PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ehdotuksen tarkoituksena on tehdä joitakin kohdennettuja muutoksia unionin pelastuspalvelumekanismista, jäljempänä ’unionin mekanismi’, annettuun päätökseen N:o 1313/2013/EU, jäljempänä ’päätös’, jonka nojalla Euroopan unioni tukee, koordinoi ja täydentää jäsenvaltioiden toimia pelastuspalvelun alalla. Tarkoituksena on luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisy ja niihin varautuminen sekä avustustoimet unionissa ja sen ulkopuolella. Ehdotus pohjautuu solidaarisuuden ja vastuunjaon periaatteisiin, ja sen yleistavoitteena on varmistaa, että unioni voi tarjota kansalaisilleen Euroopassa ja sen ulkopuolella aiempaa parempaa kriisi- ja hätäapua. Tässä ehdotuksessa on otettu huomioon edistys, jota Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat saaneet aikaan käsitellessään komission ehdotusta COM(2019) 125 final ja neuvotellessaan siitä.

Unionin mekanismi on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi, jonka avulla voidaan saada käyttöön ja koordinoida osallistujamaiden toimittamaa apua kriiseissä unionin sisällä ja ulkopuolella. Se on konkreettinen osoitus solidaarisuudesta Euroopassa. Vastaavasti unioni aikoo helpottaa tilapäisesti hätätilanteen tukivälineen puitteissa potilaiden ja lääkintähenkilöstön siirtoa jäsenvaltioiden välillä. Tämä on olennainen panos, jolla saadaan aikaan konkreettista hyötyä, ottaen huomioon toimien rajatylittävä ulottuvuus. Covid-19-pandemia on kuitenkin osoittanut, että Euroopan unionin on valmistauduttava paremmin tulevaisuuden suuren mittaluokan hätätilanteisiin, ja samalla se on osoittanut nykyisen kehyksen rajoitukset. Koska yhteiskuntamme ovat samassa hätätilanteessa ja toisiinsa kytköksissä, niiden on vaikea auttaa toisiaan, mikä on osoittanut, että unionin tason toimia on tehostettava, kuten myös Eurooppa-neuvoston 26. maaliskuuta 2020 antamassa yhteisessä julkilausumassa kehotettiin.

Unionin mekanismi on tällä hetkellä täysin riippuvainen jäsenvaltioiden resursseista. Kuten viime kuukausien aikana on käynyt ilmi, tällä eurooppalaisen keskinäisen yhteisvastuullisuuden järjestelmällä on taipumus pettää, jos sama hätätilanne vaikuttaa samanaikaisesti kaikkiin tai useimpiin jäsenvaltioihin, minkä vuoksi ne ovat kyvyttömiä tarjoamaan toisilleen apua. Tällaisissa suuren mittaluokan ja vaikutuksiltaan merkittävissä hätätilanteissa unioni ei tällä hetkellä pysty toimimaan riittävän tehokkaasti näiden kriittisten puutteiden korjaamiseksi. Unionin kaikkien toimien tehokkuuden varmistaminen suuren mittaluokan hätätilanteissa edellyttää, että unioni voi toimia unionin tasolla joustavammin ja itsenäisemmin tilanteissa, joissa äärirajoillaan toimivat jäsenvaltiot eivät kykene siihen.

Komissio ehdottaa, että EU:n koko talousarvio valjastettaisiin investointien mobilisoimiseksi ja rahoitustuen käyttämistä etupainotteisesti elpymisen ratkaisevan tärkeinä ensimmäisinä vuosina. Näiden ehdotusten perustana ovat seuraavat:

• hätätilanteen Euroopan unionin elpymisväline poikkeuksellisena toimenpiteenä, joka perustuu SEUT-sopimuksen 122 artiklaan ja jonka rahoitus perustuu omia varoja koskevaan päätösehdotukseen sisältyvään valtuutukseen. Näillä varoilla voidaan toteuttaa nopeasti vaikuttavia toimenpiteitä elinkeinojen turvaamiseksi, ennaltaehkäisevien toimien lisäämiseksi sekä selviytymiskyvyn ja elpymisen vahvistamiseksi vastauksena kriisiin;

• lujitettu monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027.

Tätä taustaa vasten komissio ehdottaa, että tarkistetaan kohdennetusti unionin mekanismia koskevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan puuttua unionin mekanismin tämän hetken tärkeimpiin haasteisiin. Muutosten ansiosta unionin mekanismi voi toimia tehokkaammin ja tuloksellisemmin ja sen avulla voidaan korjata puutteita ja pelastaa ihmishenkiä. Konkreettisesti tässä ehdotuksessa esitettävillä muutoksilla on tarkoitus saavuttaa seuraavat tavoitteet:

a)vahvistetaan eri alat kattavaa ja yhteiskunnallista varautumista koskevaa lähestymistapaa ylikansallisten katastrofiriskien hallintaan, mukaan lukien perus- ja suunnitteluelementtien käyttöönotto Euroopan tasolla, ottaen huomioon, miten ilmastonmuutos vaikuttaa katastrofiriskiin;

b)varmistetaan, että komissio voi hankkia suoraan riittävän rescEU:n valmiuksien turvaverkon;

c)annetaan komissiolle logistiset valmiudet tarjota monikäyttöistä lentoliikennettä hätätilanteissa ja varmistetaan avun nopea kuljetus ja toimittaminen perille;

d)suunnitellaan joustavampi järjestelmä laajamittaisiin hätätilanteisiin vastaamiseksi;

e)tehostetaan EU:n hätäavun koordinointikeskuksen operatiivista koordinointi- ja seurantatehtävää, mikä tukee EU:n nopeaa ja tehokasta reagointia monenlaisiin kriiseihin unionissa ja sen ulkopuolella, täydentäen nykyisiä kriisinhallintamekanismeja ja noudattaen voimassa olevia toimielinten välisiä järjestelyjä;

f)mahdollistetaan valmiuteen unionin tasolla tehtävät lisäinvestoinnit ja yksinkertaistetaan edelleen talousarvion täytäntöönpanoa;

g)mahdollistetaan unionin pelastuspalvelumekanismin yhteydessä elpymis- ja palautumistoimenpiteiden toteuttaminen Euroopan unionin elpymisvälineestä peräisin olevilla määrärahoilla, joita pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.