NEUVOSTON 21 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1998 VAHVISTAMA yhteinen kanta (EY) N:o 7/1999 neuvoston päätöksen 1999/.../EY antamiseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta



Virallinen lehti nro C 049 , 22/02/1999 s. 0065



NEUVOSTON 21 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1998 VAHVISTAMA yhteinen kanta (EY) N:o 7/1999 neuvoston päätöksen 1999/. . ./EY antamiseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta (1999/C 49/05) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä (3), sekä katsoo, että 1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan yhteisö pyrkii muun muassa myötävaikuttamaan korkealaatuisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseen, 2) neuvosto perusti päätöksellä 94/819/EY (4) toimintaohjelman yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi; on aiheellista varmistaa ohjelman jatkuvuus ottaen huomioon jo toteutettu toiminta ja saadut tulokset, 3) Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä työllisyyttä käsitelleessä ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa tunnustettiin, että elinikäinen oppiminen ja ammatillinen koulutus voivat merkittävästi myötävaikuttaa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan työllistyvyyden, sopeutumiskyvyn ja yrittäjyyden sekä tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseksi, 4) elinikäinen oppiminen olisi saatava kaiken ikäisten ihmisten ulottuville kaikissa ammattiryhmissä ei vain teknologisten muutosten vuoksi vaan myös sen vuoksi, että aktiivisesti työssäkäyvien henkilöiden määrä ikäpyramidissa on vähentynyt, 5) komissio määritteli tiedonannossaan "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" suuntaviivat sellaisen eurooppalaisen koulutusalueen asteittaiseksi perustamiseksi, jossa elinikäisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen tavoite voitaisiin saavuttaa, sekä yksilöiden yhteisön tasolla kehitettävät, valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön keskittyvät toimenpidetyypit, joiden tarkoituksena on tuottaa lisäarvoa jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin yksinkertaistetuin menettelyin ja täysin noudattaen toissijaisuusperiaatetta, 6) valkoisessa kirjassaan "Opettaminen ja oppiminen: kohti oppivaa yhteiskuntaa" komissio toteaa, että oppivan yhteiskunnan aikaansaamiseksi on edistettävä uuden tiedon hankintaa ja tätä varten kannustettava ihmisiä käyttämään kaikki oppimistilaisuudet; vihreässä kirjassaan "Koulutus - Ammattikoulutus - Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" komissio korostaa etuja, joita liikkuvuus tuo yksilöille ja Euroopan unionin kilpailukyvylle, 7) tämän ohjelman mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden avulla olisi pyrittävä kehittämään ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja käytäntöjen laatua, tehostamaan innovaatioita ja edistämään niiden eurooppalaista ulottuvuutta elinikäisen oppimisen edistämiseksi; tätä ohjelmaa toteutettaessa olisi kiinnitettävä huomiota syrjinnän kaikkien muotojen, myös rasismin ja muukalaisvihan torjuntaan; olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikenlaisen, muun muassa vammaisten, syrjinnän ja eriarvoisuuden poistamiseen ja naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseen, 8) Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto ovat yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta tekemällään päätöksellä N:o . . ./1999/EY (5) ja nuorisoa koskevalla päätöksellään N:o . . ./1999/EY (6) perustaneet koulutusalaa ja nuorisoa koskevat yhteisön toimintaohjelmat, jotka yhdessä ammatillisen koulutusalan ohjelman kanssa myötävaikuttavat tietojen ja taitojen Euroopan edistämiseen, 9) yhteisön toimien lisäarvon kohottamiseksi on tarpeen kaikilla tasoilla varmistaa tämän päätöksen puitteissa toteutettavien toimien yhdenmukaisuus ja täydentävyys muiden yhteisön toimenpiteiden kanssa, 10) pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden olisi työpaikkojen säilyttäjinä ja luojina sekä ammatillisen koulutuksen kehittäjinä nykyistä enemmän osallistuttava tämän ohjelman toteuttamiseen, 11) komissio pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan, että ohjelman yhteydessä toteutetut toimet ja yhteisön muut asianomaiset politiikat, välineet ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä, erityisesti helpottamalla tässä ohjelmassa kehitettyjen innovatiivisten lähestymistapojen ja menetelmien siirtoa ja levittämistä suuremmassa mittakaavassa; komissio pyrkii yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa kehittämään yhteistyötä tämän ohjelman ja yhteisön tasolla käytävän sosiaalisen vuoropuhelun välillä, 12) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimus) määrätään yhteistyön laajentamisesta koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisoasioiden aloilla toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden (EFTA-/ETA-valtiot) välillä, 13) olisi säädettävä assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) mahdollisuudesta osallistua tähän ohjelmaan Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, Kyproksen mahdollisuudesta osallistua EFTA-/ETA-valtioihin sovellettavien edellytysten mukaisesti lisämäärärahojen perusteella kyseisen maan kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti sekä Maltan ja Turkin mahdollisuuksista osallistua perustamissopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella, 14) komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännöllisesti seurattava ja arvioitava tämän ohjelman toteuttamista, jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa, erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muuttamalla, 15) tähän päätökseen sisältyy 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen 2 kohdan mukainen rahoitusohje koko ohjelman keston ajaksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksessa määriteltyä budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, ja 16) perustamissopimuksen 3 b artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti, koska jäsenvaltiot eivät voi, ottaen huomioon ammatillisen koulutuksen yhteistyöryhmien monitahoisuus, riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita yhteisön laajuisen ammatillisen koulutuspolitiikan toteuttamiseksi, ne voidaan yhteisön toimien ja toimenpiteiden valtioiden rajat ylittävän ulottuvuuden vuoksi paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan toimintapolitiikan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toinen vaihe, jäljempänä `tämä ohjelma`. 2. Tämä ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2000 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2006 päättyvänä aikana. 3. Tällä ohjelmalla edistetään tietojen ja taitojen Euroopan luomista kehittämällä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alan eurooppalaista yhteistyön aluetta. Sillä tuetaan jäsenvaltioiden elinikäisen oppimisen politiikkoja sekä sellaisten tietojen, taitojen ja osaamisen hankkimista, jotka edistävät aktiivista kansalaisuutta ja työllistyvyyttä. 4. Tällä ohjelmalla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden omalla alueellaan toteuttamia toimia pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä sekä niiden kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. 2 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Perustamissopimuksen 127 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti tällä ohjelmalla pyritään kehittämään ammattikoulutusjärjestelmien ja -käytäntöjen laatua, uudistamista ja eurooppalaista ulottuvuutta valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla. Ohjelmalla on seuraavat tavoitteet: a) parannetaan henkilöiden, erityisesti nuorten taitoja ja osaamista ammatillisen peruskoulutuksen kaikilla tasoilla; tämä voidaan saavuttaa muun muassa ammatillisen vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen avulla tavoitteena työllistyvyyden lisääminen ja ammatillisen sijoittumisen ja uudelleensijoittumisen edistäminen, b) parannetaan ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen laatua ja helpotetaan siihen pääsyä sekä taitojen ja osaamisen elinikäistä hankkimista sopeutumiskyvyn lisäämiseksi ja kehittämiseksi, tarkoituksena erityisesti teknologisten ja organisatoristen muutosten varmistaminen; innovatiivista ammatillista neuvontaa ja ohjausta koskevat lähestymistavat ovat erityisen merkittäviä a ja b alakohdassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi ja niitä tuetaan; c) edistetään ja vahvistetaan ammatillisen koulutuksen osuutta innovointiprosessissa tarkoituksena kilpailukyvyn ja yrittäjyyden kehittäminen; erityistä huomiota kiinnitetään tältä osin yhteistyön parantamiseen ammatillisten koulutuslaitosten, korkeakoulut mukaan lukien, ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välillä. 2. Edellä 1 kohdassa määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisessa kiinnitetään erityistä huomiota työmarkkinoilla epäedullisessa asemassa oleviin henkilöihin sekä tasa-arvon ja naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseen. 3 artikla Yhteisön toimenpiteet 1. Tämän ohjelman tavoitteet pyritään saavuttamaan seuraavien toimenpiteiden avulla, joiden sisältö ja soveltamismenettelyt esitetään liitteissä ja joita voidaan yhdistellä: a) ammatillisessa koulutuksessa olevien henkilöiden, erityisesti nuorten, sekä ammatillisesta koulutuksesta vastaavien valtioiden rajat ylittävän henkilövaihdon tukeminen (Liikkuvuus); b) valtioiden rajat ylittävään yhteistyökumppanuuteen perustuvien mallihankkeiden tukeminen, joilla kehitetään ammatillisen koulutuksen ja sen menetelmien innovointia ja laatua (Mallihankkeet); c) kielitaidon, myös vähemmän käytettyjen ja opetettujen kielten taidon, ja erilaisten kulttuurien ymmärtämisen edistäminen ammatillisen koulutuksen yhteydessä (Kielitaito); d) sellaisten valtioiden rajat ylittävien yhteistyöverkkojen kehittämisen tukeminen, joilla helpotetaan kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa (Valtioiden rajat ylittävät verkot); e) viiteaineiston kehittäminen ja ajantasaistaminen tukemalla tutkimuksia ja analyyseja, vertailukelpoisten tietojen keruuta, hyvien toimintatapojen seurantaa ja levitystä sekä laajaa tietojenvaihtoa (Viiteaineisto). 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa annetaan erityistä tukea valtioiden rajat ylittäville toimille, joilla edistetään tieto- ja viestintätekniikkaa ja sen käyttöä ammatillisessa koulutuksessa. 4 artikla Ohjelman kohderyhmät Liitteissä määriteltyjen toteuttamisedellytysten ja -järjestelyjen mukaisesti tähän ohjelmaan voivat osallistua kaikki ammatillisen koulutuksen alalla toimivat julkiset ja/tai yksityiset organisaatiot ja laitokset, erityisesti: a) ammatillista koulutusta tarjoavat oppilaitokset, keskukset ja muut organisaatiot kaikilla tasoilla, myös korkeakoulut; b) tutkimuskeskukset ja -organisaatiot; c) yritykset, varsinkin pk-yritykset ja käsiteollisuus tai julkisen tai yksityisen sektorin laitokset, myös ammatillisen koulutuksen alalla toimivat; d) toimialajärjestöt, mukaan lukien kauppakamarit ym.; e) työmarkkinaosapuolet; f) paikalliset ja alueelliset organisaatiot ja järjestöt; g) voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, vapaaehtoisjärjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt. 5 artikla Ohjelman toteuttaminen ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa 1. Komissio varmistaa tähän ohjelmaan liittyvien yhteisön toimien toteuttamisen. 2. Jäsenvaltioiden on: - toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen aiheellisten rakenteiden avulla ohjelman tavoitteiden yhteensovittamisen, yhtenäisen hallinnoinnin ja seurannan, johon kaikki ammatillisen koulutuksen osapuolet osallistuvat kansallisten käytäntöjen mukaisesti; - varmistettava, että tämän ohjelman mukaisesta toiminnasta tiedotetaan asianmukaisesti ja että se saa asianmukaista julkisuutta; - toteutettava tämän ohjelman tehokkaan toiminnan varmistamiseksi tarpeelliset toimenpiteet; - pyrittävä mahdollisuuksien mukaan toteuttamaan tarpeellisina ja suotavina pitämiään toimenpiteitä tähän ohjelmaan osallistumista vaikeuttavien esteiden poistamiseksi. 3. Komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa - toteuttaa liitteissä esitetyt toimenpiteet, jotta työtä voidaan jatkaa tämän ohjelman ensimmäisen vaiheen saavutusten ja yhteisön ammatillisen koulutusalan aloitteiden perusteella, - varmistaa Leonardo da Vinci -ohjelman edellisessä vaiheessa toteutettujen toimien ja tässä ohjelmassa toteutettavien toimien välisen joustavan siirtymäkauden. 6 artikla Yhteistoimet Osana tietojen ja taitojen Euroopan luomista voidaan ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet toteuttaa 7 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen yhdessä vastaavien yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti Sokrates- ja Nuoriso-ohjelmien kanssa. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jossa on kaksi jäsentä kustakin jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komitea antaa lausuntoja seuraavista kysymyksistä: a) tämän ohjelman toteuttamista ja yhteisön rahoitustukea koskevat yleiset suuntaviivat; b) tämän ohjelman toimien toteuttamista koskeva vuotuinen työohjelma, mukaan lukien ensisijaiset alat, temaattisten toimien aiheet, yhteistoimien aiheet ja komission ehdotukset hankkeiden valitsemiseksi, yhteistoimiin kuuluvat hankkeet mukaan luettuina; c) vuosittaiset talousarviot ja rahoituksen jakaminen eri toimenpiteiden sekä yhteistoimien, liitännäistoimenpiteiden ja eurooppalaisten organisaatioiden hankkeiden kesken; d) perusteet, joiden mukaisesti hajautetusti toteutettaviin toimiin tarkoitetut varat jaetaan ohjeellisesti jäsenvaltioiden kesken, valintamenettely A:n mukaisesti (liite I, III jakso); e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 3. Komission edustaja tekee 2 kohdassa tarkoitettujen kysymysten osalta komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 4. a) Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. b) Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: - komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä, - neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelmakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 5. Komission edustaja voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjelman toteuttamista koskevissa muissa aiheellisissa kysymyksissä. Tällöin komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 6. Komitea laatii oman työjärjestyksensä. 7. Komissio, yhteistyössä komitean kanssa, aloittaa säännöllisen ja järjestelmällisen yhteistyön muiden Euroopan yhteisön koulutus- ja nuoriso-ohjelmien (Sokrates ja Nuoriso) toteuttamiseksi asetettujen komiteoiden kanssa. 8. Tämän ohjelman ja 9 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhdenmukaisuuden varmistamiseksi komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorison aloilla toteutetuista yhteisön aloitteista sekä yhteistyöstä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 8 artikla Työmarkkinaosapuolet Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän päätöksen toteuttamista koskevissa kysymyksissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Tällaisissa tapauksissa komitean työskentelyyn osallistuu tarkkailijoina jäsenvaltioiden edustajien lukumäärää vastaava määrä työmarkkinaosapuolten edustajia, jotka komissio nimeää yhteisön tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten ehdotusten perusteella. Työmarkkinaosapuolten edustajilla on oikeus pyytää, että niiden kanta merkitään komitean kokouspöytäkirjaan. 9 artikla Yhdenmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että tämä ohjelma ja yhteisön muut asianomaiset politiikat, välineet ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä, erityisesti tietojen ja taitojen Eurooppaan liittyvät toimet, jotka koskevat koulutusta, ammatillista koulutusta, nuorisoa, tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä innovaatiota. 2. Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että tähän ohjelmaan sisältyvien toimien toteuttamisessa otetaan huomioon neuvoston hyväksymissä työllisyyssuuntaviivoissa esitetyt ensisijaiset tavoitteet osana yhteisen työllisyysstrategian toteutusta. 3. Komissio pyrkii yhteistyössä yhteisön työmarkkinaosapuolten kanssa kehittämään tämän ohjelman sekä yhteisön tasolla käytävän työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun yhteensovittamista, myös alakohtaisilla tasoilla. 4. Komissio varmistaa, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) osallistuu ohjelman toteuttamiseen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75 (7) säädettyjen edellytysten mukaisesti. Samojen edellytysten mukaisesti komission johdolla ryhdytään soveltuvilla aloilla yhteensovittamaan toimintaa Euroopan koulutussäätiön kanssa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1360/90 (8) mukaisesti. 5. Komissio tiedottaa säännöllisesti ammatillista koulutusta käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle tämän ohjelman etenemisestä. 10 artikla EFTA-/ETA-valtioiden, assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat), Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen 1. Tähän ohjelmaan voivat osallistua: - EFTA-/ETA-valtiot ETA-sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, - assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti, - Kypros samojen edellytysten mukaisesti, joita sovelletaan EFTA-/ETA-valtioihin, ja osallistuminen rahoitetaan lisämäärärahoilla kyseisen maan kanssa sovellettavien menettelyjen mukaisesti, - Malta ja Turkki kyseisen perustamissopimuksen mukaisesti lisämäärärahojen perusteella. 11 artikla Kansainvälinen yhteistyö Tämän ohjelman puitteissa ja 7 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio vahvistaa yhteistyötään kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa. 12 artikla Rahoitus 1. Tämän ohjelman toteuttamiseen tarkoitettu rahoitusohje vuosille 2000-2006 on 1 150 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 13 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa tämän ohjelman toteutumista säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seurantaan sisältyvät erityistoimet ja 4 kohdassa tarkoitetut selonteot. 2. Komissio arvioi säännöllisesti tämän ohjelman toteuttamista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 7 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti sekä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä määritettyjen perusteiden pohjalta. Päätavoitteena on arvioida toteutettujen toimien tehokkuutta ja vaikutuksia 2 artiklan mukaisiin tavoitteisiin nähden. Siinä tarkastellaan myös tämän ohjelman mukaisten toimien tulosten, hyvien toimintatapojen sekä ohjelman kokonaisvaikutuksen levittämistä tämän ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän ohjelman ja yhteisön muiden asianomaisten politiikkojen, välineiden ja toimien mukaisen toiminnan keskinäistä täydentävyyttä. Määräajoin suoritetaan yhteisön toimenpiteiden tulosten ulkopuolisia arviointeja sellaisten perusteiden mukaan, joista päätetään 7 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 3. Seurannan ja arvioinnin tulokset olisi otettava huomioon tätä ohjelmaa toteutettaessa. 4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tämän ohjelman toteutusta ja tehokkuutta koskevat selonteot ja ohjelman vaikutuksia jäsenvaltioissa käytössä oleviin ammatillisen koulutuksen järjestelmiin ja järjestelyihin koskevat selonteot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007. 5. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle: - väliselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2004, - tiedonannon tämän ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004; tiedonannossa on tarvittaessa oltava asianmukainen ehdotus, - loppuselonteon tämän ohjelman toteutuksesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007. 14 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty . . . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 309, 9.10.1998, s. 9. (2) EYVL C 410, 30.12.1998, s. 6. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. marraskuuta 1998 (EYVL C 359, 23.11.1998), neuvoston yhteinen kanta ja Euroopan parlamentin päätös, . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL L 340, 29.12.1994, s. 8. (5) EYVL . . . (6) EYVL . . . (7) EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 354/95 (EYVL L 41, 23.2.1995, s. 1). (8) EYVL L 131, 23.4.1990, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2063/94 (EYVL L 216, 20.8.1994, s. 9). LIITE I YHTEISÖN TOIMET JA TOIMENPITEET I JAKSO: YLEISET PERIAATTEET 1. Päätöksen 2 artiklassa määritetyt tavoitteet toteutetaan valtioiden rajat ylittävien yhteistyöryhmien avulla, jotka tekevät ehdotuksia 3 artiklassa esitettyjen yhteisön toimenpiteiden pohjalta toteutettaviksi toimiksi. 2. Valtioiden rajat ylittävien yhteistyöryhmien esittämillä hanke-ehdotuksilla tähdätään yhden tai useamman ohjelmatavoitteen toteuttamiseen, ja hakemuksessa ilmoitetaan toimenpide (toimenpiteet), joka (jotka) aiotaan toteuttaa tavoitteiden saavuttamiseksi. Voidaan tehdä ehdotuksia toiminnasta, jossa useita 3 artiklan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä yhdistyy tavalla, jonka päätöksen 7 artiklassa tarkoitettu komitea määrittelee. Lukuun ottamatta II jaksossa esitettyjä toimenpiteitä 1 ja 3 jokaiseen hanke-ehdotukseen on osallistuttava kumppaneita vähintään kolmesta ohjelmaan osallistuvasta maasta, joista vähintään yhden on oltava Euroopan unionin jäsenvaltio. Toimenpiteiden 1 ja 3 mukaisten hanke-ehdotusten osalta jokaiseen ehdotukseen on osallistuttava kumppaneita vähintään kahdesta ohjelmaan osallistuvasta maasta, joista vähintään toisen on oltava Euroopan unionin jäsenvaltio. 3. Yhteisön hakemuspyynnöissä määritellään tavoitteisiin liittyvät painopisteet, aikataulu, edellytykset hakemuksen esittämiselle ja yleiset soveltuvuusvaatimukset, etenkin rajat ylittävyyden, hankearvioinnin ja valintamenettelyjen suhteen. Ohjeelliseen aikatauluun sisältyvät yhteisön vuosittaiset määräajat hankehakemusten jättämistä, valintaa ja hyväksymistä varten. Ensimmäinen hakemuspyyntö on voimassa kolme vuotta. Toinen hakemuspyyntö laaditaan vuonna 2002, ja se on voimassa kaksi vuotta, ja kolmas, vuonna 2004 laadittava hakemuspyyntö on samoin voimassa kaksi vuotta, ja siinä otetaan huomioon tämän päätöksen 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun väliselonteon tulokset. Komissio julkaisee yhteisönlaajuiset hakemuspyynnöt pyydettyään ensin päätöksen 7 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon. 4. Hankehakemuksissa on tuotava selvästi esille tavoitteet, toteutustavat, ennakoidut tulokset, suunnitelmat tulosten levittämiseksi, todellisten tulosten arviointimenetelmät, edunsaajat ja yhteistyökumppanit, sekä yhteistyökumppanien osallistumistapa ja -aste, myös osallistuminen rahoitukseen ja toiminnan aikataulu. 5. Hankevalintoja tehdään vähintään kerran vuodessa III jaksossa yksilöityjen menettelyjen mukaisesti. 6. Jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet tähän ohjelmaan osallistuvien sekä koulutuksen ja nuorisoalan ohjelmiin osallistuvien toimijoiden välisen vuorovaikutuksen edistämiseksi. 7. Yhteistyökumppaneiden omarahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta yhteisön rahoitusta. II JAKSO: TOIMENPITEET 1. Liikkuvuus Tuki ammatillisessa koulutuksessa olevien henkilöiden, erityisesti nuorten, sekä kouluttajien valtioiden rajat ylittäville liikkuvuutta edistäville hankkeille Yhteisön tukea myönnetään seuraaviin toimiin: a) Valtioiden rajat ylittävien harjoittelija- ja opiskelijavaihtohankkeiden valmistelu ja toteutus - ammatillisessa peruskoulutuksessa oleville henkilöille (yleensä kolmesta viikosta yhdeksään kuukauteen kestävä harjoittelu ammatillisissa oppilaitoksissa ja yrityksissä; tällainen harjoittelu on olennainen osa kyseisen henkilön ammatillista koulutusta), - opiskelijoille (kolmesta kahteentoista kuukauden pituinen harjoittelu yrityksissä), - nuorille työntekijöille ja vastavalmistuneille (kahdesta kahteentoista kuukauden harjoittelu) ammatillisissa oppilaitoksissa ja yrityksissä. Tällaiseen harjoitteluun olisi mahdollisuuksien mukaan aina sisällyttävä alkuperämaan käytäntöjen mukaisesti annettava todistus harjoittelun aikana hankituista taidoista ja osaamisesta. Tällaiseen harjoitteluun voi kuulua myös hankkeita, jotka ovat osa päätöksessä 1999/. . ./EY tarkoitettuja "vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta koskevia eurooppalaisia koulutusjaksoja". Valtioiden rajat ylittävät harjoittelijavaihtohankkeet, joissa vastaanottavana tahona ovat pienet ja keskisuuret yritykset tai käsiteollisuusyritykset, saavat erityistä tukea jäljempänä esitetyin edellytyksin. b) Valtioiden rajat ylittävien henkilövaihtohankkeiden järjestäminen - toisaalta yritysten ja toisaalta ammatillista koulutusta tarjoavien organisaatioiden tai korkeakoulujen välillä, siten että kohderyhmänä ovat yritysten henkilöstöhallinnon edustajat, ammatillisten koulutusohjelmien suunnittelijat ja hallinnoijat, erityisesti kouluttajat, sekä ammatillisen neuvonnan ja ohjauksen asiantuntijat, - kouluttajille ja tukihenkilöille kielitaidon alalla (toisaalta yritysten ja toisaalta kieltenopetukseen erikoistuneiden ammatillisten koulutuslaitosten, mukaan lukien yliopistot ja korkeakoulut, tai ammatillisten oppilaitosten välisenä vaihtona). Kyseisten kohderyhmien vaihtojaksojen pituus on yhdestä enintään kuuteen viikkoa. c) Cedefop voi järjestää ammatillisesta koulutuksesta vastaavien henkilöiden opintomatkoja komission ehdottamista aiheista. Valtioiden rajat ylittävät harjoittelija- ja henkilövaihtohankkeet saavat kestää enintään kaksi vuotta. Rahoitus Yhteisön rahoitusosuus edellä mainitun toimenpiteen yhteydessä tarkoitettujen, valtioiden rajat ylittävien harjoittelija- ja henkilövaihtohankkeiden osalta on enintään 5 000 euroa kullekin edunsaajalle yhtä harjoittelija- tai henkilövaihtoa kohti, siten että enimmäismäärä vastaa a ja b alakohdassa mainittua enimmäispituutta. Tämä enimmäismäärä voidaan ylittää vammaisten osallistujien osalta. Komissio jakaa tähän toimenpiteeseen jokaiselle jäsenvaltiolle vuosittaisen kokonaistuen, jonka määrä lasketaan liitteessä II esitettyä menetelmää noudattaen. Tästä summasta enintään 10 prosenttia varataan asianomaisen hallintorakenteen kanssa sovittujen menettelyjen mukaisesti seuraavaan tukeen: - tämän ohjelman puitteissa ensimmäisen hakemuksensa tekeville pienille ja keskisuurille yrityksille. Summa on enintään 500 euroa hakijaa kohden, - kaikille hakijoille, jotka valmistelevat a alakohdassa mainittua kohderyhmää. Pedagogiseen, kulttuuriseen ja kielelliseen valmisteluun myönnettävä summa on enintään 200 euroa alle kolmen kuukauden harjoittelua kohden tai 500 euroa yli kolmen kuukauden harjoittelua kohden, ja tuen enimmäismäärä hakijaa kohden on 25 000 euroa. Tämän summan lisäksi lähettävälle organisaatiolle on varattu määräraha valtioiden rajat ylittävien harjoittelijavaihtohankkeiden hallinnointiin ja seurantaan. Hallintorakenne voi osoittaa määrärahan käyttämättömän osan käytettäväksi uudelleen muualla tämän toimenpiteen piirissä. 2. Mallihankkeet Tuki valtioiden rajat ylittäville mallihankkeille, joiden tavoitteena on kehittää ja siirtää ammatillisen koulutuksen innovaatioita ja laatua, myös toimille, joilla pyritään tieto- ja viestintätekniikan käyttöön ammatillisessa koulutuksessa Yhteisön tukea myönnetään sellaisten valtioiden rajat ylittävien mallihankkeiden suunnitteluun, kehitykseen, kokeiluun ja arviointiin, joiden tavoitteena on kehittää ja/tai levittää ammatillisen koulutuksen innovaatioita. Lisäksi valtioiden rajat ylittävissä mallihankkeissa voidaan parantaa ammatillisen koulutuksen laatua sekä kehittää uusia ammatillisen koulutuksen opetusmenetelmiä ja ammatillista ohjausta elinikäisen oppimisen yhteydessä. Valtioiden rajat ylittävien mallihankkeiden tavoitteena voi myös olla: - kehittää tieto- ja viestintätekniikan käyttöä ammatillisessa koulutustoiminnassa ja sen tuotteissa, - edistää ammatillisessa koulutuksessa olevien mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntäviä uusia välineitä, palveluja ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä tuotteita, - tukea valtioiden rajat ylittävien ammatillisen avoimen ja etäopetuksen verkostojen kehitystä hyödyntämällä tieto- ja viestintätekniikkaa (multimediatuotteet, web-sivut, tiedonsiirto verkoston kautta jne.), - suunnitella, testata ja validoida uusia, uusista työtilanteista (esim. etätyö) syntyviä ammatillisen koulutuksen menetelmiä. Yhteisön tukea voidaan myöntää toimenpiteen mukaisille hankkeille enintään kolmeksi vuodeksi. Temaattiset toimet Erityistukea myönnetään pienelle määrälle sellaisia hankkeita, joilla on yhteisön tasolla erityistä merkitystä, esimerkiksi: - uusien menetelmien kehittäminen, joilla edistetään avoimuutta ja korostetaan uudenlaisia työssä opittujen taitojen ja osaamisen hyväksymis- tai tunnustamistapoja, - toimet, joilla tuetaan jäsenvaltioiden politiikkoja ja aloitteita, jotta työmarkkinoilla epäedullisessa asemassa oleville, erityisesti nuorille ammattitaidottomille, voidaan antaa asianmukaiset taidot, - eurooppalaisten järjestelyiden kehittäminen ammatilliseen ohjaukseen sekä ammatilliseen neuvontaan ja koulutukseen yritystoimintaan liittyvissä palveluissa. Rahoitus Yhteisön tuki saa olla enintään 75 prosenttia valtioiden rajat ylittävien mallihankkeiden tukikelpoisista menoista ja enintään 200 000 euroa vuodessa hanketta kohden. Temaattisten toimien osalta enimmäismäärää voidaan nostaa 300 000 euroon vuodessa hanketta kohden, jos tämä on kyseisen hankkeen laajuuden vuoksi perusteltua. 3. Kielitaito Tuki hankkeille, joilla edistetään kielitaitoa ja kulttuurin tuntemusta ammatillisessa koulutuksessa Yhteisön tukea myönnetään sellaisten kielitaitoa lisäävien, valtioiden rajat ylittävien mallihankkeiden kehittämiseen, joiden ansiosta erityisesti nuorten on helpompi integroitua yhteiskunta- ja työelämään ja jotka lisäävät työntekijöiden työllistyvyyttä ja sopeutumiskykyä. Erityistä huomiota kiinnitetään vähemmän käytettyihin ja opetettuihin kieliin. Hankkeiden tavoitteena on kunkin ammattialan ja talouden alan erityistarpeiden mukaisen oppimateriaalin ja innovatiivisten opetusmenetelmien, myös kielitaidon mittausten avulla, sekä kielten itseopiskelun innovatiivisten pedagogisten lähestymistapojen ja niiden tulosten levittämisen kehittäminen, kokeilu, validointi, arviointi ja levittäminen. Ehdotuksia tuettavista kielitaito- ja kulttuurihankkeista voidaan esittää myös muiden toimien ja toimenpiteiden yhteydessä, erityisesti sellaisten kouluttajien ja tukihenkilöiden kielitaidon ja kulttuurituntemuksen lisäämiseksi, jotka ovat vastuussa valtioiden rajat ylittäviin vaihto-ohjelmiin osallistuvien henkilöiden pedagogisesta ohjauksesta. Yhteisön tukea myönnetään myös valtioiden rajat ylittäville ohjelmille, jotka toteutetaan yhtäältä yritysten ja toisaalta kieltenopetukseen erikoistuneiden ammatillisten koulutuslaitosten tai muiden ammatillisten oppilaitosten välillä. Yhteisön tukea voidaan myöntää toimenpiteen mukaisille hankkeille enintään kolmeksi vuodeksi. Rahoitus Yhteisön tuki saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista menoista ja enintään 200 000 euroa vuodessa hanketta kohden. 4. Valtioiden rajat ylittävät verkot Tuki valtioiden rajat ylittäville verkostoille, jotka koskevat eurooppalaista asiantuntemusta ja tulosten levitystä Yhteisön tukea myönnetään sellaisten ammatillisen koulutuksen monien eri toimijoiden yhteistyöverkkojen toimintaan, jotka yhdistävät eri jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen alueellisia tai alakohtaisia yksityisen ja julkisen sektorin toimijoita. Näihin toimijoihin kuuluu paikallisviranomaisia, paikallisia kauppakamareita, toimialakohtaisia työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä, yrityksiä sekä tutkimus- ja ammatillisia koulutuskeskuksia, myös yliopistoja ja korkeakouluja, ammatillisen koulutuksen validoitujen menetelmien ja tuotteiden käyttöön liittyvien palvelujen, neuvonnan ja tiedotuksen tarjoajina. Näiden toimien tavoitteena on: i) kerätä, valikoida ja lisätä eurooppalaista asiantuntemusta ja innovatiivisia lähestymistapoja; ii) parantaa tarvittavien ammattitaitojen analysointia ja ennakointia; iii) levittää verkkojen ja hankkeiden tuloksia asiaankuuluville tahoille koko Euroopan unionissa. Yhteisön tukea voidaan myöntää valtioiden rajat ylittäville verkoille enintään kolmeksi vuodeksi. Rahoitus Valtioiden rajat ylittävien verkkojen toimintaan myönnettävä yhteisön tuki saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista, enintään 150 000 euroa vuodessa yhtä verkostoa kohden. 5. Viiteaineisto Tuki toimille, joiden tavoitteena on viiteaineistojen kokoaminen, päivittäminen ja levittäminen Yhteisön tukea myönnetään valtioiden rajat ylittäville, yhteistä etua koskeville esisijaisten aihepiirien alaan kuuluville toimille. Näillä toimilla - mahdollistetaan vertailukelpoisten tietojen saaminen jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmistä ja järjestelyistä sekä käytännöistä ja pätevyyttä ja osaamista koskevista lähestymistavoista tai - tarkkaillaan parhaita käytäntöjä ja tuotetaan sellaista määrällistä ja/tai laadullista tietoa ja analyysejä, elinikäistä oppimista koskevien politiikkojen ja ammatillisen koulutuksen käytäntöjen tueksi, jota ei ole saatavilla Eurostatin tai Cedefopin kautta. Eurostat ja Cedefop osallistuvat tiiviisti näiden tilastovälineiden tuottamiseen voimassa olevien menettelyjen mukaisesti, erityisesti yhteisön tilastoita 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 (1) mukaisesti, sekä ottaen huomioon neuvoston päätöksen vuosien 1998 2002 yhteisön tilasto-ohjelmasta (2). Yhteisön tukea voidaan myöntää toimenpiteen mukaisille hankkeille enintään kolmeksi vuodeksi. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että kyseistä viiteaineistoa levitetään mahdollisimman laajalle, erityisesti sen saattamiseksi ammatillisesta koulutuksesta päättävien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden käyttöön. Rahoitus Yhteisön rahoitusosuus on 50 100 prosenttia tukikelpoisista menoista, kuitenkin enintään 200 000 euroa vuodessa hanketta kohden. Enimmäismäärä voidaan nostaa 300 000 euroon, jos tämä on ehdotetun hankkeen laajuuden vuoksi perusteltua. 6. Yhteistoimet 1. Päätöksen 6 artiklassa esitettyjä yhteistoimia varten voidaan myöntää yhteisön tukea, kun toimet toteutetaan yhteisesti yhteisön muiden sellaisten ohjelmien ja toimien kanssa, joilla edistetään tietojen ja taitojen Eurooppaa, erityisesti Sokrates- ja Nuoriso-ohjelmien kanssa, samoin kuin tutkimuksen ja uusien teknologian edistämisen alan ohjelmien kanssa. 2. Näitä yhteistoimia voidaan toteuttaa yhteisiä hanke-ehdotusmenettelyjä käyttäen, ja niihin valitaan sellaisia teemoja, jotka eivät kuulu yksinomaan minkään tietyn yksittäisen ohjelman alaan. Yhteistoimien aiheet sovitaan asianomaisissa komiteoissa päätöksen 7 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Yhteisillä hanke-ehdotusmenettelyillä voidaan vastata myös kyseisten ohjelmien toteuttamisen aikana ilmenneisiin uusiin vaatimuksiin. Yhteisön tukea voidaan myöntää tämän toimenpiteen mukaisille hankkeille enintään kolmeksi vuodeksi. Rahoitus Yhteisön rahoitusosuus voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista menoista. 7. Täydentävät toimenpiteet 1. Yhteisön tukea myönnetään päätöksen 2 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi: - päätöksen 5 ja 13 artiklassa ja tässä liitteessä olevan I jakson 6 kohdassa kuvattu jäsenvaltioiden hallinnointi-, koordinointi-, seuranta- ja arviointitoimintaan, - jäsenvaltioiden ja komission toteuttamaan tiedotus-, seuranta-, arviointi- ja levitystoimintaan, jonka tavoitteena on helpottaa osallistumista ohjelmaan ja parantaa luotujen menetelmien, tuotteiden ja välineiden sekä tämän ohjelman tulosten siirtoa, mm. luomalla kansalaisille avoimia tietokantoja, - kansallisten ohjauksen, neuvonnan ja koulutustiedotuskeskusten valtioiden rajat ylittävää verkkoa varten, - päätöksen 11 artiklan mukaiseen yhteistyötoimintaan kolmansien maiden ja ammatillisen koulutuksen kansainvälisten organisaatioiden kanssa. 2. Yhteisön tukea myönnetään jäsenvaltioiden päätöksen 5 artiklan mukaisesti perustamien aiheellisten rakenteiden toimintaan. 3. Komissio voi ohjelmaa toteuttaessaan käyttää teknisen avun organisaatiota, joiden käyttö rahoitetaan ohjelman kokonaismäärärahoista. Samoin edellytyksin komissio voi käyttää asiantuntija-apua. Lisäksi komissio voi järjestää seminaareja, konferensseja tai muita asiantuntijakokouksia, joilla voidaan edistää ohjelman täytäntöönpanoa, sekä toteuttaa tiedotus-, julkaisu- tai levitystoimia. 4. Teknistä apua tarjoavan organisaation ja kansallisten hallintorakenteiden asema ja tehtävät olisi määriteltävä. III JAKSO: VALINTAMENETTELYT Hakijoiden hakukierroksella esittämät hanke-ehdotukset valitaan seuraavien menettelyjen mukaisesti: - Menettely A - sovelletaan liikkuvuutta edistäviin toimiin (toimenpide 1). - Menettely B - sovelletaan: - mallihankkeisiin (toimenpide 2) temaattisia toimia lukuun ottamatta - kielitaitoon (toimenpide 3) - valtioiden rajat ylittäviin verkkoihin (toimenpide 4). - Menettely C - sovelletaan: - viiteaineistoon (toimenpide 5) - temaattisiin toimiin (toimenpiteessä 2) - yhteistoimiin (toimenpide 6) - eurooppalaisten organisaatioiden hankkeisiin (kaikissa toimenpiteissä). 1. Menettely A Tämä valintamenettely muodostuu seuraavista vaiheista: i) Komissio jakaa kullekin osalllistuvalle maalle vuosittaisen kokonaistuen liitteessä II esitettyä menettelyä käyttäen ja pyydettyään päätöksen 7 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon. ii) Hakemuspyyntöilmoituksissa määriteltyjen sääntöjen mukaisesti hakijoiden on esitettävä hanke-ehdotuksensa jäsenvaltion nimeämälle hallintorakenteelle. iii) Hallintorakenne arvioi ehdotuksia yhteisön tasolla laadittujen yksityiskohtaisten ohjeiden mukaisesti. Hallintorakenne laatii luettelon valituista liikkuvuutta edistävistä ohjelmista ja jakaa luettelon tiedoksi komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden hallintorakenteille. iv) Jäsenvaltiot ovat vastaavien hallintorakenteiden avustamina vastuussa sopimusten tekemisestä ja kokonaistuen jakamisesta hakijoiden kesken. v) Jäsenvaltiot laativat vuosittain komissiolle selonteon liikkuvuutta edistävien ohjelmien tuloksista. 2. Menettely B Valintamenettely muodostuu kaksivaiheisesta valintaprosessista: - alustavien hanke-ehdotusten valinta - lopullisten hanke-ehdotusten valinta. i) Hakijat toimittavat hakemuspyyntöilmoituksissa annettujen sääntöjen mukaisesti alustavat hanke-ehdotukset jäsenvaltion nimeämälle hallintorakenteelle. ii) Jäsenvaltiot arvioivat alustavat hanke-ehdotukset ja suorittavat valinnan. Hakijoille ilmoitetaan valinnan tuloksista. Vain hyväksytyistä alustavista ehdotuksista pyydetään toimittamaan lopullinen ehdotus kyseisen jäsenvaltion hallintorakenteelle. Hakijat lähettävät lopullisesta ehdotuksesta myös jäljennöksen komissiolle. iii) Jäsenvaltiot arvioivat lopulliset hanke-ehdotukset ja asettavat ne tärkeysjärjestykseen sekä toimittavat komissiolle selvityksen, jossa esitetään tavoitteittain ja toimenpiteittäin eriteltynä esivalinnan tulokset ja arviointimenettely, menettelyyn osallistuneet osapuolet sekä luettelo todennäköisesti hyväksyttävistä ehdotuksista tärkeysjärjestyksessä kuvauksineen ja perusteluineen. Selvityksessä esitetään myös toteutetut ohjelmaan osallistumista edistävät tiedotus- ja mainostamistoimet. iv) Komissio arvioi hanke-ehdotukset riippumattomien asiantuntijoiden ryhmän avustuksella, jotta hankkeet voitaisiin arvioida ja varmistaa se, että ne ovat valtion rajat ylittäviä ja innovatiivisia. Komissio nimittää riippumattomat asiantuntijat ottaen jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten ehdotukset täysimääräisesti huomioon. Komissio käsittelee kansalliset selvitykset ja käy tarpeen mukaan neuvotteluja jokaisen jäsenvaltion kanssa. v) Komissio toimittaa komitealle ehdotuksen määrärahojen jakamiseksi toimenpiteittäin ja jäsenvaltioittain; komitea antaa lausuntonsa päätöksen 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. vi) Saatuaan komitean lausunnon komissio laatii jäsenvaltioittain luettelon valituista hankkeista ja jakaa kullekin jäsenvaltiolle määrärahat valittujen hankkeiden toteuttamiseen. vii) Jäsenvaltiot vastaavat asiaankuuluvan hallintorakenteen avustamana sopimusten tekemisestä ja varojen jakamisesta yksittäisille toteuttajille. viii) Vaiheiden iii-vi menettelyt eivät saisi kestää yli viittä kuukautta. 3. Menettely C Tämä menettely muodostuu kaksivaiheisesta valintaprosessista: - alustavien hanke-ehdotusten valinta - lopullisten hanke-ehdotusten valinta. i) Hakemuspyyntöilmoituksissa määritettyjen sääntöjen mukaisesti hakijoiden on toimitettava komissiolle alustavat hanke-ehdotukset. Hakijat lähettävät myös oman jäsenvaltionsa hallintorakenteelle alustavan hanke-ehdotuksen jäljennöksen. ii) Komissio arvioi kaikki alustavat hanke-ehdotukset ja ohjelmakomitean lausunnon saatuaan suorittaa valinnan. Hakijoille ilmoitetaan valinnan tuloksesta. iii) Vain hyväksyttyjen alustavien hanke-ehdotusten esittäjiä pyydetään toimittamaan komissiolle lopullinen ehdotus. Hakijat lähettävät lopullisesta ehdotuksesta jäljennöksen myös oman jäsenvaltionsa hallintorakenteelle. iv) Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustamana kansainvälisen arvioinnin esitetyistä hankkeista ja laatii niistä lyhytlistan. Komissio nimittää kyseiset riippumattomat asiantuntijat ottaen täysimääräisesti huomioon jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten ehdotukset. v) Komissio pyytää komitealta lausunnon lyhytlistasta päätöksen 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. vi) Komissio laatii lopullisen luettelon hyväksytyistä hanke-ehdotuksista ja ilmoittaa siitä komitealle. Komissio laatii ohjeet hankkeiden seurantaa varten yhdessä jäsenvaltioiden hallintorakenteiden kanssa. vii) Komissio vastaa asianmukaista teknistä apua hyväkseen käyttäen sopimusten tekemisestä ja varojen jakamisesta yksittäisille toteuttajille. viii) Vaiheiden iii-vi menettelyt eivät saisi kestää yli viittä kuukautta. (1) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1. (2) EYVL . . . LIITE II I JAKSO: BUDJETTIVAROJEN JAKAUTUMINEN 1. Varainhoitovuoden alussa, viimeistään 1 päivänä maaliskuuta, komissio esittää komitealle ennakkoarvion budjettivarojen jakautumisesta kullekin toimenpidetyypille ja menettelylle erikseen ottaen huomioon päätöksen 2 artiklassa säädetyt tavoitteet, ja pyytää komitealta lausuntoa ennakkoarviosta. Tämän pohjalta komissio määrittää kullekin jäsenvaltiolle alustavat määrärahat, jotka käytetään liitteessä I tarkoitettua valintamenettelyä A edellyttäviin toimiin. 2. Käytettävissä olevat varat jaetaan jäsenvaltioissa seuraavin rajoituksin: a) liikkuvuutta edistäviin ohjelmiin myönnettyjen varojen on oltava vähintään 39 prosenttia ohjelman vuosibudjetista; b) valtioiden rajat ylittävien mallihankkeiden suunnitteluun, kehittämiseen ja testaukseen myönnettyjen varojen on oltava vähintään 36 prosenttia ohjelman vuosibudjetista. Tästä määrärahasta voidaan enintään 5 prosenttia varoista osoittaa temaattisia toimia koskeviin hankkeisiin; c) kielitaitohankkeiden suunnitteluun, kehittämiseen ja testaukseen myönnettyjen varojen on oltava vähintään 5 prosenttia ohjelman vuosibudjetista; d) muiden menojen on oltava vähintään 15 prosenttia. Näistä menoista liitännäistoimenpiteisiin osoitettavat varat saavat olla enintään 9 prosenttia. Päätöksen 11 artiklan mukaiseen toimintaan myönnetyt varat eivät saa ylittää 0,2:ta prosenttia ohjelman vuosibudjetista. 3. Kaikki edellä esitetyt prosenttimäärät ovat suuntaa-antavia ja komitea voi mukauttaa niitä päätöksen 7 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa annettua menettelyä noudattaen. II JAKSO: ERITYISSÄÄNNÖT KOKONAISTUESTA LIIKKUVUUDEN EDISTÄMISEKSI 1. Ennen valtioiden rajat ylittävien henkilö- ja harjoittelijavaihto-ohjelmien aloittamista komissio myöntää liikkuvuutta edistäviä toimenpiteitä varten kokonaistuen, jonka määrä vahvistetaan päätöksen 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen määritellyllä laskentamenetelmällä, ottaen huomioon seuraavat tekijät: - väestömäärä, - lähettävän organisaation alkuperäjäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion elinkustannusten välinen ero, - maantieteellinen etäisyys ja kuljetuskustannukset, - kyseisen kohderyhmän merkitys suhteessa kokonaisväestöön kaikista jäsenvaltioista saatavilla olevien tietojen mukaan. Näiden perusteiden soveltaminen ei kuitenkaan missään tapauksessa saa johtaa siihen, että jäsenvaltiolle ei myönnetä rahoitusta liitteessä I esitettyihin valtioiden rajat ylittäviin harjoittelija- ja henkilövaihto-ohjelmiin. 2. Kullekin jäsenvaltiolle myönnettävän kokonaisavustuksen määrä lasketaan toimintasuunnitelman perusteella, jossa on selvästi tuotava esiin seuraavat seikat: - rahoitustuen hallinnointiin sovellettavat järjestelyt, - toimenpiteet, joilla autetaan harjoittelija- ja henkilövaihdon järjestäjiä löytämään mahdollisia yhteistyökumppaneita, - tarpeelliset toimenpiteet harjoittelija- ja henkilövaihdon asianmukaisen valmistelun, järjestelyn ja seurannan varmistamiseksi. 3. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kyseisen toimintasuunnitelman ohjelman ensimmäistä toimintavuotta varten viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2000. Komissio myöntää tämän perusteella kullekin jäsenvaltiolle määrärahat valtioiden rajat ylittävien ohjelmien käynnistämiseksi. Se osuus määrärahoista, jota ei ole käytetty 1 päivään lokakuuta 2000 mennessä, lisätään lopulliseen kokonaismäärärahaan. LIITE III MÄÄRITELMÄT Ottaen huomioon jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat järjestelmät ja järjestelyt tässä päätöksessä tarkoitetaan: a) `ammatillisella peruskoulutuksella` kaikkea sellaista ammatillista peruskoulutusta, myös teknistä ja ammattiopetusta, oppisopimusjärjestelmää sekä ammatillisesti suuntautunutta koulutusta, joka on osa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustaman ammattipätevyyden saavuttamista; b) `vuorottelukoulutuksella` kaikilla tasoilla, myös korkea-asteen koulutuksessa, annettavaa ammatillista koulutusta. Tähän ammatilliseen koulutukseen, jonka toimivaltaiset viranomaiset kyseisessä lähtöjäsenvaltiossa tunnustavat tai vahvistavat tässä valtiossa voimassa olevan lainsäädännön, menettelyjen tai käytäntöjen mukaisesti, sisältyy järjestelmällisiä koulutusjaksoja yrityksissä ja tarvittaessa ammatillisissa oppilaitoksissa; c) `ammatillisella jatko- ja täydennyskoulutuksella` työntekijän työelämässä ollessaan hankkimaa ammatillista koulutusta; d) `elinikäsellä oppimisella` koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen mahdollisuuksia, joita yksilöille tarjotaan koko eliniän, jotta he voivat jatkuvasti hankkia, ylläpitää ja mukauttaa heidän tietojansa, taitojansa ja osaamistaan; e) `ammatillisella etäopetuksella ja avoimella ammatillisella opetuksella` kaikenlaista joustavaa ammatillista opetusta, johon kuuluvat seuraavat osatekijät: - tieto- ja viestintätekniikan ja -palvelujen tavanomainen tai edistynyt käyttö, ja - henkilökohtaisen neuvonnan ja ohjauksen muodossa annettava tuki; f) `ammatillista vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta koskevalla eurooppalaisella koulutusjaksolla` jaksoa, jonka henkilö suorittaa muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä hän osallistuu ammatilliseen vuorottelukoulutukseen ja joka muodostaa osan kyseistä koulutusta; g) `ammatillisella ohjauksella` kaikenlaista ohjaus-, tiedottamis-, arviointi- ja neuvontatoimintaa, jonka tarkoituksena on avustaa ihmisiä tekemään ammatillista perus-, jatko- ja täydennyskoulutusta sekä koulutusohjelmia ja työmahdollisuuksia koskevia valintoja; h) `yrityksellä` julkisen tai yksityisen sektorin yritystä, riippumatta yrityksen koosta, juridisesta asemasta tai toimialasta, sekä kaikkea taloudellista toimintaa, mukaan lukien osuus- ja yhteisötalous; i) `työntekijällä` kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti työmarkkinoiden käytettävissä olevaa henkilöä myös itsenäistä ammatinharjoittajaa; j) `ammatillisella oppilaitoksella` julkisia, osittain julkisin varoin rahoitettuja ja yksityisiä oppilaitoksia, jotka kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti suunnittelevat tai toteuttavat ammatillista koulutusta, ammatillista jatko- tai täydennyskoulusta tai kertaus- ja uudelleenkoulutusta, riippumatta siitä, mitä nimitystä oppilaitoksesta jäsenvaltiossa käytetään; k) `yliopistolla tai korkeakoululla` kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti korkea-asteen koulutusta tarjoavaa laitosta, jossa voi suorittaa yliopisto- tai korkeakoulututkinnon tai saada vastaavantason todistuksen, riippumatta siitä mitä nimitystä oppilaitoksesta kyseisissä jäsenvaltioissa käytetään; l) `opiskelijalla` yliopistossa tai korkeakoulussa, sellaisena kuin se määritellään tässä liitteessä, kirjoilla olevaa henkilöä, joka suorittaa korkea-asteen opintoja saadakseen suoritetuksi yliopisto- tai korkeakoulututkinnon tai saadakseen tutkintotodistuksen, tohtoritaso mukaan lukien, opintoalasta riippumatta; m) `työmarkkinaosapuolilla` jäsenvaltion tasolla kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisia työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä, ja yhteisön tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat yhteiskunnalliseen vuoropuheluun yhteisön tasolla; n) `paikallisilla ja alueellisilla yhteistyökumppaneilla` ammatillista koulutusta sisältävään paikalliseen tai alueelliseen yhteistyöhön paikallisella tai alueellisella tasolla osallistuvia toimijoita, kuten paikallisia viranomaisia, järjestöjä, yhdistyksiä, kauppakamareita ja kiltoja, yhteenliittymiä, neuvoa-antavia elimiä ja tiedotusvälineitä; o) `eurooppalaisilla organisaatioilla` työmarkkinaosapuolia yhteisön tasolla, eri eurooppalaisia työnantaja- ja ammattijärjestöjä sekä organisaatioita ja järjestöjä, jotka toimivat Euroopan tasolla tai laajuisesti; p) `viiteainestolla` analyyseja, tutkimuksia, katsauksia ja hyvien toimintatapojen yksilöintejä, joiden avulla voidaan verrata tietyn aiheen tai alan osalta koko yhteisön tilannetta eri jäsenvaltioiden tilanteeseen ja kehitykseen. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 1. syyskuuta 1998 neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 127 artiklaan perustuvan ehdotuksen päätökseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta. 2. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 15. lokakuuta 1998. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 5. marraskuuta 1998. 3. Komissio toimitti neuvostolle 2. joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä muutetun ehdotuksen, joka sisältää joitakin Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia. 4. EY:n perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisesti neuvosto vahvisti yhteisen kannan 21 päivänä joulukuuta 1998. II TAVOITE Tällä päätöksellä on määrä vahvistaa yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toinen vaihe, joka käynnistyy 1. tammikuuta 2000 ja kestää seitsemän vuotta. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. YLEISET HUOMAUTUKSET EY:n perustamissopimuksen 127 artiklassa määrätään, että yhteisö toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaa, joka tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia, pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä. Neuvoston vahvistama yhteinen kanta on täysin tämän hengen mukainen. Vuoden 1998 työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa, jotka Luxemburgin ylimääräinen Eurooppa-neuvosto (20. ja 21. marraskuuta 1997) antoi, sekä vuoden 1999 työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa, jotka Wienin Eurooppa-neuvosto (11. ja 12. joulukuuta 1998), antaa, muistutetaan oppisopimuskoulutuksen merkityksestä työelämään pääsyn helpottamisen ("työllistyvyyden") kannalta. Yhteisessä kannassa kannustetaan tässä hengessä vuorottelukoulutuksessa olevien henkilöiden liikkuvuutta ja siinä mahdollistetaan myös kunkin jäsenvaltion alan parhaiden käytäntöjen vaihto. Lisäksi ohjelman tarkoituksena on yhdessä Nuoriso- ja Sokrates-ohjelmien kanssa toteuttaa käytännössä komission tiedonannossa marraskuussa 1997 suositeltua "tietojen ja taitojen Eurooppaa" (KOM(97) 563 lopull.). 2. EUROOPAN PARLAMENTIN TEKEMÄT TARKISTUKSET 2.1 Euroopan parlamentin tarkistukset, joita komissio ei hyväksynyt Komissio ei hyväksynyt muutetussa ehdotuksessaan tarkistuksia 6, 9, 10, 17, 20, 21, 25, 26, 28, 36, 39, 40, 43, 44, 45, 48 ja 56 sekä osaa tarkistuksista 8, 11, 14, 16, 18, 60, 62 ja 64. 2.2 Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Komissio otti muutettuun ehdotukseensa 42 Euroopan parlamentin ehdottamasta 66 tarkistuksesta. 3. NEUVOSTON TEKEMÄT MUUTOKSET KOMISSION MUUTETTUUN EHDOTUKSEEN (Ellei toisin ilmoiteta, niiden johdanto-osan kappaleiden ja kohtien numerointi, joihin viitataan, vastaa yhteisen kannan numerointia.) Neuvosto hyväksyi kokonaisuudessaan 15 komission hyväksymästä 42 tarkistuksesta, ellei kirjaimellisesti, niin ainakin niiden hengen mukaisesti. Kyse on tarkistuksista 1, 2, 5, 16, 18, 23, 29, 30, 31, 38, 41, 50, 52, 54, 60 ja 61. Lisäksi neuvosto hyväksyi kaksi Euroopan parlamentin tarkistusta, jotka komissio oli hylännyt, eli tarkistukset 10 ja 11. Sitä vastoin neuvosto ei pitänyt asianmukaisena hyväksyä tarkistuksia 4, 7, 8, 15, 19, 24, 32, 33, 37, 42, 47, 51, 53, 55, 58, 62 ja 66 eli kaikkiaan 18 tarkistusta. Lopuksi neuvosto hyväksyi osittain kymmenen muuta tarkistusta. Kyse on tarkistuksista 3, 11, 12, 14, 22, 27, 34, 46, 49 ja 64. 3.1 Johdanto-osa Neuvosto ei pitänyt asianmukaisena hyväksyä kokonaisuudessaan komission muutetun ehdotuksen johdanto-osan 8 kappaletta (tarkistus 3), sillä se poisti selvyyden ja ytimekkyyden vuoksi pitkän luettelon aloista, joilla olisi pyrittävä täydentävyyteen (yhteisen kannan johdanto-osan 9 kappale). Neuvosto ei voinut hyväksyä muutetun ehdotuksen johdanto-osan 9 kappaleessa olevaa viittausta työttömien työllistyvyyteen (tarkistus 4), sillä neuvosto päätti poistaa kokonaan kyseisen rakennerahastoja koskevan johdanto-osan kappaleen. Neuvosto ei hyväksynyt muutetun ehdotuksen johdanto-osan 12 b kappaletta (tarkistus 7), sillä se katsoi, että Leonardo-ohjelmaa ei ole realistista liittää niin yleisiin käsitteisiin kuin "yritysten kokonaiskilpailukyky" tai "työmahdollisuudet kaikille". Neuvosto ei hyväksynyt muutetun ehdotuksen johdanto-osan 12 c kappaletta (tarkistus 8), sillä neuvoston kaavailema ohjelman kestoaika on seitsemän vuotta, ja ohjelman esimerkinomaisesti annettua rahoitusohjetta on korotettu ohjelman keston pidentämisen huomioon ottamiseksi. Lisäksi neuvosto ei halunnut hyväksyä sellaista johdanto-osan kappaletta, joka ei vastaa mitään säädöksen säännöstä. 3.2 Ohjelman perustaminen (1 artikla) Vaikka neuvosto hyväksyikin käsitteet "aktiivinen kansalaisuus" ja "työllistyvyys", se ei halunnut rajata aktiivisen kansalaisuuden harjoittamista koskemaan sellaisten tietojen ja taitojen kehittymistä, jotka todennäköisesti helpottavat työllistyvyyttä, kuten Euroopan parlamentti ehdotti (tarkistus 11). 3.3 Ohjelman tavoitteet (2 artikla) Neuvosto liitti muutetun ehdotuksen koko tekstin (tarkistus 12) hieman eri muodossa erilliseen kappaleeseen selvyyden vuoksi, ja se halusi erityisesti hyväksyä viittauksen, jossa mainittiin innovatiiviset lähestymistavat neuvontaan, opastukseen jne. Lisäksi neuvosto katsoi, että johdonmukaisuuden vuoksi on parempi siirtää 2 kohtaan helposti syrjäytyvien ihmisten koulutukseen pääsyn helpottamista koskeva alakohta. Lopuksi neuvosto ei hyväksynyt 2 artiklan 2 kohdan osalta lisäystä "kaikkien syrjinnän ja eriarvoisuuden muotojen" (tarkistus 62), sillä se katsoi tämän velvoitteen olevan aivan liian yleisluonteinen eikä siinä siten ilmaistu jäsenvaltioihin kohdistuvia velvoitteita tarpeeksi selkeästi. Neuvosto piti parempana sanamuotoa "tasa-arvon edistämisen". 3.4 Yhteisön toimet (3 artikla) Neuvosto hyväksyi suurimman osan tarkistuksista 14 ja 64. On kuitenkin syytä korostaa, että neuvosto piti viittausta "koulutuksessa ensimmäistä ja toista kertaa oleviin" liian rajoittavana, minkä lisäksi viimeksi mainittua käsitettä ("toista kertaa koulutuksessa olevat") ei määritellä selvästi, joten neuvosto ei voi hyväksyä viittausta. Lisäksi viittaus uusiin tieto- ja viestintätekniikkoihin on vastedes esitetty omana kappaleenaan, koska kyse on laaja-alaisesta toimenpiteestä. 3.5 Ohjelman kohderyhmät (4 artikla) Neuvosto ei voinut hyväksyä tarkistusta 15 katsottuaan parhaaksi poistaa työmarkkinaosapuolia koskevan maininnan. 3.6 Ohjelman täytäntöönpano ja yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa (5 artikla) Neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta lisätä mainintaa "syrjinnän kohteeksi todennäköisesti joutuvista ihmisistä" (tarkistus 19), koska neuvosto katsoo, että maininta on liian yleisluonteinen eikä siten vastaa neuvoston pyrkimyksiä täsmällisyyteen. 3.7 Johdonmukaisuus ja täydentävyys (9 artikla) Neuvosto hyväksyi tarkistuksen 22 lukuun ottamatta mainintaa synergiasta, koska neuvosto katsoo sen sisältyvän jo ilmaisuun "johdonmukaisuuden Leonardo-ohjelman ja muiden yhteisön politiikkojen, välineiden ja toimien välillä". Lisäksi parlamentin toivoma viittaus Euroopan koulutussäätiöön on vastedes 9 artiklan 4 kohdassa. Lopuksi neuvosto ei halunnut hyväksyä 9 artiklan osalta viittausta hyvien käytäntöjen siirtämiseen (tarkistus 24), koska kyseistä vaihtoa koskevia käytännön menettelytapoja ei ole määritelty selkeästi. 3.8 Seuranta ja arviointi (13 artikla) Neuvosto hyväksyi ajatuksen arvioida ohjelman tehokkuutta, mutta ei pitänyt käytännön syistä asianmukaisena hyväksyä tämän artiklan osalta viittausta kaikkien syrjinnän muotojen vastustamiseen (tarkistus 27). Koska laajimmalle levinnyt syrjinnän muoto on epäsuora syrjintä, sitä on vaikea arvioida, ja myös epäsuoran syrjinnän torjuntaa ohjelman täytäntöönpanon puitteissa olisi mahdotonta arvioida. 3.9 Yhteisön toimet ja toimenpiteet - yleiset periaatteet (liitteessä A oleva I jakso) Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 32 ja 33, joihin sisältyy sellaisia säännöksiä, jotka esiintyvät jo muualla tekstissä, kuten vammaisten osalta johdanto-osan 7 kappaleessa, 2 artiklassa ja liitteessä A olevassa II jaksossa ja valintamenettelyjen osalta liitteessä A olevassa III jaksossa. 3.10 Toimenpiteet (liitteessä A oleva II jakso) Neuvosto hyväksyi tarkistuksen 34 lukuun ottamatta osaa, joka koskee "muihin ryhmiin kuulumattomia henkilöitä", koska yhteisen kannan tekstissä tarkoitetut eri henkilöryhmät kattavat jo kaikki Leonardo-ohjelmassa tarkoitetut henkilöt. Tarkistuksessa 35 olevat vammaisia koskevat säännökset esiintyvät jo muualla tekstissä, johdanto-osan 7 kappaleessa, 2 artiklassa ja liitteessä A olevassa II jaksossa, joten niitä ei hyväksytty tähän. Sitä vastoin neuvosto ei katsonut voivansa hyväksyä tarkistusta 37, sillä se piti Euroopan parlamentin ehdotusta vain vähän kokemusta omaaville ohjelman toteuttajille varattavasta kokonaismäärästä aivan liian korkeana eikä välttämättä hyödyllisenä, koska enimmäismäärä uutta ohjelman toteuttajaa kohden on jo säädetty. Neuvosto ei pitänyt asianmukaisena hyväksyä tarkistusta 42, koska uudet tieto- ja viestintätekniikat sisältyvät vastedes "pilottihankkeita" käsittelevään kohtaan. Neuvosto hyväksyi vain jälkiosan tarkistuksesta 46, koska se ei halunnut rajoittaa kielitaidon hankkimista ammatilliseen koulutukseen. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 47, toisaalta koska ehdotettu viiteaineistoa koskeva otsikko on liian monimutkainen ("ammatillista koulutusta koskeva yhteisön taustamateriaali") ja koska ammatillista koulutusta koskevan ohjelman ollessa kyseessä viiteaineisto väistämättä liittyy siihen sekä toisaalta koska viittaus yksinomaan yhteisön tietoihin on rajoittavampi kuin tässä myös tarkoitetut määrää ja laatua koskevat tiedot sekä analyysit ja hyvät käytännöt. Neuvosto hyväksyi vain osittain tarkistuksen 49 ja poisti Euroopan parlamentin ehdottaman viittauksen integrointitoimintoihin. 3.11 Valintamenettelyt (liitteessä A oleva III jakso) Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 51, 53 ja 55, sillä kun koko III jakson rakenne on muutettu ne eivät olisi enää johdonmukaisia muun tekstin kanssa. 3.12 Erityissäännöt kokonaistuesta liikkuvuuden edistämiseksi (liitteessä B oleva II jakso) Neuvosto ei halunnut hyväksyä tarkistusta 66, jotta terminologia olisi johdonmukaista muun tekstin kanssa. Neuvosto ei liioin katsonut asianmukaiseksi hyväksyä tarkistusta 58, koska yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat säännökset esiintyvät jo muualla tekstissä, nimittäin johdanto-osan 7 kappaleessa ja 2 artiklassa.