Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä"



Virallinen lehti nro C 040 , 15/02/1999 s. 0023



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000 2006) hyväksymisestä" () (1999/C 40/08) Neuvosto päätti 1. lokakuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "ulkosuhteet"-jaosto antoi lausuntonsa 17. marraskuuta 1998. Ainoa esittelijä oli José Rodríguez García Caro. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 2. 3. joulukuuta 1998 pitämässään 359. täysistunnossa (joulukuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 102 ääntä puolesta ja 8 vastaan 16:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tempus I 1.1.1. Neuvosto hyväksyi 7. toukokuuta 1990 päätöksen 90/233/ETY, jolla perustettiin Euroopan laajuinen korkeakouluopetusta koskeva yhteistyöohjelma Tempus. TSK antoi ohjelmasta lausunnon 25. huhtikuuta 1990. 1.2. Tempus II 1.2.1. Päätöksen 11 artiklan mukaisesti komissio antoi vuonna 1992 ohjelmasta arviointikertomuksen sekä päätösehdotuksen yhteistyöohjelman toisen vaiheen hyväksymisestä. Talous- ja sosiaalikomitea antoi asiasta lausunnon täysistunnossaan 27. tammikuuta 1993. 1.2.2. 29. huhtikuuta 1993 neuvosto hyväksyi päätöksen 93/246/ETY, jolla hyväksyttiin Tempus-ohjelman toinen vaihe vuosiksi 1994 1998. 1.2.3. Tämän päätöksen 11 artiklan perusteella komissio antoi vuonna 1996 arviointikertomuksen sekä ehdotuksen päätöksen muuttamisesta Tempus-ohjelman mukauttamiseksi vuoden 1998 jälkeen. Talous- ja sosiaalikomitea antoi siitä neuvoa-antavan lausuntonsa heinäkuussa 1996 pitämässään täysistunnossa. 1.2.4. Neuvosto hyväksyi 21. marraskuuta 1996 päätöksen 96/663/ETY, jolla muutettiin päätöstä 93/246/ETY ja jatkettiin Tempus-ohjelmaa vuoteen 2000 asti. 1.3. Tempus III 1.3.1. Heinäkuun 17. päivänä 1998 komissio antoi ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) hyväksymisestä vuosiksi 2000 2006 ja pyysi aiheesta talous- ja sosiaalikomitean lausunnon. 1.3.2. Aiempien vaiheidensa kuluessa Tempus-ohjelmalle on kehittynyt kaksi keskeistä peruslinjaa. 1.3.3. Yhtäältä on korostettava Phare- ja Tacis-ohjelmien piiriin kuuluvien maiden koulutusjärjestelmien kehittämisponnistuksia, joilla on kohennettu edunsaajamaiden yliopistokoulutusta ja tuettu korkeakoulujen rakenteiden ja hallinnon kehittämistä ja uudistamista. 1.3.4. Toisaalta komitea panee tyytyväisenä merkille yhteisön yritysten ja korkeakoulujen sekä Tempus-ohjelman edunsaajamaiden vastaavien toimijoiden välillä tapahtuneen lähentymisen. Yritysten aktiivinen osallistuminen ohjelman toteutukseen on erittäin tärkeä dynamisoiva tekijä, joka on otettava huomioon ohjelman lähitulevaisuuden suunnittelussa. 2. Päätösehdotus 2.1. Tempus III on suunnattu niille Keski- ja Itä-Euroopan maille, jotka eivät voi osallistua Sokrates- ja Leonardo-koulutusohjelmiin ja jotka ovat liittyneet myöhemmin Tempus-ohjelmaan tai jotka voivat saada tukea Tacis-ohjelmasta (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia). 2.2. Tempus III -ohjelmassa otetaan huomioon Tacis-ohjelman piiriin kuuluvien maiden yhteiset tarpeet, jotka johtuvat uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian korkeakoulutusjärjestelmiäkin koettelevasta vakavasta rahoituskriisistä. Tempus-ohjelman yhteistyöllä pyritään helpottamaan uusiin opetusmenetelmiin tutustumista, uudenlaisten kurssien järjestämistä ja välttämättömien välineiden käyttöön saamista. 2.3. Unohtamatta kaikkia näitä maita koettelevien ongelmien yleisluontoisuutta Tempus-ohjelmassa vastataan kyseisten valtioiden erityistarpeisiin toimilla, joilla tuetaan tehokkaasti edunsaajamaiden korkeakouluyhteisön kehittämistä. 2.4. Tempus-ohjelmalla pyritään edelleen vähentämään assosioitumattomien mutta Phare-ohjelman piiriin kuuluvien Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisiä eroja. Toimet keskitetään seuraaville neljälle painopistealueelle: 2.4.1. alueellisen kehityksen elvyttäminen siten, että yliopisto toimii kiintopisteenä, jonka tarjoaman koulutuksen avulla alueella saavutetaan uudelleen keskinäinen solidaarisuus. 2.4.2. valtion- ja paikallishallinnon uudenaikaistaminen antamalla hallintovirkamiehille täydennyskoulutusta korkeakouluissa. 2.4.3. muutoksen hallinta edunsaajamaiden korkeakoulujärjestelmien uudistuksissa. 2.4.4. assosioituneiden maiden kokemusten hyödyntäminen, jotta aiempien Tempus-hankkeiden tuloksia voidaan käyttää Tempus III -ohjelman edunsaajamaiden hyväksi. 2.5. Tempus on tällä hetkellä yhteisön ainoa järjestelmä Euroopan unionin ja ohjelmaan osallistuvien maiden välisten korkeakoulusuhteiden kehittämiseksi. Tämän vuoksi Tempus-ohjelmaa tulee jatkaa, jotta edunsaajamaiden korkeakoulujärjestelmien saavuttamia ensimmäisiä edistysaskeleita voidaan vahvistaa ja kehittää. 2.6. Tempus-ohjelman jatkamista pidetään välttämättömänä, jotta voidaan tukea Phare- ja Tacis-hankkeiden korkeakoulualalla saavuttamia tuloksia, tehostaa korkeakoulujen hallinnon kehittämistä, joka on yhteiskunnallis-poliittisen uudistuksen merkittävä osa, sekä vakiinnuttaa yhteistyö, johon osallistuvat korkeakoulut ja yritykset sanan laajassa, komission ehdotuksen 3 artiklan b alakohdassa () tarkoitetussa merkityksessä tukemalla valtioiden tämänsuuntaisia uudistusaloitteita. 2.7. Päätösehdotuksessa ohjelmalle esitetään kuuden vuoden jatkoaikaa, joka alkaisi 1. heinäkuuta 2000. Ehdotuksen mukaan vuonna 2004 tulisi antaa arviointikertomus, johon sisältyisi ehdotus ohjelman mukauttamisesta vuonna 2006 alkavan jakson osalta. 2.8. Tempus III -ohjelman yleistavoitteena Phare- ja Tacis-ohjelmien edunsaajamaiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä koskevien tavoitteiden osalta on kehittää korkeakoulujärjestelmiä Euroopan unionin kumppanien kanssa tehtävän läheisen yhteistyön avulla. 2.9. Tämän yleistavoitteen lisäksi Tempus-ohjelmaan sisältyy erityistavoitteita, joilla on tarkoitus auttaa korkeakoulujärjestelmiä: kehittämään koulutusohjelmia; uudistamaan rakenteita ja laitoksia, niiden hallinto mukaan luettuna; kehittämään ammatillisesti pätevöittävää koulutusta. 3. Huomioita 3.1. Yleistä 3.1.1. Komitea suhtautuu myönteisesti ohjelman jatkamiseen ja laajentamiseen vuoteen 2006 asti. Koulutus lisää ihmisten vapautta ja antaa kansoille mahdollisuuden kehittää tietämystä, sopusointua ja hyvinvointia edistäen samalla yhteiskunnan tasapainoista ja talouden kestävää kehitystä. Korkeakoulutuksen parantaminen ja tehostaminen sekä sen tarjoaminen kansalaisten käyttöön on osa välttämätöntä perustaa, jonka avulla kansat voivat kohdata tulevaisuuden haasteet toiveikkain mielin. 3.1.2. Korkeakouluilla voi olla merkittävä rooli ohjelman edunsaajamaiden yhteiskunnallis-taloudellisessa kehityksessä. Tämän vuoksi komitea katsoo, että yritysten (sekä työnantajat että työntekijät käsittävänä yhtenäisenä tahona) ja korkeakoulujen välisten suhteiden tulee olla läheiset ja joustavat, niin että korkeakoulujen toiminta on sinänsä mielekästä ja ne tarjoavat tarpeellista ja dynaamista tukea kunkin valtion kehitykselle edistäen mm. yritysten tietämyksen aktiivista levittämistä. Korkeakoulujärjestelmän tulee olla yritysmaailman asiantuntevan tuen avulla yhteiskunnan korkeakoulutustarpeiden etuoikeutettu tarkkailuelin. Siksi talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat tulee komitean mielestä ottaa entistä enemmän mukaan ohjelman täytäntöönpanoa koskevaan päätöksentekoon ja ehdotettujen hankkeiden valintaan. 3.1.3. Komitea ei kannata Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden sulkemista Tempus-ohjelman ulkopuolelle sillä perusteella, että ne kuuluvat Sokrates-ohjelman piiriin. Komitea ymmärtää kyllä, ettei ole järkevää osallistua samanaikaisesti samankaltaisiin ohjelmiin, mutta se ei ymmärrä, miten tätä karsimisperustetta sovelletaan käytännössä, kun koulutusjärjestelmän kehittämistavoitteen saavuttamisaste vaihtelee valtiosta toiseen. Sokrates-ohjelman tavoitteisiin ei kuulu osallistujamaiden korkeakoulujärjestelmien kehittäminen, ja sen vuoksi sellaisten assosioituneiden maiden, joiden on vielä tarpeen tehostaa ja parantaa järjestelmiään, tulisi voida hyödyntää Tempus-ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia. Näin ollen komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa ottamaan tämän seikan huomioon ja sallimaan valtioiden asteittaisen siirtymisen ohjelmasta toiseen niiden korkeakoulujärjestelmien omien uudistus- ja kehittämistarpeiden mukaan. 3.1.4. Komitea katsoo, että edunsaajamaiden korkeakoulujärjestelmän rakenteiden ja laitosten parantaminen on ensiarvoisen tärkeää näiden maiden yhteiskunnallis-taloudellisen kehityksen tehostamiseksi. Korkeakoulujen hallintoon tarvitaan päteviä ammattilaisia, joiden avulla korkeakoulujen tehokkuus voidaan nostaa huippuunsa ja hyödyntää aina niukat varat mahdollisimman tarkkaan korkeakoululaitoksen päämäärien saavuttamiseksi. Tästä syystä komitea katsoo, että jäsenvaltioiden korkeakoulujen lisäksi myös yritysten tulisi välttämättä osallistua eurooppalaisiin yhteishankkeisiin, joilla pyritään parantamaan edunsaajamaiden korkeakoulujen hallintoa, koska yritykset tuovat hankkeisiin niille ominaista hallintokokemusta. 3.1.5. Komitea yhtyy päätösehdotuksen näkemyksiin keskinäisen solidaarisuuden uudelleenluomisesta entisen Jugoslavian Phare-kumppanuusmaissa. Yksi keino solidaarisuuden palauttamiseksi on etnisistä konflikteista kärsineiden alueiden korkeakoulujen aktiivinen osallistuminen hankkeisiin, joilla luodaan keskinäisiä yhteyksiä sekä kontakteja alueita ympäröivien yhteisön jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden korkeakouluihin. Komitea ehdottaa, että ohjelmaa toteuttaessaan komissio edistäisi mainittuja toimia ja asettaisi ne etusijalle tällaisten konfliktivyöhykkeiden asukkaiden keskinäisen lähentymisen helpottamiseksi. 3.1.6. Koulutusohjelmien kehittäminen on yksi Tempus III -ohjelman tavoitteista. Kolmannen vuosituhannen lähestyessä eurooppalaisessa yhteiskunnassa, jossa kansalaisten arkielämää hallitsee materialistinen elämänasenne, tarvitaan tekijöitä, jotka tasapainottavat nykyistä ehkä liiankin materialistista kehitystä. Komitea toivoo, ettei koulutusohjelmien, opintosuunnitelmien ja kurssien kehittämiseen tähtäävissä toimissa unohdettaisi humanistisia oppiaineita. Humanismi voi osaltaan auttaa palauttamaan solidaarisuuden ja lähentämään kansoja toisiinsa. 3.1.7. Samalla kun koulutusjärjestelmien uudistamista tuetaan eurooppalaisten yhteishankkeiden avulla, ei tule unohtaa korkeakoulujen kannalta välttämätöntä ja jatkuvaa koulutuksen laadun parantamista. Aika uhkaa ajaa uudistusten ohi, jollei ymmärretä, että yhteiskunnalle tarjottavan tuotteen laatua on jatkuvasti parannettava. Komitean mielestä yhteishankkeisiin tulee kuulua korkeakoulutuksen laadun jatkuvaan parantamiseen liittyviä toimia. Komitea suosittaa, että valittaessa eurooppalaisia yhteishankkeita suositaan toimia, joilla pyritään juurruttamaan laadunvarmistusjärjestelmiä korkeakouluihin, opetussuunnitelmiin ja koulutusohjelmiin. 3.1.8. Komitea katsoo, että eurooppalaisten yhteishankkeiden esittämistä ja hyväksyntää on erityisesti syytä edistää. Tämä merkitsee toimia, joilla tuetaan edunsaajamaiden korkeakouluopettajien koulutusta, jatko- ja täydennyskoulutusta ja harjoittelua Euroopan unionin yrityksissä. Laadukkaan korkeakouluopetuksen takaamiseksi tarvitaan pätevää opetushenkilöstöä, jolla on käytössään uusin tietämys. 3.2. Erityistä 3.2.1. Komitea pitää välttämättömänä, että sekaannuksien välttämiseksi päätösehdotuksen varsinaisessa tekstissä ja liitteissä käytettyjä termejä selvennetään siten, että kun päätöstekstissä tukikelpoisiksi maiksi määritellään Tempus-ohjelman piiriin kuuluvat maat, liitteessä käytetään samaa termiä, jotta voidaan erottaa toisistaan tukikelpoiset maat ja assosioituneet maat (). 3.2.2. Yksi Tempus I -ohjelman tavoitteista oli lisätä jäsenvaltioiden ja ohjelman edunsaajavaltioiden välisiä kieltenopiskelumahdollisuuksia. Komitea panee merkille, että Tempus-ohjelman kolmannesta vaiheesta tämä tavoite on jäänyt pois eikä se myöskään nivelly ohjelman toimien täytäntöönpanoon. Komitea katsoo kuitenkin, että kieli on ihmisen luonnollinen viestintäväline ja ilman yhteistä kieltä ihmisten on mahdotonta ymmärtää toisiaan. Komitean mielestä kyseinen aloite on syytä ottaa uudelleen esiin ja sisällyttää Tempus III -ohjelmaan jäsenvaltioiden ja edunsaajamaiden välinen kieltenopetus sekä tukea kieltenopettajien koulutusta. 3.2.3. Opiskelijavaihto ohjelmaan osallistumaan oikeutettujen yliopistojen välillä on yksi myönteisimmistä tekijöistä, joilla edistetään kulttuuri- ja tietojenvaihtoa solidaarisessa ja rajattomassa Euroopassa. Komitea kannattaa ohjelman ensisijaista valintaperustetta, jonka mukaan etusijalle asetetaan muissa yliopistoissa suoritettujen opintojaksojen tunnustamista edistävät hankkeet. Perustetta tulee soveltaa kautta linjan, ja sen tulee olla keskeinen kriteeri myönnettäessä tukea hankkeille. Näin tuetaan henkilövaihtoa ja liikkuvuutta ja lisätään ulkomaisissa korkeakouluissa suoritettujen opintojaksojen houkuttelevuutta. 3.2.4. Tempus-ohjelmasta antamissaan lausunnoissa komitea on toistuvasti ehdottanut, että kunkin valtion kahdesta edustajasta neuvoa-antavassa komiteassa toinen edustaisi korkeakouluja ja toinen yrityksiä. Kun otetaan huomioon Tempus-ohjelmassa yliopistojen ja yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden, etenkin yritysten väliselle yhteistyölle annettu keskeinen merkitys, komitea on pitänyt niiden osallistumista ohjelmaa arvioivan neuvoa-antavan elimen työhön aiheellisena. Tempus-ohjelman kolmannessa vaiheessa neuvoa-antava komitea koostuu vain yhdestä jäsenestä kutakin valtiota kohti. Vaikka varojen säästäminen on hyväksyttävä peruste, voidaan kysyä, eikö tässä tapauksessa olisi syytä joustaa kustannus-hyöty-periaatteesta niiden tehtävien tukemiseksi, jotka neuvoa-antavalle komitealle annetaan päätösehdotuksessa. Näin ollen TSK katsoo yhä, että niin korkeakoulujen kuin talous- ja yhteiskuntaelämän tulee olla samanaikaisesti ja virallisesti edustettuina neuvoa-antavassa komiteassa, ja sen vuoksi sen valtiokohtainen jäsenmäärä tulisi säilyttää ennallaan. TSK suosittaa neuvoa-antavan komitean kaksikantaista koostumusta keinona edistää komitean tarkoitusperien saavuttamista. 3.2.5. Tempus-ohjelmalle on sen toiminnan aikana kertynyt perintö, josta se voi tarjota sekä myönteisiä että kielteisiä kokemuksia myöhempää kehitystä varten. Vuosien mittaan toteutettujen hankkeiden ja toimien tulosten levittämistä tulee tukea suorasti Tempus III -ohjelman toimilla, jotta osallistumishalukkailla elimillä ja organisaatioilla olisi kiinnekohta, joka selventää eurooppalaisten yhteishankkeiden valmistelussa noudatettavia linjoja. Komitea pitää tärkeänä, että osallistujilla olisi käytössään hakuopas, jossa esitettäisiin selvässä muodossa kaikki ohjelman toimintaehdot, sekä osallistujatiedot sisältävä käsikirja toteutuneista hankkeista, jotta niistä saatuja kokemuksia voitaisiin käyttää tulevaisuudessa ehdotettavien Tempus-hankkeiden laadun parantamiseen. 3.2.6. Edunsaajamaiden julkisen valtion- ja paikallishallinnon kehittäminen on yksi Phare- ja Tacis-ohjelmien piiriin kuuluvien valtioiden viranomaisten tärkeimpiä tavoitteita. Virkamieskunnan pätevyystasoa on nostettava, jotta se voi vastata käynnissä olevien uudistusten synnyttämiin uusiin hallinnollisiin tarpeisiin. Edunsaajamaiden korkeakoulut voivat edistää merkittävästi virkamiesten tehtävien vaihtoa tarjoamalla käyttöön omat perusrakenteensa sekä välittämällä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden korkeakoulujen apua, jotta edunsaajamaiden viranomaisten tarvitsemalle jatkuvalle koulutukselle löydettäisiin yhdessä sopiva malli. Komitea katsoo, että ohjelmassa tulee edistää tällaisia koulutustoimenpiteitä ja niiden tarkoitusperiä täsmentää entisestään päätösehdotuksen liitteessä. 3.2.7. Komitean mielestä edunsaajamaiden talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden koulutuksen kehittäminen työntekijä- ja työnantajajärjestöjen edustajille suunnatuin koulutustoimenpitein tulee ottaa huomioon kehitettäessä näiden maiden yhteiskunta- ja talousjärjestelmän uudistusta tukevia ohjelmia. Valtioiden on osallistuttava ohjelmiin tasavertaisuuden pohjalta. 3.2.8. Komitea suosittaa, että ohjelmaan osallistumista helpottavia tietoja levitetään mahdollisimman avoimesti. Uusien jäsenvaltioissa toimivien korkeakoulujen ja yritysten sisällyttäminen Tempus-hankkeisiin on taattava, jotta vältetään osallistumisen rajoittuminen pieneen sisäpiiriin ja saadaan uusia ideoita ja mahdollisuuksia, jotka rikastuttavat ohjelman merkittävää perintöä. Bryssel 2. joulukuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI () EYVL C 270, 29.8.1998, s. 9. () "b) 'teollisuudella' ja 'yrityksellä' [tarkoitetaan] kaikenlaista taloudellista toimintaa sen oikeudellisesta asemasta riippumatta, paikallis- ja julkisyhteisöjä, taloudellisesti itsenäisiä järjestöjä, kauppa- ja teollisuuskamareja ja/tai vastaavia järjestöjä, ammatinharjoittajien yhdistyksiä, työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä sekä edellä mainittujen instituutioiden ja järjestöjen koulutuslaitoksia." (KOM(98) 454 lopull.) () Tämä koskee lähinnä päätösehdotuksen espanjankielistä toisintoa, jonka 2 artiklassa käytetään termiä "países destinatarios" (tukikelpoiset maat) ja liitteessä termiä "países asociados" (assosioituneet maat). Suomenkielisessä toisinnossa käytetään molemmissa kohdissa termiä "tukikelpoiset maat". LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraavat muutosehdotukset, joiden puolesta annettiin vähintään neljäsosa kaikista äänistä, hylättiin käsittelyssä: Kohta 3.1.2 ensimmäinen alakohta Muutetaan toisen virkkeen alku kuulumaan seuraavasti: "Tämän vuoksi komitea katsoo, että talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien sekä korkeakoulujen välisten suhteiden tulee olla läheiset ja joustavat, ( )". Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 54, ei-ääniä: 59, tyhjiä: 9. Kohta 3.1.2 toinen alakohta Muutetaan ensimmäinen virke kuulumaan seuraavasti: "Korkeakoulujärjestelmän tulee olla talous ja yhteiskuntaelämän toimijoiden asiantuntevan tuen avulla yhteiskunnan korkeakoulutustarpeiden etuoikeutettu tarkkailuelin." Äänestyksen tulos Jaa-ääniä: 47, ei-ääniä: 63, tyhjiä: 6.