(2)Bulgariaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Bulgarian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Bulgarian makrotaloudessa ei enää ole epätasapainoja. Rahoitussektorilla on ollut viime vuosina haavoittuvuustekijöitä, ja yritykset ovat olleet hyvin velkaantuneita ja niillä on ollut järjestämättömiä lainoja. Enää epätasapainoja ei ole havaittavissa, sillä johdonmukaiset politiikkatoimet ja suotuisa makrotaloudellinen tilanne ovat vähentäneet edelleen riskejä ja haavoittuvuuksia.

(3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi, vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Se on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on jo vakavia jälkiseurauksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

(4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

(5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

(6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

(7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoiden normaalia toimintaa, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltojärjestelmässä tarvitaan kriisivalmiutta, johon kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

(8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön. Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Bulgariaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

(9)Pandemian sosioekonomiset vaikutukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Bulgarian eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Vaikutukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski Bulgariassa, mikä pahentaa pääkaupungin ja muun maan sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välisten erojen jo havaittua kasvavaa suuntausta. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

(10)Bulgaria toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(11)Bulgariaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota.

(12)Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 2,1 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, heikkenevän 3,1 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 20,4 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 25,8 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

(13)Bulgaria on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Niihin sisältyy muun muassa terveydenhuolto- ja sosiaaliturvamenojen lisääminen sekä työllisyystukijärjestelmä vaikeuksissa olevien alojen tukemiseksi. Lisäksi Bulgaria on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa niiden arvioidaan olevan 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin sisältyvät muun muassa valtion omistaman Bulgarian kehityspankin antamat takaukset ja yhteisöveroa koskeva maksujen lykkääminen. Bulgarian toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa komission tiedonannossa esitettyjen suuntaviivojen mukaisia. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

(14)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Bulgarian julkisen talouden alijäämä on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 1,8 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen velan ennustetaan pysyvän alle 60 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2020 ja 2021.

(15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Bulgarian ennakoidaan vuonna 2020 ylittävän alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin kaikkien merkityksellisten tekijöiden arvioinnin perusteella, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä noudatetaan.

(16)Bulgaria ilmoitti 13 päivänä maaliskuuta 2020 samana päivänä alkaneesta hätätilasta, jonka oli tarkoitus päättyä 13 päivänä huhtikuuta 2020, mutta jota pidennettiin myöhemmin ensin 13 päivään toukokuuta 2020 ja sen jälkeen 14 päivään kesäkuuta 2020. Parlamentti hyväksyi 6 päivänä huhtikuuta 2020 hallituksen ehdotuksen valtion vuoden 2020 talousarvion muuttamiseksi. Uuden talousarvion alijäämä on 3,5 miljardia Bulgarian leviä (2,9 % suhteessa BKT:hen) kriisiin liittyvistä toimenpiteistä aiheutuvan menolisäyksen ja tulojen odotettavissa olevan 2,4 miljardin levin vähenemisen takia. Tarkoitus on viisinkertaistaa valtion liikkeeseen laskeman uuden velan enimmäismäärä 2,2 miljardista levistä 10 miljardiin leviin. Bulgaria otti useiden Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitettavien kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien puitteissa käyttöön yli 870 miljoonan levin rahoituspaketin, jolla tuetaan terveydenhuoltojärjestelmää ja puututaan pandemian sosioekonomisiin seurauksiin.

(17)Bulgaria on ottanut kriisin johdosta käyttöön työllisyystukitoimenpiteen, jossa valtio sitoutuu maksamaan 60 prosenttia työntekijän työtulosta ja siihen liittyvästä sosiaaliturvamaksusta enintään kolmen kuukauden ajan edellyttäen, että työnantaja maksaa erotuksen ja sitoutuu pitämään työntekijän palveluksessaan. Tukea voivat saada yritykset, joihin hätätilanteen takia määrätyt rajoitukset vaikuttavat suoraan. Tukikelpoisia ovat myös sellaiset muiden alojen yritykset, jotka voivat osoittaa tulojensa laskeneen maaliskuussa 2020 vähintään 20 prosenttia verrattuna maaliskuuhun 2019.

(18)Bulgarian kehityspankin pääomaa on kasvatettu talouden likviditeetin tukemiseksi. Yhteensä 500 miljardia leviä on kohdennettu portfoliovakuuksiin pankeille, jotta ne voivat tarjota yrityksille joustavampia lainaehtoja. Lisäksi yritysten lomauttamille työntekijöille tai itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettujen, enintään 4 500 levin korottomien lainojen takauksiin on osoitettu 200 miljoonaa leviä. Bulgarian kehityspankki aikoo myös toteuttaa 100 miljoonan euron takausjärjestelyn pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) myönnettäviä lainoja varten. Järjestely rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahaston alaisesta innovoinnin ja kilpailukyvyn toimenpideohjelmasta. Rahoitusvälineiden rahastonhoitaja Bulgariassa on tarkastellut salkkua ja mukauttaa yritystukea koskevat välineet vastaamaan tämänhetkistä talouden tilannetta. Bulgarian keskuspankki on ottanut käyttöön 9,3 miljardin levin toimenpidepaketin, jonka tarkoituksena on ylläpitää pankkijärjestelmän häiriönsietokykyä ja parantaa sen joustavuutta sekä vähentää rajoitusten kielteisiä vaikutuksia kansalaisiin ja yrityksiin.

(19)Kriisi on vaikuttanut vakavasti Bulgarian talouteen – sekä palvelualoihin että valmistusteollisuuteen. Kielteistä vaikutusta ovat pahentaneet kysynnän ja tarjonnan väheneminen sekä globaalien arvoketjujen häiriöt. Toimenpiteillä, joita hallitus on toteuttanut hätätilanteen johdosta, voidaan auttaa lieventämään kriisin vaikutuksia. Niiden ripeä ja tehokas täytäntöönpano ovat keskeisen tärkeitä työpaikkojen säilyttämiseksi ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja itsenäisten ammatinharjoittajien maksuvalmiuden parantamiseksi. Näitä toimenpiteitä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon pankkialan häiriönsietokyky. Bulgaria on komission suuntaviivojen mukaisesti poistanut henkilönsuojainten vientikiellot ja ottanut käyttöön ”vihreitä kaistoja” nopeuttaakseen tarkastuksia rajanylitysten yhteydessä.

(20)Covid-19-pandemia on rasittanut entisestään Bulgarian terveydenhuoltojärjestelmää, jolle oli jo aiemmin ominaista niukasta julkisesta rahoituksesta johtuva puutteellinen hoitoon pääsy, sairausvakuutusjärjestelmän huono kattavuus, vähäinen hoitajien määrä ja terveydenhuollon työntekijöiden epätasainen alueellinen jakautuminen. Näin ollen on aiheellista parantaa Bulgarian terveydenhuoltojärjestelmän yleistä selviytymiskykyä, saavutettavuutta ja kapasiteettia. Polikliinisen hoidon (yleissairaanhoidon ja erityissairaanhoidon) tarjonnan lisääminen, myös hyödyntämällä etävastaanottoja, vapauttaisi sairaalapaikkoja. Testausta ja hoitoja olisi oltava tarjolla kaikille sairausvakuutuksen laajuudesta riippumatta. Terveydenhuollon työntekijöiden tavoitettavuus ja terveydenhuoltopalvelujen asianmukainen saanti olisi varmistettava koko maassa. Perusterveydenhuollon, pitkäaikaishoidon ja avohoidon integrointi on keskeisen tärkeää vanhusten ja heikoimmassa asemassa olevien ryhmien kannalta.

(21)Komission ennusteen mukaan työttömyyden odotetaan kasvavan 7,0 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenevän 5,8 prosenttiin vuonna 2021. Työttömyys on hätätilanteen alusta lähtien lisääntynyt nopeasti hotelli-, ravintola- ja matkailualalla, suurissa kaupungeissa ja enintään keskiasteen tutkinnon suorittaneiden keskuudessa. Hallitus on hyväksynyt työpaikkojen säilyttämiseksi toimenpiteitä ja varsinkin työajan lyhentämisjärjestelyjä, jotka olisi pantava täytäntöön nopeasti ja joita olisi tehostettava. Tässä tilanteessa on perusteltua tarjota yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa laajaa tukea työnantajille ja työntekijöille, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan luettuina, jotta voidaan ehkäistä uudet työpaikkojen menetykset. Kansallisen työvoimaviraston kapasiteettia ja sen toteuttamia toimenpiteitä on vahvistettava, jotta voidaan torjua kriisin kielteisiä vaikutuksia työmarkkinoihin. Aktivointi-, täydennys- ja uudelleenkoulutustoimien lisääminen on olennaisen tärkeää, jotta ihmiset saadaan takaisin työelämään. Lisäksi työvoimaa on valmennettava kohtaamaan digitalisaatiosta johtuvat haasteet ja hyödyntämään sen tarjoamia mahdollisuuksia. Kriisillä saattaa olla huomattava vaikutus myös epävirallista työtä tekeviin työntekijöihin, joilla on heikot mahdollisuudet saada terveydenhuoltopalveluja ja sosiaalista suojelua. Kohdennetuilla politiikkatoimilla voitaisiin estää sosiaaliturvaa vailla olevia työntekijöitä ja heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä vajoamasta syvemmälle köyhyyteen sekä parantaa heidän toimeentuloaan talouden elpymisen aikana.

(22)Covid-19-kriisi vaikuttaa suhteettoman voimakkaasti haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja pahentaa jo olemassa olevia yhteiskunnallisia haasteita. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten osuus oli suuri jo ennen kriisiä varsinkin lasten, vanhusten, vammaisten ja romanien keskuudessa. Sosiaalisilla tulonsiirroilla ei juuri ole kyetty vähentämään köyhyyttä. Tuloerot ovat Bulgariassa olleet EU:n suurimpia, eikä vero- ja etuusjärjestelmillä ole juuri pystytty kaventamaan eroja. Kriisi edellyttää toimenpiteitä jo edellisvuosina havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Erityisesti tämä koskee vähimmäistulojärjestelmää, jonka kyky nostaa tuensaajia pois köyhyydestä on EU:n heikoimpia. Useat jo aiemmin havaitut haasteet, kuten sosiaaliturvan varmistaminen kaikille, myös epätyypillistä työtä tekeville, itsenäisille ammatinharjoittajille ja pienituloisille kotitalouksille, toimeentulotuen, elintarvikkeiden saannin ja riittävien sosiaalipalvelujen varmistaminen sekä hätämajoituksen ja tuen tarjoaminen kodittomille, ovat edelleen ajankohtaisia. Sosiaalipalvelujen uudistamisella voitaisiin osaltaan vakauttaa järjestelmää, ja terveys- ja sosiaalipalvelujen välistä yhteistyötä tehostamalla voitaisiin saavuttaa paremmin ne, jotka eivät kykene huolehtimaan itsestään tai joilla on jonkinlainen vamma. Monet romanitaloudet kärsivät jo ennen kriisiä syvästä köyhyydestä ja tarvitsevat nyt sovittelupalveluja, muita elintärkeitä palveluja ja tukea.