Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla {SEK(2004) 971} /* KOM/2004/0474 lopull. - COD 2004/0153 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla {SEK(2004) 971} (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Johdanto 1.1. Maaliskuussa 2004 komissio antoi tiedonannon "Yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmien uusi sukupolvi vuoden 2006 jälkeen" [1] (jäljempänä 'aiempi tiedonanto'), joka on jatkotoimi helmikuussa annetulle tiedonannolle "Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007-2013" [2]. Siinä esitettiin komission aikomus antaa ehdotus elinikäistä oppimista koskevaksi integroiduksi ohjelmaksi, joka kattaa kaikki nykyiset yhteisön sisäiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat. Kyseinen ohjelma perustetaan näiden perustelujen liitteenä olevassa päätösluonnoksessa. [1] KOM(2004) 156 lopullinen. [2] KOM(2004) 101. 1.2. Elinikäistä oppimista koskevan integroidun ohjelman perustana ovat nykyiset ohjelmat Sokrates, Leonardo da Vinci ja eLearning, Europass-aloite ja lukuisat yhteisön toimintaohjelmasta rahoitettavat toimet, jotka on perustettu Euroopan laajuisesti toimivien koulutusalan yksiköiden sekä alan yksittäistoimien tukemiseksi. Lisäksi juuri käynnistetty, vuoteen 2008 jatkuva Erasmus Mundus -ohjelma olisi sisällytettävä integroituun ohjelmaan vuodesta 2009 alkaen. 1.3. Kuten aiemmasta tiedonannosta käy ilmi, rakenneuudistuksella vastataan erityisesti seuraaviin neljään tekijään: - koko EU:ssa tapahtuneisiin muutoksiin, joiden seurauksena koulutusjärjestelmät integroidaan yhä enenevässä määrin elinikäiseen oppimiseen, jotta osaamisyhteiskunnan ja väestönmuutosten aiheuttamiin uusiin haasteisiin voidaan vastata, - koulutuksen yhä tärkeämpään asemaan luotaessa Eurooppaan kilpailukykyistä ja dynaamista osaamistaloutta ja parannettaessa kykyä mukautua muutoksiin, erityisesti Lissabonissa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston seurantatoimissa, Bolognan ja Kööpenhaminan prosesseissa sekä niihin liittyvän politiikan kehittämisessä nykyisten Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien käynnistyttyä, - tarpeeseen lujittaa vahvuuksia sekä puuttua havaittuihin heikkouksiin ja synergian puutteeseen, jotka johtuvat nykyisestä ohjelmien suunnittelun pirstaleisuudesta, kuten kävi ilmi Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien väliarvioinnissa ja uuden sukupolven ohjelmien vaihtoehtoja koskeneessa julkisessa kuulemismenettelyssä, - tarpeeseen yksinkertaistaa ja rationalisoida yhteisön lainsäädäntövälineitä luomalla integroitu kehys, jonka puitteissa erilaiset toimet on mahdollista rahoittaa. Muistion jälkimmäisessä osassa kuvaillaan komission ehdotuksen taustalla olevia perusperiaatteita, selvitetään päätösluonnoksen tärkeimmät ominaispiirteet sekä kerrotaan, kuinka siinä otetaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. 2. Tulevat toimet Koulutusohjelmiensa avulla unioni tavoittaa suoraan kansalaisensa - mikään muu yhteisön toimintamuoto ei kosketa välittömästi yhtä montaa kansalaista joka vuosi. Lisäksi niillä tuetaan unionin koulutusjärjestelmiä ja motivoidaan ihmisiä kehittämään ammattikäytänteitään; lyhyesti sanottuna koulutusohjelmilla tuetaan unionia kokonaisuudessaan saavuttamaan Lissabonin tavoitteet. Näin ollen komissio ehdottaa nykyisiin ohjelmiin seuraavia muutoksia. 2.1. Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen integroitu ohjelma Integroitu ohjelma kattaa neljä yksittäistä ohjelmaa: yleissivistävän koulutuksen ohjelma Comenius perusasteen kouluista ylemmän keskiasteen kouluihin saakka, Erasmus korkea-asteen koulutukseen ja korkea-asteen ammatilliseen jatkokoulutukseen, Leonardo da Vinci kaikkeen muuhun ammatilliseen koulutukseen sekä Grundtvig aikuiskoulutukseen. Lisäksi ehdotus sisältää neljä avaintoimea käsittävän monialaisen ohjelman, joka kattaa edellä esitetyt poliittiset kysymykset ja jotka kohdistuvat erityisesti kieltenoppimiseen ja tieto- ja viestintätekniikan alaan - niiltä osin kuin ne jäävät yksittäisten ohjelmien ulkopuolelle - samoin kuin aiempaa tehokkaampiin levitystoimiin. Edellisten lisäksi ehdotukseen kuuluu Jean Monnet -ohjelma, jonka tarkoituksena on tukea Euroopan yhdentymiseen liittyviä toimia sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toimivia eurooppalaisia laitoksia ja yhdistyksiä. Integroidulla lähestymistavalla pyritään säilyttämään aiempien kokemusten olennaisen tärkeä jatkuvuus - tämän vuoksi sen rakenne perustuu kaikissa jäsenvaltioissa käytössä olevien koulutusjärjestelmien päätyyppeihin ja siinä on säilytetty ohjelmien vakiintuneet nimet - ja toisaalta lisäämään sen eri osien välistä johdonmukaisuutta ja yhteisvaikutusta, jotta erilaisia toimia voitaisiin tukea tehokkaammin ja joustavammin. Integroitu ohjelma käsittääkin sen kaikille osille yhteisiä toimia ja menettelyitä, ja yksittäinen ohjelmakomitea varmistaa sen yleisen johdonmukaisuuden. 2.2. Aiempaa kattavampi ohjelma EU:n koulutusalan yhteistyöohjelmien tehokkuus ja lisäarvo on osoitettu toistuvasti. Niiden avulla voidaan levittää innovaatioita ja hyviä toimintatapoja, jotka muuten jäisivät kansallisten rajojen sisäpuolelle. Liikkuvuudella on selkeitä myönteisiä vaikutuksia sekä siihen osallistuviin henkilöihin että laitoksiin, joiden toimintaan nämä henkilöt osallistuvat. Ohjelmista tuettavat eurooppalaiset yhteistyötavat myötävaikuttavat koulutusjärjestelmien uudenaikaistamiseen ja kehittämiseen kaikkialla unionissa. Ottaen huomioon ohjelmien arvosta vallitsevan yksimielisyyden ja Lissabonin tavoitteista nousevat uudet haasteet komissio katsoo, että uuden integroidun koulutusohjelman tavoitteena olisi oltava merkittävä volyymin ja tehokkuuden lisääminen edeltäjiinsä verrattuna. Komissio on tarkistanut aiemmassa tiedonannossa esitetyt määrälliset tavoitteet ottaen huomioon määriin tehdyt muutokset, joita se ehdottaa vuosia 2007-2013 koskevissa yksityiskohtaisissa rahoitusnäkymissä. Tavoitteet ovat seuraavat: - 1 koululainen 20:stä mukana Comenius-toimissa vuosina 2007-2013, - 3 miljoonaa Erasmus-opiskelijaa vuoteen 2011 mennessä, - 150 000 Leonardo-harjoittelupaikkaa vuoteen 2013 mennessä, - 25 000 Grundtvig-vaihtopaikkaa vuoteen 2013 mennessä. Komissio pitää näin kunnianhimoisia tavoitteita olennaisen tärkeinä, jotta uudesta ohjelmasta tulisi riittävän tehokas väline, jonka avulla luodaan kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous vuoteen 2010 mennessä. Määrärahoja on vastaavasti tarpeen lisätä: määrärahojen alustavassa jaossa summaksi on ehdotettu 13,620 miljardia euroa ohjelman koko keston ajaksi eli seitsemäksi vuodeksi. 2.3. Aiempaa yksinkertaisempi ohjelma Paineita yksinkertaisemman ja joustavamman ohjelman perustamiseksi on tullut julkisesta kuulemismenettelystä, jäsenvaltioilta, kansallisilta toimistoilta sekä komissiolta itseltään sen antamassa talousarviotiedonannossa. On huomattava, että nykyisestä ehdotuksesta tuettavat toimet jatkuvat joissain tapauksissa vuoteen 2013 ja että kyseisenä vuonna hyväksyttävät toimet saatetaan päätökseen vasta vuoden 2016 lopussa. Päätösehdotukseen sisältyvät näin ollen ainoastaan ne toiminnallisia seikkoja koskevat säännökset, jotka on olennaisen tärkeää vahvistaa lainsäädännössä. Yksinkertaistaminen edellyttää kuitenkin muutakin kuin hyviä aikomuksia: lainsäädäntökehyksen on oltava siihen soveltuva, ja niiltä osin kuin se ei ole soveltuva, siihen olisi lisättävä lainsäädännöllisiä poikkeuksia. Toisin sanoen tämä edellyttää kohdistettuja poikkeuksia varainhoitoasetuksen soveltamissääntöihin. Perusperiaatteena on suhteellisuus: hallintoa ja tilinpitoa koskevat vaatimukset olisi suhteutettava apurahan suuruusluokkaan. Tämä edellyttää erityisesti seuraavien kysymysten lisätarkastelua: - kiinteämääräisten apurahojen ja yksikkökustannustaulukoiden laajempi käyttö, - hakulomakkeiden ja sopimusten yksinkertaistaminen, - luontoisetuuksina maksettavan yhteisrahoituksen lisääminen sekä edunsaajien tilinpitovelvoitteiden rajoittaminen näissä tapauksissa, - edunsaajien vakavaraisuutta ja toimintakapasiteettia koskevien asiakirjojen yksinkertaistaminen. Nämä yksinkertaistamistoimenpiteet ovat ehdoton edellytys päätöksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Näin ollen komissio esittää aikanaan asianmukaisia poikkeuksia varainhoitoasetukseen, joko muutoksina suoraan soveltamissääntöihin tai muuttamalla tätä ehdotusta siten, että se sisältää tähän ohjelmaan kohdennettuja poikkeuksia. 2.4. Aiempaa hajautetumpi ohjelma Komissio ehdottaa, että toimintaa olisi suuremmassa määrin hallinnoitava kansallisella tasolla kansallisten toimistojen verkoston avulla. Kansallisten toimistojen etuna on se, että niissä ymmärretään kansallista kulttuuritaustaa ja prioriteettitarpeita ja kyetään luomaan käyttäjäystävällisempi ympäristö. Komissio katsoo, että toimien hallinnointi kansallisten toimistojen välityksellä on aiheellista, kun yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy: - on mahdollista perustaa sellainen objektiivinen järjestelmä määrärahojen jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken, jossa otetaan huomioon, kuinka suosittu kukin toimi on, - toimet ovat pienimuotoisia tai yksittäisille henkilöille kohdistettuja, jolloin ei edellytetä täysimittaista yhteisön laajuista valintaprosessia, - toimissa keskitytään yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeisiin. Näistä syistä päätösluonnoksessa ehdotetaan, että kansalliset toimistot hallinnoisivat seuraavia toimia: liikkuvuus, oppilaitosten väliset pienmuotoiset kumppanuudet, ammatillisen koulutuksen innovaatiohankkeiden siirtäminen sekä jotkin tulosten levittämis- ja hyödyntämistoiminnot. Rahoitusselvityksen 3 jaksossa esitetään yksityiskohtaisemmin periaatteet, joille ohjelmaan ehdotetut hallintotavat perustuvat. 3. Ohjelmaehdotuksen suunnittelu 3.1. I osasto: Yleiset säännökset Luonnoksen 1 ja 2 artiklassa vahvistetaan integroidun ohjelman ja sen sisältämien yksittäisten ohjelmien yleiset ja erityistavoitteet. Näitä täydentävät kunkin yksittäisen ohjelman toiminnalliset tavoitteet, jotka on esitetty II osaston luvuissa. Luonnoksen 5 artiklassa vahvistetaan yleiset toimet, joita on integroidussa ohjelmassa kautta linjan. Toimenpiteen tarkoituksena on maksimoida yksinkertaistaminen ja joustavuus. Liitteestä käy ilmi, mitkä toimet ovat komission hallinnoimia ja mitä toimia puolestaan hallinnoivat kansalliset toimistot. Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät vahvistetaan 6 artiklassa. Tämä koskee erityisesti kansallisten toimistojen perustamista ja toimintaa varainhoitoasetuksen vaatimukset huomioon ottaen. Luonnoksen 7 artiklan mukaisesti ohjelmiin voivat osallistua myös Sveitsi ja Länsi-Balkanin maat. Edelleen 10 artiklalla perustetaan integroitua ohjelmaa käsittelevä komitea, joka kokoontuu eri kokoonpanoissa käsiteltävien kysymysten mukaan. Komission käsityksen mukaan tarvitaan viisi eri kokoonpanoa: yksi niistä koko integroidulle ohjelmalle, poikittaisohjelmalle ja Jean Monnet -ohjelmalle, ja neljä muuta kokoonpanoa kullekin ohjelmista Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ja Grundtvig. Luonnoksen 9 artiklassa vahvistetaan ehdotetun komitologiapäätöksen mukaisesti, että valintaprosessissa komitean olisi keskityttävä prosessiin, valintaperusteisiin ja talousarvioon, muttei yksittäisten hankkeiden valintaan. Määrärahaksi esitetään 15 artiklassa 13,620 miljardia euroa. Yksityiskohtaiset seikat on esitetty liitteessä olevan B jakson 8 kohdassa. Komissio voi muuttaa kohdassa esitettyjä vähimmäismääriä yhteisymmärryksessä komitean kanssa hallintomenettelyä noudattaen. Lisäksi tämän artiklan mukaisesti enintään yksi prosentti määrärahoista voidaan käyttää sellaisten kolmansien maiden kumppaneiden osallistumiseen, joiden maat eivät osallistu ohjelman mukaisiin kumppanuustoimiin, hankkeisiin ja verkostoihin. 3.2. II osasto, 1-4 luku: Comenius-, Erasmus-, Leonardo da Vinci- ja Grundtvig-ohjelmat Kaikilla neljällä alakohtaisella ohjelmalla - Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ja Grundtvig - on samanlainen rakenne. Toimintojen jakautuminen näiden neljän ohjelman välillä eroaa jonkin verran nykyisistä ohjelmista. Suurin muutos on korkea-asteen ammatillisen jatkokoulutuksen siirtyminen Leonardosta Erasmukseen. Päätöksessä täsmennetään kunkin alakohtaisen ohjelman osalta, mitkä 5 artiklassa määritellyt yleiset toimet ovat mahdollisia, sekä annetaan esimerkkejä pääasiallisista muodoista, joissa toimet voivat esiintyä yksittäisten ohjelmien yhteydessä. Säädösteksti sisältää ainoastaan olennaiset yksityiskohdat, eivätkä päätöksessä kuvaillut kunkin ohjelman yleisten toimien täytäntöönpanotavat ole poissulkevia, vaan tarpeen tullen myös muita toteutustapoja voidaan kehittää yhteistyössä komitean kanssa. Kaikkiin toimiin kuuluu kieliin ja uuteen tekniikkaan liittyviä osia. Comenius-toimiin sisältyy ystävyyskoulutoiminta, jota on tähän saakka tuettu eLearning-ohjelmasta. Erasmus-toimiin, joihin on sisällytetty korkea-asteen ammatillinen jatkokoulutus, kuuluvat korkea-asteen opiskelijoiden harjoittelujaksot yrityksissä (aiemmin osa Leonardo da Vinci -ohjelmaa) sekä yhteisiä master-ohjelmia suorittavien opiskelijoiden liikkuvuusjärjestelyt. Leonardo da Vinci -ohjelman hankkeita koskeva toimi on laadittu ottaen huomioon väliarvioinnin tulokset. Hankkeita hallinnoidaan enimmäkseen kansallisten toimistojen avulla, ja niissä keskitytään etenkin innovaatioiden siirtämiseen maasta toiseen. Uusi kumppanuustoimi koostuu pienimuotoisista hankkeista, joiden avulla koulutusta tarjoavat organisaatiot voivat tehdä yhteistyötä osapuolia kiinnostavissa kysymyksissä. Verkostoja koskevaa toimea, jolla tuetaan ammatilliseen koulutukseen liittyvien keskeisten kysymysten pohdintaa yhteisön tasolla, on merkittävästi vahvistettu. Grundtvig-ohjelman mukaisia uusia liikkuvuutta koskevia toimia ehdotetaan tukemaan aikuisopiskelijoiden liikkuvuutta, henkilöstövaihtoja, eurooppalaisia avustajapaikkoja ja aikuiskouluttajia (nykyisessä Sokrates-ohjelman mukaisessa Grundtvig-toimessa rajoituttiin tukemaan lähestulkoon yksinomaan aikuiskouluttajia). 3.3. II osasto, 5 luku: Poikittaisohjelma Poikittaisohjelma on yksi integroidun ohjelman keskeisistä uutuuksista. Yhteisö saa siitä tehokkaamman välineen toimintoihin, jotka ulottuvat kahdelle tai useammalle perinteiselle toiminta-alalle, erityisesti kaikkiin alakohtaisiin ohjelmiin. Poikittaisohjelma jakautuu neljään avaintoimeen: Avaintoimi 1 on pääosin uusi, politiikan kehittämiseen tarkoitettu toimi nykyisessä ohjelmaehdotuksessa. Se sisältää joukon nykyisiä toimia, esimerkiksi Arionin, Cedefop-opintomatka ja Eurydice-tietoverkon, jotka keskitetään tehokkaammin yhteisön kannalta yleisesti merkittäviin poliittisiin kysymyksiin. Mukaan liitetään uusia hankkeita, verkostoja sekä seurantaa ja analysointia koskevia toimia, joiden avulla luodaan uusia järjestelmiä, jotka tukevat yhteisöä vastaamaan poliittisiin haasteisiin. Avaintoimi 2 täydentää alakohtaisten ohjelmien yleistä kieliin liittyvää toimintaa. Poikittaisohjelmaa tarvitaan esimerkiksi monenvälisissä hankkeissa, joilla kehitetään kieltenoppimismateriaaleja ja testausmenetelmiä, keskeisten toimijoiden verkostoja, monikielisiä Internet-portaaleja ja tietoisuutta lisääviä kampanjoita. Avaintoimessa 3 keskitytään kokeiluihin, jotka koskevat innovatiivisten ratkaisujen käyttöä opetuksessa ja oppimisessa (verkko-opiskelu) ottaen huomioon uuden pedagogiikan, palvelut, tekniikan ja sisällöt. Avaintoimi 4 on uusi toimi, jonka tavoitteena on onnistuneiden hankkeiden tulosten siirtäminen koulutusjärjestelmiin ja hyödyntäminen yhteisön tasolla sekä kansallisesti, alueellisesti ja alakohtaisesti. Hankkeita voivat hallinnoida joko komissio tai kansalliset toimistot. 3.4. II osasto, 6 luku: Jean Monnet -ohjelma Jean Monnet -ohjelman kohteena on Euroopan yhdentymistä koskeva tutkimus sekä yhteisön tasolla toimivien koulutusalan laitosten ja yhdistysten tukeminen. Niiden laitosten luettelo, joita komissio ehdotuksensa mukaan tukisi suoraan tästä ohjelmasta, rajoittuu neljään laitokseen, jotka sisältyvät yhteisön toimintaohjelmaan Euroopan laajuisesti toimivien koulutusalan yksiköiden sekä alan yksittäistoimien tukemiseksi. Näille neljälle laitokselle voidaan myöntää toiminta-avustuksia edellyttäen, että kaikki varainhoitoasetuksen vaatimukset täyttyvät. Kuten tämän ehdotuksen 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja 42 artiklan 3 kohdassa säädetään, kyseisten neljän edunsaajan nimeäminen ei rajoita muiden laitosten tukemista. Tällaisia muita laitoksia voivat olla esimerkiksi Euroopan tasolla tunnustetut osaamiskeskukset, joille myös voidaan myöntää toiminta-avustuksia tämän toimen yhteydessä järjestettyjen ehdotuspyyntöjen kautta. Tällaiset laitokset voivat osallistua muihin integroidun ohjelman ja Erasmus Mundus -ohjelman toimiin edellyttäen, että ne täyttävät kaikki kyseisiin toimiin sovellettavat edellytykset myös valintamenettelyn osalta. Ehdotuspyyntöjen kautta komissio aikoo muun muassa tukea yhteisön tasolla toimivien keskeisten laitosten ja yhdistysten - myös sellaisten, joilla on samoja piirteitä neljän nimetyn edunsaajan kanssa - kehittämistä vahvistaakseen eurooppalaisten osaamiskeskusten verkostoa unionissa. 3.5. Varainhoitoa ja hallinnointia koskeva liite Liitteessä olevassa A jaksossa ja B jakson 1 kohdassa keskitytään eroihin kansallisten toimistojen kautta hallinnoitavien toimien (kansalliset toimistot huolehtivat niiden hallinnosta) ja komission hallinnoimien toimien välillä (komissio vastaa hallinnosta välittömästi, tai komission puolesta hallinnosta vastaa toimeenpanovirasto, jolle komissio voi antaa osan ohjelman hallinnointitehtävistä varainhoitoasetuksen 54 artiklan mukaisesti [3]). [3] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1). Kansallisten toimistojen hallinnoimat toimet jakautuvat kahteen järjestelmään. Ensinnäkin kaikkiin Sokrates-ohjelman mukaisiin ja Leonardo da Vinci -ohjelman mukaisiin liikkuvuutta edistäviin hajautettuihin toimiin nykyisin sovellettava menettely säilyy käytetyimpänä. Sen mukaisesti kansalliset toimistot voivat valita tuen saajat ja jakaa määrärahat yksinomaisesti kyseisessä maassa toimiville laitoksille ainoastaan näiden laitosten käytettäviksi. Toinen järjestelmätyyppi on suunniteltu korvaamaan nykyinen Leonardo da Vinci -ohjelman mukainen "menettely B", ja sen mukaan kansalliset toimistot voivat valita kokonaisia rajatylittäviä tai monenvälisiä hankkeita sekä rahoittaa koordinaattorin välityksellä kaikkien asianosaisten kumppanien osallistumista sillä edellytyksellä, että komissio on hyväksynyt toimiston esittämän hankeluettelon. Liitteen B jakson 2-11 kohdassa käsitellään yksityiskohtaisia taloudellisia säännöksiä, teknistä apua ja petostentorjuntatoimia. 4. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Toissijaisuusperiaatteesta voidaan todeta, että uudessa ohjelmassa keskitytään yhteisön toimien edellisten sukupolvien tavoin edistämään ja optimoimaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kaikilla elinikäisen oppimisen aloilla. Siinä ei pyritä puuttumaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien rakenteeseen eikä sisältöön, vaan keskitytään aihealueisiin, joilla on mahdollista tuottaa eurooppalaista lisäarvoa. Suhteellisuusperiaatteen osalta ehdotus on laadittu mahdollisimman yksinkertaiseksi; tämä ei tarkoita ainoastaan siihen kuuluvien toimien muotoa vaan sen hallintoon ja varainhoitoon liittyviä vaatimuksia, jotka ovat asianmukaisten taloutta ja menettelyjä koskevien suojatoimien mukaisia. 2004/0153 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [4], [4] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [5], [5] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [6], [6] EUVL C [...], [...], s. [...]. noudattavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [7], [7] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisön ammatillista koulutusta koskeva Leonardo da Vinci -toimintaohjelma perustettiin päätöksellä 1999/382/EY [8]. [8] EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). (2) Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toinen vaihe perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 253/2000/EY [9]. [9] EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 7). (3) Monivuotinen ohjelma tieto- ja viestintätekniikan tehokkaaksi integroimiseksi yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin Euroopassa (eLearning-ohjelma) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2318/2003/EY [10]. [10] EYVL L 345, 31.12.2003, s. 9. (4) Yhteisön toimintaohjelma Euroopan laajuisesti toimivien koulutusalan yksiköiden sekä alan yksittäistoimien tukemiseksi perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 791/2004/EY [11]. [11] EUVL L 138, 30.4.2004, s. 31. (5) Yhteinen tutkinto- ja pätevyysvaatimuksia selkeyttävä järjestely (Europass) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o xxx/2004/EY [12]. [12] EUVL ... . (6) Bolognan julistuksella, jonka 29 eurooppalaista opetusministeriä allekirjoitti 19 päivänä kesäkuuta 1999, käynnistettiin hallitustenvälinen prosessi, jonka tavoitteena on luoda eurooppalainen korkeakoulutusalue vuoteen 2010 mennessä ja jolle yhteisön olisi annettava tukensa. (7) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pitämässään erityiskokouksessa Eurooppa-neuvosto asetti strategiseksi tavoitteeksi sen, että Euroopan unionista tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja kehotti koulutusneuvostoa aloittamaan laajan keskustelun koulutusjärjestelmien konkreettisista tulevaisuuden tavoitteista keskittyen yhteisiin huolenaiheisiin ja prioriteetteihin ja ottaen huomioon kansalliset erityispiirteet. (8) Neuvosto hyväksyi 12 päivänä helmikuuta 2001 koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevan selvityksen. Lisäksi se hyväksyi 14 päivänä kesäkuuta 2002 näiden tavoitteiden seurantaa koskevan yksityiskohtaisen työohjelman, jolle yhteisön olisi annettava tukensa. (9) Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi kestävän kehityksen strategiasta ja lisäsi ympäristöulottuvuuden työllisyyttä, talousuudistuksia ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaan Lissabonin prosessiin. (10) Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi, että Euroopan unionin koulutusjärjestelmistä tulee vuoteen 2010 mennessä laatunsa osalta maailmanlaajuisia esikuvia, ja vaati lisätoimia, joilla parannetaan perustaitojen hallintaa erityisesti opettamalla vähintään kahta vierasta kieltä hyvin varhaisesta iästä lähtien. (11) Elinikäistä oppimista käsittelevissä komission tiedonannossa [13] ja neuvoston päätöslauselmassa [14] vahvistetaan, että elinikäistä oppimista olisi edistettävä alan yhteisöohjelmien puitteissa kehitettävillä toimilla ja politiikalla. [13] KOM(2001) 678 lopullinen. [14] EYVL C 163, 9.7.2002, s. 1. (12) Ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa 19 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa [15] vahvistettiin ammatillisen koulutuksen tehostetun eurooppalaisen yhteistyön edistämisprosessi, jolle yhteisön olisi annettava tukensa. Yhteensä 31 Euroopan maan opetusministerit hyväksyivät 30 päivänä marraskuuta 2002 Kööpenhaminan julistuksen, jolla työmarkkinaosapuolet ja ehdokasmaat liitettiin mukaan kyseiseen prosessiin. [15] EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2. (13) Ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta annetussa komission tiedonannossa [16] todettiin, että Euroopan tasolla tarvitaan jatkuvasti toimia, joilla parannetaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tutkintojen tunnustamista. [16] KOM(2002) 72. (14) Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta annetussa komission tiedonannossa [17] vahvistettiin toimet, jotka on toteutettava Euroopan tasolla vuosien 2004-2006 aikana, ja vaadittiin jatkotoimia. [17] KOM(2003) 449 lopullinen. (15) Nykyisten Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien väliarviointiraporteissa sekä koulutuksen alalla toteutettavan yhteisön toiminnan tulevaisuutta käsitelleessä julkisessa kuulemisessa tuotiin esiin merkittävä ja joiltakin osin kasvava tarve jatkaa Euroopan tason yhteistyötä ja liikkuvuutta näillä aloilla. Niissä korostettiin tarvetta luoda tiiviimmät yhteydet alan yhteisöohjelmien ja koulutuspolitiikan kehityksen välille, toivottiin yhteisön toiminnan jäsentelyä siten, että se vastaisi paremmin elinikäisen oppimisen mallia, ja kaivattiin helppokäyttöisempiä ja joustavampia menettelytapoja tällaisen toiminnan täytäntöönpanoon. (16) Suuria etuja saavutettaisiin sisällyttämällä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toteutettavaan kansainväliseen yhteistyöhön ja liikkuvuuteen myönnettävä yhteisön tuki yhteen ohjelmaan, joka mahdollistaisi merkittävämmän yhteisvaikutuksen eri toiminta-alojen välillä, tarjoaisi lisäkapasiteettia elinikäisen oppimisen tueksi ja mahdollistaisi johdonmukaisemmat, sujuvammat ja tehokkaammat hallintotavat. (17) Sen vuoksi olisi perustettava integroitu ohjelma edistämään elinikäisen oppimisen avulla Euroopan unionin kehittymistä edistyneenä osaamisyhteiskuntana, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. (18) Kun otetaan huomioon kouluopetuksen, korkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja aikuiskoulutuksen sektoreiden erityispiirteet ja tarve perustaa yhteisön toiminta kyseisiin erityispiirteisiin räätälöityihin tavoitteisiin, toimintamuotoihin ja organisaatiorakenteisiin, kuhunkin näistä neljästä alasta kohdennetut yksittäiset ohjelmat olisi säilytettävä integroidussa ohjelmassa lisäten samalla mahdollisimman paljon johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä yksittäisten ohjelmien välillä. (19) Tiedonannossaan "Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen - Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007-2013" [18] komissio vahvisti joukon määrällisiä tavoitteita yhteisön koulutusohjelmien uutta sukupolvea varten, ja tavoitteet edellyttävät liikkuvuus- ja kumppanuustoiminnan huomattavaa lisäämistä. [18] KOM(2004) 101, s. 13-14. (20) Koska kansainvälisellä liikkuvuudella on osoitettu olevan hyviä vaikutuksia yksittäisiin henkilöihin ja koulutusjärjestelmiin, koska liikkuvuuden kysyntä ylittää selvästi tarjonnan kaikilla sektoreilla ja kun huomioon otetaan liikkuvuuden merkitys Lissabonin tavoitteen kannalta, kansainväliseen liikkuvuuteen annettavaa tukea on syytä lisätä huomattavasti kaikissa neljässä alakohtaisessa ohjelmassa. (21) Jotta voidaan vastata lisääntyneeseen tarpeeseen tukea Euroopan tasoista toimintaa, joilla kyseiset poliittiset tavoitteet pyritään saavuttamaan, tukea monialaista toimintaa kielten sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla sekä tehostaa ohjelman tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, neljää alakohtaista ohjelmaa olisi täydennettävä poikittaisohjelmalla (22) Jotta voidaan vastata Euroopan yhdentymisprosessia ja sen etenemistä koskevan tiedon ja vuoropuhelun kasvavaan tarpeeseen, on tärkeää parantaa tämän alan opetuksen, tutkimuksen ja pohdinnan laatua tukemalla Euroopan yhdentymisprosessin tutkimukseen erikoistuneita korkeakouluja, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toimivia eurooppalaisia järjestöjä sekä Jean Monnet -toimea. (23) Tämän päätöksen on oltava sanamuodoltaan riittävän joustava, jotta integroidun ohjelman toimia voidaan tarvittaessa mukauttaa muuttuviin tarpeisiin vuosina 2007-2013 ja jotta voidaan välttää Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien aiempien vaiheiden tarpeettoman yksityiskohtaiset säännökset. (24) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan mukaisesti yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. (25) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 151 artiklan mukaisesti yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. (26) On tarpeen edistää aktiivista kansalaisuutta ja tehostaa kaikenlaisen syrjäytymisen, myös rasismin ja muukalaisvihan, vastaisia toimia. (27) Olisi paneuduttava vammaisten erityistarpeisiin oppimisen yhteydessä. (28) Euroopan unionin ehdokasmaat ja Euroopan talousalueeseen kuuluvat EFTA-maat voivat osallistua yhteisöohjelmiin yhteisön ja kyseisten maiden välillä allekirjoitettavien sopimusten mukaisesti. (29) Thessalonikissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti neuvoston Länsi-Balkanista 16 päivänä kesäkuuta tekemät päätelmät, myös niiden liitteen "Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa", jonka mukaan vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluville maille olisi annettava mahdollisuus osallistua yhteisöohjelmiin yhteisön ja kyseisten maiden välillä tehtävien puitesopimusten perusteella. (30) Yhteisö ja Sveitsin valaliitto ovat julistaneet aikomuksensa aloittaa neuvottelut sopimusten tekemiseksi yhteiseen etuun kuuluvilla aloilla, joita ovat esimerkiksi yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskevat yhteisöohjelmat. (31) Komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä säännöllisesti seurattava ja arvioitava integroidun ohjelman täytäntöönpanoa, jotta ohjelmaa voidaan tarvittaessa mukauttaa erityisesti toimenpiteiden toteutuksen tärkeysjärjestystä muuttamalla. Arviointiin pitäisi sisältyä riippumattomien ja puolueettomien tahojen tekemä ulkoinen arviointi. (32) Sokrates-ohjelman täytäntöönpanoa käsittelevässä Euroopan parlamentin päätöslauselmassa 2000/2315(INI) [19] kiinnitettiin huomiota pienten tukien saajille aiheutuviin suhteettoman raskaisiin hallintomenettelyihin ohjelman toisessa vaiheessa. [19] EYVL C 293 E, 28.2.2002, s. 103. (33) On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [20] ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [21], joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla säilyy välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän säilyminen oikeasuhtaisena verrattuna resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen. [20] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [21] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. (34) Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi. (35) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa koulutuksen laatua edistävää eurooppalaista yhteistyötä koskevan suunnitellun toiminnan tavoitteita sen edellyttämien monenvälisten kumppanuuksien, kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteisön laajuisen tiedonvaihdon vuoksi ja koska nämä tavoitteet voidaan toimien ja toimenpiteiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (36) Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjän on talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen [22] 33 kohdan mukaisesti käytettävä ensisijaisena ohjeena. [22] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. (37) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [23] mukaisesti, [23] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: I OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET I luku Integroitu ohjelma 1 artikla Integroidun ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön integroitu toimintaohjelma elinikäisen oppimisen alalla, jäljempänä 'integroitu ohjelma'. 2. Integroidun ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää elinikäisen oppimisen avulla yhteisön kehittymistä edistyneenä osaamisyhteiskuntana, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta samalla kun se varmistaa ympäristön asianmukaisen suojelun tulevia sukupolvia varten. Sen tavoitteena on erityisesti tukea yhteisön koulutusjärjestelmien välistä vaihtoa, yhteistyötä ja liikkuvuutta siten, että järjestelmistä tulee laatunsa osalta maailmanlaajuisia esimerkkejä. 3. Integroidun ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: (a) myötävaikuttaa laadukkaan elinikäisen oppimisen kehittämiseen ja edistää tämän alan järjestelmien ja toimintatapojen innovatiivisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta; (b) auttaa parantamaan jäsenvaltioissa tarjottavien elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien laatua, kiinnostavuutta ja saatavuutta; (c) lisätä elinikäisen oppimisen vaikutuksia henkilökohtaiseen kehitykseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen, sukupuolten tasa-arvoon ja erityistarpeita omaavien henkilöiden osallistumiseen; (d) myötävaikuttaa luovuuden, kilpailukyvyn, työllistettävyyden ja yrittäjähengen lisääntymiseen; (e) myötävaikuttaa elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien käytön lisääntymiseen kaikenikäisten ihmisten parissa; (f) edistää kieltenoppimista ja kielellistä monimuotoisuutta; (g) kehittää elinikäisen oppimisen asemaa Euroopan kansalaisuustunteen luomisessa sekä kannustimena suvaitsevaisuuteen ja muiden kansojen ja kulttuurien kunnioittamiseen; (h) edistää laadunvarmistusta koskevaa yhteistyötä kaikilla Euroopan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla; (i) hyödyntää tuloksia, innovatiivisia tuotteita ja prosesseja sekä vaihtaa hyviä toimintatapoja integroidun ohjelman kattamilla aloilla. 4. Liitteessä vahvistettujen hallinnollisten säännösten mukaisesti integroitu ohjelma tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toteuttamaa toimintaa. 5. Kuten 2 artiklassa säädetään, integroidun ohjelman tavoitteisiin pyritään panemalla täytäntöön neljä alakohtaista ohjelmaa, poikittaisohjelma ja Jean Monnet -ohjelma, jäljempänä 'yksittäiset ohjelmat'. 6. Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2013. Valmistelevia toimenpiteitä 9 artiklan mukaiset komission päätökset mukaan luettuina voidaan toteuttaa tämän päätöksen voimaantulosta lähtien. 7. Integroitua ohjelmaa koskevia tämän päätöksen säännöksiä sovelletaan myös yksittäisiin ohjelmiin, joihin sovelletaan lisäksi erityissäännöksiä. 2 artikla Yksittäiset ohjelmat 1. Alakohtaiset ohjelmat ovat seuraavat: (a) Comenius-ohjelma, joka kohdistuu kaikkien esiopetuksessa tai kouluopetuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin ylemmän keskiasteen loppuun saakka sekä tällaista koulutusta tarjoaviin laitoksiin ja organisaatioihin; (b) Erasmus-ohjelma, joka kohdistuu virallisessa korkea-asteen koulutuksessa sekä korkea-asteen ammatillisessa koulutuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin kurssin pituudesta tai saatavasta tutkinnosta riippumatta tohtorin tutkintoon johtavat opinnot mukaan luettuina sekä tällaista koulutusta tarjoaviin laitoksiin ja organisaatioihin; (c) Leonardo da Vinci -ohjelma, joka kohdistuu kaikkien ammatillisessa koulutuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin ammatillinen perus- sekä jatko- ja täydennyskoulutus mukaan luettuna korkea-asteen ammatillista jatkokoulutusta lukuun ottamatta sekä tällaista koulutusta tarjoaviin tai sitä edistäviin laitoksiin ja organisaatioihin; (d) Grundtvig-ohjelma, joka kohdistuu kaikkien aikuiskoulutuksessa olevien opetus- ja oppimistarpeisiin sekä tällaista koulutusta tarjoaviin tai sitä edistäviin laitoksiin ja organisaatioihin. 2. Poikittaisohjelma käsittää seuraavat neljä avaintoimea: (a) elinikäistä oppimista koskeva poliittinen yhteistyö yhteisössä; (b) kieltenoppimisen edistäminen; (c) tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palveluiden, opetusmenetelmien ja toimintatapojen kehittäminen; (d) ohjelman ja asiaan liittyvien aiempien ohjelmien yhteydessä tuetuista toimista saatujen tulosten levittäminen ja hyödyntäminen sekä hyvien toimintatapojen vaihto. 3. Jean Monnet -ohjelmasta tuetaan laitoksia ja toimintoja Euroopan yhdentymisen alalla. Ohjelma käsittää seuraavat kolme avaintoimea: (a) Jean Monnet -toimi; (b) toiminta-avustukset tietyille Euroopan yhdentymiseen liittyviä kysymyksiä käsitteleville laitoksille; (c) toiminta-avustukset koulutusalalla toimiville muille eurooppalaisille laitoksille ja järjestöille. 4. Edellä 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden lisäksi yksittäisillä ohjelmilla on seuraavat erityistavoitteet: (a) Comenius-ohjelma: i) kehitetään nuorten ja opetushenkilöstön keskuudessa eurooppalaisten kulttuurien monimuotoisuuden tuntemusta sekä käsitystä sen arvosta; ii) autetaan nuoria hankkimaan elämän perustaitoja ja pätevyyksiä, jotka ovat olennaisen tärkeitä heidän henkilökohtaisen kehityksensä, tulevan työllisyytensä ja aktiivisen Euroopan kansalaisuuden kannalta; (b) Erasmus-ohjelma: i) tuetaan eurooppalaisen korkeakoulutusalueen toteuttamista; ii) lisätään korkea-asteen koulutuksen ja korkea-asteen ammatillisen jatkokoulutuksen vaikutusta innovointiprosessiin; (c) Leonardo da Vinci -ohjelma: helpotetaan mukautumista työmarkkinoiden muutoksiin ja ammattitaitotarpeiden kehitykseen; (d) Grundtvig-ohjelma: i) vastataan Euroopan väestön ikääntymisen aiheuttamaan koulutushaasteeseen; ii) edistetään aikuisille tarjottavia vaihtoehtoisia väyliä näiden tietämyksen ja pätevyyden kehittämiseksi; (e) poikittaisohjelma: i) edistetään eurooppalaista yhteistyötä yksi tai kaksi alakohtaista ohjelmaa kattavilla aloilla; ii) edistetään jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien lähentymistä toisiinsa; (f) Jean Monnet -ohjelma: i) lisätään Euroopan yhdentymisen tutkimusta käsittelevää opetusta, tutkimusta ja pohdintaa; ii) tuetaan Euroopan yhdentymistä koskeviin kysymyksiin sekä yleissivistävään ja ammatilliseen koulutusta koskeviin kysymyksiin eurooppalaisesta näkökulmasta erikoistuneita laitoksia ja järjestöjä. 3 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä: 1. 'esikoululla' tarkoitetaan organisoitua koulutustoimintaa, johon osallistutaan ennen oppivelvollisuuskoulun alkamista; 2. 'oppilaalla' tarkoitetaan henkilöä, joka on kirjattu oppilaaksi kouluun; 3. 'koululla' tarkoitetaan kaikentyyppisiä yleissivistävää (lastentarha- tai esikoulutason, perus- tai keskiasteen), ammatillista tai teknistä koulutusta antavia oppilaitoksia sekä poikkeuksellisesti kieltenoppimisen edistämiseen tähtäävien toimenpiteiden yhteydessä viralliseen koulujärjestelmään kuulumattomia, oppisopimuskoulutusta tarjoavia laitoksia; 4. 'opettajilla ja opetushenkilöstöllä' tarkoitetaan henkilöitä, jotka ovat työtehtäviensä kautta suoraan osallisina jäsenvaltioiden koulutusprosessissa; 5. 'opiskelijalla' tarkoitetaan henkilöä, joka on kirjoittautunut 'korkeakouluun' suorittaakseen korkea-asteen tutkintoon tai tutkintotodistukseen johtavia korkea-asteen opintoja, tohtoritaso mukaan luettuna, opintoalasta riippumatta; 6. 'korkeakoululla' tarkoitetaan (a) korkea-asteen koulutusta tarjoavaa kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista oppilaitosta, jossa voi suorittaa korkea-asteen tutkinnon tai tutkintotodistuksen, riippumatta siitä mitä nimitystä tällaisesta oppilaitoksesta kyseisessä jäsenvaltiossa käytetään; (b) laitosta, joka tarjoaa korkea-asteen ammatillista jatkokoulutusta kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED) tasoilla 5 tai 6; 7. 'yhteisillä master-ohjelmilla' tarkoitetaan korkea-asteen master-ohjelmia, (a) joissa mukana on vähintään kolme korkeakoulua kolmesta eri jäsenvaltiosta; (b) joiden opinto-ohjelmaan sisältyy opiskelujakso vähintään kahdessa kyseisistä kolmesta korkeakoulusta; (c) joissa sovelletaan eurooppalaiseen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmään ECTS:ään perustuvia tai sen kanssa yhteensopivia sisäisiä järjestelyjä kumppanioppilaitoksissa suoritettujen opintojaksojen tunnustamiseksi; (d) joiden tuloksena ohjelmaan osallistuvat oppilaitokset myöntävät jäsenvaltioiden tunnustamia tai hyväksymiä yhteistutkintoja, kaksoistutkintoja tai usean tutkinnon yhdistelmiä; 8. 'ammatillisella peruskoulutuksella' tarkoitetaan kaikkea sellaista ammatillista peruskoulutusta, myös teknistä ja ammattiopetusta, oppisopimusjärjestelmää sekä ammatillisesti suuntautunutta koulutusta, joka on osa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustaman ammattitutkinnon saavuttamista; 9. 'ammatillisella jatko- ja täydennyskoulutuksella' tarkoitetaan kaikkea ammatillista koulutusta, jonka yhteisössä asuva työntekijä hankkii työelämässä ollessaan; 10. 'aikuiskoulutuksella' tarkoitetaan kaikkia muun kuin ammatillisen aikuiskoulutuksen muotoja, jotka voivat kuulua virallisen tai epävirallisen koulutuksen taikka arkioppimisen piiriin; 11. 'opintokäynnillä' tarkoitetaan lyhytkestoista vierailua, jonka tarkoituksena on opiskella jotakin elinikäiseen oppimiseen liittyvää näkökohtaa toisessa jäsenvaltiossa, vaihtaa hyviä toimintatapoja tai oppia uusia menetelmiä tai taitoja; 12. 'liikkuvuudella' tarkoitetaan muuttamista toiseen maahan sellaista opiskelua, työkokemuksen hankkimista, muuta oppimis- tai opetustoimintaa tai asiaan liittyvää hallinnollista toimintaa varten, jota tuetaan tapauksen mukaan isäntämaan kieltä koskevalla valmennuksella; 13. 'harjoittelulla' tarkoitetaan toisessa jäsenvaltioissa sijaitsevassa yrityksessä tai organisaatiossa tapahtuvaa oleskelua, jota tuetaan tarvittaessa isäntämaan kieltä koskevalla valmennuksella ja jonka tavoitteena on tietyn taidon hankkiminen tai kyseessä olevan maan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kulttuurin tuntemuksen parantaminen; 14. 'yksipuolisella' tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu ainoastaan yksi laitos; 15. 'kahdenvälisellä' tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu kumppaneita kahdesta jäsenvaltiosta; 16. 'monenvälisellä' tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu kumppaneita vähintään kolmesta jäsenvaltiosta; komissio voi pitää monenvälisinä järjestöjä tai muita tahoja, joissa on jäseniä kolmesta tai useammasta jäsenvaltiosta; 17. 'kumppanuudella' tarkoitetaan eri jäsenvaltioissa sijaitsevien laitoksien tai organisaatioiden ryhmän kahden- tai monenvälistä sopimusta, jonka tarkoituksena on elinikäiseen oppimiseen liittyvien yhteisten eurooppalaisten toimintojen toteuttaminen; 18. 'verkostolla' tarkoitetaan tietyllä elinikäisen oppimisen alalla, tieteenalalla tai sektorilla toimivien tahojen virallista tai epävirallista ryhmittymää; 19. 'hankkeella' tarkoitetaan organisaatioiden tai laitosten muodostaman virallisen tai epävirallisen ryhmittymän yhdessä kehittämää valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä; 20. 'hankkeen koordinaattorilla' tarkoitetaan monenvälisen ryhmittymän hankkeen toteuttamisesta vastaavaa organisaatiota tai laitosta, joka allekirjoittaa avustussopimuksen komission kanssa; 21. 'hankekumppaneilla' tarkoitetaan monenvälisen ryhmittymän muodostavia organisaatioita tai laitoksia koordinaattoria lukuun ottamatta; 22. 'yrityksellä' tarkoitetaan julkisen tai yksityisen sektorin yritystä riippumatta yrityksen koosta, juridisesta asemasta tai toimialasta sekä kaikkea taloudellista toimintaa osuus- ja yhteisötalous mukaan luettuna; 23. 'työmarkkinaosapuolilla' tarkoitetaan jäsenvaltion tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka ovat kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisia, ja yhteisön tasolla työntekijä- ja työnantajajärjestöjä, jotka osallistuvat yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun; 24. 'koulutuksen tarjoajalla' tarkoitetaan kaikkia laitoksia ja organisaatioita, jotka tarjoavat elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia integroidun ohjelman yhteydessä tai sen yksittäisten ohjelmien puitteissa; 25. 'ohjauksella ja neuvonnalla' tarkoitetaan erityyppisiä toimintoja, esimerkiksi tiedottamista, arviointia, perehdyttämistä ja neuvontaa, joilla oppijoita autetaan koulutusohjelmia ja työllistymismahdollisuuksia koskevien valintojen tekemisessä; 26. 'tulosten levittämisellä ja hyödyntämisellä' tarkoitetaan toimintoja, joilla pyritään varmistamaan, että integroidun ohjelman ja sitä edeltävien ohjelmien tulokset kartoitetaan asianmukaisesti, niitä tuodaan esille ja niitä sovelletaan laajalti; 27. 'elinikäisellä oppimisella' tarkoitetaan kaikkea sellaista ihmisen koko elinikänsä aikana hankkimaa yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella annettavaa epävirallista koulutusta ja arkioppimista, joka johtaa henkilökohtaisten, kansalaisuuteen liittyvien, sosiaalisten ja/tai työhön liittyvien tietojen, taitojen ja pätevyyksien kohentumiseen. Siihen sisältyy ohjaus- ja neuvontapalveluiden tarjoaminen. 4 artikla Integroidun ohjelman kohderyhmät Integroitu ohjelma on suunnattu erityisesti seuraaville: (a) oppilaat, opiskelijat, harjoittelijat ja aikuisopiskelijat; (b) elinikäisen oppimisen alalla toimiva henkilöstö; (c) työmarkkinoilla olevat henkilöt; (d) koulutuksen tarjoajat; (e) elinikäisen oppimisen järjestelmistä ja toimintalinjoista vastaavat henkilöt ja elimet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; (f) yritykset ja työmarkkinaosapuolet sekä niiden järjestöt kaikilla tasoilla, myös kauppajärjestöt sekä kauppa- ja teollisuuskamarit; (g) elinikäisen oppimisen alan ohjausta, neuvontaa ja tietopalveluita tarjoavat elimet; (h) elinikäisen oppimisen alalla toimivat järjestöt opiskelijoiden, harjoittelijoiden, oppilaiden, opettajien, vanhempien ja aikuisopiskelijoiden järjestöt mukaan luettuina; (i) elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet; (j) voittoa tavoittelemattomat järjestöt, vapaaehtoisjärjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt. 5 artikla Yhteisön toimet 1. Integroitu ohjelma käsittää tuen seuraaville toimille: (a) elinikäiseen oppimiseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuus Euroopassa; (b) kahden- ja monenväliset kumppanuudet; (c) monenväliset hankkeet kansallisten koulutusjärjestelmien kehittämiseksi; (d) yksipuoliset ja kansalliset hankkeet; (e) monenväliset hankkeet ja verkostot; (f) elinikäiseen oppimiseen liittyvien toimintalinjojen ja järjestelmien tarkastelu ja analysointi, viitemateriaalin - myös tutkimusten, tilastojen, analyysien ja indikaattorien - kehittäminen, sekä tutkintojen ja aiempien opintosuoritusten avoimuutta ja tunnustamista tukevat toimet sekä laadunvarmistusta koskevaa yhteistyötä tukevat toimet; (g) toiminta-avustukset integroidun ohjelman alalla toimivien organisaatioiden tiettyihin toiminta- ja hallintokustannuksiin; (h) muut integroidun ohjelman tavoitteiden mukaiset aloitteet ('liitännäistoimenpiteet'). 2. Yhteisön tukea voidaan myöntää tässä artiklassa vahvistettuihin toimiin liittyviin valmisteleviin vierailuihin. 3. Komissio voi järjestää seminaareja, keskustelutilaisuuksia tai kokouksia, jotka ovat omiaan edistämään integroidun ohjelman täytäntöönpanoa, sekä toteuttaa asianmukaista tiedotus-, julkaisu- ja levitystoimintaa sekä ohjelman seuranta- ja arviointitoimia. 4. Tässä artiklassa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa ehdotus- tai tarjouspyyntöjen kautta, tai komissio voi panna ne suoraan täytäntöön. 6 artikla Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät 1. Komissio varmistaa integroituun ohjelmaan kuuluvien yhteisön toimien täytäntöönpanon. 2. Jäsenvaltioiden on (a) toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen integroidun ohjelman tehokkaan täytäntöönpanon jäsenvaltioissa siten, että kaikki elinikäisen oppimisen alaan liittyvät osapuolet osallistuvat ohjelmaan kussakin maassa vallitsevan käytännön mukaisesti; (b) perustettava tai nimettävä tarkoituksenmukainen rakenne (kansalliset toimistot) integroidun ohjelman toimien täytäntöönpanon, myös talousarvion, hallinnoimiseksi koordinoidusti jäsenvaltion tasolla, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [24] 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan sekä komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [25] 38 artiklan säännösten sekä seuraavassa esitettyjen perusteiden mukaisesti, sekä valvottava kyseisen rakenteen toimintaa: [24] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [25] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. i) Kansalliseksi toimistoksi perustettavan tai nimettävän organisaation on oltava oikeushenkilö, ja siihen on sovellettava kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä. Kansalliseksi toimistoksi ei voida nimetä ministeriötä. ii) Toimistolla on oltava riittävän suuri henkilöstö, jolla on koulutusalan kansainvälisessä yhteistyöympäristössä tehtävään työhön soveltuva ammatti- ja kielitaito. iii) Sillä on oltava asianmukainen infrastruktuuri erityisesti tietotekniikan ja viestinnän aloilla. iv) Sen on toimittava sellaisessa hallintoympäristössä, jossa se kykenee hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti ja välttämään eturistiriidat. v) Sen on kyettävä soveltamaan yhteisön tasolla vahvistettuja varainhoitoa koskevia sääntöjä ja sopimusehtoja. vi) Sen on annettava riittävät, mielellään viranomaisen antamat vakuudet, ja sen hallintokapasiteetin on oltava riittävä sen hallinnoitavaksi annettavien yhteisön varojen tasoon nähden; (c) vastattava siitä, että b alakohdassa tarkoitetut kansalliset toimistot hallinnoivat asianmukaisesti niille hankkeisiin annettavaa tukea varten siirrettyjä varoja, ja erityisesti siitä, että kansalliset toimistot noudattavat periaatteita, jotka koskevat avoimuutta, yhtäläistä kohtelua ja muista yhteisön lähteistä tulevan päällekkäisen rahoituksen välttämistä sekä velvollisuutta valvoa hankkeita ja periä takaisin varat, jotka edunsaajien on määrä palauttaa; (d) toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen edellä b alakohdassa tarkoitetuissa kansallisissa toimistoissa tehtävät asianmukaiset tarkastukset ja rahoitusvalvonnan, erityisesti i) toimitettava komissiolle ennen kansallisen toimiston toiminnan aloittamista tarvittavat vakuutukset toimistossa moitteettoman varainhoidon sääntöjen mukaisesti sovellettavien menettelyjen, valvontajärjestelmien, tilinpitojärjestelmien sekä julkisia hankintoja ja avustusten myöntämistä koskevien menettelyjen olemassaolosta, asianmukaisuudesta ja moitteettomasta toiminnasta; ii) toimitettava komissiolle vuosittain tarkastuslausumat kansallisten toimistojen rahoitusjärjestelmien ja -menettelyjen luotettavuudesta ja niiden tilien moitteettomuudesta; (e) jos edellä b alakohdan mukaisesti perustetun tai nimetyn kansallisen toimiston todetaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuteen, laiminlyöntiin tai petokseen ja jos tämä johtaa siihen, että komission saatavia kansalliselta toimistolta ei saada perittyä kokonaan takaisin, vastattava varoista, joita ei saada takaisin; (f) nimettävä komission pyynnöstä koulutuksen tarjoajat tai koulutuksen tarjoajien tyypit, joiden voidaan katsoa olevan osallistumiskelpoisia integroituun ohjelmaan omilla alueillaan; (g) toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet integroidun ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi; (h) toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että mahdollinen yhteisvaikutus muiden yhteisöohjelmien ja rahoitusvälineiden sekä muiden kyseisessä jäsenvaltiossa toteutettavien asiaankuuluvien ohjelmien kanssa toteutuu jäsenvaltioiden tasolla. 3. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (a) sujuvan siirtymisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä elinikäisen oppimisen aloilla toteutettujen aiempien ohjelmien yhteydessä toteutetuista toimista ja integroidun ohjelman puitteissa toteutettaviin toimiin; (b) yhteisön taloudellisten etujen riittävän suojan ottamalla käyttöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia toimenpiteitä, hallinnollisia tarkastuksia ja seuraamuksia; (c) integroidusta ohjelmasta tuettavista toimista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja jatkotoimet tarkoituksenmukaisella tavalla. 7 artikla Kolmansien maiden osallistuminen 1. Integroituun ohjelmaan voivat osallistua (a) ETA:an kuuluvat EFTA-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; (b) Turkki sekä Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen ja sääntöjen mukaisesti; (c) Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään näiden maiden kanssa tehtävien, niiden osallistumista yhteisöohjelmiin koskevien puitesopimusten johdosta; (d) Sveitsin valaliitto tämän maan kanssa tehtävän kahdenvälisen sopimuksen perusteella. 2. Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun Jean Monnet -ohjelman avaintoimeen 1 voivat osallistua minkä tahansa muun kolmannen maan korkeakoulut. 3. Integroituun ohjelmaan osallistuviin kolmansiin maihin sovelletaan kaikkia niitä ehtoja ja kyseisten maiden on suoritettava kaikki ne tehtävät, jotka tässä päätöksessä on vahvistettu jäsenvaltioiden osalta. 8 artikla Kansainvälinen yhteistyö Komissio voi integroidun ohjelman puitteissa ja 9 artiklan mukaisesti tehdä yhteistyötä kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (UNESCO) kanssa. II luku Integroidun ohjelman täytäntöönpano 9 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää integroidun ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen yksittäisten ohjelmien kesken; (c) järjestelyt integroidun ohjelman sisäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi; (d) integroidun ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levittämiseen ja siirtämiseen liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista I osaston täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 10 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'komitea'. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 3. 4. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kaksi kuukautta. 5. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 6. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 7. Jäsenvaltioiden edustajina eivät saa toimia henkilöt, jotka ovat 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen palveluksessa tai vastuussa niiden toiminnasta. 11 artikla Työmarkkinaosapuolet 1. Aina kun komiteaa kuullaan jossakin tämän päätöksen soveltamista koskevassa asiassa ammatillisen koulutuksen osalta, komission yhteisön tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten ehdotusten perusteella nimeämät työmarkkinaosapuolten edustajat voivat osallistua komitean työskentelyyn tarkkailijoina. Näiden tarkkailijoiden määrän on vastattava jäsenvaltioiden edustajien määrää. 2. Tarkkailijoilla on oikeus vaatia kantansa merkitsemistä komitean kokouspöytäkirjaan. 12 artikla Laaja-alaiset seikat Integroidun ohjelman täytäntöönpanossa on kiinnitettävä asianmukaista huomiota sen varmistamiseen, että ohjelma tukee kaikin tavoin yhteisön horisontaalisten politiikan aloja, erityisesti (a) lisäämällä tietoisuutta Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden ja monikulttuurisuuden merkityksestä sekä tarpeesta torjua rasismia ja muukalaisvihaa; (b) tarjoamalla koulutusmahdollisuuksia oppijoille, joilla on erityistarpeita, ja varsinkin helpottamalla heidän osallistumistaan yleiseen koulutukseen; (c) lisäämällä tietoisuutta kestävän talouskehityksen edistämisen tärkeydestä; (d) edistämällä miesten ja naisten välistä tasa-arvoa sekä torjumalla osaltaan kaikenlaista sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää. 13 artikla Yhteistoimet Integroidun ohjelman yhteydessä tuetut toimet voidaan osana tietojen ja taitojen Euroopan rakentamista toteuttaa 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen yhteistoimina asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti kulttuurin, median, nuorison, tutkimus- ja kehitystoiminnan, työllisyyden, yritystoiminnan, ympäristön sekä tieto- ja viestintätekniikan aloja koskevien yhteisön ohjelmien kanssa. 14 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että tämä ohjelma ja yhteisön muut asianomaiset politiikat, välineet ja toimet, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, yhteisön tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaan sisältyvien henkilöresursseja ja liikkuvuutta koskevien toimien sekä yhteisön tilasto-ohjelman osalta, ovat keskenään yleisesti johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä. Komissio varmistaa, että integroidun ohjelman ja liittymistä valmistelevat yhteisön välineet ja muun kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa toteutettavat koulutusalan ohjelmat ja toimet ovat tehokkaasti yhteentoimivia. 2. Komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti muista elinikäisen oppimisen alalla tehdyistä yhteisön aloitteista, myös yhteistyöstä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 3. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat integroituun ohjelmaan sisältyviä toimia täytäntöön pannessaan huomioon neuvoston hyväksymissä työllisyyden suuntaviivoissa määritellyt painopistealueet osana yhteensovitetun työllisyysstrategian toteuttamista. 4. Komissio pyrkii yhteistyössä eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kanssa kehittämään integroidun ohjelman sekä yhteisön tasolla, myös alakohtaisilla tasoilla, käytävän työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun asianmukaista yhteensovittamista. 5. Pannessaan täytäntöön integroitua ohjelmaa komissio varmistaa, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) antaa asianmukaista apua toimivaltaansa liittyvillä aloilla ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75 [26] säädettyjen järjestelyjen mukaisesti. Komissio voi tapauksen mukaan myös varmistaa Euroopan koulutussäätiön tuen säätiön toimivaltuuksien ja neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1360/90 [27] säädettyjen järjestelyjen mukaisesti. [26] EYVL L 39, 13.2.1975. [27] EYVL L 131, 23.5.1990, s. 1. 6. Komissio tiedottaa ammatillista koulutusta käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle säännöllisesti Leonardo da Vinci -ohjelman etenemisestä. III luku Rahoitusta koskevat säännökset ja arviointi 15 artikla Rahoitus 1. Integroidun ohjelman täytäntöönpanoon varatuiksi rahoituspuitteiksi vahvistetaan 13 620 miljoonaa euroa. Tästä määrästä Comenius-, Erasmus-, Leonardo da Vinci- ja Grundtvig-ohjelmiin on osoitettava vähintään liitteessä olevassa B jakson 8 kohdassa vahvistetut määrät. Komissio voi muuttaa kyseisiä määriä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. 2. Enintään yksi prosentti integroidun ohjelman talousarviosta voidaan käyttää tukemaan sellaisista kolmansista maista, jotka eivät osallistu integroituun ohjelmaan 7 artiklan säännösten mukaisesti, peräisin olevien kumppaneiden osallistumista integroidun ohjelman yhteydessä järjestettävään kumppanuuteen, hankkeeseen ja verkostoon. 3. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 16 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa integroidun ohjelman toteutumista säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seurantaan sisältyy 4 kohdassa tarkoitetut raportit ja erityistoimia. 2. Komissio järjestää integroidun ohjelman riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin säännöllisesti. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle integroidun ohjelman täytäntöönpanoa koskevat raportit viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010 sekä ohjelman vaikutuksia koskevat raportit viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015. 4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle (a) väliarviointiraportin saavutetuista tuloksista ja integroidun ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011, (b) tiedonannon integroidun ohjelman jatkumisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011, (c) jälkiarviointiraportin viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2016. II OSASTO YKSITTÄISET OHJELMAT I luku Comenius-ohjelma 17 artikla Comenius-ohjelman kohderyhmät Comenius-ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: (a) esiopetuksessa tai kouluopetuksessa olevat oppilaat ylemmän keskiasteen loppuun saakka; (b) koulut sellaisina kuin jäsenvaltiot määrittävät ne; (c) kyseisten koulujen opetus-, tuki- ja hallintohenkilöstö; (d) kouluopetukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien järjestöt ja edustajat; (e) koulutuksen järjestämisestä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla vastaavat julkiset ja yksityiset organisaatiot; (f) elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet; (g) korkeakoulut. 18 artikla Toiminnalliset tavoitteet Edellä 1 ja 2 artiklassa vahvistettujen integroidun ohjelman tavoitteiden lisäksi Comenius-ohjelman toiminnallisena tavoitteena on (a) lisätä oppilaiden ja opetushenkilöstön vaihtojen määrää ja kehittää niiden laatua eri jäsenvaltioissa; (b) lisätä eri jäsenvaltioissa sijaitsevien koulujen välisten kumppanuuksien määrää ja kehittää niiden laatua siten, että vähintään joka kahdeskymmenes oppilas osallistuu yhteisiin koulutustoimintoihin ohjelmakaudella; (c) kannustaa toisen vieraan kielen opiskeluun; (d) kehittää opettajankoulutuksen laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta; (e) kehittää pedagogisia menetelmiä ja koulujen hallintoa. 19 artikla Toimet 1. Comenius-ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Tällaisen liikkuvuuden järjestämiseksi tai organisoinnin tueksi on otettava käyttöön tarvittavat valmistelevat toimet, ja on pyrittävä varmistamaan, että liikkuvuustoimintoihin osallistuvia nuoria valvotaan riittävästi ja he saavat asianmukaista tukea. Liikkuvuustoimintoja voivat olla i) oppilas- ja henkilöstövaihdot; ii) oppilaiden tai opetushenkilöstön harjoittelujaksot ulkomailla sijaitsevissa oppilaitoksissa ja yrityksissä; iii) opettajien osallistuminen koulutukseen; iv) opintokäynnit ja liikkuvuuteen, kumppanuuksiin, hankkeisiin tai verkostotoimintoihin liittyvät valmistelevat vierailut; v) avustajan paikat opettajille ja tuleville opettajille; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen kumppanuuksien kehittäminen koulujen välillä ('Comenius-kumppanuudet'); kumppanuuksien tavoitteena on oppilaiden välisten yhteisten oppimishankkeiden kehittäminen; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset yhteistyöhankkeet. Hankkeiden tavoitteena voi olla i) uusien opetusmenetelmien tai -materiaalien kehittäminen, edistäminen ja levittäminen; ii) erityisesti Comenius-ohjelmaan osallistuville oppijoille räätälöityjen tiedotus- ja ohjauspalveluiden kehittäminen tai niistä saatujen kokemusten vaihto; iii) uusien opettajankoulutusohjelmien tai niiden kurssisisältöjen kehittäminen, edistäminen ja levittäminen; (d) edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut verkostot. Verkostojen tavoitteena voi olla i) koulutuksen kehittäminen sillä tieteen- Tai oppiainealalla, jolla verkostot toimivat, niiden omaksi ja laajemmalti koulutussektorin hyödyksi; ii) asiaan liittyvien hyvien toimintatapojen ja innovaatioiden kehittäminen ja levitys; iii) sisältötuen tarjoaminen muiden perustamille hankkeille ja kumppanuuksille; iv) tarveanalyysin ja sen käytännön sovellusten kehittämisen edistäminen kouluopetuksen alalla; (e) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Comenius-ohjelman tavoitteita ('liitännäistoimenpiteet'). 2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 20 artikla Talousarvio Vähintään 85 prosenttia Comenius-ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 19 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun liikkuvuuden ja 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen Comenius-kumppanuuksien tukemiseen. 21 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Comenius-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Comenius-ohjelman eri toimien kesken; (c) Comenius-ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt; (d) varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla; (e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Comenius-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. II luku Erasmus-ohjelma 22 artikla Erasmus-ohjelman kohderyhmät Erasmus-ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: (a) korkea-asteen koulutuksessa tai ylemmässä ammatillisessa koulutuksessa (ISCED-tasoilla 5 ja 6) olevat opiskelijat ja harjoittelijat; (b) korkeakoulut sellaisina kuin jäsenvaltiot määrittävät ne; (c) kyseisten oppilaitosten opetus- ja hallintohenkilöstö; (d) korkea-asteen koulutukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat asiaankuuluvat opiskelijoiden, yliopistojen, opettajien ja harjoittelijoiden järjestöt mukaan luettuina; (e) yritykset, työmarkkinaosapuolet ja muut työelämän edustajat; (f) yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestämisestä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla vastaavat julkiset ja yksityiset organisaatiot; (g) elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet. 23 artikla Toiminnalliset tavoitteet Edellä 1 ja 2 artiklassa vahvistettujen integroidun ohjelman tavoitteiden lisäksi Erasmus-ohjelman toiminnallisena tavoitteena on (a) lisätä opiskelijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuuden määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan saavuttaa tavoite, joka koskee vähintään 3 miljoonan yksittäisen henkilön osallistumista Erasmus-ohjelman tai sitä edeltäneiden ohjelmien yhteydessä järjestettyihin opiskelijoiden liikkuvuustoimiin vuoteen 2011 mennessä; (b) lisätä Euroopassa sijaitsevien korkeakoulujen monenvälisen yhteistyön määrää ja kehittää sen laatua; (c) lisätä korkea-asteen koulutuksesta ja korkea-asteen ammatillisesta jatkokoulutuksesta saatavien tutkintojen lähentymistä toisiinsa; (d) lisätä korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä. 24 artikla Toimet 1. Erasmus-ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Liikkuvuustoimintoja voivat olla i) opiskelijoiden opiskelu tai ammatillinen koulutus ulkomailla sijaitsevissa korkeakouluissa sekä harjoittelujaksot yrityksissä, koulutuskeskuksissa tai muissa organisaatioissa; ii) korkeakoulujen opetushenkilöstön liikkuvuus, jonka tarkoituksena on opettaminen tai kouluttautuminen ulkomailla sijaitsevassa kumppanilaitoksessa; iii) korkeakoulujen muun henkilöstön tai yritysten henkilöstön liikkuvuus, jonka tarkoituksena on kouluttautuminen tai opettaminen; iv) monenväliseltä pohjalta järjestetyt Erasmus-intensiiviohjelmat. Tukea voidaan myöntää myös lähettäville ja vastaanottaville korkeakouluille tai yrityksille toimiin, joilla varmistetaan laatu liikkuvuusjärjestelyjen kaikissa vaiheissa kielivalmennus mukaan luettuna. (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut yhteishankkeet, jotka kohdistuvat muun muassa innovointiin ja kokeiluihin erityisten ja toiminnallisten tavoitteiden yhteydessä mainituilla aloilla; (c) edellä 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut korkeakoulujen yhteenliittymien johtamat verkostot, jotka edustavat jotakin tieteenalaa tai useita tieteenaloja yhdistävää alaa ('temaattiset Erasmus-verkostot') ja jotka pyrkivät kehittämään uusia oppimiskäsitteitä ja -taitoja. Verkostoissa voi olla mukana myös muiden julkisten tahojen, yritysten tai järjestöjen edustajia; (d) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Erasmus-ohjelman tavoitteita ('liitännäistoimenpiteet'). 2. Edellä 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaiseen liikkuvuuteen osallistuvia henkilöitä ('Erasmus-opiskelijoita') voivat olla (a) korkeakoulujen opiskelijat, jotka suoritettuaan opinnoistaan ainakin ensimmäisen vuoden suorittavat opintojakson toisessa jäsenvaltiossa Erasmus-ohjelman liikkuvuustoimen puitteissa riippumatta siitä, myönnetäänkö heille taloudellista tukea tästä ohjelmasta. Kyseiset jaksot on tunnustettava täysimääräisesti lähettävien ja vastaanottavien oppilaitosten välisissä sopimuksissa. Vastaanottavat oppilaitokset eivät saa periä lukukausimaksuja kyseisiltä opiskelijoilta; (b) opiskelijat, jotka ovat kirjoittautuneet yhteisiin master-ohjelmiin toisessa maassa kuin siinä, jossa he ovat suorittaneet alemman korkeakoulututkinnon; (c) korkeakoulujen opiskelijat, jotka osallistuvat harjoitteluun yrityksissä tai koulutuskeskuksissa. 3. Edellä olevassa 1 kohdassa säädettyjen toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 25 artikla Talousarvio Vähintään 85 prosenttia Erasmus-ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 24 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun liikkuvuuden tukemiseen. 26 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Erasmus-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Erasmus-ohjelman eri toimien kesken; (c) Erasmus-ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt; (d) varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla; (e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Erasmus-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. III luku Leonardo da Vinci -ohjelma 27 artikla Leonardo da Vinci -ohjelman kohderyhmät Leonardo da Vinci -ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: (a) ammatillisessa koulutuksessa olevat nuoret ylemmän keskiasteen päättymiseen (ISCED-taso 3) asti; (b) ammatillisessa jatko- ja täydennyskoulutuksessa (ISCED-taso 4) olevat oppijat; (c) työmarkkinoilla olevat henkilöt; (d) koulutuksen tarjoajat Leonardo da Vinci -ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla; (e) kyseisten koulutuksen tarjoajien opetus- ja hallintohenkilöstö; (f) ammatilliseen koulutukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat harjoittelijoiden, vanhempien ja opettajien järjestöt mukaan luettuina; (g) yritykset, työmarkkinaosapuolet ja muut työelämän edustajat kauppakamarit ja muut kauppajärjestöt mukaan luettuina; (h) elinikäisen oppimisen alan ohjausta, neuvontaa ja tietopalveluita tarjoavat elimet; (i) elinikäisen oppimisen järjestelmistä ja toimintalinjoista vastaavat henkilöt ja elimet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; (j) elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet; (k) voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, vapaaehtoisjärjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt. 28 artikla Toiminnalliset tavoitteet Edellä 1 ja 2 artiklassa vahvistettujen integroidun ohjelman tavoitteiden lisäksi Leonardo da Vinci -ohjelman toiminnallisena tavoitteena on (a) lisätä ammatilliseen perus- ja jatkokoulutukseen ja sen järjestämiseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuuden määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa, jotta yritysharjoittelujen määrää voidaan lisätä vähintään 150 000 harjoittelujaksoon vuodessa integroidun ohjelman päättymiseen mennessä; (b) lisätä koulutuksen tarjoajien, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien tahojen välisen yhteistyön määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa; (c) mahdollistaa ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen innovatiivisten toimintatapojen kehittäminen sekä niiden siirto myös muihin osallistujamaihin; (d) lisätä tutkinto- ja pätevyysvaatimusten avoimuutta ja tunnustamista epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen yhteydessä hankitut taidot ja pätevyydet mukaan luettuina. 29 artikla Toimet 1. Leonardo da Vinci -ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Tällaisen liikkuvuuden järjestämiseksi tai organisoinnin tueksi on otettava käyttöön tarvittavat valmistelevat toimet, ja on pyrittävä varmistamaan, että liikkuvuustoimiin osallistuvia henkilöitä valvotaan riittävästi ja he saavat asianmukaista tukea. Liikkuvuustoimia voivat olla i) kansainväliset harjoittelut yrityksissä tai koulutuslaitoksissa; ii) harjoittelut ja vaihdot, joiden tarkoituksena on kouluttajien ja ammatinvalinnanohjaajien sekä oppilaitoksista ja yritysten koulutussuunnittelusta ja uraneuvonnasta vastuussa olevien tahojen ammatillinen kehittyminen; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanuudet, jotka kohdistuvat osallistuvien organisaatioiden yhteisiin kiinnostuksen aiheisiin; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan c alakodassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, erityisesti jos niiden tarkoituksena on koulutusjärjestelmien kehittäminen siirtämällä innovointia, joka koskee eri yhteyksissä kehitettyjen innovatiivisten tuotteiden ja prosessien kielellistä, kulttuurista ja lainsäädännöllistä mukauttamista jäsenvaltion tarpeisiin; (d) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on koulutusjärjestelmien parantaminen innovaatioita ja hyviä toimintatapoja kehittämällä ja siirtämällä; (e) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut asiantuntijoiden ja organisaatioiden temaattiset verkostot, joissa käsitellään ammatilliseen koulutukseen liittyviä erityiskysymyksiä; (f) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Leonardo da Vinci -ohjelman tavoitteita ('liitännäistoimenpiteet'). 2. Näiden toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 30 artikla Talousarvio Vähintään 75 prosenttia Leonardo da Vinci -ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 29 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun liikkuvuuden tukemiseen. 31 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Leonardo da Vinci -ohjelman eri toimien kesken; (c) Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt; (d) varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla; (e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Leonardo da Vinci -ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. IV luku Grundtvig-ohjelma 32 artikla Grundtvig-ohjelman kohderyhmät Grundtvig-ohjelma on integroidun ohjelman puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: (a) aikuiskoulutusopiskelijat; (b) aikuiskoulutuksen tarjoajat; (c) kyseisten koulutuksen tarjoajien opetus- ja hallintohenkilöstö sekä muut aikuiskoulutuksen alalla toimivat organisaatiot; (d) aikuiskoulutushenkilöstön perus- ja jatkokoulutuksen parissa toimivat laitokset; (e) aikuiskoulutukseen tai sen järjestämiseen osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat oppijoiden ja opettajien järjestöt mukaan luettuina; (f) aikuiskoulutusalan ohjausta, neuvontaa ja tietopalveluita tarjoavat elimet; (g) aikuiskoulutusalan järjestelmistä ja toimintalinjoista vastaavat henkilöt ja elimet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; (h) aikuiskoulutukseen liittyviä kysymyksiä tarkastelevat tutkimuskeskukset ja -elimet; (i) yritykset; (j) voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, vapaaehtoisjärjestöt ja valtioista riippumattomat järjestöt; (k) korkeakoulut. 33 artikla Toiminnalliset tavoitteet Edellä 1 ja 2 artiklassa vahvistettujen integroidun ohjelman tavoitteiden lisäksi Grundtvig-ohjelman toiminnallisena tavoitteena on (a) lisätä aikuiskoulutukseen ja sen järjestämiseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuuden määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa, jotta vuoteen 2013 mennessä voidaan vuosittain tukea vähintään 25 000 henkilön liikkuvuutta; (b) lisätä aikuiskoulutukseen osallistuvien organisaatioiden välisen yhteistyön määrää ja kehittää sen laatua kaikkialla Euroopassa; (c) mahdollistaa aikuiskoulutusalan innovatiivisten toimintatapojen kehittäminen ja niiden siirtäminen myös muihin osallistujamaihin; (d) varmistaa, että henkilöille, jotka kuuluvat muita heikommassa asemassa oleviin sosiaaliryhmiin ja yhteiskunnan marginaaliryhmiin, etenkin koulunkäyntinsä ennen perustutkintoa keskeyttäneille, tarjotaan vaihtoehtoisia mahdollisuuksia osallistua aikuiskoulutukseen; (e) kehittää pedagogisia menetelmiä ja aikuiskoulutusorganisaatioiden hallintoa. 34 artikla Toimet 1. Grundtvig-ohjelmasta voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus. Tällaisen liikkuvuuden järjestämiseksi tai organisoinnin tueksi on otettava käyttöön tarvittavat valmistelevat toimet, ja on pyrittävä varmistamaan, että liikkuvuustoimintoihin osallistuvia henkilöitä valvotaan riittävästi ja he saavat asianmukaista tukea. Liikkuvuustoimintoja voivat olla viralliseen ja epäviralliseen aikuiskoulutukseen osallistuvien vierailut, harjoittelut, avustajapaikat ja vaihdot aikuiskoulutushenkilöstön koulutus ja ammatillinen kehittyminen mukaan luettuina. (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanuudet, joita kutsutaan 'Grundtvig-oppimiskumppanuuksiksi' ja jotka kohdistuvat aiheisiin, jotka kiinnostavat kaikkia osallistuvia organisaatioita; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on aikuiskoulutusjärjestelmien parantaminen innovaatioita ja hyviä toimintatapoja kehittämällä ja siirtämällä; (d) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut asiantuntijoiden ja organisaatioiden temaattiset verkostot, joita kutsutaan 'Grundtvig-verkostoiksi' ja joissa käsitellään erityisesti seuraavia kysymyksiä: i) aikuiskoulutuksen kehittäminen verkostoa koskevan tieteen- tai ainealan taikka hallintoon liittyvän näkökohdan osalta; ii) hyvien toimintatapojen sekä innovaatioiden kartoittaminen ja levitys; iii) sisältötuen tarjoaminen muiden perustamille hankkeille ja kumppanuuksille ja tällaisten hankkeiden ja kumppanuuksien välisten yhteyksien mahdollistaminen; iv) tarveanalyysin ja laadunvarmistuksen kehittämisen edistäminen aikuiskoulutuksessa. (e) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään Grundtvig-ohjelman tavoitteita ('liitännäistoimenpiteet'). 2. Näiden toimien toteuttamista koskevista yksityiskohdista päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 35 artikla Talousarvio Vähintään 60 prosenttia Grundtvig-ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä 34 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen liikkuvuuden ja kumppanuuksien tukemiseen. 36 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Grundtvig-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Grundtvig-ohjelman eri toimien kesken; (c) Grundtvig-ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yleisohjeet, valintaperusteet ja menettelyt; (d) varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla; (e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Grundtvig-ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. V luku Poikittaisohjelma 37 artikla Toiminnalliset tavoitteet Edellä 1 ja 2 artiklassa vahvistettujen integroidun ohjelman yleisten tavoitteiden lisäksi poikittaisohjelman toiminnallisena tavoitteena on (a) tukea elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämistä Euroopan tasolla ottaen huomioon etenkin Lissabonin, Bolognan ja Kööpenhaminan prosessit ja niiden seuraajat; (b) varmistaa vertailukelpoisten tietojen, tilastojen ja analyysien riittävä saatavuus elinikäistä oppimista koskevan politiikan kehittämisen tueksi; (c) seurata elinikäisen oppimisen tavoitteiden saavuttamisen edistymistä ja kartoittaa alat, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; (d) edistää kieltenoppimista ja tukea kielellistä monimuotoisuutta jäsenvaltioissa; (e) tukea tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien elinikäiseen oppimiseen sovellettavien innovatiivisten sisältöjen, palveluiden, pedagogisten menetelmien ja toimintatapojen kehittämistä; (f) varmistaa, että integroidun ohjelman tulokset kartoitetaan asianmukaisesti, niitä tuodaan esille ja niitä sovelletaan laajalti. 38 artikla Toimet 1. Edellä 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu henkilöiden liikkuvuus kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten nimeämien asiantuntijoiden ja virkamiesten, koulutuslaitosten ja neuvontapalvelujen johtajien sekä työmarkkinaosapuolten opintokäynnit mukaan luettuina; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on yhteisön tasolla kehitettyjen poliittisten ehdotusten valmistelu ja testaaminen; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset yhteistyöverkostot, joissa asiantuntijat ja/tai laitokset työstävät yhdessä poliittisia kysymyksiä. Tällaisia verkostoja voivat olla i) temaattiset verkostot, joissa käsitellään elinikäisen oppimisen sisältöön tai menetelmiin ja toimintalinjoihin liittyviä kysymyksiä. Verkostot voivat tarkastella, vaihtaa, kartoittaa ja analysoida hyviä toimintatapoja ja innovaatioita sekä tehdä ehdotuksia tällaisten toimintatapojen paremmasta ja laajemmasta hyödyntämisestä kaikissa jäsenvaltioissa; ii) poliittisia kysymyksiä käsittelevät pysyvät konferenssit, joiden tarkoituksena on elinikäisen oppimisen strategisia aiheita koskevien toimintalinjojen koordinointi yhteisön tasolla; (d) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu elinikäiseen oppimiseen liittyvien toimintalinjojen ja järjestelmien tarkastelu ja analysointi, joka voi käsittää seuraavia: i) selvitykset ja vertailevat tutkimukset; ii) indikaattorien ja tilastotutkimusten kehittäminen mukaan luettuna elinikäisen oppimisen alalla yhteistyössä Eurostatin kanssa tehtävän työn tukeminen; iii) Eurydice-tietoverkon toiminnan tukeminen ja komission perustaman eurooppalaisen Eurydice-yksikön rahoittaminen; (e) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut toimet, joilla tuetaan tutkinto- ja pätevyysvaatimusten avoimuutta ja tunnustamista epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen yhteydessä hankitut taidot ja pätevyydet mukaan luettuina, opiskelijoiden liikkuvuutta käsitteleviä tietopalveluita ja ohjausta sekä laadunvarmistusyhteistyötä; näitä toimia voivat olla i) organisaatioverkostot, joilla edistetään liikkuvuutta ja opintosuoritusten tunnustamista, esimerkiksi Euroguidance ja tutkintotodistusten tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset (NARIC); ii) tuki kansainvälisille verkkopalveluille (esimerkiksi Ploteus); iii) Europass-aloitteen yhteydessä toteutettavat toimet yhteisestä tutkinto- ja pätevyysvaatimuksia selkeyttävästä järjestelystä tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen XXX mukaisesti. (f) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään 2 artiklan 2 kohdan a alakodassa tarkoitetun avaintoimen tavoitteita ('liitännäistoimenpiteet'). 2. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia strategisia toimia, joiden tarkoituksena on käsitellä useamman kuin yhden elämänvaiheen opetus- ja koulutustarpeita: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on muun muassa i) uusien kieltenopetusmateriaalien, myös online-kurssien, ja kielitaidon testaamisessa käytettävien välineiden kehittäminen; ii) kieltenopettajien koulutuksessa käytettävien välineiden ja kurssien kehittäminen; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut verkostot kieltenopiskelun ja kielellisen monimuotoisuuden aloilla; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, jotka ovat integroidun ohjelman tavoitteiden mukaisia, mukaan luettuina toimet, joilla kieltenoppimisen vetovoimaa lisätään oppijoiden keskuudessa joukkotiedotusvälineiden ja/tai markkinointi-, mainos- ja tiedotuskampanjoiden avulla, sekä konferenssit, selvitykset ja tilastolliset indikaattorit kieltenopiskelun ja kielellisen monimuotoisuuden aloilla. 3. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on innovatiivisten menetelmien, sisältöjen, palvelujen ja toimintaympäristöjen kehittäminen ja levitys; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut verkostot, joiden tarkoituksena on tietämyksen, kokemusten ja hyvien toimintatapojen jakaminen ja vaihto; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut muut toimet, joiden tarkoituksena on elinikäisen oppimisen toimintalinjojen ja -tapojen parantaminen ja joita voivat olla menetelmät arviointia, seurantaa, vertaisarviointia, laadun parantamista sekä teknisten ja pedagogisten kehityssuuntauksien analysointia varten. 4. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yksipuoliset ja kansalliset hankkeet; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet, joiden tarkoituksena on muun muassa i) innovatiivisten tuotteiden ja prosessien hyödyntämisen ja soveltamisen tukeminen; ii) saman alan hankkeiden välisen yhteistyön edistäminen; iii) levitysmenetelmiin liittyvien hyvien toimintatapojen kehittäminen; (c) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettu viitemateriaalin kehittäminen, johon voi sisältyä asiaankuuluvien levitystä, tulosten hyödyntämistä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa koskevien tilastotietojen ja selvitysten kokoaminen. 39 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää poikittaisohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma sekä valintaperusteet ja -menettelyt; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen poikittaisohjelman eri toimien kesken; (c) poikittaisohjelman ja sen avaintoimien täytäntöönpanoa koskevat ohjeet; (d) varojen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken niiden toimien osalta, joita hallinnoidaan kansallisten toimistojen kautta liitteessä vahvistetulla tavalla; (e) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista poikittaisohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. VI luku Jean Monnet -ohjelma 40 artikla Jean Monnet -ohjelman kohderyhmät Jean Monnet -ohjelma on integroidun ohjelman ja liitteen puitteissa suunnattu erityisesti seuraaville: (a) korkea-asteen koulutuksessa (ISCED-tasot 5 ja 6) yhteisössä ja sen ulkopuolella olevat Euroopan yhdentymiseen erikoistuneet opiskelijat ja tutkijat; (b) yhteisössä tai sen ulkopuolella sijaitsevat korkeakoulut; (c) kyseisten oppilaitosten opetus- ja hallintohenkilöstö; (d) koulutukseen tai sen järjestämiseen yhteisössä tai sen ulkopuolella osallistuvien tahojen järjestöt ja edustajat; (e) yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestämisestä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla vastaavat julkiset ja yksityiset organisaatiot; (f) Euroopan yhdentymiseen liittyviä kysymyksiä käsittelevät tutkimuskeskukset ja elimet yhteisössä ja sen ulkopuolella. 41 artikla Toiminnalliset tavoitteet Edellä olevassa 1 ja 2 artiklassa vahvistettujen integroidun ohjelman yleisten tavoitteiden lisäksi Jean Monnet -ohjelman toiminnallisena tavoitteena on (a) lisätä Euroopan yhdentymistä käsittelevän opetuksen, tutkimuksen ja pohdinnan korkealaatuisuutta korkeakouluissa yhteisössä ja sen ulkopuolella; (b) lisätä tiedeasiantuntijoiden ja yleensä unionin kansalaisten tietämystä ja tietoisuutta Euroopan yhdentymistä koskevista aiheista; (c) tukea Euroopan yhdentymiseen liittyviin kysymyksiin erikoistuneita keskeisiä eurooppalaisia laitoksia; (d) tukea koulutusalalla toimivien korkealaatuisten eurooppalaisten järjestöjen toimintaa. 42 artikla Toimet 1. Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan tukea seuraavia toimia: (a) edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yksipuoliset ja kansalliset hankkeet, joita voivat olla i) Jean Monnet -oppituolit, -osaamiskeskukset ja -opetusmoduulit; ii) Euroopan yhdentymiseen erikoistuneiden professorien, muiden korkea-asteen opettajien ja tutkijoiden järjestöt; iii) tuki Euroopan yhdentymisen tutkimukseen erikoistuneille nuorille tutkijoille; iv) yhteisöä käsittelevät tiedotus- ja tutkimustoimet, joiden tarkoituksena on edistää Euroopan yhdentymisprosessia koskevaa keskustelua, pohdintaa ja tietämystä; (b) edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet ja verkostot, joihin voi sisältyä tuki Euroopan yhdentymistä käsittelevien monenvälisten tutkimusryhmien perustamiseen. 2. Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan myöntää 5 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia seuraaville Euroopan unionin yleisen edun mukaista tavoitetta edistäville laitoksille: (a) College of Europe (Brüggen ja Natolinin laitokset); (b) Firenzen yliopistollinen Eurooppa-instituutti; (c) Maastrichtin julkisoikeudellinen Eurooppa-instituutti; (d) Eurooppa-oikeuden akatemia, Trier. 3. Edellä olevan 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun avaintoimen yhteydessä voidaan myöntää 5 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla toimiville eurooppalaisille laitoksille ja yhdistyksille. 4. Avustukset voidaan myöntää vuosittain tai kumppanuudesta komission kanssa tehdyn uusittavan puitesopimuksen pohjalta. 43 artikla Talousarvio Jean Monnet -ohjelmaan varatusta talousarviosta on käytettävä vähintään 28 prosenttia 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun avaintoimeen, vähintään 44 prosenttia 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun avaintoimeen ja vähinään 18 prosenttia 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun avaintoimeen. 44 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio päättää Jean Monnet -ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista seuraavassa mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: (a) vuotuinen työsuunnitelma sekä valintaperusteet ja -menettelyt; (b) vuotuinen talousarvio ja varojen jakautuminen Jean Monnet -ohjelman eri toimien kesken; (c) Jean Monnet -ohjelman ja sen avaintoimien täytäntöönpanoa koskevat ohjeet; (d) ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyt sekä tulosten levitykseen ja siirtoon liittyvät järjestelyt. 2. Kaikista Jean Monnet -ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita kuin tämän artiklan 1 kohdassa yksilöityjä seikkoja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. III OSASTO SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 45 artikla Siirtymäsäännös Toimia, jotka käynnistetään ennen 31 päivää joulukuuta 2006 päätöksen 382/1999/EY [28], päätöksen N:o 253/2000/EY [29], päätöksen N:o 2318/2003/EY [30], päätöksen N:o 791/2004/EY [31] tai päätöksen N:o [Europass] [32] perusteella, on hallinnoitava kyseisten päätösten säännösten mukaisesti, mutta kyseisissä päätöksissä perustetut komiteat korvataan tämän päätöksen 10 artiklassa perustetulla komitealla. [28] EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33. [29] EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1. [30] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 9. [31] EUVL L 138, 30.4.2004, s. 31. [32] EUVL ... . 46 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta . Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Hallinnolliset ja RAHOITUSSÄÄNNÖKSET A Hallinnolliset säännökset Integroituun ohjelmaan sisältyvien toimintojen ehdottamis- ja valintamenettelyt ovat seuraavat: 1. Kansallisen toimiston kautta hallinnoitavat menettelyt 1.1 Menettely nro 1 Seuraavat toimet, joita koskevat valintapäätökset tekee asianomainen kansallinen toimisto, käsitellään kansallisen toimiston hallinnoiman menettelyn nro 1 mukaisesti: (a) 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu elinikäiseen oppimiseen osallistuvien henkilöiden kansainvälinen liikkuvuus Euroopassa; (b) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kahden- ja monenväliset kumppanuudet; (c) ne 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yksipuoliset ja kansalliset hankkeet, jotka rahoitetaan 38 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Kyseisiä toimia koskevat tukihakemukset osoitetaan asianomaisille kansallisille toimistoille, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Kansalliset toimistot suorittavat valinnan ja myöntävät tukea päätöksen 9, 21, 26, 31, 36 ja 39 artiklan mukaisesti laadittavien yleisohjeiden mukaisesti valituille hakijoille. Kansalliset toimistot jakavat avustukset tuensaajille omissa jäsenvaltioissaan. Kukin kahden- tai monenvälisen kumppanuuden jäsen saa rahoituksen suoraan omalta kansalliselta toimistoltaan. 1.2 Menettely nro 2 Seuraava toimi, jota koskevat valintapäätökset tekee komissio mutta johon liittyvät arviointi- ja sopimusmenettelyt hoitaa asianomainen kansallinen toimisto, käsitellään kansallisen toimiston hallinnoiman menettelyn nro 2 mukaisesti: - edellä olevan 5 artiklan 1 alakohdan c alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet. Kyseistä toimea koskevat tukihakemukset osoitetaan asianomaiselle kansalliselle toimistolle, jonka hankkeen koordinaattorin jäsenvaltio on nimennyt 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Hankkeen koordinaattorin jäsenvaltion kansallinen toimisto arvioi hakemukset ja toimittaa komissiolle luettelon jatkoon selvinneistä hakemuksista, joita se ehdottaa hyväksyttäviksi. Komissio tekee päätöksen ehdotetun luettelon pohjalta, ja tämän jälkeen kansallinen toimisto myöntää asianmukaisen tuen 31 artiklan mukaisesti laadittavien yleisohjeiden mukaisesti valituille hakijoille. Koordinoijan jäsenvaltion kansallinen toimisto ottaa yhteyttä hankekumppanien maiden kansallisiin toimistoihin ennen jatkoon selvinneiden luettelon toimittamista komissiolle. Kansalliset toimistot jakavat avustukset valittujen hankkeiden koordinaattoreille jäsenvaltioissaan, ja nämä ovat vastuussa varojen jakamisesta hankkeisiin osallistuville kumppaneille. 2. Komission hallinnoima menettely Seuraavat toimet, joita koskevat ehdotukset toimitetaan komissiolle ja joita koskevat valintapäätökset tekee komissio, käsitellään komission hallinnoimassa menettelyssä: (a) 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut yksipuoliset ja kansalliset hankkeet lukuun ottamatta hankkeita, jotka rahoitetaan 38 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti; (b) 5 artiklan 1 alakohdan e alakohdassa tarkoitetut monenväliset hankkeet ja verkostot; (c) 5 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut elinikäiseen oppimiseen liittyvien toimintalinjojen ja järjestelmien tarkastelu ja analysointi, viitemateriaalin - tutkimusten, tilastojen, analyysien ja indikaattorien - kehittäminen, sekä tutkintojen ja aiemman oppimisen avoimuutta ja tunnustamista tukevat toimet; (d) 5 artiklan 1 alakohdan g alakohdassa tarkoitetut toiminta-avustukset; (e) 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitetut muut aloitteet, joilla pyritään edistämään integroidun ohjelman tavoitteita ('liitännäistoimenpiteet'). Kyseisiä toimia koskevat tukihakemukset osoitetaan komissiolle, joka suorittaa valinnan ja myöntää tukea päätöksen 9, 21, 26, 31, 36, 39 ja 44 artiklan mukaisesti laadittavien yleisohjeiden mukaisesti valituille hakijoille. B Rahoi