järjestetyssä liittymiskonfer enssissa. Kahdenväliset kysymykset eivät saisi 
jarruttaa liittymisneuvotteluja. 
Kroatian on vauhditettava oikeuslaitokseen ja perusoikeuksiin liittyviä uudistuksia erityisesti 
seuraavilla osa-alueilla: oi keuslaitoksen riippumattomuus  ja tehokkuus, korruption ja 
järjestäytyneen rikollisuuden to rjunta, vähemmistöjen oikeudet ja varsinkin pakolaisten paluu 
sekä sotarikosoikeudenkäynnit. Julkisha llinnon uudistamiseen on kiinnitettävä 
erityishuomiota. Kroatian on myös varmistetta va, että maan hallitus toteuttaa kaikki 
tarvittavat toimet, jotta entisen Jugoslavian alueel la tehtyjä rikoksia käsittelevä kansainvälinen 
sotarikostuomioistuin (ICTY) pääsee esteettä tu tustumaan tärkeisiin as iakirjoihin. Komissio 
valmistelee parhaillaan Kroatian liittymisen raho ituspakettia. Kroatian on tehostettava toimia 
yhteisön rahoitusvälineiden hallinnoinnissa ja valvonnassa tarvit tavien välineiden 
käyttöönottamiseksi. Komissio suosittaa, että neuvosto pe rustaa teknisen työryhmän 
laatimaan liittymissopimusta komission valmistelemien tekstien perusteella. Jos Kroatia 
täyttää kaikki jäljellä  olevat tarkistuskohdat aikataul ussa, neuvottelut liittymisestä ja 
mahdollisista siirtymäkauden järjestelyistä voitaisiin saattaa päätökseen ensi vuonna. 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Sen jälkeen, kun komissio antoi entise n Jugoslavian tasavallan Makedonian 
jäsenyyshakemuksesta lausunnon4 ja myönsi sille ehdokasmaan aseman vuonna 2005, maa on 
vahvistanut demokratiansa toimi vuutta sekä huolehtinut niiden  instituutioiden vakaudesta, 
                                                 
4 Marraskuussa 2005 antamassaan lausunnossa maan jäsenyyshakemuksesta (KOM(2005) 562) komissio 
totesi seuraavaa: ”Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on toimiva demokratia, jossa on yleisesti 
oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamisen takaavat vakaat instituutiot. Maa 
allekirjoitti vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vuonna 2001 ja on siitä lähtien yleisesti täyttänyt 
sopimukseen liittyvät velvoitteensa tyydyttävästi. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on onnistuneesti pannut täytäntöön Ohridin puitesopimuksen lainsäädäntöohjelman, joka on osaltaan 
parantanut poliittista ja turvallisuustilannetta maassa. Nyt on varmistettava lainsäädännön 
täysimääräisen täytäntöönpanon valvonta. Maa on edelleen sitoutunut alueelliseen yhteistyöhön. 
Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian on toteutettava lisätoimia erityisesti vaaliprosessin, 
poliisivoimien ja oikeuslaitoksen uudistuksen sekä korruption vastustamisen aloilla. Sen perusteella, miten uudistuksissa on yleisesti edetty, komissio arvioi, että maa on hyvää vauhtia täyttämässä 
Eurooppa-neuvostossa Kööpenhaminassa vuonna 1993 sekä vakautus- ja assosiaatioprosessissa 
vahvistetut poliittiset arviointiperusteet.”  
FI 13   FI joilla taataan oikeusvaltion to teutuminen ja perusoikeuksie n kunnioittaminen. Tätä työtä on 
jatkettava. 
Maa on edistynyt hyvin liittymiskumppanuuden tärkeimpien ensisijaisten tavoitteiden5 
toteuttamisessa. Maalis- ja huhtikuussa 2009 järj estetyt presidentin- ja  aluevaalit täyttivät 
valtaosan vaaleille asetetuista kansainvälisistä normeista. Parlamentin toiminta on tehostunut 
erityisesti parlamentin työjärjestyksen kä yttöönoton ja uuden parlamenttilain ansiosta. 
Poliisilaki on pantu täytäntöön nimittämällä alue - ja paikallistason poliisikomentajat, ja 
poliisitoimen uudistusta on jatkettu säätämällä laki sisäisistä asioista. Oikeuslaitoksen 
uudistusstrategian lainsäädäntöosuus on saatu valm iiksi, uusia tuomioistuimia ja oikeuselimiä 
on toimintavalmiudessa ja oikeuslaitoksen toim inta on yleisesti ottaen  tehostunut. Korruption 
torjunnassa on edistytty hyvin: korkean tas on korruptiotapauksia on viety oikeuteen, 
oikeudellista kehystä on vahvist ettu muuttamalla puoluerahoitus lakia ja korruption torjuntaan 
osallistuvien elinten valmiuksia on parannett u. Virkamieslakia on muutettu valtionhallinnon 
virkamiesviraston vaikutusvallan lisäämise ksi. Laki myös tuo ansioihin perustuvan 
urajärjestelmän askelen lähemmäksi toteutumista. Työllisyyden alalla on toteutettu uusia aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä ja liiket oimintaympäristöä on parannettu muun muassa 
sääntelyviranomaisia vahvistamalla. 
Maa on toteuttanut vakautus- ja assosiaati osopimuksessa antamansa sitoumukset. Siksi 
komissio ehdotti lokakuussa, että assosiaatiossa siirryttäisiin sen toiseen vaiheeseen sopimuksen 5 artiklan mukaisesti. 
Talouskriisi on koetellut maata, mutta vakaa pankkisektori ja tasaisena pysynyt yksityinen 
kulutus ovat hillinneet kasvun hidastumista . Talouden kilpailukykyä voitaisiin parantaa 
harjoittamalla tervettä finanssipolitiik kaa ja puuttumalla rakennetyöttömyyteen. 
Nimikysymys Kreikan kanssa on edelleen avoi n, ja maa käy YK:n johdolla neuvotteluja sen 
ratkaisemiseksi. Olisi pidättäydyttävä toimista  ja lausunnoista, jotk a voivat vaarantaa hyvät 
naapuruussuhteet. Olennaista on säilyttää hyvät naapuruussuht eet ja pyrkiä saavuttamaan 
molempien osapuolten hyväksyttävissä oleva,  YK:n alaisuudessa ne uvoteltu ratkaisu 
nimiongelmaan.  
                                                
 
5 Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa solmitun liittymiskumppanuuden tärkeimmät 
ensisijaiset tavoitteet ovat seuraavat:  – varmistettava kaikkien vakautus- ja assosiaatio sopimuksessa annettujen sitoumusten asianmukainen 
täytäntöönpano,  
– edistettävä demokraattisten toimielinten puitteissa rakentavaa ja kaikki osapuolet mukaan ottavaa vuoropuhelua erityisesti aloilla, jotka edellyttävät kaikkien poliittisten puolueiden yhteisymmärrystä,  
– varmistettava poliisilain täytäntöönpano,  
– saavutettava kestäviä tuloksia oikeuslaitoksen uudistusten täytäntöönpanossa sekä vahvistettava oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja yleisiä valmiuksia; saatettava syyttäjälaitoksen uudistaminen 
päätökseen ja tehtävä loput ni mitykset tuomarineuvostoon,  
– saavutettava kestäviä tuloksia korruption vastaisen lainsäädännön täytäntöönpanossa,  – varmistettava, että virkamiesten palvelukseen otto  ja urakehitys eivät riipu poliittisista tekijöistä, 
jatkettava ansioihin perustuvan urajärjestelmän kehittämistä ja pantava virkamieslaki 
kokonaisuudessaan täytäntöön, 
– vähennettävä työpaikkojen luomista haittaavia te kijöitä ja puututtava erityisesti nuoriso- ja 
pitkäaikaistyöttömyyteen, – kehitettävä yleistä liiketoimintaympäristöä parantamalla oikeusvaltioperiaatteen soveltamista, 
lisäämällä sääntely- ja valvontaviranomaisten riippumattomuutta, nopeuttamalla oikeudellisia 
menettelyjä ja jatkamalla omistusoikeuksien rekisteröintiä. 
FI 14   FI Montenegro 
Montenegrossa on jatkettu poliittisia uudi stuksia, ja maaliskuussa 2009 järjestetyt 
parlamenttivaalit täyttivät lähes kaikki kansainv äliset normit. Jäljellä oleviin heikkouksiin on 
kuitenkin puututtava. Oikeuslaitoksen uudistamis essa on tapahtunut jonkin verran edistystä. 
Väliaikaisen sopimuksen täytänt öönpano etenee kokonaisuutena hyvin. 
Talouskriisi on vaikuttanut Mo ntenegroon, mutta tuottoisa matkailukausi ja kriisin 
torjuntatoimet ovat li eventäneet sen vaikutuksia. Kilp ailukyvyn parantamisen kannalta on 
olennaisen tärkeää jatkaa rakenneuudistuksia. 
Montenegro haki EU:n jäsenyyttä joul ukuussa 2008, ja huhtikuussa 2009 neuvosto pyysi 
komissiolta lausuntoa hakemuksesta. Laus unto on valmisteltavana. Montenegron on 
saavutettava konkreettisia tuloksia oikeusvaltio periaatteen vakiinnuttamisessa ja varsinkin 
oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjunnassa. Hallinnollisten valmiuksien ja 
täytäntöönpanovalmiuksien parantamista on jatkettava. 
Albania 
Albania on edistynyt keskeisten poliittis ten uudistusten toteuttamisessa. Kesäkuun 2009 
parlamenttivaalit täyttivät useimmat kansainväliset normit, mutta havaittujen puutteiden korjaamiseksi on tehtävä enemmän. Tänä  vuonna voimaan tulleen vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen täytäntöönp ano etenee kaiken kaikkiaan hyvin. 
Talouskriisin vaikutukset Albani assa ovat toistaiseksi olleet  vähäisiä. Rakenneuudistusten 
jatkaminen ja infrastruktuurin kohentam inen ovat maan kilpailukyvyn kannalta 
avainasemassa. 
Albania haki EU:n jäsenyyttä huhtikuussa 2009. Heinäkuussa 2009 neuvosto ilmoitti 
jatkavansa Albanian jäsenyyshakemuksen käs ittelyä sen jälkeen, kun maan vaaliprosessi on 
saatu päätökseen. Komissio on valmis aloittamaan lausunnon valmistelun heti, kun neuvosto esittää pyynnön. Albaniassa on tapa hduttava edistystä muun muassa oikeusvaltioperiaatteen ja 
varsinkin korruption torjunnan osal ta sekä valtioelinten moitteettoman toiminnan ja varsinkin 
oikeuslaitoksen riippumattomuuden osalta. Hallinnollisten valmiuksien ja 
täytäntöönpanovalmiuksien parantamista on jatkettava. 
Bosnia ja Hertsegovina 
Bosnia ja Hertsegovinassa väliaikaisen sopim uksen täytäntöönpano on ollut kaiken kaikkiaan 
tyydyttävää. Edistyminen keskeisten uudistuste n toteuttamisessa on sen sijaan ollut hyvin 
vähäistä. Sisäpoliittinen ilmapiiri on huonontunut , instituutioiden moitteeton toiminta on 
jatkuvasti uhattuna ja retoriikka kärkevää. Ma a ei täytä kaikkia vaatimuksia, jotka liittyvät 
korkean edustajan toimiston lakkauttamiseen ja  EU:n läsnäolon lisäämiseen maassa. EU on 
suostunut siihen, että toimiston kapasiteettia ja  EU:n erityisedustajan mandaattia vahvistetaan, 
ja se myös harkitsee erityisedustajan ja komi ssion lähetystön päällikön tehtävien yhdistämistä 
perussopimusten mukaisesti ja toimie linten välistä tasapainoa kunnioittaen. 
Bosnia ja Hertsegovinan on kiireesti vauhdite ttava keskeisten uudist usten täytäntöönpanoa. 
Maan edistyminen edellyttää, että sen johdolla on yhteinen näkemys siitä, mihin suuntaan maata halutaan tulevaisuudessa vied ä, ja että maasta löytyy polii ttista tahtoa täyttää EU:hun 
yhdentymistä koskevat vaatimukset. Bosnia ja  Hertsegovinan on täytettävä myös korkean 
FI 15   FI edustajan toimiston lakkauttamise lle asetetut ehdot. EU ei voi ottaa Bosnia ja Hertsegovinan 
jäsenyyshakemusta käsittelyyn ennen kuin toimisto on lakkautettu. 
Bosnia ja Hertsegovinan on uudistettava va ltiosääntöään instituutioidensa toiminnan 
tehostamiseksi ennen kuin komissio voi suos itella ehdokasmaan aseman myöntämistä. 
Erityisesti edellytetään, että maalla on valmiudet panna EU:n lait ja säännöt täytäntöön ja 
valvoa niiden noudattamista. Komissio kehottaa Bo snia ja Hertsegovinaa tekemään tarvittavat 
perustuslailliset muutokset viipymättä. Komissio on valmis tukemaan Bosnia ja 
Hertsegovinaa valtiosääntönsä kehittämise ssä ja muiden keskeisten uudistusten 
toteuttamisessa, jotta maa voisi edetä liittymisprosessissaan. 
Talouskriisi on koetellut Bosnia  ja Hertsegovinaa niin pahoi n, että se on pyytänyt IMF:ltä 
taloudellista apua. Maan on jatk ettava talouden rakenneuudistuksia ja huolehdittava  siitä, että 
julkinen talous pysyy terveellä pohjalla. 
Serbia 
Serbia on edistynyt EU:n kanssa tekemä nsä väliaikaisen sopimuksen määräysten 
täytäntöönpanossa ja käynnistä nyt tärkeitä, eurooppalaiset normit täyttäviä poliittisia 
uudistuksia; näin se osoittanut olevansa sit outunut viemään maata lä hemmäksi EU:ta. Serbia 
on myös tehnyt työtä EU:hun lähentymis tä koskevan kunnianhimoisen ohjelman 
täytäntöönpanemiseksi. Serbialla on tarvittava t hallinnolliset valmiudet lähentyä EU:ta 
merkittävästi. Ne on valjastetta va uudistusten läpivientiin, jo tta ensisijaisilla aloilla, 
esimerkiksi oikeusvaltioperiaatteen lujittami sessa, saataisiin konkreettisia tuloksia. 
Serbia on joutunut pyytämään taloudellista apua  IMF:ltä ja EU:lta selv itäkseen talouskriisin 
vaikutuksista. Maan on vauhditettava talousuudi stuksia ja huolehdittava julkisen talouden 
kestävyydestä. 
Yhteistyö ICTYn kanssa on para ntunut entisestään, mutta syy tteeseen asetetut Ratko Mladi ć 
ja Goran Hadži ć ovat yhä vapaalla jalalla. Koska yhteistyö ICTYn kanssa on jatkunut ja 
Serbia on uusinut sitoutumisensa Euroopan yhde ntymisprosessiin, komissio katsoo, että EU:n 
on puolestaan pantava väliaikainen sopi mus täytäntöön. Serbian on suhtauduttava 
rakentavammin Kosovon osallistumiseen al ueelliseen kaupankäyntiin ja yhteistyöhön. 
Yhteistyö EULEX-oikeusvaltio-operaation kan ssa on alkanut, mutta sitä on tehostettava 
erityisesti Kosovon pohjoisosassa. 
Kosovo 
Tilanne Kosovossa on pysynyt vakaana, mutta vakaus on hauraalla pohjalla. Kansainvälisen 
yhteisön edustuksessa tapahtuneiden muutoste n johdosta EU:n oikeusvaltio-operaatio EULEX 
ulottuu nyt koko Kosovon aluee lle ja on täydessä  toimintavalmiudessa – Kosovon 
viranomaisista on ollut apua operaation toim intavalmiuteen saattamisessa. Äskettäiset 
välikohtaukset, joissa EULEXille kuuluvaa omai suutta tuhoutui, antavat aihetta huoleen. 
Kosovon on huolehdittava siitä, että EULEXin to imintaa tuetaan keskeytyksettä. Kosovosta 
on tullut IMF:n ja Maailmanpankin jäsen, ja se on  säätänyt keskeisiä lakeja. Suuria haasteita 
on kuitenkin jäljellä oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan, hallinnollisten valmiuksien lisäämisen, serbien ja muiden vähemmistöjen suojelemisen, vuoropuhelun te hostamisen sekä kansanryhmien välisen 
sovittelun osalta. EU kannustaa Kosovon serb ejä osallistumaan Kosovon instituutioiden 
toimintaan ja marraskuussa järjestettäviin kunnallisvaaleihin. Kos ovon on asennoiduttava 
rakentavasti alueelliseen yhteistyöhön ja kaupankäyntiin. 
FI 16   FI Vuonna 2008 järjestetyn avunantajien konferenssin  ansiosta Kosovon saaman taloudellisen 
avun määrä on kasvanut merkittävästi. IPA-vä lineestä on korvamerkitty lähes 500 miljoonaa 
euroa Kosovolle vuosiksi 2007–2011. Talouskriisin  vaikutukset Kosovossa ovat jääneet 
kohtuullisiksi. On tärkeää, että Kosovon viranoma iset lunastavat budjettikurista, julkisten 
menojen hallinnoinnista sekä talous- ja so siaalipolitiikan uudistamisesta antamansa 
sitoumukset. 
EU tukee Kosovon taloudellista ja poliittista kehitystä antamalla sille selvän Eurooppa-
perspektiivin koko aluetta koskevan Eurooppa-perspektiivin mukaisesti. Elinolojen kohentamisella on suurta merkitystä Kos ovon väestön hyvinvoinnin ja alueen vakauden 
kannalta. Tätä taustaa vasten sekä vuode n 2008 laajentumisstrategian ja neuvoston 
joulukuussa 2008 tekemien päätelmien mukaisesti  komissio antaa nyt es itettävän strategian 
kanssa samanaikaisesti tiedonannon Kosovon
* Eurooppa-perspektiivin toteuttaminen . Siinä 
esitellään ne yhteisön välineet,  joilla EU voi tukea Kosovon poliittista ja sosioekonomista 
kehitystä. Tiedonannossa myös ehdotetaan suunn itelmallista lähestymistapaa, jonka avulla 
Kosovon kansalaisia lähennetään EU: hun muun muassa käymällä vuoropuhelua 
viisumiasioista; perimmäisenä tavoitteena on vi isumivelvoitteesta luopuminen. Näiden lisäksi 
komissio ehdottaa yksipuolisten kaupan toimenp iteiden laajentamista ja kauppasopimusta 
koskevien neuvotteluohjeiden antamista heti,  kun Kosovo täyttää asiaankuuluvat ehdot. 
Turkki 
Turkki on toistuvasti ilmaissut sitoutumisensa  EU:hun liittymiseen tähtäävään prosessiin. 
Maassa on pidetty vapaat ja  rehelliset paikallisvaalit . Kehitys on ollut myönteistä 
oikeuslaitoksen osalta (oikeuslaitoksen uudistamiseksi on laadittu strategia ja 
toimintasuunnitelma), siviiliviranomaisten ja armeijan välisten suhteiden osalta ja sivistyksellisten oikeuksien osalta. Parlamentti  esimerkiksi muutti lainsäädäntöä niin, että 
rauhanaikana sotilashenkilöstöä voidaan tuomita siviilituomioistuimissa. Hallitus on käynnistänyt laaja-alaisen julkisen keskustelun kurdien asemasta, ja valtiollinen televisioyhtiö 
tarjoaa nyt pelkästään kurdinkiel isiä ohjelmia lähettävän kanavan. 
Liittymisneuvotteluissa on avattu uusia lukuja , ja Turkki on laatinut  kansallisen ohjelman 
yhteisön säännöstön käyttöönoto lle. Maalle on nyt nimitetty kokopäiväinen pääneuvottelija, 
minkä pitäisi helpottaa hallituksen toimin taa EU:hun liittyvissä uud istuksissa. Tämä on 
erityisen tärkeää liittymisneuvottelujen edetessä  haastavampaan vaiheeseen, jossa Turkin 
edellytetään tehostavan toimin taansa tarkistuskoh tien täytäntöönpanemiseksi, mikä taas 
mahdollistaa uusien neuvottelulukujen avaamisen. 
Talouskriisi on koetellut Turkkia ankarasti, mutta sopeutumiskykyinen pankkiala ja kriisin 
torjuntatoimet ovat li eventäneet sen vaikutuksia. Kilp ailukyvyn parantamiseksi on tärkeää 
jatkaa rakenneuudistuksia ja harjoitt aa varovaista finanssipolitiikkaa. 
Väitetyn Ergenekon-rikollisverkoston tutkinta on johtanut siihen, että verkostoon kuuluvia 
upseereja ja nationalisteja vastaan on nostettu va kavia rikossyytteitä. Tapa us tarjoaa Turkille 
mahdollisuuden vahvistaa luottamusta demokraattisten instituutioiden asianmukaiseen toimintaan ja oikeusvaltioon. Tässä yhteydessä on varmistettava, että oikeudenkäynnit ovat 
kaikin puolin asiallisia ja että syytettyjen oikeuksia kunnioitetaan. 
                                                
 
* YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 mukaisesti. 
FI 17   FI Uudistustahtia on nyt kiriste ttävä huomattavasti. Huolenaihe ita on edelleen useilla osa-
alueilla: sanan-, lehdistön- ja uskonnonva paus, ammattiyhdistysoikeudet, armeijan 
siviilivalvonta sekä naisten oi keudet ja sukupuolten tasa-arvo. Ki duttamiseen ja epäasialliseen 
kohteluun syyllistyneiden rankaisemattomuus on ongelma, jonka poistamisessa on vielä 
paljon työtä. Hallituksen kurdi aloitteen pitäisi johtaa konkreettisiin toimiin, joilla Turkin 
kansalaisille taataan kansallisuuteen katsoma tta täydet oikeudet ja vapaudet, ja kohentaa 
merkittävästi tilannetta maan kaakkoisosassa. Puolueiden välisen vuoropuhelun paraneminen on omiaan edistämään uudistusprosessia,  kuten perustuslain uudistamista. 
Turkki on ilmaissut tukensa Kyproksen krei kkalais- ja turkkilaisyhteisön välisille 
neuvotteluille, joita käydään YK:n johdolla kokonaisvaltaisen ratkaisun löytämiseksi 
Kyproksen kysymykseen. Sen sijaan Turkin ja Kyproksen tasavallan kahdenvälisten 
suhteiden normalisoinnissa ei ole edistytty. Tu rkki ei ole pannut assosiaatiosopimuksen 
lisäpöytäkirjaa täysimääräisest i täytäntöön eikä poistanut kaikkia tavaroiden vapaan 
liikkuvuuden esteitä, kuten Kyproksen ja Turkin  välisiä suoria liikenneyhteyksiä koskevia 
rajoituksia. Turkin on kiireesti  täytettävä lisäpöytäkirjan tä ysimääräistä ja syrjimätöntä 
täytäntöönpanoa koskeva ve lvoitteensa ja edistyttäv ä kahdenvälisten suhteiden 
normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kan ssa. EU jatkaa 21. syyskuuta 2005 annettuun 
julistukseen sisältyvissä kysymyksissä saavut etun edistyksen seuran taa ja arviointia 
neuvoston 11. joulukuuta 2006 tekemi en päätelmien mukaisesti. 
Kreikka on tehnyt huomattavan määr än virallisia valituksia se n johdosta, että Turkki loukkaa 
toistuvasti sen ilmatilaa muun muassa lentämällä Kreikan saarten yli. 
Hyvät naapuruussuhteet ovat jatkossakin avainasemassa. 
Turkilla on keskeinen rooli alueen turv allisuuden ja kulttuurien välisen vuoropuhelun 
edistäjänä. Turkki on tehnyt Etel ä-Kaukasian, Lähi-idän ja muid en alueiden vakauttamiseen 
tähtääviä aloitteita. Se osallistuu useampaan  EU:n rauhanturvaoperaatioon. Diplomaattisia 
ponnisteluja suhteiden normalisoi miseksi Armenian kanssa jatkettiin määrätietoisesti: 
historiallinen hetki koitti lokakuussa 2009, jolloin maat allekirjoittivat suhteiden 
normalisointia koskevat pöytäkirjat. On tärkeää, että molemmat maat ratifioivat pöytäkirjat 
nopeasti. 
Heinäkuussa 2009 Turkki alle kirjoitti hallitustenvälis en sopimuksen Nabuccon 
kaasuputkihankkeesta. Kyseessä on tärkeä stra teginen hanke energi a-alan yhteistyön 
tiivistämiseksi EU:n, Turkin ja muiden alueen valtioiden välillä sekä energialähteiden monipuolistamiseksi. Eteläisen kaasulinja n valmistuminen aikataulussa edellyttää 
hallitustenvälisen Nabucco-sopimuksen ripeää  täytäntöönpanoa, ja se on edelleen yksi 
tärkeimmistä EU:n energiavarm uudelle asettamista tavoitteista. 
EU:n liittymisprosessi tarjoaa Turkille tehokk aan kannustimen jatkaa uudistuksia ja maan 
modernisointia sekä vahvistaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Turkin toteuttamien uudistusten 
tahti on jatkossakin yksi tärkeimmistä nä kökohdista prosessin etenemisen kannalta. 
4.2. Islanti 
Islanti haki EU:n jäsenyyttä 16. hein äkuuta 2009, ja 27. heinäkuuta neuvosto pyysi 
komissiolta lausuntoa hakemuksesta. Islannin hakemusta arvioidaan perustamissopimuksen 
periaatteiden, Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
vahvistamien arviointiperusteiden ja joulukuussa 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
päätelmien perusteella. Jälkimmäiset kos kevat laajentumisesta saavutettua uutta 
FI 18   FI yksimielisyyttä, ja niissä edelly tetään tasapuolista ja tiukkaa ehdollisuutta sekä arviointia 
maan omien ansioiden perusteella. 
Islanti on vakiintunut demokratia. Se on kärsi nyt suuresti maailmanlaajuisesta talous- ja 
finanssikriisistä. Maa on Euroopan talousalueen  jäsen ja sitä kautta hyvin integroitunut 
sisämarkkinoihin. Se kuuluu myös Schengen- alueeseen. EU:lle Islanti on tärkeä kumppani 
pohjoisen ulottuvuuden osalta sekä  arktiselle alueelle  kehitteillä olevan politiikan osalta. 
Komissio ottaa kaiken tämän huomioon lausunt oa laatiessaan. Maan saavutukset ETA-
sopimuksesta sille johtuvien  velvoitteiden täytäntöönpano ssa ovat keskeisellä sijalla 
komission arviossa. Komissio valmistelee pa rhaillaan IPA-asetukseen muutosta, jotta 
Islannille voitaisiin vastai suudessa myöntää IPA-tukea. 
5. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET  
Edellä esitetyn analyysin perust eella komissio esittää seuraavat päätelmät  ja suositukset : 
1. Liittymisprosessi toimii voimakkaana ka nnustimena poliittisten ja taloudellisten 
uudistusten toteuttamiselle laajentumispro sessissa mukana olevissa maissa, minkä 
lisäksi se lujittaa rauhaa ja  vakautta Euroopassa. On EU:n edun mukaista huolehtia 
siitä, että prosessi etenee keskeytyksettä sovittujen periaatteiden ja ehtojen sekä laajentumisesta saavutetun uuden yksimielisyyden mukaisesti. 
2. Laajentumisprosessissa mukana olevat maat  eivät ole välttyneet maailmanlaajuisen 
laman vaikutuksilta. EU auttaa niitä li evittämään kriisin vaikutuksia ja 
valmistautumaan talouden uudelleen el pymiseen. EU:hun liittyvien uudistusten 
täytäntöönpano tarjoaa siihen ponnahduslaudan. 
3. Oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, er ityisesti korruption ja järjestäytyneen 
rikollisuuden torjunta mutta myös halli nnollisten valmiuksien lisääminen, on 
edelleen suuri haaste, johon laajentumisp rosessissa mukana olevien maiden on 
tartuttava. Komissio jatkaa kaikkien la ajentumisvälineidensä käyttöä maiden 
tukemiseksi tässä hankkeessa. Sananvapa uteen ja tiedotusvälineiden vapauteen 
liittyviin ongelmiin on puut uttava kiireellisesti. 
4. Kahdenväliset kysymykset eivät sais i jarruttaa liittymisprosessia. 
Kiistakumppaneiden on itse ratkaistavat ka hdenväliset riidat. Ne myös kantavat 
vastuun siitä, että ratkaisuihin pyritään hyvässä naapuruushengessä EU:n yleiset edut 
mielessä pitäen. 
5. Alueellinen yhteistyö Kaakkoi s-Euroopassa on parantunut s itä mukaa kuin alueen 
maat ovat itse ottaneet enemmän vastuuta pr osessista. Alueellisten rakenteiden ja 
aloitteiden tehokkuudessa on kuitenkin parantamisen varaa. Kosovoon
6 liittyvät 
erimielisyydet eivät saisi estää alueellista yhteistyötä. 
6. Komission ehdotukseen perustuva viisumiv apaus, jota sovelletaan vuoden 2010 
alusta entiseen Jugoslavian tasavaltaan  Makedoniaan, Montenegroon ja Serbiaan, 
osoittaa, että uudistuksista on konkreettista h yötyä kansalaisill e. Komissio aikoo 
tehdä vastaavat Albaniaa ja Bosnia ja Hertsegovinaa koskev at ehdotukset vuoden 
                                                 
6 YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 mukaisesti. 
FI 19   FI 2010 puoliväliin mennessä edellyttäen, että maat täyttävät etenemissuunnitelmissa 
asetetut ehdot. Henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja varsinkin nuorten ja 
opiskelijoiden vaihto-ohjelmi sta on suurta apua Kosovolle  sen luodessa elinkelpoisia 
talouden rakenteita. Näin olle n viisumien myöntämistä olis i helpotettava jatkossakin 
ja Kosovon osalta käynnistettä vä prosessi, jonka tavoitteen a on viisumivapaus sitten, 
kun maa on ryhtynyt tarvittaviin uudist uksiin ja täyttää asetetut ehdot. 
7. Kroatia on edistynyt hyvin liittymisneuvo tteluissa asetettujen tarkistuskohtien 
täytäntöönpanossa. Edistyminen pantiin me rkille liittymiskonferenssissa, joka 
järjestettiin lokakuussa 2009 sen jälkeen, kun Slovenia ja Kroatia olivat syyskuussa 
päässeet poliittiseen sopimukseen rajakiistansa ratkaisemista. Kyseessä oli merkittävä edistysaskel, joka antoi uutta pont ta liittymisneuvotteluille. Kroatian on 
jatkettava uudistuksia, jotka koskevat erityi sesti oikeuslaitosta ja  julkishallintoa, 
korruption ja järjestäytyn een rikollisuuden torjuntaa, vähemmistöjen oikeuksia, 
pakolaisten paluuta ja sotarikosoikeudenkä yntejä. Kroatian on myös ratkaistava 
asiakirjojen saatavuutta koskeva kysymys ICTYn kanssa. Jos Kroatia täyttää kaikki 
jäljellä olevat ehdot, liittymisneuvottelu t on mahdollista saattaa päätökseen ensi 
vuonna.  
8. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedoni a on edistynyt hyvin  liittymiskumppanuuden 
tärkeimpien ensisijaisten ta voitteiden toteuttamisessa. Se n perusteella ja uudistusten 
yleisen tahdin huomioon ottaen komissio ka tsoo, että maa täyttää riittävässä määrin 
Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunee ssa Eurooppa-neuvostossa sekä 
vakautus- ja assosiaatioprosessissa vahvist etut poliittiset arviointiperusteet. Maan 
talous on nyt lähempänä toimivaa markki nataloutta, ja maa on edistynyt monilla 
sellaisilla aloilla, jotka ov at kytköksissä sen edellytyksiin  täyttää jäsenyysvelvoitteet.
   
Edellä esitetyn perusteella sekä vu osien 2005 ja 2006 joulukuussa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmät huomioon ottaen  komissio suosittaa, että entisen 
Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa aloite taan neuvottelut EU:hun 
liittymisestä.   Olennaista on säilyttää hyvä t naapuruussuhteet ja pyrkiä saavuttamaan molempien 
osapuolten hyväksyttävissä oleva, YK:n alaisuudessa neuvote ltava ratkaisu 
nimiongelmaan. 
9. Montenegro haki EU:n jäsenyyttä j oulukuussa 2008, ja huhtikuussa 2009 neuvosto 
pyysi komissiolta lausuntoa hakemuksesta. Vaikka parlamenttivaa lit täyttivät lähes 
kaikki kansainväliset normit, jäljellä  oleviin heikkouksiin on puututtava. 
Hallinnollisten valmiuksien lisääminen ja oikeusvaltioperiaatteen vakiinnuttaminen ovat edelleen suuria haasteita Montenegrolle. 
10. Albania haki EU:n jäsenyyttä huhtikuu ssa 2009. Komissio on valmis laatimaan 
hakemuksesta lausunnon heti, kun neuvosto sitä pyytää. Parlamenttivaalit täyttivät 
useimmat kansainväliset normit, mutta tulevissa vaaleissa on korjattava vielä jäljellä olevat heikkoudet. Oikeusvaltioperiaa tteen vahvistaminen ja valtioelinten 
asianmukaisen toiminnan varmistamine n ovat edelleen s uuria haasteita. 
11. Bosnia ja Hertsegovinan on kiireesti vauhditettava keskeisten uudistusten 
täytäntöönpanoa. Maan edistyminen ede llyttää, että sen johdolla on yhteinen 
FI 20   FI näkemys siitä, mihin suuntaan maata ollaan vi emässä, ja että maasta löytyy poliittista 
tahtoa täyttää EU:hun yhdentymistä koskeva t vaatimukset. Bosnia ja Hertsegovinan 
on täytettävä myös korkean edustajan toim iston lakkauttamiselle asetetut ehdot. EU 
ei voi ottaa Bosnia ja Hertsegovinan jäsenyyshakemust a käsittelyyn ennen kuin 
toimisto on lakkautettu. Bosnia ja Hertsegovinan on uudistettava valtiosääntöään instituutioidensa toiminnan tehostamise ksi ennen kuin komissio voi suositella 
ehdokasmaan aseman myöntämistä. Erityisesti edellytetään, että maalla on valmiudet 
panna EU:n lait ja säännöt täytäntöön ja valvoa niiden noudattamista. 
12. Serbia on edistynyt EU:n kanssa tekemä nsä väliaikaisen sopimuksen määräysten 
täytäntöönpanossa ja käynnistänyt tärkeitä, eurooppalaiset normit täyttäviä poliittisia 
uudistuksia; näin se osoittanut olevansa sitoutunut lähentymään EU:ta. Koska Serbia on jatkanut yhteistyötä ICTYn kanssa ja uusinut sitoutumisensa Euroopan 
yhdentymisprosessiin, komissio katsoo, että EU:n on puolestaan pantava väliaikainen 
sopimus täytäntöön. Oikeusvaltioperiaatt een vahvistaminen ja talousuudistusten 
vauhdittaminen ovat yhä tärkeitä ta voitteita. Serbian on suhtauduttava 
rakentavammin Kosovon osallistumis een alueelliseen kaupankäyntiin ja 
yhteistyöhön. Yhteistyö EULEX-oikeusvaltio -operaation kanssa on alkanut, mutta 
sitä on tehostettava erityisesti Kosovon pohjoisosassa. 
13. Tilanne Kosovossa on pysynyt vakaana, mu tta vakaus on hauraa lla pohjalla. EU:n 
oikeusvaltio-operaatio EULEX ulottuu nyt  koko Kosovon alueelle ja on täydessä 
toimintavalmiudessa. Kosovolla on ku itenkin jäljellä su uria haasteita 
oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen, korr uption ja järjestäytyneen rikollisuuden 
torjunnan, hallinnollisten valmiuksien lisää misen, serbien ja muiden vähemmistöjen 
suojelemisen, vuoropuhelun tehostamisen se kä kansanryhmien välisen sovittelun 
osalta. Kosovon on asennoiduttava rakent avasti alueelliseen  yhteistyöhön ja 
huolehdittava siitä, että EULEXin toim intaa tuetaan keskeytyksettä. Komissio 
ehdottaa keinoja, joilla yhteisön välineitä voidaan käyttää toisaalta Kosovon 
poliittisen ja sosioekonomi sen kehityksen tukemiseen erityisesti viisumien ja 
kaupankäynnin osalta ja toisaalta edistymi seen EU:hun lähentymisessä vakautus- ja 
assosiaatioprosessin sekä koko alueen Eurooppa-perspektiivi n puitteissa. Kaupan 
alalla komissio ehdottaa yksipuolisten ka upan toimenpiteiden laajentamista ja 
kauppasopimusta koskevien neuvotteluohjei den antamista heti, kun Kosovo täyttää 
asiaankuuluvat ehdot. 
14. Turkin on jatkettava aloite ttujen poliittisten uudistusten toteuttamista uudella innolla. 
Liittymisneuvotteluissa on päästy vaativ ampaan vaiheeseen, jossa Turkin on tehtävä 
enemmän täyttääkseen asetetut ehdot. Li ittymisprosessi tarjoaa Turkille voimakkaan 
kannustimen vahvistaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia, jatkaa maan uudistamista ja tuoda se lähemmäksi EU:ta. Turkilla on ke skeinen rooli alueen turvallisuuden, 
energian toimitusvarmuuden ja kulttuur ien välisen vuoropuhelun edistäjänä. 
Diplomaattisia ponnisteluja suhteiden normalis oimiseksi Armenian kanssa jatkettiin 
määrätietoisesti; histor iallinen hetki koitti lokakuussa 2009, jolloin maat 
allekirjoittivat suhteiden normalisointia koskevat pöytäkirjat. Turkin on huolehdittava assosiaatiosopimuksen li säpöytäkirjan täysimääräisestä ja 
syrjimättömästä täytäntöönpanosta ja edistyttävä kahdenvälisten suhteiden 
normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kanssa. EU jatkaa 21. syyskuuta 2005 annettuun julistukseen sisältyvissä kysymyksissä saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia neuvoston 11. j oulukuuta 2006 tekemien päätelmien mukaisesti. Hyvät 
naapuruussuhteet ovat ja tkossakin avainasemassa. 
FI 21   FI 15. Mitä tulee Kyproksen kysym ykseen, saaren kreikkalais- ja turkkilaisyhteisöjen 
johtajat ovat edenneet ratkaisevaan va iheeseen neuvotteluissa, joita käydään YK:n 
johdolla kokonaisvaltaisen ra tkaisun löytämiseksi ti lanteeseen. Komissio tukee 
osapuolten ponnisteluja ja antaa asiantun tija-apua EU:n toimivaltaan kuuluvissa 
asioissa. Se kehottaa molempia johtajia  panostamaan neuvotteluihin, jotta ne 
saataisiin mahdollisimman nopeasti suotuisa an päätökseen. Turkilta komissio odottaa 
konkreettisia toimia, jotta Kyproksen  kysymys saadaan ratkaistua 
kokonaisvaltaisesti.  
16. Islanti on hakenut EU:n jäsenyyttä, ja kom issio valmistelee parhaillaan neuvoston 
pyynnöstä lausuntoa asiasta. Islannin hake musta arvioidaan perustamissopimuksen 
periaatteiden, Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien arviointiperusteiden ja laajentumisesta saavutettua uutta yksimielisyyttä koskevien päätelmien, jo tka Eurooppa-neuvosto teki joulukuussa 
2006, perusteella. Islanti kuuluu Euroopan talo usalueeseen ja Schengen-alueeseen ja 
on sitä kautta monin tavoin kytköksissä EU:hun. 
17. Kansalaisten tuki laajentumiselle on erittäin tärkeä. Jäsenvaltioiden ja 
kumppanimaiden viranomaisten sekä EU:n  toimielinten onkin parannettava EU:n 
laajentumispolitiikan tuntemusta kansalaisten keskuudessa.  
FI 22   FI LIITE  
Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Kr oatiaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa 
Makedoniaa, Montenegroa, Serbiaa, Kosovoa7 ja Turkkia koskevat päätelmät 
Albania 
Huhtikuussa voimaan tulleen vakautus- ja as sosiaatiosopimuksen täytäntöönpano etenee 
kaiken kaikkiaan hyvin. Albaniassa  on tapahtunut lisäedistystä poliittisten 
arviointiperusteiden  täyttämisessä Eurooppa-kumppanuuden mukaisesti. ETYJin alainen 
demokraattisten instituu tioiden ja ihmisoike uksien toimisto (ODIHR ) katsoi, että kesäkuun 
parlamenttivaalit olivat pääosin kansainvälisten normien mukaiset, mutta sen antamien suositusten noudattamiseksi tu levissa vaaleissa tarvitaan  lisätoimia. Äänestäjien 
rekisteröinnissä ja vaaleja koskevassa oikeudellisessa kehyksessä saavutettiin konkreettista edistystä, mutta ääntenlaskumenettelyissä todett iin puutteita. Vaaliuudistus saatiin valmiiksi 
ja uusi vaalilaki voimaan ennen vaaleja. Tä llä kertaa äänestäjälue ttelot laadittiin uuden 
väestörekisterin pohjalta, jote n ne vastasivat va rsin pitkälle Eurooppa-kumppanuuden kyseistä 
ensisijaista tavoitetta, joka on yksi tärkeimmis tä. Henkilökorttien jakelu saatiin kuta kuinkin 
päätökseen; henkilökorttien avulla passittoma t kansalaiset voivat äänestää. Sen sijaan 
suurimpien puolueiden välinen vuoropuhelu vähe ni vaalikaudella. Poli ittinen vuoropuhelu on 
yksi Eurooppa-kumppanuuden tärkeimmistä ensi sijaisista ta voitteista, joten sen on 
aktivoiduttava. 
Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen  juurruttamisessa on tapahtunut jonkin verran 
edistystä.  ODIHR:n edellisten vaalien yhteydessä antamista suosituksista tärkeimmät on pantu 
pääosin täytäntöön osana yleistä vaaliuudistusta.  Parlamentti  sääti joukon tä rkeitä lakeja, 
joilla maan lainsäädäntöä lä hennetään EU:n säännöstöön. P uolueiden välinen  poliittinen 
vuoropuhelu on kuitenkin jäänyt muun politikoinni n jalkoihin, ja tärke itä uudistuksia on 
lykätty. Albania on edistynyt jonkin verr an Eurooppaan yhdentymistä koordinoivien 
hallintoelintensä  lujittamisessa. Valmiuksien kehittäm iseen ja strategiseen suunnitteluun on 
kuitenkin panostettava lisää. Virkamiesl ain vastaiset nimitykset jatkuivat julkishallinnossa , 
koska määräaikaisia sopimuksia tehtiin edel leen. Avoimuuden ja va stuullisuuden puuttuminen 
nimityksistä on yhä ongelma, jonka ratk aiseminen on yksi Eurooppa-kumppanuuden 
tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista. Tarvitaan  mittavia ponnisteluja, jotta maahan saataisiin 
luoduksi riippumaton ja tehokas virkamieskunta,  jonka jäsenet on nimitetty ansioidensa 
perusteella ja johon ei kohdistu poliittista pain ostusta. Edistymisen ka nnalta on olennaista 
valvoa virkamieslain aukotonta noudattamis ta, lisätä julkishallintoministeriön 
institutionaalisia valmiuksia ja panna ju lkishallinnon uudistamisst rategia täytäntöön. 
Oikeuslaitoksen  uudistaminen eteni vain vähän.  Maahan perustettiin yksityisten 
ulosottomiesten järjestelmä. Oikeusla itoksen uudistamiselta puuttuu kuitenkin 
kokonaisvaltainen strategia. Lu straatiolaki annettiin pa rlamentin yksinkertaisella 
ääntenenemmistöllä ilman, että kaikkia sidosryhmiä oli kuultu. Tästä syystä 
perustuslakituomioistuin keskeytti lain tä ytäntöönpanon. Oikeuslait oksen uudistamista 
koskevaa oikeudellista kehystä ei ole saatu valmiiksi. Korkean tuomioistuinneuvoston ja 
hallintotuomioistuinten toimintaa koskevien keskeisten lakien säätäminen on kesken. Käsittelyä odottavien oikeustapausten kasautum inen jatkuu, ja tuomioistuinten infrastruktuuri 
on edelleen puutteellista. Toimeenpanoelinte n yritykset rajoittaa oikeuslaitoksen 
                                                
 
7 YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 mukaisesti. 
FI 23   FI riippumattomuutta ovat edelleen  vakava huolenaihe. Korkean tason oikeudenkäyntien (esim. 
Gërdecin tapaus) lykkääminen pr osessuaalisiin syihin vedote n on nostattanut kysymyksen 
oikeuslaitoksen puolueettomuudesta. Kaiken ka ikkiaan oikeuslaitoksen toiminta on jatkunut 
vajavaisena, ja sen riippumattomuuden, avoimu uden ja tehokkuuden varmistamisessa, joka on 
yksi Eurooppa-kumppanuuden tärkeimmistä ensi sijaisista tavoitteista, on vielä paljon 
tekemistä. 
Hallitus on jatkanut toimia korruption  torjumiseksi. Korruption torjunta on yksi Eurooppa-
kumppanuuden tärkeimmistä ensisijaisista tavoitt eista, ja sitä koskevan strategian ja 
toimintasuunnitelman täytäntöönpano on aloitett u. Sähköisten menettelyjen käytöstä julkisissa 
hankinnoissa on nyt säädetty  lailla. Avoimuuden lisäämiseksi  tietyillä aloilla, esimerkiksi 
koulutuksessa, on ryhdytty toim enpiteisiin. Tämä kaikki on positiivista. Monilla aloilla 
korruptio on kuitenkin edelleen erittäin vakava  ongelma. Tarvitaan enemmän poliittista tahtoa 
vallitsevan rankaisemattomuuden kulttuurin kitkemiseksi, myös korkean tason tapauksissa. Kaiken kaikkiaan korruption torjunnan institution aalisia järjestelyjä ja siihen osallistuvien 
elinten toiminnan koordinointia on parannettava. Korruption torjunn an kaikilla osa-alueilla 
(esim. oikeudellinen vastuu ja puolueraho ituksen avoimuus) tarvitaan vielä mittavia 
ponnisteluja.  
Ihmisoikeuksissa ja vähemmistöjen suojelussa  on edistytty jonkin verra n, muun muassa niitä 
koskeva oikeudellinen kehys on lähes valmis. Monilla aloilla on kuitenkin tehostettava voimassa olevan lainsäädännön soveltamisen valvontaa. 
Kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien  saralla puututtiin tapauksiin, joissa 
tutkintavankeja oli kohdeltu epäasiallisesti . Maahan on rakennettu uusia vankiloita  sekä 
tutkintavankeudessa oleville nuorille ja miel enterveyspotila ille tarkoitettuja keskuksia. 
Ehdonalaista vapautta koskeva järjestelmä on otettu käyttöön. Kehnot vankilaolot ovat 
kuitenkin edelleen vakava ongelma varsinkin vanhemmissa vankiloissa, ja vankien tiloihin nähden liian suuri määrä vain pahentaa onge lmaa. Ihmisoikeuksien suojelemiseksi ja 
oikeusasiamiehen suositusten täyt äntöönpanemiseksi on tehtävä enemmän. Oikeussuojan  
osalta ongelmana on edelleen oikeusavun turvaaminen vähäosaisille ja joillekin 
vähemmistöille.  
Sananvapauden  turvaava oikeudellinen kehys on olema ssa. Eräät mediaoperaattorit joutuivat 
kuitenkin painostuksen kohteeksi muun muassa niin, että ne h äädettiin valtion omistamista 
tiloista. Mediapolitiikkaa koskeva oikeudellinen kehys on kesken, ja voimassa oleva alan lainsäädäntö on pantava tä ytäntöön. Tarvitaan huomattavi a ponnisteluja oikeudellisen 
kehyksen viimeistelemiseksi, tiedotusvälineide n omistussuhteiden avoimuuden lisäämiseksi ja 
julkista lähetystoimintaa säätelevän el imen riippumattomuuden vahvistamiseksi. 
Kokoontumisvapaus ja uskonnonvapaus toteutuva t edelleen tyydyttävästi. Hallitus on 
tehostanut kansalaisyhteiskuntaa  tukevia toimia muun mu assa kansalaisyhteiskunnan 
saamiseksi mukaan keskeisen lainsäädännön valmisteluun. Kansal aisjärjestöjen osallistumista 
politiikantekoon on ku itenkin lisättävä. 
Edistyminen taloudellisten ja so siaalisten oikeuksien  alalla on ollut rajallista.  Naisten 
oikeuksien  vahvistamisessa on edistytty  jonkin verran: vaalilaissa määrätään 30 prosentin 
sukupuolikiintiöstä, jota suurin osa puolue ista noudatti kesäkuun vaaleissa. Albaniaan on 
perustettu kansallinen tasa-arvoneuvosto. Voim assa olevia lakeja naisten suojelemiseksi 
kaikenlaiselta väkivallalta ei ole kuite nkaan pantu täysimääräi sesti täytäntöön, ja 
perheväkivalta on edelleen vakava ongelma. Lasten oikeuksien  parantamisessa on tapahtunut 
jatkuvaa edistystä. Vaihtoehto isten rangaistusten soveltami nen nuorisorikollisiin on 
FI 24   FI lisääntynyt. Lapsityövoiman käyttöön ja koulunkäynnin keskeyttämiseen on kuitenkin 
puututtava määrätietoisemmin vars inkin romanilasten tapauksessa. Vähäosaisille ja 
vajaakuntoisille  tarkoitettuja tukimekanismeja on edell een vähän. Valtion virastojen toimintaa 
on koordinoitava paremmin. Työntekijöiden oikeuksien ja ammattiyhdistysoikeuksien  
vahvistamiseksi on tehtävä enemmän. Työlains äädännön muuttamisessa ei ole edelleenkään 
edistytty, mikä haittaa työmarkkinaosapuolte n välisen vuoropuhelun kehittymistä. Syrjinnän 
kieltävää lakia ei ole myöskään vielä annettu. 
Omistusoikeudet  ovat yksi Eurooppa-kumppanuuden tärke immistä ensisijaisis ta tavoitteista, 
mutta niiden vahvistamisessa on edistytty vain vähän.  Maa-alueiden arvon määrittämistä 
koskevat kartat on saatu valmiiksi koko maan osalta. Karttoja ta rvitaan korvausten 
maksamiseksi entisille omista jille. Maanomistuskysymyksen kaikkien näkökohtien osalta 
tarvitaan kuitenkin huomattavia li sätoimia. Ratkaisua vailla olev at omistuskysymykset estävät 
maakaupan markkinoita kehittymästä, pitävät ulkomaisten investointien määrän niiden potentiaalia alhaisempana ja edistävät korruptiota. On erittäin tärkeää, että omistusoikeuksista laaditaan kokonaisvaltainen, juri diset ja institutionaaliset näkökohdat kattava strategia. 
Vähemmistöjen suojelussa  on tapahtunut lisäedistystä, esimer kiksi poliisivoim iin on pyritty 
rekrytoimaan vähemmistöjen edustajia.  Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen 
täytäntöönpanoa on ku itenkin vauhditettava.  Vähemmistöistä ei edelleenkään ole 
käytettävissä tarkkoja tietoja.  Seuraavassa väestölaskennassa tilanne on korjattava 
tietosuojelua koskevia kansainvälisiä normeja unohtamatta.  Vähemmistöjen suojelua 
koskevan oikeudellisen kehyksen kehittämistä on jatkettava ja selkeytettävä, jotta kaikki 
vähemmistöt voivat nauttia täys imääräisesti niille kuuluvista sivi styksellisistä oikeuksista.  
Romanien  tilanteen parantamiseksi on ryhdytty jo ihinkin toimiin, mutta romaneja varten 
laaditun strategian täytäntöönpano etenee hitaas ti. Romanivähemmistön elinolosuhteet ovat 
edelleen hyvin puutteellise t, ja heitä syrjitään. 
Mitä tulee alueellisiin kysymyksiin ja kansainvälisiin velvoitteisiin , Albanialla on edelleen 
rakentava rooli alueellisen vaka uden säilyttämisessä ja hyvien s uhteiden vaalimisessa muiden 
Länsi-Balkanin maiden ja naapurissa sijait sevien EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Maa on 
osallistunut aktiivisesti alueelliseen yhteistyöhön, kuten Kaakkois-Euroopan 
yhteistyöprosessiin (SEECP) sekä alueelli sen yhteistyöneuvoston ja Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimuksen (CEFTA) toimintaan. Kahdenväliset suhteet muihin laajentumisprosessissa mukana oleviin maihin ja naapurimaina oleviin EU:n jäsenvaltioihin 
ovat pysyneet hyvinä. Yhdysvaltojen kanssa tehty kansainvälistä rikostuomioistuinta koskeva 
kahdenvälinen immuniteettisopimus ei ole EU:n yhteisten kantojen eikä pääperiaatteiden 
mukainen. Albanian onkin lähe nnyttävä EU:n kantaa asiassa. 
Albanian kansantalous  on säilynyt vakaana ka nsainvälisestä finanssi- ja talouskriisistä 
huolimatta. Talous jatkoi kasvuaan koko vuoden 2008. Vuonna 2009 kasvu kuitenkin hidastui 
viennin, saapuvien rahalähetysten ja luottokasv un vähentymisen seurauksena. Rahapolitiikka 
ja hintakehitys pysyivät vakaina. Elvyttävä finanssipolitiikka, jonka ansiosta tieverkostoon 
tehtiin siihen kipeästi kaivattuja parannuksia, kasvatti kuitenkin budjettivajetta merkittävästi. 
Puutteet oikeusvaltioperiaatteen toteutumisessa, heikko infrastrukt uuri ja epävirallinen talous 
haittaavat edelleen talouden keh itystä ja liiketoimintaedellytyksiä. 
Taloudellisin arviointiperustein  arvioitaessa Albania on ed istynyt hyvin pyrkimyksissään 
luoda toimiva markkinatalous. Albanian on uudistet tava oikeusjärjestelmänsä ja vahvistettava 
sitä sekä korjattava infrastruktuurissa ja osaamispääomassa vallitsevat puutteet, jotta se voisi selvitä kilpailupaineista ja markkinavoimi sta EU:ssa keskipitkällä aikavälillä. 
FI 25   FI Hallitus vastasi kansainväliseen kriisiin käyttämällä raha- ja finanssipoliittisia välineitä 
monipuolisesti sekä toteuttamalla sääntelytoimia. Pääomantuonti kasvoi muun muassa yksityistämisen vauhdittumisen ansiosta, ja se riitti varsin hyvin rahoit tamaan vaihtotaseen 
alijäämän. Verohallinnon uudistaminen jatkui, mi nkä ansiosta veropohja laajeni, verolakien 
noudattaminen parani kokonaisuutena ja epävirallinen sektori supistui. Veronkannon tehostuminen johti talousarvi on perusylijäämään ja para nsi politiikkayhdistelmää vuonna 
2008. Valtio-omistajuus väheni taloudessa en tisestään, eniten en ergia-alalla ja 
televiestinnässä. Markkinoille pääsyyn tehtiin lisähelpotuksia, ja markkinatoimijoille oli 
hyötyä omaisuus- ja luottorekisterien paranemi sesta. Pankkisektori pysyi hyvin pääomitettuna 
ja maksukykyisenä vaikeasta ka nsainvälisestä tilanteesta huo limatta. Tieverkostoon tehtiin 
laajamittaisia parannuksia julkisin varoin. 
Vaalikaudella harjoitettu elvyttävä  finanssipolitiikka johti kuitenki n siihen, että talousarvio oli 
vahvasti alijäämäinen vuonna 2008 ja pysyy ennust een mukaan selvästi alijäämäisenä vuonna 
2009. Julkisen talouden vakauttamiseksi on tehtävä enemmän. Konkurssimenettelyjä ei 
edelleenkään käytetä. Heikot  hallinnolliset valmiudet rapa uttavat oikeusjärjestelmän 
arvostusta ja hyväksyntää. Sopimusten epäv iralliset, oikeusjärjestelmän ulkopuoliset 
täytäntöönpanomenetelmät ovat edelleen varsin yleisiä. Ratkaisemattomat omistuskysymykset 
jarruttavat yhtä maakaupan markkinoiden kehittym istä ja pitävät investointien määrän niiden 
potentiaalia alhaisempana. Epävirallinen sekt ori on yhä melkoinen ongelma, työttömyys on 
pysynyt korkeana ja koulutusjärjestelmä kaip aa perusteellista remonttia. Liikenteen 
infrastruktuuri on edelleen he ikko, ja sähkön toimitusvarmuudessa  on puutteita, jotka johtuvat 
tuotannon yksipuolisuudesta ja yhteenlii tettävyyden huonoista edellytyksistä. 
Albania on edistynyt lainsääd äntönsä, politiikkojensa ja valmiuksiensa lähentämisessä 
eurooppalaisiin normeihin . Edistymistä on tapahtunut lähes kaik illa aloilla, mu tta se on ollut 
epätasaista. Lisäedistystä on ta pahtunut esimerkiksi tavaroiden  vapaan liikkuvuuden, energian 
ja pk-yrityspolitiikan aloi lla. Sen sijaan esimerki ksi immateriaalioikeuksien, 
audiovisuaalipolitiikan, maataloude n sekä eläinlääkinnän ja kasv insuojelun valvonnan aloilla 
on edistytty vain vähän. Kaiken kaikkiaan tarvitaan lisätoimia hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi ja lainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseksi.  
Sisämarkkinoiden  alalla on tapahtunut edistystä. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden  osalta 
lisäedistystä tapahtui eurooppa laisten standardien omaksumi sessa, akkreditoinnissa ja 
metrologiassa. Täytäntöönpanon valvontavalmiuksia  on kuitenkin lisättävä.  Pääomien vapaata 
liikkuvuutta koskeva lainsäädän tökehys parani, kun valuuttatoimia koskevaa säädöstä 
tarkistettiin. Myös kuluttajansuojaa  koskeva sääntelykehys parani , kun maahan perustettiin 
neuvoa-antavia elimiä ja päätöksentekoelimiä. 
Tullin  tietokoneistamisessa ja infrastruktuurissa  tapahtui lisäedistystä, mutta alan 
eurooppalaisten normien omaksumisessa ja hall innollisten valmiuksien lisäämisessä on vielä 
tehtävää. Tullin työntekijöillä ei ole virkamiehen asemaa. Verotuksen  alalla on tapahtunut 
lisäedistystä.  Verohallinnon toiminta tehostui, ja vero toimistojen tietokoneistaminen on saatu 
lähes valmiiksi.  Veronkanto on kuitenkin  edelleen heikkoa. Käytettyjen autojen ja 
painotuotteiden verotus ei vastaa vakautus - ja assosiaatiosopimuksen sitoumuksia.  
Kilpailun  alalla tapahtui lisäedistystä kilpailu nrajoitusten ja valtiontukien osalta.
 
Lainsäädäntökehys vastaa pääpiirteissään yht eisön säännöstöä, mutta  sen täytäntöönpano 
edellyttää lisätoimia.  
FI 26   FI Julkisissa hankinnoissa  on tapahtunut jonkin ve rran edistymistä. Valtaosa 
hankintasopimuksista kuuluu nyt sähköisten me nettelyjen piiriin. Lainsäädäntöä on kuitenkin 
lähennettävä lisää toimilupien, yleishyödyllisten palvelujen ja muutoksenhakumenettelyjen osalta. Julkisten hankintojen keskusvirast on valmiudet ovat parantuneet, mutta eivät 
riittävästi. Immateriaalioikeuksien  alalla tapahtui jonkin verran edistystä.  Oikeuksien 
rikkomisesta nostettujen syytte iden määrä nousi. Alalla ta rvitaan kuitenkin huomattavia 
lisätoimia. Oikeuksien noudattamista valvotaan  edelleen heikosti, ja patentti- ja 
tekijänoikeusvirastojen valmiuksissa on edel leen runsaasti parantamisen varaa, samoin 
oikeuslaitoksen henkilöstön osaamisessa ja pätevyydessä. 
Sosiaalipolitiikan ja työllisyyden  alalla on edistytty vain vähä n. Sosiaaliturvan määrärahoja on 
lisätty ja työterveyttä ja -t urvallisuutta koskeva strategia hyväksytty. Työterveydelle ja 
-turvallisuudelle asetetut norm it ovat kuitenkin edelleen puutte ellisia ja työs uojeluhallinto 
heikoissa kantimissa. Lainsäädännön lähentäm istä EU:n normeihin jatkettiin joillakin 
kansanterveyden osa-alueilla . Hallinnolliset valmiudet ova t kuitenkin edelleen huonot. 
Koulutus- ja tutkimuspolitiikan  lähentämisessä eurooppalaisiin normeihin on tapahtunut 
jonkin verran edistymistä. 
Joissakin alakohtaisissa politiikoissa  on tapahtunut edistystä. Mitä tulee teollisuuteen ja pk-
yrityksiin , pienyrityksiä koskevan eur ooppalaisen peruskirjan täyt äntöönpanossa on edistytty 
merkittävästi. Maataloudessa  on tapahtunut jonkin verran edistystä lainsäädännön ja 
institutionaalisen kehyksen osalta, mutta  rakenteellisia heikkouksia on edelleen. 
Laboratoriokapasiteetti parani elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkinnän ja 
kasvinsuojelun  aloilla, mutta Albania ei edelleenk ään täytä EU:n normeja, mikä rajoittaa 
maan vientimahdollisuuksia. Kalastuksen  osalta tapahtui lisäedistystä horisontaalisessa 
lainsäädännössä, valvonnassa ja kansainvälisessä yhteistyössä. Saal iiden ja niiden purkamisen 
valvonta on kuitenkin ed elleen puutteellista. 
Ympäristöalalla  on tehty joitakin parannuksia jä tehuollossa ja luonnonsuojelussa. 
Politiikantekoon liittyviä valmiuksia samoin kuin täytäntöönpanoa ja sen valvontaa on 
kuitenkin vahvistettava. Liikennettä  koskeva lainsäädäntö on kehittynyt lento- ja 
meriliikenteen osalta. Kokonaisuutena tarkaste ltuna liikennealalla  tarvitaan kuitenkin 
huomattavia parannuksia. 
Energia -alalla on tapahtunut edistymistä. Valtion sähköyhtiön jakelutoiminnot on 
yksityistetty. Sähköntuotannon monipuolistamise ksi ja yhteenkytkettä vyysedellytysten 
parantamiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin. En ergia-alalla ei kuite nkaan mene hyvin: sähkön 
toimitusvarmuudessa on edelleen toivomisen var aa ja toimia tappioiden pienentämiseksi ja 
laskujen perimiseksi on syytä jatkaa.  
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  osalta on tapahtunut vain vähän edistystä. 
Markkinoiden vapauttaminen sähköi sen viestinnän alalla jatkui, mu tta sitä jarruttaa edelleen 
kilpailun turvaavien välineiden  puuttuminen. Hallinnolliset valmiudet ovat edelleen heikot 
erityisesti sääntelyviraston neuvostossa. Audiovisuaalipolitiikan  alalla edistyttiin vain vähän. 
Mediauudistuksen toimintasuunnitelman  täytäntöönpano edellyttää lisätoimia. Varainhoidon 
valvonnassa  on tapahtunut kohtalaista edistymistä,  mutta oikeudellisen kehyksen ja 
täytäntöönpanovalmiuksien ke hittämistä on jatkettava. Tilastoissa  on tapahtunut 
lisäedistymistä.  
Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden  useimmilla osa-alueilla on tapahtunut edistystä, 
mutta se on ollut epätasaista. Viisumipakosta  luopumisesta käytävän vuoropuhelun puitteissa 
FI 27   FI on ryhdytty toimiin viisumivap autta koskevassa etenemiss uunnitelmassa vahvistettujen 
tavoitteiden saavuttamiseksi, ja oikeuden, va pauden ja turvallisuuden alalla on aloitettu 
keskeisten uudistusten täytäntöönpano. Viisum ipolitiikassa on tapahtunut lisäedistystä. 
Viisumivapautta koskevassa etenemissuunn itelmassa vahvistettujen tavoitteiden 
saavuttamiseksi on toteutettu toimenpiteitä . Ulkomaalaislaki on tullut voimaan, ja sen 
täytäntöönpanemiseksi on annettu säädöksiä. Luot ettava väestörekisteri/ osoitejärjestelmä on 
otettu käyttöön, ja kansalaisille on jaettu henk ilökortit. Biometristen passien myöntämistä on 
nopeutettu. Eurooppalaisiin normeihin lähent yminen edellyttää kuitenkin lisätoimia. 
Euroopan yhteisön ja Albanian välisen takaisin ottosopimuksen täytäntöönpanoa jatkettiin.  
Rajaturvallisuudessa  tapahtui jonkin verran edistystä.  Yhdennetyn rajaturvallisuuden 
strategian täytäntöönpanoa jatkettiin.  Lisätoimia tarvitaan kuitenkin eri virastojen toiminnan 
koordinoimiseksi sekä sen varmistamiseksi, et tä raja-asemilla on ri ittävästi henkilöstöä, 
henkilöstöllä asianmukainen koulutus ja  käytössään tarvittava välineistö.  Valtion rajojen 
valvontaa koskevaa lakia ei ole tosiasiallisesti pantu täytäntöön ja rajat ylittävää yhteistyötä 
on lisättävä. Turvapaikka-asioissa  on tapahtunut merkittävää edistystä. Turvapaikkalakia on 
tarkistettu. Oikeudellisen ke hyksen täydentämiseksi on ku itenkin toteutettava joukko 
täytäntöönpanotoimenpiteitä. Maahanmuuton  alalla tapahtui lisäedistystä. Kansallisen 
maahanmuuttostrategian täytän töönpano jatkuu. Laittoman ma ahanmuuton torjumiseksi on 
tehtävä enemmän.  
Edistyminen rahanpesun  torjunnassa on ollut kohtalaist a. Oikeudellinen kehys ja 
hallinnolliset valmiudet ova t parantuneet. Tutkintaresu rsseja ja varallisuuden 
takavarikointivaltuuksia  on kuitenkin vahvistettava. Poliisin ja tuomioistuinten välinen 
yhteistyö on edelleen heikoissa kantimissa. Huumausaineiden  torjunnassa on edistytty vain 
vähän: toiminnan tulokset ovat riittämättömiä ja varsinkin vi rastojen välistä yhteistyötä on 
lisättävä. Huumekauppa on edelleen vakava ongelma. 
Poliisitoiminnassa  tapahtui jonkin verran lisäedisty stä uuden poliisilain täytäntöönpanon 
myötä. Henkilöstön osalta tehtiin joitakin  parannuksia. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia 
tutkintavalmiuksien lisäämiseksi , syyttäjälaitoksen kanssa te htävän yhteistyön tehostamiseksi 
ja henkilöstöhallinnon kehittämisek si. Poliisin hallintoa, henkilö stöä, koulutusta ja sisäistä 
valvontaa on vahvistettava edell een. Luotettavien rikostilastojen laadinta edellyttää lisätoimia. 
Järjestäytynyt rikollisuus  on edelleen vakava ongelma, ja  sen torjunnassa saavutettiin vain 
vähän lisäedistystä. Todistajien suojelemiseksi paremmin toteutettiin joitakin toimia, mutta ne 
eivät riitä. Yhteistyö Inte rpolin kanssa on parantun ut, minkä johdosta muutamia 
kansainvälisiä pidätysmääräyksiä on pantu tä ytäntöön. Korruptio, puutte ellisesti järjestetty 
todistajien suojelu ja rikostie dustelun riittämättömyys heiken tävät kuitenkin järjestäytyneen 
rikollisuuden torjuntaa. Poliisin ja syyttäjälaitoksen välisessä yhteistyössä jatkuneet ongelmat 
vähensivät tutkinnan tehokkuutta. 
Ihmiskaupan  torjunnassa on edistytty jonkin verran:  uhreja koskeva verkko tietokanta otettiin 
käyttöön ja ihmiskaupan torjunnan koordinoija n ja kansallisen yhteistyömekanismin 
hallinnolliset valmiudet ovat parantuneet. Ih miskaupan torjuntastrategian täytäntöönpano 
edellyttää kuitenkin lisäresur sseja ja eri virastojen to iminnan parempaa koordinointia 
erityisesti uhrien suojelun osalta. Albania on edelleen ihmiskaupan lähtömaa, minkä lisäksi 
naisten ja lasten kauppa m aan sisällä on lisääntymässä. 
Henkilötietojen suojassa  on tapahtunut lisäedistystä.  Oikeudellinen kehys on saatu valmiiksi 
ja riippumaton tietosuojaviranomainen nime tty. Tietosuojavaltuutetun työn tehokkuuden 
FI 28   FI varmistamiseksi on kuitenkin huolehdittava riittävi stä resursseista mukaan lukien henkilöstön 
koulutus. Lisätoimia tarvitaan voimassa olev an lainsäädännön moitteettoman täytäntöönpanon 
varmistamiseksi ja hallinnollisten valmiuksien lisäämiseksi. 
Bosnia ja Hertsegovina 
Bosnia ja Hertsegovinan edistyminen poliittisten arviointiperusteiden  täyttämisessä on ollut 
erittäin rajallista. Maan polii ttinen ilmapiiri on huonontunut, ja hallintoelinten asianmukaiseen 
toimintaan liittyvät haas teet ja tulehtunut reto riikka ovat jatkuneet. U udistusten toteuttaminen 
on ollut hidasta yhteisymmärryksen ja poliittis en tahdon puuttumisen sekä institutionaalisen 
kehyksen monimutkaisuuden vuoksi. Poliittisten johtajien yhteinen näkemys maan suunnasta 
ja tärkeimmistä EU:hun liittyvist ä uudistuksista on edelleen välttämätön, jotta maa voisi edetä 
kohti EU:ta. On tärkeää, että korkean edustajan toimiston sulkemiselle asetetut tavoitteet ja edellytykset täytetään
8. Euroopan unioni ei pysty käsitt elemään jäsenyyshakemusta ennen 
kuin korkean edustajan toimisto on suljettu. E nnen kuin komissio voi su ositella ehdokasmaan 
aseman myöntämistä, Bosnia ja Hertsegovinan valtiosääntöä on uudistetta va siten, että maan 
hallintoelimet pystyvät toimimaan tehokkaasti. Tätä tarkoitusta varten maan poliittiset johtajat 
ovat sitoutuneet yhteiseen EU:n ja Yhdysvaltoje n johtamaan aloitteeseen, joka käynnistettiin 
Sarajevossa 8.–9. lokakuuta. Nyt on konkreettisten tulosten vuor o, joilla poistetaan esteet 
Bosnia ja Hertsegovinan edisty misen tieltä kohti EU:ta  perustuslaillisin muutoksin ja uudella 
kansallisella yhteisymmärryksellä. 
Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen  osalta voidaan todeta, että toimivampien ja 
tehokkaampien valtiorakenteiden kehittämisessä  on tapahtunut vain vähän edistystä samoin 
kuin perustuslain  uudistuksessa, joka kuuluu Eu rooppa-kumppanuuden tärkeimpiin 
ensisijaisiin tavoitteisiin. Bo snia ja Hertsegovinan perust uslakia muutettiin ensimmäistä 
kertaa Br čkon alueen aseman määrittämiseksi. Tämä oli merkittävä aske l eteenpäin. Korkea 
edustaja on kuitenkin joutunut viime aikoi na käyttämään toimeenpanovaltaansa sen 
varmistamiseksi, että alueen kansainvä lisen valvonnan lopettamisessa edistytään.  
Bosnia ja Hertsegovinan hallintojärjestelmään osallistuu edelleen kansainvälisiä toimijoita. 
Maa on edistynyt jonkin verran korkean e dustajan toimiston sulkemista koskevien 
vaatimusten täyttämisessä ja siirtymisessä EU:n voimakkaampaan läsnäoloon. Riittämätön 
poliittinen sitoumus on kuitenk in haitannut prosessia. Täy ttämättä olevien tavoitteiden 
saavuttamiseksi on nyt ryhdyttävä kiireellisesti toimiin. Tällaisia tavoitteita ovat omaisuuden 
jako valtion ja muiden hallintotasojen välillä , puolustusomaisuutta koskeva kysymys sekä 
vakaan ja rakentavan poliittisen  ilmapiirin takaaminen maassa. 
Valtiontason täytäntöönpano- ja lainsäädäntöelin ten toiminta on ollut puutteellista. Bosnia ja 
Hertsegovinan parlamentti  kärsii edelleen riittämättömistä teknisistä ja henkilöstöresursseista, 
ja yhteistyö ministerineuvost on ja entiteettien parlamenttien kanssa on pysynyt heikkona. 
Parlamentti on antanut vähän Euroopan yhdentymis een liittyviä lakeja. Sisäiset poliittiset 
                                                 
8 Näihin kuuluu viisi tavoitetta: 1) Omaisuuden jakoa valtion ja muiden hallintotasojen välillä koskevan 
kysymyksen hyväksyttävä ja kestävä ratkaisu; 2) puolustusomaisuutta koskevan kysymyksen 
hyväksyttävä ja kestävä ratkaisu; 3) Br čkon asemaa koskevan lopullisen ratkaisun tekeminen; 4) 
julkisen talouden kestävyys (jota edistävät sopimus välillistä verotusta käsittelevän viranomaisen 
pysyvästä korjauskerroinmenetelmästä ja kansallisen veroneuvoston perustaminen); ja 5) 
oikeusvaltioperiaatteen juurtuminen (josta on osoituksena sotarikoksia koskevan kansallisen strategian, ulkomaalais- ja turvapaikkalain sekä oikeusalan uudistusta koskevan kansallisen strategian 
hyväksyminen) ja kaksi erityisedellytystä: 1) vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittaminen ja 
2) vakaa poliittinen tilanne. 
FI 29   FI jännitteet sekä hajanainen ja koordinoima ton politiikanteko ovat yhä vaikuttaneet 
hallintoelimiin  kaikilla tasoilla. Virano maiset eivät usein ole pystyneet nimittämään nopeasti 
korkean tason virkamiehiä. Euroopan unioniin  yhdentymisestä vastaavan viraston työtä on 
vaikeuttanut yleinen poliittinen ilmapiiri ja se, että virasto oli ilman johtajaa suurimman osan 
tarkastelujaksosta. Valmistelut vuoden 2011 v äestölaskentaa varten on aloitettu, mutta 
prosessin kannalta välttämätöntä valtion tas on lakia väestölaskennasta ei ole annettu. 
Julkishallinnon  alalla on tapahtunut jonkin verran ed istystä, mutta ponnis telujen jatkaminen 
on välttämätöntä. Julkishallinnon uudistusstra tegiaa, joka on yksi Eurooppa-kumppanuuden 
tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista, ollaan panemass a täytäntöön, joskin hitaasti. 
Julkishallinnon uudistuksen tukemiseksi perustettu  rahasto on toiminnassa, ja useita hankkeita 
ollaan toteuttamassa. Eri hal lintoelinten välistä koordinointia maan sisällä on kuitenkin 
parannettava entisestään. On tehtävä määrätietois ta työtä poliittisen väliintulon estämiseksi, 
etnisen identiteetin ja poliittisen suuntautumise n merkityksen rajoittamiseksi nimityksissä ja 
ammattimaisen, puolueettoman, vastuuvelvollise n, avoimen ja tehokkaan virkamieskunnan 
luomiseksi, jonka jäsenet on nimitetty ansioi den ja pätevyyden perusteella. Valtion tason 
oikeusasiamiehet on nimitetty, mutta niiden toimin ta ei ole vielä täysimääräistä, sillä entiteetit 
ovat olleet haluttomia lopettamaan olema ssa olevat entiteettitason virastot.  
Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt rajallisesti oikeuslaitoksen  parantamisessa. Uutta 
lainsäädäntöä on annettu, ja joitakin toimia on to teutettu käsittelyä odottavien oikeustapausten 
määrän pienentämiseksi. Tuomioistuinten varu stamisessa riittävällä tietotekniikalla on 
edistytty. Oikeusalan kehittämistä koskevan ka nsallisen strategian ja  sotarikoksia koskevan 
strategian täytäntöönpano on o llut heikkoa ja sitä  on nopeutettava. Lainsäädäntökehyksen 
monimutkaisuus, oikeuslaitosjärjestelmän pirstaleisuus ja yhden ainoan talousarvion 
puuttuminen ovat edelleen tärkeimmät esteet uudistuks ille tällä alalla. Poli ittinen väliintulo on 
yhä yleistä. Se, ettei maassa ole korkeinta oikeutta, jolla on  koko maan kattava toimivalta, on 
vakava puute. Järjestäytyneeseen rikollisuuteen  liittyvässä syytteeseenpanossa on edelleen 
ongelmia. Bosnia ja Hertsegovin an poliittiset viranomaiset ei vät ole pystyneet täyttämään 
oikeusviranomaisten pyyntöä, joka koskee kansainvälisten tuomareiden ja syyttäjien 
toimeksiantojen jatkamista. Valtiollinen tuomioistuin on jatkanut sotarikoksista 
syytteeseenpanoa kaiken kai kkiaan tyydyttävästi, mutta sy ytteeseenpanoa on parannettava 
entiteeteissä ja kantoneissa. Oikeuslaitoksen riippumattomuu tta, vastuuvelvollisuutta ja 
tehokkuutta on lisättävä edelleen. Serbitasavallan viranomaiset ovat yhä suuremmassa määrin 
asettaneet kyseenalaiseksi val tion tason poliisin ja oikeudellis ten virastojen laillisuuden ja 
toimivallan toimia niiden alue ella. Tämä on vakava huolenaihe. 
Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt vähän korruption torjunnassa , mutta korruptio on 
edelleen laajalle levinny ttä ja muodostaa vakavan onge lman. Uusi strategia ja 
toimintasuunnitelma kaudelle 2009–2014 on a nnettu, mutta vuosien 2006–2009 strategisten 
puitteiden täytäntöönpano oli heikkoa. Lahjonnan vastaisen valtioiden r yhmän (Greco) 
laatimien suositusten täyttämi sessä on edistytty vähän. Syytte eseenpano on puutteellista ja 
tuomioiden määrä erittäin pieni. Bosnia ja Hertsegovinan on vahvistettava sitoumusta ja 
päättäväistä toimintaa korruptiota vastaan. 
Edistyminen ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun  alalla on ollut rajallista. Bosnia ja 
Hertsegovina on ratifioinut tä rkeimmät kansainväliset ihmisoikeussopimukset, mutta 
paremman täytäntöönpanon varmistaminen ede llyttää määrätie toista työtä. Kotimaisten 
tuomioiden, myös Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakituomioistuimen tuomioiden, täytäntöönpanoa on parannettava. Bosnia ja  Hertsegovinan valtiosäännön ja Euroopan 
FI 30   FI ihmisoikeussopimuksen väliset ristiriitaisuude t on poistettava kiireellisesti, ennen vuoden 
2010 vaaleja ja vakaus- ja assosi aatiosopimuksen voimaantuloa. 
Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia  kunnioitetaan yleisesti ot taen. Rikosoikeudellisia 
seuraamuksia koskevan käytännön yhtenäistämisessä valtion ja enti teettien välill ä on edistytty 
jonkin verran. Valtion tason laki oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä on annettu. 
Oikeussuojan saatavuutta  siviili- ja rikosoikeudellisissa  oikeudenkäynneissä on kuitenkin 
parannettava, ja tasavertaisuus oike uden edessä on taattava. Vankien huono kohtelu  aiheuttaa 
edelleen huolta. Suunni teltu valtion tason vankilan  rakentaminen on viivästynyt paljon. 
Valtion ja entiteettien perustuslaissa määrätään sananvapaudesta  ja viestinten vapaudesta, 
kokoontumis - ja yhdistymisvapaudesta  sekä uskonnonvapaudesta . Jo annetun lainsäädännön 
täytäntöönpanoa on kuitenkin tehostettava. Väitetyt toimittajien ahdistelutapaukset ovat 
lisääntyneet. Tiedotusvälineide n etninen suuntautuminen lis ääntyy. Yleisradiotoiminnan 
uudistuksen toteuttaminen, mikä kuuluu Eurooppa -kumppanuuden tärkeimpiin ensisijaisiin 
tavoitteisiin, on viivästynyt riittämättömän yhdenmukaistamisen ja lainsäädäntökehyksen 
hitaan täytäntöönpanon vuoksi, erityisesti fe deraatiossa. Toimeenpanoviranomaisten on 
ponnisteltava vuoropuhelun parantamiseksi kansalaisyhteiskunnan  kanssa ja sen kehityksen 
tukemiseksi. Viranomaisten on varmistetta va, että varojen myöntäminen valtiosta 
riippumattomille järjestöille tapahtuu puolueettomasti ja avoimesti.  
Edistyminen taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien  alalla on ollut rajallista. Bosnia ja 
Hertsegovinan lainsäädäntöön sisältyy säännöksiä taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien 
suojelemiseksi, mutta yleisesti ottaen niiden  täytäntöönpano on heikkoa. Kattava syrjinnän 
vastainen valtion tason laki on annettu, mutta sen soveltamisala on melko rajallinen. Naisten  
suojelemiseksi kaikenlaiselta väkivallalta  tarvitaan yhä määrätietoista työtä. Lasten  osalta 
ongelmia on edelleen terveyden, sosiaaliturv an, koulutuksen ja perh eväkivallan suhteen. 
Sosiaaliturvajärjestelmien puutteel lisuus vaikuttaa haitallisesti heikoimmassa asemassa 
oleviin ryhmiin , kuten mielenterveyspotil aisiin. Euroopan uudistetun sosiaalisen peruskirjan 
ratifiointi oli myönteinen kehitysaskel, mutta  peruskirjan täytäntöönpanoa on parannettava. 
Mutkikas hallintojärjestelmä ja lainsääd ännön pirstaleisuus haittaavat edelleen 
työmarkkinaosapuolten vuor opuhelua maan sisällä.  
Sivistyksellisten oikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien  alalla on tapahtunut vähäistä 
edistymistä. Kansallisten vähemmistöjen neuvos tojen verkosto on saatu valmiiksi federaation 
neuvoston perustamisen myötä, mutta se ei ole vielä täysin toiminnassa. Strategiaa ja 
toimintasuunnitelmia romanivähemmistön t ukemiseksi ollaan panemassa täytäntöön 
hiljalleen. Kansallisia vä hemmistöjä koskevan lain täytäntöönpanoa on kuitenkin 
parannettava, ja valtiotason perustuslakia on muutettava siten, että vähemmistöjen edustajat voivat päästä kaikkiin poliittisiin tehtäviin. Lasten erotte lu kouluissa etnisin perustein on 
edelleen ongelma. Romanistrategian  täytäntöönpanoon on osoitettu  enemmän varoja, mutta 
romanivähemmistön elinolosuhteet ovat edelle en erittäin vaikeat ja sitä syrjitään. 
Väestörekisterin puuttuminen estää edelleen romanien sosiaalisten ja taloudellisten 
perusoikeuksien toteutumisen.  
Maansisäisten ja muiden pakolaisten osalta turvallisuustilanne  pysyi vakaana, mutta 
lisäedistys paluumuuttajien sosioekonomisen s opeuttamisen parantamisessa on ollut vähäistä. 
Koko maan kattavaa strategiaa paluuprosessin t ukemiseksi ja Daytonin rauhansopimuksen 
liitteen VII asianmukaisen täytäntöön panon varmistamiseksi ei vielä ole. 
FI 31   FI Alueellisista kysymyksistä ja kansainvälisistä velvoitteista  voidaan todeta, että Daytonin 
rauhansopimuksen täytäntöönpano on jatkunut. Yhteis työ entisen Jugoslavian  alueella tehtyjä 
rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotari kostuomioistuimen (ICTY) kanssa on pysynyt 
tyydyttävänä. Serbitasavallan poli ittisten johtajien lausunnot, joi ssa asetetaan kyseenalaiseksi 
sodanaikaisten siviiliväestön joukkomurhien totuudenmukaisuus, ovat kuitenkin erityisen 
huolestuttavia. 
Bosnia ja Hertsegovinan olisi yhdessä n aapureidensa kanssa puututtava rikosten 
rankaisematta jäämiseen alueella, muun muassa  ryhtymällä toimiin sotarikostapaukset 
kattavien luovutussopimusten tekemiseksi. 
Yhdysvaltojen kanssa tehty kansainvälistä rikostuomioistuinta koskeva kahdenvälinen 
immuniteettisopimus ei ole EU:n yhteisen ka nnan eikä pääperiaatte iden mukainen. Se on 
yhdenmukaistettava EU:n kannan kanssa. 
Bosnia ja Hertsegovina on jatkanut aktiivista os allistumista alueellisiin yhteistyöaloitteisiin, 
muun muassa Kaakkois-Euroopan yhteistyöp rosessiin (SEECP), alueelliseen 
yhteistyöneuvostoon ja Keski-Euroopan  vapaakauppasopimukseen (CEFTA). 
Bosnia ja Hertsegovinan suhteet naapureihins a ovat pysyneet vakaina, mutta se on tehnyt 
vähän sovinnonteon ja ratkaisema tta olevien kiistojen selvittämi sen edistämiseksi, mikä on 
yksi Eurooppa-kumppanuuden tärkeimmistä ensisi jaisista tavoitteista.  Erityisesti kauppa- ja 
rajakiistoja naapurimaiden kanssa ei ole selvitetty. 
Bosnia ja Hertsegovinan talous  hidastui merkittävästi vuoden 2008 viimeisen neljänneksen 
aikana, kun maailmanlaajuinen kriisi alkoi va ikuttaa reaalitalouteen. Tämä suuntaus jatkui 
vuonna 2009, ja maa joutui laskusuhdanteeseen. Työ ttömyys pysyi erittäin korkeana. Julkinen 
talous heikkeni edelleen, pääasiassa juoksevien menojen dramaattisen nousun vuoksi. Maa pyysi apua IMF:n ohjelmasta, ja sille neuvote ltiin kolmivuotinen valmiusluottojärjestely. 
Vaikka talouspolitiikan  koko maan kattavassa koordinoinni ssa edistyttiin jonkin verran, 
sitoutuminen rakenneuudistuksiin on  ollut epätasaista koko maassa.  
Taloudellisten arviointiperusteiden  osalta Bosnia ja Hertse govinan lisäedistys toimivan 
markkinatalouden luomisessa on ollut vähäistä . Huomattavia lisäuudistuksia on tehtävä 
määrätietoisesti, jotta maa pystyy pitkällä ai kavälillä selviytymään kilpailupaineista ja 
markkinavoimista unionissa. 
Talous- ja rahoitusalan vakaus säilyi, koska keskuspankki re agoi asianmukaisella tavalla 
kansainvälisen finanssikriisin vaikutuksiin. Valu uttakatejärjestelmän uskottavuus oli edelleen 
erittäin suuri. Inflaatioasteet ovat laskeneet merkittävästi hint ojen kansainvälisen kehityksen 
mukaisesti. Kauppavaje on pienentynyt, pääas iassa nopeasti muuttuvan kauppataseen vuoksi. 
Rahoituksen välityksen lisään tyminen on hidastunut, mutta pa nkkiala on tähän asti selvinnyt 
hyvin maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksista. Liiketoimintaymp äristö on parantunut hieman, 
erityisesti rakennuslupien, omaisuuden siirron, yritysten rekisteröinnin ja markkinoilta 
poistumisen osalta.   
Julkinen talous ja sen kestävyys on kuitenk in heikentynyt entisestään. Juoksevat menot, 
erityisesti palkka- ja sosiaaliturvamenot, lis ääntyivät dramaattisesti vuonna 2008, ja julkisen 
talouden osuus BKT:stä säilyi s uurena. Julkisten yritysten ra kenneuudistus, verkkotoimialojen 
vapauttaminen ja yksityistämisprosessi eivä t ole edenneet. Työpaik kojen luomista ja 
työmarkkinoiden toimintaa vaikeuttavat edell een heikko tuottavuus  ja rakenteelliset 
jäykkyydet – korkeat sosiaalimaksu t, vääristyneet palkanmuodos tusmekanismit, suuret ja 
FI 32   FI huonosti suunnatut sosiaaliset tulons iirrot ja työvoiman alhainen  liikkuvuus. Työttömyys on 
edelleen erittäin suuri, ja  epävirallinen sektori muodostaa yhä merkittävän haasteen. 
Hallinnolliset heikkoudet vaikuttavat edelleen l iiketoimintaympäristöön. Suorien ulkomaisten 
investointien ja julkisten invest ointien vähentyminen hidasti in frastruktuurin parantamista.  
Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt vain vähän lainsäädäntönsä ja politiikkojensa 
yhdenmukaistamisessa eurooppalaisten normien  kanssa.  Jonkin verran edistystä on 
tapahtunut esimerkiksi liikenteen, tullin, verotu ksen, koulutuksen ja kulttuurin aloilla sekä 
useissa oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioihin liittyvissä kysymyksissä. Ponnistelut ovat 
tarpeen erityisesti tavaroid en, henkilöiden ja palvelujen liikkuvuuden, sosiaali- ja 
työllisyyspolitiikan, valtiontukien, energian ja ympäristön aloilla. 
Kokonaisuudessaan väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpano on ollut tyydyttävää. On 
kuitenkin nopeutettava valmisteluja väli aikaisen sopimuksen ja vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämiseksi, mikä on yksi Eurooppa-kumppanuuden tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista. Bosnia  ja Hertsegovinan hallinnollisia valmiuksia on 
tehostettava entisestään, jott a vakautus- ja assosiaatios opimuksen täytäntöönpanossa 
edistyttäisiin hyvin. Maan on myös lisättäv ä ponnisteluja täysin toimivan yhtenäisen 
talousalueen luomiseksi maahan, kuten  Eurooppa-kumppanuudessa edellytetään. 
Bosnia ja Hertsegovina on edistyny t jonkin verran Eurooppa-kumppanuuden sisämarkkinoita  
koskevien ensisijaisten ta voitteiden täyttämisessä. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden  alalla on 
tapahtunut vähäistä edistymi stä standardoinnissa, akkredit oinnissa, metrologiassa ja 
markkinavalvonnassa. Ponnisteluja on jatketta va lainsäädännön lähe ntämiseksi EU:n 
lainsäädäntöön ja tarvittavien hallinnollisten valmiuksien luomiseksi. 
Palvelujen, sijoittautumis oikeuden ja yhtiöoikeuden  aloilla on saavutettu rajallista edistystä. 
Leasing-toimintaa koskeva entiteettien lain säädäntö on yhdenmukaistettu, mutta yhtenäistä 
valtiotason pankkivalvontavirastoa ei ole vielä perustettu. Entiteettien lainsäädäntöaloitteita 
tällä alalla ei ole koor dinoitu riittävästi. 
Pääomien vapaan liikkuvuuden  alalla on tapahtunut jonkin ve rran kehitystä. Serbitasavallassa 
on annettu valuuttaoperaatioita  koskevaa lainsäädäntöä. Tullin  alalla on tapahtunut jonkin 
verran edistystä, vaikka lains äädännön yhdenmukaistamista ja hallinnollisia valmiuksia onkin 
parannettava. Tullistrategiat on vielä määritett ävä erityisesti henkilöst öhallinnon, koulutuksen 
ja tietotekniikan aloilla. Verotuksen  alalla on annettu uusi valmisteverolaki julkisen talouden 
kestävyyden parantamiseksi.  
Kilpailun  osalta Bosnia ja Hertsegovina on saavuttanut vaatimatonta edistystä 
kilpailunrajoitusten alalla. Valtiontukien al alla ei ole edistytty tuntuvasti. Riittävää 
valtiotukilainsäädäntöä ei ole annett u eikä toiminnallisesti riippumatonta 
valtiontukiviranomaista perustettu. Julkisten hankintamenettelyjen  asianmukaisen 
täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maa ssa on tarpeen toteuttaa lisätoimia. 
Immateriaalioikeuksien  täytäntöönpanon al alla on saavutettu vain vähän edistystä, vaikka 
uusia kansainvälisiä yleissopimuksia on ratifioit u. Tämän alan lainsäädäntökehys on saatava 
valmiiksi ja täytäntöönpanova lmiuksia on parannettava. 
Sosiaali- ja työllisyyspolitiikan  ja kansanterveyspolitiikan alalla edistys on ollut vähäistä. 
Sosiaali- ja työllisyysalan lainsäädäntö ja po litiikka sekä kansanterveysalan lainsäädäntö on 
edelleen erittäin hajanaista. Eri hallintota sojen puutteellinen yhteistyö haittaa edelleen 
vakavasti välttämättömien koordinoitujen lähestymistapojen kehittämistä. 
FI 33   FI Koulutuksen ja kulttuurin  alalla on saavutettu  jonkin verran edistyst ä eurooppalaisten normien 
suhteen. Bosnia ja Hertsegovina on ratifioin ut vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen 
kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä. Koulutusministerien konferenssi on auttanut varmistamaan maan 14 toimivaltaisen mi nisterin välisen 
koordinoinnin perustason. Entiteettien ja kant onien tason lainsäädännön yhdenmukaistamista 
ei ole kuitenkaan saatu päätökseen, ja täyt äntöönpano vaihtelee eri puolilla maata. Eri 
koulutusvirastojen hallinnollisia  valmiuksia on parannettava. Tutkimuksen  osalta Bosnia ja 
Hertsegovina liittyi EY:n seitsemänteen tutkim uksen ja kehityksen puiteohjelmaan, mutta 
merkittäviä ponnisteluja tarvitaan yhä tutkimusk apasiteetin parantamiseksi kansallisella 
tasolla. 
Neuvottelut WTO:hon  liittymiseksi ovat jatkuneet, mutta  prosessia ei ole vielä saatu 
päätökseen. 
Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt rajallis esti eurooppalaisten normien täyttämisessä 
useiden alakohtaisten politiikkojen  alalla. 
Teollisuuden  alalla on edistytty vain vähän. Kattava  teollisuuspolitiikka on vielä laatimatta. 
Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä)  koskevat koko maan kattavat strategiset puitteet 
on annettu. Seuraavaksi ne on pantava täytäntöön.  
Maatalous- ja kalastusalalla  on edistytty j onkin verran. Maatalouden ja maaseudun 
kehityksen yhdenmukaistamista koskevat st rategiset puitteet on annettu. Maataloutta, 
elintarvikkeita ja maaseudun ke hitystä koskevan valtiotason la in täytäntöönpa no on kuitenkin 
ollut hidasta. Valtiotason maatalousministeriön perustamisessa ei ole edistytty, ja toimivalta maatalouden alalla on edelleen en titeettitasolla. Elintarviketur vallisuuden sekä eläinlääkintä- 
ja kasvinsuojelupolitiikkojen alalla edistys on ol lut vähäistä. Riittämättömien taloudellisten ja 
henkilöstöresurssien sekä valtion ja entiteet tien viranomaisten vä lisen heikon koordinoinnin 
vuoksi ongelmia esiintyy edelleen.  
Bosnia ja Hertsegovinan valmistelut ympäristön  alalla ovat yhä varhaisvaiheessa. 
Tarkastelujaksolla ei ole saavutettu merkitt ävää edistystä. Valtiotason ympäristölakia 
maanlaajuisen yhtenäisen ympäristönsuojeluke hyksen luomiseksi ei ole annettu eikä 
valtiollista ympäristövir astoa ole perustettu.  
Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt jonkin verran liikennealalla . Euroopan laajuisten 
liikenneverkkojen ja kauttakulkuliikenteen alalla  on tapahtunut jonkin verran kehitystä, mutta 
edistys on ollut melko rajallista maantie-, rautat ie- ja sisävesiliikenteen aloilla. Bosnia ja 
Hertsegovinasta on tullut Euroopan ilmailuvira nomaisten yhteistyöeli men (JAA) täysjäsen. 
Euroopan yhteistä ilmailualuetta koskevan sopimuksen johdonmukainen soveltaminen 
edellyttää jatkoponnisteluja. Li sätoimia on toteutettava in stitutionaalisten puitteiden 
uudelleenjärjestelyn saattamiseks i loppuun ja sellaisten edellytysten varmistamiseksi, jotka 
mahdollistavat kaikkien liikennemuotojen markkinoiden avaamisen. 
Energian  alalla ei ole edistytty. Energiayhteisön perustamissopimuksen osapuolena Bosnia ja 
Hertsegovinan on pantava täytäntöön asiaa koske va EU:n energialainsäädäntö, mutta se on 
aikataulusta paljon jäljessä us eilla energia-aloilla. Erityi sesti kaasualan uudistukset ovat 
myöhässä. Useat seikat haittaavat  edelleen sähköalan kehitystä.  Poliittinen vä liintulo ja 
heikko johto ovat heikentäneet merkittäväs ti kansallisen sähkönsiirtoyhtiön (TRANSCO) 
toimintaa. Kattavaa energiastrategiaa ei ole la adittu. Hätätapauksissa energiavarantoja on 
käytettävissä erittäin rajallisesti. 
FI 34   FI Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla edistyminen on ollut vähäistä. 
Yleisradiotoimintaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu kokonaan Bosnia ja 
Hertsegovinassa, ja yleisradiojärjestelmän  uudistus on viiväs tynyt. Viestintäalan 
sääntelyviraston riippumattomuutta heikentää edelleen vakavasti asianmukaisesti nimetyn 
pääjohtajan ja neuvoston puuttuminen. Virast on riippumattomuus on edelleen uhattu.  
Varainhoidon valvonnan  alalla on tapahtunut vähäistä edistymistä. Toimintapoliittiset 
asiakirjat on laadittu valtion ja entiteettien ta solla, mutta ne on vielä hyväksyttävä. Julkisen 
sektorin sisäisen varainhoidon valvonnan ja tilintarkastuskertomusten seurannan 
parantamiseksi on toteutettava enemmän toimia. 
Tilastojen  alalla on tapahtunut jonkin verran teknistä  edistystä. Valtion ja  entiteettien tason 
tilastolaitosten välinen yhteistyö on kuitenkin rii ttämätöntä. Tilastojen laadintaa on lisättävä ja 
niiden laatua parannettava, er ityisesti kansantalouden tilinpidon ja avoinaloja kuten kauppaa, 
yrityksiä ja maataloutta koskevien tilast ojen osalta. Vuoden 2011 väestölaskenta on 
ratkaisevan tärkeä. 
Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioissa  on edistytty lisää. Viisumivapautta koskevan 
vuoropuhelun osana on toteutettu toimenpite itä kaikkien viisumivapautta koskevassa 
etenemissuunnitelmassa asetettujen edellytysten  täyttämiseksi, ja keskeiset uudistukset on 
aloitettu oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden alalla. Viisumipolitiikan alalla edistys on jatkunut. Schengen-säännöstössä määrättyjen v iisumien myöntämistä koskevien menettelyjen 
määrittämiseksi on annettu säännöt. Uusien bi ometristen passien myöntämisen koevaihe on 
alkanut. On perustettu uusi vi rasto, jonka tehtävänä on varmista a henkilötodistusjärjestelmän 
turvallinen ja tehokas hallinnointi. Yhdenmukaistamista eurooppalaisiin normeihin on kuitenkin jatkettava. EY:n kanssa tehdyn taka isinottoa koskevan sopi muksen täytäntöönpano 
on jatkunut ongelmitta.  
Rajaturvallisuuden sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden  aloilla on myös toteutettu 
konkreettisia toimenpiteitä. Kansallinen turvapai kka- ja maahanmuuttostrategia on annettu, ja 
Bosnia ja Hertsegovinan muuttoprofiili on laad ittu. Uutta yhdennettyä rajaturvallisuutta 
koskevaa strategiaa ollaan panemassa täyt äntöön, ja naapurimaiden kanssa tehtävää 
yhteistyötä koskevia aloittei ta on käynnistetty. Vastuunjakoa rajanylityspaikoissa ja 
vartioasemien hallinnointia on kuitenkin tarpeen selventää. 
Rahanpesun  torjunnassa on edistytty jonkin verran. Uusi rahanpesun torjuntaa koskeva laki 
on annettu, ja yhteistyö on jatkunut kansainvälisellä tasolla. Raha npesun torjuntaa ja estämistä 
koskeva kansallinen strategia ja toimintasuunni telma on annettu. Kansallista lainsäädäntöä on 
yhdenmukaistettava sekä sisäisesti että su hteessa kansainvälisiin  yleissopimuksiin. 
Omaisuuden menetetyksi tuomitsemista koskeva  lainsäädäntö ei n oudata kansainvälisiä 
normeja eikä sitä ole yhdenmukaistettu maan sisällä. 
Huumausaineiden  torjunnassa on tapahtunut jonkin ve rran myönteistä kehitystä. Laittomia 
huumeita koskeva kansallinen strategia ja  vastaava toimintas uunnitelma on annettu. 
Huumausainetoimikunta on aloittanut toimintansa. Huumausaineiden kauppa on kuitenkin edelleen vakava ongelma, joka ed ellyttää määrätietoista työtä. 
Edistyminen poliisitoimen  ja sen uudistuksen alalla, joka on Eurooppa-kumppanuuden 
tärkeimpiä ensisijaisia tavoi tteita, on ollut vähäistä. Vuo nna 2008 annetun lainsäädännön 
täytäntöönpano on ollut hidasta, eivätkä kaikki lainsäädännössä säädetyt valtiotason virastot 
FI 35   FI ole toiminnassa. Bosnia ja Hertsegovinan poliis ivoimien hajanaisuus heikentää edelleen 
tehokkuutta ja tuloksia. 
Bosnia ja Hertsegovina on toteuttanut EU:n polii sioperaation (EUPM) tuella joitakin aloitteita 
järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan  alalla, joka kuitenkin on ed elleen vakava huolenaihe 
ja vaikuttaa oikeusvaltiope riaatteeseen ja liiketoimintay mpäristöön. Järjestäytyneen 
rikollisuuden torjuntaa koskeva uusi strategia ja oikeudellinen kehys on annettu, mutta 
rikollisjärjestöjen tehokasta sy ytteeseenpanoa on parannettava.  Bosnia ja Hertsegovina on 
panemassa täytäntöön ihmiskaupan  vastaista kansallista toimintasuunnitelmaa vuosille 2008–
2012. Tulosten on kuitenkin parann uttava syytteeseenpanon ja t uomioiden osalta. Tältä osin 
riittävän todistajien suojelua koskevan lain antaminen ja täytäntöönpano on välttämätöntä. 
Tietosuojan  alalla valtion tietosuojavirasto on aloitta nut toimintansa, mutta sillä ei ole vielä 
asianmukaista henkilökuntaa ja sen toimintaa on parannettava. 
Kroatia 
Kroatia täyttää edelleen poliittiset arviointiperusteet . Useimmilla aloilla on tapahtunut 
edistystä, ja oikeusvaltioperiaatteen alalla on lisätty ponnisteluja. Uudistuksia on kuitenkin 
jatkettava etenkin hallinnon ja oikeusla itoksen uudistamisen, korruption torjunnan, 
vähemmistöjen oikeuksien ja pakolaisten paluun  aloilla. Liittymiskumppanuuden ensisijaiset 
tavoitteet on saavutettu suurelta osin. 
Demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta  on lujitettu entisestään. Sekä hallitus  että parlamentti  
ovat toimineet yleisesti ottaen hyvin. Oikeusla itoksen, julkishallinnon ja korruption torjunnan 
aloilla on kuitenkin saavutettava merkittävä ä parannusta, jotta luotaisiin vankka perusta 
yhteisön säännöstön täysimääräiselle täytäntöönpanolle. Poliisitoimen uudistuksen on jatkuttava, mukaan lukien avainvirkojen politisoinnin lopettaminen ja ammattimaisuuden 
parantaminen. 
Julkishallinnon  uudistuksessa on edistytty jonkin verr an. Uusi yleisiä hallintomenettelyjä 
koskeva laki on annettu. Uusi hallintominister in virka on peruste ttu. Vasta perustetun 
hallintoministeriön (aikaisemmin valtion kesk ushallintovirasto) valmiuksia on parannettu 
entisestään ja koulutusto imenpiteitä jatkettu.
 Hallintomenettelyissä on kuitenkin edelleen 
merkittäviä heikkouksia eikä uuden yleisiä hallin tomenettelyjä koskevan lain täytäntöönpanoa 
ole vielä aloitettu. Virkamieskunta kärsii edel leen monista puutteista, kuten politisointi, 
alhaiset palkat ja heikko henkilöstöhallinto. Lisäksi virkamiesten palkkoja on leikattu 
finanssikriisin vaikutusten lieventämiseksi, ja  palvelukseen otto on jäädytetty. Korruption 
vastaisia toimia ja eettisiä periaatteita ei ole vielä juurrutettu julkishallintoon eikä julkisten 
sidosryhmien välistä yhteistyötä ole parannettu.  Ammattimainen, vastuuvelvollinen ja avoin 
virkamieskunta, jonka jäsenet on nimitetty an sioidensa perusteella, on vielä luomatta.  
Oikeuslaitoksen uudistusta  koskevan strategian täytäntö önpano on jatkunu t, ja uutta 
lainsäädäntöä on annettu paljon. Oikeusminist eriön strategisen kehityksen osastoa on 
vahvistettu. Oikeusalan harjoitt elijoiden uusi valintamenettely on otettu käyttöön. Käsittelyä 
odottavien oikeustapausten määrää on piene nnetty entisestään. Tuomioistuinverkoston 
järkeistämiseksi on toteutettu toimia.  Koulutusohjelmia on laajennettu entisestään. Etnisyyden 
vaikutus sotarikostapauksissa  on vähenemässä. Vastaaja n poissa olless a 1990-luvulla 
annettuja tuomioita koskeva kys ymys on ratkaistu osittain.  
Tuomareiden ja syyttäjien valintamenettely on kuitenkin edelleen puutteellinen. Käsittelyä 
odottavien oikeustapausten määrä on edelleen suur i, ja oikeudellisten menettelyjen pituus on 
FI 36   FI kohtuuton. Tuomioistuinten päätösten täyt äntöönpanossa esiintyy edelleen ongelmia. 
Tuomioistuinten rationalisointi on erittäin va rhaisessa vaiheessa. Uudistustoimenpiteiden 
seuranta ei ole vieläkään riittävää. Oikeus tapausten hallinnointia ja oikeuslaitoksen 
vastuuvelvollisuutta, riippumattomuutta, ammattim aisuutta ja toimiv altaisuutta on myös 
edelleen parannettava. Sotarikoksista rankaisem atta jääminen on edelleen ongelma, erityisesti 
uhrien ollessa etnisiä serbejä. Rikoksista s yytteeseenpano laiminlyöd ään usein. Vastaajan 
poissa ollessa käsitelt yjen asioiden uudelleentarkastel ua koskevien uusien määräysten 
täytäntöönpanossa ei olla vi elä edistytty. Kaiken kaikkiaan  oikeuslaitoksen uudistukset 
jatkuvat, mutta konkreettisia tuloksia syntyy hitaasti.  
Korruption torjunnassa  on edistytty jonkin verran. Korrup tion torjuntaan sovellettavaan 
lainsäädäntökehykseen on tehty lisäparannuks ia, muun muassa omaisuuden menetetyksi 
tuomitsemisen osalta. Korruption ja järjestä ytyneen rikollisuuden torjuntaa käsittelevä 
kansallinen poliisivirasto on aloittanut toiminta nsa. Neljässä tärkeimmässä tuomioistuimessa 
on perustettu erityiset korruption torjunnasta vast aavat osastot. Korruption ja järjestäytyneen 
rikollisuuden torjuntavirasto jatkaa toimintaansa  ja on nostanut syytteitä ja varmistanut 
tuomiot joissakin tärkeissä asioissa, erityisesti Kroatian yksityistämisrahastoa (Maestro) koskevassa asiassa. Se on myös ryhtynyt tutk imaan mahdollista korkean tason korruptiota, 
jossa on osallisena entinen ha llituksen ministeri. Korruptio on kuitenkin edelleen laajalle 
levinnyttä monilla aloilla. Hiljattain parannettuja oikeudellisia ja hallinnollisia rakenteita on 
vielä testattava käytännössä. Tähän mennessä  tutkittujen korruptiotapausten määrä on 
lisääntynyt, mutta syytteiden ja t uomioiden määrä on edelleen pieni.
 Korkean tason korruption 
tutkinta on ollut vähäistä. Poliittisen vastuuvelvollisuuden kulttuuria ei ole olemassa. Korruption torjunnasta vastaavien valtion elin ten hallinnollisia valmiuksia on edelleen 
parannettava. Eturistiriitojen estä misessä on edistytty vain vähän. 
Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun  alalla on edistytty jonkin verran. 
Ihmisoikeuksien suojelu on pääpiirteissään va rmistettu, mutta täytäntöönpanossa on jäljellä 
joitakin suuria haasteita. Vähemmistöjen oike uksien ja pakolaisten paluun aloilla tarvitaan 
määrätietoista työtä. 
Oikeusapua koskevan lain täytäntöönpano on aloitettu. Oikeussuojan saatavuutta  estävät 
kuitenkin monet täytäntö önpano-ongelmat, mukaan lu kien hakemusmenettelyn 
monimutkaisuus. Vankilaolosuhteiden  parantamiseksi on toteutettu lisätoimia. Vankiloita 
vaivaa kuitenkin edelleen henkilöstö- ja tilapula.  Oikeusasiamies on edelleen saanut useita 
huonoa kohtelua  koskevia kanteluja poliisin liiallisesta voimankäytöstä. 
Kroatian lainsäädännössä taataan sananvapaus  sekä viestinten vapaus ja moniarvoisuus, ja 
yleensä niitä kunnioitetaan. Uhkaukset korruptiota  ja järjestäytynyttä rikollisuutta tutkivia 
toimittajia vastaan ovat kuitenkin lisääntyneet. Päätoimittajat ja toimittajat raportoivat 
edelleen kohtuuttomasta polii ttisesta painostuksesta. 
Naisten ja lasten oikeuksien  osalta voidaan todeta, että pe rheväkivaltatapausten käsittely on 
parantunut. Oikeusasiamiesten rooli on pysynyt  merkittävänä. Naisten asema työmarkkinoilla 
on kuitenkin edelleen vaikea; sukupuolen mukaan ja oteltuja tietoja ei ol e vieläkään saatavilla, 
mikä haittaa sukupuolten tasa-arvoa koskevan lain säädännön soveltamisen  valvontaa. Lasten 
oikeuksien suojelua koskevia täytänt öönpanotoimenpiteitä on vauhditettava.  
Uusi vammaisille suunnattu oikeusasiamieh en virasto on onnistunut luomaan itselleen 
näkyvän roolin. Julkiset elimet ja yksityiset  yritykset ovat noudattan eet sen suosituksia. 
Sosiaalisesti heikossa asemassa olevia henkilöitä ja vammaisia  koskevia toimenpiteitä on 
FI 37   FI kuitenkin jatkettava. Laito shoidon vähentämisessä on ed istyttävä vielä, myös 
mielenterveyspotilaiden ja vammaisten lasten tapauksessa.  
Uuden syrjinnän kieltävän lain  täytäntöönpano on varhaisvaiheessa. Oikeusasiamies on 
ryhtynyt hoitamaan uusia vastuitaan. Viimeai kaiset budjettileikka ukset ovat kuitenkin 
vaarantaneet uuden lain asianmukaisen täytäntö önpanon. Vähemmistöjen sy rjintä on edelleen 
erityinen ongelma (ks. jäljempänä). Käyt ännössä syrjinnältä suojaamisen taso ja 
syytteeseenpano syrjinnän vuoksi ei  vielä noudata EU:n normeja.  
Vähemmistöjen  suhteen on edistytty jonki n verran. Korkealla tasolla  on esitetty julkisia 
sitoumuksia vähemmistöjen oikeuksien kunni oittamiseen. Romanivähemmistöön on edelleen 
kiinnitetty huomiota, ja erityisesti romani en esikouluopetusta on pa rannettu. Vähemmistöihin 
liittyy kuitenkin edelleen useita ongelmia. Vähemmistöillä on edelleen erityisiä vaikeuksia työmarkkinoilla, mikä ilmenee niin aliedustuks ena valtionhallinnossa, oikeuslaitoksessa ja 
poliisitoimessa kuin julkisella sektorilla la ajemmin. Säännökset on pantava täytäntöön ja 
ohjelmat toteutettava entistä määrätietoisemmin, ja asianmukainen seuranta on varmistettava. Kroatian on kannustettava suvaitsevampaa suhtau tumista serbivähemmistöön ja toteutettava 
aiheellisia toimenpiteitä niiden henkilöiden s uojelemiseksi, jotka ovat mahdollisesti edelleen 
syrjinnän, vihamielisen kohtelun tai väkivall an taikka niihin li ittyvän uhan kohteena. 
Romanivähemmistön  elinolosuhteet ovat edelleen vaikeat,  ja haasteita on useilla aloilla.  
Pakolaisten paluuta  koskevissa asioissa on edistytty jonkin verran. Asuntojen tarjontaa 
aiemman vuokraoikeuden haltijoi lle koskevien hallituksen ta voitteiden saavuttamisessa on 
edistytty ja monia asuntoja on  jaettu. Vuodelle 2008 asetet tua tavoitetta, jonka mukaan 
tarjotaan 1 400 majoitusyksikköä, ei saavute ttu kokonaisuudessaan mutta  siinä edistyttiin 
hyvin. Vuodelle 2009 asetetun tavoitteen täy ttäminen on kuitenkin vielä varhaisessa 
vaiheessa. Maahan palaaville pako laisille on vielä tarjottava useita tuhansia asuntoja. Lisäksi 
noin 8 000 asuntojen jälleenrakentamista koskevaa hakemusta on vielä käsittelemättä. 
Eläkeoikeuksien validoinnista tehdyn päät öksen täytäntöönpano on ollut vaihtelevaa. 
Pakolaisten paluun jatkuvuuden ed ellyttämien taloudellisten ja  sosiaalisten olosuhteiden 
luomiseen tähtääviä pyrkimyksiä on vauhdite ttava. Kroatian olisi varmistettava, että 
talouskriisin edellyttämät budjettileikkaukset ei vät vaikuta kielteisesti  pakolaisten paluuta 
koskeviin kysymyksiin.  
Mitä tulee alueellisiin kysymyksiin ja kansainvälisiin velvoitteisiin , yhteistyö entisen 
Jugoslavian alueella tehtyjä ri koksia käsittelevän so tarikostuomioistuimen  (ICTY) kanssa on 
jatkunut. Sotarikostuomioistuimen ongelmia saada käsiinsä tärkeitä asia kirjoja Kroatiassa ei 
kuitenkaan ole vielä ratkaistu. Kroatian on va rmistettava, että ongelman ratkaisemiseksi 
tehdään kaikki tarvittava.  
Kroatia on jatkanut aktiivista osallistumista alueellisiin yhteistyöal oitteisiin, muun muassa 
Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessiin (SEECP), alueelliseen yhteistyöneuvostoon ja Keski-
Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA).  Kroatian ja Montenegron välisen 
kahdenvälisen rajakysymyksen ratkaisussa on  edistytty. Molemmat maat ovat tehneet 
yhteistyötä valmistellessaan lausuntoaan kansainväliselle tuomioistuimelle rajan määrittämisestä Prevlakan niemimaalla. On kui tenkin edistyttävä vielä enemmän lopullisen 
ratkaisun löytämiseksi a voinna oleviin kahde nvälisiin kysymyks iin, erityisesti 
rajakysymyksiin. Yhteistyön ja hyvien naa puruussuhteiden kehittämistä on pyrittävä 
jatkamaan. Kroatian olisi yhdessä naapureidensa ka nssa puututtava rik oksista rankaisematta 
jäämiseen alueella, muuan muassa ryhtymä llä toimiin sotarikostapaukset kattavien 
luovutussopimusten tekemiseksi. Ratkaisematta oleva rajakiista on vaikuttanut suhteisiin 
FI 38   FI Slovenian kanssa. Näiden maiden välinen rajak iista viivästytti liittymisneuvotteluja, eikä 
useiden neuvottelulukujen käsittelyä voitu al oittaa tai päättää ennen lokakuuta 2009, vaikka 
ne oli teknisesti saatu päätöks een jo aikaisemmin. Komissio on tarjonnut palvelujaan tämän 
kiistan ratkaisemiseksi. Komissio on puheen johtajakolmikon tuella toteuttanut kuuden 
kuukauden aikana intensiivisiä toimia, jotka tasoittivat tietä osa puolten poliittiselle 
sopimukselle, joka saavutettiin syyskuussa 2009.  Komissio on tyytyväinen viimeaikaiseen 
edistykseen, joka on johtan ut useiden neuvottelulukujen käsittelyn aloittamiseen tai 
alustavaan päättämiseen l okakuun liittymiskonferenssissa. 
Maailmanlaajuinen kriisi on vaik uttanut yhä enemmän Kroatian talouteen . Maa joutui 
laskusuhdanteeseen vuoden 2009 alkupuoliskolla ja  työttömyys lisääntyi. Makrotalouden 
vakaus on säilytetty varovaisella rahapolitiikalla. Talousarviota pyrittiin tasapainottamaan, mutta julkisen talouden alij äämä on noussut merkittävästi. Pankki ala pysyi vakaana ja kesti 
kriisin. Ulkomaisen velan suuri määrä ja lyhy en aikavälin suuret takaisinmaksuvelvoitteet 
ovat talouden suurimpia uhkia. Talouden rake nneuudistus ja yksityistämisprosessi ovat 
edenneet hitaasti, ja liiketoimintaympäristöä on parannettu vain vähän.  
Taloudellisten arviointiperusteiden  mukaan tarkasteltuna Kroatia on toimiva 
markkinatalous. Sen pitäisi kye tä selviytymään kilpailupaineista ja markkinavoimista 
unionissa, jos se jatkaa rakenteellisten he ikkouksien korjaamiseen tähtäävän kattavan 
uudistusohjelmansa määrätie toista toteuttamista.  
Makrotalouspolitiikalla on yleisesti ottaen pystytty ratkaisemaan kriisistä aiheutuvat 
heijastusvaikutukset. Erityises ti rahapolitiikalla on onnistuttu  säilyttämään rahoitusalan 
vakaus pääasiassa lieventämällä ulkomaanvaluutan maksuvalmiusrajoituksia sääntelymuutoksilla. Vastauksena julkisen talouden nouseviin paineisiin peräkkäisissä 
talousarviotarkistuksissa tehtiin  muutoksia menoihin ja hyväksyttiin toimenpiteitä laskevien 
tulojen kompensoimiseksi. Strategisen ja  monivuotisen talousarvion suunnittelun ja 
raportoinnin oikeusperustaa parannettiin. Terv eydenhuoltoalan tal oudellisen tilanteen 
parantamiseksi hyväksyttiin uudistus. Kauppavaje  on pienentynyt, valuu ttakurssi on pysynyt 
vakaana ja inflaatiopaineet ovat poistuneet. Pankkial a kesti edelleen hyvin häiriöt, ja 
velkaantuminen on kääntynyt laskuun. Kroatian ta lous on yhdentynyt hyvin EU:n talouteen.  
Hallituksen talouspolitiikalta on kuitenkin to isinaan puuttunut selvä keskipitkän aikavälin 
suuntaus. Politiikan koordinointi hallituksen sisä llä sekä hallituksen ja keskuspankin välillä on 
toisinaan heikkoa. Rakenteelliset uud istukset ovat yleisesti ottaen edenneet hitaasti, erityisesti 
tappiollisten yritysten rakenneuudi stuksen osalta. Työmarkkinat kärsivät alhaisista työllisyys- 
ja osallistumisasteista, jotk a ovat laskeneet kriisin johdosta . Uudistuksissa työmarkkinoiden 
jäykkyyksien poistamiseksi on edistytty vain vä hän. Kriisin myötä on tullut esiin suuria 
riskejä, jotka liittyvät menojen lisääntymiseen ja tulojen laskemiseen entisestään. Julkistalouden alijäämä kas voi merkittävästi. Toimien myöhäisyys paljasti heikkouksia 
talousarvion suunnitteluprosessissa. Julkis en varainhoidon tehokkuuden lisäämisessä on 
lisäksi edistytty vain vähän. Sosiaaliset tulo nsiirrot olivat edelleen  suuria ja huonosti 
kohdennettuja, ja suuri määrä julkisia ja valtion om istamia yrityksiä sai ed elleen valtiontukea 
avustusten ja takausten muodossa. Sen vuoksi tärkeänä haasteena on edelleen sellaisen 
julkistaloutta koskevan strategian suunnittelu,  joka on uskottava ja  jonka tavoitteena on 
pienentää talousarvion jäykkyyttä ja parantaa  julkisen varainhoidon tehokkuutta. Yritysten 
rekisteröintimenettelyjen helpottamisessa on edistytty, mutta investointi-ilmapiiri kärsii edelleen voimakkaasta sään telystä ja lukuisista ver onluonteisista maksuista. 
FI 39   FI Kroatia on parantanut edellytyksiään täyttää jäsen yyteen liittyvät velvoitteet . EU:n 
vaatimusten täyttämiseen liittyvät valmis telut ovat edenneet hyvin, ja lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen EU:n sääntöjen kanssa on use illa aloilla pitkällä. Useimmilla aloilla on 
edistytty hyvin, erityisesti lainsäädännön yhdenmukaistamisessa ja hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä. Erityisesti yhte isön säännöstön asianmukaisen täytäntöönpanon 
edellyttämien hallinnollisten ra kenteiden ja valmiuksien vahvis taminen entisestään edellyttää 
kuitenkin lisätoimia. Lisäksi on tarvetta valppauteen sen varmistamiseksi, että taloudellisen laskusuhdanteen takia välttämättömät budjetti leikkaukset eivät vaikuta kohtuuttomasti 
liittymisvalmisteluihin.  
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden  alalla on edistytty hyvin. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on edistynyt hyvin, mutta ka ikki osatekijät eivä t ole vielä täysin 
kohdallaan, erityisesti vaatimustenmuka isuuden arvioinnin, metrologian ja 
markkinavalvonnan suhteen. Ponnisteluja on jatkettava, jotta lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa voidaan saada päätökseen ja luoda tarvittavat täytäntöönpanovalmiudet. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden  alalla on edistytty 
hyvin. Lainsäädännön yhdenmukaistaminen on tyydyttävällä tasolla. Tarvittavien 
hallinnollisten valmiuksien kehittäminen edellytt ää kuitenkin määrätietois ta työtä, erityisesti 
sosiaaliturvajärjestelmien koordinoimiseksi. 
Sijoittautumisoikeuden ja palve luiden tarjoamisen vapauden  aloilla on edistytty jonkin 
verran. Kaiken kaikkiaan lain säädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on 
kohtuullisella tasolla. Yhdenmukaistamista on kuite nkin jatkettava. Myös hallintovalmiuksia 
on vahvistettava.  
Pääoman vapaan liikkuvuuden alalla  on saavutettu jonkin verr an edistystä, pääasiassa 
kiinteistömarkkinoiden vapauttamisessa ja  rahanpesun torjuntaa koskevan lainsäädännön 
muuttamisessa. Lainsäädännön yhdenmukaista minen on edistynyt kaiken kaikkiaan 
kohtuullisesti. Lisätoimet ovat välttämättömi ä erityisesti rahanpesun torjuntaa koskevan 
lainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan alalla sekä pääomaliikkeiden 
vapauttamisen saattamiseksi päätökseen ja lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi 
maksupalveluja koskevien yhteisön säännösten kanssa.  
Julkisten hankintojen  alalla on edistytty hyvin, erityisesti välttämättömien institutionaalisten 
puitteiden luomisessa. Kaiken kaikkiaan valmistelut ovat pitkällä. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on kuitenkin saatava vielä päätökseen ja hallinnollisia valmiuksia on parannettava kaikilla hankintajärjestelmän taso illa, erityisesti korruption torjumiseksi 
tehokkaasti ja sääntöjenvastaisuuksiin ja mahdollis een poliittiseen väliintuloon puuttumiseksi.  
Yhtiöoikeuden  alalla on edistytty jonkin verran. La insäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön 
säännöstön kanssa etenee hyvin. Tilintarkastuks en alalla on toteute ttava toimia uusien 
säännösten täytäntöönpanemiseksi ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi. Immateriaalioikeuksien  alalla on edistytty sekä lain säädännön yhdenmukaistamisessa että 
täytäntöönpanossa. Lainsäädännön yhdenmukai staminen yhteisön säännöstön kanssa on 
erittäin pitkällä. Yleistä tieto isuutta immateriaalioik euksista yhteiskunnassa  on lisättävä ja 
järjestäytyneiden rikollisryhmien lisääntyv ään osallistumiseen immateriaalioikeuksiin 
liittyviin rikoksiin olisi kiinnitettävä huomiota.  
Kilpailupolitiikan  alalla on saavutettu merkittävää edisty stä erityisesti kilpailulain antamisen 
ja vaikeuksissa olevia telakoita, joissa on ta rkoitus toteuttaa rakenne uudistus yksityistämisen 
kautta, koskevien tarjouskilpailujen julkaisemisen myötä. Lainsäädännön 
FI 40   FI yhdenmukaistaminen on edistynyt kaiken kaikkiaan kohtuullisesti. Telakoiden 
rakenneuudistuksen saattaminen päätökseen edelly ttää kuitenkin määrätie toista työtä. Työtä 
on jatkettava myös kilpailuviraston kartellien vastaisten toimien tulosten parantamiseksi, Kroatian yleisradiolain yhdenmukaistami seksi ja terästeollisuuden alalla.  
Rahoituspalvelujen  alalla on saavutettu merkittävää edistystä. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on erittäin pitkällä, mu tta täytäntöönpano ede llyttää lisätoimia. 
Valvontaviranomaisten valmiuksia hoitaa valvon tatehtäväänsä on vahvistettava entisestään ja 
konsultaatioon perustuvaa vuorovai kutusta alan toimijoiden kanssa on parannettava.  
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla on edistytty  hyvin. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on hyvällä tasolla. Työtä on jatkettava, jotta voitaisiin vahvistaa 
kansallisten sääntelyviranomaiste n valmiuksia panna lainsäädäntö asianmukaisesti täytäntöön 
ja jatkaa sähköisen viestinnän markkinoiden vapauttamista. 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen  alalla on saavutettu edisty stä, varsinkin maataloutta 
koskevien tietojen keruun ja käsittelyn alalla. Valmistelut ovat kaiken kaikkiaan kohtuullisen 
pitkällä. Maksajaviraston sekä yhdennetyn hallin to- ja valvontajärjestelmän / viljelylohkojen 
tunnistusjärjestelmän perust aminen edellyttää kuitenkin vielä huomattavia ponnisteluja. 
Tukiohjelmien yhdenmukaistaminen yhteise n maatalouspolitiikan (YMP) kanssa on 
välttämätöntä, jotta maa voi valmistaut ua sujuvaan siirtymiseen yhteiseen 
maatalouspolitiikkaan. Maaseudun kehittämisen alalla on parannettava valmiuksia ottaa 
vastaan EU:lta varoja liittymisen valmisteluun. 
Elintarviketurvallisuuden sekä eläinl ääkintä- ja kasvin suojelupolitiikan  aloilla on edistytty 
hyvin, varsinkin uuden lainsäädännön täytäntöönpa nossa. Valmistelut ovat kaiken kaikkiaan 
pitkällä. Jotta voidaan saattaa päätökseen yhteisön säännöstö n saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ja sen täytän töönpano, ponnisteluja on jatkettava varsi nkin eläinperäisiä 
tuotteita käsittelevien laitosten parantamista koskevan kansallisen ohjelman täytäntöönpanon 
ja tarvittavien hallinnollisten ja va lvontavalmiuksien takaamisen osalta. 
Kroatia on edistynyt hyvin kalastuksen  alalla. Valmistelut ovat kaiken kaikkiaan pitkällä. 
Kroatian on lisättävä toimiaan jäljellä olevien puutteiden korjaamiseksi kalastuslaivaston hallinnassa, tarkastus- ja valvontatoiminnassa , rakennepoliittisissa toimissa ja valtiontuen 
alalla. 
Liikenteen  alalla on tapahtunut jonkin verran edistymistä.  Kaiken kaikkiaan lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on kohtuullisella tasolla. Hallinnollisia valmiuksia on parannettava meriliikenteen alalla, siviili-ilmailuvirastossa  erityisesti lentoturvallisuuden alalla ja 
rautatieliikenteen sääntelyvirastossa. La insäädännön yhdenmukaistamista on jatkettava 
varsinkin ilmailualalla ja meriliikenteen kabotaasin alalla. Energiaa  koskevassa 
neuvotteluluvussa on edistytty hyvin.  Lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön 
säännöstön kanssa on edennyt pitkälle.  Toimenpiteitä on vielä toteutettava hallinnollisten 
valmiuksien lisäämiseksi, sähkö- ja kaasum arkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja 
uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.   
Verotuksen  alalla on saavutettu hyvää edis tystä, varsinkin lainsäädännön 
yhdenmukaistamisessa. Savukkeista kannettu syrjivä valmistevero on poistettu ja 
lainsäädäntöä on yhdenmukais tettu EU:n säännöstön kanssa välittömän verotuksen, 
valmisteveron ja arvonlis äveron alalla. Kroatian lain säädännön yhdenmukaistamista on 
FI 41   FI kuitenkin jatkettava, ennen kaikkea arvonlisäv eron alalla. Hallinnollisia valmiuksia olisi 
edelleen vahvistettava, muun muassa tie totekniikan yhteenliitettävyyden osalta. 
Talous- ja rahapolitiikan  alalla on saavutettu merkittäv ää edistymistä. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on tällä alalla kaiken  kaikkiaan erittäin 
pitkällä. Keskuspankin riippumattomuuden ankkuroiminen Kroatian lainsäädäntöön on 
saatava päätökseen. Politiikan koordinoi nti edellyttää lisätoimenpiteitä.  
Tilastojen  alalla on saavutettu huom attavaa edistystä. Lainsä ädännön yhdenmukaistaminen on 
hyvällä tasolla. Kroatian tilas tojen yhdenmukaistamista EU:n vaatimusten kanssa on 
kuitenkin jatkettava. 
Sosiaalipolitiikan ja työllisyyden  alalla on edistytty  hyvin. Lainsäädännön 
yhdenmukaistamisessa on edetty hyvin, vaikka jo itakin puutteita on vielä olemassa, erityisesti 
työlainsäädännön osalta. Hallinnollisten valm iuksien vahvistaminen hyvissä ajoin ennen 
liittymistä lainsäädännön as ianmukaisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan 
varmistamiseksi edellyttää lisätoimia.  
Yritys- ja teollisuuspolitiikassa  on saavutettu jonkin verra n edistystä. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on tässä neuvotteluluvussa  kaiken kaikkiaan 
erittäin pitkällä. Lisätoimet  ovat kuitenkin tarpeen  uuden lainsäädännön va ikutuksia koskevan 
arviointijärjestelmän ottamiseksi käyttöön ja pk-yr itysten toimintaedellytysten parantamiseksi.  
Liikenne- ja energiaverkkojen kehi ttämisen alalla on edistytty hyvin Euroopan laajuisten 
liikenne- ja energiaverkkojen  mallin ja tavoitteiden mukaisesti. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on edennyt kaiken kaikkiaan pitkälle.  
Aluepolitiikan  alalla on edistytty jonkin verran, erit yisesti valmistautumisessa niiden 
liittymistä valmistelevan tukivälineen os a-alueiden täytäntöönpanoon, jotka ovat 
rakennerahastojen esivaihe. Kr oatia on kaiken kai kkiaan yhdenmukaistanut lainsäädäntönsä 
osittain yhteisön säännöstön kanssa. Lisätoim et ovat tarpeen yhteisön koheesiopolitiikan 
sääntelyvaatimusten ja operatiivisten vaatimusten täyttämiseksi. Hallinnollisten valmiuksien 
parantamisen ja hankkeiden valmistelun li säksi Kroatian on parannettava entisestään 
valmiuksiaan varainhoitoon ja sen valvontaan.  
Kroatia on edistynyt jonkin verran oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien  alalla. Oikeuslaitoksen 
uudistukset ovat jatkuneet, mutta edessä on vi elä merkittäviä haasteita, jotka koskevat 
varsinkin oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja  tehokkuutta. Korruption va staiset toimenpiteet 
ovat tuottaneet ensimmäisiä tuloksia, mutta korr uptio on edelleen laajal le levinnyttä useilla 
aloilla eikä välineitä käytet ä riittävän voimakkaasti, varsinkaan poliittisen korruption 
tapauksessa. Perusoikeuksia koskevat säännökset  ovat yleisesti ottaen asianmukaisia, mutta 
saavutetusta edistyksestä huolimatta niiden täytäntöönpanoon liittyy edelleen merkittäviä 
haasteita, varsinkin vähemmistöjen osalta. Sana nvapaus ja toimittajien uhkailu edellyttävät 
erityistä valppautta.  
Kroatia on edistyny t jonkin verran oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioita  käsittelevässä 
neuvotteluluvussa, erityisesti huumausaineiden torjunnassa, ihmiskaupan käsittelyssä ja 
ulkorajojen valvonnassa. Kroatian  on kuitenkin nopeutettava to imiaan sen varmistamiseksi, 
että EU:n vaatimukset täytetään liittymisaja nkohtana, varsinkin hallinnollisten valmiuksien 
kehittämisen, järjestäytyneen rikollisuuden to rjunnan sekä ulkorajojen tehokkaan valvonnan 
edellyttämien infrastruktuurien, laitteiden  ja resurssien kehittämisen alalla.  
FI 42   FI Tieteen ja tutkimuksen  alalla on edistytty hyvin ja valmistelut ovat pitkällä. Lisätoimet ovat 
kuitenkin tarpeen, jotta voidaan varmistaa Kr oatian assosioituminen ja täysimääräinen 
osallistuminen eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. 
Koulutuksen ja kulttuurin  alalla on tapahtunut hyvää ed istymistä. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on hyvällä tasolla. Kroatian olisi jatkettava e linikäisen oppimisen 
ohjelman ja nuorisotoimintaohjelman hallinnoi ntiin liittyvää valmistelutyötä. Myös 
aikuiskoulutukseen on kiinnitett ävä riittävästi huomiota.  
Ympäristön  alalla on edistytty hy vin, erityisesti ilmanlaadun, teollisuuden aiheuttaman 
pilaantumisen valvonnan ja riskienhallinnan sekä ilmastonmuutoksen alalla. Kaiken kaikkiaan 
Kroatian valmistelut etenevät hyvin. Vesistöj en ja luonnonsuojelun aloilla on kuitenkin vielä 
paljon tehtävää lainsäädännön yhdenmukaistamise ksi yhteisön säännöstön kanssa. Yhteisön 
horisontaalisen säännöstön täytäntöönpanoa on parannettava, etenkin strategista 
ympäristöarviointia ja oikeussuojan saatavuutta  ympäristöasioissa. Hallinnollisia valmiuksia 
on vahvistettava edelleen sekä kansallis ella että paikallisella tasolla.  
Kuluttajien ja terveyden suojelun  alalla on edistytty hyvin. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on hyvällä tasolla. Hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen edellyttää kuitenkin määrätietoista työtä.  
Kroatia on edistynyt hyvin tulliliiton  alalla, jota koskeva lain säädäntö on yhdenmukaistettu 
hyvin yhteisön säännöstön kanssa. Kroatia on pa rantanut hallinnollisia valmiuksiaan ja 
tietotekniikan yhteenliitettävyyttä, ja se on alkanut panna täytäntöön johdonmukaista 
korruption vastaista politiikka a tullialalla. Ponnisteluja on jatkettava lainsäädännön 
yhdenmukaistamisen jäljellä olevilla alo illa, korruption vastaisen strategian 
täytäntöönpanossa ja tietotekn iikan yhteenliitettävyyden osalta. 
Kroatia on edistynyt jonkin verran ulkosuhteiden  alalla. EU:n yhteiseen kauppapolitiikkaan 
liittyvät valmistelut ovat edenneet hyvin.  Kroatian olisi kuitenkin kunnioitettava 
kansainvälisiä velvoitteitaan turvau tuessaan kaupan suojatoimenpiteisiin. 
Kehitysyhteistyöpolitiikan ja humanitaarisen avun  alalla on vielä toteutettava toimenpiteitä. 
Kroatia on edistynyt hyvin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan  alalla ja lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen on tällä alalla pitkällä. Kr oatia osallistuu edelleen useisiin Euroopan 
turvallisuus- ja puolustuspolit iikan operaatioihin. Kroatian on  nyt vahvistettava asevalvonnan 
toteutusta ja seurantaa, mukaan  lukien aseita koskevien tiet ojen avoimuus, ja parannettava 
valmiuksia yhteisen ulko- ja turvallisuus politiikan sekä Euroopa n turvallisuus- ja 
puolustuspolitiikan täydellistä  täytäntöönpanoa varten. 
Varainhoidon valvonnan  alalla on edistytty. Toimia  on jatkettava julkishallinnon 
varainhoidon yleisen jä rjestelmän kestävän kehittämisen varmistamiseksi sekä keskus- että 
paikallishallinnon tasolla. Valtion tilintarkas tusviraston toiminnallinen ja taloudellinen 
riippumattomuus on ankkuroitava perustuslakiin. 
Varainhoitoa ja talousar viota koskevien säännösten  alalla on edistytty hyvin, ja 
institutionaalisia valmiuksia on parannett u. Lainsäädännön yhdenmukaistaminen on edennyt 
Kroatiassa kaiken kaikkiaan hyvin, lukuun ottamatta sokerima ksuja. Valmisteluja omia 
varojen koskevien sääntöjen soveltamiseksi on jatkettava. 
FI 43   FI Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 
Vuonna 2009 pidetyt presidentin- ja paikallisva alit täyttivät valtaosan kansainvälisistä 
normeista, ja suurin osa ETYJin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston 
(ODIHR) edellisten vaalien perusteella antami sta suosituksista on toteutettu. Poliittinen 
vuoropuhelu on parantunut: hallituskoalitio on va kaa, poliittiset to imijat ovat entistä 
yhteistyöhalukkaampia ja parlamentti toimii te hokkaammin. Poliisitoimen, oikeuslaitoksen ja 
julkishallinnon uudistamiseen sekä korruptio n torjuntaan liittyvä t liittymiskumppanuuden 
tärkeimmät ensisijaiset tavoitteet on suurelta  osin saavutettu. Komi ssio katsoo tämän sekä 
uudistusten yleisen edistymisen perustee lla, että maa täy ttää riittävän hyvin poliittiset 
arviointiperusteet .  
Ohridin puitesopimuksen tä ytäntöönpano on keskeistä demokratian ja 
oikeusvaltioperiaatteen  toteutumisen kannalta. Kielilai n sekä hallinnon hajauttamista ja 
tasapuolista edustusta koskevan lain täytäntöönpanossa on edis tytty. Sopimuksen tavoitteiden 
täyttäminen edellyttää kuitenkin li säponnisteluja rakentavassa hengessä. 
Vuonna 2009 järjestetyt presidentin- ja paika llisvaalit täyttivät valta osan kansainvälisistä 
normeista. Vaalipäivinä tunnelma oli rauhallin en, poliittinen ilmapiiri oli tyyni ja 
äänestyskäyttäytymisessä oli havaitta vissa selvää parantumista vuoden 2008 
parlamenttivaaleihin verrattuna. ODIHR:n havaitsemat puutteet on kuitenkin korjattava. Liittymiskumppanuuden tärkeimpiin ensisijaisiin  tavoitteisiin kuuluva po liittinen vuoropuhelu 
on parantunut. Koalitiohallitus  on pysynyt vakaana. Kansallisen Euroopan 
yhdentymisneuvoston puheenjohtajana on tä rkeimmän oppositiopuolueen edustaja. 
Parlamentin  toimintaa on lujitettu etenkin ottamalla  käyttöön työjärjestys ja hyväksymällä 
parlamenttilaki. Jatkuvia toimia kuitenkin tarvitaan varsinkin parlamentin aseman vahvistamiseksi. 
Julkishallinnon uudistamisessa  ja siihen liittyvässä  virkamieskunnan uudistamisessa, joka on 
liittymiskumppanuuden tärkeimpiä ensisijaisia tavo itteita, edistytt iin jonkin verran. 
Virkamieslakiin syyskuussa tehdyillä muutoksilla vahvistettiin säännöksiä, joilla pyritään 
varmistamaan ansioihin perustuva virkamiesten  palvelukseenotto ja ylenemisjärjestelmä. 
Lisätoimia kuitenkin tarvitaan julkishallinnon läpinäkyvyyden, ammattimaisuuden ja riippumattomuuden takaamiseksi. Lisäksi on varm istettava, että lain määräyksiä ja henkeä 
noudatetaan käytännössä. Poliisitoimen uudistaminen, joka on yksi liittymiskumppanuuden tärkeimmistä ensisijaisista tavoitteista, on ed istynyt. Uusi poliisikomentajien järjestelmä on 
otettu täysimääräisesti käyttöön paikallis- ja al uetasoilla, hallintoa on ke hitetty ja sisäasioita 
koskevalla lailla on toteutettu poliisien uraj ärjestelmä. Poliiseja on kielletty toimimasta 
puolueiden palveluksessa.  
Liittymiskumppanuuden yhtenä tärkeimpän ä ensisijaisena ta voitteena olevan oikeuslaitoksen 
uudistamisen  osalta on edistytty lisää.  Ensimmäiset tuomarien ja syyttäjien 
koulutuslaitoksesta valmistuneet on otettu palvelukseen, uusiin tuomioistuimiin ja oikeusviranomaisiin palkataan parhaillaan henkilö stöä, ja ne aloittelevat toimintaansa. Niille 
on myös osoitettu talousarviossa huomattavas ti lisävaroja. Jatkuvia toim ia tarvitaan 
oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja puolueetto muuden takaamiseksi, ja etenkin nimityksiä 
ja ylennyksiä koskevat säännökset  olisi pantava täytäntöön.  
Korruption torjuntaa  koskevien säännösten lujittamisessa ja täytäntöönpanossa on edistytty 
hyvin. Korruption torjunta onkin liittymiskumppa nuuden tärkeimpiä ensisijaisia tavoitteita. 
Vaalilakia ja puoluerahoituslakia muutettiin läpinäkyvyyden lisäämiseksi. Lisäksi syytteiden 
FI 44   FI ja tuomioiden määrä kasvoi korkean tason tapa uksissa ja lain valvontaviranomaisten yhteistyö 
parani. Tästä huolimatta korrup tio on edelleen vaka va ongelma useilla aloilla. Toimia on 
jatkettava erityisesti oikeudellis en kehyksen täytäntöönpanon suhteen.  
Ihmisoikeuksiin ja vähemmistöjen suojeluun  liittyvä oikeudellinen ja institutionaalinen 
kehys on pääosin käytössä. Useilla aloilla tarvitaan kuitenkin täytäntöönpanoa edistäviä 
lisätoimia. 
Poliisin harjoittamasta epäasiallisesta kohtelusta  esitettyjen väitteiden määrä laski 
merkittävästi sen ansiosta, että poliisin erikoisyks iköitä lakkautettiin, tutkimuksia suoritettiin 
perusteellisesti ja käyttöön otettiin kurinpi totoimia. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 
oikeuskäytännön mukaista riippumatonta ulkoi sta järjestelmää ei kuitenkaan vielä ole 
perustettu valvomaan poliisin väärinkäytöksiä. Toimintasuunnitelma vankilainfrastruktuurin  
muuttamiseksi on hyväksytty, mu tta tärkeisiin lyhyen aikavälin  toimiin epäinhimillisten ja 
ihmisarvoa alentavien olos uhteiden korjaamiseksi ei ol e ryhdytty. Ammattimainen 
vankilanjohto on edelleen perustamatta. 
Sananvapauden  osalta kokonaistilanne on tyydyttävä. Poliittisten toimijo iden yritykset 
vaikuttaa tiedotusvälineisiin ova t kuitenkin jatkuvana ongelmana.  
Naisten oikeuksien  alalla on aloitettu perheväkivalla n vastaisen strategian täytäntöönpano. 
Sukupuolten tasa-arvon alalla on edelleen kehitettävä hallinnoll isia valmiuksia. Lasten 
oikeuksien  osalta voidaan todeta, että koulunkäynti on lisääntynyt ja lähes kaikki ala-asteen 
oppilaat jatkavat yläasteelle . Nuoriso-oikeutta koskeva laki tuli voimaan kesäkuussa. 
Sivistyksellisten oikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien  aloilla on edistytty jonkin verran 
panemalla tasapuolista edustusta koskeva st rategia täytäntöön Ohri din puitesopimuksen 
mukaisesti. Muista kuin enemmistöä edusta vista etnisistä väestöryhmistä tulevien 
virkamiesten osuus oli keskustasolla ka svanut syyskuuhun 2009 mennessä 26 prosenttiin. 
Parlamentti on alkanut panna täytäntöön kielilakia, joka mahdollistaa albanian kielen laajemman käytön. Pienten yhteisöjen oikeuksien suojelemisek si on perustettu erityisvirasto, 
mutta se ei ole vielä al oittanut toimintaansa.  
Strugan kunnan lukiotasoiset oppi laitokset ottivat osittain uude lleen käyttöön eri etnisille 
ryhmille tarkoitetun yhteisopetuksen kouluvuoden 2009–2010 alussa. Viranomaisten on kuitenkin ryhdyttävä lisätoimiin ed istääkseen maan etnisten yhte isöjen integroitumista etenkin 
koulutuksen alalla. Pienten etni sten vähemmistöjen ongelmiin ei edelleenkään ole puututtu 
riittävästi.  
Romanien suhteen on edistytty vain vähän. Romani en olojen parantamiseen tähtäävän 
teemavuosikymmenen 2005–2015 puitteissa anne ttujen neljän toimin tasuunnitelman 
täytäntöönpano on edelleen hidast a, vaikka siihen on osoitettu valtion varoja. Romaniasioiden 
salkuttoman ministerin toimiston sekä romani strategian täytäntöönpanosta vastaavan yksikön 
hallinnollisia valmiuksia on vahvistettava hu omattavasti. Romanien elinolosuhteet ovat 
edelleen erittäin vaikea t, ja heitä syrjitään.  
Alueellisten kysymysten ja kansainvälisten velvoitteiden  aloilla entinen Jugoslavian tasavalta 
Makedonia on edelleen toiminut täydessä yhteist yössä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä 
rikoksia käsittelevän kansainvä lisen sotarikostuomio istuimen (ICTY) kanssa. Kansallisissa 
tuomioistuimissa käsitellään neljää tapausta, jotka ICTY on palauttanut kansallisten viranomaisten käsiteltäviksi. 
FI 45   FI Yhdysvaltojen kanssa tehty kansainvälistä rikostuomioistuinta koskeva kahdenvälinen 
immuniteettisopimus ei ole EU:n yhteisten kant ojen eikä pääperiaatte iden mukainen. Maan on 
tehtävä EU:n kannan ed ellyttämät mukautukset. 
Maa on jatkanut aktiivista toimintaansa alueel lisissa yhteistyöaloitteissa ja osallistuu muun 
muassa Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessiin  (SEECP) sekä alueel lisen yhteistyöneuvoston 
ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) toimintaan. 
Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suht eet alueen maihin ovat yleisesti ottaen hyvät.  
Sen ja Kreikan välisiä suht eita hiertää kuitenkin edell een ratkaisematon nimiongelma.  Maa 
osallistuu YK:n johdolla pidettäviin keskuste luihin ongelman ratkaisemiseksi. Hyviä 
naapuruussuhteita vaarantavia toimia ja laus untoja olisi vältettävä. Olennaista on säilyttää 
hyvät naapuruussuhteet ja pyrkiä  saavuttamaan molempien osa puolten hyväksyttävissä oleva, 
YK:n johdolla neuvoteltu ratkaisu nimiongelmaan.  
Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous  hidastui ja supist ui jonkin verran vuonna 
2009 kansainvälisen tilanteen heikkenemisen vuoksi. Inflaatio laski huomattavasti lähinnä energian ja perushyödykkeiden kansainvälis ten markkinahintojen  laskun ansiosta. 
Rakennetyöttömyyteen puuttumisessa ja työllist ymisen esteiden poistamisessa on edistytty 
jonkin verran. Etenkin nuorten ja heikosti koulutetun väestön korkea työttömyys on kuitenkin 
edelleen yksi keskeisistä huolenaiheista. Hallinnossa ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa olevat heikkoudet vaikuttavat yhä kielteisesti liiketoimintaympäristöön. 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on edistynyt hyvin taloudellisten 
arviointiperusteiden  täyttämisessä. Maa on siirtynyt koko ajan lähemmäksi toimivaa 
markkinataloutta. Keskipitkällä aikavälillä se n pitäisi pystyä selviytymään kilpailun ja 
markkinavoimien paineista unionissa edellyttäen, että merkittävien rakenteellisten heikkouksien vähentämiseen tähtäävä uudistus ohjelma toteutetaan määrätietoisesti. 
Maa on onnistunut säilyttämään  laajan yksimielisyyden tal ouspolitiikan tärkeimmistä osa-
alueista. Yksityistäminen on saatettu suurelta  osin päätökseen. Samoin hinnat ja kauppa on 
pääosin vapautettu. Markkinoille pääsyyn ja  rekisteröintiin lii ttyviä menettelyjä ja 
sääntelykehystä on edelleen yksinkertaistett u. Konkurssimenettelyjen kestoa on lyhennetty 
entisestään, ja omaisuuden rekisteröinti on edistynyt hyvin. Viranomaiset ovat tehostaneet 
toimia rakennetyöttömyyteen puuttumiseks i ja ryhtyneet toimiin työn verotuksen 
keventämiseksi. Valvonta- ja sääntelyvirast ojen taloudellista riippumattomuutta on 
vahvistettu. Rahoituksen välitys on vähentynyt  hieman, mutta kokonaisuudessaan ala on tähän 
mennessä kestänyt hyvin kansainvälisen rahoituskriisin. Inhimillisen pääoman laadun parantamiseksi on toteutettu lisätoimia.  
Vaalikauden ja maailmanlaajuisen talouskriis in yhteydessä yleinen politiikkayhdistelmä on 
kuitenkin heikentynyt. Julkis en taloudenhoidon laatu on heikent ynyt, ja julkiset menot ovat 
kasvaneet huomattavasti. Erityisesti tulonsiirrot, tuet ja eläkkeet nousivat ja jopa selkeästi 
inflaatiota enemmän. Tämä johti osaltaan kauppavajeen jyrkkään  kasvuun, kun julkisen 
sektorin rahoitustarpeet syrjäyttivät yksityisiin investointeihin tarkoitetut varat. Vaikka julkinen velka onkin kasvanut, se on edelleen  suhteellisen pieni. Suorat ulkomaiset 
investoinnit vähenivät merkittävästi lähinnä he ikentyneen kansainvälisen tilanteen vuoksi. 
Rakennetyöttömyyden poistamiseen on ollut kä ytettävissä vain vähän varoja, vaikka 
työttömyys on pysynyt hyvin korkeana. Institutionaalisia heikkouksia ja 
oikeusvaltioperiaatteen noudattamisessa olevia puu tteita on korjattava, jotta markkinatalous 
voisi toimia sujuvasti. Julkishallinnon ja oike uslaitoksen vahvistaminen edellyttää lisätoimia, 
FI 46   FI jotta oikeusvarmuutta ja liiketoimintaympäristöä voitaisiin parantaa. Sääntely- ja 
valvontaviranomaiset eivät vieläkään ole riittävä n riippumattomia, eikä niillä ole riittävästi 
resursseja, jotta ne pystyisivät toimim aan tehokkaasti. Epävirallisen talouden 
supistamisyrityksistä huolimatta epävirallinen sektori on merkittävä haaste. 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on ed istynyt hyvin pyrkimyksissään parantaa 
edellytyksiään täytt ää jäsenyysvelvoitteet  etenkin liikennepolitiikan, tullin ja verotuksen 
sekä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden aloill a. Tietyillä muilla aloilla, kuten energia, 
ympäristö ja työllisyys sekä so siaalipolitiikka, edistys on ollut vähäisempää. Yleisesti ottaen 
liittymiskumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden täy ttämisessä edistyttiin lisää. Määrätietoista 
työtä on kuitenkin tehtävä lainsäädännön tä ytäntöönpanoon ja noudatta miseen liittyvien 
hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa tehdyt 
sitoumukset on toteutettu liittymiskumppanuuden tähän liittyvän tärkeimmän ensisijaisen 
tavoitteen mukaisesti.  
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden  alalla on edis tytty jonkin verran. Merkittävä osa 
horisontaalisesta ja alakohtaises ta yhteisön lainsäädännöstä on kuitenkin edelleen saattamatta 
osaksi kansallista lainsäädäntöä. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden  alalla on edistytty 
jonkin verran, mutta lain säädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on vasta 
alkuvaiheessa. Sijoittautumisoikeuden ja pal velujen tarjoamisen vapauden alalla edistyminen 
oli epätasaista. Rajat ylittävien palvelujen hyväksymisestä vastaavien elinten välillä ei ole 
koordinointia. Edistyminen pääomien vapaan liikkuvuuden  alalla rajoittui lähinnä rahanpesun 
torjuntaan. Vakautus- ja assosi aatiosopimuksen ensimmäisestä vaiheesta johtuvat velvoitteet 
täytettiin vuonna 2008. 
Julkisten hankintojen  alalla edistyttiin hyvin ja toteutet tiin merkittäviä toimia lainsäädännön 
yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kan ssa. Lisätoimia tarvitaan hallinnollisten 
valmiuksien parantamiseksi kaikilla tasoilla. Yhtiöoikeuden  alalla on myös edistytty hyvin, 
vaikka tilinpäätöksiä ja tilintarkastust a koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen on 
viivästynyt. Immateriaalioikeuksien  alalla on edistytty jonkin verran lujittamalla 
lainsäädäntökehystä ja lisäämällä hallinnollisi a valmiuksia sekä instituutioiden välistä 
yhteistyötä. Vaikka lainsäädännön noudattamine n on parantunut, se ei ole edelleenkään 
tyydyttävällä tasolla. 
Kilpailun alalla on edistytty jonk in verran. Lainsäädännön noudattamisesta on saatu 
vakuuttavaa näyttöä erityisesti yrityskeskittymien osalta, mutta kartellien vastaista toimintaa 
olisi vahvistettava. Ennakkoarv iointiin perustuvien valti ontukipäätösten määrä kasvoi. 
Kilpailuviranomaisen henkilö- ja taloudelliset re surssit ovat kuitenkin ed elleen riittämättömät. 
Rahoituspalvelujen  alalla on edistytty jonkin ve rran lähinnä pankkitoimialaa, 
arvopaperimarkkinoita, rahoituspal veluja ja eläkkeitä koskevan  lainsäädännön kehittämisessä. 
Vakuutusmarkkinoiden sääntely ja valvonta ei vät kuitenkaan vielä toimi asianmukaisesti. 
Sähköisen viestinnän ja tietoyhteiskunnan palv elujen alalla on ed istytty. Kilpailu on 
voimistunut sähköisen viestinnän alalla markkinoiden vapautum isen myötä, mikä hyödyttää 
kuluttajia. Audiovisuaalipolit iikan alalla kohdistuu edell een poliittista painostusta 
yleisradioneuvostoon ja julkisen  palvelun yleisradioyhtiöön. Kaiken kaikkiaan valmistelut 
ovat edenneet tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla.  
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen  alalla on edistytty. Maks ajaviraston hallinnollisia 
valmiuksia ja liittymistä valmistelevaan EU:n  rahoitukseen liittyviä toimintarakenteita on 
vahvistettu, mutta muilla osa-alueilla hallinnollise t valmiudet ovat heikot. Määrätietoista työtä 
FI 47   FI lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön sää nnöstön kanssa on jatk ettava erityisesti 
panemalla hyväksytyt säädökset  täysimääräisesti täytäntöön. Elintarviketurvallisuuden, 
eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun  aloilla on edistytty j onkin verran pääasiassa 
lainsäädännöllisten valmiuksien suhteen. Hallintohenkilöstöä on kuitenkin liian vähän ja sen ammattitaito on riittämätön, minkä vuoksi yhteisön säännöstön asianmukainen 
täytäntöönpano on puutteellista.   
Liikennepolitiikan  alalla on edistytty hyvin etenkin kuljetu sten ja tiemaksujen osalta. Yleisesti 
ottaen lainsäädännön yhdenmukaistaminen etenee kaikilla osa-alueilla. Kaikilla 
liikennepolitiikan osa-alueilla on kuitenkin liian vähän hallint ohenkilöstöä ja sen ammattitaito 
on riittämätön. Lento- ja raut atieliikenteen aloilla ei ede lleenkään ole riippumattomia 
sääntelyelimiä ja turvallisuusviranomaisia.  
Energia- alalla on edistytty jonkin verran. Entisen  Jugoslavian tasavallan Makedonian on 
kuitenkin tehtävä muutoksia energialakiinsa ja varmistettava lain säädännön asianmukainen 
täytäntöönpano, jotta se voi täyttää energiay hteisön perustamissopimuksen vaatimukset. 
Sähkömarkkinat eivät vieläkään toimi tehokkaas ti. Energia-alan ja säteilyturvallisuuden 
sääntelystä vastaavien viranomaisten rii ppumattomuutta on edelleen parannettava. 
Verotuksen alalla on edistytty hyvin, ja välillistä verotusta koskevan lainsäädännön 
lähentäminen on edennyt hyvin. Välittömän verot uksen alalla tarvitaan  kuitenkin lisätoimia.  
Valtiokonttorin toimintavalmiuksia ja veronkantoa on parannettu. 
Talous- ja rahapolitiikan  alalla on edistytty jonkin verran lainsäädännön lähentämisessä ja 
hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä. Kaik en kaikkiaan valmistelut tällä alalla ovat 
edistyneet. Tilastojen  kehittämisessä ja luokitteluj en yhdenmukaistamisessa yhteisön 
säännöstön kanssa on edistytty hyvin. Tilastoin tijärjestelmää on parannettu, mutta resurssit 
ovat edelleen puutteelliset. 
Sosiaalipolitiikan ja työllisyyden  alalla on edistytty vain vähän. Työmarkkinaosapuolten 
välillä ei edelleenkään ole tehokasta ja  edustuksellista vuoropuhelua. Hallinnollisia 
valmiuksia on vähitellen vahviste ttu, mutta ne eivät edelleenkään riitä hyväksyttyjen lakien ja 
politiikkojen asianmukaiseen täytäntöönpanoon. Yritys- ja teollisuuspolitiikan  alalla on 
edistytty hyvin, mutta epätasai sesti. Yritys- ja teollisuuspo litiikkaa koskevien säännösten 
täytäntöönpanosta vastaavien vi ranomaisten taloudelliset resur ssit ja hallinnolliset valmiudet 
ovat vaatimattomat. Lähentäminen yhteisön säännöstöön on edistyny t kohtalaisesti tämän 
neuvotteluluvun osalta. 
Euroopan laajuisten verkkojen  alalla tapahtui edistystä, ja valmistelut ovat edenneet tällä 
alalla. Aluepolitiikassa ja rakennepolitiik an välineiden yhteensovittamisessa on edistytty 
jonkin verran. Toimia ja valmisteluja on tehos tettu etenkin rakennera hastojen esivaiheena 
olevien liittymistä valmisteleva n tukivälineen osa-alueiden tä ytäntöönpanemiseksi. Kaiken 
kaikkiaan lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhtei sön säännöstön kanssa etenee tällä alalla. 
Oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien  alalla on edistytty hyvin ko rruption torjunnassa. Myös 
oikeuslaitosuudistuksessa ja perusoikeuksien turvaamisessa on edistytty jonkin verran. 
Äskettäin perustetut instituutiot ja tal ousarvioon varatut lisäva rat ovat parantaneet 
oikeuslaitoksen yleistä tehokkuutta, mutta r iippumattomuuden turvaamiseksi tarvitaan 
edelleen toimia. Korruption torj unnan alalla on edelleen edis tytty korkean tason tapausten 
syytetoimissa, institutionaalisen kehyksen vahv istamisessa ja lainvalvontaviranomaisten 
yhteistyön edistämisessä. Vaalilakia ja puolu erahoituslakia muutettiin läpinäkyvyyden 
FI 48   FI parantamiseksi. Tästä huolimatta  korruptio on edelleen vakava ongelma useilla aloilla. Toimia 
on siis jatkettava. Suurin osa perusoikeuksiin liittyvistä lains äädännöllisistä ja poliittisista 
toimenpiteistä on otettu käytt öön, mutta niiden täytäntöönpano on epätasaista, joten lisätoimia 
tarvitaan.  
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  alalla entinen Jugoslav ian tasavalta Makedonia on 
jatkanut toimia keskeisimpien haasteiden ratkaisemiseksi. Viisumivapauden osalta maa on edistynyt merkittävästi etenem issuunnitelman kattamilla aloilla ja täyttänyt edellytykset. 
Saavutetun edistyksen perusteella komissio ehdotti
9 heinäkuussa 2009 viisumivelvollisuuden 
poistamista entisen Jugoslavian tasavallan Ma kedonian kansalaisilta. Turvapaikka-asioiden, 
järjestäytyneen rikollisuuden ja huumausaineid en torjunnan sekä ulkor ajojen ja Schengenin 
aloilla on edistytty hyvin. Poliisiuudistuksen toteuttamiseen tarvit tavia hallinnollisia 
valmiuksia on parannettu, mutta henkilöstöhallinnossa on edelleen  puutteita. Järjestäytyneen 
rikollisuuden torjunnan alalla on lisätty erityistutkintamenette lyjen käyttöä sekä kehitetty 
todistajien suojelua ja tiedusteluun perustuva a poliisitoimintaa. Lisätoimet ovat tarpeen, ja 
erityisesti on perustettava yhdennetty tiedustelujärjestelm ä. Lainsäädännöllisten ja 
hallinnollisten valmiuksien osalta maa on  saanut lainsäädäntönsä suurelta osin 
yhdenmukaistettua yhteisön säännöstön kanssa. Ka iken kaikkiaan valmistelut ovat edenneet 
tällä alalla. 
Tieteen ja tutkimuksen  alalla on edistytty jonkin verran. Pu iteohjelmiin osallistumista tukevat 
hallinnolliset valmiudet eivät ole riittävän keh ittyneitä. Kaiken kaikkiaan valmistelut ovat 
edenneet tällä alalla. Koulutuksen, nuorison ja kulttuurin alalla on edistytty jonkin verran 
yhteisön ohjelmiin osallistumi sessa. Koulutusbudjetti on kuite nkin riittämätön kansallisen 
uudistusstrategian toteuttamiseksi. Kaiken kaikkiaan valmistelut ovat edenneet koulutuksen ja 
kulttuurin  alalla. 
Ympäristön  alalla on edistytty yht eisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista 
lainsäädäntöä etenkin horisontaalisen lain säädännön ja jätehuollon osalta. Lainsäädännön 
täytäntöönpano on kuitenkin edelleen merkittävä haaste. Sekä kansallisen että paikallistason 
hallinnolliset valmiudet ovat he ikot. Tällä alalla tarvitaan edelleen merkittäviä lisätoimia 
lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi yhteisön säännöstön kanssa ja tarvittavien investointien varmistamiseksi. Kaiken kaikkiaan valmistelut ovat edistyneet kohtalaisesti ympäristön alalla.  
Kuluttajien ja terveyden suojelun  alalla on edistytty j onkin verran. Kuluttajapolitiikan alalla ei 
vieläkään ole käytössä tehokasta ja läpinäkyvää markkinoiden va lvontajärjestelmää. Julkisen 
terveydenhuollon alalla käytettävissä olevat he nkilö- ja taloudelliset resurssit ovat edelleen 
riittämättömät lainsäädännön, strategioiden ja toimintasuunnitelmien asianmukaisen 
täytäntöönpanon varmistamiseksi. 
Tulliliiton  alalla on edistytty huomattavasti etenki n hallinnollisten ja toimintavalmiuksien 
suhteen. Tullilainsäädäntö on riittävän yhdenmuk ainen yhteisön säännöstön kanssa passitusta 
lukuun ottamatta. Tullihallinnon hallinnollisia valm iuksia parannetaan jatkuvasti, jotta se 
pystyisi panemaan lainsäädännön täytäntöön ja puuttumaan raja t ylittävään rikollisuuteen. 
Valmistelut ovat edistyneet tällä alalla. 
Lainsäädännön lähentämisessä EU:n ulkosuhdepolitiikkaan  on edistytty jonki n verran. Kaiken 
kaikkiaan valmistelut ovat edistyneet tällä alalla. Ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan  
alalla on edistytty jonkin verran erityisesti hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa. 
                                                
 
9 KOM(2009) 366. 
FI 49   FI Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on lähe ntynyt suurinta osaa EU :n julistuksista ja 
yhteisistä kannoista sekä osoittanut olevansa sitoutunut osallistumaan ETTP:n operaatioihin. 
Varainhoidon valvonnan  alalla on edistytty jonkin verran lainsäädännön lähentämisessä ja 
täytäntöönpanossa. Varainhoi don valvonnasta vastaavien inst ituutioiden ha llinnollisia 
valmiuksia on edelleen lujitettu. Varainhoitoa ja talousarviota k oskevien säännösten alalla 
edistyttiin jonkin verran. Tull iviranomaisen ja valtiokon ttorin toimintavalmiuksia on 
parannettu erityisesti tulli- ja alv-petosten torjunnan tehostamiseksi. 
Montenegro 
Montenegro on jatkuvasti edennyt poliittisten arviointiperusteiden  täyttämisessä. Eurooppa-
kumppanuuden mukaisesti se on jatkanut la insäädäntökehyksensä kehittämistä sekä 
hallinnollisten ja institutiona alisten valmiuksiensa parantamis ta. Perustuslaki on yleisesti 
ottaen pantu tehokkaasti täytäntöön. Oikeusla itoksen uudistaminen on jatkunut, ja se on 
alkanut tuottaa tulosta. Silti poliittinen painostus tuntuu edelleen oikeuslaitoksessa ja 
syytteeseenpanossa. Korruption ja järjestäyt yneen rikollisuuden torjuntaa on jatkettava 
määrätietoisesti. Hallinnollisten valmiuksien va hvistaminen on edelleen suuri haaste. EU:hun 
liittyvissä kysymyksissä vallitsee yhä vahva poliittinen yksimielisyys. On parannettava parlamentin valmiuksia tarkastella lainsääd äntöä ja valvoa uudistusten täytäntöönpanoa. 
Demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta  on edelleen lujitettu. Kaik en kaikkiaan perustuslain 
täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. Eräät keskeise t lait on kuitenkin vi elä saatettava sen 
kanssa yhdenmukaisiksi. Valtion elinten to iminta on parantunut varsinkin Euroopan 
yhdentymiseen liittyvissä asioissa. Korrup tion, varsinkin korkean tason korruption, 
torjunnassa tarvitaan yhä suur empaa poliittista tahtoa.  
Parlamentin  toiminnassa on edistytty jonkin verran.  Lainsäädäntötyötä on tehty edelleen 
tiiviisti, ja siihen liittyviä hal linnollisia valmiuksia on vahvistettu. Parlamentin on kuitenkin 
tehostettava huomattavasti toimintaansa lainsäädäntöelimenä sekä parannettava valmiuksiaan parlamentaariseen valvontaan. Maaliskuussa 2009 järjestetyt parlamenttivaalit täyttivät lähes 
kaikki ETYJ:n ja Euroopan neuvoston vaatimukset. ETYJ:n demokraattisten instituutioiden ja 
ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) havaitsi kuite nkin useita haasteita ja puutteita, joihin on 
vielä puututtava. Vaalilainsäädäntö on saatettava perustuslain mukaiseksi. 
Hallitus  on jatkuvasti perustanut uusi a hallinnollisia rakenteita ma an itsenäistymisen jälkeen. 
Euroopan yhdentymisasioiden koordinointi on parantunut ja sujuu edelleen juohevasti. 
Julkishallinnon  uudistamisessa on edistytty jonkin ve rran antamalla keskeistä lainsäädäntöä 
sekä parantamalla hallinnollisia valmiuksia ja henkilöstöhallintoa. Henkilöresurssien ja 
varojen puute sekä rakenteellis et heikkoudet ja korruptio kuite nkin hankaloittavat edelleen 
julkishallinnon toimintaa vähentämällä sen tehokkuutta. Hallinnolliset valmiudet ovat yhä 
rajalliset. Tarvitaan huomattavia ponnistel uja, jotta maahan saataisiin luoduksi 
ammattimainen ja vastuuvelvollinen virkamieskunt a, jonka jäsenet on nimitetty tehtäviinsä 
ansioidensa perusteella ja johon ei  kohdistu poliittista painostusta.  Suurin osa 
oikeusasiamiehen viraston antamista lausunnois ta ja suosituksista otettu huomioon. Laki 
oikeusasiamiehestä on kuitenkin vielä saatet tava täysin perustuslain mukaiseksi, ja 
oikeusasiamiehen viraston valmi uksia on edelleen vahvistettava. 
On panostettava enemmän riippumattomien säänte ly- ja valvontaviranomaisten luomiseen ja 
valtuuksien myöntämiseen niille. 
FI 50   FI Montenegro on edennyt kohtalaisesti oikeuslaitoksen uudistamisessa . Lainsäädäntökehys 
vahvistui entisestään uuden ri kosprosessilain voimaantulon myötä. Oikeuslaitoksen ja 
syyttäjälaitoksen riippumattomuuden varmistami nen edellyttää kuitenkin  lisäponnisteluja. On 
lisättävä syyttäjälaitoksen valmiuksia hoitaa uud et rikosprosessilain mukaiset tehtävänsä. On 
edelleen lujitettava vastuuvelvollisuude n, rehellisyyden ja tehokkuuden periaatteita 
oikeusjärjestelmässä.  
Korruption torjuntaa  koskevien oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen luomisessa on 
edistytty hyvin. Edistymistä on tapahtunut korr uptiota ehkäisevien ja tutkivien elinten 
toiminnan lisäämisessä. Korruptio on kuitenkin levinnyt laajalle use illa aloilla, ja se on 
edelleen erittäin vakava ongelma. Alan lainsäädännön kattavuud essa ja tehokkaassa 
täytäntöönpanossa on toivomisen varaa. Va llalla olevasta positiivisesta suuntauksesta 
huolimatta lainvalvontaviranomaisten tutkinta valmiudet ovat heikot, samoin kuin niiden 
toiminnan koordinointi, minkä vuoksi tuomioit a annetaan vähän. Puoluerahoitusta ja 
eturistiriitoja ei valvota riittävästi.  
Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelussa  on edetty jatkuvasti, toisin sanoen 
Montenegro noudattaa suurelta os in eurooppalaisia normeja.  
Kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien  kunnioittamisessa on ylei sesti ottaen edistytty 
jonkin verran. Kidutusta ja epäasiallista kohtelua, vankilajärjestelmää  sekä oikeussuojaa  
koskevien lakien täytäntöönpanoa on ku itenkin edelleen parannettava.  
Sananvapauden  tila antaa yhä aihetta huoleen. Toimittajiin kohdistuvan väkivallan 
tutkinnassa on edistytty, mutta uusista välikoht auksista on ilmoitettu. Virkamiesten uhkaavat 
lausunnot tiedotusvälineiden ja  kansalaisjärjestöjen asem asta antavat aihetta huoleen. 
Hallituksen on ylläpidettävä rakentavia suhteita kansalaisyhteiskunnan edustajiin. 
Kokoontumisvapauden ja uskonnonvapauden  kunnioittaminen on ollut yleisesti ottaen 
tyydyttävää. Kirkon omaisuuden palauttaminen ed ellyttää kuitenkin toim enpiteitä, ja valtion 
elinten olisi pysyteltävä puolue ettomina Montenegrossa sija itsevien serbialaisten ja 
montenegrolaisten ortodoksisten ki rkkojen välisissä kiistoissa.  
Naisten oikeuksien  edistämiseksi tarvitaan määrätietois ta työtä. Varsinkin naisten suojelu 
kaikenlaiselta väkivallalta on riittämätöntä, sillä perheväkivalta on yhä laajalle levinnyt 
ongelma. Keskeistä lainsäädäntöä,  kuten perheväkivallan tai syrj innän vastaisia lakeja, ei ole 
vielä annettu. Tarvitaan määrätietoista toimintaa  lasten oikeuksia  ja sosiaalisesti heikossa 
asemassa olevien ryhmien oikeuksia koskevan la insäädännön ja strategioiden parantamiseksi. 
Omistusoikeuksia  koskevia valituksia oli aikaisem paa vähemmän vuonna 2008. Omaisuuden 
palauttamista koskevan lainsääd ännön täytäntöönpanossa on kuite nkin edelleen  toivomisen 
varaa. 
Montenegro on edistynyt jonkin verran vähemmistöjen suojelua  koskevien puitteiden 
toteuttamisessa. Vähemmistöneuvostot ovat aloitt aneet toimintansa, ja  niille on myönnetty 
rahoitusta.  Joitakin toimia on toteutettu romani -, ashkali- ja egyptiläi svähemmistöjen aseman 
parantamiseksi. Etnisten ryhmien väliset suhtee t ovat edelleen rauhalliset. Pakolaisten sekä 
romani-, ashkali- ja egyptiläisväe stön sosiaalinen ja taloudellinen tilanne aiheuttavat kuitenkin 
edelleen vakavaa huolta. Heidän elinolonsa ov at edelleen hyvin vaik eat, ja he kohtaavat 
syrjintää. Alan lainsäädännön ja strategi oiden täytäntöönpanoa on jatkettava entistä 
määrätietoisemmin. Myös rahoitusta on lisättä vä. Vähemmistöjen oikeuksia ja vapauksia 
koskevaa lakia ei ole vielä yhdenmukaistett u perustuslain mukaiseksi vähemmistöjen 
edustuksen osalta.  
FI 51   FI On luotu lainsäädäntökehys, joka koskee Bo sniasta ja Hertsegovinasta sekä Kroatiasta 
lähtöisin olevien pakolaisten  asemaa, mutta sen tosiasial linen täytäntöönpano on vielä 
varmistettava. Montenegron on ratkaistava Kos ovosta lähtöisin olevien pakolaisten asema 
sekä parannettava heidän edelleen rajallisia taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksiaan. Heidän tilanteensa aiheuttaa edelleen vakavaa huolta. 
Tarkasteltaessa alueellisia kysymyksiä ja kansainvälisiä velvoitteita  Montenegron yhteistyö 
entisen Jugoslavian alueel la tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen 
sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa on tyydyttävää. Montenegron muutaman 
sotarikoksen tutkinnassa ja oi keuskäsittelyissä on edetty, ja  asiaa koskeva yhteistyö on 
parantunut naapurimaiden kanssa. Vuonna 1992 karkotettuja eloonjään eitä bosnialaisia 
siviilejä ja heidän perheitään koskeva as ia ratkaistiin tuomioistuimen ulkopuolella.  
Yhdysvaltojen kanssa tehty kahdenvälinen immuniteettisopimus, jolla myönnetään 
poikkeuksia kansainvälisen rikostuomioistuimen  tuomiovallasta, ei ole EU:n yhteisten 
kantojen eikä pääperiaatteiden muka inen. Maan on yhdyttävä EU:n kantaan. 
Montenegro on edelleen osallistunut aktiivises ti alueellisen yhteisty ön aloitteisiin, kuten 
Kaakkois-Euroopan yhteistyöpros essiin (SEECP) sekä alueel lisen yhteistyöneuvoston ja 
Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEF TA) toimintaan. Montenegro hoitaa CEFTA:n 
puheenjohtajavaltion tehtäviä vuonna 2009. Julkis hallinnon alueellinen koulu Danilovgradissa 
lähellä Podgoricaa on aloittanut toimintansa.  
Suhteet muihin laajentumisprosessissa mukana oleviin maihin sekä naapurijäsenvaltioihin 
ovat edelleen parantuneet, ja kahdenvälinen yhte istyö tietyillä aloilla on tiivistynyt. Erityisesti 
Montenegron ja Kroatian kahdenvä listen rajakysymysten ratkaisemisessa on edistytty. Maat 
ovat valmistelleet yhteistyössä Prevlakan rajakys ymystä koskevaa asiaa ennen sen jättämistä 
kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. 
Montenegron talouden  kasvu on hidastunut merkittävästi vuonna 2009, minkä seurauksena 
julkiseen talouteen kohdis tuu yhä suurempi paine ja julkinen velka on kasvanut entisestään. 
Talous ei kuitenkaan ole joutunut syvään taan tumaan eivätkä ulkoiseen  rahoitukseen liittyvät 
riskit ole täysin toteutuneet . Talouskriisistä huolimatta ha llitus on jatkanut sinnikkäästi 
rakenteellisten uudistusten tekemistä. Talouskehi tyksen keskeisenä haasteena on edelleen se, 
kuinka parannetaan oikeusvaltiope riaatteen noudattamista ja mode rnisoidaan infrastruktuuria. 
Taloudellisia arviointiperusteita  tarkasteltaessa maa on edis tynyt pyrkimyksissään luoda 
toimiva markkinatalous. Jotta se pystyisi selviy tymään kilpailupaineista ja markkinavoimista 
unionissa keskipitkällä aikaväli llä, sen olisi jatkettava ka ttavien uudistusten tekemistä 
rakenteellisten heikkouksien korjaamiseksi.  
Taloudellisen toiminnan hidastumisesta seurasi, että kauppavaje supistui ja inflaatio hidastui. 
Kasvun hidastumisesta huolimatta työmarkkina indikaattorit ovat ja tkuvasti parantuneet. 
Ulkomaiset emopankit ovat jatkaneet rahoitusta paikallisille tytäryr ityksilleen ja näin tukeneet 
rahoitusjärjestelmän vakautta viimekäden ra hoittajan puuttuessa. Menojen karsiminen sekä 
suurten verkkojärjestelmien yksityistämisestä saadut tulot supistivat julkisen talouden 
alijäämää. Julkinen velka kasvoi mutta pysyi ko htuullisella tasolla. On annettu lainsäädäntöä 
omistusoikeuden varmuuden parantamiseksi. Lain säädännön yksinkertaist amista on jatkettu 
liiketoiminnan esteiden poistamiseksi ja k onkurssimenettelyssä käsittelyä odottavien 
tapausten määrän vähentämiseksi. Kriisin kehi ttyessä valtion asema taloudessa kasvoi mutta 
rajoittui lainojen ja lainatakuuksien myöntäm iseen keskeisille talouden aloille.  
FI 52   FI Montenegron teollisuuden edellytykset hei kkenivät kuitenkin jyrkästi, kun ulkoinen kysyntä 
supistui ja teräksen ja alumiinin maailmanmar kkinahinnat laskivat. Alumiini- ja terästehtaiden 
rakenneuudistus on edelleen melkoinen haas te. Rahoitusjärjestelmä kärsi vakavasta 
maksuvalmiuskriisistä vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa, kun ta lletuksia nostettiin 
suuria määriä. Korot pysyttelivät korkeina siitä huolimatta, että  pankkijärjestelmän 
maksuvalmiutta parannettiin. Julkiseen talout een kohdistuva paine kasvoi sitä mukaa kuin 
hallituksen myöntämät lainatakuut alkoivat kasaantua. Pääomamarkkinat kokivat vahvan 
rekyylin ja kärsivät huomattavia tappioita.  Työmarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan välisen 
epäsuhdan vuoksi työnantajat ovat joutuneet turvautumaan ulkomai siin työntekijöihin, vaikka 
maassa vallitsee korkea työttömyys. Epävirallin en sektori on edelleen merkittävä haaste. 
Montenegro on edelleen edistynyt eurooppalaisiin normeihin  lähentymisessä. Väliaikaisen 
sopimuksen täytäntöönpano on jatkunut moitteet tomasti, ja maa edistyy vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen mukais ten velvoitteidensa täytäntöönpanossa. Kuluttajansuoja-
asioissa, tutkimuksessa sekä joillakin sisämarkkinoiden ja oikeuden, vapauden ja 
turvallisuuden alan osa-aluei lla on edistytty hyvin. Pääomien  vapaan liikkuvuuden, tullin ja 
verotuksen, työllisyyden, maatalouden ja maas eudun kehittämisen, energian ja tilastoinnin 
aloilla sekä muilla oikeuden, vapauden ja turv allisuuden alan osa-alueilla on edistytty jonkin 
verran. Lisätoimia on jatkettava määrätietoises ti kaikilla näillä aloilla. Erityisesti on 
parannettava täytäntöönpanovalmiuksia. Ed istyminen ympäristön, liikenteen, 
tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälin eiden aloilla on ollut epätas aista. Akkreditoinnissa ja 
vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa, metr ologiassa, markkinoiden valvonnassa ja 
teollisuuspolitiikan alalla ed istyminen on ollut rajallista. 
Montenegro on edist ynyt jonkin verran sisämarkkinoita  koskevien Eurooppa-kumppanuuden 
ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa. Tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen  liittyvät 
valmistelut ovat jatkuneet. Kuluttajansuoj an täytäntöönpanossa on edistytty hyvin. 
Markkinoiden valvontaa on kehitettävä edelleen. In stitutionaalisia ja hallinnollisia valmiuksia 
sekä instituutioiden välistä yhteistyötä on pa rannettava ja tuotekoh tainen säännöstö on 
saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Henkilöiden ja palveluj en vapaan liikkuvuuden ja sijoittautumisoikeuden  aloilla Montenegro 
täyttää osittain lainsäädäntönsä lähentämistä kos kevat ensisijaiset tavoitteet. Maassa annettiin 
ulkomaalaisten työskentelyä koskeva laki, jo ssa säädetään työluvist a, työvoimaa koskevista 
kiintiöistä ja rajat ylittävi stä palveluista. Palvelumarkki noiden vapautuminen on edennyt 
edelleen. Pankkitarkastuksen ja muiden ra hoitusalojen kuin pankkialan tarkastuksen 
institutionaalista kehystä on pa rannettu jatkuvasti, mutta sitä  on vahvistettava edelleen. On 
hyväksytty postipalvelualan strategia. Liiket oiminnan raportointia ja valvontavaatimuksia 
koskevat uudet säännöt lisäsivä t kirjanpidon avoimuutta ja tilintarkastust en tehokkuutta. 
Lisätoimia kuitenkin tarvitaan kehityksen vakauttamiseksi näillä aloilla. 
Pääomien vapaan liikkuvuuden  alalla on edistytty antamalla omistussuhteita ja valtion 
omaisuutta koskeva lait. Ulkomaalaisia ei  vielä kohdella yhdenvertaisesti maatalousmaan 
ostossa, vaan uudessa laissa säädetään p itkäaikaisen vuokrauksen mahdollisuudesta. 
Tulli- ja verotuslainsäädännön  yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on 
edistynyt, mutta alkuperäsääntöjä, passitusta,  yksinkertaistettuja menettelyjä, tullausarvon 
määrittämistä ja maksuja koskevat säännöt on vi elä yhdenmukaistettava. Korruption torjunta 
ja epäviralliseen talouteen puuttumine n ovat edelleen suuria haasteita. 
FI 53   FI Kilpailulainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa jatkui. 
Kilpailuympäristöä ja hallinnollisia valm iuksia on parannettava edelleen varsinkin 
valtiontukien osalta.  
Julkisten hankintojen  alalla Montenegro on jatkanut la insäädäntönsä lähentämistä yhteisön 
säännöstön kanssa. Aiheesta on järjestetty koulutusta ja vali stuskampanjoita. Lainsäädännön 
lähentämistä on kuitenkin jatkettava ja halli nnollisia valmiuksia vahvistettava edelleen.  
Immateriaalioikeuksien  alalla on edistytty jonkin verran . Uusi patenttilaki on lujittanut 
lainsäädäntökehystä. Oikeuksien tunnustamismen ettelyä kansallisella tasolla on parannettu. 
Valmistelut ovat kuitenkin varhaisessa vaiheessa, ja institutionaalisia valmiuksia, täytäntöönpanovalmiuksia ja yleistä ti etoisuutta on lisättävä edelleen. 
Montenegrossa on tapahtunut edistystä sosiaalipolitiikan ja työllisyyden  alalla. Lainsäädäntöä 
on kuitenkin lähennettävä enemmän eurooppalaisia normeja vastaavaksi, ja sosiaalipolitiikan 
ja työllisyyden alan hallinnollisia valmiuksia  on parannettava, etenkin uuden lainsäädännön 
panemiseksi tehokkaasti täytäntöön. Myös kansanterveyspolitiikan  alalla tarvitaan lisätoimia 
hallinnollisten ja institutionaal isten valmiuksien vahvistamiseksi. 
Koulutuksen ja kulttuurin  alalla on tapahtunut  lisäedistymistä. Tutkimuksen  alalla on edistytty 
hyvin, varsinkin institutionaalisen kehyksen vahvistamisessa. Maa on myös osallistunut 
seitsemänteen tutkimuksen ja teknol ogian kehittämisen puiteohjelmaan. 
Montenegro on antanut lainsäädäntöä tavoi tteenaan liittyä Maailman kauppajärjestöön.  
Alakohtaisista politiikoista  Montenegro on alkanut toteut taa lainsäädännön lähentämistä 
koskeviin ensisijaisiin tavo itteisiin liittyviä toimia teollisuuspolitiikan  alalla. Pk-
yrityspolitiikan  osalta maa täyttää nämä tavoitteet ositta in. Lisätoimia tarvitaan jäljellä olevien 
liiketoiminnan esteiden poistamiseksi, lupien ja  lisenssien myöntämisen nopeuttamiseksi sekä 
pk-yrityksille tarkoitettuja la inatakuita, yrityshautomoita ja klustereita koskevien 
toimenpiteiden toteuttamiseksi.  
Jonkin verran edistymistä on tapahtunut maatalouden ja maaseudun kehittämisen  sekä 
kalastuksen  aloilla. On muun muassa uudistettu lains äädäntöä ja annettu kansallisia ohjelmia 
ja strategoita. Niiden täytäntö önpanoa on kuitenkin parannettava. Elintarvikkeiden 
turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan  aloilla on edistytty jonkin verran 
lähinnä lainsäädäntökehyksen lujittamise ssa. On kuitenkin vielä luotava yhdennetty 
elintarviketurvallisuusjärjestelmä. Edistyminen maa-, metsä- ja vesitalousministeriön hallinnollisten valmiuksien vahvi stamisessa on ollut rajallista. Ministeriön olisi parannettava 
valmiuksiaan jo IPARD-ohjelmaan valmistautumisen vuoksi. 
Edistyminen ympäristöalalla  on ollut epätasaista. Vaikka  horisontaalisen  lainsäädännön 
antamisessa on edetty, sen täytäntöönpanos sa ja noudattamisessa on parannettavaa. 
Ympäristönsuojeluvirasto tarvitsee riittävät resurssit tehtäviensä suorittamiseen. Riittämätön ympäristönsuojelu, varsinkin rann ikkoalueilla ja kansallispuis toissa, on edelleen ongelma. 
Liikennepolitiikasta  voidaan todeta, että maantie- ja rautatieliikenteessä valmistelut ovat 
edenneet kohtalaisesti, mutta meriliikente essä valmistelut ovat vasta alkuvaiheessa. 
Edistyminen kaikkien liikennemuotojen turvallisuuskysymyksissä on ollut rajallista. Montenegron olisi laadittava yhtenäinen strategi a liikennesektorinsa kehittämiseksi. Riittävien 
hallinnollisten valmiuksien luomisek si on tehtävä huomattavasti enemmän. 
FI 54   FI Joillakin energia-alan  osa-alueilla on edisty tty jonkin verran. Energi ayhteisösopimuksessa 
asetettujen vaatimusten täyttämisessä on ede tty jonkin verran, mutta lisätoimia tarvitaan. 
Energian hyötysuhteen ja uusiu tuvien energialähteiden kä ytön edistämisen on oltava 
ensisijainen tavoite. 
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla on edistytty j onkin verran, kun sähköisen 
viestinnän ja postipalvelujen vi rasto on aloittanut to imintansa. Sähköisen viestinnän viraston 
riippumattomuudessa on kuitenkin vielä toivomisen  varaa, ja sähköistä viestintää koskevan 
lain täytäntöönpanossa on viipei tä. Montenegron viranomaisten on kiireesti kä siteltävä ja 
ratkaistava toimivaltaa koskeva kysymys se kä päätettävä lähetystaajuuksien jakamista 
koskevasta menettelystä. Alan lainsäädäntö ja käytänteet on saatettava  eurooppalaisia normeja 
vastaaviksi. 
Montenegron julkisen sektorin varainhoidon sisäistä  valvontaa ja ulkoista tarkastusta  
koskevat valmistelut ovat alkuvaih eessa. Julkisen sektorin vara inhoidon sisäistä valvontaa 
koskevat perussäädökset on nyt annettu. Pätevien va ltion tilintarkastajien ja tilintark astusten 
määrä kasvaa, ja valtion tilintarkastusvirasto kehittää hallinnollisia valmiuksiaan. 
Valtion vuosiksi 2009–2012 laatimassa tilastostrategiassa  annetaan Montenegron 
tilastovirastolle koordinointitehtävä sellaisen tilastojärjestelmän kehittämiseksi, joka noudattaa Euroopan tilastoja koskevia käytännes ääntöjä. Alakohtaisissa ja makrotaloutta 
koskevissa tilastoissa on edistytty, mutta luokit teluissa ja rekistereissä edistyminen on ollut 
rajallista. Lainsäädäntökehystä ja hallinnol lisia valmiuksia on parannettava edelleen. 
Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioissa  Montenegro on jatkanut keskeisiin haasteisiin 
vastaamista. Tarvittavien uudistusten tä ytäntöönpanemiseksi tarvitaan kuitenkin 
määrätietoista työtä. Viisumipakon poistamis essa Montenegro on to teuttanut huomattavia 
ponnisteluja kaikilla etenemissuunnitelmaan si sältyvillä aloilla. Saavutetun edistyksen 
pohjalta komissio ehdotti heinäkuussa 2009 viisumipakon poistamista Montenegron kansalaisilta sillä ehdolla, että Montenegro täyttää jäljellä olevat etenemissuunnitelman 
vaatimukset ennen kuin neuvosto tekee asiasta päätöksensä.  
Viisumipolitiikan  alalla on edistytty jonkin verran. Vi isumien myöntämisen helpottamista 
koskevan sopimuksen ja takaisinottosopim uksen täytäntöönpanossa on edistytty. Uusi 
ulkomaalaislaki ja Schengen-sääntöihin perust uva uusi viisumisäädös ovat tulleet voimaan. 
Montenegron olisi kuitenkin toteutettava lisätoimia parantaakseen viisumijärjestelmäänsä ja saattaakseen sen eurooppalais ia normeja vastaavaksi. Maan  on parannettava huomattavasti 
viisumien myöntämiseen liittyviä halli nnollisia ja teknisi ä valmiuksiaan.  
Rajaturvallisuudesta  voidaan mainita, että Montenegro on edistynyt hyvin  rajavalvonnassa. 
Se on jatkanut yhdennetyn rajaturvallisuusstrate gian täytäntöönpanoa. Jonkin verran edistystä 
on huomattavissa rajanylityspaikkojen varustukse ssa. On kuitenkin vielä annettava uutta 
valtion rajojen valvontaa koskevaa lainsäädäntöä.  Ensisijaisena tavoitt eena on oltava kaikkien 
rajanylityspaikkojen liittäminen sähköiseen verkkoon, jo sta on yhteys kansalliseen 
tietokantaan ja Interpolin tietokantaan. 
Turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa  on edistytty jonkin verran.  Turvapaikka -asioita  
koskeva lainsäädäntö ja institutionaalinen kehys ovat melkein valmiit. On kuitenkin varmistettava lainsäädännön asianm ukainen täytäntöönpano. Keskeinen maahanmuuttoa
 
koskeva lainsäädäntö on annettu. Maahan on vi elä rakennettava säil öönottoyksikkö laittomia 
maahanmuuttajia varten. Alan lainsäädä nnön täytäntöönpano ede llyttää lisätoimia. 
FI 55   FI Hallinnollisia valmiuksia ja instituutioiden väli stä yhteistyötä on parannett ava. On ratkaistava 
pakolaisten asema. 
Montenegro on edistynyt edelleen jonkin verran rahanpesun torjunnan  alalla, vaikka 
tutkinnan kohteena olevien tapausten ja epäilyttäv iä liiketoimia koskevien ilmoitusten määrän 
lasku aiheuttaakin huolta. Tarvitaan määrätietoista toimintaa alan viranomaisten, varsinkin talousrikollisuusyksikön, toimivallan lujittamis eksi ja tutkintavalmiuksien parantamiseksi. 
Rahanpesu on edelleen vakava ongelma, ja sen es täminen ja torjunta ed ellyttävät merkittäviä 
lisätoimia. 
Montenegro on edistynyt jonkin verran huumeidenvastaisen politiikan  alalla. Kansallista 
huumausainestrategiaa ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa pannaan täytäntöön. 
Huumausaineisiin liittyvän rikollisuuden torjumis eksi laadittua institutionaalista kehystä on 
vahvistettu ja takavarikointien määrä on noussut. Järjestäytyneiden rikollisryhmien harjoittama huumekauppa on kuitenkin ed elleen vakava ongelma. Montenegron on 
tehostettava toimintaansa huumeidenvastaisen politiikan alalla. 
Poliisitoimessa on tapahtunut jonkin verran edistystä. Poliisitoimen  uudistamista on jatkettu ja 
sisäisen tarkastuksen alalla on saatu tulo ksia. Ammatillisia valmiuksia, välineitä ja 
infrastruktuuria on kuitenki n edelleen parannettava.  
Institutionaalisia, oikeudellisi a ja hallinnollisia valmiuksia järjestäytyneen rikollisuuden 
torjumiseksi  on vahvistettu. Järjestäytynyt  rikollisuus on kuitenkin yhä vakava ongelma, joka 
vaikuttaa oikeusvaltioperiaatteen ja liiketoimintaympäristön toimintaan. Tutkinta- ja syytteeseenpanovalmiudet ovat edelleen riit tämättömät, minkä vuoksi järjestäytynyttä 
rikollisuutta koskevissa tapauksissa ei ole juurik aan annettu lopullisia tuomioita. Ensisijaisena 
tavoitteena on oltava henkilöstör esurssien parantaminen ja vi rastojen välisen yhteistyön 
tiivistäminen. Ihmiskaupan torjunnassa on edisty tty hyvin. Montenegroa käytetään edelleen 
lähinnä kauttakulkumaana. Ihmiskauppatapauks ia on tutkittu, ja tuomioita on annettu. 
Tarvitaan lisätoimia, joilla parannetaan vast uullisten viranomaisten valmiuksia tunnistaa 
mahdolliset uhrit. 
Henkilötietojen suojaamisessa  edistyttiin jonkin verran , kun annettiin asiaa koskeva 
lainsäädäntökehys. Lainsäädäntö ei kuitenkaan vielä täysin vastaa yhtei sön säännöstöä, eikä 
tietosuojaviranomaista ole vielä perustettu. 
Serbia 
Serbia on edistynyt jonkin verran poliittisten arviointiperusteiden  ja Eurooppa-
kumppanuuden ensisijaisten tavoi tteiden täyttämisessä. Hallitus on osoittanut sitoutuneensa 
tuomaan maata lähemmäksi Euroopan unionin jäse nyyttä toteuttamalla us eita aloitteita, muun 
muassa panemalla täytäntöön väliaikaisen so pimuksen määräyksiä. Yhteistyössä entisen 
Jugoslavian alueella te htyjä rikoksia käsittelevän kansai nvälisen sotarikostuomioistuimen 
(ICTY) kanssa on edistytty, mutta ICTYssä syytteeseen asetetut Ratko Mladi ć ja Goran 
Hadžić ovat yhä vapaalla jalalla. 
On toteutettu useita aloitteita demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen  lujittamiseksi. 
Tarvitaan kuitenkin lisäuudistuksia, jotta uusi va ltiosääntö, varsinkin oikeuslaitosta koskevat 
säännökset, voidaan panna täytäntöön eurooppalaisia normeja vastaavasti. 
Parlamentti  on tarkistanut työjärjestyksensä, mikä on edistänyt sen työtä ja 
lainsäädäntöprosessia. Uudessa puolueista annetu ssa laissa vahvistetaan lisäksi selkeämmät ja 
FI 56   FI tiukemmat puolueiden rekisteröi ntiä koskevat säännöt. Vaalilai nsäädäntöä ei kuitenkaan ole 
vielä tarkistettu eurooppalaisia normeja vastaavaksi. Parlamentti ei ole käyttänyt toimivaltaansa riittävästi ha llituksen valvomiseen. Myös pa rlamentin valiokuntien valmiudet 
ovat edelleen heikot. 
Hallitus  on osoittautunut todella s itoutuneensa Euroopan yhdentymiseen. Se on muun muassa 
valmistellut aktiivisesti useiden alojen la insäädäntöä ja pannut täytäntöön Euroopan 
yhdentymistä koskevaa kansallista ohjelm aansa. Voimassa olevan lainsäädännön 
tosiasialliseen täytän töönpanoon ja vaikutusten arviointiin  ei kuitenkaan ole kiinnitetty 
riittävää huomiota. Hal lituksen työn suunnittelua on paranne ttava ja ministeriöiden välistä 
koordinointia lisättävä. 
Julkishallinnon  yleiset valmiudet ovat hyvät. Serbia n EU-integraatiovirasto on toiminut 
hyvin, vaikka Euroopan yhdentymiseen liittyviä hallinnollisia valmiuksia eri alojen ministeriöissä onkin vahvistetta va. Uudistusprosessi on kaiken  kaikkiaan edennyt hitaasti. 
Avoimuutta, puolueettomuutta, ammattimaisuutta ja vastuuvelvollisuutt a on parannettava, ja 
ensisijaiseksi tavoitteeksi on otettava korruptio n torjunta sekä riippumattomien elinten työn 
tukeminen. Riippumattomat sääntelyelimet toim ivat suhteellisen hyvin, kun otetaan huomioon 
niiden rajalliset resurssit.  
Turvallisuusjoukkojen siviilivalvonnan  alalla on edistytty jonkin verran, ja turvallisuus- ja 
puolustuskysymyksiä käsittelevä parlamentin valiokunta on osallistunut toimintaan aiempaa 
enemmän. Lainsäädännön uudistaminen on kuitenkin vielä saatettava päätökseen. 
Oikeuslaitoksesta  voidaan todeta, että on hyväksytty useita la keja, muun muassa lait 
oikeuslaitoksen uudistamisesta ja tuomioistuinla itoksen uudelleenjärjestely stä. On perustettu 
kaksi uutta elintä, ylin tuomarineuvosto ja  valtion syyttäjäneuvosto. Kaikkien tuomarien 
uudelleennimittämistä koskevan menettelyn kulkuun liittyy kuitenkin riskejä, muun muassa 
avoimuuden puute voi johtaa koko oikeusjärjeste lmän politisoitumiseen  pitkäksi aikaa. 
Oikeustapausten ruuhkautumista ei ole pystytty  vähentämään, oikeusmenettelyjä on edelleen 
kevennettävä ja on otettava käyttöön tehokas tuomioistuinasioiden hallintojä rjestelmä.  
Serbia on edistynyt korruption  torjunnassa. Lainval vontaviranomaiset ovat osoittaneet todella 
sitoutuneensa korruption torjun taan. Useita epäilyksenalaisi a on pidätetty, ja joidenkin 
runsaasti julkisuutta saaneiden tapausten käsittely on aloitettu. Parlamentti on valinnut korruptiontorjuntaviraston ylimmän johdon. Virasto aloittaa toimintansa vuonna 2010. 
Korruptio on kuitenkin edelleen  useille aloille levinnyt vakava  ongelma. Varsinkin julkiset 
hankinnat ja yksityistäminen ovat korruptiolle altt iita aloja. Korruptiotapauksissa annetaan 
harvoin lopullisia tuomioita. Korruptiontorjunt avirastosta annetussa laissa on puutteita, eikä 
puoluerahoitusta ja mahdollisia etur istiriitoja valvot a riittävästi. 
Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojeluun  liittyvä lainsäädännölline n ja institutionaalinen 
kehys ovat olemassa. Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia  kunnioitetaan suurelta osin. 
Voimassa olevat perustuslailliset ja oike udelliset takeet on kuitenkin saatettava 
täysimääräisesti voimaan. 
Kidutuksen ja epäasiallisen kohtelun estämisessä  on edistytty jonkin verran. Valtion 
oikeusasiamies on ilmoittanut, että sellaisten tapausten määrä, joissa on kyse epäasiallisesta kohtelusta, on laskussa. Eräitä poliisiin kohdiste ttuja väitteitä ei kuitenkaan ole tutkittu 
perusteellisesti. Oikeussuojan saatavuuden  osalta joudutaan toteamaan, että lainsäädännön 
antamisessa ja kattavan ilmaisen oikeusapujärje stelmän luomisessa ei ole edistytty. Osana
 
FI 57   FI vankilajärjestelmän  uudistamista on ryhdytty toimiin vaihtoehtoisten rangaistusten 
ottamiseksi käyttöön. Näiden toimien käyt ännön vaikutukset ovat kuitenkin jääneet 
rajallisiksi. Tiloihin nähden liian suuri vanki määrä, väkivalta ja huumeiden käyttö ovat 
vakavia ongelmia.  
Perustuslaki suojelee yleisesti ottaen sananvapautta , ja vihapuhe on kielletty. Käytännössä 
kuitenkin journalistit, ihmiso ikeuksien puolustajat sekä les bot, homot, biseksuaalit ja 
transseksuaalit ovat kohdanneet vihapuhetta, uhka uksia ja fyysisiä hyökkäyksiä eikä tekijöitä 
ole viety oikeuteen. Julkisesta tiedosta annettua lakia muute ttiin sisällyttämällä siihen 
tiedotusvälineitä  koskevia täydentäviä säännöksiä. Ammattijärjestöt ja kansainväliset 
organisaatiot ovat ku itenkin kritisoineet avoimuuden puutetta ja sitä, ettei asiassa järjestetty 
julkista kuulemista ennen muutosten hyväksymistä.  Lisäksi pelätään, että jotkut uudet 
säännökset, kuten ammatillisten normien rikkomise sta annettujen rangaistusten ankaruutta 
koskeva säännös, voivat johtaa tiedotusvälineiden  vapauksien rajoittamiseen. Perustuslaissa 
säädetään kokoontumis- ja yhdistymisvapaudesta , minkä lisäksi on annettu uusi yhdistyksiä 
koskeva laki. Yleensä näitä vapauksia suojell aan, mutta Belgradiin suunniteltu Pride-kulkue 
jouduttiin peruuttamaan syyskuussa 2009 viim e hetkellä, koska ääriryhmät uhkasivat 
järjestäjiä ja osallistujia väkivallalla. 
Kansalaisyhteiskunta  osallistuu edelleen aktiivisesti Serbian talous- ja sosiaalielämään ja 
politiikkaan. Uusi yhdistyksiä koskeva laki on selk eyttänyt kansalaisjärje stöjen oikeudellisen 
aseman. Serbian valtionhallinto on yrittä nyt jonkin verran parantaa yhteistyötä 
kansalaisyhteiskunnan kanssa, mutta  siinä riittää vielä tehtävää. 
Perustuslaissa taataan uskonnonvapaus , ja uskontoon perustuva sy rjintä on kielletty. Vuonna 
2006 annetun kirkkoja ja uskonnollisia yhteisöjä koskevan lain täytäntöönpanossa on kuitenkin ilmennyt syrjintää, joka liittyy n iin kutsuttujen ei-per inteisten yhteisöjen 
rekisteröintiin. 
Taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien  suojelua koskevat säännökset on pääosin jo annettu. 
Nyt onkin kiinnitettävä enemmän huomiot a lainsäädännön tehokk aan täytäntöönpanon 
varmistamiseen. On hyväksytty kansallinen strategia naisten  aseman parantamiseksi ja 
sukupuolten tasa-arvon lisäämiseksi, ja sukupuol een perustuva syrjintä on kielletty. Lakia 
sukupuolten tasa-arvosta ei kuitenkaan ole vielä annettu, ja naisten su ojelua väkivallalta on 
parannettava huomattavasti. Lasten oikeuksista  voidaan todeta, että on hyväksytty kansallinen 
strategia lasten suojelemiseksi väkivallalta. On toteutettava keskitetympiä toimia tietämyksen 
lisäämiseksi vähäosaisten ja vammaisten  tilanteesta sekä toimia heidän oikeuksiensa 
suojelemiseksi. On annettu syrjinnän  kieltävä laki, jolla laajennetaan edelleen syrjinnältä 
suojaavaa oikeudellista kehystä. Käytännössä syr jintää kuitenkin esiintyy edelleen, erityisesti 
heikommassa asemassa olevia ryhmiä kohtaan. Tällaisia ryhmiä ovat muun muassa romanit, 
vammaiset sekä lesbot, homot, bi seksuaalit ja transseksuaalit.  
Omistusoikeuksista  on todettava, että omaisuuden palautta mismenettelyä ei ole voitu aloittaa, 
koska siltä puuttuu selkeä oikeusperusta. 
Vähemmistöjen oikeuksia ja sivistyksellisiä oikeuksia  koskeva lainsäädäntökehys on olemassa.  
Uusi kansallisia vähemmistöneuvostoja koskeva laki on annettu. Ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen oikeuksista vast aava ministeriö sekä  valtion oikeusasiamies ja paikalliset 
oikeusasiamiehet ovat olleet keskeisessä asemassa niin tietoisuuden lisäämisessä 
vähemmistöjen oikeuksista kuin vähemmis töjen oikeuksien edistämisessä. Etnisten 
vähemmistöjen syrjintä kielletään selkeästi uudessa syrjinnän kieltävässä lainsäädännössä perustuslain lisäksi. 
FI 58   FI Vojvodinaa  koskevan uuden säädöksen antamisest a ei ole päästy yksimielisyyteen 
kansallisella tasolla. Hallituksen Etelä-Serbiaa  koskevan koordinointielimen 
uudelleenjärjestelystä on päästy sopimukseen. Tilanne Etelä-Serbiass a kuitenkin heikkeni 
heinäkuussa 2009 Serbian santarmeihin kohdistuneiden hyökkäysten jälkeen. Sandžakin  
tilanne on räjähdysherkkä. Muslimiyhteisön sisä iset jakolinjat ovat ed elleen jäljellä, ja 
alueella on esiintynyt to istuvia väkivaltaisuuksia. 
Serbiassa on edelleen paljon maansisäisiä ja muita pakolaisia . Maansisäisten pakolaisten 
asema on yhä hyvin hankala, ja heillä on vaik euksia nauttia sosiaa lisista oikeuksistaan. 
Silloin kun Serbia hoiti romanien  integraation vuosikymmenohjel man puheenjohtajuutta, se 
hyväksyi kansallisen strategian romanien asem an parantamiseksi. Strategian täysimääräinen 
täytäntöönpano edellyttää kuitenk in lisätoimia. Romaniväestön elinolot ovat edelleen hyvin 
hankalat, ja he kohtaav at usein syrjintää. 
Alueellisista kysymyksistä ja  kansainvälisistä velvoitteista  Serbia on edistynyt ICTYn kanssa 
tehtävässä yhteistyössä. IC TYn pääsyyttäjä totesi kesäkuussa 2009 puheenvuorossaan YK:n 
turvallisuusneuvostossa, että Serb ian viranomaiset ovat vastanneet  riittävästi ja määräaikoja 
noudattaen erityisiin avunpyyntöihi n. Hän totesi myös, että yhteistyön on jatkuttava ja 
yhteistyöstä on saatava lisää konkreettisia ja myönte isiä tuloksia. Useista etsintäoperaatioista 
huolimatta ICTYssä syytteeseen asetetut Ratko Mladi ć ja Goran Hadži ć ovat yhä vapaalla 
jalalla. Täysimääräinen yhteistyö ICTYn kanssa on edelleen kansainvälinen velvoite ja yksi 
Eurooppa-kumppanuuden tärkeimpiä  ensisijaisia tavoitteita. 
Serbian olisi yhdessä naapurimai densa kanssa keskityttävä ratk aisemaan alueella vallitseva 
rankaisemattomuuden ongelma muun muassa ryht ymällä toimiin sotarikokset kattavien, 
rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamist a koskevien sopimusten tekemiseksi.  
Serbia on edelleen osallistunut aktiivisesti alue ellisiin aloitteisiin, kuten Kaakkois-Euroopan 
yhteistyöprosessiin (SEECP) sekä alueelli sen yhteistyöneuvoston ja Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimuksen (CEFTA) toimin taan. Kahdenväliset suhteet muihin 
laajentumisprosessissa mukana oleviin ma ihin sekä sen naapureina oleviin EU:n 
jäsenvaltioihin ovat parantuneet. On kuitenkin tehtävä vielä enemmän lopullisen ratkaisun löytämiseksi yhä avoinna oleviin kahdenvälisi in kysymyksiin, erityisesti rajakysymyksiin.
 
Alueellista yhteistyötä kui tenkin hankaloittaa Serbian suhtautuminen Kosovon 
osallistumiseen alueellisiin foorumeihin. 
Serbia kiistää Kosovon10 itsenäisyysjulistuksen ja toteutta nut oikeudellisia ja diplomaattisia 
toimenpiteitä sitä vastaan myös kansainvälisen tuomioistuimen kautta. Serbian hallituksella ei ole virallisia suhteita Kosovon viranomaisiin , vaan Serbia haluaa välttämättä toimia 
UNMIKin tai EULEXin kautta. Serbian hal litus on säilyttänyt rinnakkaiset rakenteet 
Kosovossa. Se myös järjesti paikalliset tä ytevaalit ja kehotti samalla Kosovon serbejä 
jättämään äänestämättä Kosovon viranomaisten  järjestämissä kunnallisvaaleissa. Kaupan 
alalla Serbian hallitus ei tunnusta Kosovon tu llin leimoja, jotka on ilmoitettu Euroopan 
komissiolle ja jotka ovat UNMIKin mukaan yhdenmukaiset YK:n turvallisuusneuvoston 
päätöslauselman 1244/99 kanssa. Se, että Serb ia kieltäytyy tunnustamasta Kosovon tullin 
leimoja, on vakava ongelma. Serbian ja Kosov on on päästävä käytännön ratkaisuihin, jotta 
keskeiset alueelliset foorumit  voivat edelleen täyt tää tehtävänsä alueel lisen yhteistyön ja 
kehityksen edistämisessä. 
                                                
 
10 YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 mukaisesti. 
FI 59   FI Serbian hallitus on ottanut ensiaskeleet to imiakseen yhteistyössä EU:n oikeusvaltio-
operaation (EULEX) kanssa, mutta  Serbian on lisättävä ponnist elujaan tässä asiassa. EULEX 
ja Serbia allekirjoittivat syyskuu ssa 2009 pöytäkirjan pol iisiyhteistyöstä. 
Nykyinen maailmanlaajuinen talouskriis i on vaikuttanut va kavasti Serbian talouteen . Kasvu 
hidastui vuoden 2008 lopussa, ja  talous ajautui lamaan vuonna 2009, minkä seurauksena 
kansantalouden vakaus on heikentynyt. Lisäksi aiemmin harjoitetut el vyttävät politiikat ja 
budjettikurin puute ovat johtaneet julkisen talouden merkittävään heikentymiseen. 
Taloudellisia arviointiperusteita  tarkasteltaessa Serbia on edistynyt vain vähän 
pyrkimyksissään luoda toimiva markkinatalous . Lisätoimia tarvitaan , jotta Serbia voisi 
keskipitkällä aikavälillä selviytyä kilpa ilupaineista ja markkinavoimista EU:ssa. 
Rakenneuudistuksia on tote utettava nopeammin. 
Serbian pankkijärjestelmän maksuvalmius on säilytetty. Maan pankkien pääomittaminen on 
hyvällä tolalla, ja pank it ovat yleisesti ottaen kannattavia . Toisaalta Serb ian talous on 
käymässä läpi nopeaa ulkoista sopeutusta. Tämä näkyy siinä, että vaihtotaseen alijäämä on kasvanut huomattavasti. Valuuttavaranto pysyi  vakaana. Markkinata louden perustekijöistä 
vallitsee yhä poliittinen yksimielisyys, mutta hallituksella ei ole keskipitkän aikavälin 
rakenneuudistusstrategiaa. 
Talouskriisin syventyessä Serbia pyysi apua Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) ja 
EU:lta ja suostui toteuttamaan useita val tiontalouteen liittyviä toimenpiteitä menojen 
pienentämiseksi. Kriisin edelleen vakavoituessa IMF:n ohjelmaa kuitenkin tarkistettiin. Toimenpiteet julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi keskip itkällä aikavälillä 
puuttuvat. Tavoiteinflaatioon perustuvaa rahapo litiikkaa on ollut vaikea toteuttaa, ja se 
vaarantaa keskuspankin uskottavuuden. Inflaatio  pysyi suhteellisen korkeana. Yhteiskunnan 
omistuksessa olevien yritysten yksityistämisessä on edistytty jonkin verran, toisin kuin valtion 
omistuksessa olevien yritysten yksityistämisess ä, mikä on vaikuttanut  yksityisen sektorin 
dynaamisuuteen. Työttömyysaste on pysytellyt itsepintaisesti korkeana. Ylenpalttiset 
hallinnolliset vaatimukset haittasivat ede lleen markkinoille pääsyä ja markkinoilta 
poistumista. Oikeudellista ennakoitavuutta on  parannettava, etenkin omistusoikeuksien 
tosiasiallista toteutumista. Epävirallinen  sektori on edelleen merkittävä haaste. 
Serbia on edistynyt pyrkimyksissään s aattaa lainsäädäntöns ä ja politiikkansa eurooppalaisia 
normeja vastaaviksi, ja se on al oittanut väliaikaisen s opimuksen täytäntöönpanon 
sopimuksen määräysten ja aikataulujen mukais esti. Tulleja alennettiin  30. tammikuuta 2009 
alkaen, ja kilpailun, valtiontukien ja kauttakulk uliikenteen aloilla tote utettiin asiaankuuluvia 
toimenpiteitä.  Lisäksi Serbia on antanut tärkeää lainsäädäntöä useilla aloilla, kuten 
maatalouden, ympäristön, työllisyyden, kilpai lun, julkisten hankintojen sekä oikeuden, 
vapauden ja turvallisuuden alo illa. Hallinnollisia valmiuksia on parannettu vakautus- ja 
assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon kannalta keskeisillä aloilla. Se rbian on kuitenkin 
lisättävä toimiaan EU:hun l iittyvän lainsäädännön tosias iallisen täytäntöönpanon ja 
noudattamisen valvonnan varmistamiseksi.  
Serbia on edistynyt jonkin verran sisämarkkinoiden  alalla lainsäädäntönsä 
yhdenmukaistamisessa ja institutionaalisten valmiuksiensa vahvistamisessa. Tavaroiden 
vapaan liikkuvuuden  alalla on edistytty hyvin. Standar dointia ja vaatimustenmukaisuuden 
arviointia koskevan uuden lainsäädännön an taminen on ollut perustana lainsäädännön 
yhdenmukaistamiselle edelleen yhteisön sää nnöstön kanssa. Standar dointilaitoksen ja 
akkreditointielimen institutionaaliset valmi udet ovat parantuneet, ja Serbia on ottanut 
FI 60   FI käyttöön enemmän eurooppalaisia normeja. Ku luttajasuoja-asioissa  on edistytty jonkin 
verran, on muun muassa annettu tuoteturvallis uutta ja sähköistä kaupankäyntiä koskevaa 
lainsäädäntöä. Hallinnollisia valmiuksia on kuitenkin vielä parannettava. Akkreditointia ja 
metrologiaa koskevaa lainsäädäntöä ei ole vi elä annettu. Serbian on lisättävä toimiaan 
markkinavalvontajärjestelmän peru stamiseksi. On annettava uutta 
kuluttajansuojalainsäädäntöä. 
Serbia on edistynyt kohtalaisesti henkilöiden ja palveluide n vapaan liikkuvuuden ja 
sijoittautumisoikeuden  aloilla. Postipalvelu ja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisessa 
on edistytty jonkin verran. Rahoituspalvelujen al alla laadittiin etenemissuunnitelma, jonka 
tavoitteena on pankkialan uusien säännösten täytäntöönpano. Varsinkin pankkitoiminnan 
sääntelyn alalta puuttuu kuitenkin  useita lakeja tai lait eivä t vastaa eurooppalaisia normeja. 
Pääomien vapaan liikkuvuuden  alalla Serbian on jatkettava toimiaan käyttötilien 
varainsiirtojen täydelliseksi vapauttamiseksi ja rajoitusten poistamiseksi lyhytaikaisilta lainoilta sekä arvopa perisijoituksilta. 
Serbia on edistynyt hyvin tulliasioissa . Tullihallinnon valmiuksia on parannettu ja useita 
lakeja annettu väliaikaisen sopimuksen täyt äntöönpanemiseksi. On kuitenkin jatkettava 
yhdenmukaistamista EU:n tullikoodeks in kanssa, etenkin passitus- ja 
riskianalyysikysymyksissä. Serbia on toteuttanut toimia verotuslainsäädäntönsä  
kehittämiseksi edelleen. Veronkanto ja verohallinnon täytäntöönpanovalmiudet ovat 
tehostuneet. Serbian on parannettava rekister öityjen lainojen perintää ja jatkettava 
valmisteveroon ja arvonlisäveroon liittyvän lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista. 
Serbia on edistynyt hyvin kilpailu- ja valtiontukiasioissa  antamalla uutta lainsäädäntöä. 
Kilpailunsuojalautakunnan on va hvistettava valmiuksiaan tehdä  taloudellisia analyysejä. 
Lisäksi maahan on perustettava viel ä riippumaton valtiontukiviranomainen.  
Serbia on edistynyt hyvin julkisten hankintojen  alalla antamalla uutta lainsäädäntöä. On 
kuitenkin vielä nimitettävä tarj ouksen tekijöiden suojaa käsittel evän uuden komitean jäsenet. 
Serbia on edistynyt edelleen immateriaalioikeuksien  täytäntöönpanossa. 
Immateriaalioikeusviraston hall innolliset valmiudet ovat parantuneet. Immateriaalioikeuksien 
panemiseksi tehokkaasti täytäntöön on kuitenkin ra tkaistava tal oudellista riippumattomuutta 
sekä pätevien tuomarien puutetta koskevat kysymykset.  
Työllisyyspolitiikassa  on edistytty hyvin anta malla useita tärkeitä la keja sekä hyväksymällä 
kansallinen työllisyysstrategia vuodelle 2009. Työllisyystoimien ja –politiikkojen 
täytäntöönpano on parantunut,  mutta koordinointia muiden  politiikkojen kanssa on 
parannettava. Jonkin verran edis tystä voidaan havaita myös sosiaalipolitiikan  alalla, vaikka 
lainsäädäntökehystä onkin pa rannettava ja voimassa oleva lainsäädäntö on pantava 
asianmukaisesti täytäntöön. Kansanterveyspolitiikan alalla on edistytty jonkin verran, lähinnä 
perusterveydenhuollon uudistamisessa ja saira uksien ennaltaehkäisyssä . On toteutettava 
lisätoimia lainsäädännön lähentämis eksi eurooppalaisiin normeihin. 
Koulutuksen ja kulttuurin  alalla on edistytty. Tieteen, tutkimuksen  ja innovoinnin alalla Serbia 
on tehnyt paljon työtä. Se on ed istänyt tutkimusyhteistyötä ja osallistunut EY:n seitsemännen 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman hankkeisiin. Serbian on kuitenkin 
tehtävä huomattavasti työtä vahvistaakseen kansallisia tutkimusvalmiuksiaan ja pystyäkseen integroitumaan paremmin eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. 
FI 61   FI Serbia on edistynyt hyvin valmisteluissaan WTO :hon liittymiseksi. Maa on antanut useita 
WTO:n sääntöjen mukaisia lakeja. 
Alakohtaisista politiikoista  voidaan todeta, että institu tionaalinen kehys  on parantunut 
teollisuuden ja pk-yritysten  aloilla ja että Serbia on alkanut toteuttaa toimia pk-yrityksiä 
koskevan strategiansa tavoittei den saavuttamiseksi. Se ei ole kuitenkaan vielä hyväksynyt 
EU:n säännöstön mukaista modernia te ollisuuspolitiikkaa ko skevaa strategiaa. 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla on edistytty lain säädännön lähentämisessä 
yhteisön säännöstöön antamalla tärkeitä puitela keja. Myös elintarvikkeiden turvallisuuden 
alalla on edistytty vastaavasti,  vaikkakin elintarvikealan lait osten ja sivutuotelaitosten 
uudistamisessa on edistytty vain vähän. Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan  aloilla on 
edistytty jonkin verran, mutta elintarvikeketjun turvallisuutta valvovien laboratorioiden  
nykyaikaistamisessa on edisty tty vain rajallisesti. 
Serbia on edistynyt hyvin ympäristöalalla , etenkin antamalla useita lakeja ja ratifioimalla 
kansainvälisiä yleissopimuksia. Institutionaaliset valmiudet, tekniset resurssit ja henkilöstöresurssit ovat kuitenkin edelleen heikot, varsinkin paikallistasolla. On toteutettava 
lisätoimia vesialan lainsäädännön antamiseks i ja yleensäkin ympäristöalan valmiuksien 
kehittämiseksi. 
Liikenteen  alalla on annettu uusi tieturvallisuuslaki ja kotimaisilta ja ulkomaisilta ajoneuvoilta 
perittävät tiemaksut on yhdenmukaistettu. Se rbia on ratifioinut sopimuksen Euroopan 
yhteisen ilmailualueen perustamisesta (ECAA) , Montrealin yleissopimuksen ja tiettyjä 
lentoliikenteen näkökohtia koskevan horison taalisen sopimuksen. ECAA:n mukaisten 
markkinoille pääsyä koskevien velvoitteiden noudattamisessa Serbialla on kuitenkin ollut ongelmia. Yleisesti ottaen tarvitaan lisäto imia ECAA:n ensimmäisen siirtymävaiheen 
täytäntöönpanemiseksi ja koordinoinnin para ntamiseksi infrastruktuurista vastaavan 
ministeriön ja siviili- ilmailuviraston välillä.  Rautatieliikenteessä tarvitaan edelleen suurta 
rakenneuudistusta. 
Serbia on edistynyt jonkin verran energia-alalla . Tarvitaan kuitenkin lisätoimia 
energiayhteisön perustamissopimuksen vaatim usten noudattamiseksi sekä energia-alaan ja 
ydinturvallisuuteen liittyvien  jäljellä ol evien ympäristökysymysten ratkaisemiseksi. 
Energiantoimitusten turvaamisessa on edistytt y hieman lisäämällä kaasuvarastoja, tosin 
maakaasun siirtoyhteydet Serbian ja alueen mu iden maiden välillä ovat yhä rajalliset. 
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla on edistytty antamalla useita lakeja. Serbia on 
myös ratifioinut eurooppalaisen yleissopimuks en rajat ylittävistä televisiolähetyksistä. 
Institutionaaliset ja sääntelyva lmiudet ovat edelleen rajalliset, ja edisty minen alalla riippuu 
lainsäädännön täytäntöönpanosta. 
Varainhoidon valvonnassa  on edistytty. Hallitus hyväksyi kattavan toimin tapoliittisen 
asiakirjan julkisen varainhoidon sisäisestä va lvontajärjestelmästä. Budjettijärjestelmää 
koskeva laki, joka sisältää oikeusperu stan julkisen varainhoidon sisäiselle 
valvontajärjestelmälle, tuli voimaan.
 Valmistelut nykyaikaisen ja toimivan julkisen 
varainhoidon  valvontajärjestelmän  käyttöönottamiseksi ovat kuitenkin jääneet 
alkuvaiheeseen. Äskettäin perustet tu valtion tilintarkas tusvirasto ei ole vielä aloittanut 
toimintaansa täydessä mittakaavassa. 
FI 62   FI Uusi tilastojen  kehittämistä koskeva strategia on hyväks ytty. Myös alakohtaisen tilastoinnin 
alalla on havaittu edistystä muun muassa selvitysten ja laskentojen valmistelussa ja suorittamisessa. Serbian on kuitenkin tehtävä lis ätöitä täysin toimivan yritysrekisterin 
luomiseksi ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi. 
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  alalla on edistytty. Serbian ja Euroopan yhteisön 
välisen viisumien myöntämisen hel pottamista koskevan sopimuksen ja 
takaisinottosopimuksen täytäntöönpanoa on jatke ttu. Serbia on toteutta nut merkittäviä toimia 
kaikilla viisumipakon poistamista koskevan etenemissuunnitelman osa-alueilla, etenkin 
uusien biometristen passien kä yttöönotossa. Serbian edistyks en pohjalta komissio ehdotti 
heinäkuussa 2009 viisumipakon poistamista Serbia n kansalaisilta sillä ehdolla, että Serbia 
täyttää jäljellä olevat vaatimukset e nnen kuin neuvosto tekee asiasta päätöksensä
11. 
Uuden rajavalvontaa  koskevan lain täytäntöönpano on alkanut, mutta tarvitaan lisätoimia 
teknisten standardien ja välineiden parantamis eksi tietyillä rajanylityspaikoilla ja valvonnan 
parantamiseksi Kosovon vastaisella rajalla. 
Serbia on edistynyt vähän turvapaikka-asioissa . Muutamista heikkouksista huolimatta 
turvapaikkamenettelyt ovat yleisesti ottaen tyydy ttävät. Etukäteissuunn ittelua ei kuitenkaan 
juuri ole siltä varalta, että hakemusten määrä kasvaisi, eikä ole koordinointielintä 
turvapaikanhakijoiden kotouttamista varten. Maahanmuuton  alalla on edistytty hyvin, 
maahanmuuton hallintastrategi a on hyväksytty, ja ulkomaalai slaki on pantu täytäntöön. 
Lisätoimia kuitenkin ta rvitaan äskettäin hyväksyttyjen strate gioiden panemiseksi täytäntöön ja 
muuttovirtojen valvonnan parantamiseksi. 
Rahanpesu  on edelleen ongelma. On annettu laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen 
estämisestä ja torjunnasta. Epäilyttäviä liiketoimia koskevat ilmoitukset ovat kuitenkin rajoittuneet lähinnä pankkialaan, ja rahanpesutapa ukset ovat vain harvoin johtanut tutkintaan 
eikä niissä ole juuri annettu tuomioita.  
Serbia on merkittävä kauttakulkumaa salakuljetettaessa huumausaineita  Eurooppaan. On 
annettu sekä huumausaineiden torjunta strategia että toimintasuunnitelma. 
Lainvalvontaviranomaiset ovat takavarikoinee t suuria määriä huumeita. Huumausaineiden 
salakuljetus Serbian kautta on kuite nkin edelleen vakava ongelma. 
Poliisitoimen  uudistamisessa on edistytty jonkin verran.  Valmiuksia on kehitetty, koulutusta 
järjestetty ja kansainvälistä ja alueellista yh teistyötä harjoitettu aiempaa enemmän. Strategista 
suunnittelua ja sisäistä val vontaa on kuitenkin parannettava. Järjestäytyneen rikollisuuden  
torjuntaa koskeva kansallin en strategia on hyväksytty. On otettu ensiaskeleet 
talousrikostutkintaa ja varojen takavarikointi a koskevan institutionaalisen ja oikeudellisen 
kehyksen parantamiseksi. Uudistetun rikosprose ssilain hyväksyminen ja voimaantulo ovat 
kuitenkin entisestään viivästyneet. Tutkintavalmiudet ovat yhä heikot, mikä on johtanut siihen, että lopullisten tuomioiden määrä on jäänyt pieneksi. Järjes täytyneen rikollisuuden 
torjuminen edellyttää määrätietoista työt ä, sillä se on edel leen vakava ongelma.  
Serbia on edistynyt ihmiskaupan torjunnassa  jonkin verran. Euroopan neuvoston 
yleissopimus ihmiskaupan torjunnasta on ratifio itu ja toimintasuunnitelma on hyväksytty. Eri 
sidosryhmien, myös kansalaisjärjestöjen, vä linen yhteistyö ihmiskaupan torjunnassa on 
                                                
 
11 KOM(2009) 366. 
FI 63   FI parantunut. Lopullisten tuomioiden määrä on kuitenkin jäänyt pieneksi samalla, kun 
alaikäisten uhrien osuus on jatkuvasti noussut. 
Henkilötietojen suojaa  koskevan oikeudellisen ja institutio naalisen kehyksen perustamisessa 
on edistytty jonkin verran. Lisätoimia kuitenki n tarvitaan voimassa olevan lainsäädännön 
saattamiseksi täysin eurooppala isten normien mukaiseksi ja  asiaa koskevien säännösten 
panemiseksi asianmukaisesti täytäntöön. 
Kosovo 
Kosovo on poliittisten arviointiperusteiden  osalta edistynyt jonkin verran Eurooppa-
kumppanuuden tärkeimpien ensisijaisten ta voitteiden saavuttamisessa, erityisesti 
vahvistamalla lainsäädäntöään. Painopisteen on nyt oltava täytäntöönpanossa. Kosovon 
itsenäisyysjulistuksesta on kulunut yli vuosi, ja on luotu instituutio t, jotka hoitava t tehtäviään 
yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kans sa. Erityisesti julkishallinnon ja parlamentin 
valmiuksia on kuitenkin tarpeen vahvistaa. Oikeuslaitoksen uudistaminen ja korruption, järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun to rjunta edellyttää määr ätietoista työtä. 
Käytännön yhteistyö EU:n oikeusvaltio-operaati on (EULEX) kanssa ei vastaa poliittisia 
sitoumuksia, ja sitä on parannettava useilla operaation mandaattiin kuuluvilla aloilla.  
Kosovon turvallisuustilanne on vakaa mutta haur as. Välikohtauksia on ollut useita, muun 
muassa EULEXin omaisuuteen kohdistuvaa ilkiva ltaa. Kaiken kaikkiaan yleinen järjestys on 
säilynyt. Kosovon alue ei ole kokonaisuudess aan Kosovon viranomaisten määräysvallassa, 
etenkään pohjoisessa. Rinnakkaisia rakenteita on edelleen toiminnassa, ja äskettäin pidettiin 
rinnakkaiset kuntatason täytevaalit. Kosovon hallituksen on parannettava eri yhteisöjen, 
erityisesti Kosovon serbien, integroitumist a ja EULEXin tuella  vakiinnutettava 
oikeusvaltioperiaate. Kosovon serbiyhteisön on  tehtävä rakentavampaa yhteistyötä Kosovon 
instituutioiden kanssa, jotta EU:n tuesta ja Eurooppa-perspektiivin eduista voidaan paremmin hyötyä. Tulevilla kunnallisvaaleilla ja laajen netulla hallinnon hajauttamisella on tässä 
yhteydessä tärkeä merkitys. Tähän tarvitaan  Belgradin tuki. Sovinnontekoon pyrkiminen 
lisäisi osaltaan alueen vakautta ja parantaisi sosioekonomista kehitystä. 
Kosovon viranomaiset ovat työ ssään pitkälti noudattaneet demokratiaa ja 
oikeusvaltioperiaatetta  koskevia perustuslain määräyksiä. Edistyminen 
oikeusvaltioperiaatteen juurruttamisessa  on kuitenkin ollut Kosovossa vähäistä.  
Parlamentin  työsuunnitelma vuodeksi 2009 on hyväks ytty, ja se on hallituksen 
lainsäädäntöstrategian mukainen. Parlamentin valmiudet käsitellä lakiesityksiä ja valvoa annetun lainsäädännön täytäntöönpanoa ovat kuitenkin heikot. Toimeenpanovallan 
parlamentaarinen valvonta on vähäistä. On pa rannettava Euroopan yhdentymistä käsittelevän 
valiokunnan valmiuksia valvoa, että annett ava lainsäädäntö vastaa EU:n normeja. 
Hallituksen  keskeiset rakenteet ovat olemassa, ja  Kosovon poliittinen vakaus on säilynyt. 
Paikallishallinnon uudistuksen vo idaan todeta edistyneen j onkin verran. Tarkistettu ja 
parannettu Eurooppa-kumppanuuden toimintas uunnitelma hyväksyttiin elokuussa. Kosovon 
olisi nyt keskityttävä sen toteuttamiseen ja asetettava asioita edelleen tärkeysjärjestykseen. Ministeriöiden välinen koordi nointi Kosovon EU-uudistusohjelman ajamiseksi on edelleen 
heikkoa. Tällä alalla tehokkaat hallintora kenteet ovat olennaisia Kosovon Eurooppa-
perspektiivin toteutumiseksi. Kehitystä ja yhdentymistä Eurooppaan koordinoiva virasto on 
vahvistanut koordinointivalmiuksia an, mutta siltä puuttuu korkean tason poliittinen tuki, jotta 
se voisi viedä todellista y hdentymisprosessia eteenpäin. 
FI 64   FI Julkishallinnon uudistamisessa  on edistytty jonki n verran. Julkishallinnon tehtävien ja 
vastuiden tarkastelu on saatu päätökseen, ja su urin osa suosituksista on toteutettu. Joitakin 
keskeisiä säädöksiä on kuitenkin  vielä annettava. Poliittinen  sekaantuminen virkamiesten 
toimintaan ja virkanimityksiin on edelleen onge lma. Valmiuksien vahvistaminen kaikkialla 
Kosovon julkishallinnossa ja puitteiden luom inen ammattimaiselle, vastuuvelvolliselle, 
riippumattomalle ja ansioidensa perusteella ni mitetylle virkakunnalle, joka pystyy tehokkaasti 
toteuttamaan hallituksen politiikkaa, edellytt ää määrätietoista työtä. Oikeusasiamiehen 
virastoa on edelleen vahvistettava. Julk ishallinto on Kosovossa yhä heikko. 
Oikeuslaitoksen  osalta edistyminen on ollut rajallista. Uudistusprosessi on yhä alkuvaiheessa. 
Perustuslakituomioistuin on perustettu ja sen jäsenet on nimitetty. Uusi tuomioistuinten tietojärjestelmä on toiminnassa useimmissa tuomioistuim issa. Mitrovican tuomioistuin on 
avattu EULEXin tuella  uudelleen rikosasioiden käsittelyä  varten. Kosovon tuomarineuvosto 
on nimitetty. Sotarikoksista tuomitsemisessa on edistytty jonkin verran.  
Kosovon oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja ammattimaisuuden lisääminen edellyttää 
kuitenkin runsaasti työtä. Sekä  siviili- että rikosasioiden kä sittely on ruuhka utunut pahasti. 
Tehokasta mekanismia tuomareiden kurinpitome nettelyyn ei ole. Hallitukselta ja Kosovon 
serbiyhteisöltä edellytetään rakentavia toimia, jotta viimeksi mainitun integrointi oikeuslaitokseen voidaan varmistaa. Kosovon oikeuslaitos on edelleen heikko ja tehoton. 
Oikeusvaltioperiaate ei toteudu kaikkial la Kosovossa, etenkään pohjoisessa.  
Korruptiontorjunta virasto on toiminnassa, ja se on va hvistanut valmiuksiaan. Viraston 
valtuudet ovat kuitenkin rajalliset . Vaikka tiettyjä toimenpiteitä  on toteutettu, korruptio on 
monilla aloilla edelleen yleistä ja se on vaka va ongelma. Korruptiolainsäädäntö ei ole vielä 
valmis. Puoluerahoituslakia ei ole. Korruptiontor juntastrategiaa ja toim intasuunnitelmaa ei ole 
vielä hyväksytty. Yhteistyötä kor ruptiontorjunnassa mukana ol evien toimijoiden välillä on 
lisättävä huomattavasti. Korruptiontorjuntaviraston riippumattomuus on voitava taata. Kosovon on saatava aikaan tuloksia korruptiota pausten tutkinnassa, syytteeseenpanossa ja 
tuomitsemisessa. 
Perustuslaissa taataan ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu  ja luetellaan keskeiset, 
Kosovossa suoraan sovellettavat kansainväliset so pimukset ja instrumentit. Näiden oikeuksien 
suojelu käytännössä edellyttää kuitenkin vielä lis ätyötä, muun muassa määrätietoisia toimia 
Kosovon kaikkien yhteisöjen integroimiseksi.  
Kosovon serbiyhteisön haluttomuus osallistua Kosovon instituutioiden toimintaan, etenkin 
pohjoisessa, on mittava ongelma. Sen ratkaisemi nen edellyttää määrätietoista työtä sekä 
hallitukselta että Kosovon se rbiyhteisöltä. Myös Serbian rakentava suhtautuminen on 
välttämätöntä. 
Edistyminen kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien  suhteen on ollut vähäistä. 
Oikeussuojan saatavuudesta  voidaan todeta, että oikeusapuj ärjestelmä toimii, mutta sitä on 
vielä vahvistettava. Vankiloiden  ja muiden vankeinhoitolaitosten suhteen on edistytty jonkin 
verran.  Monia haasteita on kuitenkin vielä jäljel lä, kuten henkisesti sairaiden ja 
nuorisorikollisten vankilaolot ja heidän sopeuttamisensa yhteiskuntaan vankilasta 
vapautumisen jälkeen.  Edistyminen kidutuksen  ja epäasiallisen kohtelun  estämisessä ja 
rankaisematta jättämisen  torjunnassa on ollut vähäistä. 
FI 65   FI Sananvapaus  ei käytännössä täysin toteudu.  Tiedotusvälineiden työs kentelyyn on joissakin 
tapauksessa kohdistunut po liittista painostusta.  Kokoontumis- ja yhdistymisvapautta  koskevaa 
lainsäädäntöä on edelleen kehitetty. 
Kansalaisyhteiskunta  on otettava paremmin mukaan polit iikan muotoiluun ja toteuttamiseen. 
Uskonnonvapauden  suhteen on edistytty jonkin verra n. Uskonnollisia paikkoja on rakennettu 
uudelleen. Vielä on paljon tehtävää eri uskont oja edustavien yhteisöjen sovinnonteon 
edistämiseksi. Kadonneita  koskevaa lakia ei ole. Kad onneiden perheille maksettavia 
korvauksia koskeva asia on ratkaistava. 
Taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet  eivät täysin toteudu. Naisten suojelua kaikenlaiselta 
väkivallalta on huomattavasti va hvistettava. Lapsikauppa ja lapsityövoima ovat edelleen 
ongelma. Lasten oikeuksien toteutuminen edellyttää lisätyötä. Hallitus on hyväksynyt 
vammaisia koskevan toimintasuunnitelman. So siaalisesti muita he ikommassa asemassa 
olevien ryhmien ja vammaisten integrointia ja suojelua ei ole kuitenka an täysin varmistettu. 
Syrjintä on edelleen ongelma, ja sen kitkem inen edellyttää lisää hallituksen 
valistuskampanjoita. Lakeja ja  strategioita on, mutta n iiden täytäntöönpano on heikkoa. 
Omistusoikeutta  koskevia instituutioita ja lainsääd äntöä on vahvistett u. Viranomaisten 
kyvyttömyys panna päätöksensä kaikkialla Kosovossa täytäntöön on omistusoikeuden 
suojelemisessa merkittävä ongelma. Uskonnollisen omaisuuden turvallisuus on yleisesti taattu.  
Vähemmistöjen oikeuksista, si vistyksellisistä oikeuksista ja vähemmistöjen suojelusta  voidaan 
todeta, että vähemmistöjen oike udet ja sivistyksellise t oikeudet turvataan voimassa olevassa 
lainsäädännössä erittäin hyvi n. Ne eivät kuitenkaan toteu du riittävän hyvin käytännössä. 
Edistyminen yhteisöjen välisessä sovinnonteossa on ollut vähäistä. Tämä on viranomaisille 
merkittävä haaste.  Maansisäisten ja muiden pakolaisten  vapaaehtoinen paluu on edelleen 
vähäistä. Joidenkin kuntien ja  Serbian ortodoksisen kir kon väliset maariidat ovat yhä 
ratkaisematta.  
Romani-, ashkali- ja egyptiläisy hteisöjen elinolosuhteet ovat edelleen erittäin vaikeat, ja 
heihin kohdistuu toistuvasti syrjintää. Pohjoi s-Kosovossa vaarallisilla lyijyn saastuttamilla 
alueilla ala-arvoisissa oloissa  elävien romaniperheiden uudelle en asuttamiseksi tarvitaan 
nopeasti toimenpiteitä. Viranomaisten on li sättävä toimia kaikkien vähemmistöjen 
saavuttamiseksi ja heidän suojelunsa ja integrointinsa varmistamiseksi. 
Alueellisista kysymyksistä ja kansainvälisistä velvoitteista  voidaan todeta, että Kosovon 
yhteistyö entisen Jugoslavian alueella teht yjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen 
sotarikostuomioistuimen (ICTY) kan ssa on tarkastelukaudella jatkunut.  EU korostaa edelleen, 
että alueellisen yhteistyön on oltava kaikki  osapuolet huomioon ottavaa, jotta se voisi 
onnistua. Se pahoittelee, että erimielisyydet Kosovon osallistumistavasta alueellisiin 
foorumeihin on johtanut Kosovon poissaoloon kesk eisistä alueellisista tapahtumista. Kosovo 
on ottanut käyttöön uudet tullileimat. YK:n pääsihteerin erityisedustaja on ilmoittanut 
Euroopan komissiolle ja Keski-Euroopan vap aakauppasopimuksen (CEFTA) sopimuspuolille, 
että ne ovat sopusoinnussa YK:n turvallis uusneuvoston päätöslauselman 1244/99 kanssa. 
Serbia ei kuitenkaan hyväksy näiden leimojen pätevyyttä, ja se on kyseenalaistanut sen, että 
ne olisivat sopusoinnussa YK:n turvallisu usneuvoston päätöslauselman 1244/99 kanssa. 
Kosovon ja Serbian on löydettäv ä käytännön ratkaisuja, joiden avulla keskeiset alueelliset 
foorumit voivat jatkaa alueel lisen yhteistyön ja kehittämisen edistämistä.  
FI 66   FI Tähän mennessä kriisin vaikutukset Kosovon talouteen  ovat olleet vain kohtalaisia. BKT 
jatkoi edelleen kasvuaan, joskin hyvin alhaiselta tasolta, mutta työttömyysaste oli edelleen hyvin korkea. Korkea inflaatio on kääntynyt tuon tihintojen laskun myötä deflaatioksi. Heikko 
oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, kovin rajallin en ja yksipuolinen tuot antokapasiteetti ja 
heikko liikenne- ja energiainfra struktuuri haittaavat edelleen merkittävästi talouskehitystä. 
Tapauskohtaiset tarpeet ohjaavat fi nanssipolitiikkaa, ja siltä puu ttuu selkeä yhtey s keskipitkän 
aikavälin toimintakehykseen. Energiahuollon vakaus on parantunut, mutta hintana on 
budjetista maksettavien avustusten lisääntyminen.  
Taloudellisista arviointiperusteista  voidaan todeta, että Kosovon edistyminen toimivan 
markkinatalouden luomisessa on ollut hyvin  vähäistä. Huomattavia uudistuksia ja 
investointeja on tehtävä, jotta se voisi pitkällä aikavälillä selviytyä kilpailupaineista ja 
markkinavoimista unionissa.  
Vapaan markkinatalouden harjoittamisest a vallitsee edelleen yksimielisyys. Kosovossa 
käytetään euroa, maalla ei ole huomattavaa ulkomaista velkaa ja vienti on hyvin vähäistä. 
Nämä tekijät ovat suojanneet Kosovon taloutta  maailmanlaajuisen ta antuman kielteisiltä 
vaikutuksilta. Pankkiala on säilynyt terveenä , kannattavana ja hyvin pääomitettuna. 
Talouskasvun veturina on ollut jatkuva luo ttoekspansio ja ulkomaisen avun lisääntyminen. 
Vuoden 2008 talousarvio oli hieman alijääm äinen, kun se edellisvuonna oli huomattavan 
ylijäämäinen. Verotulot lisääntyivät hieman. Kosovo liittyi kesäkuussa Kansainväliseen valuuttarahaston ja Maailmanpankin jäseneksi. 
Jo ennestään suuri kauppavaje kasvoi kuitenkin entisestään lähinnä siksi, että mittavaa 
tienrakennusohjelmaa varten maahan tuotiin huo mattava määrä koneita ja kuljetusvälineitä. 
Sekä budjettitasapaino että ulkoi nen tasapaino ovat entistäkin  kestämättömämpiä lähinnä 
politiikan heikon suunnitte lun ja toteutuksen vuoksi. Talous kriisin seurauksena vienti väheni 
huomattavasti vuonna 2009 jo ennestään hyvin alha iselta tasolta. Taloustilastot ovat yhä 
riittämättömät. Rahoituksen hinta on pysynyt korkean a, sillä riskipreemiot, joita pankit perivät 
yrityslainoista, ovat edelleen korkeita. Avustuks et ja tulonsiirrot budjetista lisääntyivät. 
Heikko oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, m onilla aloilla vallalla oleva korruptio ja 
omistusoikeuksiin liittyvä epävarmuus olivat  edelleen talouden kehittymisen merkittävimmät 
esteet. Työttömyys pysyttelee erittäin korkeana. Kosovossa onnistuttiin lisäämään nuorten 
osallistumista työmarkkinoille vain vähän. Ep ävirallinen sektori on edelleen merkittävä 
haaste. 
Kosovon edistyminen lainsäädäntönsä ja politiikkojensa saattamisessa eurooppalaisia 
normeja  vastaaviksi on ollut vaihte levaa. Tulliasioita, verotusta, koulutusta ja poliisitoimea 
koskevaa säännöstöä on kehitetty edelle en. Ympäristöasioita, kilpailua, 
immateriaalioikeuksia, energia-asioita sekä ta varoiden, henkilöiden, pa lvelujen ja pääoman 
vapaata liikkuvuutta koskeva lähentyminen on alkuvaiheessa. Varainhoidon valvonta ja tilastot, tietosuoja sekä rahanpe sun ja järjestäytyneen rikollisuude n torjunta ovat aloja, joilla 
eurooppalaisten normien täytänt öönpano on edelleen vähäistä. 
EU:n sisämarkkinoiden  osalta tavaroiden vapaa liikkuvuus  on edistynyt jonkin verran. 
Eurooppalaisten käytäntöjen ja säädösten saatta minen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja 
niiden täytäntöönpano on alkuvaiheessa. Hallinnolliset valmiudet ovat yhä heikot. Henkilöiden ja palveluj en vapaan liikkuvuuden ja  sijoittautumisoikeuden  osalta 
yhdenmukaistaminen on riittämätöntä. Pääomien vapaan liikkuvuuden  edistäminen ja 
erityisesti rahoitusalan sääntelyn vahvistaminen edellyttää määrätietoista työtä. 
FI 67   FI Tulleista  saatavat tulot kasvoivat tullihallinnon  tehokkuuden paranemisen myötä. Tulli- ja 
tavaranimikekoodeksi hyväksyttiin. Tullia kosk evat säännökset ovat eurooppalaisten normien 
mukaisia. Hallinnollisia valmiuks ia on kuitenkin tullin alalla huomattavasti vahvistettava ja 
korruption torjuntaa tehostettava. Pohjois-Kosovo ssa ei edelleenkään ke rätä tulleja. EULEX-
tullivirkailijat valvovat pohjoisessa kumpaakin väylää, mikä on vähent änyt salakuljetusta. 
Verotusta  koskevaa lainsäädäntöä on kehitetty edell een, ja alemmat veroasteet ovat tulleet 
voimaan. Verotukseen liittyvien hallinnollisten valmiuksien li sääminen ja epävirallisen 
talouden supistaminen edellyttää lisätyötä. 
FI 68   FI Julkisia hankintoja  koskeva soveltamislainsäädäntö on pi tkälti saatu valmiiksi ja julkisten 
hankintojen muutoksenhakuelin on perustettu. Lainsäädännön täyt äntöönpanossa on kuitenkin 
vakavia ongelmia. Viranomaisten on tutkittava ko rruptioväitteet niin, että sillä on vaikutusta. 
Hankintasopimusten täytäntöönpanon seurant aa on huomattavasti vahvistettava. Hankintoja 
hoitavat työntekijät ovat Kosovossa edelleen  alttiita häirinnälle ja pelottelulle.  
Immateriaalioikeuksia  koskevaa strategiaa ei vielä ole. Teollisoikeuksien, tekijänoikeuksien 
ja muiden vastaavien oikeuksien toteutumis mekanismit ovat heikot. Kilpailulautakunta on 
perustettu, ja se on tutkinut väitettyjä kilpailusääntöjen rikkomistapauksia. Kosovon 
kilpailulainsäädäntö ei ol e täysin yhdenmukainen eurooppalaisten normien kanssa. 
Viranomaisten on yksinkert aistettava erilaisia työllisyyteen  vaikuttavia strategioita ja 
varmistettava niiden täytäntöönpano. Työterveyttä  ja työturvallisuutta sekä sosiaalipalveluja 
ja laitoshoitoa koskevaa lainsäädäntöä on parannettava. Julkisen terveydenhuollon  
hallinnollisia ja institutionaa lisia valmiuksia on vahvistetta va terveydenhuo ltopalvelujen 
laadun parantamiseksi. Edistyminen työmarkkinaosapuolten vä lisessä vuoropuhelussa  on 
ollut vähäistä. Koulutuksen  yhdenmukaistaminen eurooppalaisia  normeja vastaavaksi jatkuu. 
Koulutuksen institutionaalinen uud istaminen on kuitenkin vielä ke sken, ja toimintasuositusten 
käytännön toteutusta on parannettava. Viranoma iset ovat toteuttan eet toimia, joilla 
helpotetaan yhteistyötä EU:n kanssa tutkimuksen alalla. Näistä voidaan mainita 
koordinaattorin nimittäminen seitsemättä puiteohjelmaa varten. 
Alakohtaisista politiikoista  voidaan todeta, että teollisuutta ja pk-yrityksiä  koskevat 
institutionaaliset puitteet ja lainsäädäntö ovat edelleen vaillinaiset. Maatalouden  suhteen on 
tehty työtä, ja maanjaossa ja tilojen toiminna n monipuolistamisessa on ed istytty jonkin verran. 
Valmiudet panna politiikkoja täytäntöön ova t kuitenkin riittämättömät. Useita ympäristöalan 
puitelakeja on hyväksytty. Niiden täytäntöönpa no ja EU:n ympäristönormien täyttäminen 
vaatii paljon työtä. 
Liikenteen  alalla Kosovo on käynni stänyt mittavan maantie rakennusohjelman, kun taas 
rautateihin investoidaan liian vähän.  Kosovo osallistuu edelleen aktiivisesti Kaakkois-Euroopan 
keskeisen alueellisen liikenneverkon ja  liikenneobservato rion toimintaan.  Ilmailun alalla on 
kuitenkin annettu eurooppalai sten normien kanssa rist iriitaista lainsäädäntöä.  
Rautatiehallinnon johtokuntaa ei ole vielä nimitetty.  Ilmailuhallinnon johtokunta on nimitetty, 
mutta se ei ole vielä aloittanut toimintaansa.   
Edelleen vakavista ongelmista kärsivällä energia-alalla  on vielä annettava useita tärkeitä 
lakeja. Sähkökatkot ovat edelleen yleisiä. Jatkuvat tappiot ja hi eman parannuttuaankin 
alhainen laskutusaste heikentää alan tal oudellista elinkelpoisuutta. Hallitus on tehnyt 
rakentamispäätöksen uudesta rus kohiilivoimalasta, jonka on täyt ettävä eurooppalaiset normit. 
Kosovon siirtoverkonhaltijalla on edelleen vaikeuksia  osallistua täysival taisena kumppanina 
alueellisiin kaupan mekanismeihin.  
Tietoyhteiskuntaa ja tiedotusvälineitä  koskevan lainsäädännön ja strategioiden 
täytäntöönpano vaatii lisät yötä. Sääntelyviranomaiste n, kuten televiestintäalan 
sääntelyviraston ja riippumattoman medial autakunnan, hallinnollisia valmiuksia sekä 
taloudellista ja poliitt ista riippumattomuutta on edelleen  vahvistettava. Julkisen palvelun 
yleisradioyhtiön johtokunta on nimitettävä. 
Edistyminen varainhoidon valvonnassa  ja tilastoinnissa  on ollut rajallista.  Sisäisen ja 
ulkoisen tarkastuksen valmiuksien parantamin en edellyttää jatkuvaa työtä. Tilastoinnin 
FI 69   FI perusrakenteet ovat yhä heikot.  
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  osalta edistyminen on ollut rajallista.  
Rajaturvallisuudesta  huolehtivien virastojen välille on luotu koordinointimekanismeja. Rajat 
vuotavat kuitenkin edelleen, ja poliisin resursseja  ja valmiuksia valvoa rajoja on vahvistettava. 
Kosovon valmiudet käsitellä turvapaikkahakemuksia  ovat edelleen rajalliset. Palautettujen 
henkilöiden uudelleenkotouttaminen on edelleen  vähäistä. Takaisinotolle on luotava 
asianmukaiset puitteet. 
Oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten valmiudet puuttua rahanpesuun  ovat yhä heikot. 
Rahanpesua ei ole määritelty lainsäädännössä  rikokseksi. Voimassa oleva lainsäädäntö on 
riittämätöntä, eikä sitä ole pantu täys imääräisesti täytäntöön. Rahanpesun torjunnan 
koordinointia varten ei ole pys yvää rakennetta. Raportointi raha npesun selvittelykeskukselle 
on vähäistä. Keskuksen ja veroviranomaiste n yhteistyö on edelleen riittämätöntä.  
Takavarikoitujen huumausaineiden määrä, tutk ittujen tapausten määrä ja pidätettyjen ja 
syytteeseen pantujen henkilöid en määrä lisääntyi ta rkastelujaksolla. Kosovo on hyväksynyt 
strategian ja toimintasuunnitelman huumekaupan torjumiseksi. Lainvalvontaviranomaisten 
yhteistyö tällä alalla on kuite nkin yhä heikkoa. Takavariko itujen huumeiden turvallista 
varastointia ei ole pystytty täysin varmistam aan. Huumekauppa on kaiken kaikkiaan edelleen 
vakava ongelma. 
Poliisitoimea  koskeva peruslainsäädäntö on olema ssa. Yleiseen järjestykseen liittyvät 
toiminnot on pitkälti varmistettu. Useimmat Ibar joen eteläpuoleiseen Kosovon serbiyhteisöön 
kuuluvat poliisit, jotka jättivät tehtävänsä itsenä isyysjulistuksen jälkeen, ovat palanneet töihin. 
Väkivaltaisuuksia on kuitenkin ollut us eita, muun muassa EULEXin omaisuuden 
tarkoituksellista vahingoittamista. Yleistä järj estystä ylläpitävän moni etnisen poliisiyksikön 
puuttuminen Mitrovican alueelta vähentää pol iisin valmiuksia puuttua järjestyshäiriöihin 
pohjoisessa. Ylemmän poliisijohdon, johon kuuluu yksi Kosovon serbi, toimenkuvaukset ovat viivästyneet. Tutkintavalmiuksissa ja tieduste luun perustuvan poliisitoiminnan valmiuksissa 
on vakavia puutteita. Aseiden keräämiseen siviiliväestöltä ei ole strategiaa. Poliisin 
todistusaineiston turvallisuut ta ei ole täysin varmistettu. EULEXin pääsyä keskeisiin 
tietokantoihin on edelleen edistettävä, jotta EULEX voi suorittaa tutkimuksiaan toimeksiantonsa puitteissa. 
Järjestäytynyt rikollisuus  on yhä vakava ongelma, joka  vaikuttaa oikeusvaltion ja 
liiketoimintaympäristön toimivuuteen. Järjes täytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva 
strategia ja toimintasuunnitelma on hyväksytt y, mutta lainsäädäntö ei ole vielä valmis. 
Todistajansuojalain puuttuminen ja rajalliset mahdollisuudet ta rjota todistajansuojaa estää 
poliisin toimintaa tällä alalla. Kosovo on edell een järjestäytyneen rikollisuuden lähtöpiste ja 
kauttakulkupaikka. Se on edelleen myös ihmiskaupan lähtöpiste, määränpää ja 
kauttakulkureitti. Uhrien tunnistaminen ja ihmiskaupan tutkinta on edelleen Kosovon 
lainvalvontaviranomaisten osalta ongelma. Järjestäytynyt rikollisuu s on erityinen haaste 
kaikkialla Kosovossa, etenkin pohjoisessa. Kosovo on hyväksynyt terrorismin torjuntaa 
koskevan strategian ja toimintasuunnitelm an, mutta lainsäädäntöä ei vielä ole. 
Kosovolla ei ole vielä tietosuojalainsäädäntöä . Riippumatonta tietosuojav iranomaista ei ole. 
Turkki 
Turkki täyttää edelleen poliittiset arviointiperusteet  riittävän hyvin. Siellä järjestetyt 
kunnallisvaalit olivat vapaat  ja rehelliset kautta m aan. Oikeuslaitosuudistuksen, 
FI 70   FI siviilihallinnon ja armeijan välisten suhtei den sekä sivistyksellis ten oikeuksien suhteen 
edistyttiin jonkin verran. Hallitus on m yös aloittanut kattavan puolueiden ja 
kansalaisyhteiskunnan kuulemisen kurdikysymyksen ratkaisemiseksi. Useimmilla poliittisiin arviointiperusteisiin liittyvillä aloilla, etenki n perusoikeuksien ja pe rustuslakiuudistuksen 
kohdalla, tarvitaan ku itenkin lisätoimia. 
Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen  alalla on tutkittu väitettyä Ergenekon-
rikollisverkostoa, ja tutkimukset ovat johtan eet vakaviin syytöksiin, jotka koskevat muun 
muassa sotilashenkilöitä. Tässä Turkilla on tila isuus vahvistaa luottamusta siihen, että sen 
demokraattiset instituutiot toimivat asianmukaisesti ja maassa noudatetaan oikeusvaltioperiaatetta. On kuitenkin tärkeää,  että asiassa noudatetaan kaikilta osin 
asianmukaista oikeudenkäyntimenettelyä ja ot etaan erityisesti vastaa jien oikeudet huomioon. 
Hallitus on toistanut sitoutuneensa EU:hun liittyviin uudistuksiin, nimittänyt kokopäiväisen 
pääneuvottelijan ja hyväksynyt yhteisön sään nöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen 
ohjelman. Puolueiden väliltä puuttuva vuoropuhelu  ja sovintohenki vaikuttavat kuitenkin 
kielteisesti uudistusten toteutum iseen. Turkin on edelleen saat ettava puoluelainsäädäntönsä 
vastaamaan eurooppalaisia normeja. 
Julkishallinnon uudistaminen  ja erityisesti virkamieskunna n nykyaikaistaminen edellyttävät 
huomattavia lisätoimia. Ensisijaisina tavoitte ina on karsia byrokratiaa, edistää hallinnon 
yksinkertaistamista sekä kehittää edelleen virkamieskuntaa, jotta se olisi ammattimainen, 
riippumaton, vastuuvelvollinen, avoin ja ansioidensa perusteella nimitetty. 
Turvallisuusjoukkojen siviilivalvonnan  alalla on edistytty jonkin verran, ja etenkin 
sotilastuomioistuinten toimivaltaa on rajoitettu. Puolustusvoimien korkeassa asemassa olevat sotilashenkilöt ovat kuitenkin edelleen antaneet lausuntoja toimivaltaansa kuulumattomista 
asioista. Lisäksi on varmistettava puolustusm enojen täysimääräinen parlamentaarinen 
valvonta. Ergenekon-tutkimuksissa esille tull eet epäilyt sotilashenki löstön osallistumisesta 
hallituksen vastaiseen toimin taan ovat vakava huolenaihe. 
Oikeuslaitoksen  alalla myönteisenä askeleena on oike uslaitoksen uudistamisstrategia, jonka 
hallitus hyväksyi kuultuaan asiassa  kaikkia sidosryhmiä. Toimet  henkilöstön ja rahoituksen 
lisäämiseksi ovat myös myönteisiä seikkoja. Nä itä toimia on kuitenkin  jatkettava. Lisäksi 
oikeuslaitoksen riippumattomuudessa, puolueet tomuudessa ja tehokkuudessa on edelleen 
puutteita, jotka liittyvät muun muassa tuom arien ja syyttäjien korkean neuvoston 
kokoonpanoon ja alueellisten muutoksenha kutuomioistuinten perustamiseen. 
Korruption torjumiseksi laadittua oikeudellista  kehystä on parannett u. Korruptiota esiintyy 
kuitenkin edelleen monilla aloilla. Turkin on vi imeisteltävä korruption vastainen strategiansa 
sekä saatava aikaan tuloksia tutkinnan, syytetoimien ja tuomioiden osalta.  
Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelun  alalla on edistytty jonki n verran, mutta edelleen 
tarvitaan mittavia toimia. Kansainvälisen ihmisoi keuslainsäädännön noudattamisen  alalla on 
edistytty jonkin verran.  YK:n kidutuksen vastaisen sopim uksen valinnaisen pöytäkirjan 
(OPCAT) ratifiointi ja joidenkin Euroopa n ihmisoikeustuomioistuimen tuomioiden 
edellyttämien lakimuutosten täyt äntöönpano ovat edelleen kesken.  Institutionaalista kehystä 
ihmisoikeuksien edistämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi on edelleen vahvistettava.  
Oikeusasiamiesinstituutio on edelleen perustamatta. 
Vaikka Turkin oikeudellinen kehys sisältää kattavan toimenpidepaketin kidutukselta ja 
epäasialliselta kohtelulta  suojaamiseksi, sen täytäntöönpa nossa ja hallituksen ajaman 
FI 71   FI nollatoleranssipolitiikan täysimääräisessä s oveltamisessa on edelleen puutteita. Väitteet 
kidutuksesta ja epäasiallises ta kohtelusta sekä rikollis ten rankaisemattomuudesta ovat 
edelleen merkittäviä huolenaiheita. Tällä al alla saavutetun edistymisen tarkka arviointi 
edistyisi, jos Turkin viranomaiset hyväks yisivät pian Euroopan neuvoston kidutuksen 
vastaisen komitean raportin julkistamisen.  
Vankeinhoidon  alalla on edistytty parantamalla in frastruktuureita ja koulutusta sekä 
palkkaamalla lisää henkilöstöä. Vankiloiden t ilanahtauteen ja esitutkintavankien suureen 
osuuteen liittyvät ongelmat ova t edelleen ratkaisematta.  
Turkin rikoslain 301 §:ää ei enää sovelleta systemaattisesti sananvapauden  rajoittamiseen. 
Rikoslain monien muiden pykälien nojalla on kuitenkin nostettu s yytteitä ja annettu 
tuomioita. Turkin lainsäädäntö ei takaa riittävällä tavalla Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimuksen ja Euroopan ih misoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön 
mukaista sananvapautta. Tiedotusvälineisiin kohdistuva poliittinen painostus ja oikeudellinen epävarmuus vaikuttavat tiedotusvälineide n vapauden toteutumiseen käytännössä.  
Yhdistymisvapauden alalla lainsäädäntö vastaa suurin  piirtein eurooppa laisia normeja. 
Lainsäädännön täytäntöönpanossa tarvitaan kuitenkin merkittävää edistymistä, sillä 
yhdistysten toimintaan on puututtu suhteettomas ti ja joissakin tapauksissa yhdistykset ovat 
joutuneet oikeudenkäyntimenettelyjen kohteeksi. 
Uskonnonvapauden  alalla säätiölain täytäntöönpano on sujunut moitteettomasti. Hallitus on 
aloittanut vuoropuhelun alawiittien ja muid en uskonnollisten yhteisöjen kuin muslimien 
edustajien kanssa. Yhteisöjen erityisongelm at ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta. 
Säätiölaissa ei käsitellä kysymyksiä, jotka lii ttyvät takavarikoituun ja kolmansille myytyyn 
omaisuuteen tai sellaisten säätiöiden omaisuuteen, jotka yhdistyivät ennen uuden lain 
voimaantuloa. Vähemmistöuskontojen edusta jat ovat edelleen jo utuneet hyökkäysten 
kohteeksi. Käyttöön ei ole vieläk ään otettu Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen mukaista 
oikeudellista kehystä, joka mahdollistaisi alawii ttien ja muiden uskonnollisten yhteisöjen kuin 
muslimien toiminnan, myös papiston kouluttamise n, ilman aiheettomia rajoituksia. Lisätoimia 
tarvitaan sellaisten olosuhteiden luomiseksi, joissa uskonnonvapaus voi käytännössä toteutua 
täysimääräisesti. 
Naisten oikeudet  ja sukupuolten tasa-arvon takaava yl einen oikeudellinen kehys on pääosin 
voimassa. Merkittäviä lisätoimia kuitenkin tarvit aan, jotta voitaisiin varmistaa lainsäädännön 
noudattaminen käytännössä ja pienen tää naisten ja miesten välillä olevaa kuilua, joka ilmenee 
talouteen osallistumisessa ja taloudellisissa ma hdollisuuksissa, poliittisessa vaikuttamisessa ja 
koulutukseen pääsyssä. Perheväkivalta, kunniamu rhat sekä lapsi- ja pakkoavioliitot ovat 
edelleen vakavia ongelmia joissakin osissa maata. Naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-
arvoon liittyvää koulutusta ja ti edottamista olisi lisättävä sekä miesten että naisten 
keskuudessa. 
Toimia on tehostettava kaikilla lasten oikeuksiin  liittyvillä aloilla. Näitä ovat muun muassa 
hallinnolliset valmiudet, terveydenhuolto, k oulutus, nuorisotuomiois tuinjärjestelmä ja 
lapsityövoima. Tapaukset, joissa nuoria tuomit aan aikuisina rikoksent ekijöinä terrorismin 
vastaisen lain nojalla ja heille langeteta an suhteettomia rangais tuksia, ovat vakavia 
huolenaiheita.  
Edelleen tarvitaan uusia lakeja sen varmistamiseksi, että ammattiyhdistysoikeuksia , varsinkin 
järjestäytymistä, lakkoilua ja työehtosopimusn euvotteluja koskevia oikeuksia kunnioitetaan 
FI 72   FI täysimääräisesti EU:n normien ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten 
mukaisesti.  
Vähemmistöjen oikeuksia  koskeva tilanne ei ole muuttunut. Sivistyksellisten oikeuksien  alalla 
on kuitenkin edistytty jonkin ve rran, sillä kurdinkielisiä ohj elmia tarjoava kansallinen 
televisiokanava on aloittanut toimintansa. Muid en kielten kuin turkin käyttöä rajoitetaan 
kuitenkin edelleen yksityisissä televisio- ja radiolähetyksissä , politiikassa, koulutuksessa ja 
yhteydenotoissa viranomaisten kanssa. Muid en kielten kuin turkin käyttöä koskeva 
lainsäädäntö mahdollistaa rajoittavat tulkinna t, ja sen täytäntöönpano on vaihtelevaa. 
Romanien tilanteessa ei ole tapahtunut edistystä, vaan heitä syrjitään toistuvasti. Romanien 
asuinalueiden tuhoaminen on jatkunut, eikä roma neille ole tarjottu korvaavaa majoitusta. 
Hallitus on aloittanut laaja-alaisen, maan itä- ja kaakkoisosia  koskevan julkisen keskustelun, 
jossa käsitellään kurdikysymykseen liittyviä sivi styksellisiä, poliittisia ja taloudellisia 
näkökulmia. On erittäin tärkeää, että tämä keskustelu johtaa konkreettisiin toimiin. Myönteistä on myös miinanraivausta Syyr ian rajalla koskevan lain hyväksyminen. 
Terrorismin vastaisen lainsäädännön laaj a tulkitseminen on kuitenkin johtanut 
perusoikeuksien perusteettomaan rajoittamiseen. Kylävartiointijärjestelmää ei ole vieläkään lakkautettu.  
PKK, jonka EU luokittelee terror istijärjestöksi, on jatkanut terro ri-iskujaan, joissa on kuollut 
useita ihmisiä.  
Korvausten maksamista maansisäisille pakolaisille  on jatkettu. Hallituksella ei kuitenkaan ole 
kattavaa kansallista strategiaa maansisäisiä pakolaisia koskevan ongelman ratkaisemiseksi. 
Tällaisten pakolaisten tarpeisiin vastaam iseksi tarvitaan tehokkaampia toimia. 
Alueellisten kysymysten ja kansainvälisten velvoitteiden osalta Turkki on ilmaissut julkisen 
tukensa YK:n johdolla käytäv ille neuvotteluille, jotta Kyproksen ongelmaan  löydettäisiin 
kokonaisvaltainen ratkaisu. Sen sijaan kahdenvä listen suhteiden normalisoinnissa Kyproksen 
tasavaltaan ei ole edistytty. Turkin on pantava assosiaa tiosopimuksen lisäpöytäkirja 
täysimääräisesti täytäntöön ja poistettava ka ikki tavaroiden vap aan liikkuvuuden esteet, 
mukaan lukien Kyproksen ja Turkin välisiä su oria liikenneyhteyksiä koskevat rajoitukset. 
Turkin ja Kreikan välisiä suhteita  koskevista kysymyksistä käytiin tunnustelevia keskusteluja, 
mutta rajakiistoissa ei saavutettu sovintoa. Lisätoimiin on ryhdytty luottamuksen rakentamiseksi. Kreikka on tehnyt huomattavan määr än virallisia valituksia siitä, että Turkki 
loukkaa toistuvasti Kreikan ilmatila a ja että sen koneet  lentävät myös Kreikan saarten yli. 
Suhteet Bulgariaan ovat myönteiset. Hyvät naapuruussuht eet ovat jatkossakin avainasemassa. 
Turkilla on edelleen myönteinen vaikutus Länsi-Balkanin alueeseen .  
Turkki on kesäkuusta 2009 hoitanut Kaakkoi s-Euroopan yhteistyöprosessin (SEECP) 
kiertävää puheenjohtajuutta. 
Turkin talous  supistui sekä ulkomaisessa että  kotimaisessa kysynnässä ja etenkin 
investoinneissa tapahtuneen laskun vuoksi. Talo uskriisin vaikutus kohdi stui kuitenkin lähinnä 
vain reaalitalouteen aika isemmin toteutettujen rakenneuudistus ten ja suhdanteita tasoittavien 
toimenpiteiden ansiosta. Makrotalous on pysynyt pääosin vakaana. Inflaatio laski merkittävästi lähinnä siksi, että energian käyt östä ja nousujohteisesta taloudesta aiheutuneet 
paineet helpottivat. Työttömyys kasvoi me rkittävästi. Rakenneuudistuksien toteuttaminen 
hidastui hieman vaikeassa taloustilan teessa varsinkin vuoden 2009 alkupuoliskolla. 
FI 73   FI Uskottavien talouspoliittisten suunnitelmien puuttuminen lisäsi jonkin verran epävarmuutta 
sijoittajien keskuudessa.  
Taloudellisten arviointiperusteiden  mukaan tarkasteltuna  Turkki on toimiva 
markkinatalousmaa. Maan pitäisi selvitä kilp ailun ja markkinavoimien paineista unionissa 
keskipitkällä aikavälillä edellyttäen, että  se edelleen toteuttaa kokonaisvaltaista 
uudistusohjelmaansa, jolla on tarkoitus korjata ra kenteellisia heikkouksia. 
Yksimielisyys talouspolitiikan perusteista on pystytty säilyttämään tämänhetkisestä 
haastavasta tilanteesta huolimatta. Turkki hyvä ksyi vaatimukset elvytystoimenpiteistä 
talouden huomattavan supistumisen korjaamiseksi  ja otti ne pääosin osaksi kattavampaa 
kehitysstrategiaa, johon kuuluu ju lkisten investointien lisäämin en, työpaikkojen luominen ja 
alakohtaiset uudistukset. Maan i nhimillisen ja fyysisen pääoma n kehittämisessä edistyttiin 
jonkin verran, vaikkakin talouskriisi muodost aa haasteen tälle kehitykselle. Ulkoista 
rahoitusta oli edelleen sa atavilla, ja jo aiemmin hyvällä tasoll a ollut virallinen valuuttavaranto 
supistui vain hieman. Kauppavaje supistui me rkittävästi, ja inflaatiopaineet helpottivat. 
Yksityistämistä jatkettiin toteuttamalla joitakin suuria hankkeita erityisesti energia-alalla. Turkin rahoitusala osoittautui huomattava n kestäväksi, vaikka maailmanlaajuisesti 
rahoitusalalla on koettu useita epävakaita jaks oja. Turkin kauppa moni puolistui ja suuntautui 
uusille markkinoille, mikä osalt aan lievensi kriisin vaikutuksia. 
Vaikka kriisin torjumiseksi toteutetut talous poliittiset toimenpiteet  hillitsivät talouden 
taantumista jonkin verran, ne saattavat vaar antaa aiempina vuosina julkisen talouden 
vakauttamisen ja keskipitkän aikavälin kestävie n politiikkojen ansiosta saavutetut hyödyt, jos 
toimenpiteistä ei luovuta oikeaan aikaan. Julk isen talouden läpinäkyvyyttä parantavat toimet 
keskeytettiin, ja joissakin tapauksissa kehitys kääntyi jopa kielteiseen suuntaan. Työmarkkinaolosuhteet muuttuivat yhä haastava mmiksi, ja työttömyys kasvoi jyrkästi. 
Työpaikkojen luontia vaikeuttivat edelleen  etenkin työvoiman ammattitaidon tarjonnan ja 
kysynnän välinen epäsuhta, su hteellisen korkeat sosiaalim aksut sekä joustamattomat 
työllistämiskäytännöt. Turkin hallituksen useist a uusista aloitteista h uolimatta talouskriisi 
vaikeutti pienten- ja keskisuurten yritysten ra hoituksen saantia ja hidasti Turkin talouden 
alakohtaisia muutoksia. Valtiontuen myöntäminen  ei edelleenkään ole läpinäkyvää. Vaikka 
uuden lainsäädännön hyväksyminen on edistä nyt markkinoille pääsyä, markkinoilta 
poistumiseen liittyy edelleen esteitä. Oikeudellinen ympäristö ja varsinkin tuomioistuinmenettelyt aiheuttavat käytännön haas teita liiketoimintaymp äristölle ja  estävät 
sen kehittymistä. Turkki hyväksyi kattavan toimintasuunnitelman merkittävänä haasteena 
olevan epävirallisen talouden supistamiseksi. 
Turkin edellytykset täytt ää jäsenyysvelvoitteet  paranivat edelleen. Edistystä tapahtui 
useimmilla aloilla, vaikkakin se oli toisinaan epätasaista. Lainsäädännön lähentäminen on edistynyt esimerkiksi tavaroiden vapaan liikkuvuuden, immateriaalioikeuksien, kilpailupolitiikan, energian, yr itys- ja teollisuuspolitiikan, kuluttajansuojan, tilastojen, 
Euroopan laajuisten verkkojen sekä tieteen ja tutkimuksen aloilla. Lähentämistä on kuitenkin 
jatkettava ympäristön, valti ontukien, sosiaalipolitiikan ja  työllisyyden, yhtiöoikeuden, 
julkisten hankintojen, elintarvikkeiden  turvallisuuden, el äinlääkintä- ja 
kasvinsuojelupolitiikan sekä palvelujen va paan liikkuvuuden aloilla. Lähentäminen on 
saatettava päätökseen tulliliiton ja ulkosuhteiden alalla ja erit yistä huomiota on kiinnitettävä 
WTO:ssa esitettävien kantojen yhtenäistämisee n. Useisiin pitkäaikaisiin kauppaa häiritseviin 
tekijöihin ei ole puututtu, sen sijaan on syntynyt  uusia ongelmia. On tä rkeää, että Turkki 
noudattaa täysimääräisesti tullil iiton puitteissa tekemiään sitoumuksia. Turkin olisi 
FI 74   FI ratkaisevan tärkeää parantaa us eilla aloilla hallinnollisia valmiuksiaan noudattaa yhteisön 
säännöstöä.  
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden  alalla lainsäädännön yhdenmukaistaminen on edistynyt 
melko hyvin, mutta tarkastelujakson aikana edis tyminen oli vähäistä. Kauppaa ovat haitanneet 
yhä enemmän tekniset esteet, jotka liittyvä t vaatimustenmukaisuuden arviointiin ja 
standardointiin. Lainsäädännön lähentäminen sijoittautumisoikeuden ja palvelujen 
tarjoamisen vapauden  aloilla on alkuvaiheessa. Postipalvelujen ja ammatillisen pätevyyden 
vastavuoroisen tunnustamisen aloill a ei ole edistytty lainkaan. Pääomien vapaan liikkuvuuden  
alalla Turkki edistyi jonkin verran etenkin pääomanliikkeitä ja ma ksuja sekä rahanpesun 
torjuntaa koskevien toimintas uunnitelmien täytäntöönpanossa.  Turkki edistyi myös 
vakuutusmarkkinoiden vapauttamisessa.  Pääomanliikkeitä ja maksuja koskevaa lainsäädäntöä 
on kuitenkin yhdenmukaistettu vain vähän yhteisön säännöstön kanssa.  Työntekijöiden 
vapaan liikkuvuuden  alalla on edistytty va in vähän, ja lainsäädännön lähentäminen on vasta 
alkuvaiheessa. 
Julkisten hankintojen  alalla on edistytty jonkin verran er ityisesti hallinnollisten valmiuksien 
parantamisessa, ja jotkut hankintaviranom aiset soveltavat hyviä hankintakäytäntöjä. 
Lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi ja inst itutionaalisten valmiuksien kehittämiseksi 
tarvittavia uudistuksia koskevan  strategian laadinta on edell een kesken. Yleisistä säännöistä 
poiketaan yhä enemmän ja samalla suositaan kotim aisia tarjoajia, mikä vähentää kilpailua ja 
julkisten tarjouskilpailujen toimivuutta. Yhtiöoikeuden alalla ei ole tapahtunut merkittävää 
edistymistä tarkastelujakson aikana. Uutta kauppalakia ei ole annettu. Immateriaalioikeuksien  
yhdenmukaistamisessa on edistytty suhteellis en hyvin. Immateriaalioikeuksien parissa 
toimivien julkisten elinten välistä koordinointia ja yhteistyötä on kehitetty edelleen ja niiden erikoistumista edistetty. Lain säädännön noudattaminen on kuitenkin  edelleen riittämätöntä. 
On erittäin tärkeää, että Turkissa hyväksytään immateriaalioikeuksia sääntelevät uudistetut 
lait, jotka on yhdenmukaistettu yhteisön säännöstön kanssa.  
Turkki on edennyt pitkälle lainsäädännön lähentämisessä kilpailunrajoitusten ja siihen 
kuuluvien yrityskeskittymien valvont aa koskevien sääntöjen alalla.  Valtiontukien  alalla ei 
kuitenkaan ole edisty tty lainsäädännön lähentämisessä, ja pitkään odotettu valtiontukilaki on 
edelleen hyväksymättä.   
Rahoituspalvelujen alalla on edistytty jonkin verran. Turkin lainsäädäntö on osittain 
yhdenmukaista yhteisön säännöstön kanssa kol mella rahoituspalvelujen osa-alueella. 
Tietoyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden  alalla on edistytty jonki n verran sähköisen viestinnän 
suhteen. Täytäntöönpanosäännösten hyväksymin en on kuitenkin tärkeää, jotta voitaisiin 
varmistaa, että primaarioikeudella on tehokas vaikutus markkinoihin.  Audiovisuaalipolitiikan 
alalla on edistytty vain vähän.  
Lainsäädännön lähentäminen yhteisön säännöstöön on edistynyt vain vähän maatalouden ja 
maaseudun kehittämisen  alalla. Nykyiset maatalouden tukitoim et ja strategiapolitiikka eroavat 
yhä enemmän yhteisestä maatalouspolitiikasta, ja  IPARD-ohjelman edellyttämien rakenteiden 
venyvä hyväksymisaikataulu osoittaa, että Turkilla  on ongelmia perustaa toimivia hallinto- ja 
organisaatiorakenteita sekä ottaa käytt öön menettelyjä maatalouden kehittämiseen 
tarkoitettujen varojen hallinnoimi seksi EU:n normien mukaisesti.  Nautaeläintuotteiden 
kauppaa koskeviin teknisiin esteisiin, jotka ovat kahdenvälisten sitoumus ten vastaisia, olisi 
puututtava viipymättä. Edistyminen tällä alalla  on ollut yleisesti ottaen vähäistä. Turkki 
edistyi vain vähän elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja 
kasvinsuojelupolitiikan  aloilla. Vaikka toimia jatkett iin, yhteisön säännöstön saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä ja lainsääd ännön täytäntöönpano ovat edelleen alkuvaiheessa. 
FI 75   FI Kalastuksen  alalla edistyttiin jonkin verran kalakant ojen ja aluskannan hallinnoinnissa sekä 
kansainvälisten sopimusten tä ytäntöönpanossa. Lainsäädännön lähentäminen ei kuitenkaan 
edistynyt tämän luvun osalta.  
Turkki on edistynyt vain vähän liikennealan lähentämisessä. Täytäntöönpanovalmiudet ovat 
jäämässä jälkeen tieliikenteen alalla, eikä rautatieliikenteen alallakaan ole edistytty. 
Lentoliikenteen alalla on edistytty vain vähän.  Puutteellinen viestintä Turkin ja Kyproksen 
lennonjohtokeskusten välillä vaar antaa edelleen vakavasti lent oturvallisuutta. Turkki ei 
osallistu Euroopan ilmatilan yhtenäistämiseen tä htääviin toimiin. Edistyminen meriliikenteen 
alalla on ollut vähäistä, mutta Turkin siirto Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan valkoiselle 
listalle osoittaa, että Turkin toimin ta lippuvaltiona on ollut esimerkillistä.  
Energia -alalla on edistytty jonkin verran, mutta edis tyminen on ollut epätasaista. Uusiutuvien 
energialähteiden, energiatehokkuuden ja sähköm arkkinoiden aloilla tapahtunut kehitys on 
ollut rohkaisevaa. Turkin on kuitenkin pa ntava täytäntöön maak aasua, ydinvoimaa, 
ydinturvallisuutta ja säteilysuoj elua koskeva lainsäädäntö ja niihin liittyvät strategiat.  
Verotuksen  alalla lainsäädännön lähentäminen on edistynyt ja erityisesti alkoholijuomien 
syrjivää verotusta on pyritty korjaamaan.  Vielä on kuitenkin korjattava  useita puutteita ennen 
kuin lainsäädäntö on täysin yhdenmukainen yhteisön säännöstön kanssa.   
Talous- ja rahapolitiikan  alalla Turkki on ed istynyt jonkin verran. Rahapolitiikan alalla 
lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa on edelleen kesken. 
Oikeudellisessa kehyksessä on vieläkin puutteit a, jotka liittyvät muun muassa keskuspankin 
täyteen riippumattomuuteen, julk isen sektorin rahoituksen ki eltoon ja julkis en sektorin 
etuoikeutettua pääsyä rahoitusm arkkinoille koskevaan kieltoon. 
Turkki edistyi vain vähän sosiaalipolitiikan ja työllisyyden  aloilla. Naisten ja miesten 
yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän va liokunnan perustaminen parlamenttiin oli 
myönteinen edistysaskel. Valmisteluja Euro opan sosiaalirahastoon osallistumiseksi on 
kiirehditty. Työoikeutta, työterveyttä ja -t urvallisuutta ja syr jimättömyyttä koskeva 
lainsäädäntö ei kuitenkaan edelleenkään vastaa  EU:n normeja. Turkki ei edistynyt kaikkien 
ammattiyhdistysoikeuksien noudattamisessa EU :n normien ja ILOn yleissopimusten 
mukaisesti. Naisten osuus työmarkkinoilla on hyvi n pieni. Toimia pimeän  työn ja sosiaalisen 
syrjäytymisen torjumis eksi on tehostettava.  
Yritys- ja teollisuuspolitiikan  alalla Turkki saavutti lisäedistystä varsinkin uuden 
teollisuusstrategian ja uusien alakohtaisten st rategioiden valmistelussa. Nyt nämä strategiat 
olisi vielä saatava valmiiksi ja julkaistava. Tarjolla on myös laajempi valikoima yritys- ja 
teollisuuspolitiikan vä lineitä, ja liiketoimintaympärist öön on tehty joitakin parannuksia. 
Turkki on edistynyt riittävän hyvin lainsäädä nnön yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön 
kanssa yritys- ja teollisuuspolitiikan alalla. 
Turkki on edistynyt jonkin verran Euroopan laajuisten verkkojen  alalla. Heinäkuussa 2009 
Turkki allekirjoitti Nabuccon kaasuputkea koskevan hallitustenvälisen sopimuksen. Hanke on merkittävä strateginen askel kohti tiiviimpää en ergiayhteistyötä EU:n, Turkin ja muiden 
alueen valtioiden välillä sekä kohti energi alähteiden monipuolistamista. Yksi EU:n 
tärkeimmistä energiavarmuuden turvaamiseen liit tyvistä tavoitteista on eteläisen kaasulinjan 
saaminen valmiiksi aikataulussa panema lla ripeästi täytänt öön Nabuccoa koskeva 
hallitustenvälinen sopimus. Aluepolitiikassa ja rakennepolitiikan välineiden 
yhteensovittamisessa  on edistytty jonkin ve rran. Oikeudellinen ja in stitutionaalinen kehys, 
jolla pannaan täytäntöön liittymistä valmisteleva n IPA-välineen osa-alueet  III ja IV, saatiin 
FI 76   FI valmiiksi. Hankkeiden valmisteluun osallistuivat pa ikalliset ja alueelliset  sidosryhmät. Lisäksi 
perustettiin kehitysvirastoja. Hallinnollisia va lmiuksia on kuitenkin edelleen vahvistettava. 
Yleisesti ottaen Turkki on lähentynyt yhtei sön säännöstöä vain vähän tämän luvun osalta. 
Oikeuslaitoksen  osalta on tervetullutta, että hallitus on hyväksynyt oikeuslaitoksen 
uudistamisstrategian.  Myös toimet henkilöstön ja resurssi en lisäämiseksi ovat myönteisiä, ja 
niitä on jatkettava. Oikeuslaitoksen riippum attomuutta, puolueettomuutta ja tehokkuutta 
koskeviin ongelmiin on kuitenkin vielä puututtava. Korruption torjunnassa  on edistytty 
jonkin verran vahvistamalla lainsäädäntöä ja instituutio ita korruption torjumiseksi. 
Korruptiota esiintyy kuitenkin edelleen monilla  aloilla. On erittäin tä rkeää, että Turkki 
hyväksyy kansallisen korruption vastaisen stra tegian ja panee sen tehokkaasti täytäntöön.  
Oikeuden, vapauden ja turvallisuuden  aloilla edistyttiin jonkin verran, mutta edistyminen oli 
epätasaista. Ulkorajoja ja Schengeniä koskevill a aloilla sekä maahanmuutto- ja turvapaikka-
asioissa Turkki on edennyt vain vähän. Kosk a turvapaikanhakijoiden määrä on kasvanut 
jyrkästi, toimia järjestelmän uudistamiseksi on jatkettava. Tur kki suostui jokin aika sitten 
aloittamaan uudestaan neuvottelut EY:n ja Tu rkin välisestä takaisinottoa koskevasta 
sopimuksesta. 
Tutkimuksen  alalla Turkki on pyrkinyt merkittävästi lisäämään osallistumistaan EY:n 
seitsemänteen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan ja parantamaan kansallisia tutkimusvalmiuksiaan. Integroituminen eur ooppalaiseen tutkimusalueeseen edellyttää 
kuitenkin lisätoimia. 
Ympäristön alalla Turkki edistyi kemikaalien ja hor isontaalisen lainsä ädännön osa-alueilla 
allekirjoittamalla Kioton pöytäkirjan. Jätehuollon, ilmanlaadun, teollisuuden päästöjen, riskinhallinnan ja kemikaalien suhteen edis tyttiin jonkin verran. Kokonaisuutena katsoen 
lainsäädännön lähentäminen on ku itenkin edelleen r iittämätöntä. Turkki ei ole edistynyt 
vedenlaadun, luonnonsuojelun eikä muunt ogeenisten organismien suhteen.  
Kuluttajien ja terveyden suojelun  alalla on edistytty jonkin verra n. Kuluttajien suojelun alalla 
tarvitaan kuitenkin lisätoimia erityisesti muissa kuin turvallisuuteen liit tyvissä kysymyksissä. 
Lisäksi on yleisesti varmistettava, että kuluttajansuojaa noudatetaan asianmukaisesti. Julkisen terveydenhuollon alalla edisty ttiin jonkin verran erityisesti tupakoinnin to rjunnassa ja 
tartuntatauteihin liittyvien hallinnol listen valmiuksien vahvistamisessa.  
Tullilainsäädännön lähentäminen on edennyt Turkissa p itkälle, sillä Turkki on tulliliitossa 
EU:n kanssa. Joillakin aloilla on kuitenkin vi elä yhdenmukaistettava lainsäädäntöä yhteisön 
säännöstön kanssa. Näitä ovat muun muassa  vapaakauppa-alueet ja tullittomuus. 
Ulkosuhteiden alalla lainsäädännön lähentäminen on ed ennyt Turkissa erittäin hyvin, mutta 
WTO:ssa esitettävien kantojen  koordinointi edellyttää viel ä yhdenmukaistamistoimia. 
Useisiin pitkäaikaisiin kauppaa häiritseviin tekijöihin  ei ole puututtu, ja ne haittaavat edelleen 
tulliliiton asianmukaista toimintaa. 
Turkki on jatkanut lähentymistä EU:n  yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan . Se on 
pyrkinyt edistämään yhä voimakkaammin vakautta  esimerkiksi Etelä-Kaukasiassa ja Lähi-
idässä. Turkki on lujittanut diplomaattisuhteit aan Irakiin ja yhteyksiään Irakin kurdien 
aluehallintoon. Turkki ryhtyi me rkittäviin diplomaattisiin toimiin normalisoidakseen suhteet 
Armeniaan. 
Turkki on edistänyt huomattavasti Euroopan tu rvallisuus- ja puolustus politiikkaa ja pyrkii 
osallistumaan tiiviimmin siihen sisältyviin toimii n. Turkki kuitenkin vastustaa EU:n ja Naton 
FI 77   FI yhteistyötä, jossa kaikki EU:n jäsenvaltiot olis ivat mukana. Se ei ol e mukauttanut kantaansa 
vastaamaan EU:n kantaa Wassenaarin järj estelyn jäsenyyttä koskevassa asiassa. 
Edistyminen oli vähäistä varainhoidon valvonnan  alalla, jolla lähentyminen on edennyt melko 
pitkälle. Julkista varainhoitoa ja sen valvontaa koskevan lain  täytäntöönpanosäännökset ovat 
voimassa, mutta useita sisäiseen valvontaan liittyvi ä muutoksia ei vielä ole tehty eikä julkisen 
varainhoidon sisäistä valvontaa koskevan po liittisen asiakirjan ja toimintasuunnitelman 
tarkistamista ole saatu päät ökseen. Ulkoista tarkastusta kos kevaa lakia, jolla ulkoiset 
tarkastukset saatettaisiin vastaamaan asianmukaisia normeja, ei ole hyväksytty. 
Petostentorjunnan alalla ei ole kehitetty yhteistyövalmiuks ia. Turkki on lyönyt uusia 
kansallisia kolikoita välttääkseen samankaltaisuuden eurokolikoiden kanssa. Turkin 
varainhoito- ja talousarviota koskevien säännösten  lähentäminen yhteisön säännöstöön siihen 
sisältyvien periaatteiden ja toim ielinten osalta on edistynyt hyvin.