FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 3.12.2008 
SEC(2008) 2948 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS YHTEISÖN 
OSALLISTUMISESTA USEIDEN JÄSENVALTIOIDEN KÄYNNISTÄMÄÄN 
EUROOPPALAISEEN METROLOGIAN TUTKIMUSOHJELMAAN 
  
VAIKUTUSTENARVIOINNIN YHTEENVETO 
 
{KOM(2008) 814 lopullinen} 
{SEC(2008) 2949} 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  
Johdanto ja menettelyä  koskevat seikat 
Ensimmäinen esimerkki mittausten laadun merkityk sestä yhteiskunnan rakentamisessa juontaa niinkin 
pitkälle kuin vuoteen 3000 eKr. Ensimmäisenä tunnett una pituusmittana käytt öön otettu kyynärä, jota 
käytettiin pyramidien rakentamisessa, oli faarao n kyynärvarren pituus, johon oli lisätty tämän 
kämmenen leveys. Gizan suurin pyramidi rake nnettiin kuningas Kheops in valtakaudella tällä 
järjestelmällä, ja pituusmitan y hdenmukaisuuden suhteellinen  tarkkuus oli viisi prosenttia 230 metrin 
matkalla. Nykyaikaisen eurooppalaisen metrologi an juuret juontavat Ranskan vallankumoukseen ja 
sen poliittiseen motivaatioon yhdenmukaistaa mittayksiköt  kaikkialla Ranskassa ja luoda mittayksiköt 
”kaikille ihmisille kaikkina aikoina ”. 
Tämän päivän maailmantaloudessa metrologialla on suuri merkitys monien maailman kansakuntien 
teknisessä ja taloudellisessa kehityksessä. Metrologist a tutkimusta tarvitaan yhteiskunnallisten 
ongelmien ratkaisemiseksi, ja tällaisina esimer kkialoina voidaan mainita satelliittinavigointi, 
terveydenhuolto, puolijohdeteollis uus ja ilmastonmuutos. Euro opan unionia koetteli 1990-luvulla 
”hullun lehmän tauti” eli BSE-kriisi. Muista mme kaikki metrologisen tutkimuksen ja uuden 
viiteaineiston kiireellisen tarpeen sääntelyn tukemi seksi ja kuluttajien luottamuksen palauttamiseksi, 
jotta Euroopan naudanlihamarkkinat voitiin pelast aa. Koska metrologinen tutkimus on keskeinen 
sääntelyn ja standardoinnin tukitoimi, se on pe rinteisesti ollut monissa talouksissa merkittävä 
kansallinen painopisteala.  Kun tarkastellaan aikaa Ranska n vallankumouksen jälkeen, Euroopan 
valtiot ovat kuitenkin toteuttaneet ka nsallista metrologista tutkimustoimintaansa täysin erillään. Vielä 
tänä päivänäkään EU:n jäsenvaltiot eivät kykene  yhdistämään toimiaan ja perustamaan omaa 
yhtenäistä, nykyaikaista ja aidosti yhdennett yä eurooppalaista metrologian tutkimusohjelmaa 
(European Metrology Research Programme, EMRP). 
Yhteisö on useiden vuosien ajan hyödyntänyt peru stamissopimuksen eri määräyksiä kannustaakseen 
laajempaan koordinointiin ja yhteistyöhön kansa llisten tutkimusohjelmien kesken. Lissabonissa 
vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että kansalli sella ja unionin tasolla toteutettava 
tutkimustoiminta on integroitava  ja koordinoitava paremmin, jo tta se olisi mahdollisimman tehokasta 
ja innovatiivista. Euroopan parlamentti korosti  vuonna 2006 kansalliste n ja eurooppalaisten 
tutkimusohjelmien entistä parempaa koordinoin tia. Seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-
erityisohjelmassa esitettiin 169 artik lan mukainen toimi, jolla on määrä toteuttaa yhteinen 
eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma nykyi sten kansallisten metrologialaboratorioiden 
verkostojen kautta. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston tällaiselle aloitt eelle antaman selkeän tuen  lisäksi laaja-alainen 
sidosryhmien kuuleminen vahvisti, että yhteisön toimet olivat tarpeen pyrittäessä yhdentämään ja nykyaikaistamaan eurooppalaista metrologiajärjest elmää. Myös komission yksiköt, jotka hyödyntävät 
metrologisen tutkimuksen tuloksia omilla aloillaan  valmistellessaan nykyaikaista sääntelyä ja 
lainsäädäntöä (esim. SANCO, ENV ja ENTR), vahvi stivat yksiköiden välisissä kokouksissa sellaisen 
yhdennetyn ohjelman hyödyllisyyden, jossa integr oitaisiin laajasti nykyiset kansalliset 
tutkimusohjelmat. 
Ongelman määrittely 
Suuri yleisö ei havaitse metrologiaa, joka kuite nkin helpottaa merkittävästi nykyaikaista kauppaa ja 
viestintää. Yhteensopimattomat standardit tai yhde nmukaisten ja tarkkojen painojen ja mittojen 
puuttuminen voivat estää markkinoille pääsyn. Metrol ogian tutkimuksella on vahva yhteishyödyllinen 
luonne, ja se tukee keskeisesti valtion sääntelyä ja  standardointia. Kaikki maailman suuret 
talousmahdit tunnustavat, että metrologian teknine n tutkimus ja kehittäminen ovat ratkaisevassa 
asemassa edistyneen valtion pitkän tähtäimen ta louskasvun kannalta. Tässä tilanteessa Eurooppa 
joutuu kohtamaan niin kutsutun eurooppalaisen metrologian dilemman. ”Eurooppalainen metrologian 
dilemma” on se, että metrologian tutkimuspanostuksi a on jatkuvasti linjattava yhteiskunnan tarpeiden 
mukaan, jotka ovat entistä vaativampia ja monimutk aisempia, minkä vuoksi ne myös vaativat entistä 
FI 3   FI enemmän resursseja, samalla on metrologian tutkimu ksen on edelleen palveltava myös ”perinteisiä” 
tarpeita ilman uusia tai ylimääräisiä resursseja.  Samalla perinteisen teollisuuden tarkkojen ja 
nopeiden mittausten globaalit tarpeet lisääntyvät,  uudet kehitteillä olevat teknologiat lisäävät 
mittausjärjestelmään kohdistuvia paineita ja edellyttä vät ”täysin uudentyyppistä mittausta” ja monilla 
terveydenhuollon, ympäristönsuojelun, elinta rviketurvallisuuden ja liikenteen kaltaisilla 
yhteiskunnallisilla aloilla standardien ja mittau ksen merkitys tunnustetaan yhä laajemmin sen 
suorassa yhteydessä lainsäädäntöön. Saatavilla ol evat eurooppalaiset resurssit eivät kuitenkaan 
lisäänny, eikä niitä hyödynnetä optimaalisella tavalla.  
Eurooppalainen metrologian tutkimusyhteisö on asi antuntijayhteisö, jolla on vain löyhät yhteydet 
tutkimusorganisaatioihin tai akateemiseen maailmaan.  Yhteisö on hyvin hajanainen, ja siihen kuuluu 
joitakin maailmanluokan osaamiskeskuksia, jotka hy ötyisivät laajasta kilpailusta kansainvälisellä 
tasolla. Päällekkäisyyttä tutkimusta tehdään se lvästi esimerkiksi liittyen nk. kalibrointi- ja 
mittaussuorituskyvyn osoit uksiin (Calibration and Measurement Capability Statements, CMC), joita 
Euroopan neljässä suuressa metrologian tutkimusta  ja kehittämistä toteuttavassa valtiossa (Saksa, 
Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia) on 4 050, kun taas Yhdysvalloissa niitä on yhteensä 
2 250. Pienemmissä jäsenvaltioissa on erinomaista tiet eellistä osaamista metrologian eri aloilla (esim. 
nanoteknologia), mutta ne eivät kykene kehittämään omaa metrologista tutkimuskapasiteettiaan 
kriittisen massan puutteen ja mittavien alkuinvestoi ntien vuoksi. Järjestelmän heikkous on tunnustettu 
myös kansallisella tasolla, ja suunnittelun eurooppalaistaminen ja nykyaikaistaminen voi muuttaa 
tilanteen ja ratkaista keskeisen ongelman : 
Eurooppalaisen metrologian tutkimusjärjestelmän, jo ka on tutkimusohjelmien suunnittelussa tähän 
asti perustunut puhtaasti kansalliseen logiikk aan, on ratkaistava ”metrologian dilemma. 
Eurooppalaista metrologian tutk imuspotentiaalia ei hyödynnet ä täysimääräisesti optimaalisten 
vastausten löytämiseksi yhteiskunnallisiin haasteisiin . Tarvitaan jäsenvaltioiden ja komission välisiä 
yhteisiä toimia metrologian nykyaikaisen ja haas teisiin suuntautuneen tutkimuksen toteuttamiseksi. 
Joka tapauksessa uudella lähestymistavalla on lisättävä  käytettävissä olevia voimavaroja, ja jotta se 
voisi olla menestyksekäs, siinä on huomioitava täysimääräisesti nykyi set kansalliset järjestelmät ja 
integroitava ne aidosti eurooppalaiseen ohjelmaan, jolla saadaan aikaan tode llinen ratkaiseva muutos 
ja nykyisten kansallisten järj estelmien nykyaikaistaminen. 
Yhteisön toimivalta tällä alalla perustuu useisiin perustamissopimuksen artik loihin, joissa määrätään 
tutkimusten koordinoinnista ja yhteistyöstä jäsenvalti oiden ja yhteisön kesken. Perustamissopimuksen 
165 artiklan mukaan ”yhteisö ja jäsenvaltiot sovittava t yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen alalla turvatakseen kansallisen  politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen 
yhtenäisyyden”. Perustamissopimuks en 169 artiklassa kehotetaan yhteis öä määräämään os allistumisesta 
useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja  kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin. 
Yhteisön toiminta vaikuttaa hyvin perustellulta, sillä jäsenvaltiot tusk in kykenevät ratkaisemaan näitä 
ongelmia yksin. Toiseksi EU:n toimien perustelut juontavat osittain myös joidenkin merkittävimpien 
haasteiden (esimerkiksi terveydenhuolto, ympärist önsuojelu tai elintarviketurvallisuus) ylikansallisesta 
luonteesta, jonka vuoksi jäsenvaltioiden on toim ittava yhdessä voidakseen tarkastella ongelmia 
asianmukaisesti kansainvälisellä tasolla.  
Tavoitteet 
Aloitteen yleisinä poliittisina tavoitteina on tehostaa EU:n valmiuksia  saavuttaa korkean tason 
poliittiset tavoitteet ja vastata sen tulevina  vuosina kohtaamiin merkittäviin haasteisiin: 
• myötävaikuttaa tarkistetun Lissabonin st rategian tavoitteiden saavuttamiseen, 
• erityisesti investoida enemmän ja paremmin o saamiseen kasvun ja työpaikkojen lisäämiseksi, 
• myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkim usalueen (ERA) toteuttamiseen ja 
• auttaa Eurooppaa vastaam aan entistä tehokkaammin keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten 
ympäristönsuojeluun, terveydenhuoltoon, elintarv iketurvallisuuteen tai yleiseen turvallisuuteen. 
Jotta voidaan myötävaikuttaa näiden yleisten po liittisten tavoitteiden saavuttamiseen, on tehostettava 
julkista metrologista tutkimusta. Erityiset tavoitteet ovat: 
FI 4   FI • eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen koordi noimalla ja osittain integroimalla kansallisia 
julkisia metrologisia tutkimusohjelmia, 
• Euroopan hajanaisten julkisen metrologisen tu tkimuksen lähestymistapojen tehostaminen, 
• näiden ohjelmien vaikutusten lisääminen ja 
• esteiden poistaminen kansallisten metr ologisten tutkimusohjelmien väliltä. 
Edellä mainittujen parannus ten vaikutuksen ja tehokkuuden lisäämiseen tähtäävät operatiiviset 
tavoitteet ovat: 
• rajat ylittävän julkisen tutkimusohjelman koordinointi ja integrointi, 
• suurimpien haasteiden (esim. ilmastonmuutos) sekä sellaisten alojen tarkastelu, joilla on kiireellisiä 
metrologisia tarpeita (esim. uusi ja kehittymässä oleva teknologia, kuten esimerkiksi nano-, bio- ja 
terveydenhuoltometrologia), 
• joidenkin uusien jäsenvaltioid en tai ehdokasvaltioiden aktivoiminen metrologisen 
tutkimuskapasiteetin lisäämiseksi, 
• avoin pääsy ainutlaatuisiin tutkimus infrastruktuureihin ja -laitoksiin, 
• yleisen yhteistyön lisääminen kansallisten metr ologisten tutkimusohjelmien ja tieteellisten 
yhteisöjen välillä Euroopan laajuudessa, 
• kansallisten ja yhteisön tutkimuksen painopi steiden suunnittelun nykyaikaistaminen ja 
• kansallisten metrologialaitosten (National Metr ology Institutes, NMI) ja nimettyjen laitosten 
(Designated Institutes DI) uransa alkuvaiheessa olev ien tutkijoiden liikku vuuden edistäminen. 
• Euroopan on puhuttava yksiäänisesti vahvist aakseen vaikutustaan globaalilla tasolla. 
• Metrologisen tutkimuksen on oltava valt ioiden sääntelyä tukevaa toimintaa. 
• Kilpailua edeltävällä (up-front) julkisella metr ologisella tutkimuksella tuetaan teollisuutta ja 
talouskasvua. 
Toimintavaihtoehtojen esittely 
Yhteisön toimintavaihtoehdot perustuvat se itsemännen puiteohjelman logiikkaan ja 
tukitoimijärjestelmiin. T ämän vuoksi toimintavaihtoehtojen yhteydessä (vaihtoehtoa 1 eli 
nollaskenaariota lukuun ottamatta) viitataan yhteisön suoriin tai epäsuoriin toimiin (tutkimuksen 
rahoitus) seitsemännessä puiteohjelmassa, mikä v astaa nykyistä kansallista tukitoimilogiikkaa 
tutkimuksen suunnittelussa eri jäsenvaltioissa. 
Vaihtoehdot on nimetty seuraavasti niiden me rkittävimpien ominaispiirteiden perusteella. 
(1) Toimintavaihtoehto 1: ”Ei yhteisön lisätoimia ”; nykyinen tilanne, ei lisätoimia EMRP:n osalta 
– voi johtaa hallitusten väliseen lähestymistapaan  
(2) Toimintavaihtoehto 2: ”Alhaalta ylöspäin et enevät yhteisön epäsuorat toimet – kevyttä 
koordinointia” seitsemännen puiteohjelman ohjelmi ssa ja aihealueissa (”Yhteistyö”- ja 
”Valmiudet”-erityisohjelmissa). Tarkoituksen a on hyödyntää ERA-NET-järjestelmää ja/tai 
ERA-NET Plus -järjestelmää, mutta tarkastella yksittäisiä seikkoja aihekohtaisesti ja 
puiteohjelmassa yksittäisissä osaohjelmissa (” business as usual ”). 
(3) Toimintavaihtoehto 3: yhteisön epäsuorat ”ylhäältä alaspäin” -toimet – metrologian aihealueen 
sisällyttäminen puiteohjelmaan osana seits emättä puiteohjelmaa tai kahdeksannen 
puiteohjelman valmistelua ja yhteisön metrologiaohjelma 
(4) Toimintavaihtoehto 4: ”169 artikla – ohjelma n integrointi yhteisön epäsuorin toimin”; 
yhteisön toimet jäsenvaltioiden ohjelmien in tegroimiseksi 169 artiklan avulla seitsemännen 
puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelman mukaisesti 
(5) Toimintavaihtoehto 5: Yhteinen tutkimuskeskus  – suorat toimet; yhtenäinen eurooppalainen 
metrologian tutkimusohjelma täytäntöönpant avaksi YTK:n kautta metrologiatarpeiden 
kattamiseksi yhteisön tasolla 
Nämä viisi vaihtoehtoa poikkeavat  toisistaan tavassa, jolla yhtei sön osuus toteutetaan – joko 
epäsuorina tai suorina toimina. Seuraavissa kappale issa tarkastellaan yksityiskohtaisesti jokaisen 
toimintavaihtoehdon merkittä vimpiä tunnuspiirteitä. 
Vaihtoehtojen analyysi ja vertailu  
FI 5   FI Jos valinta kohdistuu toimintavaihtoehtoon 1 , tutkimusta ei ehkä kyetä säilyttämään nykytasoisena 
ilman minkäänlaista yhteisön poliittista ja /tai taloudellista tukea (ERA-NET tai muut 
koordinointivälineet). Todennäköi sesti tilanne huononee entisestään, s illä oletettavasti jäsenvaltiot 
investoivat entistä vähemmän metrologiseen tutkimukseen, jos se ei ole yhteisön painopisteala. 
Nykytila ja jäsenvaltioiden ohjelmien erillisyys säilyy, ja uusista jäsenvaltioista tulevien 
tutkijaryhmien lyöttäytyminen yhteen pitemmälle eh tineiden valtioiden kokeneiden ja korkealaatuisten 
tutkimusryhmien kanssa on hyvin epätodennäköistä. Toimintavaihtoehto 2  jatkaisi kuudennen 
puiteohjelman ERA-NET ja seitsemännen puiteohjelma n ERA-NET-Plus -järjestelmien viitoittamalla 
tiellä. EU:n politiikanaloja ja tutkimusaloja (esim. en ergia ja ympäristö) voidaan helposti koordinoida 
suoraan jäsenvaltioiden ohjelmien kanssa, ja välineenä toimivat hyvin suunnitellut 
vuorovaikutusmekanismit erilaisiin metrologiaan  suuntautuneisiin ERA-NET-järjestelmiin. 
Todellisten eurooppalaisten tutkim usohjelmien kaltaista johdonmukaista  yhteistä pitkän tähtäimen 
ohjelmakeskeistä lähestymistapaa ei synny. Toimintavaihtoehto 3  ei edellytä suuria institutionaalisia 
järjestelyjä. Sillä luotaisiin metrologian tutkimusohjelma, jossa metrologian yhteisö sekä koko 
tiedeyhteisö ja teollisuus voivat hakea rahoitusta puiteohjelman sääntöjen mukaisesti. Se tarjoaa 
mahdollisuuden keskittyä erityisesti uu siin teknologiahaasteisiin kehittymässä olevilla aloilla, mikä 
edistää osaltaan alan nykyaikaistamista. Keinot muistuttavat toimintavaihtoehtoa 2. Sillä ei ole 
vaikutusta nykyisiin kansallisiin metrologian tutk imusjärjestelmiin eikä kansallisten ohjelmien ja 
infrastruktuurien väliseen integraatioon. Toimintavaihtoehdolla 4  muodostetaan pohja EU:n ja 
jäsenvaltioiden yhteiselle tutkimussuunnittelulle ja l uodaan näin johdonmukainen ja pitkän tähtäimen 
tutkimussuunnitelma kriittisine massoineen. Euroopan komission aktiivinen osallistuminen voi turvata 
sen, että toiminnassa korostetaan liikkuvuutta, avoimuu tta ja kehittymässä olevia aloja. EU:n varojen 
ja kansallisten varojen yhdistel mä muodostaa kriittisen massan, joka todennäköisesti stimuloi 
rakennemuutoksia kansallisissa metrologian tutkimus järjestelmissä. Yhteydet teollisuuteen eivät ole 
niinkään EU-tason asia, vaan jäävät pikemminkin kansalliselle tasolle. Tämä  vaihtoehto edellyttää 
merkittäviä institutionaalisia muutoksia, jotka todennäköisesti vievät aikaa ja edellyttävät 
monimutkaisia neuvotteluja jäsenva ltioiden kanssa täytäntöönpanosta. Toimintavaihtoehto 5  
merkitsee sitä, että metrologinen tutkimus tapahtuu erillään jäsenvaltioista ja niiden 
tutkimusohjelmista sekä niihin liittyvistä infrastr uktuureista, joten sillä on hyvin vähän vaikutusta 
kansallisten metrologisten tutkimusjärjestelmien  uudelleenjärjestelyyn, eikä siinä oteta huomioon 
jäsenvaltioiden tarpeita. Ylimääräisiä pullonk auloja ovat Yhteisen tutkimuskeskuksen 
rekrytointitarpeet ja kilpailun puuttuminen metrologi an alalta, jolle kuitenkin on ominaista kilpailevan 
tutkimuksen tarve luotettavimpien ratkaisujen löytämiseksi. 
Viiden toimintavaihtoehdon yleisen vertailun peruste lla katsotaan, etteivät toimintavaihtoehdot 1 ja 5 
ole käyttökelpoisia vaihtoehtoja edellä mainitun ongelman ratkaisemiseksi, joten yksityiskohtainen 
tarkastelu rajataan toimintavaihtoehtojen 2, 3 ja 4 vertailuun. Toimintavaihtoehtojen osalta kuvataan 
monenlaisia vaikutuksia. Seuraavassa taulukossa esitet ään yhteenveto toteutetusta analyysista. Se 
osoittaa, kuinka vaihtoehdot ovat verrattavissa tarkaste ltaessa niiden vaikutuksia tavoitteeseen, joka on 
yhteisön toiminta metrologian tutkimuksessa. 
Taulukko: Yleiskatsaus kolmen toimint avaihtoehdon mahdollisista vaikutuksista 
Vaikutus kohdistuu: Toimintavaihto-
ehto 2: kevyt 
koordinointi Toiminta-
vaihtoehto 3: 
puiteohjelma Toiminta-
vaihtoehto 4: 
169 artikla 
Koordinoinnin ja kan sallisten metrologian 
tutkimuslaitosten ja -ohjelmien integroinnin tehokkuus keskitasoinen hyvin vähäinen hyvin suuri 
Koordinoinnin ja kan sallisten metrologian 
tutkimuslaitosten ja -ohjelmien vaikuttavuus keskitasoinen vähäinen Suuri 
Suuret haasteet keskitasoinen suuri Suuri 
FI 6   FI Uudet jäsenvaltiot: valmiuksien kehittäminen vähäinen/keski-
tasoinen vähäinen keskitasoinen/
suuri 
Avoin pääsy infrastruktuureihin vähäinen/keski-
tasoinen vähäinen keskitasoinen/
suuri 
Vuorovaikutus tiedeyhteisön kanssa vähäinen/keski-
tasoinen hyvin suuri keskitasoinen/
suuri 
Metrologiajärjestelmän nykyaikaistaminen keskitasoinen vähäinen suuri 
Liikkuvuus ja henkilöstökoulutus vähäinen hyvin vähäinen keskitasoinen 
Globaali yhteistyö ja Euroopan asema vähäinen/keski-
tasoinen vähäinen suuri 
Tuki EU:n sääntelylle vähäinen vähäinen suuri 
Kasvu: hyöty teollisuudelle vähäinen vähäinen keskitasoinen 
Kasvu: tuki kehittyville aloille keskitasoinen suuri suuri 
Vertailusta käy ilmi, että 169 artiklan mukaisen yht eisön aloitteen vaikutus metrologista toimintaa 
koskeviin tavoitteisiin on suurin.  
Loppupäätelmänä on, että aika on kypsä 169 artiklan mukaiselle metrologiaa koskevalle 
aloitteelle. Aloite on tärkeä sekä eurooppalaisen  metrologian tutkimusjärjestelmän edistämiseksi 
ja nykyaikaistamiseksi että niiden teollisuuden- ja tieteenalojen tukemiseksi, jotka tarvitsevat 
entistä enemmän ja entistä kehittyneempää metrologista toimintaa . 
Vaikutustenarviointiprosessin päähavainnot esitetään  seuraavassa lyhyesti. ”Metrologiadilemma” on 
tosiseikka. Esimerkit vahvistavat, että metrologisen tutkimuksen ja palvelutarjonnan kysyntä kasvaa. 
Metrologialla on välitöntä merkitystä ongelmanratkai sussa ja poliittisten tavoitte iden saavuttamisessa 
Euroopassa. Mitä tarkemmin Eurooppa määrittelee suuria haasteitaan, sitä enemmän toimia 
suunnitellaan näiden haasteiden mukaisesti ja sitä enemmän Eurooppa toimii edelläkävijänä 
kriisinhallinnassa, joka edellyttää tarkkoja mittauksia  ja testausta. Perustamissopimuksen 169 artiklan 
nojalla voidaan saada käyttöön lisävaroja niin yhteis ön tasolla kuin kansallisellakin tasolla. Yhteisön 
rahoitusosuudella varmistettaisiin se, että uudessa 169 artiklan nojalla käynnistettävässä 
eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelmassa he ijastuisivat aidosti eurooppalaiset edut ilman 
kansallisten toimien rajoittamista tai niiden sitomista yksinomaan ohjelman eurooppalaiseen 
ulottuvuuteen. Kaikista vertailluista  vaihtoehdoista 169 artikla edistä isi eniten kansallisten rakenteiden 
nykyaikaistamista. Tavoitteet myötävaikuttavat vä littömästi Lissabonin prosessiin, ja asianmukaisesti 
täytäntöönpantuna metrologian tutkimus voi toim ia suunnannäyttäjänä luotaessa jäsenvaltioiden ja 
komission yhteisiin aloitteisiin perust uvaa eurooppalaista tutkimusaluetta.  
Seuranta ja arviointi 
Seurantaa ja arviointia täydennetään erityisen  täytäntöönpanorakenteen vuosikertomuksella, jossa 
viitataan mitattaviin integraatioindikaattoreih in ja kvalitatiivisiin to teutumista koskeviin 
indikaattoreihin eurooppalaisen metrologian tu tkimusohjelman ennakoituje n toimien perusteella. 
Erityistä täytäntöönpanorakennetta kehotetaan to imittamaan tapauskohtaisesti tarvittavia tietoja 
indikaattoreista ja itsearvioinnista, alkaen  eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman 
käynnistymistä edeltävältä vuodelta. Väliarvioinnista ja  jälkiarvioinnista vastaavaa asiantuntijaryhmää 
pyydetään arvioimaan suunnitellun ohjelman eri to imien edistymistä ja perustamaan arviointinsa 
13:een tarkkaan määritettyyn indikaattoriin. Lisä ksi asiantuntijaryhmä arvioi eurooppalaisen 
metrologian tutkimusohjelman vaikutukset kansa llisten metrologian ohjelmien integrointiin ja 
FI 7   FI metrologiaverkostojen ja -ohjelmien uudelleenjärjes telyyn sekä yleiset vaikutukset eurooppalaiseen 
tutkimusalueeseen.