KERTOMUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 214/2000 5 artiklan mukaisesta Irlannin kansainvälisestä rahastosta - [SEC(2001)1579]

(komission esittämä)

SISÄLTÖ

1. Johdanto

2. Katsaus Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnasta

2.1 Yleinen kuvaus Irlannin kansainvälisestä rahastosta

2.1.1 Tavoitteet ja ensisijaiset tehtävät

2.1.2 Organisaatio ja toiminta

2.1.3 Toiminta

2.1.4 Talousarvio

2.2 EU:n osallistuminen Irlannin kansainväliseen rahastoon

3. Aiempia arvioita Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnasta

3.1 KPMG:n Irlannin kansainvälisen rahaston toimeksiannosta tekemät toimenpiteiden vaikutusten arvioinnit

3.2 Komission vuoden 1999 kertomus EY:n budjettivallan käyttäjälle

3.3 Vuoden 2000 USAID-tilintarkastus

3.4 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 7/2000

3.5 Euroopan komission yksiköiden tekemät tilintarkastukset

3.6 NISRAn vuoden 2001 tutkimus toimenpiteiden vaikutuksista Pohjois-Irlannissa

3.7 PriceWaterhouse Coopers -tilintarkastuskertomuksen luonnos

3.8 Päätelmä

4. Irlannin kansainvälisen rahaston toimet ja uusi rakennerahastokierros

4.1 Irlannin kansainvälinen rahasto ja EU:n ohjelmat: tavoitteiden täydentävyys

4.1.1 Synergia toteutettaessa ensisijaisia tehtäviä

4.1.2 Voimavarojen kohdistaminen ja valintaperusteet

4.1.3 Päätelmä

4.2 Yhteensovittamisjärjestelyt

4.2.1 Nykyiset yhteensovittamisjärjestelyt

4.2.2 Yhteensovittamisen parantaminen

4.2.3 Päätelmä

5. Julkisuus ja tiedotus

6. Päätelmä ja ehdotukset

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 214/2000 5 artiklan mukainen KERTOMUS IRLANNIN KANSAINVÄLISESTÄ RAHASTOSTA

_________

1. Johdanto

Ryhmittymien väliset kiistat ja väkivaltaisuudet ovat jo 1960-luvulta alkaen lyöneet leimansa Pohjois-Irlannin alueen poliittiseen ympäristöön. Lähes 13 vuotta ennen rauhansopimuksen ("Good Friday Agreement") allekirjoittamista Belfastissa huhtikuussa 1998 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin välisessä vuoden 1985 sopimuksessa määrättiin, että molempien osapuolten hallitusten on toimittava yhteistyössä edistääkseen taloudellista ja sosiaalista kehitystä Irlannin kummankin osan niillä alueilla, jotka ovat kärsineen eniten viime vuosien epävakauden seurauksista ja pohdittava mahdollisuuksia saada tälle työlle kansainvälistä tukea.

Näin syntyi vuotta myöhemmin (1986) perustettu Irlannin kansainvälinen rahasto, joka on kansainvälinen säätiömuotoinen riippumaton järjestö ja jota johtaa sen oma erityinen hallintoelin.

Euroopan yhteisö on myöntänyt Irlannin kansainväliselle rahastolle tukea vuodesta 1989. Euroopan unionin tuki käsittää 34 prosenttia rahastolle vuosittain osoitetuista varoista ja 38 prosenttia tähän mennessä myönnetyistä kumuloiduista varoista.

Neuvoston asetus (EY) N:o 214/2000 on nykyinen yhteisön rahoitusosuutta vuosina 2000, 2001 ja 2002 koskeva oikeusperusta. Mainitun asetuksen 5 artiklassa säädetään, että tarpeesta jatkaa tuen maksamista vuoden 2002 jälkeen on tehtävä arvio, joka toimitetaan yhteisön budjettivallan käyttäjälle (Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle). Arvioon tulisi sisältyä muun muassa

* katsaus Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnasta;

* luettelo hankkeista, joille tukea on myönnetty;

* arviointi tukitoimenpiteiden luonteesta ja vaikutuksesta vertaamalla niitä rahaston tavoitteisiin sekä perusteisiin, jotka on vahvistettu 2 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa ("ensisijaisesti eri alueiden rajat ylittäviin ja ryhmittymien välisiin hankkeisiin ja erityisesti hankkeisiin, jotka ovat Peace-ohjelman ja muiden rakennerahastojen tuettujen ohjelmien tavoitteiden mukaisia"; "todellista lisävaikutusta asianomaisiin alueisiin, joten sillä ei saa korvata muita julkisia tai yksityisiä menoja") ja 3 artiklassa ("komissio huolehtii rahaston toiminnan ja yhteisön rakennepolitiikan kautta rahoitettujen toimien yhteensovittamisesta"; "komissio tiedottaa asianomaisille seurantakomiteoille rahaston toiminnasta").

* liite, joka sisältää tulokset komission edustajan tai sen asiamiesten suorittamista tarkastuksista ja valvonnasta ja jossa tarkastellaan etenkin rahaston toimien ja yhteisön rakennepolitiikkojen osana toteutettujen toimien yhteensovittamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.

Kyseinen arvio esitetään tässä kertomuksessa ja sen liitteissä. Kertomuksessa esitellään myös muiden tahojen laatimia arvioita rahaston toiminnasta ja käsitellään kysymystä julkisuudesta ja tiedottamisesta (4 artikla).

2. Katsaus Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnasta

2.1. Yleinen kuvaus Irlannin kansainvälisestä rahastosta

2.1.1. Tavoitteet ja ensisijaiset tehtävät

Irlannin kansainvälinen rahasto perustettiin vuonna 1986 tehdyllä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitusten välisellä sopimuksella (liite I). Rahasto syntyi saman vuoden joulukuussa.

Sopimuksen mukaisesti Irlannin kansainvälisen rahaston ensisijaisia tavoitteita ovat

* taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen; ja

* tasavaltalaisten ja unionistien yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon tukeminen koko Irlannissa.

Irlannin kansainvälisen rahaston on pyrittävä maksimoimaan sille osoitettujen varojen käytöstä saatavat taloudelliset ja sosiaaliset edut kuitenkin niin, että varoista rahoitetut hankkeet ovat kummankin hallituksen noudattamien asiaa koskevien politiikkojen mukaisia.

Sopimuksessa rahastolle asetetaan seuraavat ensisijaiset tehtävät:

* yksityiselle sektorille tehtävien investointien kannustaminen tukemalla erityisesti riskipääoman käyttöön perustuvia aloitteita;

* hankkeet, jotka hyödyttävät molempia Irlannin osia;

* vaikeiden taloudellisten ja/tai sosiaalisten ongelmien koettelemilla alueilla asuvien ihmisten elämänlaadun ja elinolosuhteiden parantamiseksi toteutettavat hankkeet; ja

* hankkeet, jotka laajentavat Irlannin kummankin perinteen mukaisessa ympäristössä elävien ihmisten mahdollisuuksia tarjoamalla teollisuuden eri aloja koskevaa koulutusta ja mahdollistamalla ulkomaisen työkokemuksen saannin.

Sopimuksessa määrättiin myös, että noin 75 prosenttia Irlannin kansainvälisen rahaston varoista on käytettävä Pohjois-Irlannissa.

2.1.2. Organisaatio ja toiminta

Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitukset nimittävät yhdessä puheenjohtajan ja kuusijäsenisen hallintoneuvoston, jotka valvovat rahaston johtamista ja toimintaa (ks. liite II). Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään kolmivuotiseksi toimikaudeksi, jonka jälkeen heidät voidaan valita uudelleen. Nykyinen hallintoneuvosto voidaan nimittää uudelleen 31. tammikuuta 2003. Hallintoneuvostossa ovat edustettuina Irlannin pohjois- ja eteläosan eri ryhmittymät, ja se kokoontuu keskimäärin viisi kertaa vuodessa. Hallintoneuvoston kokoukset pidetään vuorotellen Pohjois-Irlannissa ja Irlannissa.

Alussa Irlannin kansainvälinen rahasto sai vuonna 1987 rahoitusta Yhdysvaltojen, Kanadan ja Uuden-Seelannin hallituksilta. EU:n rahoitus käynnistyi vuonna 1989 ja Australia alkoi osallistua rahoitukseen vuonna 1995. EU:n ja muiden rahoittajavaltioiden edustajat osallistuvat hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.

Sihteeristö, jonka johdossa on yhdessä kaksi pääjohtajaa, vastaa rahaston toiminnan koordinoinnista ja hallinnoinnista. Sihteeristö koostuu sekä Irlannin että Yhdistyneen kuningaskunnan lähettämistä julkisen hallinnon virkamiehistä ja sen toimipaikkoina ovat Belfast ja Dublin.

Hallintoneuvostoa avustaa myös neuvoa-antava komitea, johon kuuluvat virkamiehet edustavat nimittäjiään, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallituksia. Neuvoa antava komitea kokoontuu ennen hallintoneuvoston kokouksia valmistelemaan tälle annettavia neuvoja, jotka koskevat päätettäväksi esitettyjä hankkeita ja muita aiheita. Neuvoa-antavan komitean kaksi puheenjohtajaa tai heidän sijaisensa ovat läsnä hallintoneuvoston kokouksissa.

Rahaston jokaisen pääohjelman (katso seuraava jakso) päivittäistä toimintaa hallinnoi yhteinen ohjelmasta vastaava ryhmä, johon on yhdistetty pohjoisen ja etelän ministeriöiden ja erityisvirastojen kyseiseen asiaan kuuluva erityinen asiantuntemus (ks. liite III). Nämä ryhmät toimivat Irlannin kansainvälisen rahaston hallintoyksiköinä kirjallisten ohjeiden ja perusteiden mukaisesti sekä nimettyjen hallintoneuvoston jäsenten valvonnassa (ks. liite III).

Rahasto on lisäksi perustanut kymmenestä paikallisesta kehittämiskonsultista koostuvan ryhmän, jonka jäsenet vastaavat itse paikalla yhdyshenkilöinä varsinkin toiminnan yhteensovittamisesta paikallisten yhteisöjen kanssa, auttavat tarkoituksenmukaisten hankkeiden valinnassa ja antavat tarvittaessa hankepromoottoreille apua ehdotusten laatimisessa (ks. liite IV).

Irlannin kansainvälisen rahaston hallintoneuvosto tekee lopulliset päätökset kaikissa asioissa, joihin myös hanke-ehdotukset kuuluvat. Kun hallintoneuvosto on hyväksynyt yksittäisen hankkeen, suora vastuu sen käsittelystä siirtyy joko sihteeristölle, konsulteille tai jollekin rahaston hallintoyksikkönä toimivalle ministeriölle. Sihteeristön käsittelemien ohjelmien määrä on kaikkein pienin, ja niihin sisältyy tavallisesti vain vähän hankkeita. Irlannissa suurimman osan ohjelmista toteuttavat konsultit, osittain hallituksen alaiset ja kansalliset hallintoyksiköt, kun taas Pohjois-Irlannissa rahasto käyttää enimmäkseen valtuutettuja edustajia.

2.1.3. Toiminta

Luettelo hankkeista, joille tukea on myönnetty, on liitteessä V.

Rahasto on aluksi rahoittanut kuuteen ohjelmaan kuuluvia hankkeita. Irlannin kansainvälisen rahaston hallintoneuvosto tarkastelee säännöllisesti ensisijaisia tavoitteitaan ja ohjelmiaan voidakseen varmistaa, että ne vastaavat todettuja tarpeita asianmukaisella tavalla. Esimerkiksi vuonna 2001 hallintoneuvosto hyväksyi merkittävän uuden aloitteen, joka koskee paikallisten yhteisöjen kehittämistä useissa erityisen suuressa avun tarpeessa oleviksi todetuissa vakavista ongelmista kärsivien alueiden kohteissa. Rahaston nykyiset toimet toteutetaan osana ohjelmia ja suunnitelmia, jotka voidaan ryhmitellä kolmen otsikon alle:

1. Ongelma-alueiden jälleenrakentaminen

Tähän ryhmään kuuluu joukko paikallisten yhteisöjen toteuttamia ja taloudellisiin päämääriin tähtääviä ohjelmia, joiden kohteena ovat yksinomaan kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevat alueet.

* Paikallisyhteisöjen elvyttämistä tukeva erityisohjelma (CRISP): CRISP-ohjelmalla pyritään kehittämään paikallisten yhteisöjen mahdollisuuksia vauhdittaa ryhmittymien välisen toiminnan avulla taloudellista ja fyysistä jälleenrakentamista kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevissa Pohjois-Irlannin pienissä kaupungeissa ja kylissä.

* Paikallisten yhteisöjen taloudellisen jälleenrakentamisen ohjelma (CERS): CERS-ohjelman kohteina ovat Pohjois-Irlannin taajamien ongelma-alueet ja sillä tuetaan paikallisten yhteisöjen toteuttamia hankkeita taloudellisen jälleenrakentamisen toteuttamiseksi aloilla, joilla se ei ole yksityisen sektorin markkinoiden avulla onnistunut.

* Raja-alueiden kaupungit ja kylät (BTV): BTV-ohjelmaa toteutetaan Irlannin raja-alueen kreivikunnissa kehittämällä kaupunkien ja kylien taloudellisia perushankkeita, joiden tavoitteena on edistää viime vuosien epävakaista oloista kärsineiden alueiden jälleenrakentamista.

* Maaseudun kehittämisohjelma (RDP): RDP-ohjelmalla tuetaan paikallisten yhteisöjen toteuttamia hankkeita, jotka edistävät ongelmista kärsivien maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista jälleenrakentamista.

* Erityishankkeet: Nämä ovat yksittäisiä erityisen ansiokkaita hankkeita, jotka vastaavat rahaston tavoitteita, mutta joita varten ei ole olemassa mitään erityistä tukiohjelmaa.

2. Paikallisten yhteisöjen valmiuksien lisääminen

Näiden ohjelmien tavoitteena on lisätä laajemman paikallisyhteisön valmiuksia varsinkin kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevilla alueilla.

* Paikallisyhteisöjen johtamisohjelma: Tämän ohjelman tavoitteena on luoda perustaa kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevien ja heikoimmin kehittyneiden alueiden jälleenrakentamiselle. Sen puitteissa tarjotaan kulutusta ja tukea ryhmille ja yksilöille, jotka uskovat itsellään olevan jotain tarjottavaa omille paikallisille yhteisöilleen, mutta jotka tarvitsevat apua voidakseen aloittaa yhteisönsä kehittämisprosessin.

* Paikallisyhteisöjen toimintaohjelma: Tällä kokeiluohjelmalla rahoitettiin vuonna 2000 päättyneen neljän vuoden ajanjakson aikana 30 hanketta, jotka ovat vaikuttaneet epäedullisessa asemassa olevilla alueilla asuvien ihmisten ja varsinkin naisten ja lasten elämään.

* Uusi paikallisia yhteisöjä koskeva aloite: Tämä johtokunnan kesäkuussa 2001 hyväksymä ohjelma merkitsee jatkoa paikallisyhteisöjen toimintaohjelmalle. Sillä tuetaan paikallisten yhteisöjen infrastruktuurien luomista ja kehittämistä sekä autetaan helpottamaan kyseisillä alueilla vallitsevia jännitteitä yhteisöjen johtajiin ja potentiaalisiin johtajiin kohdistetuilla toimilla.

* Paikallisyhteisöjen välisten yhteyksien edistämisohjelma: Tämän ohjelman tavoitteena on tukea organisaatioita, jotka lisäävät Irlannin erilaisten kulttuuristen ja uskonnollisten perinteiden piiristä peräisin olevien ihmisten keskinäistä vuoropuhelua ja ymmärrystä sekä käsittelevät kysymyksiä, jotka erottavat nämä ihmisryhmät toisistaan.

* Laajemmat mahdollisuudet -ohjelma: Tämä ohjelma tarjoaa epäedullisessa asemassa oleville Pohjois-Irlannin kummankin kulttuuriperinteen piirissä ja Irlannissa kasvaneille 16-28-vuotiaille nuorille mahdollisuuden parantaa työllistymismahdollisuuksiaan järjestämällä koulutusta ja työkokemusta sekä kotimaassa että ulkomailla ja edistää samalla osanottajien keskinäistä ymmärrystä ja sovintoa.

* Vuorovaikutteinen ohjelma (Interact): Tämä ohjelma tarjoaa pitkälle kehitettyjä ammattiin valmistavia vaihtoehtoja, joiden avulla 16-17-vuotiaat nuoret voivat parantaa työllistymismahdollisuuksiaan, ja siinä keskitytään erityisesti kullekin ominaisten taitojen ja henkilökohtaisten valmiuksien kehittämiseen keskinäistä ymmärrystä ja sovintoa edistävässä ympäristössä.

* Tietoa nuorten yrittäjyyttä edistämällä (KEY) -ohjelma: Tämän kolmivuotisen yrittäjätaitojen kehittämisohjelman kohderyhmänä ovat Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajaseudun kreivikuntien epäedullisessa asemassa olevien alueiden kouluissa opiskelevat kaikkien kulttuuriperinteiden piiristä lähtöisin olevat 900 14-16-vuotiasta nuorta, jotka rakentavat yhteyksiä ryhmittymien välille.

3. Talouden kehittäminen

Näiden ohjelmien tarkoituksena on kannustaa kehittämään paikallisen talouden perustaa paikallisen yhteisön tai yksityisten toteuttamilla aloitteilla, jotka tarjoavat taloudellisia mahdollisuuksia ja uusia työpaikkoja useilla keskeisillä aloilla.

* Liiketoiminta- ja teknologiaohjelma: Liiketoimintaohjelman päätavoitteena on luoda suotuisat olosuhteet menestyksekkäälle yritys- ja liiketoiminnalle. Ohjelman tärkeänä osana on ollut rahaston jatkuva osallistuminen paikallisen talouden kehittämiseen. Ohjelma koostuu seuraavista osista:

- RADIANE (Irlannin ja Pohjois-Amerikan tai Euroopan välinen tutkimus- ja kehitystyö): RADIANE pyrkii elvyttämään, edistämään ja tarjoamaan itse taloudellista tukea tuotteiden ja prosessien kehittämistä harjoittaville yhteisyrityksille, jotka ovat tuottavia molemmille osapuolille, innovatiivisia ja perustuvat teknologian hyödyntämiseen sekä toimivat markkinalähtöisesti. Niiden perustajat ovat teollisuustuotteita tai kansainväliseen kauppaan soveltuvia palvelutuotteita tuottavia Pohjois-Irlannissa tai Irlannin kuudessa raja-alueen kreivikunnassa sijaitsevat yhtiöitä sekä Yhdysvalloissa, Kanadassa tai Euroopan Unionissa sijaitsevia kumppaniyhtiöitä.

- Ron Brown -ohjelma: Tätä ohjelmaa hallinnoidaan Babson Collegessa, Bostonissa, ja se tarjoaa vuosittain 12:lle nuorelle liikemiehelle ja -naiselle mahdollisuuden osallistua intensiiviseen johtamiskoulutukseen ja saada työkokemusta yhdysvaltalaisesta yrityksestä.

- AMBIT (työharjoittelu yhdysvaltalaisissa yrityksissä) -ohjelma: Ohjelma tarjoaa pohjoisirlantilaisille ja Irlannin raja-alueen yrityksille liiketoimintaan liittyviä harjoittelupaikkoja yhdysvaltalaisissa yrityksissä. Ohjelmaa laajennettiin vuonna 1999 tarjoamaan harjoittelupaikkoja myös paikallisyhteisöjen johtohenkilöille.

* Matkailuohjelma: Matkailuohjelman yleisenä tavoitteena on vauhdittaa talouden jälleenrakentamista kannustamalla yksityistä sektoria tekemään investointeja matkailupalvelujen perustamiseen ja kunnostamiseen ja tukemalla matkailun markkinointiin liittyviä aloitteita ja henkilöstön kehittämistä.

* Kaupunkialueiden kehittämisohjelma: Tämän ohjelman tavoitteena on kehittää taloudellista toimintaa erityisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden kaupunkien ja kylien liikekeskuksissa kannustamalla tyhjien ja hylättyjen kiinteistöjen omistajia palauttamaan tilat talouselämän käyttöön.

Lisäksi Irlannin kansainvälinen rahasto on käynnistänyt lippulaivaohjelman tukemaan pientä määrää suuria hankkeita, joilla on koko saarelle vertauskuvallinen merkitys ja joilla on mahdollisuudet edistää merkittävällä tavalla sosiaalista ja taloudellista jälleenrakentamista.

Rahasto auttaa myös irlantilaisia ja pohjoisirlantilaisia yhtiöitä luomaan yhteyksiä Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin toteuttamalla useita kansainvälisten yhteyksien solmimiseen tähtääviä kumppanuusohjelmia.

Vuonna 1987 perustettiin kaksi sijoitusyhtiötä, joista toinen toimii Pohjois-Irlannissa ja toinen Irlannissa. Yhtiöt ovat Enterprise Equity Belfastissa (Pohjois-Irlannissa) ja Enterprise Equity Dundalkissa (Irlannissa). Kyseiset yritykset tarjoavat riskipääomaa uusille ja kasvaville yrityksille Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueella.

2.1.4. Talousarvio

Irlannin kansainvälisen rahaston oikeudellista asemaa voidaan verrata säätiöön.

Perustamisestaan alkaen rahasto on vastaanottanut noin 625 miljoonaa euroa (nykyhinnoin). Yhdysvallat on jatkuvasti ollut sen suurin rahoittaja (64 prosenttia), ja EU:n rahoitusosuus on lähes kaksi viidennestä kaikista rahastolle osoitetuista varoista. Yhdysvaltojen ja EU:n yhteenlasketut osuudet ovat kaikkiaan 99 prosenttia kaikista Irlannin kansainväliselle rahastolle osoitetuista varoista, ja loput ovat peräisin Kanadasta, Australiasta ja Uudesta-Seelannista (ks. liite VI).

Vuoden 2000 lopussa rahaston vuodelle 2001 varatut budjettivarat arvioitiin 32,66 miljoonaksi Englannin punnaksi (51,64 miljoonaa euroa nykyhinnoin), kun vuonna 2000 talousarvion loppusumma oli ollut 29,35 miljoonaa puntaa (46,41 miljoonaa euroa nykyhinnoin) ja vuonna 1999 29,7 miljoonaa puntaa (46,96 miljoonaa euroa).

Vuodelle 2001 varattu Yhdysvaltojen osuus on 64 prosenttia (25 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), EU:n osuus 36 prosenttia (15 miljoonaa euroa) ja Kanadan osuus 1 prosenttia (0,333 miljoonaa Kanadan dollaria). Uuden-Seelannin ja Australian rahoitusosuuksista vuodelle 2001 ei ole varmaa tietoa.

Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitukset vastaavat yleisistä hallintokuluista, toimintakuluista ja sihteeristön kustannuksista.

2.2. EU:n osallistuminen Irlannin kansainväliseen rahastoon

Koska Irlannin kansainvälinen rahasto on säätiömuotoinen riippumaton kansainvälinen järjestö, jolla on oma hallintoelin, on huomattava, että se poikkeaa luonteeltaan EU:n rakennerahastojen tukimuodoista. Näin ollen EU:n asema rahastossa vastaa muiden rahoittajamaiden asemaa.

Euroopan yhteisön alettua toimia Irlannin kansainvälisen rahaston rahoittajana (1989) Euroopan komissio on osallistunut rahaston hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana. Toukokuuhun 2000 saakka komissiota edusti sen pääsihteeri tai hänen edustajansa. Toukokuusta 2000 alkaen vastuu Irlannin kansainvälisestä rahastosta on kuulunut komissiossa suoraan komission aluepolitiikan pääosastolle. Sen pääjohtaja tai hänen edustajansa ovat osallistuneet kaikkiin johtokunnan kokouksiin.

Maaliskuussa 1999 Berliinissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti, että Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja-alueen kreivikuntien erityistilanne oikeuttaa poikkeuksellisen tuen maksamisen. Samalla se

- jatkoi Peace-ohjelmaa viidellä vuodella ajanjaksoksi 2000-2004 ja myönsi tarkoitukseen 500 miljoonan euron rahoituksen (josta 100 miljoonaa euroa osoitettiin Irlannille), ja

- uudisti EU:n rahoitusosuuden Irlannin kansainväliselle rahastolle kolmen vuoden ajanjaksolle 2000-2002 varaamalla tarkoitukseen 15 miljoonaa euroa vuodessa.

Vuotuisten sitoumusten ja maksujen mukaisesti EU:n rahoitusosuudet Irlannin kansainväliselle rahastolle ovat olleet seuraavat:

>TAULUKON PAIKKA>

Viime vuosien aikana useat EU:n korkea-arvoiset edustajat ovat myös tutustuneet rahaston hankkeisiin tai käynnistäneet niitä. Näihin edustajiin kuuluvat Euroopan parlamentin entinen puhemies José María Gil-Robles, komission jäsenet Flynn ja Kinnock ja Euroopan parlamentin jäsenistä koostuva valtuuskunta, jota johti Euroopan parlamentin entinen varapuhemies Antoni Gutiérrez Díaz. Jokin aika sitten Irlannin kansainvälisestä rahastosta vastuussa oleva Euroopan komission jäsen Michel Barnier kävi Pohjois-Irlannin vierailullaan (maaliskuussa 2001) tutustumassa rahaston ja Peace I -ohjelman rahoittamaan ryhmittymien väliseen hankkeeseen protestanttista ja katolista ryhmittymää yhdistävällä alueella Länsi-Belfastissa. Aluepolitiikan pääosaston pääjohtaja tai hänen edustajansa ovat tehneet samankaltaisia vierailuja ja käynnistäneet Irlannin kansainvälisen rahaston rahoittamia hankkeita samalla, kun he ovat osallistuneet johtokunnan kokouksiin. Lisäksi komission toimistot Belfastissa ja Dublinissa pitävät yllä säännöllisiä yhteyksiä Irlannin kansainväliseen rahastoon ja sen toimintoihin sekä osallistuvat rahaston rahoittamien hankkeiden käynnistämiseen.

3. Aiempia arvioita Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnasta

Rahaston omat tilintarkastajat (PriceWaterhouse Coopers) arvioivat säännöllisesti sen toimintaa ja arvioinnin tulokset esitellään johtokunnan hyväksymässä vuosikertomuksessa. Rahaston toimintaa arvioivat kuitenkin myös Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin hallitusten julkiset tilintarkastuselimet. Lisäksi se kuuluu Euroopan komission yksiköiden [1] sekä Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen tarkastustoiminnan piiriin, ja sen toimintaa valvovat myös muut toisten rahoittajamaiden hallitusten tilintarkastajat.

[1] Aiemmin tarkastukset olivat varainhoidon valvonnan pääosaston vastuulla. Jälkikäteen tapahtuvien tarkastustoimien hajauttamisen jälkeen siitä ovat vastanneet aluepolitiikan pääosaston tilintarkastusyksiköt.

3.1. KPMG:n Irlannin kansainvälisen rahaston toimeksiannosta tekemät toimenpiteiden vaikutusten arvioinnit

Rahasto teettää ulkopuolisilla konsulteilla säännöllisin väliajoin toimintansa vaikutuksia koskevia arviointitutkimuksia. KPMG:n tekemä tutkimus valmistui vuonna 1995 ja KPMG:n johtama konsulttien yhteenliittymä [2] teki samankaltaisen tutkimuksen vuonna 1998. Sama yhteenliittymä on saanut tehtäväkseen laatia lisätutkimuksen vuonna 2001, ja tämän tutkimuksen alustavat tulokset esitetään johtokunnalle syyskuussa 2001.

[2] KPMG, Colin Stutt Consulting, NIERC.

KPMG:n vuoden 1998 tutkimuksen mukaan lähes 90 prosenttia Irlannin kansainvälisen rahaston sitoumuksista oli hyödyttänyt rahaston nimeämiä epäedullisessa asemassa olevia alueita. Syyskuun 1997 loppuun mennessä kaikkiaan 8 274 henkilön arvioitiin osallistuneen rahaston tukemiin ryhmittymien välisiin tai rajat ylittäviin hankkeisiin, ja kaikkiaan 1 494 yhtiötä oli osallistunut rajat ylittäviin liiketoiminnan kehittämisohjelmiin.

Irlannin kansainvälisen rahaston arvioitiin vaikuttaneen työllisyyteen kaikkiaan 31 629 kokopäiväisinä lasketun työpaikan verran, välilliset ja väliaikaiset työpaikat mukaan lukien. Tutkimuksessa arvioitiin ryhmittymien välisiin ryhmiin osallistuneiden kokonaismääräksi yli 7 600 ja rajat ylittäviin rakenteisiin osallistuneiden kokonaismääräksi yli 4 700.

Tutkimuksen loppupäätelmänä oli, että Irlannin kansainvälisellä rahastolla oli ollut merkittävä vaikutus, jota taloudellisten ja sovintoa edistävien tavoitteiden yhdistäminen sekä rahaston johtokunnan liiketoimintaan suuntautunut ja joustava asennoituminen olivat tukeneet. Ohjelmien ryhmittely kolmen otsikon alle oli johtokunnan päätös, joka tehtiin vuonna 1999 ottaen huomioon KPMG:n raportti vuodelta 1998.

KPMG:n vuoden 2001 raportin alustavat tulokset osoittavat edellistä tutkimusta seuraavien kolmen vuoden tulosten olevan samankaltaisia. Johtokunta on hyväksynyt syyskuun 1997 ja syyskuun 2000 välisenä aikana yli 782 uutta hanketta ja uusien maksusitoumusten määrä on 80 miljoonaa Englannin puntaa. Sitoumuksista 89 prosenttia on osoitettu rahaston nimeämille epäedullisessa asemassa oleville alueille. Rahaston osittain rahoittamien hankkeiden avulla luotuja uusia työpaikkoja arvioidaan olevan 540. Lisäksi arvioitiin, että samana ajanjaksona ryhmittymien välisiin ryhmiin osallistuneiden henkilöiden määrä on lisääntynyt 3 530:llä.

3.2. Komission vuoden 1999 kertomus EY:n budjettivallan käyttäjälle

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2614/1997 mukaisesti komissio on toimittanut EY:n budjettivallan käyttäjälle kertomuksen, jossa arvioitiin tarvetta jatkaa yhteisön myöntämää rahoitusta [3]. Toimitetun kertomuksen päätelmät voidaan tiivistää seuraavasti:

[3] Euroopan komission pääsihteerin 20. syyskuuta 1999 päivätty kirje, DG(99)D/210849 (englanninkielinen toisinto).

* Irlannin kansainvälinen rahasto on asteittain lisännyt epäedullisessa asemassa olevien alueiden ensisijaisuutta ja painotusta.

* Rahaston rahoituksen ja yhteisön tuen välisen täydentävyyden varmistamiseksi tehdään jatkuvasti työtä.

* Rahaston tärkeimmät tavoitteet lueteltiin rinnan kolmen ensisijaisen toiminta-alueen kanssa: taloudellisten mahdollisuuksien luominen, epäedullisen aseman ja köyhyyden torjuminen sekä välittömän vuoropuhelun ja sovinnon edistäminen. Kertomuksessa todettiin, että mihin tahansa näistä ensisijaisista toiminta-alueista kuuluvat yksittäiset hankkeet on suunniteltu vaikuttamaan myönteisesti kaikkiin ensisijaisiin toiminta-alueisiin ja tässä mielessä Irlannin kansainvälinen rahasto antaa hyvän vastineen siihen sijoitetuille varoille.

* Kertomuksessa päätellään, että rahaston ja Peace-ohjelman tavoitteet ja tehtävät vastaavat läheisesti toisiaan ja että kummassakin aloitteessa on määritelty tavat, joilla varmistetaan niiden keskinäinen täydentävyys. Kertomuksessa todetaan lisäksi, että yhteistyö muiden rakennerahaston ohjelmien kanssa on tiivistä.

* Kaiken kaikkiaan kertomuksesta käy ilmi, että komissio ja rahasto ovat tietoisia tarpeesta varmistaa täydentävyys ja että kaksinkertaiseen rahoitukseen, lisävaikutukseen ja täydentävyyteen liittyvät ongelmat pyritään käytännön tasolla ehkäisemään ennalta.

3.3. Vuoden 2000 USAID-tilintarkastus

USAID-avustuksen maksuosoituksessa vuodelta 1997 asetettujen tilintarkastusvaatimusten mukaisesti Irlannin kansainvälinen rahasto antoi PriceWaterhouse Coopers -yhtiölle toimeksi tarkastaa tilit ajanjaksolta 1. lokakuuta 1996 - 30. syyskuuta 2000. Tarkastus koski hankkeita, joista rahaston rahoitusosuus oli vähintään 375 000 Englannin puntaa. Johtokunnalle helmikuussa 2001 esitetyn raportin päätelmissä todettiin, että varainkäytön valvonnassa ei ollut heikkouksia eikä sääntöjen noudattamista oltu lyöty laimin.

3.4. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 7/2000

Euroopan tilintarkastustuomioistuin teki vuonna 1997 tarkastuksen, joka koski sekä Irlannin kansainvälistä rahastoa että Peace I - yhteisöaloiteohjelmaa [4]. Tarkastuksesta laaditussa kertomuksessa tunnustettiin, että rahasto oli ensimmäistä kertaa kokeillut Irlannin ja Pohjois-Irlannin yhteistä ohjelmien hallinnointia ja toteuttamista sekä antanut rahoituksessa uudella tavalla etusijan epäedullisessa asemassa oleville alueille. Tilintarkastustuomioistuin antoi myös tunnustusta rahaston asemalle hankkeiden ensimmäisenä rahoittajana, minkä ansiosta tuensaajilla oli mahdollisuus löytää muita rahoituslähteitä.

[4] Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 7/2000, EYVL C 146, 25.5.2000, s. 1.

Tilintarkastustuomioistuin esitti, että Irlannin kansainvälisen rahaston olisi harkittava henkilöstöjärjestelyjen ja valtuuksien delegoimisen määrittelemistä kirjallisesti, mikä tehtiinkin joulukuussa 2000. Lisäksi tuomioistuin katsoi, että rahastosta rahoitettaviin hankkeisiin liittyvien hakemusten arvioimista ja hankkeiden valvomista tuen myöntämisen jälkeen olisi parannettava varainhoidon moitteettomuuden takaamiseksi poikkeuksetta. Komission vuoden 1998 tilintarkastuskertomuksessa kuvattiin samankaltaisia valvontaan ja arviointiin liittyviä heikkouksia. Tämän johdosta Irlannin kansainvälisen rahaston johtokunta päätti syyskuussa 2000 teettää tilintarkastajillaan (PriceWaterhouse Coopers) tutkimuksen, jonka tarkoituksena oli tarkistaa rahaston järjestelmiä ja menettelyjä. Tutkimus aloitettiin tarkastamalla rahaston sihteeristön toimiston toimivuus, ja luonnos näin saaduista tuloksista esitettiin kesäkuussa 2001 pidetyssä johtokunnan kokouksessa (katso jäljempänä).

Tilintarkastustuomioistuin arvosteli myös komission järjestelmää, jonka mukaan se maksaa myönnetyn tuen etukäteen (asiaa koskevaa neuvoston asetusta soveltaen), koska järjestelmä ei taannut "EU:n rahoituksen tehokkainta mahdollista käyttöä" ja mahdollisti rahastolle vuosittain huomattavien käteisvarojen siirron seuraavalle vuodelle. Vastauksessaan Irlannin kansainvälinen rahasto väitti, että tilintarkastustuomioistuin ei ollut ottanut huomioon, ettei EU:n tukea maksettu yksityiselle elimelle tiettyä hanketta varten eikä rakennerahastoihin liittyen valtion virastolle tai yksikölle. Komissio vahvisti, että Irlannin kansainvälisen rahaston on oltava varma rahoittajien maksuosuuksista hyvissä ajoin ennen varojen lopullista suorittamista hankkeille, joten rahaston tileihin ei sisältynyt 'käyttämätöntä rahaa'. Ottaakseen kuitenkin huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset Euroopan komissio ja Irlannin kansainvälinen rahasto sopivat marraskuussa 2000, että EY:n etukäteismaksut suoritettaisiin kahdessa 40 prosentin erässä eikä yhtenä ennakkomaksuna. Vuodesta 2000 alkaen Irlannin kansainvälisen rahaston hyväksymä vuotuinen tilinpäätös mahdollistaa komissiolle 12 kuukauden kuluttua mahdollisesti käyttämättä jääneen rahoituksen perimisen takaisin. Muut muutokset - kuten maksubudjetin vahvistaminen - edellyttäisivät Irlannin kansainvälisen rahaston sisäisen tilinpitojärjestelmän ja neuvoston asetuksen muuttamista (katso kertomus tilintarkastuksesta ja rahaston vastaus liitteissä VII ja VIII).

Euroopan tilintarkastustuomioistuin huomautti myös, että kun tarkasteltavana ovat useista lähteistä rahoitettavat toimet (jotka saavat sekä Irlannin kansainvälisen rahaston että rakennerahastojen rahoitusta), komission olisi arvioitava ehdotetut toimet säännöllisesti, jotta voidaan taata toimien asianmukainen yhteisvaikutus ja välttää kustannusylitykset sekä byrokratia.

Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuin huomautti, että komission tilintarkastusten ja paikan päällä tapahtuvien tarkastusten puuttuminen olisi kiireellisesti korjattava. Tätä näkökohtaa tarkastellaan seuraavassa jaksossa.

3.5. Euroopan komission yksiköiden tekemät tilintarkastukset

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tutkimusten (1997) jälkeen komission yksiköt ovat tehneet useita Irlannin kansainvälistä rahastoa koskevia tilintarkastuksia ja paikan päällä toteutettuja tarkastuksia.

Yhden tarkastuksistaan komission yksiköt (varainhoidon valvonnan pääosasto) tekivät lokakuussa 1998. Tämän tilintarkastuksen ja paikan päällä suoritettujen tarkastusten tulokset ilmoitettiin edellisessä kertomuksessa budjettivallan käyttäjälle (ks. jakso 3.2).

Toisen tarkastuksen komission yksiköt (aluepolitiikan pääosasto) tekivät joulukuussa 2000. Tämän tarkastuksen tulokset, päätelmät ja suositukset esitetään liitteessä VII.

Viimeksi mainitun tilintarkastuksen tavoitteena oli tarkastella Irlannin kansainvälisen rahaston vuosien 1999 ja 2000 tilinpäätöksissä olevia menoja, arvioida rahaston hallinnointi- ja valvontamenettelyjä ja arvioida Irlannin kansainvälisen rahaston ja rakennerahastojen välistä rahoituksen yhteensovittamista. Tarkastuksen tuloksena esitettiin seuraavat tärkeimmät suositukset, joista jokainen liittyy yhteen tilintarkastuksen tavoitteista:

- Komissio on huolestunut Irlannin kansainvälisen rahaston hallussa olevien käteisvarojen suuresta määrästä. Rahaston talousarvio perustuu yksinomaan sitoumusmäärärahoihin. Valvonnan puutteesta, vahvistettujen kelpoisuusaikojen soveltamattomuudesta ja yksittäisten hankkeiden tilannetta koskevien toimeenpanijayksiköiltä saatujen ajantasaistettujen tietojen puutteesta johtuu, että rahasto ei tällä hetkellä pysty ennakoimaan tietyn vuoden todellista maksutarvetta. Rahoituksen asianmukainen hallinnointi edellyttää, että avustusten myöntäjälle annetaan tarkat tiedot käteisvarojen tarpeesta. Nykyisen sitoumusmäärärahoihin perustuvan talousarvion lisäksi suositellaan, että Irlannin kansainvälinen rahasto laatisi vuotuisen maksutalousarvion. EY:n rahoitusosuuden maksamista voitaisiin silloin harkita käteisvarojen tarpeen perusteella ilman, että tämä vähentäisi rahoituksen kokonaismäärää (ks. liitteenä olevan kertomuksen 1.3, 1.4 ja 4.1 kohta).

- Rahaston hallinnointi- ja valvontamenettelyjä olisi kehitettävä erityisesti sen varmistamiseksi, että toimeenpanijayksiköiden toimintaa pystytään seuraamaan asianmukaisesti ja nykyinen riittämätön tietokanta saadaan laajemmaksi (ks. liitteenä olevan kertomuksen 2 ja 4.2 kohta).

- Irlannin kansainvälisen rahaston ja rakennerahastojen toimintojen yhteensovittamiseksi olisi harkittava, että vakiintunut käytäntö, jonka mukaan minkään hankkeen EY:ltä saama rahoitus ei saa ylittää 75 prosenttia, säädettäisiin pakolliseksi uudessa asetuksessa yhteisön rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle. Rahaston olisi myös laadittava tämän säännön soveltamista koskevat suuntaviivat (ks. liitteenä olevan kertomuksen 3.3, 3.4 ja 4.3 kohta).

Irlannin kansainvälisen rahaston vastaus näihin tuloksiin, päätelmiin ja suosituksiin on liitteessä VIII.

3.6. NISRAn vuoden 2001 tutkimus toimenpiteiden vaikutuksista Pohjois-Irlannissa

Pohjois-Irlannin tilasto- ja tutkimusvirasto (NISRA) sai vuosina 1996 ja 2001 tehtäväkseen toteuttaa yksityiskohtaisen analyysin Irlannin kansainvälisen rahaston maksusitoumusten maantieteellisestä jakaumasta Pohjois-Irlannissa käyttäen arviointiperusteena taloudellista ja sosiaalista huono-osaisuutta sekä väestöryhmittymän mukaista taustaa.

Vuonna 2001 todetut luvut osoittavat, että rahasto kohdistaa toimintansa edelleen epäedullisimmassa asemassa oleville alueille (70 prosenttia maksusitoumuksista). Rahaston maksusitoumusten kohdistaminen ja piirikuntien köyhyysaste korreloivat vahvasti keskenään ja maksusitoumusten kohdistuminen protestanttisiin ja katolisiin väestöryhmiin on kaikilla valikoiduilla alueilla hyvin tasapainossa, vaikka köyhyydestä vähemmän kärsivillä alueilla vallitseva epätasapaino on edelleen huomattava.

Irlannin kansainvälinen rahasto päätti tarkistaa pikaisesti valikoitujen ongelma-alueidensa luettelon vastaamaan Pohjois-Irlannin uusinta, heinäkuussa 2001 julkaistua deprivaatioindeksiä (Noble-indeksi).

3.7. PriceWaterhouse Coopers -tilintarkastuskertomuksen luonnos

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen saatuaan Irlannin kansainvälisen rahaston johtokunta antoi PriceWaterhouse Coopers -yhtiölle (PWC) syyskuussa 2000 toimeksi laatia luonnoksen tilintarkastuskertomukseksi, joka esitettiin johtokunnalle kesäkuussa 2001.

PWC:n luonnokseen sisältyvissä havainnoissa/suosituksissa todetaan, että Irlannin kansainvälisessä rahastossa noudatettavat valvontakäytänteet ja menettelyt ovat laajasti tarkastellen riittävät varmistamaan avustuksina saadun rahoituksen maksatusten täydellisyyden ja oikeellisuuden. Avustusten kierron valvonnassa ei myöskään todettu perustavaa laatua olevia heikkouksia. Parannukset olisivat kuitenkin mahdollisia rahaston asiamiesten noudattamien menettelyjen yhdenmukaistamiseksi ja joidenkin hankkeiden arviointia ja seurantaa koskevissa asiakirjoissa havaittujen puutteellisuuksien korjaamiseksi. Luonnoksessa korostettiin myös johdonmukaisen hankkeen jälkeisen valvonnan ja hankkeen virallisten päätösmenettelyjen puutetta.

Irlannin kansainvälinen rahasto aikoo käyttää tätä kertomusta laatiakseen ohjekirjan, joka tarkoituksena on yhdenmukaistaa kaikkiin rahaston toimenpiteisiin liittyvät menettelyt. Kirjassa otetaan myös huomioon jokin aika sitten tehdyssä komission tarkastuksessa esille tulleita seikkoja (ks. liite VII), jotka liittyvät erityisesti rahaston seuranta- ja valvontamenettelyihin, kelpoisuusaikojen asettamiseen ja kehittyneempien tilinpitomenettelyjen käyttöönottoon (ks. liite VIII).

3.8. Päätelmä

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa sekä muissa viime aikoina laadituissa kertomuksissa ja toimenpiteiden vaikutuksia koskevissa tutkimuksissa on tunnustettu yksimielisesti Irlannin kansainvälisen rahaston toimien hyvin myönteiset tulokset ja innovatiivinen lähestymistapa rahaston pyrkiessä tavoitteisiinsa, toisin sanoen edistäessä taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja tukiessa yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon syntymistä tasavaltalaisten ja unionistien välille koko Irlannissa.

Kriittisten huomautusten aiheita - kuten teknisiä hallinnointi- ja valvontamenettelyjä koskevia seikkoja - ollaan parhaillaan korjaamassa, mutta joitakin parannuksia rahaston toiminnassa jää vielä toteuttamatta. Komission uusimmassa tarkastuksessa esille otettuihin kysymyksiin kuuluvat rahaston maksuperusteisen talousarvion laatiminen ja menettelyt, joilla virallistettaisiin säännöksin nykyinen käytäntö kaiken EU:n rahoituksen rajoittamisesta enintään 75 prosenttiin yhteisrahoitetun hankkeen kustannuksista.

Ennen kaikkea uusi rakennerahastokierros (2000-2006) on luonut Irlannin kansainväliselle rahastolle uutta toimintaympäristöä. Siksi esimerkiksi täydentävyyttä EU:n rakenteellisten toimenpiteiden kanssa ja niistä vastaavien elinten toimien yhteensovittamista on tärkeää arvioida tätä uutta taustaa vasten.

4. Irlannin kansainvälisen rahaston toimet ja uusi rakennerahastokierros

EU:n rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle annetussa neuvoston asetuksessa säädetään, että "on varmistettava tehokas yhteensovittaminen rahaston toiminnan ja yhteisön rakennepolitiikan avulla rahoitettujen toimien välillä". Siksi Irlannin kansainvälisen rahaston luonteen ja vaikutuksen arvioinnilla olisi varmistettava, että rahaston rahoitus täydentää Pohjois-Irlannille ja Irlannille laadittuja yhteisön tukikehyksiä (2000-2006), erityisesti EU:n tukiohjelmaa rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueella (Peace II -ohjelma) ja muita alueella toteutettavia rakennerahastojen toimenpideohjelmia tai yhteisöaloitteita (esimerkiksi Interreg III-A). Tässä olisi myös otettava huomioon, että EU:n ohjelmat on laadittu tarkemmin kohdistetuiksi ja niillä on laajat seurantakehykset.

Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien väliseen täydentävyyteen voidaan pyrkiä kahdella tasolla:

* asettamalla erityisiä tavoitteita ja hyödyntämällä ensisijaisten tehtävien synergiaetuja;

* toimimalla läheisessä yhteistyössä ja sovittamalla yhteen Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien menettelyjä ja rakenteita.

4.1. Irlannin kansainvälinen rahasto ja EU:n ohjelmat: tavoitteiden täydentävyys

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 214/2000 2 artiklan mukaisesti EY:n rahastolle antamaa tukea on käytettävä:

- rahaston "perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti" [5],

[5] Ks. liite 1.

- "ensisijaisesti eri alueiden rajat ylittäviin ja ryhmittymien välisiin hankkeisiin ja erityisesti hankkeisiin, jotka ovat Peace-ohjelman ja muiden rakennerahastojen tuettujen ohjelmien tavoitteiden mukaisia".

Rahastoa koskevissa aikaisemmissa arvioissa (ks. edellinen jakso) on todettu, että se on selviytynyt hyvin pyrkiessään perustamisestaan tehdyssä sopimuksessa asetettuihin tavoitteisiin ja toteuttaessaan siinä määriteltyjä ensisijaisia tehtäviä. Tässä jaksossa analysoidaan Irlannin kansainvälisen rahaston osuutta hankkeissa, jotka täydentävät rakennerahastojen Pohjois-Irlannissa ja Irlannissa toteuttamien toimenpiteiden tavoitteita ja ensisijaisia tehtäviä.

4.1.1. Synergia toteutettaessa ensisijaisia tehtäviä

Irlannin kansainvälisen rahaston ja Peace-ohjelman [6] tavoitteet ovat keskenään selvästi samankaltaisia. Peace-ohjelman strategisena tavoitteena on vahvistaa rauhalliseen ja vakaaseen yhteiskuntaan johtavaa kehitystä ja edistää sovinnon syntyä. Tällä uudella rakennerahastokierroksella Peace II -ohjelman erityistavoitteita ovat alueen 30-vuotisen konfliktiperinteen katkaiseminen ja rauhan palautumisen ansiosta syntyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen. Lisäksi sillä pyritään raivaamaan tietä sovinnolle kannustamalla asianmukaisten yhteyksien luomista ja yhteiseen toimintaan osallistumista ryhmittymien kesken.

[6] Peace II -ohjelma luokitellaan tavoitteen 1 mukaiseksi vuosien 2000-2004 toimenpideohjelmaksi, ja sitä varten on varattu yhteensä 531 miljoonaa euroa (80 prosenttia käytettäväksi Pohjois-Irlannissa, 20 prosenttia Irlannin raja-alueella).

Käytännössä kumpaakin aloitetta varten on määritelty rajallinen määrä ensisijaisia tavoitealueita, joille eritasoista tukea kohdistetaan:

>TAULUKON PAIKKA>

Irlannin kansainvälisen rahaston kolmen ohjelmaryhmän kaikilla alueilla voidaan todeta olevan laajoja samankaltaisuuksia Peace II -ohjelman ensisijaisten tavoitteiden kanssa Esimerkiksi otsikon "talouden kehittäminen" alla rahasto edistää yksityisten sijoittajien luottamuksen vahvistamista, teknologian tukemista ja matkailua, mikä vastaa pitkälle Peace-ohjelman "talouden uudistamista" koskevan ensisijaisen tavoitteensa puitteissa toteuttamia toimia. "Paikallisyhteisöjen valmiuksien lisääminen" -otsikon alla rahasto edistää koulutusta ja tukee ryhmiä ja yksilöitä keskittymällä erityisesti nuorisoon ja naisiin samaan tapaan kuin Peace-ohjelma toimii ensisijaisen tavoitteensa 2 puitteissa.

Samantyyppisiä päätelmiä voidaan tehdä vertailtaessa muita alueella toteutettavia rakennerahastojen ohjelmia, vaikka näiden tavoitteet eivät ole yhtä selvästi suunnattuja rauhan ja sovinnon edistämiseen. Esimerkiksi kestävää hyvinvointia edistävä (Building Sustainable Prosperity) ohjelma [7] sisältää myös samankaltaiset ensisijaiset tavoitteet, eli "taloudellinen kasvu ja kilpailukyky", "työllisyys", "kaupunkialueiden ja yhteiskunnan elvyttäminen", "maatalous, maaseudun kehittäminen, metsä- ja kalatalous" ja "ympäristö". Kun yhteisöaloiteohjelmat Interreg III-A, Urban II ja Leader + on hyväksytty, niissä voidaan myös todeta Irlannin kansainvälisen rahaston toimien kanssa yhteisiä piirteitä rajat ylittävän yhteistyön (Interreg III-A), kaupunkialueiden kehittämisen (Urban II) ja maaseudun kehittämisen (Leader +) alalla.

[7] Tavoitteeseen 1 kuuluva ylikansallinen toimenpideohjelma Pohjois-Irlantia varten (2000-2006), määräraha yhteensä 890,5 miljoonaa euroa.

Näin ollen on yleistä, että samoja hankkeita rahoitetaan sekä Irlannin kansainvälisestä rahastosta että EU:n ohjelmista (liite V). Vaikka rahaston rahoitusosuus onkin tällaisissa tapauksissa usein pienempi kuin EU:n ohjelmista rahoitettu osuus [8], se käsittelee hakemukset nopeasti ja noudattaa virtaviivaistettuja valintamenettelyjä. Tästä johtuu Irlannin kansainvälisen rahaston maine rahoittajana, joka "maksaa ensimmäisenä". Tämä kaupallista yritystoimintaa elvyttävä tehtävä on siksi hankkeiden tukijoiden kannalta erittäin hyödyllinen, kun nämä hakevat täydentävää rahoitusta EU:n ohjelmista, ja sitä voitaisiin kehittää edelleen luomalla virallisia yhteensovittamismekanismeja.

[8] Ks. tuen enimmäismäärät liitteessä IX.

Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien suurimmat erot liittyvät rahoituksen jaotteluun ensisijaisten tavoitteiden välillä. EU:n ohjelmissa varainkäyttö suunnitellaan koko ohjelmointikaudeksi (Peace-ohjelmassa vuosille 2000-2004, kaikissa muissa ohjelmissa vuosille 2000-2006) ja samalla ohjelmia hallinnoiville viranomaisille ja niiden seurantakomiteoille mahdollistetaan tarvittava jousto muutosten tekemiseksi milloin tahansa kyseisen ajanjakson kuluessa. Irlannin kansainvälisen rahaston johtokunta taas tekee vuosittain päätöksen seuraavan vuoden talousarviosta (vuoden puolivälissä tehdään myös muutoksia), joka perustuu toisaalta tiedossa olevien rahoittajien rahoitusosuuksiin (lähinnä Yhdysvallat ja EU) ja toisaalta hanke-ehdotuksiin, jotka jaotellaan ohjelmittain ja suunnitelmittain. Tämä merkitsee pitkälle "kysyntälähtöistä" ja lyhytkestoista lähestymistapaa rahoitukseen, minkä ansiosta Irlannin kansainvälinen rahasto voi vastata joustavammin uusiin tarpeisiin ja tilaisuuksiin, kun taas EU:n ohjelmissa noudatetaan pitemmälle tulevaisuuteen suunnittelevaa menettelyä. Avoimet ja perusteelliset keskustelut johtokunnan kokouksissa ja EU:n ohjelmien seurantakomiteoissa - erityisesti Peace-ohjelman yhteydessä - niiden toimintojen ensisijaisuusjärjestyksen uudelleenarvioinnista muuttuvia tarpeita vastaavasti olisivat molempien osapuolten kannalta hyödyllisiä.

4.1.2. Voimavarojen kohdistaminen ja valintaperusteet

Voimavarojen kohdistamista ja valintaperusteita koskevat vertailut ovat toiminnallisella tasolla olennainen osa arvioitaessa Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien täydentäviä toimia. Tämä on erityisen tärkeää ajatellen Peace-ohjelmaa, koska siinä on kehitetty hyvin innovatiivisia menetelmiä.

Selvimmin kohdistaminen toteutuu yleisellä maantieteellisellä tasolla, sillä sekä Irlannin kansainvälisen rahaston että Peace-ohjelman pääasiallista toimialuetta ovat Pohjois-Irlanti ja Irlannin raja-alue. Vaikka tämä alue on ainoa Peace-ohjelmaan kelpuutettu alue (kuten myös Interreg III-A -ohjelmaan), Irlannin kansainvälisestä rahastosta voidaan rahoittaa hankkeita missä tahansa Irlannin alueella. Rahasto on kuitenkin asteittain keskittänyt toimenpiteitään niin, että 67 prosenttia sen nykyisin rahoittamista hankkeista toteutetaan Pohjois-Irlannissa ja 33 prosenttia Irlannin raja-alueella (01.06.1999-30.06.2001).

Irlannin kansainvälisen rahaston perustamisesta tehdyssä sopimuksessa sen tavoitteena on rahoittaa hankkeita, jotka parantavat vakavissa taloudellisissa ja/tai sosiaalisissa vaikeuksissa olevilla alueilla elävien ihmisten elämisen laatua ja olosuhteita. Tämän tavoitteen mukaisesti se on perustamisestaan alkaen kehittänyt toimintaperiaatetta, joka tarkoittaa keskittymistä epäedullisessa asemassa olevien alueiden auttamiseen. Vuonna 1988 rahaston johtokunta hyväksyi virallisesti hyväksyttyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden luettelon, jota tarkistettiin vuonna 1995. Kuusi Irlannin raja-alueiden kreivikuntaa vahvistettiin kuuluviksi tämän aloitteen mukaiseen ensisijaiseen alueeseen. Pohjois-Irlannissa tällaisen alueen määritelmä on perustunut vuoden 1991 väestönlaskennan yhteydessä kerättyjen tietojen mukaan laskettuihin taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia kuvaaviin indikaattoreihin ("Robsonin indeksin" osittaiseen käyttöön) Pohjois-Irlannin paikallishallintoalueilla. Irlannin kansainvälinen rahasto on kuitenkin laajentanut epäedullisessa asemassa olevien alueiden määritelmää niin, että se sisältää useita erityisen epäedullisessa asemassa olevia pienalueita sellaisten paikallishallintoalueiden sisällä, joita ei kokonaisuudessaan luokiteltaisi epäedullisessa asemassa oleviksi. Nyt kyseisiin alueisiin luokitellaan noin 222 paikallishallintoaluetta, jotka edustavat 37 prosenttia Pohjois-Irlannin pinta-alasta ja 36 prosenttia sen väestöstä. Irlannin puoleinen raja-alue luokitellaan kokonaisuudessaan epäedullisessa asemassa olevaksi, mikä johtuu siitä, että alue on epäedullisimmassa asemassa koko Irlannin tasavallassa ja se luokitellaan myös nykyisen rakennerahastokierroksen tavoitteeseen 1 kuuluvaksi alueeksi.

Näin ollen Irlannin kansainvälinen rahasto on asteittain lisännyt hyväksyttyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden painotusta paitsi toteuttaessaan "ongelma-alueiden jälleenrakentamisen" ryhmään kuuluvia ohjelmia, myös hankkeilla, jotka rahoitetaan sen muiden ohjelmien puitteissa. Nykyisten arvioiden mukaan 90,5 prosenttia rahaston rahoituksesta kohdistuu hyväksytyille epäedullisessa asemassa oleville alueille.

Tämä kohdistamiseen perustuva lähestymistapa on osoittautunut hyödylliseksi, mutta kuten uutta Peace-ohjelmaa koskevat neuvottelut ovat osoittaneet, sillä on nyt voitettavanaan kaksi haastetta:

- kyseisen indeksin mukauttaminen Pohjois-Irlannin sekä Irlannin raja-alueen viime vuosien taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen;

- lähestymistavan täydentäminen arviointiperusteilla, jotka liittyvät suoremmin Pohjois-Irlannin konfliktin syihin (jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia eivätkä sosiaalisia).

Sekä rahasto että EU:n ohjelmat ovat ottaneet huomioon haasteista ensimmäisen. Rahaston johtokunta päätti kesäkuussa 2001 teettää arvion hyväksytyistä epäedullisessa asemassa olevista alueistaan voidakseen ottaa huomioon Pohjois-Irlannin taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia kuvaavan uuden indeksin (Noble-indeksi). Tämä indeksi on osa Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sosiaalisten tarpeiden uudelleenmäärittelyä koskevaa politiikkaa (New Targeting Social Needs) ja sitä täydennetään vuoden 2001 väestönlaskennan tuloksilla heti, kun ne ovat käytettävissä. Irlannin raja-alueella "köyhyydentorjuntaindeksiä" käytetään Peace-ohjelman yhteydessä. Todennäköisesti rahasto luokittelee tulevaisuudessakin koko raja-alueen epäedullisessa asemassa olevaksi.

Toiseen haasteeseen on puututtu uudessa Peace-ohjelmassa, jonka kohderyhmänä pidetään nimenomaisesti potentiaalisia edunsaajia, jotka kuuluvat konfliktista eniten kärsimään joutuneille alueille, aloille, ryhmiin tai yhteisöihin. Tämä luokitus ei välttämättä ole yhtenevä niiden alueiden, ryhmien tai alojen kanssa, jotka ovat katsottu taloudellisesti ja sosiaalisesti kaikkein ongelmallisimmiksi. Siksi Peace II -ohjelma kohdistuu alueille, jotka sijoittuvat protestanttisten ja katolisten yhteisöjen välille tai joihin on kohdistunut huomattava määrä väkivaltaa tai joihin rajojen sulkeminen tai kotiseudultaan siirrettyjen ihmisten suuri määrä on vaikuttanut. Sen kohderyhmiä ovat väkivallan uhrit ja näiden sukulaiset tai entiset vangit, kohdealoja matkailu, turvallisuuspalvelut, taide ja urheilu. Irlannin kansainvälinen rahasto rahoittaa ohjelmillaan ja suunnitelmillaan usein hankkeita, jotka hyödyttävät näihin samoihin ryhmiin kuuluvia ihmisiä (taiteita ja urheilua lukuun ottamatta, koska rahaston johtokunta on päättänyt olla tukematta näitä aloja. Se ei kuitenkaan pidä tätä luokittelua yleisenä valintaperusteena, eikä seuraa toimiensa vaikutuksia kyseisiin ryhmiin.

Neuvoston asetuksessa edellytetään myös, että EY:n Irlannin kansainväliselle rahastolle osoittama rahoitus olisi käytettävä "ensisijaisesti eri alueiden rajat ylittäviin ja ryhmittymien välisiin hankkeisiin". Rahasto on rahoittanut 384 ryhmittymien välistä hanketta eli keskimäärin 63 prosenttia niistä ja/tai 176 alueiden rajat ylittävää hanketta eli keskimäärin 29 prosenttia niistä ajanjaksolla 1.6.1999-30.6.2001.

Tällaisten tietojen kerääminen Irlannin kansainvälisestä rahastosta edellyttää tietojen keräämistä tapauskohtaisesti, koska niitä ei ole saatavissa sähköisesti keskitetystä tietokannasta. Uudessa Peace-ohjelmassa rajat ylittävää ulottuvuutta pidetään erityisen ensisijaisena ja siihen kohdistetaan 15 prosenttia ohjelman koko rahoituksesta. Kaikkien pohjoinen-etelä ulottuvuuden kattavien hankkeiden odotetaan vastaavan Pohjois-Irlantia koskevissa yhteisön rakennerahastoissa 100 miljoonan euron määrärahaa ja Irlantia koskevissa yhteisön rakennerahastoissa 400 miljoonan euron määrärahaa. Nämä tiedot kerätään keskitettyyn tietokantaan samalla, kun hankkeiden rahoitus hyväksytään.

Ryhmittymien välistä ulottuvuutta edistetään Peace II -ohjelmassa välineenä, joka auttaa "tasoittamaan tietä kohti sovintoa". Kaikkien Peace II -ohjelmasta tukea hakevien hankkeiden on näin ollen osoitettava, miten tehokkaasti ne aikovat kehittää ryhmittymien ja perinteiden välistä ja sisäistä sovintoa ja keskinäistä ymmärrystä sekä kunnioitusta niin Pohjois-Irlannissa kuin myös etelän ja pohjoisen välillä. Tämä uusi keskittyminen ryhmittymien väliseen ulottuvuuteen asianmukaisella tasolla (mikä ei sulje pois tietyissä olosuhteissa niin kutsuttuja "single identity" -hankkeita) on siksi määritelty horisontaaliseksi vaatimukseksi, jota sovelletaan kaikkiin Peace-ohjelman ensisijaisiin tavoitteisiin. Ryhmittymien välistä ulottuvuutta sen sijaan edellytetään nimenomaisesti vain tietyissä Irlannin kansainvälisen rahaston ohjelmissa (kuten paikallisyhteisöjen väliset yhteydet, laajemmat mahdollisuudet, KEY, Interact ja CRISP -ohjelmissa). Toisaalta sitä ei pidetä valintaperusteena useimmissa rahaston merkittävimmistä ohjelmista, joita ovat kaikki taloudellisen kehittämisen ryhmään kuuluvat ohjelmat ja useimmat ongelma-alueiden jälleenrakentamisen ryhmään kuuluvat ohjelmat.

4.1.3. Päätelmä

Vaikka Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien menetelmät ja niiden toteuttamisen rahoituksellinen laajuus ovat toisistaan poikkeavia, voidaan päätellä, että molempien toimintaa varten asetetut ensisijaiset tavoitteet täydentävät toisiaan ja sisältävät merkittäviä synergiamahdollisuuksia.

Toiminnan kohdistamisen kannalta rahaston painopistealuetta ovat taloudellisesti epäedullisessa asemassa olevat alueet, kun taas Peace II -ohjelma on kehittynyt merkittävästi kiinnittämään erityisesti huomiota alueisiin, ryhmiin ja aloihin, joihin konflikti on eniten vaikuttanut, ja ryhmittymien väliseen ja/tai rajat ylittävään ulottuvuuteen tekemällä näistä kaikkiin rahoitusta hakeviin hankkeisiin sovellettavia valintaperusteita.

Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n toimintojen keskinäisen täydentävyyden parantamiseen kuuluu paitsi tavoitteiden, ensisijaisten tehtävien ja kohdistamismenetelmien välisten synergiaetujen hyödyntäminen, myös toiminnallisten välineiden luominen. Siksi seuraavassa jaksossa käsitellään Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien rakenteiden ja sisällön yhteensovittamista hallinnoinnin ja menettelyjen tasolla.

4.2. Yhteensovittamisjärjestelyt

Asiasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 214/2000 3 artiklassa säädetään, että komissio "huolehtii rahaston toiminnan ja yhteisön rakennepolitiikan kautta rahoitettujen toimien yhteensovittamisesta. Komissio tiedottaa asianomaisille seurantakomiteoille rahaston toiminnasta".

Saman asetuksen 2 artiklassa todetaan, että EU:n tukea on käytettävä siten, että sillä on "todellista lisävaikutusta asianomaisiin alueisiin, joten sillä ei saa korvata muita julkisia tai yksityisiä menoja".

4.2.1. Nykyiset yhteensovittamisjärjestelyt

Euroopan komission edustajat osallistuvat kaikkiin Irlannin kansainvälisen rahaston johtokunnan kokouksiin. Irlannin kansainvälinen rahasto ja komissio sopivat vuonna 1994, että komissio saa kaikkien johtokunnan kokoukseen liittyvien tarpeellisten asiakirjojen lisäksi myös rahaston neuvoa-antavan komitean kokouksiin liittyvät asiakirjat [9] (tosin komissio ei nykyisin saa kaikkia, vaan yksinomaan päätettäväksi esitettäviä hankkeita koskevat asiakirjat).

[9] Irlannin kansainvälisen rahaston ja komission välinen kirjeenvaihto, 28. kesäkuuta 1994 päivätty kirje C. Trojanille.

EU:n ohjelmien seurantakomiteoita koskevista tiedoista on uudesta rakennerahastokierroksesta keskusteltaessa päädytty yksinkertaiseen ratkaisuun (joka perustuu edellisen rakennerahastokierroksen Interreg-ohjelman yhteydessä vakiintuneeseen käytäntöön). Sen mukaan Irlannin kansainvälisen rahaston sihteeristöjen edustajat osallistuvat tarkkailijoina niiden seurantakomiteoiden kokouksiin, jotka liittyvät läheisimmin rahaston toimintoihin, eli:

* Yhteisön Pohjois-Irlannin tukikehys (Community Support Framework for Northern Ireland);

* Peace II -ohjelman toimenpideohjelma;

* Kestävän kehityksen rakentamisen toimenpideohjelma (Building Sustainable Development Operational Programme);

* Pohjois-Irlannin ja Irlannin yhteisöaloite Interreg III-A (INTERREG III-A for Northern Ireland and Ireland Community Initiative);

Irlannin kansainvälisen rahaston sihteeristön edustus tärkeimpien seurantakomiteoiden kokouksissa mahdollistaa tiedon jakamisen hyödyllisellä tavalla samoin kuin Euroopan komission aluepolitiikan pääosaston edustajien osallistuminen Irlannin kansainvälisen rahaston johtokunnan kokouksiin.

Toiminnallisella tasolla yhteensovittamista harjoitetaan myös rahaston toimenpiteiden täydentävän vaikutuksen varmistamiseksi. Näin tapahtuu luonnollisesti silloin, kun sama hallituksen virasto toimii Irlannin kansainvälisen rahaston asiamiehenä ja samanaikaisesti esimerkiksi Peace-ohjelman toimeenpanevana elimenä.

Jos tietty hanke saa rahoitusta sekä Irlannin kansainvälisestä rahastosta että jostakin EU:n ohjelmasta, on olemassa todellinen vaara, että rakennerahastojen toimenpiteille sallittu 75 prosentin enimmäisrahoitus saavutetaan [10]. Vaikka Irlannin kansainvälinen rahasto ei sinänsä kuulu rakennerahastoja koskevien säännösten soveltamisalaan, on esitetty vaatimuksia joidenkin rahaston ohjelmien ja EU:n ohjelmien yhteisrahoituksen johdonmukaisemmasta hallinnoinnista tietyissä hankkeissa (ks. toimenpiteiden rahoitusosuudet liitteessä IX), jotta 75 prosentin enimmäisrahoitus ei ylittyisi.

[10] Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artikla.

Ongelma on ollut tiedossa pitkään. Irlannin kansainvälinen rahasto ja komissio sopivat jo vuonna 1994, että Irlannin kansainvälisen rahaston yhteispääjohtajat kutsuttaisiin (...) vähintään kerran vuodessa vaihtamaan mielipiteitä ja keskustelemaan ohjelmista sekä tukien tasosta. Tällainen säännöllisesti toistuva arviointi auttaisi estämään päällekkäisyyksiä ja varmistamaan, että avustusten sekoitus yhteisrahoitetuissa toimenpiteissä muodostuu moitteettomaksi ja asianmukaiseksi. [11]

[11] Irlannin kansainvälisen rahaston ja komission välinen kirjeenvaihto, 28. kesäkuuta 1994 päivätty kirje C. Trojanille.

Liitteenä olevassa tarkastuskertomuksessa todetaan, että tarkastuksen kohteena olleet Irlannin kansainvälisen rahaston asiamiehinä toimivat Pohjois-Irlannin hallituksen virastot näyttävät ottavan huomioon kaikki rahoituslähteet ja maksupyyntöjen yhteensovittamista varten on laadittu järjestelmä (ks. liitteen VII 3.1 kohta). Irlannin kansainvälisellä rahastolla ei kuitenkaan ole selkeää sisäistä menettelyä, jonka mukaisesti tietoja vaihdettaisiin järjestelmällisesti muiden ohjelmista vastaavien elinten kanssa sen varmistamiseksi, että rahoituksen enimmäismäärä ei täyty. Lisäksi tarkastuskertomuksessa todetaan Irlannin osalta, että se, miten eri rahoituslähteet on otettu huomioon, ei ole selkeää.

4.2.2. Yhteensovittamisen parantaminen

Pohjois-Irlannin rauhanprosessista tehdyn Belfastin/pitkäperjantain sopimuksen määräyksiin sisältyy pohjoisen ja etelän yhteisesti muodostaman erityisen EU:n ohjelmayksikön (Special EU Programme Body, SEUPB) perustaminen. SEUPB toimii nyt Peace- ja Interreg-ohjelmien hallinnoinnista vastaavana viranomaisena. SEUPB:n ja Irlannin kansainvälisen rahaston sihteeristöjen väliset säännölliset yhteydet ja työskentelysuhteet hyödyttäisivät epäilemättä molempia osapuolia. Yhteydet Pohjois-Irlannin yhteisön rakennerahastojen puitteissa perustettuun väliaikaiseen yhteensovittamisryhmään edistäisivät pääsyä samaan tavoitteeseen. Yksi tutkimisen arvoinen seikka olisi kaikkien yhteensovittamista harjoittavien kaikilla tasoilla toimivien yksiköiden nimeäminen. Tällöin näiden yksiköiden yhteensovittamistyötä olisi helppo tehostaa.

Yksi parannusta kaipaava seikka koskee tiedostojen vaihtoa. Liitteenä olevassa tarkastuskertomuksessa (ks. liite VII) korostetaan tarvetta laajentaa tietojen syöttöä Irlannin kansainvälisen rahaston tietokantaan niin, että tietoihin sisältyisivät muutkin rahoituslähteet kuin rahaston omat rahoittajat (erityisesti rakennerahastojen ohjelmien mainitseminen erillisinä rahoituslähteinä), mikä parantaisi näkyvyyttä ja yhteensovittamista. EU:n ohjelmien tietokantoja olisi puolestaan niiden keskinäisten etujen nimissä mukautettava samaan tapaan.

Kuten tarkastuskertomuksessa on esimerkiksi korostettu, Irlannin kansainvälisen rahaston noudattamat hankkeiden valintamenettelyt näyttävät laajoilta, perusteellisilta ja hyväksyttäviltä. Hakijoiden on esimerkiksi toimitettava liiketoimintasuunnitelmat tai vastaavat ja menettelyihin kuuluu sekä hankkeen elinkelpoisuuden arviointi että rahastolta saatavan rahoituksen tarpeen arviointi. Tämän tyyppiset tiedot olisivat epäilemättä hyvin arvokkaita riippumatta siitä, hyväksytäänkö hanke aikanaan rahoitettavaksi vai ei, mikäli sama hankkeen tukija päättää myöhemmin hakea rahoitusta EU:n ohjelmasta. Tällainen tietojen siirto nopeuttaisi valintamenettelyä, mistä olisi hyötyä kaikille osapuolille.

Toisaalta tarkastuskertomuksessa todetaan johtokunnan rahoitettavaksi hyväksymien hankkeiden seurantaa koskevissa hallinnointi- ja valvontamenettelyissä joitakin järjestelmään liittyviä heikkouksia. Tähän näkökohtaan on paneuduttu erityisen huolellisesti nykyisen rakennerahastokierroksen yhteydessä, jossa kaikkia toimenpiteitä varten laaditaan kattavat indikaattoreiden sarjat fyysisen ja rahoituksellisen seurannan toteuttamiseksi. Sellaisten hankkeiden yhteydessä, joiden rahoitukseen sekä Irlannin kansainvälinen rahasto että jokin EU:n ohjelma osallistuvat, rahastolle olisi varmasti hyötyä, jos se saisi säännöllisesti käytettäväkseen nämä seurantatiedot.

Lisäperuste Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n pääohjelmien kyseisellä alueella noudattamien seurantajärjestelmien integroimiselle on riski toimenpiteiden vaikutuksen huomioimisesta kahteen kertaan, mikä vaarantaisi kaikki pyrkimykset toteuttaa perusteellisia arviointitutkimuksia.

4.2.3. Päätelmä

Ottaen huomioon edellä esitetyt havainnot tähän mennessä käyttöön otetut yhteensovittamismekanismit edellyttävät Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien (erityisesti Peace-ohjelman) rakenteisiin sovellettavien menettelyjen lähentämistä esimerkiksi ottamalla täysin käyttöön nykyinen viestintä- ja tietokantateknologia.

Tämä parantaa Irlannin kansainvälisen rahaston täydentävää vaikutusta näkyvämmällä, järjestelmällisemmällä ja hallitummalla tavalla ja torjuu varmasti moninkertaiseen rahoitukseen liittyvät riskit.

5. Julkisuus ja tiedotus

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 214/2000 4 artiklassa säädetään, että "komissio päättää yhdessä rahaston hallintoneuvoston kanssa sopivista julkaisu- ja tiedotustavoista, joilla yhteisön osallistuminen rahastosta rahoitettuihin hankkeisiin tehdään tunnetuksi". Yksi näiden julkisuutta ja tiedotusta koskevien menettelyjen tavoitteista mainitaan saman asetuksen johdanto-osan 17 kohdassa, joka kuuluu: "tällä tuella vahvistetaan edelleen jäsenvaltioiden ja niiden kansojen keskinäistä yhteisvastuullisuutta".

Irlannin kansainvälinen rahasto tunnustaa kaikkien rahoittajiensa tuen (rahoitusosuuden suuruudesta tai maksujen säännöllisyydestä riippumatta) mainitsemalla ne tavanomaisesti lehdistötiedotteissaan, julkaisuissaan (vuosikertomus, esitteet ja julkaistut kertomukset) sekä verkkosivuillaan. Rahoittajiin viitataan myös johtokunnan puheenjohtajan ja jäsenten pitämissä puheissa ja Irlannin kansainvälisen rahaston hankkeisiin tutustuville vierailijoille pidetyissä tiedotustilaisuuksissa. Komissiota edustavat toimistot Belfastissa ja Dublinissa kutsutaan myös kaikkiin rahaston hankkeiden käynnistystilaisuuksiin.

Suuri yleisö pitää Irlannin kansainvälistä rahastoa kuitenkin pääasiassa Yhdysvaltojen tukemana järjestönä, vaikka EU:n osuus sen koko rahoituksesta on 38 prosenttia.

Siksi on löydettävä ratkaisuja, joiden avulla yhteisön osallistumiselle Irlannin kansainvälisen rahaston rahoittamiin hankkeisiin voidaan saada lisää julkisuutta. Komission jäsen Barnier on ottanut ensimmäisen askeleen tähän suuntaan sisällyttämällä vierailuihinsa Irlannin saarella järjestelmällisesti myös tutustumisen johonkin rahaston rahoittamaan hankkeeseen. Hän on myös kirjoittanut kirjeen Euroopan parlamentin puhemies Fontainelle ja kehottanut parlamentin jäseniä toimimaan samoin [12].

[12] Michel Barnierin 27. heinäkuuta 2000 päivätty kirje Nicole Fontainelle, nro 7271.

Siksi komissio tekee lähiaikoina lisäehdotuksia, joiden tavoitteena on profiloida paremmin EU:n osallistumista Irlannin kansainvälisen rahaston toimintaan (esimerkiksi lisäämällä julkisuutta tiedotusvälineissä ja tiedottamista edunsaajille), erityisesti tapauksissa, joissa on kysymys EU:n ja Irlannin kansainvälisen rahaston yhteisrahoituksesta.

6. Päätelmä ja ehdotukset

Paras esimerkki Euroopan unionin Pohjois-Irlannin rauhanprosessille antamasta pitkäaikaisesta tuesta on ollut sen vuonna 1989 alkanut sitoutuminen toimimaan Irlannin kansainvälisen rahaston rahoittajana ja Peace-ohjelma, jota on toteutettu vuodesta 1995. Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tarpeen jatkaa erityistä tukea myös vuoden 2000 jälkeen. Näin tehdessään neuvosto tunnusti rauhanprosessin tavoitteiden pitkäkestoisen luonteen. Vuosien mittaan Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat antaneet tukensa näille tavoitteille.

Nykyiset Pohjois-Irlannin instituutioiden tulevaisuutta ja poliittisia ratkaisuja koskevat uhkat sekä alueella jatkuva väkivalta ja alueen jakautuminen kahtia viittaavat siihen, että ponnisteluja on jatkettava. Koska jäsenvaltioiden ja niiden kansojen keskinäisen yhteisvastuullisuuden vahvistaminen kuuluu EU:n ydintavoitteisiin, tämä merkitsee EU:lle mahdollisuutta toimia. Irlannin kansainvälistä rahastoa tukee myös kansainvälinen yhteisö, joka osoittaa näin osallistuvansa alueen rauhanprosessiin. Siksi on tärkeää, että EU nähdään yhtenä näihin tavoitteisiin yhtä tiiviisti sitoutuneena osapuolena.

Samalla tässä kertomuksessa kuten myös muissa tätä edeltävissä kertomuksissa tunnustetaan Irlannin kansainvälisen rahaston hyvin arvokas ja myönteinen osuus pyrkimyksissä rauhan ja sovinnon aikaansaamiseen Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueilla. Näin ollen se täyttää tavoitteensa, joka on taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen ja yhteyksien, vuoropuhelun ja sovinnon tukeminen tasavaltalaisten ja unionistien välillä koko Irlannissa. Joitakin näkökohtia tekniseen hallinnointiin ja valvontaan liittyvissä menettelyissä ollaan parhaillaan kehittämässä, mutta joitakin parannuksia rahaston toimintoihin on vielä toteuttamatta tai niitä koskevat keskustelut komission kanssa ovat kesken (maksuperusteisen talousarvion laatiminen, hankkeille myönnettävää EU:n tukea koskevan 75 prosentin enimmäismäärän soveltamista koskevat selkeät säännöt jne.).

Uusi EU:n rakennerahastokierros (erityisesti uusi Peace II -ohjelma), joka on taloudellista ja sosiaalista kehitystä alueella edistävä tärkeä väline, merkitsee myös uusia haasteita Irlannin kansainväliselle rahastolle.

Sekä Irlannin kansainvälisen rahaston että EU:n ohjelmien ensisijaiset tavoitteet täydentävät toisiaan, ja tämä merkittävä mahdollisuus saavuttaa synergiaetuja on otettava käyttöön. Kun Irlannin kansainvälinen rahasto kohdistaa toimintansa pääasiassa taloudellisesti epäedullisessa asemassa oleville alueille, Peace II -ohjelma on puolestaan kehittynyt merkittävästi kiinnittämään erityistä huomiota tiettyihin alueisiin, ryhmiin ja aloihin, joihin konflikti on eniten vaikuttanut. Myös Irlannin kansainvälinen rahasto voisi tehdä ryhmittymien välisestä ja/tai rajat ylittävästä ulottuvuudesta ohjelmissaan nimenomaisen valintaperusteen, jota sovellettaisiin kaikkiin rahoitusta hakeviin hankkeisiin, samoin kuin ne ovat jo kaikkien Peace-ohjelman ensisijaisten tavoitteiden yhteydessä sovellettavia valintaperusteita.

Toimintavälineitä ajatellen tähän mennessä käyttöön otetut yhteensovittamismekanismit edellyttävät Irlannin kansainvälisen rahaston ja EU:n ohjelmien (erityisesti Peace-ohjelman) rakenteisiin sovellettavien menettelyjen lähentämistä esimerkiksi ottamalla täysin käyttöön nykyinen viestintä- ja tietokantateknologia. Tämä parantaa Irlannin kansainvälisen rahaston täydentävää vaikutusta näkyvämmällä, järjestelmällisemmällä ja hallitummalla tavalla ja torjuu varmasti moninkertaiseen rahoitukseen liittyvät riskit.

Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnan saamaa julkisuutta ajatellen komissio tekee käytännön ehdotuksia, joiden tavoitteena on lisätä EU:n läsnäolon näkyvyyttä alueella erityisesti tapauksissa, joissa on kysymys EU:n ja Irlannin kansainvälisen rahaston yhteisrahoituksesta.

***

Irlannin kansainväliselle rahastolle osoitetun vuotuisen EY:n rahoituksen mahdollista jatkamista vuoden 2002 jälkeen olisi arvioitava tässä kertomuksessa esitettyjen huomioiden ja erityisesti vuonna 2004 päättyvän Peace II -ohjelman ja Irlannin kansainvälisen rahaston toiminnan yhteisvaikutuksen ja täydentävyyden perusteella.

Tässä kertomuksessa esitetyt huomiot olisi otettava huomioon EY:n rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle annettavaa uutta neuvoston asetusta koskevassa komission ehdotuksessa tai määriteltäessä muita asianmukaisia keinoja komission ja rahaston välistä yhteistyötä varten..

LIITE : SEC(2001)1579