Turkista Kreikkaan lähtevien määrä on EU:n ja Turkin julkilausuman jälkeen vähentynyt huomattavasti. Niiden kolmen viikon aikana, jotka edelsivät EU:n ja Turkin julkilausuman soveltamisen aloittamista Kreikan saarille saapuviin tulijoihin, saarille saapui sääntöjenvastaisesti 26 878 henkilöä. Kolmen soveltamisen aloittamista seuranneen viikon aikana vastaava määrä oli 5 847. Salakuljettajien on yhä vaikeampi saada maahanmuuttajia lähtemään Turkista meren yli Kreikkaan.

EU:n ja Turkin julkilausuman mukaisesti kaikki sellaiset Turkista Kreikan saarille 20. maaliskuuta 2016 alkaen tulleet uudet laittomat muuttajat ja turvapaikanhakijat, joiden turvapaikkahakemus on todettu sellaiseksi, ettei sitä oteta käsittelyyn, olisi palautettava Turkkiin. Tämän väliaikaisen ja poikkeuksellisen toimenpiteen tarkoituksena on inhimillisen kärsimyksen lopettaminen osoittamalla selkeästi, ettei salakuljettajien tarjoaman reitin käyttämisestä ole mitään hyötyä. Toimenpiteitä oli tarpeen harkita tarkkaan sen varmistamiseksi, että ne ovat täysin EU:n ja kansainvälisen oikeuden mukaisia. Samalla on tehty selväksi, että pakolaisten suojelemiseksi annettuja sääntöjä noudatetaan edelleen kaikilta osin ja että Kreikan viranomaiset käsittelevät kaikki turvapaikkahakemukset tapauskohtaisesti ja päätöksiin on muutoksenhakuoikeus. Julkilausuman mukaan jokaista Kreikan saarilta Turkkiin palautettua syyrialaista kohtaan uudelleensijoitetaan yksi syyrialainen Turkista EU:hun. Etusijalle asetetaan nykyisten sitoumusten puitteissa sellaiset maahantulijat, jotka eivät ole aiemmin tulleet tai yrittäneet tulla EU:hun sääntöjenvastaisesti. Tämän ”yksi yhteen” -järjestelyn (1:1-järjestely) täysimääräinen täytäntöönpano on välttämätöntä tilanteen helpottamiseksi Turkissa ja sen osoittamiseksi, että EU on sitoutunut täyttämään velvoitteensa tarjoamalla Syyrian kriisin uhreille laillisia väyliä EU:hun.

EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman toteuttaminen aloitettiin marraskuussa 2015, minkä jälkeen EU:n ja Turkin suhteista on tiivistyneen yhteistyön seurauksena tullut entistä strategisemmat ja kattavammat. Tässä kertomuksessa tarkastellaan 18. maaliskuuta annetun EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa. Kertomuksen rakenne vastaa julkilausuman rakennetta. Tämä kertomus on samalla neljäs kertomus EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta.

Viime kuussa Euroopan johtajat toteuttivat määrätietoisia toimia katkaistakseen hallitsemattomien muuttovirtojen kierteen, joka oli johtamassa kestämättömään humanitaariseen kriisiin. Tavoitteena on lopettaa tilanne, joka kannustaa maahantulijoita ja turvapaikanhakijoita etsimään laittomia saapumisreittejä EU:hun. Tässä käytetään useita toisiinsa liittyviä toimia, jotka toteutetaan EU:n ja Turkin tiiviissä yhteistyössä mahdollisimman lähellä Kreikan saarilla olevaa saapumispaikkaa. Toimien tarkoituksena on palauttaa laillinen ja järjestyksenmukainen maahanpääsyjärjestelmä.

Sääntöjenvastaisesti maahan tulleiden palauttaminen aloitettiin 4. huhtikuuta. Yhteensä 325 sellaista Kreikkaan 20. maaliskuuta jälkeen sääntöjenvastaisesti tullutta henkilöä, jotka eivät saavuttuaan hakeneet turvapaikkaa, on palautettu Kreikasta Turkkiin. Palautetuista 240 oli pakistanilaista, 42 afganistanilaista, 10 iranilaista, 7 intialaista, 5 bangladeshilaista, 5 irakilaista, 5 kongolaista, 4 srilankalaista, 2 syyrialaista, 1 somalialainen, 1 norsunluurannikkolainen, 1 marokkolainen, 1 egyptiläinen ja 1 palestiinalainen. Kreikan ja Turkin kahdenvälisen takaisinottosopimuksen nojalla on vuonna 2016 palautettu yhteensä 1 292 maahantulijaa. Suurin osa palauttamisoperaatioista toteutettiin maaliskuussa.

Julkilausumassa todetaan ensimmäiseksi, että kaikki Turkista Kreikan saarille tulevat uudet laittomat muuttajat ja turvapaikanhakijat, joiden hakemukset on todettu sellaisiksi, ettei niitä oteta käsittelyyn, palautetaan Turkkiin. Kuten EU:n ja Turkin muuttoliikeyhteistyön operatiivisista jatkotoimista 16. maaliskuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa todetaan, palauttamisessa noudatetaan tiukasti EU:n oikeutta ja kansainvälistä oikeutta sekä palauttamiskiellon periaatetta. Tämä prosessi on nyt aloitettu.

On tärkeää, että sääntöjenvastaista lähtöä Kreikkaan mahdollisesti harkitseville maahantulijoille tiedotetaan EU:n ja Turkin julkilausuman sisällöstä. Komissio on perustanut maahantulotiedottamisen strategiatyöryhmän. Tämän toimielinten välisen työryhmän tehtävänä on selvittää turvapaikanhakijoiden ja maahantulijoiden käyttämät tiedonhankintakanavat, määritellä tiedotuksen keskeinen sisältö ja sen kohderyhmät sekä tuottaa ja jakaa sisältöä. Salakuljettajien levittämiä väitteitä kiistetään käyttämällä vastapropagandaa. Turkki oli yksi tämän hankkeen pilottivaiheeseen valituista viidestä maasta. Komissio tekee työtä myös UNHCR:n (Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun virasto) kaltaisten järjestöjen kanssa. UNHCR on tehnyt sarjan videoita, joissa ihmissalakuljettajien ja -kauppiaiden uhreiksi joutuneet kertovat kokemuksistaan. Tiedotussuunnitelma kattaa sosiaalisen ja audiovisuaalisen median sekä painetut esitteet (tiedotus laaditaan arabiaksi, paštuksi, urduksi ja farsiksi). Tiedotteissa selitetään, miten julkilausuma vaikuttaa maahantulijoiden asemaan. Frontex sijoittaa tiedotuksesta vastaavan virkamiehen Kreikan saarille pysyvästi. Lisäksi EASO on aktiivisesti tiedottanut maahantulijoille sisäisistä siirroista. Julkilausumasta esitetyt väärät tiedot on kiistettävä suoraan tehokkaalla EU:n tiedotuskampanjalla.

Yhteistyötä on tehty myös vaihtamalla yhteyshenkilöitä. Frontexin yhteyshenkilö aloitti työnsä Turkissa 1. huhtikuuta 2016. Hänen tehtävänään on tehostaa tiedon jakamista, yhteistä analyysityötä ja erityistoimenpiteitä. Tarkoituksena on, että vastaavasti Turkki lähettää piakkoin turkkilaisen yhteyshenkilön Frontexin päätoimipaikkaan. Europol ja Turkin kansallinen poliisi allekirjoittivat 21. maaliskuuta sopimuksen turkkilaisen virkamiehen tilapäisestä siirtämisestä Europoliin. Siirron tarkoituksena on etenkin järjestäytyneen rikollisuuden, ihmissalakuljetuksen ja terrorismin torjunta. Myös EU:n Ankaran edustusto, kansainväliset järjestöt ja jäsenvaltioiden lähettämät maahanmuuttoalan yhteyshenkilöt osallistuvat Turkin kanssa yhteistyötä tekevän verkoston toimintaan. Esimerkiksi EU:n poliisiyhteyshenkilöt voivat ottaa suoraan yhteyttä yhteystoimistoihin, jotka Turkin kansallinen poliisi on valmiina perustamaan, vaihtaakseen näkemyksiä epäilyttävistä matkustusasiakirjoista.

Käynnissä olevilla Frontexin ja Naton operaatioilla on parannettu varhaisvaroitus- ja valvontatoimia sekä operatiivisen tiedon jakamista Kreikan ja Turkin rannikkovartiostojen kanssa. Tällä hetkellä Frontex havaitsee tulijoiden veneiden lähdön Turkin rannikolta 80–90 prosentissa tapauksista. Tavoitteena on hyödyntää Naton nykyistä toimintaa Egeanmerellä tämän jo merkittävän prosenttiosuuden kasvattamiseksi ja tulijoiden salakuljetustapauksia, -reittejä ja -menetelmiä koskevien tietojen vaihdon nopeuttamiseksi. Turkin rannikkovartioston odotetaan pystyvän vastaisuudessa entistä tehokkaammin estämään maahantulijoiden salakuljetus ja lähtö Turkin mantereelta, koska sen kapasiteettia Egeanmerellä lisätään edelleen hankkimalla sen käyttöön nopeita partioveneitä ja liikkuvia tutkajärjestelmiä, joita EU rahoittaa 14 miljoonalla eurolla. Turkin kansallinen poliisi ja santarmilaitos ovat perustaneet ihmissalakuljetukseen ja ihmiskauppaan erikoistuneita yksiköitä, ja parlamentille on jätetty hyväksyttäväksi ehdotus salakuljettajien rangaistusten koventamisesta. Viime aikoina tapahtuneeseen myönteiseen kehitykseen kuuluu yhteiseen riskianalyysiin liittyvän tiedonvaihdon ja toiminnan koordinointi rajaturvallisuudesta vastaavien ja muiden viranomaisten välillä. Tässä yhteydessä on myös perustettu koordinoinnista ja yhteisestä riskianalyysista vastaava kansallinen keskus.

Eurooppa-neuvosto on korostanut, että EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpano on EU:n yhteisellä vastuulla ja edellyttää EU:lta yhteisiä toimia. Tämä on tarkoittanut etenkin sitä, että EU on tukenut Kreikan hallituksen toimia ennennäkemättömässä laajuudessa logistiikan, materiaalien ja asiantuntija-avun aloilla. Komission puheenjohtaja Juncker nimitti välittömästi EU:n toiminnan koordinaattoriksi rakenneuudistusten tukipalvelun pääjohtajan ja vahvisti Kreikassa jo olevaa komission tiimiä. EU:n koordinaattori vastaa komission, EU:n virastojen ja EU:n muiden jäsenvaltioiden Kreikan viranomaisille antamasta tuesta ja koordinoi jäsenvaltioiden toimia maahantulijoiden uudelleensijoittamiseksi Turkista. Hänellä on tukenaan koordinointitiimi, joka vastaa strategisesta kokonaisohjauksesta ja suhteista keskeisiin sidosryhmiin, operatiivinen ryhmä, joka vastaa kaikkien tarvittavien tietojen analysoinnista, toiminnan suunnittelusta sekä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden käytöstä, ja uudelleensijoittamiseen keskittyvä asiantuntijatiimi.

Viime aikoihin asti vain pieni osa Kreikkaan saapuneista tulijoista haki turvapaikkaa Kreikasta. Koska maahantulijat tietävät nyt, että heidät voidaan palauttaa Turkkiin nopeasti, turvapaikkahakemuksia on kahden viime viikon aikana tehty Kreikassa aiempaa enemmän. Tänä aikana tehtiin lähes 2 000 turvapaikkahakemusta. Pitkät menettelyt rasittaisivat jo ennestään ylikuormitettua Kreikan turvapaikkavirastoa. Tämän vuoksi saarilla ollaan nyt ottamassa turvapaikkamenettelydirektiivin mukaisesti käyttöön nopeutettuja menettelyjä, joita on tarkoitus käyttää kaikissa vaiheissa ensimmäisestä puhuttelusta aina valituksen tekemiseen.

Ensimmäisessä vaiheessa Kreikan viranomaiset siirsivät suurimman osan saarille ennen 20. maaliskuuta saapuneista maahantulijoista mantereelle viikon kuluessa. Järjestelykeskuksissa tehdään parhaillaan komission ja Frontexin tuella mukautuksia, joiden tarkoituksena on helpottaa tulijoiden nopeaa palauttamista saarilta Turkkiin sekä palauttamisesta ja turvapaikka-asioista vastaavien virkamiesten osallistumista järjestelykeskusten organisaatioon ja työnkulkuun. Vaikka Turkista saapuvien määrä on vähentynyt merkittävästi, kaikki uudet maahantulijat ovat lisärasite jo täynnä oleville vastaanottotiloille, etenkin kun otetaan huomioon tarve huolehtia erityisesti lapsista ja haavoittuvassa asemassa olevista ryhmistä sekä tarjota siivous-, ateria- ja terveydenhoitopalvelujen kaltaiset peruspalvelut.

Tulijat palautetaan Kreikan ja Turkin nykyisen kahdenvälisen takaisinottosopimuksen mukaisesti. Komissio on edistynyt EU:n ja Turkin takaisinottosopimusta koskevissa neuvotteluissa, ja nykyinen kahdenvälinen sopimus korvataan EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksella jo 1. kesäkuuta alkaen (eikä 1. lokakuuta 2017 alkaen, kuten alun perin oli suunniteltu). EU:n ja Turkin takaisinoton sekakomitea hyväksyi 1. huhtikuuta päätöksen, jolla kolmansien maiden kansalaisten takaisinottoa koskevien määräysten voimaantuloa aikaistetaan niin, että ne tulevat voimaan jo 1. kesäkuuta 2016. Kyseiset määräykset tulevat sovellettaviksi heti kun Turkin parlamentti on hyväkysynyt ne. Komissio seuraa myös jatkossa sopimuksen täytäntöönpanoa Turkin kansalaisten osalta ja niitä valmisteluja, joita toteutetaan kolmansien maiden kansalaisten takaisinottamiseksi. Se järjestää seuraavan kokouksen ennen huhtikuun loppua. Turkki on lisäksi hyväksynyt EU:n ja Turkin takaisinottosopimukseen liitetyn kahdenvälisen täytäntöönpanopöytäkirjan Saksan kanssa ja neuvottelee parhaillaan vastaavista pöytäkirjoista Bulgarian ja Kreikan kanssa.

Turkki hyväksyi 6. huhtikuuta lain, jolla selvennetään, että uuden järjestelyn puitteissa Turkkiin palaavat Syyrian kansalaiset voivat hakea ja saada tilapäistä suojelua. Tämä oikeus kattaa sekä Turkissa aikaisemmin rekisteröidyt että siellä rekisteröimättömät Syyrian kansalaiset. Lainsäädäntömuutosten lisäksi Turkki on antanut 12. huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä takeet siitä, että kaikki palautetut syyrialaiset saavat tilapäistä suojelua palattuaan. Lisäksi on edistytty keskusteluissa, jotka koskevat vastaavien takeiden antamista muille kuin Syyrian kansalaisille.

Sekä Kreikka että Turkki ovat tehneet useita lainsäädäntömuutoksia varmistaakseen EU:n ja kansainvälisen oikeuden täysimääräisen noudattamisen. Kreikka hyväksyi 3. huhtikuuta lain säännöksistä, jotka tarvittiin, jotta turvallisen kolmannen maan ja turvallisen ensimmäisen turvapaikkamaan käsitteitä voidaan soveltaa täysimääräisesti. Lisäksi lailla varmistettiin turvapaikkahakemusten nopeutettu käsittely, myös nopeutetut muutoksenhakumenettelyt. Tällä hetkellä toiminnassa on 20 valituslautakuntaa, joiden tehtävänä on tutkia kaikki valitusasteessa vireillä olevat turvapaikkahakemukset vuoden 2016 loppuun mennessä. Tämän äskettäin hyväksytyn kansallisen lain mukaan näiden valituslautakuntien tehtävänä on myös tutkia kaikki ensimmäisen asteen päätöksistä tehdyt valitukset 4. huhtikuuta alkavan enintään kuuden kuukauden siirtymäjakson ajan siihen asti, kun uusi muutoksenhakuviranomainen ja uudet valituslautakunnat on perustettu ja kun ne ovat aloittaneet toimintansa. Käynnissä olevia hankkeita, etenkin hakemussumaa purkavien valituslautakuntien tukihanketta, mukautetaan parhaillaan, jotta nämä valituslautakunnat voisivat ottaa vastuulleen saarilta tulevan lisätyömäärän. Kansallisessa lainsäädännössä säädetään myös uusien valituslautakuntien perustamisesta vastaisuudessa sekä video- ja teleneuvottelujen käyttämisestä turvapaikkamenettelyn kaikissa asteissa.

Saattajat Paluusta ja takaisinotosta huolehtivat asiantuntijat Frontexin kiinnostuksenilmaisupyyntö 1 500 50 Sitoumukset 739 57 Nimetyt asiantuntijat 724 57 Lähetetyt asiantuntijat 318 21

Turvapaikkavirkailijat Tulkit EASOn kiinnostuksenilmaisupyyntö 472 400 Sitoumukset 470 86 Nimetyt asiantuntijat 124 84 Lähetetyt asiantuntijat 63 67

EASO on näiden sitoumusten pohjalta lähettänyt vähitellen saarille turvapaikka-asioista vastaavia virkamiehiä. Huhtikuun alussa se lähetti saarille 32 virkamiestä, ja 18. huhtikuuta mennessä se oli lähettänyt saarille yhteensä 60 virkamiestä. Toukokuun puoliväliin mennessä tapausten käsittelykapasiteetin odotetaan olevan noin 200 tapausta päivässä. Erityishaasteena on sellaisten tulkkien löytäminen, joilla on tarvittava osaaminen melko harvinaisissa kieliyhdistelmissä. Vaikka jäsenvaltioiden lupaamien tulkkien (86), EU:n toimielimiin hyväksyttyjen freelancetulkkien (32) ja EASOn hankkimien tulkkien avulla on voitu täyttää lyhyen aikavälin tarpeet, tulkkeja saatetaan joutua hankkimaan lisää, kun toiminta laajenee tulevina päivinä ja viikkoina. Käytettävissä on tällä hetkellä 67 tulkkia, ja komissio, EASO ja Kreikan turvapaikkavirasto keskustelevat parhaillaan siitä, miten voidaan varmistaa, että tulkkeja on turvapaikkahakemusten käsittelyvalmiuksien lisääntyessä riittävästi.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kaikki 20. maaliskuuta jälkeen sääntöjenvastaisesti maahan tulleet palautetaan, Frontexin kautta lähetetyt EU:n jäsenvaltioiden takaisinottoasiantuntijat tarjoavat lisätukea Kreikan poliisille. Lisäksi Kreikassa sijaitseviin järjestelykeskuksiin on lähetetty yhteensä 25 turkkilaista yhteyshenkilöä ja Turkissa oleviin saapumispaikkoihin viisi kreikkalaista yhteyshenkilöä varmistamaan, että viestintä molempien maiden takaisinottoviranomaisten välillä on tehokasta ja reaaliaikaista ja että palauttamisoperaatiot koordinoidaan yksityiskohtaisesti. Parhaillaan käydään myös keskustelua Kreikan ja Turkin välisistä nopeutetuista operatiivisista yhteistyöjärjestelyistä, jotta tulijoiden laajamittaisen paluun aiheuttamat tarpeet voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Frontex on varmistanut, että palauttamiseen on käytettävissä kuljetuskalustoa (mm. 24 linja-autoa, viisi lauttaa ja yksi tilauslentokone), ja lähettänyt Lesbokselle ja Chiokselle 339 virkamiestä lisää avustamaan takaisinotossa.

2.3. EU:n rahoitustuki

On sovittu, että palauttamisoperaatioiden kustannukset rahoitetaan EU:n talousarviosta, josta on tarkoitus osoittaa tähän tarkoitukseen arviolta 280 miljoonaa euroa kuuden kuukauden jaksolla. Lisäksi Frontexilla on vuonna 2016 käytettävissään 66,5 miljoonaa euroa palauttamisoperaatioiden rahoittamiseen jäsenvaltioissa. Lisärahoituksen myöntämisestä sekä Frontexille että EASOlle keskustellaan parhaillaan. Lisärahoitus voitaisiin myöntää joko kasvattamalla Frontexin ja EASOn toimintatalousarvioita tai myöntämällä hätäapua turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta ja sisäisen turvallisuuden rahastosta. Lisäksi saatavilla on ylimääräistä hätäapua pyydettäessä.

Kreikka on jo saanut 181 miljoonaa euroa hätärahoitusta vuodesta 2015 niiden 509 miljoonan euron lisäksi, joka sille on osoitettu sen kansallisen ohjelman perusteella. Kreikalle on lisäksi varattu lisärahoitusta vastaanottokeskuksia, palauttamisoperaatioita ja lisähenkilöstöä varten. On erittäin tärkeää varmistaa, että Kreikan turvapaikkavirastolla on pitkällä aikavälillä riittävät valmiudet. Parhaillaan käydään keskusteluja tarvittavasta rahoitustuesta, jonka avulla voitaisiin lisätä Kreikan turvapaikkaviraston henkilöstöä, palkata tulkkeja, tarjota Kreikan poliisille operatiivista tukea ulkorajoilla ja toteuttaa muutokset, jotka ovat tarpeen hakemussumaa purkavien valituslautakuntien tukemiseksi.

Keskeiset haasteet ja jatkotoimet Jatketaan Kreikan turvapaikkaviraston kapasiteetin nopeaa ja laajamittaista kasvattamista, jotta virasto voi käsitellä kaikki turvapaikkahakemukset tapauskohtaisesti ajoissa niin, että käytettävissä on asianmukaiset muutoksenhakumenettelyt. Otetaan kaikilta osin käyttöön jäsenvaltioiden Frontexin ja EASOn kautta lähettämien pitkäaikaisten asiantuntijoiden, erityisesti tulkkien, tarjoama entistä laaja-alaisempi tuki. Lisätään säilöönottoon ja suljettuun majoitukseen liittyvää kapasiteettia turvapaikanhakijoiden lisääntyneen määrän edellyttämässä suhteessa ja varmistetaan samalla, että olosuhteet näissä tiloissa ovat asianmukaiset. Seurataan kaikkia palauttamismenettelyjä järjestelykeskuksissa ja mukautetaan niitä tarvittaessa. Huolehditaan erityisesti lapsista ja haavoittuvassa asemassa olevista ryhmistä järjestelykeskuksissa ja varmistetaan, että Turkki jatkaa tällaisten ryhmien tunnistamista ja niistä huolehtimista. Jatketaan valmisteluja sen varmistamiseksi, että EU:n ja Turkin takaisinottosopimus tulee täysimääräisesti voimaan 1. kesäkuuta 2016.

3.”Yksi yhteen” -periaatteen mukainen uudelleensijoittaminen Turkista EU:hun

Nykytilanne