FI Euroopan unionin virallinen lehti C 67/74

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2012”

COM(2013) 257 final

2014/C 67/14

Esittelijä: Juan MENDOZA CASTRO

Euroopan komissio päätti 3. heinäkuuta 2013 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission kertomus – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2012

COM(2013) 257 final.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. lokakuuta 2013.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. lokakuuta 2013 pitämässään 493. täysistunnossa (lokakuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 132 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Kymmenen vuotta sen jälkeen, kun EU:n kilpailupolitiikkaa merkittävällä tavalla muuttanut asetus N:o 1/2003 tuli voimaan, voidaan todeta, että asetus on onnistunut.

1.2 ETSK suhtautuu myönteisesti vuoden 2012 kertomukseen, jossa esitellään muun muassa komission ja EU:n tuomioistuimen toimia kilpailuoikeuden ja kartellien torjunnan alalla.

1.3 ETSK on toistuvasti vaatinut laatimaan kuluttajien oikeudellista suojaa koskevan kehyksen, minkä vuoksi se nostaa esille direktiiviluonnoksen esittämisen "kilpailuperiaatteiden rikkomisesta johtuvista vahingonkorvauskanteista".

1.4 "Kaikki jatkuu ennallaan" -politiikan harjoittaminen kilpailun alalla on kriisistä huolimatta ollut komitean mielestä sopiva ratkaisu. On kuitenkin pantava merkille, että unionin kanssa maailman markkinoilla kilpailevat talousmahdit käyttävät avoimesti hyväkseen valtiontukia ja kilpailua rajoittavia käytänteitä.

1.5 Rahoitusalan pelastamiseen tarvitut julkiset tuet ovat vaatineet huomattavia määriä julkisia varoja, mikä tarkoittaa veronmaksajille vuosien ajaksi kertynyttä taakkaa. Siksi tuet ovat perusteltuja ainoastaan, mikäli rahoitusjärjestelmän uudistus estää rahoituskriisiin johtaneiden vastuuttomien toimien toistumisen tulevaisuudessa. Koska rahoitusjärjestelmän uskottavuus on palautettava, ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että komissio kiinnittää "erityistä huomiota" Euribor- ja Tibor-viitekorkoja koskeviin tutkimuksiin.

1.6 ETSK suhtautuu myönteisesti komission heinäkuussa 2013 esittelemään maksuvälinepakettiin, jota ETSK pitää askeleena oikeaan suuntaan.

1.7 Yleisten periaatteiden soveltaminen konkreettisiin tapauksiin osoittaa, ovatko valtiontukiuudistus ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin myönnettävää valtiontukea koskevat puitteet johtaneet EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen tehokkaampaan ja oikeudenmukaisempaan täytäntöönpanoon. Erityisluonteensa vuoksi postipalvelut on otettava erityisellä tavalla huomioon valtiontukiasiassa. Valtiontukipolitiikan avulla viranomaisille annetaan mahdollisuus myöntää valtiontukia yrityksille, jotka edistävät EU:n kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamista, ja samalla rajoitetaan kilpailun vääristymistä.

1.8 On syytä epäillä, onko EU:n energiapolitiikan keskeisenä tavoitteena oleva markkinoiden vapauttaminen lisännyt kilpailua ja tehnyt markkinoista läpinäkyvämpiä ja edullisempia käyttäjille. Komissio vaikuttaa tunnustavan epäilyksen oikeaksi.

1.9 ETSK pitää televiestintämarkkinoiden keskeisinä tavoitteina kotitalouksien ja yritysten puhelumaksujen todellista pienentämistä, laadukkaan ja yleisen laajakaistayhteyden käyttöönottoa, verkkovierailumaksujen poistamista ja yhteisen sääntelyelimen perustamista EU:hun.

1.10 Jatkuvan innovointipaineen alaisina toimivissa huipputeknologiayrityksissä toimintojen käynnistämisen ja päätöksenteon välillä kuluva pitkä aika voi johtaa kilpailunvastaisista käytännöistä kärsivien yritysten häviämiseen.

1.11 ETSK ehdottaa harkitsemaan sähköisten kirjamarkkinoiden yhdenmukaistamista entisestään sovittelujen välttämiseksi ja kyseisten markkinoiden yhtenäistämiseksi.

1.12 ETSK kannattaa ja tukee komission ponnisteluja rangaista suuria lääkevalmistajia patenttien käyttämisestä väärin siten, että estetään geneeristen lääkkeiden pääsy markkinoille. Näiden yritysten tuottamien suurten tuottojen vuoksi sakoilla on kuitenkin harvoin merkittäviä vaikutuksia. Lääkemarkkinoiden kilpailuperiaatteiden rikkomisen tapauksessa olisi siksi harkittava tehokkaampia oikeudellisia toimenpiteitä.

2. Kertomuksen 2012 sisältö

2.1 Keskustelu kilpailupolitiikan asemasta sisämarkkinoiden vahvistamisessa aloitettiin vuonna 2012. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio työskenteli kansallisten kilpailuviranomaisten ja Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston kanssa koordinoidakseen ponnisteluja monopolien vastaisten säännösten täytäntöön panemiseksi. Kilpailusääntöjen täytäntöönpanossa keskityttiin erityisesti aloihin, joilla "on systeemistä ja monialaista merkitystä EU:n talouden kannalta", jotta voitaisiin luoda perusta kestävälle kasvulle.

2.2 Kertomuksessa arvioidaan kilpailupolitiikkaa seuraavista neljästä tärkeimmästä näkökulmasta: rahoitusala, valtiontuet, verkkoalat (energia, televiestintä, postipalvelut) ja osaamistalous.

2.3 Lisäksi kertomuksessa otetaan huomioon muiden EU:n toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin mutta myös ETSK:n ja alueiden komitean kanssa käyty vuoropuhelu.

3. Yleistä

3.1 EU:n kilpailupolitiikka kymmenen vuotta asetuksen N:o 1/2003 täytäntöönpanon jälkeen

3.1.1 Asetus N:o 1/2003 muutti merkittävästi EU:n kilpailupolitiikkaa. Asetuksen voimaantulon jälkeen kilpailuun liittyvät toiminnot ovat lisääntyneet kahdeksankertaisesti verrattuna yhtä pitkään aiempaan ajanjaksoon. Esille nousee jäsenvaltioiden toiminnan lisääntyminen. Jäsenvaltioista on tullut kilpailuperiaatteiden tärkeimpiä edistäjiä, koska ne ovat hyväksyneet 88 prosenttia alaan liittyvistä päätöksistä.

3.1.2 Myös Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto on toiminut merkittävällä tavalla kahdella eri tasolla. Yhtäältä ja yleisesti ottaen eri kansallisten viranomaisten kesken jaettu työ on sujunut ongelmitta, ja asetuksessa N:o 1/2003 säädetyt yhteistyö- ja koordinointimekanismit ovat toimineet tehokkaasti. Toisaalta jäsenvaltiot ovat Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston tuen avulla lähentäneet asetuksen N:o 1/2003 täytäntöönpanon yhteydessä vapaaehtoisesti merkittävällä tavalla säännöksiään, jotka koskevat seuraamusten määräämiseen liittyviä menettelyjä ja valtuuksia.

3.1.3 Vaikka komission tekemien päätösten määrä ei ole lisääntynyt merkittävästi (vaan se on alittanut uudistuksen luomat odotukset), päätökset ovat kuitenkin erottuneet laadullisesti käsiteltyjen tapausten merkityksen vuoksi. Tämän kaiken perusteella voidaan todeta, että asetus N:o 1/2003 on onnistunut merkittävällä tavalla tavoitteidensa saavuttamisessa.

3.2 Kertomus 2012

3.2.1 ETSK suhtautuu myönteisesti vuotta 2012 koskevaan kertomukseen, jossa esitellään yhdellä tärkeimmistä EU:n politiikan aloista toteutetut toimet.

3.2.2 Komitea on osoittanut toistuvasti tukensa kilpailuoikeutta ja kartellien torjuntaa koskeville päätöksille, koska ne ovat olennaisen tärkeitä kilpailupolitiikalle. Vuonna 2012 komissio on toiminut tässä asiassa merkittävällä tavalla ja Euroopan unionin tuomioistuin on antanut siitä päätöksiä.

3.2.3 Komissio vahvistaa varmistaneensa nykyisen kriisin aikana sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan "huolimatta ajoittaisista kehotuksista soveltaa talouskriisin vuoksi pehmeämpää linjaa eräiden yritysten tai jäsenvaltioiden kilpailunvastaisiin toimiin." Tämä on komitean mielestä sopiva ratkaisu.

3.2.4 ETSK on pitänyt aina kilpailupolitiikkaa sisämarkkinoiden kannalta olennaisena tekijänä. Sen on vahvistettava asia uudelleen, kun EU:n taloutta vuodesta 2008 asti ravistelleet turbulenssit koettelevat EU:n päättäväisyyttä kantansa säilyttämiseksi, ja koska viranomaiset saattavat olla taipuvaisempia hyväksymään, että elvyttäminen olisi asetettava etusijalle perussopimusten noudattamisen sijasta. Viranomaiset voivat myös sortua houkutukseen suojella tiettyjä vaikeuksissa olevia aloja tai olla välittämättä tietyistä perusperiaatteista, jotka kieltävät hallitsevan markkina-aseman väärinkäytön ja yritysten väliset sopimukset markkinoiden jakamisesta.

3.2.5 Kilpailupolitiikan tiukka noudattaminen tarkoittaa kuitenkin haasteita, kun kyseessä on perustan luominen elpymiselle ja vahvan ja kilpailukykyisen talouden lujittaminen tilanteessa, jossa tietyt EU:n kanssa kilpailevat maat tai maiden ryhmittymät eivät noudata samoja periaatteita. Kiinan terästeollisuuden valtiontuet (matalien palkkojen kaltaisten muiden etujen lisäksi) ovat yksi monista esimerkeistä.

3.2.6 ETSK on vaatinut toistuvasti, että EU:n on luotava kuluttajien oikeussuojan takaamiseksi välineet, jotka antavat kuluttajille mahdollisuuden vahingonkorvauskanteisiin kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi aiheutuneiden vahinkojen yhteydessä. Sen lisäksi, että näillä oikeustoimilla annettaisiin mahdollisuus kansalaisten ja yritysten omistusoikeuksien puolustamiseksi, niiden avulla voitaisiin edistää kansallisten ja EU:n viranomaisten ponnisteluja trustien ja kartellien torjumiseksi. Siksi on pantava merkille, että 11. kesäkuuta 2013 esiteltiin ehdotus direktiiviksi "tietyistä säännöistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin kilpailuoikeuden säännösten rikkomisen johdosta kansallisen lainsäädännön nojalla nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin" (1).

4. Kilpailu rahoitusalalla

4.1 Komissio hyväksyi kriisin yhteydessä pankkien fuusioita tavallista nopeammalla aikataululla ja antoi 1. lokakuuta 2008 ja 1. lokakuuta 2012 välisenä aikana hyväksyntänsä rahoitusalan tuille, joiden määrä oli 5 058,9 miljardia euroa (40,3 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta) ja joista käytettiin 1 615,9 miljardia euroa (12,8 prosenttia bruttokansantuotteesta). Lähes saman ajanjakson aikana reaalitalouden valtiontukien määrä nousi 82,9 miljardiin euroon (0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta).

4.2 EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla myönnettävien tilapäisten valtiontukien avulla pelastettiin rahoitusala kaatumiselta, ja tuet olivat välttämättömiä vakavien taloudellisten vahinkojen estämiseksi. Edunsaajajäsenvaltioissa tuet sidottiin pankkien tervehdyttämiseen ja niiden rakenteiden uudistamiseen. Suurten rahamäärien käyttö EU:n veronmaksajien kustannuksella rahoitusalan pelastamiseksi on lopulta kuitenkin oikeutettua ainoastaan, mikäli rahoitusalan perusteellisen uudistamisen avulla estetään nykyiseen kriisiin johtaneita vastuuttomia toimia toistumasta.

4.3 Rahoitusmarkkinoiden läpinäkyvyys, tehokkuus ja vakaus on asetettu vakavasti kyseenalaisiksi suurten pankkilaitosten kärsimien skandaalien seurauksena. Määrätyt huomattavat sakot eivät vaikuta tietyissä tapauksissa riittävällä tavalla sellaisten rahoitusalan jättiläisten tuloksiin, jotka pelastettiin joissakin tapauksissa konkurssilta julkisten varojen avulla. Libor-viitekorkoskandaalin jälkeen epäilykset ovat laajentuneet koskemaan muita viitekorkoja, kuten Euriboria ja Tiboria. ETSK suhtautuu myönteisesti komission päätökseen kiinnittää erityistä huomiota tähän alaan liittyviin tutkimuksiin, sillä ala vaikuttaa merkittävästi talouteen.

4.4 ETSK panee merkille komission päätöksen käynnistää tutkinta luottoriskinvaihtosopimusmarkkinoista (CDS), jotta komissio voi määritellä, ovatko suuret pankit (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole ja Société Générale) syyllistyneet kilpailua rajoittaviin käytäntöihin näillä markkinoilla toimimista varten välttämättömien tietojen toimittamisessa (toimittamalla niitä ainoastaan Markitille) ja selvitysjärjestelmässä (tässä tapauksessa yhdeksän edellä mainituista pankeista olisi suosinut ICE Clear Europea).

4.5 Sähköistä maksujärjestelmää Euroopan talousalueella hallitsevat kaksi suurta yritystä, MasterCard ja Visa, jotka määrittelevät monenväliset toimitusmaksut pankkien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Visan pankki- ja luottokortit muodostavat 41 prosenttia kaikista ETA:n korteista. Näin ollen markkinat, joilla tehtiin vuonna 2010 yhteensä 35 miljardia korttimaksua, joiden yhteisarvo oli 1,8 biljoonaa euroa, ovat käytännössä kokonaan Visan hallinnassa. Järjestelmä on kilpailuperiaatteiden vastainen ja haitallinen kuluttajille. Sitä ei ole mukautettu teknologian muutoksiin, eikä se ole suotuisa rajatylittävälle kaupalle. Unionin yleisen tuomioistuimen MasterCard-asiassa antama tuomio (2), jossa vahvistettiin monenvälisten toimitusmaksujen kieltäminen, olisi siirrettävä yleiseksi vaatimukseksi maksuvälineiden osalta.

4.6 ETSK suhtautuu myönteisesti komission 24. heinäkuuta 2013 ehdottamaan maksujärjestelmien toimenpidepakettiin, jossa asetetaan muun muassa luottokorttimaksujen (0,3 prosenttia) ja pankkikorttimaksujen (0,2 prosenttia) ylärajat. Tämä on askel oikeaan suuntaan, vaikka näitä maksuja olisi pitänyt vähentää enemmän luottokortteista ja ne olisi pitänyt poistaa kokonaan pankkikortteista.

5. Valtiontukien uudistaminen

5.1 Konkreettisiin tapauksiin soveltaminen osoittaa, lisäävätkö valtiontukia koskevat uudistukset oikeudenmukaisuutta ja tehokkuutta EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen yleisperiaatteiden noudattamisessa. ETSK on yleisesti ottaen tukenut vuonna 2011 hyväksyttyjä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin myönnettävää valtiontukea koskevia puitteita (3) ja katsonut, että ne ovat monipuolisemmat ja paremmassa suhteessa erilaisiin julkispalveluihin. Komitea on kuitenkin myös huomauttanut, että tehokkuuden ei pidä mennä palvelujen laadun, tulosten ja kestävyyden edelle varsinkaan sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjoamisessa. Lisäksi tulisi ottaa huomioon yhteisötalouden yritysten (osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt) erityispiirteet (4).

5.1.1 Jotta yleisiä säännöksiä sovellettaisiin asianmukaisesti konkreettisissa tapauksissa, komitea palauttaa mieliin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden erityispiirteet. Niillä on erityinen asema unionin yhteisissä arvoissa ja ne edistävät perusoikeuksia sekä sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja ovat siksi tärkeitä yhteiskunnan epätasa-arvoisuuden torjunnassa ja myös entistä merkittävämpiä kestävän kehityksen kannalta.

5.2 ETSK on myös tukenut valtiontukiuudistusta (5), vaikka se on ehdottanut, että tukien vähimmäiskynnysarvo nostetaan 200 000 eurosta pysyvästi 500 000 euroon, kuten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden yhteydessä on tehty (6). Uudistusten täydellinen täytäntöönpano edellyttää lukuisia alakohtaisia uudistuksia. Uudet, vuoden 2012 lopulla hyväksytyt laajakaistaa koskevat toimintaperiaatteet (7), ovat ETSK:n mielestä sopivia, koska niillä edistetään Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömän infrastruktuurin julkista rahoitusta.

5.3 ETSK katsoo, että valtiontukipolitiikan avulla annetaan muun muassa viranomaisille mahdollisuus myöntää valtiontukia yrityksille, jotka edistävät EU:n kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamista, ja samalla rajoitetaan kilpailun vääristymistä.

5.4 ETSK on huolissaan komission ehdotuksesta asetukseksi (EU) tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (8), koska se uhkaa merkittävällä tavalla vammaisten työllisyyttä tietyissä jäsenvaltioissa. ETSK suosittelee erityisesti, että vammaisten kaltaisten muita heikommassa asemassa olevien ryhmien työllisyyteen ja koulutukseen suunnatut tuet suljetaan kansalliseen bruttokansantuotteeseen ja absoluuttiseen arvoon perustuvan kynnysarvon soveltamisen ulkopuolelle, koska se ei vaikuta millään tavalla kilpailun vääristymisen ehkäisemiseen.

6. Kilpailun edistäminen sisämarkkinoiden ytimeen sijoittuvilla verkkoaloilla

6.1 Energia

6.1.1 EU on harjoittanut 1990-luvulta alkaen intensiivistä lainsäädäntää energiamarkkinoiden vapauttamiseksi. Kolmas lainsäädäntöpaketti (2011) on viimeisin ja näkyvin pyrkimys luoda energian sisämarkkinat vuodesta 2014 alkaen. EU:n politiikkaa ei ole kuitenkaan pantu täytäntöön riittävän määrätietoisesti jäsenvaltioissa, joissa on havaittu yksityisten yritysten muodostamia oligopoleja. Ne ovat haitallisia sekä kuluttajille että käyttäjille.

6.1.2 On syytä epäillä, onko EU:n energiapolitiikan keskeisenä tavoitteena oleva markkinoiden vapauttaminen lisännyt kilpailua ja tehnyt markkinoista läpinäkyvämpiä ja edullisempia käyttäjille. Energian korkeat hinnat aiheuttavat vakavia ongelmia vähävaraisille perheille (energiaköyhyyden vaara) ja yrityksille. Monissa tapauksissa maailmanmarkkinoiden kilpailijoita (Japani ja Yhdysvallat) korkeammat energiahinnat aiheuttavat haittaa erityisesti terästeollisuuden kaltaisilla, paljon sähköä kuluttavilla aloilla toimiville yrityksille. Komissio vahvistaa, että pelkästään kilpailupolitiikalla ei voida "integroida EU:n kaasu- ja sähkömarkkinoita ja varmistaa kilpailukykyisiä hintoja ja toimitusvarmuutta". Tämä toteamus voi olla epäsuora tunnustus sille, että energiapolitiikkaa on muutettava.

6.2 Televiestintä. Vuoden 2012 kertomuksessa todetaan, että televiestintäalan kilpailun lisäämisessä on edistytty merkittävästi viimeisten 15 vuoden aikana. Komitea on yhtä mieltä tästä toteamuksesta, vaikka vallitseva tilanne on yhä pirstoutunut ja yritysten välinen tosiasiallinen kilpailu on riittämätöntä. Tämän seurauksena puhelin- ja laajakaistamaksut ovat eräissä maissa huomattavan korkeita. Komitean näkemyksen mukaan EU:n televiestintäpolitiikassa olisi tähdättävä seuraaviin neljään keskeiseen tavoitteeseen:

— lasketaan tosiasiallisesti kotitalouksien ja yritysten puheluhintoja

— otetaan käyttöön kaikkien saatavilla oleva ja laadukas laajakaistayhteys

— poistetaan verkkovierailumaksut

— perustetaan yhteinen EU:n sääntelyelin.

6.3 Postipalvelut. Komissio on hyväksynyt päätöslauselmia postipalveluja koskevista valtiontuista Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Kreikassa, mutta määrännyt perimään takaisin tietyn määrän Belgian postilta (417 miljoonaa euroa) ja Deutsche Postilta (0,5–1 miljardia euroa), joista jälkimmäinen odottaa oikeuden päätöstä. Koska palautettavat summat ovat merkittäviä, ETSK – joka muistuttaa, että vapautettujen postipalvelumarkkinoiden on oltava tehokkaat, kilpailukykyiset ja kyettävä tarjoamaan laadukasta palvelua kohtuullisilla hinnoilla kaikille (9) – pohtii, mitä vaikutuksia mahdollisilla vahvistavilla päätöksillä voi olla työllisyyden ja kyseessä olevien yritysten palvelujen laadun kannalta.

6.3.1 Pakettipalveluyritykset. Komitea panee merkille UPS:n yrittämän TNT Expressin hankinnan estämiseen liittyvät komission esittämät perustelut, joiden mukaan alan yritysten määrä on EU:ssa vähäinen ja kilpailijan poistaminen markkinoilta olisi ollut haitallista asiakkaille.

7. Osaamistalous

7.1 Komission kertomuksessa viitataan otsikon "Väärinkäytösten estäminen uusilla ja nopeasti kehittyvillä digitaalialoilla" alla erilaisiin toimintoihin, jotka liittyvät merkittävää osaa markkinoista puhelinten (Samsung, Motorola), hakupalvelujen ja muiden toimintojen (Google) sekä tietokoneiden (Microsoft) alalla hallitsevien suuryritysten kilpailun vastaiseen toimintaan. Microsoft on ollut paljon esillä tiedotusvälineissä, koska sille määrättiin 561 miljoonan euron sakko, joka on yksi historian suurimmista (Microsoftin nettovoitto oli vuonna 2012 yhteensä 59,16 miljardia Yhdysvaltain dollaria). ETSK tukee täysin tehtyjä päätöksiä. Yleisesti ottaen niihin on syytä tehdä seuraavassa kohdissa esitettävät huomiot.

7.1.1 Eräissä tapauksissa menettelyn aloittamisen ja lopullisen päätöksen välillä kuluu pitkä aika (EU:n Microsoftille maaliskuussa 2004 määräämään 497 miljoonan euron sakon tapauksessa yhdeksän vuotta), koska tapaukset ovat erittäin monimutkaisia ja niissä on noudatettava hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä ja koska tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä on taloudellisesti vahva asema. Nopeasti kehittyvillä teknologia-aloilla kohtuuttomista käytännöistä kärsivät yritykset häviävät markkinoilta.

7.1.2 Toisaalta kilpailijoiden mahdollinen poistaminen kilpailun vastaisten käytäntöjen avulla on selvempää hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttöön liittyvissä tapauksissa kuin tulevaisuuteen suuntautuvien fuusioitumisten tai yritysvaltausten yhteydessä. Jälkimmäisissä tapauksissa komissiota on arvosteltu päätösten tekemisestä "keinotteluun" liittyvistä syistä, mutta ETSK ei ole yhtä mieltä näistä arvosteluista: kyseessä on tavallinen kilpailupolitiikkaan liittyvä ratkaisu, ja päätöksen perusteluina on tarkasti ja vakavasti suoritettu tutkimus, johon myös asianosainen on osallistunut.

7.1.3 Kuten komissio toteaa, neuvoston asetuksen N:o 1/2003 perusteella tehtyjen sitoumuspäätösten avulla vältytään pitkäkestoisilta ja kalliilta menettelyiltä, sillä päätökset ovat juridisesti sitovia niiden hyväksymisen jälkeen. Koska kyseessä on kuitenkin tutkittavien yritysten kanssa tehty ratkaisu, yritykset hyötyvät suotuisista tai edullisemmista ehdoista. Mahdollisesti noudattamatta jättämisestä voidaan kuitenkin rangaista.

7.2 Kirjamarkkinat

7.2.1 Sähköiset kirjat. Vuonna 2012 tehdyllä kompromissipäätöksellä Applen ja neljän kustantamon kanssa pyritään estämään kustantamoille ja liikkeille haitallinen saalistushinnoittelu. Kompromissin avulla rajoitetaan muun muassa suosituimmuuslausekkeen soveltamista vähittäiskaupassa. Tässä yhteydessä on korostettava, että komissio on tehnyt yhteistyötä Yhdysvaltain oikeusministeriön kanssa markkinoiden maailmanlaajuisen luonteen vuoksi. Kilpailunvastaisten käytäntöjen kieltämistä EU:ssa vaikeuttaa lisäksi se, että jäsenvaltioissa on käytössä erilaisia kirjojen ja erityisesti sähköisten kirjojen hinnoittelu- ja verotuskäytäntöjä. Tämän vuoksi ETSK ehdottaa harkitsemaan sähköisten kirjamarkkinoiden yhdenmukaistamista entisestään sovittelujen välttämiseksi ja kyseisten markkinoiden yhtenäistämiseksi. Lisäksi on korostettava, että sähköisten kirjojen markkinat ovat uudet ja että niistä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, minkä vuoksi niiden toiminnasta on hankittava lisää tietoa.

7.2.2 Kirjojen myynti internetissä. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että myyjien yhdistykset ovat esittäneet Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, että Amazon on syyllistynyt mahdollisesti vilpilliseen kilpailuun tarjotessaan alennuksia.

7.3 Lääkeala

7.3.1 ETSK kannattaa ja tukee komission ponnisteluja rangaista suuria lääkevalmistajia patenttien käyttämisestä väärin siten, että estetään geneeristen lääkkeiden pääsy markkinoille. Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiossa asiasta AstraZeneca (10) vahvistettiin komission määräämä 60 miljoonan euron sanktio. Lisäksi Yhdysvaltain korkein oikeus on vastustanut vastaavia sopimuksia ja "osallistumismaksuja" koskevia järjestelyjä. Komission heinäkuussa 2012 yli 14 yritykselle lähettämät väitetiedoksiannot kahdesta tärkeästä asiasta osoittavat, että kyseessä on yleinen toimintatapa, joka aiheuttaa vakavaa vahinkoa kuluttajille ja julkistaloudelle.

7.3.2 Vuosina 2003–2012 yhteensä 11 maailman johtavaa lääkealan yritystä saavutti 711,4 miljardin Yhdysvaltain dollarin nettovoiton, minkä vuoksi kilpailuviranomaisten langettamilla sakoilla on harvoin pelotevaikutus. Todellisuudessa kyse ei ole ainoastaan kilpailuun liittyvästä ongelmasta, koska kyseessä on ihmisten terveyden kaltainen tärkeä asia, mistä aiheutuu lisäksi taloudellisia tappioita kotitalouksille ja sosiaaliturvajärjestelmille. Tämän vuoksi ETSK ehdottaa harkitsemaan tehokkaampia EU:n oikeustoimia tällaisen toiminnan estämiseksi.

Bryssel 16. lokakuuta 2013 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 404 final.

(2) Asia T-111/08.

(3) Euroopan parlamentin päätöslauselma, 15.11.2011. EUVL C 153 E, 31.5.2013.

(4) EUVL C 248, 25.8.2011, s. 149.

(5) COM(2012) 209 final.

(6) EUVL C 11, 15.1.2013, s. 49.

(7) IP/12/1424.

(8) http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/draft_regulation_fi.docx

(9) EUVL C 168, 20.7.2007, s. 74.

(10) Asia T-321/05.