Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista työllisyystukeen



Virallinen lehti nro C 088 , 12/04/2002 s. 0002 - 0014



Kehotus esittää huomautuksia luonnoksesta komission asetukseksi, joka koskee EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista työllisyystukeen (2002/C 88/02) Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän asetusluonnoksen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen: Euroopan komissio Kilpailun pääosasto Yksikkö A3 Toimisto J 70 5/7 B - 1049 Bruxelles/Brussel Faksi (32-2) 296 98 13 Sähköposti: COMP-EMPLOYMENT-AID@cec.eu.int Luonnos komission asetukseksi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98(1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan sekä 1 artiklan 1 kohdan b alakohdan, on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen(2), on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksella (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan säätämään perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti, että tiettyjen edellytysten vallitessa työllisyystuki soveltuu yhteismarkkinoille ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta. (2) Asetuksella (EY) N:o 994/98 komissio valtuutetaan myös säätämään perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti, että tuki, joka on komission kunkin jäsenvaltion osalta alueellisen tuen myöntämistä varten hyväksymän kartan mukaista, soveltuu yhteismarkkinoille ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätystä ilmoitusvelvollisuudesta. (3) Komissio on soveltanut perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa tukialueilla ja niiden ulkopuolella myönnettyyn työllisyystukeen monissa päätöksissä, ja se on myös tuonut julki asiaa koskevan politiikkansa työllisyystuen suuntaviivoissa(3), valtiontukien valvontaa ja työkustannuksien alentamista koskevassa tiedonannossaan(4), alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa(5) ja EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001(6). Sen kokemuksen perusteella, jonka komissio on saanut mainittujen säännösten soveltamisesta, on asianmukaista, että komissio käyttää asetuksessa (EY) N:o 994/98 annettua toimivaltaa varmistaakseen tehokkaan valvonnan ja yksinkertaistaakseen hallintoa heikentämättä suorittamaansa seurantaa. (4) Tämä asetus ei rajoita jäsenvaltion mahdollisuutta ilmoittaa työllisyystuesta. Komissio arvioi tällaiset ilmoitukset erityisesti tässä asetuksessa vahvistettujen kriteerien perusteella, komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 mukaisesti tai noudattaen voimassa olevia yhteisön suuntaviivoja ja puitteita, jos niitä on annettu. Tällainen tilanne on nykyisin meriliikenteen alalla. Työllisyystuen suuntaviivojen(7), valtiontukien valvontaa ja työkustannuksien alentamista koskevan tiedonannon(8) ja nopeutettua menettelyä työllisyystuesta tehtävien ilmoitusten käsittelemiseksi koskevan tiedonannon(9) voimassaolo lakkaa tämän asetuksen voimaantulopäivänä. Ilmoitukset, joiden käsittely on kesken tämän asetuksen tullessa voimaan, arvioidaan sen säännösten nojalla. Työllisyystuki, joka on myönnetty ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman komission hyväksyntää ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, arvioidaan niiden sääntöjen mukaisesti, jotka olivat voimassa tuen myöntämishetkellä. (5) Työllisyyden edistäminen on yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalipolitiikan keskeinen tavoite. Yhteisö on laatinut Euroopan työllisyysstrategian edistääkseen tämän tavoitteen saavuttamista. Työttömyys on edelleen merkittävä ongelma eräissä yhteisön osissa ja eräiden työntekijäryhmien on edelleen erityisen vaikeaa päästä työmarkkinoille. Tästä syystä on perusteltua, että viranomaiset soveltavat toimenpiteitä kannustaakseen yrityksiä lisäämään työntekijöidensä määrää, etenkin työllistämällä henkilöitä tällaisista epäedullisessa asemassa olevista työntekijäryhmistä. (6) Yleiset työllisyyden edistämistoimenpiteet, jotka eivät vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tämä asetus ei siis vaikuta tällaisiin toimenpiteisiin, joita voivat olla työn ja sosiaalikulujen verotuksen vähentäminen, koulutusinvestointien edistäminen, ohjaus- ja neuvontapalvelujen tarjoaminen, työttömien yleinen avustaminen ja koulutus sekä työlainsäädännön kehittäminen. Sama koskee myös toimenpiteitä, joiden ei katsota täyttävän kaikkia perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan tunnusmerkkejä ja jotka eivät tästä syystä kuulu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001(10) nojalla. (7) Näiden seikkojen perusteella tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuen tarkoituksena ja vaikutuksena on edistää erityisesti epäedullisessa asemassa olevien työntekijäryhmien työllisyyttä Euroopan työllisyysstrategian mukaisesti niin, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Yksittäiselle yritykselle myönnetyllä erillisellä työllisyystuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla, koska se suosii kyseistä yritystä suhteessa muihin tukea saamattomiin yrityksiin. Koska tukea myönnetään vain yhdelle yritykselle, sillä on todennäköisesti vähäinen vaikutus työllisyyteen. Tästä syystä yksittäin myönnetyistä työllisyystuista on edelleen ilmoitettava komissiolle ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat vain tukiohjelmista myönnetyt tuet. (8) Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluu sellaisesta tukiohjelmasta myönnetty tuki, joka täyttää kaikki tässä asetuksessa säädetyt relevantit vaatimukset. Jotta voidaan varmistaa valvonnan tehokkuus ja yksinkertaistaa hallintoa heikentämättä kuitenkaan komission harjoittamaa seurantaa, tukiohjelmiin on liitettävä nimenomainen viittaus tähän asetukseen. (9) Tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta valtiontuesta laivanrakennuksen ja kivihiiliteollisuuden aloilla vahvistettuihin erityissääntöihin. (10) Tätä asetusta sovelletaan liikenteen alalla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kilpailun erityispiirteet kyseisellä alalla, työpaikkojen luomiseen myönnetty tuki on aiheellista jättää soveltamisalan ulkopuolelle. (11) Komissio suhtautuu aina kielteisemmin vain joillekin aloille ja etenkin ylikapasiteetista tai kriisitilanteesta kärsiville herkille aloille suunnattuun tukeen. Tämän asetuksen mukaista vapautusta ilmoitusvelvollisuudesta ei näin ollen pitäisi myöntää tietyille aloille suunnatuille tukiohjelmille. (12) Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti ja jotta voidaan varmistaa, että tuki on suhteutettu ja rajattu välttämättömään määrään, sen enimmäistaso on ilmaistava mieluummin tuen intensiteettinä suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin kuin tuen enimmäismäärinä. (13) Sen määrittämiseksi, soveltuuko tuki tämän asetuksen nojalla yhteismarkkinoille, on tarpeen ottaa huomioon tuen intensiteetti ja näin ollen tuen määrä avustusekvivalentteina ilmaistuna. Useassa erässä tai edullisena lainana myönnettävän tuen avustusekvivalentin laskeminen edellyttää tuen myöntämishetkellä voimassa olevan markkinakoron käyttämistä. Valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen, avoimen ja yksinkertaisen soveltamisen vuoksi tässä asetuksessa tarkoitettuina markkinakorkoina olisi pidettävä viitekorkoja(11) edellyttäen, että edullisen lainan ollessa kyseessä lainalla on tavanomaiset vakuudet eikä siihen liity poikkeuksellista riskiä. Viitekorkoina olisi käytettävä komission objektiivisten perusteiden pohjalta määräajoin vahvistamia ja Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä ja Internetissä julkaistavia korkoja. (14) Erikokoisten yritysten välisten erojen vuoksi pienille yrityksille ja keskisuurille yrityksille olisi vahvistettava eri enimmäisintensiteetit kuin suurille yrityksille. Kilpailun vääristymistä mahdollisesti aiheuttavien erojen poistamiseksi, yhteisön ja kansallisten aloitteiden yhteensovittamisen helpottamiseksi ja hallinnollisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi tässä asetuksessa sovellettavan pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän olisi oltava sama kuin pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY(12) mukainen pienten ja keskisuurten yritysten määritelmä. Määritelmää käytettiin myös asetuksessa (EY) N:o 70/2001. (15) Komission kokemusten perusteella tuen enimmäisintensiteetit olisi vahvistettava tasolle, joka johtaa asianmukaiseen tasapainoon kilpailun vääristymisen minimoimista tuetulla alalla koskevan tavoitteen sekä työllisyyden edistämistä koskevan tavoitteen välillä. Johdonmukaisuuden vuoksi enimmäisintensiteetit olisi yhdenmukaistettava alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa ja asetuksessa (EY) N:o 70/2001 vahvistettujen enimmäisintensiteettien kanssa; niiden mukaan tuki voidaan laskea investointiin sidoksissa olevan työpaikkojen luomisen perusteella. (16) Työllisyyskustannukset muodostavat osan jokaisen yrityksen tavanomaisista toimintakustannuksista. Tästä syystä on erityisen tärkeää, että tuella on myönteinen vaikutus työllisyyteen, eikä sillä vain mahdollisteta sellaisten kustannusten alentamista, joista yritys muuten vastaisi. (17) Ilman tiukkaa valvontaa ja tarkkoja rajoituksia työllisyystuella voi olla vahingollisia vaikutuksia, jotka kumoavat sen välittömät vaikutukset työpaikkojen luomiseen. Jos tukea käytetään suojelemaan yrityksiä, jotka ovat alttiina yhteisön sisäiselle kilpailulle, se voisi viivästyttää yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi tarvittavia järjestelyjä. Jos tiukkaa valvontaa ei ole, tällainen tuki saattaa keskittyä vauraimmille alueille, mikä on vastoin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta. Yhtenäismarkkinoilla työllisyyskustannusten pienentämiseksi myönnetty tuki voi johtaa vääristymiin yhteisön sisäisessä kaupassa ja voimavarojen ja siirrettävissä olevien investointien siirtämiseen muualle sekä työttömyyden siirtymiseen valtiosta toiseen ja yritysten siirtymiseen muualle. (18) Tuki työpaikkojen säilyttämiseen, jolla yrityksiä kannustetaan luopumaan työntekijöiden irtisanomisista, on samanlaista kuin toimintatuki. Tällainen tuki voidaan hyväksyä ainoastaan erityisolosuhteissa ja määräajaksi, ellei alakohtaisista säännöistä kuten meriliikenteen alalla voimassa olevista säännöistä muuta johdu. Tuesta on jatkossakin ilmoitettava komissiolle eikä sitä vapauteta ilmoitusvelvollisuudesta tämän asetuksen nojalla. Tuki voidaan hyväksyä vain rajatuissa olosuhteissa, jollaisia ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti tilanteet, joissa tuen tarkoituksena on korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttama vahinko; tuki voidaan hyväksyä myös alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti toimintatukeen sovellettavin edellytyksin alueilla, jotka ovat oikeutettuja EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeukseen, joka koskee taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, mukaan luettuina syrjäiset alueet; lisäksi tuki voidaan hyväksyä, kun se myönnetään osana vaikeuksissa olevan yrityksen pelastamista ja rakenneuudistusta asiaa koskevien suuntaviivojen määräyksiä noudattaen. (19) Erityistä tukea myönnetään työnantajille, jotka muuttavat tilapäiset tai määräaikaiset työsopimukset vakituisiksi. Tällaisten tukitoimenpiteiden ei pidä kuulua tässä asetuksessa säädetyn ilmoitusvelvollisuutta koskevan vapautuksen piiriin, vaan niistä on ilmoitettava, jotta komissio voi määrittää, onko toimenpiteillä myönteisiä työllisyysvaikutuksia. On erityisesti varmistettava, että tällaisten toimenpiteiden nojalla ei voida tukea työllistämistä sekä työpaikan luomisen että työsopimuksen muuttamisen yhteydessä siten, että työpaikkojen luomiseen myönnettävän alkuinvestointituen enimmäistaso ylittyy. (20) Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on keskeinen asema työpaikkojen luomisessa. Niiden koko voi kuitenkin haitata uusien työpaikkojen luomista, koska uuden henkilöstön palkkaamiseen liittyy riskejä ja hallintorasitteita. Työpaikkojen luominen voi edistää muita heikommassa asemassa olevien yhteisön alueiden taloudellista kehitystä ja lisätä näin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Näillä alueilla toimivat yritykset kärsivät sijaintinsa aiheuttamista rakenteellisista haitoista. Näin ollen on asianmukaista, että pienet ja keskisuuret yritykset sekä tukialueiden yritykset voisivat hyötyä työpaikkojen luomiseen myönnettävästä tuesta. (21) Tukialueiden ulkopuolella toimivat suuret yritykset eivät kärsi erityisvaikeuksista ja työllisyyskustannukset ovat osa niiden tavanomaisia toimintakustannuksia. Tästä syystä ja jotta tuen kannustava vaikutus työpaikkojen luomiseksi pk-yrityksissä ja EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan poikkeuksen mukaisilla alueilla olisi mahdollisimman suuri, näiden poikkeusten soveltamisalan ulkopuolisille suurille yrityksille ei pitäisi myöntää tukea työpaikkojen luomiseen. (22) Tiettyjen työntekijäryhmien työllistyminen on erityisen vaikeaa, koska työnantajat pitävät heitä vähemmän tuottavina. Tällainen alhaisempi tuottavuus voi johtua viimeaikaisen työkokemuksen puutteesta (esimerkiksi nuoret työntekijät tai pitkäaikaistyöttömät) tai pysyvästä vammasta. Työllisyystuen myöntämistä yrityksille edistämään tällaisten henkilöiden palkkaamista puoltaa se, että näiden työntekijöiden alhaisempi tuottavuus vähentää yritykselle koituvaa taloudellista etua ja myös se, että työntekijät hyötyvät toimenpiteestä, sillä he jäävät todennäköisesti työmarkkinoiden ulkopuolelle, jos työnantajille ei tarjota tällaisia kannustimia. Näin ollen on asianmukaista hyväksyä tällaista tukea myöntävät tukiohjelmat, riippumatta tuensaajayrityksen koosta tai sijainnista. (23) Alentuneesti työkuntoiset työntekijät voivat tarvita työmarkkinoilla pysymiseen pysyvää apua, joka ylittää palkkaamista varten alun perin myönnetyn tuen. Tämäntyyppiset tukiohjelmat pitäisi vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että tuen voidaan osoittaa vain tasapainottavan kyseisten työntekijöiden alhaisempaa tuottavuutta tai heidän työllistämiseensä liittyviä lisäkustannuksia. (24) Tämä asetus ei estä epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen tai työllistämiseen myönnetyn tuen kasautumista muun työllisyyskustannuksiin myönnetyn tuen kanssa, sillä tällaisissa tapauksissa on oikeutettua suosia näiden työntekijäryhmien palkkaamista. (25) Jotta varmistetaan, että tuki on tarpeen ja edistää työllisyyttä, tässä asetuksessa ei myönnetä poikkeusta tuelle työpaikkojen luomiseen tai työntekijöiden palkkaamiseen, jos tuensaaja toteuttaisi hankkeet jo pelkästään markkinaolosuhteissa. (26) Tuki työpaikkojen luomiseen ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, jos se yhdistetään toiseen valtiontukeen, mukaan lukien kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten myöntämä tuki, tai yhteisön avustukseen, joka liittyy samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin tai investointikustannuksiin, johon kyseinen työpaikka liittyy, kun tuki ylittää enimmäistason, joka on vahvistettu tässä asetuksessa tai investointitukea koskevissa yhteisön säännöissä, erityisesti alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa ja asetuksessa (EY) N:o 70/2001. Ainoa poikkeus tästä periaatteesta on tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen tai työllistämiseen. (27) On asianmukaista, että komissio arvioi edelleen yksittäin määrältään suuret tuet ennen kuin ne otetaan käyttöön. Tämän asetuksen mukainen poikkeus ei koske yhdelle yritykselle tai toimipaikalle myönnettyä tukea, joka ylittää vahvistetun määrän tietyn ajan kuluessa, vaan tuki kuuluu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vaatimusten soveltamisalaan. (28) Tukitoimenpiteet työllisyyden edistämiseksi tai muu tuki, jonka tavoitteet liittyvät työllisyyteen ja työmarkkinoihin, voivat luonteensa puolesta erota tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä. Näistä toimenpiteistä on ilmoitettava 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (29) Maailman kauppajärjestön (WTO) tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen perusteella tällä asetuksella ei myönnetä poikkeusta vientituelle tai tuelle, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. (30) Avoimuuden ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi asetuksen (EY) N:o 994/98 3 artiklan mukaisesti on asianmukaista laatia vakiokaava, jonka mukainen tiivistelmä jäsenvaltion on toimitettava komissiolle aina, kun tukiohjelma otetaan käyttöön, ja joka on tarkoitettu julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Samoista syistä on asianmukaista laatia säännöt tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saanutta tukiohjelmaa koskevista asiakirjoista, jotka jäsenvaltioiden on säilytettävä. Komission on aiheellista vahvistaa erityisvaatimukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden sille vuosittain antamia kertomuksia. Hallinnon helpottamiseksi ja saatavilla olevien monien teknisten mahdollisuuksien vuoksi tiivistelmä ja kertomukset on toimitettava sähköisessä muodossa. (31) Ottaen huomioon komission kokemuksen tällä alalla ja erityisesti taajuuden, jolla valtiontukipolitiikkaa on yleensä tarpeen tarkistaa, on asianmukaista rajoittaa tämän asetuksen soveltamisaikaa. Jos tämän asetuksen voimassaoloaika päättyy ilman että sitä pidennetään, tämän asetuksen nojalla poikkeuksen jo saaneiden ohjelmien vapautusta olisi jatkettava kuudella kuukaudella. (32) On asianmukaista, että komissio ehdottaa jäsenvaltiolle aiheellisia toimenpiteitä, jotta tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olevat tukiohjelmat saatetaan sen säännösten mukaisiksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Soveltamisala Tätä asetusta sovelletaan tukiohjelmiin, joista myönnetään tukea työpaikkojen luomiseen, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen ja alentuneesti työkykyisten työllistämisestä aiheutuvien ylimääräisten kulujen kattamiseen, mukaan luettuna perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden tuotantoon, jalostukseen ja kaupan pitämiseen sekä metsätalouden ja liikenteen alalla myönnettyyn tukeen. Jäljempänä 4 artiklassa tarkoitettua tukea työpaikkojen luomiseen liikenteen alalla ei kuitenkaan vapauteta ilmoitusvelvollisuudesta tämän asetuksen nojalla. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) "tuella" toimenpiteitä, jotka täyttävät kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa asetetut tunnusmerkit; b) "pienillä ja keskisuurilla yrityksillä" liitteessä I määriteltyjä yrityksiä; c) "tuen bruttointensiteetillä" tuen määrää ilmaistuna prosentteina relevanteista kustannuksista. Käytettävistä luvuista ei vähennetä välittömiä veroja. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määräksi katsotaan tuen avustusekvivalentti. Useammassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämishetken arvoon. Diskonttauksessa ja laskettaessa edullisen lainan sisältämän tuen määrää viitekorkona on käytettävä avustuksen myöntämisajankohtana voimassa ollutta korkoa; d) "tuen nettointensiteetillä" diskontattua tuen määrää ilman veroja ilmaistuna prosentteina relevanteista kustannuksista; e) "työntekijöiden määrällä" vuosityöyksiköiden (VTY) määrää, eli vuoden aikana kokopäivätyössä olleen henkilöstön määrää; osa-aikatyön sekä kausityön määrä lasketaan vuosityöyksiköiden murto-osina; f) "epäedullisessa asemassa olevalla työntekijällä" henkilöä, joka täyttää ainakin yhden seuraavista ehdoista: - alle 25-vuotiasta nuorta henkilöä, joka ei aikaisemmin ole saanut ensimmäistä vakinaista työpaikkaansa, - siirtotyöläistä, joka muuttaa tai on muuttanut yhteisössä taikka asettuu yhteisöön aloittaakseen siellä työt, - jäsenvaltion etniseen vähemmistöön kuuluvaa henkilöä, joka tarvitsee kieli- tai ammatillista koulutusta tai työkokemusta, jotta mahdollisuudet vakituisen työpaikan saamiseen paranevat, - henkilöä, joka haluaa päästä tai palata työelämään ja joka on ollut poissa työstä ja koulutuksesta vähintään kaksi vuotta, ja erityisesti henkilöä, joka on jättänyt työnsä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen vaikeuden vuoksi, - yli 45-vuotiasta henkilöä, jolla ei ole keskiasteen koulutusta tai vastaavaa koulutustasoa, ja yli 55-vuotiasta henkilöä, joka on työtön tai menettämässä työpaikkansa, - pitkäaikaistyötöntä henkilöä, eli henkilöä, joka on ollut työtön 12 peräkkäistä kuukautta, tai alle 25-vuotiaiden tapauksessa 6 peräkkäistä kuukautta, - henkilöä, jonka tunnustetaan kansallisen lain mukaan olevan tai olleen huumeista riippuvainen, - henkilöä, joka ei ole aikaisemmin saanut ensimmäistä vakinaista työpaikkaansa vankilatuomion jälkeen; - naista (NUTS II) -alueella, jossa keskimääräinen työttömyysaste on ollut yli (100 prosenttia) yhteisön keskiarvosta vähintään (kahden) kalenterivuoden ajan ja jossa naisten työttömyysaste on ollut yli (150 prosenttia) kyseisen alueen keskimääräisestä työttömyysasteesta vähintään (kahden) kalenterivuoden ajan; g) "alentuneesti työkykyisellä työntekijällä" henkilöä, - joka on kansallisen lain mukaan todettu alentuneesti työkykyiseksi ruumiillisen tai henkisen vamman tai mielenterveydellisten syiden vuoksi, mutta joka voi kuitenkin osallistua työelämään; h) "palkkakustannukset" muodostuvat - bruttopalkasta, eli palkasta ennen veroja, ja - pakollisista sosiaaliturvamaksuista, jotka tuensaaja käytännössä maksaa kyseisen työpaikan osalta; i) työpaikka "liittyy tietyn investointihankkeen toteuttamiseen," jos se koskee toimintaa, johon investointi kytkeytyy ja jos se luodaan kolmen ensimmäisen koko investoinnin toteuttamista seuraavan vuoden aikana. Tänä aikana investointeihin liittyvät myös ne työpaikat, jotka on luotu investoinnin aiheuttaman kapasiteetin käyttöasteen nousun vuoksi; j) "investoinnilla aineelliseen omaisuuteen" investointia aineelliseen käyttöomaisuuteen uuden toimipaikan perustamiseksi, olemassa olevan toimipaikan laajentamiseksi tai sellaisen toiminnan aloittamiseksi, joka merkitsee perusteellista muutosta olemassa olevan toimipaikan valmistamaan tuotteeseen tai tuotantoprosessiin (erityisesti rationalisoinnilla, monipuolistamisella tai nykyaikaistamisella). Investointi käyttöomaisuuteen ottamalla haltuun toimipaikka, joka on suljettu tai olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, on myös katsottava investoinniksi aineelliseen omaisuuteen; k) "investoinnilla aineettomaan omaisuuteen" investointia tekniikansiirtoon patenttioikeuksien, käyttölupien, taitotiedon tai patentoimattoman teknisen tietämyksen hankinnan kautta. 3 artikla Edellytykset poikkeuksen myöntämiselle 1. Jollei 9 ja 10 artiklasta muuta johdu, kaikki tämän asetuksen edellytykset täyttävät tukiohjelmat soveltuvat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteismarkkinoille ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että a) jokainen tällaisesta ohjelmasta myönnettävä tuki täyttää kaikki tämän asetuksen edellytykset; b) ohjelmassa esitetään suora viittaus tähän asetukseen mainitsemalla sen nimi ja viite julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista tukiohjelmista myönnetty tuki soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että myönnetty tuki täyttää kaikki tämän asetuksen edellytykset. 4 artikla Työpaikkojen luominen 1. Työpaikkojen luomiseen tarkoitettujen tukiohjelmien ja jokaisen ohjelmista myönnettävän tuen on täytettävä 2, 3 ja 4 kohdan edellytykset. 2. Kun työpaikkoja luodaan alueilla, jotka eivät tuen myöntämishetkellä ole aluetukikelpoisia 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, tuen bruttointensiteetti ei saa olla yli a) 15 prosenttia pienten yritysten osalta; b) 7,5 prosenttia keskisuurten yritysten osalta. 3. Kun työpaikkoja luodaan alueilla, jotka tuen myöntämishetkellä ovat aluetukikelpoisia 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, tuen nettointensiteetti ei saa ylittää komission kullekin jäsenvaltiolle hyväksymässä kartassa määritettyä alueellisen investointituen enimmäistasoa. Ellei aluetukikartasta muuta johdu, enimmäisintensiteettiä korotetaan pienten ja keskisuurten yritysten osalta a) 10 prosenttiyksikköä brutto 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla alueilla, jos tuen nettointensiteetti on kokonaisuudessaan enintään 30 prosenttia; tai b) 15 prosenttiyksikköä brutto 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla, jos tuen nettointensiteetti on kokonaisuudessaan enintään 75 prosenttia. Korkeampaa aluetuen enimmäisintensiteettiä sovelletaan vain, jos tuensaajan rahoitusosuus on vähintään 25 prosenttia. Jos työpaikkoja luodaan liitteessä I tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon, jalostamiseen ja kaupan pitämiseen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999(13) mukaisilla alueilla, sovelletaan näitä korkeampia enimmäisintensiteettejä tai soveltuvin osin asetuksen (EY) N:o 1257/1999 mukaisia korkeampia enimmäisintensiteettejä. Jos työpaikkoja luodaan terästeollisuuden alalla, sovelletaan tämän artiklan 2 kohdan mukaisia enimmäistasoja. 4. Edellä 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja enimmäistasoja sovelletaan tuen intensiteettiin, joka lasketaan prosentteina luotujen työpaikkojen kahden vuoden palkkakustannuksista seuraavin edellytyksin: a) luotujen työpaikkojen on johdettava sekä kyseisen toimipaikan että yrityksen työntekijöiden (2 artiklan e kohdassa määritellyn) nettomäärän lisääntymiseen 12 viime kuukauden keskiarvoon verrattuna; b) luodut työpaikat on säilytettävä vähintään viiden vuoden ajan. Korkeampaa aluetuen enimmäisintensiteettiä sovelletaan vain, jos työpaikat säilytetään tukikelpoisella alueella; ja c) työpaikkojen luomisen tuloksena työllistetyillä uusilla työntekijöillä ei ole saanut olla aikaisemmin työpaikkaa tai heidän on täytynyt menettää tai olla menettämässä aikaisempi työpaikkansa. 5. Jos tuki työpaikkojen luomiseen myönnetään tämän artiklan nojalla vapautetusta tukiohjelmasta, epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen voidaan myöntää lisätukea 5 tai 6 artiklan mukaisesti. 5 artikla Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen 1. Tukiohjelmien, joilla tuetaan epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamista johonkin yritykseen, ja jokaisen tällaisesta ohjelmasta myönnettävän tuen on täytettävä 2 ja 3 kohdassa asetetut edellytykset. 2. Tuen bruttointensiteetti, joka lasketaan prosentteina työllistetyn epäedullisessa asemassa olevan tai alentuneesti työkykyisen työntekijän tai tällaisten työtekijöiden palkkaamista seuraavien kahden vuoden palkkakustannuksista, ei saa ylittää 20:tä prosenttia. 3. Sovelletaan seuraavia edellytyksiä: a) jos palkkaaminen ei johda työntekijöiden nettomäärän lisääntymiseen kyseisessä toimipaikassa, toimen tai toimien on pitänyt vapautua vapaaehtoisen poistuman, iästä johtuvan eläkkeelle siirtymisen, vapaaehtoisen työajan lyhentämisen tai työntekijän virheestä johtuvan laillisen erottamisen vuoksi eikä irtisanomisten seurauksena; ja b) lukuun ottamatta virheestä johtuvan laillisen erottamisen tapauksia, työtekijällä tai työntekijöillä on oltava oikeus vähintään (12) kuukauden yhtämittaiseen työjaksoon. Article 6 Alentuneesti työkykyisten työllistämisestä aiheutuvat ylimääräiset kulut 1. Tukiohjelmien, joilla tuetaan alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämistä, ja jokaisen tällaisesta ohjelmasta myönnetyn tuen on täytettävä 2 ja 3 kohdassa asetetut edellytykset. 2. Tuki ei saa ylittää tasoa, joka tarvitaan tasapainottamaan a) työntekijän tai työntekijöiden vammoista johtuvaa alhaisempaa tuottavuutta, ja kustannuksia b) toimitilojen muuttamisesta, c) henkilöstön työllistämisestä yksinomaan alentuneesti työkykyisen työntekijän tai tällaisten työntekijöiden avustamiseen, d) laitteiden mukauttamisesta tai hankkimisesta heidän käyttöönsä, jotka ovat ylimääräisiä verrattuna niihin kustannuksiin, joita tuensaajalle olisi aiheutunut työllistettäessä muita kuin alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä sen jakson ajan, jonka yksi tai useampi alentuneesti työkykyinen työntekijä on yrityksen palveluksessa. 3. Tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvissa ohjelmissa on määrättävä tuen ehdoksi, että tuensaaja säilyttää asiakirjat, joiden perusteella voidaan tarkistaa, että myönnettävä tuki täyttää 1 kohdan ja 8 artiklan 4 kohdan säännökset. 7 artikla Tuen tarpeellisuus 1. Tuki kuuluu tämän asetuksen 4 tai 5 artiklan soveltamisalaan vain, jos ennen työpaikkojen luomista tai työntekijän palkkaamista a) tuensaaja on toimittanut jäsenvaltiolle tukihakemuksen; tai b) jäsenvaltio on antanut säännöksiä, joilla vahvistetaan laillinen oikeus tukeen objektiivisin perustein ja ilman jäsenvaltion harkintavaltaa. 2. Jotta varmistetaan, ettei tukea työpaikkojen luomiseen myönnetä tilanteissa, joissa on selvää, että investointihankkeeseen liittyvä työpaikka luotaisiin joka tapauksessa, koska hanke on käynnistetty, tuki kuuluu tämän asetuksen 4 artiklan soveltamisalaan, kun - työpaikkojen luominen liittyy aineelliseen tai aineettomaan omaisuuteen tehtävän investointihankkeen toteuttamiseen ja - työpaikat luodaan kolmen vuoden kuluessa investoinnin toteuttamisesta, mutta vain silloin kun 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettu hakemus tai 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut säännökset on annettu ennen kuin hanke on aloitettu. 8 artikla Tuen kasautuminen 1. Edellä 4, 5 ja 6 artiklassa vahvistettuja tuen enimmäisintensiteettejä sovelletaan riippumatta siitä, rahoitetaanko tuettu työllistäminen tai palkkaaminen kokonaisuudessaan valtion varoista vai rahoittaako yhteisö sitä osittain. 2. Rajoittamatta 4 kohdan säännöksiä, tämän asetuksen 4 artiklan nojalla poikkeuksen saaneista ohjelmista myönnetty tuki ei saa kasautua muiden perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien tai muun yhteisön rahoituksen kanssa suhteessa samoihin palkkakustannuksiin, jos kasautuminen johtaa tässä asetuksessa vahvistetun tuen intensiteetin ylittymiseen. 3. Rajoittamatta 4 kohdan säännöksiä, tämän asetuksen 4 artiklan nojalla poikkeuksen saanut tuki ei saa kasautua a) muiden perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien tai muun yhteisön rahoituksen kanssa suhteessa sellaisen investoinnin kustannuksiin, joihin luodut työpaikat liittyvät ja jota ei ole toteutettu työpaikkojen luomisen ajankohtana, taikka joka toteutettiin työpaikkojen luomista edeltävän kolmen vuoden aikana, tai b) samoihin palkkakustannuksiin tai samaan investointiin liittyviin muihin työpaikkoihin myönnetyn tuen tai rahoituksen kanssa, jos tuki ylittäisi kasautumisen seurauksena alueellisen investointituen enimmäisintensiteetit, jotka on vahvistettu alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa ja komission kullekin jäsenvaltiolle hyväksymässä kartassa tai EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa asetuksessa (EY) N:o 70/2001. Jos enimmäisintensiteettiä on mukautettu tietyssä tapauksessa varsinkin tietyllä alalla sovellettavien valtiontukisääntöjen soveltamisen tai suuriin investointihankkeisiin sovellettavan toimenpiteen kautta(14), mukautettua enimmäisintensiteettiä sovelletaan tämän kohdan tarkoituksiin. 4. Tämän asetuksen 5 ja 6 artiklan nojalla poikkeuksen saaneista ohjelmista myönnetty tuki saa kasautua muiden perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien tai muun samoihin palkkakustannuksiin myönnetyn yhteisön rahoituksen kanssa edellyttäen, että kasautuminen ei ylitä kyseiseen tukeen sovellettavien sääntöjen mukaisia ylärajoja eikä johda yli 100 prosentin tuen intensiteettiin. 9 artikla Tuki, josta on edelleen ilmoitettava ennakolta komissiolle 1. Tietyille aloille suunnatut tukiohjelmat eivät kuulu tämän asetuksen nojalla myönnettävän poikkeuksen soveltamisalaan, vaan ne kuuluvat edelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. 2. Tällä asetuksella ei vapauteta ilmoitusvelvollisuudesta yhdelle yritykselle tai toimipaikalle myönnettyä tukea, jonka bruttomäärä ylittää (15 miljoonaa euroa) kolmen vuoden aikana. Jos tällainen tuki on myönnetty tällä asetuksella vapautetusta tukiohjelmasta, komissio arvioi sen pelkästään tämän asetuksen mukaisia kriteerejä noudattaen. 3. Työpaikkojen säilyttämiseen myönnettävä tuki, jonka avulla yritys tai yritykset voivat pitää muutoin irtisanottavat työntekijät, kuuluu jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. Jollei alakohtaisista säännöistä muuta johdu, komissio voi hyväksyä tällaisen tuen vain silloin kun se on tarkoitettu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseen tai alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti toimintatukeen sovellettavin edellytyksin alueilla, jotka ovat oikeutettuja EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeukseen, joka koskee taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. 4. Tuki tilapäisten tai määräaikaisten työsopimusten muuttamiseen vakituisiksi kuuluu jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. 5. Työn jakamiseen ja työssäkäyvien vanhempien avustamiseen suunnatut tukiohjelmat sekä vastaavat työllisyystoimenpiteet, jotka edistävät työllisyyttä, mutta eivät johda työpaikkojen nettomäärän lisääntymiseen, epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseen tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaamiseen tai työllistämiseen, kuuluvat jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan ja komissio arvioi ne perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla. 6. Muut tukitoimenpiteet, joiden tavoitteet liittyvät työllisyyteen ja työmarkkinoihin, kuten varhaiseläkkeelle siirtymiseen kannustavat toimenpiteet, kuuluvat jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan, ja komissio arvioi ne perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla. 7. Tukiohjelman ulkopuolella myönnetyt yksittäiset työllisyystuet kuuluvat jatkossakin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan. Tällainen tuki arvioidaan tämän asetuksen perusteella ja komissio voi hyväksyä sen vain, jos se on niiden alakohtaisten sääntöjen mukaista, joita on annettu sillä alalla, jolla tuensaaja toimii, ja jos voidaan osoittaa, että työllisyystuen myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin merkityksellisille markkinoille aiheutunut kilpailuvaikutus. 8. Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltion velvollisuuteen ilmoittaa muiden valtiontukitoimenpiteiden yhteydessä yksittäisen tuen myöntämisestä, eikä etenkään velvollisuuteen ilmoittaa tai tiedottaa komissiolle tuesta yritykselle, jolle myönnetään valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa(15) tarkoitettua rakenneuudistustukea. 10 artikla Tuki vientiin liittyvään toimintaan ja tuki, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella Tätä asetusta ei sovelleta a) vientiin liittyvän toiminnan tukeen, eli tukeen, joka välittömästi liittyy vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin; tai b) tukeen, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella. Tällainen tuki ei sovellu yhteen Maailman kauppajärjestön tukia ja tasoitustulleja koskevasta sopimuksesta johtuvien yhteisön kansainvälisten velvollisuuksien kanssa, joten sitä ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta eikä ilmoitettunakaan hyväksyä. 11 artikla Avoimuus ja seuranta 1. Pannessaan täytäntöön tukiohjelman, jolle myönnetään poikkeus tällä asetuksella, jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 20 työpäivän kuluessa täytäntöönpanosta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaisemista varten tiivistelmä tällaista tukiohjelmaa koskevista tiedoista liitteessä II vahvistetun kaavan mukaan. Tiivistelmä on toimitettava sähköisessä muodossa. 2. Jäsenvaltioiden on säilytettävä yksityiskohtaiset asiakirjat tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneista tukiohjelmista ja ohjelmista myönnetyistä yksittäisistä tuista. Näiden asiakirjojen on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot sen osoittamiseksi, että tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset poikkeuksen myöntämiselle täytetään, mukaan lukien tiedot yrityksestä, jonka tukikelpoisuus perustuu sen asemaan pk-yrityksenä. Jäsenvaltioiden on säilytettävä tukiohjelmaa koskevat asiakirjat kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, jolloin viimeinen yksittäinen tuki on myönnetty ohjelmasta. Kirjallisesta pyynnöstä asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle 20 työpäivän kuluessa tai pyynnössä mahdollisesti vahvistetun pidemmän ajan kuluessa kaikki tiedot, joita komissio pitää tarpeellisina sen arvioimiseksi, onko tämän asetuksen edellytyksiä noudatettu. 3. Jäsenvaltioiden on laadittava sähköisessä muodossa kertomus tämän asetuksen soveltamisesta jokaisen kokonaisen tai osittaisen kalenterivuoden ajalta, jona sitä sovelletaan, liitteessä III vahvistetun kaavan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on toimitettava kertomus viimeistään kolmen kuukauden kuluttua sen jakson päättymisestä, jota kertomus koskee. 12 artikla Voimaantulo ja voimassaoloaika 1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Se on voimassa 31 päivään joulukuuta 2006. 2. Ilmoitukset, joiden käsittely on kesken tämän asetuksen tullessa voimaan, arvioidaan sen säännösten nojalla. Työllisyystuki, joka on myönnetty ennen tämän asetuksen voimaantuloa ilman komission hyväksyntää ja perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, arvioidaan niiden sääntöjen nojalla, jotka olivat voimassa tuen myöntämishetkellä. 3. Tämän asetuksen voimassaolon päätyttyä sen nojalla poikkeuksen saaneisiin tukiohjelmiin sovelletaan edelleen poikkeusta kuuden kuukauden siirtymäkauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä ... Komission puolesta ... Komission jäsen (1) EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1. (2) EYVL ... (3) EYVL C 334, 12.12.1995, s. 4. (4) EYVL C 1, 3.1.1997, s. 10. (5) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9. (6) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 33. (7) Komission tiedonanto työllisyystuen suuntaviivoista (EYVL C 371, 23.12.2000, s. 12). (8) EYVL C 1, 3.1.1997, s. 10. (9) EYVL C 218, 27.7.1996, s. 4. (10) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30. (11) EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3. (12) EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4. (13) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. (14) Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille (EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7). (15) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2, etenkin 88-93 kohta. LIITE I Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmä (ote pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetusta komission suosituksesta (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4)) 1 artikla 1. Pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä "pk-yritykset", määritellään yrityksiksi, - joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, ja - joiden - joko vuosiliikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa, tai - taseen loppusumma on enintään 27 miljoonaa euroa, - ja jotka täyttävät 3 kohdassa määritellyn perusteen riippumattomuudesta. 2. Kun on tarpeen tehdä ero pienten ja keskisuurten yritysten välillä, "pieni yritys" määritellään yritykseksi - jonka palveluksessa on vähemmän kuin 50 työntekijää, ja - jonka - joko vuosiliikevaihto on enintään 7 miljoonaa euroa, tai - taseen loppusumma on enintään 5 miljoonaa euroa, - ja joka täyttää 3 kohdassa määritellyn perusteen riippumattomuudesta. 3. Riippumattomia yrityksiä ovat ne yritykset, joiden pääomasta tai äänivaltaisista osakkeista 25 prosenttia tai enemmän ei ole yhden sellaisen yrityksen omistuksessa tai sellaisten yritysten yhteisomistuksessa, joihin ei voida soveltaa tilanteen mukaan joko pk-yrityksen tai pienen yrityksen määritelmää. Tämä kynnysarvo voidaan ylittää kahdessa seuraavassa tapauksessa: - jos yritys on julkisten sijoitusyhtiöiden, riskipääomayhtiöiden tai sijoittavien laitosten omistuksessa edellyttäen, että nämä eivät yksin tai yhdessä valvo yritystä, - jos yrityksen pääoma on jakautunut siten, että sen omistuksen määrittäminen ei ole mahdollista, ja jos yritys vakuuttaa voivansa täydellä syyllä olettaa, ettei 25 prosentin suuruinen tai suurempi osuus yrityksestä ole yhden sellaisen yrityksen omistuksessa tai sellaisten yritysten yhteisomistuksessa, joihin ei voida soveltaa tilanteen mukaan joko pk-yrityksen tai pienen yrityksen määritelmää. 4. Laskettaessa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja kynnysarvoja on siten tarpeen laskea yhteen asiaankuuluvat luvut kyseisen yrityksen ja kaikkien sen suoraan tai epäsuorasti 25 prosentin suuruisen tai suuremman pääoma- tai äänimääräosuuden perusteella hallitsemien yritysten osalta. 5. Jos on tarpeen erotella mikroyritykset muista pk-yrityksistä, mikroyrityksiksi katsotaan yritykset, joiden palveluksessa on vähemmän kuin kymmenen työntekijää. 6. Kun yritys tilinpäätöksen päivämääränä ylittää tai alittaa henkilöstömäärää koskevat kynnykset tai rahamääräiset ylärajat, yrityksen olisi saatava tai menetettävä pk-yrityksen, keskisuuren yrityksen, pienen yrityksen tai mikroyrityksen asema ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahden peräkkäisen tilivuoden aikana. 7. Henkilöstön enimmäismäärä vastaa vuosityöyksiköiden (VTY) määrää, toisin sanoen kokopäiväisten työntekijöiden määrää yhden vuoden aikana, jolloin osa-aikaiset ja kausityöntekijät vastaavat VTY:n osia. Viitteenä käytettävä vuosi on viimeisin hyväksytty tilikausi. 8. Liikevaihdon ja taseen loppusumman osalta kynnykset koskevat viimeisintä hyväksyttyä tilikautta. Sellaisten vastikään perustettujen yritysten osalta, joiden kirjanpitoa ei vielä ole hyväksytty, kynnykset on määritettävä tilikauden kuluessa tehdyn luotettavan arvion perusteella LIITE II Tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta työllisyystukeen ... 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o .../2002 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta (toimitetaan sähköpostiosoitteeseen stateaidgreffe@cec.eu.int) Tuen numero: Selittävä huomautus: Kilpailun pääosasto täyttää tämän kohdan. Jäsenvaltio: Alue: Selittävä huomautus: Alueen nimi on ilmoitettava, jos tuen myöntää muu kuin keskushallintoviranomainen. Tukiohjelman nimike: Selittävä huomautus: Ilmoitetaan tukiohjelman nimi. Oikeusperusta: Selittävä huomautus: Tuen täsmällinen kansallinen lakiviittaus ja julkaisuviite. Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset: Selittävä huomautus: Luvut ilmoitetaan euroina tai tarvittaessa kansallisena valuuttana. Ilmoitetaan kaikkien ohjelmaan sisältyvien tukitoimenpiteiden osalta vuotuisten talousarviomäärärahojen kokonaismäärä tai arvioitu vuotuinen verotulojen menetys. Takausten osalta ilmoitetaan taattujen lainojen (enimmäis)määrä. Tuen enimmäisintensiteetti: - 4 artiklan nojalla: työpaikkojen luominen, - 5 artiklan nojalla: epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen, - 6 artiklan nojalla: alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvat ylimääräiset kulut. Selittävä huomautus: Eritellään tuen enimmäisintensiteetit asetuksen 4, 5 ja 6 artiklan nojalla myönnetylle tuelle. Täytäntöönpanopäivä: Selittävä huomautus: Ilmoitetaan päivämäärä, josta alkaen tukea voidaan myöntää tukiohjelmasta. Tukiohjelman kesto: Selittävä huomautus: Ilmoitetaan päivämäärä (vuosi ja kuukausi), johon asti tukiohjelmasta voidaan myöntää tukea. Tuen tarkoitus: - 4 artikla: työpaikkojen luominen, - 5 artikla: epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen, - 6 artikla: alentuneesti työkykyisten työntekijöiden palkkaaminen. Selittävä huomautus: Toimenpiteen ensisijaisen tavoitteen on oltava jokin edellä mainituista kolmesta vaihtoehdosta. Lisäksi voidaan ilmoittaa muut (toissijaiset) tavoitteet. Alat, joita tuki koskee: - kaikki alat(1), - kaikki teollisuusalat(1), - kaikki palvelut(1), - muut alat (mitkä). Selittävä huomautus: Tarvittaessa valitaan ala luettelosta. Tämän asetuksen mukaista vapautusta ilmoitusvelvollisuudesta ei myönnetä vain tietyille aloille suunnatuille tukiohjelmille. Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite: Selittävä huomautus: Ilmoitetaan puhelinnumero ja sähköpostiosoite. Muut tiedot: Selittävä huomautuss: Jos ohjelmaan myönnetään yhteisrahoitusta yhteisön rahastoista, lisätään seuraava virke: "Tukiohjelmaan on myönnetty yhteisrahoitusta [viite]" Jos tukiohjelman voimassaoloaika ylittää tämän asetuksen voimassaoloajan, lisätään seuraava virke: "Poikkeusasetuksen voimassaoloaika päättyy 31. joulukuuta 2006, ja sitä seuraa 6 kuukauden siirtymäaika." (1) Lukuun ottamatta laivanrakennusalaa ja muita aloja, joilla myönnettyyn valtiontukeen sovelletaan asetuksiin ja direktiiveihin sisältyviä alakohtaisia erityissääntöjä. LIITE III KOMISSIOLLE TOIMITETTAVAN MÄÄRÄAIKAISKERTOMUKSEN KAAVA Kaava vuosikertomuksesta, joka on toimitettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan nojalla poikkeuksen saaneista tukiohjelmista Jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 nojalla annetuissa ryhmäpoikkeusasetuksissa tarkoitetun ilmoitusvelvollisuutensa täyttämiseen. Kertomukset on toimitettava sähköpostiosoitteeseen stateaidgreffe@cec.eu.int. Tiedot, jotka on toimitettava kaikista neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan nojalla annettujen ryhmäpoikkeusasetusten mukaisista tukiohjelmista 1. Tukiohjelman nimike 2. Sovellettava poikkeusasetus 3. Menot Jokaisesta tukiohjelmaan liittyvästä tukitoimenpiteestä (esimerkiksi avustus, halpakorkoinen laina jne.) on toimitettava erilliset tiedot. Luvut ilmoitetaan euroina tai tarvittaessa kansallisena valuuttana. Verokustannusten osalta on ilmoitettava vuotuiset verotulojen menetykset. Jos tarkkoja lukuja ei ole tiedossa, menetykset voidaan arvioida. Nämä tiedot kustannuksista on toimitettava seuraavasti: Jokaisesta ohjelman mukaisesta tukitoimenpiteestä (esimerkiksi avustus, halpakorkoinen laina, takaus jne.) toimitetaan tarkasteluvuodelta seuraavat tiedot: 3.1 Maksusitoumukset, (arvioidut) verotulojen tai muiden tulojen menetykset, takauksia koskevat tiedot jne. uusista tukipäätöksistä. Takausohjelmien osalta olisi ilmoitettava myönnetyt uudet takuut ja takaukset. 3.2 Todelliset maksut, (arvioidut) verotulojen tai muiden tulojen menetykset, takuita ja takauksia koskevat tiedot jne. uusista ja nykyisistä tuista. Takausohjelmien osalta olisi ilmoitettava seuraavat tiedot: takuiden ja takausten kokonaismäärä, takausmaksuista saadut tulot, tuensaajilta takautumisoikeuden perusteella perityt takaukset, suoritetut takausvastuut, ohjelman toimintatulos tarkasteluvuotena. 3.3 Uusien tuen myöntämispäätösten määrä. 3.4 Uusien tuen myöntämispäätösten nojalla luotujen työpaikkojen tai palkattujen tai työllistettyjen epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden arvioitu kokonaismäärä (jos aiheellista). 3.5 Edellä 3.1 kohdassa ilmoitettujen määrien alueellinen jakautuminen jaoteltuna joko NUTS-2 tai sitä alemman tason(1) taikka 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan alueiden, 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan alueiden ja tukea saamattomien alueiden mukaisesti. 3.6 Edellä 3.1 kohdassa ilmoitettujen määrien alakohtainen jakautuminen tuensaajan toiminta-alan mukaan (jos tuki kattaa useamman kuin yhden alan, ilmoitetaan jokaisen alan osuus): Hiiliteollisuus Tehdasteollisuus tai Terästeollisuus Laivanrakennus Synteettikuidut Moottoriajoneuvot Muu teollisuusala (mikä) Kaikki palvelut tai Kuljetuspalvelut Rahoituspalvelut Muut palvelut (mitkä) Muut alat (mitkä). 4. Muut tiedot ja huomautukset. (1) NUTS on EY:ssä käytettävä tilastollinen alueluokitus.