Tarkasteltuaan tässä kertomuksessa esitettyjä havaintoja, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion viranomaisten asetuksen (EU) N:o 1173/2011 voimaan tullessa 13. joulukuuta 2011 alkaneella ja tutkinnan käynnistämiseen 3. toukokuuta 2016 päättyneellä jaksolla noudattamaa toimintatapaa, komissio on päättänyt antaa neuvostolle suosituksen sakon määräämisestä Itävallan tasavallalle asetuksen (EU) N:o 1173/2011 mukaisesti.

Tärkeimmät päätelmät ovat, että Salzburgin osavaltiossa ilmeni usean vuoden ajan vakavia sääntöjenvastaisuuksia rahoitustaloustoimia ja muita taloustoimia koskevien tietojen keräämisessä, tarkastamisessa ja ilmoittamisessa. Osavaltiossa erityisesti salattiin pankkitilejä sekä varallisuutta ja niiden edellyttämää rahoitusta, mikä johti loppujen lopuksi EMU-kriteerien mukaisen velan kannalta olennaisten velkojen salaamiseen ja virheelliseen ilmoittamiseen. Törkeän tuottamuksellista oli se, että julkista tilinpitoa koskevia sääntöjä ei noudatettu, valvontaa ei ollut, rahoitustaloustoimista ja muista taloustoimista ei ilmoitettu asianmukaisesti eikä Itävallan tilintarkastustuomioistuimen suosituksia noudatettu. Lisäksi asiakirjoja vääristeltiin tahallisesti ja kansallisille tilastoviranomaisille ja Itävallan tilintarkastustuomioistuimelle (RH) lähetettiin tahallisesti harhaanjohtavia tietoja. Sen seurauksena Itävalta ilmoitti komissiolle (Eurostatille) ainakin viiden vuoden ajan todellista pienemmän julkisen velan. Tämä merkitsi sitä, että asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla vääristeltiin velkaa koskevia tietoja, jotka ovat olennaisia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 121 ja 126 artiklan soveltamisen sekä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (SEU-sopimus) ja SEUT-sopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan N:o 12 soveltamisen kannalta. Toisin sanoen Itävallan tasavallan EMU-kriteerien mukaista velkaa vääristeltiin. Itävallan julkisen velan vääristely oli vuoden 2012 lopussa kokonaismäärältään 1 192 miljoonaa euroa.

Tässä kertomuksessa esitellään havainnot, jotka komissio on tehnyt kyseisen tutkinnan perusteella, sekä näitä havaintoja tukevat olennaiset tosiseikat. Itävallan tasavallan komission alustavista havainnoista toimittamat kirjalliset huomautukset ovat tämän kertomuksen mukana olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteenä. Huomautukset on otettu asianmukaisesti huomioon siltä osin kuin sen on katsottu olevan tarkoituksenmukaista. Kertomuksessa kuvataan tarkasti, mitkä olivat tärkeimmät syyt huhtikuussa 2014 annetussa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa esitettyihin Itävallan valtionvelan tarkistuksiin, joiden yhteissumma oli 1 192 miljoonaa euroa vuonna 2012, 879 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja 523 miljoonaa euroa vuonna 2010. Kuvaus perustuu Salzburgin osavaltion rahoitustaloustoimia koskevien tietojen keräämistä ja tarkastamista ja ilmoittamista koskevaan analyysiin.

Euroopan komissio aloitti 3. toukokuuta 2016 muodollisen tutkintamenettelyn, jonka kohteena oli mahdollinen tilastojen väärentäminen Salzburgin osavaltiossa Itävallassa. Kyseinen päätös tehtiin julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan 3 kohdan ja asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 tarkoitetuista tilastojen väärentämiseen liittyvistä tutkinnoista ja sakoista 29 päivänä kesäkuuta 2012 annetun komission delegoidun päätöksen 2012/678/EU mukaisesti.

7.Vastaavasti Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltio vastaa yksityishenkilöille EU:n oikeutta rikkomalla (esimerkiksi laiminlyömällä direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä) aiheuttamastaan vahingosta ”riippumatta siitä, mikä jäsenvaltion toimielin on toiminnallaan tai laiminlyönnillään jättänyt noudattamatta jäsenyysvelvoitteita”. Näin ollen ”Jäsenvaltio ei [...] voi vedota sisäisen oikeusjärjestyksensä mukaiseen toimivallan ja vastuun jakoon eri yksiköiden välillä vapautuakseen sille tässä suhteessa kuuluvasta vastuusta”. Vastaavia periaatteita sovelletaan jäsenvaltioiden vastuuseen tilastojen väärentämisestä. Siksi tämän vastuun perusteluksi riittää, että tietoja on vääristelty tahallisesti tai tuottamuksellisesti jossain osassa julkishallintoa.

6.Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuin on johdonmukaisesti todennut, että jäsenvaltio ei voi vedota omaan oikeusjärjestelmäänsä sisältyviin seikkoihin perustellessaan EU:n lainsäädännöstä johtuvien velvoitteidensa laiminlyömistä. Jokainen jäsenvaltio voi vapaasti jakaa sisäistä oikeudellista toimivaltaansa sopivaksi katsomallaan tavalla mutta on silti yhä SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla yksin vastuussa Euroopan unionille EU:n lainsäädännön mukaisten velvoitteiden täyttämisestä.

4.Komissiolla on ollut 13. joulukuuta 2011 lähtien julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella annetun asetuksen (EU) N:o 1173/2011 nojalla valtuudet aloittaa tutkinnat, jos on saatu vahvoja viitteitä tahallisesta tai törkeän tuottamuksellisesta tilastojen väärentämisestä. Tietyt tämän tehtävän hoidon kannalta merkitykselliset kriteerit, menettelyt ja säännöt on vahvistettu komission delegoidussa päätöksessä 2012/678/EU. Asetuksen (EU) N:o 1173/2011 mukaan tällaiset tutkinnat voivat johtaa siihen, että komissio antaa neuvostolle suosituksen, jonka mukaan neuvoston olisi määrättävä sakko jäsenvaltiolle. Komissio laskee suositeltavan sakon määrän. Neuvostolla on kuitenkin lopullinen päätösvalta sen määräämisestä ja suuruudesta. Jos todetaan, että jäsenvaltio on tahallisesti tai törkeän tuottamuksellisesti vääristellyt alijäämää ja velkaa koskevia tietojaan, neuvosto voi päättää määrätä kyseiselle jäsenvaltiolle sakon, joka on enintään 0,2 prosenttia suhteessa sen BKT:hen.

3.Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) tiedot ennakoiduista ja toteutuneista julkisyhteisöjen alijäämistään ja julkisyhteisöjen velan tasoistaan kahdesti vuodessa, ensimmäisen kerran ennen 1 päivää huhtikuuta kuluvana vuonna (vuosi n) ja toisen kerran ennen 1 päivää lokakuuta vuonna n. Vuonna n toimitetut tiedot koskevat vuosia n-1, n-2, n-3 ja n-4.

2.Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 16 artiklan mukaan ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komissiolle (Eurostatille) toimitetut toteutuneet tiedot on tuotettu asetuksen (EU) N:o 223/2009 2 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Kansallisten tilastoviranomaisten vastuulla on tältä osin huolehtia siitä, että toimitetut tiedot ovat tämän asetuksen 1 artiklan säännösten sekä tietojen taustalla olevien EKT 2010 kirjaussääntöjen mukaisia”.

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: ”Observations of the Republic of Austria on the preliminary findings of the investigation related to the manipulation of statistics in Austria”

8.Itävallan liittovaltion tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”RH”) käynnisti vuoden 2012 lopussa Salzburgin osavaltion varainhoidon tarkastuksen. Tarkastus käynnistettiin sen jälkeen, kun Salzburgin osavaltion virkamiehet olivat järjestäneet budjettiyksikön johtajan väitettyjä laittomia toimia koskevan lehdistötilaisuuden, ja siinä tutkittiin tarkemmin Salzburgin osavaltion sisäisiä valvontajärjestelmiä ja varainhoitoa, kuten taloustoimien kirjaamista julkisen talouden tilinpidossa, niiden riskiprofiilia ja vastaavaa kassavirran hallintaa. Lisäksi tarkastuksessa luetteloitiin Salzburgin osavaltion avoimet rahoitustaloustoimet (tilanne 31. joulukuuta 2012) sekä vuoden 2012 viimeisellä neljänneksellä ennenaikaisesti päätettyjen rahoitustaloustoimien tulokset.

9.RH julkaisi 9. lokakuuta 2013 Salzburgin osavaltion taloudellisesta tilanteesta raportin, jossa tuotiin esiin usean vuoden ajan tapahtuneita sääntöjenvastaisuuksia rahoitustaloustoimia koskevien tietojen keräämisessä, tarkastamisessa ja ilmoittamisessa Salzburgin osavaltiossa. Komissio (Eurostat) otti RH:n julkistettujen tarkastushavaintojen seurauksena viipymättä yhteyttä Itävallan tilastolaitokseen (jäljempänä ”STAT”), joka toimitti lisätietoja yhteydenottoa seuranneina päivinä. Vaikutusten mahdollisen laajuuden kokonaisanalyysiä lukuun ottamatta STAT ja komissio (Eurostat) eivät voineet niin lyhyellä varoitusajalla analysoida tulosten tilastollisia vaikutuksia. Siksi komissio (Eurostat) esitti liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä 21. lokakuuta 2013 antamassaan tiedotteessa Itävallan toimittamien tietojen laatua koskevan varauman.

10.STAT toimitti 10. maaliskuuta 2014 komissiolle (Eurostat) oman analyysinsa tulokset RH:n tarkastushavaintojen tilastovaikutuksista ja ilmoitti, että vuosia 2010, 2011 ja 2012 koskevia julkisen velan määriä tarkistetaan Salzburgin osavaltiota koskevien uusien tietojen perusteella ylöspäin (+0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoden 2010, +0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoden 2011 ja +0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoden 2012 osalta). Komissio (Eurostat) vaati lisäselvityksiä, jotka STAT toimitti nopeasti kirjallisesti 28. maaliskuuta 2014. Liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä 23. huhtikuuta 2014 antamassaan tiedotteessa Eurostat ilmoitti peruuttavansa Itävallan toimittamien tietojen laatua koskevan varauman, koska STAT oli tehnyt ilmoitettuihin alijäämä- ja velkatietoihin tarvittavat tarkistukset.

11.Tutkittuaan tiedot komissio (Eurostat) arvioi, että Salzburgin osavaltion ilmoittamatta jättämä velka oli vakava asia. Komissio teki tämän johtopäätöksen muun muassa siksi, että RH:n julkaisemat tulokset osoittivat Salzburgin osavaltion varainhoidossa useita vakavia sääntöjenvastaisuuksia, joiden seurauksena oli ilmoitettu huomattavan virheellisiä velkamääriä. Niistä jätettiin väitteen mukaan ilmoittamatta kansallisille tilastoviranomaisille usean vuoden ajan, ja lisäksi näytti siltä, että oikeudellista valtaa käyttävä Salzburgin osavaltion hallitus oli edistänyt virheellistä ilmoittamista taloustoimista.

12.Näin ollen komissio (Eurostat) arvioi, että tarvitaan perusteellisempi analyysi Salzburgin osavaltion asioista. Tässä analyysin sisäisessä alustavassa vaiheessa kävi ilmi, että virheellisesti ilmoitettu summa oli merkittävä, että kyse oli joko törkeästä tuottamuksellisuudesta tai tahallisesta virheellisestä ilmoittamisesta ja että näin oli tehty jo usean vuoden ajan.

1.2.Asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 tarkoitettu komission muodollinen tutkintamenettely, jossa tarkastellaan epäiltyä tilastojen väärentämistä Itävallassa

13.Komissio (Eurostat) päätteli sisäisen analyysin perusteella, että tilastojen väärentämisestä oli vahvoja viitteitä, minkä vuoksi oli perusteltua tehdä asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan 3 kohdan mukainen perusteellinen tutkinta. Siksi komissio päätti käynnistää tutkinnan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen vääristelystä Itävallassa. Komissio aloitti 3. toukokuuta 2016 muodollisen tutkintamenettelyn, jonka kohteena oli mahdollinen tilastojen väärentäminen Salzburgin osavaltiossa Itävallassa.

14.Komission tutkintaryhmä haastatteli erillisissä tapaamisissa STATin, Salzburgin osavaltion hallintoviraston (Amt der Salzburger Landesregierung), osavaltion tilintarkastustuomioistuimen (Salzburger Landesrechnungshof – LRH), Itävallan keskuspankin (Österreichische Nationalbank – OeNB) ja Itävallan liittovaltion rahoituslaitoksen (Österreichische Bundesfinanzierungsagentur – OeBFA) edustajia. Kustakin kokouksesta on laadittu pöytäkirja, jonka kaikki osallistujat ovat allekirjoittaneet.

15.Tämän kertomuksen loppuviitteissä olevat lainaukset (jotka on esimerkiksi lueteltu järjestyksessä a, b, c) on otettu näiden kokousten virallisista pöytäkirjoista ja toistettu täsmälleen siinä muodossa kuin eri laitosten haastatellut edustajat ovat ne esittäneet.

16.Tässä kertomuksessa esitellään havainnot, jotka komissio on tehnyt komission delegoidun päätöksen 2012/678 mukaisen tutkinnan perusteella, sekä kyseisiä havaintoja tukevat olennaiset tosiseikat. Itävallan tasavallan komission alustavista havainnoista toimittamat kirjalliset huomautukset sisältyvät tämän kertomukseen mukana olevaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ja on otettu asianmukaisesti huomioon, silloin kun sen on katsottu olevan tarkoituksenmukaista.

17.On huomattava, että tutkiessaan alijäämän ja velan virheellistä ilmoittamista komissio on pyrkinyt saamaan ongelman selville koko laajuudessaan ja selvittämään, kuinka se ilmeni, vastaavien tapausten ehkäisemiseksi tulevaisuudessa. Onkin väistämätöntä, että tutkittavina on ollut myös seikkoja, jotka ovat tapahtuneet ennen kuin asetus (EU) N:o 1173/2011 tuli voimaan 13. joulukuuta 2011. Tähän liittyen on muistettava, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen vääristely oli yhtä laitonta (vaikka sillä ei ollutkaan mahdollisia seuraamuksia) ennen asetuksen (EU) N:o 1173/2011 voimaantuloa siinä mielessä, että jäsenvaltiot olivat ja ovat jo yhtä lailla aiemmin voimassa olleiden sääntöjen ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 479/2009 mukaan velvollisia toimittamaan komissiolle täydelliset ja luotettavat tiedot.

18.Jotta asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan mukaisia erityisiä seuraamussäännöksiä voidaan soveltaa, tutkinnan ensisijaisena tarkoituksena on ollut selvittää, tapahtuiko tietojen vääristely viimeksi mainitun asetuksen voimaantulon jälkeen. Jäsenvaltion toimintatavassa, jota koskevan suosituksen komissio saattaa antaa neuvostolle, on siten kyse toimintatavasta, jota se noudatti 13. joulukuuta 2011 alkaneella ja tutkinnan käynnistämiseen 3. toukokuuta 2016 päättyneellä jaksolla.

19.Lisäksi Salzburgin osavaltion hallintovirasto on komission alustavia havaintoja koskevissa kirjallisissa huomautuksissaan kyseenalaistanut sen, että viraston yksittäisten työntekijöiden komission ja viraston välisessä tapaamisessa antamien lausuntojen on katsottu olevan Salzburgin osavaltion hallintoviraston lausuntoja. Tässä yhteydessä on muistutettava, että komissiolla on asetuksen (EU) N:o 1173/2011 8 artiklan nojalla valtuudet tutkia epäillyt vääristelyt ja että nämä tutkintamenettelyt on määritetty komission delegoidussa päätöksessä 2012/678. Niihin kuuluvat tietopyynnöt kaikilta julkisyhteisöjen yksiköiltä, jotka osallistuvat suoraan tai välillisesti asiaankuuluvien tietojen keräämiseen (kyseisen päätöksen 3 artikla). Tiedot pyydettiin vuoden 2016 syyskuun loppupuolella yksiköiltä, jotka osallistuivat suoraan tai välillisesti alijäämää ja velkaa koskevien tietojen keräämiseen, ja komission oli lähdettävä siitä olettamuksesta, että kyseisten yksiköiden edustajien ja henkilöstön jäsenten näiden tapaamisten aikana antamat lausunnot edustavat näiden yksiköiden näkemyksiä.

20.Komissio laati myös pöytäkirjan ja lähetti sen kaikille osallistujille tarkastettavaksi. Komissio hyväksyi kaikki osallistujien pöytäkirjaan vaatimat ja tekemät muutokset.

21.Pöytäkirjan alaviitteissä on esitetty erityistapaus, joka koskee yhtä Salzburgin osavaltion hallintoviraston työntekijää. Hän on LRH:n entinen työntekijä, jonka nimenomaan siinä ominaisuudessa antamien lausuntojen ei ole katsottu edustavan Salzburgin osavaltion hallintoviraston mielipiteitä.

22.Komission alustavia havaintoja koskevissa Itävallan huomautuksissa esitetystä lausumasta on todettava, että komission tutkinta on luonteeltaan hallinnollinen eikä rikosoikeudellinen. Komission valtuudet toteuttaa tutkintoja asetuksen (EU) N:o 1173/2011 ja komission delegoidun päätöksen 2012/678 mukaisesti ovat täysin riippumattomat rikosoikeudellisista menettelyistä Itävallassa eikä niitä voida rajoittaa siksi, että tietyt komission tutkinnan kannalta merkitykselliset tosiseikat voivat myös olla kansallisen tason rikosoikeudellisten menettelyjen kohteena.

2.Tärkeimmät havainnot

23.Tässä osassa esitetään yksityiskohtaisesti tärkeimmät syyt Itävallan julkisyhteisöjen alijäämää ja velkaa koskevien tietojen vääristelyyn, minkä seurauksena huhtikuussa 2014 annetussa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa tehtiin vuosien 2010–2012 osalta tarkistuksia ylöspäin. Tämä vääristely johtui siitä, että Salzburgin osavaltio oli ilmoittanut kansallisille tilastoviranomaisille virheellisiä tietoja ainakin näiltä vuosilta. Lisäksi tässä osassa on tarkoitus selvittää, miten suuresta osasta virheellisestä ilmoittamisesta kukin alueellisen ja kansallisen tason laitos vastasi.

24.Salzburgin osavaltio oli jättänyt aiemmin ilmoittamatta huomattavia määriä velkoja ja muita rahoituseriä Itävallan tilastoviranomaisille toimittamissaan tilinpäätöksissä.