Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019”

(lisälausunto)

(COM(2018) 770 final)

(2020/C 47/18)

Esittelijä: Anne DEMELENNE

ETSK:n työvaliokunnan päätös 14.5.2019 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 1 kohta ja työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohta lisälausunto Vastaava jaosto ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” Hyväksyminen jaostossa 17.10.2019 Hyväksyminen täysistunnossa 30.10.2019 Täysistunnon nro 547 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 140/3/6

Johdanto

Käsillä oleva lausunto kuuluu kahden lisälausunnon sarjaan; ne käsittelevät yhtäältä vuotuista kasvuselvitystä (COM(2018) 770 final) ja toisaalta suositusta euroalueen talouspolitiikasta (COM(2018) 759 final). Tavoitteena on ajantasaistaa ja kehittää ETSK:n aiempia ehdotuksia (1) ottaen huomioon EU:n ja euroalueen viimeaikaiset tapahtumat ja talousennusteet sekä meneillään olevan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä julkaistut eri raportit ja suositukset. Lausuntopaketti on EU:n kansalaisyhteiskunnan kokonaispanos talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa kierrosta varten. Se käynnistetään marraskuussa 2019. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa ottamaan tämän panoksen huomioon eurooppalaisen ohjausjakson tulevan ”syyspaketin” ja sen pohjalta etenevän toimielinten välisen päätöksentekoprosessin yhteydessä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Käsillä oleva ETSK:n lausunto täydentää komitean lausuntoa vuotuisesta kasvuselvityksestä 2019. Siinä otetaan huomioon maakohtaiset suositukset ( 2 ) , eurooppalaista ohjausjaksoa koskeva Euroopan komission tiedonanto ja asiaa koskevat neuvoston suositukset. Lausunnossa käsitellään yksityiskohtaisemmin tiettyjä taloudellisia ja sosiaalisia kysymyksiä, jotka liittyvät talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon 2019.

1.2 Investointivajetta Euroopan unionissa ei ole vielä kurottu umpeen. Julkisten ja yksityisten investointien tarve sekä tarve käyttää varoja yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen (varhaiskasvatuksesta alkaen) ovat edelleen olemassa, sillä eurooppalaisyritysten kilpailukykyä pitää parantaa. Maakohtaisissa suosituksissa keskitytään kuluvana vuonna investointeihin, mikä on myönteistä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tuottaviin investointeihin sekä investointeihin, jotka kohdistuvat sosiaaliseen infrastruktuuriin, jotta annetaan ensi sija kestävälle kasvulle, sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon mahdollistaviin toimiin.

1.3 Jäsenvaltioiden on tehostettava rakenneuudistuspyrkimyksiään. Erityisesti ylijäämäisen vaihtotaseen maita ajatellen on Euroopan unionin ja euroalueen taloudellisen ja poliittisen vakauden nimissä puututtava siihen, että jäsenvaltiot noudattavat makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä huonosti. ETSK pitää valitettavana, että yhtäältä suurisuuntaiset investointien, sosiaalikysymysten ja ilmastonmuutoksen kaltaisia tärkeitä aloja koskevat yleissuositukset ja toisaalta budjettisäännöistä johtuvat konkreettiset strategiset määrälliset tavoitteet eivät ole tasapainossa keskenään.

1.4 Tämänhetkinen tilanne, jossa korkotaso on hyvin alhainen, on antanut mahdollisuuden vapauttaa varoja kansallisissa talousarvioissa valtion joukkolainojen korkomenojen alenemisen vuoksi. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä näitä varoja lisätäkseen aineellisia, digitaalisia ja ympäristöön liittyviä investointejaan sekä koulutukseen ja osaamisen ja pätevyyksien kehittämiseen tarkoitettua varainkäyttöä, jota olisi pidettävä henkilövoimavaroihin tehtävinä investointeina eikä kustannuksina.

1.5 Sosiaalisten maakohtaisten suositusten alalla kaavailtu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun roolin kasvattaminen on myönteistä. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan ja kehittämään tätä toimintatapaa tulevissa eurooppalaisen ohjausjakson sykleissä. Jos talouden vauhti hidastuu tulevina vuosina, on tärkeää, että positiivisilla sosiaalipoliittisilla tavoitteilla on keskeinen asema talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa ja että ne ovat samalla viivalla muiden makrotaloudellisten ja budjettipoliittisten tavoitteiden kanssa.

1.6 Ilmastonmuutoksesta on tullut keskeinen kysymys viimeksi kuluneena vuonna, ja se on syytä ottaa paremmin huomioon EU-ohjausjaksossa. Ensi vuoden toimintajaksoa koskeviin suosituksiin olisi sisällytettävä enemmän maakohtaisia suosituksia ilmastonmuutoksen eksistentiaalisen uhan torjumiseksi, ja vähintään yksi sellainen kullekin jäsenvaltiolle.

1.7 Verotuksessa pitää suosia tuottavia investointeja ja reaalitaloudessa tapahtuvaa varainkäyttöä. Verotulojen hankinnassa olisi painotusta siirrettävä muihin kuin työhön ja kestävyysperiaatteiden mukaiseen kulutukseen liittyviin lähteisiin.

1.7.1 Euroopan talouden tiettyjen osien finansialisaatio on aiheuttanut yrityksille – ja niiden työntekijöille – kohtuuttoman rasitteen. Yritykset ja työntekijät luovat työpaikkoja, tuottavat lisäarvoa ja lisäävät todellisen pääoman määrää. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta hyödyntää talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa keinona edistää yleistä sidosryhmäarvoa pelkän omistaja-arvon sijaan.

1.7.2 Kuluvan vuoden maakohtaisten suositusten yhteydessä useat jäsenvaltiot ovat saaneet suosituksia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta. Työmarkkinaosapuolten osallistumisen edistämiseksi olisi otettava käyttöön kansallisille hallituksille asetettavat vähimmäisvaatimukset kansallisten työmarkkinaosapuolien kuulemisesta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa.

1.7.3 Komission ajaman julkisia hyödykkeitä koskevan politiikan ohjenuorana olisi oltava periaate, että julkisten hyödykkeiden yksityistämisen ulkopuolelle olisi jätettävä ne resurssit, jotka ovat strategisesti tärkeitä ja jotka julkinen sektori hoitaa paremmin, eikä niistä saa luopua siten, että valtiolle koituu nettomääräistä tappiota myynnistä taloudellisesti epäedullisina aikoina.

2. Taustaa: Euroopan komission painopisteet vuoden 2019 EU-ohjausjaksossa ja maakohtaisissa suosituksissa

2.1 Euroopan komission mukaan jäsenvaltiot ovat edistyneet ainakin jossain määrin 40 %:ssa niille osoitetuista maakohtaisista suosituksista. Monivuotisessa tarkastelussa yli kahdessa kolmesta maakohtaisesta suosituksesta on edistytty ”jonkin verran” ( 3 ) . Niiden toteuttaminen on ollut vahvaa rahoituspalvelujen alalla, mutta edistystä on havaittu myös pysyvien työpaikkojen luomisen helpottamisessa ja työmarkkinoiden segmentoitumisen torjunnassa. Toteuttaminen on kuitenkin edelleen vajavaista ja liian hidasta keskeisillä aloilla, jotka ovat välttämättömiä makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi ( 4 )

2.2 Vuoden 2019 maakohtaiset suositukset perustuvat vuoden 2019 maaraporttien havaintoihin, ja niissä painotetaan enemmän investointeja. Joukossa on vähintään yksi investointeihin liittyvä suositus kullekin jäsenvaltiolle.

2.3 Makrotalouden näkymien osalta epävarmuus ei ole vähentynyt. Odotettavissa oleva Yhdistyneen kuningaskunnan irtautuminen Euroopan unionista ja Yhdysvaltojen aiheuttamat maailmanlaajuiset ”kauppasodat” ovat edelleen vahvasti kuvassa mukana talouden kasvuun ja työllisyyteen lähitulevaisuudessa kohdistuvina negatiivisina riskeinä. Vaikka kokonaistyöttömyysaste on alhainen kahden viimeksi kuluneen vuosikymmenen lukuihin verrattuna, useat maat eivät ole saavuttaneet työllisyyden tasoa, joka vallitsi ennen kriisiä. BKT:n odotetaan kasvavan kuluvana vuonna vain 1,4 % koko EU:ssa ja 1,2 % euroalueella ( 5 ) . Kuten Euroopan keskuspankin neuvosto on todennut ( 6 ) , inflaatio euroalueella on edelleen liian alhainen asetettuun tavoitteeseen nähden (keskipitkällä aikavälillä alle 2 % mutta sitä lähellä) ja finanssipolitiikan panosta tarvitaan näin ollen vastedes euroalueen ja koko Euroopan unionin kasvun ylläpitämisessä.

3. Yleisiä huomioita Euroopan komission suosituksista

3.1 Investoinnit

ETSK tervehtii tyytyväisenä ja kannattaa voimakkaasti sitä, että Euroopan komissio keskittyy tämänvuotisissa maaraporteissa ja maakohtaisissa suosituksissa erityisesti investointien lisäämiseen. Komitea on jo toistuvasti kehottanut jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota kiinnittämään enemmän huomiota julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseen ja on tyytyväinen, että yksi sen suosituksista pannaan täytäntöön. Suosituksen mukaisesti investointien on oltava tuottavia ja kestävyysperiaatteita noudattavia, ja toisaalta spekulatiivisia rahoitus- ja kiinteistöinvestointeja tulee välttää.

3.1.1 Maakohtaisina suosituksina ilmaistut investointitavoitteet eivät ole kovin konkreettisia, mikä on linjassa komission käytäntönään pitämän yleisten tavoitteiden asettamisen kanssa. Tämä jättää kuitenkin tilanteen yhä epätasapainoon, koska julkisen talouden tavoitteet ovat perussopimusten määräyksiin nähden hyvin konkreettisia. On edelleen epäselvää, miten investointitavoitteet pystytään saavuttamaan maissa, joihin sovelletaan tiukasti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. ETSK suosittaakin aiempien lausuntojensa tapaan, että investoinnille annetaan painokkaampi rooli ottamalla käyttöön kultainen sääntö EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä ( 7 )

3.1.2 Talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa on painotettava aiempaa enemmän kestäväpohjaista kasvua, jota ohjaavat YK:n vahvistamat, vuoteen 2030 asetetut kestävän kehityksen tavoitteet. ETSK onkin tämän johdosta vaatinut vuotuista selvitystä kestävästä kasvusta ( 8 ) . Infrastruktuuriin tehtävien investointien täytyy olla ympäristöystävällisiä ja sosiaalisia, ja niissä on keskityttävä uusiutuviin energialähteisiin, kuten uusi komissio kaavaileekin. Tämä olisi otettava entistäkin enemmän huomioon talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että maakohtaisissa suosituksissa painotetaan tänä vuonna investointeja, ja ehdottaa, että Euroopan komissio ja neuvosto arvioisivat, tulisiko maakohtaisiin suosituksiin sisällyttää ainakin yksi konkreettinen kunnianhimoinen tavoite jäsenvaltiota kohti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi merkittävästi, kunnes potentiaalisesti katastrofaaliseen ilmasto-ongelmaan on kyetty vastaamaan. Tässä yhteydessä ETSK pitää tervetulleena sitä, että EKP on investoinut yksityisen sektorin omaisuuserien osto-ohjelmissaan eli APP-ohjelmissa (asset purchase programme) vihreisiin joukkovelkakirjoihin, ja katsoo, että EKP:n olisi jatkettava ja laajennettava tätä sitoumusta alkaessaan jälleen tehdä uusia nettomääräisiä ostoja sekä ohjelman uudelleeninvestointivaiheessa.

3.1.3 Todellisten investointitarpeiden osalta ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan konkreettisen suunnitelman julkisen ja yksityisen sektorin investointien lisäämiseksi tärkeillä aloilla havaittujen puutteiden paikkaamiseksi, jotta Euroopan taloudellinen ja sosiaalinen tulevaisuus pystyttäisiin varmistamaan ja jotta kilpailukyky Kiinaan ja Yhdysvaltoihin verrattuna säilyisi, esimerkkinä julkiset ja yksityiset investoinnit tietotekniikkaan ja tekoälyyn (tutkimus, kehitys ja tietotekniikkainfrastruktuuri mukaan luettuina). Näihin investointeihin on lisäksi tarpeen sisällyttää varainkäyttö yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja osaamisen ja liikkuvuuden parantamiseen sekä menot, joilla edistetään energiatehokkuutta teollisuudessa ja liikenteessä, esimerkiksi rautatieverkon kehittämistä ja käyttöä. Näihin menoihin olisi voitava suunnata lisää tukea rakennerahastoista. Näin voitaisiin edistää kilpailukykyä ja puuttua ammattitaitoisen työvoiman vajeeseen, joka tunnustetaan kaikkialla EU:ssa yhdeksi investointien esteeksi ( 9 )

3.1.4 Komitea katsoo, että Eurooppa-neuvoston laajoihin päämääriin pyrittäessä on tilaa konkreettisemmille tavoitteille ja strategisille painopisteille. Siinä missä Eurooppa 2020 -strategian indikaattorit olivat liian ylimalkaisia, on neuvoston hyväksymät yleiset prioriteetit puolestaan tehtävä kouraantuntuviksi ja ulotettava muille politiikan aloille. ETSK kehottaakin neuvostoa ja komissiota laatimaan vuoteen 2030 ulottuvan pitkän aikavälin strategian, joka olisi otettava huomioon vuoden 2020 maakohtaisissa suosituksissa ( 10 ) . Pitkän aikavälin strategian tulisi käsittää visio hyvinvoinnin taloudesta Euroopan unionissa. Sen mukaisesti investoidaan enemmän tuottavaan toimintaan, parempaan yleissivistävään koulutukseen, pätevöitymiseen, osaamiseen ja ammatilliseen koulutukseen, sosiaaliseen suojeluun, terveyteen, energiansäästöön ja kohtuuhintaiseen asumiseen sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen.

3.2 Vaihtotaseen epätasapaino

3.2.1 Komitea on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio kohdistaa huomiota ylijäämäisen vaihtotaseen maihin, koska kyseessä on euroalueen ja Euroopan unionin suuri makrotaloudellinen ongelma. Entiset alijäämäisen vaihtotaseen maat ovat eliminoineet alijäämänsä, kun taas ylijäämäisen vaihtotaseen maat ovat jatkuvasti haluttomia toteuttamaan sellaisia merkittäviä politiikkatoimia kotimaisen kysynnän kasvattamiseksi kuin julkisten investointien lisääminen, palkkojen korottaminen, julkisten menojen enentäminen tai verojen alentaminen ylijäämiään vähentääkseen. Verojen alentaminen voidaan parhaiten toteuttaa siirtämällä painotusta työn verotuksesta ja arvonlisäverosta muihin verotulojen lähteisiin. Työn verokiilan mahdolliset kavennukset eivät kuitenkaan saisi koskea sosiaaliturvamaksuja, koska ne ovat terveydenhuollon, eläkkeiden, tapaturmavakuutuksen, työttömyysturvan ja muun sosiaalisen suojelun kannalta tärkeä rahoitustekijä.

3.2.2 Koska ylijäämäisen vaihtotaseen maat ovat sitkeän haluttomia kasvattamaan asianmukaisesti omaa kotimaista kysyntäänsä, alijäämäisen vaihtotaseen maat kärsivät kysynnän puutteesta. Makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely (MIP) tekee ongelmasta havaittavan, mutta se on hampaaton, kun on kyse noudattamisen varmistamisesta. Sen vuoksi maakohtaisten suositusten täytäntöönpano on erityisen heikkoa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn suositusten osalta ( 11 ) . ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa koordinoimaan sellaista makrotalouden strategiaa, jota noudattamalla kotimainen kysyntä kasvaisi ylijäämäisen vaihtotaseen maissa, mikä johtaisi euroalueen vaihtotaseen ylijäämän muodostavien maakohtaisten vaihtotaseen ylijäämien supistumiseen. Tämän strategian puitteissa on ylijäämäisen vaihtotaseen maiden uskottavasti sitouduttava vähentämään ylijäämiään pysyvällä ja kestävällä tavalla.

3.2.3 Kun euroalueen talousarviovälineelle on viimeaikaisissa neuvotteluissa haettu konkreettista muotoa, on käynyt ilmeiseksi, että Eurooppa-neuvosto ei ole onnistunut sopimaan mielekkäästä euroalueen talousarviosta, johon kuuluisi vakautusjärjestely. ETSK arvioi huolestuneena, että makrotalouden kehys on Euroopan tasolla riittämätön tulevien kriisien voittamiseksi, jos talouskasvun hidastumisen riskit toteutuvat. Komitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa valmistelemaan jäsenvaltioiden tehokkaita finanssipoliittisia vastatoimia mahdolliselle taantumalle Euroopan keskuspankin rahapoliittisen reaktion rinnalle.

3.3 Finanssipolitiikka, julkinen velka ja verot

3.3.1 Euroalueen kriisin aikana valtion joukkovelkakirjalainojen riskien uudelleenarvioinnista on tullut uusi eroja aiheuttava tekijä. Valtioiden, joilla on alhaisempi kasvuvauhti ja korkeampi alkuperäinen velkataso, on maksettava julkisesta velastaan korkeampia korkoja, jotka perustuvat tietyissä tapauksissa aivan epäasianmukaisiin rahoitusmarkkina-arvioihin niiden julkisen talouden tilanteesta. Pyrkimällä palauttamaan finanssipoliittiset puskurit ennenaikaisesti, tai vähentämällä menoja ja lisäämällä veroja, kuten komissio on suorasukaisesti ehdottanut niille jäsenvaltioille, joiden velka on suurempi, saatetaan uudestaan lamata yksityisen sektorin myönteistä dynamiikkaa ja eräiden jäsenvaltioiden edelleen heikkoa kasvua. Kun vahvistetaan tarpeelliset julkisen talouden sopeuttamistoimet sellaisille maille, joilla on vähemmän julkisen talouden liikkumavaraa, mutta annetaan vain suosituksia maille, joilla on enemmän julkisen talouden liikkumavaraa, vaarana on, ettei euroalueen yleinen finanssipolitiikka ole kyllin ekspansiivista, jotta euroalueen mittavaa vaihtotaseen ylijäämää pystytään hillitsemään.

3.3.2 Kun otetaan huomioon alan johtavien asiantuntijoiden tekemä julkisen velan merkityksen uudelleenarviointi tilanteessa, jossa korkotaso on alhainen ( 12 ) , ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa pohtimaan, onko nykyinen finanssipolitiikan kehys haitannut tarvittavia julkisia investointeja ja varainkäyttöä tuottavuuden lisäämistarkoituksiin, kuten koulutukseen, osaamisen parantamiseen, elinikäiseen oppimiseen, terveydenhuoltoon ja sosiaaliturvaan ( 13 ) . Kuten EKP syyskuun toimenpidepakettinsa yhteydessä ilmoitti, pankki pitää lähiajat korkotason erittäin matalalla. Tämä politiikka on jo johtanut siihen, että valtioiden korkomenot ovat vähentyneet viime vuosina. ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tämän vuoksi vapautuneet varat investointien lisäämiseen.

3.3.3 Euroopan komission tuotantokuilumittareita, joita asianmukaisen finanssipolitiikan virityksen määrittämisessä on ollut tapana käyttää, pidetään asiantuntijoiden keskuudessa enenevästi liian myötäsyklisinä ( 14 ) . Sen sijaan, että mitattaisiin riippumattomasti tietyn maan talouden suurinta mahdollista tuotantoa työttömien määrän ja pääoman puutteen avulla, Euroopan komission käyttämä mittari perustuu liikaa aikaisempiin tuloksiin ( 15 ) . Tämän vuoksi on mahdotonta harjoittaa vastasyklistä eli suhdanteita tasaavaa finanssipolitiikkaa hyvinä ja huonoina aikoina, kun maat noudattavat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä. ETSK suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot arvioivat yhdessä tuotantokuilujen laskentamenetelmiään näiden havaintojen valossa.

3.3.4 Niiden maiden osalta, jotka eivät viime vuosina ole pystyneet hyötymään talouskasvusta siinä määrin kuin olisi ollut odotettavissa, kokonaiskysynnän puute ja viennin suhteen epäsuotuisa talouden tuotantorakenteen siirtymä ovat myötävaikuttaneet vähäiseen maakohtaiseen kasvuun. ETSK kannustaa Euroopan komissiota ja Eurooppa-neuvostoa ottamaan huomioon Euroopan unionin teollisuusstrategiset ja teollisuuspoliittiset näkökohdat eurooppalaisen ohjausjakson seuraavaa sykliä ajatellen.

3.3.5 Kuten aiemmissa ETSK:n lausunnoissa todetaan, jäsenvaltioiden on estettävä aggressiivinen verosuunnittelu ja veron vilpillinen välttely ja keskityttävä verotuksen oikeudenmukaisuuteen ja julkisten menojen rahoitukseen.

3.3.6 Talouden finansialisaatio on antanut harvoille ja valituille rahoitusalan toimijoille kohtuuttoman suuren vaikutusvallan suuryrityksiin ja julkiseen sektoriin nähden ja mahdollisuuden keskittyä lyhyen aikavälin voittojen ja bonusten keräämiseen tiettyjen yritysten, niiden työntekijöiden ja toiminta-alueiden pitkän aikavälin tarpeiden kustannuksella ( 16 ) . ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta hyödyntää talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa keinona edistää sidosryhmäarvoa omistaja-arvon sijaan. Verotusjärjestelmää olisi jäsenvaltioissa soveltuvin osin suunnattava uudelleen siten, että se edistää todellisia fyysisiä, digitaalisia ja kestävyysajattelun mukaisia investointeja sekä investointeja henkilöresursseihin ja kannustaa luopumaan investoinneista, joita tehdään puhtaissa taloushyöty- ja keinottelutarkoituksissa. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota verotusjärjestelmän vääristymiin, jotka suosivat kohtuuttomasti omistaja-arvon ajatusta ja palkitsevat siitä taloudellisesti, ja suositeltava asiaa koskevaa reformia.

3.4 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari

3.4.1 ETSK tervehtii tyytyväisenä ja tukee sitä, että toimintapoliittisissa suosituksissa on siirrytty painottamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, osaamista, terveydenhuoltoa ja sosiaalista suojelua. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan ja laajentamaan suuntausta talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson seuraavien vaiheiden aikana, erityisesti työmarkkinaosapuolten vastuullisesti neuvottelemien, lainsäädännöllä ja kansallisilla työehtosopimuksilla vahvistettujen riittävien vähimmäispalkkojen osalta.

3.4.2 Komitea on hyvillään, että Euroopan komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, miten jäsenvaltiot suoriutuvat Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin osa-alueilla. Komitea panee merkille erityisen lisäarvon, joka on luotu ottamalla käyttöön sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattorit, jotka korostavat EU:n jäsenvaltioiden sosiaalista kehitystä ja lähentymistä ja ovat välttämätön perinteistä talous- ja rahoitusasioihin keskittymistä tasapainottava tekijä. ETSK kannustaa komissiota jatkamaan samalla linjalla pilarin painoarvon kasvattamista ja laajentamista maakohtaisissa suosituksissa sekä mahdollisesti harkitsemaan uusia sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattoreita, esimerkiksi kollektiivista neuvottelumenettelyä koskevia uusia indikaattoreita.

3.4.3 Se, että maiden välisten palkkaerojen kaventuminen on paljon EU:n johtohahmojen ja komission odotuksia hitaampaa, on lisännyt muuttovirtoja maihin ja alueille, missä on enemmän työpaikkoja ja korkeampi palkkataso. Työntekijöiden siirtyminen taloudellisesti vahvemmille alueille on periaatteessa keskeinen sopeutusmekanismi Euroopan talous- ja rahaliitossa. Palkkojen ja elinolojen hitaan lähentymisen vuoksi muuttovirrat ovat kuitenkin olleet odotettua suurempia. Eräissä tapauksissa merkittävä osa työikäisestä väestöstä on muuttanut pois maasta, mikä saattaa aiheuttaa kyseisille maille keskipitkän aikavälin ongelman, jos maastamuuttajat eivät palaa. Palkkojen ja elinolojen nopeampi tosiasiallinen lähentyminen on näin ollen tarpeen EU-maiden ja Euroopan talous- ja rahaliiton maiden välillä. ETSK kehottaa komissiota esittämään yksityiskohtaisen kertomuksen tosiasiallisesti tapahtuneesta lähentymisestä ja mukauttamaan strategisia suosituksiaan jäsenvaltioille ja koko EU:lle aidon lähentymisen varmistamiseksi.

3.4.4 Euroopan komissio antaa vuotuisen kasvuselvityksen 2019 johdannossa kiitosta siitä, että kasvu on kaikissa jäsenvaltioissa käynnistynyt uudelleen. BKT:n positiivinen kasvu ei kuitenkaan välttämättä johda korkeammalle tasolle vievään sosiaaliseen lähentymiseen. Yksi keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi ovat työehtosopimusneuvottelut. Sen vuoksi komitea pyytää komissiota laajentamaan sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun indikaattorivalikoimaa siten, että siihen sisällytetään kollektiivista neuvottelumenettelyä koskevia mittareita.

3.4.5 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevat täytäntöönpanosuositukset edellyttävät asianmukaista rahoitusta. Olisi tehtävä selväksi, miten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteet pystytään saavuttamaan eritoten jäsenvaltioissa, joihin sovelletaan tiukasti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. ETSK suosittaa aiemmassa lausunnossaan esittämiensä ehdotusten perusteella ( 17 ) , että Euroopan komissio ja neuvosto varmistavat, että erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden EU:n rahastojen yhteydessä on käytettävissä resursseja, joilla täydennetään kansallista julkista ja yksityistä rahoitusta. Julkisten investointien lisäämistä jäsenvaltioissa voidaan helpottaa soveltamalla sosiaaliseen tavoitteeseen tähtäävään julkiseen investointitoimintaan kultaista sääntöä, mikä joustavoittaisi finanssipolitiikan säännöstöä. Unionin talousarvion pienentämistä olisi myös vastustettava, sillä se merkitsisi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden saavuttamiseen osoitettavien varojen vähenemistä. Euroopan investointiohjelmaa olisi myös parannettava Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) tuella, kun otetaan huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tammikuussa 2019 esittämä kritiikki, jossa korostettiin, että ohjelman väitettyjä vaikutuksia investointitasoon on liioiteltu ( 18 )

3.5 Kun tarkastellaan maakohtaisten suositusten sisältöä sosiaalisektorilla ja eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönoton jälkeisenä aikana entistä laaja-alaisemmin, voidaan todeta, että niille jäsenvaltioille, joissa kasvu on vaatimatonta ja joilla on suurempi julkinen velka, on annettu suosituksia, jotka kannustavat sosiaaliseen devalvointiin ( 19 ) . Makroekonomiset tavoitteet ovat yleisesti ottaen saaneet etusijan ( 20 ) . ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa varmistamaan, että myönteiset sosiaalipoliittiset tavoitteet ovat tulevina vuosina tärkeämmässä ja niin ollen muiden tavoitteiden kanssa tasa-arvoisessa asemassa myös talouskriisin aikana, koska talouden näkymät ovat epävarmat.

3.5.1 Työelämän hyvän laadun varmistaminen on edelleen haasteellista. Epätyypilliset työsuhteet, kuten tilapäinen työ, lyhyen työajan työpaikat, alihankinta ja alustatyö, ovat lisääntyneet kymmenen viime vuoden aikana useissa jäsenvaltioissa. Vaikka työntekijöiden valmiudet ja koulutustaso ovat parantuneet, tarjottujen työpaikkojen laatu on heikentynyt monessa maassa. Yksi esimerkki on eräissä maissa tapahtunut sellaisten työntekijöiden määrän kasvu, joiden on Eurostatin keräämien tietojen mukaan hyväksyttävä tilapäisiä tai osa-aikaisia työsopimuksia kokoaikaisten pysyvien työpaikkojen puutteen vuoksi ( 21 ) . Joskus tällaiset työn muodot voivat olla työntekijöille onneksi, mutta näin ei useinkaan ole asian laita, ja uudet työn muodot antavat myös aihetta arvella tilapäisyydessä ja epävarmuudessa elävien työntekijöiden olevan elinikäisessä oppisopimuskoulutuksessa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan ajoissa käyttöön työntekijöiden suojelua ja sosiaaliturvaa koskevat toimet eurooppalaisissa puitteissa, jotta kyetään sopeutumaan uusiin työn muotoihin ja yhä epävarmempiin työelämän olosuhteisiin.

3.5.2 Yhteisötaloudella on alati tärkeämpi rooli taloudessa ( 22 ) . Osuuskunnilla, keskinäisillä yhtiöillä, yhdistyksillä, säätiöillä ja yhteiskunnallisilla yrityksillä on moninaisuutensa vuoksi suuret mahdollisuudet vauhdittaa Euroopan talouden ja työllisyyden kasvua ja edistää voimakkaasti sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa. Valitettavasti unioni ei ole kehittänyt asianmukaista oikeudellista kehystä tämän potentiaalin hyödyntämiseksi sisämarkkinoilla. ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään tämän aiheen seuraavan toimikautensa asialistaan.

3.5.3 Julkisen vallan ja yritysmaailman koulutusinvestointien lisääminen voi osaltaan auttaa välttämään työttömyyttä tämän ja huomispäivän teollisuus- ja palveluvaltaisessa digitaalisessa yhteiskunnassa, missä vaaditaan korkeasti koulutettua työvoimaa. ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja varmistaakseen työvoimansa uudelleenkoulutuksen digitaaliaikakaudella.

3.5.4 Laadullinen suunnanmuutos kohti korkeatasoista ammatillista koulutusta korkea-asteen koulutuksen sijasta voi olla hyödyksi, mikäli se on perusteltua maakohtaisissa olosuhteissa. Kovin kapea-alainen keskittyminen korkea-asteen tutkinnon suorittaneisiin, kuten sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun koulutusindikaattoreilla mitattaessa tapahtuu, saattaa vääristää ja antaa epätarkan kuvan kokonaistilanteesta. ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pohtimaan, onko opillista menestystä mahdollista mitata sosiaali-indikaattoreiden tulostaulussa paremmin, kun mainittu seikka otetaan huomioon.

3.6 Työmarkkinaosapuolten osallistuminen

3.6.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen syventää työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua, mukaan luettuina solidaarisuusjärjestöt, kansalaisjärjestöt, korkeakoulut ja kuluttajajärjestöt, jotta voidaan edistää maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoa entisestään, myös jäsenvaltioihin tehtäviä vierailuja sekä kahden- ja monenvälisiä keskusteluja hyödyntäen.

3.6.2 Tältä osin säännöllistä epävirallista tietojenvaihtoa ja tiedotusta on mahdollista parantaa. Työmarkkinaosapuolille annetaan kyllä ennen merkittäviä kokouksia eritoten työmarkkinakysymyksistä ja sosiaalisesta osallisuudesta tarvittavat ennakkotiedot, joiden tarkoituksena on varmistaa hedelmällinen keskustelu kokousten aikana, mutta tilanne muuttuu, kun on kyse finanssi- ja veropoliittisista seikoista. ETSK kannustaa komissiota ryhtymään syvällisempään, oikea-aikaiseen ja rakentavaan vuoropuheluun työmarkkinaosapuolten kanssa, virallisten muodollisten menettelyjen rinnalla.

3.6.3 Työmarkkinaosapuolten oikea-aikaista ja rakentavaa osallistumista eurooppalaiseen ohjausjaksoon voidaan parantaa, kuten Euroopan komissio on perustellusti todennut ( 23 ) . Ohjausjakso toimii hyvin Euroopan tasolla ja tietyissä jäsenvaltioissa, mutta näin ei ole kaikissa maissa. ETSK pitää tervetulleina eri jäsenvaltioille annettuja suosituksia, jotka koskevat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun aseman vahvistamista maakohtaisissa suosituksissa, ja kannustaa jäsenvaltioita panemaan ne täytäntöön.

3.6.4 Oikea-aikainen mahdollisuus perehtyä merkityksellisiin tietoihin ja ajallaan tapahtuvat kuulemiset, julkisen vallan vakava sitoutuminen ja työmarkkinaosapuolten valmiudet ovat ongelmallisia kysymyksiä, jotka ovat jarruttaneet työmarkkinaosapuolten konsultointia talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa kansallisella tasolla. ETSK suosittaa, että eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa aletaan soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat kansallisten hallitusten järjestämää ko. jäsenvaltion työmarkkinaosapuolten konsultointia. Tämä käsittää myös selvityksen siitä, ovatko hallitukset poikenneet työmarkkinaosapuolten ehdotuksista ja miksi ne ovat menetelleet siten. Työmarkkinaosapuolten osallisuus on varmistettava myös kaikkien niiden jatkotoimien yhteydessä, joissa arvioidaan ehdotusten täytäntöönpanoa.

4. Erityistä

4.1 Mitä tulee keskusteluun, jota neuvostossa on käyty aiheellisuudesta laajentaa eurooppalaisen ohjausjakson soveltamisalaa kattamaan sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta koskevat kysymykset, ETSK kannattaa voimakkaasti päätöstä sisällyttää nämä kysymykset ohjausjaksoon ( 24 ) . ETSK kannustaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan tätä suuntausta ja laajentamaan sitä tulevina vuosina, jolloin siihen pitää sisältyä myös vastaus ilmastohaasteeseen. ETSK on erittäin tyytyväinen myös siihen, että Eurooppa-neuvosto kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua, työllisyyskehityksen seurantavälinettä ja sosiaalisen suojelun kehityksen seurantavälinettä ohjaamaan niiden keskinäistä lähentymistä.

4.2 Asuminen

4.2.1 Asuntojen hinnat ovat viime vuosina kohonneet eräissä jäsenvaltioissa. Vuokrat ovat tietyissä suurissa ja keskikokoisissa kaupungeissa nykyisellään niin korkeita, että ne vaativat suuren ja voimakkaasti kasvavan osan tuloista. Tämä tilanne liittyy mataliin korkokantoihin, koska rahapoliittiset toimet vaikuttavat välittömimmin juuri asuntomarkkinoilla, vaikka kyseessä ei ole ainoa huomioon otettava tekijä. EKP:n ohjauskorot pysyvät nykyisellä tasolla (tai sitä alempina), kunnes inflaatio lähenee vakaasti sille asetettua tavoitetta (toisin sanoen riittävän lähelle kahta prosenttia mutta alle sen arviointijaksolla) ( 25 ) . Lisäksi kohoavat vuokrat pahentavat asunnottomuuden ongelmaa. Tietojen puutteen vuoksi on vaikea seurata asunnottomien tilanteen kehitystä Euroopan unionissa tarkasti. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota parantamaan asunnottomia koskevien tietojen keruuta ja siten vailla asuntoa olevan väestön määrän, jakautumisen ja elinolojen seurantaa unionissa.

4.2.2 Asuntojen ja muiden rakennusten energia- ja ilmastotaseen parantamiseksi voidaan soveltaa verojärjestelmän muutoksia ja muita yhteiskunnan kannustimia jäsenvaltioissa, jotta on mahdollista tarjota tehokkaampia yllykkeitä energiatehokasta korjaus- ja uudisrakentamista ajatellen.

4.3 Muut uudistukset

4.3.1 Useiden maiden kohdalla maakohtaisissa suosituksissa mainittuihin yksittäisiin uudistuksiin liittyy pahenevan sosiaalisen ja taloudellisen eriarvoisuuden vaara. Eläkeuudistukset eivät saa johtaa vanhuusiän köyhyyteen.

4.3.2 Julkisten hyödykkeiden yksityistämisen ulkopuolelle olisi jätettävä ne resurssit, jotka ovat strategisesti tärkeitä ja jotka julkinen sektori hoitaa paremmin, eikä niistä saa luopua siten, että valtiolle koituu nettomääräistä tappiota myynnistä taloudellisesti epäedullisina aikoina. Periaatteessa valtio tarjoaa keskeiset julkiset palvelut tehokkaimmalla mahdollisella tavalla, koska kustannuksia kohottavaa vaatimusta toiminnan voitollisuudesta ei ole. Tapauksissa, joissa julkisten palvelujen laatu ja rahoitus eivät vastaa tasoltaan kansalaisten vaatimuksia, olisi parannettava hallinnollisia valmiuksia näiden palvelujen tarjoamiseksi tehokkaasti ja osoitettava siihen tarvittavat taloudelliset resurssit. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta, että yksittäiset maat voivat sallia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, jotka on räätälöity tiettyjen palvelujen tarjoamiseksi nimenomaan senhetkisessä tilanteessa. Siinä tapauksessa näiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien on palveltava yleistä etua. Erityisesti monopoli- tai oligopolimarkkinoilla on huolehdittava siitä, että erityisasemassa olevat intressiryhmät eivät hyödynnä niitä perimällä perusteettoman korkeita vuokria tai laiminlyömällä laadun ylläpitämiseksi tarvittavat investoinnit.

4.3.3 Maan tarpeita palvelevalla hyvin suunnitellulla teollisuuspolitiikalla on mahdollista lisätä kasvua, tuottavuutta, hyvinvointia ja työllisyyttä. ETSK korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on käytävä laajaa keskustelua ja ryhdyttävä konkreettisiin toimiin teollisuusstrategian laatimiseksi riittävien taloudellisten resurssien pohjalta. Strategiassa on mentävä pidemmälle kuin pelkkä EU:n kilpailuoikeuden mukauttaminen tarkoituksena sallia enemmän monikansallisten yritysten sulautumia.

Bryssel 30. lokakuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24), ja aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikka (2019)” (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 49).

(2) COM(2019) 500 final

(3) COM(2019) 500 final, s. 3–4.

(4) Efstathiou, K. & Wolff, G. (2018), ”Is the European Semester effective and useful?”

(5) Euroopan komission talousennuste kesällä 2019 [englanniksi].

(6) EKP:n pääjohtaja Mario Draghi, lehdistötilaisuus, alustuspuheenvuoro, Frankfurt am Main, 12. syyskuuta 2019.

(7) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019”, kohta 3.9.8 (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24).

(8) ETSK:n lausunto aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019”, kohta 1.7 (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24).

(9) EIB Investment Report 2018/2019: retooling Europe’s economy

(10) Vrt. ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalainen ohjausjakso ja koheesiopolitiikka – Kohti vuoden 2020 jälkeistä uutta EU:n strategiaa” (EUVL 353, 18.10.2019, s. 39).

(11) What drives national implementation of EU policy recommendations, Bruegel working paper, Issue 04.

(12) Vrt. Blanchard, O., ”Public Debt and Low Interest Rates”, tammikuu 2019, sekä Michael Hütherin Saksassa käynnistämä keskustelu kansallisen velkajarrun hyödyllisyydestä: IW Policy Paper 3/19

(13) Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, Bruegel.

(14) The campaign against “nonsense” output gaps, Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed

(16) Éric Vatteville julkaisussa Management & Avenir 2008/4 (N:o18), s. 88–103.

(17) EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1

(18) Erityiskertomus nro 03/2019: Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia

(19) Copeland, P. & Daly, M. (2018), The European Semester and EU Social Policy

(20) Degryse, C. & Pochet, P. (2018), European social dynamics: a quantitative approach

(21) Perustuu Eurostatin tietokannan aineistoihin, ”Involuntary part-time employment as percentage of the total part-time employment, by sex and age – ’lfsa_eppgai’” ja ”Temporary employees by sex, age and main reason – ’lfsa_etgar’”

(22) Yhteisötalouden laitokset ja yritykset Euroopassa käsittävät yli 2,8 miljoonaa organisaatiota, ne työllistävät 13,6 miljoonaa ihmistä, ja niiden osuus EU:n BKT:stä on 8 %.

(23) Luonnos: komission ja neuvoston yhteinen työllisyysraportti, s. 11

(24) Neuvoston päätelmät vuotuisesta kasvuselvityksestä ja yhteisestä työllisyysraportista 2019, 15. maaliskuuta 2019, s. 7.

(25) EKP:n pääjohtaja Mario Draghi, lehdistötilaisuus, alustuspuheenvuoro, Frankfurt am Main, 12. syyskuuta 2019.