Alueiden komitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa" CdR 115/96



Virallinen lehti nro C 182 , 24/06/1996 s. 0015



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa" (96/C 182/04) Alueiden komitea hyväksyi maaliskuun 20. ja 21. päivänä 1996 pitämässään 12. täysistunnossaan (maaliskuun 21. päivän kokouksessa) lausunnon "Valkoinen kirja koulutuksesta: Opettaminen ja oppiminen kohti kognitiivista yhteiskuntaa". ALUEIDEN KOMITEA, joka: ottaa huomioon komission joulukuun 21. päivänä 1995 tekemän päätöksen alueiden komitean lausunnon pyytämisestä, ottaa huomioon alueiden komitean 18. heinäkuuta 1995 tekemän päätöksen lausunnon valmistelun antamisesta valiokunta 6:n "Koulutus" tehtäväksi, ottaa huomioon Euroopan komission valkoisen KOM(95) 590 lopull., ottaa huomioon valiokunta 6:n helmikuun 9. päivänä 1996 hyväksymän lausunnon (CdR 439/95 fin), jonka esittelijöinä toimivat Irma Peiponen ja Margareta Wallin-Johansson, hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto Alueiden komitea, joka: 1.1. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan; 1.2. ottaa huomioon Valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä sekä alueiden komitean aiheesta antaman lausunnon (CdR 171/94) (); 1.3. ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen Euroopan elinikäisen oppimisen vuodesta () sekä alueiden komitean aiheesta antaman lausunnon (CdR 244/94) (); 1.4. ottaa huomioon komission tiedonannon koulutuksen teknologisista, teollisista ja yhteiskunnallisista haasteista: ensimmäisiä ajatuksia ja alueiden komitean aiheesta antaman lausunnon (CdR 299/95) (); 1.5. ottaa huomioon alueiden komitean antaman lausunnon paikallisten ja alueellisten viranomaisten asemasta Euroopan unionin tukemassa koulutuksessa Keski- ja Itä-Euroopan maissa (CdR 298/95) (); 1.6. katsoo, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa todetaan, että yhteisön koulutusta koskeva toiminta tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa kunnioittaen täysin sitä, että vastuu opetuksen ja ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä säilyy jäsenvaltioilla ja siten estää jäsenvaltioiden lainsäädännön ja säännösten yhdenmukaistamisen; 1.7. katsoo, että yhteisön tulee pitäytyä tiukasti perustamissopimuksessa määritellyn toimivaltansa puitteissa, noudattaa läheisyysperiaatetta ja kunnioittaa unionin paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaa siten kuin EU-perustamissopimuksen tarkastamisesta annetussa AK:n lausunnossa (CdR 136/95) () korostetaan; 1.8. katsoo, että komission valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä painotettiin, että ihmiset ovat EU:n pääasiallinen taloudellinen voimavara ja että koulutuksen kehittyminen on yksi ehto uuden, lisää työllisyyttä lisäävän kasvumallin kehittämiselle; 1.9. katsoo, että Essenin kokouksessaan joulukuussa 1994 Eurooppa-neuvosto piti voimavarojen investointia ammattikoulutukseen yhtenä tärkeimmistä toiminta-alueista työmahdollisuuksien parantamiseksi; 1.10. katsoo, että Cannesissa kesäkuussa 1995 ja Madridissa joulukuussa 1995 pidetyissä kokouksissaan Eurooppa-neuvosto vakuutti uudestaan toimenpiteiden kehittämisen tärkeyttä koulutusalalla; lausuu seuraavaa. 2. Yleistä 2.1. Alueiden komitea pitää valkoista kirjaa ajatusten virittäjänä. Komitea korostaa jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien yhteisiä ongelmia koskevien tietojen ja kokemusten vaihdon merkitystä. Tämä yhteistyö voi parantaa jäsenvaltioiden koulutuspoliittisten päätösten perusteita ja siten edistää korkealaatuista koulutusta jäsenvaltioissa. Nopeasti muuttuva tieto- ja teknologiayhteiskunta vaatii yhä enemmän eliniän kestävää oppimista, jonka tulee olla jokaisen kansalaisen saatavilla yhtä lailla miesten kuin naistenkin maantieteellisistä, taloudellisista tai yhteiskunnallisista seikoista riippumatta. Alueiden komitean mielestä tietoon ja taitoihin investoiminen on äärimmäisen tärkeää työttömyyden kurissa pitämiseksi, taloudellisen kilpailukyvyn edistämiseksi sekä yhteiskunnallisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi. Koulutus on siksi yhteiskunnan ikkuna tulevaisuuteen. 2.2. Vaikka vastuu koulutuksesta kuuluu ensisijaisesti ja pääasiallisesti kansallisille sekä alue- ja paikallisviranomaisille ja vaikka EU:n tavoitteisiin ei kuulukaan eurooppalaisen koulutuksen valvontaviraston perustaminen, alueiden komitean mielestä Euroopan yhteisö voi kuitenkin rohkaista ja tukea ehdotettua tiedon ja kokemusten vaihtamista. Valkoinen kirja on loistava perusta laajalle jäsenvaltioissa käytävälle keskustelulle, jonka komissio aikoo käynnistää tänä vuonna 1996 Euroopan elinikäisen oppimisen vuosi koulutuspolitiikan keinoista ja tavoitteista sekä siitä, kuinka niitä voidaan toteuttaa yhteiskunnan eri tasoilla lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. 2.3. Lähtökohtana valkoisen kirjan analyysia ja ehdotuksia koskevalle AK:n kannanotolle ja kommentteille on EU:n alue- ja paikallisviranomaisten mahdollinen osallistuminen jäsenvaltioiden koulutus- ja ammattiharjoittelujärjestelmien rakentamiseen. Alueiden komitean mielestä valkoisen kirjan joissakin kieliversioissa esiintyvä käsite "kognitiivinen yhteiskunta" ei ole kovin onnistunut, sillä se ei tee oikeutta paljon laajemmalle merkitykselle, joka koulutuspolitiikalla on ja tulisi olla jäsenvaltioissa, paikallis- ja aluetasolla. Alueiden komitean mukaan kasvatukseen ja koulutukseen sisältyy enemmän kuin pelkästään tietoa sekä taitoa uuden tietotekniikan käyttämiseen. Koulutuksen ja kasvatuksen tavoitteena tulee olla ihmisen persoonallisuuden kehittäminen. Yleistä ja ammattikoulutusta tarjoavat oppilaitokset täyttävät tämän tehtävän välittämällä tietoa, taitoja, arvoja, vastuuntuntoa, luovuutta, arvostelukykyä ja sosiaalisia taitoja. 2.4. AK on tyytyväinen läheisyysperiaatteen painottamiseen sekä erityisesti valkoisessa kirjassa annettuun tunnustukseen siitä, että monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaisilla on vastuu koulutusalan toimista. AK korostaa paikallisen itsehallinnon tärkeyttä sekä sitä, että alue- ja paikallisviranomaisten on oltava mukana tulevassa koulutusalasta käytävässä keskustelussa. Siksi AK vaatii jatkuvaa vuoropuhelua komission kanssa tulevista koulutusalan aloitteista ja ehdotuksista. 2.5. AK on tyytyväinen myös siihen, että on painotettu myös alue- ja paikallisverkostojen kehittämistä, jonka komissio on valkoisessa kirjassa maininnut yhtenä tärkeimmistä tavoista laajentaa koulutusta ja voimistaa yhteenkuuluvuutta EU:ssa. Komitea vaatii kuitenkin, että tunnustetaan alue- ja paikallisviranomaisten tärkeys luotaessa ja koordinoitaessa kumppanuuksia alue- ja paikallistasoilla. Alue- ja paikallisviranomaisten moniulotteinen lähestymistapa, joka ottaa huomioon paikallistason taloudelliset ja sosiaaliset toimijat koulutusjärjestelmät, koulut, yliopistot, liike-elämä, pk-yritykset, työntekijät, opettajat, tutkijat, opiskelijat, jne. voi auttaa työttömyyden asettamien uusien haasteiden ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen voittamisessa piristämällä paikallista innovatiivisuutta ja luovuutta sekä ottamalla yhteisöt mukaan ja panemalla ne liikkeelle. 2.6. Monissa jäsenvaltioissa viranomaisten rooli on monimutkainen ja sekava viranomaisten ainutlaatuisen aseman takia. Ne toimivat niin julkisena työnantajana kuin koulutuksen järjestäjänä ja siksi ne ovat tekemisissä sekä kysynnän että tarjonnan kanssa. Samalla viranomaisilla on tärkeä asema alueellisessa kehityspolitiikassa. Ne pyrkivät piristämään ja helpottamaan teollisuuden kehittymistä tarjoamalla suotuisan taloudellisen ja yhteiskunnallisen ympäristön, jotta yritykset kiinnostuvat alueesta ja asettuvat sinne ja jotta yrityksiä kehitetään alueella ja pidetään siellä. Alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat myös tiedon valtaväylien luomisen ja kasvun tukemiseen jäsenvaltioissa. Laajojen irtisanomisten ja työttömyyden taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten aiheuttamasta haavoittuvuudesta huolimatta päättäjillä on kuitenkin vahva asema vastata tehokkaasti erityisesti alueellisen ja paikallisen kehityksen sekä työvoimamarkkinoiden tarpeisiin ottaen huomioon kulttuurien erilaisuus. Lisäksi niiden vastuu julkisista palveluista ja erityisesti sosiaalihuollosta on myötäsyntyinen osa niiden vastuuta edustamilleen kansalaisille äänestäjilleen. Päättäjien aseman tärkeä demokraattinen ulottuvuus sekä heidän suora suhteensa kansalaisiin auttaa heitä tuomaan merkittävää lisäarvoa keskusteluun. 2.7. Alueiden komitea korostaa tarvetta tehdä tarkka kustannusarvio valkoisen kirjan ehdotuksista ennen päätöksentekoa. ERITYISTÄ 3. Koskien 1 osan ensimmäistä lukua "Mullistusten kolme tekijää: tietoyhteiskunnan vaikutus, kansainvälistyminen, tieteellinen ja teknologinen tietämys" Alueiden komitea: 3.1. korostaa, että tietotekniikan tulee hyödyttää jokaista. On tärkeää, ettei syvennetä kuilua niiden ihmisten välillä, jotka voivat käyttää tietotekniikkaa ja joilla on siitä tietoa, ja niiden, joilla ei ole tähän mahdollisuutta. Komitea on tyytyväinen todetessaan, että komissio on valkoisessa kirjassa viitannut ja tukenut komitean vaatimusta erityistoimista miesten ja naisten tasavertaisten koulutusmahdollisuuksien edistämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että vähäosaisilta ryhmiltä ei evätä uutta teknologiaa eikä oppimisen mahdollisuuksia. Lisäksi AK kehottaa tukemaan "ATD Neljäs maailma" järjestön työtä sosiaalisen syrjäytymisen vastaisessa taistelussa ja erityisesti uuden teknologian tuomisessa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien saataville; 3.2. painottaa, että tavoitteella ei kuitenkaan ole sisältöä, mikäli sen tukena ei ole perusteellista pyrkimystä käydä käsiksi lähes lukutaidottomien ihmisten ongelmaan. Kun teollinen ja teknologinen vallankumous kehittyy nopeammin kuin koulutusjärjestelmämme, lähes lukutaidottomista ihmisistä on tulossa vakava ongelma; 3.3. korostaa kirjastojen, paikallisten tietokeskusten jne. tärkeyttä, kun mahdollistetaan tiedon saatavuus erityisesti elektronisessa muodossa, sekä koulujen, oppilaitosten, kirjastojen ja kunnallisten toimintakeskusten verkkojen merkitystä tiedon tehokkaan levittämisen kannalta; 3.4. huomauttaa, että uusia viestintätekniikoita tulisi käyttää nykyistä enemmän koulutukselliseen vuorovaikutukseen ja tiedon levittämiseen. Lisäksi tulee etenkin kaupallisen joukkoviihteen osalta selvittää joukkotiedotuksen opetuksellinen rooli; 3.5. ottaa huomioon, että etätyöskentely ja avoin etäopiskelu avaavat uusia mahdollisuuksia syrjäseuduille, ja korostaa, että tietoyhteiskunta voi auttaa syrjäisiä alueita parantamaan kilpailukykyään vähentämällä maantieteellisen sijainnin ja yhteiskunnallisen taustan tärkeyttä; 3.6. tukee ajatusta, että kouluille myönnetään pääsy verkkoihin. Komitea huomauttaa kuitenkin, että koulut ja paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat taloudellista tukea tietoyhteiskunnan soveltamiseen. Se painottaa, että teknologia on vain oppimisen ja opettamisen apuväline, joka voi parantaa opettajan ja oppilaan tai opiskelijan välistä henkilökohtaista vuorovaikutusta; 3.7. vaatii, että liike-elämässä käytettäviin, koulutukseen tarkoitettuihin multimediatuotteisiin tehtäviä sijoituksia tuetaan, ja odottaa koulutukseen tarkoitettujen multimediaohjelmistojen laajaa käyttöä kehittävän työryhmän tuloksia; 4. Koskien 1 osan toista lukua "Ensimmäinen lähestymistapa: keskittyminen laajaan tietopohjaan" 4.1. huomauttaa, että laaja tietopohja on tarpeen, jotta ihmiset pystyvät valitsemaan oikeaa opintomateriaalia, hallitsemaan informaatiotulvaa ja viettämään vapaa-aikaa mielekkäällä tavalla; laaja tietopohja voi auttaa ajattelemaan eettisesti; 4.2. vaatii enemmän painoa annettavaksi taiteille, humanistisille tieteille ja kulttuuritoiminnalle, jotta henkilökohtaiselle kehitykselle annetaan tukevampi perusta ja jotta kohotetaan kulttuuritoimien tärkeää osuutta ihmisten yhteenliittämisessä ja yhteisöjen yhdistämisessä; 4.3. painottaa, että laaja tietopohja on erityisen tärkeä niille aikuisille, joiden täytyy kompensoida riittämätöntä peruskoulutustaan tai mukautua työympäristön muuttuviin vaatimuksiin; 5. Koskien 1 osan kolmatta lukua "Toinen vastaus: Jokaisen ihmisen työllistettävyyden ja talouselämän tarpeita palvelevien kykyjen kehittäminen" 5.1. painottaa, että motivaatiota tulee käsitellä kiireesti. Kuten AK painotti lausunnossaan Euroopan elinikäisen oppimisen vuodesta, varsinkin nuorten vakavimpia esteitä on motivaation puute. AK:n mielestä nuorten motivaatiota voidaan nostaa yhdistämällä koulutus mielekkäisiin työnäkymiin. Siksi komitea on tyytyväinen siihen, että komissio tukee koulujen ja liike-elämän lähentymistä erityisesti oppisopimus- ja harjoittelijajärjestelyin mahdollistamalla harjoituskurssien sovittamisen paremmin työmahdollisuuksiin; 5.2. vaikka komitea tunnustaakin palvelusektorin, käsityösektorin ja pienyritysten merkityksen työpaikkojen luomiselle (kuten valkoisessa kirjassa on mainittu), se on sitä mieltä, että uudet, kasvunmahdollisuuksia osoittavat työllistämissektorit tulisi erityisesti tunnistaa koulutuksen liittämiseksi tehokkaasti uusiin tulevaisuuden "ammatteihin": ympäristö, terveyspalvelut, biotekniikka, tietotekniikka, multimediatoiminnat (kuten on mainittu valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä, työllisyydestä) sekä erityisesti alueellisia ja paikallisia aloitteita koskevat sektorit, kuten komission tiedonannossa mainitut 17 alaa, jotka tarjoavat huomattavia työllisyysnäkymiä: kaupunkien yleisten alueiden säilyttäminen, matkailu, kulttuuriperintö, paikallispalvelut, luonnonalueiden suojelu ja säilyttäminen, saasteiden valvonta, jne. [Tiedonanto eurooppalaisesta strategiasta paikallisen kehityksen ja työllisyysaloitteiden rohkaisemiseksi COM(95) 273]. AK panee merkille, että kustannus-hyöty suhteen näkökulmasta paikalliset aloitteet ovat yksi lupaavimmista vaihtoehtoisista työllisyyspolitiikoista; 5.3. korostaa, että organisaatio- ja työjärjestelmien muutosten seurauksena tarvitaan uusia taitoja, jotka tulisi erityisesti tunnistaa: uudet hajautetut, vaakatason liike-elämän rakenteet, etätyö, jne., vaativat teknologisten taitojen kehittämistä, monta tiedonalaa kattavia taitoja, henkilöviestinnän taitoja sekä ennen kaikkea jatkuvaa koulutusta taitojen pitämiseksi ajan tasalla; 5.4. puoltaa elinikäistä oppimista erityisesti jatkuvan koulutuksen yhteydessä: on tärkeää painottaa työllistettävyyden saavuttamisen lisäksi myös työllistettävyyden ylläpitämistä. Lisäksi tulisi keskittyä enemmän aikuisten jatkuvaan koulutustarpeeseen, heidän koulutusasenteisiinsa ja aikaisempiin oppimiskokemuksiinsa sekä tapoihin saada heidät osallistumaan koulutusohjelmiin; 5.5. painottaa, että sosiaaliset ja viestintätaidot, eettinen ja humanistinen tietämys ovat tärkeitä tietoyhteiskunnan vaatimuksia. Lisäksi komitea painottaa sitä, että sosiaalisten taitojen parempi tuntemus on tärkeä keino kohottaa itseluottamusta ja muuttuviin olosuhteisiin sopeutumisessa tarvittavaa joustavuutta. Työllistettävyyden parantamiseksi on siten pyrittävä tasapainottamaan paremmin teknisten taitojen sekä viestintä- ja ihmissuhdetaitojen koulutus; 5.6. vaatii taitojen arvioinnin kehittämistä ja takaamista sekä koulutuksen tarjoajien ja työnantajien roolien tutkimista kyseisellä alalla; 5.7. vaatii korostamaan uralla ja opinnoissa annettavaa ohjausta, jonka avulla yksilöitä voidaan auttaa hyödyntämään kaikkia kykyjään. Ohjauksen tulisi olla nuorten ja aikuisten jatkuvasti saatavilla oleva palvelu, jolla tähdätään etenkin sukupuoleen liittyvien ennakkokäsitysten välttämiseen. Lisäksi tulisi kannustaa tietotekniikan hyödyntämistä ammatinvalintaan liittyvän tiedon levittämisessä jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon ja verkkojen kautta; 6. Koskien 1 osan neljättä lukua "Tulevaisuuden suunnat" 6.1. huomauttaa, että on tärkeää keskittyä yleissivistävään koulutukseen, jotta jokaisen on mahdollista saada tietoa laajoilta alueilta samalla kun koulutusjärjestelmän korkea laatu säilyy. Tämän vuoksi perusvastuu on koulujärjestelmään kuuluvilla koulutuksen tarjoajilla. Lisäksi AK huomauttaa, että koulut, osana yhteisöä, heijastavat sen arvoja, ja siksi mikäli yhteiskunnan demokratiaa halutaan vahvistaa, myös koulujen tulee toimia demokraattisesti; 6.2. painottaa, että kouluttajien ja opettajien koulutuksen tulee keskittyä erityisesti niille aloille, joilla tarvitaan uusia taitoja, ja että opetusohjelmissa tulee ottaa verkostot käyttöön. Tietotekniikan tulisi olla opetusohjelmissa keskeisessä asemassa perustasolta eteenpäin; 6.3. vaatii, että oppimiseen liittyviä asenteita ja aikuisten oppimista tutkitaan lisää ja että tietotekniikan yhteiskunnalliset seuraukset ovat EU:n tulevan T& K:ta koskevan puiteohjelman tavoite; 6.4. korostaa sen merkitystä, että taataan täydentävyys Socrates, Leonardo ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien, rakennerahaston tavoitteen 4 toimien, yhteisön aloitteiden (varsinkin Employment, Adapt, jne.) sekä T& K:n puiteohjelmien välillä. Lisäksi tasoittamalla ohjelmien välisiä eroja varmistettaisiin kaikkien kohderyhmien täydet mahdollisuudet osallistua koko ohjelmatarjontaan; 7. Koskien 2 osaa: "Kognitiivisen yhteiskunnan rakentaminen" Ensimmäinen tavoite: "Tiedonhankinnan rohkaiseminen" 7.1. hyväksyy komission ehdotuksen virallisen pätevyysjärjestelmän ulkopuolella hankittujen epävirallisten taitojen tunnustamisesta; 7.2. on sitä mieltä, että EU:ssa tulisi pitkällä tähtäimellä hyväksyä hankittujen taitojen ja epävirallisen ammattikoulutuksen vahvistaminen. Tämän tulisi pääasiassa toimia vapaaehtoisella pohjalla kokemusten vaihdon ja verkostojen rakentamisen tuloksena pikemminkin kuin pakotetun yhdenmukaistamisen ja standardoinnin seurauksena. Tässä suhteessa komitea painottaa alue- ja paikallisviranomaisten koordinoiman yhteistyöverkostojen alue- ja paikallistason edistämisen arvoa, millä voidaan esittää ennakkoluulottomia ja omaperäisiä ratkaisuja jopa koulutusjärjestelmän ulkopuolella EU:n koulutuksen puitteissa. Esimerkit voisivat kattaa mm. keinoja, joilla useammat ihmiset voisivat saada riittävää ammatillista koulutusta, sekä osoittaa, kuinka metodeja voidaan soveltaa yksilön ja työpaikan erilaisiin vaatimuksiin; 7.3. vaatii alue- ja paikallisviranomaisia osallistumaan vahvistamisjärjestelmää luovaan eurooppalaiseen verkostoon sekä erityisesti pätevyyden arviointiin; 7.4. korostaa, että ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista tulisi painottaa etenkin säätelemättömien ammattien kohdalla. Tunnustamisjärjestelmän puuttuminen on todellinen este vapaalle työvoiman liikkuvuudelle; 7.5. korostaa, kuinka tärkeää on kehittää yhteisön laajuisen korkea- ja ammattikoulutuksen sekä oppisopimuskoulutuksen kurssijaksojen vastavuoroista tunnustamismallia, jotta opiskelijoilla olisi mahdollisuus suorittaa kurssinsa loppuun toisessa jäsenvaltiossa; 7.6. painottaa, että on tarpeen saada alue- ja paikallisviranomaiset mukaan tunnistamaan "avaintaitoja", kuten AK on korostanut antamassaan lausunnossa koulutuksesta teollisten ja teknologisten muutosten edessä; 7.7. vaatii opiskelijoiden ja opettajien liikkumista koskevien taloudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamista määräämättä yhdenmukaistamista tai vakioimista. Myös asunto-ongelmat voivat haitata opiskelijoiden liikkuvuutta. Yhteiseurooppalainen vaihto-opiskelijoita palveleva opiskelija-asuntotietokanta mahdollistaisi toisen jäsenvaltion asuntotilanteen selvittämisen etukäteen. 8. Toinen tavoite: "Koulujen ja liike-elämän lähentäminen" 8.1. korostaa tarvetta kehittää koulujen ja liike-elämän välisen yhteistyön lisäksi yhteistyötä myös oppilaitosten, kirjastojen, mediakeskusten, jne., sekä liike-elämän välillä; 8.2. painottaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä asemaa verkostojen ja koordinaatiokumppanuuksien kehittämisessä alue- ja paikallistasolla koskien erityisesti koulutusjärjestelmiä ja liike-elämää; verkostot ovat elintärkeitä edistettäessä paikallista kehitystä ja työllisyysaloitteita, ja niillä on tärkeä moninkertaistava vaikutus hyvän käytännön levittämisessä; 8.3. huomauttaa, että oppisopimus- ja harjoittelijajärjestelmiä tulisi käsitellä osana koulutusjärjestelmää tai sen täydentäjänä riippuen kansallisesta järjestelmästä. Lisäksi yrityksen sisäinen koulutus on tärkeää ja sitä tulisi järjestää ja sen arvo tunnustaa; 8.4. korostaa, että oppisopimusohjelmien tulisi ensisijaisesti keskittyä sellaisten monipuolisesti sovellettavien taitojen kehittämistä, joilla on käyttöä eri aloilla. Näin parannetaan työnsaantimahdollisuuksia; 8.5. vaatii yrityksen perustamisesta annettavaa koulutusta sekä palvelualan uusien työpaikkojen luomisen rohkaisemista. Asian suunnittelu ja organisointi tulisi tapahtua yhteistyössä koulutuslaitosten, liike-elämän sekä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Kaikkien toimien tulee tunnustaa taloudellisen kehityksen alueellinen ja paikallinen rakenne ja tukea sitä kunnioittamalla yhteisiä arvoja, ts. kestävää kasvua; 8.6. painottaa olevan tarpeen, että liike-elämä ottaa lisää vastuuta koulutuksesta ja uudelleenkoulutuksesta sekä että niillä on siihen mahdollisuus; komitea huomauttaa, että monet pk-yritykset tarvitsevat tukea koulutukseen, erityisesti uusista teknologioista. Lisäksi komitea korostaa tarvetta parantaa yritysten sisäisen koulutuksen laatustandardeja; 8.7. vaatii, että oppisopimuskoulutukseen sisällytetään kieliopintojen perusjakso. 9. Kolmas tavoite: "Yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuminen" 9.1. vaikka komitea on tyytyväinen siitä, että komissio tukee vapaaehtoista eurooppalaista kansalaispalvelujärjestelmää ja koulunkäynnin "toista mahdollisuutta", komitea pahoittelee sitä, että ehdotukset koskevat ainoastaan nuoria. AK vaatii tasavertaista huomiota yhteiskunnallisesti syrjäytyneiden aikuisten, erityisesti epäedullisessa asemassa olevien ryhmien koulutustarpeisiin. Se puoltaa "jatkuvan mahdollisuuden järjestelmää" kaikille osana elinikäistä oppimista; 9.2. huomauttaa, että aikuisopetus- ja jatkokoulutuslaitoksia voitaisiin käyttää mahdollistamaan koulunkäynnin "toista mahdollisuutta", ja vaatii myös koulun ulkopuolisen koulutuksen tukemista, erityisesti jotta helpotetaan naisten paluuta työmarkkinoille; 9.3. korostaa tarvetta antaa kaikille nuorille työttömille mahdollisuus osallistua koulutusohjelmiin; 9.4. vaatii mahdollisimman varhaisten, järjestelmään kuuluvien ehkäisevien toimenpiteiden tukemista sellaisten oppilaiden kohdalla, joilla on erityistarpeita. AK huomauttaa, että perusopetuksen tasolla koulussa epäonnistuminen ja syrjäytyminen tulee estää ja korostaa tähän liittyvien kokemusten vaihdon merkitystä; 9.5. vaatii, että oppimisvaikeuksista kärsivien tarvitsemat erityiset oppimisen tuet ja erityiskeinot ovat saatavilla etenkin kirjastoista ja kunnallisista toimintakeskuksista, jotteivät oppimisvaikeuksista kärsivät syrjäydy oppimisen ulkopuolelle. AK vaatii myös tähän liittyvien opettajakoulutuksen pilotti-hankkeiden rahoittamista. Lisäksi AK korostaa, että liikuntaesteisten pääsy rakennuksiin tulee varmistaa ja huomauttaa sekä alalta saatujen kokemusten vaihdon että mahdollisesti tulevaisuudessa sovellettavien EU-standardien selvittämisen merkityksestä; 9.6. kannattaa ehdotusta luoda lainsäädännölliset ja taloudelliset puitteet eurooppalaiselle kansalaispalvelujärjestelmälle; 9.7. vaatii tukea kulttuuritoimintahankkeille, jotka voisivat auttaa motivoimaan nuoria opiskelemaan ja herättää heidän tiedonjanonsa. Lisäksi AK suosittelee nuorten omien aloitteita koskevien hankkeiden tukemista, koska ne voivat auttaa rakentamaan itseluottamusta ja vastuuntuntoa sekä edistämään luovuutta; 9.8. huomauttaa, että vapaaehtoissektorin kansalaisjärjestöt ovat hyvin tärkeitä autettaessa sellaisia ihmisiä, jotka ovat menettämässä toivonsa tai jotka pelkäävät paluuta koulun penkille, ja siksi kyseisiä järjestöjä tulisi tukea; 10. Neljäs tavoite: "Kolmen yhteisökielen taito" 10.1. AK painottaa, että myös suppeammin käytettyjen vähemmistö- tai alueellisten kielten opettamista tulisi tukea; 10.2. tukee ajatusta vieraan kielen opiskelun aloittamisesta varhain; 10.3. vaatii erityistä huomiota kiinnitettäväksi aikuisten peruskielitaidon ja koulutuksen tarpeisiin sekä erityisesti sellaisiin vanhempiin, jotka eivät osaa ainuttakaan vierasta kieltä, heidän lastensa tukemiseksi; lisäksi tulisi edistää koko perheelle suunnattuja ohjelmia; 10.4. korostaa, että kieliopintoihin tulisi olla mahdollisuus aina iästä riippumatta, jotta halukkaita rohkaistaisiin jatkamaan opintojaan; 11. Viides tavoite: "Pääomainvestointien ja koulutukseen suunnattujen investointien tasavertainen kohtelu" 11.1. hyväksyy ajatuksen rohkaista yrityksiä sijoittamaan lisää inhimillisten voimavarojen kehittämiseen mutta painottaa, että jokaisen jäsenvaltion asia on päättää miten se tehdään. Lisäksi komitea huomauttaa, että on kansallisten, alueellisten ja paikallisviranomaisten asia luoda koulutusmahdollisuudet työelämän ulkopuolella oleville. 12. Päätelmät 12.1. Valkoisessa kirjassa keskitytään työllisyyden luomiseen ja ihmisten työllisyysnäkymien parantamiseen. Vaikka komitea tunnustaa tavoitteen tärkeyden, se uskoo, että uutta koulutusyhteiskuntaa ei voida rakentaa pääasiassa ihmisten talouselämän tarpeita palvelevien kykyjen kehittämisen pohjalta. Sen mielestä on erittäin tärkeää kiinnittää tasavertaisesti huomiota siihen, että koulutuksella edistetään ihmisten henkilökohtaista kehitystä sekä heidän valmiuksiaan osallistua yhteiskunnalliseen elämään. 12.2. Koulutuksella voidaan tehostaa ihmisten henkilökohtaista kehitystä rohkaisemalla luovuutta ja kiinnostusta saada lisää tietoa, millä voidaan luoda tunne päämäärästä sekä rakentaa itseluottamusta ja sosiaalisia taitoja. On selvää, että korkeastikoulutetut työttömät eivät ainoastaan ole ilman töitä paljon lyhyemmän aikaa vaan selviytyvät, työttömyydestään psykologisesti rakentavammin. 12.3. Lisäksi koulutus voi tehokkaasti ehkäistä vieraantumista ja väkivaltaa edistämällä suvaitsevuutta, solidaarisuutta ja osallistumista demokraattiseen päätöksentekoprosessiin. 12.4. Erityisesti monikulttuurisesta koulutuksesta voi olla apua taistelussa muukalaisvihaa ja rasismia vastaan, kuten neuvoston päätöslauselmassa koulutusjärjestelmien vastauksesta rasismin ja muukalaisvihan aiheuttamiin ongelmiin (lokakuu 1995) korostetaan. AK huomauttaa, että pakolaisten ja siirtolaisten kouluttaminen varmistaa yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden, joka on tärkeä ehkäisevä tekijä vähennettäessä yhteiskunnan kustannuksia pitkällä aikavälillä. 12.5. AK korostaa koulutusalan kehitysyhteistyön merkitystä KIE-maiden ja Baltian maiden kanssa sekä Leonardo- ja Socrates-ohjelmien asteittaista alulle panoa kyseisissä maissa demokraattisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten tukemiseksi, kuten AK korosti lausunnossaan paikallisten ja alueellisten viranomaisten asemasta Euroopan unionin tukemassa koulutuksessa Keski- ja Itä-Euroopassa (CdR 298/95). 12.6. AK kaipaa uudenlaista koulutusyhteiskuntaa, jossa inhimilliset arvot ovat tärkeämpiä kuin tiedon hankkiminen sinänsä, jolloin ihmiset voivat arvioida saamaansa tietoa eettisin perustein ja siten varmistaa, että me hallitsemme tietoyhteiskuntaa sen sijaan että se hallitse meitä. 12.7. AK kiinnittää huomiota siihen, että aikuisten tulisi olla valkoisessa kirjassa ajettujen, tietoon ja kohentuneisiin taitoihin kohdistettavien investointien vastaanottajina yhtä lailla kuin nuorten. Vaikka komitea tukee koulunkäynnin "toisen mahdollisuuden" mallia, se suosittelee "jatkuvan mahdollisuuden" mallia aikuiskoulutuksen avulla erityisesti epäsuotuisan taustan omaaville ihmisille. Se vaatii suurempaa painoa sellaiselle elinikäiselle oppimiselle, joka perustuu taitojen hankkimisen lisäksi niin vanhempien kuin nuorempien sukupolvien henkilökohtaiseen kehittymiseen. 12.8. Lopuksi AK toteaa, että jotta koulutusalalla ehdotetut muutokset voivat menestyä, yleistä tietoisuutta tulee nostaa. Suuren yleisön tulee osallistua keskusteluun, koska sen tukea tarvitaan. Kansalaista lähinnä olevaa hallintotasoa edustava AK on siksi hyvä foorumi auttamaan keskustelun johtamisessa EU:ssa. Bryssel, 21. maaliskuuta 1996. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL N:o C 210, 14. 8. 1995, s. 1. () EYVL N:o L 256, 26. 10. 1995, s. 45. () EYVL N:o C 210, 14. 8. 1995, s. 74. () EYVL N:o C 100, 2. 4. 1996, s. 106. () EYVL N:o C 100, 2. 4. 1996, s. 98. () EYVL N:o C 100, 2. 4. 1996, s. 1.