Komission vuosikertomus komiteoiden työskentelystä vuonna 2001 /* KOM/2002/0733 lopull. */



Virallinen lehti nro 223 E , 19/09/2003 s. 0001 - 0015



KOMISSION VUOSIKERTOMUS komiteoiden työskentelystä vuonna 2001 1. ALUSTAVIA HUOMAUTUKSIA Vuoden 2000 komiteoiden työskentelyä koskeva kertomus lähetettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston kommentoitavaksi. Koska kertomuksen rakenteesta ja sisällöstä ei esitetty huomautuksia, vuoden 2001 kertomuksessa on säilytetty edellisvuoden kertomuksen rakenne. 1.1 Komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden oikeudellinen asema ja tavoitteet Komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden tarkoituksena on avustaa komissiota, kun komissio käyttää lainsäätäjän eli neuvoston ja Euroopan parlamentin sille siirtämää toimeenpanovaltaa. Muista komiteoista ja asiantuntijaryhmistä poiketen komiteamenettelyyn osallistuvilla komiteoilla on seuraavat kolme ominaispiirrettä: Ensinnäkin lainsäätäjä (neuvosto ja Euroopan parlamentti) perusti komiteat niiden perustamissäädöksen antamishetkellä sovellettujen lainsäädäntömenettelyiden mukaisesti eli yhteistoiminta-, kuulemis- ja - Maastrichtin sopimuksen jälkeen - yhteispäätösmenettelyllä. Komiteamenettelyn piiriin kuuluvien komiteoiden oikeusperusta on näin ollen niin kutsutussa perussäädöksessä. Toiseksi kyseisten komiteoiden rakenne ja työskentelytavat ovat monessa suhteessa yhtenäiset. Komission edustaja johtaa puhetta jäsenvaltioiden edustajista koostuvissa komiteoissa, eikä komiteoihin kuulu muita jäseniä. Komiteat noudattavat perussäädöksessä säädettyjä menettelyitä neuvoston komitologiapäätöksen mukaisesti. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY [1] 9 artiklalla kumottiin aiempi, 13. heinäkuuta 1987 tehty komitologiapäätös 87/373/ETY [2]. Vuonna 1987 säädetyt menettelyt ovat kuitenkin voimassa niin kauan kuin perussäädöksiä, joissa säädetään päätöksen 99/468/EY mukaisista komiteamenettelyistä, ei muuteta. [1] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [2] EYVL L 197, 18.7.1987, s. 33. Kolmanneksi komiteat - saatuaan komissiolta perussäännöksen nojalla täytäntöönpanotoimia koskevat ehdotukset - käyttävät lausunnonanto-oikeuttaan ja toimivat asiassa tätä tarkoitusta varten säädetyn neuvoa-antavan, hallinto- ja sääntelymenettelyn mukaisesti. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY nojalla hallintomenettelyä olisi noudatettava päätettäessä hallintotoimenpiteistä, esimerkiksi sellaisista, jotka liittyvät yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan soveltamiseen tai budjettivaikutuksiltaan huomattavien ohjelmien toteuttamiseen (ks. päätöksen 2 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta). Hallintomenettely on tarkoitettu laajakantoisiin toimenpiteisiin, joilla sovelletaan perussäädösten keskeisiä säännöksiä, mukaan luettuina ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden tai turvallisuuden suojeluun liittyvät toimenpiteet, sekä perussäädöksen teknisten elementtien ajantasaistamiseen liittyvät toimenpiteet (ks. päätöksen 2 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta). Neuvoa-antavaa menettelyä sovelletaan aina, kun sen katsotaan olevan soveltuvin menettely. 1.2 Päätöksen 1999/468/EY täytäntöönpanon tilanne Neuvoston päätöksen 1999/468/EY täytäntöönpanoa koskevassa lausumassa nro 2 [3] neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että säännöksiä, jotka koskevat komissiota täytäntöönpanovallan käytössä päätöksen 87/373/ETY mukaisesti avustavia komiteoita, olisi tarkoituksenmukaisia lainsäädäntömenettelyjä noudattaen mukautettava viipymättä, jotta ne saataisiin päätöksen 1999/468/EY 3-6 artiklan mukaisiksi. [3] EYVL C 203, 17.7.1999, s. 1. Päätöksen 1999/468/EY voimaantulosta lähtien useita perussäädöksiä koskevia komiteamenettelyitä on ajantasaistettu tapauskohtaisesti. Ajantasaistamisen saattamiseksi päätökseen komissio esitti vuoden 2001 lopulla neljä erillistä ehdotusta (niin sanotut yhdenmukaistamisehdotukset) [4], jotka kattavat yli 300 perussäädöstä, joissa säädetään täytäntöönpanomenettelyistä. Nämä neljä ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi vastaavat erilaisia lainsäädäntömenettelyitä (hyväksyntä- ja yhteispäätösmenettelyä sekä kuulemismenettelyä määräenemmistön ja yksimielisyyden osalta). On huomattava, että ehdotukset eivät vaikuta muutettujen säädösten aineellisoikeudellisiin säännöksiin. Ne eivät myöskään vaikuta komiteoiden luonteeseen, josta on säädetty perussäädöksessä, eivätkä suojamenettelyjen muuttamiseen, joka suoritetaan tapauskohtaisesti. [4] Ehdotukset: KOM(2001) 789 lopullinen, hyväksytty 27.12.2001. Yhdenmukaistamisehdotukset ovat parhaillaan neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltävinä nopeutetussa menettelyssä (yhdessä käsittelyssä). Koska ehdotukset on annettu asetuksina, ne tulevat suoraan voimaan, eikä jäsenvaltioiden siten tarvitse saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään. Uusi tärkeä piirre tässä yhteydessä on se, että päätöksen 1999/468/EY 7 artikla sekä neuvoston ja komission kyseisestä säädöksestä antamissa lausumissa (erityisesti nro:issa 4 ja 5) esitetään toimia, joilla komitologiakomiteoiden työn avoimuutta voidaan parantaa. Siten tämän komiteoiden työskentelyä koskevan vuosikertomuksen julkaiseminen, josta säädetään kyseisen päätöksen 7 artiklan 4 kohdassa, jo itsessään auttaa antamaan yleiskatsauksen komission toimista täytäntöönpanovaltansa puitteissa. Komissio on myös saman 7 säännöksen 4 kohdan mukaisesti julkaissut luettelon kaikista komiteoista, jotka avustavat komissiota täytäntöönpanovallan käytössä [5]. Tätä luetteloa ajantasaistetaan myöhemmin, ja ajantasaistettu versio julkaistaan vuonna 2003. Ajantasaistettu luettelo Euroopan komissiota avustavista komiteoista on saatavilla liitteenä Euroopan unionin yleisessä talousarviossa varainhoitovuodeksi 2002 (2002/50/EY, EHTY, Euratom) [6]. [5] EYVL C 225, 8.8.2000, s. 2. [6] EYVL L 29, 31.1.2002, s. 1. Saman säännöksen 1 kohdan mukaisesti komissio hyväksyi 31. tammikuuta 2001 työjärjestyksen mallin, [7] jonka pohjalta jo toimivat tai perustettavat komiteat vahvistavat työjärjestyksensä. Komissio aikoo hyväksyä ajantasaistetun version työjärjestyksen mallista vuoden 2002 loppuun mennessä ja saattaa sen yhdenmukaiseksi asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettujen uusien säännösten kanssa (ks. jäljempänä). Vuoden 2001 loppuun mennessä 88 yhteensä 247:sta komiteasta (eli lähes 40 prosenttia) oli hyväksynyt oman työjärjestyksen voimassa olevan työjärjestyksen mallin pohjalta. Päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komissio - sen lisäksi, että se laatii komiteoiden työskentelyä käsittelevän vuosikertomuksen - perustaa julkisen rekisterin kaikista Euroopan parlamentille lähetettyihin asiakirjoihin liittyvistä viitetiedoista. Tavoitteena on ottaa tämä rekisteri käyttöön vuoden 2003 alkuun mennessä. Neuvoston päätöksestä 1999/468/EY antamansa lausuman nro 5 mukaisesti komissio aikoo avoimuuden lisäämiseksi laajentaa rekisterin soveltamisalaa ottamalla käyttöön arkiston, jonka avulla yleisö voi tutustua Euroopan parlamentille lähetettyihin asiakirjoihin. Tässä yhteydessä voidaan ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettu parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001 [8], joka tuli voimaan 3. joulukuuta 2001. [9] Asiakirja-arkisto otetaan käyttöön vuoden 2003 aikana. [7] EYVL C 38, 6.2.2001, s. 3. Työjärjestyksen malli julkaistaan uudelleen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, kun komissio on hyväksynyt muutamat siihen tehtävät muutokset ja mallin kieliasu on tarkastettu. [8] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. [9] Koska asetus (EY) N:o 1049/2001 annettiin vuonna 2001, sen vaikutuksia arvioidaan seuraavassa raportissa. 1.3 Euroopan parlamentin tiedonsaanti ja tarkasteluoikeus Komissiolla on velvollisuus tiedottaa Euroopan parlamentille komiteoiden työstä ja lähettää sille kaikki ehdotukset täytäntöönpanotoimenpiteiksi, jotka on annettu perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti annetun perussäädöksen nojalla, jotta parlamentti voisi käyttää päätöksen 1999/468/EY 8 artiklassa sille annettua tarkasteluoikeutta. Euroopan parlamentti ja komissio tekivät helmikuussa 2000 sopimuksen neuvoston päätöksen 1999/468/EY toteuttamisen edellyttämistä menettelyistä [10]. Sopimuksen tavoitteena on säädellä komission velvoitteiden täytäntöönpanoa. [10] EYVL L 256, 10.10.2000, s. 19. Sopimus teki mitättömiksi tietyt aiemmat sopimukset: vuoden 1988 Plumb/Delors-sopimus, vuoden 1996 Samland/Williamson-sopimus ja vuoden 1994 "modus vivendi". Sopimuksessa sovitaan asiakirjojen siirtämisestä sähköisesti. Asiakirjojen sähköiset siirrot lisääntyivät vuonna 2001. Komission eri yksiköiden asiakirjat toimitetaan ensin pääsihteeristöön, joka lähettää ne viipymättä joko sähköisesti tai CIRCA-verkoston välityksellä johonkin Euroopan parlamentin keskeiseen yksikköön. Tätä nykyä käytännössä kaikki asiakirjat lähetetään sähköisesti. Sopimuksessa määrätään, että parlamentin on - kiireellisiä asioita lukuun ottamatta -neuvoston päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan nojalla aikaa yksi kuukausi siitä, kun se on vastaanottanut lopullisen ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi [11], antaa täysistunnossa perusteltu päätöslauselma säädöksestä, joka on hyväksytty yhteispäätösmenettelyssä, jos se katsoo, että lopullinen ehdotus ylittää perussäädöksessä [12] säädetyn täytäntöönpanovallan. [11] Ehdotukset lähetetään ennen komitean kokousta ja uudelleen kokouksen jälkeen, jos toimenpide-ehdotukseen on tehty huomattavia muutoksia. [12] Perussäännöksen täytyy olla neuvoston ja parlamentin yhteispäätösmenettelyllä hyväksytty (ks. perustamissopimuksen 251 artikla). Helmikuussa 2000 tehty kahdenvälinen sopimus pantiin täytäntöön Euroopan parlamentin ja komission pääsihteeristöjen tekemällä 14. joulukuuta 2001 päivätyllä hallinnollisella lisäsopimuksella, jonka tavoitteena on varmistaa komission yksiköiden lähestymistavan yhdenmukaisuus, jotta komissio voi täyttää täysimääräisesti kaikki helmikuussa 2000 tehdystä kahdenvälisestä sopimuksesta johtuvat velvollisuutensa. Sopimuksessa määrätään erityisesti asiakirjatyyppien ja asiakirjojen rakenteen vähimmäisvaatimuksista. On huomattava, että vuonna 2001 Euroopan parlamentti ei katsonut aiheelliseksi hyväksyä yhtään päätöslauselmaa neuvoston päätöksen 1999/468/EY 8 artiklan nojalla. 1.4 Neuvoston käsiteltäväksi saatetut asiat Neuvoston käsiteltäväksi saatettiin vuonna 2001 kymmenen asiaa. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti ehdotukset lainsäädäntötoimiksi on saatettava neuvoston käsiteltäväksi, jos komissio ei saa taakseen vaadittavaa enemmistöä hallinto- tai sääntelymenettelyssä. Asiat kattoivat useita eri politiikanaloja. Tapauksista kaksi koski yritystoimintaa (ks. liitteen 1 kohta), kaksi maataloutta (ks. liitteen 3 kohta), yksi liikennettä (ks. liitteen 4 kohta) sekä viisi terveyttä ja kuluttajansuojaa (ks. liitteen 13 kohta). Kuten vuonna 2000, myös vuonna 2001 neuvoston käsiteltäväksi saatettujen asioiden määrä oli vähäinen (alle 1 prosenttia) suhteessa komission (hallinto- tai sääntelymenettelyssä) antamien säädösten kokonaismäärään, mikä osoittaa sen, että komiteoiden käsiteltäviksi annettavat komission ehdotukset saavat yleensä taakseen tarvittavan enemmistön. Tästä voidaan päätellä, että komiteoiden työskentely on pitkälti yksimielistä. 1.5 Muut kysymykset Arvopaperimarkkinoiden alalla yhteisön toimielimet pääsivät periaatteessa yksimielisyyteen siitä, että komiteamenettelyitä on sovellettava aikaisempaa useammin. Tämä päätös perustuu (Alexandre Lamfalussyn johdolla) arvopaperimarkkinoita käsitelleen viisaiden ryhmän helmikuussa 2001 antaman loppuraportin suosituksiin, jotka Tukholman Eurooppa-neuvosto vahvisti maaliskuussa 2001 antamassaan päätöslauselmassa tehokkaammasta arvopaperimarkkinoiden sääntelystä Euroopan unionissa. Euroopan parlamentti hyväksyi suositukset helmikuussa 2002 antamassaan päätöslauselmassa lainsäädännön täytäntöönpanosta rahoituspalvelujen alalla. Samana päivänä komission puheenjohtaja Romano Prodi antoi parlamentin kokouksessa asiaa koskevan juhlallisen julistuksen. Komiteamenettelyiden käytön edistämiseksi perustettiin kaksi komiteaa. Euroopan arvopaperikomitea perustettiin komission kesäkuussa 2001 tekemällä päätöksellä. Euroopan arvopaperikomitea koostuu kansallisten toimivaltaisten ministeriöiden korkean tason edustajista, ja sen tavoitteena on toimia tulevaisuudessa eräänlaisena sääntelykomiteana komiteamenettelyn puitteissa [13]. Vuonna 2001 Euroopan arvopaperikomitea toimi ainoastaan neuvoa-antavana elimenä, koska sillä ei ollut komitologiavaltuuksia [14]. Lisäksi komission on saatava teknistä apua vaiheessa, jossa valmistellaan ehdotuksia täytäntöönpanotoimiksi. Tästä syystä komissio perusti Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean [15]. [13] 2001/528/EY: Komission päätös, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2001, EYVL L 191, 13.7.2001, s. 45. [14] Nämä valtuudet hyväksytään lopullisesti alakohtaisen lainsäädännön hyväksymisen jälkeen, ks. seuraava osa. [15] 2001/527/EY: Komission päätös, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2001, EYVL L 191, 13.7.2001, s. 43. Vuoden 2001 aikana komissio hyväksyi kaksi rahoituspalveluja koskevaa alakohtaista ehdotusta. Ne ovat ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä [16] ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö) [17]. Kummassakin direktiivissä viitataan tehtäviin, joita Euroopan arvopaperikomitealla on sääntelyprosessin yhteydessä. [16] KOM(2001) 280 lopullinen, hyväksytty 30.5.2001, EYVL C 240 E, 28.8.2001, s. 272. Ks. myös muutettu ehdotus: KOM(2002) 460 lopullinen, hyväksytty 9.8.2002. [17] KOM(2001) 281 lopullinen, hyväksytty 30.5.2001, EYVL C 240 E, 28.8.2001, s. 265. Ks. myös neuvoston yhteinen kanta, hyväksytty 19.7.2001, EYVL C 228 E, s. 19. Komissio käsitteli Tukholman Eurooppa-neuvostolle antamassaan väliraportissa [18], jonka aiheena ovat lainsäädännön yksinkertaistamiseksi toteutettavat koordinoidut toimet, mahdollisuutta käyttää enemmän täytäntöönpanovaltaa, jonka lainsäätäjä on sille siirtänyt nykyisissä perustamissopimuksen 202 artiklassa määritellyissä oikeuspuitteissa. Komissio ehdotti eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassaan [19], että on tarkasteltava uudelleen sekä edellytyksiä, joiden nojalla komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimet, että tarvetta säilyttää nykyiset hallinto- ja sääntelykomiteat [20]. Lisäksi komissio ilmoitti aikomuksensa käynnistää aloitteita EY:n perustamissopimuksen 202 artiklan muuttamiseksi. Tavoitteena on asettaa neuvosto ja Euroopan parlamentti tasavertaiseen asemaan komission täytäntöönpanovallan käytön valvonnassa [21]. [18] KOM(2001) 130 lopullinen, s. 9. [19] KOM(2001) 428 lopullinen. [20] Ks. valkoinen kirja, s. 36. [21] Ks. valkoinen kirja, s. 36. Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden kuulemiseksi laatimassaan Laekenin Eurooppa-neuvostolle toimitetussa kuulemista koskevassa tiedonannossa [22] sekä lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevasta toimintasuunnitelmasta kesäkuussa 2002 antamassaan tiedonannossa (lopullinen) [23] komissio korostaa tarvetta tarkastella uudelleen nykyisiä komiteamenettelyitä ja lainsäätäjän toteuttamia täytäntöönpanosäädösten valvontamenettelyitä. Komissio esittää vielä ennen vuoden 2002 loppua komiteamenettelyiden uudelleenorganisoimiseksi konkreettisia ehdotuksia, jotka eivät vaadi EY:n perustamissopimuksen muuttamista. [22] KOM(2001) 726 lopullinen, hyväksytty 5.12.2001. [23] KOM(2002) 278 lopullinen, hyväksytty 5.6.2002. Osana Euroopan unionin laajentumista varten toteutettavia valmisteluita ehdokasmaiden edustajat osallistuvat tapauskohtaisesti komitologiakomiteoihin tarkkailijoina. Osallistuminen perustuu komission neuvostolle antamaan tiedonantoon ehdokasmaiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin, komiteoihin ja virastojen toimintaan [24]. Kokonaislähestymistavan tarkoituksena on luoda yhdenmukaiset puitteet ja yksinkertaistaa ehdokasmaille asetettuja yhteisön toimiin osallistumisen ehtoja, jotta ehdokasmaita voidaan valmistaa liittymistä varten. Ehdokasmaiden, jotka jo noudattavat täysin tai osittain yhteisön säännöstöä, odotetaan osallistuvan erityisehdoin komitologiakomiteoihin, jotka vastaavat sellaisten yhteisön ohjelmien valvonnasta, joihin ehdokasmaat jo osallistuvat jossain määrin, ja muihin kuin yhteisön ohjelmiin liittyviin komiteoihin, paitsi niihin, joiden virallisena tehtävänä on antaa lausuntoja. Ehdokasmailla on edustajia noin 40:ssä yhteensä 247:stä komiteasta. [24] KOM(1999) 710 lopullinen, hyväksytty 20.12.1999. Ehdokasmaat osallistuvat jo komitologiakomiteoihin osana liittymistä edeltävää strategiaa. Jotta unioniin liittyvien valtioiden asteittaista integroitumista yhteisön rakenteisiin voidaan vahvistaa, näille valtioille olisi (huhtikuussa 2003 [25] tapahtuvan liittymissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen) annettava tilaisuus osallistua myös jatkossa - mikäli oikeudellisesti mahdollista - tarkkailijoina kaikkiin komiteamenettelyn yhteydessä perustettuihin komiteoihin ja myös kaikkiin muihin komiteoihin. Osallistumisen kustannusten rahoittamisen helpottamiseksi komissio ehdotti lokakuussa 2002 antamassaan strategia-asiakirjassa, että jokainen unioniin liittyvä valtio voisi halutessaan varata tarvittavat määrät kansallisesta liittymistä edeltävästä ohjelmastaan. [25] KOHTI LAAJENTUNUTTA UNIONIA - Euroopan komission strategia-asiakirja ja kertomus kunkin ehdokasmaan liittymisvalmisteluiden edistymisestä (9.10.2002), KOM(2002) 700 lopullinen, ks. 3.3 kohta (s. 25). 2. LÄPILEIKKAUS TOIMISTA 2.1 Komiteoiden lukumäärä ja menettelyt Komiteoiden toimien arvioimiseksi on syytä esittää komiteamenettelyyn tietyllä hetkellä kuuluvien komiteoiden lukumäärä. Tässä yhteydessä on tärkeää erottaa näistä komission perustamat neuvoa-antavat komiteat ja asiantuntijaryhmät, jotka liittyvät pikemminkin toimintalinjojen valmisteluun ja toteuttamiseen kuin säädösten täytäntöönpanoon. Tässä raportissa ei käsitellä tämäntyyppisiä komiteoita tai ryhmiä. Komiteamenettelyyn kuuluvien komiteoiden lukumäärä on laskettu toimialoittain Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistun luettelon [26] pohjalta (taulukko I). Luvut ilmaisevat tilanteen 31.12.2001. Niiden yhteydessä ilmoitetaan edellisvuoden luvut (jotka ilmaisevat tilanteen 31.12.2000) vertailun mahdollistamiseksi. [26] Ks. viite 5. TAULUKKO I - Komiteoiden kokonaislukumäärä >TAULUKON PAIKKA> Luvut ilmaisevat komitologiakomiteoiden määrän eri politiikanaloilla. Ympäristöasioiden, yritystoiminnan, maatalouden, energian ja liikenteen sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoilla on erityisen monta (kullakin vähintään parikymmentä) komiteaa. Niiden 135 komiteaa vastaavat yli puolta kaikista 247 komiteasta. Komission pyrkimykset rajoittaa komiteoiden määrän kasvua ovat kuitenkin onnistuneet, koska vuoden 2001 lopulla komiteoita oli jonkin verran vähemmän (247) kuin edellisvuonna (254). Kokonaislukumäärä voidaan jakaa eri menettelytyyppeihin (joita ovat kuulemismenettely, hallintomenettely, sääntelymenettely ja suojamenettely - ks. taulukko II). Saman menettelytyypin eri variantit (IIa ja IIb, IIIa ja IIIb) on ryhmitelty neuvoston päätöksen 1999/468/EY täytäntöönpanoa koskevan lausuman nro 2 [27] mukaisesti. Lukuihin sisältyvät myös kaikki vastaavat tehtävät, oli sitten kyse vuoden 1987 komitologiapäätöksen tai vuoden 1999 uuden komitologiapäätöksen mukaisista menettelyistä. Koska joillakin komiteoilla on yhdistettyjä tehtäviä (eli ne toimivat useamman kuin yhden menettelytyypin mukaisesti), ne on lueteltu muista komiteoista erillään, jotta saadaan oikea kuva sovellettavista menettelyistä. [27] EYVL C 203, 17.7.1999, s. 1. TAULUKKO II - Komiteoiden lukumäärä menettelyittäin (2001) >TAULUKON PAIKKA> * Mukaan luettuina vastaavat menettelyt I, II ja III neuvoston päätöksen 87/373/EY mukaisesti. Taulukossa II esitetään jakauma menettelytyypeittäin. Yhteismääristä käy ilmi, että suurin osa komiteoista (106 yhteensä 247:sta) on sääntelykomiteoita. Toiseksi eniten mutta selvästi vähemmän on hallintokomiteoita (76). Alojen mukainen jakauma on melko tasainen lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta, jotka ovat ympäristöasioiden ja energian ja liikenteen pääosastot (joiden aloilla on lukuisia sääntelykomiteoita) ja maatalouden pääosasto (jonka alalla on lukuisia hallintokomiteoita). 2.2 Kokousten (ja kokouspäivien) lukumäärä Komiteoiden lukumäärä ei ole ainoa tapa mitata komiteamenettelyn vireyttä. Vuonna 2001 pidettyjen kokousten lukumäärä kertoo komiteoiden työn määrästä (taulukko III). TAULUKKO III - Kokousten lukumäärä >TAULUKON PAIKKA> Eniten kokouksia (365) oli maatalouden pääosastossa, sillä maatalousmarkkinoiden hallinta vaatii kokousten pitämistä usein. Seuraavaksi eniten kokouksia oli verotuksen ja tulliliiton pääosastossa (116 kokousta), jossa kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan liittyvät tullikysymykset ovat tärkein kokousten aihe, sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastossa (122 kokousta), jonka toimivaltaan kuuluu muun muassa elintarvikkeiden turvallisuus. Lisäindikaattori, joka antaa käsityksen myönnetyistä budjettivaroista, on kokouspäivien lukumäärä (taulukko IV). Kokoukset kestävät yleensä puoli päivää, mikä selittää desimaaliluvut. TAULUKKO IV - Kokouspäivien lukumäärä >TAULUKON PAIKKA> Taulukon IV luvut vastaavat pääpiirteissään edellisen taulukon lukuja - lukuisat kokoukset merkitsevät paljon kokouspäiviä. Tämä osoittaa, että kokoukset kestävät yleensä päivän tai kaksi puolikasta päivää peräkkäisinä päivinä. 2.3 Komiteakäsittelyyn annettujen asioiden lukumäärä Tärkeä toiminnan määrää kuvaava indikaattori on komiteakäsittelyyn komission yksiköiltä tulleiden asioiden määrä. Lukuihin niihin sisältyy kaikenlaisia asioita, esimerkiksi muodollisia lausuntoja, valmistelevia näkemystenvaihtoja ennen muodollista lausuntoa ja komitean puheenjohtajan (tai valtuuskunnan) tiedonantoja (taulukko V). Komiteakäsittelyyn annettuja asioita oli vuonna 2001 yhteensä 5 613, kun niitä edellisvuonna oli 4 561. TAULUKKO V - Komiteakäsittelyiden lukumäärä >TAULUKON PAIKKA> Komiteakäsittelyyn annettujen asioiden suuri määrä maatalouden (1 984), terveys- ja kuluttaja-asioiden (1 138) sekä verotuksen ja tulliliiton (562) pääosastoissa kuvastavat komissiolle komiteamenettelyiden kautta jaetun työn määrää. 3. TOIMINNAN ESITTELY POLITIIKANALOITTAIN Alakohtaiseen katsaukseen komiteoiden toiminnasta tulisi sisältyä alan kaikkien komiteoiden antamat lausunnot. Lausuntoja on erilaisia: normatiiviset säädösehdotukset (direktiivit, asetukset), päätökset, joilla ratkaistaan jokin tietty yksittäinen juridinen tilanne tai hyväksytään yhteisön ohjelmiin liittyviä rahoitussuunnitelmia, tai yksinkertaiset kannanotot (mikä selittää, miksi jollain tietyllä alalla myönteisiä lausuntoja voi olla yhteensä enemmän kuin annettuja säädöksiä). Kun komitea antaa myönteisen lausunnon, komissio yleensä hyväksyy täytäntöönpanotoimet (annetut säädökset); hallintomenettelyssä komissio voi tehdä näin myös, jos lausuntoa ei anneta. Vain kun lausunto on kielteinen, päätös lähetetään "muutoksenhakuelimenä" toimivaan neuvostoon, jolla on tässä tapauksessa päätösvalta (neuvoston käsittelyyn saattaminen). Sääntelymenettelyssä asia saatetaan neuvoston käsittelyyn myös silloin, kun lausuntoa ei anneta. Erot komiteoiden antamien myönteisten lausuntojen ja komission antamien säädösten kokonaismäärässä jollain alalla voivat johtua siitä, että lausunnot on annettu vuonna 2001 mutta säädökset vasta seuraavana vuonna. Liitteessä on ilmoitettu tulokset aloittain (noudattaen luvun 2 jaottelua). LIITE Tässä liitteessä annetaan alakohtainen yleiskatsaus komitologiakomiteoiden työstä vuonna 2001. Kohdassa "Komission antamia säädöksiä" ilmoitetaan komission antamien säädösten kokonaislukumäärä niiden tyypistä riippumatta. On lisäksi huomattava, että tietyissä tapauksissa komiteoilta pyydetään lausuntoa asioista, joista tehdään säädösehdotus vasta jonkin ajan kuluttua (ks. myös vuosikertomuksen osa 3). Siksi lausuntojen kokonaismäärän ja komission antamien säädösten määrässä saattaa olla huomattavia eroja. 1. Yritystoiminta Yhteensä 172:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta yritystoiminnan pääosaston 31 komiteaa antoivat 345 myönteistä lausuntoa eri menettelyissä. Komissio antoi 50 säädöstä. Pysyvä eläinlääkekomitea hyväksyi (sääntelymenettelyssä) tällä alalla kaksi kielteistä lausuntoa, jotka liittyvät kahteen ehdotukseen täytäntöönpanotoimiksi (alunperin komission asetusluonnoksiin): ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2377/90 liitteiden I ja III muuttamisesta [28]. Neuvosto hylkäsi yhden sille 22. tammikuuta 2002 toimitetun ehdotuksen, mutta antoi toisen perusteella 19. joulukuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 2584/2001 [29]. [28] KOM(2001) 627 lopullinen. Asiaa koskevat kaksi hormoniryhmää ovat progesteroni ja norgestimaatti (ks. KOM(2001) 627 (01)) sekä kloorimadinoni, flugestoniasetaatti ja altrenogesti (ks. KOM(2001) 627 (02)). [29] EYVL L 345, 29.12.2001, s. 7 (koskee kloorimadinonia, flugestoniasetaattia ja altrenogestia). >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2. Työllisyys ja sosiaaliasiat Yhteensä 32:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston seitsemän komiteaa antoivat 25 (myönteistä) lausuntoa hallintomenettelyn mukaisesti. Komissio hyväksyi 25 tätä alaa koskevaa säädöstä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3 Maatalous (AGRI) Yhteensä 1984:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta maatalouden pääosaston 29 komiteaa antoivat 1453 (myönteistä) lausuntoa. Ne eivät antaneet lausuntoa lainkaan 99 asiassa. Kaksi lausuntoa, jotka jätettiin antamatta sääntelykomitean yhteydessä, saatettiin neuvoston käsiteltäväksi. Komissio hyväksyi loput 1550 säädöstä. Suojattuja alkuperänimityksiä (SAN) ja suojattuja maantieteellisiä merkintöjä (SMM) käsittelevä sääntelykomitea saattoi neuvoston käsiteltäväksi kaksi asiaa. Sääntelykomitea äänesti, että se ei anna lausuntoa suojatun alkuperänimityksen 'Salamini italiani alla cacciatora' rekisteröinnistä. Koska neuvosto ei esittänyt näkemystään komission ehdotuksesta kolmen kuukauden määräajassa, komissio hyväksyi säädösehdotuksen (komission asetus (EY) N:o 1778/2001 [30], annettu 7 päivänä syyskuuta 2001, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä). [30] EYVL L 240, 8.9.2001, s. 6. Toinen asia, josta sääntelykomitea ei antanut lausuntoa, koski suojatun maantieteellisen alkuperämerkinnän 'Bayerisches Bier' rekisteröintiä. Neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 1347/2001 [31], annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä). [31] EYVL L 182, 5.7.2001, s. 3. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 4. Liikenne/Energia/Euroopan laajuiset verkot (TREN) Yhteensä 111:stä komiteakäsittelyyn toimitetusta ehdotuksesta täytäntöönpanotoimiksi alan 39 komiteaa antoivat 15 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä, 49 sääntelymenettelyssä ja yhden neuvoa-antavassa menettelyssä. Vuoden aikana komissio hyväksyi 39 säädöstä tällä alalla. Neuvoston käsiteltäväksi saatettiin yksi asia: komission asetus (EY) N:o 1360/2002, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 mukauttamisesta tekniikan kehitykseen seitsemännen kerran [32]. Komissio hyväksyi asetuksen, koska asetuksen (ETY) N:o 3821/85 18 artiklan nojalla perustettu komitea ei antanut siitä lausuntoa (sääntelymenettelyssä) kolmen kuukauden määräajassa ja koska neuvosto ei esittänyt asiasta näkemystään. [32] EYVL L 207, 5.8.2002, s. 1. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 5. Ympäristö Yhteensä 127:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta ympäristön pääosaston 36 komiteaa antoivat 112 myönteistä lausuntoa hallinto- ja sääntelymenettelyssä. Tämän pohjalta komissio hyväksyi 41 säädöstä. Kielteisiä lausuntoja annettiin yhdeksän. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 6. Tutkimus Yhteensä 144:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta tutkimuksen pääosaston kuusi komiteaa antoivat 144 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä. Komissio hyväksyi yhteensä 144 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 7. TIETOYHTEISKUNTA Yhteensä 90:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta tietoyhteiskunnan pääosaston 10 komiteaa antoivat 6 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä ja 45 sääntelymenettelyssä. Komissio hyväksyi yhteensä 35 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 8. KALASTUS Yhteensä 51:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta kalastuksen pääosaston kolme komiteaa antoivat 18 myönteistä lausuntoa neuvoa-antavassa menettelyssä ja 29 hallintomenettelyssä. Komissio hyväksyi yhteensä 47 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 9. Sisämarkkinat Yhteensä 61:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta sisämarkkinoiden pääosaston 10 komiteaa antoivat 3 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä, yhden neuvoa-antavassa menettelyssä ja yhden sääntelymenettelyssä. Yhdestä asiasta ei annettu lausuntoa. Komissio antoi säädöksen kuudesta asiasta. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 10. Aluepolitiikka Yhteensä 193:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta aluepolitiikan pääosaston kaksi komiteaa antoivat 102 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä ja 91 neuvoa-antavassa menettelyssä. Komissio hyväksyi kolme säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 11. Verotus ja tulliliitto Yhteensä 562:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta verotuksen ja tulliliiton pääosaston 9 komiteaa antoivat 65 myönteistä lausuntoa. Komissio hyväksyi 57 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 12. Koulutus ja kulttuuri Yhteensä 128:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kuusi komiteaa antoivat 71 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä ja 16 neuvoa-antavassa menettelyssä. Komissio hyväksyi 16 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 13. Terveys ja kuluttajansuoja Yhteensä 1138:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta terveyden ja kuluttajansuojan pääosasto antoi 332 myönteistä lausuntoa sääntelymenettelyssä, 2 hallintomenettelyssä ja 55 neuvoa-antavassa menettelyssä. Komissio hyväksyi 329 säädöstä. Pysyvä rehukomitea (joka toimii sääntelymenettelyn nojalla) saattoi neuvoston käsiteltäväksi kaksi asiaa. Komitea äänesti, että se ei anna lausuntoa eräiden rehun lisäaineiden hyväksymisen peruuttamisesta. Koska neuvosto ei esittänyt näkemystään komission ehdotuksesta asetukseksi [33], komissio hyväksyi säädösehdotuksen (komission asetus (EY) N:o 2205/2001, annettu 14 päivänä marraskuuta 2001, rehujen lisäaineista annetun neuvoston direktiivin 70/524/ETY muuttamisesta eräiden lisäaineiden hyväksymisen peruuttamisen osalta) [34]. Toinen asia, josta komitea ei antanut lausuntoa, koski haitallisia aineita (dioksiinien ja furaanien enimmäismäärät useissa rehuaineissa ja rehuissa). Neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen direktiiviksi [35]: neuvoston direktiivi 2001/102/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2001, haitallisista aineista ja tuotteista eläinten ruokinnassa annetun neuvoston direktiivin 1999/29/EY muuttamisesta [36]. [33] KOM(2001) 450 lopullinen. [34] EYVL L 297, 15.11.2001, s. 3. [35] KOM(2001) 493 lopullinen. [36] EYVL L 6, 10.1.2002, s. 45. Myös pysyvä eläinlääkintäkomitea (joka toimii sääntelymenettelyn nojalla) saattoi neuvoston käsiteltäväksi kaksi asiaa. Komitea ei antanut lausuntoa luonnoksesta komission asetukseksi siirtymätoimenpiteistä tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 999/2001 siirtymiseksi ja kyseisen asetuksen liitteiden VII ja XI muuttamisesta. Neuvosto ei esittänyt asiasta näkemystään, joten komissio hyväksyi 29. kesäkuuta 2001 komission asetuksen N:o 1326/2001/EY [37]. Myöskään toisessa asiassa neuvosto ei toiminut vaaditussa määräajassa. Tämä asia koski neuvostolle toimitettua luonnosta komission päätökseksi yhteisön tuen kokonaismäärästä klassisen sikaruton hävittämiseksi Alankomaista vuonna 1998. Neuvosto ei myöskään antanut myönteistä lausuntoa, koska komitea ei ollut antanut lausuntoa. Näin ollen komissio hyväksyi asiaa koskevan päätöksen 17. lokakuuta 2001 [38]. [37] EYVL L 177, 30.6.2001, s. 60. [38] EYVL L 277, 20.10.2001, s.28. Neuvoston käsiteltäväksi saatettiin yksi pysyvää elintarvikekomiteaa koskeva asia. Komission säädösluonnos dioksiinien ja PCB:iden vähentämiseksi elintarvikkeissa ei saanut komitealta myönteistä lausuntoa (sääntelymenettelyssä). Se toimitettiin neuvostolle [39], joka hyväksyi säädöksen neuvoston asetukseksi (EY) N:o 2375/2001, annettu 29 päivänä marraskuuta 2001, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 466/2001 muuttamisesta [40]. [39] KOM(2001) 495 lopullinen. [40] EYVL L 321, 6.12.2001, s. 1. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 14. Oikeus- ja sisäasiat Yhteensä 32:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta oikeus- ja sisäasioiden pääosaston viisi komiteaa antoivat 21 (myönteistä) lausuntoa neuvoa-antavassa menettelyssä ja yhden hallintomenettelyssä. Komissio hyväksyi 18 säädöstä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 15. Ulkosuhteet Yhteensä 4:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta ulkosuhteiden pääosaston 2 komiteaa antoivat 2 myönteistä lausuntoa (toisen neuvoa-antavassa menettelyssä ja toisen hallintomenettelyssä). Komissio hyväksyi 2 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 16. Kauppa Yhteensä 122:sta komiteakäsittelyyn annetusta asiasta kaupan pääosaston 11 komiteaa antoivat 35 myönteistä lausuntoa sääntelymenettelyssä ja neljä suojamenettelyssä. Komissio hyväksyi 37 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 17. Laajentuminen Yhteensä 105:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta laajentumisen pääosaston kaksi komiteaa antoivat 58 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä. Komissio hyväksyi 67 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 18. Europe aid -yhteistyötoimisto (myös aiempi kehitysyhteistyö) Yhteensä 229:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta kahdeksan komiteaa antoivat 142 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä. Komissio hyväksyi 152 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 19. Humanitaarinen apu (ECHO) Yhteensä 81:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta humanitaarisen avun komitea antoi 39 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä. Komissio hyväksyi 39 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 20. Tilastot (Eurostat) Yhteensä 107:stä komiteakäsittelyyn annetusta asiasta Eurostatin kuusi komiteaa antoivat yhden myönteisen lausunnon neuvoa-antavassa menettelyssä, 12 myönteistä lausuntoa hallintomenettelyssä ja 5 sääntelymenettelyssä. Komissio hyväksyi 17 säädöstä tällä alalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 21. Talousarvio Talousarvion pääosaston ainoaa komiteaa -- omien varojen neuvoa-antavaa komiteaa -- kuultiin 35 asiakirjasta, mutta se ei antanut yhtään virallista lausuntoa. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 22. Petostentorjunta (OLAF) Euroopan petostentorjuntaviraston ainoan komitean työ liittyi toiminnallisten toimien täytäntöönpanoon ja koordinointiin yhteisön tasolla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA>