EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.6.2018 COM(2018) 440 final 2018/0230(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta sekä [Euroopan solidaarisuusjoukoista annetun asetuksen] ja asetuksen (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2018) 317 final}

{SWD(2018) 318 final}

{SWD(2018) 319 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Perustelut ja tavoitteet Euroopan unioni perustuu solidaarisuuteen eli yhteisvastuuseen. Se on yhteinen arvo, joka koetaan merkittäväksi koko eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Solidaarisuus on olennainen osa Euroopan yhdentymishanketta. Se antaa selkeän suunnan eurooppalaisten nuorten pyrkimyksille kehittää EU:ta edelleen. Rooman sopimuksen allekirjoittamisen 60-vuotisjuhlan yhteydessä annetussa Rooman julistuksessa 27 jäsenvaltion sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission johtajat vahvistivat sitoumuksensa lisätä yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta ja tehdä siten Euroopan unionista entistä vahvempi ja kestävämpi. Euroopan komission puheenjohtajan pitämässä unionin tilaa käsitelleessä puheessa 14. syyskuuta 2016 korostettiin tarvetta investoida nuoriin ja julkistettiin ajatus Euroopan solidaarisuusjoukoista. Solidaarisuusjoukkojen tarkoituksena on luoda nuorille koko EU:ssa mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnan toimintaan mielekkäällä tavalla, osoittaa solidaarisuutta ja kehittää taitojaan ja siten ”työnsaannin lisäksi hankkia arvokasta inhimillistä kokemusta”. Bratislavan huippukokouksessa 16. syyskuuta 2016 kehotettiin lisäämään poliittista tukea nuorten eurooppalaisten tukemiseksi ja perustamaan uusia EU:n ohjelmia heidän mahdollisuuksiensa parantamiseksi. Euroopan komission tiedonannolla ”Euroopan solidaarisuusjoukot”, joka annettiin 7. joulukuuta 2016, käynnistettiin joukkojen ensimmäinen toimintavaihe, ja siinä tuotiin uudelleen esiin tavoite, jonka mukaan joukkojen toimintaan osallistuu 100 000 eurooppalaisnuorta vuoteen 2020 mennessä. Tämän ensimmäisen vaiheen aikana on hyödynnetty kahdeksaa eri EU-ohjelmaa vapaaehtoistoiminta-, harjoittelu- tai työmahdollisuuksien tarjoamiseksi nuorille eri puolilta EU:ta. Koska solidaarisuutta EU:n ulkopuolisten maiden kriisien ja katastrofien uhreja kohtaan voidaan kehittää edelleen, tässä ehdotuksessa esitetään Euroopan solidaarisuusjoukkojen soveltamisalan laajentamista siten, että se käsittää tuen humanitaarisen avun operaatioille EU:n ulkopuolisissa maissa, mukaan lukien EU:n syrjäisimpien alueiden lähiseuduilla sijaitsevat maat. Kuten tämän ehdotuksen ohessa toimitettavasta ennakkoarvioinnista käy ilmi, tällainen laajentaminen palvelisi useita tarkoituksia ja tarjoaisi esimerkiksi keskitetyn asiointipisteen kaikille solidaarisuustoimille. Siihen sisältyisi humanitaarisen avun antajien vapaaehtoistyö, jota tällä hetkellä tuetaan EU:n vapaaehtoisapua koskevasta aloitteesta. Tällä aloitteella edistetään pyrkimyksiä vahvistaa EU:n valmiutta antaa tarveperustaista humanitaarista apua sekä haavoittuvassa asemassa olevien tai katastrofista kärsimään joutuneiden yhteisöjen valmiuksia ja selviytymiskykyä EU:n ulkopuolisissa maissa. Ehdotetulla asetuksella luodaan Euroopan solidaarisuusjoukoille oikeudellinen kehys, joka lisää nuorille tarjottavia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin laajentamalla toiminnan soveltamisalaa ja sen maantieteellistä toiminta-aluetta. Sen avulla voidaan vastata niin täyttämättömiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin Euroopassa kuin humanitaarisiin haasteisiin EU:n ulkopuolisissa maissa. Sillä edistetään myös nuorten henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistä. Monet nuoret haluavat olla mukana solidaarisuutta edistävässä toiminnassa, ja yhteisöissä on monia täyttämättömiä tarpeita, joihin voitaisiin vastata ottamalla nuoret mukaan tällaiseen toimintaan. Useat organisaatiot hakevat motivoituneita nuoria avustamaan toimintaansa. Jos näille organisaatioille tarjottaisiin tukea, ne voisivat antaa yhteisöille vielä nykyistä enemmän. Tarjonta ja kysyntä eivät kuitenkaan ole tasapainossa. Myös resursseihin käytettävyyteen, laadun varmistamiseen sekä erilaisiin oikeudellisiin näkökohtiin liittyy ongelmia. Jos ei toteuteta toimenpiteitä, joilla organisaatiot ja nuoret saadaan toimimaan yhdessä solidaarisuuden hyväksi, riskinä on, että merkittävästi mahdollisuuksia solidaarisuustoimintaan jää hyödyntämättä. Seurauksena voi olla organisaatioiden, nuorten ja koko yhteiskunnan hyvinvoinnin heikkeneminen tarpeettomasti. Parannusta voidaan saada aikaan myös yksinkertaistamalla prosesseja, ja mittakaava- ja kattavuusedut tuovat tehokkuushyötyjä, kuten Erasmus+ -ohjelman ja EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen ennakko- ja aiemmat arvioinnit osoittavat. Euroopan solidaarisuusjoukkojen tavoitteena on näin ollen lisätä nuorten ja eri organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin ja laadukkaisiin solidaarisuustoimiin. Joukkojen avulla voidaan vahvistaa yhteenkuuluvuutta, solidaarisuutta ja demokratiaa Euroopassa ja ulkomailla, tarttua yhteiskunnallisiin ja humanitaarisiin haasteisiin ruohonjuuritasolla ja erityisesti edistää sosiaalista osallisuutta. Tämän yleistavoitteen saavuttamiseksi Euroopan solidaarisuusjoukot tarjoavat nuorille helposti käytettävissä olevia mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoistoimintaan, suorittaa harjoitteluja tai työskennellä solidaarisuustoiminnan eri aloilla sekä suunnitella ja kehittää solidaarisuushankkeita omasta aloitteestaan. Viimeksi mainitut auttavat nuoria myös parantamaan omia taitojaan ja osaamistaan, mikä puolestaan edistää heidän henkilökohtaista, sosiaalista ja ammatillista kehitystään sekä työllistettävyyttään. Solidaarisuusjoukot tukevat myös osallistujien ja organisaatioiden verkostotoimia. Niiden tavoitteena on nostattaa Euroopan solidaarisuusjoukkohenkeä ja tunnetta kuulumisesta solidaarisuustyöhön sitoutuneeseen laajempaan yhteisöön sekä kannustaa hyödyllisten käytäntöjen ja kokemusten jakamiseen. Solidaarisuusjoukkojen avulla pyritään myös varmistamaan, että ·osallistujanuorille tarjottavilla solidaarisuustoimilla vastataan konkreettisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, myötävaikutetaan tarveperustaisiin humanitaarisen avun operaatioihin ja autetaan vahvistamaan yhteisöjä ja ·oppimistulokset, joita nuoret saavat osallistumalla kyseisiin toimiin, validoidaan asianmukaisesti. Tässä ehdotuksessa esitetään soveltamisen alkavan 1. tammikuuta 2021. Ehdotus koskee 27 jäsenvaltion unionia, sillä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota Euroopan unionista ja Euratomista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Euroopan solidaarisuusjoukoissa hyödynnetään jäsenvaltioiden monipuolista ja pitkää perinnettä ja kokemusta yleistä etua palvelevista toimista, kuten vapaaehtoistoiminnasta. Joillakin mailla on kansallisia yhteiskuntapalveluohjelmia, joiden puitteissa nuorilla on mahdollisuus osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan, ja toisissa tuetaan kansalaisyhteiskunnan toteuttamia toimia. EU:n tasolla eurooppalainen vapaaehtoispalvelu on tarjonnut nuorille mahdollisuuksia vapaaehtoistyöhön jo 20 vuoden ajan. Eri toimintalinjoilla ja ohjelmilla (esimerkiksi nuorisotakuu ja ”Eka Eures-työpaikka”), autetaan nuoria harjoittelu- ja työpaikkojen saannissa. Vuonna 2014 käynnistetty EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite tarjoaa mahdollisuuksia hankkia kokemusta vapaaehtoistoiminnasta EU:n ulkopuolisissa maissa. Tällaisten kokemusten kautta voidaan tarjota humanitaarista apua siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Euroopan solidaarisuusjoukkoja rakennetaan näiden aloitteiden vankalle pohjalle, mutta samalla sitä laajennetaan niin, että voidaan tarjota uusia mahdollisuuksia ja saada aikaan laajempaa näkyvyyttä ja suurempaa vaikutusta. Solidaarisuusjoukot tarjoavat uusia mahdollisuuksia humanitaarisen avun alalla, jota ei enää tueta EU:n vapaaehtoisapua koskevasta aloitteesta (joka päättyy vuonna 2020), ja samalla osallistumisesta tehdään helpompaa sekä asiasta kiinnostuneille nuorille että organisaatioille. Solidaarisuusjoukot tarjoaa edelleen portaalissaan keskitetyn, helppokäyttöisen asiointipisteen, ja se pyrkii tavoittamaan mahdollisimman suuren joukon osallistujaorganisaatioita ja nuoria. Lisäksi sen puitteissa kehitetään ja parannetaan ennen toimea saatavilla olevaa koulutusta ja asianmukaista tukea sekä oppimistulosten validointia toimen jälkeen. Tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi Euroopan solidaarisuusjoukoissa käytetään mahdollisimman paljon hyväksi jo käytössä olevia hallinnointijärjestelyjä. Siten voidaan keskittyä parantamaan toteutusta ja maksimoimaan tulokset samalla kun hallinnollinen rasitus vähenee. Tästä syystä solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpano annetaan jo olemassa olevien rakenteiden vastuulle.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimet ovat johdonmukaisia suhteessa useisiin unionin tason toimintalinjoihin, ohjelmiin ja välineisiin nähden ja täydentävät niitä. Kyseiset toimintalinjat, ohjelmat ja välineet liittyvät erityisesti seuraaviin: ·koulutus ·työllisyys ·sukupuolten tasa-arvo ·yrittäjyys (erityisesti sosiaalinen yrittäjyys) ·kansalaisuus ja demokraattinen osallistuminen ·ympäristön- ja luonnonsuojelu ·ilmastotoimet ·katastrofien ehkäisy, katastrofivalmiudet ja jälleenrakennustoimet ·maatalous ja maaseudun kehittäminen ·elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden tarjonta ·terveys ja hyvinvointi ·luovuus ja kulttuuri ·liikunta ja urheilu ·sosiaalihuolto ja -turva ·kolmansien maiden kansalaisten vastaanottaminen ja kotouttaminen ·alueellinen yhteistyö ja koheesio ·rajat ylittävä yhteistyö ja ·humanitaarinen apu.

Euroopan solidaarisuusjoukkojen ensimmäisessä ja toisessa toimintavaiheessa tarjottiin vapaaehtoistoiminta-, harjoittelu- ja työmahdollisuuksia nuorille eri puolilta EU:ta useiden eri EU-ohjelmien puitteissa. Tämä ehdotus on tarkoitettu perustaksi Euroopan solidaarisuusjoukkojen kolmannelle vaiheelle, jossa voidaan ohjelman selkeästi määritellyissä puitteissa kehittää kaikkia toimia samojen solidaarisuustoimiin sovellettavien sääntöjen ja edellytysten mukaisesti riippumatta siitä, mitä politiikan alaa toimi koskee. Koska Euroopan solidaarisuusjoukkojen uuteen, laajennettuun soveltamisalaan kuuluvat myös humanitaarisen avun operaatioita tukevat toimet, se saa lisää määrärahoja uudentyyppisen toiminnan tukemista varten. Kyseistä toimintaa toteutetaan tiiviissä yhteistyössä komission asianomaisten yksiköiden kanssa. Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission ehdotuksessa asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi tavoite, jonka mukaan ilmastotoimet olisi otettava huomioon kaikissa EU:n ohjelmissa, ja yleisenä tavoitteena on, että EU:n menoista 25 prosentilla tuettaisiin ilmastotavoitteita. Ohjelman vaikutusta yleisen tavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla sopivalla jaottelutasolla, myös käyttämällä täsmällisempiä menetelmiä, jos sellaisia on saatavilla. Komissio esittää tiedot edelleen vuosittain maksusitoumusmäärärahojen osalta vuotuisen talousarvioesityksen yhteydessä. Jotta voitaisiin hyödyntää ohjelman kaikki mahdollisuudet myötävaikuttaa ilmastotavoitteiden saavuttamiseen, komissio pyrkii määrittämään sopivia toimenpiteitä kaikissa ohjelman valmisteluun, toteuttamiseen, tarkasteluun ja arviointiin liittyvissä toimissa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tämä ehdotus perustuu kahteen toimintalohkoon: ”nuorten osallistuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaviin solidaarisuustoimiin” ja ”Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot”. Näin ollen ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohtaan, 166 artiklan 4 kohtaan ja 214 artiklan 5 kohtaan. Sopimuksen 165 artiklan 4 kohta mahdollistaa EU:n toiminnan, jolla pyritään ”edistämään nuorisovaihdon (...) kehittämistä sekä kannustamaan nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopassa”. Sopimuksen 166 artiklan 4 kohtaan perustuva EU:n toiminta on asianmukainen oikeusperusta tämän ehdotuksen kaltaisille toimille, joilla pyritään ”parantamaan valmentavaa ammatillista koulutusta ja jatkokoulutusta ammattiin pääsyn ja palaamisen helpottamiseksi työmarkkinoilla” ja ”helpottamaan pääsyä ammatilliseen koulutukseen ja edistämään ammattiin kouluttavien ja ammattia opiskelevien, erityisesti nuorison, liikkuvuutta”. 214 artiklan 5 kohta tarjoaa seuraavan oikeusperustan: ”Jotta Euroopan nuoret voisivat osallistua unionin yhteisen humanitaarisen avun toimiin, perustetaan Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot”. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Kun otetaan huomioon, että ehdotetut tavoitteet – eli nuorten kannustaminen solidaarisuustoimintaan eri puolilla EU:ta ja nuorten vapaaehtoisten kannustaminen osallistumaan humanitaariseen avunantoon EU:n ulkopuolisissa maissa – koskevat koko Eurooppaa, on asianmukaista toteuttaa toimet EU:n tasolla. Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa toteutettavat toimet eivät korvaa jäsenvaltioiden vastaavia nuorille tarkoitettuja toimia vaan täydentävät ja tukevat niitä täysin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kaikissa jäsenvaltioissa on perinteitä yleishyödyllistä toimintaa tukevien ohjelmien ja välineiden toteuttamisesta erityisesti vapaaehtoistoiminnan avulla, mutta kyseiset perinteet poikkeavat huomattavasti toisistaan. Joissakin maissa toiminta on valtion toteuttamaa, ja toisissa siitä huolehditaan kansalaisyhteiskunnan johdolla. Solidaarisuustoiminnasta ja vapaaehtoistyöstä on myös erilaisia käsityksiä ja niihin liitetään erilaisia merkitysvivahteita, ja toimityypit ovat erilaisia sisällöltään ja kestoltaan. Lisäksi on hyvin erilaisia näkemyksiä siitä, miltä osin sosiaalinen suojelu koskee vapaaehtoistoimintaa, ja myös näkemykset oikeudellisesta asemasta, oppimisesta ja sen tunnustamisesta vaihtelevat. Kaikki tämä johtaa hajanaisuuteen EU:n tasolla, minkä vuoksi kaikilla eri puolilta EU:ta tulevilla nuorilla ei ole samanlaisia mahdollisuuksia hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia. Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa toteutettava EU:n toiminta auttaa poistamaan tätä hajanaisuutta, kuten tähän ehdotukseen liittyvä ennakkoarviointi osoittaa. Samalla siinä hyödynnetään jäsenvaltioiden erilaisista kokemuksista saatuja oppeja. Sillä vauhditetaan vapaaehtoistoimintaa niissä jäsenvaltioissa, joissa se on nykyisin harvinaisempaa, kuten [Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan asetuksen] valmistelun yhteydessä kuullut sidosryhmät ehdottivat. Solidaarisuusjoukkojen avulla voidaan parantaa nuorille EU:ssa ja ulkomailla tarjottavien erilaisten toimien laatua ja heidän oppimistulostensa validointia. Siihen päästään soveltamalla erilaisia laadunvarmistusvälineitä, kuten osallistujaorganisaatioiden laatumerkkiä ja harjoittelun laatupuitteissa kuvattuja periaatteita. Kun soveltamisalaa laajennetaan siten, että siihen kuuluvat myös humanitaarisen avun operaatioita tukevat toimet, Euroopan solidaarisuusjoukot tarjoavat keskitetyn asiointipisteen, jonka kautta nuorille voidaan tarjota vapaaehtoistyöhön tai ammattitoimintaan perustuvia laadukkaita solidaarisuustoimia koko EU:ssa ja ulkomailla. Nykyisin niihin pääsee vain kahden erillisen järjestelmän kautta. Näin ollen solidaarisuusjoukot antavat varmuuden siitä, että kaikilla kiinnostuneilla nuorilla ympäri EU:n on yhtäläiset mahdollisuudet osallistua toimiin, joiden valikoima on entistä laajempi, ja mahdollisuuksien hyödyntäminen on helpompaa. Liittämällä humanitaarista apua tukevat vapaaehtoistoimintamahdollisuudet nykyiseen Euroopan solidaarisuusjoukkojen järjestelmään lisätään myös tietoa nuorille tarjolla olevista mahdollisuuksista ja niiden näkyvyyttä. Euroopan solidaarisuusjoukkojen tarjoamia solidaarisuustoimia voidaan suorittaa sekä muussa kuin osallistujien asuinmaassa (kansainväliset toimet ja vapaaehtoistoiminta humanitaarisen avun tueksi) että osallistujien asuinmaassa (kotimaan toimet). Maiden välisten toimien osalta yksittäisten jäsenvaltioiden toiminta ei voi korvata EU:n toimintaa. Tämä johtuu vapaaehtoistoimintaa ja harjoitteluja tarjoavien rakenteiden ja ohjelmien hajanaisuudesta sekä solidaarisuustoimintaa tarjoavien alojen toisistaan poikkeavista tiedoista ja käsityksistä. Kun on kyse kotimaan toimista, Euroopan solidaarisuusjoukot auttavat käsittelemään paikallisia ja kansallisia haasteita laajemmasta, eurooppalaisesta näkökulmasta. EU:n toiminta voi auttaa erityisesti vähentämään toimien tarjonnan hajanaisuutta ja varmistamaan kaikkien nuorten osallistamisen, myös niiden, joilla on esteitä kansainväliseen toimintaan osallistumiselle. Se tarjoaa myös eurooppalaisen ulottuvuuden ja auttaa löytämään Euroopan laajuisia ratkaisuja tiettyihin haasteisiin, jotka eivät rajoitu kansallisten rajojen sisäpuolelle. Lisäksi nykyisten, toimiviksi osoittautuneiden rakenteiden käyttö takaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon. Se varmistaa myös tehokkaimman mahdollisen synergian ja täydentävyyden nuorison ja humanitaarisen avun tueksi toteutettavien jäsenvaltioiden toimien kanssa. Samat tulokset olisi mahdollista saavuttaa myös kansallisissa puitteissa, mutta kustannukset olisivat kaksinkertaiset, kuten Erasmus+ -ohjelman (2014–2020) väliarvioinnissa todetaan. •Suhteellisuusperiaate Ehdotetut parannukset liitetään osaksi nykyistä ohjelmarakennetta, ja nykyisten toteutusmekanismien hyödyntämistä jatketaan. Näin varmistetaan toimenpiteiden jatkuvuus ja vakaus edeltäviin ohjelmiin nähden. Ehdotuksella puututaan havaittuihin puutteisiin, joita on todettu nuorille tarjolla olevissa mahdollisuuksissa osallistua helpolla tavalla solidaarisuustoimintaan. Siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. •Toimintatavan valinta Ehdotettu sääntelytapa on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset EU:n vapaaehtoisapua koskevasta aloitteesta on tehty väliarviointi, joka koskee ohjelman toteuttamista vuoden 2014 puolivälistä vuoden 2017 puoliväliin. Arvioinnista saatiin hyödyllisiä analyysejä ja tietoa aloitteen toteuttamisesta sekä sen puutteista ja parannusta vaativista osa-alueista. Erityisesti on syytä mainita, että se on houkutellut hyvin vähän vapaaehtoisia, joten alkuperäistä tavoitemäärää ei ehkä saavuteta. Ulkoisesta arviointikertomuksesta voidaan nostaa esiin useita suosituksia. Kertomuksessa suositellaan muun muassa yhteisen brändin luomista ja yhteisiä viestintätoimia, jotta voidaan lisätä humanitaarisen avun operaatioita tukevien toimien näkyvyyttä. Toisen suosituksen mukaan voitaisiin siirtyä avoinna oleviin paikkoihin perustuvasta hakumenettelystä (jota käytetään EU:n vapaaehtoisapua koskevassa aloitteessa) ehdokasluetteloon perustuvaan rekrytointiin (jota käytetään Euroopan solidaarisuusjoukoissa). Lisäksi arvioinnissa painotettiin, että on tärkeää yksinkertaistaa menettelyjä edelleen ja että siihen päästäisiin yhdenmukaistamalla prosessi Euroopan solidaarisuusjoukkojen nykyisiä prosesseja vastaaviksi. Koska Euroopan solidaarisuusjoukot perustuvat suurelta osin aiempaan Euroopan vapaaehtoispalveluun, jota toteutettiin Erasmus+ -ohjelman puitteissa, myös viimeisimmästä Erasmus+ -väliarvioinnista saadaan hyödyllistä tietoa. Keskeisistä tuloksista käy ilmi Erasmus+ -ohjelman vaikuttavuus taitojen ja osaamisen kehittämisessä, sen kiistämätön eurooppalainen lisäarvo, suuri johdonmukaisuus, joka johtuu erityisesti ohjelmien yhdistämisestä yhden yhteisen ohjelmanimikkeen alle, sekä sen tehokkuus ja yksinkertaisuus, etenkin liikkuvuustoimien kustannustehokkuus ja pienet hallintokustannukset (alle puolet samanlaisten kansallisten ohjelmien hallintokustannuksista). Nämä tulokset vahvistavat käsitystä siitä, että solidaarisuusjoukkojen toimien soveltamisalan laajentaminen sisällyttämällä siihen myös toimet, joita nykyisin toteutetaan EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen puitteissa, toisi mukanaan tehokkuushyötyjä, loisi selkeämmän brändin ja aseman ja lisäisi nuorille tarjolla olevia mahdollisuuksia. •Sidosryhmien kuuleminen Hiljattain järjestetty julkinen kuuleminen ”EU:n rahoitusvälineet arvojen ja liikkuvuuden aloilla” tarjosi tietoja ja analyysejä, jotka ovat merkityksellisiä sekä EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen että nykyisten Euroopan solidaarisuusjoukkojen kannalta. Kuulemiseen saatiin vastauksia melko runsaasti eli kaikkiaan 1 839 vastaajalta, joista 1 199 oli organisaatioiden edustajia. Tuloksista ei vielä ole tehty yksityiskohtaista analyysiä, mutta alustavia huomioita voidaan jo tehdä. Vastaajista yli 75 prosenttia esimerkiksi on sitä mieltä, että solidaarisuuden ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä taitojen kehittäminen liikkuvuuden avulla on tärkeää. Sen sijaan vähemmän kuin 40 prosenttia vastaajista katsoo, että näihin seikkoihin on puututtu joko täysin kattavasti tai hyvin. Vastaajat näkevät kuitenkin selvästi EU:n toiminnan lisäarvon tällä alalla: heistä yli 75 prosenttia uskoo nykyisten ohjelmien tuovan lisäarvoa verrattuna siihen, mitä jäsenvaltiot pystyisivät saavuttamaan kansallisella, alue- ja/tai paikallistasolla. Vastaajista 135 vastasi EU:n vapaaehtoisapua koskevaan aloitteeseen ja/tai Euroopan solidaarisuusjoukkoihin liittyviin kysymyksiin. Näistä vastaajista 82 prosenttia katsoo, että kysynnän täyttämiseen tarvittavien määrärahojen puute on yksi suurimmista tekijöistä, jotka ovat esteenä nykyisten ohjelmien tavoitteiden saavuttamiselle ainakin jossakin määrin. Myös ohjelmien yhdistämisellä tavoiteltavan yksinkertaistamisen osalta on syytä painottaa, että yli 68 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että lomakkeiden ja valintamenettelyjen yksinkertaistaminen parantaisi ohjelmien tuloksia. •Vaikutustenarviointi Vaikutustenarviointia ei ole tehty, koska tämän ehdotuksen sisältö on johdonmukainen nykyisiin Euroopan solidaarisuusjoukkoihin nähden. Koska ehdotukseen liittyy merkittäviä kustannuksia, sen ohessa esitetään kuitenkin ennakkoarviointi varainhoitoasetuksen mukaisten vaatimusten täyttämiseksi. Arvioinnissa tarkasteltiin haasteita, joita voi ilmetä Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien soveltamisalan ja maantieteellisen toiminta-alueen laajentamisen vuoksi, sekä haasteita, joita on yksilöity pantaessa täytäntöön nykyisiä Euroopan solidaarisuusjoukkoja ja EU:n vapaaehtoisapua koskevaa aloitetta. Arvioinnissa kävi ilmi, että EU:n on puututtava seuraaviin suuriin haasteisiin laajennettujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa: ·Yhteydenpito: Euroopan solidaarisuusjoukkojen roolista on ollut jonkin verran epätietoisuutta mahdollisten osallistujien keskuudessa ensimmäisen vaiheen toteutuksen aikana. Tämä koskee etenkin vaiheeseen 1 kuuluvia taustalla olevia ohjelmia sekä eroja suhteessa EU:n vapaaehtoisapua koskevaan aloitteeseen. ·Johdonmukaisuus: kaksi merkittävintä EU:n vapaaehtoisjärjestelmää ovat toisistaan erilliset. ·Ammatillisten toimien hitaasti alkanut hyödyntäminen: harjoitteluun ja työhön perustuvia toimia tarjotaan ennakoitua vähemmän. ·Yhteistyö kansallisten järjestelmien kanssa: yhteistyötä kansallisten puitteiden, aloitteiden ja järjestelmien kuten yhteiskuntapalveluohjelmien tai yksityisten aloitteiden kanssa olisi lisättävä ohjelmien mahdollisten päällekkäisyyksien välttämiseksi. ·Sukupolvien välinen ulottuvuus: entisten, nykyisten ja tulevien osallistujien välillä ei ole yhteyttä. Tästä syystä menetetään asiantuntemusta, kun se ei siirry osallistujasukupolvelta seuraavalle. ·Yhteisöjen kehittäminen: Euroopan solidaarisuusjoukkojen tarjoamista kokemuksista hankittujen taitojen olisi hyödytettävä jo päättyneitä hankkeita, mutta sen lisäksi niitä olisi levitettävä nuorten kesken ja laajemmaltikin. Solidaarisuusjoukoissa jää tietoja hyödyntämättä ja kokemuksia jakamatta. ·Tietämyksen hallintajärjestelmän perustaminen: ohjelmassa on huolehdittava paremmin muun muassa tietojen keruusta ja hankehallinnan parhaiden käytäntöjen yksilöimisestä ja levittämisestä, jotta tulosten raportoinnin laatua voidaan parantaa. ·Ohjelmaa koskevan prosessin ja menettelyjen yksinkertaistaminen: sähköisten lomakkeiden saatavuuden parantaminen ja niiden yksinkertaistaminen lisäisivät organisaatioilta tulevaa tarjontaa. Monimutkainen asetus tai sarja erillisiä säädöksiä, jotka eivät tarjoa riittävästi joustavuutta ohjelman muuttuviin tarpeisiin mukautumiseksi, aiheuttaisivat haasteita. ·Vapaaehtoisten lähettäminen humanitaarisen avun toimiin: yksi keskeisistä ongelmista on pitkähkö viive osallistujakandidaattien ilmoittautumisen ja heidän lähettämisensä välillä. Kaikkia näitä haasteita selitetään tarkemmin tämän ehdotuksen ohessa toimitettavassa arvioinnissa. Haasteisiin puututaan tällä asetuksella.

•Yksinkertaistaminen Tässä ehdotuksessa esitetään useita yksinkertaistamistoimenpiteitä, jotka jaetaan kolmeen laajaan luokkaan. ·Yksityishenkilöt: soveltamisalan laajentaminen merkitsisi sitä, että kaikenlainen vapaaehtoistoiminta ja muut solidaarisuuteen liittyvät toimet kuuluvat samaan ohjelmaan. Se lisää huomattavasti niille nuorille tarjolla olevia mahdollisuuksia, jotka haluavat osallistua solidaarisuustoimintaan. ·Organisaatiot: ohjelman kaikkien sääntöjen yhdenmukaistaminen alkaen akkreditointihakemuksista aina hankkeen päätösvaiheen raportointivaatimuksiin yksinkertaistaa selvästi osallistujaorganisaatioiden työtä hankesyklin kaikissa vaiheissa. Myös ehdotuspyyntöjen määrä pienenisi, mikä vähentäisi organisaatioiden työmäärää. ·Instituutioiden taso: EU:n vapaaehtoisavun puitteissa nykyisin toteutettavien toimien yhdistäminen Euroopan solidaarisuusjoukkoihin yksinkertaistaa ohjelman kunkin osan edellyttämää työtä. Esimerkiksi vakuutusta varten tarvitaan yksi tarjouspyyntö kahden sijasta. Toinen esimerkki on ehdotusten arviointi sekä kansallisella että keskitetyllä tasolla, jotka yhdistettäisiin ottaen samalla huomioon kunkin toimen erityispiirteet. Lisäksi harkitaan nykyisten menettelyjen pidemmälle menevää yksinkertaistamista. Tästä ovat hyvä esimerkki sähköiset lomakkeet, jotka organisaatioiden on täytettävä hakeakseen rahoitusta tai laatumerkkiä. Lomakkeita yksinkertaistetaan jatkuvasti siten, että ne edellyttävät organisaatioilta vähemmän työtä mutta antavat edelleen takeet tarjottavien toimien laadukkuudesta. •Perusoikeudet Tämä ehdotus on kokonaisuudessaan EU:n perusoikeuskirjan mukainen, jossa tunnustetaan solidaarisuus yhdeksi niistä yleismaailmallisista arvoista, joille EU perustuu. Tässä ehdotuksessa otetaan täysimääräisesti huomioon erityisesti perusoikeuskirjan seuraavissa artikloissa säädetyt oikeudet ja kiellot: ·5 (Orjuuden ja pakkotyön kielto) ·14 (Oikeus koulutukseen) ·15 (Ammatillinen vapaus ja oikeus tehdä työtä) ·21 (Syrjintäkielto) ·23 (Naisten ja miesten välinen tasa-arvo) ·24 (Lapsen oikeudet) ·26 (Vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan) ·31 (Oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot) ja ·32 (Lapsityövoiman käytön kielto ja nuorten suojelu työssä). Lisäksi soveltamisalan laajentaminen sisällyttämällä siihen humanitaarisen avun operaatioille muissa kuin EU-maissa annettava tuki, edistää syrjimättömyyteen perustuvien avustus-, hätäapu- ja suojelutoimien toteuttamista asianomaisissa maissa. Lisäksi joitakin toimia voitaisiin kohdentaa haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemiseen muissa kuin EU-maissa, maahanmuuttoon liittyvien asioiden parissa työskentelevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemiseen taikka elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden tarjoamiseen luonnonkatastrofin jälkeen. Humanitaarista apua tukevat toimet, riippumatta niiden tavoitteista, edistäisivät joka tapauksessa EU:n arvoja, muun maussa perusoikeuksien suojelua, niissä yhteisöissä, joissa toimet toteutetaan. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevan komission ehdotuksen mukaisesti ohjelman toteuttamiseen varatut määrärahat kyseiseksi ajanjaksoksi ovat 1 260 000 000 euroa.

Lisätietoja talousarviovaikutuksista sekä tarvittavista henkilö- ja hallintoresursseista annetaan tähän ehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Euroopan solidaarisuusjoukoissa käytetään hallinnointi- ja toteuttamisjärjestelyjä, jotka ovat jo käytössä Erasmus+ -ohjelmaa varten. Tämä on linjassa tähän ehdotukseen liitetyn ennakkoarvioinnin yhteydessä tehdyn analyysin kanssa. Siten varmistetaan myös tehokas ja vaikuttava toteuttaminen, synergiaetujen maksimointi ja hallinnollisen rasitteen minimointi. Euroopan solidaarisuusjoukkojen seuranta- ja arviointijärjestelyihin kuuluu jatkuva seuranta edistymisen tarkastelemiseksi sekä arviointi, jossa tarkastellaan saavutettujen tulosten vaikuttavuudesta saatavilla olevaa näyttöä. Seurantajärjestelmä perustuu solidaarisuusjoukkojen määrällisten tuotosten ja laadullisten tulosten kattavaan analysointiin. Määrällisiä tuotoksia kerätään systemaattisesti solidaarisuusjoukkojen toimien hallinnointia varten perustettujen tietoteknisten järjestelmien avulla. Laadullisia tuloksia seurataan säännöllisillä tutkimuksilla, jotka koskevat sekä yksittäisiä osallistujia että osallistujaorganisaatioita. Kaikkia täytäntöönpanoelimiä koskevilla raportointi- ja arviointijärjestelyillä varmistetaan ehdotuksen täytäntöönpanon kattava seuranta. Ohjelmasta tehdään neljä vuotta sen hyväksymispäivän jälkeen myös riippumaton arviointi, jossa arvioidaan tuettujen toimien laadullisia tuloksia. Niihin kuuluvat toimien vaikutukset mukana oleviin nuoriin ja organisaatioihin sekä ensimmäisten neljän vuoden aikana todetut tehokkuushyödyt. Arvioinnissa olisi otettava huomioon nykyinen näyttö solidaarisuusjoukkojen toiminnan tulosten tehokkuudesta ja vaikutuksista. Tulosten varmennuslähteinä käytetään seurantatietoja, täytäntöönpanoelinten työsuunnitelmiin ja raportteihin sisältyviä tietoja sekä muun muassa tiedotustoimien, näyttöön perustuvien tutkimusten ja kyselyjen tuloksia. Arviointeja tehdään 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan mukaisesti. Sopimuksessa kolme toimielintä vahvistivat, että voimassa olevan lainsäädännön ja politiikan arviointien olisi oltava pohjana jatkotoimia koskevien vaihtoehtojen vaikutustenarvioinnille. Arvioinneissa tarkastellaan ohjelman vaikutuksia käytännössä ohjelman indikaattoreiden/tavoitteiden perusteella ja analysoidaan, missä määrin ohjelmaa voidaan pitää merkityksellisenä, vaikuttavana, tehokkaana, riittävästi EU:n tason lisäarvoa tuovana ja johdonmukaisena EU:n muuhun politiikkaan nähden. Arviointeihin sisältyy saatuja kokemuksia, jotta voidaan yksilöidä puutteita/ongelmia tai mahdollisuuksia parantaa toimia tai niiden tuloksia ja auttaa maksimoimaan niiden hyödyntämistä/vaikutuksia. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotetun asetuksen I luvussa — ”Yleiset säännökset” vahvistetaan asetuksen kohde, tiettyjen toistuvien termien määritelmät sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien yleinen tavoite ja erityistavoitteet. Solidaarisuusjoukkojen tavoitteena on tehostaa nuorten ja eri organisaatioiden osallistumista laadukkaisiin ja kaikille nuorille avoimiin solidaarisuustoimiin. Niiden avulla voidaan vahvistaa yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta Euroopassa ja ulkomailla, tukea yhteisöjä ja vastata yhteiskunnallisiin ja humanitaarisiin haasteisiin. II luvussa — ”Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminta” kuvaillaan ehdotetun asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellut toimet. EU:n tukitoimenpiteitä ovat vapaaehtoistoiminta, harjoittelu- ja työpaikat, hankkeet ja verkostotoimet, jotka on jaettu kahteen toimintalohkoon, sekä laatu- ja tukitoimenpiteet, jotka ovat yhteisiä kummallekin lohkolle. III luvussa — ”Nuorten osallistuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaviin solidaarisuustoimiin” kuvaillaan ensimmäisen toimintalohkon mukaisesti toteutettavat toimet. Niihin kuuluvat vapaaehtoistoiminta, harjoittelu- ja työpaikat sekä solidaarisuushankkeet. IV luvussa — ”Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot” kuvaillaan toisen, ainoastaan vapaaehtoistoimet kattavan toimintalohkon mukaisesti toteutettavat toimet. V luvussa — ”Rahoitussäännökset” määritellään ohjelmalle osoitettavat määrärahat. VI luvussa — ”Osallistuminen Euroopan solidaarisuusjoukkoihin” täsmennetään osallistuvia maita, yksityishenkilöitä ja organisaatioita koskevat kriteerit. Osallistujamaita ovat EU:n jäsenvaltiot, ohjelmaan assosioituneet muut kuin EU-maat ja ohjelmaan assosioitumattomat kolmannet maat. Iältään 17–30-vuotiaat nuoret voivat rekisteröityä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa, mutta he voivat aloittaa osallistumisen vasta täytettyään 18 vuotta. Osallistujaorganisaatio, joka voi esittää rekisteröityneille henkilöille tarjouksia solidaarisuustoimista, on mikä tahansa julkinen tai yksityinen yhteisö tai kansainvälinen organisaatio, joka harjoittaa solidaarisuustoimintaa, edellyttäen että sille on myönnetty laatumerkki. VII luvussa — ”Ohjelmasuunnittelu, seuranta ja arviointi” täsmennetään kyseisiä seikkoja koskevat vaatimukset ja esitetään kolmen seurattavan indikaattorin luettelo. VIII luvussa — ”Tiedotus, viestintä ja tulosten levittäminen” määritellään viestintätoimia koskevat vaatimukset. IX luvussa — ”Hallinnointi- ja tarkastusjärjestelmä” esitetään Euroopan solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpanoelimet. Hallinnoinnin osalta ehdotettu toteutusmenetelmä on suoran ja välillisen hallinnoinnin yhdistelmä. Hallinnointitapojen yhdistelmä perustuu Erasmus+ -ohjelman toteuttamisesta saatuihin myönteisiin kokemuksiin ja pohjautuu kyseisen ohjelman nykyisiin rakenteisiin. X luvussa — ”Valvontajärjestelmä” esitetään valvontajärjestelmä, jota tarvitaan sen varmistamiseen, että EU:n taloudelliset edut otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkojen nojalla rahoitettavia toimia toteutettaessa. XI luvussa — ”Täydentävyys” tuodaan esiin vaatimukset, jotka koskevat yhdenmukaisuutta ja täydentävyyttä unionin muihin politiikkoihin ja ohjelmiin nähden. Lisäksi annetaan erityisiä sääntöjä, joilla mahdollistetaan ohjelman ja toisaalta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen keskinäinen täydentävyys.

XII luvussa — ”Siirtymä- ja loppusäännökset” esitetään säännökset, jotka ovat tarpeen säädösvallan siirtämiseksi komissiolle työohjelmien hyväksymistä koskevien täytäntöönpanosäädösten antamista varten, ja ehdotetun asetuksen voimaantulopäivä. Asetuksen on oltava kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä on sovellettava sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa 1. tammikuuta 2021 alkaen.



2018/0230 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta sekä [Euroopan solidaarisuusjoukoista annetun asetuksen] ja asetuksen (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 artiklan 4 kohdan, 166 artiklan 4 kohdan ja 214 artiklan 5 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unioni perustuu sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. Tämä yhteinen arvo ohjaa sen toimintaa ja luo yhtenäisyyden, jota tarvitaan, jotta voidaan selvitä nykyisistä ja tulevista yhteiskunnan haasteista, joihin vastaamisessa nuoret eurooppalaiset ovat valmiita auttamaan ilmaisten solidaarisuuttaan käytännössä. (2)Unionin tilaa käsitelleessä puheessa 14 päivänä syyskuuta 2016 korostettiin tarvetta investoida nuoriin ja ilmoitettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen, jäljempänä ’ohjelma’, perustamisesta tarkoituksena luoda nuorille koko unionissa mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnan toimintaan mielekkäällä tavalla, osoittaa solidaarisuutta ja kehittää taitojaan ja tällä tavalla saada työn lisäksi arvokasta inhimillistä kokemusta. (3)Komissio painotti 7 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan solidaarisuusjoukot” tarvetta vahvistaa yhteisvastuutoiminnan perustaa koko Euroopan alueella, tarjota nuorille enemmän ja parempia mahdollisuuksia solidaarisuustoimiin monilla eri aloilla ja tukea kansallisia ja paikallisia toimijoita niiden pyrkimyksissä selvitä erilaisista haasteista ja kriiseistä. Tiedonannolla käynnistettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen ensimmäinen toimintavaihe, jossa tarjottiin unionin eri ohjelmien puitteissa vapaaehtoistoiminta-, harjoittelu- ja työmahdollisuuksia nuorille eri puolilla unionia. (4)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa korostetaan yhteisvastuuta yhtenä Euroopan unionin keskeisistä periaatteista. Myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa viitataan samaan periaatteeseen yhtenä EU:n ulkoisen toiminnan peruselementeistä. (5)Nuorille olisi tarjottava helposti käytettävissä olevia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin, joiden kautta he voisivat tuoda esiin sitoutumisensa yhteisöjä hyödyttävään toimintaan ja samalla hankkia hyödyllistä kokemusta, taitoja ja osaamista henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistään varten ja siten parantaa työllistettävyyttään. Tällaisilla toimilla olisi tuettava myös nuorten vapaaehtoisten, harjoittelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta.

(6)Nuorille tarjottavien solidaarisuustoimien olisi oltava laadukkaita, eli niiden olisi vastattava täyttämättömiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin, vahvistettava yhteisöjä, tarjottava nuorille tilaisuuksia hankkia arvokasta tietoa ja osaamista, oltava taloudellisesti nuorten ulottuvilla ja ne olisi toteutettava turvallisissa ja terveellisissä olosuhteissa. (7)Euroopan solidaarisuusjoukot tarjoavat keskitetyn asiointipisteen, jonka kautta pääsee osallistumaan solidaarisuustoimiin koko unionissa ja sen ulkopuolella. Ohjelman yhdenmukaisuus ja täydentävyys unionin muihin asiaan liittyviin politiikkoihin ja ohjelmiin nähden olisi varmistettava. Euroopan solidaarisuusjoukot pohjautuvat aiempien ja nykyisten ohjelmien, erityisesti eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun ja EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen, vahvuuksiin ja synergioihin niiden kanssa. Lisäksi ne täydentävät jäsenvaltioiden nuorisotakuun yhteydessä toteuttamia toimia, joilla tuetaan nuoria ja helpotetaan heidän siirtymistään opinnoista työelämään, tarjoamalla heille lisää mahdollisuuksia päästä mukaan työmarkkinoille solidaarisuuteen liittyvien alojen harjoittelujen tai työpaikkojen kautta joko kunkin omassa jäsenvaltiossa tai muissa maissa. Myös täydentävyys Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan kannalta olennaisten unionin tason verkostojen, kuten Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston, EURES-verkoston ja Eurodesk-verkoston, kanssa varmistetaan. Lisäksi olisi varmistettava nykyisten asiaan liittyvien järjestelmien, erityisesti kansallisten yhteisvastuujärjestelmien ja nuorten liikkuvuusjärjestelmien, ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen välinen täydentävyys hyödyntäen hyviä käytäntöjä tapauksen mukaan. (8)Asiaan liittyvää unionin tason lainsäädäntöä tulkittaessa sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen mukaiset maiden väliset toimet että jatkossakin asetuksen (EU) N:o 1288/2013 mukaisesti tuettavat vapaaehtoistoimet olisi katsottava vastaaviksi kuin ne, joita toteutetaan eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun puitteissa. (9)Euroopan solidaarisuusjoukot avaavat nuorille uusia mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoisuuteen, harjoitteluun tai työhön perustuviin toimiin solidaarisuuteen liittyvillä aloilla sekä suunnitella ja kehittää solidaarisuushankkeita omien ideoidensa pohjalta. Tällaisten mahdollisuuksien avulla nuoret voivat vauhdittaa henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystään. Euroopan solidaarisuusjoukot tukevat myös osallistujien ja organisaatioiden verkostotoimia sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tuettujen toimien laatu ja edistetään oppimistulosten validointia. Näin ollen ne myös osaltaan edistävät nuorten kannalta merkityksellistä eurooppalaista yhteistyötä ja lisäävä tietoisuutta yhteistyön positiivisista vaikutuksista. (10)Näiden toimien olisi hyödytettävä yhteisöjä ja samalla tuettava osallistujan henkilökohtaista, koulutuksellista, yhteiskunnallista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystä, ja ne voivat olla muodoltaan vapaaehtoistoimintaa, harjoitteluja tai työtä, hankkeita taikka verkostotoimia, joita kehitetään eri aloilla, kuten koulutuksen, työllisyyden, sukupuolten tasa-arvon, yrittäjyyden – erityisesti sosiaalisen yrittäjyyden –, kansalaisuuden ja demokraattisen osallistumisen, ympäristön- ja luonnonsuojelun, ilmastotoimien, katastrofien ehkäisyn, katastrofivalmiuden ja jälleenrakennustoiminnan, maatalouden, maaseudun kehittämisen, elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden tarjonnan, terveyden ja hyvinvoinnin, luovuuden ja kulttuurin, liikunnan ja urheilun, sosiaalihuollon ja -turvan, kolmansien maiden kansalaisten vastaanottamisen ja kotouttamisen, alueellisen yhteistyön ja koheesion sekä rajatylittävän yhteistyön alalla. Tällaisiin solidaarisuustoimiin olisi sisällyttävä vankka oppimis- ja koulutusulottuvuus osallistujille ennen solidaarisuustoimea, sen aikana tai sen jälkeen tarjottavien tarkoituksenmukaisten toimien kautta. (11)Vapaaehtoistoiminta (sekä unionissa että sen ulkopuolella) tarjoaa epäviralliseen ja arkioppimiseen liittyviä rikastuttavia kokemuksia, joiden avulla nuoret voivat edistää henkilökohtaista, sosiaalista, koulutuksellista ja ammatillista kehitystään sekä kansalaisaktiivisuuttaan ja työllistettävyyttään. Vapaaehtoistoimilla ei saisi olla kielteistä vaikutusta mahdolliseen tai olemassa olevaan palkkatyöhön, eikä niitä saisi pitää korvikkeena palkkatyölle. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä nuorisoalan vapaaehtoistoimintaan sovellettavia toimintapolitiikkoja koskevaa yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän avulla. (12)Solidaarisuuteen liittyvien alojen harjoittelut ja työpaikat voivat tarjota nuorille lisämahdollisuuksia työmarkkinoille pääsyyn samalla kun ne helpottavat merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamista. Niiden avulla voidaan edistää nuorten työllistettävyyttä ja tuottavuutta ja helpottaa siirtymistä opiskelusta työelämään, mikä on ratkaisevaa nuorten mahdollisuuksien parantamiseksi työmarkkinoilla. Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa tarjottavissa harjoittelutoimissa noudatetaan laatuperiaatteita, jotka esitetään harjoittelujen laatupuitteista annetussa neuvoston suosituksessa. Tarjottavat harjoittelut ja työpaikat toimivat nuorten ponnahduslautana työmarkkinoille, ja niihin liittyy asianmukainen toimen jälkeinen tuki. Työmarkkinoiden asiaankuuluvat toimijat, etenkin julkiset ja yksityiset työvoimapalvelut, työmarkkinaosapuolet ja kauppakamarit, helpottavat harjoitteluun ja työhön perustuvien toimien suorittamista, ja osallistujaorganisaatiot maksavat niistä korvauksen. Osallistujaorganisaatioina niiden olisi haettava rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimivaltaisen täytäntöönpanoelimen kautta voidakseen toimia välittäjinä osallistujanuorten ja solidaarisuuteen liittyvien alojen harjoittelu- ja työtoimia tarjoavien työnantajien välillä. (13)Nuorten aloitteellisuus on yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla merkittävä voimavara. Euroopan solidaarisuusjoukot edistävät sitä tarjoamalla nuorille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa omia hankkeitaan, joissa he voivat tarttua tiettyihin ongelmiin paikallisyhteisöjensä eduksi. Kyseisissä hankkeissa nuoret voivat testata ideoitaan, ja ne tukevat nuorten itsensä ryhtymistä solidaarisuustoiminnan vetäjiksi. Hankkeet toimivat myös lähtökohtana vahvemmalle sitoutumiselle solidaarisuustoimiin, ja ne antavat Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujille kannustavan alkusysäyksen yrittäjyyteen tai yhdistysten, kansalaisjärjestöjen tai muiden solidaarisuus- ja nuorisoalan tai voittoa tavoittelemattoman sektorin elinten perustamiseen. (14)Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistuvien nuorten ja organisaatioiden olisi tunnettava kuuluvansa yksittäisten ihmisten ja eri tahojen muodostamaan yhteisöön, joka on sitoutunut lisäämään yhteisvastuullisuutta koko Euroopassa. Samaan aikaan osallistujaorganisaatiot tarvitsevat tukea parantaakseen valmiuksiaan tarjota laadukkaita toimia kasvavalle osallistujajoukolle. Euroopan solidaarisuusjoukot tukevat verkostotoimia, joilla pyritään vahvistamaan nuorten ja osallistujaorganisaatioiden sitoutumista tähän yhteisöön ja lisäämään Euroopan solidaarisuusjoukkojen yhteenkuuluvuuden tunnetta sekä edistämään hyödyllisten käytäntöjen ja kokemusten jakamista. Kyseisillä toimilla myös lisätään julkisten ja yksityisten toimijoiden tietoisuutta Euroopan solidaarisuusjoukoista ja kerätään osallistujanuorilta ja -organisaatioilta palautetta Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien toteuttamisesta. (15)Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toimien ja muiden Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa tarjottavien mahdollisuuksien laadun varmistamiseen erityisesti tarjoamalla osallistujille koulutusta, kielitukea, vakuutus, hallinnollista tukea ja toimen jälkeistä tukea sekä huolehtimalla Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistumisen aikana hankittujen tietojen, taitojen ja osaamisen validoinnista. Vapaaehtoisten turvallisuus on äärimmäisen tärkeää, eikä vapaaehtoisia pitäisi lähettää operaatioihin, joita suoritetaan kansainvälisten tai muiden aseellisten konfliktien alueella. (16)Jotta voidaan varmistaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien vaikutus osallistujien henkilökohtaiseen, koulutukselliseen, sosiaaliseen, kansalaisuuteen liittyvään ja ammatilliseen kehittymiseen, toimen oppimistuloksina saavutetut tiedot, taidot ja osaaminen olisi yksilöitävä ja dokumentoitava asianmukaisesti kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen, kuten suositellaan epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa. (17)Laatumerkin avulla olisi varmistettava, että osallistujaorganisaatiot noudattavat Euroopan solidaarisuusjoukkojen periaatteita ja vaatimuksia, jotka koskevat niiden oikeuksia ja velvollisuuksia solidaarisuustoiminnan kaikissa vaiheissa. Laatumerkin saaminen on ennakkoedellytyksenä osallistumiselle, mutta se ei saisi johtaa automaattisesti Euroopan solidaarisuusjoukkojen mukaisen rahoituksen saamiseen. (18)Kaikkien yhteisöjen, jotka haluavat osallistua Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaan, olisi saatava laatumerkki, jos sitä koskevat edellytykset täyttyvät. Euroopan solidaarisuusjoukkoja täytäntöönpanevien elinten olisi pidettävä yllä jatkuvaa menettelyä laatumerkin myöntämiseksi. Myönnetyt laatumerkit olisi arvioitava määräajoin uudelleen, ja merkki olisi peruutettava, jos toteutettavien tarkastusten yhteydessä käy ilmi, että sen myöntämisen edellytykset eivät enää täyty. (19)Yhteisöjen, jotka haluavat hakea rahoitusta tarjotakseen toimia Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa, on sitä ennen täytynyt saada ennakkoedellytyksenä oleva laatumerkki. Tämä vaatimus ei koske luonnollisia henkilöitä, jotka hakevat rahoitustukea Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujista koostuvan epävirallisen ryhmän puolesta näiden solidaarisuushankkeita varten. (20)Osallistujaorganisaatiot voivat hoitaa useita tehtäviä Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. Vastaanottavan organisaation tehtävää hoitaessaan ne suorittavat osallistujien vastaanottamiseen liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien toimien järjestäminen ja osallistujien opastaminen ja tukeminen solidaarisuustoimen aikana tarpeen mukaan. Tukitehtävää hoitaessaan ne suorittavat toimenpiteitä, jotka liittyvät osallistujien lähettämiseen ja heidän valmentamiseensa ennen lähtöä sekä solidaarisuushankkeen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien koulutus sekä osallistujien ohjaaminen paikallisiin organisaatioihin toimen jälkeen. (21)Euroopan solidaarisuusjoukkojen hankkeiden määrän kasvattamista olisi helpotettava. Olisi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, joilla autetaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen hankkeiden vetäjiä hakemaan avustuksia tai luomaan yhteisvaikutuksia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä maahanmuuttoon, turvallisuuteen, oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, terveyteen ja kulttuuriin liittyvien ohjelmien tuella. (22)Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten olisi avustettava Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaan osallistuvia täytäntöönpanoelimiä, osallistujaorganisaatioita ja osallistujanuoria, jotta voidaan parantaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien toteuttamisen laatua ja tehostaa kyseisten toimien kautta hankitun osaamisen yksilöintiä ja validointia, muun muassa antamalla Youthpass-todistuksia. (23)Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä jatkuvasti, jotta voidaan varmistaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen hyvä saavutettavuus ja tarjota niin kiinnostuneille henkilöille kuin organisaatioillekin keskitetty asiointipiste, joka mahdollistaa rekisteröitymisen, profiilien ja tarjottavien mahdollisuuksien määrittämisen ja yhteensovittamisen, verkkotoiminnan ja virtuaalisen yhteydenpidon, verkkokoulutuksen, kielituen ja toimen jälkeisen tuen sekä muita käytännöllisiä toimintoja, joihin saattaa ilmetä tarvetta myöhemmin. (24)Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä edelleen ottaen huomioon eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet, joissa annetaan ohjeita yhteentoimivien digitaalisten julkisten palvelujen perustamista varten ja joita pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden avulla. Niissä annetaan julkishallinnoille 47 konkreettista suositusta, jotka koskevat yhteentoimivuutta koskevien toimien hallinnoinnin parantamista, organisaatioiden välisten suhteiden luomista, digitaalisia päästä päähän palveluja tukevien prosessien yhdenmukaistamista sekä sen varmistamista, ettei nykyinen tai uusi lainsäädäntö vaaranna yhteentoimivuuteen liittyviä pyrkimyksiä. (25)Tähän ohjelmaan sovelletaan asetusta [uusi varainhoitoasetus], jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt.

(26)Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (27)Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimet on kohdennettu 18–30-vuotiaisiin nuoriin, ja niihin osallistumisen edellytyksenä olisi oltava Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa tehtävä ennakkorekisteröityminen. (28)Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sen varmistamiseen, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen tukemat toimet ovat kaikkien nuorten, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, saavutettavissa. Käytössä olisi oltava erityistoimenpiteitä sosiaalisen osallisuuden ja heikossa asemassa olevien nuorten osallistumisen edistämiseksi ja sellaisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi, jotka johtuvat eräiden maaseutualueiden ja unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden syrjäisestä sijainnista. Myös osallistujamaiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet Euroopan solidaarisuusjoukkojen asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Siihen kuuluu, mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan Schengenin säännöstön ja unionin lainsäädännön soveltamista, sellaisten hallinnollisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista, sekä eurooppalaisen sairaanhoitokortin myöntäminen maiden välisten toimien tapauksessa Euroopan unionin sisällä. (29)Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaankuuluvien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä. (30)Tässä asetuksessa säädetään vuosia 2021–2027 koskevasta rahoituskehyksestä, joka muodostaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdassa tarkoitetun ensisijaisen rahoitusohjeen Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa varten Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (31)Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät valitaan sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta on harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä. (32)Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua ohjelmaan Euroopan talousaluetta koskevaan sopimukseen (ETA-sopimukseen) perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Kolmansien maiden olisi voitava osallistua täysimittaisesti ohjelmaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan kunkin kolmannen maan kanssa tehdyssä ohjelmaan osallistumista koskevassa sopimuksessa. Täysimittaiseen osallistumiseen sisältyy myös velvollisuus perustaa kansallinen toimisto ja hallinnoida joitakin ohjelman toimia hajautetulla tasolla. Ohjelmaan assosioitumattomista kolmansista maista tulevien yksityishenkilöiden ja yhteisöjen olisi voitava osallistua joihinkin ohjelman toimiin, jotka määritellään työohjelmassa ja komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä. (33)Jotta Euroopan solidaarisuusjoukkojen vaikutus olisi mahdollisimman suuri, olisi vahvistettava säännökset, jotka antavat osallistujamaille sekä muille unionin ohjelmille mahdollisuuden asettaa käyttöön lisärahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen sääntöjen mukaisesti. (34)Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [MMA:iden assosiaatiota koskevan uuden neuvoston päätöksen] 88 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (35)Ohjelmassa olisi otettava huomioon kyseisten alueiden erityistilanne komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” mukaisesti. Sellaisia toimenpiteitä toteutetaan, joilla pyritään lisäämään syrjäisimpien alueiden osallistumista kaikkiin toimiin. Kyseisiä toimenpiteitä seurataan ja arvioidaan säännöllisesti. (36)Varainhoitoasetuksen mukaan komission olisi hyväksyttävä työohjelmia ja ilmoitettava niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Työohjelmissa olisi vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut vaadittavat seikat. Työohjelmat ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksillä tarkastelumenettelyä noudattaen. (37)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi sisällyttävä sellaisia täsmällisiä, mitattavissa olevia ja realistisia indikaattoreita, joita voidaan mitata ajan myötä pohjaksi ohjelman käytännön vaikutusten arvioinnille. (38)Tiedottaminen ohjelman tukemien toimien tarjoamista mahdollisuuksista ja niitä koskeva julkisuus ja tulosten levittäminen olisi varmistettava niin Euroopan tasolla kuin kansallisella ja paikallistasolla. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota sosiaalisiin yrityksiin ja kannustettava niitä tukemaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimia. Tiedotus-, julkisuus- ja tulostenlevitystoimien toteuttamisen olisi oltava ohjelman kaikkien täytäntöönpanoelinten tehtävänä, tarvittaessa muiden keskeisten sidosryhmien avulla. (39)Jotta ohjelman tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin, komission, jäsenvaltioiden ja kansallisten toimistojen olisi toivottavaa tehdä tiivistä yhteistyötä kansalaisjärjestöjen, nuorisojärjestöjen ja solidaarisuustoimien asiantuntemusta omaavien paikallisten sidosryhmien kanssa. (40)Jotta varmistetaan yleisölle suunnatun tiedotuksen tehostuminen ja komission aloitteesta toteutettujen viestintätoimien välinen vahvempi yhteisvaikutus, viestintätoimiin tämän asetuksen mukaisesti kohdennetuilla määrärahoilla olisi tuettava myös komission tiedotustoimintaa, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä, edellyttäen, että ne liittyvät tämän asetuksen yleiseen tavoitteeseen. (41)Tämän asetuksen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon jo käytössä olevia hallinnointijärjestelyjä. Näin ollen ohjelman täytäntöönpano olisi annettava nykyisten rakenteiden eli komission ja [uuden Erasmus-asetuksen] III luvussa tarkoitettujen toimien hallinnointiin nimettyjen kansallisten toimistojen tehtäväksi. Komission olisi kuultava säännöllisesti keskeisiä sidosryhmiä, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, Euroopan solidaarisuusjoukkojen toteuttamisesta. (42)Moitteettoman varainhoidon ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi kaikissa osallistujamaissa kunkin kansallisen viranomaisen olisi nimettävä riippumaton tarkastuselin. Kyseisen riippumattoman tarkastuselimen olisi tehokkuuden maksimoimiseksi oltava mahdollisuuksien mukaan sama kuin [uuden Erasmus-asetuksen] III luvussa tarkoitettuja toimia varten nimetty elin. (43)Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Siihen kuuluu – mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan unionin lainsäädännön soveltamista – sellaisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan perustamaan nopeutettuja hyväksyntämenettelyjä. (44)Tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja asianmukaisella tarkkuustasolla. Tällaiset tiedot olisi toimitettava komissiolle asiaankuuluvien tietosuojasääntöjen mukaisella tavalla. (45)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

(46)Tuensaajia koskevien vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi mahdollisimman usein käytettävä yksinkertaistettuja avustuksia, joiden muotona on kertakorvaus, yksikkökustannukset tai kiinteämääräinen rahoitus. Ohjelman mukaisten liikkuvuustoimien tukemiseen tarkoitetuissa yksinkertaistetuissa avustuksissa, sellaisina kuin komissio ne määrittää, olisi otettava huomioon isäntämaan oleskelu- ja elinkustannukset. Jäsenvaltioita olisi myös kannustettava vapauttamaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tällaiset avustukset veroista ja sosiaaliturvamaksuista. Samaa vapautusta olisi sovellettava julkisiin tai yksityisiin yhteisöihin, jotka myöntävät tällaista rahoitustukea kyseisille henkilöille. (47)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Komissiolle olisi ohjelman tulosindikaattoreiden tarkistamista/täydentämistä varten siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (48)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tällä asetuksella pyritään erityisesti varmistamaan, että noudatetaan täysimääräisesti oikeutta naisten ja miesten tasa-arvoon sekä oikeutta syrjimättömyyteen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella, ja edistämään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan soveltamista. (49)Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia rahoitussääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja unionin rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. (50)Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli lisätä nuorison ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin, laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (51)[Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskeva asetus] olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen. (52)Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan Euroopan solidaarisuusjoukot, jäljempänä ’ohjelma’. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1)’solidaarisuustoimella’ laadukasta väliaikaista toimea, jolla edistetään Euroopan solidaarisuusjoukkojen tavoitteiden saavuttamista ja joka voi olla muodoltaan eri alojen vapaaehtoistoimintaa, harjoitteluja, työtä, solidaarisuushankkeita ja verkostotoimia, mukaan luettuina 13 kohdassa tarkoitetut toimet, joissa varmistetaan eurooppalainen lisäarvo ja terveys- ja turvallisuussäännösten noudattaminen; 2)’rekisteröidyllä ehdokkaalla’ 17–30-vuotiasta henkilöä, joka on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ilmaistakseen kiinnostuksensa osallistua solidaarisuustoimeen mutta joka ei vielä osallistu tällaiseen toimeen; 3)’osallistujalla’ 18–30-vuotiasta henkilöä, joka on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ja osallistuu solidaarisuustoimeen Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa;

4)’nuorilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia’ nuoria henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä tai esimerkiksi vammaan tai oppimisvaikeuksiin liittyvistä syistä; 5)’osallistujaorganisaatiolla’ mitä tahansa julkista tai yksityistä, joko paikallista, alueellista, kansallista tai kansainvälistä yhteisöä, jolle on myönnetty Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkki; 6)’vapaaehtoistoiminnalla’ solidaarisuustoimea, joka toteutetaan enintään 12 kuukautta kestävänä vapaaehtoisena palkattomana toimena; 7)’harjoittelulla’ kahdesta kuuteen kuukauteen kestävää solidaarisuustoimea, jonka voi uusia kerran ja enintään 12 kuukaudeksi ja jonka Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujan vastaanottanut osallistujaorganisaatio tarjoaa ja maksaa; 8)’työllä’ kahdesta 12 kuukauteen kestävää solidaarisuustoimea, jonka Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujan palkkaava osallistujaorganisaatio maksaa; 9)’solidaarisuushankkeella’ palkatonta kotimaista enintään 12 kuukautta kestävää solidaarisuustoimea, jonka toteuttaa vähintään viidestä Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujasta koostuva ryhmä ja jonka avulla vastataan keskeisiin haasteisiin osallistujien yhteisöissä ja saadaan samalla selkeää eurooppalaista lisäarvoa; 10)’laatumerkillä’ sertifiointia, joka on myönnetty osallistujaorganisaatiolle, joka haluaa tarjota Euroopan solidaarisuusjoukkojen solidaarisuustoimia vastaanottajan asemassa ja/tai tukitehtävässä; 11)’Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskuksilla’ lisätoimintoja, jotka nimetyt kansalliset toimistot toteuttavat, jotta voidaan tukea Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien kehittämistä, toteuttamista ja laatua sekä osallistujien solidaarisuustoimiensa kautta hankkiman osaamisen tunnistamista; 12)’avoimuutta ja tunnustamista lisäävillä unionin välineillä’ välineitä, joilla sidosryhmiä autetaan ymmärtämään, arvostamaan ja tarvittaessa tunnustamaan epävirallisen ja arkioppimisen tuloksia kaikkialla unionissa. Kaikki osallistujat saavat toimensa päätökseen saatettuaan todistuksen, kuten Youthpass- tai Europass-todistuksen, jossa todetaan toimien aikana hankitut oppimistulokset ja taidot; 13)’humanitaarisen avun toimella’ toimea, joka tukee kolmansissa maissa toteutettavia humanitaarisen avun operaatioita, joiden tarkoituksena on antaa tarveperusteista hätäapua, jolla pyritään pelastamaan ja suojelemaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo ihmisten aiheuttamissa kriiseissä tai luonnonkatastrofeissa, mukaan lukien avustus-, hätäapu- ja suojelutoimet humanitaarisissa kriiseissä tai niiden jälkitilanteissa, tukitoimenpiteet, joilla varmistetaan apua tarvitsevien luokse pääseminen ja helpotetaan avun esteetöntä toimittamista, sekä toimet, joiden tarkoituksena on parantaa katastrofivalmiutta ja vähentää katastrofiriskiä, ja joissa yhdistyvät hätäapu, kunnostustoimet ja kehitystoimet ja joilla edistetään selviytymiskykyä ja valmiutta toimia kriisitilanteissa ja toipua niistä; 14)’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio; 15)’ohjelmaan assosioituneella kolmannella maalla’ kolmatta maata, joka on osapuolena unionin kanssa tehdyssä sopimuksessa, jonka perusteella sen on mahdollista osallistua ohjelmaan, ja joka täyttää kaikki jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet; 16)’ohjelmaan assosioitumattomalla kolmannella maalla’ kolmatta maata, joka ei osallistu ohjelmaan täysimittaisesti, mutta jonka oikeussubjektit voivat poikkeuksellisesti hyötyä ohjelmasta asianmukaisesti perustelluissa unionin edun mukaisissa tapauksissa. 3 artikla Ohjelman tavoitteet 1.Ohjelman yleisenä tavoitteena on lisätä nuorten ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin ja laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, jotta voidaan vahvistaa yhteenkuuluvuutta, solidaarisuutta ja demokratiaa unionissa ja sen ulkopuolella sekä käsitellä yhteiskunnallisia ja humanitaarisia haasteita ruohonjuuritasolla pyrkien erityisesti edistämään sosiaalista osallisuutta. 2.Ohjelman erityistavoitteena on tarjota nuorille, myös niille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, helposti käytettävissä olevia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin Euroopassa ja sen ulkopuolella ja samalla parantaa heidän osaamistaan ja validoida se asianmukaisesti sekä helpottaa heidän työllistettävyyttään ja siirtymistään työmarkkinoille. 3.Ohjelman tavoitteet toteutetaan seuraavien toimintalohkojen puitteissa: a)nuorten osallistuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaviin solidaarisuustoimiin, joita tarkoitetaan 6 artiklassa; b)nuorten osallistuminen humanitaariseen apuun liittyviin solidaarisuustoimiin (Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot), joita tarkoitetaan 10 artiklassa.

II LUKU EUROOPAN SOLIDAARISUUSJOUKKOJEN TOIMET 4 artikla Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimet 1.Ohjelman tavoitteet, jotka esitetään 3 artiklassa, pyritään saavuttamaan seuraavan tyyppisillä toimilla: a)vapaaehtoistoiminta, jota tarkoitetaan 7 ja 11 artiklassa; b)harjoittelut ja työ, joita tarkoitetaan 8 artiklassa; c)solidaarisuushankkeet, joita tarkoitetaan 9 artiklassa; d)verkostotoimet, joita tarkoitetaan 5 artiklassa; e)laatu- ja tukitoimenpiteet, joita tarkoitetaan 5 artiklassa. 2.Ohjelmalla tuetaan sellaisia solidaarisuustoimia, joista saadaan selkeää eurooppalaista lisäarvoa ottaen huomioon esimerkiksi niiden a)kansalliset rajat ylittävä luonne, erityisesti oppimiseen liittyvässä liikkuvuudessa ja yhteistyössä; b)täydentävyys paikallisen, alueellisen, kansallisen, unionin ja kansainvälisen tason muiden ohjelmien ja toimintalinjojen kanssa; c)eurooppalainen ulottuvuus, joka liittyy kyseisten solidaarisuustoimien aiheisiin, tavoitteisiin, toimintamalleihin, odotettuihin tuloksiin ja muihin näkökohtiin; d)toimintamalli taustaltaan erilaisten nuorten saamiseksi mukaan; e)vaikutukset avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden tulokselliseen hyödyntämiseen. 3.Solidaarisuustoimien toteuttamisessa on noudatettava erityisvaatimuksia, jotka on asetettu kullekin 5, 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitetulle ohjelman puitteissa toteutettavalle toimityypille, sekä osallistujamaissa sovellettavia sääntelykehyksiä. 4.Unionin lainsäädännössä olevat viittaukset eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun on tulkittava siten, että ne käsittävät sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013 että tämän asetuksen mukaiset vapaaehtoistoimet. 5 artikla Kummallekin toimintalohkolle yhteiset toimet

1.Verkostotoimien, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, tavoitteena on oltava a)vahvistaa osallistujaorganisaatioiden valmiuksia tarjota laadukkaita hankkeita kasvavalle määrälle Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujia; b)houkutella uusia tulokkaita, sekä nuoria että osallistujaorganisaatioita; c)tarjota mahdollisuuksia antaa palautetta solidaarisuustoimista; ja d)edistää kokemusten vaihtoa ja lujittaa yhteenkuuluvuuden tunnetta Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistuvien henkilöiden ja yhteisöjen keskuudessa ja tukea tällä tavoin solidaarisuusjoukkojen laajemmalle ulottuvaa positiivista vaikutusta. 2.Laatu- ja tukitoimenpiteisiin, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, on sisällyttävä a)toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan vapaaehtoistoiminnan, harjoittelujen ja työn laatu, mukaan lukien osallistujille tarjottava koulutus, kielituki, täydentävä vakuutus, tuki ennen solidaarisuustoimea tai sen jälkeen ja Youthpass-todistuksen käyttö siten, että siinä yksilöidään osallistujien solidaarisuustoimien aikana hankkima osaaminen, ja osallistujaorganisaatioille tarjottava valmiuksien kehittäminen ja hallinnollinen tuki; b)laatumerkin suunnittelu ja hallinnointi sellaisia yhteisöjä varten, jotka haluavat tarjota solidaarisuustoimia Euroopan solidaarisuusjoukoille; c)Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten toimet, joilla tuetaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien toteuttamista ja parannetaan toteutuksen laatua sekä tehostetaan tulosten validointia; d)Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalin sekä muiden tarpeellisten verkkopalveluiden ja tarvittavien tietoteknisten tukijärjestelmien ja verkkotyökalujen perustaminen, ylläpito ja päivittäminen. III LUKU NUORTEN OSALLISTUMINEN YHTEISKUNNALLISIIN HAASTEISIIN VASTAAVIIN SOLIDAARISUUSTOIMIIN 6 artikla Toimien tarkoitus ja tyypit 1.Toimintalohkon ”Nuorten osallistuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaviin solidaarisuustoimiin” puitteissa toteutettavien toimien on edistettävä erityisesti yhteenkuuluvuuden, solidaarisuuden ja demokratian vahvistamista unionissa ja sen ulkopuolella ja samalla vastattava yhteiskunnallisiin haasteisiin pyrkien erityisesti edistämään sosiaalista osallisuutta. 2.Tämän toimintalohkon on tuettava 4 artiklan 1 kohdan a, b, c, d ja e alakohdassa tarkoitettuja toimia seuraavilla tavoilla: a)vapaaehtoistoiminnalla, jota tarkoitetaan 7 artiklassa; b)harjoitteluilla ja työllä, joita tarkoitetaan 8 artiklassa; c)solidaarisuushankkeilla, joita tarkoitetaan 9 artiklassa; d)tähän toimintalohkoon osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostotoimilla 5 artiklan mukaisesti;

e)laatu- ja tukitoimenpiteillä 5 artiklan mukaisesti. 7 artikla Vapaaehtoistoiminta solidaarisuustoimissa 1.Vapaaehtoistoimintaan, jota tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti, se ei saa korvata harjoitteluja tai työtä, sitä ei saa rinnastaa palkkatyöhön ja sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen. 2.Vapaaehtoistoiminta voi tapahtua muussa kuin osallistujan asuinmaassa (kansainvälinen) tai osallistujan asuinmaassa (kotimainen). 8 artikla Harjoittelut ja työ 1.Harjoittelujen, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, on perustuttava siinä maassa, jossa harjoittelu suoritetaan, sovellettavan sääntelykehyksen mukaiseen kirjalliseen harjoittelusopimukseen, ja niissä on otettava huomioon harjoittelun laatupuitteita koskevat periaatteet (2014/C 88/01). Harjoittelut eivät saa korvata työpaikkoja. 2.Työn, jota tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, on perustuttava siinä osallistujamaassa, jossa työskentely suoritetaan, sovellettavan sääntelykehyksen mukaiseen työsopimukseen. Työtä tarjoaville osallistujaorganisaatioille saa antaa rahoitustukea enintään 12 kuukaudeksi tapauksissa, joissa työsopimuksen kesto on yli 12 kuukautta. 3.Harjoitteluihin ja työskentelyyn on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti. 4.Harjoittelut ja työskentely voivat tapahtua muussa kuin osallistujan asuinmaassa (kansainvälinen) tai osallistujan asuinmaassa (kotimainen). 9 artikla Solidaarisuushankkeet Solidaarisuushankkeet, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa, eivät saa korvata harjoitteluja ja/tai työtä. IV LUKU EUROOPAN HUMANITAARISEN AVUN VAPAAEHTOISJOUKOT 10 artikla Toimien tarkoitus ja tyypit 1.Toimintalohkon ”Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot” puitteissa toteutettavien toimien on edistettävä erityisesti tarveperusteisen humanitaarisen avun antamista, jolla pyritään pelastamaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo, sekä haavoittuvassa asemassa olevien tai katastrofista kärsimään joutuneiden yhteisöjen valmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamista. 2.Tämän luvun nojalla toteutettavissa toimissa on noudatettava humanitaarisen avun periaatteita eli humaanisuutta, puolueettomuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta.

3.Tämän toimintalohkon on tuettava 4 artiklan 1 kohdan a, d ja e alakohdassa tarkoitettuja toimia seuraavilla tavoilla: a)vapaaehtoistoiminnalla, jota tarkoitetaan 11 artiklassa; b)tähän toimintalohkoon osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostotoimilla 5 artiklan mukaisesti; c)laatu- ja tukitoimenpiteillä 5 artiklan mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota toimenpiteisiin osallistujien turvallisuuden varmistamiseksi. 11 artikla Humanitaarisen avun operaatioita tukeva vapaaehtoistoiminta 1.Humanitaarisen avun operaatioita tukevaan vapaaehtoistoimintaan, jota tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti, se ei saa korvata harjoitteluja tai työtä ja sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen. 2.Tähän toimintalohkoon perustuvaa vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa ainoastaan sellaisissa kolmansissa maissa, a)joissa toteutetaan humanitaarisen avun toimia ja operaatioita; ja b)joissa ei ole käynnissä kansainvälisiä tai muita aseellisia konflikteja. V LUKU RAHOITUSSÄÄNNÖKSET 12 artikla Budjetti 1.Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 1 260 000 000 euroa käypinä hintoina. 2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät. 3.Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista. 4.Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti tai välillisesti [saman artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. 13 artikla EU:n rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät

1.Ohjelman toteutuksessa käytetään johdonmukaisesti suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettujen elinten kanssa. 2.Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat. 3.Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin tuensaajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Asetuksen XXX [takuurahastosta annetun asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan. 4.Arviointikomitea niin suoran kuin välillisen hallinnoinnin puitteissa tehtäviä valintoja varten voi koostua ulkopuolisista asiantuntijoista. VI LUKU OSALLISTUMINEN EUROOPAN SOLIDAARISUUSJOUKKOIHIN 14 artikla Osallistujamaat 1.Edellä 5, 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitettuihin vapaaehtoistoimintaan, harjoitteluihin, työhön, solidaarisuushankkeisiin, verkostotoimiin ja laatu- ja tukitoimenpiteisiin voivat osallistua kaikki jäsenvaltiot ja merentakaiset maat ja alueet. 2.Edellä 5 ja 7 artiklassa tarkoitettuihin vapaaehtoistoimintaan, verkostotoimiin ja laatu- ja tukitoimenpiteisiin voivat osallistua myös seuraavat: a)Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b)unioniin liittymässä olevat maat, ehdokkaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; c)Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; d)muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella –varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; –vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti; –ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; –taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 3.Edellä 2 kohdassa tarkoitetut maat voivat osallistua täysimääräisesti ohjelmaan ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät kaikki jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. 4.Vapaaehtois- ja verkostotoimet, joita tarkoitetaan 5 ja 7 artiklassa, voivat olla avoimia ohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden, etenkin naapuruusmaiden, osallistumiselle.

15 artikla Yksityishenkilöiden osallistuminen Iältään 17–30-vuotiaiden nuorten, jotka haluavat osallistua Euroopan solidaarisuusjoukkoihin, on rekisteröidyttävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa. Nuoren on vapaaehtoistoiminnan, harjoittelun, työn tai solidaarisuushankkeen käynnistyessä kuitenkin oltava vähintään 18-vuotias ja enintään 30-vuotias. 16 artikla Osallistujaorganisaatiot 1.Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistumisen on oltava avointa julkisille tai yksityisille yhteisöille ja kansainvälisille organisaatioille sillä edellytyksellä, että ne ovat saaneet Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkin. 2.Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimivaltainen täytäntöönpanoelin arvioi Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujaorganisaatioksi ryhtymistä koskevat hakemukset käyttäen perusteena seuraavia periaatteita: yhdenvertainen kohtelu; tasa-arvo ja syrjimättömyys; palkkatyön korvaamisen välttäminen; sellaisten laadukkaiden toimien tarjoaminen, joihin liittyy henkilökohtaista, sosiaalista, koulutuksellista ja ammatillista kehittymistä edistävä oppimisulottuvuus; asiaankuuluvat koulutus-, työskentely- ja vapaaehtoistoimintajärjestelyt; turvallinen ja asianmukainen ympäristö ja olosuhteet; ja varainhoitoasetuksen mukainen voiton tuottamisen kieltävä periaate. Edellä esitettyjen periaatteiden avulla varmistetaan, että yhteisön toimet ovat Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevien vaatimusten mukaisia. 3.Arvioinnin perusteella yhteisölle voidaan myöntää Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkki. Saatu merkki arvioidaan säännöllisin väliajoin uudestaan ja se voidaan peruuttaa. 4.Yhteisölle, joka on saanut Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkin, on tarjottava pääsy Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaaliin vastaanottajan tehtävän, tukitehtävän tai molempien hoitamista varten, ja sen on voitava tarjota solidaarisuustoimia rekisteröityneille ehdokkaille. 5.Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkki ei saa automaattisesti johtaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa saatavaan rahoitukseen. 6.Osallistujaorganisaation tarjoamiin solidaarisuustoimiin ja niihin liittyviin laatu- ja tukitoimenpiteisiin voi saada rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukoista tai muista rahoituslähteistä, jotka eivät ole riippuvaisia unionin talousarviosta. 7.Organisaatioiden, joiden osallistuminen liittyy 11 artiklassa kuvailtuihin toimiin, on asetettava vapaaehtoisten turvallisuus etusijalle. 17 artikla Euroopan solidaarisuusjoukkojen rahoituksen saanti Kaikki johonkin osallistujamaahan sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yhteisöt ja kansainväliset järjestöt voivat hakea rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. Kun kyseessä ovat 7, 8 ja 11 artiklassa tarkoitetut toimet, osallistujaorganisaation on saatava laatumerkki ennakkoedellytyksenä Euroopan solidaarisuusjoukkojen rahoituksen saamiselle. Kun kyseessä ovat 9 artiklassa tarkoitetut solidaarisuushankkeet, myös luonnolliset henkilöt voivat hakea rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujien muodostamien epävirallisten ryhmien puolesta. VII LUKU OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA JA ARVIOINTI 18 artikla Työohjelma Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen [110 artiklassa] tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmassa on oltava myös maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä ja rahoituksen jakautumisesta jäsenvaltioiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden kesken kansallisen toimiston kautta hallinnoitavien toimien osalta. Komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

19 artikla Seuranta ja raportointi 1.Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä. 2.Jotta varmistetaan tuloksellinen arviointi, jolla mitataan ohjelman edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä indikaattorien tarkistamiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa tai täydennetään tätä asetusta seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä. 3.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että varainhoitoasetuksen [2 artiklan 5 kohdassa] tarkoitetut unionin varojen saajat keräävät ohjelman toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa käytettävät tiedot tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja riittävän yksityiskohtaisella tasolla. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 20 artikla Arviointi 1.Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2.Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman täytäntöönpano on käynnistynyt. Siihen on liitettävä myös edeltävän ohjelman loppuarviointi. 3.Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ohjelman toteuttamista ja vaikutuksia omilla alueillaan koskeva kertomus viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2024, sanotun kuitenkaan rajoittamatta IX luvussa vahvistettujen vaatimusten ja 23 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen velvollisuuksien noudattamista. 4.Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. 5.Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. VIII LUKU TIEDOTUS, VIESTINTÄ JA TULOSTEN LEVITTÄMINEN 21 artikla Tiedotus, viestintä ja tulosten levittäminen 1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. 2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. 3.Jäljempänä 23 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen on kehitettävä johdonmukainen strategia, joka koskee tehokasta tiedotusta niiden hallinnoimien ohjelman toimien yhteydessä tuetuista toiminnoista sekä tulosten tehokasta levittämistä ja hyödyntämistä, ja avustettava komissiota sen yleisessä tiedottamisessa, joka koskee ohjelmaa, kansallisella ja unionin tasolla hallinnoituja toimia koskevat tiedot mukaan luettuina, ja sen tuloksia, sekä tiedotettava asiaankuuluville kohderyhmille niiden maassa toteutetuista toimista. IX LUKU

HALLINNOINTI- JA TARKASTUSJÄRJESTELMÄ 22 artikla Kansallinen viranomainen [Uuden Erasmus-asetuksen] III luvussa tarkoitettujen toimien hallintaan nimetyt kansalliset viranomaiset toimivat kussakin Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujamaassa kansallisina viranomaisina myös Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. [Uuden Erasmus-asetuksen] 23 artiklan 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 kohtaa sovelletaan analogisesti myös Euroopan solidaarisuusjoukkoihin. 23 artikla Kansallinen toimisto 1.[Uuden Erasmus-asetuksen] III luvussa tarkoitettujen toimien hallintaan nimetyt kansalliset toimistot toimivat kussakin Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujamaassa kansallisina toimistoina myös Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. [Uuden Erasmus-asetuksen] 24 artiklan 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 kohtaa sovelletaan analogisesti myös Euroopan solidaarisuusjoukkoihin. 2.Rajoittamatta [uuden Erasmus-asetuksen] 24 artiklan 2 kohdan soveltamista kansallisen toimiston on vastattava myös hankkeen elinkaaren kaikkien vaiheiden hallinnosta 18 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanosäädöksissä lueteltujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien osalta varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan c alakohdan v ja vi alakohdan] mukaisesti. 3.Jos tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun maan osalta ei ole nimetty kansallista toimistoa, se on vahvistettava [uuden Erasmus-asetuksen] 24 artiklan 1, 3, 4, 5 ja 6 kohdan mukaisesti. 24 artikla Euroopan komissio 1.Komission ja kansallisen toimiston väliseen suhteeseen sovellettavat säännöt esitetään [uuden Erasmus-asetuksen] 24 artiklan sääntöjen mukaisesti kirjallisessa asiakirjassa, jossa on a)vahvistettava kyseisen kansallisen toimiston sisäistä valvontaa koskevat vaatimukset ja tukea varten kansallisille toimistoille siirrettävien unionin varojen hallinnointia koskevat säännöt; b)esitettävä kansallisen toimiston työohjelma, joka sisältää kansallisen toimiston hallinnointitehtävät, joihin myönnetään unionin tukea; c)tarkennettava kansalliseen toimistoon sovellettavat raportointivaatimukset. 2.Komissio antaa kansallisen toimiston käyttöön vuosittain seuraavat varat: a)varat tukien myöntämiseksi kyseisessä osallistujamaassa Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimiin, joiden hallinnointi on annettu kansallisen toimiston tehtäväksi; b)kansallisen toimiston hallinnointitehtäviin osoitettava rahoitustuki, joka määritetään [uuden Erasmus-asetuksen] 25 artiklan 3 kohdan b alakohdassa kuvailtujen menettelyiden mukaisesti. 3.Komissio vahvistaa kansallisen toimiston työohjelmaa koskevat vaatimukset. Komissio ei anna Euroopan solidaarisuusjoukkojen varoja kansallisen toimiston käyttöön ennen kuin se on hyväksynyt muodollisesti kyseisen kansallisen toimiston työohjelman.

4.Komissio tarkistaa kansalliset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät, kansallisen toimiston johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon [uuden Erasmus-asetuksen] 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen kansallisiin toimistoihin sovellettavien vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten perusteella, ottaen asianmukaisesti huomioon kansallisen viranomaisen toimittamat tiedot Euroopan solidaarisuusjoukkoihin liittyvistä seuranta- ja valvontatoimistaan. 5.Arvioituaan vuotuisen johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon komissio antaa lausunnon ja huomautukset kansalliselle toimistolle ja kansalliselle viranomaiselle. 25 artikla Tarkastukset 1.Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen [127 artiklan] mukaisesti. 2.Kansallisen viranomaisen on nimettävä riippumaton tarkastuselin. Riippumattoman tarkastuselimen on annettava tarkastuslausunto varainhoitoasetuksen [155 artiklan 1 kohdassa] tarkoitetusta johdon vahvistuslausumasta. 3.Riippumattoman tarkastuselimen on täytettävä seuraavat vaatimukset: a)sillä on oltava tarvittava ammatillinen pätevyys julkisen sektorin tarkastusten suorittamiseksi; b)sen on varmistettava, että tarkastustoimissa otetaan huomioon kansainvälisesti hyväksytyt tarkastusstandardit; ja c)sillä ei saa olla eturistiriitatilannetta siihen oikeussubjektiin nähden, johon 23 artiklassa tarkoitettu kansallinen toimisto kuuluu, ja sen on oltava toiminnallisesti riippumaton siitä oikeussubjektista, johon kansallinen toimisto kuuluu. 4.Riippumattoman tarkastuselimen on annettava komissiolle ja sen edustajille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tutustua kaikkiin asiakirjoihin ja raportteihin, jotka ovat sen antaman, kansallisen toimiston johdon vahvistuslausumaa koskevan tarkastuslausunnon perustana. X LUKU VALVONTAJÄRJESTELMÄ 26 artikla Valvontajärjestelmän periaatteet 1.Komissio vastaa kansallisen toimiston hallinnoimiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimiin kohdistuvasta valvontatoiminnasta. Se vahvistaa vähimmäisvaatimukset kansallisen toimiston ja riippumattoman tarkastuselimen suorittamalle valvonnalle. 2.Kansalliset toimistot ovat vastuussa tuensaajien ensisijaisesta valvonnasta Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimissa, jotka on annettu niiden tehtäväksi. Valvonnan on annettava kohtuulliset takeet siitä, että myönnetyt tuet käytetään tarkoitetulla tavalla ja sovellettavien unionin sääntöjen mukaisesti. 3.Komissio varmistaa kansallisille toimistoille siirrettyjen varojen osalta, että sen suorittama valvonta sovitetaan asianmukaisella tavalla yhteen kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen suorittaman valvonnan kanssa yhden tarkastuksen periaatteen ja riskiperustaisen analyysin perusteella. Tätä säännöstä ei sovelleta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamiin tutkimuksiin. 27 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainväliseen sopimukseen perustuvan päätöksen tai jonkin muun säädöksen nojalla, sen on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Euroopan petostentorjuntaviraston osalta näihin oikeuksiin kuuluu oikeus tehdä tutkimuksia, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 tarkoitetut paikalla suoritettavat todentamiset ja tarkastukset mukaan lukien. XI LUKU TÄYDENTÄVYYS 28 artikla Unionin toiminnan täydentävyys 1.Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan on oltava johdonmukaista ja täydentävää asiaan liittyviin unionin tason toimintalinjoihin, välineisiin ja ohjelmiin, erityisesti Erasmus-ohjelmaan, nähden sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien kannalta merkityksellisiin unionin tason nykyisiin verkostoihin nähden. 2.Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan on oltava johdonmukaista ja täydentävää myös osallistujamaiden asiaan liittyviin kansallisen tason toimintalinjoihin, ohjelmiin ja välineisiin nähden. Sitä varten komissio, kansalliset viranomaiset ja kansalliset toimistot vaihtavat tietoja yhtäältä solidaarisuuteen ja nuorisoon ja toisaalta Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa toteuttaviin toimiin liittyvistä nykyisistä kansallisista järjestelmistä ja painopisteistä, jotta voidaan hyödyntää tarkoituksenmukaisia hyviä käytäntöjä sekä parantaa tehokkuutta ja tuloksellisuutta. 3.Kolmansissa maissa toteutettavan Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan, jota tarkoitetaan 11 artiklassa, on oltava johdonmukaista ja täydentävää erityisesti unionin muihin ulkoisen toiminnan aloihin ja etenkin humanitaarista apua koskevaan politiikkaan, kehitysyhteistyöpolitiikkaan, naapuruuspolitiikkaan ja unionin pelastuspalvelumekanismiin nähden. 4.Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös muusta unionin ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. Kunkin rahoitusta myöntävän unionin ohjelman sääntöjä sovelletaan sen toimea varten osoittamaan rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa olla suurempi kuin toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärä, ja unionin eri ohjelmista myönnetty tuki voidaan laskea suhteutettuna tukiedellytykset vahvistavien asiakirjojen mukaisesti. 5.Jos sekä ohjelmasta että [asetuksen (EU) XX (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus)] 1 artiklassa tarkoitetuista Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) myönnetään rahoitustukea samaan toimeen, kyseinen toimi on toteutettava tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, mukaan luettuina perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperintää koskevat säännöt. 6.Ohjelman mukaisesti avustuskelpoiset toimet, jotka on arvioitu ohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön yhteydessä ja jotka täyttävät ehdotuspyynnössä esitetyt laatua koskevat vähimmäisvaatimukset mutta joita ei budjettirajoitusten vuoksi voida rahoittaa, voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto+:st