Rooman julistusta mukaillen EU:n talousarviolla olisi mahdollistettava Eurooppa, joka on turvallinen ja turvattu. Kyseessä on ulottuvuus, jonka suhteen Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstäpoiston avustusohjelma on toistaiseksi ollut ja voi jatkossakin olla hyödyksi. Ignalina-ohjelman tärkein myönteinen vaikutus on näet työntekijöihin, väestöön ja ympäristöön kohdistuvan säteilyvaaran asteittainen väheneminen Liettuassa mutta myös koko EU:ssa.

Liettua on täyttänyt reaktorien sulkemista koskevat sitoumuksensa oikea-aikaisesti. Euroopan unionin neuvosto on vuodesta 2006 lähtien Liettuan liittymisasiakirjan () Ignalinan ydinvoimalaitosta koskevan pöytäkirjan N:o 4 perusteella hyväksynyt perättäisiä käytöstäpoiston toteutusta koskevia asetuksia(,). EU:n taloudellisen tuen lisäksi Ignalina-ohjelma sai aluksi kansainvälisiltä avunantajilta (EU:n jäsenvaltioilta, Norjalta ja Sveitsiltä) tukea, joka ohjattiin Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n hallinnoimaan kansainväliseen Ignalinan käytöstäpoiston tukirahastoon.

Ohjelmaa on toteutettu useiden varainhoitokausien ajan, ja se on suunniteltu saatavan päätökseen vuoteen 2038 mennessä. Ohjelmassa odotetaan päästävän tärkeisiin välitavoitteisiin tämän monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) aikana, mutta huomattava määrä varoja tarvitaan edelleen, jotta saadaan ratkaistuksi jäljellä olevat voimalaitoksen käytöstäpoistoon liittyvät keskeiset säteilyturvallisuuskysymykset. Kyseisten reaktorien käytöstäpoisto on ensimmäinen laatuaan, ja siihen liittyy teknologisia haasteita, kuten grafiittisydämien purku ja siitä seuraava merkittävien säteilytetyn grafiitin määrien hallinta.

Ignalina-ohjelman, jäljempänä ’ohjelma’, yleisenä tavoitteena on auttaa Liettuaa hallitsemaan Ignalinan ydinvoimalaitoksen käytöstäpoiston säteilyturvallisuushaasteet. Ohjelmasta on myös mahdollista oppia paljon, mikä tukee EU:n jäsenvaltioita omien voimaloidensa käytöstäpoistossa, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joiden on poistettava käytöstä grafiittihidasteisia ydinreaktoreita.

Ohjelman tuloksellinen ja tehokas toteutus on varmistettu hallintomallilla, joka on myös kompensoinut edellä mainittua yhteisrahoitusosuuksia koskevaa epävarmuutta. Keskeisinä menestystekijöinä ovat tehtävien ja vastuiden selkeä määrittely sekä lujat valvontapuitteet. Analyysissa yksilöitiin myös alueita, joilla on parantamisen varaa:

Liettua on edennyt reaktoriensa käytöstäpoistossa tuloksellisesti ja tehokkaasti vuonna 2014 sovitun perusskenaarion (eli käytöstäpoistamissuunnitelman) mukaisesti. Ohjelman monimutkaisuuden vuoksi vastaan on tullut haasteita ja takaiskuja, mutta hallintojärjestelmä on osoittautunut yhä paremmaksi ratkaisemaan tällaiset ongelmat.

Ohjelma voi tuoda EU:n tason lisäarvoa sillä, että enenevässä määrin keskitytään tietämyksen jakamiseen. Se on tärkeää, koska muille jäsenvaltioille tulee eteen samankaltaisia haasteita, kun ne edistyvät omissa käytöstäpoistosuunnitelmissaan. Tällä hetkellä Euroopassa on pysyvästi suljettu yli 90 ydinreaktoria, mutta vain kolme on poistettu kokonaan käytöstä. Ydinreaktorien purkamisesta on Euroopassa (ja kansainvälisesti) vain vähän kokemusta. Ohjelman osuus Ignalinan reaktoreiden purkamisen turvaamisessa johtaa erittäin merkityksellisen kokemuksen ja tietämyksen syntyyn. Tästä voi olla hyötyä muissa käytöstäpoistohankkeissa, mikä parantaa turvallisuustasoa EU:ssa.

Euroopan unionin rahoitustukea on käyttänyt ohjelman alusta saakka sen välillinen hallinto. Komissio ehdottaa, että ohjelman talousarvion toteutusta jatketaan välillisen pilarissa arvioidun täytäntöönpanoelimen (välillinen hallinto) eli Liettuan kansallisen viraston CPMA:n kautta.

•Sidosryhmien kuuleminen

Komissio käynnisti avoimen julkisen kuulemisen ohjelman väliarvioinnin yhteydessä kesäkuussa 2017, ja se jatkui 14 viikon ajan. Kuulemiseen saatiin vain vähän kiinnostusta (20 vastausta). Tämän kuulemisen lisäksi heinäkuussa 2017 järjestettiin kohdennettu kuuleminen, jossa saatiin lisäksi 17 vastusta (1 Bulgariasta, 4 Liettuasta ja 12 Slovakiasta) niiltä yhteensä 90:ltä sidosryhmältä, joihin otettiin yhteyttä. Saadut vastaukset olivat kaikki yleisesti ottaen ohjelman suhteen myönteisiä, mutta niistä ei saatu ohjelmaa koskevia uusia panoksia. Näitä kahta kuulemista täydennettiin vielä kohdennetuilla kuulemisilla, jotka toteutettiin käytöstäpoiston toimijoiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien keskuudessa tehdyillä noin sadalla haastattelulla.

•Ulkopuoliset asiantuntijat

Ohjelman valmistelussa seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten käytettiin seuraavia asiakirjoja:

–”Support to the mid-term evaluation of the Nuclear Decommissioning Assistance Programmes”, EY, Euroopan komission energian pääosastolle tehty arviointi, 2018.

–”Nuclear Decommissioning Assistance Programme (NDAP) – Assessment of the robustness of the financing plans considering the economic-financial-budgetary situation in each concerned Member State and of the relevance and feasibility of the detailed decommissioning plans”, Deloitte, NucAdvisor, VVA Europe, Euroopan komission energian pääosastolle valmisteltu selvitys, 2016.

–Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 22/2016 ”Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevat EU:n avustusohjelmat: vuoden 2011 jälkeen on edistytty jonkin verran, mutta edessä on suuria haasteita”.

•Vaikutustenarviointi

Ohjelmasta on tehty varainhoitoasetuksen ja sääntelyn parantamista koskevan komission politiikan vaatimusten mukaisesti ennakkoarviointi (komission yksiköiden valmisteluasiakirjana).

•Yksinkertaistaminen

Ohjelmaa toteutetaan tällä hetkellä välillisen hallinnoinnin kautta käyttäen pilarissa arvioitua täytäntöönpanoelintä kyseisessä jäsenvaltiossa (eli Liettuan kansallista virastoa CPMA:ta). Ohjelman väliarviointi vahvisti nykyisen mallin varmistaneen ohjelman tuloksellisen ja tehokkaan toteutuksen. Tästä syystä sitä jatketaan seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja samalla yksinkertaistetaan joitakin näkökohtia väliarvioinnissa ilmi käyneiden seikkojen pohjalta. Ohjelmassa on esimerkiksi määrä hyödyntää tarkistetussa varainhoitoasetuksessa vahvistettavaa monivuotista ohjelmasuunnittelua. Näin käytetään yksityiskohtaista monivuotista käytöstäpoistosuunnitelmaa parhaalla mahdollisella tavalla suunnittelun ja valvonnan perustasona ja parannetaan ohjelmasuunnittelusyklin tehokkuutta ja oikea-aikaisuutta. Ohjelmasuunnittelun osalta käytöstäpoiston monivuotinen luonne heijastuu monivuotiseen työohjelmaan ja rahoituspäätökseen. Ohjelmaa voidaan tarkistaa arvioinnin tulosten perusteella. Nykyisen käytännön mukaan tällä asetuksella vahvistettava rahoitus olisi käytettävä Ignalinan lopulliseen käytöstäpoisto-ohjelmaan kuuluvien hankkeiden toteuttamiseen, kunnes ohjelma saadaan päätökseen. Toinen esimerkki liittyy yhteisrahoituksen puitteiden selventämiseen, jonka yhteydessä vähennetään rahoituslähteisiin liittyvää epävarmuutta, poistetaan neuvottelutarve ja vuotuinen kansallisesta rahoitusosuudesta sopiminen sekä lisätään ohjelman omistajuutta jäsenvaltiossa. Lisäksi käytetään yhteistä säännöstöä ja pyritään hyödyntämään synergiaa ja täydentävyyttä eri ohjelmien välillä aina kun se on mahdollista. Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+) ja koheesiorahastoa voitaisiin käyttää tukemaan sosiaaliseen ja taloudelliseen siirtymään liittyviä toimenpiteitä, joihin sisältyy myös energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian alojen toimia sekä tiettyjä muita toimia, jotka eivät liity säteilyturvallisuuskysymyksiin. Näillä rahastoilla voidaan luoda kyseeseen tulevilla alueilla lisätoimia, joissa voidaan käyttää paikallista asiantuntemusta työpaikkojen luomiseen, kestävään kasvuun ja innovointiin. Synergiaa voidaan vastaavasti hyödyntää tutkimuksen yhdeksännen puiteohjelman ja Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelman kanssa erityisesti teknologian kehittämisen ja testaamisen sekä koulutuksen alalla.

•Perusoikeudet

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksiin.

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET