EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.06 1996 
KOM(%) 258 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
PALKKOJEN MUKAUTTAMISMENETELMAN 
ARVIOINTI 

SISÄLLYSLUETTELO 
MENETELMÄN ARVIOINTI 
1. JOHDANTO 
1.1. Tehtävä 
1.2. Historiallinen katsaus: palkkojen mukauttamisen tarve 
1.3. Palkka ja sen perusteet 
1.4. Vuoden 1991 menetelmä 
1.5. Tulokset 
2. PALKKOJEN MUKAUTTAMISMENETELMAN OSATEKIJÄT 
2.1. Kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen 
2.2. Elinkustannusten kehittyminen Brysselissä 
2.3. Elinkustannusten kehittyminen muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 
3. MENETELMÄN SOVELTAMINEN 
3.1. Vuosittainen tarkistus 
3.2. Liikaa maksettujen määrien takaisinperintää koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
3.3. Tilapäinen tarkistus 
3.4. Palvelukseenottoa koskevat tarpeet 
3.5. Poikkeuslauseke 
3.6. Tulokset vuonna 1991 käytetyn menetelmän soveltamisesta 
4. SOVITTELURATKAISUUN PERUSTUVAN MENETELMÄN KORVAAMINEN 
4.1. Tilapäinen maksu 
4.2. Eläkemaksun korottaminen 
5. PALKKOJEN KEHITTYMINEN VUOSINA 1991 -1995 
5.1. Palkkojen kehittyminen Brysselissä ja Luxemburgissa 
5.2. Palkat muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 
5.3. Palkkojen ostovoiman kehittyminen 
5.4. Vertailu kansallisten virkamiesten ostovoiman kehittymiseen 
6. JOHTOPÄÄTÖKSET 
1. JOHDANTO 
1.1. Tehtävä 
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 15 artiklan 2 kohdassa määrätään, että «Ne 
(määräykset) arvioidaan viidennen vuoden päättyessä ja tarvittaessa muutetaan Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle annettavan kertomuksen ja komission mahdollisen ehdotuksen 
perusteella sen jälkeen, kun muita toimielimiä on kuultu henkilöstösääntöjen säännösten 
mukaisesti». 
1.2. Historiallinen katsaus: palkkojen mukauttamisen tarve 
Henkilöstön palkkaaminen laajalla maantieteellisellä alueella sekä laadukkaan ja 
riippumattoman eurooppalaisen virkamiehistön ylläpitäminen edellyttävät kilpailukykyisiä 
palkkoja ja niiden ajoittaisia mukautuksia, jotta voitaisiin ottaa huomioon palkkojen ostovoiman 
kehittyminen työmarkkinoilla. 
Työrauhan säilyttämiseksi on mukautuksiin sovellettavat yleisperiaatteet laadittava yleisessä 
yhteisym m ärryksessä. 
Neuvosto on jo pitkään ollut taipuvainen soveltamaan kansallisen virkamiehistön palkkojen 
kanssa samansuuntaista mukauttamisperiaatetta, joka edellyttää tarkkuuteen perustuvia 
menettelytapoja. Neuvosto päättikin ottaa käyttöön lakisääteisen menetelmän 
(henkilöstösääntöjen liite XI), joka perustuu täsmällisiin ja velvoittaviin periaatteisiin ja jonka 
ansiosta voidaan välttää vuosittaiset neuvottelut sekä yhteiskunnallisten ristiriitojen uhka. 
Neuvoston päätöksessä, jonka tavoitteena on ristiriitojen välttäminen, yhdistyvät neuvotteluun 
perustuva ja menettelyllinen lähestymistapa. Vuodesta 1971 säännöllisin väliajoin käydyissä 
neuvotteluissa onkin päästy sopimuksiin, joissa määritellään yksityiskohtaiset säännöt 
henkilöstösääntöjen 64 ja 65 artiklan soveltamisesta. Ne ovat: 
vuosien 1971 ja 1976 sopimukset; 
vuoden 1981 menetelmä hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi samanaikaisesti 
kriisimaksun kanssa; 
vuoden 1991 menetelmä hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi samanaikaisesti 
tilapäisen maksun kanssa; lisäksi korotettiin henkilöstön eläkemaksuja. 
1.3. Palkka ja sen perusteet 
Palkka, jonka oikeudellinen perusta on määritelty kokonaisuudessaan Euroopan yhteisöjen 
virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, sisältää peruspalkan, perhelisät, ja 
korvaukset, joista vähennetään sosiaalimaksut, verot ja tilapäinen maksu. 
Palkkojen mukauttaminen henkilöstösäännöissä perustuu kahteen periaatteeseen nojautuvaan 
järjestelmään: 
Euroopan unionin toimielinten virkamiesten ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden 
virkamiesten samansuuntainen palkkakehitys; 
kunkin asemapaikan palkkojen ostovoiman vastaavuus Brysselin palkkojen kanssa. 
1.4. Vuoden 1991 menetelmä 
- 3 -
Menetelmästä tehtiin päätös sen jälkeen kun oli käyty pitkälliset neuvottelut, joihin osallistuivat 
niin toimielinten henkilöstöä (joka oli myös äänestänyt kannastaan) edustavat 
ammattiyhdistykset ja ammatilliset järjestöt kuin itse yhteisön toimielimetkin. Neuvosto pääsi 
sopimukseen 1528:nnessa istunnossaan neuvottelukomitean työn tuloksena saavutetusta 
sovitteluratkaisusta ja vahvisti tämän sopimuksen antamalla 19. joulukuuta 1991 
sovitteluratkaisun mukaisesti laaditut asetukset. 
Coreperin neuvostolle antaman ja tämän 4 päivänä marraskuuta 1991 tekemää päätöstä 
koskevan huomautuksen mukaan tämä sovitteluratkaisu sisältää kokonaisratkaisun, johon 
kuuluu olennaisesti toisistaan riippuvat osatekijät, jotka ovat toisaalta ajanjaksolle 1.7.1991 -
30.6.2001 hyväksytty menetelmä ja toisaalta sen «vastakohta» jonka muodostavat tilapäinen 
maksu ja henkilöstön osuuden kasvattaminen eläkejärjestelmän rahoituksessa. 
Neuvottelujen tuloksena saavutetulla kokonaisvaltaisella sovitteluratkaisulla ei siis ainoastaan 
perustettu palkkojen mukauttamismenettelyä, vaan myös vakiinnutettiin palkkataso kyseisten 
kahden ostovoimaa heikentäneen lisätekijän avulla. 
Neuvoston kanssa neuvoteltu menetelmä, josta se teki päätöksen joulukuussa 1991, on 
voimassa kymmenen vuotta (2001), ja siitä tehdään arviointi vuonna 1996. Sitä voidaan myös 
tarkistaa komission ehdotuksesta. 
Tilapäinen maksu on myös edellyttänyt henkilösääntöjen mukaista tarkistusta, ja myös sitä 
sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2001. Tilapäinen maksu on 5,83 prosenttia bruttona 
ilmaistusta peruspalkasta. 
Lisäksi henkilöstön osuutta eläkejärjestelmän rahoittamisessa on nostettu 6,75 prosentista 
8,25 prosenttiin peruspalkasta. 
1.5. Tulokset 
Jäsenvaltioiden virkamiesten ostovoima on vuodesta 1991 laskenut 3,1 prosenttia, mikä 
heijastuu myös Euroopan yhteisöjen virkamiehiin. Kun elinkustannukset Brysselissä ovat vielä 
nousseet 13,8 prosenttia, asteikko on noussut 10,4prosenttia1. 
Nämä kaksi velvoittavaa toimenpidettä, jotka otettiin käyttöön menetelmän vastineeksi, ovat 
saaneet ostovoiman laskemaan lisää 4,2 prosenttia: -2,9 prosenttia tilapäisen maksun 
perusteella ja -1,3 prosenttia henkilöstön eläkemaksujen korotusten perusteella. 
Kun tähän vielä lisätään tämän «vastineen» vaikutus, päädytään nettopalkkojen nousuun 5,7 
prosentilla, mikä merkitsee itse asiassa Euroopan toimielinten virkamiesten ostovoiman laskua 
7,1 prosentilla viidessä vuodessa. Tämä on 4,2 prosenttia enemmän kuin kansallisten 
virkamiesten kohdalla. 
1 96,9/100 x 113,8/100 = 110,4/100 = 10,4 %. 
-4 
2. PALKKOJEN MUKAUTTAMISMENETELMAN OSATEKIJÄT 
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 1 artiklan 1 kohdassa määrätään, että Eurostat laatii 
vuosittain kertomuksen elinkustannusten kehittymisestä Brysselissä, Brysselin ja muissa 
jäsenvaltioissa olevien asemapaikkojen välisistä taloudellisista pariteeteista sekä 
keskushallintojen palveluksessa olevien kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman 
kehittymisestä. 
2.1. Kansallisten virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen 
2.1.1. Erityisindikaattorilla mitataan Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen 
palveluksessa olevien virkamiesten palkkojen ostovoiman kehittyminen (kasvusta 
vähennetään inflaatio). Taulukossa 1 esitetään, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden 
keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten palkkojen ostovoima on laskenut 
keskimäärin 3,1 prosenttia vuosina 1991 -1995. 
Taulukko 1 
ERITYISINDIKAATTORI 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten 
palkkojen ostovoiman keskimääräinen kehittyminen 
(1) @ G) ffl (5) _ (6) (Jl 
Päivämäärä Palkkojen 
mukauttaminen 
% t/t-1 % kertymä Kuluttajahintaindeksi 
% t/t-1 % kertymä Ostovoima 
(Erityisindikaattori) 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +4,1 
+4,8 
+1,9 
+1,0 
+3J +4,1 
+9,1 
+11,2 
+12,3 
+15,8 +4,8 
+4,2 
+3,2 
+3,0 
+2,9 +4,8 
+9,2 
+12,8 
+16,1 
+19,4 -0,7 
+0,6 
-1,3 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-0,1 
-1,4 
-3,3 
-3,1 
% t/t-1 : Muutos prosenttiyksikköinä edelliseen vuoteen verrattuna 
% kertymä: Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
20 
10 
•10 
-20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS Kuluttalahintaindeksl 
~~+*9,ï ,^Mr: • -+-f6,1 ---•+19,4 
--•+15,8 
Palkkojen 
mukauttaminen 
• _3 3— 
Ostovoima (Erityisindikaattori) 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
Erityisindikaattorin laskentamenetelmä perustuu pääasiassa neuvoston päätöksiin 
(henkilöstösääntöjen liite XI). Käytännön soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on 
määritellyt «henkilöstösääntöjen 65 artiklan» työryhmä, jonka puheenjohtajana toimii Eurostat. 
Kaikki laskelmat perustuvat jäsenvaltioiden hallintojen toimivaltaisten yksikköjen Eurostatille 
toimittamiin tietoihin, jotka koskevat keskushallinnon palveluksessa olevan henkilöstön palkkoja 
kuluvan vuoden 1 päivänä heinäkuuta. 
Kyse on otoksista, sillä palkkatiedot koskevat yleensä tärkeimpien palkkaluokkien alimpia ja 
ylimpiä tasoja sekä naimattomia virkamiehiä ja sellaisia naimisissa olevia virkamiehiä, joilla on 
kaksi huollettavaa lasta. 
Vuosien 1994 - 1995 erityisindikaattorissa on jo otettu huomioon Suomessa, Itävallassa ja 
Ruotsissa tapahtunut kehitys mutta vain 50-prosenttisesti painotettuna (liittyminen Euroopan 
unioniin 1.1.1995). 
Taulukossa 2 esitetään kehitys eri maissa: 
Taulukko 2 
ERITYISINDIKAATTORI JÄSENMAITTAIN (1.7.90 -1.7.95) 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten 
palkkojen ostovoiman kehittyminen 
(1) (2) (3) (4) (5) 
Maa 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
ERITYIS 
A 
FIN 
S Nettopalkkojen 
nimellinen muutos 
(%) 
+17.7 
+12.7 
+13.5 
+44.9 
+21,7 
+13,8 
+26.7 
+ 13.5 
+35.6 
+10.8 
+46.9 
+19,1 
INDIKAATTORI (1.7. 
+2.3 
+ 1,4 
+1.3 Kuluttajahintaindeksin 
muutos 
(%) 
+13.6 
+10.9 
+18.1 
+90.3 
+29.5 
+ 12.2 
+13,6 
+28.7 
+ 15.8 
+15.7 
+42.6 
+ 18.0 
94-1.7.95) 
+2.6 
+ 1.0 
+3.0 Nettopalkkojen 
todellinen muutos 
(%) 
+3.8 
+1.6 
-3.8 
-23.8 
-5.8 
+1,5 
+ 11,5 
-11.9 
+17.1 
-4.3 
+3,0 
+1,0 
-0.3 
+0.4 
-1.7 Painotuskerroin 
vuonna 1995 
(%) 
4.1 
1.7 
26,3 
0,8 
5.0 
24,6 
0.7 
16.1 
0.2 
3.0 
2,3 
13,2 
1,2 
0.4 
0,7 
ERITYISINDIKAATTORI (1.7.90-1.7.95) 
EU +15.8 +19.4 -3.1 100.0 
1.1.1995 saakka EUR12, ja sen jälkeen EUR15 
Kumulatiiviset reaaliarvot (4) lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
pyöristykset saattavat aiheuttaa eroavaisuuksia kumulatiivisten arvojen (2) ia (3) välillä. 
2.1.2. Tarkastusindikaattori 
LiitteessäXI määrätään keskushallintojen henkilöä kohti ilmoitettujen palkkojen reaalikehityksen 
käyttämisestä erityisbruttoindikaattorin tarkastusindikaattorina. 
Taulukossa 3 esitetään vertailu näiden kahden indikaattorin kehityksestä. 
Taulukko 3 
TARKASTUSINDIKAATTORI 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien virkamiesten 
bruttopalkkojen ostovoiman kehittyminen 
_m & ® g* (5) (6) <&_ 
Päivämäärä Erityisbruttoindikaattori 
% t/t-1 % kertymä Tarkastusindikaattori 
% t/t-1 % kertymä Ero 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +0,0 
+0,1 
-0,5 
-2,4 
+1,8 +0,0 
+0,1 
-0,4 
-2,8 
•1,0 +2,7 
+4,5 
+2,6 
-0,1 
+0,9 +2,7 
+7,3 
+10,1 
+10,0 
+11,0 -2,6 
-4,2 
-3,0 
-2,3 
+0,9 -2,6 
-6,7 
-9,5 
-11,6 
-10,8 
Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
20 
10 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS 
-20 -+7,3" ••-+10,-1-Tarkastusindikaattori 
•+10-.0 *±A^L 
Erityisbruttoindikaattori 
Öj4---_ _-•_! o 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
7 -
2.2. Elinkustannusten kehittyminen Brysselissä 
Elinkustannusten kehittyminen mitataan yhdistelmäindeksillä (composite index), josta: 
75 prosenttia muodostuu Brysselissä työskentelevien Euroopan unionin 
virkamiesten yhteisindeksistä; 
25 prosenttia muodostuu Brysselin kuluttajahintaindeksistä. 
Taulukko 4 
ill Elinkustannusten kehittyminen Brysselissä 
J2) (3) (4) (5} (6]_ ill 
Päivämäärä Brysselin yhteisindeksi 
% t/t-1 % kertymä Brysselin 
kuluttajahintaindeksi 
% t/t-1 % kertymä Brysselin 
yhdistelmäindeksi 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +4,2 
+3,6 
+2,1 
+2,3 
+0,8 +4,2 
+8,0 
+10,2 
+12,8 
+13,7 +3,9 
+3,3 
+2,4 
+2,7 
+L1 +3,9 
+7,3 
+9,9 
+12,9 
+14.3 +4,1 
+3,5 
+2,2 
+2,4 
+0,9 +4,1 
+7,7 
+10,1 
+12,8 
+13,8 
Brysselin yhdistelmäindeksi (6) = 75 % Brysselin yhteisindeksistä (2) + 25 % Brysselin kuluttajahintaindeksistä ( 
Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
30 
20 
10 Kumulatiivinen prosenttimuutos 
Brysselin yhteisindeksi 
Brysselin kuluttajahintaindeksi 
Brysselin yhdistelmäindeksi 
" "-• • ' ~i +13,8 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
Indeksit lasketaan yhdessä Belgian valtiovarainministeriön kanssa. Yhteisindeksillä mitataan 
Brysselissä työskentelevien Euroopan unionin toimielinten virkamiesten elinkustannusten 
kehittymistä, kun taas Brysselin kuluttajahintaindeksillä mitataan yleisemmin elinkustannuksia 
Belgian pääkaupungissa. 
Yhteisindeksin laskemisessa käytetty painotus 173 perusindeksin kokoamiseksi on peräisin 
Brysselissä työskentelevien yhteisön virkamiesten kotitalouksia koskevasta tutkimuksesta, kun 
taas Belgian indeksissä käytetyt painotukset ovat peräisin Belgian kansallisen tilastointiviraston 
valikoiduille belgialaisille perheille tekemään kotitaloustutkimukseen. 
Yhteisindeksin laskemisessa vuokria koskeva indeksi on lisäksi korvattu vastaavalla Eurostatin 
laskemalla indeksillä, joka perustuu Brysselissä työskenteleviä yhteisön virkamiehiä koskevaan 
vuosittaiseen tutkimukseen. 
-8 
2.3. Elinkustannusten kehittyminen muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 
2.3.1. Taloudelliset pariteetit 
Liitteessä XI olevassa 1 artiklan 3 kohdassa määrätään, että «a) Tilastotoimisto laskee 
kansallisten toimielinten kanssa taloudelliset pariteetit, joiden perusteella laaditaan 
jäsenvaltioiden pääkaupungeissa ja tietyissä muissa 9 artiklassa säädetyissä asemapaikoissa 
palveluksessa oleville Euroopan yhteisöjen virkamiehille maksettujen palkkojen ostovoiman 
vastaavuus suhteessa Brysselissä olevaan ostovoimaan». 
Taloudellinen pariteetti on siis kansallisessa valuutassa ilmaistu määrä, jonka kuluttaja 
tarvitsee ostaakseen kotipaikassaan yhtä suuren määrän hyödykkeitä ja palveluja kuin hän 
voisi ostaa Brysselissä yhdellä Belgian frangilla. 
Taulukossa 5 esitetään taloudellisten pariteettien kehitys: 
Taulukko 5 
iH J2L TALOUDELLISET PARITEETIT 
(3) Œ ÊL JSL JEL 
MAA/PAIKKA 1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 % 95/91 
B 
DK 
D(Berliini) 
Bonn 
Karlsruhe 
Munchen 
GR 
E 
F 
IR 
I 
Varese 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Culham 1 
0,23145 
0,051095 * 
0,045743 
0,044747 * 
0,050291 
4,1453 
3,1897 
0,18617 
0,017600 
40,556 
37,424 
0,053563 
3,6093 
0,019399 
0,016929 1 
0,22602 
0,052053 * 
0,046686 
0,045974 * 
0,051495 
4,7891 
3,3062 
0,18703 
0,017838 
41,694 
38,893 
0,055358 1 
0,23175 
0,054986 * 
0,048548 
0,048764 * 
0,053788 
5,5159 
3,4770 
0,19031 
0,018256 
44,756 
41,709 
0,055442 
3,8702 4,1109 
0,020171 
0,017241 0,020582 
0,018072 1 
0,22931 
0,054036 
0,049267 
0,048398 
0,053520 
5,8780 
3,5112 
0,18840 
0,018464 
45,218 
43,315 
0,056037 
0,37963 
4,0149 
0,17527 
0,24010 
0,021103 
0,018030 1 
0,23354 
0,053954 
0,049032 
0,048641 
0,053612 
6,3003 
3,6192 
0,18894 
0,018926 
46,671 
44,812 
0,056253 
0,38860 
4,1809 
0,17760 
0,24490 
0,022178 
0,018502 +0,9 
+5,6 
+7,2 
+8,7 
+6,6 
+52,0 
+13,5 
+1,5 
+7,5 
+15,1 
+19,7 
+5,0 
+15,8 
+14,3 
+9,3 
* komission ehdotusta neuvostolle ei ole hyväksytty; käytetään Bonnin pariteettia 
Samassa 1 artiklan 3 kohdassa määrätään, että: «b) Taloudelliset pariteetit lasketaan siten, 
että kaikki perustekijät voidaan tarkistaa suoralla tutkimuksella vähintään joka viides vuosi.». 
Käytännössä laskelmat tehdään: 
tarkistamalla vuosittain kolmannes peruspariteeteista liittämällä mukaan uusista 
tutkimuksista peräisin olevat hinnat; 
ajantasaistamalla peruspariteetit yksityiskohtaisilla indekseillä. 
- 9 -
Taloudellinen pariteetti määrittää palkan kansallisessa valuutassa ajantasaistamalla seuraavat 
kaksi tekijää: 
palkan vuosittaisen valuuttakertoimen (heinäkuun valuuttakerroin) ja 
korjauskertoimen (taloudellisen pariteetin ja valuuttakertoimen välinen suhde). 
2.3.2. Valuuttakerroin 
Taulukossa 6 esitetään, että tietyt valuuttakertoimet ovat vaihdelleet voimakkaasti Belgian 
frangiin verrattuna kyseisen ajanjakson aikana. 
Taulukko 6 
ill J2L PALKKOJEN VALUUTTAKERROIN' 
O) 14} (5) JSL 
1FB= 1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 % 95/91 
FB 
DKR 
DM 
DRA 
PTA 
FF 
IRL 
LIT 
HFL 
OS 
ESC 
FMK 
SKR 
UKL 1 
0,18774 
0,048544 
5,3189 
3,0482 
0,16479 
0,018151 
36,148 
0,054692 
4,2335 1 
0,18665 
0,048593 
5,9133 
3,0703 
0,16337 
0,018230 
36,767 
0,054765 
4,0512 1 
0,18699 
0,048650 
6,6260 
3,7205 
0,16389 
0,019945 
44,236 
0,054558 
4,6281 
0,016567 0,016756 0,019187 1 
0,19059 
0,048515 
7,3282 
3,9920 
0,16642 
0,020048 
47,987 
0,054413 
0,34123 
4,9903 
0,16114 
0,23386 
0,019784 1 
0,18984 
0,048638 
7,9001 
4,2517 
0,17057 
0,021333 
57,113 
0,054490 
0,34204 
5,1390102 
0,14923 
0,25372 
0,022033 +1,1 
+0,2 
+48,5 
+39,5 
+3,5 
+17,5 
+58,0 
-0,4 
+21,4 
+33.0 
henkilöstösääntöjen 63 artikla: valuuttakerroin EY:n yleisen talousarvion toteuttamiseksi 1. heinäkuuta" 
- 10 
2.3.3. Korjauskerroin 
Korjauskerroin on sama kuin taloudellisen pariteetin ja valuuttakertoimen välinen suhde. 
Se vastaa näin ollen Belgian frangeissa sitä määrää, joka tarvitaan paikan päällä, heinäkuun 
palkkatariffin mukaan, sellaisten tavaroiden ostamiseen, jotka maksaisivat 100 Belgian frangia 
Brysselissä. 
Korjauskertoimet taulukossa 7 osoittavat kunkin vuoden heinäkuussa vallitsevan suhteen muilla 
paikkakunnilla maksettujen ja Brysselissä maksettujen palkkojen välillä. 
Taulukko 7 
J2L KORJAUSKERROIN 
JSL (7) 
MAA/PAIKKA 1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 % 95/91 
B/L 
DK 
D(Berliini) 
Bonn 
Karlsruhe 
Munchen 
GR 
E 
F 
IR 
I 
Varese 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
Culham 100,0 
123,3 
105,3 
94,2 
92,2 
103,6 
77,9 
104,6 
113,0 
97,0 
112,2 
103,5 
97,9 
85,3 
117,1 
102,2 100,0 
121,1 
107,1 * 
96,1 
94,6 * 
106,0 
81,0 
107,7 
114,5 
97,8 
113,4 
105,8 
101,1 
95,5 
120,4 
102,9 100,0 
123,9 
113,0 
99,8 
100,2 
110,6 
83,2 
93,5 
116,1 
91,5 
101,2 
94,3 
101,6 
88,8 
107,3 
94,2 100,0 
120,3 
111,4 
101,6 
99,8 
110,3 
80,2 
88,0 
113,2 
92,1 
94,2 
90,3 
103,0 
111,3 
80,5 
108,8 
102,7 
106,7 
91,1 100,0 
123,0 
110,9 
100,8 
100,0 
110,2 
79,7 
85,1 
110,8 
88,7 
81,7 
78,5 
103,2 
113,6 
81,4 
119,0 
96,5 
100,7 
84,0 -0,2 
+5,3 
+7,0 
+8,5 
+6,4 
+2,3 
-18,6 
-1,9 
-8,6 
-27,2 
-24,2 
+5,4 
-4,6 
-14,0 
-17,8 
* Komission ehdotusta neuvostolle ei ole hyväksytty; käytetään Bonnin korjauskerrointa 
Heinäkuun 1. päivästä 1994 alkaen Saksaan sovelletaan Berliinin korjauskerrointa, minkä 
vuoksi Karlsruhelle ja Bonnille laaditaan korjauskertoimet. 
Tammikuun 1. päivästä 1995 alkaen Suomeen, Itävaltaan ja Ruotsiin sovellettavat 
korjauskertoimet on jo laskettu liitteen XI mukaisesti. 
Monet korjauskertoimet ovat laskeneet merkittävästi lähinnä valuuttakertoimien nousemisen 
vuoksi (kansalliset rahayksiköt suhteessa Belgian frangiin). 
11 -
3. MENETELMÄN SOVELTAMINEN 
3.1. Vuosittainen tarkistus 
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että «Neuvosto 
päättää ennen kunkin vuoden päättymistä komission ehdottamista ja 1 jaksossa säädettyihin 
tekijöihin perustuvista palkkojen mukautuksista, joita sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta alkaen 
ja henkilöstösääntöjen 65 artiklan 3 kohdan mukaisesti.». 
Nämä mukautukset (katso 3.6.) tehdään tavallisesti joulukuussa. 
3.2. Liikaa maksettujen määrien takaisinperintää koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
Uusien korjauskertoimien vahvistaminen vuoden lopulla takautuvasti 1 päivästä heinäkuuta 
saattaa aiheuttaa takautuvia mukautuksia niin palkkojen ja eläkkeiden korotuksiin kuin 
alennuksiinkin. Näin ollen palkkojen mukautuksia koskeviin asetuksiin onkin vuodesta 1994 
alkaen päätetty liittää säännös, jonka avulla palkkoja ja eläkkeitä voidaan joko korottaa 
taannehtivasti niiden noustessa tai periä takaisin liikaa maksettuja määriä palkkojen ja 
eläkkeiden laskiessa. 
Toimielimet ovat ottaneet käyttöön näiden säännösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat 
toimenpiteet. 
3.3. Tilapäinen tarkistus 
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 4 artiklan 1 kohdassa määrätään, että 
«Henkilöstösääntöjen 65 artiklan 2 kohdassa säädetyistä tilapäisistä mukautuksista, jotka tule­
vat voimaan 1 päivänä tammikuuta, päätetään elinkustannusten merkittävän muutoksen perus­
teella, jos kynnysarvo on saavutettu ja ottaen huomioon ostovoiman kehittyminen kyseisen 
viitejakson aikana.». 
Tällaisia tilapäisiä mukautuksia on tehty Italialle, Kreikalle, Espanjalle ja Portugalille. 
3.4. Palvelukseenottoa koskevat tarpeet 
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 2 artiklassa määrätään, että «Komissio laatii ennen 
vuoden 1992 loppua ja sen jälkeen joka kolmas vuosi yksityiskohtaisen kertomuksen 
toimielimien palvelukseenottoa koskevista tarpeista, jonka komissio antaa neuvostolle ja Euroo­
pan parlamentille. Kyseisen kertomuksen perustella komissio antaa tarvittaessa neuvostolle 
kaikkiin aiheellisiin tekijöihin perustuvat ehdotukset kuultuaan muita toimielimiä henkilöstösään­
töjen säännösten mukaisesti.». 
Toinen kertomus, SEC(95)2298, annettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille 27.12.1995. 
12 
3.5. Poikkeuslauseke 
Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 10 artiklassa määrätään, että «Jos yhteisössä on 
tapahtunut taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen vakava ja äkillinen heikentyminen, joka on arvi­
oitu komission tätä tarkoitusta varten antamien objektiivisten tietojen perusteella, komissio voi 
kuultuaan muita toimielimiä henkilöstösääntöjen säännösten mukaisesti tehdä aiheellisia ehdo­
tuksia neuvostolle, joka tekee päätöksen määräenemmistöllä kuultuaan muita toimielimiä, joita 
asia koskee, Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn 
menettelyn mukaisesti.». 
Neuvostolle 27.6.1994 antamassaan kertomuksessa SEC(94)1027 komissio katsoo, että 
taloudellisen tilanteen kehitys oli jo heijastunut erityisindikaattorin kautta kansallisten 
virkamiesten palkkoihin ja täten myös kansainvälisten virkamiesten palkkoihin. 
- 13 
3.6. Tulokset vuonna 1991 käytetyn menetelmän soveltamisesta 
3.6.1. Peruspalkkataulukonmukautustentavoitteenaontaata, että yhteisön virkamiesten 
ostovoima kehittyy samansuuntaisesti kansallisten virkamiesten ostovoiman 
kanssa 
Brysselin elinkustannusten kehittyminen, joka mitattiin yhdistelmäindeksillä, oli +13,8 
prosenttia. 
Kansallisen virkamiehistön ostovoiman keskimääräinen kehittyminen Euroopan unionissa 
erityisindikaattorilla mitattuna oli -3,1 prosenttia. 
Peruspalkkoja Belgian frangeissa kuvaavan taulukon mukauttaminen näiden kahden tekijän 
vuoksi oli +10,4prosenttia. 
Taulukossa 8 esitetään tämä laskelma joka vuodelta, sekä kertyneet tulokset. 
Taulukko 8 
EU:n toimielinten virkamiesten peruspalkkataulukon mukauttaminen (7) 
ILL m. M. SSL JSL JSL HL 
Päivämäärä Brysselin 
yhdistelmäindeksi 
% t/t-1 % kertymä Erityisindikaattori 
% t/t-1 % kertymä Peruspalkkataulukon 
mukauttaminen 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +4,1 
+3,5 
+2,2 
+2,4 
+0,9 +4,1 
+7,7 
+10,1 
+12,8 
+13,8 -0,7 
+0,6 
-1,3 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-0,1 
-1,4 
-3,3 
-3,1 +3,4 
+4,1 
+0,9 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+7,6 
+8,6 
+9,2 
+10,4 
(7) Peruspalkan mukauttaminen = ( (100+ Brysselin yhdistelmäindeksi(2)) x (100+erityisindikaattori (4)) /100) -100 
(3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
20 
•10 
-20 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS 
—+*¥• 
Peruspalkkataulukon mukauttaminen Brysselin yhdistelmäindeksi 
-*+-1-2,8 •+13,8 
*^40_+ 
*^,T '•-Ori #H;4 trityisindikaattori 
--S-,3- '•-3,1 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
14-
3.6.2. Kansallisessa valuutassa tehdyn mukautuksen avulla on voitu taata ostovoiman 
vastaavuutta Brysselin palkkojen kanssa koskeva periaate 
Useimmissa maissa devalvaatio Belgian frangin arvoon verrattuna on ollut suurempi 
kuin inflaatioprosentin ero kyseisten maiden ja Belgian välillä (katso taulukot 5 ja 6). 
Tämän vuoksi muiden paikkakuntien ja Brysselin välinen hintasuhde on pienentynyt, 
mikä on näkynyt muiden paikkakuntien keskimääräisen korjauskertoimen 
pienentymisenä 102,5 prosentista 86,6 prosenttiin. 
Ostovoiman vastaavuusperiaatteen takaamiseksi myös muilla paikkakunnilla ja 
Brysselissä maksettujen palkkojen välistä suhdetta on kavennettu. 
Tämä esitetään taulukossa 9: 
Taulukko 9 
120 
115 
110 f 
105 
100 
95 + 
90 
85 
80 Keskimääräinen korjauskerroin, joka on painotettu Belgian ja 
Luxemburgin 
ulkopuolella tvöskentelevien virkamiesten lukumäärällä 
86,6 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
- 15 
4. SOVITTELURATKAISUUN PERUSTUVAN MENETELMÄN KORVAAMINEN 
4.1. Tilapäinen maksu 
Samalla kun neuvosto hyväksyi menetelmän, se otti käyttöön tilapäisen maksun toisistaan 
riippuvaisena osana kokonaisratkaisua. Tämän maksun taso, yksityiskohtaiset säännöt sekä 
sen voimaantulo-ja päättymispäivä neuvoteltiin samassa yhteydessä. Tilapäinen maksu lisättiin 
henkilöstösääntöihin 66 a artiklana (neuvoston asetus EHTY, ETY, Euratom N:o 3831/91, 
annettu 19 päivänä joulukuuta 1991), ja sen voimassaolo lakkaa samaan aikaan kuin 
menetelmän. 
Kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdassa määrätään, että: 
«Otetaan käyttöön tilapäisesti 1 päivästä tammikuuta 1992 alkaen ja 1 päivään heinäkuuta 
2001 asti toimenpide, jäljempänä 'tilapäinen maksu', jota sovelletaan Euroopan yhteisöjen sen 
palveluksessa oleville virkamiehille maksamiin palkkoihin, poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY, 
Euratom, EHTY) N:o 260/68 3 artiklan 1 kohdassa säädetään. 
2. a) Tilapäinen maksu, jota sovelletaan 3 kohdassa tarkoitettuun veron perusteeseen, 
vahvistetaan 5,83 prosentiksi, 
b) Neuvosto voi kuultuaan muita toimielimiä, joita asia koskee, Euroopan yhteisöjen 
yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 24 
artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tarkistaa tarvittaessa a 
alakohdassa tarkoitetun tilapäisen maksun määrän henkilöstösääntöjen liitteessä 
XI olevan 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun arvioinnin yhteydessä komission 
kertomuksen ja mahdollisen ehdotuksen perusteella. 1». 
Tämän toimenpiteen vuoksi ostovoima laski keskimäärin noin 2,9 prosenttia. 
4.2. Eläkemaksun korottaminen 
Neuvosto katsoi, että neuvotteluista johtuneen kokonaisratkaisun perusteella ja 
eläkejärjestelmän tasapainon säilyttämiseksi oli suotavaa nostaa henkilöstön osuutta tämän 
järjestelmän maksuissa. Tämän vuoksi henkilöstösääntöjen 83 artiklan 2 kohdassa oleva 6,75 
prosenttiosuus muutettiin 8,25 prosentiksi 19 päivänä joulukuuta 1991 annetulla neuvoston 
asetuksella EHTY, ETY, Euratom N:o 383291. 
Tämän toimenpiteen vuoksi ostovoima laski keskimäärin noin 1,3 prosenttia. 
16 
5. PALKKOJEN KEHITTYMINEN VUOSINA 1991-1995 
5.1. Palkkojen kehittyminen Brysselissä ja Luxemburgissa 
Taloudellisten suhdanteiden vaikutus heijastui Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiesten 
palkkoihin ja näin ollen samanaikaisesti myös Euroopan unionin toimielinten virkamiesten 
palkkoihin. 
Lisätoimenpiteiden vuoksi (tilapäinen maksu, eläkemaksujen korottaminen) Euroopan unionin 
toimielinten virkamiesten ostovoima laski kuitenkin enemmän kuin samansuuntainen 
kehittyminen olisi edellyttänyt. 
Belgian frangeissa ilmoitettujen palkkojen kehittyminen Brysselissä ja Luxemburgissa oli näin 
ollen seuraava: 
Taulukko 10 
EU:n toimielimien virkamiesten palkkojen kehittyminen 
i!) m (3) , (*) (5) , (6) m. 
Päivämäärä Peruspalkkataulukon 
mukauttaminen 
% t/t-1 % kertymä Maksujen kehittyminen 
% t/t-1 % kertymä Palkkojen 
mukauttaminen 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +3,4 
+4,1 
+0,9 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+7,6 
+8,6 
+9,2 
+10,4 •2,9 
-1,3 -2,9 
-4,2 
-4,2 
-4? +3,4 
+1,1 
-0,5 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+4,5 
+4,0 
+4,5 
+5,7 
(4) - Tilapäinen maksu: voimassa 1.1.92 alkaen 
- Eläkemaksun korottaminen: voimassa 1.1.93 alkaen 
(6) Palkkojen mukauttaminen = ( (100+ Peruspalkan mukauttaminen(2)) x (100+Maksujen mukauttaminen (4)) /100 ) -100 
(3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
20 
10 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS 
-10 
-20 Peruspalkkataulukon mukauttaminen 
—"14,5 -••+9^-+10,4 
+5,7 
+0,0.. Palkkojen mukauttaminen 
-2:9 •4;2 --••-4,2- «-4,2 
Maksujen kehittyminen 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
- 17 
5.2. Palkat muilla paikkakunnilla Brysseliin verrattuna 
Muiden paikkakuntien keskimääräiset palkat Brysseliin verrattuna olivat seuraavat: 
Taulukko 11 
Keskimääräinen korjauskerroin, joka on painotettu Belgian ja Luxemburgin 
ulkopuolella työskentelevien virkamiesten lukumäärällä 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 1.7.94 1.7.95 
102,5 104.6 97.5 94,5 86,6 
5.3. Palkkojen ostovoiman kehittyminen 
Verrattaessa Brysselissä työskentelevien Euroopan unionin toimielinten virkamiesten palkkojen 
kehittymistä (+5,7 %) elinkustannusten kehittymiseen (+13,8 %) virkamiesten palkkojen 
ostovoima on laskenut 7,1 prosenttia. 
Ostovoiman lasku esitetään taulukossa 12: 
Taulukko 12 
Euroopan unionin toimielimien virkamiesten palkkojen ostovoiman 
suhteellinen muutos 
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) 
Päivämäärä Palkkojen 
mukauttaminen 
% t/t-1 % kertymä Brysselin 
yhdistelmäindeksi 
% t/t-1 % kertymä Ostovoima 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 +3,4 
+1,1 
-0,5 
+0,5 
+1,1 +3,4 
+4,5 
+4,0 
+4,5 
+5J_ +4,1 
+3,5 
+2,2 
+2,4 
+0,9 +4,1 
+7,7 
+10,1 
+12,8 
+13.8 -0,7 
-2,3 
-2,6 
-1,9 
+0,2 -0,7 
-3,0 
-5,5 
-7,3 
JA 
(3) - Tilapäinen maksu: voimassa 1.1.92 alkaen 
- Eläkemaksun korottaminen: voimassa 1.1.93 alkaen 
(7) Ostovoima = 100x (100+Mukautus (3))/(100+ Brysselin yhdistelmäindeksi(5))-100 
(3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
20 
10 KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS 
•10 
-20 Brysselin yhdistelmäindeksi 
*HX-•-•-+7,7" •-+Î0.Ï +-T2.8-•+13,8 
Palkkojen mukauttaminen 
• *4# -«-+-4,-5 +5,7 
Ostovoima 
-=73 "-7,1 
1.7.91 1.7.92 1.7.93 
-43-1.7.94 1.7.95 
5.4. Vertailu kansallisten virkamiesten ostovoiman kehittymiseen 
Jäsenvaltioiden virkamiesten ostovoima ja menetelmän vuoksi siis myös Euroopan unionin 
virkamiesten ostovoima on laskenut 3,1 prosenttia vuodesta 1991. 
Kun edelliseen lisätään vielä tilapäisen maksun (-2,9 %) ja eläkemaksujen korotuksen (-1,3 %) 
vaikutus, Euroopan unionin toimielinten virkamiesten ostovoima on laskenut viidessä vuodessa 
yhteensä 7,1 prosenttia. 
Taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen vaihtelun vaikutukset näkyivät Euroopan unionin 
toimielinten virkamiesten palkoissa kansallisten julkisen sektorin palkkamuutosten 
lisäksi myös ostovoiman ylimääräisenä heikkenemisenä. 
EU:n toimielimien ja jäsenvaltioiden virkamiesten palkkojen 
ostovoiman kehittyminen 
o) (?) (3) (4) (5) (6) (7) 
Päivämäärä EU:n jäsenvaltioiden 
virkamiesten palkat 
% t/t-1 % kertymä EU:n toimielimien 
virkamiesten palkat 
% t/t-1 % kertymä Erotus 
% t/t-1 % kertymä 
1.7.91 
1.7.92 
1.7.93 
1.7.94 
1.7.95 -0,7 
+0,6 
-1,3 
-1,9 
+0,2 •0,7 
-0,1 
•1,4 
•3,3 
^1 -0,7 
-2,3 
-2,6 
-1,9 
+0,2 -0,7 
•3,0 
-5,5 
-7,3 
-7,1 +0,0 
-2,9 
-1,3 
+0,0 
+0,0 +0,0 
-2,9 
-4,2 
-4,2 
J^2_ 
(6) Tilapäinen maksu: voimassa 1.1.92 alkaen 
Eläkemaksun korottaminen: voimassa 1.1.93 alkaen 
(3) (5) (7) Kumulatiiviset arvot lasketaan kertomalla vuosittaiset muutokset keskenään 
20 
10 OSTOVOIMAN KUMULATIIVINEN PROSENTTIMUUTOS 1 
^Tr: EU:n jäsenvaltioiden virkamiesten palkat 
•—+**^===^rr 
'•••--3,0..... ' "~~--*^S • -3,1 
1.7.91 
19 -
6. JOHTOPÄÄTÖKSET 
Henkilöstösääntöjen liite XI (menetelmä), josta neuvosto teki päätöksen kymmeneksi vuodeksi 
30 päivään kesäkuuta 2001 asti, on näin ollen kaikkien muiden asetusten ohella osa yhteisön 
säännöstöä, jonka noudattamista yhteisön toimielinten ja kaikkien jäsenvaltioiden on valvottava. 
Menetelmän arviointia edellytetään viidennen vuoden päättyessä. Kyse on puolueettomasta 
arvioinnista, jonka tarkoituksena on valvoa, onko ostovoiman samansuuntaisen kehittymisen 
periaatetta sovellettu oikein. 
Ainoastaan silloin jos huomataan, että menetelmää ei ole sovellettu oikein, voi komissio muita 
toimielimiä kuultuaan ehdottaa neuvostolle henkilöstösääntöjen muuttamista. 
Tulokset osoittavat, että: 
sekä Euroopan unionin toimielinten virkamiesten että kansallisten julkisen sektorin 
virkamiesten palkkojen ostovoima on heikentynyt (-3,1 %); 
ostovoima on heikentynyt lisää (-4,2 %) tilapäisen maksun ja eläkemaksun korotuksen 
vuoksi; 
tällä menettelyllä on säilytettiin henkilöstön työrauha. 
Komissio katsookin, että ehdotus menetelmän muuttamisesta vaikuttaisi vuonna 1991 käytyjen 
neuvottelujen tuloksena saavutetun sovitteluratkaisun pääasialliseen sisältöön sekä 
neuvotteluosapuolten tekemiin sitoumuksiin. 
Neuvottelujen tuloksesta poikkeaminen niissä saavutetuista tavoitteista huolimatta vaikuttaisi 
henkilöstön oikeutettuun luottamukseen toimielinten halukkuudesta noudattaa sitoumuksiaan, 
ja sillä olisi vakavia seurauksia toimielinten toiminnalle. 
Tästä syystä komissio katsookin, että ei ole perusteltua tehdä ehdotusta, jonka tarkoituksena 
olisi muuttaa ainoatakaan sovitteluratkaisun osatekijää. 
-20-
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 258 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI oi 
Luettelonumero : CB-CO-96-268-FI-C 
ISBN 92-78-05240-X 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
21