[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 14.6.2007

KOM(2007) 329 lopullinen

2007/0116 (COD)

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. EHDOTUKSEN TAUSTA |

1.1. Ehdotuksen tavoitteet Tämän ehdotuksen tavoitteena on, että neuvosto ja parlamentti hyväksyvät EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan perusteella päätöksen yhteisön osallistumisesta usean jäsenvaltion toteuttamaan tietotekniikka-avusteista asumista (Ambient Assisted Living) koskevaan yhteiseen T&K-ohjelmaan, jäljempänä ’yhteinen AAL-ohjelma’. Yhteisen AAL-ohjelman yleistavoitteena on tieto- ja viestintäteknologian käytön avulla parantaa iäkkäiden ihmisten elämänlaatua ja vahvistaa teollisuuspohjaa Euroopassa. Yhteisen AAL-ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: - Tukea sellaisten kotona, yhteiskunnassa ja työssä käytettävien hyvää vanhuutta tukevien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden, -palvelujen ja -järjestelmien kehittämistä, joilla parannetaan vanhusten elämänlaatua, itsenäisyyttä, osallistumista sosiaaliseen elämään, taitoja ja työllistämistä ja vähennetään terveys- ja sosiaalikuluja. - Hyvään vanhuuteen tietoyhteiskunnassa liittyvien teknologioiden ja palvelujen tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin kriittisen massan luominen EU:n tasolla, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumiselle suotuisan ympäristön luominen mukaan luettuna. - Teollisten hyödyntämisedellytysten parantaminen tarjoamalla johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen ja sellaisten yhteisten ratkaisujen lokalisoimisen ja mukauttamisen helpottamiseen, jotka sopivat yhteen erilaisten yhteiskunnallisten painotusten ja sääntelynäkökohtien kanssa kansallisella tai alueellisella tasolla koko Euroopassa. 1.2. Ehdotuksen perustelut Tiedonannossa ’i2010 – Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta’ käynnistettiin lippulaiva-aloite ihmisten hoitamiseksi ikääntyvässä yhteiskunnassa. Sitä vastaava toimintasuunnitelma hyvästä vanhuudesta tietoyhteiskunnassa hyväksyttiin XX/X/2007. Vuonna 2006 Riiassa annetussa tietoyhteiskuntaan integroimista koskevassa ministerijulistuksessa[1] luotiin edellytykset osallisuutta tietoyhteiskuntaan koskevalle politiikalle ja suositettiin yhteisen tutkimusaloitteen käynnistämistä tieto- ja viestintäteknologian ja ikääntymisen aloilla. |

120 | Vuonna 2006 antamassaan tiedonannossa "Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin"[2] komissio korosti sitä tosiasiaa, että väestön ikääntyminen on kaikkia EU-maita koskeva haaste ja että uutta teknologiaa voitaisiin käyttää sen kustannusten rajoittamiseen sekä hyvinvoinnin ja iäkkäiden ihmisten aktiivisen yhteiskuntaan osallistumisen lisäämiseen, ja samalla parantaa kilpailukykyä tarkistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisesti. Neuvoston 22. helmikuuta 2007 antamassa päätöslauselmassa "Euroopan väestörakenteen muutoksen tuomat mahdollisuudet ja haasteet: iäkkäiden ihmisten osallistuminen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen" kehotettiin vastaamaan väestöhaasteeseen mm. seitsemännessä puiteohjelmassa. Seitsemännessä puiteohjelmassa painotetaan kansallisten tutkimusohjelmien koordinointia. Yksi tähän tarkoitukseen ehdotetuista päätavoista on yhteisön osallistuminen yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin (EY:n perustamissopimuksen 169 artikla). Erityisohjelmia koskevissa päätöksissä on tätä varten määritelty neljä tutkimusalaa. Näihin sisältyy tietotekniikka-avusteinen asuminen (Ambient Assisted Living eli AAL) Yhteistyö-erityisohjelmassa, jota koskeva päätös tehtiin 19. joulukuuta 2006. Yhteistyö-ohjelman tieto- ja viestintäteknologian työohjelmassa mainitaan erityisesti AAL-aloite ja määritellään synergia ja täydentävyys seitsemännen puiteohjelman kanssa. 1.3. Yleinen tausta Väestön ikääntyminen ja tieto- ja viestintäteknologian asema Euroopan väestö vanhenee. Keskimääräinen elinajan odote oli 55 vuotta vuonna 1920, kun se nyt on jo yli 80 vuotta. Suurten ikäluokkien jäädessä eläkkeelle 65–80-vuotiaiden määrä kasvaa lähes 40 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2030. Tällainen väestömuutos asettaa merkittäviä haasteita Euroopan yhteiskuntaelämälle ja taloudelle. Tieto- ja viestintäteknologia voi olla merkittävässä asemassa näihin haasteisiin vastaamisessa. Tieto- ja viestintäteknologia voi auttaa ikääntyviä ihmisiä parantamaan elämänlaatuaan, pysymään terveempinä ja elämään itsenäisesti pidempään. Innovatiivisia ratkaisuja ollaan kehittämässä useimmiten iän myötä esiintyvien vajavuuksien kohtaamiseen. Tieto- ja viestintäteknologia auttaa ikääntyviä ihmisiä pysymään kauemmin aktiivisina työelämässä tai omassa yhteisössään. Tieto- ja viestintäteknologian avulla voidaan myös tarjota tehokkaampia terveys- ja sosiaalipalveluja (joiden kysyntä kasvaa huomattavasti väestön ikääntyessä), parempaa julkista terveydenhuoltoa sekä mahdollisuuksia innovointiin avo- ja itsehoidossa ja palveluissa. Ikääntyvillä on kollektiivisesti suuri ostovoima, ja kun väestön ikääntymisestä tulee maailmanlaajuinen ilmiö, tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien ratkaisujen vahva perusta Euroopassa voisi toimia ponnahduslautana maailmanlaajuisille vientimahdollisuuksille. On myös selvää, etteivät markkinavoimat yksinään varmista tarvittavien tieto- ja viestintäteknologiapohjaisten ratkaisujen saatavuutta ja käyttöönottoa hyvissä ajoin. Kehitys- ja validointityön korkeiden kustannusten lisäksi syinä tähän ovat heikko tietämys mahdollisuuksista ja käyttäjien tarpeista, riittämätön kokemusten jakaminen, korvaus- ja todistusjärjestelmien hajanaisuus sekä puutteellinen yhteentoimivuus. Kansallisten T&K-ohjelmien koordinointi Yli 80 prosenttia Euroopassa tehtävästä, julkisesti rahoitetusta tutkimustyöstä tapahtuu jäsenvaltioiden sisällä, useimmiten kansallisissa tai alueellisissa tutkimusohjelmissa. Kansallisten ohjelmien koordinoidulla toteutuksella olisi selkeästi positiivinen vaikutus tutkimuksen vaikuttavuuteen ja tuloksiin erityisesti käyttöön otettavien rahavarojen ja inhimillisten voimavarojen kriittisen massan, kansallisiin ohjelmiin kuuluvien näkökulmien moninaisuuden ja täydentävyyden, nykyisten aloitteiden ja osaamisen Euroopan laajuisesta yhdistämisestä saatavien nopeiden tulosten sekä hajanaisuuden ja päällekkyyksien poistumisen vuoksi. Näin myöskin tasoitetaan tietä eurooppalaiselle tutkimuspolitiikalle aloilla, joilla on yhteisiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia painopisteitä, kuten väestön ikääntyminen. Kansallisten tutkimuspolitiikkojen koordinoinnin puute on seitsemännen puiteohjelman vaikutustenarvioinnissa ja ennakkoarvioinnissa todettu merkittäväksi rakenteelliseksi heikkoudeksi EU:n T&K-järjestelmässä. Aiempi toiminta ja kokemukset Aiemmissa puiteohjelmissa on rahoitettu useita tutkimus- ja kehityshankkeita, jotka koskevat ikääntyville ihmisille ja vammaisille suunnattua tieto- ja viestintäteknologiaa sekä sähköistä terveydenhuoltoa. Näissä hankkeissa on luotu osaamis- ja teknologiapohja tulevalle kansallisiin olosuhteisiin mukautetulle soveltavalle tutkimukselle. Perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutetun aiemman aloitteen (kliiniset kokeet Afrikassa, EDCTP) keskeinen opetus on, että tällaisiin hankkeisiin liittyy tieteellisen, hallinnollisen ja rahoituksellisen osion yhdentäminen kansallisten ohjelmien kesken ja että rahoitus vaatii selkeän, monivuotisen sitoumuksen osallistuvilta mailta. |

130 | 1.4. Voimassa olevat aiemmat säännökset Tämä ehdotus täydentää muita seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologiaan sekä ikääntymiseen liittyviä toimia seitsemännessä puiteohjelmassa sekä kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelmassa. Seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologian aihealueeseen sisältyvässä tieto- ja viestintäteknologiaa ja ikääntymistä käsittelevässä tutkimuksessa keskitytään vakioalustojen ja mahdollistavien tekniikoiden pitemmän aikavälin (markkinoilletuontiaika 5+ vuotta) tutkimukseen ja kehittämiseen uusia tuotteita ja palveluja varten. Yhteinen AAL-ohjelma täydentää tätä tuomalla lisäksi mukaan markkinasuuntautuneita tutkimussuuntia, jotka kannustavat erityisesti pk-yritysten eurooppalaiseen yhteistyöhön tiettyjen tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien hyvän vanhuuden tuotteiden, palvelujen ja järjestelmien alalla (markkinoilletuontiaika 2+ vuotta). Yhteisen AAL-ohjelman markkinasuuntautuneella tutkimuksella luodaan perusta kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelman toimille, joissa keskitytään innovointiin ja nykyisten ratkaisujen markkinavalidointiin tiiviissä yhteydessä kansallisiin innovointiympäristöihin. Tämä auttaa saattamaan loppuun syklin tutkimuksesta ja innovoinnista markkinoille saattamiseen. |

2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |

2.1. Intressitahojen kuuleminen |

211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Laajaan kuultujen sidosryhmien joukkoon kuuluu jäsenvaltioiden lisäksi julkishallintoja, tutkimuslaitoksia, korkeakouluja, suuryrityksiä, pk-yrityksiä, järjestöjä, kansainvälisiä organisaatioita ja asiasta kiinnostuneita yksityishenkilöitä. Seitsemännen puiteohjelman sidosryhmien kuulemisen runsaslukuisista vastauksista (1 727) saa hyvän kuvan tutkimusyhteisön ja tutkimuksen käyttäjien mielipiteistä. Erityiskysymyksiä esitettiin 169 artiklan käytöstä tutkimuksen integroimisen ja johdonmukaisuuden lisäämiseen Euroopassa sekä toimien pirstaloitumisen vähentämiseen. Neuvoston pyynnöstä tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean CRESTin kansallisia jäseniä on kuultu säännöllisesti erityisesti integrointiin liittyvistä näkökohdista (tieteellisissä, hallinnollisissa ja rahoitukseen liittyvissä). Vuonna 2006 kuultiin vielä Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelman neuvoa-antavaa komiteaa ISTAGia, tietoyhteiskunnan osallisuutta koskevaan ohjelmaan kuuluvan i2010-alaryhmän johtavia virkamiehiä ja kansallisten tieto- ja viestintäteknologian johtajien ryhmää. Aiempien asiantuntijatyöryhmien työtä täydentämään järjestettiin marraskuussa 2006 työpaja, johon osallistui yli 200 tiedemaailman ja teollisuuden sidosryhmää ja jossa tarkasteltiin teollisuuden näkökulmia, asiaan liittyvän kansallisen tason ohjelman arviointia ja AAL-aloitetta tukevaa kansallista strategiaa. |

212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Seitsemännen puiteohjelman julkisessa kuulemisessa kävi ilmi, että 169 artiklan käyttöä kansallisten tutkimusohjelmien koordinointiin tuettiin vahvasti. CRESTin kuulemisten ja 169 artiklan nojalla toteutetusta EDCTP-aloitteesta[3] saadun kokemuksen perusteella tieteellisten, hallinnollisten ja rahoituksellisten osioiden integroiminen on välttämätön edellytys aloitteen onnistumiselle. Euroopan komissio on vaatinut, että nämä perusteet täytetään 169 artiklaan perustuvissa aloitteissa. Jäsenvaltioiden johtavien virkamiesten kuulemiset ovat ohjanneet yhteisen ohjelman asemointia suhteessa seitsemänteen puiteohjelmaan ja kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelmaan, vahvistaneet EY:n rahoitustuen merkityksen ja tuottaneet suosituksia sen varmistamiseksi, että esteitä osallistumiselle, erityisesti pk-yritysten osallistumiselle on mahdollisimman vähän. T&K-sidosryhmien avoimessa kuulemisessa näkyi asian saama selkeä tuki ja valitun aihealueen erittäin suuri sosiaalinen ja taloudellinen merkitys vahvistui, samoin kuin tieto- ja viestintäteknologian ja yhteisön tuen keskeinen asema. Lisäksi siinä vahvistettiin edelleen keskittyminen soveltaviin T&K-toimiin sekä pk-yritysten tärkeä asema. Byrokratiaa onkin pyritty vähentämään mahdollisimman paljon, jotta niiden osallistuminen helpottuisi. |

2.2. Asiantuntijatiedon käyttö |

229 | Vuonna 2005 järjestetyssä kahdessa työpajassa, joihin osallistui yli 40 merkittävintä sidosryhmää edustavaa asiantuntijaa, mm. tutkijoita, tavarantoimittajia, pk-yrityksiä, käyttäjäjärjestöjä (esim. Euroopan ikäihmisten foorumi AGE ja Euroopan vammaisfoorumi) ja päätöksentekijöitä (esim. tutkimusministerejä ja paikallisviranomaisia), kehitettiin toimintavaihtoehtoja yhteisön tuelle tieto- ja viestintäteknologian ja ikääntymisen alalla. ERA-NET-tukitoimessa tehtiin vuosina 2005–2006 kattava analyysi, johon sisältyi kansallinen kuuleminen osallistumissäännöistä ja joka koski nykyisten kansallisten ohjelmien oikeusperustaa ja yhteisen ohjelman mahdollista organisaatiorakennetta, toimintamenettelyjä ja sisältöä. Tuloksia on sovellettu suoraan yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanoehdotuksessa. Markkinatutkimuksista (Walter studies, Seniorwatch, EU@inclusion) on saatu selvästi näyttöä sekä ikääntyvien markkinoiden potentiaalista, jos ikäystävällistä tieto- ja viestintäteknologiaa saadaan kehitettyä, että tarpeesta kehittää ratkaisuja, jotka on räätälöity yksittäisten käyttäjien tarpeisiin ja erilaisiin sosiaalisiin oloihin Euroopassa. Tämä on vahvistettu alueellisissa/alueidenvälisissä tutkimuksissa (esim. Silver Economy network). Erityisesti suositeltiin lyhyemmän aikavälin tutkimuksen tukemista käytettävissä olevaan teknologiaan perustuvien ratkaisujen kehittämiseksi ja demonstroimiseksi (seitsemännen puiteohjelman pitemmän aikavälin tutkimuksen lisäksi) siten, että koko arvoketjun toimijat ovat mukana, sekä EU:n, kansallisen ja alueellisen T&K:n koordinoinnin parantamista nykyisen pirstaloitumisen korjaamiseksi. Tästä syystä ehdotetussa yhteisessä ohjelmassa keskitytään soveltavaan ja markkinasuuntautuneeseen tutkimukseen ja kehittämiseen siten, että siihen osallistuu runsaasti sidosryhmiä ja käyttäjiä tavanomaisen tutkimusyhteisön ulkopuolelta. Toinen huomioon otettu suositus koski eettisten näkökohtien asianmukaista huomioimista. |

230 | 2.3. Vaikutusten arviointi Lähtötilanne: Ei yhteistä ohjelmaa, ei puiteohjelmaa. Kuten tavallisesti, arviointiin otettiin mukaan (hypoteettinen) lähtötilanne, jossa tutkimusyhteisön on tukeuduttava yksinomaan käytettävissä oleviin kansallisiin ohjelmiin. Vaikka useissa kansallisissa ohjelmissa tuetaankin hyvin hyvään vanhuuteen liittyvää tieto- ja viestintäteknologiaa koskevaa T&K:ta, suurin osa niistä ei kykene tukemaan Euroopan laajuisten arvoketjujen yhteistyötä. Yhteisen lähestymistavan tai näkemyksen vahvistamiseen ei myöskään ole olemassa mitään mekanismia. Tämä vaihtoehto johtaisi siihen, että tutkimustyö olisi entistäkin pirstaleisempaa ja julkisten varojen käyttö T&K:hon tehottomampaa tarpeettomien päällekkyyksien ja johdonmukaisen lähestymistavan puuttumisen vuoksi. Vaihtoehto 1: Ei yhteistä ohjelmaa, ainoastaan puiteohjelma. Tässä vaihtoehdossa olisi ainoastaan seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettavaa tieto- ja viestintäteknologiaan ja ikääntymiseen liittyvää tutkimusta, joka olisi vakioalustojen ja mahdollistavien tekniikoiden pitemmän aikavälin T&K:ta (markkinoilletuontiaika 5+ vuotta). Tällainen erittäin innovatiivinen ja eteenpäinsuuntautuva tutkimus jättää kuitenkin kriittisen aukon sellaiseen Euroopan laajuiseen markkinasuuntautuneeseen tutkimukseen ja hyvään vanhuuteen liittyvän tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen, jossa markkinoilletuontiaika on 2–3 vuotta ja jossa koko arvoketju olisi mukana kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Puiteohjelma ei ole paras väline markkinasuuntautuneeseen tutkimukseen monille tieto- ja viestintäteknologian sekä ikääntymisen alalla toimiville pk-yrityksille, ja siihen osallistuminen edellyttää niiltä myös paljon oppimista. Seitsemännen puiteohjelman ERA-NET- ja ERA-NET+-koordinointijärjestelmät eivät takaa pysyvää vipuvaikutusta kansallisten ohjelmien koordinointiin. Tästä syystä seitsemännen puiteohjelman mekanismeja pidetään riittämättöminä. Vaihtoehto 2: yhteinen AAL-ohjelma Yhteisön osallistuminen yhteiseen AAL-ohjelmaan on vaihtoehto, joka vastaa parhaiten tarvetta löytää tieto- ja viestintäteknologiaan ja hyvään vanhuuteen liittyvään T&K:hon sellainen pitkän aikavälin ratkaisu, jossa on johdonmukainen lähestymistapa, kriittinen massa ja tehokasta tukea kaikille asianomaisille toimijoille arvoketjun alusta loppuun. Tämä edesauttaa samaan aikaan seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden saavuttamista, sillä se kattaa suuren osan sellaisesta soveltavasta tutkimuksesta ja innovoinnista, johon pk-yritykset osallistuvat tiiviisti ja jota ei voida helposti käsitellä seitsemännen puiteohjelman välineillä. EU:n rahoituksen vipuvaikutus on 169 artiklaa soveltamalla myös suurempi kuin seitsemännessä puiteohjelmassa vastaavien kansallisten sijoitusten sekä teollisuuden/tutkimusalan hankkeisiin antaman osarahoituksen johdosta. Hankkeiden julkisen rahoitusosuuden ollessa 50 prosenttia EU:n 150 miljoonan suuruisen investoinnin vipuvaikutuksen uskotaan johtavan osallistuvien valtioiden ja tutkimustahojen yhteensä 600 miljoonan euron investointeihin vuosina 2008–2013 eli vähintään kaksinkertaiseen vipuvaikutukseen seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna. |

3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |

305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Yhteinen AAL-ohjelma muodostaa oikeudellisen ja organisatorisen kehyksen laajalle, Itävallan, Belgian, Kyproksen, Tanskan, Suomen, Ranskan, Saksan, Unkarin, Italian, Alankomaiden, Puolan, Portugalin ja Espanjan sekä Israelin, Norjan ja Sveitsin välillä toteutettavalle, hyvää vanhuutta tietoyhteiskunnassa tukevaan tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvää soveltavaa tutkimusta ja innovointia koskevalle eurooppalaiselle ohjelmalle. Osallistujat ovat sopineet koordinoivansa ja toteuttavansa yhdessä toimia, joilla pyritään edistämään yhteistä AAL-ohjelmaa. Niiden yhteisen rahoitusosuuden arvioidaan olevan 150 miljoonaa euroa vuosina 2008–2013. Yhteisen AAL-ohjelman vaikutuksen ja kriittisen massan lisäämiseksi yhteisön olisi osallistuttava ohjelmaan rahoitusosuudella, joka on enintään 150 miljoonaa euroa, edellyttäen että jäsenvaltiot hoitavat toteutuksen ja rahoitukselliset sitoumuksensa tässä päätöksessä vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Riippumattomat asiantuntijat tekevät väli- ja loppuarvioinnin, jossa tarkastellaan yhteisön osallistumisen tuloksellisuutta ja yleistä vaikutusta. Komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat tehdä kaikki tarvittavat tarkastukset sen varmistamiseksi, että yhteisön varoja hoidetaan moitteettomasti ja yhteisön taloudelliset edut suojataan petoksia ja väärinkäytöksiä vastaan. |

310 | Oikeusperusta Yhteistä AAL-ohjelmaa koskeva ehdotus perustuu perustamissopimuksen XVIII osaston 169 artiklaan, joka koskee yhteisön osallistumista useiden jäsenvaltioiden yhteisesti toteuttamiin tutkimusohjelmiin ja tällaisten ohjelmien täytäntöönpanoa varten perustettaviin rakenteisiin. Ehdotukseen sisältyy välillinen keskitetty hallinnointi varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. |

320 | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuus turvataan sillä, että ehdotus perustuu 169 artiklaan, jossa nimenomaisesti määrätään yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen ohjelmaan; kaikki toiminnalliset seikat toteutetaan mahdollisuuksien mukaan kansallisella tasolla varmistaen samalla yhteisen ohjelman johdonmukainen toteuttaminen Euroopan tasolla. Jäsenvaltiot eivät seuraavista syistä pääse yksinään ehdotuksen tavoitteisiin: |

ikääntyville kohdistettua tieto- ja viestintäteknologiaa ja -palveluja koskevaa erityis- ja huippuosaamista esiintyy yli kansallisten rajojen, eikä sitä näin ollen saada koottua yhteen ainoastaan kansallisella tasolla; ilman johdonmukaista Euroopan tason lähestymistapaa ja kriittistä massaa on olemassa suuri riski, että toimissa on päällekkäisyyksiä, mikä johtaa kulujen lisääntymiseen; on epätodennäköistä, että hyvään vanhuuteen liittyvien yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen todellisia sisämarkkinoita syntyy ilman Euroopan laajuista yhteistä ohjelmaa. |

321 | Yhteisön tuoma lisäarvo on merkittävä seuraavista syistä: yhteisön toimet varmistavat kansallisen ja yksityissektorin rahoituksen suuremman vipuvaikutuksen (nelinkertainen vipuvaikutus, kun seitsemännen puiteohjelman vipuvaikutus on kaksinkertainen). ehdotettu järjestelmä luo kannustimia kansallisten ja teollisten T&K-investointien ja innovoinnin lisäämiseen ikääntymiseen liittyvän tieto- ja viestintäteknologian alalla ja edistää siten Barcelonan tavoitetta, jonka mukaan T&K:hon olisi investoitava kolme prosenttia EU:n BKT:stä. |

Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. |

Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |

331 | Yhteisön lähestymistapa on kevyt, mutta sillä on suuri katalyyttinen vaikutus: yhteisön tehtävänä on ainoastaan tarjota kannustimia koordinoinnin parantamiseen ja varmistaa yhteisvaikutus seitsemännen puiteohjelman ja kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelman asiaa koskevien täydentävien toimien kanssa. Jäsenvaltiot vastaavat yhteisen strategisen työohjelman laatimisesta ja toiminnallisista näkökohdista. |

332 | Ehdotettu organisatorinen rakenne erityisesti varmistaa, että hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni, koska suurin hallinnollinen työ kanavoidaan kansallisten virastojen kautta tätä tarkoitusta varten luodun yhteisen oikeudellisen rakenteen valvonnassa ja päävastuulla. |

Sääntelytavan valinta |

341 | Ehdotettu sääntelytapa on Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, jota käytetään EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan soveltamiseen. |

4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |

401 | Tämän päätöksen talousarviovaikutukset on jo sisällytetty seitsemännen puiteohjelman oikeusperustaan (18. joulukuuta 2006 tehty päätös 1982/2006/EY, EUVL L 412, 30.12.2006) ja seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelmaan (19. joulukuuta 2006 tehty päätös 2006/971/EY, EUVL L 400, 30.12.2006). |

5. LISÄTIEDOT |

510 | Yksinkertaistaminen |

511 | Ehdotus yksinkertaistaa yksityistahojen hallinnollisia menettelyjä. Erityisesti uudesta yhteisestä ohjelmasta tutkimusrahoitusta saavia hyödyttää se, että he saavat noudattaa tuttuja kansallisia sääntöjä ilman yhteisön rahoitusosuutta koskevaa erillistä raportointivelvoitetta. |

Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke |

531 | Ehdotukseen sisältyy kahden vuoden kuluttua tehtävää väliarviointia koskeva uudelleentarkastelulauseke. Ohjelman kokonaiskesto on kuusi vuotta. |

560 | Euroopan talousalue Ehdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. |

2007/0116 (COD)

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 169 artiklan ja 172 artiklan toisen kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen[4],

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5],

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[6],

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY[7] , jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, mahdollistetaan yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin sekä sellaisiin perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettuihin rakenteisiin, joita luodaan ohjelmien toteuttamista varten.

(2) Seitsemännessä puiteohjelmassa on vahvistettu perusteet tällaisten 169 artiklaan perustuvien aloitteiden toteuttamisalojen määrittelyä varten: merkitys yhteisön tavoitteiden kannalta, asetetun tavoitteen selkeä määritys ja sen merkitys puiteohjelman tavoitteiden kannalta, aiemman perustan olemassaolo (olemassa olevat tai suunnitellut kansalliset tutkimusohjelmat), lisäarvo Euroopan tasolla, kriittinen massa ohjelmien koon ja lukumäärän suhteen ja ohjelmien kattamien alojen samankaltaisuus sekä 169 artiklan käytön soveltuvuus tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

(3) Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta "Yhteistyö", jäljempänä ’Yhteistyö-erityisohjelma’, 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 971/2006/EY[8] todetaan, että ”169 artiklan nojalla toteutettava tietoteknologia-avusteista asumista koskeva toimi” on yksi aloista, joilla yhteisö voi perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla osallistua yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin.

(4) Komissio ehdotti 1 päivänä kesäkuuta 2005 antamassaan tiedonannossa ”i2010 – Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”[9] ikääntyvän väestön hoitamista koskevan lippulaiva-aloitteen käynnistämistä.

(5) Komissio korosti 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassaan tiedonannossa "Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin”[10] sitä tosiasiaa, että väestön ikääntyminen on yksi kaikkien EU-maiden suurimmista haasteista ja että lisäämällä uuden teknologian käyttöä voitaisiin rajoittaa sen kustannuksia, lisätä iäkkäiden ihmisten hyvinvointia ja aktiivista yhteiskuntaan osallistumista sekä parantaa Euroopan talouden kilpailukykyä kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisesti.

(6) Uudistetuissa työllisyyden suuntaviivoissa aktiivista ikääntymistä pidetään keskeisenä tekijänä, ja ikääntymistä koskevassa EU:n toimintamallissa pyritään saamaan käyttöön kaikenikäisten ihmisten täydet mahdollisuudet ja korostetaan tarvetta siirtyä hajanaisista strategioista kattaviin ikääntymisstrategioihin, jotka perustuvat elämänkaariajatteluun.

(7) Yksittäisten jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteuttamia, hyvään vanhuuteen liittyvää tieto- ja viestintäteknologiaa koskevia tutkimus- ja kehitysohjelmia tai -toimia ei nykyisin koordinoida riittävästi Euroopan tasolla, eikä hyvään vanhuuteen liittyvien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknisten tuotteiden ja palvelujen tutkimus ja kehittäminen Euroopan tasolla ole siksi johdonmukaista.

(8) Luodakseen Euroopan tasolla johdonmukaisen hyvään vanhuuteen liittyvää tieto- ja viestintäteknologiaa koskevan lähestymistavan ja toimiakseen tehokkaasti useat jäsenvaltiot ovat perustaneet hyvää vanhuutta tietoyhteiskunnassa tukevan tieto- ja viestintäteknologian alalla tietotekniikka-avusteista asumista ( Ambient Assisted Living) koskevan yhteisen tutkimus- ja kehitysohjelman, jäljempänä yhteinen ’AAL-ohjelma’, luodakseen synergiaa hallintoon ja rahoitusvaroihin ja yhdistääkseen eri Euroopan maissa käytettävissä olevaa osaamista ja voimavaroja.

(9) Yhteisen AAL-ohjelman tavoitteena on vastata väestön ikääntymisen haasteeseen tarjoamalla tarvittava oikeudellinen ja organisatorinen kehys jäsenvaltioiden väliselle laaja-alaiselle eurooppalaiselle yhteistyölle hyvää vanhuutta ikääntyvässä yhteiskunnassa tukevan tieto- ja viestintäteknologian soveltavassa tutkimuksessa ja innovoinnissa. Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kypros, Portugali, Puola, Ranska, Saksa, Suomi, Tanska ja Unkari, jäljempänä ’osallistuvat jäsenvaltiot’, sekä Israel, Norja ja Sveitsi ovat sopineet koordinoivansa ja toteuttavansa yhteisesti toimia, joilla pyritään edistämään yhteistä AAL-ohjelmaa. Niiden yhteisen osallistumisosuuden on arvioitu olevan vähintään 150 miljoonaa euroa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoaikana.

(10) Yhteisen AAL-ohjelman vaikutuksen lisäämiseksi osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi ovat sopineet yhteisön osallistumisesta yhteiseen AAL-ohjelmaan. Yhteisön olisi osallistuttava ohjelmaan enintään 150 miljoonan euron suuruisella rahoitusosuudella. Koska yhteinen AAL-ohjelma vastaa seitsemännen puiteohjelman tieteellisiä tavoitteita ja yhteisen AAL-ohjelman tutkimusala sisältyy seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelman tieto- ja viestintäteknologiaa koskevaan aihealueeseen, yhteisön rahoitusosuus olisi otettava tähän aihealueeseen osoitetuista talousarviomäärärahoista.

(11) Yhteisön rahoitustuen edellytyksenä olisi oltava rahoitussuunnitelma, joka perustuu toimivaltaisten kansallisten viranomaisten muodollisiin sitoumuksiin toteuttaa yhteisesti kansallisella tasolla aloitettuja tutkimus- ja kehitysohjelmia ja -toimia ja osallistua yhteisen AAL-ohjelman yhteisen toteutuksen rahoitukseen.

(12) Kansallisten tutkimusohjelmien yhteinen toteuttaminen edellyttää, että sitä varten on olemassa tai luodaan Yhteistyö-erityisohjelmassa tarkoitettu erityinen täytäntöönpanorakenne.

(13) Osallistuvat jäsenvaltiot ovat sopineet tällaisesta erityisestä täytäntöönpanorakenteesta yhteisen AAL-ohjelman toteuttamiseksi.

(14) Yhteisön rahoitusosuuden saajana olisi oltava erityinen täytäntöönpanorakenne, jonka olisi varmistettava yhteisen AAL-ohjelman tehokas täytäntöönpano.

(15) Jotta yhteisen AAL-ohjelman toteutus olisi tehokasta, erityisen täytäntöönpanorakenteen olisi annettava rahoitustukea kolmansille osapuolille, jotka osallistuvat ehdotuspyyntöjen perusteella yhteiseen AAL-ohjelmaan.

(16) Yhteisön rahoitusosuuden edellytyksenä on, että osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi sitovat ohjelmaan varoja ja maksavat rahoitusosuutensa.

(17) Jos yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpano on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä tai jos osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi eivät maksa osuuttaan tai maksavat sen osittain tai myöhässä, yhteisöllä olisi oltava oikeus alentaa rahoitusosuuttaan edellytyksin, jotka vahvistetaan yhteisön rahoitusosuutta koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä yhteisön ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä sopimuksessa.

(18) Minkä tahansa jäsenvaltion olisi voitava liittyä yhteiseen AAL-ohjelmaan.

(19) Seitsemännen puiteohjelman mukaisesti yhteisöllä olisi oltava oikeus sopia sen yhteistä AAL-ohjelmaa koskevan rahoitusosuuden ehdoista sikäli, kun ohjelmaan osallistuu seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneita maita tai, kun se on oleellista yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanon kannalta, muita maita sen täytäntöönpanoaikana tässä päätöksessä vahvistetuin säännöin ja edellytyksin.

(20) Olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[11], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[12] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[13] mukaisesti.

(21) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[14] ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, jäljempänä ’soveltamissäännöt’, 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) 2342/2002[15] mukaisesti yhteisön osuutta on hallinnoitava välillisellä keskitetyllä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja soveltamissääntöjen 35 ja 41 artiklan säännösten mukaisesti.

(22) On olennaisen tärkeää, että yhteisessä AAL-ohjelmassa toteutetut tutkimustoimet ovat eettisten perusperiaatteiden mukaisia, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tarkoitetut periaatteet mukaan luettuina, ja että niissä noudatetaan naisten ja miesten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen periaatteita.

(23) Komission olisi tehtävä väliarviointi, jossa arvioidaan yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanon laatua ja tuloksellisuutta sekä edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa, sekä loppuarviointi,

OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Pannessaan täytäntöön Euroopan yhteisön seitsemättä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaa (2007–2013), jäljempänä ’seitsemäs puiteohjelma’, joka hyväksyttiin päätöksellä 1982/2006/EY, yhteisö maksaa rahoitusosuuden tietotekniikka-avusteista asumista ( Ambient Assisted Living ) koskevaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan, jäljempänä ’yhteinen AAL-ohjelma’, jonka toteuttavat yhteisesti Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kypros, Portugali, Puola, Ranska, Saksa, Suomi, Tanska ja Unkari, jäljempänä ’osallistuvat jäsenvaltiot’, sekä Israel, Norja ja Sveitsi.

2. Yhteisö maksaa liitteessä I vahvistettuja periaatteita noudattaen yhteisen AAL-ohjelman toteuttamista varten rahoitusosuuden, joka on enintään 150 miljoonaa euroa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoaikana.

3. Yhteisön rahoitusosuus maksetaan seitsemännen puiteohjelman Yhteistyö-erityisohjelman tieto- ja viestintäteknologiaa koskevaan aihealueeseen osoitetuista talousarviomäärärahoista.

2 artikla

Yhteisön rahoitusosuuden edellytykset ovat seuraavat:

1. osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi osoittavat, että tämän päätöksen liitteessä I kuvattu yhteinen AAL-ohjelma on tosiasiallisesti perustettu;

2. osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi tai osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin nimeämät organisaatiot muodollisesti perustavat tai nimeävät rakenteen, jolla on oikeushenkilöllisyys, jäljempänä tässä päätöksessä ’erityinen täytäntöönpanorakenne’, ja joka vastaa yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanosta ja yhteisön rahoitusosuuden vastaanottamisesta, jakamisesta ja seurannasta varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 56 artiklan mukaisesti;

3. yhteiselle AAL-ohjelmalle vahvistetaan asianmukainen ja tehokas hallintomalli tämän päätöksen liitteessä II olevien suuntaviivojen mukaisesti;

4. erityinen täytäntöönpanorakenne toteuttaa tämän päätöksen liitteessä I kuvatut yhteisen AAL-ohjelman toimet tehokkaasti, mihin kuuluu ehdotuspyyntöjen järjestäminen avustusten myöntämiseksi;

5. osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi sitoutuvat osallistumaan yhteisen AAL-ohjelman rahoitukseen ja maksavat tosiasiallisesti rahoitusosuutensa, erityisesti ohjelmassa järjestettyjen ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen hankkeiden osallistujille maksettavan rahoituksen;

6. yhteisön valtiontukisääntöjä, erityisesti yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle[16] vahvistettujen sääntöjä noudatetaan;

7. korkea tieteellinen taso ja eettisten periaatteiden noudattaminen varmistetaan seitsemännen puiteohjelman yleisperiaatteiden mukaisesti; sekä

8. yhteisessä AAL-ohjelmassa toteutetuista toimista johtuvia teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien säännösten muotoileminen sekä osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin kansallisella tasolla toteuttamien tutkimus- ja kehitysohjelmien ja -toimien täytäntöönpano ja koordinointi siten, että niillä pyritään edistämään tällaisen osaamisen syntymistä ja tukemaan syntyneen osaamisen laajaa käyttöä ja jakamista.

3 artikla

Erityisen täytäntöönpanorakenteen myöntäessä rahoitustukea kolmansille osapuolille yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä, ja erityisesti kun myönnetään rahoitustukea avustusten myöntämistä varten järjestetyillä ehdotuspyynnöillä valittuihin hankkeisiin osallistuville, on noudatettava tasavertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita. Rahoitustuki kolmansille osapuolille myönnetään tieteellisen huippuosaamisen perusteella ja tämän päätöksen liitteessä I vahvistettuja periaatteita ja menettelyjä noudattaen.

4 artikla

Yhteisön rahoitusosuutta koskevat järjestelyt, taloudellista korvausvastuuta ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt sekä erityisen täytäntöönpanorakenteen kolmansille osapuolille myöntämää rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan komission, joka toimii yhteisön puolesta, ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä yleisessä sopimuksessa, sekä vuotuisissa rahoitussopimuksissa.

5 artikla

Jos yhteistä AAL-ohjelmaa ei panna täytäntöön tai sen täytäntöönpano on riittämätöntä, osittaista tai myöhässä tai jos osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi eivät maksa yhteisen AAL-ohjelman rahoitusosuuttaan tai maksavat sen osittain tai myöhässä, yhteisö voi komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä sopimuksessa määrätyin edellytyksin alentaa rahoitusosuuttaan suhteessa siihen, miten yhteistä AAL-ohjelmaa on tosiasiallisesti pantu täytäntöön, ja siihen, kuinka paljon osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi ovat osoittaneet julkisia varoja yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanoon.

6 artikla

Osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin on toteutettava yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanossa kaikki oikeudelliset, lainsäädännölliset, hallinnolliset tai muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi. Erityisesti osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin on annettava riittävät takeet siitä, että erityiseltä täytäntöönpanorakenteelta peritään yhteisölle kuuluvat summat takaisin täysimääräisinä.

7 artikla

Komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat virkamiestensä tai toimihenkilöidensä välityksellä tehdä tarkastuksia, jotka ovat tarpeen yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta tai väärinkäytöksiltä. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin ja/tai erityisen täytäntöönpanorakenteen on annettava aikanaan kaikki asiaan liittyvät asiakirjat komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön.

8 artikla

Komissio toimittaa kaikki tarvittavat tiedot Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Osallistuvia jäsenvaltioita, Israelia, Norjaa ja Sveitsiä pyydetään toimittamaan komissiolle erityisen täytäntöönpanorakenteen välityksellä kaikki täytäntöönpanorakenteen varainhoitoa koskevat lisätiedot, joita Euroopan parlamentti, neuvosto ja tilintarkastustuomioistuin pyytävät.

9 artikla

Mikä tahansa jäsenvaltio voi liittyä yhteiseen AAL-ohjelmaan tässä päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

10 artikla

Mikä tahansa kolmas maa voi liittyä yhteiseen AAL-ohjelmaan tässä päätöksessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti edellyttäen, että osallistuminen kuuluu asiaan liittyvän kansainvälisen sopimuksen soveltamisalaan ja sekä komissio että osallistuvat jäsenvaltiot, Israel, Norja ja Sveitsi hyväksyvät osallistumisen.

11 artikla

Yhteisö voi tässä päätöksessä vahvistettuja sääntöjä ja mahdollisia soveltamissääntöjä ja järjestelyjä noudattaen sopia sen yhteistä AAL-ohjelmaa koskevan rahoitusosuuden ehdoista sikäli, kun ohjelmaan osallistuu jokin seitsemänteen puiteohjelmaan assosioitunut maa tai, kun se on oleellista yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanon kannalta, jokin muu maa.

12 artikla

1. Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 173 artiklan nojalla esitettävään seitsemännen puiteohjelman vuosikertomukseen sisällytetään tiivistelmä yhteisen AAL-ohjelman toimista.

2. Komissio tekee yhteisestä AAL-ohjelmasta väliarvioinnin kaksi vuotta ohjelman alkamisen jälkeen ja joka tapauksessa viimeistään vuonna 2010. Arviointi kattaa yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanon laadun ja tuloksellisuuden, tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen integrointi mukaan luettuna, sekä edistymisen asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ja siihen voi sisältyä suosituksia soveltuvimmista tavoista, joilla integrointia voidaan entisestään edistää. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedoksi arviointipäätelmät sekä niihin liittyvät huomautuksensa ja tarvittaessa tämän päätöksen mukautusehdotukset.

3. Vuoden 2013 lopussa komissio tekee yhteisen AAL-ohjelman loppuarvioinnin. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

13 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

14 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

LIITE I

Yhteisen AAL-ohjelman tavoitteiden, toimien ja täytäntöönpanon kuvaus

I. Erityistavoitteet

Yhteisen AAL-ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

- Tukea sellaisten kotona, yhteiskunnassa ja työssä käytettävien hyvää vanhuutta tukevien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden, -palvelujen ja -järjestelmien kehittämistä , joilla parannetaan ikääntyneiden elämänlaatua, itsenäisyyttä, osallistumista sosiaaliseen elämään, taitoja ja työllistämistä ja vähennetään terveys- ja sosiaalikuluja. Tämä voi perustua esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan innovatiiviseen käyttöön, uudenlaiseen vuorovaikutukseen asiakkaiden kanssa tai uudenlaisiin arvoketjuihin itsenäistä elämää tukevissa palveluissa.

- Hyvään vanhuuteen tietoyhteiskunnassa liittyvien teknologioiden ja palvelujen tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin kriittisen massan luominen EU:n tasolla , mukaan luettuna suotuisan ympäristön luominen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumiselle.

- Tutkimustulosten teollisten hyödyntämisedellytysten parantaminen tarjoamalla johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen ja sellaisten yhteisten ratkaisujen lokalisoimisen ja mukauttamisen helpottamiseen, jotka sopivat yhteen erilaisten yhteiskunnallisten painotusten ja sääntelynäkökohtien kanssa kansallisella tai alueellisella tasolla koko Euroopassa.

Keskittymällä soveltavaan tutkimukseen yhteinen AAL-ohjelma täydentää seitsemännessä puiteohjelmassa suunniteltuja asiaa koskevia pitemmän aikavälin tutkimustoimia sekä demonstrointitoimia, jotka ovat osa 24. lokakuuta 2006 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 1639/2006/EY[17] perustettua kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelmaa, jossa keskitytään olemassa olevien ratkaisujen laajamittaiseen käyttöönottoon..

Mahdolliset eettiset kysymykset ja yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisten ohjeiden mukaisesti.

II. Toimet

Yhteisessä AAL-ohjelmassa on kahdenlaisia toimia:

Tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimet , jotka toteutetaan kustannusjakoperiaatteella rajat ylittävissä hankkeissa, joihin sisältyy tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen, demonstrointiin ja tulosten levittämiseen liittyviä toimia ja joissa on osallistujia vähintään kolmesta osallistuvasta jäsenvaltiosta tai muusta osallistuvasta maasta. Toimet olisi kohdennettava markkinasuuntautuneeseen tutkimukseen, niiden olisi oltava kestoltaan lyhyitä tai keskipitkiä ja niissä olisi osoitettava valmiudet hyödyntää hankkeen tuloksia realistisessa aikataulussa.

Välitys-, ohjelman edistämis- ja verkottumistoimet , joita voidaan toteuttaa tähän tarkoitetuilla tapahtumilla tai nykyisten tapahtumien yhteydessä. Toimiin kuuluvat työpajojen järjestäminen ja yhteyksien luominen muiden arvoketjuun kuuluvien sidosryhmien kanssa.

Yhteiseen AAL-ohjelmaan kuuluu asianosaisten eurooppalaisten sidosryhmien (mm. ministeriöiden viranomaistahojen päätöksentekijät, yksityissektorin palvelujen ja vakuutusten tarjoajat sekä teollisuuden, pk-yritysten ja käyttäjien edustajat) kuuleminen tutkimuksen painopistealueista ja ohjelman täytäntöönpanosta.

III. Ohjelman toteuttaminen

Yhteinen AAL-ohjelma pannaan täytäntöön vuotuisten työohjelmien mukaisesti. Työohjelmissa eritellään ehdotuspyyntöjen aiheet, joista sovitaan komission kanssa ja jotka muodostavat perustan yhteisön rahoitusosuudelle.

Yhteisessä AAL-ohjelmassa järjestetään säännöllisesti ehdotuspyyntöjä sovitun työohjelman mukaisesti. Hakijat jättävät ehdotukset keskitetysti erityiselle täytäntöönpanorakenteelle (keskitetty palvelupiste).

Hanke-ehdotukset arvioidaan ja valitaan keskustasolla työohjelmassa vahvistettuja avoimia ja yleisiä kelpoisuus- ja arviointiperusteita noudattaen. Nämä perusteet ovat osallistuvia jäsenvaltioita sekä Israelia, Norjaa ja Sveitsiä sitovia, lukuun ottamatta pientä joukkoa selkeästi määriteltyjä tapauksia, jotka täsmennetään ohjelmaan täytäntöönpanon yhteydessä.

Erityinen täytäntöönpanorakenne vastaa hankkeiden seurannasta, ja hankkeen koko elinkaaren hallinnointia varten otetaan käyttöön yhteiset toimintamenettelyt.

Koska AAL-hankkeiden kansallisia hankekumppaneita koskevat hallinnolliset asiat käsitellään näiden kansallisessa hallintovirastossa, sovelletaan myös kansallisia rahoitusperiaatteita. Kukin maa rahoittaa menestyksekkään ehdotuksen tehneitä kansallisia osallistujiaan kansallisten virastojen välityksellä, jotka myöskin kanavoivat erityiseltä täytäntöönpanorakenteelta tulevaa keskusrahoitusta kunkin kansallisen viraston ja niiden kansallisten osallistujien välillä kustakin hankkeesta tehtävän sopimuksen mukaan.

Yhteisessä AAL-ohjelmassa varmistetaan osallistuvien kansallisten ohjelmien tieteellinen integrointi laatimalla yhteisiä työohjelmia ja määrittelemällä yhteisiä ehdotuspyyntöjä aiheista, joita käytetään kaikissa kansallisissa ohjelmissa.

Kansallisten ohjelmien hallinnollisen integroinnin varmistaa osallistuvien jäsenvaltioiden sekä Israelin, Norjan ja Sveitsin perustama oikeussubjekti. Yhteisen AAL-ohjelman hallintoon sisältyvät seuraavat:

- ehdotuspyyntöjen keskitetty järjestäminen;

- eurooppalaisten asiantuntijoiden yhteisten sääntöjen ja perusteiden mukaisesti tekemä ehdotusten arviointi ja valinta tieteellisen huipputason perusteella;

- ehdotusten vastaanotto yhdessä osoitteessa (suunnitteilla ehdotusten sähköinen esittäminen).

Yhteisessä AAL-ohjelmassa lujitetaan rahoituksellista integrointia seuraavilla tavoilla:

- varmistamalla kansalliset kokonaisrahoitussitoumukset aloitteen ajaksi sekä vuotuiset sitoumukset kullekin ehdotetulle työohjelmalle;

- varmistamalla, että arvioinnin perusteella sovittu ehdotusten lopullinen järjestys on kumppanivaltioita sitova, lukuun ottamatta selvästi määriteltyjä tapauksia, joissa on kyse esimerkiksi oikeudellisista ongelmista tai taloudellisesta elinkelpoisuudesta;

- edistämällä mahdollisimman suurta joustavuutta kansallisessa määrärahajaossa, jotta poikkeuksia voitaisiin käsitellä esimerkiksi lisäämällä kansallisia rahoitusosuuksia tai ristiinrahoitusta.

Osallistuvien jäsenvaltioiden on osana aloitetta pyrittävä kaikin tavoin lisäämään integraatiota ja poistamaan kansainvälisen yhteistyön nykyisiä esteitä kansallisesta lainsäädännöstään.

IV. Rahoitusperiaatteet

Yhteisön osuus on kiinteä prosenttimäärä osallistuvista kansallisista ohjelmista tulevasta julkisesta rahoituksesta, muttei missään tapauksessa enempää kuin 50 prosenttia yhteisessä AAL-ohjelmassa esitetyn ehdotuspyynnön perusteella valitun hankkeen osallistujan saaman julkisen rahoituksen kokonaismäärä. Kiinteä prosenttimäärä määritellään erityisen täytäntöönpanorakenteen ja komission välisessä sopimuksessa, ja se perustuu osallistuvien jäsenvaltioiden sekä Israelin, Norjan ja Sveitsin monivuotisiin sitoumuksiin ja yhteisön rahoitusosuuteen.

Osallistujat rahoittavat hankkeet yhteisesti.

V. Yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanosta odotettavat tuotokset

Erityisen täytäntöönpanorakenteen on laadittava vuosikertomus, jossa annetaan yksityiskohtainen selvitys yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanosta (esitettyjen ja rahoitettaviksi valittujen hankkeiden lukumäärä, yhteisön varojen käyttö, kansallisten varojen jako, osallistujatyypit, maakohtaiset tilastot, välitys- ja tiedon levittämistapahtumat jne.) ja etenemisestä kohti laajempaa integroitumista.

Odotetut tuotokset esitetään tarkemmin yhteisön puolesta toimivan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävässä sopimuksessa.

LIITE II

Ohjeet yhteisen AAL-ohjelman hallinnointia varten

Yhteisen AAL-ohjelman toimintarakenne on seuraavanlainen:

Osallistuvien jäsenvaltioiden sekä Israelin, Norjan ja Sveitsin perustama erityinen täytäntöönpanorakenne on AAL-yhteenliittymä, joka on Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon kansainvälinen järjestö.

AAL-yhteenliittymä vastaa kaikista yhteisen AAL-ohjelman toimista. AAL-yhteenliittymän tehtäviin kuuluvat sopimusten ja talousarvion hallinnointi, vuotuisten työohjelmien laatiminen, ehdotuspyyntöjen järjestäminen sekä hankkeiden arvioinnin hoitaminen ja tärkeysjärjestykseen asettaminen. Tämän lisäksi se valvoo hankkeiden seurantaa ja siirtää vastaavat määrät yhteisön rahoitusosuudesta nimetyille kansallisille ohjelmavirastoille. Se järjestää myös tulosten levittämistoimia.

AAL-yhteenliittymää johtaa yleiskokous. Yleiskokous, joka on yhteisen AAL-ohjelman päätöksentekoelin, nimittää johtokunnan jäsenet ja valvoo yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanoa, mihin kuuluvat vuotuisten työohjelmien hyväksyminen, kansallisen rahoituksen jako hankkeille ja uusien jäsenyyshakemusten käsittely. Jokaisella maalla on yleiskokouksessa yksi ääni.. Päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä, lukuun ottamatta jäsenyyden perimistä, saamista tai perumista taikka yhteenliittymän lakkauttamista koskevia päätöksiä, joita varten voidaan yhteenliittymän perussäännössä asettaa erityisiä äänestysvaatimuksia. Komissiolla on yleiskokouksessa tarkkailijan asema.

Yleiskokous valitsee AAL:n johtokunnan – jossa on johtaja ja kaksi varajohtajaa (vaihtoehtoisesti yksi varajohtaja ja yksi varainhoitaja) – hoitamaan erityisiä hallintotehtäviä kuten talousarvion suunnittelua, henkilöstöpolitiikkaa ja sopimustentekoa. Se on yhteenliittymän laillinen edustaja ja raportoi yleiskokoukselle.

Osallistuvat jäsenvaltiot sekä Israel, Norja ja Sveitsi valtuuttavat kansalliset ohjelmahallintovirastot kansallisten hankekumppanien hankejohtoon sekä hoitamaan hallinnollisiin ja lainsäädännöllisiin näkökohtiin liittyviä tehtäviä ja avustamaan hanke-ehdotusten arvioinnissa ja niistä neuvottelemisessa. Ne toimivat AAL-yhteenliittymän valvonnassa.

Teollisuuden ja muiden sidosryhmien edustajista koostuva neuvottelukunta antaa suosituksia painopistealueista ja aiheista, joita yhteisen AAL-ohjelman ehdotuspyynnöissä olisi käsiteltävä.

SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1. EHDOTUKSEN NIMI:

Yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uudella tieto- ja viestintäteknologialla.

2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ

Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:

Tutkimus ja teknologian kehittäminen: seitsemäs puiteohjelma

EY:n perustamissopimuksen 169 artikla

3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT

3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:

09 04 01 ”Tuki tieto- ja viestintätekniikoiden alan tutkimusyhteistyölle (TVT – Yhteistyö)”

09 01 05 ”Tietoyhteiskunnan ja viestimien toimintalohkoon kuuluvan tutkimustoiminnan tukimenot”

3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:

Yhteisön rahoitusosuus yhteiseen ohjelmaan on määrä vahvistaa neuvoston ja parlamentin yhteispäätöksellä joulukuussa 2007 aluksi 31. joulukuuta 2013 asti. Sen rahoitusvaikutukset EU:n talousarvioon päättyvät vuoden 2013 jälkeen.

3.3. Budjettitiedot:

Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoituskehyksen otsake |

09 04 01 | Ei-pakoll. | Jaksotetut määrärahat | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro [1A] |

09 01 05 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | Nro [1A] |

4. YHTEENVETO RESURSSEISTA

4.1. Taloudelliset resurssit

4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Menolaji | Kohdan nro | Vuosi 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. | Yht. |

Toimintamenot[18] |

Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 0 | 25 | 25 | 25 | 25 | 50 | 150 |

Maksumäärärahat (MM) | b | 0 | 10 | 25 | 25 | 25 | 65 | 150 |

Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[19] |

Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 |

VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |

Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

Maksumäärärahat | b+c | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 65,715 | 152,070 |

Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[20] |

Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d |

Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e |

Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |

MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 |

Tiedot yhteisrahoituksesta

Yhteisö maksaa enintään 25 miljoonan euron suuruisen kiinteän vuosiosuuden edellyttäen, että kumppanivaltiot investoivat ohjelmaan vuosittain vähintään 25 miljoonaa euroa. Kumppanivaltiot maksavat yhteiseen ohjelmaan vähintään 150 miljoonaa euroa kansallisista talousarvioistaan vuosina 2008–2013.

Yhteisen ohjelman toimintakulujen osuus on enintään kuusi prosenttia vuotuisesta kokonaistalousarviosta.

Yhteisön rahoitusosuus on kiinteä prosenttimäärä julkisesta kokonaisrahoituksesta, joka saadaan osallistuvista kansallisista ohjelmista, muttei missään tapauksessa enempää kuin 50 prosenttia yhteisen ohjelman julkisesta rahoituksesta. Kiinteä prosenttimäärä määritellään erityisen täytäntöönpanorakenteen ja komission välisessä sopimuksessa, ja se perustuu kumppanivaltioiden monivuotisiin sitoumuksiin ja yhteisön rahoitusosuuteen.

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. | Yht. |

Kumppanivaltiot … … … … … | f | 0 | väh. 25 | väh. 25 | väh. 25 | väh. 25 | väh. 50 | väh. 150 |

MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 0 | väh. 50,320 | väh. 50,345 | väh. 50,345 | väh. 50,345 | väh. 100,715 | väh. 302,070 |

Ohjelmassa järjestetyissä ehdotuspyynnöissä valittuihin T&K-hankkeisiin osallistuvat tahot osallistuvat myös näiden hankkeiden rahoitukseen. Näiden osuuksien määräksi arvioidaan vähintään 300 miljoonaa euroa ohjelman aikana.

4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa

X Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.

( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.

( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista[21] (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).

4.1.3. Vaikutukset tuloihin

X Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.

( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:

milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)

Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |

Henkilöstön määrä yhteensä | 1 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 5 |

5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET

5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

Yhteisön rahoitusosuus kumppanivaltioiden välisen tietotekniikka-avusteista asumista koskevan yhteisen ohjelman ( Ambient Assisted Living eli AAL) perustamiseen ja toimintaan. Maksut on tarkoitettu ohjelman toimintakuluihin ja ehdotuspyyntöjen perusteella valittujen kansallisten T&K-hankkeiden osallistujien kuluihin.

5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut

T&K-toimia ja innovointia koskevassa yhteisessä AAL-ohjelmassa yhdistetään yhteisön, kansallisia ja yksityisiä voimavaroja pyrittäessä etsimään innovatiivisia tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja, joiden avulla Euroopan kansalaiset voivat ikääntyä itsenäisesti ja hyvin ja joilla edistetään samalla yleistä kestävyyttä ikääntyvien hoidossa ja tarjotaan uusia taloudellisia mahdollisuuksia eurooppalaiselle teollisuudelle.

Yhteisön tuoma lisäarvo on merkittävä seuraavista syistä:

- Yhteisön osallistuminen mahdollistaa sellaisen uuden oikeuskehyksen luomisen, jossa yhteisön ja kansallinen rahoitus voidaan yhdistää osana yhteistä strategiaa, jolla edistetään kansainvälistä yhteistyötä T&K- ja innovointihankkeissa, joissa on erityisesti mukana pk-yrityksiä. Tämä ei olisi mahdollista nykyisiä rakenteita käyttäen.

- Uusi yhteinen ohjelma auttaa vastaamaan väestön ikääntymisen haasteeseen tukemalla sellaisten kotona, yhteiskunnassa ja työssä käytettävien hyvää vanhuutta tukevien uusien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden ja -palvelujen kehittämistä, joilla parannetaan ikääntyneiden elämänlaatua, itsenäisyyttä, osallistumista sosiaaliseen elämään, taitoja ja työllistämistä ja vähennetään hoitokuluja. Tämä tapahtuu johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla, jossa suurempi kriittinen massa johtaa parempaan kustannustehokkuuteen ja yhteensopiviin ratkaisuihin.

- Teollisuus ja erityisesti pk-yritykset saavat enemmän tukea kriittisestä massasta ja johdonmukaisesta eurooppalaisesta lähestymistavasta yhteensopivien ratkaisujen kehittämisessä. Lisäksi AAL-ratkaisuja on mahdollista mukauttaa kansallisten/alueellisten yhteiskunnallisten painotusten ja säännösten mukaan. Tämä on tärkeä edellytys kaupalliselle hyödyntämiselle ja markkinakehitykselle ja tarjoaa suuria mahdollisuuksia pk-yritysten osallistumiselle.

- Ehdotettu järjestelmä luo kannustimia T&K:hon ja innovointiin tehtävien kansallisten ja teollisten investointien lisäämiseen ikääntymiseen liittyvän tieto- ja viestintäteknologian alalla ja edistää siten T&K:ta koskevaa Barcelonan tavoitetta, jonka mukaan T&K:hon olisi investoitava kolme prosenttia EU:n BKT:stä.

- Tässä rahoitusselvityksessä ei ole otettu huomioon yhteisen AAL-ohjelman tulosten hyödyntämisestä Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle syntyvää makrotaloudellista lisäarvoa.

5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa

Tämän lainsäädäntöehdotuksen tärkein toiminnallinen tavoite , yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden tietotekniikka-avusteisen asumisen alalla toteuttamaan T&K- ja innovointiohjelmaan, on jo vahvistettu tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännessä puiteohjelmassa ja sen Yhteistyö-erityisohjelmassa.

Toiminnalliseen tavoitteeseen liittyvät poliittiset tavoitteet:

- Vastata väestön ikääntymistä koskevaan haasteeseen lisäämällä investointeja tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin hyvää vanhuutta tukevien uusien tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien ratkaisujen alalla.

- Hyvään vanhuuteen tietoyhteiskunnassa liittyvien teknologioiden ja palvelujen tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin kriittisen massan luominen EU:n tasolla, mukaan luettuna suotuisan ympäristön luominen pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumiselle

Teknologiset ja taloudelliset tavoitteet:

- Tukea sellaisten kotona, yhteiskunnassa ja työssä käytettävien hyvää vanhuutta tukevien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden, -palvelujen ja -järjestelmien kehittämistä , joilla parannetaan ikääntyneiden elämänlaatua, itsenäisyyttä, osallistumista sosiaaliseen elämään, taitoja ja työllistämistä ja vähennetään terveys- ja sosiaalikuluja. Tämä voi perustua esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan innovatiiviseen käyttöön, uudenlaiseen vuorovaikutukseen asiakkaiden kanssa tai uudenlaisiin arvoketjuihin itsenäistä elämää tukevissa palveluissa

- Tutkimustulosten teollisten hyödyntämisedellytysten parantaminen tarjoamalla johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen ja sellaisten yhteisten ratkaisujen lokalisoimisen ja mukauttamisen helpottamiseen, jotka sopivat yhteen erilaisten yhteiskunnallisten painotusten ja sääntelynäkökohtien kanssa kansallisella tai alueellisella tasolla koko Euroopassa

Komission panoksena ovat kohdassa 4.1 luetellut voimavarat.

Panoksia ovat seuraavat: a) yhteisen ohjelman perustaminen ja B) yhteisessä ohjelmassa järjestettyjen ehdotuspyyntöjen perusteella valitut ja käynnistetyt T&K- ja innovointihankkeet.

Seuraavia odotettuja tuloksia mitataan niitä koskevilla indikaattoreilla (2008):

- Vipuvaikutus investointeihin ja kansallisiin toimiin : tarjoamalla kannustimia investointeihin yhteisten strategioiden ja täytäntöönpanon perusteella.

- Indikaattorit: i) osallistuvien maiden määrä; ii) kohdan 4.1.1 mukaiset sitoumukset ja maksut; iii) yhteisen ohjelman hankkeisiin sidotut ja käytetyt kansalliset varat; iv) teollisuuden ja muiden sidosryhmien hankkeisiin osallistumisen tai niiden yhteisrahoituksen kautta investoimat varat.

- Hyvää vanhuutta tukevaan tieto- ja viestintäteknologiaan kohdistuvien T&K- ja innovointitoimien johdonmukaisuuden parantaminen kaikkialla Euroopassa: poistamalla nykyistä toimien sirpaleisuutta yhteisillä strategioilla ja yhteisillä ehdotuspyynnöillä, joilla on kriittinen massa.

- Indikaattorit: Tulokseen päästään sitten, kun yhteinen ohjelma on täysin toimiva ja siinä on huomattava määrä osallistuvia maita.

- Ohjelman tehokkuus: tarjoamalla varmuuden kansallisten talousarvioiden olemassaolosta, keskitetyn palvelupisteen ehdotusten jättämistä, arviointia ja valintaa varten sekä käyttäjäystävällisen, tuttuihin kansallisiin sääntöihin perustuvan järjestelmän yhteistyössä toteutettavaa eurooppalaista soveltavaa ja markkinasuuntautunutta tutkimusta ja innovointia varten. Tämän odotetaan tarjoavan osallistujille, erityisesti pk-yrityksille, uudenlaista ja tehokkaampaa tukea, joka johtaa teollisten investointien lisääntymiseen ja nopeampaan markkinoilletuloon ja hyödyntämiseen.

- Indikaattorit: v) ehdotuksen jättämisen ja hankkeen käynnistymisen välinen aika; vi) osallistuvien pk-yritysten lukumäärä; vii) yhteisen ohjelman toiminnasta aiheutuvat yleiskustannukset.

- Merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia etuja ja keskeisten poliittisten tavoitteiden edistäminen : tätä mitataan suunnitellussa riippumattomassa väli- ja loppuarvioinnissa muiden indikaattoreiden ohella.

5.4 Toteutustapa (alustava)

X Keskitetty hallinnointi

( komissio hallinnoi suoraan

X hallinnointivastuu siirretään

( toimeenpanovirastoille

( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille

X kansallisille tai kansainvälisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille

( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi

( jäsenvaltioiden kanssa

( kolmansien maiden kanssa

( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)

Huomautukset:

Yhteisön rahoitusosuus maksetaan kumppanivaltioiden yhteistä ohjelmaa varten perustamalle erityiselle täytäntöönpanorakenteelle, joka hallinnoi yhteisön osuutta varainhoitoasetuksen 54 ja 56 artiklan mukaisesti. Yhteisön rahoitusosuus maksetaan sillä edellytyksellä, että työohjelma ja siihen liittyvät kansalliset talousarviositoumukset hyväksytään.

Yhteisen AAL-ohjelman toimintarakenne on seuraavanlainen:

Osallistuvien jäsenvaltioiden sekä Israelin, Norjan ja Sveitsin perustama erityinen täytäntöönpanorakenne on AAL-yhteenliittymä, joka on Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon kansainvälinen järjestö.

AAL-yhteenliittymä vastaa kaikista yhteisen AAL-ohjelman toimista. AAL-yhteenliittymän tehtäviin kuuluvat sopimusten ja talousarvion hallinnointi, vuotuisten työohjelmien laatiminen, ehdotuspyyntöjen järjestäminen sekä hankkeiden arvioinnin hoitaminen ja tärkeysjärjestykseen asettaminen. Tämän lisäksi se valvoo hankkeiden seurantaa ja siirtää vastaavat määrät yhteisön rahoitusosuudesta nimetyille kansallisille ohjelmavirastoille. Se järjestää myös tulosten levittämistoimia.

AAL-yhteenliittymää johtaa yleiskokous. Yleiskokous, joka on yhteisen AAL-ohjelman päätöksentekoelin, nimittää johtokunnan jäsenet ja valvoo yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanoa, mihin kuuluvat vuotuisten työohjelmien hyväksyminen, kansallisen rahoituksen jako hankkeille ja uusien jäsenyyshakemusten käsittely. Jokaisella maalla on yleiskokouksessa yksi ääni.. Päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä, lukuun ottamatta jäsenyyden perimistä, saamista tai perumista taikka yhteenliittymän lakkauttamista koskevia päätöksiä, joita varten voidaan yhteenliittymän perussäännössä asettaa erityisiä äänestysvaatimuksia. Komissiolla on yleiskokouksessa tarkkailijan asema.

Yleiskokous valitsee AAL:n johtokunnan – jossa on johtaja ja kaksi varajohtajaa (vaihtoehtoisesti yksi varajohtaja ja yksi varainhoitaja) – hoitamaan erityisiä hallintotehtäviä kuten talousarvion suunnittelua, henkilöstöpolitiikkaa ja sopimustentekoa. Se on yhteenliittymän laillinen edustaja ja raportoi yleiskokoukselle.

Osallistuvat jäsenvaltiot sekä Israel, Norja ja Sveitsi valtuuttavat kansalliset ohjelmahallintovirastot kansallisten hankekumppanien hankejohtoon sekä hoitamaan hallinnollisiin ja lainsäädännöllisiin näkökohtiin liittyviä tehtäviä ja avustamaan hanke-ehdotusten arvioinnissa ja niistä neuvottelemisessa. Ne toimivat AAL-yhteenliittymän valvonnassa.

Teollisuuden ja muiden sidosryhmien edustajista koostuva neuvottelukunta antaa suosituksia painopistealueista ja aiheista, joita yhteisen AAL-ohjelman ehdotuspyynnöissä olisi käsiteltävä

6. SEURANTA JA ARVIOINTI

6.1. Seurantamenettely

Kun yhteinen ohjelma on perustettu, sitä seurataan erityisen täytäntöönpanorakenteen laatimien vuosikertomusten avulla. Niissä esitetään yksityiskohtainen selvitys yhteisen ohjelman täytäntöönpanosta kohdassa 5.3 esiteltyjen indikaattoreiden mukaan.

6.2. Arviointimenettely

6.2.1. Ennakkoarviointi

Ehdotettu aloite on otettu huomioon seitsemännen puiteohjelman ennakkoarvioinnissa.

6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)

Ehdotettu hallintomalli perustuu kokemuksiin, joita on saatu kuudennessa puiteohjelmassa toteutetusta ensimmäisestä 169 artiklaan perustuvasta aloitteesta eli kliinisiä kokeita Afrikassa koskevasta EDCTP-aloitteesta.

6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit

Väliarviointi tehdään kahden toimintavuoden jälkeen riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella, ja siinä arvioidaan seuraavia seikkoja: 1) ohjelman täytäntöönpano teknisen, hallinnollisen ja rahoituksellisen integroinnin lisäämisen kannalta; 2) ohjelman lisäarvo ja tuloksellisuus tavoitteiden saavuttamisessa. Ulkopuoliset asiantuntijat laativat ohjelmasta sen lopulla jälkiarvioinnin.

7. PETOSTENTORJUNTA

Yhteisestä AAL-ohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklassa todetaan seuraavaa: Osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin on toteutettava yhteisen AAL-ohjelman täytäntöönpanossa kaikki oikeudelliset, lainsäädännölliset, hallinnolliset tai muut toimenpiteet, jotka ovat tarpeen yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi. Erityisesti osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin on annettava riittävät takeet siitä, että erityiseltä täytäntöönpanorakenteelta peritään yhteisölle kuuluvat summat takaisin täysimääräisinä

Yhteisestä AAL-ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa todetaan seuraavaa: Komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat virkamiestensä tai toimihenkilöidensä välityksellä tehdä tarkastuksia, jotka ovat tarpeen yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta tai väärinkäytöksiltä. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden, Israelin, Norjan ja Sveitsin ja/tai erityisen täytäntöönpanorakenteen on annettava aikanaan kaikki asiaan liittyvät asiakirjat komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön

Muita petostentorjuntatoimenpiteitä toteutetaan komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välisen sopimuksen osana.

8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA

8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset

Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 |

Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[24] (XX 01 01) |

Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[25] |

Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[26] | A*/AD | 0,50 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

B*, C*/AST | 0,50 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

YHTEENSÄ | 1,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |

8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus

Toimesta aiheutuvat päätehtävät ovat seuraavat:

- Osallistuminen AAL-yhteenliittymän yleiskokouksiin komission tarkkailijana, neljä 2-päiväistä kokousta vuodessa (johtajataso)

- Osallistuminen työpajoihin ja tulosten levittämistapahtumiin kolme kertaa vuodessa (yksikönpäällikkötaso)

- Avustussopimuksista neuvotteleminen ja niiden valmistelu erityisen täytäntöönpanorakenteen kanssa (hankejohtajataso+ B/C avustajataso)

- Täytäntöönpanon seuranta + avustus väli- ja jälkiarvioinneissa (hankejohtajataso)

- Yhteisen ohjelman täytäntöönpanon auditointi rahoituksen ja oikeudellisten seikkojen osalta (varainhoitajataso)

8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)

( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet

( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet

( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet

X Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)

( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn

8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 ja myöh. | YHTEENSÄ |

Muu tekninen ja hallinnollinen apu |

- sisäinen |

- ulkoinen | 0 | 0 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,075 | 0,150 |

Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 |

8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään (Ei sovelleta)

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

Laji | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. |

Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) |

Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |

Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) |

Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

Taulukossa 8.2.1 esitetyt henkilöstökustannukset on laskettu kokopäiväiseksi muutetulla keskikustannuksella 117 000 euroa/virka.

Virkamatkat: Virkamatkan keskikustannusten arvioidaan olevan 1 250 euroa, ja niitä lasketaan kaksi matkaa yleiskokoukseen kahdelle virkamiehelle, kolme virkamatkaa vuodessa yhdelle virkamiehelle johtokunnan kokouksiin ja kolme virkamatkaa yhdelle virkamiehelle työpajoihin ja tapahtumiin osallistumiseksi. Auditointeja varten on varattu vielä 12 virkamatkaa vuodessa.

Ulkoinen apu: Vuosikatsauksiin ja väli-/loppuarviointiin käytettävästä ulkoisesta avusta johtuvien kustannusten perusteina ovat yksi vuositarkastus/väliarviointi vuodessa (kolme ulkoista asiantuntijaa kolmen päivän ajan, päiväkustannus 485 euroa + 1 250 matkakuluja asiantuntijaa kohti) kuuden vuoden ajan + yksi loppuarviointi vuonna 2013.

Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö

8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään (Ei sovelleta) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |

Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 ja myöh. | YHTEENSÄ |

XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |

XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |

XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[28] |

XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |

XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |

2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |

3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |

Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) |

Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään

[1] Riian ministerikokous tieto- ja viestintäteknologiasta osallistavassa yhteiskunnassa ja Riian ministerijulistus, kesäkuu 2006.

[2] KOM(2006)

[3] Europe developing countries clinical trials platform.

[4] EUVL C , , s. .

[5] EUVL C , , s. .

[6] EUVL C , , s. .

[7] EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

[8] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86.

[9] KOM(2005)

[10] KOM(2006)

[11] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

[12] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

[13] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

[15] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o .../2007 (EUVL L ...).

[16] EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

[17] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15.

[18] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.

[19] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.

[20] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.

[21] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.

[22] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.

[23] Kuten kuvataan kohdassa 5.3.

[24] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.

[25] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.

[26] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.

[27] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.

[28] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.