(1)Helmikuun 2015 alussa Kreikkaa koettelivat laajamittaiset tulvat Evros- ja Ardasjoen alueella Itä-Makedoniassa ja Traakiassa. Ne tuhosivat elintärkeää infrastruktuuria, julkisia rakennuksia, yksityisasuntoja, yrityksiä ja maataloutta.

(2)Samaan aikaan suuressa osassa maan keski- ja länsiosia, muun muassa Epeiroksessa, Länsi- ja Keski-Kreikassa ja Thessaliassa, esiintyi samankaltaisia ilmiöitä, jotka aiheuttivat vielä suurempia vahinkoja kuin Itä-Makedoniassa.

(3)Kreikka esitti rahastolle kaksi hakemusta 23. huhtikuuta 2015 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 4. helmikuuta 2015 (Evros) ja 1. helmikuuta (maan keski- ja länsiosa). Hakemukset koskivat asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ’alueellista katastrofia’. Katastrofit aiheuttivat vahinkoja yhteensä viidellä NUTS 2 -tason alueella: Itä-Makedonia ja Traakia (Evrosjoen tulvat) sekä Epeiros, Länsi-Kreikka, Keski-Kreikka ja Thessalia (Keski- ja Länsi-Kreikan tulvat).

(4)Komission arvioinnin yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että Kreikan tapahtumat (ja Bulgarian mittava katastrofi) liittyivät toisiinsa ja johtuivat samasta meteorologisesta syystä. Sen vuoksi komissio päätti käsitellä Kreikan tapahtumia yhtenä alueellisena katastrofina asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu rahaston soveltamisalaan.

(5)Hakemusten yhdistäminen ei vaikuta rahastosta myönnettävän rahoitustuen määrään, mutta vähentää huomattavasti täytäntöönpanosta ja raportoinnista Kreikalle aiheutuvaa hallinnollista rasitusta.

(6)Kreikka pyysi hakemusten esittämisen yhteydessä ennakkomaksua odotetusta rahaston rahoitusosuudesta. Hakemusten alustavan tarkastelun perusteella ja ennen niiden yhdistämistä koskevan päätöksen tekemistä komissio katsoi, että asetuksen 4 a artiklassa säädetyt ennakkomaksua koskevat edellytykset täyttyivät kummassakin tapauksessa.

(7)Kreikan viranomaiset arvioivat tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 395,878 miljoonaa euroa (Evrosjoen tulvat 132,454 miljoonaa euroa ja Keski- ja Länsi-Kreikan tulvat 263,424 miljoonaa euroa). Tämä on 36 prosenttia Kreikkaan vuonna 2015 sovellettavasta ”suurkatastrofin” kynnysarvosta, joka on 1 091,315 miljoonaa euroa (eli 0,6 % suhteessa BKTL:oon vuoden 2013 tietojen perusteella), joten se ei täytä ”suurkatastrofin” edellytyksiä. Välittömien vahinkojen kokonaismäärä on kuitenkin 4,78 prosenttia kyseisten viiden NUTS 2 -tason alueen keskimääräisestä painotetusta bruttokansantuotteesta ja ylittää siten selvästi asetuksessa alueellisia katastrofeja varten vahvistetun 1,5 prosentin kynnysarvon.

(8)Rahastosta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen.

(9)Komission päätöksellä C(2015) 4180 myönnettiin 331 135 euron ennakko Evrosin osalta ja komission päätöksellä C(2015) 4181 myönnettiin 658 560 euron ennakko Keski- ja Länsi-Kreikan osalta. Tämä on kummassakin tapauksessa 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoitusosuudesta.

(10)Luonnonkatastrofien vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että Evrosjoen tulvat aiheuttivat vahinkoja erityisesti maataloussektorilla. Noin 17 500 hehtaaria maata jäi tulvaveden alle. Maatalouden infrastruktuuria, varastoja ja satoja tuhoutui. Teitä vaurioitui tai tuhoutui 150 km. Vesihuollon infrastruktuuri kärsi vahinkoja 17 yhdyskunnassa. Tulvat vaurioittivat myös julkisia rakennuksia (kouluja, kuntosaleja, kirjastoja). Epeiroksen alueen länsi-, keski- ja pohjoisosat, Aitoloakarnania, Evrytania, Fthiotida, Thessalia ja Peloponnesos kärsivät rankkasateista ja myrskyistä, minkä lisäksi vuoristossa esiintyi runsaita lumisateita ja myrskyisiä etelätuulia sekä merellä että rannikkoalueilla. Tämän seurauksena syntyi sähkökatkoksia, joet tulvivat uomastaan ja laajat maanvyörymät katkaisivat kulkuyhteydet useisiin vuoristokyliin, joiden asukkaat oli evakuoitava. Katastrofissa vaurioitui yli 60 prosenttia Epeiroksen tieverkosta. Maatalouden alalla menetettiin satoa viljelysmailla. Varastot, kodit, liikehuoneistot, karja- ja maatilat kärsivät vahinkoja. Myös eräät Kreikan kulttuuriperintökohteet olivat uhattuina. Esimerkiksi Arakhthosjoen tulva vei mennessään Plakan historiallisen sillan Tzoumerkassa.

(11)Kreikan viranomaiset arvioivat asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 308,445 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimiin liittyvistä kustannuksista (196 miljoonaa euroa) aiheutui liikenteen alalla. Toiseksi suurin, 83 miljoonan euron kustannuserä, liittyy suojaavan infrastruktuurin turvaamiseen.

(12)Katastrofialueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa (ERI-rahastot) (2014–2020) tarkoitettuja ”vähemmän kehittyneitä alueita”. Kreikan viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

(13)Katastrofiriskin ehkäisyä ja -hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Päivitetty tulvariskien alustava arviointiraportti toimitettiin komissiolle marraskuussa 2012. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston yhteisrahoittamasta toimenpideohjelmasta ”Infrastruktuuri, liikenne, ympäristö ja kestävä kehitys” rahoitetaan osana vuosien 2014–2020 kansallista strategista viitekehystä talouden temaattisen tavoitteen nro 5 nojalla toimia, joilla pyritään vastaamaan ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin ja sopeutumaan uusiin, kuiviin ja lämpimiin ilmasto-olosuhteisiin ja mahdollisiin äärimmäisiin sääilmiöihin, kuten tulviin.

(14)Hakemuksen jättöpäivänä Kreikkaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

(15)Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

3.RAHOITUS

Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 ja erityisesti sen 10 artiklassa säädetään, että rahaston varoja voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 500 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) yli rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärien. Edellytykset tuen saamiselle rahastosta on määritelty Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002, sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 11 kohdassa vahvistetaan rahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Rahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Seuraavassa esitetään Bulgarian ja Kreikan hakemuksiin perustuva laskelma rahastosta kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta tuesta: