[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.10.2008

KOM(2008) 621 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA VUONNA 2008

(komission esittämä)

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA VUONNA 2008

1. JOHDANTO

Kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta 25. toukokuuta 2005 annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle komissio ilmoitti aikomuksestaan antaa kertomuksen Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanosta Euroopan tilastojärjestelmässä kolme vuoden kuluttua kyseisten käytännesääntöjen hyväksymisestä.

Euroopan tilastojärjestelmä hyödynsi neuvostolta myönteisen vastaanoton kesäkuussa 2005 saaneiden käytännesääntöjen hyväksymisen aikaansaamaa positiivista ilmapiiriä ja järjesti mittavan itsearvioinnin käytännesääntöjen periaatteiden ja indikaattorien pohjalta. Itsearvioinnin tulokset esitettiin Eurostatin raportissa, joka toimitettiin talous- ja rahakomitealle toukokuussa 2006. Itsearvioinnin täydentämiseksi ja syventämiseksi EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden 31 kansallisessa tilastolaitoksessa sekä Eurostatissa toteutettiin vertaisarvioinnit vuosina 2006–2008. Niissä tarkasteltiin institutionaalista ympäristöä ja tilastotietojen levittämistä (käytännesääntöjen periaatteet 1–6 ja 15) sekä kunkin tilastoviranomaisen koordinointitehtävää tilastojärjestelmässään. Eurostat järjesti vertaisarvioinnit keskitetysti, ja mahdollisimman yhdenmukaisen lähestymistavan –arviointistandardit mukaan lukien – varmistamiseksi toteutettiin tarvittavia toimenpiteitä. Jo vertaisarviointien tekeminen itsessään edisti käytännesääntöjen täytäntöönpanoa, sillä se käsitti käyttäjätyytyväisyystutkimuksen ja kansallisten ja eurooppalaisten sidosryhmien osallistumisen.

Tämä kertomus perustuu pääasiassa vertaisarviointien tuloksiin ja parannusten täytäntöönpanossa tapahtuneeseen edistykseen, joka kävi ilmi itsearvioinneissa ja vertaisarvioinneissa. Lisäksi tarkasteltiin tilastollisia laadunvarmistus- ja laaduntarkistustoimia sekä yhteisön tilastolainsäädännön noudattamista.

Vaikka käytännesääntöjä olisi sovellettava kaikkiin Euroopan tilastojen toimittajiin, tässä kertomuksessa keskitytään siihen, miten kansalliset tilastolaitokset ja Eurostat niitä noudattavat.[1] Yksittäisten tilastoviranomaisten suunnittelemat parannustoimenpiteet käytännesääntöjen täysimääräiseksi noudattamiseksi luetellaan liitteenä olevassa komission valmisteluasiakirjassa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät maaliskuussa 2008 päätöksen Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta. Lautakunnan tärkein tehtävä – jota ei ole vielä virallisesti vahvistettu – on raportoida vuosittain käytännesääntöjen noudattamisesta Eurostatissa ja Euroopan tilastojärjestelmässä.

2. KÄYTÄNNESÄÄNTÖJEN NOUDATTAMINEN EUROOPAN TILASTOJÄRJESTELMÄSSÄ: PÄÄASIALLISET HAVAINNOT

Tiivistelmä

Taulukko 1: Kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin vertaisarvioinnit

Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen periaatteet ja indikaattorit | Arvioinnin tulokset |

Toteutuu täysin | Toteutuu pääosin | Toteutuu osittain | Ei toteudu |

1: Ammatillinen riippumattomuus | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 |

2 | 25 | 6 | 1 | 0 |

3 | 27 | 4 | 1 | 0 |

4 | 22 | 8 | 2 | 0 |

5 | 22 | 5 | 3 | 2 |

6 | 28 | 4 | 0 | 0 |

7 | 31 | 1 | 0 | 0 |

2 | 28 | 3 | 1 | 0 |

3 | 32 | 0 | 0 | 0 |

4 | 21 | 8 | 3 | 0 |

5 | 25 | 7 | 0 | 0 |

6 | 30 | 1 | 0 | 1 |

2 | 23 | 8 | 1 | 0 |

3 | 16 | 14 | 2 | 0 |

4 | 29 | 1 | 2 | 0 |

5 | 3 | 20 | 8 | 1 |

6 | 2 | 19 | 11 | 0 |

Prosenttiosuus | 62 % | 25 % | 12 % | 1 % |

Euroopan tilastojärjestelmän vahvuudet liittyvät periaatteisiin 2 (tiedonkeruuvaltuudet), 5 (tilastosalaisuus) ja 1 (ammatillinen riippumattomuus). Niissä on kyse pääasiassa sääntelykehyksestä sekä täytäntöönpanopolitiikoista ja -menetelmistä. Näitä periaatteita koskevat parannusehdotukset liittyvät pikemminkin erityisiin toimintatapoihin tai yksittäisten tilastoviranomaisten noudattamien tilastolakien lausekkeisiin kuin seikkoihin, joiden osalta parannukset olisivat tarpeen koko Euroopan tilastojärjestelmässä. Vaikka periaatteen 6 (puolueettomuus ja objektiivisuus) osalta tulokset olivat yleisesti erinomaiset, sen täysimääräiseksi noudattamiseksi monien tilastoviranomaisten on parannettava menetelmiä ja menettelyjä koskevien tietojen julkaisemista sekä yleisölle kohdistuvaa tiedotusta ennakkolevityksestä, vaikka tämä olisikin mahdollista vain joissakin tapauksissa.

Vaikka laadunhallinta ja laatu onkin parantunut tärkeimmillä osa-alueilla, vertaisarviointien tulosten mukaan tarvitaan lisätoimia periaatteen 4 (laatuun sitoutuminen) osalta laatua koskevassa ohjeistuksessa sekä prosessin ja tuotteen laadun seurannassa. Laatuun sitoutuminen liittyy kiinteästi periaatteeseen 3 (resurssien riittävyys), mistä seuraa, että siinä esiintyvien puutteiden korjaamiseksi olisi parannettava myös tilastoviranomaisten resursseja. Monien tilastoviranomaisten suunnittelemat parannukset sisältävät samanlaisia toimenpiteitä, jotka perustuvat olemassa oleviin Euroopan tilastojärjestelmän standardeihin ja välineisiin.

Vertaisarviointien tekemisen jälkeen on jo havaittu merkittävää edistystä alueilla, joihin arviointiraporteissa ehdotettiin parannuksia. Tämä on otettu huomioon jäljempänä esitetyissä havainnoissa.

Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen noudattamista Euroopan tilastojärjestelmässä koskevat tärkeimmät seikat sekä arvioinneissa esiin tulleet yksittäisten tilastoviranomaisten hyvät käytännöt esitetään jäljempänä yhteenvetona asiaan kuuluvien otsakkeiden alla.[2]

Ammatillinen riippumattomuus ja objektiivisuus

Riippumattomuus poliittisesta ja muusta ulkoisesta vaikutuksesta Euroopan tilastojen tuottamisessa ja levittämisessä sekä menetelmien, lähteiden ja tekniikkojen objektiivinen valinta näyttää toteutuvan koko Euroopan tilastojärjestelmässä.

Ammatillista riippumattomuutta (indikaattori 1.1) koskevan oikeudellisen perustan vahvistaminen 13 maassa ja tilastoviranomaisen objektiivisuutta (indikaattorit 6.1 ja 6.2) koskevien suojatoimien selkeyttäminen 4 maassa saattaisivat kuitenkin lisätä Euroopan tilastojärjestelmän uskottavuutta. Tämä koskee erityisesti, vaikkakaan ei ainoastaan, tapauksia, joissa tilastoviranomainen toimii hallinnollisesti jonkin poliittisen yksikön yhteydessä. Vertaisarvioinnissa neljän maan tilastolakeja pidettiin hyvinä käytäntöinä. Tilastoviranomaisen objektiivisuutta ja puolueettomuutta koskeviksi lisäsuojatoimiksi katsottiin korkean tason tieteellisen tai menettelyllisen komitean perustaminen, selkeällä menetelmällä hyväksytyt yksityiskohtaiset menettelyohjeet tai ammattietikkaa koskevat ohjeet taikka kansalliset käytännesäännöt.

Kuudelle maalle suositeltiin lisäsäännöksiä, jotta tilastoviranomaisen johtaja voisi toteuttaa tehokkaammin käytännesäännöissä määritellyt tehtävät ammatillisen riippumattomuuden ja objektiivisuuden (indikaattorit 1.2–1.4) turvaajana. Hyväksi käytännöksi katsottiin myös tilastoviranomaisen johtajan valintaa ja erityisesti irtisanomista koskevien selkeiden kriteerien ja edellytysten vahvistaminen tilastolaissa. Useimmissa maissa tilastoviranomainen on kehittänyt käytännesääntöjen mukaisesti (indikaattori 1.7) toimintatapoja tilastoihin liittyvien kommenttien antamiseksi. Hyvään käytäntöön kuuluu, että tilastoviranomainen yksiselitteisesti velvoitetaan tilastolailla ottamaan tarvittaessa kantaa virallisia tilastoja koskevaan kritiikkiin ja väärinkäyttöön.

Ohjelmasuunnittelu

Käytännesääntöjen (indikaattorit 1.5 ja 11.2) mukaiset avoimet tilastolliset ohjelmamenettelyt ovat käytössä koko Euroopan tilastojärjestelmässä. Kymmenelle kansalliselle tilastolaitokselle suositeltiin siirtymistä kokonaan Euroopan tilastojärjestelmän yleiseen käytäntöön, eli julkaisemaan tilasto-ohjelmia sekä vuosittaisiin ja monivuotisiin ohjelmajaksoihin perustuvia edistymistä koskevia väliraportteja yhteisymmärryksessä tärkeimpien sidosryhmien kanssa.

Vastaustaakan keventäminen ja hallinnollisten lähteiden käyttäminen tilastotarkoituksiin

Vaikka kaikilla tilastoviranomaisilla on selkeät juridiset valtuudet (indikaattori 2.1) kerätä tietoja virallisten tilastojen laatimista ja levittämistä varten, joissakin tapauksissa oikeudelliset ja/tai käytännölliset esteet haittaavat hallinnollisten tietojen käyttöä tilastotarkoituksiin (indikaattorit 2.2 ja 9.5). Koska esteiden vaikutus vastaajien taakkaan on suuri, ensisijaisena tavoitteena olisi oltava niiden poistaminen yhdistämällä voimavarat kansallisella tasolla, hallintoviranomaiset mukaan lukien. Palvelutasosopimusten neuvotteleminen rekisteriviranomaisten ja hallintoelinten kanssa sekä tavoitteiden asettaminen hallinnollisten tietojen hyödyntämisen lisäämiseksi voisivat kuulua kansallisten tilastolaitosten aloitteelliseen strategiaan eräiden Euroopan tilastojärjestelmän parhaiden käytäntöjen mukaisesti.

Kaksinkertaisen tiedonkeruun välttämisestä löytyy hyviä esimerkkejä useista maista, joissa tilastolaki yksiselitteisesti velvoittaa tilastojen tuottajat käyttämään hallinnollisia tietoja aina kun se on mahdollista. Kansallisen tilastolaitoksen ottaminen mukaan luomaan ja kehittämään hallinnollisten tietojen potentiaalia tilastotarkoituksiin ei pelkästään lisää hallinnollisiin lähteisiin perustuvien tietojen käyttöä (indikaattori 10.4) vaan myös parantaa tilastojen laatua (indikaattori 8.1), mikä on Euroopan tilastojen kannalta entistä tärkeämpi seikka.

Myös sähköisten ja internet-pohjaisten ilmoitusjärjestelmien käyttöönotto ja käytön lisääminen niissä tapauksissa, joissa se ei vielä ole (täysin) mahdollista (noin puolet kansallisista tilastolaitoksista), voisi entisestään vähentää vastaustaakkaa (indikaattori 9.1) ja parantaa yritysten heikkenevää vastausastetta (indikaattori 9.3). Monet tilastoviranomaiset toteuttavat toimia mitatakseen ja hallinnoidakseen aktiivisesti vastaustaakkaa (periaate 9). Vertaisarvioinnin mukaan kahdeksalla kansallisella tilastolaitoksella oli olemassa hyviä käytäntöjä, joilla pyritään lisäämään tilastotutkimuksiin vastaamista.

Tilastosalaisuus

Vertaisarvioinnit vahvistivat, että tilastosalaisuuden suojaamiseksi koko Euroopan tilastojärjestelmässä sovelletaan erittäin tiukkoja standardeja, jotka ovat osa tilastolakia ja jotka pannaan täytäntöön sisäisillä menettelyillä, tekniikoilla ja fyysisillä suojatoimenpiteillä. 13 kansallisessa tilastolaitoksessa joitakin niistä on kuitenkin vielä vahvistettava, jotta ne olisivat täysin käytännesääntöjen indikaattoreiden 5.1–5.5 mukaisia. Niissä harvoissa maissa, joissa tilastolaki sallii poikkeuksia absoluuttisen tilastosalaisuuden periaatteesta, asiaa olisi pohdittava uudestaan.

Laadunhallinta

Laadunhallinta olisi ymmärrettävä kattavana, pitkäaikaisena ja järjestelmällisenä lähestymistapana, jossa panokset, prosessit ja tulokset paranevat jatkuvasti. Sitoutuessaan Euroopan tilastojärjestelmän laatulausumassa vahvistettuihin periaatteisiin ja pannessaan ne täytäntöön Euroopan tilastojärjestelmän on vertaisarviointiraporttien mukaan panostettava käytännesääntöjen tiukempaan noudattamiseen. Monet tilastoviranomaiset ovat ilmoittaneet aikovansa laatia koko laitoksen kattavan laadunhallintapolitiikan (jotkin ovat jo ottaneet käyttöön kokonaislaadunhallintaa koskevia lähestymistapoja), ja 12 maata aikoo kehittää laatuohjeitaan. Näitä lähestymistapoja tukeakseen Eurostat pitää yllä julkisesti saatavilla olevaa hyvien käytäntöjen tietokantaa, joka toimii Euroopan tilastojärjestelmän laadunhallinnan viitetietojen keskitettynä lähteenä. Lisäksi Eurostat edistää laadun parantamiseen tähtääviä toimia EU:n tasolla.

Raporttien analysoinnissa kävi ilmi, että vertaisarviointiryhmien käytännesääntöjen periaatetta 4 (laatuun sitoutuminen) koskevat arviointiperusteet olivat varsin epäyhtenäiset ja että kyseistä periaatetta ei ollut aina helppo tulkita yksiselitteisesti. Sen vuoksi jäljempänä on otettu huomioon tilastoviranomaisten toimittamat laadunvarmistusta koskevat lisätiedot. Vertaisarvioinneissa 9 tilastoviranomaista korosti laadunhallinnan hyviä käytäntöjä, joihin kuuluvat järjestelmällinen laadunhallintapolitiikka ja kattavat välineet sen toteuttamiseksi sekä laatutarkastukset, joihin pääkäyttäjät osallistuvat. Kaksi kansallista tilastolaitosta on uudistanut tilastojärjestelmänsä ja pyrkinyt erityisesti tilastojen laadun parantamiseen.

Tuotteen laatu

Euroopan tilastojärjestelmän ensisijaisia tavoitteita ovat tarkkuus, ajantasaisuus ja vertailukelpoisuus. Laatuongelmia esiintyy erityisesti tilastoissa, jotka perustuvat epävirallisiin sopimuksiin. Kaikki tilastoviranomaiset antavat selvityksiä Euroopan tilastojen laadusta silloin, kun EU:n lainsäädäntö sitä edellyttää. Seuraavien kolmen vuoden aikana jotkin viranomaiset aikovat laajentaa laatuselvityksensä kattamaan koko tilastotuotannon. Laajemmat pyrkimykset tällä alueella edellyttävät henkilöstön asianmukaista koulutusta, jota tällä hetkellä tarjoaa puolet tilastoviranomaisista. Joitakin tapauksia, joissa EU:n tilastolainsäädäntöä ei ole noudatettu, on seurattava aktiivisesti (indikaattorit 4.1 ja 15.6 sekä periaatteet 12, 13 ja 14).

Suurin osa Euroopan tilastoista perustuu EU:n lainsäädäntöön, ja lainsäätäjät ovat vahvistaneet niiden laatimistiheyden. Eurostat huomioi käyttäjien vaatimukset järjestämällä säännöllisesti kuulemisia komission yksiköiden kanssa ja tekemällä analyyttisiä selvityksiä. Samalla tehdään yhteistyötä Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kanssa (indikaattori 13.3).

Prosessin laatu

Prosessikohtaiset laadunvarmistustoimenpiteet, kuten laatuindikaattorien seuranta, laaduntarkistukset tai itsearvioinnit, eivät ole vielä järjestelmällisesti käytössä koko Euroopan tilastojärjestelmässä, vaikka monet tilastoviranomaiset ovatkin käynnistäneet asiaan liittyviä ohjelmia. Ne ilmoittivat soveltavansa yhtä tai useampaa näistä toimenpiteistä useimpiin tai kaikkiin tilastoprosesseihin ja kattavansa näin periaatteessa kaikki tuotantoprosessin vaiheet (lukuun ottamatta suunnittelua ja tutkimussuunnittelua joissakin tapauksissa). Suositeltiin, että arviointiprosessissa käytettäisiin laajemmin ulkopuolisia asiantuntijoita. Viiden kansallisen tilastolaitoksen käytäntöä tehostaa tuotantoprosessiaan luomalla keskitetysti yleisiä työkaluja ja menetelmiä, mukaan luettuna keskitetty kausitasoitusjärjestelmä, pidettiin vertaisarvioinnissa hyvänä käytäntönä. Lisäksi korostettiin muiden julkisten elinten ja tutkijoiden kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä (indikaattorit 4.2, 4.3 ja 4.5 sekä periaatteet 7 ja 8).

Käyttäjä–tuottaja-vuoropuhelu

Yksi käytännesääntöjen tärkeimmistä piirteistä on aktiivinen vuoropuhelu käyttäjien kanssa. Kansalliset tilastolaitokset ja Eurostat tekivät osana vertaisarviointia käyttäjätyytyväisyystutkimuksen, jotta tärkeimpien käyttäjien mielipiteet Euroopan tilastoista ja tilastoviranomaisten työstä voitaisiin ottaa huomioon. Monet tilastoviranomaiset teettävät käyttäjätyytyväisyystutkimuksia säännöllisesti, ja jotkin laativat käyttäjätyytyväisyysindeksejä. Monet tilastoviranomaiset katsovat, että yhteistyö tiedeyhteisön kanssa parantaa menettelyjä. Käyttäjien virallinen kuuleminen on myös osa tilastoviranomaisten suunnittelua ja tavoitteiden asettamista koskevaa strategiaa (indikaattorit 4.3, 7.7, 11.1 ja 11.3).

Puolueettomuus ja levittämiskäytännöt

Saatavuus ja pääsy mikrotietoihin

Lähes kaikki tilastotuotanto on saatavilla internetin kautta, ja 16 vertaisarvioinnin tulosten perusteella Euroopan tilastojärjestelmässä toteutetaan monia hyviä käytäntöjä (indikaattorit 15.1 ja 15.2), joita ovat esimerkiksi hyvä palvelukulttuuri ja laajat metatiedot sisältävät käyttäjäystävälliset verkkosivut, joilla esitetään myös muiden tiedon tuottajien tulokset, sekä toimenpiteet tilastotietojen ymmärtämisen helpottamiseksi. Tämän lisäksi monet tilastoviranomaiset investoivat viestintäkanaviensa parantamiseen toimenpiteiden ulottuessa perusparannuksista kehittyneisiin sovelluksiin.

Tutkijoilla on Euroopan tilastojärjestelmässä hyvät mahdollisuudet saada mikrotietoja esimerkiksi julkiseen käyttöön tarkoitetuista tiedostoista ja tunnistamattomiksi muutetuista tietosarjoista sekä joko paikan päällä olevista tai etäkäyttöisistä säädöksillä ja protokollilla säännellyistä käyttöjärjestelmistä (indikaattori 15.4). Hyviä käytäntöjä toteutettiin tällä alueella kahdeksassa kansallisessa tilastolaitoksessa.

Puolueettomuus

Melkein kaikki tilastoviranomaiset nostavat julkista ammatillista profiiliaan julkaisemalla lehdistötiedotteita, jotka on helppo tunnistaa tilastoviranomaisen puhtaasti tilastollisiksi tiedotteiksi, kommentoimalla tilastointiin liittyviä kysymyksiä julkisesti (indikaattori 1.6) ja pitäytymällä lehdistötilaisuuksissa objektiivisiin ja puolueettomiin lausuntoihin (indikaattori 6.7). Suositeltiin, että kaikki viralliset tilastot rajataan entistä selkeämmin, eli muun muassa otetaan käyttöön helposti tunnistettava logo, jota käytetään Euroopan tilastojärjestelmän yleisen käytännön mukaisesti kaikissa kansallisten tilastolaitosten tiedotteissa.

Seuraavat päätekijät lisäävät merkittävästi Euroopan tilastojärjestelmän uskottavuutta ja takaavat käyttäjille puolueettoman pääsyn Euroopan tilastoihin:

- ministeriöillä ei ennakkopääsyä tilastollisiin tiedotteisiin (indikaattori 6.6), joissakin tapauksissa ennakkopääsy lailla kielletty tai sallittu vain tiukasti rajattuna, valvottuna ja julkisena. Poikkeusten myöntäminen vaihtelee suuresti tilastoviranomaisten välillä riippuen tilastointialasta, kohderyhmistä ja ajoituksesta, eli Euroopan tilastojärjestelmän strategiaa on mahdollista yhdenmukaistaa entisestään. Vertaisarviointien mukaan kolmessa kansallisessa tilastolaitoksessa on käytössä hyviä käytäntöjä, joita ovat muun muassa ennakkopääsyn kieltäminen sekä julkaisemisen jälkeisiä määräaikoja ja menettelyä tietovuotojen yhteydessä koskevien sääntöjen vahvistaminen.

- tärkeimpien tilastotuotteiden julkaisukalenteri kaikissa kansallisissa tilastolaitoksissa (indikaattori 6.5). Monissa kansallisissa tilastolaitoksissa ja Eurostatissa kalenterin käyttöä voitaisiin soveltaa useampiin tuotteisiin. Julkaisuaikoja voitaisiin yhdenmukaistaa enemmän.

- avoin ja tasapuolinen pääsy tilastoviranomaisen asiakaskohtaisiin analyyseihin kohtuullista korvausta vastaan. Monissa maissa tiettyjen etuoikeutettujen (institutionaalisten) käyttäjien ei tarvitse maksaa analyyseistä (indikaattori 15.3).

Metatiedot

Euroopan tilastojärjestelmään kuuluvat tilastoviranomaiset julkaisevat kattavia metatietoja sisältäviä Euroopan tilastoja. Monissa maissa tilastot julkaistaan paitsi kansallisilla kielillä myös englanniksi. Metatietoja voidaan ja niitä pitää jatkuvasti kehittää ja parantaa yhteistyössä käyttäjien kanssa. 13 vertaisarvioinnissa vaadittiinkin erityisesti metatietojen soveltamisalan standardisointia ja/tai laajentamista (indikaattorit 6.4, 15.5 ja 15.6).

Tilastoviranomaisten tarkistuspolitiikan erityinen – ja harvinainen – piirre on, että lähes kaikki tilastoviranomaiset oikaisevat ja julkaisevat virheet, vaikkakin monissa tapauksissa virallisemmasta lähestymistavasta voisi olla hyötyä.

Resurssit ja tehokkuus

Vaikka monet kansalliset tilastolaitokset ovat budjetti- ja henkilöstöleikkauksista johtuen uudistaneet tuotantojärjestelmiään viime vuosina, ne ilmoittivat kärsivänsä jatkuvasta resurssipulasta, joka uhkaa vaikuttaa Euroopan tilastoja koskevien vaatimusten täyttämiseen monissa maissa (periaate 3). Yhdeksässä vertaisarvioinnissa tuotiin esille esimerkillisiä resursseihin liittyviä toimintatapoja muuan muassa inhimillisen pääoman kehittämisen, henkilöstön urakehityksen ja kustannuksiin perustuvan seurannan ja suunnittelun osalta.

Inhimillinen pääoma on tilastolaitosten perusvoimavara. Joidenkin maiden suhteellisen alhaiset palkat johtavat suureen vaihtuvuuteen ja heikentävät näiden maiden tilastolaitosten mahdollisuuksia kilpailussa pätevästä henkilöstöstä kansallisilla työmarkkinoilla. Jotkin kansalliset tilastolaitokset raportoivat yleisestä pätevän henkilöstön pulasta tai joustamattomista palvelukseenottomenettelyistä, jotka vaikeuttavat avoimien työpaikkojen täyttämistä.

Joissakin maissa pidetään tarpeellisena parantaa tietotekniikan infrastruktuuria. Vuonna 2005 tehdyissä itsearvioinneissa melkein kaikki kansalliset tilastolaitokset ilmoittivat puutteellisten tietotekniikan resurssien, mukaan lukien pula alan asiantuntijoista, olevan suurin este teknologian hyödyntämiselle tilastollisen käsittelyn automaation lisäämisessä. Jos näihin ongelmiin ei puututa, kansalliset tilastolaitokset eivät saa hyötyä tekniikan kehityksestä eivätkä siitä johtuvasta toiminnan tehostumisesta, mikä estää niitä ongelman ratkaisemisessa ja mahdollisesti myötävaikuttaa digitaaliseen kahtiajakoon Euroopan tilastojärjestelmässä pitkällä aikavälillä.

Jotkin maat ilmoittivat suureksi ongelmaksi rahoituksen puutteen, ja niissä katsottiin, että ulkoistetun työn suuri osuus mahdollisesti haittaa pitkän aikavälin investointeja.

Euroopan tilastojärjestelmässä on meneillään eri aloitteita, joilla pyritään tasapainottamaan Euroopan tilastojen kysyntää ja niistä aiheutuvia kustannuksia. Uusilla toimenpiteillä tuetaan olemassa olevia lähestymistapoja, joilla analysoidaan uuden tilastolainsäädännön seurauksia, lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtääviä ehdotuksia ja vähemmän tärkeiden toiminta-alueiden määrittämistä koskevia tarkasteluja. Tällaisia uusia toimenpiteitä ovat tärkeimmän EU:n tilastolainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvien kustannusten sekä etujen/hyötyjen arviointi, Euroopan tilastojärjestelmän tehokkuuden parantamiseen tarkoitetut innovatiivisten kumppanuuksien mallit ja tehostettu vuoropuhelu käyttäjäyhteisön kanssa muun muassa tulevaisuuden painopistealueista yhteistyössä eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kanssa (indikaattorit 3.2–3.4).

Tilastojärjestelmän koordinointi

Kansallisen tilastojärjestelmän koordinointi on merkittävä kysymys kaikissa maissa, vaikka muiden kansallisten tiedontuottajien osuus virallisten kansallisten tilastojen tai Euroopan tilastojen tuottamisessa saattaakin olla hyvin vähäinen.

Käytännesääntöjen laajentaminen koskemaan myös muita Euroopan tilastojen tuottajia kuin kansallisia tilastolaitoksia ja käytännesääntöjen täytäntöönpanon arviointi eivät voi tapahtua saman kaavan mukaisesti koko Euroopan tilastojärjestelmässä. Mahdolliset kansalliset strategiat liittyvät tiiviisti kansallisten tilastolaitosten koordinointitehtävään kyseisessä järjestelmässä. Riippuen muun muassa kansallisen tilastolaitoksen kyvystä ja toimivallasta vaikuttaa yhteisön tilastojen kansallisiin tuottajiin edistys on vaihdellut huomattavasta vähäiseen.

Kansallisten tilastolaitosten koordinointitehtävää koskevassa analyysissa ja kansallisten tilastolaitosten raporteissa siitä, miten muut päätoimijat – kansallisia keskuspankkeja lukuun ottamatta – noudattavat käytännesääntöjä, tuli esiin tiettyjä malleja, jotka edistävät käytännesääntöjen noudattamista kansallisten järjestelmien tasolla:

- Keskitetyimmissä tilastojärjestelmissä ja niissä järjestelmissä, joissa ministeriöt / poliittiset yksiköt tuottavat muuta kansallista tilastotietoa, käytännesääntöjen noudattaminen riippuu suuresti siitä, missä määrin ne kuuluvat tilastolain soveltamisalaan ja niitä koskevat samat vaatimukset ammatillisen riippumattomuuden, objektiivisuuden, puolueettomuuden jne. suhteen.

- Tilastolliset tehtävät on rajattava selkeästi ja erotettava hallinnollisista tehtävistä ja poliittisesta päätöksenteosta. Tämä edellyttää sitä, että kansallisten virallisten tilastojen soveltamisala ja niiden tuottamiseen osallistuvat osapuolet määritellään selkeästi laissa ja/tai integroidussa tilasto-ohjelmassa.

- Tämä voisi muodostaa ytimen kunkin maan virallisten tilastotieteilijöiden verkostolle, jota kansallinen tilastolaitos koordinoi ja ylläpitää. Useimmissa maissa tilastoneuvosto tai -komitea avustaa tässä tehtävässä, ja joissakin maissa koordinointitehtävä on määritelty tilastolaissa. Hyviä käytäntöjä ovat: a) kansallinen peruskirja tai käytännesäännöt, b) yhteinen koulutusohjelma, c) yhteinen palvelukseenottomenettely, d) menetelmiin liittyvän työn, tietotekniikan ym. resurssien jakaminen ja e) yhteinen logo ja/tai yhteinen julkaisuaikataulu virallisten tilastojen koordinoidun levittämisen edistämiseksi sekä f) yhteinen levittämisjärjestely.

Vertaisarvioinneissa todettiin, että viidellä maalla on hyviä käytäntöjä kansallisen tilastojärjestelmän koordinoinnin parantamiseksi.

Eurostatin koordinointitehtävä on monitahoinen: se käsittää koordinoinnin Euroopan komissiossa, Euroopan tilastojärjestelmässä ja kansainvälisessä yhteisössä sekä koordinoinnin Euroopan keskuspankin kanssa. Uudessa Euroopan tilastoja koskevassa asetusluonnoksessa esitetään sekä kansallisten tilastolaitosten että Eurostatin koordinointitehtävien vahvistamista.

3. PÄÄTELMÄT JA JATKOTOIMET

Euroopan tilastojärjestelmän kokemukset tähän asti toteutetusta käytännesääntöjen täytäntöönpanotavasta osoittavat, että itsesääntelevä lähestymistapa toimii erittäin hyvin: yleisesti korkeaa noudattamisen tasoa täydentää parannusten dynaaminen toteuttaminen. Siitä huolimatta käytännesääntöjen täysimääräisessä noudattamisessa riittää haasteita kaikille kansallisille tilastolaitoksille ja Eurostatille. Koska maiden tilastojärjestelmät poikkeavat toisistaan luonteeltaan ja edellytyksiltään, käytännesääntöjen noudattamisen arviointia ei pitäisi käyttää maiden panemiseen paremmuusjärjestykseen vaan tilastojärjestelmien jatkuvaan kehittämiseen kansallisella ja Euroopan tasolla.

Niissä kansallisissa järjestelmissä, joissa institutionaalinen kehys on vielä linjattava käytännesääntöjen mukaiseksi esimerkiksi ammatillista riippumattomuutta koskevilla täydentävillä suojatoimenpiteillä tai joissa resurssien todettiin olevan riittämättömät, hallintoviranomaisten toivotaan ohjaavan kehitystä. Tulevia toimenpiteitä voitaisiin suunnitella siten, että Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavalla lautakunnalla on niissä tärkeä rooli.

Hallintoviranomaiset voisivat tukea kansallisia tilastolaitoksia tekemällä aktiivisesti yhteistyötä sellaisen hallinnollisen tiedon omistajien kanssa, jonka katsotaan olevan välttämätöntä hallinnollisen tiedon käytön optimoimiseksi tilastotyössä.

Euroopan tilastojärjestelmä aikoo panostaa laadunhallintavälineidensä ja -ohjeidensa täytäntöönpanoon, koska tällä alueella on todettu olevan parantamisen tarvetta koko Euroopan tilastojärjestelmässä. Euroopan tilastojärjestelmän laatukehysten yhdenmukaistamista koskevaa työtä jatketaan. Työhön sisältyy tilasto-ohjelmakomitean antamien Euroopan tilastojärjestelmän vuoden 2001 laatulausuman täytäntöönpanoa koskevien suositusten tarkistaminen ja Euroopan tilastojärjestelmän laatuohjeiden päivittäminen vertaisarviointiprosessissa saatujen laatuperiaatteita koskevien kokemusten mukaisesti.

Euroopan keskuspankki ja Euroopan keskuspankkijärjestelmä EKPJ ovat tärkeitä yhteistyökumppaneita pyrittäessä varmistamaan, että Euroopan tilastojärjestelmän tilastotuotanto on korkeatasoista ja että tärkeimpien kysymysten, kuten ensisijaisten tavoitteiden asettamisen ja vastaajien taakan vähentämisen, käsittely edistyy. Tulevassa Euroopan tilastoja koskevassa asetuksessa ja Euroopan keskuspankin valtuuksia kerätä tilastotietoja koskevan asetuksen tulevassa muutoksessa kodifioitujen tilastoperiaatteiden noudattaminen helpottaa tätä yhteistyötä.

Tarvitaan jatkuvaa panostusta siihen, että Euroopan tilastojen tuottamiseen ja levittämiseen osallistuvat muut tilastoviranomaiset noudattavat näitä periaatteita. Ensimmäiset kokemukset käytännesääntöjen soveltamisen laajentamisesta kansalliselle tasolle korostavat kansallisten tilastolaitosten koordinointitehtävän merkitystä kansallisissa järjestelmissä ja Eurostatin koordinointitehtävän merkitystä Euroopan komissiossa.

Eurostatin toteuttamaa, vuosien 2006–2008 vertaisarviointeihin ja maiden laatimiin raportteihin perustuvaa käytännesääntöjen täytäntöönpanon seurantaa pidetään tehokkaana ja oikeasuhteisena.

Seuraava vertaisarviointikierros aiotaan toteuttaa seuraavan viiden vuoden kuluessa Euroopan tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan erityisesti soveltamisalaa sekä kustannuksia ja hyötyjä koskevien neuvojen mukaisesti.

Käytännesääntöjen soveltamisesta saatujen kokemusten pohjalta tullaan harkitsemaan joitakin käytännesääntöjen yksittäisten indikaattorien mukautuksia.

[1] Kansalliset keskuspankit eivät kuulu Euroopan tilastojärjestelmän käytännesääntöjen täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon seurantaa koskevien toimenpiteiden piiriin.

[2] Käytännesääntöjen periaatteet ja indikaattorit sekä kokonaiskatsaus vertaisarvioinneissa esiin tulleisiin hyviin käytäntöihin ovat saatavilla Eurostatin verkkosivulla: http://ec.europa.eu/eurostat/quality.