FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 28.10.2009 
SEK(2009) 1433 lopullinen 
  
 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja 
KOMISSION EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA LLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN KERTOMUKSEEN: 
  
Eläinten hyvinvointia koskev ien tuotemerkintöjen vaihtoehdo t ja eläinten suojelun ja 
hyvinvoinnin viitekeskusten euroo ppalaisen verkon perustaminen 
 
 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
{KOM(2009) 584 lopullinen} 
{SEK(2009) 1432} 
 
FI 2   FI TAUSTA  
Vuonna 2006 hyväksyttiin eläinten suojel ua ja hyvinvointia koskeva yhteisön 
toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2010. Suunnitelmassa nostetaan esiin 
kuluttajatiedotuksen tärkeys eläinten hyvinvoint ia koskevassa kattavassa  tiedotusstrategiassa 
ja eläinten hyvinvointia käsittelevän eurooppalaisen keskuksen perustaminen. 
Vuosina 2005 ja 2006 tehtiin kolme Eurobarometr i-kyselytutkimusta eläi nten hyvinvoinnista. 
Tutkimuksen tulosten mukaan ajatus jonkinlai sesta merkistä tai tunnuksesta, joka antaisi 
tietoa eläinten hyvinvoinnista e lintarviketuotannossa, sai vahvaa yleistä kannatusta.  
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto julkaisi joulukuussa 2006 kuulemisen tuloksista  
yhteenvedon ”Labelling: competitiveness, consumer information and better regulation for the 
EU”1, jossa käsitellään myös el äinten hyvinvointia koskevia tuotemerkintöjä. Valtaosa 
vastaajista katsoi, että tieto siitä, millaiset el äinten olot ovat elintarvikkeiden tuotannossa, on 
merkityksellinen kuluttajille ja tarjoa a markkinamahdollisuuksia tuottajille ja 
vähittäiskauppiaille.  
Ministerineuvosto hyväksyi  toukokuussa 2007 päätelmiä2 eläinten hyvinvointia koskevista 
tuotemerkinnöistä ja pyysi komissiota esittämään  aiheesta kertomuksen, jotta asiasta voitaisiin 
käydä perusteellinen keskustelu.  
Toimintasuunnitelman ja kyselytutkimuksen jatk ona terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto 
on keskustelun edistämiseksi alkanut tarkaste lla erilaisia lainsääd ännöllisiä ja muita 
vaihtoehtoja eläinten hyvinvoi ntia koskevien tuotemerkint öjen ja eläinten hyvinvoinnin 
viitekeskusten verkon toteuttami sta varten. Kummallakaan al oitteella ei ole kuitenkaan 
sellaisenaan tarkoitus nostaa eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksia. Tuotemerkintöjä 
koskevan aloitteen tavoitteena on lisätä kulu ttajien ymmärtämystä eläinten hyvinvoinnista 
yhtenä vaihtoehtona tuotemerkeissä ilmoitetett avien tietojen avulla. Vi itekeskuksia koskevalla 
aloitteella on puolestaan tar koitus yhdenmukaistaa hyväksytyt eläinten hyvinvointia koskevat 
vaatimukset ja lisätä parhaiden käytäntöjen jakamista ja käyttöä eläinten hyvinvointia 
edistävissä järjestelmissä. Kertomuksen valmistelun tueksi pääosasto SANCO tilasi tutkimuksen, jossa arvioitiin eri vaihtoehtojen toteutettavuutta eli mikä olisi paras tapa 
merkitä eläinten hyvinvointiin li ittyviä tietoja eläinpe räisiin tuotteisiin ja perustaa eläinten 
suojelun ja hyvinvoinnin eurooppalainen viitekeskus. Tutkimuksen suoritti Civic Consulting  
(päävastuu), ja siihen osallistui joiltakin osin Agra CEAS Consulting , joka kuuluu Food 
Chain Evaluation Consortium (F CEC) -yhteenliittymään.  
Tutkimuksessa todettiin, että kuluttajien suur in eläinten hyvinvointiin liittyvä ongelma on 
tiedon puute eläinten hyvinvointia koskevista v aatimuksista elintarvik keissa. Tutkimuksen 
aikana konsultit löysivät useita syitä mar kkinoilla vallitsevaan tiedonpuutteeseen, esimerkiksi 
seuraavat: 
– ei ole olemassa yhdenmukaistettuja eläinten  hyvinvointia koskevia  vaatimuksia, joita 
voitaisiin käyttää tuotemerkinnöissä, 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/food/f ood/labellingnutrition/betterre gulation/competitiveness_ 
consumer_info.pdf. 
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms _Data/docs/pressData/en/agricult/93986.pdf  
 
FI 3   FI – kuluttajille on vaikea tiedottaa selkeällä tavalla eläinten hyvinvointia koskevien 
vaatimusten eroista eri elintarvikkeissa, ja 
– Euroopassa on kehittynyt erilaisi a eläinten hyvinvointia koskevia 
merkintäjärjestelmiä, mikä on luonut  eroja tuotteiden ja toimijoiden 
toimintaedellytysten välille. 
Komissio ottaa huomioon ulkoisen toteutettavuustutkimuksen ai kana suoritetun sidosryhmien 
kattavan kuulemisen tulokset ja tutkii kert omuksessa esitettyjä to imintavaihtoehtoja 
kuluttajien tiedonpuutteen ja sisämarkkinoiden  epätasa-arvon korjaamiseksi. Vaihtoehtoina 
ovat muun muassa eläinten hyvinvointia koskeva vapaaehtoinen/pakollinen merkintäjärjestelmä ja eurooppalaisen viite keskusten verkon perustaminen parhaiden 
käytäntöjen jakamiseksi eläinten hyvinvointiasi oissa. Kertomuksessa ei tässä vaiheessa 
hahmotella mitään sitoumuksia jo sovituiksi toimiksi, vaan pelkästään tarkastellaan eri vaihtoehtoja toimintasuunnitelman tavoitteisiin pääsemiseksi. 
Vaikutustenarviointi tarjoaa anal yysin, joka on tukena kehitettäe ssä strategisia suuntaviivoja 
paremmalle tiedottamiselle eläinten hyvinvointiin liittyvistä asioista ja pohdittaessa eläinten 
hyvinvointia edistävien viitekeskusten verkon perustamista , kuten kertomuksessa todetaan. 
Syksyllä 2009 valmistuva kertomus ei tule sisältämään lopullisia lainsäädäntöehdotuksia. Niitä esitetään tarvittaessa, ja niistä tehd ään omat erilliset vaikutustenarvioinnit. 
Koska kertomuksen piiriin kuuluvan kahden aiheal ueen vaikutukset ovat erilaiset, niiden 
arviointikin on jaettu kahteen osaan. Ensimmäi sessä osassa keskitytään  vaikutuksiin, joita on 
erilaisilla vaihtoehdoilla para ntaa kuluttajille annettavia tietoja eläinten hyvinvoinnista 
kotieläintuotannossa. Toisessa osassa tarkastellaan viitek eskusten verkon perustamisen 
vaikutuksia. 
O
SA I: ELÄINTEN HYVINVOINTIA KOSKEVAT TUOTEMERKINNÄT  
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto tarkastelee mahdollisuutta perustaa eläinten 
hyvinvoinnista kertovien tuotemerkintöjen järjes telmä, jotta kuluttaja t saisivat paremmin 
tietoa hyvinvointia koskevista vaatimuksista ja  nykyjärjestelmistä ja jotta sisämarkkinoiden 
yhdenmukaistamisella estettäisiin se, että yl einen ilmaus ’hyvinvoinnista’ pitää sisällään 
toisistaan huomattavasti poikkeavia hyvinvointia koskevia vaatimuksia. Tällä aloitteella ei 
pyritä nostamaan yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia eikä 
tehostamaan nykyisten oikeudellisten vaatimusten noudattamista. 
Tässä vaikutustenarvioinnissa on keskity tty eläinten hyvinvointia koskevista 
tuotemerkinnöistä annetussa kertomuksessa hahm oteltuihin vaihtoehtoihin, jotta saataisiin 
käsitys kunkin vaihtoehdon tode nnäköisistä vaikutuksista si dosryhmiin. Koska politiikan 
laatiminen on vasta alkuvaiheessa, vaikutustena rviointi on vielä lähinnä laadullinen, mutta 
määrällisiä arvioita mahdollisista vaikutuksista esitetään aina kun mahdollista.  
Pakollisten tuotemerkintöjen osalta harkinnassa on useita vaihtoehtoja: – eläinperäisten tuotteiden tuotannossa  sovellettujen hyvinvointia koskevien 
vaatimusten pakollinen ilmoittaminen tuotemerkinnöissä  
– eläinperäisten tuotteiden tuotantomenetelmien pakollinen ilmoittaminen 
tuotemerkinnöissä  
 
FI 4   FI – yhteisön vähimmäisvaatimusten tai vastaavien vaatimusten noudattamisen pakollinen 
ilmoittaminen tuotemerkinnöissä.  
Vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan myös  vapaaehtoisuuteen perustuvia vaihtoehtoja, 
esimerkiksi seuraavia: 
– eläinten hyvinvointia kuvaavien väitteiden vapaaehtoista käyttöä koskevien 
vaatimusten vahvistaminen  
– kaikille kriteerit täyttäville tahoille avoimen, eläinten hyvinvoinnista kertovan 
vapaaehtoisen yhteisömerkin käyttöönotto  
– eläinten hyvinvoinnista kert ovia tuotemerkintöjä ja la atujärjestelmiä koskevien 
ohjeiden laatiminen. 
Vaikka tässä vaikutustenarvioinnissa ei päädyt ä mihinkään lopulliseen vaihtoehtoon eläinten 
hyvinvointia koskevien merkintöje n osalta, siinä kuitenkin tunnist etaan ne lainsäädännölliset 
ja muut vaihtoehdot, joita pidetään tä ssä vaiheessa toteuttamiskelpoisimpina 
(yhdenmukaistetut vaatimukset vapaaehtoisille  eläinten hyvinvointia koskeville väitteille 
ja/tai eläinten hyvinvoinnista ke rtova yhteisömerkki). On toivottavaa, että kertomus ja 
vaikutustenarviointi yhdessä edistävät toimielinten välistä syvällistä keskustelua tästä aiheesta, jotta voidaan määrittää, ovat ko EU:n tasoiset jatkotoimet tarpeen.  
O
SA II: ELÄINTEN SUOJELUN JA HYVINVOINNIN VIITEKESKUSTEN EUROOPPALAINEN 
VERKKO  
Vaikutustenarvioinnin toisen osan tavoitteena on tutkia ja arvioida eri vaihtoehtojen 
toteuttavuus, kun on kyse eläinten  suojelun ja hyvinvoinnin viit ekeskusten eurooppalaisen 
verkon perustamisesta. 
Keskitetyn yhteisön viitekeskuksen perustamista koskevia vaihtoehtoja tarkasteltiin 
kuulemismenettelyssä esille tulleiden seuraavien huolenaiheiden valossa: 
– eläinten hyvinvointia koskevien yhdenm ukaisten vaatimusten ja eläinten 
hyvinvointia koskevien i ndikaattoreiden puute 
– parhaiden käytäntöjen jakamisen olemassa olevien resurssien olematon koordinointi  
– riippumattoman tiedonlähteen tarve EU:n tasolla, ja  
– EU-tason koordinoinnin puutteesta aihe utuva toimintojen päällekkäisyys. 
Komissio ottaa nämä seikat huomioon keskustell essaan vaihtoehdoista,  jotka toivon mukaan 
mahdollistavat nykyisten resurssien paremma n koordinoinnin ja tulevien tarpeiden 
tunnistamisen ja jotka takaavat johdonm ukaisemman ja koordinoidun lähestymistavan 
eläinten suojeluun ja hyvinvointiin ko mission kaikilla toiminta-alueilla.  
Keskeiset vaikutustenarvioinnissa tark astellut toimintavaihtoehdot ovat:  
– nykytilanteen jatkuminen (mitään ei muuteta)  
– keskitetyn lähestymistavan monet eri vaihtoehdot 
 
FI 5   FI – hajautetun lähestymistavan eri vaihtoehdot, ja 
– tehtäväkohtainen strategia keskitettyje n ja hajautettujen osatekijöiden 
määrittämiseksi. 
Vaikutustenarvioinnissa ei nimetä tässä vaiheessa parasta vaihtoehtoa mutta kuitenkin 
todetaan, että jos tällä alalla  ryhdytään yhteisötason toimiin, toteuttamiskelpoisin vaihtoehto 
olisi jonkinlainen kesk itettyihin ja hajaute ttuihin osatekijöihin perustuva yhdistetty 
lähestymistapa.   
MAHDOLLISTEN TULEVIEN EHDOTUSTEN ARVIOINTI  
Tämä on ensimmäinen vaihe erilaisten toimin tavaihtoehtojen vaikutusten arvioinnissa. 
Keskustelusta mahdollisesti seuraavien lopulliste n poliittisten päätösten tekeminen edellyttää 
täydentäviä vaikutustenarvioin teja, joilla arvioidaan tarke mmin toiminnan kustannukset ja 
toteutettavuus budjettinäkökohdista.  On myös hankittava näyttö ä seuraavista: kuluttajien 
toiveista saada tietoa eläinten hyvinvoinnista; kilpailun vääristymise stä, joka johtuu 
yhdenmukaisen yhteisökehyksen puuttumise sta eläinten hyvinvoinnista kertovia 
tuotemerkintöjä koskevien kriteerien laatimis eksi; ja markkinamahdollisuuksista tuottajille, 
jotka haluaisivat soveltaa ti ukempia eläinten hyvinvointia kos kevia vaatimuksia kuin yhteisön 
lainsäädännössä edellytetään. 
Merkintäjärjestelmää koskevien mahdollisten tulevien ehdotusten arviointi perustuu 
seuraaviin kriteereihin:  
– missä määrin eri toimintavaihtoehdot mahdollistaisivat sellaisen 
merkintäjärjestelmän kehittämisen, joka perust uu luotettaviin tieteellisiin tietoihin ja 
vertailuarvoihin, joilla eläinten hyvinvoinnin tasoa voidaan arvioida 
– missä määrin eri toimintavaihtoehdot mahdollistaisivat ulkopuolisten 
sertifiointielinten suorittaman tarkastuksen ja sertifioinnin  
– missä määrin eri toimintavaihtoehdoilla vältettäisiin kilpailun vääristyminen 
– missä määrin eri toimintavaihtoe hdot muodostaisiva t luotettavan, 
käyttäjäystävällisen ja a voimen välineen, jolla tiedote taan hyvinvointia koskevista 
vaatimuksista ja mahdollistetaan kuluttajien tietoon perustuvat valinnat, ja 
– yhteensopivuus yhteisön ulkopuolisten ma iden kauppakumppaneihin kohdistuvien 
kansainvälisten velvoitteiden kanssa. 
Viitekeskusten eurooppalaisen verkon perustamis en vaihtoehtojen osalta arviointi perustuu 
seuraaviin periaatteisiin: 
– viitekeskusten eurooppalaisen verkon pitä isi täydentää yhteisön muiden elinten 
nykyisiä toimintoja eikä monistaa niitä 
– eläinten käytön kaikki alueet olisi katettava, ja  
– keskuksen olisi oltava riippuma ton ulkopuolisista intresseistä. 
 
FI 6   FI Merkittävimpien vaikutusten odotetaan olevan sosiaalisia ja taloudellisia, esimerkiksi 
vaikutuksia kuluttajatiedot ukseen, kilpailun vääristymiseen, kuluttajahintoihin, 
tuottajahintoihin, nykyjärjest elmiin, unionin sisäiseen kauppaan ja ulkomaankauppaan. 
Vaikutukset hallinnolliseen rasi tteeseen, pk-yrityksiin ja ympä ristöön otetaan asianmukaisesti 
huomioon, samoin kuin vaikutus, joka hyvinvoin tikriteerien käyttöönotolla on nykyisiin tai 
tuleviin tuotteiden laadus ta viestiviin järjestelmiin, esimerkiksi luonnonmukaiseen 
maatalouteen.  
Nämä vaikutukset arvioidaan käyttämällä hyvä ksi Welfare Quality -hankkeen tuloksia ja 
ulkopuolista tutkimusta, ja mahdollisia sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia 
analysoidaan syvällisemmin. Myös uusi kuluttaja tutkimus (Eurobarometri) suoritetaan sen 
määrittämiseksi, ovatko kuluttaji en edellisissä kyselytutkim uksissa ilmoittamat mielipiteet 
(maksuhalukkuus jne.) edelleen voimassa vai va ikuttavatko kuluttajien ostokäyttäytymiseen 
nyt erilaiset tekijät.