FI 
 
 
EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO, 
annettu 7 päivänä elokuuta 2009,  
arvopaperikaupan selvitystoimintaa koskevan lainsäädännön muuttamisesta 
(CON/2009/66) 
 
Johdanto ja oikeusperusta  
Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 3 päivänä heinäkuuta 2009 Suomen valtiovarainministeriöltä 
pyynnön antaa lausunto luonnoksesta hallituksen esityksek si laiksi arvopaperimarkkinalain muuttamisesta 
sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta (jäljempänä ’lakiehdotus’). 
EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 105 artiklan 
4 kohtaan ja jäsenmaiden viranomaisten velvollisuu desta kuulla Euroopan keskuspankkia suunnitelmista 
lainsäädännöksi 29 päivänä kesäkuut a 1998 tehdyn päätöksen 98/415/EY1 2 artiklan 1 kohdan viidenteen 
luetelmakohtaan, sillä lakiehdotus liittyy maksu- ja selvitysjärjestelmiin. Tämän lausunnon on antanut 
EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen  17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. 
 1.  Voimassa oleva lainsäädäntö ja lakiehdotuksen tarkoitus 
1.1 Lakiehdotus liittyy arvopaperikaupan selvitystoimi ntaan, erityisesti ulkomaisten selvitysyhteisöjen 
toimintaan, lupiin ja valvontaan; siinä e hdotetaan muutoksia arvopaperimarkkinalakiin, 
Finanssivalvonnasta annettuun lakiin ja Finanssi valvonnan valvontamaksus ta annettuun lakiin. Se 
on osa arvopaperimarkkinalainsäädän nön kokonaisuudistusta, ja s uunnitelmien mukaan uudistus on 
tarkoitus saattaa muilta osin päätökseen lähitulevaisuudessa
2. 
1.2 Voimassa olevan arvopaperimarkkinalain mukaan  ”selvitysyhteisöllä” tarkoitetaan osakeyhtiötä, 
joka ammattimaisesti ja säännöllisessä menettelyssä harjoittaa selvitystoimintaa sellaisten yhteisöjen lukuun, joille on myönnetty oikeus antaa arvopaperikauppoja tai muita luovutuksia 
selvitysyhteisön selvitettäväksi. ”Selvitystoi minnalla” tarkoitetaan julkisessa kaupankäynnissä 
tehdystä arvopaperikaupasta johtuvien velvoitte iden määrittämistä ja toteuttamista kaupan 
osapuolten lukuun. Selvitysyhteisön toiminta on luvanvaraista, ja valti ovarainministeriö voi 
myöntää toimiluvan suomalaiselle osakeyhtiölle. Li säksi laissa säädetään, että arvopaperipörssin on 
järjestettävä asianmukaisesti julkisessa kaupankäynni ssä tehtyjen arvopaperikauppojen selvitys. Jos 
                                                 
1  EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42.  
2  Työryhmän nimittämisestä 2.2.2009 tehdyn valtiovarainministeriön päätöksen mukaan työryhmän toimikausi on 
3.2.2009–31.12.2010. Kokonaisuudistuksen tavoitteena on varmist aa muun muassa, että arvopaperimarkkinalainsäädäntö 
on toimiva, selkeä ja ymmärrettävä ja että se edistää Suomen markkinoiden kilpailukykyä ja sallii siinä yhteydessä 
kansainväliset rakenteet ja toimintamallit, jotka lisäävät rajat ylittävien toimien tehokkuutta. Työryhmän tehtävänä on 
luonnostella tarvittavat lakiehdotukset hallituksen lakiesityksen muodossa. 
 
2 arvopaperipörssi käyttää arvopaperikauppojen sel vitykseen muuta arvopaperien selvitys- ja 
talletuslaitosta kuin luvan saanutta selvitysyht eisöä, arvopaperipörssin, selvitysyhteisön sekä 
selvitys- ja talletuslaitoksen on järjestettävä yhte istoimintansa siten, ettei julkisen kaupankäynnin 
luotettavuus vaarannu. 
1.3 Suomen voimassa olevan lainsäädännön mukaan  selvitysyhteisö huolehtii sekä arvopaperikaupasta 
johtuvien velvoitteiden määrittämisestä että n iiden toteuttamisesta. Toistaiseksi suomalainen 
arvopaperikeskus Euroclear Finland Ltd on ainoa  selvitysyhteisön toimiluvan saanut yhteisö 
Suomen arvopaperimarkkinoilla. Ulkomaiset se lvitysyhteisöt, jotka harjoittavat sekä 
arvopaperikaupasta johtuvien velvoitte iden määrittämistä että niiden toteuttamista, saisivat toimia 
Suomen markkinoilla vain luvan saaneen suomal aisen tytäryhtiön välityksellä. Tähän mennessä 
ulkomaisia yhteisöjä, joiden palveluun kuuluu vain arvopaperikaupasta johtuvien velvoitteiden 
määrittäminen mutta ei niiden toteuttamine n, kuten keskusvastapuolia, ei ole pidetty 
selvitysyhteisöinä eikä niiltä ole vaadittu lupaa Suomessa. 
1.4 Lakiehdotukseen sisältyy uusia säännöksiä, joita sovellettaisiin ulkomaisiin selvitysyhteisöihin, 
joita arvopaperipörssi tai monenkeskisen kaupankä ynnin järjestäjä käyttäisi selvitystarkoituksiin, 
jolloin tällaiset yhteisöt saisivat harjoittaa sel vitystoimintaa Suomessa valtiovarainministeriön 
luvalla. Ulkomainen selvitysyhteisö, jonka  yhtiöoikeudellinen kotipaikka on Euroopan 
talousalueella (ETA), saisi harjoittaa selvity syhteisön toimintaa rajan yli tai sivuliikkeessä 
Suomessa, kun puolestaan selvitysyhteisö, jonka yhtiöoikeudellinen kotipaikka on ETA-alueen ulkopuolella, voisi pääsääntöisesti toimia vain pe rustamalla sivuliikkeen. Lakiehdotuksen mukaan 
sellaisen ulkomaisen selvitysyhteisön tai m uun ulkomaisen yhteisön, jonka määrittämistä 
arvopaperikaupoista johtuvat velvoitteet toteutet aan säännöllisesti suomalaise ssa selvitysyhteisössä, 
tulee hakea selvitysosapuolen oikeudet ma initussa suomalaisessa selvitysyhteisössä. 
1.5 Lakiehdotuksen mukaan ulkomaisia selvitysyht eisöjä valvoisi Finanssivalvonta. Esityksen 
perustelujen mukaan lakiehdotuksella pyrit ään turvaamaan, että arvopaperipörssin tai 
monenkeskisen kaupankäynnin järjestäjän käyttämä ulkomainen selvitysyhteisö on luotettava ja 
vakavarainen ja sen riskienhallinta on oikealla ta valla järjestetty, että valvontaviranomaiset saavat 
tarvittavat ja riittävät tiedot ulkomaiselta selvitysy hteisöltä ja sen yhtiöoikeudellisen kotipaikan 
valvontaviranomaiselta ja että viranomainen  voi tarvittaessa rajoittaa rajan yli Suomeen 
harjoitettavaa selvitystoimintaa tai sivuliikkeen toimintaa Suomessa taikka estää sen. 
1.6 Lakiehdotuksen mukaan käsitteen ”selvitystoimint a” määritelmää pitäisi muuttaa siten, että sillä 
tarkoitetaan julkisessa tai monenkeskisessä kaupa nkäynnissä tehdystä arvopaperikaupasta taikka 
arvo-osuusjärjestelmään liitetyn arvopaperin taikka julkisen tai monenkeskisen kaupankäynnin 
kohteena olevan arvopaperin muussa kuin julkisessa tai monenkeskisessä kaupankäynnissä tehdystä kaupasta tai luovutuksesta johtuvien velvoitteiden määrittämistä ”tai” toteuttamista (aiempi muoto 
oli ”määrittämistä ja toteuttamist a”) kaupan osapuolten lukuun. 
 
 
3 2. Yleisiä huomautuksia 
EKP ymmärtää, että lakiehdotuksen tarkoituksena on l aatia yhtenäinen lainsäädäntö sellaisia yrityksiä 
varten, jotka tarjoavat velvoitteiden määrittämisee n tai toteuttamiseen liittyviä palveluja Suomen 
arvopaperimarkkinoilla, erityisesti ulkomaisia selvitysp alvelujen tarjoajia varten, varmistaa markkinoiden 
luotettavuus ja vakaus sekä luoda markkinaosapuolille yhtäläiset k ilpailumahdollisuudet. EKP on erittäin 
huolissaan ehdotetuista ulkomaisten keskusvastapuo lten sijoittautumista koskevista vaatimuksista 
perustamissopimuksen sekä Eur oopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 
(jäljempänä EKPJ:n perussääntö) mu kaisten Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ydintehtävien 
täytäntöönpanon kannalta. EKP:n mielestä  se, että ulkomaiset selvitysyhteisöt tarjoavat selvityspalveluja 
Suomessa, on sopusoinnussa perustamissopimuks essa vahvistettujen sisämarkkinoiden vapauksien 
kanssa, kuten jäljempänä esitetään yksityiskohtaise mmin. Tällaisten palvelujen tarjoaminen saattaa 
kuitenkin vaikuttaa kielteisesti euromääräisiä palvel uja tarjoavia infrastruktuureja koskevaan EKP:n 
neuvoston sijoittautumispolitiikkaan.  
 3. Infrastruktuurien sijainti 3.1 EKP:n neuvoston sijoittautumispolitiikka 
3.1.1 Sijoittautumispolitiikka on ilmaistu julkisesti u seissa yhteyksissä EKP:n perustamisen jälkeen. Jo 
marraskuussa 1998 esitettiin en simmäinen politiikkalinjaus
3, jossa korostettiin muun muassa, että 
”kuten jokaisella keskuspankilla , myös EKP:lla on välitön intressi siihen, että kaikkia sen omaa 
valuuttaa, euroa, käsitteleviä maksu- ja selvitysj ärjestelmiä suunnitellaan ja hoidetaan huolellisesti. 
Maksu- ja selvitysjärjestelmien moitteeton toimin ta on näet ratkaiseva tekijä terveen valuutan 
kannalta ja olennaisen tärkeää rahapolitiikan harjo ittamiselle. Nämä järjestelmät vaikuttavat myös 
merkittävästi rahoitusmarkkinoiden toimintaan. Maks ujärjestelmien muutokset saattavat aiheuttaa 
ennustamattomia siirtymiä perusrahan kysynnässä ta i tarjonnassa. Lisäksi turvalliset ja tehokkaat 
maksujärjestelmät ovat erittäin tärkeitä pankki- ja rahoitustoiminnan vakauden ylläpitämiseksi. 
Näin ollen – – EKP:n neuvosto haluaa korost aa, että kuten missä tahansa muussakin 
rahoitusjärjestelmässä, euromääräistä keskus pankkirahaa voivat toimittaa vain euroalueeseen 
kuuluvat keskuspankit.” 
3.1.2 Marraskuun 1998 linjausta seurasi syyskuussa 2001  keskusvastapuoliselvitykseen liittyvä toinen 
poliittinen linjaus4. Tämän linjauksen 2 b kohdassa todettiin muun muassa, että 
”markkinainfrastruktuurin johdonmukainen maantiet eellinen laajuus vastaa käytännössä valuutta-
aluetta” ja että euroa koskevien kotimaisten infrastruktuurien5 ”pitäisi johdonmukaisesti sijaita 
euroalueella, kuten ydininfrastruktuurit sijaitsevat  muilla valuutta-alueilla. Tämä olisi sääntelyn 
                                                 
3  Ks. ”Policy statement on euro payment and settlement sy stems located outside the euro area”, saatavilla EKP:n 
verkkosivuilla www.ecb.europa.eu. 
4  Ks. ”The Eurosystem’s policy line with regard to cons olidation in central counterparty clearing”, saatavilla EKP:n 
verkkosivuilla. 
5  Kotimainen järjestelmä määritellään linjauksessa järjestelmäksi, ”joka käsitt elee pääasiallisesti tai yksinomaan yhden 
valuutan määräisiä varoja”. 
 
4 kannalta suotavaa, ja se auttaisi eurojärjest elmää euron ’keskuspan kkina’ varmistamaan 
maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan, tehokkaan rahapolitiikan täytäntöönpanon ja 
rahoitusmarkkinoiden vakauden.” Lisäksi siinä todettiin, että ”keskusvastapuolten sijainti 
euroalueella edistäisi euromääräi sen keskuspankkirahan tarjontaa, mi käli sitä pidetään tarpeellisena 
ja asianmukaisena.” Tältä osin päätelmien b kohdassa korostetaan, että ”minkä tahansa ’kotimaisen’ markkinoiden infrastruktuurin (mukaan  lukien keskusvastapuoliselvitys) luonnollinen 
maantieteellinen ulottuvuus v astaa euromääräisten arvopapereid en ja johdannaisten osalta 
euroaluetta. Koska arvopaperikaupan selvitys- ja to imitusjärjestelmien häiriöt saattavat vaikuttaa 
koko rahoitusjärjestelmään, tällaisen infrast ruktuurin tulisi sijaita euroalueella.” 
3.1.3 EKP:n neuvoston sijoittautumispolitiikka peru stuu nimenomaisesti siihen lähtökohtaan, että 
”EKP:lla ja eurojärjestelmän kansallisilla kes kuspankeilla (liikkeeseen la skevilla keskuspankeilla) 
on joka tapauksessa säilyttävä niiden valuuttaa, euroa, koskeva ratkaiseva määräysvalta. Tästä 
syystä sekä yleisen politiikan et tä systeemiriskin näkökulmasta eurojärjestelmä ei voi 
lähtökohtaisesti hyväksyä s itä, että euroalueen (kotivaluutta -alue) ulkopuolelle sijoittautuneet 
euromääräisiä transaktioita hoitavat maksuin frastruktuurit voivat kehittyä merkittäviksi 
euromääräisten maksujen infrastruktuureiksi,  varsinkaan silloin, jos tämä vaarantaisi 
eurojärjestelmän määräysvallan euroon. – – Maksui nfrastruktuurien, jotka selvittävät euromääräisiä 
maksu maksua vastaan (PvP)- ja/tai muita ku in maksu maksua vastaan -transaktioita 
(bruttomääräiset, hybridit, nettomääräiset, suuriin  bruttomääräisiin transaktioihin perustuvat 
nettomääräiset) ja jotka saatta vat saada koko järjestelmän kannalta merkitystä euroalueella, pitäisi 
lähtökohtaisesti selvittää nämä maksutransaktiot keskuspankkirahassa, ja ne pitäisi perustaa 
euroalueelle, jolloin niillä on täysi operation aalinen vastuu euromääräisistä transaktioista”
6.  
3.1.4 EKP:n neuvosto on myös vahvistanut  sijoittautumispolitiikkansa äskettäin OTC-
johdannaisoperaatioiden kes kusvastapuolten osalta joul ukuussa 2008 ja heinäkuussa 20097.  
3.2 Sijoittautumispolitiikka ja perustamissopimuksen mukaiset vapaudet 
3.2.1 Muistutettakoon sen osalta, voidaanko EKP:n neuvoston sijoittautumispolitiik an katsoa aiheuttavan 
minkäänlaisia sääntelyyn tai lainsäädäntöön liitt yviä hankaluuksia sisämarkkinoiden käsitteen 
suhteen, että perustamissopimuksen 14 artiklan 2 kohdassa todetaan, että sisämarkkinat käsittävät 
”alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tava roiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa 
liikkuvuus taataan tämän sopimuksen määräysten mukaisesti”. Näitä vapauksia säännellään lisäksi 
erityisesti perustamissopimuksen III osastossa ( 39–60 artikla), ja niitä sovelletaan myös 
eurojärjestelmään (koska EKPJ:n perussäännön 1.1 artiklassa määrätään, että EKPJ ja EKP hoitavat 
tehtäviään ja harjoittavat toimintaansa ”täm än sopimuksen ja tämän perussäännön määräysten 
mukaisesti”). Myös perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määrätään, että 
yhteisön toimintaan sisältyvät sisämarkkinat, joille  on ominaista, että muun muassa palvelujen ja 
                                                 
6  Ks. 19.7.2007 julkaistu ja EKP:n verkkos ivuilla saatavil la oleva ”The Eurosystem polic y principles on the location and 
operation of infrastructures settling euro-deno minated payment transact ions”, 2 ja 3 kohta. 
7  Ks. ”Decisions taken by the Governing Council of the ECB (in addition to decisions setting interest rates)” joulukuun 
2008 ja heinäkuun 2009 os alta, saatavil la EKP:n verkkosivuilla. 
 
5 pääomien vapaata liikkuvuutta rajoittavat esteet  poistetaan jäsenvaltioiden väliltä. Lisäksi 
perustamissopimuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla  jäsenvaltioiden ja yhteisön toimintaan sisältyy 
sellaisen talouspolitiikan käyttöön ottaminen, joka  perustuu muun muassa sisämarkkinoihin. Edellä 
esitetyn perusteella on selvää, että sisämarkkinoi den toteuttaminen ja toiminta on yksi yhteisön 
ydintehtävistä. 
3.2.2 Sisämarkkinoiden taustalla olevia peru stamissopimuksen vapauksia on tarkasteltava 
perustamissopimuksen asiayhteydessä kokonais uutena. EKP korostaa tässä yhteydessä, että 
yhteisön tehtävät katsotaan perustamissopi muksen 2 artiklan nojalla toteutetuiksi 
”yhteismarkkinoiden toteuttamisella ja talous- ja  rahaliiton perustamisella”.  Perustamissopimuksen 
4 artiklan 2 kohdassa todetaan myös, että ”sen ohella” (eli muun muassa sisämarkkinoihin perustuvan talouspolitiikan käyttöön ottamisen ohella) jäsenvaltioiden ja  yhteisön toimintaan 
sisältyy muun muassa yhtenäisvaluutan käyttöön o ttaminen sekä sellaisen yhtenäisen rahapolitiikan 
määritteleminen ja harjoittaminen, joiden en sisijaisena tavoitteena on ”pitää yllä hintatason 
vakautta, ja mainittua tavoitetta kuitenkaan rajo ittamatta tukea yleistä ta louspolitiikkaa yhteisössä 
vapaaseen kilpailuun perustuvan avoimen ma rkkinatalouden periaatteen mukaisesti”.  
3.2.3 Rahapolitiikkaan, maksujärjestelmiin ja rahoitu sjärjestelmän vakauteen liittyvät eurojärjestelmän 
tehtävät nivoutuvat erottamattomasti EKP: n neuvoston edellä mainittuun heinäkuussa 2007 
esittämään nimenomaiseen toteamukseen, jonka muk aan eurojärjestelmän keskuspankeilla ”on joka 
tapauksessa säilyttävä niiden valuuttaa, euroa,  koskeva ratkaiseva määräysvalta”. Vaikka 
eurojärjestelmän on yleisesti noudatettava perustami ssopimuksen mukaisia vapauksia ja erityisesti 
otettava huomioon niiden vaikutukset, jos se halu aa käyttää sääntelyvaltuuksiaan varmistaakseen 
selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja tervey den, tämä ei merkitse sitä, että EKP ei saisi 
määrätä toimenpiteistä, jotka vaikuttaisivat pe rustamissopimuksen mukaisiin vapauksiin, jos 
tällaiset toimenpiteet ovat ehdottoman vältt ämättömiä eurojärjestelmän perustehtävien 
hoitamiseksi. Tästä syystä EKP katsoo, että on er ittäin merkityksellistä, että perustamissopimuksen 
mukaan eurojärjestelmän rahapolitiikkaa, rahoitu sjärjestelmän vakautta ja valvontaa koskevia 
tehtäviä sovelletaan vain niihin jäsenvaltioihin, jotka ovat ottaneet euron käyttöön. Edellä esitetyn 
perusteella EKP:n selkeä näkemys on se, että  jotta eurojärjestelmä  kykenee hoitamaan 
keskuspankkitoimintaan liittyvät ydintehtävänsä,  erityisesti toimittamaan keskuspankkirahoitusta 
euromääräisiä palveluja tarjoaville infrastruktuur eille, tällaiset infrastruktuurit on perustettava 
euroalueelle ja niiden on sijaittava siellä.  
3.3 Sijoittautumispolitiikka ja selvitysjärjestelmien valvonta 
3.3.1 Eurojärjestelmän on ydintehtävänsä hoitaakseen varmistettava euroa käsittelevien järjestelmien 
turvallisuus ja tehokkuus. Kun kyseessä on euroalu een ulkopuolella sijaitseva infrastruktuuri, 
eurojärjestelmän kyky valvoa näitä järjestelmi ä ja havaita varhaisessa vaiheessa riskit, jotka 
saattaisivat vaarantaa sen edellä mainittujen ydintehtä vien hoidon, heikentyy, koska julkiset vastuut 
ja julkiset valtuudet eivät vastaa toisiaan. Kuten helmikuussa 2009 julkaistussa ”Eurosystem 
 
6 Oversight Policy Framework” -nimisessä julkaisussa8 korostetaan, siten esimerkiksi 
kansainvälisellä tasolla yhteistyössä toteutettava t valvontajärjestelyt saattavat lieventää välittömän 
määräysvallan menettämistä jossain määrin, mutta niillä ei voida taata samantasoista liikkeeseen 
laskevan keskuspankin määräysvaltaa kuin vä littömällä valvonnalla, erityisesti kriisitilanteessa, 
jossa liikkeeseen laskevalla keskuspankilla ei ol e ehkä mahdollisuutta saada ajantasaista tietoa.  
3.3.2 Jos tällaisia riskejä ei havaita varhaisessa vaiheessa, euroa käsittelevien mutta euroalueen 
ulkopuolella sijaitsevien infrastruktuurien häiriö t saattaisivat näin olle n johtaa euroalueella 
sijaitseviin infrastruktuureihin kohdistuviin he ijastusvaikutuksiin. Välitön eurojärjestelmän 
harjoittama valvonta, joka on mahdo llista, jos infrastruktuurit sijaitsevat euroalueella, on olennaisen 
tärkeää euroa käsittelevien infrastruktuurien turv allisuuden ja teho kkuuden varmistamiseksi ja siten 
ratkaisevan määräysvallan säilyttämiseksi euroon nähden.  
3.3.3 EKP tarkastelee tässä laaje mmassa asiayhteydessä luonnosta hallituk sen esitykseksi, jonka mukaan 
ulkomaisille selvitysyhteisöille annettaisiin mahdo llisuus tarjota selvityspalveluja Suomessa.  
3.3.4 On tärkeää, että ulkomaisen selvitysyhteis ön hakemuksen tarkastamiseen sisältyy toimenpiteitä, 
joilla varmistetaan, että kyseinen selvitysyhtei sö ei ole sijoittajien etujen ja yleisemmin 
rahoitusmarkkinoiden vakauden kannalta riski. EKP huomauttaa tältä osin, että muun muassa 
Suomen Pankin ja Finanssival vonnan lausuntoa pyydetään niiden lupahakemusten osalta, joita 
toisesta ETA-valtiosta tai muusta kuin toisesta ETA -valtiosta olevat ulkomaiset selvitysyhteisöt 
tekevät valtiovarainministeriölle. EKP ymmärt ää, että suunnitteilla on laatia yhteistyöhön 
perustuvia valvontajärjestelyjä Suomen Pankin ja  asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten 
kesken. Tällainen ennakointi ja yhteistyöhön peru stuvat valvontajärjestelyt eivät voi kuitenkaan 
korvata eurojärjestelmän jatkuvaa tarvetta samanl aiseen ulkomaisen selvitysjärjestelmän välittömän 
valvonnan säännönmukaiseen toteuttamiseen, jota ha rjoitettaisiin suomalaisen yhteisön osalta 
kyseisten järjestelmien turvallisuude n ja tehokkuuden varmistamiseksi.  
3.3.5 Lisäksi EKP huomauttaa, että vaikka toisesta ETA-valtiosta oleva selvitysyhteisö kykenee 
tarjoamaan palveluja rajan yli, muusta kuin toi sesta ETA-valtiosta olevien selvitysyhteisöjen, jotka 
haluavat tarjota palveluja Suomessa, on pääsään töisesti perustettava sivuliike Suomeen. EKP:n 
mielestä euroa käsittelevät infrastruktuurit pitäis i kuitenkin perustaa euroalueelle siten, että 
perustetaan oikeushenkilö, jolla on täysi vastuu kaik ista infrastruktuurin tärkeistä tehtävistä. Tällä 
varmistettaisiin se, että eurojärjestelmällä on sään telyvaltuudet kyseisen infrastruktuurin osalta ja 
suora yhteys sen päätöksentekoelimeen, jotta kyetään tekemään kaikki tarpeelliset muutokset sen varmistamiseksi, että infrastrukt uuri toimisi sovellettavan eurojä rjestelmän valvontapolitiikan ja -
standardien mukaisesti. Sivuliike, toisin kuin tytäryhtiö, ei ole kyseisessä oikeusjärjestyksessä 
erillinen oikeushenkilö. 
3.3.6 Kun otetaan lisäksi huomioon, että keskusvastapuo liselvityksellä on erityinen rooli vastapuoliriskin 
hallitsemisessa mutta päämääränä on lisäksi laajen taa keskusvastapuoliselvitystä viimeaikaisen 
markkinamyllerryksen vuoksi, on äärimmäisen tä rkeää, että eurojärjestelmä kykenee valvomaan 
                                                 
8  Saatavilla EKP: n verkkosivuilla. 
 
7 välittömästi euroa käsitteleviä infrastruktuureja. Ta rve tähän on erityisen suuri sen vuoksi, että 
lakiehdotuksessa käsitellään kriisinhallintaa vain ylimalkaisesti. 
3.3.7 Näin ollen EKP katsoo, että euroalu een ulkopuolelle sijoittautuneiden ulkomaisten 
selvitysyhteisöjen käytön mahdollistaminen Suomessa ilman että edellytetään, että 
eurojärjestelmällä pitäisi olla riittävät keinot varmistaa tällaisten eurojärjestelmän ulkopuolisten 
selvitysyhteisöjen turvallisuus, saattaa viime käde ssä heikentää eurojärjestelmän määräysvaltaa 
euroon nähden ja sen ydintehtävien asianmukaista hoitamista. 
 
4. Muita erityisiä huomautuksia 4.1 Tilinpitorakenteet 
 EKP huomauttaa, että Suomen arvopaperisäilytysj ärjestelmä (joka on myös arvo-osuusjärjestelmä) 
perustuu suoran omistuksen periaatteeseen
9, jossa arvo-osuuksiin liittyvät oikeudet kirjataan 
suoraan kunkin tilinhaltijan arvo-osuustilille. Ulkomaisen  yksityishenkilön, yrityksen tai säätiön 
omistamat arvo-osuudet voidaan kirjata omais uudenhoitotilille, jota halli nnoi omaisuudenhoitotilin 
haltija edunsaajan puolesta valtuutuksen perusteella. EK P ymmärtää, että lakiehdotuksella ei pyritä 
muuttamaan näitä arvopaperien hallussapidon rakent eita ja että suunnitelmien mukaan Suomen 
arvopaperimarkkinalainsäädännön kokonaisuudistus toteutetaan vuonna 2010. EKP haluaisi 
kuitenkin viitata tässä yhteydessä lakiehdotuksen pe rusteluihin, joissa todetaan, että ”sääntelyn 
tavoitetta sijoittajien kusta nnushyötyjen saamiseksi ei voida tä ysimääräisesti saavuttaa ulkomaista 
keskusvastapuoli-selvitysmallia käyttämällä, jollei arvopaperien suoran omis tuksen järjestelmää 
kehitetä kohti moniportaista omis tusrakennetta siten, että se sallittaisiin myös suomalaisille 
sijoittajille”.  
4.2 Valvonta 
 EKP toteaa, että lakiehdotuksen mukaan Finanssi valvonta valvoo suomalaisten selvitysyhteisöjen 
lisäksi ulkomaisia selvitysyhteisöjä ja ulkomaisten  selvitysyhteisön palvelujen tarjoamista silloin, 
kun ne eivät perusta Suomeen sivuliikettä. Tälla isiin ulkomaisiin yhtei söihin sovellettaisiin 
Finanssivalvonnasta annetun lain 6 lukua, joka  sisältää yleisiä säännöksiä toisesta ETA-valtiosta / 
muusta kuin toisesta ETA-valtiosta olevien ulkomaisten yhteisöjen valvonnasta sekä yhteistyöstä ja tietojenvaihdosta suomalaisten ja ulkomaisten viranomaisten kesken. 
 
                                                 
9  Kuten arvo-osuusjärjestelmästä annetu ssa laissa (826/1991) ja arvo-osuustileistä  annetussa laissa (827/1991) säädetään, 
arvo-osuustilit ja luettelot niille kirjattujen arvo-osuuksie n omistajista muodostavat arvo-osuusjärjestelmän. ”Arvo-
osuudella” tarkoitetaan arvo-osuusm uotoista ja siirtokelpoista arvopaperia, joka on laskettu liikkeeseen tai aiotaan laskea 
liikkeeseen yleisölle yhdessä useide n muiden vastaavin oikeuksin varu stettujen arvopapereiden kanssa. 
 
8 Tämä lausunto julkaistaan EKP:n verkkosivuilla. 
  Annettu Frankfurt am Mainissa 7 päivänä elokuuta 2009. 
 
[allekirjoitus]  
 
EKP:n varapuheenjohtaja 
Lucas D. PAPADEMOS