Samalla Euroopan nuorison teemavuosi 2022 antaa ainutlaatuisen sysäyksen eurooppalaisen koulutusalueen luomiselle muodostamalla vuoteen 2025 mennessä ainutlaatuisen eurooppalaisen oppimisalueen, jossa rajat eivät haittaa kaikkien kannalta osallistavaa korkealaatuista koulutusta. Se edistää eurooppalaista ilmastosopimusaloitetta, päivitettyä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaa sekä HealthyLifestyle4All-aloitetta. Sitä tuetaan työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarilla. Euroopan nuorison teemavuodella korostetaan unionin toimia laajentaa nuorten työllistymismahdollisuuksia pandemian jälkeisen elpymisen puitteissa vahvistetun nuorisotakuun sekä eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja Euroopan oppisopimusverkoston uudelleenkäynnistämisen avulla, eurooppalaisen lapsitakuun, Euroopan osaamisohjelman toteuttamisen, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) annetun komission suosituksen sekä uuden ALMA-nimisen aloitteen käynnistämisen avulla. ALMA on nuorten rajatylittäviä liikkumismahdollisuuksia koskeva ohjelma, joka on tarkoitettu työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville, muita heikommassa asemassa oleville 18–30-vuotialle nuorille.

(2)kannustetaan kaikkia nuoria, etenkin niitä nuoria, joilla on vähemmän mahdollisuuksia sekä heikommista lähtökohdista tulevia ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia nuoria toimimaan siten, että heistä voi tulla aktiivisia ja yhteiskuntaelämään osallistuvia kansalaisia ja muutoksentekijöitä eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden tunteen innoittamana. Tämä tarkoittaa, että lisätoimia on kohdistettava nuorten osallistumista sekä kansalaisvaikuttamista koskevien valmiuksien kehittämiseksi nuorten keskuudessa sekä kaikkien niiden sidosryhmien keskuudessa, jotka toimivat nuorten etujen ajamiseksi. Tämä edellyttää erilaisista taustoista tulevien ja myös heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien nuorten osallistumista keskeisiin kuulemisprosesseihin, kuten Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin;

Covid-19-pandemialla on ollut ennennäkemätön ja myös epätasainen vaikutus nuorten koulutukseen, työllisyyteen, sosiaaliseen osallisuuteen ja mielenterveyteen. Pandemian ja siihen liittyvien toimenpiteiden seurauksena koulutus ja työelämään siirtyminen ovat keskeytyneet ja monet nuoret ovat kokeneet eristyneisyyden, ahdistuksen ja masennuksen tunteita. Perhe- ja sosiaalisten siteiden katkeaminen on vaikuttanut erittäin kielteisesti lapsiin, teini-ikäisiin ja nuoriin aikuisiin, ja sulkutoimien aiheuttama talouskriisi on koetellut erityisesti nuoria eurooppalaisia.

Puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 15. syyskuuta 2021 pitämässään puheessa unionin tilasta, että Euroopan komissio aikoo ehdottaa, vuoden 2022 nimeämistä Euroopan nuorison teemavuodeksi, jolloin ”keskitytään nuorten asioihin, sillä he ovat uhranneet paljon muiden hyväksi”. Puheenjohtaja von der Leyen korosti olevansa vakuuttunut Euroopan tulevaisuudesta eurooppalaisten nuorten innoittavan esimerkin vuoksi ja lisäsi, että ”[s]iinä missä me haluamme muokata unionia nuoria varten, nuorten on voitava muovata Euroopan tulevaisuutta”.

Tämä ehdotus on SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotettu toimintatapa on yksinkertainen. Se perustuu nykyisiin ohjelmiin ja viestintätoimien uudelleenkohdentamiseen Euroopan nuorison teemavuoden 2022 aiheisiin. Ehdotuksen toimeenpano ei aiheuta suhteettomia hallinnollisia rasitteita sitä soveltaville hallintoelimille.

Tämä ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukainen. Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Tämä johtuu siitä, että toimen nimenomaisena tavoitteena on vahvistaa nuorten ääntä Euroopan tasolla unionin yhteisen EU-hankkeen rikastuttamiseksi ja koska pelkästään kansallisen tason toimet eivät hyötyisi jäsenvaltioiden välisen kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon eurooppalaisesta ulottuvuudesta. Unioni pyrkii tavoitteisiinsa asianmukaisin keinoin unionille perussopimuksissa annetun toimivallan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden toimet hyötyisivät näkyvyydestä ja tunnettuudesta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

Nuorille suunnatuilla EU:n ohjelmilla on keskeinen asema Euroopan nuorison teemavuonna. Vuonna 2022 tulee kuluneeksi 35 vuotta Erasmus+ -ohjelman käynnistymisestä. Vuosi 2022 tarjoaa oivallisen tilaisuuden juhlia niitä kymmentä miljoonaa nuorta, jotka ovat osallistuneet ohjelmaan vuodesta 1987 alkaen, sekä edistää ohjelmaan osallistuvaa uutta sukupolvea ja kaikkia ohjelman ulottuvuuksia, jotka kattavan koulutuksen, nuorison ja urheilun. Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan viides vuosi käynnistyy myös vuonna 2022. Toukokuun 9. päivä on symbolinen päivä, jolloin järjestetään päivän tematiikkaan liittyvää toimintaa ja tapahtumia.

(4)Euroopan unionin nuorisostrategiassa 2019–2027 todetaan, että nuoret ovat oman elämänsä arkkitehteja, jotka vaikuttavat myös yhteiskunnan positiiviseen muutokseen ja monipuolistavat EU:n pyrkimyksiä, minkä lisäksi he voivat a nuoret voivat edistää sellaisten tilojen luomista, joissa nuoret voivat tarttua mahdollisuuksiin ja tuntea eurooppalaiset arvot omikseen. Aikaisemmat eurooppalaiset teemavuodet, kuten Euroopan rautateiden teemavuosi 2021, kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi tai Euroopan kansalaisten teemavuosi 2013–2014 tarjoavat arvokasta kokemusta, jota olisi hyödynnettävä tulevissa pyrkimyksissä osallistaa nuoria oman ja Euroopan tulevaisuuden muovaamiseen.

(5)NextGenerationEU -väline varmistaa rinnakkaisten siirtymien nopean etenemisen ja tarjoaa mahdollisuuden nousta yhdessä vahvempana pandemiasta. Lisäksi se avaa jälleen uusia tulevaisuudennäkymiä, jotka ovat täynnä nuorille suunnattuja mahdollisuuksia, kuten laadukkaita työpaikkoja ja edellytyksiä sopeutua sosiaaliseen muutokseen. Unionin tavoitteena on, että nuoret otetaan kaikilta osin mukaan NextGenerationEU -välineen toteuttamiseen, millä vahvistetaan heidän rooliaan vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä.

(6)Puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 15. syyskuuta 2021 pitämässään puheessa Euroopan unionin tilasta, että Euroopan komissio aikoo ehdottaa, että vuonna 2022 vietetään Euroopan nuorison teemavuotta. Puheenjohtaja von der Leyen korosti olevansa vakuuttunut Euroopan tulevaisuudesta eurooppalaisten nuorten innoittavan esimerkin vuoksi ja lisäsi, että ”[s]iinä missä me haluamme muokata unionia nuoria varten, nuorten on voitava muovata Euroopan tulevaisuutta”. Eurooppa tarvitsee kaikkien nuorten visioita, sitoutumista ja osallistumista paremman tulevaisuuden rakentamiseksi, ja Euroopan on tarjottava nuorille tulevaisuudenmahdollisuuksia ja tulevaisuus, joka on vihreämpi, digitaalisempi ja osallistavampi. Siksi puheenjohtaja ehdotti teemavuotta, jonka aikana ”keskitytään nuorten asioihin, sillä he ovat uhranneet paljon muiden hyväksi”.

(7)Nuorten aktiivinen osallistuminen demokraattisiin prosesseihin on ratkaisevan tärkeää Euroopan ja sen demokraattisten yhteiskuntien tulevaisuuden kannalta. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman mukaisesti Euroopan nuorison teemavuodella pyritään näin ollen edistämään nuorten aktiivista osallistumista Euroopan demokraattiseen yhteiskuntaelämään muun muassa tukemalla erilaisista taustoista tulevien nuorten osallistumista Euroopan tulevaisuuskonferenssin kaltaisiin prosesseihin, edistämällä kansalaisvaikuttamista ja vapaaehtoistyötä, millä lisätään tietämystä yhteisistä eurooppalaisista arvoista ja perusoikeuksista sekä historiasta ja kulttuurista, kokoamalla yhteen nuorisoa ja päätöksentekijöitä paikallisella, kansallisella ja unionin tasolla ja edistämällä kansalaisvaikuttamista ja vapaaehtoistyötä.

(8)Myös nuorten keskeinen rooli otetaan huomioon, ja sitä on tuettava, jotta heidät rajattomat kykynsä aktivismiin voidaan kanavoida paremman maailman luomiseksi. Euroopan nuorison teemavuosi on konkreettinen panos YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030:een, jäljempänä ’Agenda 2030’, jossa korostetaan, että lapset sekä nuoret naiset ja miehet ovat ratkaisevan tärkeitä muutostoimijoita, ja sen pitäisi antaa lisäpontta kyseisen toimintaohjelman toteutukselle ja kestävälle kehitykselle sekä nuorten valmiuksille muokata paitsi unionin myös EU:n kumppanimaiden ja koko maapallon tulevaisuutta.

(9)Eurooppalaisella teemavuodella olisi edistettävä nuorten osallistumista EU:n ulkoiseen toimintaan kaikilla politiikanaloilla, luotava uusia mahdollisuuksia koulutukseen ja vaihtoihin, kumppanuuksiin sekä EU:sta tulevien ja kumppanimaista tulevien nuorten väliseen vuoropuheluun ja lisättävä nuorten osallistumisen painoarvoa strategisessa viestinnässä ja diplomaattisessa toiminnassa.

(10)Eurooppalaiset nuorisotavoitteet ovat olennainen osa EU:n nuorisostrategiaa. Nuoret ovat kehittäneet ne nuoria varten EU:n nuorisodialogiprosessin puitteissa, ja ne ovat osoitus monien eurooppalaisten nuorten halukkuudesta osallistua Euroopan unionin kehityksen suunnan määrittelyyn.

(11)Euroopan nuorison teemavuodella olisi edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen menestyksekästä soveltamista käytäntöön. Siinä korostetaan, että ”[j]okaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen”. Lisäksi sen avulla olisi edistettävä eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista. Koulutusalueen tavoitteena on edistää nuorten henkilökohtaisten, sosiaalisten ja ammatillisen tavoitteiden toteutumista luomalla vuoteen 2025 mennessä aito eurooppalainen oppimisympäristö, jossa rajat eivät ole estämässä kaikille suunnattua osallistavaa ja laadukasta yleissivistävää ja ammatillista koulutusta.

(12)Euroopan nuorison teemavuodella olisi tuettava unionin pyrkimyksiä lisätä nuorten työllistymismahdollisuuksia pandemian jälkeisessä elpymisessä, kuten todetaan nuorisotakuusta annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa ( 2020/2764(RSP) ), jossa korostetaan, että sulkutoimet ovat aiheuttaneet äkillisiä häiriöitä nuorten viralliselle ja epäviralliselle koulutukselle, harjoittelulle ja oppisopimuskoulutukselle sekä työpaikoille, mikä on vaikuttanut nuorten tuloihin, ansaitsemismahdollisuuksiin ja hyvinvointiin, myös heidän terveyteensä ja erityisesti mielenterveyteensä.

(13)Euroopan nuorison teemavuodella olisi annettava lisäpontta nuorten laadukkaiden työllistymismahdollisuuksien luomiseen nuorisotyöllisyyden tukialoitteen, myös vahvistetun nuorisotakuun, sekä ALMA-aloitteen puitteissa. ALMA on määrä toteuttaa Euroopan sosiaalirahasto plussan puitteissa ja sen on tarkoitus olla rajat ylittävä nuorten liikkuvuusmahdollisuuksia lisäävä ohjelma, joka on suunnattu työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville, muita heikommassa asemassa oleville ihmisille, jotta he voivat hankkia ammattikokemusta ulkomailla sosiaalipalvelujen avustuksella. Tavoitteena on tarjota heille, myös maaseudulta, syrjäseuduilta ja vähemmän kehittyneiltä alueilta tuleville nuorille, yleissivistävää koulutusta, ammatillista koulutusta tai laadukkaita työpaikkoja.

(14)Euroopan parlamentin päätöslauselmassa covid-19-pandemian vaikutuksesta nuoriin ja urheiluun (2020/2864(RSP)) painotetaan meneillään olevan pandemian erityisen akuuttia vaikutusta työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin (NEET-nuoret) ja korostetaan tarvetta puuttua haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien nuorten kohtaamiin ongelmiin. Lisäksi siinä pannaan merkille, että nuorisotyöttömyys ja köyhyys ovat lisääntyneet tasaisesti pandemian puhkeamisen jälkeen, ja kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet nuorten työllisyyteen kohdistuvien katastrofaalisten vaikutusten torjumiseksi. Päätöslauselmassa muistutetaan vapaaehtoistyön merkityksestä nuorten elämäntaitojen ja työelämätaitojen kehittämisessä ja katsotaan, että Euroopan solidaarisuusjoukot voivat auttaa nuoria eurooppalaisia laajentamaan mahdollisuuksiaan paikallisen todellisuuden ulkopuolelle.

(15)Euroopan nuorison teemavuodella olisi tuettava puitteista eurooppalaisen nuorisotyöohjelman perustamiselle 1. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöslauselman täytäntöönpanemista samoin kuin nuorista ja työn tulevaisuudesta 22. toukokuuta 2019, digitaalisesta nuorisotyöstä 10. joulukuuta 2019 sekä älykkäästä nuorisotyöstä 7. joulukuuta 2017 annettujen päätelmien toteuttamista.

(16)Euroopan nuorison teemavuodessa olisi otettava huomioon ilmasto- ja luontokriisien torjuminen unionin Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskevien unionin sitoumusten mukaisesti ja sillä olisi edistettävä ilmasto- ja luontoon liittyvien toimien valtavirtaistamista ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman missioiden sekä 55-valmiuspaketin toteuttamista oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla erityisesti kannustamalla nuoria kehittämään omia aloitteita ja luovia ideoita, joilla kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa.

(17)Euroopan nuorison teemavuoden olisi annettava lisäpontta Euroopan parlamentin päätöslauselmalle tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+ -ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (2019/2195(INI)). Päätöslauselmassa korostetaan, että Erasmus+ -ohjelma, jolla tuetaan virallista ja epävirallista koulutusta sekä nuorten osallistumista, on ratkaisevan tärkeä eurooppalaisten ja erityisesti nuorten sukupolvien tietoisuuden lisäämiseksi, jotta heitä voidaan kannustaa omaksumaan aktiivinen ja tietoon perustuva kanta kestävyyteen ja asiaankuuluviin politiikkoihin sekä tulemaan sitoutuneiksi ja valveutuneiksi tulevaisuuden kansalaisiksi. Päätöslauselmassa korostetaan myös nuoriso- ja kansalaisjärjestöjen tärkeää roolia parhaiden käytäntöjen jakamisessa ja sellaisten hankkeiden toteuttamisessa, joilla lisätään nuorempien sukupolvien tietoisuutta kestävyydestä

(18)Puheenjohtaja von der Leyen korosti puheessaan Euroopan unionin tilasta, että ”Eurooppa tarvitsee kaikkia nuoria”. Eurooppalaisen teemavuoden olisi tavoitteidensa saavuttamiseksi oltava täysin osallistava ja sen olisi edistettävä aktiivisesti sellaisten ihmisten osallistumista, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia.

(19)Euroopan nuorison teemavuosi on kiinteästi sidoksissa Euroopan nuorison perusoikeuskirjassa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, tunnustettuihin periaatteisiin. Euroopan nuorison teemavuodella pyritään erityisesti varmistamaan, että noudatetaan täysimääräisesti oikeutta naisten ja miesten tasa-arvoon sekä oikeutta syrjimättömyyteen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella, ja edistämään perusoikeuskirjan soveltamista. Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa ja eurooppalaisessa lapsitakuussa asetetaan uusi vaatimus lasten ja teini-ikäisten edustukselle ja todetaan nuorten olevan aktiivisia kansalaisia ja muutoksentekijöitä.

(20)Jo käytössä olevia toimeenpanomekanismeja olisi hyödynnettävä mahdollisimman kattavasti, jotta voidaan varmistaa Euroopan nuorison teemavuoden tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano. Eurooppalaisen teemavuoden lisäarvon optimoimiseksi olisi pyrittävä synergiaetuihin ja täydentävyyteen erityisesti eurooppalaisen teemavuoden ja muun muassa niiden unionin ohjelmien välillä, jotka on luonteeltaan kansainvälisiä ja keskittyvät erityisesti nuoriin, niihin ohjelmiin, jotka eivät ole luonteeltaan rajat ylittäviä tai kansainvälisiä, ja erityisesti niihin ohjelmiin, jotka liittyvät yleissivistävään koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, urheiluun, kulttuuriin ja tiedostusvälineisiin, nuorisoon ja solidaarisuuteen, vapaaehtoistyöhön ja sosiaaliseen osallisuuteen, tutkimukseen ja innovointiin, teollisuuteen ja yrityksiin, digitaalipolitiikkaan, maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen ja keskittyvät nuoriin viljelijöihin, ympäristöön ja ilmastoon, koheesiopolitiikkaan, muuttoliikkeeseen, turvallisuuteen ja kansainväliseen yhteistyöhön ja kehitykseen, sekä niihin ohjelmiin, joihin liittyy jäsenvaltioiden toteuttamia toimia.

(21)Luomalla toimintaympäristö näiden tavoitteiden edistämiseksi samanaikaisesti sekä unionin tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasoilla voidaan lisätä yhteisvaikutuksia ja tehostaa resurssien käyttöä. Komission olisi tämän vuoksi annettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille, alueiden komitealle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä nuorisoalalla unionin tasolla työskenteleville elimille ja yhdistyksille oikea-aikaista tietoa ja tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden kanssa. Euroopan nuorison teemavuotta varten kehitettyjen toimien eurooppalaisen ulottuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioita kannustetaan myös tekemään keskenään yhteistyötä.

(22)Euroopan nuorison teemavuoden olisi myös keskityttävä toimiin, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa. Euroopan lisäarvon käsite on ymmärrettävä laajasti ja osoitettava eri tavoin esimerkiksi, kun on kyse yhteistyöstä sellaisten luonteeltaan kansainvälisten toimien yhteydessä, joissa tavoitteena on saada aikaan kestävä systeeminen vaikutus tai vaikuttaa nuorten eurooppalaisen identiteetin vahvistumiseen, edistää nuorten tietämystä ja omistajuutta eurooppalaisista arvoista ja perusoikeuksista sekä myötävaikuttaa heidän kykyynsä osallistua unionin edustukselliseen ja osallistavaan demokratiaan.

(23)Unionin tasolla tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat määrärahat määritellään osallistuvien ohjelmien talousarviossa monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 mukaisesti. Rajoittamatta budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, tavoitteena olisi oltava vähintään kahdeksan miljoonan euron rahoitus tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten. Rahoituksen saatavuudesta riippuen, unionin talousarviosta Euroopan nuorison teemavuotta tukeville toimille myönnettävän yhteisrahoituksen on oltava asianomaisiin ohjelmiin, kuten Erasmus+ -ohjelmaan ja Euroopan solidaarisuusjoukkoihin ja tarpeen mukaan muihin ohjelmiin, sovellettavien sääntöjen mukaista.