FI Euroopan unionin virallinen lehti C 374/5

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2015/C 374/06)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”LINGOT DU NORD”

EU-nro: FR-PGI-0105-01312–11.2.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Muutoshakemuksen on esittänyt LINGOT DU NORD -yhdistys.

Osoite : 21, rue Duhamel Liard ZAE des Petits Pacaux BP 84 59660 Merville Puhelin : +33 328496532 Faksi : +33 328483654 Sähköposti : lingot-du-nord@wanadoo.fr

Yhdistys kokoaa yhteen kaikki SMM-merkinnän saaneen ”Lingot du Nord” -pavun tuottajat eli 24 tuottajaa (joiden viljelyala oli 57 hehtaaria vuonna 2013) ja yhden pakkausyrityksen. Näin ollen sillä on oikeus pyytää tuote-eritelmän muuttamista.

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

— ☐ Tuotteen nimi — ☒ Tuotteen kuvaus — ☒ Maantieteellinen alue — ☒ Alkuperätodisteet — ☒ Tuotantomenetelmä — ☐ Yhteys maantieteelliseen alueeseen — ☒ Merkinnät — ☒ Muuta: Ryhmittymän ja valvontaelimen yhteystietojen päivittäminen sekä pakkaamiseen liittyvien vaatimusten muuttaminen.

4. Muutosten tyyppi

— ☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. — ☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. Muutos/Muutokset

5.1 Tuotteen kuvaus

— Poistetaan kasvin kuvaus, sillä SMM-nimitys ”Lingot du Nord” koskee yksinomaan kasvista saatavia papuja.

— Päivitetään tuotekuvaus vastaamaan ominaisuuksien virallisia nimityksiä: korvataan näin ollen ”lähes lieriömäinen muoto (ei munuaisen muotoinen), usein toisesta päästä litistynyt” ilmaisulla ”soikea, suora ja usein tylppäpäinen muoto”.

— Kokoluokitusta koskevia vaatimuksia muutetaan tarkastusten tekemisen helpottamiseksi: keskimääräinen pituus määritellään 15–16 millimetriksi sen sijaan, että tavoitteena olisi 16 mm, ja lyhyimpien ja pisimpien papujen välinen kokoero määritellään prosenttilukuna (50 %) aiemman 6 millimetrin eron sijaan.

— Poistetaan viittaus makututkimuksiin, joissa papuja verrataan tavanomaisiin kuivattuihin valkoisiin papuihin. Viittauksella korostettiin tuotteen erinomaista laatua, mikä ei liity tuotteen ja sen alkuperän väliseen yhteyteen. Tuotteen laadun määrittelyssä käytetään tiettyjä kuvaavia ilmaisuja.

— Aistinvaraisten ominaisuuksien kuvausta on tarkennettu eli mainitaan kastanjamainen maku. Liialliset kuvaukset on poistettu: tasakokoisuutta ei tarvitse mainita, koska keskimääräisen pituuden vaihteluväli on jo mainittu; kuoren ohuus ja valkoinen väri on jo mainittu aikaisemmin.

5.2 Maantieteellinen alue

— Maantieteellisen alueen laajentaminen kymmeneen nykyisen alueen naapurikuntaan: Armentières, Aubers, Bois grenier, Erquinghem Lys, Frelinghien, Fromelles, Houplines, La Chapelle d’Armentières, Le Maisnil ja Radinghem en Weppes. Nämä kunnat täyttävät samat kriteerit kuin nykyisin rekisteröity alue.

— On tarkennettu, mitkä toimet on toteutettava määritellyllä maantieteellisellä alueella, eli kaikki toimet aina Lingot du Nord -pavun kylvöstä pakkaamista edeltävään lajitteluun asti.

— Lisätään maantieteellisen alueen osoittava kartta.

5.3 Alkuperätodisteet

— Päivitetään taulukko, jossa esitellään eri vaiheet ja jäljitettävyys: poistetaan velvoite lisätä siemenet rajatulla alueella, mikä vastaa tuotantomenetelmään tehtyä muutosta.

5.4 Tuotantomenetelmä:

— Päivitetään tuotantoketju. Poistetaan tuotantoketjusta ne vaiheet, joita eritelmä ei enää koske (siementen tuotanto, kasvinsuojelukäsittelyt).

— Poistetaan vaatimukset, jotka liittyvät talviaikaisiin töihin, typpilannoitukseen ja kasvinsuojelukäsittelyihin, sillä nämä viljelykäytänteet eivät koske pelkästään rajattua maantieteellistä aluetta.

— Poistetaan velvoite, jonka mukaan siemenet on lisättävä SMM-tuotteen rajatulla maantieteellisellä alueella: Lingot-siemeniin voi iskeä Xanthomonas-tyypin bakteerin aiheuttama kasvitauti. Jos aluetta ei ole julistettu kasvintuhoojasta vapaaksi, siemenet on analysoitava. Tämä pätee Nord-Pas de Calais’n alueeseen, jolla maantieteellinen alue sijaitsee. Jos havaitaan bakteeritartunta, asianomaiset siemenerät on tuhottava. Ryhmittymä on päättänyt luopua vaatimuksesta tuottaa siemenet asianomaisella alueella, jottei aiheutuisi siemenpulan riskiä. Tästä vaatimuksesta luopuminen ei vaikuta tuotteen yhteyteen sen alkuperään eikä tuotteen ominaisuuksiin.

— Sallittujen lajikkeiden luettelon muutos: Sallittujen lajikkeiden luettelossa on tähän saakka ollut vain lingot-lajike, mutta nyt luetteloon lisätään lingot-tyyppiset lajikkeet. Lajikkeet lisätään luetteloon sen jälkeen kun on käyty läpi valintamenettely, joka sisältää seuraavat vaiheet: — Varmistetaan, että lajike kuuluu eritelmässä määriteltyyn lingot-tyyppiin, kuulemalla GEVES-ryhmittymää (kyseinen yleishyödyllinen ryhmittymä on Ranskassa ainoa virallinen taho, joka toimii asiantuntijana uusien kasvilajikkeiden sekä siementen laadun analysoinnin alalla). — Koeviljellään ehdotettua lajiketta kyseisellä maantieteellisellä alueella, jotta varmistetaan sen soveltuvuus maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin. — Tehdään aistinvaraisia testejä, jotta voidaan todentaa tuotteen aistinvaraiset ominaisuudet: ohut ja hauras kuori, pehmeä rakenne, kastanjamainen maku.

— Ryhmittymä vahvistaa lajikeluettelon ja toimittaa sen tuottajille, valvontaelimelle ja toimivaltaisille valvontaviranomaisille. Tuotteen ja sen alkuperän väliseen yhteyteen ei koidu vaikutuksia, sillä valintamenettelyllä varmistetaan, että uudella lajikkeella saavutetaan tuotteen määritelty laatu.

— Poistetaan maininta itämisprosentista (”vähintään 80 %”): Kyseinen prosentti oli yhteydessä Lingot du Nord -pavun tuottajien siementuotantoon, jotta viljelyssä käytettävien siementen laatu säilyisi sukupolvesta toiseen. Tätä perustetta ei enää tarvita, koska käytetään yksinomaan varmennettuja siemeniä.

— Päivitetään viljelykäytänteitä: Rivien välinen enimmäisväli nostetaan 45:stä 75 senttimetriin, jotta voidaan ottaa huomioon välineiden kehittyminen. Kylvötiheyttä ei muuteta.

— Papujen kypsyysaste sadonkorjuuta varten: Perustetta, jonka mukaan lehdistä pitäisi olla varissut 80 prosenttia, on vaikea valvoa. Perusteeksi otetaan sen sijaan ensimmäisten keltaisten palkojen ilmestyminen, sillä palot muuttuvat keltaisiksi tuleentuneina. Tällaisen perusteen avulla voidaan luotettavammin tunnistaa oikea vaihe ennen täyttä tuleentumista. Lingot du Nord -pavunvarret leikataan, ja papu saavuttaa täyden tuleentumisasteen kuivatusvaiheen aikana.

— Määritellään, millaisia ovat haasiat (”perroquets”), joihin pavunvarret asetetaan kuivumaan: ”Haasiat rakennetaan riu’uista, jotka yhdistetään yhdestä päästään nipukalla (’corbeau’) tai rautalangalla, ja niihin asennetaan tuet noin 40 senttimetrin päähän maasta. Pavunvarret asetetaan tukien päälle, jotta haasian sisälle jää tyhjää tilaa, jossa ilma voi kiertää.” Tuote-eritelmässä itse asiassa jo on mainittu nämä välineet, mutta niitä ei ole määritelty. Niiden erityisellä rakenteella on kuitenkin merkitystä, jotta papujen kuori säilyy ohuena ja hauraana. Sen vuoksi on tarpeen määritellä, millaisia näiden välineiden pitäisi olla.

5.5 Merkinnät:

— Mainitaan ainoastaan ne merkintäsäännöt, jotka liittyvät itse SMM-nimeen. Poistetaan kansallisessa lainsäädännössä edellytetyt maininnat.

— Velvoite merkitä Euroopan unionin SMM-tunnus.

5.6 Muut

— Hakijaryhmä: Ryhmän yhteystiedot on päivitetty. Ryhmittymää esittelevät tiedot on poistettu.

— Tuotelaji: Tuotelaji on päivitetty: ”Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina”

— Esittämis- ja pakkaustapa: Tarkennetaan pakkaamiseen liittyviä eri osatekijöitä: — Poistetaan vaatimukset, jotka liittyvät sallittuihin erikokoisiin pakkauksiin (250 tai 500 gramman pahvirasiat sekä 10, 25 tai 50 kilogramman juuttisäkit), sillä pakkauskoko ei vaikuta tuotteen laatuun. Mainitaan vain sallitut pakkausmateriaalit (verkkopussit, mikrorei’itetyt pussit, pahvirasiat, juuttisäkit ja kaikki muut ilmaa läpäisevät pakkaukset). — Poistetaan maininta pakkaamisesta toistamiseen (pelkkä uudelleenpakkaaminen ilman lajittelua ei ole tuotantovaihe). Ketjua päivitetään, sillä enää ei tarvitse erottaa kahta pakkausvaihetta toisistaan. — Poistetaan maininta pakkaustavoista (verkkopussit, rasiat, pahvilaatikot…), sillä pakkaustavoilla ei ole merkitystä jäljitettävyyden kannalta.

Päivitetään valvontaelintä koskevat tiedot. Kansalliset vaatimukset: Lisätään taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvottavat kohdat kansallisessa lainsäädännössä edellytetyllä tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”LINGOT DU NORD”

EU-nro: FR-PGI-0105-01312–11.2.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi/nimet

”Lingot du Nord”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Lingot du Nord -papu on Phaseolus vulgaris L. -lajin valkoinen kuivattu papu. Pavunvarret ilmakuivataan haasioissa (”perroquets”), jotka muodostuvat toisesta päästään yhteensidotuista riu’uista.

Lingot du Nord tuotetaan lingot-tyyppisestä lajikkeesta. Tunnusomaisia piirteitä ovat pensasmaisuus, valkoiset kukat sekä soikeat, tylppäpäiset ja valkoiset pavut.

Lingot du Nord -pavuille on tunnusomaista

— soikea, suora ja usein tylppäpäinen muoto,

— valkoinen tai luonnonvalkoinen väri,

— ohut ja hauras kuori,

— keskipituus 16 millimetriä, lyhyimpien ja pisimpien papujen välinen kokoero saa olla enintään 50 prosenttia.

Pavun aistinvaraiset ominaisuudet ovat seuraavanlaiset: suussa sulava, ei-jauhoinen, pehmeärakenteinen, maultaan kastanjamainen.

Lingot du Nord -papua voidaan pitää kaupan kuluttajapakkauksissa tai irtotavarana.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien vaiheiden aina Lingot du Nord -pavun kylvöstä pakkaamista edeltävään lajitteluun on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Lingot du Nord -pavut pakataan verkkopusseihin, mikrorei’itettyihin pusseihin, pahvirasioihin, juuttisäkkeihin tai mihin tahansa muihin ilmaa läpäiseviin pakkauksiin.

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Rajoittamatta voimassa olevaa lainsäädäntöä merkintöihin sisältyvät

— SMM-tuotteen nimi: Lingot du Nord

— Euroopan unionin SMM-tunnus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue vastaa Lysjoen tasankoaluetta ja käsittää seuraavat kunnat:

Nordin departementissa Armentières, Aubers, Bailleul, Bois grenier, Erquinghem Lys, Estaires, Frelinghien, Fromelles, Haverskerque, Hazebrouk, Houplines, La Chapelle d’Armentières, La Gorgue, Le Doulieu, Le Maisnil, Merris, Merville, Morbecque, Neuf Berquin, Nieppe, Radinghem en weppes, Steenbecque, Steenwerck, Strazeele, Thiennes ja Vieux Berquin.

Pas de Calais’n departementissa Berguette, Busnes, Calonne sur la Lys, Festubert, Fleurbaix, Gonnehem, Guarbecque, Hinges, Isbergues, La Couture, Ham en artois, Laventie, Lestrem, Lillers, Locon, Lorgies, Mont-Bernanchon, Neuve Chapelle, Richebourg, Robecq, Sailly sur la Lys, St Floris, St Venant ja Vieille Chapelle.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Maantieteellisen alueen erityisyys

SMM-tuotteen ”Lingot du Nord” maantieteellinen alue vastaa Lysjoen tasankoaluetta, joka on noin 25 kilometriä leveä ja 45 kilometriä pitkä tarkasti rajattu alue Ranskan Flanderin eteläosassa.

Lysin tasankoalue on hedelmäinen, laaja Lysjoen halkoma laakso, jota reunustavat Flanderin ylänkö pohjoisessa, Artois’n tasanko lännessä, kaivosteollisuusalue etelässä, Weppesin alue kaakossa sekä Deûlejoki ja Ferrainin kukkulat koillisessa. Tämä laaja tasanko on syntynyt Flanderin tertiäärisen hiekka-savialustan vajoamisesta ja maan joutumisesta toistuvasti meriveden alle tertiäärikaudella ja kvartäärikausilla (viimeisin 700-luvulla). Tertiäärikauden savimaat jäivät lössin (tuulen mukanaan tuoman siltin) peittoon kvartäärikaudella muutaman metrin tai useiden kymmenien metrien paksuudelta. Näin alkuperäinen pinnanmuodostus jäi kokonaan piiloon ja tuloksena oli lähes täydellisen tasainen maasto ja avoin maisema: korkeus merenpinnasta on aina alle 30 metriä, ja Lysin jokitasangolla se on noin 15 metriä.

Lysjoen tasankoalueelle on lisäksi luonteenomaista tiukka uomatiheys. Kanavat ovat osittain ihmisen tekemiä. Tämän seurauksena alueelle tulee lähinnä saviliejuista tulvamaata. Tuleva maa-aines on hienojakoista ja ravinteikasta. Savea on yleensä yli 20 prosenttia.

Sateita saadaan 700–800 mm eli vähemmän kuin Artois’n tasangolla, jolla sataa yli 1 000 mm vuodessa.

Ilmastolle on ominaista melko säännöllinen ja leuto lämpötila sekä pienet lämpötilanvaihtelut erityisesti kesällä. Lysjoen tasankoalueella myöhäissyksy on usein hyvin aurinkoinen ja elo-syyskuussa sataa vähän.

Kosteus on riittävä, ja liiallinen kuivuus poikkeuksellista.

Lingot du Nord -papua on tuotettu Lysjoen tasankoalueella hyvin pitkään, sillä viitteitä pavunviljelystä löytyy Armentièresin, Hazebroukin ja Mervillen arrondissementeista aina vuodesta 1856 lähtien.

Jo tuolloin pavunviljelylle oli luonteenomaista seudun tuottajien käyttöönottama omaleimainen kuivatustekniikka eli ilmakuivaus haasioissa.

Tiipiimäiset haasiat rakennetaan riu’uista, ja niihin asennetaan tuet 40 senttimetrin päähän maasta. Pavunvarret asetetaan tukien päälle.

Tällainen kuivatusmenetelmä on perinteikäs, sillä siitä on viitteitä aina vuodesta 1865 lähtien. Tuohon aikaan pavunvarret asetettiin yksinkertaisten salkojen päälle. Tätä salkokuivausta, joka edelsi nykyistä haasiakuivausta, on kuvattu jo hyvin varhaisessa vaiheessa eri teoksissa (esimerkiksi ”Archives de l’Agriculture du Nord de la France”, 13. nidos, sivut 311–312).

Haasiat, joissa useita salkoja yhdistetään toisiinsa, otettiin käyttöön vasta hiljattain, 1970-luvulla.

Tämä kuivatustekniikka vaatii erityistä taitotietoa, jotta haasiat saadaan lastattua pavunvarsilla, ja paljon käsityötä, koska työtä ei voida koneellistaa.

Lingot-papujen puinti edellyttää myös erityistä taitotietoa kuoren ohuuden vuoksi. Lingot-pavut puidaan perinteisillä puintikoneilla: käytetään vehnän puintiin käytettyjä koneita, joiden puintikela on säädetty pyörimään hitaammin.

Lysjoen tasankoalueelle on perinteisesti ollut ominaista sekaviljely ja pieni tilakoko. Alueen maankäyttöolosuhteet eivät suosi voimakasta koneellistamista. Lysjoen tasankoalueen maatalousmaalla viljellään perunaa, papuja kuivattavaksi (lingots du Nord -pavut ja vihreät chevrier-vahapavut) ja vihanneksia. Vuonna 1950 monografiakirjailija Cassez totesi, että Lingot du Nord on Lysjoen laakson yleisin papulajike.

Lingot du Nord -pavun viljely kehittyi myös sen ansiosta, että työvoimaa saatiin oman perheen keskuudesta. Papu on toissijainen viljelykasvi, joka soveltuu erittäin hyvin Lysjoen laakson pienille perheviljelmille.

Tuotteen erityisyys

Lingot du Nord on valkoinen kuivattu papu, jolle on luonteenomaista

— soikeat, suorat ja usein tylppäpäiset pavut,

— valkoinen tai luonnonvalkoinen väri,

— ohut ja hauras kuori,

— pehmeä, ei-jauhoinen rakenne,

— kastanjamainen maku.

Lingot du Nord -papua on viljelty perinteikkäästi Mervillen alueella. Se on hyvin tunnettu koko Ranskassa ja varsinkin alkuperäalueellaan ja Etelä-Ranskassa, jossa sitä käytetään perinteisissä ruoissa. Koska pavun kuori on ohut ja hauras ja pavun rakenne on pehmeä, papu sopii erittäin hyvin ruoanvalmistukseen, esimerkiksi cassoulet-pataan.

Syy-yhteys

Lingot du Nord -pavun yhteys alkuperään perustuu tiettyihin ominaisuuksiin ja tuotteen maineeseen.

Lingot du Nord -pavun ominaisuudet perustuvat ennen kaikkea kyseisen maantieteellisen alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin, lingot-tyyppisten siementen käyttöön ja paikalliseen taitotietoon. Papujen ilmakuivatus on tehty yli 100 vuoden ajan aina samaan tapaan haasioissa.

Lysjoen laaksolle on luonteenomaista ensimmäisten maakerrosten korkea savipitoisuus. Hyvin rikas ruokamultakerros suosii lingot-pavun viljelyä, sillä kyseinen papu istutetaan melko pintaan. Maaperän savipitoisuuden ansiosta papu saa hyvin vettä aina tuleentumiseen asti, mikä vaikuttaa Lingot du Nord -pavun makuun ja siihen, ettei papu hajoa keitettäessä. Koska papu pystyy säilömään tärkkelystä näissä hyvin suotuisissa olosuhteissa, kypsytetyssäkin pavussa on jäljellä tärkkelystä niin, että papu pysyy koossa. Lisäksi maaperän rakenne mahdollistaa sopivan vedensaannin, sillä maaperässä ei ole ensimmäisten 50 senttimetrin matkalla eli pavun keskimääräisessä juurtumissyvyydessä liikaa vettä.

Toisaalta Lysjoen tasankoalueen kosteuspitoisuus on alhaisempi kuin läheisellä Lillen alueella. Tasaisesti ympäri vuoden alhainen kosteuspitoisuus edistää papujen kehittymistä. Papu vaatii kuohkean, ei liian kuivan (itäminen ei onnistuisi) eikä myöskään liian kostean maaperän (pavut mädäntyisivät). Tasaisen alhainen kosteuspitoisuus on yhteydessä maakerrostumissa olevaan siltin määrään, joka mahdollistaa veden suodattumisen syvempiin maakerroksiin.

Usein hyvin aurinkoisen myöhäissyksyn sekä elo-syyskuun vähäisten sateiden ansiosta Lingot du Nord -pavut saavuttavat täydellisen tuleentumisasteen paloissa ja kuivuvat perinteisellä tavalla ulkoilmassa haasioissa. Lisäksi kyseiseen vuodenaikaan tuulee yleensä idästä, pohjoisesta ja koillisesta. Tällaiset tuulet ovat kuivia ja edistävät kuivumista.

Myös viljelykäytänteet vaikuttavat Lingot du Nord -pavun laatuun.

Papujen soikea muoto, tylppäpäisyys sekä valkoinen tai luonnonvalkoinen väri ovat Lingot du Nord -pavuille luonteenomaisia piirteitä ja johtuvat lingot-tyyppisten siementen käytöstä. Tämäntyyppiset siemenet ovat valikoituneet papujen perinteisessä viljelyssä Lysjoen tasankoalueella.

Lingot du Nord -pavun kuoren ohuus ja rakenteen pehmeys selittyvät sadonkorjuutekniikalla ja erityisellä kuivaustekniikalla.

Kyseiselle maantieteelliselle alueelle ovat luonteenomaisia maatilat, joilla työvoima tulee oman perheen parista. Tuottajat ovat ottaneet käyttöön omaleimaisen menetelmän kuivata pavunvarret haasioissa: sadonkorjuu tapahtuu, kun pavut eivät ole vielä täysin tuleentuneita, jotta ne eivät irtoaisi paloista. Pavunvarret leikataan ja niiden annetaan kuivua jonkin aikaa maassa ennen haasioihin siirtämistä. Ilma pystyy virtaamaan vapaasti haasioiden keskellä, ja haasioiden rakenne suojaa papuja mahdollisilta sateilta, sillä vesi ei pääse syvälle kasan keskelle. Näin pavut saavuttavat luontaisesti täyden tuleentumisasteen.

Tällä kuivausmenetelmällä on todellista vaikutusta tuotteen laatuun, sillä sen ansiosta pavun kuori ei kovetu vaan säilyttää ohuutensa. Jo vuonna 1950 Cassez totesikin että kyseisen satovuoden pavut olivat parhaita ja kypsyivät vanhoja papuja nopeammin.

Juuri kuoren ohuuden vuoksi lingot-papu puidaan perinteisillä vehnän puintikoneilla, jottei papuja rikottaisi tai niiden kuorta vahingoitettaisi, niin kuin kävisi, jos käytettäisiin leikkuupuimuria.

Nykyäänkin leikkuupuimureiden käyttö on kielletty ja ainoastaan kyseisen satovuoden satoa saa pitää kaupan SMM-merkinnällä.

Ilmasto ja maaperä suosivat lingot-pavun kehittymistä, lajikkeet ovat valikoituneita ja on turvauduttu omaleimaisiin viljelykäytänteisiin. Lingot du Nord -pavun viljelystä onkin tullut perinteinen viljelymuoto Mervillen ja Armentièresin alueella, ja pavun maine on syntynyt tällä alueella.

Lingot du Nord -papu oli esillä vuoden 1867 maailmannäyttelyssä, mikä kertoo sen varhain syntyneestä maineesta, joka on nopeasti levinnyt koko Ranskaan, varsinkin Etelä-Ranskaan. Ravintoloitsijat ovat Castelnaudariessa aina vuodesta 1938 lähtien suosineet Lingot du Nord -pavun käyttöä cassoulet-padassa.

Lingot du Nord -papu on säännöllisesti esillä ravintoloiden ja Michelin-tason ravintoloiden ruokalistoilla ja ”Tables Régionales du Nord Pas de Calais” -verkoston kaksiviikkoisissa Quinzaine de caractère -perinneruokatapahtumissa. ”Tables Régionales du Nord Pas de Calais” -verkosto yhdistää Nordin ja Pas de Calais’n ravintoloitsijat, jotka haluavat edistää paikallista ruokaperinnettä suosimalla ruokalistoillaan alueen gastronomisia erikoisuuksia.

Lisäksi Lillen ympäristössä, varsinkin Saint André lez Lillen kaupungissa, järjestetään Ducasse à Pierrots -tapahtuma. Kyseinen perinteinen vuotuinen tapahtuma on järjestetty 1920-luvulta lähtien. Tapahtumassa maistellaan Pierrot-nimistä ruokalajia, jonka perustana on Lingot du Nord -papu ja savustettu makkara.

Calonne-sur-la-Lysissä on vuodesta 1999 lähtien järjestetty vuotuinen Lingot du Nord -juhla lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina. Messuilla esitellään puintia ja maistellaan Lingot du Nord -papuja.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8d51b634-115a-4fe9-b21e-4b1c6b2d2bd2

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.