NOTE The language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2017) 205 final of 2.3.2017 and retransmitted (with corrections) under COM(2017) 205 final/2 of 10.3.2017.

Vaikka Agadezin kautta kulkevien muuttovirtojen on havaittu vähentyneen viime kuukausina ja Nigerin viranomaiset ovat lisänneet tunnettujen keskeisten kauttakulkureittien valvontaa, mahdollisia vaihtoehtoisia reittejä on seurattava sekä Nigerissä että naapurimaissa (esim. Mali, Tšad tai Algeria). Näistä vaihtoehtoisista reiteistä tulee todennäköisesti muuttajille vaarallisempia maantieteellisten syiden, puutteellisen infrastruktuurin sekä aseistettujen joukkojen vuoksi. Tammikuussa 2017 EU teki kaksi kenttäkäyntiä, jotta voitaisiin arvioida näitä reittejä ja auttaa yksilöimään hankkeita, joista saadaan tuloksia nopeasti. Näillä hankkeilla pyritään luomaan taloudellisia vaihtoehtoja paikallisissa yhteisöissä, jotka ovat riippuvaisia salakuljetuksesta saaduista tuloista. Vaihtoehtoisten reittien tehokas seuranta ja analyysi edellyttävät yhteistyötä Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön ja EU:n ja jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden välillä. Lisäksi on kehitettävä synergiaa hankkeissa, joita toteutetaan poliisiyhteistyön ja alueellisen yhteistyön puitteissa, sekä vahvistettava yhteistyötä muilla politiikan aloilla, kuten ilmastonmuutoksen (maaperän kunnostus, kastelu ja uudelleenmetsitys) ja koulutuksen liikkuvuuden aloilla.

EU:n Afrikka-hätärahaston puitteissa on jo hyväksytty hanke Diffan alueella, johon kohdistuu erityisiä paineita Boko Haramin kapinaliikkeen vuoksi. Turvallisuustilanne on kuitenkin vaikeuttanut avun jakamista käytännössä.

EU:n toimilla myös tuetaan Nigerin yleisiä kehityspyrkimyksiä sekä ratkaisuja muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin. Budjettitukiohjelman lisäksi Niger hyötyy tällä hetkellä yhdeksästä hankkeesta, joita tuetaan EU:n Afrikka-hätärahastosta. Vuoden 2017 tammikuun lopussa käynnistettiin kolme uutta hanketta Agadezin alueella. Lisäksi joulukuussa hyväksyttiin lisähankkeita, joissa on tarkoitus avustaa 30 000 muuttajaa, palauttaa 12 000 henkilöä ja valistaa 40 000 muuttajaa. Hankkeissa myös pyritään järjestämään maata, majoitus ja juomavettä 28 000 ihmiselle sekä majoitus ja juomavettä 42 000 ihmiselle. Lisäksi luodaan 2 000 rakennusalan työpaikkaa. Komissio on myös allekirjoittanut sopimuksen rauhan lujittamiseksi työskentelevän korkean viranomaisen kanssa. Se tarjoaa lyhytaikaisia työllistymismahdollisuuksia nuorille ja auttaa siten luomaan vaihtoehtoisia tulonlähteitä 65 000 ihmiselle. Muihin valmisteltavina oleviin hankkeisiin kuuluvat Agadeziin suunnitellun hybriditeholähdehankkeen toteutettavuuden arviointi. Hankkeella edistettäisiin merkittävästi sekä työllisyyttä että energian toimitusvarmuutta.

Hätätoimintasuunnitelman lisäksi tämänhetkisen lähestymistavan puutteita pyritään korjaamaan keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelmalla, jota Nigerin viranomaiset valmistelevat parhaillaan. Molempia on tarkoitus toteuttaa uuden kansallisen muuttostrategian perusteella, joka on Nigerin viranomaisten viimeisteltävänä.

Agadezistä Eurooppaa kohti lähteneiden muuttajien määrä on selkeästi laskenut (toukokuussa 2016 lähteneiden huippumäärästä 70 000:sta tammikuussa 2017 lähteneisiin 6 524:än). Niiden muuttajien määrä, jotka ohjataan Kansainväliseen siirtolaisuusjärjestöön (IOM) palauttamista varten, on kasvanut, kuten myös vapaaehtoisten paluiden. Vuonna 2016 Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön hallinnoimissa keskuksissa tuettujen muuttajien määrä kaksinkertaistui edellisestä vuodesta. Apua sai yli 15 000 muuttajaa. Näistä 4 788 kolmansista maista peräisin olevaa muuttajaa ja 301 nigeriläistä sai apua palatakseen vapaaehtoisesti lähtöyhteisöönsä vuoden 2016 ensimmäisen yhdentoista kuukauden aikana (yli kolme kertaa enemmän kuin vuonna 2015). Kauttakulkukeskukset ovat myös tarjonneet sekä muuttajille että paikallisväestölle koulutusta siitä, miten voidaan kehittää tulonlähteitä esimerkiksi tiilenvalmistuksen tai korujen valmistuksen aloilla. Vuoden 2016 loppuun mennessä tällaiseen koulutukseen oli osallistunut yli 600 ihmistä.

Yhteistyö tärkeän kauttakulkumaan Nigerin kanssa toimii edelleen. Nigerin presidentin Issoufoun vierailu Brysselissä joulukuussa 2016 tarjosi tilaisuuden korostaa EU:n ja Nigerin välisten suhteiden tärkeyttä sekä sitä, että on yhteisen edun mukaista torjua muuttajien salakuljetusta ja parantaa muuttoliikkeen hallintaa Sahelin alueella. Tanskan yhteistyöministeri vieraili Nigerissä tammikuussa samaan aikaan EU:n teknisen tarkastuskäynnin kanssa. Helmikuussa tehdyn teknisen tarkastuskäynnin yhteydessä kerättiin tietoja vaihtoehtoisista reiteistä ja tarkasteltiin vaihtoehtoja mahdollisiksi uusiksi hankkeiksi. Suunnitteilla on EU:n ja jäsenvaltioiden korkeiden virkamiesten vierailu Nigeriin maaliskuun lopussa.

Nyt kun on otettu käyttöön kumppanuuskehykseen perustuva lähestymistapa sekä määritetty ja ryhdytty toteuttamaan konkreettisia tavoitteita ja toimia, on pyrittävä saamaan aikaan enemmän todellisia tuloksia yhteistyön kaikilla aloilla. Kesän lähestyessä on saatava vähennettyä muuttovirtoja ja lisättyä palautuksia. Työtä on tehostettava, jotta EU:n ja kumppanimaiden välillä päästään yhteisymmärrykseen keskeisistä kysymyksistä ja siitä, miten niihin puututaan. Tämän perusteella on saatava aikaan konkreettisia tuloksia ja vahvistettava entisestään toimivaa yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden välillä. Kun komissio raportoi kumppanuuskehyksestä kesäkuussa, vuoden kuluttua sen käynnistämisestä, se arvioi läheisessä yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tätä lähestymistapaa ja sitä, miten sillä on onnistuttu vähentämään sääntelemättömiä muuttovirtoja, puuttumaan niiden perimmäisiin syihin ja parantamaan palauttamisastetta.

Kumppanuuskehys on nyt vakiintunut EU:n lähestymistavaksi, jota sovelletaan sääntelemättömän muuttoliikkeen ja sen perimmäisten syiden aiheuttamaan haasteeseen osana laajempaa yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Eurooppa-neuvosto on seurannut siihen liittyvää edistymistä, ja joulukuussa 2016 pidetyssä kokouksessaan se kehotti jäsenvaltioita jatkamaan ja tehostamaan kumppanuuskehyksen mukaisia toimiaan, jotta edistytään ”muuttovirtojen tyrehdyttämisessä ja palauttamisasteen parantamisessa”.

Komissio pyrkii edelleen vastaamaan Nigerian kriisin uhrien perustarpeisiin. Koillis-Nigerian konfliktissa on seitsemän vuoden aikana kuollut 20 000 ihmistä ja 1,77 miljoonaa on joutunut siirtymään maan sisällä. Apua annetaan pääasiassa elintarvikkeiden ja ravitsemuksen, suojelun, veden, sanitaation ja hygienian, suojan, muiden tavaroiden kuin elintarvikkeiden ja terveyspalvelujen muodossa.

EU:n Afrikka-hätärahasto on tärkeä väline Nigeriassa toteutettavia hankkeita varten, ja siinä keskitytään voimakkaasti muuttoliikkeeseen, erityisesti maan eteläisessä osassa. Sillä täydennetään merkittävää kansallista työtä, jolla pyritään puuttumaan sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin ja jota tuetaan Euroopan kehitysrahaston kansallisilla määrärahoilla. EU:n Afrikka-hätärahaston puitteissa hyväksyttiin joulukuussa 2016 Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa hankkeita, joiden avulla kotoutetaan uudelleen yli 3 800 EU:sta ja kauttakulkumaista palaavaa muuttajaa. Lisäksi yli viisi miljoonaa oppilasta saa kirjoja ja lukutaidon opetusta ja yli 75 000 lasta saa mahdollisuuden käyttää mielenterveyspalveluja. Muihin aloihin, joita on syytä tarkastella, kuuluvat suorat ulkomaiset investoinnit (esim. ehdotettu ulkoinen investointiohjelma – katso osa 4) sekä digitaalitalous. Näillä aloilla on merkitystä Nigerialle, koska ne voisivat suoraan vaikuttaa muuttoliikkeen perimmäisiin syihin.

Edistyminen EU:n ja Nigerian takaisinottosopimusta koskevissa neuvotteluissa on erittäin tärkeää. Ensimmäinen kierros käytiin lokakuussa 2016, mutta Nigeria on lykännyt toista neuvottelukierrosta monta kertaa. EU:n tavoitteena on, että takaisinottosopimus saadaan aikaan ennen suunniteltua EU:n ja Nigerian välistä ministerikokousta. EU:n yhteyshenkilö on toiminut Nigeriassa 1. helmikuuta alkaen.

EU:n ja Nigerian välisen muuttoliikeyhteistyön puitteet perustuvat vuonna 2015 allekirjoitettuun muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevaan yhteiseen toimintasuunnitelmaan. Takaisinoton ja palautusten osalta Nigeria tekee yhteistyötä useiden jäsenvaltioiden kanssa, mutta yhteistyö on epätasaista. Vuonna 2015 palauttamispäätöksistä 28 prosenttia johti tosiasialliseen palauttamiseen. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että palautusten määrä on noussut vuonna 2016. Takaisinottoon liittyvän yhteistyön taso vaihtelee eri puolilla EU:ta.

Nigeria on edelleen merkittävin lähtömaa EU:ssa tapahtuvan ihmiskaupan uhreille, jotka ovat muiden kuin Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisia. Nigerialaisia ilmoitetaan olevan eniten niiden salakuljettajien joukossa, jotka tuovat ihmisiä EU:n ulkopuolisista maista EU:hun. Tämän korjaamiseksi Nigeria osallistuu aktiivisesti myös Afrikan maiden ja Frontexin tiedusteluyhteisöön. Hiljattain käynnistetty siirtolaisten salakuljetusta käsittelevä EU:n yhteistyöfoorumi, jossa on mukana EU:n virastoja ja jäsenvaltioita, auttaa parantamaan yhteistyötä ja koordinointia ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjunnassa.

Tavoitteena on laajentaa Nigerian kanssa tehtävään yhteistyöhön sisältyviä politiikan aloja, ja sen mukaisesti komission varapuheenjohtaja Ansip vieraili Nigeriassa 2.–3. helmikuuta. Hän tapasi (tuolloin presidentin tehtävää hoitaneen) varapresidentti Osinbajon ja keskusteli yhteistyöaloista, joilla on merkitystä myös muuttoliikkeen hallinnan kannalta. Vierailun aikana tarkasteltiin mahdollisuuksia käynnistää pilottihankkeita ja yhteistyötä esimerkiksi sähköisten viranomaispalvelujen, tietoverkkoturvallisuuden, korruption torjunnan, investointien ja kaupan edistämisen sekä muuttoliikkeen hallinnan aloilla. Nigerialla on lisäksi ollut korkean tason yhteydenpitoa Alankomaiden ja Espanjan kanssa ja Nigeria ja Italia ovat keskustelleet teknisestä avusta, joka mahdollisesti kattaisi biometriset tietokannat.

Jotta voitaisiin tukea toimia sääntelemättömän muuttoliikkeen perimmäisten syiden käsittelemiseksi, Senegal voi hyötyä yhdeksästä hankkeesta, joita tuetaan EU:n Afrikka-hätärahastosta. Niistä neljä hyväksyttiin lokakuussa 2016. Näillä uusilla hankkeilla tuetaan uudelleenkotouttamista, työpaikkojen luomista sekä biometristä kansallista rekisterijärjestelmää. Näissä uusissa hankkeissa tavoitteena on 3 000 ihmisen uudelleenkotouttaminen sekä 200 yhteisön ja 30 000 muuttajan valistaminen. Odotuksena on, että luodaan yli 6 500 uutta työpaikkaa. Senegal hyötyy myös alueellisista hankkeista, joilla tuetaan kuuden Sahelin maan sisäisiä turvallisuuspalveluja. Tätä voitaisiin vahvistaa käynnissä olevan yhteistyön pohjalta erityisillä toimilla esimerkiksi kalastuksen, ilmastonmuutoksen, uusiutuvan energian, maatalouden ja koulutuksen liikkuvuuden aloilla.

EU:n muuttoliikeyhteyshenkilö aloitti työnsä EU:n edustustossa Dakarissa 1. helmikuuta 2017. Senegal on myös nimennyt tunnistamista varten yhteyshenkilöitä asiaa hoitavissa ministeriöissä. Lisäksi Euroopan raja- ja merivartioviraston ja Senegalin viranomaisten välillä on käynnistetty neuvottelut työjärjestelyjen parantamisesta tiiviimpää yhteistyötä varten.

Jonkin verran edistymistä on saavutettu kahdenkeskisessä työssä, jossa on keskitytty keskistä Välimeren reittiä pitkin hiljattain saapuneiden muuttajien palauttamiseen. Jos näistä yhteistyön alustavista vaiheista saadaan konkreettisia tuloksia tulevina viikkoina, niitä vahvistetaan edelleen virkamiesten vaihdoilla ja koulutuksilla, joita järjestetään kahdenväliseltä pohjalta EU:n puitteissa. Myös uudelleenkotouttamista tuetaan. Tarkoituksena on järjesttää tunnistamiskäyntejä muihin jäsenvaltioihin vuonna 2017. Tältä perustalta tarkastellaan edelleen eri yhteistyömuotoja, myös laillisen muuton ja liikkuvuuden osalta, alkaen Erasmus+-mahdollisuuksista.

Tästä huolimatta useimmat jäsenvaltiot, jotka yrittävät palauttaa muuttajia Senegaliin, kohtaavat edelleen vaikeuksia, kun ne pyrkivät tekemään yhteistyötä senegalilaisiksi oletettujen tunnistamiseksi ja heitä koskevien asiakirjojen hankkimiseksi. Useat suunnitellut tunnistuskäynnit ovat jääneet toteuttamatta. Jopa tapauksissa, joissa muuttajat on tunnistettu palauttamista varten, on osoittautunut haastavaksi hankkia tarvittavat matkustusasiakirjat Senegalin viranomaisilta. Vuonna 2016 ainoastaan 563 EU:ssa sääntöjenvastaisesti oleskelevaa senegalilaista palautettiin Senegaliin. Tämä määrä on suhteettoman pieni, kun otetaan huomioon, että Eurooppaan saapui vuonna 2016 sääntöjenvastaisesti keskistä Välimeren reittiä yli 10 000 Senegalin kansalaista.

Nämä arkaluonteiset kysymykset huomioon ottaen Senegalin kanssa on jatkettu poliittisella tasolla vuoropuhelua, johon on kuulunut muun muassa EU:n korkean edustajan, varapuheenjohtaja Mogherinin ja presidentti Sallin kokous joulukuussa 2016 ja presidentti Sallin vierailu Ranskaan.

Muuttoliikkeen hallintaan liittyvissä toimissa Senegalin kanssa on otettava huomioon poliittinen tilanne. Ulkomailla asuvat senegalilaiset voivat ensimmäisen kerran suoraan valita jäseniä kansalliskokoukseen heinäkuuksi 2017 suunnitelluissa vaaleissa. Tämä antaa ulkomailla pitkään asuneiden senegalilaisten eduille erityistä poliittista merkitystä. Laajemmin se myös kuvastaa muuttoliikkeen taloudellista, kulttuurillista ja sosiaalista merkitystä Senegalissa. Ulkomailla asuvien senegalilaisten rahoittama tukirahasto on konkreettinen esimerkki siitä, miten maasta muuttaneet voivat auttaa luomaan työllistymismahdollisuuksia Senegalissa ja siten antaa nuorille tulevaisuudennäkymiä kotimaassa.

Senegal on EU:n tärkeä kumppani kyseisellä alueella ja myös sitä laajemmin. Senegal on yksi keskeisistä toimijoista Rabatin prosessissa sekä Vallettan huippukokouksen seurantatoimissa, mutta yhteistyö ulottuu myös esimerkiksi kansainväliseen rikostuomioistuimeen sekä radikalisoitumisen ja terrorismin torjuntaan. Senegalin prioriteetteja ovat laillinen muutto, muuttajien salakuljetuksen torjuminen sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen perimmäisten syiden käsittely.

Vaikka Etiopian merkitys alueelliselle vakaudelle tunnustetaan laajasti, sisäinen poliittinen tilanne Etiopiassa on edelleen vaikea. Maahan julistettu hätätila on vähentänyt väkivaltaa ja hallitus on aloittanut vuoropuhelun oppositiopuolueiden kanssa. Jää kuitenkin nähtäväksi, riittääkö tämä lieventämään paineita, jotka johtivat väkivaltaisuuksiin viime lokakuussa. EU toimii edelleen kaikkien sidosryhmien kanssa uusien väkivaltaisuuksien estämiseksi, tarvittavien poliittisten uudistusten tukemiseksi sekä osallistavan vuoropuhelun helpottamiseksi.

Suojelun osalta tilanne on niin ikään huolestuttava. Malissa on yli 35 000 maassa sisäisesti siirtymään joutunutta ihmistä ja Malin naapurimaissa on miltei 136 000 malilaista pakolaista. Keski- ja Pohjois-Malin heikkenevästä turvallisuustilanteesta huolimatta komissio työskentelee edelleen humanitaaristen toimijoiden kanssa tukeakseen malilaisia yhteisöjä kyseisillä alueilla. Lisäksi tehdään työtä naapurimaissa, jotka ovat vastaanottaneet pakolaisia.

Mali on yksi EU:n Afrikka-hätärahastosta annettavan rahoituksen pääasiallisista edunsaajista. Tähän mennessä on hyväksytty yhdeksän hanketta. Joulukuussa 2016 hyväksytyt hankkeet ovat nyt sopimusvaiheessa. Niihin kuuluu hankkeita, jotka koskevat biometrisen väestörekisterin parantamista, paluumuuttajien uudelleenkotouttamista ja nuorten työllisyyttä. Odotettuihin tuloksiin kuuluisivat 10 000 työpaikan syntyminen välittömästi ja 35 000 työpaikan syntyminen välillisesti. 16 000 muuttajaa autetaan, 4 000 palautetaan ja 1 900 kotoutetaan. Lisäksi annetaan valistusta 17 000 muuttajalle. Aiemmin vuonna 2016 hyväksyttyjä kuutta hanketta pannaan parhaillaan täytäntöön. Niihin kuuluu rajavalvonnan tukiohjelma sekä Malin turvallisuusjoukkojen uudelleenasettautuminen herkille alueille. Lisäksi myönnetään tukea Euroopan kehitysrahastosta, ja yhteistyön lisääminen on mahdollista esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin maatalous, sopeutuminen ilmastonmuutokseen ja koulutuksen liikkuvuus.

Lyhyellä aikavälillä ensisijaisia toiminta-aloja ovat muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjunta sekä Malin rajavalvonnan vahvistaminen. Rajavalvonnan osalta tehdään jo yhteistyötä Malin viranomaisten kanssa. Viime kuukausina työssä on keskitytty malilaisten toimijoiden ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa tehtävään yhteistyöhön, jolla tuetaan kansallista rajastrategiaa ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa. Ne hyväksyttäneen pian. Lisäksi Malin rajavalvonnasta vastaavien poliisivoimien valmiuksien parantamista jatketaan tulevina kuukausina yhteistyössä muiden rajavalvontaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevien alueellisten aloitteiden kanssa. Malissa on jo käynnissä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YUTP) alan operaatio, ja sen muuttoliikkeeseen liittyvää ulottuvuutta vahvistetaan tulevina kuukausina.

Positiivista on se, että toimet muuttajien salakuljetuksen torjumiseksi jatkuvat samoin kuin korkean tason vuoropuhelu. Malilla on myös edelleen rakentava rooli vuonna 2015 pidetyn Vallettan huippukokouksen seurantatoimissa. Se on Rabatin prosessin puheenjohtajamaa, ja EU:n korkean edustajan, varapuheenjohtaja Mogherinin ja ulkomalilaisten asioista vastaavan ministerin Syllan välillä hiljattain pidetyssä kokouksessa määritettiin yhteiset prioriteetit muuttoliikkeen hallintaa koskevalle tulevalle yhteistyölle.

Malin kansalaisille osoitettujen palautuspäätösten määrä vuonna 2016 (3 302) pysyi suunnilleen samana kuin vuonna 2015 (3 505). Kuitenkin ainoastaan pieni osa näistä henkilöistä on tosiasiallisesti palautettu (6,5 % vuonna 2016). Jäljellä on edelleen vaikeuksia, jotka liittyvät kansalaisuuden vahvistamiseen sekä matkustusasiakirjojen myöntämiseen Malin konsulaattien toimesta henkilöille, jotka on tunnistettu Malin kansalaisiksi. Tätä ulottuvuutta on tarkasteltava enemmän Malin viranomaisten kanssa, jotta päästään yhteisymmärrykseen ja löydetään toimivat ratkaisut. Euroopassa asuvien malilaisten roolia voitaisiin vahvistaa esimerkiksi vapaaehtoisessa paluussa ja sääntöjenvastaisesti saapuneiden malilaisten muuttajien uudelleenkotouttamisessa näiden paikallisiin yhteisöihin.

Kesäkuusta 2016 lähtien EU:n suhteet Etiopian kanssa ovat perustuneet EU:n ja Etiopian strategista yhteistyötä koskevaan yhteiseen julistukseen, joka sisältää muuttoliikettä koskevan alakohtaisen vuoropuhelun. Etiopia on ottanut aktiivisen ja rakentavan roolin alueellisessa muuttoliikkeen hallinnassa vuoden 2015 Vallettan huippukokouksen jälkeen, erityisesti toimiessaan Khartumin prosessin puheenjohtajamaana joulukuusta 2016.

Korkean tason toimia on jatkettu. Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen Mimica ja pääministeri Desalegn tapasivat tammikuussa, EU:n korkea edustaja, varapuheenjohtaja Mogherini ja Etiopian ulkoministeri Gabeyehu tapasivat helmikuussa 2017 pidetyn Münchenin turvallisuuskonferenssin yhteydessä ja ministeri Gabeyehu vieraili Brysselissä, niin ikään helmikuussa. EU:n korkean edustajan, varapuheenjohtaja Mogherinin on tarkoitus matkustaa Etiopiaan maaliskuussa.

Etiopiassa toteutetaan jo alueellista ohjelmaa, jonka avulla voidaan paremmin hallita muuttoliikettä. Se hyväksyttiin joulukuussa 2015 ja sitä tuetaan EU:n Afrikka-hätärahastosta. Lisäksi on tarkoitus toteuttaa muita hätärahastosta tuettavia alueellisia ohjelmia, jotka hyväksyttiin joulukuussa 2016. Näihin kuuluvat alueellinen operaatiokeskus Khartumin prosessia varten ja järjestelyt palautusten tukemiseksi, maahan juuttuneiden muuttajien auttamiseksi sekä heidän kestävän uudelleenkotouttamisensa helpottamiseksi. Etiopia on edelleen yksi merkittävimmistä pakolaisia vastaanottaneista maista Afrikassa, ja siellä on yli 790 000 pakolaista kyseiseltä alueelta. Etiopia on saanut edelleen EU:n tukea näitä pakolaisia ja heidät vastaanottaneita yhteisöjä varten humanitaarisen rahoituksen ja alueellisen kehitys- ja suojeluohjelman kautta. Muissa suunnitelluissa ohjelmissa edistetään puuttumista sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin. Etusijalla on työpaikkojen luominen. Erityisesti tuetaan Etiopian sitoumusta parantaa pakolaisten toimeentulomahdollisuuksia maassa varaamalla 30 prosenttia kahdella teollisuusalueella luotavista 100 000 työpaikasta pakolaisille. Myös Euroopan kehitysrahasto (EKR) on myöntänyt avustusta Etiopian toimiin muuttoliikkeen hallinnan parantamiseksi ja tukenut erityisesti uutta hajautettua muuttoliikkeen hallintajärjestelmää.

Vaikka vuonna 2016 vahvistettiin yhteyksiä teknisellä ja poliittisella tasolla ja vuonna 2015 aloitettiin lupaava vuoropuhelu palauttamisesta ja takaisinotosta vuonna 2015 allekirjoitetun maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan yhteisen toimintasuunnitelman puitteissa, konkreettinen edistyminen on edelleen hyvin hidasta. Vuonna 2016 ainoastaan 122 EU:ssa sääntöjenvastaisesti oleskelevaa etiopialaista palautettiin Etiopiaan. Helmikuussa 2016 Etiopian viranomaisille toimitettiin pieni määrä hyvin dokumentoituja palauttamistapauksia pilottihankkeena, jolla testataan muuttoliikettä koskevaa yhteistyötä. Tähän mennessä matkustusasiakirjoja ei ole myönnetty eivätkä palautukset etene. Näiden tapausten käsittely on tuonut esiin negatiiviset seuraukset siitä, että EU:n eri jäsenvaltioissa on erilaiset uudelleenkotoutuspaketit samaa maata varten. Takaisinoton käsittelemiseksi on ehdotettu työpajoja, joiden päivämääriä ei ole vielä vahvistettu. EU:n muuttoliikeyhteyshenkilö aloittaa työnsä Etiopiassa maaliskuussa 2017.

Jatkotoimet

Saatetaan päätökseen pilottihankkeiden palauttamistapauksia koskevat toimet ja käytetään niitä mallina nopeammille palauttamisille tulevaisuudessa.

Jatketaan tukea Etiopialle muuttajien ja pakolaisten kauttakulku- ja kohdemaana, myös EU:n Afrikka-hätärahastosta rahoitettujen toimien avulla.

Käynnistetään strategiseen julistukseen liittyvä alakohtainen muuttoliikeyhteistyö (tavoiteaikatauluna on huhtikuu 2017).

Ylläpidetään tiivistä vuoropuhelua Khartumin prosessin puheenjohtajamaana toimivan Etiopian kanssa.





3. Tulokset ja jatkotoimet muiden maiden kanssa

Keskisen Välimeren reitti

Kuva: Sääntelemättömän muuttoliikkeen tärkeimmät lähtömaat Afrikassa ja Aasiassa vuonna 2016 (Lähde: Euroopan raja- ja merivartiovirasto)

Välimeren reitistä on tullut pakolaisten ja muiden muuttajien tärkein reitti Eurooppaan. Miltei 90 prosenttia niistä 180 000 ihmisestä, jotka reitillä havaittiin vuonna 2016, oli lähtenyt matkaan Libyasta, jossa salakuljettajat pystyvät hyödyntämään epävakaata poliittista ja taloudellista tilannetta. Kestävän ratkaisun löytäminen Libyan hallinto- ja turvallisuushaasteisiin on edelleen EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä kansainvälisten kumppaneiden keskeinen tavoite. Tammikuussa annetussa yhteisessä tiedonannossa ”Muuttoliike keskisen Välimeren reitillä: Muuttovirtojen hallinta ja ihmishenkien pelastaminen” ehdotetaan konkreettisia operatiivisia toimia tilanteen korjaamiseksi. Näiden toimien onnistuminen edellyttää tiivistä yhteistyötä Pohjois-Afrikan kumppanimaiden kanssa, EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteensovitettuja toimia sekä yhteistyötä keskeisten kumppanien kuten UNHCR:n ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön kanssa. Ehdotetuilla toimilla on tarkoitus vähentää merenylityksiä ja pelastaa ihmishenkiä merellä, tehostaa salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden torjuntaa, suojella muuttajia, lisätä uudelleensijoittamista, edistää tuettua vapaaehtoista paluuta, hallita muuttovirtoja Libyan etelärajalla ja lisätä yhteistyötä Egyptin, Tunisian ja Algerian kanssa, myös käyttämällä alueellisia aloitteita, kuten Välimeren Seahorse-verkostoa. Joitakin ehdotetuista toimista voidaan toteuttaa onnistuneesti vasta, kun turvallisuustilanne paranee.

Maltan huippukokouksessa valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät Maltan julistuksen, jossa esitetään komission ehdotusten mukaisesti useita reitillä toteutettavia konkreettisia toimia. Tätä edistetään aktiivisesti Eurooppa-neuvoston puheenjohtajavaltion Maltan laatimalla täytäntöönpanosuunnitelmalla. Toimia koordinoidaan tiiviisti komission, korkean edustajan ja jäsenvaltioiden kanssa.

Libya