Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seuranta, arviointi sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen optimointi: viidennestä puiteohjelmasta kuudenteen puiteohjelmaan"

(2000/C 367/15)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 2. maaliskuuta 2000 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seuranta, arviointi sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen optimointi: viidennestä puiteohjelmasta kuudenteen puiteohjelmaan".

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 1. syyskuuta 2000 Esittelijä oli Giannino Bernabei.

Talous- ja sosiaalikomitean hyväksyi 20. ja 21. syyskuuta 2000 pitämässään 375. täysistunnossa (syyskuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 46 ääntä puolesta ja 1 vastaan.

1. Suositukset

Talous- ja sosiaalikomitea

ottaa huomioon, että

1.1. yhteisön toimielimet ja niiden keskustelukumppanit jäsenvaltiotasolla ovat hyväksyneet viidennen puiteohjelman uuden integroidun ja innovatiivisen lähestymistavan, jolla pyritään ratkaisemaan kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnan ongelmia.

1.2. yhteisön tutkimustoimintaa on jatkettava ja sen vaikutusta ja näkyvyyttä lisättävä. Tutkimustoiminnassa on otettava huomioon maailmanlaajuistumisesta, osaamiseen perustuvasta taloudesta ja unionin laajentumista aiheutuvat uudet haasteet.

1.3. on analysoitava kriittisesti viidennen puiteohjelman hallinnollisia, organisatorisia ja rakenteellisia esteitä, jotka vaikeuttavat kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista.

1.4. on välttämättä siirryttävä hankkeiden rahoitukseen (project funding) perustuvasta lähestymistavasta laatuun, huipputuloksiin ja seurantaan (quality and excellence results achievement and follow-up) perustuvaan lähestymistapaan, jotta tuettaisiin integroitujen tutkimustoimien oikeutusta, arviointia ja tarkistusta.

1.5. Komitea suosittaa komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että viidettä puiteohjelmaa tarkistettaessa tulisi puiteohjelman sosiaalis-taloudellisen vaikutuksen optimoimiseksi

1.5.1. vahvistaa ja hyödyntää avaintoimintomekanismeja; avaintoimintojen kesto on määritettävä arviointi-, seuranta- ja ennustemekanismien perusteella.

1.5.2. soveltaa lähestymistapaa, jossa suositaan asianmukaisen kriittisen massan luomiseksi riittävän suuria, harvalukuisia klustereita, joiden piiriin kuuluvat kaikki toimijat, erityisesti loppukäyttäjät ja pk-yritykset, ja mobilisoidaan kohdennetuin toimin pien- ja käsiteollisuusyritykset, joilla on merkittävä kehitys- ja innovaatiopotentiaali ja uuden teknologian siirtokyky.

1.5.3. hienosäätää horisontaalisten ohjelmien sisäisiä mekanismeja - jotka estävät niiden vuorovaikutuksen vertikaalisten toimien kanssa ja vievät näin "teoreettiselta" lohkoperusteiselta lähestymistavalta pohjan ja tehokkuuden - koordinaation, innovaatioyksikköjen sekä teknologisten sovellussuunnitelmien puolivälitarkistuksen osalta.

1.5.4. aktivoida niiden ohjelmien, avaintoimintojen sekä innovaatioyksiköiden ulkoiset ja sisäiset koordinaatiovelvoitteet, joilla ei tällä hetkellä ole toimivaltuuksia tai todellisia varoja ja jotka eivät voi hyödyntää palveluja. Lisäksi on tarkistettava teknologisten sovellussuunnitelmien toteuttamismekanismeja vahvistamalla niiden puolivälitarkistuksia.

1.5.5. yksinkertaistaa menettelytapoja ja vähentää niiden kustannuksia.

1.5.6. selventää ja yhdenmukaistaa valinta- ja arviointiperusteita etenkin sosiaalis-taloudellisten seikkojen ja eurooppalaisen lisäarvon osalta sekä välttää liian pitkälle meneviä arviointimenettelyjä (over-evaluation).

1.6. Komitea kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuudetta puiteohjelmaa hahmoteltaessa

1.6.1. luomaan ennalta yhteisille painopisteille perustuvan yhteisön strategian, jossa keskitytään nykyistä paljon pienempään määrään avaintoimintoja.

1.6.2. luomaan kyseisen strategian yhteydessä kehyksen, jonka avulla vastataan teknologisiin haasteisiin ja voidaan hyödyntää kaikkia eurooppalaisen järjestelmän voimavaroja, kuten yrityksiä, yliopistoja ja tutkimuskeskuksia sekä yhteisön, jäsenvaltioiden ja paikallistason viranomaisia. Samalla on kuitenkin säilytettävä Euroopan unionin johtava hallinnointiasema.

1.6.3. perustamaan avoimen ja laaja-alaisen, tiedettä ja teknologiaa koskevaa päätöksentekoa tukevan strategisen älyjärjestelmän, jonka yhteydessä kehitetään tiedotuksen, seurannan, valvonnan ja ennustavan arvioinnin jatkuva prosessi yhteisen tutkimuskeskuksen ja sen uuden, toimielintenvälisen roolin sekä etenkin Sevillassa sijaitsevan teknologian tutkimuslaitoksen (IPTS) tuella.

1.6.4. soveltamaan läheisyysperiaatetta myös yhteisön tutkimustoimintaan, jotta tunnustetaan ja vahvistetaan eri tasojen toimivaltuudet, kyvyt ja vastuualueet.

1.6.5. keskittämään yhteisön tutkimustoiminnan rajattuun määrään painopistealoja, joilla käynnistetään harvoja keskipitkän aikavälin suurhankkeita, joilla on suuri kriittinen massa ja joita komissio hallinnoi suoraan, jotta taattaisiin huippuosaaminen, eurooppalainen lisäarvo ja seuranta.

1.6.6. toteuttamaan pienemmät ja menettelytavoiltaan yksinkertaiset hankkeet hajautetusti jäsenvaltio- ja paikallistasoilla, joilla hajautetusti toimivat valtuutetut rahoituksen välittäjät hallinnoivat niitä myös yleisten tukien avulla. Tätä varten tulisi hyödyntää ja vahvistaa pk-yritysten ja uusien yritysten, kuten eurooppalaisten yhteisyritysten (Joint European Venture) rahoitusmekanismeja käyttäen hyväksi euron vaikutusta vuodesta 2002 lähtien.

1.6.7. hallinnoimaan hajautetulla tasolla apuraha-, koulutus- ja liikkuvuusjärjestelmää noudattaen kuitenkin monikansallisuutta ja yhteisön strategisten painopisteiden etusijaa koskevia kriteereitä.

1.6.8. hyväksymään yhteisön uuden TTK-toimen aluetasolla, jotta vahvistettaisiin teknologista innovaatiota sekä akateemista yhteisöä ja teollisuutta palvelevia perusrakenteita yhdessä alueiden välisten verkkojen kanssa tiiviissä yhteydessä EU:n alue- ja tietoyhteiskuntapolitiikkoihin.

1.6.9. hyödyntämään perustamissopimuksen välineitä, etenkin vaihtelevaa geometriaa, yhteisön osarahoitusta ja yhteisyrityksiä perustamissopimuksessa mainitulla tavalla. Etenkin vaihtelevan geometrian välinettä tulisi soveltaa huippuosaamis- ja asiantuntijaverkkoihin.

1.6.10. rationalisoimaan ja yksinkertaistamaan hallintoa. Suuriin ensisijaisiin hankkeisiin ja pieniin hankkeisiin tulisi soveltaa eriytettyjä menettelytapoja, joiden on oltava käyttäjäystävällisiä, yksinkertaisia, nopeita ja hajautettuja.

1.6.11. antamaan komission tehtäväksi strategiseen älyjärjestelmään liittyvän kiertokulun koordinoinnin sekä tehokkuuden, edullisuuden, laadun, huippuosaamisen ja avoimuuden valvonnan. Komission tulisi myös huolehtia siitä, että ohjelmien ja avaintoimintojen väliset yhteydet toimivat ja että ohjelmissa ja avaintoiminnoissa voidaan luoda toiminnalliset suhteet myös yhteisön muiden asianomaisten politiikkojen alalla toteutettaviin ohjelmiin ja aloitteisiin.

2. Lausunnon tavoitteet ja rajoitukset

2.1. Komitea on ilmaissut tyytyväisyytensä tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla viidennen puiteohjelman myötä hyväksyttyyn monivuotisen ohjelmasuunnittelun uuteen lähestymistapaan. Komitea muistuttaa kuitenkin, että tietyt edellytykset on täytettävä, mikäli puiteohjelman onnistuminen halutaan varmistaa.

2.2. Komitean oma-aloitteisen lausunnon päätarkoituksena on tutkia, onko uusi lähestymistapa vastannut tai vastaako se tutkimuksen parissa toimivien ja käyttäjien, poliittisten päättäjien sekä yleisemmin yhteiskunnan ja Euroopan kansalaisten asettamia tavoitteita ja odotuksia, ja jos vastaa, niin missä määrin.

2.3. Lausunnon perimmäisenä tarkoituksena ei kuitenkaan ole vain osaltaan etsiä oikeutusta aiemmille toimille, vaan sen avulla pyritään

- ymmärtämään entistä paremmin nykyisiä suorituksia

- selvittämään, miten yhteisön toimia on joustavoitettava, tehostettava ja muutettava nykyistä avoimemmiksi

- hahmottelemaan tulevaa yhteistä toimintastrategiaa, joka on välttämätön edellytys toteutettaessa asteittain kuudetta puiteohjelmaa (2002-2006) yhdessä muiden, EY:n perustamissopimuksen XVIII osastossa, erityisesti 165, 168, 169 ja 171 artiklassa mainittujen välineiden avulla.

2.4. Komitea on tietoinen kyseisen tehtävän rajoituksista, sillä viidennen puiteohjelman, erityisohjelmien ja kulloistenkin työohjelmien tosiasiallisen hyväksymisen sekä ehdotuspyyntöjen, hankkeiden valinnan ja sopimusten tekemisen välinen aika on ollut lyhyt. Lisäksi tiedotuksen, valvonnan, arvioinnin ja ennusteiden antama kuva on vielä puutteellinen.

2.5. Tehtävää ovat vaikeuttaneet myös tekniset seikat sekä sosiaalis-taloudellisen vaikutuksen nykyisten arviointimenetelmien suuret tieteellis-teoreettiset puutteet. Lisäksi on otettava huomioon lyhyen aikavälin tarpeiden ja keskipitkän ja pitkän aikavälin tutkimuksen välinen asianmukainen tasapaino sekä vältettävä liian pitkälle menevää ja raskasta arviointijärjestelmää.

2.6. Komitea on sitä mieltä, että tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen uusi integroitu lähestymistapa, josta unioni halusi luoda entistä joustavamman ja jonka avulla haluttiin keskittyä kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnan ongelmien ratkaisuun, on oikean suuntainen, mikäli sen toteuttaminen on yksinkertaista, tehokasta ja avointa, se on kevytrakenteinen ja täyttää ennalta asetetut tavoitteet. Komitean mielestä tarvitaan jatkuvaa, järjestelmällistä sekä eri toimijoiden ja toimintatasojen vuorovaikutteista arviointiprosessia, joka on yhteiskunnallisen tutkimus- ja innovaatioprosessin integroitu osa. Arviointiprosessissa on tarjottava yhteinen kieli kannustamaan tiedon tuottamisen, kierron ja levittämisen yhteistä ja täysin hyväksyttyä dynamiikkaa sekä edistettävä tieteen hyväksymistä arvioimalla myös riskit asianmukaisesti ja laaja-alaisesti.

3. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen nykytilanne yhteisössä

3.1. Yhteisön tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn viides monivuotinen ohjelma käynnistyi maaliskuussa 1999 ja päättyy vuonna 2002. Ohjelmassa pannaan täytäntöön neuvoston ja Euroopan parlamentin 22. joulukuuta 1998 yhteisön puiteohjelmasta ja Euratomin puiteohjelmasta tekemät päätökset(1) sekä neuvoston 25. tammikuuta 1999 erityisohjelmista tekemät päätökset(2) ja saatetaan loppuun hyväksymismenettely, josta määrätään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa sekä Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa ja jonka mukaisesti talous- ja sosiaalikomitea on pyynnöstä tai oma-aloitteisesti antanut lausuntonsa(3) menettelyn eri vaiheissa.

3.2. Toimielimet ja niiden keskustelukumppanit Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla ovat hyväksyneet uuden, integroidun ja innovatiivisen lähestymistavan, joilla pyritään ratkaisemaan kansalaisten, yritysten ja yhteiskunnan ongelmia. Se on muuttanut perinpohjaisesti yhteisön toimia tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn aloilla. Tutkimustoimintaan on sisällytetty uusia ja merkittäviä sosiaalis-taloudellisia tekijöitä, se noudattelee yhteisön muita toimintalinjoja ja sillä pyritään yhä enemmän ja yleisemmin kumoamaan Euroopan innovaatioparadoksi.

3.3. Kyseisellä strategialla, jossa ongelmanratkaisu on keskeisellä sijalla tutkimustoiminnassa, johon osallistuu erilaisia toimijoita ja tutkimuksen käyttäjiä, on useita monimutkaisia ja vaikeitakin seurauksia:

3.3.1. Samanaikainen tuote- ja valmistussuunnittelu (simultaneous engineering) edellytti, että nivotaan yhteen erilaisia aloja, erityyppistä tutkimusta perustutkimuksesta soveltavaan tutkimukseen ja teknologiseen innovaatioon ja esittelyyn sekä erilaisia toimijoita yliopistoista pk-yrityksiin, julkisista ja yksityisistä tutkimuskeskuksista teollisuuteen ja loppukäyttäjiin. Näin tulokset pyritään hankekohtaisissa kehitysprosesseissa alun pitäen muuttamaan teollisiksi ja kaupallisiksi menestystuotteiksi.

3.3.2. Tutkimustoiminta oli yhdistettävä yhteisön kilpailukykyisen TTK-politiikan yleiseen strategiseen kehykseen, jotta Euroopan, yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden tasoille luotaisiin yhteinen viitekehys yhdenmukaisuuden takaamiseksi ja eurooppalaisen järjestelmän kilpailukyvyn vahvistamiseksi.

3.3.3. Puiteohjelman uuden integroidun lähestymistavan mukaisten uusien menetelmällisten, hallinnollisten ja neuvoa-antavien puitteiden tuli kuvastua tiedotuspaketeissa, vuosittaisissa työohjelmissa sekä ehdotuspyynnöissä, jotka ovat entistä enemmän ongelmakeskeisiä. Näin oli tarkoitus edistää hallintorakennetta ja hallintohenkilöstön ammatinkuvia vastaavien klusterien vapaaehtoista ennakolta perustamista ja määritellä selkeät valintaperusteet ja -menetelmät sekä hakijoille annettava palaute.

3.3.4. TTK- ja esittelytoimien valvonnalla ja evaluoinnilla sekä teknologisilla ja teollisilla arvioinneilla tuli tarkistaa, onko tavoitteet saavutettu tehokkaasti, ja samalla varmistaa toimien joustavuus ja mukautuvuus uusien haasteiden vaatimuksiin. Näin saataisiin aikaan laatimisperusteet ennusteille, joita poliittiset päätöksentekijät tarvitsevat tehdäkseen oikeita strategisia valintoja joustavassa kehyksessä.

3.3.5. Sellaisen voimavarojen kriittisen massan luominen, joka olisi riittävän laaja, jotta toimet voidaan keskittää rajoitettuun määrään avaintoimintoja, edellytti uutta välinettä eli soveltavaa, yleistä ja perustutkimusta sekä esittelyä koskevista, pienistä ja suurista hankkeista koostuvia "klustereita". Ne keskittyvät yhteiseen eurooppalaiseen haasteeseen tai ongelmaan, ja niillä on määrällisiä ja ajallisesti määriteltyjä tavoitteita, jotka riippuvat tosiasiallisesti saavutetuista tuloksista.

3.3.6. Kun luotiin ohjelmien ja avaintoimintojen sisäiset ja ulkoiset koordinointitehtävät, olisi ohjelmissa ja avaintoiminnoissa pitänyt määritellä erityistehtävät ja perustaa erityiset innovaatioyksiköt.

3.3.7. Pysyvien foorumien perustamista asiantuntijoiden, teollisuusyritysten, päätöksentekijöiden, käyttäjien sekä taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden ajatustenvaihtoa varten pidettiin välttämättömänä, jotta varmistettaisiin, että uudet teknologiset haasteet, uudet keksinnöt ja niiden sovellukset ymmärrettäisiin, tunnustettaisiin ja hyväksyttäisiin täysin. Tällä tavoin tulisi tieteellisen tutkimuksen asianmukaisella hallittavuudella osaltaan parantaa hyvinvointia ja elämänlaatua kilpailukykyisen kasvun puitteissa.

3.4. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevassa yhteisön viidennessä puiteohjelmassa hallinnoidaan neljän vuoden aikana 15 miljardia euroa yhteisön varoja ja käytetään noin kaksinkertainen määrä varoja. Ohjelman piiriin kuuluu 30 maata(4), mukaan lukien ehdokasmaat. Ohjelmassa käytetään 11:tä virallista kieltä. Ohjelmaan sisältyi ja sisältyy velvoite luoda eurooppalaista lisäarvoa, joka vastaa sosiaalis-taloudellisia ja kilpailukykyä koskevia intressejä maailmanmarkkinoilla, lisää keskittymistä ja kriittistä massaa sekä vahvistaa yhteistyötä niin unionissa kuin sen ulkopuolella myös laajentamalla tutkijayhteisöä, joka on houkutteleva tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen sekä EU:n laajuisen yhdenmukaisen ja koordinoidun kehityksen vuoksi.

3.5. Komitea on sitä mieltä, että kohdistettujen ja integroitujen toimien kehittäminen on monimutkaistanut puiteohjelman toteutusta ja valvontaa sekä lisännyt klustereihin kuuluvien yksittäisten hankkeiden synergiatarpeita ja -velvoitteita, minkä vuoksi tavoitteiden on oltava entistä tarkempia ja selkeämpiä. Myös käyttökelpoisten tutkimustulosten sekä niiden arvioinnin, hyödyntämisen ja käytännön soveltamisen sekä välitulosten tarkastettavuuden ja vahvistamisen tarve on korostunut.

3.6. Tämän vuoksi on komitean mielestä lisättävä yhteisön tutkimuksen vaikutusta. Olisi käynnistettävä koordinointimekanismeja kaikkien toimijoiden kanssa sekä - ajatellen unionin laajenemista ehdokasmaihin - hyödynnettävä kaikkia välineitä, jotka mainitaan perustamissopimuksessa tutkimusta, kehittämistä ja teknologista innovaatiota koskevan politiikan yhteydessä. Tässä yhteydessä on mainittava erityisesti 165 artikla (yhteisön ja jäsenvaltioiden toiminnan yhteensovittaminen), 168 artikla (täydentävät toimintaohjelmat), 169 artikla (yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin ohjelmiin), 171 artikla (yhteisyritykset) ja 170 artikla (yhteistyö eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa).

3.7. Komission tiedonannossa "Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta", josta komitea on antanut lausunnon(5), korostetaan, että yhteisön tutkimustoiminnan kehittäminen riippuu "nykyistä myönteisemmästä tutkimusilmastosta Euroopassa" sekä yhteisistä toimista, joilla luodaan eurooppalaisten, jäsenvaltioiden, alueiden ja yhteisön ohjelmien yhteisvaikutusta, lisätään tieteellistä ja teknologista huippuosaamista yhteisössä sekä luodaan Euroopasta näin eurooppalaisen ja kansainvälisen tiedeyhteisön kannalta houkutteleva alue.

3.8. Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyssä Eurooppa-neuvoston erityiskokouksessa laadituissa puheenjohtajan päätelmissä korostetaan, että "kansallisella ja unionin tasolla toteutettava tutkimustoiminta on integroitava ja koordinoitava paremmin, jotta se olisi mahdollisimman tehokasta ja innovatiivista ja jotta varmistettaisiin se, että Eurooppa tarjoaa houkuttelevia mahdollisuuksia parhaille kyvyilleen. Perustamissopimuksen mukaisia välineitä ja kaikkia muita tarkoituksenmukaisia keinoja, myös vapaaehtoisia järjestelyjä on hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta tämä tavoite saavutettaisiin joustavasti, hajautetusti ja ilman byrokratiaa."

3.9. Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti sitoumukseen toteuttaa seuraavat toimet: kehittää mekanismeja jäsenvaltioiden ja yhteisten tutkimusohjelmien verkottamiseksi ja kartoittaa vuoteen 2001 mennessä kaikkien jäsenvaltioiden edistyksellisimmät tutkimus- ja kehittämiskeskukset; kannustaa avoimen koordinointimenetelmän kehittämistä jäsenvaltioiden TTK-politiikkojen vertailuanalyysin toteuttamiseksi ja määritellä kesäkuuhun 2000 mennessä asianmukaiset indikaattorit; helpottaa vuonna 2001 toteutettavan, tutkimuskeskusten, yliopistojen ja koulujen tieteellistä yhteydenpitoa palvelevan nopean laajakaistaisen verkon luomista; poistaa tutkijoiden liikkuvuuden esteet vuoteen 2002 mennessä ja luoda nykyistä houkuttelevammat eurooppalaiset puitteet; varmistaa, että yhteisön patentti ja hyödyllisyysmalli ovat käytössä ja niiden hankkiminen on edullista vuoden 2001 loppuun mennessä; hyväksyä erityistoimia, joilla edistetään yritysten ja rahoitusmarkkinoiden, tutkimus- ja kehitystoiminnan, koulutuslaitosten, neuvontapalvelujen ja teknologiamarkkinoiden välistä tärkeää vuorovaikutusta innovointiverkostoissa; parantaa Cost- ja Eureka-hankkeiden yhteisvaikutusta; edistää tieteellistä urakehitystä ja lisätä tutkijavaihtoa unionin ulkopuolisten maiden kanssa sekä tutkimuksen parissa työskentelevien naisten osuutta.

3.9.1. Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto oli myös ilahtunut pienyritysten eurooppalaisen peruskirjan hyväksymisestä, sillä sen kahdeksannessa toimintalinjassa suositetaan pienyritysten teknologisen kapasiteetin vahvistamista lujittamalla erityisesti sellaisia ohjelmia, joilla pyritään edistämään innovaatiota, uuden teknologian levittämistä ja pienyritysten kykyä omaksua uutta teknologiaa.

3.10. On myös selvää, että nopeasti kehittyvä osaamisyhteiskunta ja dynaaminen ympäristö, jossa hyödynnetään täysin uusia sähköisiä teknologioita, vaikuttavat ratkaisevasti yhteisön tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn monivuotiseen toimintaohjelmaan, sen toteuttamiseen sekä tuleviin toimintastrategioihin.

4. Vaikutusten arviointivälineet: kohti jatkuvaa ja järjestelmällistä prosessia

4.1. Komitean mielestä yhtäältä tiedotus, tilastointi ja indikaattorien laatiminen, ja toisaalta valvonta, arviointi ja ennustava arviointi on koordinoitava nykyistä paremmin. Olisi myös asetettava säännöllisesti ja järjestelmällisesti käyttöön helppokäyttöisiä ja helposti saatavissa olevia yleiskaavioita (ns. Tableau de Bord) kussakin jäsenvaltiossa ja Euroopan tasolla toteutettavista toimista.

4.2. Tiedottamisen suhteen perustamissopimuksen 173 artiklassa määrätään suoraan oikeudellinen velvoite esittää jokaisen vuoden alussa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa annetaan tiedot edellisen vuoden toiminnasta tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä ja tulosten levittämisessä sekä kuluvan vuoden työohjelmasta. Lisäksi julkaistaan vuosittain TTK-toimintaa koskevat tilastot sekä kertomus Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreista. Myös Cordis-tietokanta on merkittävä tietolähde.

4.3. Valvonnan ja seurannan osalta viidettä puiteohjelmaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 5 artiklassa säädetään viidennen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanon jatkuvasta ja järjestelmällisestä vuosittaisesta seurannasta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin valvoo rahoitusta ja kuluja yhteisön sisäisiä politiikkoja käsittelevissä raporteissaan.

4.4. Arviointimekanismeista julkaistaan - ennen kuudetta puiteohjelmaa koskevia ehdotuksia - riippumaton viisivuotiskautta koskeva takautuva arviointiraportti, jossa käsitellään sekä puiteohjelmaa että erityisohjelmia. Raportin päätelmät on toimitettava komission esittämin huomautuksin varustettuna Euroopan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle ja talous- ja sosiaalikomitealle. Samalla komission on esitettävä meneillään olevaa puiteohjelmaa koskeva puoliväliraportti, jossa analysoidaan ja arvioidaan uusia joustavia suuntaviivoja ja suuntauksia.

4.5. Lopuksi puiteohjelmassa sovellettava konsultaatiojärjestelmä, johon sisältyy erityisohjelmiin ja avaintoimintoihin nivoutuvien pysyvien ulkopuolisten neuvoa-antavien ryhmien (External Advisory Groups, EAG) perustaminen sekä komission käynnistämä "paneelijärjestelmä" tutkimustoiminnan ohjaamiseksi, muodostaa kieltämättä monimutkaisen ja -tahoisen seuranta- ja arviointijärjestelmän. Komitean mielestä järjestelmä vaatii paitsi huomattavaa koordinointia, myös kartoitusjärjestelmien sisäistä yhteensovittamista ja rationalisointia, sillä muutoin ne ovat vaarassa "tukahduttaa" ylenmääräisellä byrokratiallaan nimenomaiset TTK- ja esittelyhankkeet ja -toimet.

4.6. Tätä kehystä täydentävät tiettyjen erityisohjelmien ja etenkin avaintoimintoon "sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentaminen" sisältyvän "tutkijavoimavarat"-ohjelman arvioinnit. Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on laatia teknis-taloudellisia analyysejä Euroopan päättäjien tueksi seuraamalla ja analysoimalla tieteen ja teknologian kehitystä, niiden horisontaalista alakohtaista vaikutusta, niiden vuorovaikutusta sosiaalis-taloudellisessa toimintaympäristössä sekä tulevia poliittisia vaikutuksia. Tässä yhteydessä avainroolissa voi olla Sevillassa sijaitseva teknologian tutkimuslaitos (IPTS).

4.7. Toisaalta myös ehdotusten arvioijajärjestelmässä on noudatettava yhteisiä ja yhtenäisiä perusteita. Tämä on erityisen tärkeää yleisen seuranta- ja arviointimekanismin yhtenäisen toiminnan kannalta.

4.8. Keskeistä on sekä tieteellistä huippuosaamista koskevien että sosiaalis-taloudellisten perusteiden selkeys ja tarkkuus. Myös puiteohjelman uuden, ongelmanratkaisuun perustuvan lähestymistavan monitieteisyys ja -alaisuus on merkittävä seikka.

4.9. Yhteisön tutkimustoimintaa koskevan monivuotisen ohjelmasuunnittelun merkittävimmän välineen sosiaalis-taloudellisen vaikutuksen arvioimiseksi on varmistettava seuranta- ja arviointiprosessin jatkuvuus ja järjestelmällisyys sekä samanaikaisesti prosessin rationaalisuus ja hallinnon keveys. Valvontaprosessin ei tule olla itseensä perustuva järjestelmä, jossa vain todetaan muodollisten sisäisten seikkojen noudattaminen, vaan sen on taattava joustavat ja tehokkaat vastaukset teollisen kilpailukyvyn haasteille Euroopassa osana ennakoivaa, joustavaa ja yhteistä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategista skenaariota.

4.10. Tällaisessa strategisessa viitekehyksessä tulisi esittää myös muiden eurooppalaisten aloitteiden, kuten Eurekan, COSTin, EMBOn, ESAn jne., tutkimustoiminnan arviointi ja näkymät sekä TTK-politiikkaa koskevien jäsenvaltioiden ja alueiden aloitteiden arviointi ja näkymät laatimalla vertailuanalyyseja ja -taulukoita.

5. Kohti yhteisiin painopisteisiin perustuvaa yhteisön strategiaa

5.1. Koska poliittiseen päätöksentekoon osallistuu suuri määrä toimijoita ja päätökset tehdään ja toteutetaan usealla eri tasolla (Euroopan, yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden taso), on komitean mielestä varmistettava päätöksentekoa tukeva yhteinen strateginen kehys valittaessa yhteiskunnan taloudellisiin, sosiaalisiin ja teollisiin ongelmiin keskittyviä tieteellisiä ja teknologisia päätavoitteita. Komitea pitää tällaista strategiaa välttämättömänä, jotta tutkimustoiminta voidaan hajauttaa usealle tasolle ja vastata - eurooppalaisen tutkimusalueen näkökulmasta - kysymykseen "kuka tekee mitäkin?" yhdenmukaisessa ja täydentävässä toimintaympäristössä.

5.2. Tässä yhteydessä komitea painottaa, että on tärkeää

5.2.1. perustaa avoin ja laaja-alainen, tiedettä ja teknologiaa koskevaa päätöksentekoa tukeva strateginen älyjärjestelmä(6) luomalla perusrakenneverkosto, jossa yhdistetään kokemus, taidot, instituutiot sekä teknologian ja tietämyksen perustat eri tasoihin (alueellinen, kansallinen ja alakohtainen Euroopan taso). Näin mahdollistetaan asianomaisten toimijoiden suorat yhteydet ja edistetään yhteistyötä.

5.2.2. taata, että tällaisen strategisen älyjärjestelmän kehittämiseen liittyy jatkuva tiedotus, valvonta, arviointi ja ennustava arviointi, jotka puolestaan noudattelevat tutkimustoiminnan ja teknologisen innovaation kehitystä. On kehitettävä toimijoiden ja suuren yleisön välisiä vuorovaikutussuhteita hyödyntäen myös korostetusti viestimiä, sillä näin taataan tulevien teknologioiden valintaprosessin entistä laajempi hyväksyntä ja demokraattisuus.

5.2.3. harmonisoida kartoitusmenetelmät ja -tekniikat Euroopan, yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla, jotta verkostot ja tietopankit olisivat täysin yhteensopivia ja toisiinsa liitettäviä. On myös varmistettava, että eri toimijat ja tasot käyttävät yhteistä kieltä.

5.2.4. integroida strategisten älyjärjestelmien ohjelmat täysin yhteisön TTK-politiikan välineisiin, joita käytetään tai voidaan käyttää perustamissopimuksen XVII osaston määräysten nojalla.

5.2.5. kutsua tutkimus- ja innovaatioalan toimijat ja käyttäjät, poliittiset päättäjät sekä taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat - myös talous- ja sosiaalikomitean välityksellä - mukaan kehittämään kyseisiä ohjelmia perustamalla foorumeja, joilla keskustellaan ja vertaillaan tietoja ja näkymiä kaikkien ymmärtämällä ja täsmällisellä kielellä. Näin mahdollistetaan yhteinen oppimisprosessi ja poliittisten painopisteiden välittäminen alhaalta ylöspäin samalla kun arvioidaan tieteellisten valintojen ja niihin liittyvien riskien vastaanottoa julkisuudessa.

5.2.6. vähentää kustannuksia sekä kartoittamiseen liittyvää välitöntä ja välillistä byrokratiaa soveltaen periaatetta, jonka mukaan tiedot voidaan ja ne on syötettävä vain kerran "järjestelmään", vaikka useat eri toimijat voivat käyttää niitä tämän jälkeen useaan otteeseen.

5.2.7. hyödyntää täysin uusia sähköisiä verkkojärjestelmiä, etenkin Internetiä ja Intranetiä sekä niiden kehittymistä, kuten CERNin kokeilemaa Grid-Computingia, sillä niiden avulla voidaan joustavasti ja edullisesti varmistaa integroidun strategisen älyjärjestelmän soveltaminen yhä monimutkaisempiin, keskenään vuorovaikutteisiin ja monitieteisiin ongelmiin.

5.3. Komitean mielestä yhteisen strategian tulee sisältää yhteiset painopisteet, jotta

- mahdollistetaan eri tasojen ja toimijoiden vuorovaikutus ja yhdenmukaisuus

- tunnustetaan TTK-tavoitteiden moninaisuus yritysten, alueiden, jäsenvaltioiden, yhteisön ja Euroopan tasolla sekä niin eri tasojen toiminta-alojen vastavuoroisen kunnioittamisen kuin myös yhteisvaikutuksen ja täydentävyyden tarve.

5.4. Euroopan yhteisessä strategiakehyksessä on korostettava

- optimaalista yleistä rahoitustasoa kilpailuaseman ja yhteistyön vahvistamiseksi EU:ssa tärkeimpiin kumppaneihin nähden ottaen huomioon TTK-toimintaan ja tietämyksen lisäämiseen tehtyjen investointien kumulatiivinen vaikutus

- niiden painopistealojen rajoitettua määrää, joihin resurssit kohdistetaan Euroopan, yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla, sekä vuorovaikutussääntöjä, joilla estetään päällekkäisyydet ja varmistetaan täydentävyys

- painopisteiden kehittämistä eri tasoilla, niin että etenkin jäsenvaltiotasolla annetaan entistä enemmän tilaa akateemiselle perustutkimukselle; tasot on kuitenkin yhdistettävä sellaisten huippuosaamis- ja asiantuntijakeskusten verkostoon, joita rahoitettaessa voidaan noudattaa "vaihtelevaa geometriaa"; on myös korostettava aluetasolla nykyistä suurempia mahdollisuuksia edistää TTK-toiminnan ja innovaation kehittämistä etenkin pk-yrityksissä varmistaen kuitenkin monikansallisia, alueiden välisiä verkkoja tukevat yhteisön toimet, jotta lisättäisiin akateemisen yhteisön ja teollisuuden henkilöstöresurssien liikkuvuutta; on painotettava yhteisön tasolla suuria teknologisia, tieteellisiä ja teollisia yhteishankkeita, jotka voidaan toteuttaa vain muodostamalla rahoituksen ja henkilöresurssien kriittinen massa ja joissa keskitytään vain muutamiin, suuria maailmanlaajuisia haasteita koskeviin tavoitteisiin.

6. Yhteisön TTK-toiminnan viisivuotissuunnittelun uusi kehys

6.1. Uusi talous on nopeuttanut voimakkaasti teollisuuden, tieteen ja teknologian alan yhteistyötä sekä vahvistanut aivan uudella tavalla toimintavälineitä kyseisen yhteistyön tehostamiseksi.

6.2. Maailmanlaajuistuminen on laajentanut teknologis-innovatiivisen kilpailukyvyn haastetta. Tämän vuoksi tutkimustulosten muuntaminen kaupallisesti ja teollisesti onnistuneiksi teknologiatuotteiksi on nykyään kilpailukyvyn keskeinen laatutekijä. "Time to market" eli nopeus, jolla tieto muunnetaan yhteiskuntaa palveleviksi tuotteiksi, on ratkaiseva tekijä.

6.3. Osaamiseen perustuvaan talouteen siirryttäessä Euroopassa on paljastunut muuhun maailmaan verrattuna puutteita etenkin kyvyssä yhdistää tieteellinen tieto ja yrityskulttuuri vuorovaikutteisessa innovaatioprosessissa sekä luoda taloudellis-lainsäädännöllinen toimintaympäristö, jossa kannustetaan etenkin yksityissektorin tekemiä immateriaalisia sijoituksia sekä akateemisen yhteisön, teollisuuden ja tutkimuskeskusten toimimista verkottuneina.

6.4. Unionin laajentuessa Euroopan teknologinen koheesio aiheuttaa syrjäytymistä, jota siirtymätalouksien talouselämän ja teollisuuden puutteelliset rakenteet ja perusrakenteet vahvistavat. Näin olemassa olevat sosiaalis-taloudelliset erot kasvavat vieläkin syvempien teknologisten erojen vuoksi. EU:n on kyettävä säilyttämään kyseisten maiden korkeatasoinen tieteellinen potentiaali sekä lisäämään ja tehostamaan sitä integroimalla kyseinen potentiaali yhteisön tutkimusjärjestelmään sekä edistämällä kyseisten maiden taloudellisten, sosiaalisten ja teollisten ongelmien ratkaisua.

6.5. Tässä yhteydessä unionin TTK-toiminnan jääminen pelkäksi "täydentäväksi toiminnaksi", joka olisi jäsenvaltioiden tutkimustoiminnan vaihtoehto tai kilpailisi 15, 21 tai 30 jäsenvaltion tutkimukselle suuntaamista varoista, heikentäisi yhteisön tutkimuksen mahdollista lisäarvoa ja poistaisi sen oikeutuksen.

6.6. Teknologisten prosessien lyhytikäisyys ja vanhentuminen maailmanlaajuisessa kehyksessä edellyttää huomattavaa ennakointikykyä sekä joustavia ja nopeita päätöksiä. Niillä varmistetaan tieteellinen, teknologinen ja teollinen hallinnointi, joka kykenee vastaamaan uusiin haasteisiin mutta myös kyseisten haasteiden sisältämiin uusiin riskeihin.

6.7. Tutkimuskustannukset ovat lisääntyneet räjähdysmäisesti, ja toimia on voimakkaasti keskitettävä, jotta saavutettaisiin merkittäviä ja tuottavia tuloksia. On moninkertaistettava strategisia TTK-yhteenliittymiä sekä oltava vuorovaikutuksessa akateemisen yhteisön ja perustutkimuksen kanssa.

6.8. Tieteellisen dynamiikan avulla, joka riippuu oleellisesti yliopistoista sekä julkisista ja yksityisistä laboratorioista, on saatava aikaan avoin ja houkutteleva toimintaympäristö tutkijoiden urakehityksen ja liikkuvuuden helpottamiseksi sekä tieteen ja teollisuuden välisen asianmukaisen vuorovaikutussuhteen luomiseksi.

7. Viidennen puiteohjelman sosiaalis-taloudellisen vaikutuksen yleinen kehys

7.1. Huolimatta yhteisesti määritellyn strategisen kehyksen puuttumisesta sekä täydentävistä ja rinnakkaisista menettelyistä, ja vaikkei kaikkia suunniteltuja TTK-alan toimintavälineitä ole käytetty, eurooppalaisessa yhteistyössä ollaan omaksumassa uutta lähestymistapaa, jossa etusijalla ovat avaintoiminnot, strateginen yhteistyö, toteuttamista helpottavat mekanismit, tulosten muuttaminen markkinainnovaatioiksi sekä keskittyminen aiempaa suurempiin hankkeisiin.

7.2. Seuranta- ja arviointianalyysien perusteella on vaikea määritellä neljännen puiteohjelman vielä käynnissä olevien hankkeiden myönteisiä tai kielteisiä uudistuksia, sillä nykytilanteeseen vaikuttavat vielä kolmannen puiteohjelman hankkeet. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien hankkeiden toteutusta koskevat uudet sopimukset tehtiin muutamia kuukausia sitten, ja ne ovat yleensä kolmivuotisia.

7.3. Tästä huolimatta on tähän mennessä kuitenkin usealla taholla tehty yleisiä huomioita, joihin on suhtauduttava varoen mutta jotka voivat olla hyödyllisiä tarkennettaessa ja mukautettaessa viidettä puiteohjelmaa sekä hahmoteltaessa kuudetta puiteohjelmaa siten, että siinä otetaan nykyistä enemmän huomioon eurooppalainen tutkimusalue, kaikkien perustamissopimuksessa mainittujen TTK-politiikan välineiden hyödyntäminen ja ennen kaikkea toimien rationalisointi, yksinkertaistaminen ja keskittäminen ajatellen yhteisön kilpailukykyä unionin laajentuessa.

7.4. Menetelmissä, arviointijärjestelmissä, hyväksytyissä perusteissa ja erilaisten ehdotusten käsittelyssä on jo todettu lukuisia ongelmia, ja hajaantuminen ja epäonnistumisaste vaikuttavat joskus liiallisilta. On myös havaittu, että ehdotettujen hankkeiden budjettia on pienennetty järjestelmällisesti ja varoja jaettu liian monille pienille hankkeille.

7.5. Vuonna 1999 esitettiin 16000 hanke-ehdotusta, joista hyväksyttiin 3500. Epäonnistumisaste (6:7) on hyvin korkea ja masentava, vaikka pk-yritysten, teollisuuden ja akateemisen yhteisön osallistumisaste oli ilahduttava: pk-yritysten osallistumisaste oli 20-30 %, ja loppuosa jakautui tasaisesti teollisuuden ja akateemisen yhteisön kesken. Osallistujien määrä hanketta kohti on noussut keskimäärin kahdeksaan kumppaniin ja hankkeiden yleinen koko noin 3,5 miljoonaan euroon. Kestävän kasvun ohjelma erottui 4,5 miljoonan euron osuudellaan, ja sen onnistumisaste on täysin vastannut odotettua (1:3), kun taas elämänlaatua koskevan ohjelman onnistumisaste oli alle 1:10.

7.6. Komitean mielestä ensimmäinen myönteinen seikka on se, että hankkeiden koko on lähes kaksinkertaistunut neljänteen puiteohjelmaan verrattuna ja että pk-yritysten osallistuminen on säilynyt ennallaan tai jopa lisääntynyt.

7.7. Klusterien muodostamiseen perustuva integroitu lähestymistapa edellyttää aktiivista lohkoihin perustuvaa järjestelmää, jotta temaattiset elementit voidaan yhdistää innovaatiota, teknologista soveltamista, koulutusta ja henkilöresursseja sekä kansainvälistä yhteistyötä koskeviin horisontaalisiin tekijöihin. Juuri tässä "takautuvasti" muodostetut klusterit ovat osoittautuneet liian monimutkaisiksi ja niitä koskevat neuvottelut liian pitkiksi ja mutkikkaiksi. Niin innovaatioyksikköihin kuin teknologian sovellussuunnitelmiin ja lohkojen koordinointiin ei näytä sisältyvän luontaisia velvoitteita, jotka voisivat saada aikaan hedelmällisen kiertokulun.

7.8. Arvioijille, hallinnoijille ja ehdotusten tekijöille olisi pitänyt antaa yhteistä koulutusta, jotta he olisivat voineet tietoisesti ja asianmukaisesti tutustua viidennen puiteohjelman uuteen tekniseen lähestymistapaan ja "kulttuuriin".

7.9. Muun muassa seuraavaa kritiikkiä on esitetty:

- eurooppalaisella lisäarvolla ei ole operatiivista ja yleisesti hyväksyttyä määritelmää

- taloudellisilla ja sosiaalisilla kriteereillä on erilainen painoarvo, ja tutkimuksen toimijat soveltavat niitä eri tavoin

- osallistujat ovat vielä epävarmoja henkistä omaisuutta koskevista säännöistä

- ehdotusten valmistelu edellyttää liiaksi hallinnollista työtä, valmistelukustannukset vähentävät usein motivaatiota ja TTK- ja esittelyhankkeiden osanottajien on annettava liian paljon tietoja

- työohjelmat ja ehdotuspyynnöt ovat monimutkaisia ja epäselviä, eivätkä ne kaikki keskity asianmukaisesti selkeisiin ja ymmärrettäviin temaattisiin painopisteisiin, mikä näkyy ohjelmien onnistumis- ja epäonnistumisasteessa

- joissain tapauksissa teollisuus on aliedustettuna akateemiseen yhteisöön ja tutkimuskeskuksiin nähden, vaikkei tämä pidäkään paikkaansa kaikkien ohjelmien osalta

- arvioijien pätevyys ei aina vastaa ohjelmien luonnetta etenkään, kun ajatellaan esitettyjen hankkeiden monitieteisyyttä ja -alaisuutta ja niiden lukumäärää valittuihin hankkeisiin nähden.

7.10. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että asetettuihin tavoitteisiin nähden uusi lähestymistapa on oikean suuntainen, vaikka tarvitaankin vielä huomattavia lisätoimia, jotka koskevat komitean jo mainitsemia seikkoja, kuten koulutus ja tiedotus, avoimuus ja menettelytapojen yksinkertaistaminen, kustannusten vähentäminen ja hallinnon tehokkuus, kriteerien ja suuntausten selkeys ja yhdenmukaisuus sekä lohkomekanismien käyttöönotto, jotta luodaan pohja tulosten muuntamiseksi markkinainnovaatioiksi entistä nopeammin.

7.11. Komitea korostaa kuitenkin, että uuden lähestymistavan hyötyjen säilyttämiseksi on välittömästi ja täysipainoisesti alettava toteuttaa puiteohjelman strategiaa sekä varmistettava entistä suurempi keskittyminen, joustavuus, avoimuus, selkeys ja yhdenmukaisuus.

7.12. Tätä tarkoitusta varten tulisi komitean mielestä

- vahvistaa ja hyödyntää avaintoimintomekanismeja; avaintoimintojen kesto on määritettävä arviointi-, seuranta- ja ennustemekanismien perusteella

- soveltaa lähestymistapaa, jossa suositaan asianmukaisen kriittisen massan luomiseen riittävän suuria, harvoja klustereita, joiden piiriin kaikki toimijat, erityisesti loppukäyttäjät ja pk-yritykset kuuluvat

- hienosäätää horisontaalisten ohjelmien sisäisiä mekanismeja - jotka estävät niiden vuorovaikutuksen vertikaalisten toimien kanssa ja vievät näin "teoreettiselta" lohkoperusteiselta lähestymistavalta pohjan ja tehokkuuden - koordinaation, innovaatioyksikköjen sekä teknologisten sovellussuunnitelmien puolivälitarkistuksen osalta

- aktivoida niiden ohjelmien, avaintoimintojen sekä innovaatioyksiköiden ulkoiset ja sisäiset koordinaatiovelvoitteet, joilla ei tällä hetkellä ole toimivaltuuksia tai todellisia varoja ja jotka eivät voi hyödyntää palveluja; lisäksi on tarkistettava teknologisten sovellussuunnitelmien toteuttamismekanismeja vahvistamalla niiden puolivälitarkistuksia

- yksinkertaistaa menettelytapoja ja vähentää niiden kustannuksia

- selventää ja yhdenmukaistaa valinta- ja arviointiperusteita etenkin sosiaalis-taloudellisten seikkojen ja eurooppalaisen lisäarvon osalta

- ottaa käyttöön yhteisön patentti yhteisön tutkimuksen ja sen hyödyntämisen tarpeita nykyistä paremmin palvelevan teollis- ja tekijänoikeuspolitiikan yhteydessä.

8. Viidennen puiteohjelman erityisohjelmat ja avaintoiminnot

8.1. Komitea on aina suhtautunut myönteisesti temaattisten ja horisontaalisten ohjelmien määrän rajaamiseen, johon puiteohjelman rakenteen uudistamisella on pyritty. Puiteohjelmaan on myös liitetty yhteisen tutkimuskeskuksen ja Euratomin ohjelmat. Samankaltaisilla toimilla olisi myös pitänyt rajoittaa tieteellisiä ja teknologisia painopisteitä, sillä niitä on edelleen satoja. Avaintoiminnot, yleiset teknologiat ja liitännäistoimet tulisi erotella nykyistä selkeämmin ja tarkemmin parantamalla tiedotuspaketteja, työohjelmia ja ehdotuspyyntöjä.

8.2. Komitea pitää ohjelmakomiteoiden vähentämistä ja rationalisointia sekä johtajista koostuvan ryhmän perustamista myönteisenä. Ryhmällä tulisi olla nykyistä aktiivisempi rooli integroitaessa temaattisia vertikaalisia ohjelmia horisontaalisiin ohjelmiin, nimettäessä - tähän mennessä vasta paperilla - kullekin temaattiselle ohjelmalle innovaatioyksikkö sekä perustettaessa ulkopuolisia neuvoa-antavia ryhmiä (EAG), joiden on seurattava avaintoimintoja ja ohjattava niitä kohti ongelmanratkaisua, teknisten keksintöjen käyttöä sekä mahdollisia markkinainvestointeja.

8.3. Avaintoimintoja, joiden tavoitteeksi on nimetty jäsenvaltioiden tutkimuspolitiikkojen eurooppalaisittain suuntautuneen lähentymisen tukeminen, sovelletaan komitean mielestä liian hitaasti ja näkymättömästi niin erityisohjelmissa ja muissa yhteisön ohjelmissa ja toimintalinjoissa kuin myös jäsenvaltioiden ohjelmissa ja toimintalinjoissa. Vertailtavuuden ja tulevan kehityksen varmistamiseksi on komitean mielestä paitsi hyödyllistä, myös välttämätöntä toteuttaa yhteisön kehityskulkujen ja jäsenvaltioiden tilanteen välinen esikuva-analyysi avaintoimintoihin kuuluvista aiheista tai niiden yhteydessä esiintyneistä ongelmista.

8.4. Ohjelmilla, avaintoiminnoilla ja yksittäisillä hankkeilla toteutetun yhteisön tutkimuksen vaikutusta nopeuttavia välineitä ei ilmeisestikään ole suureksi osaksi vielä käytetty. Komitea onkin hyvin huolissaan vaikeuksista hyödyntää vuorovaikutus-, levittämis- ja hyödyntämismekanismeja, kuten innovaatioyksiköitä, hankejohtajien koordinaatiotehtäviä sekä "innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" -ohjelman välineitä. On välttämättä tarkistettava mekanismit, jotka estävät horisontaalisten ohjelmien "yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen", "innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" ja "tutkijavoimavarojen lisääminen" välineiden käytön temaattisissa hankkeissa.

8.5. Teknologian soveltamissuunnitelmien käyttöä tulisi tarkentaa, organisoida ja tehdä tunnetuksi niin osallistujien kuin arvioijien ja hallinnoinnista vastaavan komission henkilöstön parissa. Pk-yritysten innovaatiotoiminnan ja temaattisten ohjelmien, avaintoimintojen sekä rakennerahastojen ja koheesiorahaston uuden ohjelmakauden (2000-2006) välille tulisi luoda tiivis synergia, jotta TTK- ja innovaatiotoimiin luotaisiin nykyistä voimakkaampi alueellinen ulottuvuus.

8.6. Klusterien muodostamista tulisi komitean mielestä vahvistaa tutkimalla klusterien muodostamisen, eurooppalaisen lisäarvon näkyvyyden lisäämistarpeen ja entistä suurempien hankkeiden muodostamistavoitteiden välisiä suhteita yhdessä niiden hankejohtajien kanssa, jotka hallinnovat, valitsevat ja arvioivat klusteriin kuuluvien hankkeiden yksittäisten osanottajien toimia.

8.7. Hankkeiden, erityisohjelmien ja avaintoimintojen sekä muiden eurooppalaisten ja kansainvälisten TTK-toimien, kuten Eureka, Embo, ESA, CERN jne., koordinointia ei ole riittävästi korostettu eikä erityisesti hyödynnetty. Komitean mielestä tämä on erityisen merkittävä näkökohta niin puiteohjelmassa toteutettavien yhteisön toimien kuin eurooppalaisen tutkimusalueen kannalta.

8.8. Yhteisön tutkimustoiminnan kansainvälinen rooli vaikuttaa noudattavan pikemminkin muodollisia kuin todellisia vaatimuksia, jotka ovat sinällään riippumattomia temaattisista toimista. Lisäksi tutkimustoiminnan hallinnolliset rasitteet näyttävät hukuttavan sisällön. Komitean mielestä TTK-osuus on merkittävä unionin ulkoisessa ulottuvuudessa, etenkin yhdessä laajentumista tukevan rahaston, Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmien sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden kanssa toteutettavien yhteistyöohjelmien kanssa.

8.8.1. Yhteisön tutkimustoiminnan kansainvälisen ulottuvuuden on saavutettava painopistealoilla muita alueita tai maita korkeampi taso. Yhteisön tutkimustoiminnan strategisen kehyksen tulosten loppuarvioinnissa on näin ollen tarkasteltava saavutettua tasoa maailmanlaajuiseen tilanteeseen verrattuna.

8.8.2. Toinen kansainvälisesti merkittävä tehtävä on tukea niin lähialueiden kuin muiden maiden ja alueiden kanssa tehtävää yhteistyötä sekä luoda muiden alueiden ja maiden tutkijoille ja teollisuudelle houkutteleva toimintaympäristö.

8.9. Komitea on sitä mieltä, että tutkimuksessa on annettava ehdoton etusija tutkijapotentiaalin parantamiselle, jotta eurooppalaiselle tutkimusalueelle luodaan asianmukainen tutkijayhteisö. Asianomaisella erityisohjelmalla on tärkeä rooli luotaessa vahvaa yleiseurooppalaista tiedeyhteisöä, jolla on voimakas eurooppalainen identiteetti. Näin Eurooppaan houkutellaan parhaat tutkijat muualta maailmasta. Yhteisön strategiset TTK-painopisteet ja yhteiskunnan, teollisuuden sekä huippuosaamis- ja asiantuntijakeskusten tulevat tarpeet tulisi kuitenkin niveltää toisiinsa nykyistä vahvemmin, jotta varmistettaisiin eurooppalaisen lisäarvon nykyistä suurempi näkyvyys.

9. Kohti kuudetta puiteohjelmaa ja EY:n perustamissopimuksen 168 ja 171 artiklan täytäntöönpanoa: yhteinen ja aktiivinen eurooppalainen tutkimus- ja innovaatiopolitiikka

9.1. Komitean mukaan voimakas dynamiikka, joka johtuu maailmanlaajuistumisesta, osaamiseen perustuvasta taloudesta sekä eurooppalaisen innovatiivisen teknologian kasvavista eroista maailman tasolla toimiviin kumppaneihimme nähden edellyttää kehystä, jonka avulla voidaan vastata teknologisiin haasteisiin ja hyödyntää kaikki eurooppalaisen järjestelmän voimat. On painostettava a) yrityksiä, jotta ne alkaisivat toimia TTK-alalla, ja erityisesti pien- ja käsiteollisuusyrityksiä pienyritysten eurooppalaisen peruskirjan painopisteiden mukaisesti niiden innovaatiopotentiaalin kehittämiseksi ja uuden teknologian siirtämisen helpottamiseksi, b) yliopistoja ja tutkimuskeskuksia, jotta ne sovellettavaa tietoa luovalla toiminnallaan osaltaan vaikuttaisivat tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen optimointiin, c) rahoitusmaailmaa, jotta se asettaisi käyttöön riskipääomaa hankkeiden jatkamista varten niin lyhyellä kuin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä hyödyntäen myös euron vaikutusta vuodesta 2002 lähtien, d) yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisia, jotta ne loisivat suotuisat ja kannustavat puite-edellytykset sekä edistäisivät tutkimuksen eri toimijoiden välistä vuorovaikutusverkostoa. Ennen kaikkea näiden julkisten ja yksityisten toimijoiden on kuitenkin täysin ymmärrettävä, että yhteinen toimintakenttä on välttämätön ja että niiden on opittava toimimaan yhdessä yhteisten strategisten painopisteiden puolesta.

9.2. Komitean mielestä yhteisön nykyisessä TTK- ja esittelyjärjestelmässä tulisi välttää hajaantumista, toimintakyvyttömyyttä, huonoa taloushallintoa, pelkkiä "rahanantoluukkuja", byrokraattista ja ylikuormitettua hallintoa sekä sellaisten tavoitteiden lisäämistä, jotka ovat liian kunnianhimoisia käytettävissä oleviin rahoitus- ja henkilövoimavaroihin nähden.

9.3. Läheisyysperiaatteesta on tullut eri tasojen toimivallan, vastuun ja asiantuntemuksen tunnustamisjärjestelmän kantava pilari. Ei ole enää ajateltavissa, että Brysselissä arvioitaisiin puiteohjelman yhteydessä kymmeniätuhansia hanke-ehdotuksia, joista valitaan hieman yli 5000 varsinaista TTK-hanketta. Tiedeasioista vastaavilla virkamiehillä olisi tällöin kullakin hoidettavanaan yli 40 hanketta, minkä vuoksi tulosten todellisia vaikutuksia ei olisi mahdollista seurata huolellisesti.

9.4. Nykyinen, kaikentyyppisten hankkeiden arviointiprosessi edellyttää ehdotusten tekijöiltä ja arvioijilta suhteetonta työpanosta puiteohjelmassa mainittuihin, tieteellistä huippuosaamista ja teknologista kilpailukykyä koskeviin tavoitteisiin nähden.

9.5. On olemassa vaara, että ongelmanratkaisuun suuntautunut huippuosaamisen ja kilpailukyvyn strateginen lähestymistapa, joka on yhteisön TTK-toimien merkittävä laatutekijä, hukkuu teknisten menettelytapojen, byrokratian ja muodollisen valvonnan alle. Tämä ei tarkoita sitä, että useimmat pienet ja suuret, julkiset ja yksityiset toimijat tulisi sulkea Euroopan tutkimusjärjestelmän ulkopuolelle.

9.6. Hankkeisiin osallistumisen välineet on päinvastoin sijoitettava soveltuvimmalle tasolle ja mahdollisimman lähelle eri toimijoiden tarpeita. Optimaaliset yhteisvaikutukset on hyödynnettävä vastattaessa suuriin maailmanlaajuisiin ongelmiin ja suuriin innovatiivisen teknologian haasteisiin sekä luotaessa jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien vuorovaikutusta. On käytettävä koko alueellinen potentiaali ja huolehdittava siitä, että kansalaisten ja yhteiskunnan ongelmien ratkaisua palvelevan tieteen, teknologian ja innovaation panoksen kansalaisläheisyys tiedostetaan, ja että kansalaiset hyväksyvät ja omaksuvat tieteen ja teknologian kehityksen.

9.7. Kuudetta puiteohjelmaa koskevissa pohdinnoissa on komitean mielestä päädyttävä siihen, että tähän mennessä hyväksi havaitut välineet siirretään soveltuvimmalle tasolle, jotta alennettaisiin kustannuksia, lyhennettäisiin menettelyjä sekä vähennettäisiin byrokratiaa, jäykkyyttä ja lokeroitumista.

9.8. Tätä silmällä pitäen on komitean mielestä ennen kaikkea päästävä yhteisymmärrykseen tärkeimmät painopisteet sisältävän yhteisen strategian määrittelystä. Kyseisen strategian yhteydessä on myös määriteltävä eri tasot ja niillä sovellettavat välineet. Strategiassa on hyödynnettävä "arviointi - seuranta - ennustava arviointi" -huippuosaamisprosessin keskeistä panosta laadun ja joustavuuden varmistamiseksi. Tässä yhteydessä yhteisellä tutkimuskeskuksella ja etenkin Sevillassa sijaitsevalla teknologian tutkimuslaitoksella on oltava tärkeä toimielinten välinen rooli.

9.9. Komitea huomauttaa erityisesti seuraavaa:

9.9.1. Tutkimustoiminta on yhteisön tasolla keskitettävä lukumääräisesti rajattuihin painopisteisiin, joiden mukaisesti käynnistetään ongelmanratkaisuun suuntautuneita keskipitkän ja pitkän aikavälin hankkeita. Niillä on oltava laaja kriittinen massa, ja hankkeenjohtajalla on oltava vahva sisäinen hallintovalta. Komissio on kuitenkin edelleen suoraan vastuussa huippututkimuksen hallinnosta ja valvonnasta.

9.9.2. Hajautetulla tasolla on käynnistettävä pienempiä, menettelytavoiltaan yksinkertaisia hankkeita, joita valtuutetut rahoituksen välittäjät hallinnoivat myös yleisten tukien avulla. Kyseisiin hankkeisiin sisältyy kuitenkin myös monikansallisia tekijöitä yksinkertaistetussa muodossa, ja ne nivoutuvat yhtäältä paikallismekanismeihin ja toisaalta yhteisön painopistealoihin muodostaen näin "järjestelmän". Hajautetulla tasolla tulisi myös hallinnoida apuraha-, koulutus- ja liikkuvuusjärjestelmää noudattaen kuitenkin monikansallisuutta ja yhteisön strategisten painopisteiden etusijaa koskevia kriteereitä.

9.9.3. Jäsenvaltiotasolla yhteisö voi osallistua jäsenvaltioiden hankkeisiin, jotka ovat yhdenmukaistettujen menetelmien ansiosta avoinna myös muille jäsenvaltioille. Niiden käyttöön voidaan asettaa "yhteisön tukia", jotka kattavat 5/10 % kokonaiskustannuksista, mikäli kyseiset hankkeet liittyvät yhteisön tärkeisiin painopistealoihin. Jäsenvaltiotasolla tulisi edelleen olla merkittävä rooli lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin perus- ja soveltavassa tutkimuksessa.

9.9.4. Aluetasolla tulisi puiteohjelman yhteydessä kehittää rakennerahastoihin sidoksissa oleva uusi mutta riippumaton aloite. Näin vahvistettaisiin yhteisön alueiden välisen verkottumisen sekä yrityksille opastusta ja neuvoja takaavien asianmukaisten toimien avulla teknologista innovaatiota ja tutkimuksen perusrakenteita pk-yritysten tukemiseksi, jotta huippuosaamista levitettäisiin yrityksiin sekä yksittäisiin tai yhteenliittyneisiin tutkimuskeskuksiin ja yliopistoihin.

9.9.5. Perustamissopimuksen tarjoamia välineitä tulisi hyödyntää täysin, etenkin "vaihtelevaa geometriaa", yhteisön osarahoitusta ja yhteisyrityksiä, jotka perustamissopimuksen nojalla on muutenkin toteutettava puiteohjelmassa. Etenkin vaihtelevan geometrian välinettä tulisi soveltaa huippuosaamiskeskusten ja asiantuntijoiden verkostoon.

9.9.6. Menettelytapoja tulisi kokonaisuudessaan rationalisoida ja yksinkertaistaa. Ensisijaisissa suurhankkeissa, joiden johtajille siirtyy muutenkin monia tähän asti Brysselissä hoidettuja tehtäviä, on sovellettava eriytettyjä menettelytapoja. Tietyn kynnyksen alittaviin pienimuotoisiin hankkeisiin sovellettavien menettelyjen on oltava käyttäjäystävällisiä, yksinkertaisia, nopeita ja hajautettuja.

9.9.7. Koordinoinnin osalta komission tulisi varmistaa sekä strategiseen älyjärjestelmään liittyvän kiertokulun tehokkuus ja edullisuus että laadun, huippuosaamisen ja avoimuuden valvonta. Komission tulisi myös huolehtia siitä, että ohjelmien ja avaintoimintojen väliset yhteydet toimivat ja että ohjelmissa ja avaintoiminnoissa voidaan luoda toiminnalliset suhteet myös yhteisön muiden asianomaisten politiikkojen alalla toteutettaviin ohjelmiin ja aloitteisiin. Tällaiset synergiat ovat erityisen tarpeellisia niiden välineiden yhteydessä, jotka sisältyvät yhtäältä alue-, yritys- ja tietoyhteiskuntapolitiikkaan ja toisaalta Välimeren, Keski- ja Itä-Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden politiikkaan sekä teollisuus- ja siirtymätalousmaita käsittelevään politiikkaan.

9.9.8. Komission tulisi vahvistaa Costin, Eurekan, ESAn, EMBOn jne. parissa tehtävää yhteistyötä Euroopan ja unionin ulkopuolisten maiden kanssa (13 % Euroopan koko tutkimustoiminnasta) sekä tutkittava yhteisten, strategisiin ongelmiin keskittyvien toimien mahdollisuuksia.

9.9.9. Komitean mielestä uuden puiteohjelman lähestymistavan tulisi johtaa hienosäätöön, yksinkertaistamiseen ja avoimuuteen sekä perustamissopimuksessa mainittujen uusien välineiden hyödyntämiseen. Sen tulisi kuitenkin myös taata aiempien puiteohjelmien ja etenkin parhaillaan käynnissä olevan puiteohjelman myönteisten tulosten riittävä jatkuvuus.

Bryssel 21. syyskuuta 2000.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) EYVL L 26, 1.2.1999.

(2) EYVL L 64, 12.3.1999.

(3) EYVL C 407, 28.12.1998, TSK:n lausunto aiheesta "Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva Euroopan yhteisön viides puiteohjelma (1998-2002) - Komission valmisteluasiakirja erityisohjelmista: keskustelun lähtökohdat", EYVL C 284, 14.9.1998, TSK:n lausunto aiheesta "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot", EYVL C 235, 27.7.1998, TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintaohjelman toteuttaminen Euroopassa", EYVL C 214, 10.7.1998, TSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen osalta", EYVL C 73, 9.3.1998, TSK:n lausunto aiheesta "Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)" ja "Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)", EYVL C 355, 21.11.1997, TSK:n lausunto aiheesta "Komission valmisteluasiakirja 'Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet'", EYVL C 355, 21.11.1997, TSK:n lausunto aiheesta "TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin", EYVL C 133, 28.4.1997, TSK:n lausunto aiheesta "Komission tiedonanto 'Huomisen keksiminen' - Euroopan tutkimus kansalaisten palveluksessa".

(4) Maita on 31 sen jälkeen, kun Sveitsin kanssa solmittu assosiaatiosopimus tulee voimaan.

(5) EYVL C 204, 18.7.2000, s. 70.

(6) Ks. useiden tekijöiden laatima julkaisu "Improving Distributed Intelligence in Complex Innovation Systems", järjestelmiä ja innovaatioita tutkiva Fraunhofer Institut (ISI), Karlsruhe, 1999.