LIITE

Neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” täydentävä lausunto aiheesta ”Uusi avaruustoiminta” – asiakokonaisuus CCMI/196

”Neuvoa-antava valiokunnan ’teollisuuden muutokset’ lausunto aiheesta ’Avaruusratkaisuihin perustuvat suojatut yhteydet ja uusi avaruustoiminta: Euroopan teollisuuden eteneminen kohti riippumattomuutta ja innovointia’ (asiakokonaisuuteen TEN/775 kuuluvaa lausuntoa täydentävä lausunto) Esittelijä: Maurizio MENSI Yhteisesittelijä: Franck UHLIG Komitean täysistunnon päätös 22.2.2022 Oikeusperusta työjärjestyksen 56 artiklan 1 kohta täydentävä lausunto Vastaava elin neuvoa-antava valiokunta ’teollisuuden muutokset’ Hyväksyminen CCMI:ssä 24.6.2022 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 21/0/1 1. Päätelmät ja suositukset 1.1 ETSK kannattaa Euroopan komission aloitteita avaruusratkaisuihin perustuvista suojatuista yhteyksistä ja nk. uudesta avaruustoiminnasta jäsenvaltioiden teollisen ja operatiivisen suvereniteetin vahvistamiseksi. Riippumattomuuden turvaaminen on ratkaisevan tärkeää paitsi teollisuuden tulevalle kilpailukyvylle myös strategiselle itsenäisyydelle ja häiriönsietokyvylle ( 1 ) , mikä on äskettäin käynyt selväksi, sillä elektronisista komponenteista on ollut pulaa erityisesti covid-19-kriisin ja Ukrainan sodan seurauksena ja tämä on haitannut vakavasti Euroopan avaruusteollisuutta. 1.2 ETSK katsoo, että suojatut, saavutettavat ja kohtuuhintaiset yhteydet ovat paitsi keskeinen väline osallistavan demokratian toiminnalle myös ennakkoedellytys perusoikeuksien asianmukaiselle täytäntöönpanolle ja tarjoavat mahdollisuuden lisätä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia. 1.3 ETSK panee merkille avaruusalan tärkeyden taloudelle ja yhteiskunnalle ja sen strategisen merkityksen turvallisuuden ja puolustuksen näkökulmasta, kuten Venäjän ja Ukrainan välinen sota on osoittanut. Lisäksi sekä maa- että avaruusinfrastruktuurin ja niihin liittyvän datan fyysinen turvallisuus ja kyberturvallisuus ovat keskeisen tärkeitä seikkoja palvelujen keskeytymättömyyden ja järjestelmien asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. 1.4 ETSK uskoo, että Euroopan avaruusekosysteemin edistäminen on keskeinen tekijä vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamisessa ja ilmastonmuutoksen kaltaisten suurten maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa. Komitea panee myös merkille mahdolliset edut, joita avaruusalan startup-yritysten ja pk-yritysten ottaminen mukaan EU:n avaruusohjelmiin tuo ja joista yksi on niiden osuus EU:n häiriönsietokyvyn ja strategisen riippumattomuuden parantamisessa. 1.5 ETSK on vahvasti sitä mieltä, että koska turvallisen ja itsenäisen avaruudessa sijaitsevan yhteysjärjestelmän (jäljempänä ’ohjelma’) hallinnointi edellyttää monien elinten yhteistyötä, on ehdottomasti huolehdittava toimivasta ja riittävästä koordinaatiosta. 1.6 ETSK katsoo, että jo olemassa olevalla Horisontti Eurooppa -puiteohjelmalla olisi edistettävä avaruusalan markkinoita, tuettava innovatiivisten kaupallisten ratkaisujen luomista EU:n avaruusalan tuotantoketjun loppu- ja alkupään sektoreille ja vauhditettava ohjelmassa tarvittavien keskeisten teknologioiden saatavuutta yhdessä EuroQCI ( 2 ) – ja ENTRUSTED ( 3 ) -aloitteiden kanssa. Jotta voitaisiin perustaa Euroopassa sijaitseva komponenttien, järjestelmien ja osajärjestelmien kokonaisuus, tarvitaan mittavia pitkän aikavälin toimia, joilla saadaan elvytettyä vahva eurooppalainen teollisuus. 1.7 ETSK kehottaa luomaan synergiaetuja Euroopan puolustusrahaston kanssa ja hyödyntämällä komission toimintasuunnitelmaa siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisestä vuorovaikutuksesta. 1.8 ETSK katsoo, että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi komission aloitteilla olisi tuettava avaruuteen liittyvien alojen korkean tason osaamisen kehittämistä ja koulutustoimintaa, jotta saadaan käyttöön unionin kansalaisten koko potentiaali tällä alalla. Tämä parantaisi ohjelman tärkeää sosiaalista ulottuvuutta. 1.9 ETSK korostaa, että huomioon on otettava kaikki avaruusalan voimavarat nykyisten avaruusresurssien (Galileo ( 4 ) , Copernicus ( 5 ) ) nykyaikaistamiseksi ja tulevien järjestelmien ja palvelujen kehittämiseksi. Tämä parantaa EU:n avaruusresurssien häiriönsietokykyä ja alan kilpailukykyä. Ohjelma saadaan toteutettua tehokkaasti, jos vastuutehtävät jaetaan osoitetun pätevyyden perusteella. 1.10 ETSK katsoo, että EU:n tulee tukea tieteellistä ja teknistä kehitystä ja avaruusalan kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia erityisesti pk-yrityksissä, startup-yrityksissä ja innovaatioyrityksissä, jotta saadaan vahvistettua toimitusketjun alku- ja loppupään taloudellista toimintaa. Tutkimus- ja innovointiohjelmilla on ratkaisevan tärkeä asema unionin ja sen jäsenten teknologisten valmiuksien parantamisessa. 2. Lausunnon tausta ja aiheesta annettu säädösehdotus 2.1 Euroopan komission ehdotuksen tarkoituksena on kehittää ohjelma taattujen ja häiriönsietokykyisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjoamiseksi. Komissio on sitoutunut edistämään innovointia avaruusalalla ja tukemaan vahvemmin uuteen avaruustoimintaan pohjautuvan menestyksekkään EU:n ekosysteemin kehittämistä ottamalla tämän avaruusohjelmansa keskeiseksi painopisteeksi. Tätä varten komissio on käynnistänyt Cassini-aloitteen ( 6 ) . Sen avulla varmistetaan erityisesti luotettavien, turvallisten ja kustannustehokkaiden satelliittiviestintäpalvelujen pitkän aikavälin saatavuus maailmanlaajuisesti valtiollisille käyttäjille, mikä tukee kriittisen infrastruktuurin suojaamista, valvontaa, ulkoisia toimia ja kriisinhallintaa ja parantaa siten jäsenvaltioiden häiriönsietokykyä. 2.2 Aloitteessa on tarkoitus hyödyntää Euroopan avaruusteollisuuden asiantuntemusta, jota saadaan sekä vakiintuneilta teollisilta toimijoilta että uuden avaruustoiminnan ekosysteemiltä. Maailmanlaajuisista satelliittiyhteyksistä on nyt tullut strateginen voimavara EU:n ja jäsenvaltioiden turvallisuuden, varmuuden ja häiriönsietokyvyn kannalta. Ehdotuksen tavoitteena on myös huolehtia nopeiden kaupallisten laajakaistayhteyksien saatavuudesta ympäri Eurooppaa poistamalla katvealueet ja lisäämällä yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä sekä tarjota yhteyksiä strategisesti kiinnostaville maantieteellisille alueille, kuten Afrikkaan ja Arktiselle alueelle. Galileon ja Copernicuksen jälkeen ehdotettu kolmas järjestelmä perustuu kolmeen uuteen tekijään: sisäänrakennettuun turvallisuuteen (uuden teknologian, kuten kvanttiteknologian, ansiosta) arkaluonteisessa viestinnässä (puolustus), monikiertorataiseen järjestelmään ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen (kaupallisen ulottuvuuden vahvistamiseksi). 2.3 Ehdotus on johdonmukainen useiden muiden dataan, pilvipalveluihin ja kyberturvallisuuteen liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen ja käynnissä olevien lainsäädäntöaloitteiden kanssa (esim. Inspire-direktiivi ( 7 ) ja avointa dataa koskeva direktiivi ( 8 ) ). Erityisesti valtiollisten palvelujen tarjoaminen varmistaisi EU:n digitaali- ja kyberturvallisuusstrategioiden mukaisesti yhteenkuuluvuuden vahvistamisen takaamalla eurooppalaisen infrastruktuurin, verkkojen, viestinnän ja datan eheyden ja häiriönsietokyvyn. Ehdotuksella tuetaan myös avaruusteollisuuden alojen kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia unionissa ja edistetään suuresti Euroopan itsenäistä ja kohtuuhintaista pääsyä avaruuteen tulevina vuosina. Samalla se parantaa merkittävästi ja ratkaisevasti Euroopan laukaisulaitteiden toimintamallien kilpailukykyä ( 9 ) 2.4 Maaliskuun 21.– 22. päivänä 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että unionin on entistä tehokkaammin kehitettävä kilpailukykyistä, turvallista, osallistavaa ja eettistä digitaloutta, jolla on maailmanluokan yhteydet ( 10 ) . Komission 22. helmikuuta 2021 hyväksymässä siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden synergioita koskevassa toimintasuunnitelmassa todetaan erityisesti, että sen tavoitteena on mahdollistaa Euroopassa nopeiden yhteyksien käyttö jokaiselle ja tarjota häiriönsietokykyinen yhteysjärjestelmä, jonka avulla yhteydet toimivat Euroopassa missä tahansa tilanteessa ( 11 ) 2.5 Ohjelma täydentäisi EU:n nykyisiä GOVSATCOM-järjestelyjä ( 12 ) , jotka koskevat olemassa olevan valtiollisen satelliittiviestintäkapasiteetin yhdistämistä ja yhteiskäyttöä. Koska satelliittien käyttöikä on rajallinen, useita valtio- omisteisia infrastruktuureja, jotka ovat osa GOVSATCOMin yhdistämistä ja yhteiskäyttöä, on täydennettävä seuraavien kymmenen vuoden aikana ( 13 ) 2.6 Hybridi- ja kyberuhkien lisääntyminen ja alttius luonnonkatastrofeille ohjaavat valtiollisten toimijoiden muuttuvia tarpeita kohti yhteismitallisia satelliittiviestintäratkaisuja, jotka ovat turvallisempia, luotettavampia ja helpommin saatavilla olevia. Myös kvanttitietokoneiden yleistyminen aiheuttaa lisäuhan, sillä ne pystyvät purkamaan tällä hetkellä salattuja tietoja. 2.7 Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Venäjällä on muodostunut erilaisia julkisin varoin tuettuja EU:n ulkopuolisia megakonstellaatioita. Kun samaan aikaan taajuuksista ja kiertoratapaikoista on pulaa ja GOVSATCOM-kapasiteetin käyttöikä on rajallinen, on kiire kehittää EU:lle avaruusratkaisuihin perustuva turvallinen yhteysjärjestelmä. Ohjelma kattaisi valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen kapasiteettien ja voimavarojen puutteet. 2.8 Ohjelman olisi mahdollistettava myös yksityisen sektorin kaupallisten satelliittiviestintäpalvelujen tarjonta. Vaikutustenarvioinnissa arvioitiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus parhaaksi täytäntöönpanomalliksi sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Se ennen kaikkea edistäisi innovointia kaikilla Euroopan avaruusteollisuuden osa-alueilla (laajat järjestelmäintegraattorit, itsenäiset midcap-yritykset, pk-yritykset ja startup-yritykset). 2.9 Valtiot, kansalaiset ja EU:n toimielimet ovat yhä riippuvaisempia yhteyksistä ja tarvitsevat siksi parempia turvallisuusratkaisuja, lyhyen vasteajan ( 14 ) ja suuremman kaistanleveyden. Tämä merkitsee tarvetta taata häiriönsietokykyisten ratkaisujen saatavuus innovatiivisen teknologian sekä uusien teollisten suuntausten ja lähestymistapojen avulla. Suunnitteilla olevasta järjestelmästä tulee teknologinen suunnannäyttäjä, kuten ehdotuksessa korostetaan. 2.10 Ohjelmassa olisi optimoitava valtiollisten palvelujen tarjonnan ja kysynnän kohtaaminen ohjelman kustannustehokkuuden varmistamiseksi ja mittakaavaetujen hyödyntämiseksi. 2.11 Satelliittiviestintä tarjoaa kaikkialle ulottuvan kattavuuden, joka täydentää maanpäällisiä verkkoja. Sitä pidetään yhä enemmän strategisena resurssina, mikä liittyy valtiollisten palvelujen kasvavaan maailmanlaajuiseen tarpeeseen varmistaa häiriönsietokykyiset yhteydet, jotka tukevat paitsi valtioiden turvallisuusoperaatioita myös kriittisten infrastruktuurien yhdistämistä, toimivan ja tehokkaan sähköisen rajatylittävän tai monialaisen vuorovaikutuksen helpottamista eurooppalaisten viranomaisten, yritysten ja kansalaisten välillä, toimivamman, yksinkertaisemman ja käyttäjäystävällisemmän sähköisen viranomaisasioinnin kehittämistä julkishallinnon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ( 15 ) , kriisien hallintaa sekä raja- ja merivalvontaa. 2.12 Ohjelman perustamisessa sovelletaan asteittaista lähestymistapaa laadun varmistamiseksi. Alustava kehittämistyö ja käyttöönotto voisi alkaa vuonna 2023 ja ensivaiheen palvelujen tarjonta ja kvanttisalauksen testaus kiertoradalla vuoteen 2025 mennessä, ja integroitu kvanttisalaus, joka mahdollistaa täydet palvelut, voitaisiin ottaa kokonaisuudessaan käyttöön vuoteen 2028 mennessä. Kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 6 miljardia euroa, ja rahoitus saadaan useista julkisista lähteistä (EU:n talousarvio, jäsenvaltiot ja ESAn rahoitusosuudet) sekä yksityisen sektorin investoinneista. EU-rahoitus ei vaarantaisi EU:n avaruusasetuksen nykyisten osa-alueiden eli ennen kaikkea Galileon ja Copernicuksen toteuttamista. 3. Yleiset huomiot 3.1 ETSK katsoo, että nykypäivän digitaalisessa maailmassa avaruusratkaisuihin perustuvat yhteydet ovat ratkaisevan tärkeä ja strateginen voimavara nykyaikaisille yhteiskunnille. Ne mahdollistavat taloudellisen vallan, johtoaseman digitaalialalla, teknologisen riippumattomuuden, taloudellisen kilpailukyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen. Ohjelmassa annetaan avaruusalan toimijoille merkittävämpi rooli ja pyritään näin varmistamaan laadukkaat ja turvalliset avaruuspohjaiset dataratkaisut ja palvelut, jotka voivat tuoda Euroopan kansalaisille ja yrityksille sosioekonomisia hyötyjä ja vahvistaa EU:n johtoasemaa avaruusalalla, jolloin se voi kilpailla muiden johtavien avaruusvaltojen ja avaruustoimintaa kehittävien uusien maiden kanssa. Lisäksi kyse on sananvapauden ja vapaan ajatustenvaihdon kannalta tärkeästä teknisestä välineestä. 3.2 ETSK katsoo, että suojatut, saavutettavat ja kohtuuhintaiset yhteydet ovat edellytys paitsi osallistavan demokratian toiminnalle myös perusoikeuksien asianmukaiselle täytäntöönpanolle ja tarjoavat mahdollisuuden lisätä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksia. Eurooppalaiset ovat yhä riippuvaisempia avaruusteknologiasta, -datasta ja -palveluista. Tähän liittyy erityisesti henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattaminen. Avaruudella on myös kasvava merkitys EU:n talouskasvun, turvallisuuden ja geopoliittisen painoarvon kannalta. Tässä mielessä luotettavia ja suojattuja yhteyksiä voidaan pitää julkisena hyödykkeenä valtioille ja kansalaisille. 3.3 ETSK kannustaa hyödyntämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta parhaana täytäntöönpanomallina sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa. Yksityisen sektorin suora osallistuminen luo suotuisat edellytykset nopean laajakaistan ja saumattomien yhteyksien kehittämiselle edelleen kaikkialla Euroopassa. Tämä on mahdollista, kun poistetaan viestinnän katvealueet ja vahvistetaan yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä sekä tarjotaan yhteyksiä strategisesti kiinnostaville maantieteellisille alueille. 3.4 Toteuttamalla kilpailuun perustuvan hankintamenettelyn komissio voi tehdä hankintasopimuksen tarvittavan ratkaisun toimittamisesta ja siten huolehtia unionin ja jäsenvaltioiden etujen suojaamisesta. Teollisuuden osallistuminen tällaiseen hankintaan mahdollistaisi sen, että yksityinen kumppani voisi täydentää ohjelman infrastruktuuria lisävalmiuksilla omien lisäinvestointiensa avulla. 3.5 ETSK korostaa, että julkishallinnon rooli olisi otettava asianmukaisesti huomioon ohjelman tulevassa hallinnoinnissa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä infrastruktuurin turvallisuuteen ja kustannusten, aikataulun ja suorituskyvyn tiukkaan valvontaan. Komissio on ohjelman hallintoviranomainen hankintasopimuksen laatimisen ja valvonnan osalta. Euroopan avaruusohjelmavirasto on vastuussa valtiollisten palvelujen tarjoamisesta, ja Euroopan avaruusjärjestön tehtävänä on valvoa kehittämis- ja validointitoimia. ETSK katsoo, että myös pk-yritykset ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin kannalta ja uuden nousevan avaruustalouden ekosysteemissä. Pk-yritysten avaruuspalvelujen kehittämistä olisikin edistettävä aktiivisesti, ja sekä viranomaisia että yksityistä sektoria olisi kannustettava hankkimaan niitä. Tämä auttaisi luomaan työpaikkoja ja parantaisi teknologista osaamista ja Euroopan kilpailukykyä, mikä on yhä tärkeämpää EU:n siirtymälle kestäväpohjaiseen ja digitaaliseen talouteen. Näin varmistettaisiin todellinen ja avoin kilpailu ja vahvistettaisiin EU:n teknologista riippumattomuutta turvallisuuteen, palvelun jatkuvuuteen ja luotettavuuteen liittyvien erityisvaatimusten kautta. 3.6 ETSK katsoo, että hankintamenettelyssä olisi laadittava hankintasopimuksen myöntämiseen sovellettavia erityisiä kriteerejä, jotta voitaisiin varmistaa startup-yritysten ja pk-yritysten osallistuminen hankintaketjun kaikkiin vaiheisiin ja kannustaa näin innovatiivisten ja murroksellisten teknologioiden kehittämiseen. Jos EU:n ulkopuolisten toimittajien palkkaaminen herättää turvallisuuteen liittyviä ja strategisia ongelmia, on laadittava asianmukaiset osallistumissäännöt. 3.7 ETSK katsoo, että pk-yrityksiä olisi kannustettava hyödyntämään EU:n tarjoamia erilaisia rahoitusvälineitä avaruusalan ekosysteemin piristämiseksi, sillä tämä auttaisi luomaan työpaikkoja sekä parantamaan teknologista osaamista ja Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. 4. Erityiset huomiot 4.1 ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden strateginen riippumattomuus perustuu pääasiassa Euroopan teollisuuden teknologiseen omavaraisuuteen ja valmiuksiin sekä satelliittiviestinnän turvallisuuteen erityisesti kasvavien geopoliittisten jännitteiden tilanteessa. ETSK kannattaakin vahvasti aloitteita, joilla vahvistetaan EU:n jäsenvaltioiden teollista ja teknologista suvereniteettia. 4.2 ETSK kannattaa ehdotusta ja katsoo, että valtiollisen toiminnan ja kaupallisen siviilitoiminnan potentiaalinen synergia tarjoaa merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia myös lisäpalvelujen tarjoamiseen Euroopan kansalaisille tilanteessa, jossa avaruustoimintaan kohdistuvat julkiset ja yksityiset investoinnit ovat kasvussa maailmanlaajuisesti. 4.3 ETSK korostaa, että on tärkeää tukea unionin avaruusteollisuuden kilpailukykyä ja innovointivalmiuksia. Näin edistetään suuresti Euroopan itsenäistä ja kohtuuhintaista pääsyä avaruuteen tulevina vuosina. Samalla parannetaan merkittävästi ja ratkaisevasti Euroopan laukaisulaitteiden toimintamallien kilpailukykyä. 4.4 ETSK korostaa, että ohjelmassa olisi annettava televiestintäoperaattoreille mahdollisuus hyötyä lisääntyneestä kapasiteetista sekä luotettavista ja turvallisista palveluista. Kaupallisen ulottuvuuden ansiosta vähittäispalvelut voisivat myös saada enemmän yksityisiä käyttäjiä kaikkialla EU:ssa. 4.5 On selvää, että ohjelman hallinnoinnissa (asetusehdotuksen V luku) pääroolissa ovat neljä keskeistä tahoa eli komissio, Euroopan avaruusohjelmavirasto, jäsenvaltiot ja Euroopan avaruusjärjestö. 4.6 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että tehtävät, roolit ja vastuualueet on jaettava selkeästi ja että eri toimijoiden asianmukaisesta koordinoinnista on huolehdittava, jotta ohjelma toimisi moitteettomasti. Vastuutehtävien jakaminen osoitetun pätevyyden perusteella mahdollistaa ohjelman tehokkaan toteutuksen myös kustannusten ja määräaikojen näkökulmasta. Avaruusliikenteen tehokas hallinta on niin ikään välttämätöntä turvallisuuden parantamiseksi, sillä avaruudessa liikkuu yhä enemmän romua. 4.7 ETSK korostaa, että sekä maa- että avaruusinfrastruktuurien kyberturvallisuus on keskeisen tärkeää järjestelmien toiminnan ja häiriönsietokyvyn varmistamiseksi. 4.8 ETSK painottaa, että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi ohjelmalla olisi tuettava avaruuteen liittyvien alojen korkean tason osaamisen kehittämistä ja koulutustoimintaa sekä edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia, sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksia, jotta saadaan käyttöön unionin kansalaisten koko potentiaali tällä alalla. 4.9 ETSK korostaa, että infrastruktuurien toteuttamiseen ja parantamiseen saatetaan tarvita useissa maissa lukuisia teollisuuden toimijoita, joiden työtä on tärkeä koordinoida tehokkaasti, jotta järjestelmistä saadaan luotettavia ja täysin yhtenäisiä ennen kaikkea turvallisuuden ja kyberturvallisuuden näkökulmasta. Bryssel 24. kesäkuuta 2022. Neuvoa-antavan valiokunnan ’teollisuuden muutokset’ (CCMI) puheenjohtaja Pietro Francesco DE LOTTO”

(1) Euroopan avaruusteollisuus on maailman toiseksi suurin. Sen palveluksessa työskentelee yli 231 000 alan ammattilaista, ja sen arvoksi arvioidaan 53–62 miljardia euroa (avaruusalan markkinoita käsittelevä tutkimus, Euroopan parlamentti, marraskuu 2021).

(2) Eurooppalainen kvanttiviestintäinfrastruktuurialoite (EuroQCI).

(3) EU:n valtiollisten toimijoiden suojattuun satelliittiviestintään (SatCom) liittyvä tutkimushanke. ENTRUSTED: European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services.

(4) Eurooppalainen maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä, joka on ollut toiminnassa ja tarjonnut palveluja viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille joulukuusta 2016.

(5) Euroopan unionin maanseuranta- ja valvontaohjelma, joka tarjoaa maanseurantadataa palveluntarjoajien, viranomaisten ja kansainvälisten organisaatioiden käyttöön.

(6) Competitive Space Start-ups for Innovation on Euroopan komission Cassini-avaruusyrittäjyysaloite, jonka tärkeimpänä tavoitteena on tukea startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä eri kasvuvaiheissa erilaisilla välineillä ja rahoituksella.

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019).

(9) EU:lla on nyt 18 satelliittia kiertoradalla, ja suunnitteilla on yli 30 seuraavien 10–15 vuoden aikana. Tämä tekee EU:sta Euroopan suurimman laukaisupalvelujen institutionaalisen asiakkaan. Laukaisulaitteet ovat Euroopan toiseksi suurin avaruusteollisuuden ala kaupallisten satelliittien jälkeen, joten niillä on Euroopan teollisuutta tukeva vaikutus. Komissio aikoo yhdistää EU:n ohjelmien laukaisupalvelujen tarpeet ja toimia älykkäänä asiakkaana eurooppalaisille luotettaville ja kustannustehokkaille laukaisuratkaisuille. On ratkaisevan tärkeää, että Euroopalla on jatkossakin nykyaikainen, tehokas ja joustava laukaisuinfrastruktuuri.

(10) Jäsenvaltiot allekirjoittivat kesäkuussa 2019 EuroQCI-julistuksen, jossa ne sopivat tekevänsä yhteistyötä komission kanssa ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) tuella koko EU:n kattavan kvanttiviestintäinfrastruktuurin kehittämiseksi.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) EU hyväksyi 28. huhtikuuta 2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 GOVSATCOM-komponentin varmistaakseen luotettavien, turvallisten ja kustannustehokkaiden satelliittiviestintäpalvelujen pitkän aikavälin saatavuuden GOVSATCOMin käyttäjille. Asetuksen (EU) 2021/696 mukaan GOVSATCOM-komponentin ensimmäisessä vaiheessa eli noin vuoteen 2025 asti käytettäisiin olemassa olevaa kapasiteettia. Tässä yhteydessä komission on hankittava GOVSATCOM-kapasiteetteja jäsenvaltioilta, joilla on kansallisia järjestelmiä ja avaruusvalmiuksia, sekä kaupallisilta satelliittiviestinnän tai -palvelujen tarjoajilta ottaen huomioon unionin keskeiset turvallisuusintressit.

(13) Valtiollinen satelliittiviestintä on todellisuudessa strateginen resurssi, joka liittyy läheisesti kansalliseen turvallisuuteen ja jota useimmat jäsenvaltiot käyttävät. Julkiset käyttäjät suosivat yleensä joko valtion omistamia (valtiollisen SATCOMin omistajia ovat mm. Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg ja Espanja) tai julkisen ja yksityisen sektorin ratkaisuja (kuten Saksan Satcom BW tai Luxemburgin GovSat) tai käyttävät tiettyjä akkreditoituja yksityisiä palveluntarjoajia. Valtiollinen satelliittiviestintä on määritelty jo vuonna 2013 (Eurooppa-neuvoston päätelmät, 19. ja 20. joulukuuta 2013) lupaavaksi alaksi, ja se voi edistää konkreettisesti vahvaa, turvallista ja häiriönsietokykyistä Euroopan unionia koskevien tavoitteiden saavuttamista. Se on nyt erottamaton osa Euroopan avaruusstrategiaa (COM(2016) 705 final), Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmaa (COM(2016) 950 final) ja Euroopan unionin globaalistrategiaa.

(14) Lyhyellä vasteajalla tarkoitetaan mahdollisimman pientä viivettä tietojen käsittelyssä verkkoyhteyden kautta. Mitä lyhyempi käsittelyn vasteaika on, sitä lähempänä se on reaaliaikaa. Lyhyemmän vasteajan verkkoyhteydessä viiveet ovat hyvin pieniä.

(15) Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle: ISA-ohjelman (yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille) väliarvioinnin tulokset, 23. syyskuuta 2019, COM(2019) 615 final.