FI Euroopan unionin virallinen lehti C 232/21

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2013/C 232/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa rekisteröintihakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”DITHMARSCHER KOHL”

EY-N:o: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Dithmarscher Kohl”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Saksa

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Dithmarscher Kohl on ristikukkaiskasvien heimoon (Cruciferae/Brassicaceae) kuuluva valko- (Brassica oleracea convar capitata L.) tai punakaali (Brassica oleracea convar capitata var. rubra L.).

Dithmarschenissa viljellyt kaalilajikkeet erottuvat ohuiden lehtikerrostensa, rapean rakenteensa, pienen kantansa ja voimakkaan täyteläisen makunsa perusteella. Lisäksi valkokaalilajikkeille on ominaista voimakkaan vihreä väritys, joka ulottuu sisimpiin lehtikerroksiin asti; punakaalilajikkeet puolestaan ovat väriltään tumman violetinpunaisia, ja niiden lehdissä on vain vähän kevyesti valkoiseen vivahtavaa sävyä. Kaikki lajikkeet soveltuvat varastoitaviksi.

Ditmarschenin vihannestenviljelylautakunta (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) tekee vuosittain lajikekokeita ja suosittelee sellaisia lajikkeita, joilla on edellä kuvatut ominaisuudet.

Kaalit ovat ruusukekasveja, jotka kuihtuvat kukinnan ja siementen kehittymisen jälkeen. Ne ovat lyhytvartisia, ja lyhyistä nivelväleistä johtuen niiden lehdet ovat hyvin tiheässä, eivätkä ne avaudu levälleen huolimatta lehtilapojen voimakkaasta kasvusta. Sekä valko- että punakaalin kerät ovat erittäin tiiviitä, koska tasaisen hitaasta kasvusta johtuen lehtikerrosten väliin ei pääse kertymään juurikaan ilmaa. Lehtien muodostama kerä voi olla muodoltaan lieriömäinen, litistyneen pyöreä, pyöreähkö, pyöreä, pallomainen tai soikea.

Valko- ja punakaali sisältää runsaasti kuituja ja kivennäisaineita, kuten kaliumia ja rautaa, joten niiden ravintoarvo on erityisen suuri.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikki tuotantovaiheet viljelystä kauppakunnostukseen ja varastointiin tapahtuvat yksilöidyllä maantieteellisellä alueella. Kaalit leikataan käsin ja sijoitetaan varoen laatikoihin. Tämä vaihe vaatii kokemusta ja taitoa, sillä vähäisinkin painallus saattaa vaikuttaa haitallisesti varastoitujen kaalien säilyvyyteen. Laatikoita säilytetään ensin jäähdyttämättömässä tavanomaisessa varastossa yleensä helmikuulle saakka ja sen jälkeen kylmävarastossa (0,5 °C) heinäkuuhun asti. Kauppakunnostus tapahtuu joko heti sadonkorjuun jälkeen tai varastoinnin päätyttyä. Tällöin kanta siistitään leikkaamalla ja uloimmat lehdet poistetaan.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Dithmarschenin piirikunta Schleswig-Holsteinissa on toinen Saksan pohjoisimman osavaltion rannikon kahdesta läntisimmästä piirikunnasta, ja se on joka puolelta veden ympäröimä. Pohjoisessa Dithmarschen rajoittuu Eiderjokeen, idässä Kielin kanavaan, etelässä Elbejokeen ja lännessä Pohjanmereen.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Dithmarschenin alue soveltuu erityisen hyvin kaalinviljelyyn. Sijainti Pohjanmeren rannikolla vaikuttaa suoraan Dithmarschenin valtamerelliseen ilmastoon, jonka talvet ovat leutoja ja kesät lauhkeita. Sademäärä on korkeimmillaan (n. 80 mm) kasvun kannalta ratkaisevien kuukausien, heinä- ja elokuun aikana. Hallaa esiintyy marskimaalla sijaitsevalla tuotantoalueella yleensä ensimmäisen kerran vasta lokakuun lopussa, joten kaalinkerät voidaan varastoida ihanteellisen viileissä olosuhteissa (5–12 °C) vailla hallanvaaraa. Myös istutusvaiheessa huhti- ja toukokuussa ilmasto-olot ovat suotuisan leudot. Tuulen voimakkuus Dithmarschenissa ylittää neljä boforia keskimäärin 270 päivänä vuodessa. Tuulesta johtuen säätilanvaihtelut ovat usein nopeita, joskin vallitsevia ovat suoraan Pohjanmereltä saapuvat läntiset ilmavirtaukset.

Alueen maaperäolosuhteet ovat poikkeuksellisen suotuisat. Yleisimmin esiintyvä kalkkipitoinen marskimaa, jonka Kuratorium Boden des Jahres -lautakunta valitsi vuonna 2009 vuoden maaperäksi, on syntynyt säännöllisten tulvien seurauksena suola- ja kalkkipitoisista, runsaasti orgaanisia aineksia sisältävistä kivennäiskerrostumista. Patoamisen ja salaojituksen myötä kerrostumiin on päässyt ilmaa ja suola on huuhtoutunut pois. Näin meren tuomista liejuisista ja kalkkipitoisista kerrostumista on muodostunut rannikon kalkkipitoinen marskimaa, jonka karbonaattipitoisuus on enimmillään 9 %. Sen hedelmällisyys johtuu sekä kalsiumpitoisessa maassa viihtyvien kastematojen määrästä (jopa 500/m2) että runsaasta ravinnepitoisuudesta. Tällainen maaperä kuuluu kaikkialla maailmassa tuottoisimpiin maatalousmaatyyppeihin. Sedimenttikerrostumien sisältämän orgaanisen aineksen korkea ravinne- ja kivennäisainepitoisuus sekä erittäin hyvä vedenpidätyskyky ja ihmisen toiminta pohjaveden sääntelemiseksi ovat tekijöitä, joiden ansiosta kaalinviljely on menestyksekkäästi levinnyt laajalle alueen maaperässä. Viljelyn onnistuminen johtuu suurelta osin suotuisista maaperäolosuhteista. Korkean pH-arvon (7,2–7,5) ansiosta alueella ei esiinny juuri lainkaan möhöjuurta. Plasmodiophora brassicae -möhösienen aiheuttama tauti on yleisempi kosteassa emäksisessä maassa, johon kerääntyy vettä, ja pH-arvon noustessa korkeammaksi kuin 7,2 uusia infektioita ei juurikaan esiinny. Tämä on tärkeä edellytys kaalinviljelyn laajalle leviämiselle Dithmarschenin alueella.

Alusta alkaen kehitykseen liittyi tutkimus- ja lajikevalikointitoiminta. Dithmarschenin kaalilajikkeet, kuten Kalorama, Storema ja Reguma (pääte ”ma” osoittaa tässä yhteydessä, että lajike on peräisin Dithmarschenissa sijaitsevasta Marnen kunnasta), erottuvat hyvän varastoinninkestävyytensä ja terveysominaisuuksiensa perusteella. Dithmarschenin vihannesviljelyn neuvontayhdistys (Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.) julkaisee vuosittain Dithmarscher Gemüse-Info -tiedotteessa keräkaalilajike-esittelyn tulokset. Joka vuosi yli sadalle lajikkeelle suoritettavasta koeviljelystä saadaan tietoa yhdenmukaisuudesta, tuotoksesta ja terveydestä sekä lajikkeelle tyypillisistä laatuominaisuuksista ja viljelyarvosta.

Tällä laajalla paikallisella osaamisella varmistetaan, että alueen maatalousyritysten saatavilla on erityisesti paikallisiin erityisolosuhteisiin perustuvia neuvontapalveluita, joiden avulla tuote voidaan suojata luonnollisella tavalla kaalinbakteerimädän kaltaisia kasvitauteja vastaan.

5.2 Tuotteen erityisyys

Hedelmällisen maaperän ja tasaisen ilmaston ansiosta Dithmarschenissa voidaan tuottaa ominaisuuksiltaan erinomaista kaalia. Sen maku on voimakas mutta tasapainoinen ja rakenne tuoreen rapea.

Koska viljely tapahtuu terveessä maassa, joka ei juurikaan sisällä taudinaiheuttajia tai tuholaisia, Dithmarscher Kohl soveltuu erityisen hyvin pitkään varastoitavaksi. Erityisten maaperäolosuhteiden (pH-arvo yli 7) ja ilmaston (liian alhainen keskilämpötila) ansiosta maailman tavallisimpia kasvitauteja, kuten möhöjuurta (Plasmodiophora brassicola), tyvilahoa (Fusarium oxysporum) ja kaalinbakteerimätää (Xanthomonas campestris) ei esiinny lähes lainkaan Dithmarschenin alueella. Myös lehtitauteja, kuten laikkutautia (Alternaria brassicae) ja rengaslaikkua (Mycosphaerella brassicola) tavataan niin harvoin, ettei kaalia, jota ei ole tarkoitettu varastoitavaksi pitkään, tarvitse käsitellä sienitautien torjunta-aineilla. Sama koskee tuholaisia. Viileän ilmaston vuoksi esimerkiksi ansarijauhiaista (Aleyrodes proletella) ja ripsiäistä (Thrips tabaci) esiintyy alueella tuskin lainkaan. Siksi Dithmarschenin alueella viljellään lähes poikkeuksetta Lennox-lajiketta, joka ei ole osoittautunut riittävän vastustuskykyiseksi muilla alueilla. Se soveltuu sitä vastoin erinomaisesti varastoitavaksi, minkä vuoksi se on edelleen tärkein Dithmarschenissa viljelty lajike.

Dithmarscher Kohl ei ole kausivihannes, vaan kuluttajat voivat nauttia sen hyvästä laadusta ja terveellisyydestä ympäri vuoden.

Lämpimämmillä alueilla viljellyistä kaaleista poiketen Dithmarscher Kohl -kaalin kerä on erittäin tiivisrakenteinen, koska hitaan tasaisen kasvun ansiosta lehtikerrosten väliin kertyy vain vähän ilmaa. Tämä ominaisuus on ratkaisevan tärkeä hyvän säilyvyyden kannalta.

Tunnettujen antioksidanttisten ominaisuuksiensa lisäksi Dithmarscher Kohl sisältää keskimääräistä runsaammin kivennäisaineita, mikä käy ilmi Gemüseanbauerverband Dithmarschen e.V.:n teettämistä määritykistä, joiden mukaan keräkaalin kalsium- ja ennen muuta rautapitoisuus on korkeampi kuin alan kirjallisuudessa yleensä mainitaan. Ammattikirjallisuuden mukaan (esim. Informationsblatt Weiß- und Rotkohl, Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft) tuore valkokaali sisältää kalsiumia keskimäärin 45 mg/100 g. Dithmarschenin valkokaalissa vastaava pitoisuus on 50–70 mg/100 g. Vastaavasti tuoreen kaalin rautapitoisuudeksi määritellään ammattikirjallisuudessa yleensä 0,5 mg/100 g, kun tuoreessa Dithmarschenin valkokaalissa se on 0,6–1,6 mg/100 g. Tämä johtuu siitä, että Dithmarschenin maaperä erityisesti pääosin kalkkipitoisella marskimaalla sisältää myös runsaasti molempia kivennäisaineita.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Yksilöidyn maantieteellisen alueen ihanteellisesta ilmastosta ja maaperästä johtuva Dithmarschenin pitkä kaalinviljelyperinne siihen liittyvine erityispiirteineen on saanut aikaan sen, että alueen kuluttajat arvostavat alueelta peräisin olevaa keräkaalia paikallisena erityistuotteena.

Tuuli- ja ilmasto-olosuhteet ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä kaalinviljelyn kannalta. Toistuvat säätilanvaihtelut tuovat tarpeeksi sateita, jotta kasvi saa riittävästi kosteutta kasvukauden aikana. Myös Dithmarschenin etupäässä kalkkipitoisesta marskimaasta muodostuneen maaperän hyvä vedenpidätyskyky auttaa maaperää varastoimaan riittävästi vettä. Toinen sääoloista johtuva tärkeä etu on tuulen suunta. Koska länsituulet ovat vallitsevia, tuholaisten aiheuttama paine pysyy luonnollisella tavalla alhaisella tasolla. Pohjanmeren terveen ilman ansiosta kaali altistuu huomattavasti vähemmän ansarijauhiaisen kaltaisille tuholaisille kuin muilla alueilla. Vielä tärkeämpi tekijä on sieni-itiöiden vähäinen esiintyminen, jolloin tarvitaan vähemmän kasvinsuojeluaineita hyvän säilyvyyden varmistamiseksi. Ilmastosta johtuva hidas kasvu aiheuttaa sen, että kaalinkerät kehittyvät raskaiksi ja tiiviiksi, jolloin niihin jää verraten vähän ilmaa ja niiden säilyvyys on erinomainen. Samalla niiden rakenne kehittyy rapeaksi.

Kaalinviljelyllä on Dithmarschenissa yli satavuotiset perinteet. Jo vuonna 1888 Glückstädter Gemüsefabrik -lehdessä julkaistu ilmoitus innosti puutarhuri Eduard Laßin aloittamaan kaalinviljelyn Wesselburenissa; ja siitä lähtien Dithmarscher Kohl -kaalia on viljelty alueella ja sen taloudellinen merkitys on kasvanut kasvamistaan. Yli 120 vuoden ajan maantieteellisen alueen tuottajat ovat siirtäneet sukupolvelta toiselle kaalinviljelyyn liittyvää osaamistaan ja kokemustaan, joihin kaalin erinomainen laatu ja kaupallinen menestys perustuvat. Dithmarschenin viljelyala on 2 500 hehtaaria, ja alue onkin yksi Euroopan suurimmista yhtenäisistä kaalintuotantoalueista. Dithmarscher Kohl -kaalin merkitys alueen talouselämälle, matkailulle ja ruokakulttuurille on huomattava. Näitä tekijöitä ja kaalinviljelyn historiaa Dithmarschenissa on käsitelty laajalti kirjallisuudessa (ks. Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich, Klaus Gille, Verlag Boyens & Co).

Dithmarscher Kohl -kaalin tiimoilta on järjestetty erilaisia tapahtumia, ja sadonkorjuu houkuttelee vuosittain alueelle monia kävijöitä muualta. Dithmarschenin kaalifestivaali (Dithmarscher Kohltage) on tapahtuma, joka tunnetaan alueen rajojen ulkopuolella ja tuo vuosittain Dithmarscheniin yli 300 000 kävijää (lähde: Dithmarschen feiert den Kohl, Hamburger Abendblatt, 20 päivänä syyskuuta 2006). Kuusi päivää kestävä sadonkorjuu monine tapahtumineen on jokasyksyinen kohokohta niin talouselämän, politiikan ja hallinnon edustajille kuin lukuisille yhdistyksille ja kansalaisillekin. Sekä Schleswig-Holsteinin osavaltion pääministeri että Dithmarschenin piirikunnan piirineuvos ovat jo vuosien ajan osallistuneet säännöllisesti perinteiseen sadonkorjuun alkamistilaisuuteen. Myös alueen ulkopuolella monet ravintolat tarjoilevat kaalifestivaalin aikana erityisiä kaaliruokia. Perinne on jatkunut jo vuosia, sillä ensimmäinen Dithmarschenin kaalifestivaali järjestettiin vuonna 1987.

Myös Saksan kaalireitti (Deutsche Kohlstraße) kulkee Dithmarschenin kautta, ja se houkuttelee varsinaisen kaalisesongin ulkopuolellakin matkailijoita ja kaalista kiinnostuneita asianharrastajia tutustumaan tuotteeseen. Reitti kulkee läpi koko Dithmarschenin piirikunnan, ja sen varrella on monia nähtävyyksiä ja paikkoja, joissa kävijät voivat olla kanssakäymisissä viljelijöiden kanssa ja saada monipuolista tietoa kaalista. Tarjolla on esimerkiksi tutustumiskäyntejä varastoihin, jalostuslaitoksiin ja Wesselburenissa sijaitsevaan Dithmarschenin Kohlosseum-kaalimuseoon, jossa valmistetaan muun muassa hapankaalia ja järjestetään maalaismarkkinat, jotka houkuttelevat paikalle vuosittain tuhansia kävijöitä.

Kaalifestivaalin yhteydessä alueen naisviljelijät valitsevat vuosittain piirikunnan nuorten naisten joukosta kaksi virallista edustajaa. Heidän tehtävänään on vuoden ajan tehdä Dithmarschenin kaalifestivaalia ja Dithmarscher Kohl -kaalia tunnetuiksi myös osavaltion rajojen ulkopuolella osallistumalla esimerkiksi säännöllisesti erilaisiin tilaisuuksiin, kuten Berliinissä järjestettävään kansainväliseen Grüne Woche -näyttelyyn, ja antamalla haastatteluja lehdistössä, radiossa ja televisiossa. Myös heidän kauttaan Dithmarscher Kohl -kaalin tunnettuus leviää pitkälle alueen ulkopuolelle.

Vuonna 2009 tehdystä edustavasta kuluttajatutkimuksesta ilmeni, että Dithmarscher Kohl -kaalin tunnettuus Schleswig-Holsteinissa on erittäin suuri (n. 80 %) ja että kuluttajat myös arvostavat sitä suuresti korkealaatuisena tuotteena, mitä osoittaa myös se, että 37 % haastatelluista oli valmis maksamaan Dithmarscher Kohl -kaalista enemmän kuin muualla tuotetusta vastaavanlaisesta kaalista.

Edellä mainitut Dithmarschenin luonnonolosuhteet, erityisesti Atlantin valtameren runsassateinen ja tuulinen ilmasto, jossa ei juurikaan esiinny hallaa, sekä hyvälaatuinen kalkkipitoinen marskimaa, ovat edistäneet kaalinviljelyä yksilöidyllä maantieteellisellä alueella ja vaikuttaneet osaltaan siihen, että Dithmarschen on yksi Euroopan suurimmista yhtenäisistä kaalinviljelyalueista, jolla on jo yli satavuotiset perinteet. Tämän myötä alueella on kehittynyt myös laaja osaaminen, joka ilmenee sekä lajikevalinnassa että viljelymenetelmissä ja jonka ansiota on osaltaan myös Dithmarscher Kohl -kaalin korkea laatu. Näiden seikkojen ansiosta Dithmarschen tunnetaan alueen rajojen ulkopuolellakin siellä tuotetusta kaalista, ja kuluttajat arvostavat Dithmarscher Kohl -kaalia alueen perinteisenä tuotteena sen maantieteellisen alkuperän vuoksi. Tuotteen tunnettuutta ja hyvää mainetta ovat osaltaan lisänneet myös erilaiset matkailuun ja ruokakulttuuriin liittyvät tilaisuudet ja tiedotustoiminta.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Katso alaviite 2.