Uusilla yleiseurooppalaisilla tuotteilla, merkinnöillä ja passeilla varmistetaan, että sijoittajat, kuluttajat ja yritykset voivat saada täyden hyödyn sisämarkkinoista (laajentaa toimintaansa Euroopassa ja kilpailla maailmanlaajuisesti). Käytössä on jo uudet säännöt, joilla vauhditetaan eurooppalaisten riskipääomarahastojen (EuVECA) sijoituksia startup- ja pk-yrityksiin ja edistetään turvattuja ja syviä markkinoita yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle (YLS-arvopaperistaminen). Talouteen saataisiin lisärahoitusta jopa 150 miljardia euroa, jos arvopaperistaminen EU:ssa nousisi samalle tasolle kuin ennen talouskriisiä keskimäärin. Komissio on myös ehdottanut uutta yleiseurooppalaista yksilöllistä eläketuotetta (PEPP), joka voimaannuttaa kuluttajia säästämään eläkeikää varten ja sijoittamaan enemmän säästöjä pääomamarkkinoille ja kanavoi näin lisärahoitusta tuotannollisiin investointeihin. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä tekemään nopeasti päätöksensä tästä ehdotuksesta, jotta kaikilla Euroopan kansalaisilla on mahdollisuus päästä hyödyntämään monenlaisia vaihtoehtoja eläkesäästämisessä niin, että kuluttajansuoja säilyy samalla vankkana.

Komissio on sitoutunut siihen, että pääomamarkkinaunionin rakenneosat ovat valmiit vuoden 2019 puoliväliin mennessä. Ensimmäisiä tavoitteita ja merkittäviä merkkipaaluja on jo saavutettu (ks. liitteessä oleva taulukko), mutta nyt on aika siirtyä eteenpäin ja varmistaa, että kaikki keskeneräiset lainsäädäntöehdotukset saadaan valmiiksi ennen toimikauden päättymistä. Lisäksi komissio ehdottaa tänään EU:n pääomamarkkinoiden kehittämiseen ja yhdentämiseen tähtääviä uusia toimenpiteitä. Loput ehdotukset esitellään toukokuuhun 2018 mennessä, jotta – jos tarvittava poliittinen tahto löytyy – lainsäädäntö voidaan hyväksyä ennen Euroopan parlamentin vaaleja vuonna 2019.

Eurooppa-neuvosto korosti kesäkuussa 2016 pitämässään kokouksessa, että on tärkeää ”varmistaa yrityksille helpompi rahoituksen saanti ja tukea investointeja reaalitalouteen edistämällä pääomamarkkinaunionin tavoitteita”. Ecofin-neuvosto on useaan otteeseen korostanut, kuinka tärkeää pääomamarkkinaunionin toteuttaminen vuoteen 2019 mennessä on. Viimeksi se vahvisti sitoutumisensa tähän ja erityisesti kaikkien väliarvioinnissa esitettyjen toimien toteuttamiseen – yhdeksän ensisijaista aloitetta mukaan luettuina – heinäkuussa 2017. Euroopan parlamentin 19. tammikuuta 2016 antamassa päätöslauselmassa tunnustetaan pääomamarkkinoiden tärkeä rooli käsiteltäessä jäsenvaltioiden talouksien rahoitustarpeita ja korostetaan, että pääomamarkkinaunionissa on kiinnitettävä enemmän huomiota pääomamarkkinoiden loppukäyttäjiin eli yrityksiin ja sijoittajiin.

Pääomamarkkinaunionin toteuttaminen on yhä kiireellisempää nyt, kun Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista, koska EU:n suurin finanssikeskus poistuu sisämarkkinoilta. Sen vuoksi meidän on edettävä entistäkin määrätietoisemmin kohti kehittyneempiä, yhdennettyjä ja paremmin valvottuja pääomamarkkinoita.

EU:n pankkiunionia täydentävän pääomamarkkinaunionin on onnistuakseen myös avattava markkinoita, jotta parannetaan EU:n yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta ja tarjotaan enemmän ja innovatiivisempia sijoitusmahdollisuuksia säästäjille, joilla on nykyään paremmat valmiudet ymmärtää, miten heidän sijoituksiaan käytetään, ja jotka haluavat enemmän valinnanvaraa sijoitusten suhteen. Sen vuoksi pääomamarkkinoiden muutoksen on tarjottava välineet rahoitusteknologian ja kestävän rahoituksen uusien mahdollisuuksien hyödyntämiseen ja helpotettava siirtymistä puhtaampaan ja resurssitehokkaampaan kiertotalouteen.

Syvät ja yhdentyneet pääomamarkkinat lisäävät rajatylittävää yksityistä riskinjakoa euroalueella ja sen ulkopuolella, mikä edistää yksityisen pääoman tuottavaa ja innovatiivista käyttöä, laajentaa ja monipuolistaa rahoituslähteitä ja reaalitalouden rahoituskeinoja sekä vähentää tarvetta julkisen sektorin riskinjakoon. Tämä on ratkaisevan tärkeää sille, kuinka hyvin EU:n taloudet pystyvät vakautumaan ja selviytymään tiettyjä jäsenvaltioita, alueita tai toimialoja koskevista talouden häiriöistä. Tältä osin komissio on puuttunut myös muihin merkittäviin tekijöihin, joista voidaan mainita yhtenäiset ja oikeudenmukaiset työmarkkinat ja väärinkäytöltä suojattu avoin verojärjestelmä sekä järjestämättömien lainojen määrän vähentäminen. Rahoituksen monipuolistamisen puute altistaa järjestelmän joidenkin rahavirtojen volatiliteetista johtuvalle epävakaudelle rakenteellisissa kriiseissä (ks. kuva). Jos eurooppalaiset säästöt sijoitetaan monipuoliseen valikoimaan monenlaisten toimijoiden eri jäsenvaltioissa tarjoamia rahoitustuotteita, jonkin yksittäisen talouden volatiliteetti ja tila ei vaikuta niin paljon säästöistä saatavaan tuottoon.

·sijoitus- ja lainaperusteisille joukkorahoitusalustoille myönnettävä eurooppalainen merkki (”eurooppalaisten joukkorahoituspalvelun tarjoajien merkki”), jota on mahdollista käyttää rajat ylittävässä toiminnassa ja jossa sijoittajien riskit otetaan huomioon oikeasuhteisesti. Merkin avulla joukkorahoituspalvelun tarjoajat voivat laajentaa toimintaansa sisämarkkinoilla. Tämä parantaa rahoituksen saatavuutta yleisesti yrittäjien sekä startup- ja pk-yritysten kannalta. Tämä on myös ensimmäinen konkreettinen tulos FinTech-toimintasuunnitelmassa, jonka tavoitteena on luoda ympäristö, jossa innovatiivisten tuotteiden ja ratkaisujen käyttöönotto ja laajentuminen eri puolille EU:ta on helppoa rahoitusvakautta ja kuluttajansuojaa vaarantamatta.

·Katetut joukkolainat mahdollistava EU:n kehys – Katetut joukkolainat osoittautuivat finanssikriisin aikana vakaiksi ja kustannustehokkaiksi rahoituslähteiksi, ja niitä olisikin kehitettävä edelleen nykyisten kansallisten järjestelmien hyvien käytänteiden pohjalta. Kehyksellä tuetaan talouden rahoitusta ja annetaan sijoittajille samalla laajempia ja turvatumpia sijoitusmahdollisuuksia rahoitusvakautta vaarantamatta.

·Toimenpiteet, joilla vähennetään sijoitusrahastojen markkinoimista EU:ssa yli rajojen vaikeuttavia sääntelyesteitä. Toimenpiteillä pienennetään rajat ylittävän toiminnan aloittamisesta koituvia kustannuksia ja tuetaan sijoitusrahastojen sisämarkkinoiden yhdentymistä. Kilpailun lisääminen antaa sijoittajille enemmän valinnanvaraa ja enemmän vastinetta, mutta sijoittajansuoja säilyy edelleen korkealla tasolla.

2.Selkeämmät ja yksinkertaisemmat säännöt yritysten ja yrittäjien tueksi

Komissio ehdotti marraskuussa 2016 direktiiviä ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, uudesta mahdollisuudesta ja toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi. Tämän tärkeän ehdotuksen tavoitteena on helpottaa tehokkaita uudelleenjärjestelyjä taloudellisissa vaikeuksissa olevien elinkelpoisten yritysten maksukyvyttömyyden ja toimivan yrityksen arvon murenemisen välttämiseksi. Luonnollisille henkilöille ja yksityisyrittäjille ehdotetaan annettavan uusi mahdollisuus vapautua velkavastuusta, jotta he voivat aloittaa puhtaalta pöydältä. Tällä myös kannustetaan yrittäjyyteen. Ehdotus lisää luottamusta siihen, että yritykset täyttävät maksuvelvoitteensa, esimerkiksi maksavat pankkilainansa. Näitä menettelyjä yhdenmukaistamalla aloite poistaa esteitä rajat ylittäviltä investoinneilta ja edistää siten EU:n pääomamarkkinoiden kehitystä. Se estää myös osaltaan järjestämättömien lainojen kerääntymistä pankkeihin tulevaisuudessa ja vähentää tällaisten lainojen nykymäärää. Kun parannetaan vaikeuksissa olevien yrittäjien ja yritysten mahdollisuuksia onnistuneeseen uudelleenjärjestelysuunnitelmaan, useammat yritykset voivat välttää maksukyvyttömyyden ja järjestämättömistä lainoista tulee lainoja, jotka yrittäjät ja yritykset kykenevät maksamaan takaisin. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjää nopeuttamaan näiden tärkeiden sääntöjen hyväksymistä.

Komissio on yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB) koskevan ehdotuksen osana lisäksi ehdottanut puuttumista verojärjestelmän vinoumaan, jossa velanottoa suositaan pääomarahoituksen kustannuksella, varmistamalla oman pääoman ehtoisten instrumenttien liikkeellelaskun vähennyskelpoisuuden. Yritysten uudesta pääomasta voidaan vuosittain vähentää verotuksessa kiinteä osuus, joka muodostuu riskittömästä korkokäyrästä ja riskipreemiosta. Nykyisissä markkinaolosuhteissa osuus olisi 2,7 prosenttia. Tällä kannustetaan yrityksiä etsimään vakaampia rahoituslähteitä ja hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta. Se parantaisi myös rahoitusvakautta, koska vahvan pääomapohjan yritykset olisivat paremmassa asemassa häiriöitä vastaan. Komissio kehottaa neuvostoa nopeuttamaan näiden tärkeiden sääntöjen hyväksymistä.

Komissio ehdottaa nyt myös uusia sääntöjä valtioiden rajat ylittävien liiketoimien helpottamiseksi tarjoamalla oikeusvarmuuden siitä, kuka omistaa rahoitussaamisen. Tämä poistaa oikeudellisen riskin ja mahdolliset järjestelmän kannalta kielteiset vaikutukset. Saatavien siirtäminen on mekanismi, jota suuret ja pienet yritykset käyttävät likviditeetin hankkimiseksi ja luotonsaantiin ja rahoituslaitokset pääomansa käytön optimoimiseksi. Komissio antaa erillisessä tiedonannossa myös lisäohjeita siitä, mitä lainsäädäntöä sovelletaan sen määrittämiseksi, kuka omistaa kohde-etuutena olevat omaisuuserät arvopaperikaupoissa.

Uudet säännöt esitteistä on jo hyväksytty. Ne auttavat yrityksiä hakemaan julkisilta markkinoilta pääoma- ja velkarahoitusta. Pienille ja mid-cap-yrityksille, jotka haluavat hankkia varoja eri puolilta EU:ta, laaditaan uusi EU:n kasvuesite. Vielä on kuitenkin paljon tehtävää, erityisesti sen varmistamisessa, että MiFID II -direktiivissä luotu pk-yritysten kasvumarkkinamerkki on siinä mielessä tasapainoinen, että se antaa riittävän sijoittajansuojan ja välttää tarpeettomat hallinnolliset rasitteet. Tästä syystä komissio aikoo toukokuuhun 2018 mennessä esitellä myös muita toimenpiteitä, jotta saadaan aikaan oikeasuhteisempi sääntelykehys, jolla tuetaan pk-yritysten listautumista pk-yritysten kasvumarkkinoilla.

3.EU:n pääomamarkkinoiden tehokkaampi valvonta

Rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen edellyttää entistä yhtenäisempää ja tehokkaampaa valvontaa. Rajatylittävää toimintaa pyritään edistämään johdonmukaisella sääntelyllä ja valvonnalla, jotka koskevat sekä rahoituslaitoksia että rahoituspalveluja käyttäviä kuluttajia ja yrityksiä. Vaikka rahoitusmarkkinoiden yhdentymisestä ja pääomamarkkinapohjaisesta rahoituksesta voidaan saada suuria etuja, niistä voi myös aiheutua uusia riskejä. Tämän vuoksi on tärkeää välttää sääntelyn katvealueiden hyväksikäyttö ja taata tasapuoliset toimintaedellytykset, johdonmukainen sijoittajansuoja ja rahoitusjärjestelmän vakaus.

Pääomamarkkinaunionin onnistumisen kannalta on erityisesti tarpeen lujittaa Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) valmiutta varmistaa johdonmukainen valvonta ja täytäntöönpano sekä valvoa suoraan tiettyjä pääomamarkkinoita. Tästä syystä komissio on valmis keskustelemaan Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa aktiivisesti ideoista nykyisten neuvottelujen nopeuttamiseksi, jotta pääsemme varmasti yhteisymmärrykseen Euroopan valvontaviranomaisia koskevasta uudelleentarkastelusta ennen vuonna 2019 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Tämä on oleellista pääomamarkkinaunionin onnistumisen kannalta.

Kaupan jälkeisellä markkinainfrastruktuurilla on ratkaiseva asema yhdentyneillä pääomamarkkinoilla. Tämän vuoksi on myös tärkeää varmistaa, että valvontakäytäntöjä lähennetään entisestään ja viranomaisten välistä yhteistyötä tiivistetään, jotta lähestymistapa EU:n keskusvastapuolten valvontaan on yleiseurooppalaisempi. Komissio on ehdottanut uudistuksia keskusvastapuolten valvonnan vahvistamiseksi ja kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä nopeuttamaan näiden tärkeiden sääntöjen hyväksymistä.

Päätelmät

Komissio panee täytäntöön sitoumustaan siihen, että pääomamarkkinaunionin rakenneosat ovat valmiit vuoden 2019 puoliväliin mennessä. Komissio on esitellyt kahdeksan lainsäädäntöehdotusta, joista lainsäädäntövallan käyttäjät ovat hyväksyneet vasta kolme. Tänään esitellään seuraavat neljä lainsäädäntöehdotusta. Komission on määrä esitellä vuoden 2018 toukokuuhun mennessä kaikki vuoden 2015 pääomamarkkinaunionin toimintasuunnitelmassa ja sen vuoden 2017 väliarvioinnissa ilmoitetut lainsäädäntöaloitteet. Komissio on valmis työskentelemään aktiivisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa kaikkien pääomamarkkinaunioniin liittyvien vielä käsiteltävinä olevien ehdotusten parissa.

Komissio ei voi uudistaa EU:n pääomamarkkinoita yksinään. Kaikkien sidosryhmien kansallisella ja Euroopan tasolla on tehtävä oma osuutensa, ja komissio tukee niitä edelleen näissä toimissa. Komissio odottaakin asiasta Eurooppa-neuvostossa 22.–23. maaliskuuta käytäviä keskusteluja ja kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa vauhdittamaan kaikkien pääomamarkkinaunionin toteuttamisen kannalta keskeisten vielä vireillä olevien lainsäädäntöehdotusten käsittelyä sen varmistamiseksi, että ne hyväksytään ennen Euroopan parlamentin vaaleja viimeistään vuoden 2019 puolivälissä.