Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Komissio hyväksyi 29. kesäkuuta 2011 seuraavaa monivuotista rahoituskehystä kaudelle 2014–2020 koskevan ehdotuksen[1] (Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio), jossa esitettiin muun muassa uutta Fiscalis 2020 -ohjelmaa. Ohjelmalla edistetään osaltaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiaa[2], koska sillä vahvistetaan jäsenvaltioiden verojärjestelmien ja unionin sisämarkkinoiden toimintaa. Uudessa ohjelmassa kansallisten verohallintojen kehitystä helpotetaan suuntaamalla sitä kohti sähköistä verohallintoa, minkä kautta sillä edistetään myös digitaalisten sisämarkkinoiden perustamista (Euroopan digitaalistrategia). Sisämarkkinoiden verotusjärjestelmien toimivuus riippuu kansallisten verohallintojen tehokkaasta ja tuloksellisesta rajatylittävän kaupan käsittelystä, veropetosten ehkäisystä ja torjunnasta sekä verotulojen suojelusta. Tämä tarkoittaa suurten tietomäärien vaihtamista verohallintojen kesken, mutta myös verohallintojen työskentelyn tehostamista ja samalla rajatylittävää toimintaa harjoittavien verovelvollisten hallinnollisen ja taloudellisen rasituksen vähentämistä ja heidän aikansa säästämistä. Ainoana ratkaisuna on jäsenvaltioiden verohallintojen sekä kolmansien osapuolten välinen yhteistyö. Globaalistumisen jatkuessa tehokas petostentorjunta edellyttää myös kansainvälistä ulottuvuutta. Sen vuoksi ohjelmasta tuetaan myös tietojenvaihtoa muiden kuin jäsenvaltioiden kanssa kyseisten maiden kanssa tehtyjen kansainvälisten sopimusten puitteissa. Ehdotetulla ohjelmalla tuetaan yhteistyötä pääasiassa veroviranomaisten ja tarvittaessa muiden asianomaisten tahojen välillä. Ohjelma on jatkoa 31. joulukuuta 2013 päättyvälle Fiscalis 2013 -ohjelmalle. Ehdotetulla Fiscalis 2020 -ohjelmalla tuetaan unionin veroalan yhteistyötä toisaalta verkostoitumisen ja toimintaedellytysten kehittämisen ja toisaalta tietoteknisten valmiuksien lisäämisen ympärille keskittyvillä toimilla. Ensimmäisen keskittymän toimilla päästään vaihtamaan hyviä toimintatapoja ja operatiivisen tason osaamista jäsenvaltioiden ja muiden ohjelmaan osallistuvien maiden välillä. Toisen keskittymän toimet tekevät mahdolliseksi sen, että ohjelmasta voidaan rahoittaa tarvittavaa tietoteknistä infrastruktuuria ja järjestelmiä, joiden ansiosta unionin verohallinnot voivat täysimittaisesti omaksua sähköisen hallinnon periaatteet. Pääasiallinen lisäarvo ohjelmasta saadaan siitä, että jäsenvaltioiden valmiudet torjua petoksia ja mahdollisesti kantaa tuloja paranevat, ja samalla näitä varten tarvittavien välineiden kehittämiskustannukset pienenevät. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET 2.1. Kuulemiset ja asiantuntemus Fiscalis 2013 -ohjelman väliarvioinnin[3] yhteydessä toimeksisaaja analysoi ohjelman tuottamaa lisäarvoa sekä tehokkuutta, tuloksellisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta. Analyysissa hyödynnettiin eri toimista saatavissa ollutta seurantatietoa. Toinen toimeksisaaja toteutti tutkimuksen tulevan Fiscalis-ohjelman mahdollisista puitteista[4]. Tutkimukseen sisältyi myös kattava analyysi sisämarkkinoiden verotusjärjestelmien tulevista haasteista ja rakenteellisista ongelmista. Tutkimuksen tuloksia käsiteltiin osallistujamaiden edustajien kanssa kesäkuussa 2011 järjestetyissä työpajoissa. Työpajaa valmisteltaessa järjestettiin keväällä 2011 asianomaisen ohjelmakomitean kokouksessa[5] pyöreän pöydän neuvottelu, jossa osallistujamaita pyydettiin nimeämään ohjelmien tärkeimmät vahvuudet sekä kertomaan, miten ohjelmien tehokkuutta voitaisiin parantaa. Tietojenvaihtoon liittyvien toimien suuren merkityksen vuoksi toteutettiin myös erillinen tutkimus tietojenvaihdon tulevasta toteuttamisstrategiasta. Tutkimus esiteltiin verohallintojen tietohallintojohtajille kesäkuussa 2011 pidetyssä työpajassa. Laaditussa vaikutusten arvioinnissa, jonka vaikutustenarviointilautakunta hyväksyi 22. syyskuuta 2011, analysoitiin Fiscalis-ohjelman jatkamisen vaikutuksia. Tulevaa ohjelmaa koskevaa ehdotusta laadittaessa otettiin mukaan suosituksia ohjelman muodosta ja siihen tehtävistä lisäparannuksista. Ohjelman tavoitteissa esimerkiksi painotettiin enemmän verohallintojen ja verovelvollisten hallinnollisen rasituksen vähentämistä, kolmansien maiden ja kolmansien osapuolten kanssa tehtävän yhteistyön kehittämistä sekä veropetosten torjunnan vahvistamista. Lisäksi ohjelmaehdotukseen sisältyi uusiin haasteisiin vastaamista varten uusia välineitä, erityisesti uudenlaisia yhteisiä toimia, ohjelman toimien tulosten saatavuuden parantaminen internetiin pohjautuvien yhteistyövälineiden avulla ja ohjelman tuotosten seurannan parantamista varten määriteltävät puitteet. 2.2. Vaikutusten arviointi Nykyisen ohjelman vaikutusten arvioinnissa on analysoitu ja verrattu keskenään useita vaihtoehtoisia toimintatapoja yleistä poliittista taustaa sekä veroalan seuraavan vuosikymmenen haasteita vasten. (1) Perusskenaario: ohjelmaa jatkettaisiin, mutta sen tavoitteet ja muoto pysyisivät samoina. (2) Ohjelman lopettaminen: ohjelma lopetettaisiin eikä tietoteknisille välineille tai veroalan yhteistyötä tukeville yhteisille toimille tai koulutukselle enää annettaisi EU-rahoitusta. (3) Perusskenaarion kehittäminen: tässä vaihtoehdossa perusskenaarion tavoitteita muokattaisiin tulevien haasteiden mukaisiksi. Vaihtoehdossa otettaisiin uusiksi painopisteiksi veropetosten ja veronkierron torjunta, pyrittäisiin tehostamaan verohallintoa, puututtaisiin verovelvollisille ja verohallinnoille koituvaan raskaaseen hallinnolliseen rasitukseen ja tarkasteltaisiin kolmansien maiden ja kolmansien osapuolten kanssa tehtävää yhteistyötä. (4) Kehittäminen ja uusien toimintapolitiikkojen huomioon ottaminen: sen lisäksi, että tässä vaihtoehdossa puututtaisiin vaihtoehdon ”Perusskenaarion kehittäminen” kohdalla kuvattuihin ongelmiin, se tarjoaisi myös keinoja laajentaa yhteistyötä politiikan kehittymisestä mahdollisesti juontuville uusille alueille. Ennen kaikkea tässä vaihtoehdossa ohjelmalla pystyttäisiin helpottamaan uuden lainsäädännön johdonmukaista soveltamista ja täytäntöönpanoa sekä saamaan aikaan niihin liittyvää tietojenvaihtoa ja hallinnollista yhteistyötä. Vaikutusten arvioinnin mukaan suositeltavin on vaihtoehto 3, ”Perusskenaarion kehittäminen”. Vaihtoehto noudattaa uutta Eurooppa 2020 -strategiaa tukevaa talousarviota koskevaa esitystä, ja se on parhaiten hyväksyttävissä jäsenvaltioissa. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Oikeusperusta Ehdotettu Fiscalis 2020 -ohjelma tarjoaa käyttöön mekanismit, välineet ja tarvittavan rahoituksen verohallintojen välisen yhteistyön parantamiseksi. Ehdotettuihin toimenpiteisiin sisältyvät muun muassa yhteiset toimet, kuten seminaarit, työpajat, koulutus, monenväliset valvontatoimet ja asiantuntijaryhmien perustaminen. Jäsenvaltioiden ja niiden virkamiesten osallistuminen yhteisiin toimiin on vapaaehtoista. Yhteisten toimien yleisenä tavoitteena on edistää hallinnollista yhteistyötä ja parantaa jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia veroalalla, minkä vuoksi SEUT-sopimuksen 197 artiklan käyttö on perusteltua. Tärkeän osan Fiscalis 2020 -ohjelmasta muodostaa jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon tukeminen verotuksen alalla Euroopan unionissa tehtävän hallinnollisen yhteistyön puitteissa. Hallinnollista yhteistyötä koskevassa unionin lainsäädännössä säädetään eurooppalaisten tietojärjestelmien käytöstä jäsenvaltioissa. Nykyisessä ohjelmassa täsmennetään, että komissio varmistaa yhdessä osallistujamaiden kanssa, että kyseisiä järjestelmiä kehitetään, käytetään ja pidetään yllä asianmukaisesti. Tältä osin lainsäädännössä säädetään, että unioni kehittää tietoteknisiä valmiuksia mainittujen järjestelmien unionin osien kehitystyön, ylläpitämisen, käytön ja laadunvalvonnan kautta. Jäsenvaltiot käyttävät näitä yksittäisiä osia monenlaisten toisistaan eroavien laitteiden sijaan. Lainsäädännössä säädetään niin ikään järjestelmien unionin vastuulla olevien osien ja muiden osien luomisesta ja toiminnasta, jotta voidaan varmistaa niiden toimivuus, yhteenliitettävyys ja jatkuva parantaminen. Tietoteknisten valmiuksien parantamiseen liittyvien näkökohtien vuoksi on perusteltua, että ohjelma pohjautuu myös SEUT-sopimuksen 114 artiklaan. Talouden globaalistumisen jatkuessa tehokas veropetosten torjunta edellyttää hallinnollista yhteistyötä kehittyneiden kolmansien maiden kanssa. Jotta voitaisiin yksinkertaistaa ja helpottaa kyseisten maiden ja jäsenvaltioiden välistä teknistä yhteistyötä ja parantaa veroalalla tehtyjen kahdenvälisten sopimusten puitteissa tapahtuvan arkaluonteisten tietojen jatkuvan vaihdon turvallisuutta, unionin olisi tehtävä kehittyneiden kolmansien maiden kanssa sopimuksia eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulle kuuluvien osien käytöstä. Sen vuoksi käytetään SEUT-sopimuksen 212 artiklaa täydentävänä kolmantena oikeusperustana. 3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Unionin tason toimintaa kansallisen tason toiminnan sijasta tarvitaan seuraavista syistä: · Ei riitä, että veroalan lainsäädäntöä annetaan Euroopan tasolla ja oletetaan sen täytäntöönpanon tapahtuvan ongelmitta ja ongelmatapauksissa pelkän jäsenyysvelvoitteiden rikkomista koskevan menettelyn riittävän. EU:n ja kansallisen verolainsäädännön tehokkaassa täytäntöönpanossa tarvitaan myös Euroopan tason yhteistyötä ja koordinointia. · Todettuihin haasteisiin ei voida tarttua, jollei jäsenvaltioita kannusteta katsomaan oman hallintoalueensa rajoja pidemmälle ja tekemään tiivistä yhteistyötä 26 muun jäsenvaltion kanssa. Ilman jäsenvaltioiden välistä tiivistä yhteistyötä ja koordinaatiota epäoikeudenmukainen verokilpailu ja edullisimman verokohtelun etsiminen lisääntyisivät ja petollisen toiminnan harjoittajat käyttäisivät hyväkseen kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön puutetta. Fiscalis 2020 -ohjelma, jonka täytäntöönpanijana toimii komissio, tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen tällaisten yhteistyötoimien toteuttamiseksi, mikä on kustannustehokkaampaa kuin se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. · Fiscalis 2020 -ohjelmasta tuetaan myös huolellisesti suojattua viestintäverkkoa, joka mahdollistaa niin välitöntä kuin välillistä verotusta koskevan tietojenvaihdon hallinnollisen yhteistyön puitteissa. Ohjelma liittää yhteen kansalliset verohallinnot noin 5 000 yhteyspisteen[6] kautta. Tällä yhteisellä tietotekniikkaverkolla varmistetaan, että mitä hyvänsä tietoja vaihtaakseen kunkin kansallisen hallinnon tarvitsee ottaa yhteyttä vain kerran tähän yhteiseen infrastruktuuriin. Ilman tällaista infrastruktuuria jäsenvaltioiden olisi sen sijaan tehtävä 26 yhteydenottoa kaikkien muiden jäsenvaltion kansallisiin järjestelmiin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan nojalla komissio hoitaa ohjelman täytäntöönpanemiseksi yhteensovittamis-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtäviä perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Fiscalis 2020 -ohjelma noudattaa siis SEU-sopimuksen 5 artiklassa säädettyjä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. 3.3. Väline Vaikutusten arvioinnin päätelmien mukaisesti rahoitusohjelman avulla tapahtuva EU:n väliintulo on tarpeen. Komissio esittää Fiscalis 2013- ohjelman väliarvioinneista saadun myönteisen palautteen huomioon ottaen ohjelmalle seuraajaksi Fiscalis 2020 -ohjelmaa. Monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä hyväksytyn komission lainsäädäntöpolitiikan mukaisesti rahoitusohjelman seuraajaa ehdotetaan asetuksena. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET EU:n rahoitusohjelmien uudelleentarkastelu liittyy esitykseen uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä sellaisena kuin se on muutettuna 6 päivänä heinäkuuta 2012[7]. Esityksen mukaisesti nyt käsillä olevaan Fiscalis 2020 -ohjelmaa koskevaan asetukseen sisältyy (nykyhinnoissa) 234 370 000 euron talousarviokehys kaudelle 2014–2020. Fiscalis 2020 -ohjelma pannaan täytäntöön priorisoidusti ja keskitetyn suoran hallinnoinnin kautta. Työohjelmat, joissa määritetään tietyn ajankohdan painopistealueet, laaditaan yhdessä intressitahojen kanssa. 5. LISÄTIEDOT 5.1. Viittaukset yksittäisiin lainkohtiin 5.1.1. I luku: Yleiset säännökset Ohjelman soveltamisalaa on muokattu tuoreen unionin verolainsäädännön mukaisesti, jolloin ohjelma ei kata ainoastaan arvonlisäveroa, valmisteveroja ja tulo- ja pääomaveroja vaan myös muut EU:n verolainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat verot. Fiscalis 2020 -ohjelmaan voivat osallistua jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat. Asiaa koskevan unionin yleisen politiikan mukaisesti Euroopan naapuruuspolitiikan piirissä olevilla mailla on myös mahdollisuus osallistua ohjelmaan tietyin ehdoin. Erityistoimiin voivat osallistua myös ns. ulkoiset asiantuntijat (esimerkiksi muiden viranomaisten, kaupan sekä kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen edustajat ja mahdollisesti muut asiantuntijat), jos tämä on tarpeen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. (a) Fiscalis 2020 -ohjelman tavoitteilla vastataan haasteisiin ja ongelmiin, joita veropolitiikan alalle ja Euroopan viranomaisille todennäköisesti seuraavalla vuosikymmenellä aiheutuu. Ohjelman yleistavoitteena on sisämarkkinoiden lujittaminen tehokkaiden ja tuloksellisten verotusjärjestelmien avulla. Tarkoitus on vastata riittävästi unionin veroalan tuleviin haasteisiin, mitä varten ohjelmalle on määritelty seuraavat erityistavoite: parantaa verotusjärjestelmien toimintaa osallistujamaiden, niiden veroviranomaisten, virkamiesten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden välisen yhteistyön avulla. Ohjelman painopisteet ovat seuraavat: tuetaan unionin veroalan lainsäädännön valmistelua, johdonmukaista soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa (b) torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa erityisesti tukemalla tehokasta ja tuloksellista hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa (c) edistetään verohallintojen hallinnollisen rasituksen ja verovelvollisille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämistä (d) pyritään tehostamaan verohallintoa erityisesti verolakien noudattamisen ja verohallintojen hallinnollisten valmiuksien suhteen (e) tuetaan unionin veroalan lainsäädännön johdonmukaista soveltamista ja täytäntöönpanoa (f) veropetosten ja veronkierron torjumiseksi tuetaan yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, muiden valtion viranomaisten, kolmansien maiden sekä talouden toimijoiden ja niiden järjestöjen kanssa erityisesti edistämällä tehokasta ja tuloksellista hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, lisäämällä verolakien noudattamista ja parantamalla verohallintoa. Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen korkean edustajan / varapuheenjohtajan alaisuuteen helpottaa johdonmukaisuuden ja koordinoinnin parantamiseen liittyvän tavoitteen saavuttamista sellaisissa suhteissa EU:n kumppanimaiden kanssa, jotka edellyttävät kansainvälistä yhteistyötä. 5.1.2. II luku: Tukikelpoiset toimet Seuraavassa mainitut toimityypit, joille voidaan myöntää ohjelmarahoitusta, ovat samankaltaiset kuin nykyisessä ohjelmassa: · yhteiset toimet, joiden tavoitteena on edistää tiedon ja hyvien toimintatapojen vaihtoa osallistujamaiden veroviranomaisten välillä; · eurooppalaiset tietojärjestelmät[8], joilla helpotetaan tietojenvaihtoa ja yhteisiin tietoihin pääsyä; · koulutustoimet, joiden tavoitteena on eurooppalaisten veroviranomaisten inhimillisten valmiuksien kehittäminen. Muutamia toimiluokkia on jonkin verran muutettu. · Fiscalis 2020 -ohjelmaan sisältyy myös seuraavia uusia yhteisten toimien välineitä: · Asiantuntijaryhmissä yhteistyö, osaamisen yhdistäminen ja/tai tiettyjen operatiivisten toimien käsittely tapahtuu jäsennellyllä tavalla. Asiantuntijaryhmä voidaan perustaa väliaikaiseksi tai pysyväksi, ja sillä on mahdollisuus saada tukea esimerkiksi verkkoyhteistyöpalveluiden, virka-avun sekä infrastruktuurin, välineiden ja laitteiden muodossa. Näin tuetaan toimien toteuttamista ja onnistumista. · Julkishallinnon valmiuksien kehittämiseen tähtäävillä toimilla tuetaan erityisistä ongelmista kärsiviä veroviranomaisia. Ongelmia voivat olla esimerkiksi tiedon tai asiantuntemuksen puute tai organisatoriset tai muut epäkohdat, joihin on mahdollista puuttua muiden maiden tai komission virkamiesten tarkoitusta varten räätälöimillä tukitoimilla. · Eurooppalaisten tietojärjestelmien ”unionin osat” on uudessa ohjelmassa määritelty tietoteknisiksi välineiksi ja palveluiksi, joita muutamat tai kaikki jäsenvaltiot käyttävät ja jotka komissio omistaa tai hankkii. Kyseiset unionin osat on kuvattu säädösehdotuksen liitteessä olevassa 2 kohdassa. Kansallisia osia ovat osat, jotka eivät ole unionin osia. Niiden kehittämisestä, asentamisesta ja käyttämisestä huolehtivat jäsenvaltiot itse, minkä vuoksi niiden rahoittaminen ja toiminta on jäsenvaltioiden vastuulla. Unionin osien uudelleenmäärittely johtuu tietoteknisten järjestelmien kehittämiskäytäntöjen muuttumisesta. Tällä hetkellä jokainen jäsenvaltio vastaa omien kansallisten järjestelmiensä toteuttamisesta yhteisen vaatimustason mukaisesti. Tuloksena on, että jokainen järjestelmä kehitetään 27 kertaa, talouden toimijoille näkyviä rajapintoja on 27, kehittämisaikatauluja on 27 ja hankkeeseen tai toimintaan liittyvät ongelmat ovat 27-kertaisia. Erityisesti talous- ja finanssikriisin vuoksi komissio katsoo, että tietoteknisten järjestelmien kehittämistä olisi tehostettava. Tehostamisen tavoitteena on parantaa sääntöjen soveltamisen ja tiedon yhdenmukaisuutta siirtymällä asteittain kohti osaamisen, tiedon ja tietoteknisten osien osalta entistä jaetumpaa tietoteknistä kehitystyötä. Tämä parantaa työskentelytapoja esimerkiksi liiketoimintaprosessien mallintamisen ja parempien laatuvaatimuksia koskevien määrittelyiden kautta, mutta sillä myös lisätään vakiointia, kun esimerkiksi talouden toimijoille näkyvät rajapinnat samankaltaistuvat. Tällä uudella unionin osia koskevalla lähestymistavalla vähennetään toisistaan poikkeavien kehitys- ja käyttöönottosuunnitelmien riskiä. Lähestymistapaan sisältyy myös uusia keinoja valvoa hankkeen valmistumista, sillä yhteisillä suunnitelmilla estetään tilanne, jossa kehitysketjun hitain jäsen päättää koko hankkeen täytäntöönpanon aloitushetken. Eurooppalaisia tietojärjestelmiä voidaan myös käyttää EU:n ulkopuolisten maiden ja jäsenvaltioiden välisessä tietojenvaihdossa veroalan kahdenvälisten sopimusten puitteissa. 5.1.3. IV luku: Täytäntöönpano Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Vuotuinen työohjelma hyväksytään siis yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[9] 5 artiklassa mainitun tarkastelumenettelyn mukaisesti. 5.2. Yksinkertaistaminen 5.2.1. Miten ehdotuksella edistetään yksinkertaistamista? (g) Yhdenmukaisuus varainhoitoasetuksen kanssa Ohjelmaehdotus on täysin yhdenmukainen varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosäännösten kanssa. Ohjelman täytäntöönpanon rahoitusvälineinä käytetään pääasiassa avustuksia ja hankintoja. Ohjelmaan sisältyvät komission varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevassa ehdotuksessa esittämät yksinkertaistamistoimenpiteet, erityisesti kerta- ja kiinteämääräisten korvausten sekä yksikkökustannusten hyödyntäminen. Ohjelmasta maksettujen päivärahojen ja matkakulujen käsittelyn tärkeyden vuoksi ohjelmassa otetaan käyttöön uuden varainhoitoasetuksen tällä alalla mahdollistamat yksinkertaistamistoimenpiteet. (h) Yhdenmukaisuus Tulli 2013- ja Fiscalis 2013 -ohjelmien kesken Aiempien Tulli- ja Fiscalis-ohjelmien hallinnointi on ollut täysin yhdenmukaista, ja sen perustana ovat olleet keskenään samanlaiset hankintasäännöt ja avustusmallit, yhteiset hallinnointiohjeet ja tietotekniikkaan perustuvat järjestelmät. Hallinnointimallissa ohjelman toimien järjestämisessä käytetään selkeitä ja yksinkertaisia menettelyjä. Komission ohjelman hallinnointiryhmää avustavat eri tulli- ja verohallintojen omat ohjelman hallinnointiryhmät, jotka toimivat jäsenvaltioiden tulli- tai veroviranomaisten avustajina ja ensimmäisenä yhteyspisteenä. Hallinnointimalli mahdollistaa toimien käyttöönoton enintään muutaman viikon kuluessa, jolloin uusiin tarpeisiin voidaan vastata nopeasti, mutta samalla säilytetään eri toimien yhdenmukaisuus. Jäsenvaltiot ovat väliarvioinnin yhteydessä ilmaisseet tyytyväisyytensä ohjelman hallinnointimalliin.[10] Kun otetaan huomioon se, että Tulli 2013- ja Fiscalis 2013 -ohjelmat ovat olleet tiiviissä kytköksessä toisiinsa ja myös ehdotuksen yksinkertaistamistavoite vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen[11] puitteissa, komissio ehdotti alun perin yksistään FISCUS-ohjelmaa molempien ohjelmien seuraajaksi[12]. Koska jäsenvaltiot olivat yksimielisiä siitä, että komission ehdottama yksi ainoa ohjelma olisi jaettava, komissio laati muutetun ehdotuksen, joka sisältää erilliset säädöstekstit niin Tulli 2020 -ohjelmaa kuin Fiscalis 2020 -ohjelmaa varten, muttei muuttanut tämän jaon vastaista kantaansa. Huolimatta siitä, että käyttöön tulee kaksi erillistä säädöstekstiä, komissio pitää ohjelmien välisen kytköksen säilyttämistä edelleenkin erittäin tärkeänä, ja tämä otetaan tarvittaessa huomioon Tulli 2020- ja Fiscalis 2020 -ohjelmia toteutettaessa. (i) Ulkoistamisen tarkastelu ohjelmassa Mahdollisuutta toteuttaa tuleva ohjelma toimeenpanoviraston kautta on myös tarkasteltu. Toimeenpanovirastolle voitaisiin antaa valtuudet suorittaa toimeenpanevia tehtäviä, kuten ohjelmaan kuuluvien toimien valitseminen, toimien hallinnollinen valmistelu ja seuranta sekä toimien, avustusten ja tietoteknisten järjestelmien hankinnan valvonta. Toimeenpanovirastosta tulisi kuitenkin hallintorakenteeseen ylimääräinen taso, joka lisäisi koordinoinnin ja tarkastusten kustannuksia sekä mutkistaisi ja venyttäisi päätöksentekoa lisäämällä uusia hallinnollisia menettelyjä. Erillisen toimeenpanoviraston olemassaololla olisi myös kielteisiä vaikutuksia komission taitotietoon, ja se lisäisi sisällön pirstaloitumisen riskiä hallinnollisiin näkökulmiin verrattuna. Vaihtoehto ei tuottaisi odotettuja liiketoimintaetuja, minkä vuoksi se on hylätty. Toisessa skenaariossa tarkasteltiin myös mahdollisuutta siirtää CCN/CSI-verkostoa ja siihen liittyviä palveluja lukuun ottamatta kaikki merkitykselliset tietotekniset toimet kansallisille viranomaisille. Tässä skenaariossa on kuitenkin huomattavana riskinä, että keskushallinnon rakenteita jouduttaisiin asteittain lisäämään. Skenaarion vaikutus vastaisi ohjelmien lopettamisen vaikutuksia, eli se vaarantaisi verohallintojen työn tehokkuuden ja tuloksellisuuden ja vähentäisi mahdollisuuksia torjua ja havaita petoksia. Kun otetaan huomioon tuloksia ja suorituskykyä haittaavat kielteiset vaikutukset, myös tämä skenaario hylättiin. (j) Käytetäänkö ohjelmassa yhteisiä tietoteknisiä välineitä, joiden avulla vähennetään edunsaajille ja toimeksisaajille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta? Tulli 2013- ja Fiscalis 2013 -ohjelmissa hyödynnetään jo nyt välineitä, joilla helpotetaan ohjelman toimien ja niistä aiheutuvien menojen hallinnointia yhteisen toimintojen raportointivälineen (Activity Reporting Tool – ART2) avulla. Tämä käytäntö jatkuu edelleen. 5.2.2. Ehdotuksen tulosten mittaaminen Ohjelman toimivuutta mitataan johdonmukaisilla suorituskyky-, vaikutus-, tulos- ja tuotosindikaattoreilla, jotka ovat yhteydessä ohjelman yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin ja jotka yhdistävät ohjelman komission hallintosuunnitelmaan. Yksityiskohtainen luettelo vaikutus-, tulos- ja tuotosindikaattoreista on vaikutusten arvioinnissa. Komissio on jo nimennyt tavoitearvot joillekin ohjelman tuotoksille, ja muille ne määritellään Fiscalis 2013 -ohjelmassa toteutettavien toimien avulla. Komissio määrittelee kaikille tuotoksille tavoitearvot ennen Fiscalis 2020 -ohjelman alkamista, ja ne esitellään ohjelmakomitealle. 5.2.3. Ohjelmaehdotuksen yhdenmukaisuus komission kokonaispolitiikan kanssa Ohjelmalla edistetään osaltaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian toteutumista vahvistamalla sisämarkkinoita, lisäämällä julkisen sektorin tuottavuutta, pitämällä yllä teknistä kehitystä ja innovaatioita hallinnoissa ja tukemalla työllisyyttä. Ohjelmalla tuetaan Euroopan digitaalistrategian lippulaivahanketta[13], innovaatiounionin lippulaivahanketta[14], uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman lippulaivahanketta[15] sekä globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaa koskevaa lippulaivahanketta[16]. Ohjelmalla tuetaan myös sisämarkkinoiden toimenpidepakettia[17]. Unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamista koskien ohjelmalla tuetaan veropetosten yhteisiä torjuntatoimia. 2011/0341/b (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114, 197 ja 212 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[18], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Veroalaa koskevalla monivuotisella toimintaohjelmalla, joka oli voimassa ennen vuotta 2014, on helpotettu ja vahvistettu huomattavasti veroviranomaisten keskinäistä yhteistyötä unionin alueella. Osallistujamaiden verohallinnot ovat tunnustaneet tämän ohjelman lisäarvon[19]. Seuraavan vuosikymmenen todettuihin haasteisiin ei voida tarttua, jollei jäsenvaltioita kannusteta katsomaan oman hallintoalueensa rajoja pidemmälle ja tekemään tiivistä yhteistyötä 26 muun jäsenvaltion kanssa. Fiscalis 2020 -ohjelma, jonka täytäntöönpanijana toimii komissio, tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen tällaisten yhteistyötoimien toteuttamiseksi, mikä on kustannustehokkaampaa kuin se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. Tämän vuoksi toiminnan jatkuminen on syytä varmistaa perustamalla uusi samaa alaa koskeva ohjelma. (2) Ohjelman toimenpiteiden eli eurooppalaisten tietojärjestelmien, veroviranomaisten yhteisten toimien sekä yhteisten koulutusaloitteiden odotetaan osaltaan edistävän älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian[20] toteutumista. Ohjelma tarjoaa puitteet toimille, joilla pyritään veroviranomaisten toiminnan tehostamiseen, yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen, työllisyyden lisäämiseen sekä unionin taloudellisten etujen suojaamiseen, ja näin ohjelmalla lujitetaan aktiivisesti verotusjärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla. (3) Fiscalis 2020 -ohjelman soveltamisala olisi mukautettava nykyisiin tarpeisiin, jolloin siitä olisi mahdollista tukea toimia, jotka liittyvät kaikkiin unionin tasalla yhdenmukaistettuihin veroihin ja veroalaa koskevaan unionin lainsäädäntöön. Sen vuoksi ohjelma ei saisi kattaa ainoastaan unionin tasolla yhdenmukaistettuja veroja vaan sen olisi katettava myös muut unionin verolainsäädännön soveltamisalaan kuuluvat verot, joita tarkoitetaan keskinäisestä avunannosta veroihin, maksuihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä 16 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa neuvoston direktiivissä 2010/24/EU[21]. (4) Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessien tukemiseksi ohjelmaan voivat tiettyjen ehtojen täyttyessä osallistua myös liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan naapuruuspolitiikan[22] kumppanimaat. Maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvien keskinäisten yhteyksien vuoksi ohjelmassa varataan edelleen mahdollisuus ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Ulkopuolisia asiantuntijoita voivat olla tietyissä toimissa esimerkiksi valtion viranomaisten edustajat, talouden toimijat ja niiden järjestöt tai kansainvälisten järjestöjen edustajat. (5) Ohjelman tavoitteissa otetaan huomioon ongelmat ja haasteet, joita veroalalla seuraavalla vuosikymmenellä esiintyy. Ohjelmaan olisi jatkossakin kuuluttava tärkeiden alojen tehtäviä, kuten unionin lainsäädännön yhdenmukainen täytäntöönpano, hallinnollinen yhteistyö, unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja veroviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantaminen. Havaittujen uusien haasteiden problematiikan vuoksi myös petostentorjunnalle, hallinnollisen rasituksen vähentämiselle sekä kolmansien maiden ja osapuolten kanssa harjoitettavan yhteistyön parantamiselle olisi annettava lisää painoarvoa. (6) Ennen vuotta 2014 voimassa olleessa ohjelmassa käytetyt välineet ovat osoittautuneet sopiviksi, minkä vuoksi niistä ei ole luovuttu. Koska operatiivisen yhteistyön on oltava jäsennellympää, ohjelmaan on lisätty uusia välineitä. Esimerkkejä näistä ovat unionin ja kansallisen tason asiantuntijoista koostuvat asiantuntijaryhmät, jotka huolehtivat yhdessä eräiden erityisalojen tehtävistä, ja julkishallinnon valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet, joilla annetaan erityistukea hallinnollisten valmiuksien kehittämistä tarvitseville maille. (7) Eurooppalaisilla tietojärjestelmillä on merkittävä tehtävä unionin verotusjärjestelmien lujittamisessa, minkä vuoksi niitä olisi jatkossakin rahoitettava ohjelmasta. Lisäksi olisi oltava mahdollisuus sisällyttää ohjelmaan uusia unionin lainsäädännön puitteissa perustettuja veroasioihin liittyviä tietojärjestelmiä. Eurooppalaisten tietojärjestelmien olisi tarvittaessa perustuttava jaettuihin kehittämismalleihin ja tietotekniikka-arkkitehtuuriin. (8) Globaalistumisen jatkuessa tehokas petostentorjunta edellyttää myös kansainvälistä ulottuvuutta. Sen vuoksi unionin olisi hyödyllistä voida tehdä kehittyneiden kolmansien maiden kanssa sopimuksia eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulle kuuluvien osien käytöstä, jotta voitaisiin tukea tällaisten maiden ja jäsenvaltioiden välistä turvallista tietojenvaihtoa veroalan kahdenvälisten sopimusten puitteissa. (9) Ohjelmassa olisi lisättävä myös inhimillisiä valmiuksia yhteisellä koulutuksella. Veroviranomaisten on kehitettävä ja saatettava ajan tasalle unionin tarpeiden palvelemisessa tarvittavia tietojaan ja taitojaan. Ohjelmalla olisi vahvistettava inhimillisiä valmiuksia tukemalla entistä enemmän veroviranomaisille ja talouden toimijoille annettavaa koulutusta. Tätä varten nykyistä unionin yhteistä koulutusohjelmaa, joka perustuu suurelta osin keskitetyn verkko-oppimisen kehittämiseen, olisi laajennettava monipuoliseksi koulutusta tarjoavaksi unionin tukiohjelmaksi. (10) Ohjelman keston olisi oltava seitsemän vuotta, jotta kesto voidaan mukauttaa vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta xxx annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o xxx[23] mainitun monivuotisen rahoituskehyksen keston mukaiseksi. (11) Koko ohjelman keston ajaksi olisi vahvistettava rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarvioasioissa tehtävää yhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä XX päivänä YY-kuuta 201Z tehdyn toimielinten sopimuksen [17] kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (12) Komission vuoden 2010 talousarviokatsausta koskevassa tiedonannossaan[24] antaman rahoitusohjelmien yhtenäisyyttä ja yksinkertaistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resursseja olisi jaettava muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat yhteisiä useille rahoitusvälineille. Kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista. (13) Tämän asetuksen rahoituksen toteuttamisen kannalta välttämättömät toimenpiteet olisi hyväksyttävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta xxx annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o xxx/20x sekä neuvoston asetuksen soveltamissäännöistä xxx annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o xxx/20xx mukaisesti (lisätään viittaukset uuteen varainhoitoasetukseen sekä soveltamissäännöistä annettuun asetukseen). (14) Unionin taloudellisia etuja olisi suojattava koko menosyklin ajan sopivilla toimenpiteillä, joita ovat esimerkiksi sääntöjenvastaisuuksien estäminen, jäljittäminen ja tutkiminen, menetettyjen, väärin maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä sekä tarvittaessa rangaistukset. (15) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[25] mukaisesti. (16) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa toimen eli verotusjärjestelmien toiminnan parantamiseksi sisämarkkinoilla tarkoitetun monivuotisen ohjelman perustamisen tavoitteita. Koska ne eivät kykene huolehtimaan riittävän tehokkaasti näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömästä yhteistyöstä ja koordinoinnista, voi unioni ottaa käyttöön SEU-sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisia toimia ja perustaa monivuotisen ohjelman. Samassa artiklassa säädetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämä asetus rajoittuu vain näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömiin toimiin. (17) Fiscalis 2020 -ohjelman komitean olisi avustettava komissiota ohjelman täytäntöönpanossa. (18) Jäsenvaltioissa tämän asetuksen mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten, valvonnassa suoritettavaa henkilötietojen käsittelyä säännellään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY. Komission tämän asetuksen mukaisesti ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa suorittamaa henkilötietojen käsittelyä säännellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001. Toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava direktiivissä 95/46/EY säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti, ja komission toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti. (19) Tällä asetuksella olisi korvattava sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2013) ja päätöksen N:o 2235/2002/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2007 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1482/2007/EY[26]. Mainittu päätös olisi siksi kumottava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku Yleiset säännökset 1 artikla Kohde 1. Perustetaan monivuotinen Fiscalis 2020 -toimintaohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tarkoituksena on parantaa verotusjärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla. 2. Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: (1) ’veroviranomaisilla’ verotusta koskevien säännösten soveltamisesta vastaavia viranomaisia; (2) ’ulkopuolisilla asiantuntijoilla’ (a) valtion viranomaisten edustajia myös maista, jotka eivät osallistu ohjelmaan 3 artiklan 2 kohdan 1 ja 2 alakohdan nojalla; (b) talouden toimijoita ja niiden järjestöjä; (c) kansainvälisten ja muiden järjestöjen edustajia. (3) ’verotuksella’ seuraavia veroja: (a) direktiivissä 2006/112/EY[27] tarkoitettu arvonlisävero; (b) direktiivissä 92/83/ETY[28] tarkoitetut alkoholin valmisteverot; (c) direktiivissä 2011/64/EU[29] tarkoitetut tupakkatuotteiden valmisteverot; (d) direktiivissä 2003/96/EY[30] tarkoitetut energiatuotteiden ja sähkön verot; (e) muut direktiivin 2010/24/EU[31] 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvat verot. 3 artikla Ohjelmaan osallistuminen 1. Osallistujamaita ovat jäsenvaltiot sekä 2 kohdassa lueteltujen ehtojen toteutuessa myös mainitussa kohdassa tarkoitetut maat. 2. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat: (1) liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, kunkin maan osalta puitesopimuksessa, assosiaationeuvostojen päätöksissä ja muissa vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti; (2) Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat, jos niiden asiaa koskeva lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä unionin lainsäädäntöä ja hallintomenetelmiä. Kyseiset kumppanimaat voivat osallistua ohjelmaan niiden säännösten mukaisesti, jotka määritellään sen jälkeen, kun näiden maiden kanssa on tehty niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevat puitesopimukset. 4 artikla Ohjelman toimiin osallistuminen Ulkopuoliset asiantuntijat voidaan kutsua ottamaan osaa ohjelmassa järjestettyihin valittuihin toimiin aina, kun tämä on 5 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeen. Komissio valitsee kyseiset asiantuntijat kyseisten toimien kannalta merkityksellisten taitojen, kokemusten ja tietämyksen perusteella. 5 artikla Yleis- ja erityistavoite 1. Ohjelman yleistavoitteena on sisämarkkinoiden lujittaminen tehokkaiden ja tuloksellisten verotusjärjestelmien avulla. 2. Ohjelman erityistavoitteena on parantaa verotusjärjestelmien toimintaa erityisesti osallistujamaiden, niiden veroviranomaisten, virkamiesten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden välisen yhteistyön avulla. 3. Näiden tavoitteiden saavuttamista mitataan seuraavien indikaattorien perusteella: (1) yhteisen tietoliikenneverkon saatavuus eurooppalaisten tietojärjestelmien näkökulmasta; (2) ohjelman toimiin osallistujilta ja ohjelman käyttäjiltä saatu palaute. 6 artikla Painopisteet Ohjelman painopisteet ovat seuraavat: (a) tuetaan unionin veroalan lainsäädännön valmistelua, johdonmukaista soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa; (b) torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa erityisesti tukemalla tehokasta ja tuloksellista hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa; (c) edistetään verohallintojen hallinnollisen rasituksen ja verovelvollisille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämistä; (d) pyritään tehostamaan verohallintoa erityisesti verolakien noudattamisen ja verohallintojen hallinnollisten valmiuksien suhteen; (e) tuetaan unionin veroalan lainsäädännön johdonmukaista soveltamista ja täytäntöönpanoa; (f) veropetosten ja veronkierron torjumiseksi tuetaan yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, muiden valtion viranomaisten, kolmansien maiden sekä talouden toimijoiden ja niiden järjestöjen kanssa erityisesti edistämällä tehokasta ja tuloksellista hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, lisäämällä verolakien noudattamista ja parantamalla verohallintoa. II luku Tukikelpoiset toimet 7 artikla Tukikelpoiset toimet Asetuksen 14 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa työohjelmassa säädettyjen ehtojen toteutuessa ohjelmasta annetaan taloudellista tukea seuraavanlaisille toimille: (a) Yhteiset toimet: (1) seminaarit ja työpajat; (2) yleensä rajallisesta määrästä maita koostuvat hankeryhmät, jotka toimivat rajoitetun ajan ja joiden työn päämääränä on ennakolta sovitun, tulokseltaan määritellyn tavoitteen toteutuminen; (3) kahden tai useamman osallistujamaan, joista ainakin yhden on oltava jäsenvaltio, järjestämät monenväliset valvontatoimet, yhteiset tarkastukset ja hallinnollista yhteistyötä koskevassa unionin lainsäädännössä säädetyt muut toimet, joiden tarkoituksena on valvoa koordinoidulla tavalla yhden tai useamman toisiinsa yhteydessä olevan verovelvollisen verotusta; (4) osallistujamaiden tai kolmannen maan järjestämät työvierailut, joiden tarkoituksena on antaa virkamiehille mahdollisuus hankkia asiantuntemusta tai tietoa veroasioista tai lisätä olemassa olevaa asiantuntemusta tai tietoa; kolmansien maiden järjestämissä työvierailuissa vain matkakulut ja oleskelukorvaukset (majoituskulut ja päivärahat) ovat ohjelmassa tukikelpoisia; (5) asiantuntijaryhmät, joilla tarkoitetaan jäsenneltyä, luonteeltaan väliaikaista tai pysyvää yhteistyön muotoa, jossa asiantuntemusta yhdistetään erityisalojen tehtävien tai operatiivisten toimien toteuttamista varten mahdollisesti verkkoyhteistyöpalveluiden, virka-avun sekä infrastruktuurin ja laitteiden avulla; (6) julkishallinnon valmiuksien kehittäminen ja tätä tukevat toimet; (7) tutkimukset; (8) tiedotushankkeet; (9) kaikki muut toimet, joilla tuetaan 5 artiklassa säädettyjä yleis- ja erityistavoitteita. (b) Tietoteknisten valmiuksien kehittäminen: liitteessä olevassa 1 kohdassa säädettyjen unionin osien ja unionin lainsäädännön nojalla perustettujen uusien eurooppalaisten tietojärjestelmien kehitystyö, ylläpitäminen, käyttäminen ja laadunvalvonta. (c) Inhimillisten valmiuksien kehittäminen: yhteiset koulutustoimet, joilla tuetaan veroasioihin liittyvien tarpeellisten ammatillisten tietojen ja taitojen hankkimista. 8 artikla Yhteisiä toimia koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset 1. Osallistujamaiden on varmistettava, että virkamiehillä, jotka nimetään osallistumaan yhteisiin toimiin, on tehtävään soveltuva profiili ja pätevyys. 2. Osallistujamaiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet yhteisten toimien täytäntöönpanoa varten erityisesti tiedottamalla näistä toimista ja varmistamalla, että aikaan saadut tuotokset hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla. 9 artikla Eurooppalaisia tietojärjestelmiä koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset 1. Komission ja osallistujamaiden on varmistettava, että liitteessä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja eurooppalaisia tietojärjestelmiä kehitetään, käytetään ja pidetään yllä asianmukaisesti. 2. Komissio koordinoi yhteistyössä osallistujamaiden kanssa sellaisia liitteessä olevassa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien ja infrastruktuurin unionin vastuulla olevien osien ja muiden osien luomiseen ja toimintaan liittyviä näkökohtia, jotka ovat tarpeen niiden toimivuuden, yhteenliitettävyyden ja jatkuvan parantamisen varmistamiseksi. 3. Kun muut kuin osallistujamaat käyttävät liitteessä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuja eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulle kuuluvia osia, kyseisten maiden kanssa on tehtävä teknistä yhteistyötä koskeva sopimus SEUT-sopimuksen 218 artiklan mukaisesti. 10 artikla Yhteistä koulutusta koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset 1. Osallistujamaiden on tarvittaessa sisällytettävä kansallisiin koulutusohjelmiinsa yhdessä kehitetyt koulutussisällöt, mukaan lukien verkko-oppimismoduulit, koulutusohjelmat ja yhteisesti sovitut koulutusta koskevat standardit. 2. Osallistujamaiden on varmistettava, että niiden virkamiehet saavat yhteisten ammatillisten taitojen ja tietojen omaksumiseksi tarvittavan koulutusohjelmien mukaisen perus- ja jatkokoulutuksen. 3. Osallistujamaiden on tarjottava ohjelmaan osallistumisen edellyttämän riittävän kielitaidon saavuttamiseksi tarvittavaa virkamiesten kielikoulutusta. III luku Rahoituskehys 11 artikla Rahoituskehys 1. Ohjelman toteuttamiseen tarkoitetut rahoituspuitteet vahvistetaan nykyhinnoissa 234 370 000 euroksi. 2. Ohjelmaan osoitetuilla määrärahoilla voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimintaan, mukaan luettuna Euroopan unionin poliittisista prioriteeteista tiedottaminen sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen tavoitteisiin, tiedonkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietotekniikkaverkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kulut, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnin yhteydessä. 12 artikla Tukimuodot 1. Komissio noudattaa varainhoitoasetusta ohjelman täytäntöönpanossa. 2. Asetuksen 7 artiklassa säädetyille toimille annettavan unionin taloudellisen tuen muodot ovat (1) avustukset; (2) julkiset hankintasopimukset; (3) asetuksen 4 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaaminen. 3. Avustusten rahoitusosuus voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joita ovat matka- ja majoituskulut, tapahtumien järjestämiseen liittyvät kulut sekä päivärahat. Tätä rahoitusosuutta sovelletaan kaikkiin tukikelpoisiin toimiin, paitsi asiantuntijaryhmiin. Tätä tukikelpoisten toimien luokkaa varten vahvistetaan vuotuisissa työohjelmissa sovellettava rahoitusosuus, kun kyseiset toimet edellyttävät avustusten myöntämistä. 13 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. 3. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja asetuksen (EY) N:o 1073/96 sekä komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[32] säännösten ja menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. IV luku Täytäntöönpanovalta 14 artikla Työohjelma Ohjelman täytäntöönpanemiseksi komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat, joissa vahvistetaan saavutettavat tavoitteet, ennakoidut tulokset, täytäntöönpanomenetelmä sekä ohjelmien kokonaismäärä. Niihin sisältyy lisäksi kuvaus rahoitettavista toimista, kullekin toimityypille alustavasti kohdennettava rahoitusosuus ja alustava toteutusaikataulu. Avustuksia varten työohjelmiin sisällytetään painopisteet, olennaiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 15 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. V luku Seuranta ja arviointi 16 artikla Ohjelman toimien seuranta Komissio seuraa ohjelman ja sen toimien toteutumista yhteistyössä osallistujamaiden kanssa valvoakseen toimien täytäntöönpanoa. 17 artikla Arviointi 1. Komissio huolehtii ohjelman väli- ja loppuarvioinneista 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta. Tulokset sisällytetään päätöksiin myöhempien ohjelmien mahdollisesta jatkamisesta, muokkaamisesta tai lykkäämisestä. Arvioinnit suorittaa riippumaton ulkopuolinen arvioija. 2. Komissio laatii väliarviointikertomuksen, jossa tarkastellaan ohjelman toimien tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokkuutta sekä ohjelman eurooppalaista lisäarvoa. Kertomus on laadittava viimeistään vuoden 2018 puolivälissä. Kertomuksessa käsitellään lisäksi yksinkertaistamista, tavoitteiden tarkoituksenmukaisuuden säilymistä sekä sitä, miten ohjelmalla on edistetty unionin painopisteitä eli älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. 3. Komissio laatii loppuarviointikertomuksen 2 kohdassa tarkoitetuista seikoista ja ohjelman pitkäaikaisista vaikutuksista sekä vaikutusten kestävyydestä viimeistään vuoden 2021 lopussa. 4. Osallistujamaat toimittavat komission pyynnöstä kaikki komission väli- ja loppuarviointikertomusten laatimisen kannalta tarkoituksenmukaiset tiedot. VI luku Loppusäännökset 18 artikla Kumoaminen Kumotaan päätös N:o 1482/2007/EY 1 päivästä tammikuuta 2014. Mainitun päätöksen nojalla toteutettuihin toimiin liittyvät taloudelliset velvoitteet kuuluvat kuitenkin edelleen sen soveltamisalaan niiden päätökseen saattamiseen asti. 19 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Eurooppalaiset tietojärjestelmät ja niiden unionin vastuulla olevat osat 1. Eurooppalaiset tietojärjestelmät ovat seuraavat: (1) yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta (CCN/CSI – CNN2), CCN mail3 -postijärjestelmä, CSI Bridge, HTTP Bridge, CCN LDAP -vakioprotokolla ja siihen liittyvät välineet, CCN-verkkoportaali, CCN-seuranta; (2) tukijärjestelmät, erityisesti CCN:n sovelluksen konfigurointiväline, toiminnan raportointiväline ART2, verotuksen ja tulliliiton pääosaston sähköinen verkkohankkeiden hallintaväline TEMPO, palvelunhallintaväline SMT, käyttäjien hallintajärjestelmä UM, BPM-järjestelmä, käyttöastetta ilmaiseva ohjauspaneeli ja AvDB, tietotekniikkapalvelun hallintaportaali, hakemisto ja käyttäjäoikeuksien hallinta; (3) ohjelman tiedotus- ja viestintäalusta PICS; (4) arvonlisäveroon liittyvät järjestelmät, erityisesti alv-tietojen vaihtojärjestelmä VIES sekä alv:n palautusjärjestelmät, kuten VIES-aloitussovellus, VIES-valvontaväline, verotuksen tilastointijärjestelmä, VIES-järjestelmän WWW-palvelu, VIES-järjestelmän WWW-palvelun konfigurointiväline, VIESin ja alv:n palautuksen testausvälineet, alv:n numeroalgoritmit, sähköisten alv-lomakkeiden vaihto, sähköisten palvelujen alv-järjestelyt (VoeS), VoeS:n testausväline, sähköisten alv-lomakkeiden testausväline; (5) takaisinperintään liittyvät järjestelmät, erityisesti saatavien perinnässä käytettävät sähköiset lomakkeet sekä sähköiset täytäntöönpanon mahdollistavat yhdenmukaiset asiakirjat (UIPE) ja sähköiset yhdenmukaiset tiedoksiantolomakkeet (UNF); (6) välittömiin veroihin liittyvät järjestelmät, erityisesti säästöjen verotusjärjestelmä, säästöjen verotusjärjestelmän testausväline, välittömien verojen sähköiset lomakkeet, WWW-verotunniste, direktiivin 2011/16/EU 8 artiklassa mainittuun tietojenvaihtoon liittyvät järjestelmät sekä niiden testausvälineet; (7) muut verotukseen liittyvät järjestelmät, erityisesti Euroopan verotietokanta TEDB; (8) valmisteverojärjestelmät, erityisesti valmisteverotietojen vaihtojärjestelmä SEED, valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmä EMCS, sähköiset MVS-lomakkeet ja testaussovellus TA; (9) muut keskitetyt järjestelmät, erityisesti verotusta koskeva tieto- ja viestintäjärjestelmä TIC, itse käytettävä testausjärjestelmä SSTS, verotukseen liittyvän tilastotiedon järjestelmä, sähköisten lomakkeiden keskitetty sovellus sekä valmisteverojen keskitetty palveluiden/hallinnoinnin tietojärjestelmä (CS/MISE). 2. Eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulle kuuluvat osat ovat seuraavat: (1) tietotekniset resurssit, kuten järjestelmiin kuuluvat laitteistot, ohjelmistot ja verkkoyhteydet, mukaan lukien niihin liittyvä tietoinfrastruktuuri; (2) järjestelmien laatimisen, ylläpitämisen, kehittämisen ja käytön tukemiselle välttämättömät tietotekniset palvelut; (3) kaikki muut osat, jotka komissio tehokkuuden, turvallisuuden ja järkeistämisen vuoksi katsoo olevan osallistujamaille yhteisiä. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin verotusta kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Fiscalis 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1482/2007/EY kumoamisesta. 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[33] 1405 Veropolitiikka 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[34]. X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ehdotetulla ohjelmalla edistetään osaltaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian[35] toteutumista 1) vahvistamalla sisämarkkinoiden toimintaa, 2) muodostamalla kehys julkisen sektorin tuottavuutta edistävien hankkeiden tukemiselle ja 3) nopeuttamalla kansallisten ja eurooppalaisten verohallintojen teknistä kehitystä ja innovaatioita. Ohjelmalla tuetaan erityisesti Euroopan digitaalistrategian lippulaivahanketta[36], innovaatiounionin lippulaivahanketta[37] sekä globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaa koskevaa lippulaivahanketta[38]. Ohjelmalla tuetaan kansallista verohallintoa, jotta se voi kehittyä täysimittaiseksi sähköisen verohallinnon toimijaksi, ja samalla ohjelmalla vähennetään osaltaan verovelvollisille koituvaa hallinnollista rasitusta unionin verotuslainsäädännön täytäntöönpanon järkeistämisen avulla. Ohjelmalla tuetaan myös sisämarkkinoiden toimenpidepakettia[39] erityisesti eräiden tässä säädöksessä korostettujen veropolitiikan ja verovelvollisille aiheutuvaa rasitusta koskevien avainalueiden osalta. Kun sellaiset politiikkaa koskevat tulevat aloitteet, joita ohjelma tukee ja joiden täytäntöönpanossa siitä on apua, kuten ehdotettu energiaverodirektiivi, uusi alv-strategia sekä yrityksille ja kansalaisten rajatylittävien veroesteiden poistamiseen vaikuttaville tahoille tarkoitettu yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja, on hyväksytty, ne edistävät huomattavasti sisämarkkinoiden toimenpidepaketin tavoitteiden saavuttamista. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoitteet sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Toimintoperusteisen budjetointijärjestelmän toiminto, jota ohjelma koskee, on veropolitiikka (1405). Ohjelman erityistavoite on seuraava: parantaa verotusjärjestelmien toimintaa osallistujamaiden, niiden veroviranomaisten, virkamiesten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden välisen yhteistyön avulla. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Ehdotetulla ohjelmalla pyritään parantamaan verohallintojen välistä yhteistyötä ja tuottamaan mekanismeja ja keinoja, joilla yhteistyötä voidaan parantaa, sekä tarjoamaan näiden tavoitteiden saavuttamisessa tarvittavaa rahoitusta. Kun komissio on pannut ohjelman täytäntöön, sillä ei sellaisenaan lisätä kansallisten verojärjestelmien yhdenmukaisuutta. Ohjelman avulla voidaan kuitenkin vähentää 27 erilaisen verojärjestelmän olemassaoloon liittyviä kielteisiä vaikutuksia, kuten kilpailun vääristymistä, hallinnoille ja yrityksille koituvaa hallinnollista rasitusta ja edullisimman verokohtelun etsimistä. Ehdotettu toimenpide on siis selvä sisämarkkinoiden liitännäistoimi, jonka avulla sisämarkkinoiden eri verotusjärjestelmien toimintaa voidaan parantaa. Vaikka jäsenvaltioiden tehtävänä on huolehtia kansallisten verotusjärjestelmien toiminnasta, ehdotuksen vaikutusten arvioinnissa nimettyjen haasteiden perusteella on ilmeistä, että veroviranomaisten välistä hallinnollista yhteistyötä tarvitaan jopa nykyistäkin laajemmassa mittakaavassa. EU:n laajuisen yhteistyön avulla veroviranomaiset voivat saada synergiaetuja, välttää kaksinkertaisia toimia ja vaihtaa hyviä toimintatapoja kaikilla verotukseen liittyvillä aloilla, kuten liiketoiminnan suunnittelussa, tietotekniikka-alalla ja kansainvälisen yhteistyön alalla. Nykyisestä Fiscalis 2013 -ohjelmasta saatu tuki veroalan yhteistyölle on osoittanut hyödyllisyytensä. Kokemus on arvokas, kun pyritään vastaamaan tulevaisuuden haasteisiin, joita ovat erityisesti vanhentunut tekninen arkkitehtuuri, hankaluudet operatiivisen tason erityistehtäviin liittyvässä yhteistyössä, veroviranomaisten toimien tukemiseen tarkoitetun rahoituksen epätasa-arvoisuus sekä hankaluudet veroviranomaisten tärkeimpien intressitahojen välisen rakenteellisen yhteistyön aikaansaamisessa. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Ohjelman toimia seurataan, jotta voidaan varmistaa, että ohjelman täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä ja menettelyjä on sovellettu oikein, sekä todentaa ohjelman onnistuminen tavoitteidensa täyttämisessä. Ohjelmalle perustetaan seurantakehys, johon kuuluu muun muassa toimenpidelogiikka, mittausmenetelmiä, kattava joukko indikaattoreita, tiedonkeruusuunnitelma, selkeä ja jäsennelty raportointi- ja seurantaprosessi sekä väli- ja loppuarvioinnit. Ohjelman toimivuutta mitataan johdonmukaisilla suorituskyky-, vaikutus-, tulos- ja tuotosindikaattoreilla, jotka ovat yhteydessä ohjelman yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin ja jotka yhdistävät ohjelman komission hallintosuunnitelmaan. Yksityiskohtainen luettelo vaikutus-, tulos- ja tuotosindikaattoreista on vaikutusten arvioinnissa. Verotuksen ja tulliliiton pääosasto on jo nimennyt joillekin ohjelman tuotoksille tavoitearvot. Muille tarkkojen lukumääräisten tavoitteiden asettaminen ei vielä tässä vaiheessa ole mahdollista. Näille tuotoksille verotuksen ja tulliliiton pääosasto määrittelee tavoitearvot ennen Fiscalis 2020 -ohjelman alkamista, ja ne esitellään ohjelmakomitealle hyväksyttäväksi vuotuista toimintaohjelmaa koskevan menettelyn puitteissa. Yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamista mitataan muun muassa yhteisen tietoliikenneverkon saatavuudella eurooppalaisten tietojärjestelmien näkökulmasta. Tavoitteeksi on asetettu 97 prosentin saatavuus. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ehdotuksella edistetään osaltaan Eurooppa 2020 -strategian toteutumista sekä useiden muiden unionin säädösten täytäntöönpanoa, kuten 1.4.1 kohdassa on selvitetty. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo On hyödyllisempää ryhtyä toimiin unionin tasolla kuin jokaisen 27 jäsenvaltion tasolla erikseen, kuten perustelujen 3.2 kohdassa on selvitetty. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Talouden näkökulmasta EU-tason toiminta on huomattavasti tehokkaampaa. Veroalan yhteistyön selkärankana on huolellisesti suojattu viestintäverkko, joka on ollut toiminnassa 1990-luvun alun ensimmäisistä veroyhteistyöohjelmista saakka. Verkko liittää yhteen kansalliset verohallinnot noin 5 000 yhteyspisteen[40] kautta. Tällä yhteisellä tietotekniikkaverkolla varmistetaan, että mitä hyvänsä tietoja vaihtaakseen kunkin kansallisen hallinnon tarvitsee ottaa yhteyttä vain kerran tähän yhteiseen infrastruktuuriin. Ilman tällaista infrastruktuuria jäsenvaltioiden verohallintojen olisi sen sijaan tehtävä 26 yhteydenottoa kaikkien muiden jäsenvaltion kansallisiin järjestelmiin. Ohjelman muita kulmakiviä ovat toimet, joilla veroalan virkamiehiä saatetaan yhteen vaihtamaan parhaita toimintatapoja, oppimaan toisiltaan, pohtimaan ongelmaa tai vaikkapa laatimaan ohjeita. Jos jäsenvaltioiden olisi toistensa kokemuksista oppimista varten täytynyt kehittää omat toimensa ohjelman tarjoamien puitteiden ulkopuolella, ne olisivat kaikki kehittäneet omanlaisensa välineet ja työskentelytavat. Toimien välillä ei olisi syntynyt synergiaetuja, eikä yhteisiä toimia olisi otettu käyttöön järjestelmällisesti kaikkien 27 jäsenvaltion tasolla. Onkin huomattavasti tehokkaampaa, että komissio toimii ohjelman tuella toiminnan välittäjänä osallistujamaiden välillä. Ohjelmalla saavutetaan myös vähemmän konkreettista lisäarvoa. Ohjelmalla on onnistuttu luomaan tunnetta yhteisten etujen ajamisesta, rakennettu keskinäistä luottamusta ja saatu aikaan yhteistyöhenkeä veroalalla sekä jäsenvaltioiden kesken että jäsenvaltioiden ja komission välillä. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Fiscalis 2020- ja Tulli 2020 -ohjelmien hallinnointi yhdenmukaistetaan mahdollisuuksien mukaan. Ohjelmilla on yhteinen verkko eurooppalaisten tietotekniikkajärjestelmien täytäntöönpanoa varten, yhteinen alusta verkossa tehtävää yhteistyötä varten (PICS) ja yhteinen toimintojen raportointiväline (ART2). Molemmissa ohjelmissa niin ikään sovelletaan samoja menetelmiä inhimillisten valmiuksien kehittämiseen. Sisäasioiden pääosaston kahden ohjelman, rikosten ennaltaehkäisyä ja torjuntaa käsittelevän ohjelman (ISEC) sekä terrorismin ja muiden turvallisuuteen liittyvien riskien ennaltaehkäisyä ja torjuntavalmiutta ja niiden seurausten hallintaa käsittelevän ohjelman (CIPS) väliarvioinnissa[41] todetaan, että Tulli 2013- ja Fiscalis 2013 -ohjelmien hallintomalli tarjoaa erittäin lupaavan mahdollisuuden ISEC- ja CIPS-ohjelmien hallinnoinnin parantamista varten, sillä hallintomallilla voidaan vastata operatiivisiin tarpeisiin ripeästi ja joustavasti. Euroopan laajuisten tietotekniikkajärjestelmien selkäranka on CCN/CSI-verkko, jota myös OLAF käyttää sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia koskevien tietojen vaihtamiseen ja tallentamiseen. Näin molemmat pääosastot saavat mittakaavaetua. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – X Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2023 (vuosina 2021–2023 vain maksumäärärahoja) ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[42] X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti. ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty ¨ toimeenpanovirastoille ¨ yhteisöjen perustamille elimille[43] ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: / 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Ohjelman toimien seurannan tarkoituksena on varmistaa, että ohjelman täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä ja menettelyjä on sovellettu asianmukaisesti (tarkastustoiminto). Yhteisiä toimia koskevia esityksiä seurataan pysyvästi verkkotietokannan eli toiminnan raportointivälineen (Activity Reporting Tool, ART2) avulla. Tietokantaan on tallennettu esitykset ja niitä vastaavat toimet. Samalla välineellä voivat myös ohjelmasta myönnettyjen avustusten saajat eli jäsenvaltioiden verohallinnot raportoida internetin kautta menot, joita avustuksesta on rahoitettu yhteisiin toimiin osallistumista varten. Jäsenvaltiot lähettävät komissiolle vuosittain rahoituskertomuksen ART2:n avulla. Hankintamenettelyjen kautta rahoitettavaan tietoteknisten valmiuksien ja koulutusvalmiuksien kehittämistoimintaan sovelletaan tavanomaisia raportointi- ja seurantasäännöksiä. Ohjelmasta tehdään kaksi arviointia. Väliarvioinnin tulokset saadaan vuoden 2018 puoliväliin mennessä ja ohjelman loppuarvioinnin tulokset vuoden 2021 lopulla. Ohjelman pääasiallisina edunsaajina jäsenvaltiot huolehtivat suuresta osasta tiedonkeruuta tuottamalla tietoa joko yksittäisistä välineistä (pääasiassa ART2:n välityksellä) tai ohjelman laajemmasta vaikutuksesta (joko osallistumalla tunnettuuden mittaushankkeisiin tai julkaisemalla kertomuksia). Tähän asti nykyisten ohjelmien arvioinnit on suunnattu pääasiassa ohjelman tärkeimmille intressitahoille eli veroviranomaisille ja niiden asiantuntijoille, jotka ovat ohjelman kohderyhmää. On kuitenkin tärkeää kuulla myös ohjelman ulkopuolisia intressitahoja (esimerkiksi talouden toimijoita) ja saada selville, millaisia vaikutuksia ohjelmalla on ollut heihin ja missä määrin esimerkiksi verohallintojen välisestä kohentuneesta yhteistyöstä on ollut heille hyötyä. Tämän vuoksi tämä epäsuoria vaikutuksia koskeva ulottuvuus on päätetty ottaa jatkossa mukaan ohjelman arviointiin. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Avustusten täytäntöönpanon mahdolliset riskit liittyvät seuraaviin seikkoihin: – Jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden muodostaman yhteenliittymän kanssa solmitun avustussopimuksen virheellinen täytäntöönpano. Riskitasoa pidetään vähäisenä, sillä avustusten saajat kuuluvat osallistujamaiden julkishallintoon. – Jäsenvaltiot ilmoittavat kuluja toimista, joita ei hyväksytä ohjelmassa. – Jäsenvaltiot ilmoittavat samat kulut kahdesti. Sopimusten täytäntöönpanon mahdolliset riskit liittyvät seuraaviin seikkoihin: – Hankintasääntöjä ei noudateta. – Korvauksen maksaminen tuloksesta, jota ei ole olemassakaan. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Sovellettavan valvontastrategian keskeiset elementit ovat seuraavat: 1. Kaikille menoaloille yhteiset varainhoidon valvontatoimet: Sitoumusten ennakkovarmennus: Kaikki verotuksen ja tulliliiton pääosaston sitoumukset todentaa henkilöstö- ja rahoitusosaston päällikkö. Näin sidotuista varoista 100 % on ennakkovarmennuksen piirissä. Tällä menettelyllä voidaan varmistua rahaliikenteen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Maksujen ennakkovarmennus: Kaikki maksut varmennetaan ennakolta rahoitussäännösten ja vakiintuneiden menettelyjen mukaisesti. Huolellisesta valvonnasta vastaavat rahoituksen tarkastaja ja tulojen ja menojen hyväksyjä. Lisäksi kaikista menoluokista valitaan viikoittain satunnaisesti ainakin yksi maksu, jolle henkilöstö- ja rahoitusosaston päällikkö tekee perusteellisen ennakkovarmennuksen. Kattavuudelle ei aseteta tavoitetta, sillä tämän varmennuksen tarkoituksena on tarkastaa maksuja satunnaisesti ja todentaa, että kaikki maksut on käsitelty vaatimusten mukaisesti. Muut maksut käsitellään päivittäin voimassa olevia sääntöjä noudattaen. Edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vakuutukset: Kaikki edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät allekirjoittavat kyseisen vuoden toimintakertomusta tukevat vakuutukset. Nämä vakuutukset kattavat ohjelmassa toteutetut toimet. Edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät vakuuttavat, että talousarvion täytäntöönpanoon liittyvät toimet on hoidettu moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti, että käytössä olevilla hallinnointi- ja valvontajärjestelmillä on saatu tyydyttävä varmuus rahaliikenteen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta ja että näihin toimiin liittyvät riskit on tunnistettu ja ilmoitettu ja että niiden lieventämiseksi on ryhdytty toimeen. 2. Hankintasopimuksia koskevat lisätarkastukset: Sovelletaan varainhoitoasetuksissa määriteltyjä valvontamenetelmiä. Hankintasopimuksia laadittaessa sovelletaan aina komission yksiköiden vakiintuneita maksunvarmennusmenettelyjä ja kiinnitetään huomiota sopimusvelvoitteisiin sekä moitteettomaan varainhoitoon ja yleiseen hallintoon. Kaikissa komission ja edunsaajien välillä tehdyissä sopimuksissa mainitaan petoksentorjuntakeinot (valvonta, raportointi jne.). Jokaisen yksittäisen sopimuksen perustana ovat laaditut yksityiskohtaiset ohjesäännöt. Hyväksymismenettelyssä noudatetaan ehdottomasti verotuksen ja tulliliiton pääosaston TEMPO-menetelmää: tulokset käydään läpi, niitä muutetaan tarvittaessa ja lopuksi ne hyväksytään (tai hylätään) erikseen. Yhtään laskua ei makseta ilman hyväksymiskirjettä. Tilaamista ja tulosten hyväksymistä koskeva menettely kattaa myös varainhoidon. Kukin omaisuuserä tilataan ja hyväksytään, minkä jälkeen se koodataan Euroopan komission kattavaan tietotekniseen välineeseen (ABAC assets -sovellus) hankinta-arvoisena. Poistot lasketaan automaattisesti komission kirjanpitosääntöjen perusteella. Hankintojen tekninen todentaminen Verotuksen ja tulliliiton pääosasto tarkistaa tulokset ja valvoo toimeksisaajien toimintaa ja niiden tuottamia palveluja. Pääosasto tekee toimeksisaajilleen myös säännöllisiä turvallisuus- ja laaduntarkastuksia. Laaduntarkastuksilla todennetaan, vastaavatko toimeksisaajien menettelyt tosiasiassa niiden laatusuunnitelmissa määriteltyjä sääntöjä ja menettelyjä. Turvallisuustarkastuksissa keskitytään yksittäisiin prosesseihin, menettelyihin ja järjestelyihin. Operatiivisen ja taloudellisen puolen hallinnollinen jälkivalvonta Kunkin sopimuksen päättyessä niin operatiivisten kuin varainhoidosta vastaavien yksiköiden koko asiakirja-aineisto tarkastetaan ennen käsittelyn virallista päättämistä. 3. Avustuksia koskevat lisätarkastukset Ohjelman edunsaajien (jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden verohallinnot) allekirjoittamassa avustussopimuksessa määritellään ehdot, joita sovelletaan avustukseen kuuluvien toimien rahoittamiseen. Sopimuksessa on myös valvontamenetelmiä koskeva kohta. Kaikki ohjelmaan osallistuvat hallinnot ovat sitoutuneet kunnioittamaan kuluasioissa komission rahoitusta ja hallintoa koskevia sääntöjä. Toimet, joihin osallistumista edunsaajat voivat rahoittaa avustuksella, on lueteltu verkkotietokannassa (Activity Reporting Tool, ART2). Jäsenvaltiot ilmoittavat kulunsa samassa tietokannassa, jossa on useita virheiden syntymisen mahdollisuutta vähentäviä tarkistusmenetelmiä. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi ilmoittaa kuluja vain sellaisista toimista, joihin niitä on pyydetty osallistumaan, ja ilmoituksen voi tehdä vain kerran. Ilmoitusjärjestelmään sisäänrakennettujen tarkistusmenetelmien lisäksi verotuksen ja tulliliiton pääosasto tarkastaa paperiasiakirjoja ja tekee tarkastuksia paikan päällä otosperiaatteella. Tarkastukset tehdään jälkikäteen riskiperusteisen satunnaisotannan perusteella. Tällä valvontastrategialla pystytään pitämään edunsaajille aiheutuva hallinnollinen rasitus mahdollisimman vähäisenä ja osoitettuihin määrärahoihin sekä havaittuihin riskeihin nähden oikeasuhteisena. Yksinkertaistamistoimenpiteiden (esim. tosiasiallisten kustannusten korvaaminen kertakorvauksilla) vaikutus on todennäköisesti erittäin pieni säästöinä mitattuna. Tärkeimpinä hyötyinä ovat toiminnan tehostuminen sekä niin jäsenvaltioiden kuin komissionkin hallinnollisen rasituksen väheneminen. 4. Tarkastusten kustannukset ja hyödyt Valvontatoimien avulla verotuksen ja tulliliiton pääosasto voi riittävällä tavalla varmistua menojen laadusta ja sääntöjenmukaisuudesta ja vähentää sääntöjen noudattamatta jättämisestä aiheutuvaa riskiä. Arvioinnin tarkkuus on yhteisille toimille tasolla kolme[44] ja hankintasopimuksille tasolla neljä[45]. Edellä mainitun tarkastusstrategian toimien hyötynä on mahdollisten riskien väheneminen alle kahteen prosenttiin kokonaistalousarviosta, ja sillä tavoitetaan kaikki edunsaajat. Kaikki riskejä vielä tästä vähentävät lisätoimet aiheuttaisivat suhteettoman suuria kustannuksia, minkä vuoksi niitä ei suunnitella. Verotuksen ja tulliliiton pääosasto katsoo, että nykyisen ja ehdotetun ohjelman välillä ei tarkastusten näkökulmasta ole eroa, ja se soveltaa samaa tarkastusstrategiaa myös vuoden 2020 ohjelmaan. Edellä selostetun valvontastrategian täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset ovat vain 2,60 %[46] kokonaistalousarviosta, ja niiden odotetaan pysyvän samalla tasolla. Ohjelman valvontastrategian katsotaan tehokkaasti rajoittavan sääntöjen noudattamatta jättämisestä aiheutuvaa riskiä alle kahteen prosenttiin, ja sen katsotaan olevan ohjelmaan liittyviin riskeihin verrattuna oikeasuhteinen. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Kaikkien asetuksiin perustuvien valvontamekanismien soveltamisen lisäksi verotuksen ja tulliliiton pääosasto aikoo laatia komission uuden, 24. kesäkuuta 2011 hyväksytyn petostentorjuntastrategian (CAFS) mukaisen strategian, jolla varmistetaan muun muassa se, että pääosaston petostentorjuntaan liittyvät valvontatoimet ovat täysin CAFS:n mukaisia ja että sen petosriskin hallinnassa käytettävällä lähestymistavalla pystytään havaitsemaan alueita, joilla petosten riski on olemassa, ja reagoimaan asianmukaisesti. Tarvittaessa luodaan verkostoitumisryhmiä ja sopivia tietoteknisiä välineitä Fiscalis 2020 -ohjelmaan liittyvien petostapausten tutkimista varten. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi………………………...……….] || JM/EI-JM[47] || EFTA-mailta[48] || ehdokasmailta[49] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || || || || || || · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi……………………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || JM || EI || KYLLÄ || EI || EI 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – Hallintomenot || EI-JM || EI || EI || EI || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin[50] 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin Menot, jotka liittyvät uuden eurooppalaisen tietotekniikkajärjestelmän mahdolliseen käyttöönottoon, jos finanssitransaktioveroa koskevan ehdotuksen täytäntöönpano tällaista edellyttää, eivät sisälly Fiscalis 2020 -ohjelman talousarvioon, koska finanssitransaktioveroa koskeva ehdotus on vielä alkuvaiheessaan. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 1 || Älykäs ja osallistava kasvu PÄÄOSASTO: Verotus ja tulliliitto || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021–2023 || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || Sitoumukset || (1a) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Maksut || (2a) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Verotuksen ja tulliliiton PO:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1(a)+3 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Maksut || =2+2(a)+3 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Maksut || (5) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Maksut || =5+ 6 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || Hallintomenot milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ PÄÄOSASTO: Verotus ja tulliliitto ||  Henkilöresurssit || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811  Muut hallintomenot || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Verotuksen ja tulliliiton-PO YHTEENSÄ || || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021–2023 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 38,603 || 38,603 || 38,603 || 38,703 || 38,703 || 38,703 || 38,803 || || 270,721 Maksut || 14,620 || 29,609 || 32,940 || 35,300 || 35,345 || 35,355 || 35,390 || 52,162 || 270,721 Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – Ehdotus edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi[52] || Keskimäär. kustannukset || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten määrä || Kustannus || Tuotosten lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä Erityistavoite: parantaa verotusjärjestelmien toimintaa osallistujamaiden, niiden verohallinnon, virkamiesten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden välisen yhteistyön avulla. Tietoteknisten valmiuksien kehittäminen: || Tietotekniikkasopimusten määrä || || Noin 20 || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 164,150 Yhteiset toimet || Järjestettyjen tapahtumien määrä || || Noin 260 || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 59,850 Inhimillisten valmiuksien kehittäminen || Koulutusten määrä || || Vahvistetaan myöhemmin || 1,310 || || 1,310 || || 1,310 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,510 || || 9,670 || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || 33,310 || || 33,310 || || 33,310 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,510 || || 233,670 3.2.2. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.2.1. Tiivistelmä – Ehdotus edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811 Muut hallintomenot || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[53] || || || || || || || || Henkilöresurssit || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muut hallintomenot || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. YHTEENSÄ || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 3.2.2.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – Ehdotus edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) 14 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[54] 14 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, väliaikaiset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || - päätoimipaikassa[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - EU:n ulkop. edustustoissa || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Muu budjettikohta (mikä?) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. YHTEENSÄ || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ohjelman hallinnointiin liittyvät toimet suppeassa merkityksessä[57] sekä ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät toimet, kuten opinnot ja eurooppalaisten tietotekniikkajärjestelmien kehitystyö, ylläpitäminen ja käyttäminen Ulkopuolinen henkilöstö || Ohjelman täytäntöönpanoon liittyvien toimien, kuten opintojen ja eurooppalaisten tietotekniikkajärjestelmien kehitystyön, ylläpitämisen ja käyttämisen avustaminen 3.2.3. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – Ehdotus on vuoteen 2020 ulottuvan monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. 3.2.4. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – Ehdotuksen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. 3.2.5. Arvioidut vaikutukset tuloihin – Ehdotuksella on mahdollisesti rajallisia vaikutuksia tuloihin. Sovellettaessa (13 artiklassa) mainittuja seuraamuksia tulot otetaan EU:n talousarvioon yleisinä tuloina. [1] KOM(2011) 500 lopullinen, 29.6.2011, Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio. [2] KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia. [3] Fiscalis 2013 -ohjelman väliarviointi: Ks. http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf _ [4] DELOITTE, The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe (tulliliiton tuleva liiketoiminta-arkkitehtuuri sekä Euroopan verotusalueen yhteistyömalli). [5] Pöytäkirja yhdeksännestä Fiscalis-komitean kokouksesta 3.5.2011. [6] Tulli- ja verohallinnon yhteyspisteet yhteensä. [7] KOM(2012) 388 lopullinen. [8] Nimenä aiemmin Euroopan laajuiset tietojärjestelmät (Trans-European IT systems). [9] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13. [10] The Evaluation Partnership, Tulli 2013 -ohjelman väliarviointi, s. 72–80 RAMBOLL, Fiscalis 2013 -ohjelman väliarviointi, 268–305 kohta. [11] KOM(2011) 398 lopullinen, 29.6.2011. [12] KOM(2011) 706 lopullinen, 9.11.2011. [13] KOM(2010) 245 lopullinen/2, Euroopan digitaalistrategia. [14] KOM(2010) 546, 6.10.2010, Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni. [15] KOM(2010) 682, 23.11.2010, Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma. [16] KOM(2010) 614, Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Yhdennetty teollisuuspolitiikka. [17] KOM(2011) 0206 lopullinen. [18] EUVL C, , s.. [19] Viittaus loppu-/väliarviointiin (-arviointeihin). [20] KOM(2010) 2020. [21] EUVL L 84, 31.3.2010, s. 1. [22] KOM(2004) 373. [23] Täydennetään myöhemmin. [24] KOM(2010) 700. [25] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13. [26] EUVL L 330, 15.12.2007, s. 1. [27] EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1. [28] EYVL L 316, 31.10.1992, s. 21. [29] EUVL L 176, 5.7.2011, s. 24. [30] EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51. [31] EUVL L 84, 31.3.2010, s. 1. [32] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [33] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [34] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [35] KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia. [36] KOM(2010) 245 lopullinen/2, Euroopan digitaalistrategia. [37] KOM(2010) 546, 6.10.2010, Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni. [38] KOM(2010) 614, Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Yhdennetty teollisuuspolitiikka. [39] KOM(2011) 0206 lopullinen. [40] Tulli- ja verohallinnon yhteyspisteet yhteensä. [41] KOM(2005) 124, 6.4.2005; ohjelman talousarvio vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä on 745 miljoonaa euroa. [42] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [44] Tarkastustoimien tarkkuuden taso kolme: tarkastus, jossa viitataan täysin riippumattomiin vahvistaviin tietoihin. [45] Tarkastustoimien tarkkuuden taso neljä: tarkastus, jossa tarkastellaan menettelyn senhetkisessä vaiheessa käytössä olevia tausta-asiakirjoja ja viitataan niihin. [46] Kustannuksiin on sisällytetty tarkastuksia tekevän henkilöstön kokoaikaisten toimien määrä kerrottuna keskimääräisillä henkilöstökustannuksilla, ulkoisiin tarkastuksiin liittyvät menot ja ART-järjestelmän ylläpitämiseen liittyvät menot. [47] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [48] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [49] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [50] Menot on ilmaistu nykyhintoina. [51] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [52] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [53] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [54] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [55] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [56] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [57] Ohjelman hallinnointiin liittyviin toimiin (suppeassa merkityksessä) liittyvien virkojen määrä on rajoitettu 18:aan.