1.Johdanto

Verkkoalustat edistävät merkittävällä tavalla innovointia ja kasvua digitaalitaloudessa. Ne ovat tuoneet ennenäkemättömällä tavalla – etenkin pienten ja keskisuurten yritysten – saataville tietoa, tietojenvaihtomahdollisuuksia ja uusia markkinamahdollisuuksia. Verkkoalustat tarjoavat lisäksi useimmille internetin käyttäjille tärkeimmän väylän tietoon ja muuhun sisältöön, tapahtuipa se hakukoneiden, sosiaalisten verkostojen, mikrobloggaussivustojen tai videonjakoalustojen kautta. Alustojen liiketoimintamallit ovat viime aikoina myös luoneet käyttäjien ja sisällön välille entistä läheisempiä yhteyksiä, joita hyödynnetään etenkin kohdennetussa mainonnassa. Alustat yhdistävät miljardeja käyttäjiä valtaviin määriin sisältöä ja tietoa ja tarjoavat kansalaisille ja yrityksille innovatiivisia palveluja.

Verkkoon voidaan kuitenkin ladata ja näin ollen sieltä on myös saatavissa laitonta sisältöä. Sen määrä kasvaa merkittävällä tavalla, mikä herättää vakavaa huolta, johon on puututtava voimakkaasti ja tehokkaasti. Se mikä on laitonta verkon ulkopuolella, on laitonta myös verkossa. Yllyttäminen terrorismiin, muukalaisvihamielinen ja rasistinen puhe, jolla julkisesti lietsotaan vihaa ja väkivaltaa, samoin kuin lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvä materiaali on EU:ssa laitonta. Verkossa saatavilla olevan terroristisen materiaalin määrän kasvu ja tällaisen sisällön leviäminen muodostavat vakavan uhan turvallisuudelle ja uhrien ihmisarvolle. Euroopan unioni on vastannut näihin huoliin erinäisillä toimenpiteillä. Verkossa olevan laittoman sisällön tunnistaminen ja poistaminen on tämän päivän digitaaliselle yhteiskunnalle silti haaste, johon on vastattava kiireesti.

Huolestuneena EU:ssa tehtyjen terrori-iskujen sarjasta ja verkossa leviävästä terroristisesta propagandasta Eurooppa-neuvosto totesi 22. ja 23. heinäkuuta seuraavaa: Eurooppa-neuvosto ”odottaa, että toimiala [– – ]kehittää uutta teknologiaa ja välineistöä, jolla parannetaan terroritekoihin yllyttävän sisällön automaattista tunnistamista ja poistamista. Tätä olisi tarvittaessa täydennettävä asiaankuuluvilla lainsäädäntötoimenpiteillä EU:n tasolla”. Myös G7- ja G20-maiden johtajat antoivat vastaavat lausunnot hiljattain pidetyissä huippukokouksissa. Vastaavasti myös Euroopan parlamentti kehotti verkkoalustoista antamassaan päätöslauselmassa verkkoalustoja vahvistamaan toimia laittoman ja haitallisen sisällön torjumiseksi ja komissiota esittämään ehdotuksia näiden ongelmien ratkaisemiseksi.

Verkkoalustoilla, joiden välityksellä useimmat internetinkäyttäjät nykyään saavat sisällön käyttöönsä, on merkittävää yhteiskunnallista vastuuta: on suojeltava käyttäjiä ja koko yhteiskuntaa ja estettävä se, että rikolliset ja muut loukkaavaa toimintaa verkossa harjoittavat pääsisivät hyödyntämään alustojen palveluita. Alustojen tarjoamista avoimista digitaalisista tiloista ei saa tulla kasvualustaa esimerkiksi terrorille, laittomalle vihapuheelle, lasten hyväksikäytölle tai ihmiskaupalle eikä tiloja, joilla ei piitata oikeusäännöistä. On selvää, että laittoman verkkosisällön leviäminen voi murentaa luottamusta digitaaliseen ympäristöön. Lisäksi se voisi uhata alustaekosysteemien ja digitaalisten sisämarkkinoiden taloudellisen kehityksen jatkumista. Verkkoalustojen olisi päättäväisesti tehostettava toimiaan tämän ongelman ratkaisemiseksi osana vastuuta, jonka niiden keskeinen rooli yhteiskunnassa niille antaa.

Laittoman verkkosisällön torjumisessa on käytettävä asianmukaisia ja tehokkaita turvatoimia, joilla varmistetaan vaarassa olevien eri perusoikeuksien suojaaminen. Koska verkkoalustojen merkitys tiedon saatavuuden kannalta kasvaa entisestään, myös niillä on tärkeä tehtävä tasapainon saavuttamisessa. Laittoman verkkosisällön torjunnassa EU:ssa olisi hyödynnettävä ja myös otettava huomioon EU:n kansainvälisesti toteuttamat toimet.

Tässä tiedonannossa esitetään ohjeita ja periaatteita, joiden avulla verkkoalustat voivat yhteistyössä kansallisten viranomaisten, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien kanssa tehostaa toimiaan laittoman verkkosisällön torjumiseksi. Tarkoituksena on helpottaa ja tehostaa hyvien käytäntöjen soveltamista laittoman sisällön torjumiseksi, havaitsemiseksi ja poistamiseksi ja siihen pääsyn estämiseksi, jotta voidaan varmistaa laittoman sisällön tehokas poistaminen, avoimuuden lisääminen ja perusoikeuksien suojeleminen verkossa. Lisäksi pyritään selkeyttämään verkkoalustojen vastuuta, kun ne ryhtyvät ennakoiviin toimiin laittoman sisällön tunnistamiseksi tai poistamiseksi tai siihen pääsyn estämiseksi (nk. laupiaan samarialaisen toimet).

2.Tausta

Euroopan unioni on jo reagoinut laittoman verkkosisällön aiheuttamaan ongelmaan sekä sitovilla että vapaaehtoisilla toimenpiteillä. Poliittisiin toimiin kuuluvat lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annettu direktiivi, terrorismintorjuntaa koskeva direktiivi sekä tekijänoikeuksien ja audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin uudistamisen yhteydessä ehdotetut toimenpiteet.

Näitä toteutettuja ja ehdotettuja lainsäädäntötoimia on täydennetty erilaisilla ei-lainsäädännöllisillä toimenpiteillä, joista mainittakoon seuraavat: verkossa levitettävän vihapuheen torjumista koskevat käytännesäännöt, terroristiseen propagandaan liittyvät EU:n internetfoorumin toimet, yhteisymmärryspöytäkirja väärennettyjen tuotteiden myynnistä, komission tiedonanto verkkokauppatuotteiden markkinavalvonnasta, elintarvikeketjun tuotteiden myynti verkossa, EU:n toimintasuunnitelma luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi, sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevaan direktiiviin liittyvä ohjeistus sekä kansallisten viranomaisten yhteistoimet kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkoston puitteissa. Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta on itsesääntelyaloite, jolla pyritään parantamaan verkkoympäristöä lasten ja nuorten kannalta, koska he ovat vaarassa altistua esimerkiksi väkivaltaiselle tai seksuaaliseen hyväksikäyttöön perustuvalle sisällölle taikka nettikiusaamiselle.

Vuosina 2016 ja 2017 antamissaan tiedonannoissa komissio korosti, että verkkoalustojen on tarpeen toimia vastuullisemmin ja tehostaa EU:n laajuisia itsesääntelytoimia laittoman sisällön poistamiseksi. Komissio on lisäksi sitoutunut parantamaan alustojen kanssa käytävien eri alakohtaisten vuoropuhelujen koordinointia ja selvittämään tarvetta laatia ohjeita virallisista ilmoittamis- ja toimintamenettelyistä. Tällöin olisi haettava synergiaa jo käynnissä olevien vuoropuhelujen ja muilla aloilla käynnistettyjen toimien kanssa niitä rajoittamatta. Jälkimmäisiä ovat esimerkiksi Euroopan turvallisuusohjelman puitteissa toteutettavat ja vihapuheeseen liittyvät toimet.

Tuoreiden raporttien mukaan näissä alakohtaisissa aloitteissa on jo edistytty. Vihapuheen osalta kävi kesäkuussa 2017 julkaistuista raporteista ilmi, että kun tarkasteltiin ilmoitetuista vihapuhesisällöistä muodostettua otosta eräissä EU-maissa, poistamisprosentti oli kuudessa kuukaudessa noussut 28 prosentista 59 prosenttiin tapauksista, vaikka alustojen välillä oli merkittäviä eroja. Myös poistamisen nopeus oli samana aikana parantunut jonkin verran. Edelleen kuitenkin 28 prosentissa tapauksista sisältö poistettiin vasta viikon kuluttua. Tämä osoittaa, että ei-sääntelyllisellä mallilla voidaan saada tuloksia erityisesti silloin, kun tukena on toimenpiteitä, joilla helpotetaan yhteistyötä kaikkien toimijoiden kesken. Terroristista sisältöä torjuvan EU:n internetfoorumin puitteissa puolestaan noin 80–90 prosenttia Europolin ilmoittamasta sisällöstä on sitten foorumin perustamisen poistettu. Mitä taas tulee lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvään materiaaliin, vihjelinjojen verkosto INHOPE kertoi jo vuonna 2015, että tällaisesta materiaalista poistettiin 91 prosenttia 72 tunnin kuluessa ja joka kolmas tapaus jo 24 tunnissa.

Myös käynnissä olevissa eri alakohtaisissa vuoropuheluissa on havaittu merkittävää eri alojen välistä vastaavuutta menettelyissä, joita sovelletaan sisällön havaitsemiseen, tunnistamiseen, poistamiseen ja uudelleenlataamisen estämiseen. Tässä tiedonannossa on hyödynnetty näitä havaintoja.

Laittoman sisällön poistamiseen sovellettavat oikeudelliset puitteet muodostaa EU:n tasolla sähköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi, jolla muiden muassa yhdenmukaistetaan ne edellytykset, joiden täyttyessä tietyt verkkoalustat eivät ole vastuussa säilyttämästään laittomasta sisällöstä digitaalisilla sisämarkkinoilla.

Verkkoalustoilla oleva laiton sisältö voi levitä etenkin sellaisten verkkopalvelujen kautta, jotka sallivat kolmansien osapuolten sisällön lataamisen. Tällaiset säilytyspalvelut (”hosting-palvelut”) kuuluvat tietyin edellytyksin sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin 14 artiklan soveltamisalaan. Mainitussa artiklassa säädetään, että säilytyspalvelun tarjoaja ei ole vastuussa kolmannen osapuolen pyynnöstä tallennetuista tiedoista, jos a) palvelun tarjoajalla ei ole tosiasiallista tietoa laittomasta toiminnasta tai tiedoista eikä hänen tiedossaan vahingonkorvausvaatimuksen kyseessä ollen ole tosiasioita tai olosuhteita, joiden perusteella toiminnan tai tietojen laittomuus on ilmeistä, tai b) palvelun tarjoaja toimii viipymättä tietojen poistamiseksi tai niihin pääsyn estämiseksi heti saatuaan tiedon tällaisista seikoista. Direktiivin olisi samalla ”muodostettava tarkoituksenmukainen perusta sellaisten nopeiden ja luotettavien menettelyjen kehittämiselle, jotka mahdollistavat laittomien tietojen poistamisen ja näiden saannin estämisen”.

Direktiivin 15 artiklassa säädetään lisäksi, että ”jäsenvaltiot eivät saa asettaa palvelun tarjoajille [14 artiklassa] tarkoitettujen palvelujen toimittamisen osalta yleistä velvoitetta valvoa siirtämiään ja tallentamiaan tietoja eivätkä yleistä velvoitetta pyrkiä aktiivisesti saamaan selville laitonta toimintaa osoittavia tosiasioita tai olosuhteita”. Direktiivin johdanto-osan 47 kappaleessa muistutetaan kuitenkin, että kielto koskee vain yleistä seurantavelvoitetta ja että se ei automaattisesti koske ”erityistapauksissa asetettavia seurantavelvoitteita, eikä se myöskään vaikuta kansallisten viranomaisten kansallisen lainsäädännön mukaisesti antamiin määräyksiin”.

Vuonna 2016 antamassaan verkkoalustoja käsittelevässä tiedonannossa komissio sitoutuikin säilyttämään verkkoalustoihin sovellettavan tasapainoisen ja ennustettavan vastuujärjestelmän keskeisenä sääntelykehyksenä, jolla tuetaan digitaalista innovointia digitaalisilla sisämarkkinoilla.

Tässä tiedonannossa annetut ohjeet eivät rajoita EU:n säännöstön soveltamista. Ne liittyvät verkkoalustojen toimintaan ja etenkin näiden alustojen tarjoamiin säilytyspalveluihin sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin 14 artiklassa tarkoitetussa mielessä ja kattavat kaikki laittoman sisällön eri luokat. Samalla otetaan asianmukaisesti huomioon se, että eri sisältötyypit saattavat edellyttää erilaista käsittelyä.

EU:ssa ei tällä hetkellä ole yhdenmukaistettua ja johdonmukaista tapaa laittoman sisällön poistamiseksi. Unionissa käytetäänkin erilaisia lähestymistapoja, jotka vaihtelevat jäsenvaltioiden, sisältöluokkien tai verkkoalustan tyypin mukaan. Yhtenäisempi malli tehostaisi laittoman sisällön torjumista. Lisäksi se edistäisi digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämistä ja vähentäisi kustannuksia, jotka johtuvat verkkoalustoihin sovellettavien moninaisten sääntöjen noudattamisesta, mikä koskee myös tulokkaita.