EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 13.4.2011 
SEK(2011) 483 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Liite asiakirjaan 
ehdotukseen Euroopan parlamentin ja  neuvoston asetukseksi__yhtenäisen 
patenttisuojan luomiseksi toteutettavasta tiiviimmästä yhteistyöstä_sekä__ehdotukseen 
neuvoston asetukseksi 
yhtenäisen patenttisuojan luomiseksi toteutettavasta tiiviimmästä yhteistyöstä 
käännösjärjestelyjen osalta 
{KOM(2011) 215 lopullinen} 
{SEK(2011) 482 lopullinen}  
 
FI 1   FI 1. JOHDANTO  
Patentit ovat tärkeässä asemassa innovoinnin avu lla aikaansaatavan ta louskasvun kannalta. 
Tutkimustyöhön (T&K) suunnatut in vestoinnit ovat 1,9 prosenttia  suhteessa EU:n BKT:hen1. 
Toimiva patenttijärjestelmä vaikuttaa olenna isesti siihen, edistävätkö T&K-investoinnit 
talouskasvua  
Euroopan tämänhetkinen patenttisuoja on kuite nkin pirstoutunut. Osaamiseen ja innovointiin 
perustuvan talouden kehittäminen yksilöi tiin yhdeksi painopisteistä Eurooppa 2020 
-strategiassa2 ja sisämarkkinoiden toimenpidepaketissa3. Molemmissa aloitteissa pyritään 
parantamaan yritysten innovoinnin reunaehtoja luomalla yhtenäinen patenttisuoja EU:n 
jäsenvaltioihin.  
Vaikka unionissa vallitsee laaja yksimielisyys  siitä, että yhtenäisen patenttisuojan 
puuttuminen asettaa eurooppalaiset yrit ykset epäedulliseen kilpailuasemaan, 
kilpailukykyneuvosto joutui vahvistamaan joulukuussa 2010 pidetyssä istunnossa4, että 
tällaisen suojan luominen koko EU:hun kohtuul lisen ajan kuluessa ei ollut mahdollista 
ylipääsemättömien vaikeuksien vuoksi. Tämän lausunnon jälkeen 12 jäsenvaltiota pyysi lupaa 
tiiviimpään yhteistyöhön yhtenäisen patenttisuoj an luomiseksi. Komissio esitti sittemmin 
neuvostolle ehdotuksen5 luvan antamisesta tiiviimpään yhteistyöhön, ja tämän seurauksena 
13 muuta jäsenvaltiota ilmoitti haluavansa  liittyä yhteistyöhön. Euroopan parlamentin 
annettua 15. helmikuuta 2011 suostumuksensa6 tiiviimmän yhteistyön aloittamiseen 
kilpailukykyneuvosto hyväksyi 10. maaliskuut a 2011 luvan antamista koskevan päätöksen7. 
Vaikutusten arvioinnissa on otettava huomioon luvan antamista koskevassa neuvoston 
päätöksessä vahvistetut edellytykset. Tässä vai kutusten arvioinnissa ei käsitellä yhdistettyä 
patenttioikeudenkäyntijärjestelmää, sillä aihetta työstetään parhaillaan ja siitä laaditaan 
erillinen säädös. Vaikutustenarviointilaut akunta antoi asiasta myönteisen lausunnon 
25. helmikuuta 2011. 
2. TAUSTA – EUROOPAN NYKYISET PATENTTIJÄRJESTELMÄT  
EU:ssa voi tällä hetkellä saada patenttis uojan joko jäsenvaltioiden kansallisista 
patenttivirastoista, jotk a myöntävät kansallisia patentteja, tai Euroopa n patenttivirastosta. 
Jos hakija päättää hakea eurooppapatenttia, hake mus käsitellään Euroopan patenttivirastossa 
Euroopan patenttisopimuksessa8 määrätyn menettelyn mukaisesti. Euroopan 
patenttisopimuksella otettiin käyttöön keskitetyt menettelyt, joita käytetään englannin-, 
ranskan- ja saksankielisten eurooppapatenttie n hakemisessa, tutkimisessa ja myöntämisessä. 
Patentti, joka on myönnetty ja julkaistu, ei ku itenkaan tule voimaan automaattisesti. Se on 
                                                 
1 Eurostat, tiedot vuodelta 2008. 
2 KOM(2010) 2020. 
3 KOM(2010) 608 lopullinen/2. 
4 Lehdistötiedote 17668/10. 
5 KOM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Luvan antamisesta tiiviimpään yhteistyöhön yhtenäisen patenttisuojan luomiseksi 10 päivänä 
maaliskuuta 2011 annettu neuvoston päätös 2011/167/EU (EUVL L 76, 22.3.2011, s. 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html   
 
FI 2   FI saatettava ensiksi voimaan valtioissa, joissa  patentinhaltija hakee patenttisuojaa. Tämä 
tarkoittaa, että eurooppapat entti on tavallaan muunnettava kansallisiksi patenteiksi. 
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Eurooppapatenttien hakemista, tutkimista ja myöntämistä koskeva menettely toimii hyvin, ja 
sitä kannatetaan laajasti Euroopan ja kolmans ien maiden patentinhakijoiden keskuudessa. 
Tätä standardoitua menettelyä täydennetään  kuitenkin patentin myöntämisen jälkeen 
pakollisella menettelyillä, jotka ovat monimutkai set, vaihtelevat ja aiheuttavat yrityksille 
tarpeettomia kustannuksia. Tässä vaikutuste n arvioinnissa tarkastellaan patenttien 
myöntämisen jälkeiseen patenttis uojaan liittyviä ongelmia ja mahdollisia ratkaisuja niihin. 
3.1. Ongelma 1: Patenttien korkeat kä ännös- ja julkaisukustannukset 
Eurooppapatenttien myöntämisen jä lkeen sovellettavat kansalliset 
voimaansaattamisvaatimukset kattavat patenttien kääntämisen, julkaisumaksut ja erilaiset 
muodolliset kirjaamisvaatimukset. Jos patentinha ltija jättää noudattamatta  yhtäkään kyseisistä 
vaatimuksista, eurooppapatentti katsotaan alusta  alkaen mitättömäksi kyseisessä valtiossa. 
Näiden kustannusten lisäksi on suoritettava patenttiasiamiesten veloittamat maksut. 
Vaikka voimaansaattamisvaa timuksia höllennettiin  joissakin jäsenvaltioissa Lontoon 
sopimuksen9 myötä, patentin voimaans aattamisesta kolmessa jäsenvalt iossa (Saksa, Ranska ja 
Yhdistynyt kuningaskunta) aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat 680 euroa ja 
13 jäsenvaltiossa 12 500 euroa, ja ne nousevat  yli 32 000 euroon, jos patentti saatetaan 
voimaan koko EU:ssa. On arvioitu, että EU :ssa nykyiset voimaansaa ttamiskustannukset ovat 
noin 193 miljoonaa euroa vuodessa. 
3.2. Ongelma 2: Erot patenttien ylläpidossa jäsenvaltioissa 
Patentinhaltijan on suoritettava vuosimaksut joka vuosi jokaisessa maassa, jossa patentti 
saatetaan voimaan. Jos patentinhaltija ei s uorita maksuja, patentti raukeaa ja muuttuu 
julkiseksi. Vuosimaksuissa on suuria er oja jäsenvaltioiden vä lillä. Kansallisessa 
lainsäädännössä on lisäksi monia lisäsäännöksiä , jotka vaikeuttavat ta rpeettomasti patenttien 
ylläpitoa useammassa jäsenvaltiossa. Maksuj en määräajat vaihtelevat, maksujen 
suorittaminen pankkisiirtona ei ole vieläk ään mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa, 
patenttiasiamiehen tapaaminen on pakollista joi ssakin maissa ja yhteydenpito kansallisiin 
patenttivirastoihin on usein mahdollista vain  paikallisella kielellä. Maksuihin liittyvän 
teknisen avun kokonaiskustannukset arvioida an 61–81,2 miljoonaksi euroksi kymmenen 
vuoden jakson aikana. 
3.3. Ongelma 3: Siirtojen, käyttölupien ja mu iden oikeuksien rekisteröintiin liittyvät 
hallinnolliset ongelmat 
Patentit voivat helpottaa kaupankä yntiä teknologiamarkkinoilla, si llä niitä voidaan ostaa ja 
myydä omistusoikeuksina tai – vi elä yleisemmin – niistä voidaan tehdä käyttölupasopimuksia. 
Siirrot ja oikeudet kirjataan niiden maiden kans allisiin patenttirekister eihin, joissa patentti 
saatetaan voimaan. Rekisteröinti edellyttää a mmattimaisen edustajan nimittämistä yli puoleen 
                                                 
9 Lokakuussa 2000 tehty sopimus Euroopan patenttisopimuksen 65 artiklan soveltamisesta (Lontoon 
sopimus), Euroopan patenttiviraston virallinen lehti 2001, 550. 
 
FI 3   FI jäsenvaltioista. Viidessä maassa voimassa olevan patentin siirron rekisteröinti voi maksaa 
2 000–2 500 euroa, minkä lisäksi on suoritettava jäsenvaltioiden veloittamat käsittelymaksut. 
Myös patenttirekisteriin toimitett avia asiakirjoja, todistuksia jn e. koskevissa vaatimuksissa on 
eroja. 
3.4. Seuraus:  EU:n laajuinen patenttisuoja on kallis 
Näiden ongelmien vuoksi kattavan patenttisuojan  saanti on Euroopassa niin kallista ja 
monimutkaista, että se on monien keksijöiden ja yritysten ulottumattomissa. Erityisesti pk-
yritykset päätyvät usein epäv irallisen suojan hankkimis een innovaatioilleen (ts. 
salassapitoon).  
Vaikka patentinhaltijat hakisiva t ja heille myönnettäisiin eurooppa patentit, patentit saatetaan 
yleensä voimaan vain muutamassa maassa patentinhaltijoiden valinnan mukaan. Tällä 
hetkellä eurooppapatentti saatetaan voimaan  keskimäärin viidessä jäsenvaltiossa.10 Niiden 
maiden lukumäärä, joissa patentit saatetaan  voimaan, on jopa vähentynyt 15 viime vuoden 
aikana.11 Lisäksi patenttien ylläpitoon sekä oikeuksien ja käyttölupien rekisteröintiin liittyvät 
hallinnolliset rasitteet ja ongelmat aiheuttavat keksijöille ja yrityksil le, myös patenttitiedon 
hakijoille, tarpeettomia kustannuksia. 
Patenttisuojan pirstoutuneisuus  vaikeuttaa myös patenttioike uksien noudattamisen valvontaa. 
Kun tavarat saapuvat EU:hun sellaisen jäsenvalti on kautta, jossa paten tti ei ole voimassa, 
patentinhaltija ei välttämättä voi  tukeutua EU:n tullikoodeksiin12, jotta tavarat, joiden 
epäillään rikkovan patentti a, takavarikoitaisiin.  
Sisämarkkinoiden toimintaan kohdistuu merkittäv iä epäsuotuisia vaikut uksia edellä kuvaillun 
tilanteen vuoksi. Sen lisäksi, että se edistä ä markkinoiden pirstoutuneisuutta, se vaikuttaa 
kielteisesti myös eurooppalaisten yrityst en innovointiin, kas vuun ja kilpailukykyyn.  
4. TOISSIJAISUUSPERIAATE  
SEUT-sopimuksen 118 artiklassa määrätään eurooppalaisten teol lis- ja tekijänoikeuksien 
luomisesta yhdenmukaisen suojan tarjoamiseksi koko EU:ssa sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin 
sovellettavista kielijärjestelyi stä. Edellä käsiteltyihin ongelmiin voidaan puuttua vain EU:n 
tason ratkaisulla, jonka seurauksena käännös- ja hallinnointivaatimuk sia höllennettäisiin 
tuntuvasti verrattuna nykyisiin järjestelyihin. Tilanteeseen on tarpeen puuttua EU-tasolla, sillä ilman EU:n oikeudellista välinettä jäsenvaltio t eivät voisi riittävissä määrin varmistaa 
patentteihin liittyviä oikeusvaikutuksia, jotk a ovat yhtenäiset useissa jäsenvaltioissa. 
Suhteellisuusperiaate ot ettiin huomioon eri vaih toehtojen arvioinnissa. 
5. T
AVOITTEET  
Ongelman määrittely huomioon ottaen tämän ehdotuksen yleistavoitteena on tehostaa 
sisämarkkinoiden toimintaa sekä vauhdittaa kas vua ja innovointia. Nämä tavoitteet voitaisiin 
                                                 
10 Study on the Cost of Patenting,  Roland Berger Market Research , elokuu 2004. 
11 Economic cost-benefit analysis of the Community patent , Bruno van Pottelsberghe, Danguy (2009)  
12 Neuvoston asetus (EY) N:o 1383/2003 (EUVL L 196, 2.8.2003, s. 7–14).   
 
FI 4   FI saavuttaa parantamalla pk-yritysten mahdollis uuksia saada patenttisuoja, laajentamalla 
patenttien voimaansaattamisten vaikutusalaa ja  levittämällä tietoa (erityistavoitteet). 
Edellä mainitut tavoitteet voidaan saavuttaa vain alentamalla patenttisuojan 
kokonaiskustannuksia (erityises ti käännös- ja julkais ukustannuksia) Euroopassa, 
yksinkertaistamalla patenttien ylläpitoa (uusimista) sekä helpottamalla siirtojen, käyttölupasopimusten ja muiden  oikeuksien rekisteröintiä.  
6. T
OIMENPIDEVAIHTOEHDOT JA ANALYYSI  
Toimintavaihtoehtojen arvioinn issa käytettiin seuraavia kr iteerejä: tehokkuus, kustannusten 
alentaminen, yksinkertaistaminen ja poliittinen  toteutettavuus. Jäsenv altiot, jotka pyysivät 
komissiota ehdottamaan tiiviimpää yhteistyötä yht enäisen patenttisuojan luomiseksi, ottivat 
esille myös yhteistyön laajuuden ja tavoitte et.. Nämä ennakkoedellytykset oli otettava 
huomioon eri vaihtoehtojen arvioinnissa.  
6.1. Vaihtoehto 1 (perusskenaario) – komissio ei toteuta toimia 
Tämän skenaarion mukaan Euroopan nykyinen pate nttijärjestelmä pysyisi muuttumattomana. 
Ainoa parannus voisi olla useampien jäsenv altioiden liittyminen Lontoon sopimukseen. 
Sopimukseen liittyminen on kuitenkin vapaaeh toista, ja lisäksi se vie kauan ja on 
monimutkaista. Perusskenaario on tehot on, sillä siinä ei puututtaisi nykyisen 
eurooppapatenttijärjestelmän puutteisiin. Se ei  mahdollistaisi kustannusten alentamista eikä 
menettelyiden yksinkertaistamista, sillä voimaa nsaattamiseen, uusimiseen ja rekisteröintiin 
liittyvät ongelmat jäisivät ratkaisematta. Tä mä vaihtoehto on myös vastoin komission ja 
neuvoston poliittista sitoutumis ta nykyisen patenttijärjestelmän ongelmien ratkaisemiseen. 
6.2. Vaihtoehto 2 – komissio ja tkaa yhdessä muiden toimielinten kanssa toimia 
27 jäsenvaltiota kattavan EU-patentin luomiseksi 
Tämän vaihtoehdon mukaan komissio – yhdessä neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa – 
jatkaisi toimia kaikki jäsenvaltiot kattavan EU-patentin luomiseksi. Toisin sanoen yhteisöpatenttia
13 ja kääntämistä koskevia järjestelyitä14 koskeviin komission ehdotuksiin 
perustuvia keskusteluja jatkettaisiin. Tämä vaihtoehto mahdollistaisi kaikkien tavoitteiden 
saavuttamisen. Kustannukset alenisivat tunt uvasti, sillä käännöskustannukset koko EU:ssa 
olisivat 680 euroa eikä patentin voimaan saattamisesta aiheutuisi lisäkustannuksia. 
Kokonaissäästöt voisivat olla 159 miljoonaa eu roa vuodessa. Vuosimaksujen suorittamiseen 
liittyvästä teknisestä avusta aiheutuvien kustannusten poistuminen voisi mahdollistaa 49–65,2 miljoonan euron säästöt kymmenen vuoden jakson aikana. Koska vuosimaksujen suorittamista ja hallinnointia se kä patenttien ja niihin liitt yvien oikeuksien rekisteröintiä 
hallinnoitaisiin keskitetysti, tä mä vaihtoehto yksinkertaistaisi  menettelyitä huomattavasti. 
Tämä vaihtoehto ei ole kuite nkaan poliittisesti to teutettavissa, sillä neuvosto on pyrkinyt 
useaan otteeseen pääsemään yksimieliseen sopimukseen välttämättömistä käännösjärjestelyistä siin ä kuitenkaan onnistumatta. 
                                                
 
13 KOM(2000) 412. 
14 KOM(2010) 350. 
 
FI 5   FI 6.3. Vaihtoehto 3 – komissio esittää asetusehdotuksia tiiviimmän yhteistyön 
toteuttamiseksi 
Tämän vaihtoehdon mukaan komissio esittäis i ehdotukset, jotka tarvitaan tiiviimmän 
yhteistyön toteuttamiseksi yhtenäisen patenttisuoj an alalla. Yhtenäinen patenttisuoja kattaisi 
ne 25 jäsenvaltiota, jotka ovat halukkaita os allistumaan tähän yhteistyöhön. Niiden osuus 
EU:n alueesta on 79 prosenttia ja kaikista jä tetyistä patenttihakemuksista yli 92 prosenttia. 
Yhtenäinen patenttisuoja perustuisi vapaaeh toisuuteen, ja sitä kä ytettäisiin rinnakkain 
nykyisen eurooppapatenttijärjestelm än ja nykyisten kansallisten pa tenttijärjestelmien kanssa. 
Patenttisuojan kustannukset ja ongelmat vähe nisivät huomattavasti. Tämä vaihtoehto 
hyödyttäisi yhtäläisesti kaikkia pa tentinhaltijoita riippumatta s iitä, asuvatko he tiiviimpään 
yhteistyön osallistuvissa mai ssa vai niiden ulkopuolella. 
Vaikka tämä vaihtoehto ei toisi kaikkia vaih toehtoon 2 liittyviä etuja, se olisi tehokas ja 
vaikuttaisi myönteisesti paten ttijärjestelmän käy ttäjiin Euroopassa. Euroopan patenttivirasto 
johtaisi keskitetysti pate nttien vuosimaksujen suorittamista ja hallinnointia sekä  patenttien ja 
niihin liittyvien oikeuksien rekisteröintiä osal listuvien jäsenvaltioiden alueella. Osallistuvien 
maiden ulkopuolella patentteja olisi hallinnoitava edelleen yksitellen. 
6.3.1.  Muunnelma 3.1 – komissio ehdottaa yhtenäisen patenttisuojan alalla 
käännösjärjestelyjä, jotka vastaavat se n 30. kesäkuuta 2010 tekemää ehdotusta 
Tämän muunnelman mukaan komissio ehdottais i yhtenäiseen patenttisuojaan sovellettavia 
käännösjärjestelyjä, jotka vastaavat se n ehdotusta EU-patenttiin liittyviksi 
käännösjärjestelyiksi. Patentinhaltija toimittaisi Euroopan patenttivirastolle 
patenttivaatimuksista käännöksen muilla kahdella patenttiviraston viralli sella kielellä. Muita 
käännöksiä ei vaadittaisi (lukuun ottamatta riita-asioita). Patenttien keskimääräiset 
kustannukset tiiviimmän yhteistyö n alueella olisivat 680 euroa. Koko EU:n kattavan 
patenttisuojan kustannukset voisiva t olla 15 prosenttia nykyisistä kustannuksista (jos mukana 
on 25 jäsenvaltiota). Kokonaissäästöt voisiva t olla 58,5 miljoonaa euroa vuodessa. Tämä 
muunnelma olisi kustannustehokas ja yksinkertaistai si menettelyjä merkittävästi, mutta se ei 
saanut taakseen riittävää t ukea neuvostossa. Tiiviimmän yhte istyön aloittamista pyytäneet 
jäsenvaltiot haluavat sisällytt ää täytäntöönpanoasetuksiin osia  puheenjohtajavaltio Belgian 
käännösjärjestelyehdotuksesta. Ehdotus neuvos ton päätösluonnokseksi tiiviimpää yhteistyötä 
koskevan luvan antamisesta sisä ltää jo monia tähän liittyviä keskeisiä seikkoja. Tämän vuoksi 
tämä vaihtoehto ei ole poliittisesti toteutettavissa. 
6.3.2.  Muunnelma 3.2 – komissio ehdottaa yhtenäisen patenttisuojan alalla 
käännösjärjestelyjä, jotka perustuv at sen 30. kesäkuuta 2010 tekemään 
ehdotukseen ja joissa otettaisiin huomioon neuvostossa keskustellun kompromissiehdotuksen ainekset 
Tämän muunnelman mukaan edellä mainittuja k äännösjärjestelyjä täyde nnettäisiin tietyillä 
seikoilla, jotka sisältyivät puheenjoht ajavaltio Belgian vuonna 2010 esittämään 
kompromissiehdotukseen, kuten jäsenvaltiot, jotka pyysivät  komissiolta tiiviimmän 
yhteistyön aloittamista koskevaa ehdotusta, pyysivät. Keskeise t kielelliset vaatimukset 
olisivat samat kuin Euroopan patenttisopimuks essa. Siirtymäkaudella sovellettaisiin lisäksi 
ylimääräisiä käännösvaatimuksia, jotka aiheutta isivat lisäkustannuksia patentinhaltijoille. 
Tämän vuoksi kääntämisestä aiheutuv at kokonaiskustannukset voivat vaihdella 
siirtymäkauden aikana noin 980 eurosta aina  2 380 euroon tiiviimmän yhteistyön alueella. 
Kun saataville tulee kork ealaatuisia konekäännöksiä, käännöskustannusten odotetaan 
 
FI 6   FI alenevan 680 euroon. Koko EU:n kattavan pa tenttisuojan kustannukset voisivat olla 20 
prosenttia nykyisistä kustannuksista (jos mu kana on 25 jäsenvaltiota). Kokonaissäästöt 
voisivat olla 50 miljoonaa euroa vuodessa. Tä män muunnelman voidaan odottaa saavan 
taakseen merkittävää poliittista tukea.  
7. VAIHTOEHTOJEN JA NIIDEN VAIKUTUSTEN VERTAILU  
Vaihtoehtojen vertailun perusteella vaihto ehto 2 saa korkeimmat pisteet tehokkuutta, 
kustannusten alenemisesta ja yksinkertaistamis ta koskevien kriteerien perusteella. Myös 
vaihtoehtoon 3 liittyy kuitenkin merkittäviä etuj a, ja se mahdollistaa merkittävät säästöt ja 
yksinkertaistaa menettelyjä merkittävästi sekä Eu roopasta että kolmansista maista tulevien 
käyttäjien kannalta. 
EU-patentin luominen (vaihtoehto 2) va ikuttaisi myönteisimmin sisämarkkinoihin, 
patenttitiedon käyttäjiin  ja kuluttajiin, sillä se merkitsisi koko sisämarkkinoiden yhdentymistä 
patenttisuojan alalla. Myös vaihtoehto 3 lisäi si kuitenkin yhdentymistä paitsi osallistuvien 
jäsenvaltioiden välillä, myös osallistuvien jäsenvaltioiden ja muiden maiden välillä. 
Tiiviimmän yhteistyön toteutuessa koko EU:n kattavan patenttisuojan hankinnasta aiheutuvat 
kokonaiskustannukset ja hankintaan liittyvät onge lmat vähenisivät merkittävästi. Tämän 
seurauksena entistä useampien keksijöiden voidaan odottaa hakevan patenttisuojaa myös 
niissä jäsenvaltioissa, jotka eivä t osallistu tiiviimpään yhteistyöhön.  
Yhdentymisen tiivistyminen vaikuttaa m yönteisesti kuluttajien mahdollisuuksiin saada 
tavaroita ja palveluja. Yhdentyneemmät markkinat tarjoavat paremmat mahdollisuudet 
maiden rajat ylittävään kauppaan ja helpot tavat väärennettyjen ta varoiden torjuntaa. 
Patenttien rekisteröinnin ja julkaisemisen hoita minen keskitetysti Euroopan patenttivirastossa 
helpottaisi tiedon levittämistä ja edistäisi innovointia.  
Patenttien helpompi ja edullisempi saatavuus  kasvattaa todennäköisesti innovatiivisten pk-
yritysten lukumäärää Euroopassa. Pk-yritykset  ovat keskeisessä asemassa työpaikkojen 
luonnissa: niiden osuus yksityisen sekt orin työpaikoista on kaksi kolmasosaa.15 Uusien 
yritysten lukumäärän kasvun voidaankin odot taa vaikuttavan myönt eisesti työpaikkojen 
luomiseen. 
Vaikka on ilmeistä, että EU-patentti olisi taloudelliselta kannalta tehokkain ratkaisu, 
kymmenen vuoden aikana käydyt neuvottelut ovat osoittaneet, että tämä  vaihtoehto ei ole 
poliittisesti toteutettavissa. Vaihtoehdon 3 arviointi osoittaa, että myös se toisi erittäin 
merkittäviä etuja. Vaikka muunnelman 3.1 mukaiset käännösjärjestelyt olisivat 
kustannustehokkaimmat, muunnelma 3.2 saisi t odennäköisesti osakseen laajimman 
kannatuksen tiiviimpään yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden keskuudessa. Sen vuoksi vaihtoehto 3 yhdessä muunnelman 3.2 kan ssa on parhaaksi arvioitu vaihtoehto. 
8. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio tarkastelee lainsäädännön sovelt amista uudelleen viid en vuoden kuluttua sen 
soveltamisen aloittamisesta kiin nittäen erityishuomiota siirty mäkauden käännösjärjestelyihin. 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm   
 
FI 7   FI Komissio seuraa vuosittain myös innovointito iminnan olosuhteisiin sekä patenttien 
lukumäärään ja kustannuksiin liittyvien indeksien kehittymistä.