(10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Tulvariskien arviointia ja hallintaa koskeva EU:n tulvadirektiivi on pantu täytäntöön kansallisilla asetuksilla (Flood Risk Regulations, 2009). Direktiivillä luodaan korkeatasoinen kehys tulvariskien vähentämiseksi koko unionin tasolla ja annetaan jäsenvaltioille lupa täyttää direktiivin vaatimukset aiemmin laadittujen tulvariskiarvioiden ja -suunnitelmien avulla. Ympäristövirasto ja muut riskienhallinnasta vastaavat viranomaiset ovat mahdollisuuksien mukaan käyttäneet tulvariskeistä aiemmin laadittuja kattavia karttoja ja torjuntasuunnitelmia. Niiden lisäksi on tarkoitus laatia tulvariskien hallintasuunnitelmia, joihin kootaan ensi kertaa toimenpiteet, joilla puututaan Englannin kaikkiin paikallisia tulvia aiheuttaviin ongelmiin.

(6)Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä on pienempi kuin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofin johdosta maksettavan tuen myöntämiselle asetettu kynnysarvo, hakemus esitettiin ja tutkittiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi katastrofiksi määritellään luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus koskee useita eri NUTS 2 -tason alueita (ks. alaviite edellä). Välittömien vahinkojen ilmoitettu määrä, 2 412,042 miljoonaa euroa, on 5,77 prosenttia vahinkoalueiden keskimääräisestä painotetusta BKT:stä (vuoden 2014 tietojen perusteella 41 784 miljoonaa euroa), joten se ylittää asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa asetetun 1,5 prosentin kynnysarvon. Yhdistyneelle kuningaskunnalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea solidaarisuusrahastosta.

(5)Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten alustavan arvion mukaan katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä oli 2 300 miljoonaa euroa. Lopullisessa hakemuksessa 22. syyskuuta määrä oli 2 412,042 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 73 prosenttia Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suurkatastrofien osalta vuonna 2016 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka on 3 312,242 miljoonaa euroa (3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina).

(3)Kyproksen hakemus vastaanotettiin 5. syyskuuta 2016 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 14. kesäkuuta 2016, jolloin toteutettiin ensimmäiset viralliset toimenpiteet kuivuutta vastaan. Komissio sai pyynnöstä 21. lokakuuta 2016 lisätietoja, jotka vahvistivat, että kyseinen päivämäärä oli oikea. Näin ollen hakemus vastaanotettiin asetuksessa säädetyn määräajan puitteissa.

(4)Hakemuksessaan Kypros pyysi asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 17. marraskuuta 2016 täytäntöönpanopäätöksen C(2016) 7572, jonka nojalla Kyprokselle maksettiin 729 876 euron ennakko eli 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoituksesta.

(5)Kyproksen viranomaisten arvion mukaan katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 180,803 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 1,78 prosenttia Kyproksen BKTL:sta ja ylittää Kyprokseen vuonna 2016 suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka oli 100,412 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia BKTL:sta vuoden 2014 tietojen perusteella). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää suurkatastrofeja koskevan kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit.

(6)Katastrofin vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että vesipula aiheutti suuria vahinkoja maataloudelle, kotitalouksille ja ympäristölle. Vaikutukset tuntuivat kaikkiaan 374 kylässä. Suurissa osissa Nikosiaa, Larnakaa ja Famagustaa menetettiin sateenvaraiset viljelmät (kuten ohra, vehnä ja muut kastelemattomat rehusadot) kokonaan. Vesisäiliöiden vedensaanti supistui huomattavasti. Vesipulasta kärsi erityisesti Kouris-pato, joka on vedenpuhdistamojen ja kastelujärjestelmien pääasiallinen lähde. Vuodesta 1901 alkaen kerättyjen tietojen perusteella sademäärä oli lokakuun 2015 ja kesäkuun 2016 välisenä aikana kuudenneksi pienin 104 vuoteen ja neljänneksi pienin 50 vuoteen. Edellä kuvatun kuivuuden lisäksi kesäkuun puolivälissä 2016 Kyproksessa alkoi helleaalto, jonka seurauksena syttyi kaksi suurta metsäpaloa. Ensimmäisessä palossa Argakan alueella tuhoutui 763 hehtaaria valtionmetsää Pafoksessa. Toisessa palossa Solean alueella tuhoutui 1 897 hehtaaria, joista suurin osa kuului Adelfoin valtionmetsään.

(7)Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien kustannukset ovat Kyproksen viranomaisten mukaan arviolta 49 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 46,082 miljoonaa euroa) liittyy metsä- ja maastopalojen torjumiseksi toteutettuihin hätätoimenpiteisiin. Toiseksi eniten kustannuksia (2,484 miljoonaa euroa) aiheutui vahinkoa kärsineiden luonnonalueiden välittömistä kunnostustoimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli ehkäistä maaperän eroosiosta aiheutuvat välittömät vaikutukset.

(8)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”kehittyneempi alue”. Kyproksen viranomaiset eivät ole ilmoittaneet komissiolle, että ne olisivat aikeissa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

(9)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Metsäpalojen osalta sovellettava unionin säädös on pelastuspalvelumekanismista 17 päivänä joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU ja erityisesti sen 6 artikla (Riskinhallinta). Unionin lainsäädäntöön perustuvien vaatimusten täyttämiseksi Kyproksen paloriskit on kartoitettu Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ja Kyproksen tasavallan metsäasioiden osaston tekemän yhteistyösopimuksen No. 21283-2003-10 SOSC ISP CY perusteella. Kuivuudesta maataloudelle aiheutuvan katastrofiriskin hallitsemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 säädetään yhteisen maatalouspolitiikan piiriin kuuluvan tulonvakautusvälineen perustamisesta ja käyttöönotosta. Kypros on ilmoittanut, ettei se aio käyttää tulonvakautusvälinettä.

(10)Hakemuksen jättöpäivänä Kyprosta vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

(11)Kyproksen viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

2.3Portugali – Madeiran tulipalot vuonna 2016

(1)Portugaliin kuuluva Madeiran saari kärsi 8.–13. elokuuta 2016 laajoista metsä- ja maastopaloista, jotka levisivät 6 000 hehtaarin suuruiselle alueelle. Palot syttyivät korkean lämpötilan, erittäin voimakkaiden tuulten ja erittäin vähäisen kosteuden seurauksena. Paloissa tuhoutui elintärkeää julkista infrastruktuuria, julkisia rakennuksia, yksityiskoteja, liikeyrityksiä ja viljelmiä.

(2)Palot ovat luonnonkatastrofeja, joten ne kuuluvat solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan.

(3)Portugalin hakemus vastaanotettiin 21. syyskuuta 2016 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 8. elokuuta 2016. Näin ollen hakemus vastaanotettiin asetuksessa säädetyn määräajan puitteissa.

(4)Hakemuksessaan Portugali pyysi asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 9. marraskuuta 2016 täytäntöönpanopäätöksen C(2016) 7250, jonka nojalla Portugalille maksettiin 392 500 euron ennakko eli 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoituksesta.

(5)Portugalin viranomaisten arvion mukaan katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 157 miljoonaa euroa. Tämä määrä on vain 15 prosenttia Portugaliin suurkatastrofien osalta vuonna 2016 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka on 1 026,714 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia 171 119 miljoonan euron määrästä vuoden 2014 hintoina).

(6)Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä on pienempi kuin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofin johdosta maksettavan tuen myöntämiselle asetettu kynnysarvo, hakemus esitettiin ja tutkittiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi katastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Koska Portugalin hakemus koskee Madeiran saarta (PT30 - Região Autónoma da Madeira), sovellettava BKT:hen perustuva kynnysarvo on 1 prosentti, sillä kyseessä on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettu syrjäisin alue. Välittömien vahinkojen ilmoitettu määrä, joka on 157 miljoonaa euroa, on 3,84 prosenttia alueen BKT:sta (joka on vuoden 2014 tietojen mukaan 4 085 miljoonaa euroa), joten se ylittää asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa asetetun 1 prosentin kynnysarvon. Portugalille voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea solidaarisuusrahastosta.

(7)Pääkaupunki Funchal ja Calhetan kunta kärsivät katastrofin seurauksena vakavia vahinkoja, jotka vaikuttivat voimakkaasti väestön jokapäiväiseen elämään ja omaisuuteen. Kolme ihmistä menetti henkensä. Palaneen alueen pinta-ala on 6 000 hehtaaria, josta 560 hehtaaria kuuluu Natura 2000 -verkoston suojelualueisiin. Myös valtion omistama kuuluisa historiallinen kohde Quinta do Monte vaurioitui katastrofin seurauksena. Lisäksi Portugali ilmoitti, että vahinkoja oli aiheutunut 233 asuinrakennukselle, joista 154 tuhoutui kokonaan. Vahinkoja kärsivät myös useat maatilat, 24 liikeyritystä ja 5 hotellia sekä paikallinen koulu ja sairaala. Lisäksi perusinfrastruktuuri vaurioitui, muun muassa 400:aa kuluttajaa palveleva sähkönsiirtolinja.

(8)Asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien kustannukset ovat Portugalin viranomaisten mukaan arviolta 7,347 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 1,816 miljoonaa euroa) koskee väliaikaista majoitusta. Toiseksi suurin kustannuserä (1,756 miljoonaa euroa) liittyy raivaustoimenpiteisiin.

(9)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”vähemmän kehittynyt alue”. Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

(10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Portugalin esittämässä hakemuksessa esitellään yksityiskohtaisesti käytössä olevia ehkäiseviä toimenpiteitä. Esimerkiksi ministerineuvoston päätöslauselmalla N:o 56/2015 (julkaistu 30.7.2015 Portugalin tasavallan virallisessa lehdessä N:o 147) on hyväksytty ilmastotoimia koskeva strateginen kehys, kansallinen ilmastonmuutosohjelma ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva kansallinen strategia. Ne ovat EU:n lainsäädännön mukaisia strategia-asiakirjoja, joiden tarkoituksena on ehkäistä ja hallita metsäpalojen kaltaisiin luonnonkatastrofeihin liittyviä riskejä.