EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 31.7.2020 COM(2020) 350 final KOMISSION KERTOMUS Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonta









Vuosikertomus 2019 {SWD(2020) 147 final}



Alkusanat I.Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin Oikeudenmukaisten työolojen turvaaminen koko EU:ssa Ympäristösääntöjen noudattamisen valvonta Maataloutta koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta Meri- ja kalastusasioita koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta Aluepolitiikan sääntöjen noudattamisen valvonta EU:n talousarvioon kohdistuvien petosten torjunta II.Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat Yhteyksien parantaminen Kyberturvallisuuden ja luottamuksen varmistaminen verkkovälitteisten transaktioiden yhteydessä Vammaisten ihmisten esteettömyyden lisääminen III.Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpano IV.Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja Vääristymättömän kilpailun varmistaminen Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen Tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen Sijoittautumisvapauden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden varmistaminen

Kansalaisille ja yrityksille tarjottavan tiedon ja avun parantaminen Pääomamarkkinaunionin toteuttamisen, rahoituspalveluja koskevien sääntöjen täytäntöönpanon ja pääoman vapaan liikkuvuuden toteutumisen valvonta Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta Verotusta ja tulliliittoa koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta Korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistaminen Kansanterveyden korkeatasoisen suojelun varmistaminen Liikkumista ja liikennettä koskevien sääntöjen täytäntöönpanon valvonta V.Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto Pankkiunionia koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta VI.Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue Oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien ylläpitäminen Rajatylittävä yhteistyö rikos- ja siviilioikeudellisissa asioissa Henkilötietojen tietosuojan parantaminen Turvallisuussääntöjen valvonta VII.Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa Alkusanat Oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on Euroopan unionin perusarvoja. Ei ollut sattumaa, että Euroopan komission ensimmäinen puheenjohtaja Walter Hallstein viittasi Euroopan unioniin oikeusyhteisönä (Rechtsgemeinschaft), jota sitovat lainsäädäntövaltaa käyttävien jäsenvaltioiden yhdessä sopimat säännöt, jotka ne ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön kansallisissa järjestelmissään. Perussopimusten valvojana komission tehtävänä on varmistaa, että näitä sääntöjä noudatetaan kansalaisten eduksi. Olipa kyse sitten puhtaasta ilmasta, elintarvikkeiden turvallisuudesta tai terveydenhuollon saatavuudesta ulkomailla, jäsenvaltioiden yhteistyö on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa, että EU:n politiikat toteutuvat ihmisten jokapäiväisessä elämässä. Tässä vuosikertomuksessa esitellään komission vuonna 2019 toteuttamia toimia EU:n lainsäädännön asianmukaisen soveltamisen, täytäntöönpanon ja valvonnan varmistamiseksi. Junckerin komission työ päättyi vuonna 2019, ja minun tiimini aloitti toimikautensa 1. joulukuuta. Vuosi 2019 oli siis monin tavoin siirtymävuosi. Uusi joukko komissaareja aloitti työnsä uusien poliittisten suuntaviivojen mukaisesti ja uusien aloitteiden parissa. Näihin kuuluvat esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja digitaalistrategia.

Unionia kasassa pitävät perustukset eivät ole muuttuneet tämän siirtymäkauden aikana. Jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet vastaavat edelleen yhdessä EU:n lainsäädännön asianmukaisesta soveltamisesta ja täytäntöönpanosta, myös perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisesta. EU:n lainsäädännön noudattaminen ei ole koskaan yksipuolista, vaan se perustuu jäsenvaltioiden vilpittömään yhteistyöhön kansalaisten etujen mukaisesti. Komissio vaalii tätä ainutlaatuista kumppanuutta ja tukee ja ohjaa jatkossakin jäsenvaltioita EU:n lainsäädännön täytäntöön panemisessa. Pysymme kuitenkin valppaina ja olemme valmiina ryhtymään päättäväisiin oikeustoimiin, jos EU:n lainsäädäntöä rikotaan. EU:n lainsäädännön soveltamisessa ja täytäntöönpanossa ei voida tehdä kompromisseja, kun kyseessä on kansalaisten oikeuksien turvaaminen. Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen



I.Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin Komission tärkein painopiste viime vuonna oli edistää investointeja, jotka luovat työpaikkoja, ja vahvistaa Euroopan kilpailukykyä. Asianmukaisen sääntely-ympäristön luominen yritysten tukemiseksi ja työpaikkojen luomiseksi kuitenkin vaarantuu, jos jäsenvaltiot eivät pane EU:n sääntöjä täytäntöön oikein ja ajallaan. Oikeudenmukaisten työolojen turvaaminen koko EU:ssa Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio allekirjoittivat marraskuussa 2017 julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista . Siinä esitetään poliittinen sitoutuminen useisiin periaatteisiin ja oikeuksiin, jotka ovat olennaisia oikeudenmukaisten ja toimivien työmarkkinoiden ja hyvinvointijärjestelmien varmistamiseksi 2000-luvun Euroopassa. Yhtenä keskeisenä tekijänä ovat oikeudenmukaiset työolot. Niihin kuuluu myös epävarmoihin työoloihin johtavien työsuhteiden estäminen. Heinäkuussa 2019 komissio päätti nostaa kanteen Italiaa vastaan, koska se katsoi, että julkisen sektorin työntekijöitä ei suojella riittävästi perusteettomilta, peräkkäisiltä määräaikaisilta työsopimuksilta ja syrjinnältä, kuten EU:n säännöissä (neuvoston direktiivi 1999/70/EY) edellytetään. Jäsenvaltiot, komissio ja työmarkkinaosapuolet jatkoivat vuonna 2019 yhteistyötään, jotta EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännössä otetaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ja jotta sen asianmukainen noudattaminen voidaan varmistaa. Erityisesti haluttiin varmistaa, että jäsenvaltioilla on kansallisessa lainsäädännössään käytössä sitovat työterveys- ja työturvallisuussäännöt ja että niistä tiedotetaan komissiolle. Lisäksi komissio päivittää säännöllisesti tulkitsevaa tiedonantoa työaikadirektiivistä seuraten Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tapahtuvia merkittäviä kehityskulkuja. Ympäristösääntöjen noudattamisen valvonta Komissio jatkoi vuonna 2019 oikeudellisia toimiaan ilman pilaantumisen torjumiseksi. Se kuuluu edelleen painopisteisiin. Komissio myös edisti tämän tärkeän asian täytäntöönpanoa käymällä keskusteluja jäsenvaltioiden kanssa. Italiassa järjestettiin vuonna 2019 puhdasta ilmaa koskeva vuoropuhelu . Euroopan komissio nosti vuonna 2019 kanteen Euroopan unionin tuomioistuimessa vielä kolmea jäsenvaltiota vastaan liian korkeiden ilman typpidioksidi- (NO2) tai rikkidioksidipitoisuuksien (SO2) takia ( Italia , Espanja ja Bulgaria ). Euroopan unionin tuomioistuin hyväksyi komission typpidioksidisaastetta koskevan kanteen Ranskaa vastaan. Tuomioistuimen toinen ratkaisu sisälsi merkittävän tulkinnan ilmanlaatudirektiivistä : kansallisilla tuomioistuimilla on toimivalta tarkastaa ilmanlaadun arvioinnissa käytettävien mittausasemien sijainnista tehtyjä päätöksiä. Komissio järjestää kiertotaloutta koskevia tapahtumia jäsenvaltioissa, jotka ovat vaarassa jäädä jälkeen uusista jätteenkierrätystavoitteista ja muista EU:n jätelainsäädännön vaatimuksista. Vuonna 2019 tällaisia tapahtumia järjestettiin Ateenassa , Lissabonissa ja Budapestissä . Huippuasiantuntijat antoivat niissä suosituksia parhaista tavoista panna vuonna 2018 tarkistetut säännöt täytäntöön. Komissio nosti vuonna 2019 unionin tuomioistuimessa kanteen Italiaa , Kyprosta ja Ruotsia vastaan, koska ne eivät olleet täyttäneet yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevia velvoitteitaan. EU:n lainsäädännön mukaan käytössä on oltava asianmukaiset jäteveden keräysjärjestelmät, ja vesi on käsiteltävä asianmukaisesti.

Jäsenvaltioiden on saatettava suojelualueiden Natura 2000 ‑verkostonsa valmiiksi merialueiden osalta ja otettava käyttöön tarvittavat suojelutoimenpiteet kaikilla Natura 2000 ‑alueilla. Tämä on suojeltujen luontotyyppien ja lajien suojelun kannalta ratkaisevaa. Komissio toteutti vuonna 2019 toimia kansallisten luonnonsuojelulakien rakenteellisten puutteiden korjaamiseksi ja laittoman lintujen metsästyksen lopettamiseksi. Komissio keskittyy myös varmistamaan, että puunkorjuu ja metsänhoitotoimet tehdään luonnonsuojeluvaatimusten mukaisesti. Komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 17:ää jäsenvaltiota vastaan maaliskuussa , lokakuussa ja marraskuussa EU:n ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin täytäntöönpanon parantamiseksi. Direktiiviä päivitettiin vuonna 2014 hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi ja ympäristönsuojelun tason parantamiseksi, ja samalla julkisia ja yksityisiä investointeja koskevista päätöksistä tehtiin vakaampia, ennustettavampia ja kestävämpiä. Maataloutta koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) perustuu kumppanuuteen maatalouden ja yhteiskunnan sekä EU:n ja sen viljelijöiden välillä. Sen tarkoituksena on tukea viljelijöitä, parantaa maatalouden tuottavuutta sekä varmistaa kohtuuhintaisten elintarvikkeiden vakaa tarjonta ja kohtuullinen toimeentulo Euroopan unionin viljelijöille. YMP:llä vastataan myös ympäristöhaasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen. Sen tavoitteita ovat luonnonvarojen hallinta kestävällä tavalla, maaseutualueiden ja maisemien ylläpitäminen eri puolilla EU:ta ja maaseudun taloudellisen elinvoimaisuuden säilyttäminen lisäämällä työpaikkoja maataloudessa ja siihen liittyvillä aloilla. Maantieteellisillä merkinnöillä suojataan tiettyjen tuotteiden nimet niiden maantieteelliseen alkuperään ja perinteiseen osaamiseen liittyvien ainutlaatuisten ominaispiirteiden edistämiseksi. Ne ovat keskeisessä roolissa elintarvikkeiden korkean laadun ja standardien ylläpitämisessä. Komissio ryhtyi vuonna 2019 toimiin, joilla puututtiin suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen suojelua koskevien EU:n sääntöjen virheelliseen täytäntöönpanoon. Tanskassa sallittiin se, että tanskalaiset yritykset tuottivat ja veivät EU:n ulkopuolisiin maihin valkoista juustoa ”fetana”, vaikka kyseinen juusto ei ollut tämän suojatun alkuperänimityksen tuote-eritelmän mukaista. Bulgaria on ylläpitänyt omaa maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen kansallista rekisteriä vuodesta 2008 ja jättänyt huomiotta laatujärjestelmien EU:n laajuisten rekisterien poissulkevan luonteen.



Meri- ja kalastusasioita koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta Yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ensisijaisena tavoitteena on varmistaa, että kalastus- ja vesiviljelyala ovat kestäviä ympäristön, talouden ja yhteiskunnan kannalta. YKP sisältääkin toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kalastuslaivaston kapasiteettia, saaliita ja kalastustoimintaa. Tämän osalta kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet saamaan kaupallisen kalastuksen kestävälle tasolle vuoteen 2020 mennessä. Vuonna 2019 kiinnitettiin erityistä huomiota herkkien lajien, kuten valaiden, delfiinien ja muiden merinisäkkäiden, sivusaaliita koskevien sääntöjen noudattamisen varmistamiseen. Komissio käynnisti joukon epävirallisia vuoropuheluita kysymyksistä, jotka koskivat esimerkiksi moottoritehojen tarkastusjärjestelmiä ja EU:n vesien ulkopuolella kalastavan EU:n laivaston valvontaa. YKP:n onnistuminen edellyttää tehokkaan ja johdonmukaisen tarkastus- ja valvontajärjestelmän suunnittelua ja toteuttamista. Tämän vuoksi komission valvontastrategiassa keskityttiin vuonna 2019 edelleen kalavarojen säilyttämiseen ja valvontaan sekä täytäntöönpanotoimiin jäsenvaltioissa. Komissio ryhtyi jatkotoimiin rikkomusmenettelyssä Tanskaa vastaan, koska maa ei ollut pannut täytäntöön useita EU:n valvonta-asetuksen tärkeitä säännöksiä. Vakavimmat ongelmat koskivat teollisuuskalastusta. Asianmukaiset tarkastukset ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa, että saaliiden rekisteröintiasiakirjat ovat täsmällisiä, mikä on välttämätöntä ylikalastuksen estämiseksi. YKP myös antaa jäsenvaltioiden käyttöön erityisiä valvontavälineitä, kuten valvontaa koskevia toimintasuunnitelmia ja hallinnollisia tutkimuksia. Komissio hyväksyi useita valvontaa koskevia toimintasuunnitelmia ja seurasi niiden toteutusta tekemiensä varmennusten ja tarkastusten perusteella. Aluepolitiikan sääntöjen noudattamisen valvonta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista tuetaan investointeja kasvun kannalta keskeisille politiikan aloille EU:ssa. Komissio jatkoi vuonna 2019 sen varmistamista, että säännönvastaiset menot poistetaan yhteisrahoituksesta joko keskeyttämällä maksut tai joissakin tapauksissa tekemällä rahoitusoikaisuja. Komissio antoi 14. toukokuuta 2019 päätöksen suuntaviivoista niiden rahoitusoikaisujen määrittämiseksi, jotka tehdään unionin rahoittamiin menoihin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi. Päätöksen ansiosta kaikilla toimijoilla on parempi oikeusvarmuus ja oikeasuhteisempi lähestymistapa mutkikkaissa julkisissa hankinnoissa. Julkiset hankinnat aiheuttavat edelleen huomattavasti sääntöjenvastaisuuksia ja rahoitusoikaisuja koheesiorahastoissa.