Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3330/91 muuttamisesta tuotenimikkeistön osalta" () (98/C 19/16)

Neuvosto päätti 29. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut talous-, raha- ja valuutta-asiain jaosto antoi lausuntonsa 14. lokakuuta 1997. Esittelijä oli Kenneth Walker.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 5 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastojärjestelmä Intrastat tuli voimaan 1. tammikuuta 1993 ja sen on määrä olla voimassa siihen asti kunnes siirrytään yhtenäiseen alv-järjestelmään, jonka periaatteena on verottaa tuotteita niiden alkuperävaltiossa.

1.1.1. Järjestelmää täydentää Extrastat-järjestelmä, johon kootaan tilastotietoja jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden välisestä tavarakaupasta.

1.2. Sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamisella, sellaisena kuin se on ilmaistu SLIM-aloitteen (sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen) yhteydessä, pyritään parantamaan yritysten kilpailukykyä EU:ssa ja mahdollisuuksia luoda työpaikkoja.

1.3. Intrastat-järjestelmän yksinkertaistaminen on hyväksytty SLIM-aloitteen kokeiluhankkeeksi, ja SLIM Intrastat-työryhmän laatimista käytännön ehdotuksista, joiden tarkoituksena on keventää tilastotietojen toimittajien tehtäviä, on annettu tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja ehdotukset on otettu myönteisesti vastaan.

1.4. Yksi ehdotuksista on Intrastatissa käytettävän tuotenimikkeistön yksinkertaistaminen, koska tilastotietojen toimittajat pitävät tuotteiden luokittelua yleensä hankalana.

1.4.1. Tämän vuoksi tuotenimikkeistöä olisi yksinkertaistettava, mutta samalla olisi säilytettävä sen yhteys jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden välisessä tavarakaupassa käytettyihin nimikkeistöihin ja yhteensopivuus muiden tilastonimikkeistöjen kanssa.

1.5. Komissio toivoo jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten sekä tilastotietojen toimittajien ja käyttäjien tekevän yhdessä ehdotuksia Intrastatissa käytettävän nimikkeistön yksinkertaistamiseksi.

2. Komission ehdotukset

2.1. Liitteessä 1 on ehdotetun muutoksen teksti.

2.2. Intrastat-järjestelmässä käytetään yhdistettyä nimikkeistöä (CN), joka on erittäin tarkka kahdeksannumeroinen tavaraluokitusjärjestelmä. Se perustuu Maailman tulliliiton käyttämään harmonoituun järjestelmään (HS), joka on kansainvälisessä kaupassa laajalti käytetty 5 600 nimikettä sisältävä kuusinumeroinen tavaroiden koodausjärjestelmä. Järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1988 ja päivitettiin vuonna 1995. Suunnitteilla on uusi versio vuodeksi 2002.2.2.1. Yhdistetyssä nimikkeistössä on harmonoidun nimikkeistön alanimikkeitä tarkempia alakohtia, jotka koostuvat yhdistettyyn nimikekoodistoon lisätyistä kahdesta numerosta. Nykyisin nimikkeistössä on 10 600 nimikettä.

2.2.2. Komissio ehdottaa alakohtien määrän supistamista rajoittamalla ne tapauksiin, joissa ne ovat erityistarpeiden huomioon ottamisen kannalta välttämättömiä. Näin toivotaan päästävän enintään 7 000 nimikkeen luetteloon Intrastat-nimikkeistöön (IN) joka olisi yhdistetyn CN-nimikkeistön alanimikkeistö.

2.2.2.1. Jos useat yhdistetyn järjestelmän nimikkeet ovat peräisin samasta harmonoidun järjestelmän nimikkeestä ja ne halutaan yhdistää, uuden nimikkeen kaksi viimeistä numeroa ovat "00". Näin tehdään myös silloin, kun harmonoidun järjestelmän nimikkeitä ei ole aiemmin yhdistetty.

2.2.2.2. Harmonoidun järjestelmän alanimikkeitä tarkemmat alakohdat yksilöidään voimassa olevan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden avulla.

2.3. Komissio hyväksyy IN-nimikkeistön 30 artiklan mukaisesti ja ottaa huomioon tilastotietojen toimittajien ja käyttäjien edustajista koostuvan ryhmän työskentelyn tulokset.

2.4. Sisäisen organisaationsa ansiosta tilastotietojen toimittajat voivat käyttää halutessaan kahdeksannumeroista yhdistetyn nimikkeistön koodia tavaroiden yksilöimiseksi tilastoilmoituksessa.

2.5. Jäsenvaltiolla on oikeus vaatia tietojen toimittajilta kuvaus tavaroista edellä mainittujen koodien tarkastusta varten.

3. Yleistä

3.1. Tilastotietoja hyödyntävien liike-elämän osa-alueiden ja tietojen toimittajien työmäärä on luonnollisesti tasapainotettava. Koska kaikilla jäsenvaltioilla ei ole tietojen toimittamiseen tarvittavaa välineistöä eivätkä ne hyödynnä tilastotietoja juuri lainkaan, TSK katsoo, että tasapainon tulisi suosia entistä enemmän tietojen toimittajia. Komitea onkin tyytyväinen komission tämänsuuntaiseen ehdotukseen ja katsoo, että tilastotietoja tulisi koota vain sen verran, että varmistetaan arvonlisäveron asianmukainen suoritus sekä tavarakaupan tietojen keruu, silloin kun niillä on todellista merkitystä valtion makrotaloudellisten pyrkimysten ja muiden käyttäjien tarpeiden kannalta.

3.2. Intrastat on ennen kaikkea väline, jonka avulla kootaan tilastotietoja, eikä niinkään alv-järjestelmän valvontamekanismi; alv-valvonnassa käytetään Euroopan myyntiluetteloa. Intrastatin ja alv-palautusten lukuarvojen väliset suuret erot saattavat johtaa tutkimusten käynnistämiseen, mutta koska maksutapahtumien kirjaaminen Intrastatiin on päätetty lopettaa 1. tammikuuta 1998, tilaston tutkiminen tältä kannalta ei ole enää kovinkaan hyödyllistä.

3.3. Intrastatilla ei enää ole liike-elämälle yhtä suurta merkitystä kuin ennen, sillä kuten komissio toteaa "tiedot eivät aina ole laadukkaita eivätkä vastaa täysin tarkoitustaan". Vaikka Intrastat-järjestelmästä saadaan taloushallinnossa tarvittavaa, laadultaan tyydyttävää yleistietoa, ei edes nykyisestä monimutkaisesta järjestelmästä saada laadukasta tuotekohtaista tietoa yksittäisistä tuotteista. Tuotekohtaiset markkinatutkimukset olisivat parempi tapa tuottaa liike-elämän tarvitsemia, yksityiskohtaisesti eriteltyjä tietoja.

3.3.1. Pelkästään talouselämän mittarina käytetyn tilastotiedon laatua heikentää tosiasia, että vaatimukset Intrastat-ilmoituksen tekemisestä EU:n sisäisessä tavarakaupassa vaihtelevat jäsenvaltioiden kesken. Tämän vuoksi myös tilastotietojen ulkopuolelle jäävä tavarakauppa vaihtelee vastaavasti. Komitea katsookin, että ilmoituskynnyksen tulisi olla kaikkialla sama. Tämä yhdenmukaistaisi jäsenvaltioiden suhtautumista kauppaan ja lisäisi tilastotietojen arvoa.

3.4. TSK kannattaa tavoitetta yksinkertaistaa Intrastat-käytäntö ja on siis nyt tehtyjen ehdotusten kannalla, mutta komiteaa huolestuttaa kaupan ilmoitusvelvollisuuden alinomainen muuttaminen. Harmonoitu järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1988 ja ajantasaistettiin 1995. Yhdistetty nimikkeistö tuli voimaan 1993 ja nyt sitä muutetaan perustamalla 1. tammikuuta 1998 voimaan tuleva Intrastat-nimikkeistö. Harmonoidun järjestelmän uutta versiota odotetaan vuodeksi 2002, mikä epäilemättä edellyttää jälleen yhdistetyn nimikkeistön ja samalla Intrastat-nimikkeistön tarkistamista. Liike-elämä joutuu näin ollen selviytymään viidessätoista vuodessa viidestä järjestelmän muutoksesta.

3.4.1. Vähentääkseen tilastotietojen toimittamisvelvollisuudesta aiheutuvaa hallintotaakkaa ja kustannuksia, liike-elämä kaipaa jatkuvuutta, varmuutta ja vakautta. TSK toivoo vuonna 2002 päästävän tilanteeseen, jossa liike-elämällä on yksinkertaistettu, mahdollisimman kevyt järjestelmä, jossa EU:n sisäiset ja unionin ulkopuoliset vaatimukset vastaavat mahdollisimman hyvin toisiaan ja joka pysyy voimassa tulevaisuudessakin ilman huomattavia muutoksia.

3.4.1.1. TSK uskoo tavoitteeseen päästävän ainoastaan koordinoimalla EU:n omien ja unionin ulkopuolisten elinten tapaa suhtautua asiaan.

3.4.1.2. TSK katsoo niin ikään, että tällä välin olisi tutkittava mahdollisuutta virtaviivaistaa järjestelmää edelleen. Voitaisiin esimerkiksi harkita, että Intrastat (ja Extrastat) -lomakkeiden täyttämistä vaadittaisiin ainoastaan näytteeksi osalta liike-elämän edustajia. Pistokokeissa paljastuvien virheiden määrä olisi tuskin suurempi kuin nykyisessä järjestelmässä.

3.5. Ei myöskään pitäisi sulkea pois mahdollisuutta yksinkertaistaa koodausjärjestelmää perinpohjaisesti myöhemmin. Eräs edistysaskel saattaisi olla numeroiden käyttö viivakoodien alussa osoittamaan tuotetyyppiä (esimerkiksi kirjojen numero olisi 978 ja sanomalehtien 977). Tästä olisi lisäksi se hyöty, että koodi voitaisiin usein kirjata jo tuotteen pakkaukseen ja yrityksen tietokonejärjestelmään.

4. Päätelmät

4.1. Nykyinen Intrastat-järjestelmä on varsinkin pk-yrityksille kallis, monimutkainen ja turhauttava. Komitea kannattaakin komission tavoitetta supistaa Intrastat-nimikkeistö noin 7 000 nimikkeeksi.

4.2. Komitean mielestä asiassa voidaan kuitenkin mennä vielä pidemmälle, ja nyt esitetyt ehdotukset ovat ensiaskel käynnissä olevassa yksinkertaistamisprosessissa, jonka tarkoituksena on ottaa vuonna 2002 käyttöön perusteellisesti uudistettu yhteinen Intrastat- ja Extrastat-järjestelmä. Nimikkeistöistä (IN, CN ja HS) ei pidä päättää kustakin erikseen vaan yhtenä kokonaisuutena.

4.3. Tulisi myös harkita, että tilastoilmoitus vaadittaisiin ainoastaan näytteeksi osalta liike-elämän edustajia ja että sekä Intrastatiin että Extrastatiin kerättävien tietojen koodirakennetta olisi tulevaisuudessa mahdollista perusteellisesti yksinkertaistaa.

4.4. TSK katsoo, että velvollisuus kirjata tiedot EU:n sisäisestä tavaravaihdosta Intrastat-järjestelmään olisi yhdenmukaistettava koko unionin alueella ja että pienten yritysten osalta, joille ilmoitusvelvollisuudesta koituva taakka on raskain, ilmoittamiskynnys olisi asetettava nykyisin käytössä olevan ylärajan tuntumaan.

Bryssel, 29. lokakuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() EYVL C 245, 12.8.1997, s. 12

LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

1 artikla

Korvataan asetuksen (ETY) N:o 3330/91 21 artikla seuraavasti:

"21 artikla

1. Toimivaltaisille viranomaisille lähetettävässä tilastoilmoituksessa tavarat yksilöidään voimassa olevan, jäsenvaltioiden välisessä tavarakaupassa käytettävän nimikkeistön (Intrastat-nimikkeistö) alanimikkeiden mukaan.

2. Intrastat-nimikkeistö on voimassa olevaan harmonoituun järjestelmään perustuva tavaroiden koodausnimikkeistö. Nimikkeistöön voi sisältyä enintään erityistarpeiden edellyttämä määrä harmonoidun järjestelmän alanimikkeitä tarkempia alakohtia. Harmonoidun järjestelmän alanimikkeitä tarkemmat alakohdat yksilöidään voimassa olevan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden avulla.

3. Komissio määrää tästä nimikkeistöstä 30 artiklan mukaisesti ottaen huomioon tavarakaupan tilastotietojen toimittajista ja käyttäjistä koostuvan ryhmän työskentelyn tulokset.

4. Komissio määrää ryhmän toiminnan yksityiskohtaisista säännöistä 30 artiklan mukaisesti.

5. Sisäisen organisaationsa vuoksi tilastotietojen toimittajat voivat käyttää yhdistettyä nimikkeistöä tavaroiden yksilöimiseksi tilastoilmoituksessa.

6. Jäsenvaltioilla on oikeus vaatia tietojen toimittajilta kuvaus tavaroista edellä mainittujen koodien tarkastusta varten."

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

Jäsenvaltiot käyttävät tavaroiden yksilöimiseen yhdistettyä nimikkeistöä, kunnes tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti annettu nimikkeistö tulee voimaan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.