[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 5.10.2005

KOM(2005) 458 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

EU:n ja palestiinalaisten yhteistyö Israelin vetäytymisen jälkeen – kahden valtion malli

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

EU:n ja palestiinalaisten yhteistyö Israelin vetäytymisen jälkeen – kahden valtion malli

Johdanto

Melkein viiden viime vuoden ajan on Länsirannalla ja Gazassa ollut vallalla terrori ja väkivalta, infrastruktuuri on tuhottu ja taloudellinen tilanne romahtanut. Nyt, vuonna 2005, on nähtävissä kuitenkin yhteinen ponnistelu rauhanprosessin edistämiseksi. Kansainvälinen yhteisö on tässä tukenut israelilaisia ja palestiinalaisia.

Israelin vetäytyminen Gazan alueelta ja joistakin Länsirannan pohjoisosista on merkittävä askel. Mahdollisuudet kestävän rauhan saavuttamiseen alueella ovat paremmat kuin moneen vuoteen. Ns. Lähi-idän kvartetin erityislähettiläs James Wolfensohn työskentelee määrätietoisesti kohti läpimurtoa poliittisesta umpikujasta, jossa palestiinalaiset ja israelilaiset ovat olleet toisen kansannousun alettua. Jos Wolfensohn onnistuu pyrkimyksissään, konfliktin ratkaisu voi olla lopultakin mahdollista. Lähi-idän kvartetin etenemissuunnitelma (nk. ”tiekartta”), joka on Palestiinan valtion perustamisen ehdoton edellytys, on edelleen EU:n toimien kiinnekohta ja sen mukaisen toiminnan aloittaminen uudestaan on EU:n politiikan keskipisteessä.

Tämä optimistinen kehitys riippuu kuitenkin siitä, tuoko Israelin vetäytyminen todellista hyötyä sekä palestiinalaisille että israelilaisille ja kyetäänkö vetäytymisen synnyttämällä nosteella panemaan etenemissuunnitelmaa täytäntöön. Siihen kuuluu muun muassa Israelin turvallisuuden parantuminen, paremmat taloudelliset ja sosiaaliset olot Gazassa ja Länsirannalla sekä eteneminen kohti Palestiinan valtiota, joka on vakaa ja kykenee huolehtimaan velvoitteistaan ja toimimaan modernina demokratiana.

EU on palestiinalaisten suurin avunantaja, jonka avustuksen osuus on noin 500 miljoonaa euroa vuodessa. Enemmän kuin puolet tuosta summasta tulee EY:n talousarviosta ja loput EU:n jäsenvaltioiden kahdenvälisenä rahoituksena. EU on myös kvartetin tärkeä jäsen. EU:lla on näin ollen mahdollisuuksia huomattavasti edistää Israelin kanssa rauhanomaisesti elävän palestiinalaisvaltion perustamista. Käyttääkseen näitä mahdollisuuksiaan hyväkseen EU:n olisi nyt määriteltävä kokonaisvaltainen keskipitkän aikavälin strategia etenemissuunnitelman mukaisen kahden valtion mallin toteutumisen tukemisesta ja tulevista suhteistaan Palestiinan valtioon.

Tässä tiedonannossa tarjotaan aineksia kokonaisvaltaiseen ja johdonmukaiseen strategiaan suhteessa palestiinalaishallintoon ja Länsirannan sekä Gazan alueen palestiinalaisiin. Tarkoituksena on määritellä EU:n sitoutumisen tärkeimmät painopistealueet, kun israelilaiset ovat vetäytyneet Gazan alueelta ja Länsirannan joistakin pohjoisosista. Tiedonannossa käsitellään muun muassa palestiinalaishallinnon tukemista uudistuksissa ja instituutioiden kehittämisessä. Tiedonannossa esitetään myös joitakin keskeisimpiä edellytyksiä, joita komissio pitää välttämättöminä vetäytymisen jälkeisen ajan toimien onnistumiselle. Komissio ehdottaa maakohtaisen strategia-asiakirjan laatimista tiedonannon pohjalta ja palestiinalaishallinnon kanssa tehtyä Euroopan naapuruuspoliittista toimintasuunnitelmaa seuraten.

Tiedonannossa ei käsitellä Lähi-idän rauhanprosessin laajempaan asiayhteyteen liittyviä aiheita. Komission yksiköt ja Euroopan unionin erityisedustaja Lähi-idän rauhanprosessissa työskentelevät yhdessä määritelläkseen EU:n kannat tärkeimpiin kysymyksiin Lähi-idän tilanteen parantamiseksi Israelin vetäytymisen jälkeen.

1. Lähi-idän kvartetin erityislähettilas vetäytymisessä

Kun Lähi-idän kvartetti nimitti James Wolfensohnin erityislähettilääkseen vetäytymisessä, kansainvälinen yhteisö sai uudet puitteet lyhyen aikavälin toiminnalleen. Euroopan komissio on väliaikaisesti siirtänyt henkilöstöä Wolfensohnin ryhmään, koordinoi toimintaansa tiiviisti muiden avunantajien kanssa ja on tarjonnut 60 miljoonan euron apupaketin pikakäynnistyshankkeiden aloittamiseen.

Erityislähettiläs on esittänyt kuusi kohtaa tai yhteistä aihetta, joita israelilaisten ja palestiinalaisten on käsiteltävä luodakseen edellytykset vetäytymissuunnitelman onnistumiselle ja kansainvälisen avunantajayhteisön sitoutumisen jatkumiselle. Näihin kuuteen kohtaan kuuluvat rajojen ylittämiseen liittyvät kysymykset, Länsirannan ja Gazan yhteys, lentokentät ja satamat sekä talot ja kasvihuoneet.siirtokunnissa.

Israel ja palestiinalaishallinto ovat tehneet sopimuksen näistä kohdista, ja komissio tarjoaa kyseisen sopimuksen puitteissa tukea rajalla tapahtuville tullitoimille sekä on lisäksi tarjonnut apua satamien ja lentokenttien infrastruktuurin parantamiseen.

Erityislähettiläs on esittänyt myös kolmea vetäytymisen jälkeisen ajan painopistettä, joihin palestiinalaishallinnon olisi erityisesti keskityttävä. Ne ovat seuraavat: julkisen talouden vakauttaminen, keskipitkän aikavälin kehityssuunnitelma ja työpaikkojen luominen. Komission tuki näillä kolmella alalla ohjataan Maailmanpankin julkisen varainhoidon rahaston (World Bank Public Financial Management Trust Fund) kautta, koska kyseinen monenvälinen kanava on osoittautunut tehokkaimmaksi järjestelmäksi nykyisissä oloissa. Lisäksi komissio antaa varoja pikakäynnistyshankkeisiin.

Siitä riippuen, miten näiden kuuden kohdan suhteen edistytään, erityislähettiläs on ehdottanut kansainvälisen yhteisön avun kaksinkertaistamista kolmeen miljardiin euroon seuraavien kolmen vuoden aikana. G8-maat ovat tukeneet tätä esitystä.

Tässä tiedonannossa esitetyt painopistealueet sopivat vallitsevaan uuteen tilanteeseen.

2. Palestiinalaishallinnon uudistus ja palestiinalaisvaltioon valmistautuminen

Komissio on ollut yksi niistä harvoista avunantajista, jotka ovat jatkaneet apuaan Palestiinan uudistumiselle kansannousun ajan, samalla kun se on toimittanut laajamittaista hätäapua. Sillä on ollut instituutioiden valmiuksia parantavia kohdennettuja ohjelmia ja se on sitonut palestiinalaishallinnolle antamaansa taloudelliseen tukeen ehtoja, jotka liittyvät uudistukseen.

Israelin vetäytymisen jälkeenkin palestiinalaishallinto joutuu edelleen kohtaamaan valtavia haasteita. Gazan alueen turvallisuudesta ja julkisista palveluista vastaaminen tehokkaasti ja täysimääräisesti on haasteista suurimpia. Samanaikaisesti tarvitaan kattavampaa ja kestävämpää instituutioiden kehittämisohjelmaa tulevaan Palestiinan valtioon valmistautumiseksi sekä Gazan alueella että Länsirannalla.

EU:n on kohdennettava apunsa yhä suuremmassa määrin sen edistämiseen, että palestiinalaishallinto kehittää institutionaalisia valmiuksiaan. Komission toimisto Jerusalemissa on Lontoossa pidetyn Palestiinan uudistusta käsitelleen konferenssin jälkeen valmistanut lyhyen aikavälin hallintostrategian, joka on toimitettu palestiinalaishallinnolle. Strategiassa yksilöidään uudistuksen tärkeimmät kohdat ja ohjataan kansainvälisten avunantajien toimia asettamalla lyhyen aikavälin tavoitteet uudistukselle ja mahdolliselle avunannolle. Toimintaan olisi liityttävä Palestiinan talouden elvyttämisen ja kasvunäkymien parantamisen edellyttämiä investointeja.

Tämä kohdentaminen on tehtävä onnistuneen vetäytymisen edellyttämien lyhyen aikavälin toimien ja EY:n toimittaman humanitaarisen avun lisäksi.

3. EU:n tuen painopistealueet

EU:n ja palestiinalaishallinnon Euroopan naapuruuspoliittisessa toimintasuunnitelmassa on jo vahvistettu instituutioiden kehittämiseen liittyvät tärkeimmät painopistealueet. Erityistä huomiota kiinnitetään toimintakelpoisen oikeuslaitoksen luomiseen, lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja oikeusvaltion periaatteiden vahvistamiseen, instituutioiden lujittamiseen ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen sekä siihen edistykseen, joka jo on tapahtunut julkisen talouden vastuullisesti toimivan järjestelmän kehittämisessä. Nämä painopistealueet ohjaavat komission taloudellisen avun ohjelmaa Palestiinassa.

Palestiinalaishallinnon kehityksessä on keskeistä kysymys tulevan valtion poliittisesta ja taloudellisesta elinkelpoisuudesta. Taloudelliset ja poliittiset ulottuvuudet liittyvät toisiinsa ja ovat erottamattomia. Poliittinen elinkelpoisuus edellyttää demokraattisten instituutioiden lujittamista, turvallisuustilanteen kunnollista valvontaa, vastuullisuutta, oikeusvaltion periaatteiden noudattamista, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja toimivaa kansalaisyhteiskuntaa. Taloudellinen elinkelpoisuus riippuu suuressa määrin kulkuyhteyksistä Gazan alueelle ja Länsirannalle, liikkumisesta Länsirannalla, alueellisesta läheisyydestä ja taloudellisesta vuorovaikutuksesta Israelin kanssa.

Koska budjettivaje vuonna 2004 oli 400 miljoonaa euroa, tarvitaan myös sopivaa veropolitiikkaa ja luotettavaa julkistaloushallintoa sekä talouden elpymisen, kaupan ja sijoittamisen edistämistoimia. Palestiinalaishallinnolle annettavaan talousarviotukeen liitetyt esikuva-analyysit ovat toimineet ja toimivat vastaisuudessakin välineinä julkisen talouden vakauttamisen edistämisessä ja julkisen talouden avoimen ja vastuullisesti toimivan järjestelmän kehittämisessä.

Poliittinen elinkelpoisuus

Poliittiset painopistealueet

- Laillisuuden lujittaminen ja vastuullisuus

Tuetaan vaaliprosessia.

- Oikeusvaltion lujittaminen

Tuetaan palestiinalaisten oikeuslaitoksen uudistustoimia, tuetaan lyhyen aikavälin strategiaa oikeusvaltion periaatteiden lujittamiseksi sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi.

- Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen

Jatketaan poliittiseen vuoropuheluun innoittamista palestiinalaishallinnon kanssa, tuetaan kansalaisyhteiskunnan aloitteita.

- Turvallisuuden parantaminen

Täydennetään Euroopan unionin erityisedustajan työtä siviilipoliisin muuttamisessa.

- Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

Edistetään kansalaisyhteiskunnan aloitteita, jotka tukevat Lähi-idän rauhanprosessia.

- Julkishallinnon tehostaminen

Tuetaan Palestiinan julkishallinnon uudistustoimia sekä kummitoimintaa.

- Jerusalem

Laaditaan apustrategia Itä-Jerusalemin hyväksi.

- Pakolaiskysymyksen muiden puolten kuin välittömien humanitaaristen tarpeiden ottaminen huomioon

Osallistutaan keskusteluun UNRWAn tulevasta roolista.

Pyrkimyksiin edistää palestiinalaishallinnon uudistusta lyhyellä aikavälillä täytyy sisältyä lopullisena tavoitteena oleva poliittisen elinkelpoisuuden takaaminen. Tätä varten olisi käytävä poliittista vuoropuhelua, annettava ehdollista rahoitusapua ja toteutettava räätälöityjä tukiohjelmia, joihin kuuluu myös kummitoimintaa, ja siten kiinnitettävä huomiota seuraaviin seikkoihin:

- Laillisuuden lujittaminen ja vastuullisuus

EU:lla on johtoasema kansainvälisessä yhteisössä vaalien tukemisessa, teknisen avun tarjoamisessa palestiinalaiselle vaalihallinnolle ja kansalaisyhteiskuntaa tukeviin aloitteisiin osallistumisessa. Lisäksi EU kuuluu vaaliuudistuksen tukiryhmän puheenjohtajistoon ja on lähettänyt EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan seuraamaan tammikuussa 2005 järjestettyjä presidentinvaaleja.

Todennäköisesti komissio lähettää toisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan seuraamaan Palestiinan lakiasäätävän neuvoston vaaleja, jotka on määrä järjestää tammikuussa 2006. Koska tavoitteena on, että keskusvaalilautakunta kykenee toimimaan ilman tukea, nykyinen EU:n tuki sille olisi asteittain korvattava palestiinalaishallinnon talousarviosta tulevilla määrärahoilla.

Edellytykset EU:n toimille: EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan tammikuussa 2005 järjestetyistä palestiinalaishallinnon presidentinvaaleista laatiman tarkastusraportin keskeisten suositusten täytäntöönpano.

Vaalien jälkeen yhteisön olisi tarjottava Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle valmiuksien kehittämiseen liittyvää tukea lainsäädännön laadun ja uudistusten tehokkuuden lujittamiseksi.

- Oikeusvaltion lujittaminen

Osana Palestiinan uudistusprosessia EU:n olisi laajennettava toimintaansa alueilla, joilla se jo toimii ja joilla sen tuki voi johtaa konkreettisiin tuloksiin erityisesti oikeusvaltion periaatteiden lujittamisessa. Toimiin on jo ryhdytty, ja EY:n talousarviotukiohjelmaan on liitetty ehtoja kuten peruslain ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevan lain hyväksyntä ja voimaantulo. Myös EUCOPPSiin (katso jäljempänä) sisältyy oikeusjärjestelmän uudenaikaistamiseen liittyviä osia. Lisäksi komission ohjelma oikeuslaitoksen toimintamahdollisuuksien ja aseman parantamiseksi edistää Palestiinan oikeusjärjestelmän nykyaikaistamista.

Parhaillaan valmistellaan lyhyen aikavälin strategiaa, jossa analysoidaan oikeusvaltion periaatteen lujittamisen, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan sekä riippumattoman, puolueettoman ja täysin toimintakelpoisen oikeuslaitoksen kehittämisen edellyttämiä jatkotoimenpiteitä. Komissio toimii oikeuslaitoksen uudistuksen paikallisen tukiryhmän puheenjohtajana ja siten koordinoi tätä kokonaisvaltaista tarvearviota koskevaa työtä tiiviissä yhteistyössä hiljattain perustetun oikeuslaitoksen uudistuksen palestiinalaisen johtoryhmän kanssa.

Edellytykset EU:n jatkotoimille: palestiinalaishallinnon sitoutuminen oikeuslaitoksen uudistamiseen Euroopan naapuruuspoliittisessa toimintasuunnitelmassa vahvistettujen painopisteiden mukaisesti ja etenemissuunnitelman keskeisten kohtien täysimääräinen täytäntöönpano.

- Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen

On ryhdyttävä lisätoimiin ihmisoikeuksien, joihin kuuluvat myös yhdistymisvapaus, ilmaisuvapaus ja tiedotusvälineiden riippumattomuus, suojelun ja edistämisen tukemiseksi.

Toimenpiteet vihaan ja väkivaltaan yllyttämisen vähentämiseksi ja poistamiseksi kuuluvat tähän prosessiin. Väkivaltaan yllyttämisen poistaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnalta suurempaa osallistumista toimiin sekä kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa Palestiinan koulutusjärjestelmän uudistamiseksi. Lisäksi se edellyttää palestiinalaishallinnon sitoumusta panna täytäntöön Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman ja etenemissuunnitelman määräykset. Tämä on välttämätöntä, jotta rauhanprosessi jatkuu ja kehitetään suvaitsevaisuuden, maltillisuuden, ymmärtämyksen ja molemminpuolisen kunnioituksen kulttuuria.

- Turvallisuuden parantaminen

Lain ja järjestyksen avulla ylläpidetty turvallinen ja rauhallinen ympäristö kaikille Palestiinan kansalaisille on ehdoton edellytys koko uudistusohjelman onnistumiselle ja samalla sen kiinteä osa. Komission oikeuslaitosohjelma täydentää EU:n erityisedustajan turva- ja poliisiohjelman (EUCOPPS) työtä sekä Yhdysvaltojen toimia turvallisuuskoordinaattorina. EUCOPPS tarkoittaa EU:n olevan sitoutunut pitkäaikaisesti tukemaan Palestiinan poliisin muutosta. Sen avulla kehitetään tehokkaampia poliisipalveluita ja parannetaan avunantajien tällä alalla tapahtuvien toimien koordinaatiota. Parempi turvallisuustilanne on myös hyvin keskeistä Israelille, joka jatkaa rauhanprosessin arviointia sen perusteella, miten palestiinalaishallinto toimii väkivaltaisuuksiin yllyttämisen lopettamiseksi ja terroristirakenteiden purkamiseksi.

- Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen

Kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen lujittaa poliittista elinkelpoisuutta ja on välttämätöntä, jotta tuki rauhaprosessille jatkuu. Komission rauhankumppanuusohjelma on toiminut välineenä Israelin ja Palestiinan yhteistyön edistämisessä epävirallisella tasolla ja pitänyt vuoropuhelun käsitteen hengissä konfliktin ollessa kiihkeänä. Ohjelmaa jatketaan.

- Julkishallinnon tehostaminen

Hyvin toimiva julkishallinto kaipaa uudistuksia Palestiinan koko virkamieskunnan osalta. On ryhdyttävä kiireisiin toimenpiteisiin virkamiehistöä ja julkista hallintoa koskevan uudistusohjelman täytäntöönpanemiseksi ja palveluntarjonnan suorituskyvyn ja tehokkuuden lujittamiseksi. EU:n olisi tuettava näitä toimia antamalla teknistä apua. Erityisesti kummihankkeissa jäsenvaltiot voivat jakaa jonkin erityisalan tietämystään palestiinalaishallinnon kanssa.

Edellytykset EU:n toimille: julkisten instituutioiden, jotka eivät ole ministeriöitä, vastuullisuuden lujittaminen, sekä edistyminen ministeriöiden uudelleenjärjestelyssä

Tulevan Palestiinan valtion laillisuudessa ja poliittisessa elinkelpoisuudessa on vielä kaksi muuta tärkeää ulottuvuutta: Jerusalemia koskevat kysymykset ja pakolaiset.

- Jerusalem

EU on aktiivisesti tukenut Itä-Jerusalemin arabiväestöä. Euroopan komissio on jo vuodesta 2002 pannut täytäntöön lukuisia toimenpiteitä, joihin kuuluu tuki yksityissektorille, sosiaalipalveluille sekä kulttuuri- ja koulutusalalle. Kansainvälisen yhteisön pyrkimyksistä ja etenemissuunnitelman sitoumuksista huolimatta palestiinalaiset instituutiot Itä-Jerusalemissa, esimerkiksi kauppakamarit, ovat edelleen suljettuja. Olisi jatkettava tukea Itä-Jerusalemin integroidulle kehityssuunnitelmalle. Nämä pyrkimykset olisi työstettävä Itä-Jerusalemin avustusstrategiaksi jättäen pysyvää asemaa koskeville neuvotteluille kuitenkin tilaa.

Samanaikaisesti EU:n on tehostettava viestiään, että se tuomitsee siirtokuntien toiminnan viimeaikaisen kasvun ja pyrkimykset uusien ”tosiasioiden” (”facts on the ground”) huomioonottamiseen. Pysyvää asemaa koskevien neuvottelujen kannalta Jerusalemin tilanne on yhä ongelmallisempi, kun rajausmuuri on rakennettu kaupungin halki.

- Pakolaiskysymyksen muiden puolten kuin välittömien humanitaaristen tarpeiden ottaminen huomioon

Kansainvälinen (ja EY:n) tuki palestiinalaispakolaisille on pääasiallisesti kanavoitu UNRWAn kautta. EU on suurin avunantaja. Komission humanitaarisen avun toimisto (ECHO) vastaa myös aktiivisesti palestiinalaisten, niin pakolaisten kuin muidenkin, humanitaarisiin tarpeisiin Länsirannalla ja Gazan alueella valtiosta riippumattomien järjestöjen, YK:n erityiselinten ja järjestöjen sekä Punaisen ristin järjestöjen kautta. Rauhanprosessin edetessä pakolaiskysymys nousee yhä enemmän etualalle samoin kuin UNRWAn tehtävät ja rooli.

Tulevien neuvottelujen päätöksiä mitenkään sitomatta ei itsenäisessä Palestiinassa voi olla pakolaisleirejä. Leirien muuttaminen pysyväksi majoitukseksi edellyttää kuitenkin huomattavia investointeja. Tämä on vain yksi niistä monista seikoista, jotka on otettava huomioon etsittäessä oikeudenmukaista ratkaisua pakolaiskysymykseen.

Taloudellinen elinkelpoisuus

Palestiinan talouden huomattavasta sitkeydestä huolimatta Länsirannan ja Gazan alueella on vielä matkaa taloudelliseen elinkelpoisuuteen. Lisäksi riippuvuus Israelin markkinoista on suuri, ja palestiinalaisten pyrkimyksiä monipuolistaa markkinoita olisi lujitettava. Komissio esittää yhteisön avunannon tulosten vahvistamista ja avun laajentamista, jotta taloudellisesti elinkelpoisen Palestiinan valtion perustamiselle on rakennustarpeet.

Taloudelliset painopistealueet

- Kahdenvälisten ja alueellisten kauppasuhteiden kehittäminen

Parannetaan palestiinalaisten tuotteiden pääsyä markkinoille, tarjotaan asiantuntija-apua, edistetään vuoropuhelua hallinnollisten ja sääntelystä johtuvien esteiden poistamiseksi, tarkastellaan vaihtoehtoja taloudellisiksi järjestelyiksi Israelin kanssa, kannustetaan Palestiinan talouden integroitumista alueen muihin talouksiin.

- Tullihallinnon perustaminen

Tuetaan tullihallintoa, harkitaan asiantuntijoiden väliaikaista siirtämistä tullihallinnon käyttöön, tarjoudutaan järjestämään kolmannen osapuolen läsnäolo.

- Länsirannan ja Gazan alueen jälleenrakentaminen ja kunnostaminen

Tarjotaan rahoitusta infrastruktuureihin liittyville pikakäynnistyshankkeille, edistetään uusia investointeja Palestiinaan.

- Yksityissektorin investoinnit mahdollistavan toimintaympäristön luominen

Avustetaan palestiinalaisten toimia lainsäädäntökehyksen uudelleentarkastelussa.

- Yksityissektorin tukeminen

Työskennellään yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa lainojen ja avustusten yhdistämiseksi yksityissektorin investoinneille, tarjotaan apua ja koulutusta pk-yrityksille hallinnollisten valmiuksien ja suorituskyvyn parantamiseksi.

- Julkisen talouden hoidon parantaminen

Tuetaan palestiinalaisten toimia julkisen talouden tulojen hallinnon uudenaikaistamiseksi, tarjotaan apua varainhoidon valvonnan kehittämiseksi edelleen.

- Osaamistalouden kehittäminen

Tutkitaan mahdollisuuksia laajakaistasovellutusten käyttöönottoon.

- Yhteiskunnallisen ulottuvuuden huomioon ottaminen

Osallistutaan yhteiskunnallista hyvinvointia edistäviin ohjelmiin, erityisesti Maailmanpankin sosiaaliturvaverkkojen uudistusohjelmaan.

- Kahdenvälisten ja alueellisten kauppasuhteiden kehittäminen

EU:n tavoitteena on tulliesteiden poistaminen, palestiinalaishallinnon ja EU:n välisen, kaikki tuotteet ja palvelut kattavan vapaakauppa-alueen perustaminen sekä alueen sisäisten kauppa- ja investointiyhteyksien edistäminen.

EU on jo toteuttanut monia toimenpiteitä syventääkseen kauppasuhteita ja parantaakseen palestiinalaistuotteiden pääsyä markkinoille kaupasta ja yhteistyöstä palestiinalaishallinnon kanssa tehdyn väliaikaisen assosiaatiosopimuksen avulla. Tammikuussa 2005 hyväksyttiin toimenpiteitä maataloustuotteiden kaupan vapauttamisen lisätoimenpiteistä. Myös kaupan vapauttamisen lisätoimenpiteitä harkitaan.

Laajemmassa alueellisessa yhteydessä on Israelin ja Palestiinan välisiä kauppa- ja tulliyhteyksiä myös tarkasteltava samoin kuin sitä, missä määrin Pariisin talouspöytäkirjaa [1] on mahdollisesti tarkistettava tulevan Palestiinan valtion ottamiseksi huomioon. Tavoite tukea alueen sisäistä kauppaa ja investointeja korostaa EU:n kantaa, että palestiinalaishallinnon ja Israelin tullijärjestelyt olisi tällä hetkellä säilytettävä ennallaan. Komissio on pyytänyt Israelin ja Palestiinan viranomaisia pitämään tullijärjestelyt lyhyellä aikavälillä ennallaan siihen asti, että molempien osapuolten välillä sovittavat tulevat järjestelyt otetaan käyttöön.

EU pyrkii edistämään Länsirannan ja Gazan alueen integroitumista soveltuvin osin alueellisiin kauppajärjestelyihin ja Euroopan ja Välimeren alueen kumulaatioon. EU kannustaa aktiivisesti Israelin ja Palestiinan välistä yhteistyötä. Tämän vuoksi komissio on perustanut kauppaa käsittelevän kolmenvälisen työryhmän, johon osallistuvat palestiinalais- ja israelilaisviranomaiset sekä komission asiantuntijoita. Kolmenvälinen työryhmä tutkii myös keinoja selvittää hallinnolliset ja sääntelystä johtuvat kaupan esteet sekä edistää EU:n palestiinalaishallinnon kanssa tekemän väliaikaisen assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa.

EU:n olisi aktiivisesti kannustettava yhteistyötä palestiinalaishallinnon ja sen naapurimaiden välillä vahvistaakseen kauppayhteyksiä ja kehittääkseen molempia osapuolia hyödyttävää taloudellista toimintaa. Tässä yhteydessä naapurimaita olisi kehotettava tarkistamaan ja alentamaan tulli- ja sääntelyesteitään.

Palestiinalaishallinnon on oltava valmis tuleviin tullin ja kaupan alan velvoitteisiinsa, jotka edellyttävät myös kansainvälisten kaupan alan sääntöjen noudattamista ja hallinnollisten valmiuksien lujittamista. EU jatkaa tukea näille aloille.

Edellytykset EU:n toimille: turvallisuus- ja liikkumistilanteen merkittävä parantuminen joulukuun 2004 tilapäiselle yhdyskomitealle (AHLC) toimitetun Maailmanpankin raportin [2] mukaisesti ja huomattava edistys Lähi-idän kvartetin erityislähettilään hahmottelemissa kuudessa kohdassa.

- Tullihallinnon perustaminen

Komissio tarjoaa laajamittaista tukea palestiinalaishallinnon viranomaisille ja yhdessä UNCTADin kanssa edistää tietokonepohjaisen tulli-ilmoitusten käsittelyjärjestelmän käyttöönottoa. Vetäytymisen jälkeen palestiinalaishallinnon Gazassa toimivat viranomaiset kohtaavat monia haasteita. Palestiinalaishallinto on tästä syystä pyytänyt lisäapua sekä kolmannen osapuolen läsnäoloa uusilla tullirajoillaan.

Komissio on valmis toimittamaan lisäapua, esimerkiksi rahoittamaan tulliviranomaisten työtä tarkoin määritellyllä mandaatilla, tarkoituksena rakentaa luottamusta ja kehittää palestiinalaishallinnon tulliviranomaisten valmiuksia. Komissio tarkastelee tätä kysymystä jäsenvaltioiden kanssa ja käyttää hyväkseen EU:n kokemusta rajahallinnon kehittämisestä Keski- ja Itä-Euroopassa. Tähän voisi liittyä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (ETPP) alan toiminta avustamassa rajavalvontatehtävissä.

Edellytykset EU:n toimille: osapuolten yksimielisyys rajojenylityspaikkojen sijainnista ja ylityksiin sovellettavista järjestelyistä sekä pyyntö kolmannen osapuolen läsnäolosta. EU:n olisi pyrittävä laajentamaan Israelin maarajojen ylityksille antamia takuita koskemaan myös lentokenttiä ja satamia.

- Länsirannan ja Gazan alueen (jälleenrakentaminen ja) kunnostaminen

Gazasta ja Länsirannan pohjoisosista vetäytyminen on valanut avunantajiin uutta intoa ryhtyä taas jälleenrakennustoimiin. Komissio on perustanut 40 miljoonan euron infrastruktuurirahaston vuoden 2005 rahoitusapuohjelmansa puitteissa. Rahaston koordinointiin osallistuvat myös palestiinalaishallinto ja muut avunantajat. Lukuisia tulliin, liikenteeseen sekä vesi- ja energia-alaan liittyviä hankkeita on jo yksilöity.

Rauhanprosessin edetessä olisi ryhdyttävä koko Palestiinan alueen, johon kuuluvat sekä Gaza että Länsiranta, suureen jälleenrakennus- ja kunnostusohjelmaan kvartetin erityislähettilään kolmivuotissuunnitelman mukaisesti. Mikäli sääntely-ympäristö parantuu ja oikeusvaltion periaatteita noudatetaan, jälleenrakennustoimissa voidaan keskittyä lyhyen aikavälin toimiin taloudellisen kehityksen käynnistämiseksi ja Palestiinaan suuntautuvien sijoitusten lisäämiseksi.

Kattavan jälleenrakennussuunnitelman olisi käsiteltävä liikennettä ylipäänsä ja erityisesti Gazan sataman ja lentokentän jälleenrakentamista, energia- ja vesivarantoja sekä jäteveden ja kiinteän jätteen käsittelyä, maaseudun kehitystä ja instituutioiden jälleenrakentamista, erityisesti turvallisuuslaitosten ja tuomioistuimien. Tämä voidaan tehdä vain, jos suunnitelma on huolellisesti laadittu ja siihen osallistuvat kaikki merkittävimmät avunantajat ja kansainväliset rahoituslaitokset. Työ voisi perustua komission perustamaan vahingonarviointitietokantaan, mutta siinä keskityttäisiin vastaamaan tuleviin tarpeisiin eikä pelkästään korvaamaan sitä, mikä on tuhoutunut.

Edellytykset EU:n toimille: ennen kuin suuria sijoituksia infrastruktuuriin tehdään, on henkilöiden ja tavaroiden liikkumista ja kulkua koskevia rajoituksia lievennettävä ja Israelilta on pyydettävä takuut sataman ja lentokentän toiminnasta. Toimintaa on koordinoitava muiden avunantajien ja suunnitteluministeriön kanssa (myös parannetun keskipitkän aikavälin kehityssuunnitelman yhteydessä).

- Yksityissektorin investoinnit mahdollistavan toimintaympäristön luominen

Rauhanprosessin edetessä ulkomaiset ja kotimaiset investoinnit Länsirantaan ja Gazan alueelle lisääntynevät. Palestiinalaisia sijoituksia odotetaan tulevan ulkomailta sekä Israelissa ja naapuruston arabimaissa ja kauempanakin toimivien yritysten kiinnostuvan toimintojen aloittamisesta Länsirannalla ja Gazan alueella.

Edellytykset EU:n toimille: yksityissektorin sijoituksia koskevan oikeudellisen ja sääntely-ympäristön parantuminen.

Ulkomaiset sijoitukset riippuvat etenkin avoimien ja ennustettavien sääntöjen olemassaolosta ja täytäntöönpanosta. Komissio on jo toimittanut apua esimerkiksi kilpailua ja julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön hahmotteluun ja/tai tarkistukseen. Täytäntöönpano edellyttää oikeuslaitoksen ja rauhaa ylläpitävien sektorien laajamittaista uudistusta kuten edellä on jo todettu.

- Yksityissektorin tukeminen

Siitä huolimatta, että konfliktilla on ollut tuhoisa vaikutus Palestiinan talouteen, yksityissektori on osoittanut huomattavaa joustavuutta ja sopeutuvuutta. Pk-sektori on talouskasvun ja alueellisen yhdentymisen moottori, joka edistää alueellista vakautta ja työllisyyttä ja vähentää riippuvaisuutta julkisen sektorin työpaikoista. Ammatillinen koulutus voisi olla erityisen hyödyllistä samoin kuin mikroluottojen tarjoaminen. Komissio jatkaa palestiinalaishallinnon tukemista yksityissektorin elvyttämiseksi yrityksiä käsittelevän Euro-Välimeri-peruskirjan periaatteiden mukaisesti.

Edellytykset EU:n toimille: palestiinalaishallinnon on kiirehdittävä toimiaan yksityissektoria edistävän ympäristön luomisessa ja Israelin on sallittava tavaroiden ja palveluiden parempi liikkuvuus erityislähettilään vahvistamien kuuden kohdan mukaisesti.

Euroopan investointipankki tutkii parhaillaan edellytyksiä aloittaa toiminta Länsirannalla ja Gazan alueella sekä Israelissa. EIP ja komissio tarkastelevat, kuinka käytettävissä olevat laina- ja avustusmahdollisuudet voisi parhaiten yhdistää yksityissektorin tukemiseksi ja pk-yritysten saaman rahoituksen edistämiseksi. Tässä yhteydessä on annettava tukea myös hallinnollisten valmiuksien parantamiseen.

- Julkisen talouden hoidon parantaminen

Elinkelpoisella Palestiinan valtiolla on oltava nykyaikainen ja avoin taloushallinto. EY:n ja jäsenvaltioiden tarjoaman rahoitustukipaketin avulla palestiinalaishallinnon julkisen talouden hoito on parantunut huomattavasti. On kuitenkin edelleen syytä kehittää parempaa, avointa ja vastuullista budjetointia ja julkisten menojen valvontaa, joilla on Palestiinan kansan ja kansainvälisen yhteisön luottamus.

Edellytykset EU:n toimille: palestiinalaishallinnon edistyminen julkisen talouden vakauttamissuunnitelman luonnostelussa, edistyminen eläkejärjestelmän vakauttamisessa ja suunnitteluvalmiuksien parantuminen.

Palestiinalaishallinnon on samanaikaisesti parannettava veronkannon tehokkuutta ja tuloksellisuutta. Komissio avustaa palestiinalaishallintoa nykyaikaisen veronkantojärjestelmän, jonka avulla valtion tulojen olisi ajan myötä määrä kasvaa, käyttöönotossa. Kun perustetaan Palestiinan valtio, jolla on autonomiset vero- ja tullisäännöt, palestiinalaishallinto vastaa myös alv:n sekä tullien kantamisesta, minkä Israelin viranomaiset nykyisin hoitavat Pariisin pöytäkirjan perusteella. Sen lisäksi, että pyritään Pariisin pöytäkirjan hallinnoinnin avoimuuden parantamiseen ja valtion tulojen tarkempaan keräämiseen, valmiuksia on kehitettävä edelleen asianomaisten palestiinalaisinstituutioiden avoimuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi sekä nykyaikaisen ja luotettavan tilastojärjestelmän edistämiseksi.

- Osaamistalouden kehittäminen

Tukea on annettava siihen, että osaamistaloutta kehitetään ylemmän asteen ja ammatillisen koulutuksen sekä tutkimuksen ja kehitystyön kautta Palestiinan talouden lujittamiseksi ja monipuolistamiseksi. EY:n tuki on UNDP:n inhimillisen kehityksen raportin suositusten mukaista ja sitä annetaan sekä Länsirannalle ja Gazan alueelle että alueen muille maille. Palestiinalaisten tutkimus- ja kehitysmahdollisuuksien lujittamiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Kun otetaan huomioon Länsirannan ja Gazan alueen erityinen maantieteellinen tilanne, voisivat kehittyneet sovellutukset kuten laajakaistayhteydet auttaa yksilöitä ja järjestöjä voittamaan välimatkat ja fyysiset esteet. Nopeat yhteydet voivat mahdollistaa sen, että sekä viranomaistahot että yritysmaailma voivat kommunikoida ja palvelut ovat saatavilla riippumatta siitä, sijaitsevatko laitokset Länsirannalla tai Gazassa. Laajakaistan avulla palestiinalaiset voisivat päästä käyttämään myös palveluja kuten sähköistä terveydenhuoltoa tai sähköistä oppimista. Nykyisin Internetin levinneisyysluvut ovat kuitenkin erittäin alhaiset.

- Yhteiskunnallisen ulottuvuuden huomioon ottaminen

Yhteiskunnallisen kehityksen olisi kuljettava tasatahtiin taloudellisen kehityksen kanssa. On tarjottava tukea suurimmassa tarpeessa olevalle osalle Palestiinan kansaa ja parannettava kaikkien elin- ja työskentelyoloja sekä poistettava joidenkin uudistusten mahdolliset lyhyen aikavälin haitalliset vaikutukset.

Tarvitaan rakenteellisia toimia, jotta voidaan huolehtia sellaisista kiireellisistä sosiaalisista tarpeista, jotka eivät kuulu ECHOn ja muiden avunantajien tarjoaman lyhyen aikavälin humanitaarisen avun piiriin. Eläkejärjestelmän vakauttaminen edistää ikääntyneiden henkilöiden tarpeiden suojelua. Olisi saavutettava myös terveydenhoito- ja koulutuspalvelujen fyysisen ja taloudellisen saatavuuden vähimmäistaso. Osana tätä prosessia komissio on mukana rahoittamassa Maailmanpankin sosiaaliturvaverkko-ohjelmaa.

Aktiivisen työllisyyspolitiikan ja tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen hyödyttää sosiaalista kehitystä. Köyhyyden vähentämistoimia kuten mikroluottoja, ruohonjuuritason työpaikkoja luovia järjestelmiä tai haavoittuvimmassa asemassa olevien väestönosien (nuoret aikuiset, naiset, vammaiset) yhteiskunnallis-taloudellisen integroitumisen erityisohjelmia, olisi tuettava, jotta lisätään perustarvikkeiden ja -palvelujen saatavuutta.

4. Israelin ja Palestiinan välisen yhteistyön edistäminen

Poliittinen vuoropuhelu

Länsirannan ja Gazan alueen elinkelpoisuus edellyttää täysimääräistä ja aktiivista yhteistyötä Israelin kanssa.

Komissio on panostanut huomattavasti Israelin ja Palestiinan viranomaisten yhteistyön ja yhteyksien edistämiseen vuoropuhelun helpottamiseksi ja luottamuksen rakentamiseksi. Tämä on saavutettu yksilöimällä molempia osapuolia kiinnostavia kysymyksiä ja alueita.

Jotkin niistä on eritelty Israelin ja palestiinalaishallinnon toimintasuunnitelmissa, jotka hyväksyttiin EU:n Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä. Komission rahoittamia kolmenvälisiä kokouksia on jo järjestetty koskien energia-alaa, liikennettä ja kauppaa.

Komissio aloittaa energiayhteistyöohjelman vahvistaakseen energiavarantojen yhteistä turvallisuutta. Siihen liittyen perustetaan yhteinen energiavirasto ja pyritään pääsemään kansainvälisten standardien mukaista Israelin ja Palestiinan sähkönvaihtoa käsittelevään kaupalliseen sopimukseen. Osapuolten yhteistä liikennevirastoa ollaan myös perustamassa. Liikenneviraston alaan kuuluisi liikenneinfrastruktuurin suunnittelu sekä tavaroiden ja henkilöiden kuljetuksen helpottaminen.

Komissio toivoo kaupan alan kysymyksissä edettävän samalla tavoin. Tällaisia pyrkimyksiä olisi jatkettava ja laajennettava esimerkiksi tulliyhteistyöhön, ympäristökysymyksiin, tieteeseen ja teknologiaan sekä soveltuvin osin oikeus- ja sisäasioihin liittyviin kysymyksiin. Olisi käytettävä myös alueellisen yhteistyön mahdollisuuksia Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä palestiinalaishallinnon, Israelin ja Jordanian välillä.

Kolmannen osapuolen toimiminen välittäjänä rauhanprosessissa

Näiden yhteisön pyrkimysten lisäksi komissio pitää tärkeänä, että kolmas taho toimii sovittelijana konfliktissa ja varmistaa vuoropuhelun käymisen sekä valaa osapuolten välille suurempaa luottamusta. Lähi-idän kvartetin erityislähettiläällä, joka on jatkuvasti paikan päällä, on ollut myönteinen vaikutus Israelin vetäytymiseen Gazasta ja Länsirannan pohjoisosista. Komissio on tukenut hänen toimintaansa sekä taloudellisesti että siirtämällä väliaikaisesti hänen käyttöönsä kokeneen virkamiehen. Komissio suhtautuisi myönteisesti siihen, että kvartetin erityislähettilään toimeksianto uusittaisiin ja sitä pidennettäisiin kestoltaan ja laajennettaisiin sisällöltään.

Väliaikaisen assosiaatiosopimuksen täytäntöönpano

Kun pysyvää asemaa koskevissa kysymyksissä edistytään, EU:n olisi oltava valmis aloittamaan neuvottelut täysimääräisestä assosiaatiosopimuksesta. Sillä välin on välttämätöntä kuulla sekä Israelia että palestiinalaishallintoa, jotta Euroopan yhteisön sekä (Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan) PLO:n väliaikaista assosiaatiosopimusta voidaan kehittää ja panna se täytäntöön tehokkaammin. Kuulemisissa olisi käsiteltävä palestiinalaisten ja EU:n tuottajien kohtaamia vaikeuksia, kun ne yrittävät päästä toistensa markkinoille (vaikeudet johtuvat ennen muuta hallinnollisista ongelmista, joita viejät joutuvat kohtaamaan Israelin tullirajoilla). EU:n olisi myös edelleen painostettava Israelia, jotta se täysimääräisesti tunnustaisi väliaikaisen assosiaatiosopimuksen.

5. EU:n tehokkuuden ja näkyvyyden parantaminen

EU:n ponnistelut ja toiminta on tehtävä näkyvämmäksi, jotta sen poliittinen ja uudistusmielinen viesti vahvistuu. Euroopan unionin olisi entistä tehokkaammin pyrittävä esittämään viestinsä koordinoidulla tavalla.

Kansainvälinen koordinaatio

EU:n erityislähettiläs ja jäsenvaltiot sekä kansainväliset kumppanit, joihin kuuluvat myös Yhdysvallat, Israel ja kansainväliset rahoituslaitokset, koordinoivat antamaansa apua jo tiiviisti. Komissio osallistuu aktiivisesti kvartetin toimintaan ja kvartetin perustamiin elimiin (esimerkiksi Palestiinan uudistuksia käsittelevä työryhmä) sekä paikallisiin avunantajien koordinointielimiin (paikallisen avun koordinaatiokomitea, LACC). Palestiinan uudistumiskehitystä käsitelleen Lontoon konferenssin seurantatoimena komissio on yhdessä Maailmanpankin kanssa tehnyt ehdotuksia avunantajien koordinaatiorakenteiden rationalisoinniksi. Komissio työskentelee läheisessä yhteistyössä kvartetin erityislähettilään ja paikallisten koordinaatioelinten kanssa taatakseen kansainvälisten toimien tehokkaan koordinoinnin.

Komissio on säännöllisessä yhteydessä kansainväliseen avunantajayhteisöön sekä kansainvälisiin rahoituslaitoksiin ja on aktiivisesti mukana tilapäisessä yhdyskomiteassa. Yhteistyötä Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa on tehty laajasti, erityisesti komission palestiinalaishallinnolle antaman talousarviotukiohjelman yhteydessä. Yhdessä Maailmanpankin kanssa komissio on perustanut julkisen varainhoidon rahaston, joka pohjautuu komission aiemman talousarviotuen yhteydessä perustettuun mekanismiin. Alunperin rahasto perustettiin tilapäisenä toimenpiteenä poistamaan palestiinalaishallinnon julkisen talouden vajetta. Sille on seuraajaksi saatava kestävämpi väline.

EU:n avun selvitysyhtiö

Pyrkimykset paikallisen selvitysyhtiömekanismin kautta koordinoida jäsenvaltioiden ja yhteisön varoja tarkemmin EU:n tärkeimpien poliittisten tavoitteiden tukemiseksi parantavat EU:n antaman avun näkyvyyttä. Tähän olisi kuuluttava säännöllinen tiedonkulku yhteisön suunnitelmista ja hankkeista sekä kahdenvälisistä suunnitelmista ja hankkeista. Siten helpotetaan suunnittelua ja tehtäviä voidaan jakaa jäsenvaltioiden ja komission erityisvalmiuksien mukaan.

Ensimmäinen askel tähän suuntaan olisi etusijan antaminen täytäntöönpanotoimenpiteille, jotka on yksilöity komission Jerusalemin toimiston Lontoon konferenssin jälkeen laatimassa lyhyen aikavälin hallintostrategiassa. Jäsenvaltioita olisi pyydettävä osallistumaan tähän strategiaan johdonmukaisuuden edistämiseksi. Vaikka kansallisten varojen hallinto jäisi jäsenvaltioille, kansallisten apustrategioiden olisi seurattava vahvistettua EU:n strategiaa. Voitaisiin esimerkiksi perustaa poliittinen komitea, johon kuuluisivat kaikki avustajat ja joka takaisi menojen koordinoinnin ja tärkeysjärjestyksen EU:n sisällä ja palestiinalaishallinnon kanssa. Tällainen komitea voisi taata täydentävyyden ja määritellä milloin yhdistettyjen varojen tai yhteisrahoituksen käyttö soveltuisi parhaiten. Komission olisi otettava johtava asema tässä mekanismissa.

Mikäli jäsenvaltiot suostuvat, voisi toisena askeleena harkita tämän mekanismin laajentamista muille avunannon aloille, esimerkiksi infrastruktuuriin. Lyhyellä aikavälillä EU voisi myös tehdä avustustoimintaansa näkyvämmäksi ja järjestää alueella aihetta koskevan tiedotuskampanjan.

Yhteisön voimavarojen koordinointiin pitäisi myös liittyä se, että avunantajat yhdistävät tietonsa taatakseen varojen asianmukaisen käytön.

Keskipitkällä aikavälillä EU voisi harkita erityisen jälleenrakennusrahaston tai EU:n jälleenrakennusviraston perustamista ja hyödyntää siinä Balkanin konfliktin jälkeisestä jälleenrakentamisesta saamiaan hyviä kokemuksia.

Taloudelliset resurssit

Parantunut näkyvyys on välttämätöntä, jos tarkastellaan mahdollisuutta ottaa käyttöön lisää talousarviovaroja, koska G8-maat ovat tukeneet James Wolfensohnin pyyntöä lisätä rahoitusapua. Gleneaglesissa pidetyssä G8-huippukokouksessa Wolfensohn esitteli kehityssuunnitelmansa suuntaviivat. Niiden mukaan Länsirannalle ja Gazaan annettavan rahoitusavun määrä olisi 3 miljardia euroa vuodessa seuraavien kolmen vuoden ajan. Tämä on enemmän kuin kaksinkertainen määrä kansainvälisen avunantajayhteisön nykyisin antamaan apuun verrattuna. Näin suuri lisäys on mahdollista vain yhteistyössä ja tehtäviä jakaen erityisesti arabimaiden osalta.

Kun otetaan huomioon komission asema palestiinalaisten suurimpana avustajana, voisi sen osalta vastaus kvartetin erityislähettilään pyyntöön mahdollisesti tarkoittaa yhteisön talousarviosta maksettavan tuen lisäämistä noin 200–300 miljoonalla eurolla vuodessa ja sen lisäksi jäsenvaltioiden kahdenvälisen avun lisäämistä.

Nämä varat kohdennettaisiin tässä tiedonannossa vahvistetuille painopistealueille edistämään kestävää julkista taloutta, lujittamaan instituutioita ja parantamaan taloudellista tilannetta lisääntyvien sijoitusten kautta.

Jotta tällaisella huomattavan suurella lisäavulla olisi vaikutusta Länsirannan ja Gazan taloudelliseen tilanteeseen, on turvallisuuteen ja liikkumiseen liittyvissä kysymyksissä edistyttävä merkittävästi. Maailmanpankki korosti tätä vuoden 2004 raportissaan, jolle tilapäinen yhdyskomitea antoi joulukuussa 2004 tukensa.

Komissio käsittelee vuoden 2006 talousarviosta maksettavia lisävaroja koskevia ehdotuksia yksityiskohtaisemmin viimeistään vuoden 2006 alussa ja ottaa huomioon saatavilla olevan rahoituksen, erityisesti joustovälineen. Tuolloin kiinnitetään huomiota myös edistymiseen kvartetin erityislähettilään ”kuuden plus kolmen kohdan” suhteen, palestiinalaisten yksityiskohtaisempiin suunnitelmiin sekä kansainvälisen yhteisön kuulemiseen.

6. Päätelmä T

JOTTA EU VOI KÄYTTÄÄ ARVOVALTAANSA TEHOKKAASTI ETENEMISSUUNNITELMAN MUKAISTEN TOIMIEN ALOITTAMISEKSI UUDELLEEN (PALESTIINAN VALTION PERUSTAMISEN EHDOTON EDELLYTYS), JÄSENVALTIOIDEN JA KOMISSION ON OTETTAVA YHTEINEN KANTA KESKEISISSÄ KYSYMYKSISSÄ VIESTINSÄ VAIKUTUKSEN LISÄÄMISEKSI. TÄLLAISESSA YHTEISESSÄ SUUNNITTELUSSA OLISI päätettävä, mikä olisi EU:n strategia tilanteessa, jossa edistys pysähtyy esimerkiksi siihen, että rauha rikkoontuu ja joudutaan taas konfliktitilanteeseen, tai kvartetin erityislähettiläs James Wolfensohnin esittämissä kuudessa kohdassa ei edistytä riittävästi, siirtokuntien määrä Länsirannalla kasvaa tai rajausmuuri vaikuttaa kielteisesti. Tarvitaan myös avun parempaa koordinointia.

Tällä perusteella komissio kehottaa neuvostoa:

- tukemaan tässä tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden ja painopistealueiden ottamista Euroopan yhteisön toiminnan pohjaksi;

- kiinnittämään huomiota komission aikomukseen laatia tämän tiedonannon pohjalta maakohtainen strategia-asiakirja yhteisön Länsirannalle ja Gazan alueelle antamaa apua varten sekä Länsirannan ja Gazan alueen monivuotinen kansallinen maaohjelma;

- päättämään mekanismeista EU:n toimien koordinoinnin parantamiseksi seuraten komission ehdotusta toimia koordinaation ”selvitysyhtiönä” EU:n rahoitusavun vaikutuksen lisäämiseksi;

- vahvistamaan tavoite neuvotella palestiinalaishallinnon kanssa assosiaatiosopimuksesta ja toimimaan siten, että EU:n ja palestiinalaishallinnon välinen väliaikainen assosiaatiosopimus pannaan täysimääräiseksi täytäntöön, mihin sisältyvät myös Euroopan naapuruuspoliittisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edellyttämien rakenteiden perustaminen; ja pyytämään Israelilta takuut sille, että Israel tunnustaa väliaikaisen assosiaatiosopimuksen.

Komissio kehottaa budjettivallan käyttäjää:

- tarkastelemaan komission ehdotusten pohjalta tarvetta lisätä yhteisön rahoitusapua palestiinalaisille vuosina 2006–2008 kvartetin erityislähettilään vahvistama Palestiinan kolmivuotinen kehityssuunnitelma huomioon ottaen.

[1] Taloussuhteita käsitellyt Pariisin pöytäkirja allekirjoitettiin Pariisissa 29. huhtikuuta 1994, ja siinä esitetään palestiinalaishallinnon ja Israelin tärkeimmät taloudelliset velvoitteet.

[2] Avunantajien tarjoama runsas apu ei voi korvata myönteistä taloudellista ympäristöä. Ainoastaan jos osapuolet ryhtyvät tarpeellisiin toimiin saadakseen talouden taas kestävän kasvun alkuun, on avunantajien on perusteltua kokoontua. Pysähtyneisyys vai elpyminen? Israelilaisten vetäytyminen ja Palestiinan taloudelliset näkymät. ( Stagnation or Revival? Israeli Disengagement and Palestinian Economic Prospects ) Maailmanpankki, joulukuu 2004.