Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Kulttuuri 2007 -ohjelman perustamisesta (2007-2013) {SEK(2004) 954} /* KOM/2004/0469 lopull. - COD 2004/0150 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Kulttuuri 2007 -ohjelman perustamisesta (2007-2013) {SEK(2004) 954} (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto: taustaa 1.1 Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artikla on soveltuva oikeusperusta yhteisön toiminnalle kulttuurin alalla. Tässä artiklassa korostetaan, että toiminnassa on noudatettava kahta perusperiaatetta: ne ovat toisaalta kulttuurien monimuotoisuus toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ja toisaalta yhteisen kulttuuriperinnön korostaminen ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö. Kyseessä on siten kulttuuriyhteistyön kannustaminen jäsenvaltioiden välillä ja niiden toiminnan täydentäminen. 1.2 Perustamissopimuksen 151 artiklan täytäntöönpano Tämän artiklan perusteella tehtiin päätökset kahdesta ensimmäisestä ohjelmasukupolvesta: ensin vuosina 1993-1999 alakohtaisista ohjelmista, joita olivat Kaleidoskooppi, Ariane ja Rafael [1], ja sen jälkeen helmikuussa 2000 Kulttuuri 2000 -ohjelmasta, joka on yhteinen puiteohjelma [2]. Kaikissa näissä ohjelmissa pyrittiin kannustamaan taiteilijoiden luovaa toimintaa ja liikkuvuutta, tarjoamaan mahdollisimman monille mahdollisuus hyödyntää kulttuuripalveluja ja edistämään taiteen ja kulttuurin levitystä sekä kulttuurien välistä vuoropuhelua ja Euroopan kansojen historian tuntemusta. [1] Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökset N:o 719/96/EY (EYVL L 99, 20.4.1996), N:o 2085/97/EY (EYVL L 291, 24.10.1997) ja N:o 2228/97/EY (EYVL L 305, 8.11.1997). [2] Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökset N:o 508/2000/EY (EYVL L 63, 10.3.2000) ja N:o 626/2004/EY (EYVL L 99, 3.4.2004). Euroopan unioni tukee samanaikaisesti myös kulttuuriyhteistyötä tekeviä organisaatioita ja verkostoja, jotka toimivat maanosan yhdentymisen ja eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan toteutumisen puolesta [3], ja on osaltaan mukana varmistamassa pakkosiirtoihin liittyvien keskeisten paikkojen ja arkistoiden säilyttämistä ja niiden muiston vaalimista [4]. [3] Ks. erityisesti 14.11.1991 annettu neuvoston päätöslauselma, joka koskee eurooppalaisia kulttuurialan verkostoja (EYVL C 314, 5.12.1991). [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 792/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004). Lisäksi Euroopan unioni on vuodesta 1985 nimennyt joka vuosi yhden tai useampia Euroopan kulttuuripääkaupunkeja, joille se myös myöntää taloudellista tukea [5]. [5] Kyseessä oli alun perin hallitustenvälinen aloite, ja siitä tehtiin varsinainen yhteisön toimi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1419/1999/EY (EYVL L 166, 1.7.1999). 2. Uuden ohjelman perusta 2.1 Laaja analysointi- ja suunnittelutyö Uuden ohjelman valmistelemiseksi ja yhteenvedon laatimiseksi kulttuuriyhteistyön alaan liittyvistä toimista suoritettiin arviointeja yhteisön toimista ja ohjelmista kulttuurialalla [6]. Näiden arviointien lisäksi otettiin huomioon kulttuurisektorilta saadut lukuisat kannanotot sekä komission kokemukset kulttuuriohjelmien täytäntöönpanosta. [6] Aiempien kulttuuriohjelmien (Kaleidoskooppi, Ariane ja Rafael) jälkiarviointi, Kulttuuri 2000 -ohjelman väliarviointi, kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden arviointi. Lisäksi komissio toteutti useita tulevaisuuteen suuntautuvia toimia. Komissio järjesti kulttuuriyhteistyötä käsittelevän foorumin [7], antoi asiantuntijaryhmälle tehtäväksi pohtia tulevaa kulttuuriohjelmaa [8] ja järjesti julkisen kuulemismenettelyn [9]. Komissio järjesti myös seminaareja ja osallistui seminaareihin, joissa käsiteltiin laaja-alaisia tai sektorikohtaisia aiheita, ja tilasi erilaisia tutkimuksia kulttuuriyhteistyöhön liittyvistä aiheista [10]. [7] Marraskuun 21.-22. päivänä 2001 järjestetty foorumi, joka käsitteli kulttuuriyhteistyötä Euroopassa. [8] Tässä yhteydessä asiantuntijaryhmä laati kesäkuussa 2003 raportin, joka koski uuden kulttuurin puiteohjelman laatimista ("Towards a new cultural framework programme of the European Union"). [9] Tulevaa eurooppalaista kulttuuriohjelmaa koskeva julkinen kuulemismenettely, joka toteutettiin huhti-heinäkuussa 2003 Internetissä. [10] Tutkimus kulttuurisektorin työllisyyspotentiaalin hyödyntämisestä ja kehittämisestä digitaaliaikana (kesäkuu 2001), tutkimus henkilöiden ja tuotantojen liikkumisesta ja vapaasta liikkuvuudesta kulttuurin alalla Euroopassa (huhtikuu 2002), eurobarometri-tutkimukset osallistumisesta kulttuurin alalla Euroopan unionissa (huhtikuu 2002), toteutettavuustutkimus kulttuuriyhteistyön eurooppalaisen seurantakeskuksen perustamisesta (elokuu 2003), raportti kulttuuriyhteistyön tilasta Euroopassa (lokakuu 2003). Komissio otti ehdotustaan laatiessaan myös huomioon neuvoston, Euroopan parlamentin ja alueiden komitean työt [11]. [11] Ks. erityisesti neuvoston päätöslauselmat, annettu 25.6.2002 (EYVL C 162, 6.7.2002) ja 19.12.2002 (EYVL C 13, 18.1.2003), Euroopan parlamentin päätöslauselmat, annettu 5.9.2001 (EYVL C 72 E, 21.3.2002), 28.2.2002 (EYVL C 293 E, 28.11.2002) ja 21.10.2002 (EYVL C 300 E, 11.12.2003), sekä 9.10.2003 annettu alueiden komitean lausunto, joka koski Kulttuuri 2000 -ohjelman jatkamista. 2.2 Tärkeimmät tulokset Tämä erittäin laaja työ osoitti ensinnäkin Euroopan unionin kulttuuritoiminnan oikeutuksen ja asiaankuuluvuuden. Sen lisäksi se osoitti myös joitain puutteita, jotka uudessa ohjelmassa on tarkoitus korjata. 2.2.1 Eurooppalainen kulttuuritoiminta Yhteisön toiminta on nykyisellään liian hajanaista. Kulttuuri 2000 -puiteohjelman rinnalla on pääasiassa kaksi suurta yhteisön toimea: tuki kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille ja Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma. Niiden yhteys tähän ohjelmaan on vähäinen, jopa olematon. Tämä toiminnan hajautuminen kolmeen toimeen haittaa yhteisön imagoa kansalaistensa keskuudessa, koska he eivät ole tietoisia niistä mittavista ponnisteluista, joilla pyritään säilyttämään alueen kulttuurit ja niiden kukoistus, tai kulttuuriulottuvuuden huomioon ottamisesta Euroopan rakentamisessa. Tämä hajanaisuus haittaa erityisesti koko toiminnan yhtenäisyyttä. 2.2.2 Kulttuuri 2000 -ohjelma Kulttuuri 2000 -ohjelmalla on liian monia tavoitteita suhteessa sen käytössä oleviin rajallisiin varoihin. Tämä haittaa ohjelman tehokkuutta ja käyttäjäystävällisyyttä, koska tuetut ohjelmat voivat moninaisuutensa ja monimuotoisuutensa vuoksi antaa hajanaisen kuvan. Lisäksi alan toimijat ovat todenneet, että eri kulttuurialojen erotteleminen omiin lokeroihinsa Kulttuuri 2000 -ohjelman sisällä koetaan rajoituksena, koska sen johdosta ei ole mahdollista ottaa tarpeeksi huomioon alan muuttuvaa toimintakenttää, jolloin jotkin kulttuurin ilmaisumuodot voivat jäädä ohjelman ulkopuolelle. 2.2.3 Tuetut toimintamuodot Tiettyjä toimintamuotoja ei oteta huomioon yhteisön kulttuuriohjelmassa. Sen vuoksi nykyisellään ei tueta toimia, joissa pohditaan eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön haasteita ja välineitä. 3. Kolmannen sukupolven ohjelma 3.1 Kattava näkemys Yhteisön toiminnan yleisenä tavoitteena on luoda eurooppalaisten yhteinen kulttuurialue kehittämällä kulttuuriyhteistyötä Euroopassa. Tällä toimella edistetään näin ollen aktiivisesti eurooppalaisen identiteetin kehittymistä sen perustasta lähtien. Kuten komission äskettäin antamassa tiedonannossa [12] todetaan, "Euroopan kansalaiset ovat kaikkien EU-toimien lopullinen kohderyhmä kulttuurin alalla. EU:n toimielimet tarvitsevat kuitenkin välittäjiä tavoittaakseen kansalaiset ja tarjotakseen korkealaatuisia kulttuuritoimia, joilla on eurooppalainen ulottuvuus". Näitä välittäjiä ovat teatterit, museot, ammattialajärjestöt, tutkimuskeskukset, yliopistot, kulttuuri-instituutit, viranomaiset jne. [12] "Kansalaisuus toimivaksi: eurooppalaisen kulttuurin ja monimuotoisuuden edistäminen nuoriso- ja kulttuuriohjelmien sekä audiovisuaalialaa ja kansalaisten osallistumista koskevien ohjelmien avulla", KOM(2004) 154 lopullinen. Edellä mainittujen pohdintojen johtopäätöksenä voidaan todeta, että tavoitteiden määrää olisi vähennettävä ja sen vuoksi olisi asetettava etusijalle pääasiassa seuraavat kolme toimintalinjaa, joista on saavutettu laaja yhteisymmärrys [13]: edistetään kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden liikkumista kansallisten rajojen yli, kannustetaan teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden levitystä yli rajojen ja suositaan kulttuurien välistä vuoropuhelua. Kulttuurialan toimijoille ja sitä kautta kansalaisille olisi tarjottava enemmän tilaisuuksia verkostojen luomiseen, hankkeiden toteuttamiseen, liikkuvuuden lisäämiseen ja kulttuurivuoropuhelun edistämiseen Euroopassa ja muissa maanosissa. Ohjelmasta tuettujen hankkeiden on oltava riittävän laajoja ja niiden on tuotettava mahdollisimman suuri lisäarvo Euroopan tasolla: jokaisessa hankkeessa on sen vuoksi pyrittävä vähintään kahteen näistä tavoitteista. [13] Ks. muun muassa neuvoston päätöslauselma, annettu 21.1.2002 (EYVL C 32, 5.2.2002), neuvoston päätöslauselma, annettu 19.12.2002 (EYVL C 13, 18.1.2003, s. 5), Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 22.10.2002 (EYVL C 300 E, s. 156), Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 4.9.2003, kulttuuriyhteistyöä käsitelleen foorumin päätelmät, julkisen kuulemismenettelyn tulokset sekä asiantuntijaryhmän kesäkuussa 2003 esittämä raportti. Kahteen ensimmäiseen kulttuuriohjelmien sukupolveen verrattuna nyt ehdotetusta ohjelmasta on tarkoitus tehdä johdonmukainen, yleinen ja kattava väline monenvälisen kulttuuriyhteistyön edistämiseksi Euroopassa: ohjelma, jonka avulla voidaan käsitellä alaa kaikessa monimuotoisuudessaan. Ohjelmaan kuuluu kolme toiminnan tasoa, joista kukin koskee kolmea erilaista, toisiaan täydentävää kulttuuriyhteistyön osa-aluetta ja vastaa näin ollen erilaisiin mutta toisistaan riippuvaisiin tarpeisiin. Tässä onkin ohjelman tärkein innovaatio: kattava näkemys, jonka avulla käsitellään kulttuurialaa kokonaisuutena ja vahvistetaan yhteisvaikutuksia. Kutakin toiminnan tasoa vastaa oma toimintalohkonsa. Ensimmäiseen toimintalohkoon kuuluu suora rahoitus yhteistyöhankkeille, jotka ovat pitkäjänteisiä tai toimintaa tunnustelevia tai "erityishankkeita" [14]. Tämä toimintalohko on tarpeen, koska sillä edistetään Euroopan laajuisen kulttuuritoiminnan dynaamisuutta ja toteutetaan toimia, jotka saavat näkyvyyttä Euroopan kansalaisten keskuudessa niin ohjelmaan osallistuvien maiden alueella kuin niiden ulkopuolella. Tämä toimintalohko antaa myös Euroopan unionille mahdollisuuden vahvistaa kulttuurinsa vaikutusta kansainvälisellä tasolla edistämällä hankkeiden runsautta kentällä. [14] Alueiden komitea totesi 9.10.2003 antamassaan lausunnossa kannattavansa paikallisten ja korkeatasoisten kulttuuritoimien edistämistä. Myös Kulttuuri 2000 -ohjelman väliarviointi ja aiempien kulttuuriohjelmien arviointi on osoittanut tämän hankeperustaisen lähestymistavan sopivuuden ja johdonmukaisuuden. Tätä toimintaa on kuitenkin täydennettävä organisoidummalla toiminnalla, jotta yhteistyötä voidaan vahvistaa hankkeisiin pohjaavan toiminnan lisäksi. Siksi toisen toimintalohkon tarkoituksena on yhdistää ohjelmaan kokonaisuudessaan yhteisön toimintaohjelma kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi; toimintatukea myönnetään eurooppalaisille organisaatioille, jotka tekevät pitkäjänteisesti työtä kulttuuriyhteistyön hyväksi tai toimivat eurooppalaisen kulttuurin "lähettiläinä" ja ovat saavuttaneet laajan asiantuntemuksen tällä alalla [15]. [15] Neuvosto korosti 14.11.1991 antamassaan päätöslauselmassa (EYVL C 314, 5.12.1991) kulttuuriorganisaatioiden muodostamien verkostojen tärkeää tehtävää kulttuuriyhteistyön alalla Euroopassa. Monivuotisen tuen tarkoituksena on antaa näille organisaatioille mahdollisuus hyödyntää kokemuksiaan ja kehittää toimintaansa. Organisaatioille tarkoitetun tukiohjelman jatkuvuuden vuoksi olisi myös tuettava toimia, joilla pyritään säilyttämään muistomerkkeinä keskitysleireihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot. Kolmannen toimintalohkon tarkoituksena on antaa tukea analysointi- ja tiedotustoimiin, jotta luotaisiin yhteistyötä edistävä toimintaympäristö. Tähän toimintalohkoon kuuluu kolme toisiaan täydentävää toimea, jotka liittyvät kulttuuriyhteistyöhön eri tasoilla. Ensimmäisen toimen tarkoituksena on edistää käsitteellisten välineiden tuottamista tukemalla kulttuuriyhteistyöhön liittyvien tutkimusten ja analyysien toteutusta. Näin voidaan parantaa tämän ilmiön tuntemusta. Toisen toimen tarkoituksena on poistaa tiettyjä yhteistyön käytännön esteitä kehittämällä tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtoon tarkoitettu Internetissä toimiva väline [16]. Kolmannen toimen tarkoituksena on antaa tukea "kulttuurin yhteyspisteille", joiden avulla varmistetaan uutta ohjelmaa koskevien tietojen kohdennettu, tehokas ja käytännönläheinen levitys. [16] Neuvosto kehotti 21.1.2002 antamassaan päätöslauselmassa (EYVL C 32, 5.2.2002, s. 1) komissiota ja jäsenvaltioita "edistämään jäsenvaltioissa olevien tai tulevaisuudessa mahdollisesti luotavien verkkojen käyttöä yhteistyön helpottamiseksi sekä informaation ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi Euroopan tasolla" ja "edistämään sellaisen kulttuuri-informaation verkottamista, jonka tarkoituksena on eurooppalaisten kulttuurisisältöjen saattaminen kaikkien kansalaisten ulottuville uusimpien tekniikoiden avulla, varsinkin tukemalla edelleen komission alullepanemaa eurooppalaisen sähköisen portaalin kehittämistä ja liittämällä tämä portaali jäsenvaltioissa jo oleviin digitaalisiin kulttuurisisältöihin". Myös kulttuuriyhteistyön seurantakeskuksen perustamista koskeva toteutettavuustutkimus osoitti, että on tarpeen organisoida se valtava tietomäärä, jonka monenlaiset verkostot ja Internet-sivustot tarjoavat kulttuurialan toimijoiden käyttöön. Kussakin toimessa on otettava huomioon kolme erityistavoitetta. 3.2 Uuden ohjelman erityistavoitteet Jäljempänä mainitut erityistavoitteet tuovat todellista lisäarvoa Euroopan tasolla. Sen vuoksi näihin tavoitteisiin pyrkiminen yhteisön toimilla on täysin perusteltua siltä osin kuin niitä ei voida saavuttaa kansallisilla toimilla [17]. Kaikkien yhteisön tukea saavien hankkeiden ja toimien on vastattava vähintään kahteen näistä erityistavoitteista. [17] Em. 19.12.2002 annettu päätöslauselma (EYVL C 13, 18.1.2003, s. 5). 3.2.1 Kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden rajatylittävän liikkuvuuden tukeminen Ammattihenkilöille annetaan edelleen liian hajanaista tietoa sosiaali- ja verosäännöksistä, joita sovelletaan toisessa maassa vietettävän lyhyemmän tai pidemmän jakson aikana. Jotta näiden ammattihenkilöiden liikkuvuutta edistettäisiin, on välttämätöntä kannustaa verkostojen perustamista, lisätä koordinointia ja edistää asiantuntemuksen ja tietojen levittämistä. Kulttuurialaa koskevalla yhteisön toiminnalla kannustetaan kahdentyyppistä liikkuvuutta: liikkuvuus kulttuuripalvelujen tarjoamiseksi (esim. kiertueet) sekä sijoittuminen ja liikkuvuus, jonka tarkoituksena on kouluttautua, tutustua muihin kulttuureihin tai taiteen käytänteisiin ja vaihtaa kokemuksia. 3.2.2 Taideteosten ja taide- ja kulttuurituotteiden rajatylittävän levittämisen kannustaminen Aineellisten ja aineettomien taideteosten ja taide- ja kulttuurituotteiden levittäminen kansallisten rajojen yli aiheuttaa järjestäjälle lisäkustannuksia, jotka liittyvät kuljetuksiin, vakuutuksiin, uusien markkina-alueiden kartoittamiseen, mainoksiin, joilla tehdään tunnetuksi ulkomailla vähemmän tunnettuja teoksia ja taiteilijoita, ja kohdemarkkinoihin tutustumiseen käytettävään aikaan (yhteyspisteet, hallinnolliset muodollisuudet ja säännökset jne.). Tämä tavoite vastaa kuitenkin perustamissopimuksessa asetettuja tavoitteita (3 artiklan 1 kohdan q alakohta ja 151 artikla) ja tiettyjä yhteisön perustehtäviä (sisämarkkinoiden toteuttaminen ja Euroopan integraation vahvistaminen luomalla yhteinen eurooppalainen kulttuurialue). 3.2.3 Kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen Kun kulttuurienvälinen vuoropuhelu perustuu kulttuurien avoimuuteen ja tasa-arvoon, se rikastuttaa osapuolia vastavuoroisesti ja saa etsimään yhteisiä arvoja ja tulkintoja. Lisäksi sillä voi olla olennainen merkitys eri kulttuureja edustavien uusien Euroopan kansalaisten integroitumisessa. 3.3 Välineet 3.3.1 Uusi avoimempi väline Uusi ohjelma on entistä avoimempi, koska sen lähestymistapa ei enää ole alakohtainen (taide- ja kulttuurialan mukainen). Toimijat voivat vapaasti ehdottaa omia kiinnostuksenkohteitaan ja tavoitteitaan vastaavia hankkeita, sekä alakohtaisia että monialaisia, kunhan hankkeilla pyritään vähintään kahteen edellä kuvatuista tavoitteista. Mitään taide- ja kulttuuritoiminnan osaa ei siis lähtökohtaisesti suljeta pois. Yhteisön kulttuuritoiminnasta halutaan avoin laajalle joukolle erilaisia osanottajia viranomaisista verkostoihin, kulttuuriyhdistyksiin ja kulttuurialan yrityksiin, ja tavoitteena on antaa mahdollisuus monille erilaisille yhteistyömuodoille. Ohjelman on myös tarkoitus olla entistä avoimempi kolmansista maista tuleville osallistujille ja erityisesti maille, joita uusi naapuruuspolitiikka koskee. Lisäksi tarkoituksena on tukea hankkeita, jotka toteutetaan Euroopan unionin rajojen ulkopuolella ja joilla edistetään siten eurooppalaisen kulttuurin levitystä. 3.3.2 Uusi kattavampi väline Uusi ohjelma on entistä kattavampi, koska siinä yhdistetään saman rahoitusvälineen alle kulttuuriyhteistyön eri muodot. Ohjelmaan kuuluu kolme suurta toimintalohkoa. 3.3.2.1 Ensimmäinen toimintalohko: kulttuuritoimien tukeminen Tässä toimintalohkossa annetaan suoraa tukea kestoltaan ja laajuudeltaan vaihteleville eurooppalaisille yhteistyöhankkeille, joilla pyritään vähintään kahteen edellä määritellyistä erityistavoitteista. "Yhteistyökeskukset" keskittyvät pitkäjänteiseen yhteistyöhön. Kukin keskus kokoaa yhteen yhden tai useamman sektorin toimijoita erilaisiin monivuotisiin toimiin tai hankkeisiin, jotka voivat olla alakohtaisia tai monialaisia mutta joilla pyritään yhteisiin tavoitteisiin. "Yhteistyötoimet" suuntautuvat luovuuteen ja innovointiin ja avaavat väyliä uudenlaiselle yhteistyölle, jota voidaan joissain tapauksissa jatkaa yhteistyökeskusten yhteydessä. Näiden toimien kesto on korkeintaan vuosi, ja ne kokoavat yhteen eurooppalaisia toimijoita alakohtaisiin tai monialaisiin toimiin. "Erityistoimille" on ominaista niiden "tunnuskuvallinen" ja liittoperustainen luonne. Toimet ovat ulottuvuudeltaan ja laajuudeltaan merkittäviä, ja niiden pitäisi saavuttaa laajaa vastakaikua Euroopan kansojen keskuudessa ja lisätä tietoisuutta kuulumisesta samaan yhteisöön. Lisäksi niiden pitäisi lisätä ymmärrystä jäsenvaltioiden kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja kulttuurienvälisestä ja kansainvälisestä vuoropuhelusta. "Erityistoimiin" kuuluu muun muassa "Euroopan kulttuuripääkaupunki" -tapahtuma, jonka eurooppalaista ulottuvuutta on vahvistettava. 3.3.2.2 Toinen toimintalohko: kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukeminen Yhteistyöhankkeille annettavan suoran tuen lisäksi on annettava toimintatukea kulttuuriyhteistyön alalla toimiville tai eurooppalaisen kulttuurin "lähettiläinä" toimiville organisaatioille. Uuteen ohjelmaan on tarkoitus sisällyttää näille organisaatioille annettava tuki, jotta yhteisön toiminnan johdonmukaisuutta voitaisiin lisätä. Tähän toimintalohkoon kuuluvat myös tuettavat toimet, joilla pyritään säilyttämään pakkosiirtoihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot ja vaalimaan niiden muistoa - näitä symboloivat keskitysleireihin ja muille joukkomurha- ja tuhoamispaikoille perustetut muistomerkit - sekä toimet, joilla pyritään kunnioittamaan uhrien muistoa näillä paikoilla. 3.3.2.3 Kolmas toimintalohko: analysointiin ja tiedon keruuseen ja levitykseen liittyvän työn tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla On välttämätöntä saada käyttöön tietoja ja lukumääriä kulttuuriyhteistyöstä Euroopan tasolla ja erityisesti toimijoiden liikkuvuudesta, teosten levityksestä ja kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta. Näiden tietojen avulla voidaan laajentaa yhteistyön tuntemusta ja luoda sen nopealle kehitykselle suotuisa ympäristö. Ohjelman tarkoituksena on myös kannustaa Internetissä toimivan tehokkaan viestintä- ja tiedotusvälineen kehittämistä. Sen kohteena olisivat yhteistyöhön liittyvät ammattihenkilöiden tarpeet. Jotta varmistettaisiin ohjelmaa koskevien tietojen kohdennettu, tehokas ja käytännönläheinen levitys, siihen kuuluu myös tuki "kulttuurin yhteyspisteille". Nämä kansallisella tasolla toimivat elimet perustetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vapaaehtoisuuden pohjalta. 3.4 Tavoitteena entistä helppokäyttöisempi ohjelma Komissio korosti edellä mainituissa, 10. helmikuuta 2004 ja 9. maaliskuuta 2004 antamissaan tiedonannoissa myös lainsäädäntövälineiden tarkistamista ja tämän hyödyntämistä siten, että yksinkertaistetaan huomattavasti yhteisön lainsäädäntövälineiden toiminta-ajatusta ja toimintaa ja järkeistetään mahdollisuuksien mukaan näitä uusia ohjelmia. 3.4.1 Edunsaajia koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen Komissio tarkastelee kaikkia nykyisin mahdollisia keinoja edunsaajien velvoitteiden keventämiseksi siten, että noudatetaan voimassa olevia varainhoitosääntöjä, erityisesti: - yksinkertaistamalla lomakkeita ja hakemusten jättämistä koskevia sääntöjä - lisäämällä myöntämismenettelyn avoimuutta ja parantamalla hakijoille suunnattua tiedotusta - soveltamalla suhteellisuusperiaatetta aina kun se on mahdollista esimerkiksi käyttämällä kertasuorituksiin perustuvia järjestelmiä pieniin avustuksiin tai selvästi määriteltävissä oleviin kuluihin sekä rajoittamalla vaatimuksia, jotka koskevat pienten avustusten edunsaajina olevien organisaatioiden vakavaraisuuden tarkistamista. 3.4.2 Järkeistetty hallintomalli Komissio pyrkii lisäämään ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta ja osoittaa sen vuoksi sen hallinnoinnin toimeenpanovirastolle tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen [18] sekä yhteisöjen talousarviosta rahoitettavia toimeenpanovirastoja koskevien suuntaviivojen ("Guidelines for the Establishment and Operation of Executive Agencies Financed by the General Budget of the European Communities") [19] mukaisesti. [18] Neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003, annettu 19.12.2002, (EYVL L 11, 16.1.2003). [19] C/2003/4645, 12.12.2003. 4. Päätelmä Euroopan komissio pyrkii luomaan kansallista ja alueellista monimuotoisuutta kunnioittavan yhteisen kulttuurialueen, ja se ehdottaa ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kehittää kansalliset rajat ylittävää kulttuuriyhteistyötä tukemalla kulttuuriyhteistyötoimia, kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivia organisaatioita, tutkimusten ja analyysien tekemistä sekä tiedotus- ja viestintätoimia. Näin ollen komissio esittää Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi liitteessä olevan päätöksen, joka koskee Kulttuuri 2007 -ohjelmaa. 2004/0150 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Kulttuuri 2007 -ohjelman perustamisesta (2007-2013) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [20], [20] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [21], [21] EUVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) On olennaista kannustaa kulttuuriyhteistyötä ja kulttuurivaihtoa Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittamiseksi ja edistämiseksi sekä parantaa Euroopan kansalaisten tietoisuutta Euroopan muista kulttuureista. Kulttuuriyhteistyön ja kulttuurien monimuotoisuuden edistäminen auttaa näin osaltaan tekemään Euroopan kansalaisuudesta konkreettista todellisuutta, kun Euroopan kansalaisia kannustetaan osallistumaan suoraan yhdentymisprosessiin. (2) Kulttuurin olisi osaltaan parannettava Euroopan unionin näkyvyyttä unionin ulkopuolella tuomalla esiin sen kulttuurien monimuotoisuutta ja niiden yhteisiä piirteitä. (3) Kansalaisten kattava liittyminen ja osallistuminen Euroopan yhdentymiseen edellyttää, että heidän yhteisiä arvojaan ja kulttuuriperintöään tuodaan entistä enemmän esiin olennaisena osana heidän identiteettiään ja kuulumistaan yhteiskuntaan, joka perustuu vapauteen, oikeudenmukaisuuteen, demokratiaan, suvaitsevaisuuteen ja solidaarisuuteen. (4) On myös tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja vahvistaa kaikenlaisen syrjinnän torjumista, rasismi ja muukalaisviha mukaan luettuina. (5) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklassa määrätään, että toteuttaessaan tässä artiklassa tarkoitettua toimintaa yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. (6) Kulttuuriohjelmat Kaleidoskooppi, Ariane ja Rafael sekä Kulttuuri 2000, jotka perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä N:o 719/96/EY [22], N:o 2085/97/EY [23], N:o 2228/97/EY [24] ja N:o 508/2000/EY [25], ovat olleet myönteisiä vaiheita kulttuuria tukevien yhteisön toimien täytäntöönpanossa. Näin on saatu runsaasti kokemuksia, erityisesti näiden kulttuuriohjelmien arvioinnista. Yhteisön kulttuuritoimintaa olisi järkeistettävä ja vahvistettava näiden arviointien tulosten, kaikkien asianomaisten osapuolten kuulemisen ja unionin toimielinten työn pohjalta. Sen vuoksi on syytä perustaa ohjelma tätä tarkoitusta varten. [22] EYVL L 99, 20.4.1996, s. 20. [23] EYVL L 291, 24.10.1997, s. 26. [24] EYVL L 305, 8.11.1997, s. 31. [25] EYVL L 63, 10.3.2000, s. 1. (7) Unionin toimielimet ovat eri yhteyksissä ilmaisseet kantansa aiheista, jotka liittyvät yhteisön toimintaan kulttuurin alalla sekä kulttuuriyhteistyöhön: erityisesti neuvosto 25 päivänä kesäkuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa kulttuurialan eurooppalaista yhteistyötä koskevasta uudesta työsuunnitelmasta [26] ja 19 päivänä joulukuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa kulttuurialan eurooppalaista yhteistyötä koskevan työsuunnitelman täytäntöönpanosta [27], Euroopan parlamentti 5 päivänä syyskuuta 2001 antamassaan päätöslauselmassa kulttuuriyhteistyöstä Euroopan unionissa [28], 28 päivänä helmikuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa Kulttuuri 2000 -ohjelman toteuttamisesta [29] ja 22 päivänä lokakuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa teatterin ja esittävien taiteiden merkityksestä ja dynamiikasta laajentuneessa Euroopan unionissa [30] sekä alueiden komitea 9 päivänä lokakuuta 2003 antamassaan lausunnossa, joka koski Kulttuuri 2000 -ohjelman jatkamista. [26] EYVL C 162, 6.7.2002, s. 5. [27] EYVL C 13, 18.1.2003, s. 5. [28] EYVL C 72 E, 21.3.2002. [29] EYVL C 293 E, 28.11.2002, s. 105. [30] EUVL C 300 E, 11.12.2003, s. 156. (8) Neuvosto painotti, että yhteisössä on omaksuttava johdonmukaisempi lähestymistapa kulttuurin alalla ja että eurooppalainen lisäarvo on eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön keskeisen tärkeä peruskäsite sekä yksi yhteisön kulttuuritoiminnan yleisistä edellytyksistä [31]. [31] Em. neuvoston päätöslauselmat, annettu 25.6.2002 ja 19.12.2003. (9) Jotta Euroopan kansojen yhteisestä kulttuurialueesta tulisi todellisuutta, on tärkeää edistää kulttuurialan toimijoiden sekä teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden kansalliset rajat ylittävää liikkuvuutta sekä kulttuurien välistä vuoropuhelua ja kulttuurivaihtoa. (10) Tässä yhteydessä on syytä edistää yhteistyön lisääntymistä kulttuurialan toimijoiden välillä kannustamalla näitä muodostamaan yhteistyökeskuksia, joiden avulla voidaan kehittää yhteisiä toimia, antaa tukea todellista eurooppalaista lisäarvoa tuottaville kohdennetuille toimille, tukea tunnuskuvallisia kulttuuritapahtumia, tukea eurooppalaisia kulttuuriyhteistyötä tekeviä organisaatioita ja kannustaa tutkimusta, joka koskee Euroopan tasolla kiinnostavia aiheita sekä kannustaa tiedon keruuta ja levitystä koskevia toimia kulttuuriyhteistyön alalla. (11) Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta tehdyn päätöksen [32] soveltamiseksi olisi myönnettävä merkittävästi rahoitusta tälle eurooppalaisten keskuudessa hyvin näkyvälle tapahtumalle, joka vahvistaa osaltaan tunnetta kuulumisesta yhteiseen eurooppalaiseen kulttuurialueeseen. Tässä tapahtumassa päähuomio on kiinnitettävä rajatylittävään eurooppalaiseen kulttuuriyhteistyöhön. [32] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1419/1999/EY, tehty 25 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005-2019, (EYVL L 166, 1.7.1999). (12) Olisi annettava tukea sellaisten organisaatioiden toimintaan, jotka toimivat kulttuuriyhteistyön alalla Euroopan laajuisesti ja ovat siten eurooppalaisen kulttuurin "lähettiläitä", ja tätä tukea olisi annettava niiden kokemusten pohjalta, jotka Euroopan unioni on saanut yhteisön toimintaohjelmasta kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 792/2004/EY soveltamisesta [33]. [33] EUVL L 138, 30.4.2004. (13) Olisi myös jatkettava edellä mainitun päätöksen N:o 792/2004/EY mukaisesti aloitettua Euroopan unionin toimintaa natsien keskitysleirien suojelemiseksi historiallisina muistomerkkeinä Euroopassa ja kansainvälisellä tasolla. (14) Yhteisön toiminnan lisäarvon kasvattamiseksi on tarpeen varmistaa tämän päätöksen ja muiden asiaan liittyvien yhteisön politiikan alojen, toimien ja välineiden mukaisesti toteutettavien toimien johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (15) On tarpeen, että ohjelma edistää sananvapauden periaatetta noudattaen unionin pyrkimyksiä kestävän kehityksen edistämiseksi ja kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi. (16) Euroopan unionin ehdokasmaat ja ETA-sopimuksen tehneet EFTA-maat voivat osallistua yhteisön ohjelmiin näiden maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. (17) Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi asiakirjan "Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa", jonka mukaan yhteisön ohjelmien olisi oltava avoimia vakautus- ja assosiaatioprosessin maille yhteisön ja näiden maiden välillä allekirjoitettavien puitesopimusten pohjalta. Näiden maiden on voitava halutessaan ja budjettinäkökohtien ja poliittisten painopistealueiden salliessa osallistua ohjelmaan tai hyötyä rajoitetummasta yhteistyön muodosta lisämäärärahojen ja asianomaisten osapuolten välillä sovittavien erityisten sääntöjen pohjalta. (18) Ohjelman on myös oltava avoin muiden sellaisten kolmansien maiden yhteistyölle, jotka ovat allekirjoittaneet Euroopan yhteisön kanssa kulttuuriosuuden sisältäviä sopimuksia, ja tätä varten on määriteltävä yksityiskohtaiset säännöt. (19) On suotavaa perustaa kulttuuriyhteistyötä varten yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline, nimeltään Kulttuuri 2007 -ohjelma, 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi. (20) Yhteisön toiminta täydentää kulttuuriyhteistyön alalla toteutettavia kansallisen ja alueellisen tason toimia. Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa ehdotetun toiminnan tavoitteita (kulttuurialan toimijoiden rajat ylittävä liikkuvuus Euroopassa, taideteosten ja kulttuuri- ja taidetuotteiden rajat ylittävä levitys sekä kulttuurien välinen vuoropuhelu) niiden kansalliset rajat ylittävän luonteen vuoksi vaan ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (21) Yhteisön tuen osalta olisi otettava huomioon kulttuurialan erityisluonne Euroopassa ja erityisesti valvottava, että hallinnollisia ja rahoitukseen liittyviä menettelyjä yksinkertaistetaan mahdollisimman paljon ja mukautetaan asetettuihin tavoitteisiin sekä kulttuurialan käytänteisiin ja kehitykseen. (22) Komission ja jäsenvaltioiden yhteistyöllä olisi varmistettava tämän ohjelman jatkuva seuranta ja arviointi, jotta siihen voitaisiin tehdä tarkistuksia erityisesti toimenpiteiden täytäntöönpanon tärkeysjärjestyksen suhteen. Arviointiin sisältyy ulkopuolisten, riippumattomien elinten suorittama arviointi. (23) Olisi pantava täytäntöön soveltuvat toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten torjumiseksi ja menetettyjen taikka aiheettomasti maksettujen tai käytettyjen varojen perimiseksi. (24) Tässä päätöksessä olisi vahvistettava ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän olisi pidettävä budjettia koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten välisen sopimuksen [34] 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. [34] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (25) Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä on syytä päättää menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [35] mukaisesti. [35] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (26) On syytä säätää siirtymäsäännöksiä, jotta varmistetaan ongelmaton siirtyminen toisaalta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä N:o 508/2000/EY ja N:o 792/2004/EY perustettujen ohjelmien ja toisaalta tällä päätöksellä perustetun ohjelman välillä, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen ja kesto 1. Tällä päätöksellä perustetaan Kulttuuri 2007 -ohjelma, jäljempänä "ohjelma", joka on monivuotinen yhtenäinen ohjelma yhteisön kulttuuritoimia varten. 2. Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2013 päättyvänä aikana. 2 artikla Ohjelman rahoituspuitteet 1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitettuna kautena vahvistetaan 408 miljoonaksi euroksi. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 3 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää eurooppalaisille yhteistä kulttuurialuetta kehittämällä luovien taiteilijoiden, kulttuurialan toimijoiden ja ohjelmaan osallistuvien valtioiden kulttuurilaitosten välistä kulttuuriyhteistyötä, jotta edistettäisiin Euroopan kansalaisuuden näkyvyyttä. 2. Ohjelman erityistavoitteina on (a) edistää kulttuurialalla työskentelevien henkilöiden kansalliset rajat ylittävää liikkuvuutta; (b) kannustaa teosten ja taide- ja kulttuurituotteiden kansalliset rajat ylittävää levittämistä; (c) suosia kulttuurien välistä vuoropuhelua. 4 artikla Ohjelman toimintalinjat 1. Ohjelman tavoitteet pyritään toteuttamaan panemalla täytäntöön seuraavat toimet, sellaisina kuin ne kuvataan liitteessä: (a) kulttuuritoimien tukeminen * yhteistyökeskukset * yhteistyötoimet * erityistoimet (b) kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukeminen ja toimet, joilla pyritään säilyttämään pakkosiirtoihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot ja vaalimaan niiden muistoa - näitä symboloivat keskitysleireihin ja muille joukkomurha- ja tuhoamispaikoille perustetut muistomerkit - sekä toimet, joilla pyritään kunnioittamaan uhrien muistoa näillä paikoilla (c) analysointiin ja tiedon keruuseen ja levitykseen liittyvän työn tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla. 2. Nämä toimet toteutetaan liitteessä vahvistettujen säännösten mukaisesti. 5 artikla Kolmansia maita koskevat säännökset 1. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat: - ETA:an kuuluvat Efta-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; - ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti; - Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa tehtävien, niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevien puitesopimusten johdosta. Tässä kohdassa mainitut maat osallistuvat täysimääräisesti ohjelmaan, sillä varauksella että vaaditut edellytykset täyttyvät ja lisämäärärahoja maksetaan. 2. Ohjelma mahdollistaa myös yhteistyön muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet Euroopan yhteisön kanssa kulttuuria koskevia lausekkeita sisältäviä assosiaatio- tai yhteistyösopimuksia, lisämäärärahojen pohjalta ja sovittavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. - Edellä 1 kohdassa tarkoitetut Länsi-Balkanin maat, jotka eivät halua osallistua täysimääräisesti ohjelmaan, voivat tehdä yhteistyötä ohjelman kanssa tässä kohdassa säädetyin edellytyksin. 6 artikla Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa Ohjelma mahdollistaa yhteistyön toimivaltaisten kulttuurialan kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon tai Euroopan neuvoston, kanssa yhteisrahoituksen pohjalta ja noudattaen jokaisen toimielimen ja järjestön omia, 4 artiklassa lueteltujen toimien toteuttamista koskevia sääntöjä. 7 artikla Täydentävyys muiden yhteisön toimintavälineiden kanssa Komissio varmistaa ohjelman ja yhteisön muiden toimenpiteiden yhteen sovittamisen erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison, urheilun, kielten, sosiaalisen integroitumisen, syrjinnän torjumisen ja tutkimuksen alalla. 8 artikla Täytäntöönpano 1. Komissio varmistaa tämän ohjelman kohteena olevien yhteisön toimien täytäntöönpanon liitteen mukaisesti. 2. Seuraavista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma, mukaan luettuna ensisijaiset toimintakohteet, sekä valintaperusteet ja -menettelyt; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen ohjelman eri toimien välillä; (c) ohjelman seuranta- ja arviointitoimenpiteet. 3. Kaikista muista tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 9 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kaksi kuukautta. 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 10 artikla Kulttuurin yhteyspisteet 1. Liitteessä olevassa I.3.3 kohdassa määritellyt kulttuurin yhteyspisteet toimivat täytäntöönpanoeliminä, jotka tiedottavat ohjelmasta kansallisella tasolla asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohtaa ja 3 kohtaa noudattaen. 2. Kulttuurin yhteyspisteiden on noudatettava seuraavia periaatteita: - Yhteyspisteellä on oltava riittävän suuri henkilöstö, jolla on alan kansainvälisessä yhteistyöympäristössä tehtävään työhön soveltuva ammatti- ja kielitaito. - Sillä on oltava soveltuva infrastruktuuri, muun muassa tarvittavat atk-laitteistot ja viestintävälineet. - Sen on toimittava sellaisessa hallinnollisessa ympäristössä, jossa se kykenee hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti ja välttämään eturistiriidat. 11 artikla Varainhoitosäännökset 1. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 176 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio voi päättää edunsaajien ominaispiirteiden ja toimien luonteen perusteella, onko syytä poiketa sen tarkistamisesta, että näillä on riittävä ammatillinen tutkintotaso ja pätevyys ehdotetun toimen tai toimintasuunnitelman toteuttamiseen. 2. Rahoitustuki annetaan avustuksen muodossa oikeushenkilöille. Apurahoja voidaan tietyissä tapauksissa myöntää luonnollisille henkilöille neuvoston varainhoitoasetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 114 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio voi myös myöntää luonnollisille tai oikeushenkilöille palkintoja ohjelman yhteydessä toteutetuista toimista tai hankkeista. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 181 artiklan mukaisesti ja toimen luonteen perusteella voidaan sallia kiinteämääräisten summien maksaminen ja/tai yksikkökustannustaulukoiden käyttäminen. 3. Komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 168 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005-2019 25 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1419/1999/EY nojalla nimettyjen Euroopan kulttuuripääkaupunkien tiettyihin yksittäistoimiin voidaan myöntää avustuksia. 12 artikla Ohjelman myötävaikutus muihin yhteisön politiikkoihin Ohjelma vahvistaa Euroopan yhteisön laaja-alaisia politiikkoja, erityisesti (a) edistämällä sananvapauden perusperiaatetta; (b) kannustamalla ottamaan huomioon kestävän kehityksen edistämisen merkitys; (c) edistämällä kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän poistamista. Erityistä huomiota kiinnitetään johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen ohjelman sekä kolmansien maiden kanssa tehtävää kulttuuriyhteistyötä koskevien yhteisön politiikkojen välillä. 13 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen seurannan. Seuranta- ja arviointiprosessin tulokset otetaan huomioon ohjelman täytäntöönpanossa. Tähän seurantaan kuuluu 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen raporttien laadinta. Erityistavoitteita tarkistetaan tarvittaessa seurantaraporttien tulosten perusteella. 2. Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen, ulkopuolisen ja riippumattoman arvioinnin. 3. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle (a) väliarviointiraportin saaduista tuloksista ja tämän ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010; (b) tiedonannon tämän ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011; (c) jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. 14 artikla Siirtymäsäännökset Toimia, jotka on aloitettu ennen 31 päivää joulukuuta 2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 508/2000/EY tai N:o 792/2004/EY nojalla, hallinnoidaan niiden päättymiseen asti näiden päätösten mukaisesti. Päätöksen N:o 508/2000/EY 5 artiklassa säädetyn komitean korvaa tämän päätöksen 9 artiklassa säädetty komitea. 15 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...] LIITE I Toimien ja tapahtumien kuvaus 1. Ensimmäinen toimintalohko: kulttuuritoimien tukeminen 1.1 Yhteistyökeskukset Ohjelmasta tuetaan eurooppalaisten kulttuurialan toimijoiden pitkäjänteisiä ja organisoituja kulttuuriyhteistyökeskuksia. Tuen tarkoituksena on auttaa näitä keskuksia niiden käynnistys- ja organisointivaiheessa tai maantieteellisen laajentumisen vaiheessa. Keskuksia kannustetaan luomaan toiminnalleen kestävä perusta ja saavuttamaan taloudellinen autonomia. Kuhunkin keskukseen on kuuluttava vähintään kuusi toimijaa kuudesta eri maasta, jotka osallistuvat ohjelmaan, ja keskus voi koota yhteen yhden tai useamman sektorin toimijoita erilaisiin monivuotisiin toimiin tai hankkeisiin, jotka voivat olla alakohtaisia tai monialaisia mutta joilla pyritään yhteiseen tavoitteeseen. Kunkin keskuksen pyrkimyksenä on toteuttaa useita organisoituja ja monivuotisia kulttuuritoimia. Nämä toimet on pantava täytäntöön koko sinä aikana, jonka yhteisön rahoitus kestää. Toimilla on pyrittävä vähintään kahteen tämän päätöksen 3 artiklassa mainituista kolmesta erityistavoitteesta. Etusija annetaan niille keskuksille, jotka aikovat toteuttaa toimia, jotka vastaavat mainitussa artiklassa asetettuihin kolmeen erityistavoitteeseen. Keskukset valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [36] (jäljempänä "varainhoitoasetus") ja sen täytäntöönpanotoimien mukaisesti. Valinnan perusteina ovat muun muassa keskuksen järjestelyistä vastaavien organisaatioiden toiminta-alallaan osoittama asiantuntemus, näiden taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet toteuttaa ehdotetut toimet sekä näiden toimien laatu ja asianmukaisuus ohjelman yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden kannalta siten kuin ne on esitetty tämän päätöksen 3 artiklassa. [36] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Keskukset on perustettava yhteistyösopimuksella eli yhteisellä asiakirjalla, jolla on oikeudellinen muoto jossakin osallistuvista maista ja jonka kaikki keskuksen järjestelyistä vastaavat organisaatiot allekirjoittavat. Yhteisön tuki saa olla enintään 50 prosenttia hankkeen talousarviosta, ja se on luonteeltaan aleneva. Se saa olla enintään 500 000 euroa vuodessa. Tämä tuki annetaan viiden vuoden aikana. Ohjeellisena määränä noin 36 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän tukityyppiin. 1.2 Yhteistyötoimet Ohjelmasta tuetaan alakohtaista tai monialaista kulttuuriyhteistyötä eurooppalaisten toimijoiden välillä. Luovuudelle ja innovaatioille annetaan ohjelmassa merkittävä osuus. Erityisesti kannustetaan toimia, joiden tarkoituksena on tutkia yhteistyökohteita niiden kehittämiseksi pitkäjänteisesti. Kukin toimi on suunniteltava ja toteutettava yhteistyössä vähintään neljän kulttuuritoimijan kanssa, jotka ovat kolmesta eri osallistujamaasta, olivatpa nämä toimijat yhden tai usean alan toimijoita. Toimet valitaan ehdotuspyyntöjen perusteella varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanotoimien mukaisesti. Valinnan perusteina ovat muun muassa järjestelyistä vastaavien organisaatioiden toiminta-alallaan osoittama asiantuntemus, niiden taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet toteuttaa ehdotetut toimet sekä näiden toimien laatu ja asianmukaisuus ohjelman yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden kannalta siten kuin ne on esitetty tämän päätöksen 3 artiklassa. Yhteisön tuki saa olla enintään 50 prosenttia hankkeen talousarviosta. Sen on oltava vähintään 60 000 euroa tai enintään 200 000 euroa vuodessa. Tämä tuki annetaan enintään kahdentoista kuukauden ajaksi. Ohjeellisena määränä noin 24 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän tukityyppiin. 1.3 Erityistoimet Ohjelmasta tuetaan myös erityistoimia. Nämä toimet ovat erityistoimia sikäli, että niiden on oltava laajuudeltaan ja kattavuudeltaan merkittäviä, niillä on oltava laaja vaikutuspiiri Euroopan kansojen keskuudessa ja niiden on edistettävä tietoisuutta kuulumisesta samaan yhteisöön ja lisättävä tietoa jäsenvaltioiden kulttuurisesta monimuotoisuudesta sekä edistettävä kulttuurienvälistä ja kansainvälistä vuoropuhelua. Erityistoimilla on pyrittävä vähintään kahteen tämän päätöksen 3 artiklassa mainituista kolmesta erityistavoitteesta. Erityistoimilla edistetään lisäksi yhteisön kulttuuritoiminnan näkyvyyden lisäämistä ja kasvatetaan maanosamme kulttuurista vaikutuspiiriä. "Erityistoimina" voidaan tukea esimerkiksi palkintojen jakamista, kun niillä tuodaan näkyviin taiteilijoita, teoksia tai kulttuuri- tai taidetuotteita, tehdään niitä tunnetuksi kansallisten rajojen ulkopuolella ja edistetään näin liikkuvuutta ja vaihtoa. Lisäksi tässä yhteydessä annetaan merkittävää tukea myös "Euroopan kulttuuripääkaupungeille", jotta autettaisiin sellaisten toimien toteutusta, jotka lisäävät näkyvyyttä Euroopan tasolla ja kansalliset rajat ylittävää kulttuuriyhteistyötä Euroopassa. Tämäntyyppistä tukea voidaan myös antaa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutettaville yhteistyötoimille, joista säädetään tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklassa. Edellä mainitut esimerkit eivät muodosta tyhjentävää luetteloa toimista, joita voidaan tukea tästä ohjelman toimintalohkosta. Erityistoimien yksityiskohtaiset valintasäännöt riippuvat asianomaisesta toimesta. Rahoitus myönnetään ehdotuspyyntöjen ja tarjouspyyntöjen perusteella, paitsi niissä tapauksissa, jotka kuuluvat varainhoitoasetuksen 54 ja 168 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi otetaan huomioon toiminnan laatu ja asianmukaisuus ohjelman yleisen tavoitteen ja erityistavoitteiden kannalta siten kuin ne on esitetty tämän päätöksen 3 artiklassa. Yhteisön tuki saa olla enintään 60 prosenttia hankkeen talousarviosta. Ohjeellisena määränä noin 17 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän tukityyppiin. 2. Toinen toimintalohko: Tuki kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille ja toimille, joilla pyritään säilyttämään pakkosiirtoihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot ja vaalimaan niiden muistoa Tämä tuki annetaan seuraavien kahden avustustyypin muodossa: - joko toiminta-avustuksena, joka on tarkoitettu sellaisen organisaation pysyvään toimintaohjelmaan liittyvien kulujen osarahoitukseen, joka pyrkii yleistä eurooppalaista etua koskevaan tavoitteeseen kulttuurialalla tai tavoitteeseen, joka on Euroopan unionin tämän alan politiikan mukainen (kohta 2.1) - tai avustuksena, joka on tarkoitettu kertaluonteisen toimen osarahoitukseen tällä alalla (kohta 2.2). Nämä avustukset on tarkoitus myöntää vuosittaisten ehdotuspyyntöjen perusteella. Ohjeellisena määränä noin 10 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän toimintalohkoon. 2.1 Toimintatuki kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimiville organisaatioille Tätä tukea voivat saada organisaatiot, jotka toimivat kulttuuriyhteistyön hyväksi huolehtimalla edustustehtävistä yhteisön tasolla, keräämällä ja levittämällä tietoa, jolla helpotetaan yhteisön kulttuuriyhteistyötä Euroopan laajuisesti, verkostoimalla kulttuurialalla Euroopan laajuisesti toimivia organisaatioita, osallistumalla kulttuuriyhteistyöhankkeiden toteutukseen tai toimimalla eurooppalaisen kulttuurin lähettiläinä. Näillä organisaatioilla on oltava todellinen eurooppalainen ulottuvuus. Sen vuoksi niiden on harjoitettava toimintaansa Euroopan tasolla, yksin tai erilaisten koordinoitujen järjestöjen muodossa, ja niiden rakenteella (kirjatut jäsenet) ja toiminnalla on voitava olla vaikutus Euroopan unionin tasolla tai niiden on katettava vähintään seitsemän eurooppalaista maata. Tällaisten toiminta-avustusten edunsaajaorganisaatiot valitaan ehdotuspyynnön perusteella. Valinta perustuu organisaatioiden toimintaohjelman asianmukaisuuteen tämän päätöksen 3 artiklassa mainittujen erityistavoitteiden kannalta. Tämän toimintalohkon mukaisesti myönnetty toiminta-avustus saa olla enintään 80 prosenttia organisaation tukikelpoisista kustannuksista sinä kalenterivuotena, jolle avustus myönnetään. 2.2 Tuki toimille, joilla pyritään säilyttämään pakkosiirtoihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot ja vaalimaan niiden muistoa Tukea voidaan antaa toimille, joilla pyritään säilyttämään pakkosiirtoihin liittyvät keskeiset paikat ja arkistot ja vaalimaan niiden muistoa - näitä symboloivat keskitysleireihin ja muille joukkomurha- ja tuhoamispaikoille perustetut muistomerkit - sekä toimet, joilla pyritään kunnioittamaan uhrien muistoa näillä paikoilla. 3. Kolmas toimintalohko: analysointiin ja tiedon keruuseen ja levitykseen liittyvän työn tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla Ohjeellisena määränä noin 5 prosenttia ohjelmalle osoitetusta kokonaistalousarviosta käytetään tähän toimintalohkoon. 3.1 Analysointiin liittyvän työn tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla Ohjelmasta tuetaan tutkimusten tekemistä ja analysointiin liittyvää työtä kulttuuriyhteistyön alalla. Tuen tarkoituksena on lisätä Euroopan tasolla tehtävää kulttuuriyhteistyötä koskevan tiedon ja lukumääräisten tietojen määrää, erityisesti siltä osin kuin on kyse kulttuurialan toimijoiden liikkuvuudesta, taideteosten ja taide- ja kulttuurituotteiden levityksestä sekä kulttuurien välisestä vuoropuhelusta. Tästä toimintalohkosta voidaan tukea tutkimuksia ja analysointityötä, joilla lisätään rajat ylittävän eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön tuntemusta ja luodaan sen menestykselle suotuisa toimintaympäristö. Erityisesti on kannustettava hankkeita, joiden tarkoituksena on kerätä ja analysoida tilastotietoja. 3.2 Tiedon keruuseen ja levitykseen liittyvän työn tukeminen kulttuuriyhteistyön alalla Ohjelmasta tuetaan tiedon keruuta ja levitystä, joka toteutetaan kehittämällä Internetissä toimiva väline, joka on kohdennettu vastaamaan kulttuurialan ammattihenkilöiden tarpeita rajat ylittävän eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön alalla. Tämän välineen avulla on voitava vaihtaa kokemuksia ja hyviä käytänteitä ja levittää kulttuuriohjelmaa sekä rajat ylittävää eurooppalaista kulttuuriyhteistyötä laajasti koskevaa tietoa. 3.3 Kulttuurin yhteyspisteiden tukeminen Jotta ohjelmaa koskevia tietoja levitettäisiin kohdennetusti, tehokkaasti ja käytännönläheisesti, ohjelmasta tuetaan "kulttuurin yhteyspisteitä". Komissio perustaa nämä kansallisella tasolla toimivat elimet yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vapaaehtoisuuden pohjalta. Kulttuurin yhteyspisteiden tehtävänä on - huolehtia ohjelman markkinoinnista, - helpottaa pääsyä ohjelmaan ja kannustaa mahdollisimman monien ammattihenkilöiden ja kulttuurialan toimijoiden osallistumista sen toimiin tehokkaan tiedotuksen avulla, - pitää yllä pysyviä yhteyksiä niiden eri instituutioiden välillä, jotka antavat tukea kulttuurialalle jäsenvaltioissa, ja edistää näin ohjelman toimien ja kansallisten tukitoimenpiteiden täydentävyyttä, - huolehtia soveltuvalla tasolla tiedotuksesta ja yhteyksistä tähän ohjelmaan sekä muihin kulttuurihankkeille avoimiin yhteisön ohjelmiin osallistuvien toimijoiden välillä. II Ohjelman hallinnointi Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös sellaiset kulut, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden toteuttamisen kannalta välittömästi tarpeellisiin valmistaviin toimenpiteisiin, seurantaan, valvontaan, tarkastuksiin ja arviointiin, esimerkiksi tutkimuksiin, kokouksiin ja tiedotus- ja julkaisutoimintaan. Lisäksi määrärahoilla voidaan kattaa tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoverkkoihin liittyviä kuluja sekä mahdollisia muita kuluja, jotka liittyvät tekniseen ja hallinnolliseen apuun, jota komissio tarvitsee ohjelman hallinnoinnissa. III Valvonta ja tarkastukset Tämän päätöksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti valittujen hankkeiden osalta otetaan käyttöön otoksiin perustuva tarkastusjärjestelmä. Avustuksen saaja säilyttää komission saatavilla kaikki tositteet menotapahtumista viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta. Avustuksen saaja valvoo, että tarvittaessa myös tositteet, joita sen kumppanit tai jäsenet mahdollisesti säilyttävät, annetaan komission saataville. Komissiolla on oikeus suorittaa avustuksen käyttöä koskeva tarkastus joko suoraan henkilöstönsä toimesta tai minkä tahansa valitsemansa pätevän ulkopuolisen organisaation toimesta. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa milloin tahansa sopimuksen voimassaoloaikana sekä viiden vuoden kuluessa avustuksen loppumaksun suorittamisesta. Komissio voi näiden tarkastusten tulosten perusteella tarvittaessa tehdä päätöksiä varojen takaisinperinnästä. Komission henkilöstöllä sekä komission valtuuttamilla ulkopuolisilla henkilöillä on pääsy avustuksen saajan tiloihin sekä oikeus saada kaikki, myös sähköiset, tiedot, joita he tarvitsevat näiden tarkastusten toimittamiseksi. Tilintarkastustuomioistuimella sekä Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on samat oikeudet kuin komissiolla, kuten oikeus päästä avustuksen saajan tiloihin ja oikeus tietojen saantiin. Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksia ja muita väärinkäytöksiä vastaan komissio voi suorittaa itse paikalla tarkastuksia tämän ohjelman puitteissa neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti [37]. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), ja niihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 [38]. [37] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [38] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. IV Tiedotus- ja viestintätoimet 1. Komissio Komissio voi järjestää seminaareja, symposiumeja ja kokouksia ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi ja toteuttaa soveltuvia tiedotus-, mainos- ja levitystoimia sekä ohjelman seuranta- ja arviointitoimia. Tällaiset toimet voidaan rahoittaa avustuksin tai sopimusmenettelyin tai komissio voi järjestää ja rahoittaa ne suoraan. 2. Yhteyspisteet Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät vapaaehtoisuuden pohjalta ohjelman täytäntöönpanoa koskevien hyödyllisten tietojen vaihdon ja vahvistavat sitä kulttuurin yhteyspisteiden välityksellä, jotka toimivat täytäntöönpanoeliminä kansallisella tasolla, asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti. V Budjettivarojen jakautuminen Ohjelman vuotuisten budjettivarojen ohjeellinen jakautuminen // Prosenttia budjetista Toimintalohko 1 (tuki hankkeille) // noin 77 % - yhteistyökeskukset // noin 36 % - yhteistyötoimet // noin 24 % - erityistoimet // noin 17 % Toimintalohko 2 (tuki organisaatioille) // noin 10 % Toimintalohko 3 (analysointi ja tiedotus) // noin 5 % Toimintamenot yhteensä // noin 92 % Ohjelman hallinnointi // noin 8 % FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Education et Culture Activité(s): culture et langues Intitulé de l'action: programme Culture 2007 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 15 04 02 01 - Programme-cadre en faveur de la culture 15 01 04 07 - Programme-cadre en faveur de la culture - Dépenses pour la gestion administrative 15 01 04 30 - Agence exécutive Education et culture 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1. Enveloppe totale de l'action : crédits d'engagement 408,00 millions d'euros 2.2. Période d'application: Du 1er janvier 2007 au 31 décembre 2013 2.3. Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) Millions d'euros (à la 3e décimale) >TAULUKON PAIKKA> b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d'appui (DDA) (cf. point 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières [X] Proposition compatible avec la Communication de la Commission concernant les moyens budgétaires 2007-2013 - COM (2004) 101 du 10 février 2004 Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financière sur les recettes [X] Aucune implication financière sur les recettes (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en oeuvre d'une mesure). 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES >TAULUKON PAIKKA> 4. BASE LÉGALE Article 151 du Traité CE. 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis L'objectif poursuivi est de permettre à l'action communautaire de coopération culturelle de continuer sur une base renouvelée, à la suite du programme "Culture 2000" [39] et du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture [40] qui devraient s'achever le 31 décembre 2006. [39] Le Programme Culture 2000 a été initialement fondé sur la décision du Parlement européen et du Conseil 508/2000/CE du 14 février 2000 (JO L63 du 10.3.2000) établissant ce programme pour la période 2000-2004, puis prolongé de deux années par la décision no 626/2004/CE du Parlement européen et du Conseil du 31 mars 2004 modifiant la décision no 508/2000/CE établissant le programme « Culture 2000 » (JO L 99 du 3.4.2000). [40] Décision du Parlement Européen et du Conseil 792/2004/CE du 21 avril 2004 (JO L138 du 30 avril 2004) établissant un programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture Comme indiqué à l'article 3 de la proposition de décision, l'objectif général du programme proposé est de poursuivre la mise en oeuvre de l'article 151 du Traité, en contribuant à la mise en valeur d'un espace culturel commun aux Européens par le développement de la coopération culturelle entre les créateurs, les acteurs culturels et les institutions culturelles des pays participant au programme. Compte tenu des considérations qui précèdent, les effets directs correspondant aux objectifs spécifiques visés par le programme, à court et à moyen terme, peuvent être groupés comme suit: (a) mobilité transnationale accrue des acteurs de la culture. Deux sortes de mobilité seront encouragées : d'une part, la mobilité pour prestation de services culturels (ex: tournées) ou établissement et, d'autre part, la mobilité dans le but de se former, de se confronter à d'autres cultures ou pratiques artistiques, d'échanger des expériences; (b) circulation transnationale accrue des oeuvres et des produits artistiques et culturels. Il s'agit d'aider la circulation des oeuvres d'art et des produits artistiques et culturels au-delà des frontières nationales, qui entraîne un surcoût pour l'organisateur. Cet objectif correspond à ceux du Traité (articles 3q et 151) et répond à certaines missions communautaires de base (finalisation du marché intérieur et renforcement de l'intégration européenne grâce à la réalisation d'un espace culturel commun, qui serait fondé à la fois sur la diversité nationale et régionale et sur les valeurs partagées par les Européens); (c) dialogue interculturel renforcé. L'objectif est de favoriser un échange fondé sur l'ouverture et l'égalité entre cultures visant à amener, dans le respect des droits fondamentaux de la personne humaine et du principe de diversité culturelle, à un enrichissement mutuel et à la recherche commune de valeurs et interprétations partagées et visera notamment à mieux permettre l'intégration des nouveaux Européens issus de cultures diverses. Par la nature même de ses trois principaux objectifs, le programme Culture 2007 a un caractère clairement multilatéral et, partant, une valeur ajoutée européenne élevée. En effet, bien que les autorités nationales ou régionales contribuent à favoriser les échanges culturels, une étude récente sur l'état de la coopération culturelle en Europe a montré que les gouvernements continuaient à axer leur politique culturelle étrangère sur la coopération bilatérale et qu'une poignée d'Etats membres seulement faisaient de la mobilité culturelle l'une de leurs priorités ou encourageaient au développement du dialogue trans-culturel en allant au-delà des limites plutôt formelles des accords de coopération culturelle bilatéraux ou multilatéraux. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante a) Un rapport d'analyse d'impact étendue, intégrant également les exigences de l'évaluation ex°ante, a été réalisé par les services de la Commission européenne entre septembre 2003 et mars 2004. Ce rapport est disponible sur le site internet Europa [41]. Il inclut notamment un exposé des problèmes que le nouveau programme sera chargé de traiter, une présentation des objectifs généraux, spécifiques et opérationnels de cette nouvelle proposition et des indicateurs pertinents, une analyse des différentes options stratégiques et des mécanismes alternatifs, un examen des risques et des éventuelles incertitudes soulevées par le programme proposé, un exposé des impacts attendus, l'examen de la valeur ajoutée européenne de l'action, les leçons tirées du passé et notamment des évaluations des programmes antérieurs, une analyse coût-efficacité des propositions, etc. [41] Document SEC (2004) xxx b) Brève description des constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante [42]. [42] Communication sur l'évaluation SEC(2000) 1051. L'évaluation ex ante permet d'abord de souligner le bien-fondé et la pertinence de l'action culturelle de l'Union européenne, qui peut à la fois contribuer aux grands objectifs de l'Union européenne tels que le renforcement d'un espace de liberté et de citoyenneté en Europe ou le développement du dialogue interculturel, et répondre aux besoins particuliers du secteur. L'expérience acquise à travers les programmes précédents et Culture 2000 a révélé que la coopération culturelle est un phénomène dont la complexité tend à s'accroître parallèlement au développement des télécommunications et des transports et, d'une manière plus générale, au développement du secteur culturel et de la société civile. L'analyse des besoins exprimés par le secteur ainsi que des différents points de vue permet de conclure à la nécessité d'un nouveau programme, qui serait un outil global et cohérent en faveur de la coopération culturelle et irait au-delà du soutien direct apporté aux actions culturelles. Des observations spécifiques ont été formulées sur un certain nombre de points : - La nécessité d'un budget culturel accru. L'octroi d'une aide communautaire à des projets axés sur la coopération multilatérale est éminemment souhaitable, étant donné que les États membres ont tendance à soutenir essentiellement des projets nationaux ou bilatéraux. Les opérateurs ont également souligné la nécessité d'une aide financière à long terme pour mettre en place des projets de coopération durables. L'appui au fonctionnement de certains réseaux ou associations européennes peut également présenter une importante valeur ajoutée. - La nécessité d'une véritable stratégie globale en ce qui concerne l'action culturelle européenne et d'une action plus cohérente. Le grand nombre d'objectifs de Culture 2000 s'est avéré déroutant et a été considéré comme dommageable à l'efficacité du programme. Les opérateurs ont également mentionné le fait que la division du programme Culture 2000 en différents secteurs ou activités culturels représentait pour eux une contrainte, étant donné que certains projets pluridisciplinaires n'entrent pas dans ces catégories. Les priorités annuelles fixées par le programme semblent être une source de « frustration » pour tous ceux qui ne sont pas éligibles (ou ne le sont que d'une manière limitée). C'est pour répondre à cette demande que l'approche sectorielle a été supprimée dans le cadre du programme et que le nombre d'objectifs spécifiques a été réduit à trois, considérés comme présentant une véritable valeur ajoutée européenne (voir point 5.1.1.). - Un réel besoin d'une plus grande quantité d'informations pratiques et actualisées sur la coopération culturelle [43] et d'une meilleure diffusion des bonnes pratiques. L'attention a fréquemment été attirée sur le manque de travaux de recherche concernant la coopération culturelle en Europe. De tels travaux, ainsi que la collecte de données statistiques, aideraient à asseoir la position de la culture au sein des politiques européennes et contribueraient indirectement à l'essor de la coopération européenne. C'est la raison pour laquelle une partie du programme (troisième volet) est consacrée au soutien à des travaux d'analyse et de collecte de données dans le domaine de la coopération culturelle. [43] Etude sur la mobilité et la libre circulation des personnes et des productions dans le secteur culturel européen et étude de faisabilité sur la création éventuelle d'un observatoire européen de coopération culturelle. - Il semble nécessaire d'accroître la visibilité de l'action communautaire dans le domaine de la culture. Cet objectif pourrait être atteint grâce à un programme plus ciblé et plus cohérent, mais aussi à une meilleure communication autour du programme et des projets soutenus. C'est pourquoi il a été décidé de regrouper au sein d'un seul programme des actions qui relevaient précédemment de programmes différents. Par ailleurs, le nouveau programme apportera à un certain nombre de projets un soutien de plus longue durée que les programmes précédents et renforcera son soutien à des actions emblématiques telles que les capitales européennes de la culture - C'est en tenant compte de ces nécessités que la Commission a élaboré un nouveau programme, de troisième génération, qui tire des enseignements des expériences passées et explore de nouvelles pistes d'actions. 5.1.3 Dispositions prises à la suite de l'évaluation ex post Les travaux d'évaluation des programmes communautaires antérieurs dans le secteur de la culture (évaluation à mi-parcours du programme "Culture 2000" prévue à l'article 8 de la décision n° 508/2000/CE, évaluation des anciens programmes Ariane, Kaléidoscope et Raphaël, évaluation de l'ancienne ligne budgétaire A30-42 intégrée depuis dans le programme de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel) [44] ont fourni des éléments d'appréciation dont il a été tenu compte pour juger de la pertinence de proposer un nouveau programme. [44] Voir rapport d'évaluation réalisé par société PLS Ramboll Management et rapport de la Commission sur l'évaluation - COM(2003) 722. Voir aussi évaluation ex post des anciens programmes culturels Kaléidoscope, Ariane et Raphaël, évaluation des organismes d'intérêt culturel européen : (http://europa.eu.int/comm/culture/eac/sources_info/studies_evaluation/studies_fr.html) Les enseignements du passé peuvent être considérés sous deux angles différents: - a) les enseignements applicables à la conception du programme En ce qui concerne la conception du programme, la Commission a bien pris note des difficultés relevées par les évaluations des autres programmes dans le domaine culturel, par exemple en ce qui concerne le cloisonnement entre les différentes disciplines culturelles au sein du programme « Culture 2000 » mentionné comme étant une contrainte pour les opérateurs, ou encore le nombre trop élevé d'objectifs qui a pu entraîner une dispersion des effets de l'action compte tenu des masses budgétaires relativement limitées. - b) les enseignements applicables à la gestion du programme En ce qui concerne la gestion du programme, la Commission a tenu compte des critiques figurant dans les évaluations d'autres programmes communautaires en envisageant plus particulièrement des mécanismes de mise en oeuvre permettant une gestion simplifiée et allégée. Lors de l'élaboration de la proposition, une attention particulière a été accordée aux critiques émises à l'égard de la gestion de la première phase du programme Culture 2000, la Commission ayant d'ailleurs depuis adopté des mesures pour y remédier. La proposition vise plus particulièrement à éviter dans la mesure du possible: - les procédures financières complexes, - les procédures administratives lourdes, - le caractère tardif des décisions relatives à la sélection des bénéficiaires. L'adoption du présent programme entraînera une diminution du nombre de bases juridiques actuellement en vigueur dans le secteur culturel, qui passeront de deux à une, et de lignes budgétaires, qui seront ramenées de quatre à une. L'existence d'un seul et unique programme financier donnera une visibilité et une cohérence beaucoup plus importantes à l'action communautaire dans le domaine de la coopération culturelle. Le programme sera conçu comme un outil global, cohérent et plus convivial en faveur de la coopération culturelle. Il sera ouvert à tous les secteurs culturels et artistiques, sans catégories préétablies, et à une plus grande variété d'opérateurs culturels, allant des administrations nationales ou locales aux réseaux et entreprises du secteur culturel. La décision législative sera rédigée dans un souci de concision, de simplicité et de souplesse. Par exemple, aux fins d'une lisibilité accrue, certains articles de l'ancienne décision, qui portaient sur des questions assez différentes, seront divisés en articles distincts. Puisque les actions soutenues seront ouvertes à tous les secteurs artistiques et culturels et seront toutes axées sur les trois mêmes objectifs stratégiques, la description des actions soutenues figurant dans les annexes sera plus courte et plus simple. Certains éléments de flexibilité seront introduits dans l'article ayant trait aux aspects financiers. La Commission proposera certaines simplifications pratiques d'une grande importance pour les bénéficiaires, telles que l'autorisation de financements forfaitaires pour de petites contributions ou pour des coûts spécifiques. Lors de la mise en oeuvre de ce programme, la Commission veillera à ce qu'il reste aussi simple et facile à utiliser que possible. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Le nouveau programme tire des enseignements des expériences passées et explore de nouvelles pistes d'actions. Il s'agit d'un programme de troisième génération, après les programmes de la période 1994-1999 (Kaléidoscope, Ariane, Raphaël) et ceux de la période 2000-2006 (Culture 2000, et programme de soutien aux organismes actifs dans le domaine culturel sur la fin de cette période). Durant la période 2004-2006, deux programmes d'action communautaire vont en effet coexister dans le domaine culturel, le programme « Culture 2000 » ainsi que le « programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture ». Cette proposition procède à une simplification de ce système puisqu'elle prévoit l'intégration de la plupart des champs d'action de chacun de ces programmes au sein d'un même programme. Par rapport aux deux premières générations de l'action culturelle, le programme proposé se veut donc un outil cohérent, global et complet en faveur de la coopération culturelle multilatérale en Europe, capable d'en appréhender toute la complexité. Les objectifs du programme sont mis en oeuvre dans les domaines d'intervention suivants : - Premier volet : soutien à des actions culturelles Le programme prévoit un soutien direct à trois catégories de projets européens de coopération, de durée et d'ampleur variables. * Les pôles de coopération * Les actions de coopération * Les actions spéciales - Deuxième volet : soutien à des organismes actifs au niveau européen dans le domaine culturel Ce volet permet d'intégrer au sein du nouveau programme les actions de promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la culture, qui font actuellement l'objet d'un programme distinct. - Troisième volet : soutien à des travaux d'analyse ainsi qu'à la collecte et à la diffusion de l'information dans le domaine de la coopération culturelle Ce volet vise à apporter un soutien à des activités d'analyse et à l'information, afin de créer un environnement propice à la coopération. Il comporte trois actions complémentaires : * Soutien à des travaux d'analyse dans le domaine de la coopération culturelle * Soutien à la collecte et à la diffusion de l'information dans le domaine de la coopération culturelle * Soutien aux points de contact culture Toutes ces actions concernent le secteur culturel européen et les opérateurs des Etats membres et des autres pays participant au programme qui seront susceptibles de participer à des actions de coopération culturelle au niveau européen. De manière plus indirecte, ce sont tous les citoyens européens qui sont visés. Les actions seront financées par les moyens suivants : - subventions destinées à cofinancer des projets bénéficiant également d'une aide du secteur public et/ou privé; le financement à 100 % par la Communauté européenne ne sera pas possible; - financement à 100 % des achats de services (études, publications ou experts). 5.3 Modalités de mise en oeuvre Les mécanismes de mise en oeuvre prévus dans la proposition suivent l'approche communautaire classique en matière de subventions et de cofinancements, fondée sur des demandes de financement détaillées. La Commission assure la mise en oeuvre de ce programme par le biais de ses services et d'une agence exécutive. Des crédits sont à prévoir pour couvrir les dépenses administratives directement liées à l'objectif du programme (études, réunions d'experts, information et publications, contribution aux frais de fonctionnement d'une agence exécutive et autres dépenses d'assistance technique et administrative). Les financements seront accordés à la suite d'appels à propositions et d'appels d'offres, sauf dans des cas relevant des articles 54 et 168 du Règlement financier. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) >TAULUKON PAIKKA> 6.1.2 Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI (crédits d'engagement) >TAULUKON PAIKKA> Ces dépenses incluent la contribution du programme aux frais de fonctionnement de l'agence exécutive Education et culture, notamment les frais de personnel qui seront exposés par cette agence au titre de ce programme. Ces dépenses de personnel correspondent à une estimation de 28 personnes (personnel statutaire de l'agence et agents contractuels) en 2007 et de 36 personnes en 2013; l'augmentation de cet effectif au cours de la période résulte de l'augmentation des volumes d'activité qui seront confiés à l'agence, du fait de la croissance des budgets alloués aux volets dont la gestion lui sera déléguée. 6.2 Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3ème décimale) >TAULUKON PAIKKA> 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES DE FONCTIONNEMENT 7.1 Incidence sur les ressources humaines L'estimation des dépenses relevant de ce point 7 est une estimation moyenne sur la période 2007-2013. Il est envisagé d'augmenter les ressources humaines actuellement affectées à la gestion du programme Culture 2000 afin de prendre en compte l'évolution des crédits opérationnels affectés au programme; ces ressources humaines passeraient de 16 hommes/ans en 2007 à 20 hommes/ans en 2013 (pour 2013, les chiffres figurent entre parenthèses dans le tableau ci-dessous). >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines >TAULUKON PAIKKA> Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l'action >TAULUKON PAIKKA> Les montants correspondent aux dépenses totales de l'action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) // 2 239 750 EUR II. Durée de l'action // 7 III. Coût total de l'action (I x II) // 15 678 250 EUR Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la Direction Générale gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part, de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part, d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Au niveau de la mise en oeuvre du programme, des indicateurs de réalisation ont été définis concernant le nombre de projets à soutenir au titre des différents volets. Le système de collecte des données relatives aux projets et actions cofinancés par le programme fonctionnera à plusieurs niveaux : - les formulaires de demande de subvention; - les rapports d'activité et financiers intermédiaires et finaux présentés par les bénéficiaires à la Commission et que celle-ci doit approuver; - les éventuels audits et visites in situ effectués par le personnel de la Commission. Pour les besoins du suivi, les indicateurs ci-dessous ont été déterminés : Objectifs // Indicateurs Objectif général // Contribuer à l'épanouissement de valeurs culturelles européennes partagées sur la base d'une coopération culturelle accrue entre les artistes, les opérateurs culturels et les institutions culturelles // * Attitudes des bénéficiaires du programme Objectifs spécifiques // Promouvoir la mobilité transnationale des artistes et des opérateurs culturels // * Proportion de projets lancés/exécutés qui visent/visaient expressément à intensifier les déplacements d'artistes et d'opérateurs culturels * Nombre d'artistes participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations * Nombre d'opérateurs culturels participant, par le canal du programme, à des échanges et des collaborations * Proportion de projets correspondants menés à bien qui, s'ils n'avaient pas bénéficié d'un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été entrepris (sur la base d'une enquête réalisée auprès des participants) Encourager la circulation transnationale des oeuvres d'art et des produits artistiques et culturels // * Proportion de projets lancés/exécutés qui visent/visaient expressément à encourager la circulation des oeuvres d'art et des produits artistiques et culturels * Nombre d'oeuvres d'art et de produits artistiques et culturels mis en circulation par le canal du programme * Proportion de projets correspondants qui, s'ils n'avaient pas bénéficié d'un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) Favoriser le dialogue interculturel // * Proportion de projets lancés/exécutés qui visent/visaient expressément à favoriser le dialogue interculturel et promouvoir la diversité culturelle * Proportion de projets correspondants qui, s'ils n'avaient pas bénéficié d'un financement au titre du programme, n'auraient probablement pas été réalisés (sur la base d'une enquête effectuée auprès des participants) Objectifs opérationnels // Soutenir les actions culturelles via: -- des pôles de coopération culturelle -- des actions de coopération -- des actions spéciales // * Nombre de pôles lancés * Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir les pôles (objectif indicatif : 36%). * Nombre d'actions de coopération lancées * Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir les actions de coopération (objectif indicatif : 24%) * Nombre d'actions spéciales lancées * Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir les actions spéciales (objectif indicatif : 17%) Soutenir des organismes européens actifs dans le domaine culturel // * Nombre d'organismes européens actifs dans le domaine culturel soutenus * Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir de tels organismes (objectif indicatif : 10%) Soutenir des travaux d'analyse ainsi que la collecte et la diffusion d'informations dans le domaine de la coopération culturelle // * Nombre d'études et d'enquêtes financées * Nombre de conférences soutenues * Degré d'utilisation du portail d'information * Proportion du budget total alloué au programme utilisée pour soutenir cet objectif opérationnel (objectif indicatif : 5%). 8.2 Modalités et périodicité de l'évaluation prévue La Commission présentera au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions un rapport intermédiaire d'évaluation sur les résultats obtenus et sur les aspects qualitatifs et quantitatifs de la mise en oeuvre du présent programme (au plus tard le 31 décembre 2010) et une Communication sur la continuation du présent programme au plus tard le 31 décembre 2011. Au terme de l'exécution du programme proposé, la Commission présentera au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions un rapport centré sur sa mise en oeuvre (rapport d'évaluation ex post au plus tard le 31 décembre 2015). Ces rapports d'évaluation mettront en particulier en évidence la création de la valeur ajoutée, notamment de nature culturelle et européenne. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Les décisions et conventions de financement conclues entre la Commission et les bénéficiaires prévoient que la Commission et la Cour des comptes effectuent des contrôles in situ dans les locaux des bénéficiaires d'une aide communautaire, et confèrent le pouvoir d'exiger des justificatifs de toute dépense effectuée au titre desdits conventions, accords et engagements juridiques dans les cinq ans suivant la fin de la période contractuelle. Les bénéficiaires sont assujettis à des obligations de déclaration et de comptabilité financière, lesquelles sont analysées sous l'angle du contenu et de l'éligibilité des dépenses, conformément à l'objet du financement communautaire et compte tenu des obligations contractuelles et des principes d'économie et de bonne gestion financière. En annexe aux conventions de financement figurent des informations de nature administrative et financière, destinées à préciser le type de dépenses éligibles dans le cadre de ces conventions. Le cas échéant, une limitation de l'intervention communautaire à la couverture de certains éléments de coût, réels, identifiables et vérifiables dans la comptabilité du bénéficiaire, sera de nature à faciliter le contrôle et l'audit (ainsi que l'évaluation pour les besoins de la sélection) des projets subventionnés.