Komission tiedonannossa ”Tieto- ja viestintätekniikan standardointiprioriteetit digitaalisilla sisämarkkinoilla” esitetään prioriteettiluettelo digitaalisten sisämarkkinoiden osatekijöistä, joiden osalta tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin kohentaminen on kiireisintä: 5G-yhteydet, pilvipalvelut, esineiden internet, (massa)datateknologia ja kyberturvallisuus. Nämä ovat keskeiset teknologiset osatekijät, joihin eri alat, kuten sähköiset terveydenhuoltopalvelut, verkkoon liitetyt ja automatisoidut ajoneuvot, älykäs energia, edistyksellinen valmistus ja älykkäät kaupungit perustuvat. Tässä vaiheessa komissio ei aio lähettää standardointipyyntöjä eurooppalaisille standardointiorganisaatioille vaan pyytää niitä osallistumaan valmistelutoimiin, joiden tarkoituksena on kartoittaa ja kehittää tarkoituksenmukaisia standardeja.

Eurooppalaista standardointia on nyt tarkoitus vauhdittaa, ja sitä koskeva vuoden 2017 työohjelma on osa laajaa standardointipakettia, johon kuuluvat komission tiedonanto ”Eurooppalaiset standardit 2000-luvulle”, palvelujen standardointia koskeva komission yksiköiden valmisteluasiakirja ja tiedonanto 24 artiklan mukaisesta asetuksen täytäntöönpanoa koskevasta kertomuksesta. Työohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota 19. huhtikuuta 2016 hyväksyttyyn tiedonantoon, joka koskee tieto- ja viestintätekniikan standardointisuunnitelmaa. Tätä työohjelmaa hyväksyttäessä on myös otettu huomioon yhteisen standardointialoitteen yhteydessä käydyt keskustelut, jotka komissio käynnisti sisämarkkinastrategian hyväksymisen jälkeen.

Eurooppalaista standardointia koskevan unionin vuotuisen työohjelman julkaisemisesta on säädetty asetuksella (EU) N:o 1025/2012 (jäljempänä ”standardointiasetus”). Työohjelman tarkoituksena on tunnistaa eurooppalaisen standardoinnin strategiset prioriteetit, jotka vastaavat komission omissa suunnitelmissaan asettamia poliittisia tavoitteita.

Koska on sattunut useita onnettomuuksia ja tapaturmia, on laadittava standardeja seuraavista tuotteista/menettelyistä: lentäjien käyttöön annetut säätiedotustuotteet, kuten eri lähteisiin perustuvat ohjaamosovellukset, kiitotien päästä ulos rullaamisesta varoittavat järjestelmät ja lentokoneessa olevat massan ja massakeskiön määritysjärjestelmät.

1.Säänneltyjen vaarallisten aineiden ja säteilyemission arviointimenetelmät, jotka on viimeisteltävä, ja uudet arviointimenetelmät, jotka on sisällytettävä asteittain rakennustuotestandardeihin.

Jotta eurooppalaiset aloitteet hyväksyttäisiin kansainvälisellä tasolla entistä paremmin, eurooppalaisen standardointijärjestelmän olisi kyettävä esittämään yhtenäisiä kantoja asianmukaisissa elimissä.

Komissio neuvottelee parhaillaan Yhdysvaltojen kanssa transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta (TTIP), ja kahden erilaisen järjestelmän vuoksi yksi keskustelun keskeisistä aiheista on standardointi. Voidaan saavuttaa suuria hyötyä, jos osapuolet pääsevät kumpaakin hyödyttävään sopimukseen.

Komissio on neuvotellut myös Kanadan kanssa menestyksekkäästi vapaakauppasopimuksesta (CETA) ja jatkaa neuvotteluja Japanin kanssa. Kaikissa näissä kauppasopimuksissa standardointi on ratkaisevaa, koska suurimpia toimijoiden välisiä esteitä ovat kaupan tekniset esteet eivätkä niinkään yksinkertaiset tariffikysymykset.

Kolmansien maiden suhteen komissio jatkaa käynnissä olevia poliittisia vuoropuheluja sekä näkyvyys- ja tiedotustoimia (kuten Intiaan lähetetty eurooppalainen standardoinnin asiantuntija [SESEI], Kiinaan lähetetty eurooppalainen standardoinnin asiantuntija [SESEC] tai Kiinan ja Euroopan yhteinen standardisointia koskeva tietofoorumi [CESIP]), joissa eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden tuki on erittäin tärkeää (ks. vuotuiset toiminta-avustukset).

Standardointiin liittyvällä yhteistyöllä Kiinan kanssa on kahtalainen tavoite. EU:n sääntelymallin (tuotteiden markkinointia koskevan) edistämisen standardien tuella odotetaan pitkällä aikavälillä helpottavan markkinoillepääsyä. Kahdenvälinen tekninen yhdenmukaistaminen standardien tasolla on toinen keino luoda kaikille tasapuolisemmat toimintaedellytykset, mistä kotimarkkinat ja eurooppalaiset yritykset hyötyvät selvästi. EU-CN-standardointityöryhmän tulosten mukaan noin 90 EN-standardia on hyväksytty kiinalaisiksi standardeiksi, mistä syntyy kilpailuetua eurooppalaisille yrityksille. Intiaan liittyvällä työllä on vastaavat tavoitteet.

Komissio antaa jo nyt teknistä tukea osaan kansainvälisestä standardointitoiminnasta, mutta se aikoo osallistua aiempaa enemmän eurooppalaiseen ja kansainväliseen standardointiin ja hyödyntää nykyistä muodollista tarkkailijan asemaansa täysimääräisesti voidakseen toteuttaa paremmin kansainvälisen standardoinnin ensisijaisuutta koskevaa sitoumustaan.

4.Horisontti 2020 – tutkimus ja innovointi

Tutkimus- ja innovointilinjausten laatiminen ja toteutus muun muassa standardoinnin kautta on EU:n kilpailukyvyn kannalta olennainen tekijä. Horisontti 2020 puiteohjelma tukee voimakkaasti innovaatioiden saattamista markkinoille ja erityisesti tutkimuksen kautta tapahtuvaa standardointia (”putting science into standards”). Standardointi on tärkeä kanava, jonka kautta voidaan edistää tutkimustulosten hyödyntämistä markkinoilla ja levittää innovaatioita, kuten Horisontti 2020 ohjelman Euratom-osiossa saavutettuja tutkimustuloksia.

Horisontti 2020 puiteohjelma tukee standardointijärjestelmän tehokkuuden lisäämistä edistämällä avoimia standardeja ja alustoja sekä standardien yhdenmukaista soveltamista ja käyttöönottoa markkinoilla.

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi edistettävä ja helpotettava sitä, että oikeushenkilöt, jotka osallistuvat kyseiseen alaan liittyvään hankkeeseen, jota unioni rahoittaa monivuotisesta puiteohjelmasta tutkimuksen, innovoinnin ja teknologisen kehittämisen alalla, ovat asianmukaisesti edustettuina teknisellä tasolla standardointitoiminnassa. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi raportoitava komissiolle tämän toimen toteuttamisesta vuosina 2013–2016.

5.Seuraava sykli

Komissio toteuttaa yhteisen standardointialoitteen yhteydessä käytyjen keskustelujen perusteella EU:n standardointipolitiikan vuotuisen hallinnointisyklin näyttöperustan parantamiseksi seuraavat kaksi toimea:

Aloittaa tutkimuksen, jossa analysoidaan standardoinnin vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan.

Standardeilla on todettu olevan ratkaisevan tärkeä ja joskus näkymätön rooli talouskasvun tukemisessa, koska ne parantavat tuottavuutta, kilpailukykyä ja innovointia sekä hyvinvointia yhteiskunnassa. Komissio käynnistää siksi neuvoston kehotuksesta ja yhteisen standardointialoitteen mukaisesti hyvissä ajoin tutkimuksen, jossa selvitetään standardien vaikutuksia talouteen ja yhteiskuntaan kokonaisuudessaan. Tutkimus perustuu jo tehtyihin kansallisiin tutkimuksiin, jotka siinä otetaan huomioon, sekä eri malleihin, joita käytetään tällä hetkellä standardoinnin rahoittamiseen.

Käynnistää dokumentoidun toimielinten välisen vuoropuhelun.

Vuodesta 2017 lähtien komissio antaa jokaisella vuotuisella syklillä ennen joka vuosi heinäkuussa hyväksyttävää unionin vuotuista työohjelmaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen EU:n standardointipolitiikan täytäntöönpanosta. Tämän kertomuksen perusteella komissio ehdottaa sitoutumista toimielinten väliseen vuoropuheluun Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa keväällä.

Kertomuksessa on tietoja muun muassa seuraavista:

edistyminen unionin vuotuisessa työohjelmassa esitettyjen toimien toteutuksessa, kuten eurooppalaisten palvelustandardien laatimisessa