Erityiskertomus nro 18/2013 ”Jäsenvaltioiden maatalousmenoihin kohdistamien tarkastusten tulosten luotettavuus”





LYHENTEET ALV : Arvonlisävero DAS : tarkastuslausuma (déclaration d’assurance) IACSjärjestelmä : Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (Integrated Administrative and Control System) LPISjärjestelmä : Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (Land Parcel Identification System) Maataloustukirahasto : Euroopan maatalouden tukirahasto Maaseuturahasto: Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto DAS: Tarkastuslausuma (Déclaration d’assurance) YMP : Yhteinen maatalouspolitiikka SANASTO Hallinnolliset tarkastukset : Viralliset ja automaattiset tarkastukset, joita maksajavirastot kohdistavat kaikkiin hakemuksiin. Tarkastusten tarkoituksena on tarkistaa hakemusten tukikelpoisuus ja havaita kaikki mahdolliset sääntöjenvastaisuudet. IACSjärjestelmän kattamien maaseuturahastomenojen perusjoukko : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitetut toimenpiteet, joita hallinnoidaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACSjärjestelmä) avulla (esim. maaalaan tai eläimiin liittyvät toimenpiteet, kuten maatalouden ympäristötuki). IACSjärjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen perusjoukko : Euroopan maataloustukirahastosta rahoitetut toimenpiteet, joita hallinnoidaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACSjärjestelmä) avulla (esim. tilatukijärjestelmä tai yhtenäisen pintaalatuen järjestelmä). IACSjärjestelmän ulkopuolisten maaseuturahastomenojen perusjoukko : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitetut toimenpiteet, joita ei hallinnoida yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACSjärjestelmä) avulla (esim. kaikki muuhun kuin maaalaan liittyvät hankeperusteiset toimenpiteet, kuten maatilojen nykyaikaistaminen). Jäännösvirhetaso : Jäännösvirhetaso on komission arvio sääntöjenvastaisuuksista, jotka jäävät tapahtumiin sen jälkeen, kun kaikki tarkastukset on suoritettu. Komissio laskee neljä jäännösvirhetasoa EU:n tasolla (yhden kutakin menojen perusjoukkoa kohti) ja julkaisee ne maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa. LPISjärjestelmä : Tietokanta, joka sisältää tiedot jäsenvaltion koko maatalousmaasta (viitelohkot) sekä tukikelpoisista maaalueista. Järjestelmän luotettavuus on ratkaisevan tärkeä hallinnollisten ristiintarkastusten laadun kannalta; tarkastuksissa tarkistetaan, että tukea maksetaan ainoastaan tukikelpoisista maaaloista. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuinen toimintakertomus : Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston johdon vuotuinen arviointi käytössä olevien hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta (julkaistaan maaliskuussa). Pääjohtaja laatii asiakirjan perusteella lausuman maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston menoista; molempia asiakirjoja käytetään neuvoston ja parlamentin kanssa tapahtuvassa vastuuvapausmenettelyssä. Paikalla toimitettava tarkastus : Tarkastus, jonka maksajaviraston tarkastajat kohdistavat tapahtumien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen. Tarkastuksen yhteydessä tehdään käynti hakijan luo (esim. maatilalla toimitettavat tarkastukset, joissa mitataan ja arvioidaan ilmoitettujen viljelylohkojen tukikelpoisuutta). Säännönmukaisuuden tarkastukset : Komission yksiköt kohdistavat valittuihin tukitoimenpiteisiin monivuotisuuteen perustuvia säännönmukaisuuden tarkastuksia, joissa arvioidaan, ovatko maksajavirastot toteuttaneet maatalousalan menoja EU:n sääntöjen mukaisesti. Sääntöjen noudattamatta jättäminen johtaa useimmiten jäsenvaltioihin kohdistettaviin kiinteämääräisiin rahoitusoikaisuihin. Tilastokertomukset : Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat vuotuiset kertomukset, jotka sisältävät maksajavirastojen hallinnollisten ja paikalla toimittamien tarkastusten tulokset. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus : Vuosikertomus sisältää EU:n yleistä talousarviota ja Euroopan kehitysrahastoa koskevien tilintarkastusten tulokset tarkastuslausumien muodossa (vuosikertomus julkaistaan joka vuosi marraskuussa). Todennäköisin virhetaso : Tilintarkastustuomioistuimen vuotuinen paras arvio tiettyyn maksuluokkaan liittyvästä virhetasosta. Virhetason laskentaan käytetään testejä, jotka perustuvat asianomaisesta maksuluokasta poimittuun edustavaan tapahtumaotokseen. Todennäköisin virhetaso ilmaistaan prosenttiosuutena kyseisen luokan maksujen kokonaismäärästä. Prosenttiosuus sijoittuu 95 prosentin todennäköisyydellä luottamusvälille, joka ilmaistaan alemman ja ylemmän virherajan avulla. Virhetasot : Tilastokertomuksissa lasketut tukitoimenpide- ja tarkastustapakohtaiset virhetasot (paikalla toimitettavat tarkastukset vs. hallinnolliset tarkastukset). Havaittua virhetasoa kuvaava määrä ilmaistaan prosenttiosuutena asianomaisen menoluokan osalta ilmoitetuista määristä. Xtaulukko : Kattavat tiedot kaikista tilasto- ja valvontakäyttöön tarvittavista kirjanpitotiedoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain tietojen kohteena olevaa vuotta seuraavan vuoden helmikuun 15. päivään mennessä [50]. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACSjärjestelmä) : Yhdennetty järjestelmä, joka koostuu maatilat, hakemukset, viljelylohkot sekä tukioikeudet käsittävistä tietokannoista (tilatukijärjestelmää soveltavissa jäsenvaltioissa). Tietokantoja käytetään kaikkien tukihakemusten hallinnollisiin ristiintarkastuksiin useimpien maataloustukirahaston toimenpiteiden yhteydessä (esim. tilatukijärjestelmä, yhtenäisen pintaalatuen järjestelmä sekä muut suorat maksut). Yhteinen hallinnointi : EU:n talousarvion toteuttamismuoto, jossa täytäntöönpanotehtävät siirretään jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden viranomaiset nimeävät tätä varten elimiä, jotka vastaavat EU:n varojen hallinnoinnista ja valvonnasta. Kyseiset elimet raportoivat komissiolle. Tässä kertomuksessa asianomaisia elimiä ovat maksajavirastot ja todentamisviranomaiset. TIIVISTELMÄ I. Komissio jakaa vastuun yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden kanssa. Maatalousmenojen hallinnoinnista ja niihin liittyvistä maksuista vastaavat kansalliset tai alueelliset maksajavirastot. Maksajavirastot raportoivat komissiolle. Jäsenvaltioiden nimittämät riippumattomat todentamisviranomaiset todentavat komissiolle maksajavirastojen tilinpäätökset sekä niiden perustamien valvontajärjestelmien laadun. II. Maksajavirastot suorittavat tukihakemusten hallinnollisia tarkastuksia, joiden tarkoituksena on hakemusten tukikelpoisuuden tarkistaminen. Lisäksi ne tarkastavat hakijoista poimitun otoksen paikalla. Tarkastuksissa havaitut virheet johtavat hakijoiden pyytämien tukimäärien vähentämiseen. Jäsenvaltiot raportoivat tarkastusten tuloksista vuosittain komissiolle (tilastokertomukset). III. Komissio käyttää tietoja Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa käytävän vastuuvapausmenettelyn yhteydessä. Jäsenvaltioiden tilastokertomukset muodostavat perustan, jonka avulla arvioidaan "jäännösvirhetasoa". Sen katsotaan kuvaavan niiden sääntöjenvastaisuuksien taloudellista vaikutusta, jotka jäävät suoritettuihin maksuihin sen jälkeen kun kaikki tarkastukset on suoritettu; "jäännösvirhetaso" ilmaistaan prosenttiosuutena maksujen kokonaismäärästä. EU:n tasolla konsolidoitu versio tilastokertomuksista sekä "jäännösvirhetaso" julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa. IV. Komissio laatii suuntaviivat tilastokertomusten kokoamisesta sekä valvontajärjestelmien perustamisesta maksajavirastoihin. Tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, että suuntaviivoja ei panna aina täytäntöön oikein. Suurin osa maksajavirastoista ei varmista kertomusten oikeellisuutta ennen niiden toimittamista komissiolle. Kun tarkastuskohteena olleet maksajavirastot tarkastivat kertomuksia, suoritettujen testien luonne ja laajuus olivat rajallisia eikä niiden avulla kyetty ehkäisemään virheitä, jotka havaittiin myöhemmin komission yksiköiden asiakirjatarkastuksissa tai tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa tarkastuksissa. V. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden suorittamien ja komission raportoimien maatalousmenojen tarkastusten tulokset eivät kaiken kaikkiaan ole luotettavia. VI. Sekä tilintarkastustuomioistuimen että komission tarkastukset osoittavat, että maksajavirastoissa hallinnollisia ja paikalla toimitettavia tarkastuksia varten käytössä olevat järjestelmät olivat vain osittain vaikuttavia sääntöjenvastaisten menojen havaitsemisen kannalta. Tämä asettaa vakavasti kyseenalaiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen luotettavuuden. VII. Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että todentamisviranomaisten nykyisin suorittaman työn avulla ei saada riittävää varmuutta paikalla toimitettujen tarkastusten riittävyydestä tai tilastokertomusten luotettavuudesta. VIII. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission käytössä tällä hetkellä oleva tietojärjestelmä ei palvele komission tarpeita vaikuttavalla tavalla. Osa nykyisin saatavilla olevista tiedoista ei ole täysin relevantteja taikka tiedot ovat puutteellisia ja epätarkkoja voidakseen tulla käytetyksi sellaisenaan vuotuisissa toimintakertomuksissa ja vastuuvapausmenettelyssä. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden tilastotiedot suppeasti, joten niiden luotettavuutta ei kyetä varmistamaan. IX. Tässä kertomuksessa kuvatuista puutteista johtuen komission käytettävissä olevat tiedot eivät anna sille luotettavaa perustaa "jäännösvirhetason" arviointiin. Lisäksi komission suorittamat tilastokertomuksiin perustuvien virhetasojen mukautukset eivät ole tilastollisesti päteviä. Tämän seurauksena myöskään komission arvioima "jäännösvirhetaso" ei ole tilastollisesti pätevä. X. Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset: - maksajavirastojen hallinnolliset ja paikalla toimittamat tarkastukset olisi toteutettava tehokkaammin ja LPIStietokantojen laatua olisi parannettava - riittävien valvontajärjestelmien täytäntöönpanoa ja tilastokertomusten kokoamista koskevia komission suuntaviivoja olisi selkiytettävä ja niiden täytäntöönpanoa olisi valvottava tiukemmin - komission todentamisviranomaisille laatimia suuntaviivoja olisi muutettava siten, että testattavia paikalla toimitettuja tarkastuksia koskevien otosten kokoa suurennettaisiin ja tilastokertomusten kokoamista valvottaisiin tiiviimmin - komission olisi käytävä uudelleen läpi nykyinen maksajavirastoja koskeva raportointijärjestelmä varmistaakseen, että se saa mahdollisimman oikeaaikaisesti kattavat ja relevantit tiedot, joita se voi käyttää vastuuvapausmenettelyssä; lisäksi komission olisi myös parannettava jäsenvaltioiden tilastokertomuksiin kohdistamiensa asiakirjatarkastusten ja paikan päällä toimitettavien tarkastusten vaikuttavuutta - komission olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin kyetäkseen laatimaan tilastollisesti pätevä arvio maksuihin liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista; arvion perustana olisi käytettävä maksajavirastojen työtä ja todentamisviranomaisten laajennettua toimenkuvaa edellyttäen, että asianomaisten elinten työssä tapahtuu riittävästi parannusta. JOHDANTO JÄSENVALTIOIDEN TASOLLA SUORITETTAVIEN TAPAHTUMATARKASTUSTEN TARKOITUS YHTEISEN MAATALOUSPOLITIIKAN TÄYTÄNTÖÖNPANON YHTEYDESSÄ 1. Komissio vastaa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanosta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. 2. Yhteisen maatalouspolitiikan menoja rahoitetaan EU:n talousarviosta kahden rahaston kautta [1]: EU:n suorat tuet ja markkinatoimenpiteet [2] rahoitetaan kokonaisuudessaan Euroopan maatalouden tukirahastosta (jäljempänä "maataloustukirahasto"). Maaseudun kehittämistä koskevat ohjelmat osarahoitetaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (jäljempänä ’maaseuturahasto’). 3. Suurin osa suorasta tuesta jaetaan tilatukijärjestelmän [3] avulla ja kymmenessä jäsenvaltiossa [4] siirtymävaiheen yhtenäisen pintaalatuen järjestelmän [5] avulla. Lisäksi yksittäisiä maatalouden aloja tuetaan yli 30 muun täydentävän suoran tukijärjestelmän avulla. 4. Maaseudun kehittämistuki pannaan täytäntöön alueellisten ja kansallisten maaseudun kehittämisohjelmien avulla. Tukea voidaan maksaa pintaalatukena, kuten maatalouden ympäristötukena tai korvauksina, joita maksetaan viljelijöille luonnonhaittaalueilla; tuki voidaan kohdentaa myös yksittäisille hankkeille, jotka koskevat esimerkiksi maatilojen nykyaikaistamista tai maatalousväestölle tarkoitettujen peruspalveluiden luomista. 5. Komissiolla on yleinen vastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta, joten se tarvitsee jäsenvaltioilta relevantteja tietoja YMP:n täytäntöönpanosta. Vuotuiset tilastokertomukset, joissa esitetään kansallisten maksajavirastojen hallinnollisten ja paikalla suorittamien tarkastusten tulokset [6], muodostavat tärkeän tietolähteen. TILASTOKERTOMUSTEN LAADINTA, KOKOAMINEN JA TARKISTAMINEN 6. Kaaviossa 1 esitetään maataloustukirahaston pintaalaperusteiset toimenpiteet kattavien tilastokertomusten keskeiset laadinta-, kokoamis- ja tarkistamisprosessit. Toimiin osallistuvien elinten tehtävistä annetaan tarkempi selvitys jäljempänä. Vastaavia järjestelyitä sovelletaan myös muita maataloustukirahaston ja maaseuturahaston toimenpiteitä koskeviin kertomuksiin. KAAVIO 1 KESKEISET PROSESSIT, JOITA SOVELLETAAN VUODEN 2010 TUKIHAKEMUKSET KATTAVIIN MAATALOUSTUKIRAHASTON PINTAALAPERUSTEISTA TUKEA KOSKEVIIN TILASTOKERTOMUKSIIN +++++ TIFF +++++ KANSALLISET MAKSAJAVIRASTOT SUORITTAVAT VAADITUT TARKASTUKSET JA LAATIVAT TILASTOKERTOMUKSET 7. YMP:n menojen hallinnoinnista ja niihin liittyvistä maksuista vastaavat 81 kansallista tai alueellista maksajavirastoa. Maksajavirastojen on tarkistettava viljelijöiltä saamiensa tukihakemusten tukikelpoisuus joko suoraan tai valtuutettujen elinten avulla. 8. Tukikelpoisuus tarkastetaan hallinnollisilla ja paikalla toimitettavilla tarkastuksilla. Hallinnolliset tarkastukset kohdistetaan kaikkiin tukihakemuksiin, mutta paikalla tarkastetaan vain hakemuksista poimittu otos. 9. EU:n asetuksissa säädetään tarkastusten toimittamiseen liittyvistä yleisistä säännöistä määrittämällä esimerkiksi, mitä on tarkastettava, kuinka otokset on poimittava ja mikä on kunkin tukityypin osalta tarkastettava vähimmäismäärä. Lainsäädännössä on aina edellytetty, että IACSjärjestelmän kattamien maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tukijärjestelmien osalta on tarkastettava paikalla satunnaisotannalla poimittu otos hakijoista [7]. Muiden kuin pintaalaan perustuvien maaseuturahaston toimenpiteiden osalta tätä on kuitenkin edellytetty vasta vuodesta 2011 alkaen [8]. 10. Hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset kirjataan maksajavirastojen tietokantoihin. Tarkastuksissa havaitut virheet johtavat hakijoiden pyytämien tukimäärien vähentämiseen. 11. Tarkastustulokset sisältävien tilastokertomusten on noudatettava komission määrittämää muotoa. Muoto on määritetty sähköisessä muodossa olevissa malleissa ja ohjeissa, ja se vaihtelee yksittäisten YMP:n toimenpiteiden ominaispiirteiden mukaan. Useimmissa tilastokertomuksissa on ilmoitettava seuraavat seikat: a) tuen hakijoiden kokonaismäärä sekä paikalla tarkastettujen hakijoiden määrä b) hakijoiden pyytämä (tai heille maksettu) kokonaismäärä ja paikalla tarkastettu kokonaismäärä c) maksajavirastojen tukeen tekemät vähennykset siten, että kokonaismäärä jaetaan paikalla tarkastettujen hakijoiden ja paikalla tarkastamattomien hakijoiden kesken. 12. Tarkastusten tulokset on ilmoitettava komissiolle vuosittain maksajavirastoittain ja jäsenvaltioittain tietojen kohteena olevaa vuotta seuraavan vuoden heinäkuun 15. päivään mennessä. Esimerkiksi vuonna 2010 (vuosi n) esitettyjen hakemusten osalta maksajavirastojen on raportoitava hakemuksia koskevista tarkastuksistaan 15. heinäkuuta 2011 (vuosi n+1) mennessä. TODENTAMISVIRANOMAISET TARKISTAVAT KERTOMUSTEN KOKOAMISEN JA TESTAAVAT NIIDEN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT 13. Todentamisviranomaiset ovat riippumattomia tarkastuselimiä, joita jäsenvaltiot nimittävät tarkastamaan maksajavirastojen tilit ja maksutiedot ja raportoimaan niistä komissiolle. Kertomukset on lähetettävä komissiolle maksajavirastojen tilinpäätösten kanssa maksujen suoritusvuotta seuraavan vuoden helmikuun 15. päivään mennessä. Esimerkiksi vuonna 2010 (n) esitettyihin hakemuksiin perustuvat maksut suoritetaan vuonna 2011 (n+1), ja todentamisviranomaiset raportoivat 15. helmikuuta 2012 (n+2) mennessä. 14. Komissio on laatinut suuntaviivoja todentamisviranomaisten vastuulla olevista tehtävistä sekä sille toimitettavien kertomusten muodosta. Todentamisviranomaisten on annettava lausunto esimerkiksi seuraavista osaalueista: a) valvontaympäristön laatu on arvioitava suorittamalla uudelleen vähintään kymmenen maksajaviraston paikalla toimittamaa tarkastusta (kutakin menojen perusjoukkoa kohti [9]) b) on arvioitava, onko hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset sisältävät tilastokertomukset koottu asianmukaisesti ja onko ne täsmäytetty maksajaviraston tietokannan kanssa siten, että kirjausketju on riittävä [10]. 15. Komissio on antanut vuodesta 2010 alkaen jäsenvaltioille mahdollisuuden laajennettuun tarkastuksen, jonka todentamisviranomaiset kohdistavat maksajavirastoihin. Laajennettujen tarkastusten yhteydessä todentamisviranomaisten [11] olisi suoritettava kokonaisuudessaan uudelleen 110–180 maksajaviraston paikalla toimittamaa tarkastusta kutakin menojen perusjoukkoa kohti [12]. Tällaisen laajennetun tarkastuksen tarkoituksena ilmoitetaan olevan "paremman varmuuden saaminen lopullisten tuensaajien tasolla toteutuvien tapahtumien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta todentamisviranomaisten työn avulla". 16. Tämän "parempaan tarkastusvarmuuteen" tähtäävän toimintamallin soveltamisen yhteydessä komission tekemien rahoitusoikaisujen määrä rajoittuisi määrään, joka vastaa todentamisviranomaisten todentamissa tarkastuksissa havaittua virhetasoa. Tähän mennessä tätä toimintamallia on päättänyt soveltaa viisi jäsenvaltiota (Bulgaria, Kreikka, Luxemburg, Romania ja Yhdistynyt kuningaskunta – PohjoisIrlanti). 17. Varainhoitoasetuksessa, joka hyväksyttiin 25. lokakuuta 2012, säädetään, että todentamisviranomaisten on annettava lausunto tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (eli sääntöjenmukaisuudesta) [13]. Tästä syystä "parempi tarkastusvarmuus" tulee pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Kautta 2014–2020 koskeviin YMP:n alan lainsäädäntöehdotuksiin sisältyy myös tätä tarkoitusta koskevia säännöksiä ja komissio valmistelee uusia suuntaviivoja asianomaisten säännösten täytäntöönpanosta. KOMISSIO TARKISTAA YKSITTÄISET TILASTOKERTOMUKSET 18. Komissio kohdistaa tilastokertomuksiin asiakirjatarkastuksia. Tarkastukset koostuvat automaattisista tarkastuksista, joissa testataan kertomuksessa esitettyjen tietojen sisäistä johdonmukaisuutta, sekä manuaalisista tarkastuksista, joissa kertomuksen tietoja verrataan aiempien vuosien kertomusten ja muiden kertomusten tietoihin. Kun komissio havaitsee kertomuksessa virheitä tai epäjohdonmukaisuuksia, jäsenvaltiota kehotetaan korjaamaan tilanne yleensä oikaisemalla tiedot. 19. Komissio suorittaa myös tarkastukseen valittujen maksajavirastojen hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa koskevia säännönmukaisuuden tarkastuksia. Näissä tarkastuksissa komissio testaa yleensä maksajaviraston paikalla toimittamien tarkastusten luotettavuutta suorittamalla uudelleen otokseen poimitut tarkastukset. 20. Kun kaikki yksittäisten maksajavirastojen kertomukset on validoitu, komissio käyttää tietoja "jäännösvirhetason" laskentaan. Siitä raportoidaan vuotuisessa toimintakertomuksessa (ks. liite I, jossa kuvataan komission soveltamaa jäännösvirhetason laskentamenetelmää). TARKASTUKSEN LAAJUUS, TAVOITTEET JA LÄHESTYMISTAPA 21. Tarkastuksessa esitettiin seuraava pääkysymys: ovatko jäsenvaltioiden suorittamien ja komission raportoimien maatalousmenojen tarkastusten tulokset luotettavia? 22. Pääkysymys jaettiin viiteen alakysymykseen: a) Ovatko maksajavirastojen hallinnolliset ja paikalla toimittamat tarkastukset vaikuttavia? b) Onko maksajavirastojen tarkastusten tulokset sisältävät tilastokertomukset koottu oikein ja tarkastettu ennen kuin ne esitetään komissiolle? c) Saadaanko todentamisviranomaisten työn avulla riittävä varmuus paikalla toimitettujen tarkastusten laadusta ja tilastokertomusten luotettavuudesta? d) Varmistaako komissio, että tilastokertomukset ovat luotettavia? e) Onko komission suorittama "jäännösvirhetasoa" koskeva laskelma tilastollisesti pätevä? 23. Tarkastus koski tilastokertomuksia, jotka kattoivat vuoden 2010 hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset maatalouden kehittämisen ja suorien tukijärjestelmien aloilta; tulokset sisältyivät maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuiseen toimintakertomukseen varainhoitovuodelta 2011. Tarkastuksessa tarkastettiin myös "jäännösvirhetasoja" koskevat laskelmat ja niiden esittäminen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisissa toimintakertomuksissa varainhoitovuosilta 2011 ja 2012. 24. Tilintarkastustuomioistuin sisällytti tarkastukseen tilastokertomuksia, jotka kattoivat taloudellisesti merkittävimmät tukijärjestelmät; niiden osuus YMP:n menoista on yli 86 prosenttia. Tilanne on kuvattu taulukossa 1. 25. Maksajavirastojen hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten suorittamista varten täytäntöönpanemien järjestelmien vaikuttavuutta arvioidaan tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuosien 2010, 2011 ja 2012 DAStarkastusten tulosten perusteella. 26. Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin yhdeksään maksajavirastoon kahdeksassa jäsenvaltiossa [14]. Nämä yhdeksän maksajavirastoa hallinnoivat 28:aa prosenttia maataloustukirahaston suorasta tuesta ja 41:tä prosenttia maaseuturahaston menoista vuonna 2011. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat tapasivat myös asianomaisten todentamisviranomaisten edustajia sekä tilastokertomuksia käsittelevää komission henkilöstöä. TAULUKKO 1 YMP:N KESKEISET TUKIJÄRJESTELMÄT JA NIIDEN MENOT VUONNA 2011 Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2011. Otsikko | Varainhoitovuonna 2011 aiheutuneet menot | Sisältyivätkö menot tarkastukseen? | (miljoonaa euroa) | osuus prosentteina | Maatalousmarkkinoiden interventiot (IACS-järjestelmän ulkopuolisten maataloustukirahastomenojen perusjoukko) | 3533 | 6,3 % | Ei | Tilatukijärjestelmä (osa IACS-järjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen perusjoukkoa) | 31082 | 55,4 % | Kyllä | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä (osa IACS-järjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen perusjoukkoa) | 5084 | 9,1 % | Kyllä | Muut suorat tuet (osa IACS-järjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen perusjoukkoa) | 4012 | 7,1 % | Ei | Maaseudun kehittäminen (sekä IACS-järjestelmän kattamien että IACS-järjestelmän ulkopuolisten maaseuturahastomenojen perusjoukko) | 12394 | 22,1 % | Kyllä | YHTEENSÄ | 56105 | 100,0 % | 86,6 % | 27. Tarkastuksessa keskityttiin arvioimaan niiden järjestelmien vaikuttavuutta, joiden tarkoituksena on varmistaa jäsenvaltioiden valvontatilastojen luotettavuus. Tarkemmin sanoen: a) Tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksajavirastojen tasolla hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten kokoamista ja validointia koskevat hallinnointijärjestelmät sekä maataloustukirahaston että maaseuturahaston toimenpiteiden osalta. Tilintarkastustuomioistuin kohdisti asiakirjatarkastuksen 415 hakemukseen, jotka maksajavirastojen tarkastajat olivat tarkastaneet paikalla; tavoitteena oli määrittää, oliko hakemukset esitetty oikein komissiolle toimitetuissa kertomuksissa. Lisäksi tarkastettiin satunnaisotannalla poimitut otokset sen määrittämiseksi, olivatko ne tilastollisesti edustavia. b) Tilintarkastustuomioistuin tarkasti menettelyt, joita todentamisviranomaiset olivat soveltaneet tilastokertomusten luotettavuuden tarkastamiseen ja validointiin; lisäksi perehdyttiin maksajavirastojen paikalla toimittamien tarkastusten laadun arviointiin. c) Komissiossa tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilastokertomusten tarkistamismenettelyt – "jäännösvirhetason" laskenta mukaan lukien. Huomiota kiinnitettiin erityisesti siihen, kuinka kertomuksiin tehdyt suuret muutokset ja korjaukset oli perusteltu. Tilintarkastustuomioistuin pani varainhoitovuoden 2012 vuosikertomuksessaan merkille maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen osalta, että komissio oli muuttanut lähestymistapaa, jota se soveltaa tuotannosta riippumatonta pintaalatukea koskevan (maataloustukirahaston) jäännösvirhetason määrittämiseen. Tässä erityiskertomuksessa tilintarkastustuomioistuin arvioi aiempien huomautustensa pohjalta perusteellisesti jäsenvaltioiden suorittamien maatalousmenoja koskevien tarkastusten luotettavuutta (sekä maataloustukirahaston että maaseuturahaston osalta) sekä komission jäännösvirhetasoa koskevan laskelman paikkansapitävyyttä. Tarkastus on näin ollen vuoden 2012 vuosikertomuksessa esitettyä tarkastusta laajempi. HUOMAUTUKSET LÄHES KAIKKIEN TARKASTUSKOHTEENA OLLEIDEN MAKSAJAVIRASTOJEN HALLINNOLLISET JA PAIKALLA TOIMITTAMAT TARKASTUKSET OVAT VAIN OSITTAIN VAIKUTTAVIA 28. Hallinnollisiin tarkastuksiin sisältyvät kaikki viralliset tarkastukset ja automaattiset ristiintarkastukset, jotka ovat tarpeen hakemusten tukikelpoisuuden tarkistamista ja kaikkien mahdollisten sääntöjenvastaisuuksien havaitsemista silmällä pitäen. Esimerkiksi yksittäisiä viljelylohkoja koskevat hakemukset olisi tarkastettava maaalan tukikelpoisuutta koskevien tietokantojen perusteella. 29. Paikalla toimitettavien tarkastusten osalta maksajaviraston tarkastajien on tarkistettava, että tarkastuskäynnin kohteena olevan viljelylohkon tai hankkeen ominaispiirteet vastaavat hakemuksessa esitettyjä tietoja esimerkiksi mittaamalla asianomainen viljelylohko tai tutkimalla hankkeen ominaispiirteitä taikka hankintamenettelyyn liittyvää aineistoa. MAATALOUSTUKIRAHASTON PINTAALAPERUSTEISIIN TOIMENPITEISIIN LIITTYVIEN HALLINNOLLISTEN JA PAIKALLA TOIMITETTAVIEN TARKASTUSTEN LAADULLISET PUUTTEET JOHTAVAT SIIHEN, ETTÄ SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET JÄÄVÄT HAVAITSEMATTA TAI RAPORTOIMATTA 30. Tilintarkastustuomioistuin teki vuosina 2010–2012 tarkastuskäynnin 15 maksajavirastoon kymmenessä eri jäsenvaltiossa. Käyntien yhteydessä arvioitiin tilatukijärjestelmää/yhtenäistä pintaalatukea koskevien virastojen valvontajärjestelmien vaikuttavuutta. Sekä hallinnollisia että paikalla toimitettavia tarkastuksia koskevat järjestelmät arvioitiin vaikuttaviksi ainoastaan yhden maksajaviraston tapauksessa; loput 14 maksajavirastoa arvioitiin ainoastaan osittain vaikuttaviksi tai eivaikuttaviksi vähintään yhdellä alalla. Arviointeja koskeva yhteenveto on esitetty liitteessä II. 31. Tilintarkastustuomioistuin testasi vuosilta 2011 ja 2012 yhteensä 180 maataloustukirahaston menotapahtumaa ja havaitsi, että virheitä esiintyi 39 prosentissa vuoden 2011 tapahtumista ja 41 prosentissa vuoden 2012 tapahtumista. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso vuonna 2011 oli 2,9 prosenttia ja vuonna 2012 yhteensä 3,8 prosenttia [15]. Huomattava osa virheistä oli seurausta maksajavirastojen suorittamien hallinnollisten tarkastusten tehottomuudesta tai tukilaskelmien virheellisyydestä. 32. Tilintarkastustuomioistuin määritti edellä mainittujen tarkastusten [16] sekä yhtenäistä pintaalatukea ja tilatukijärjestelmää koskeneiden tuloksellisuuden tarkastusten [17] perusteella seuraavat pääsialliset puutteet, jotka vaikuttavat maksajavirastojen kertomuksiin sisältyviin tietoihin ja sitä kautta komission suorittamaan "jäännösvirhetason" laskentaan: - käytössä ei ole riittäviä menettelyjä sen varmistamiseksi, että yhtenäistä pintaalatukea tai tilatukea maksetaan ainoastaan edunsaajille, jotka täyttävät lainsäädäntöön perustuva määritelmän "viljelijästä". - viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän [18] (LPIS) luotettavuudessa on puutteita, sillä tukeen oikeuttamattomia maaaloja oli kirjattu tukikelpoisiksi (ks. esimerkit laatikossa 1). - (maksajavirastot) olivat korvanneet viljelijöiden ilmoittamia tukeen oikeuttamattomia viljelylohkoja muilla lohkoilla lainsäädäntöön perustuvan määräajan umpeuduttua [19] - maksajavirastojen tukilaskelmat olivat virheellisiä (virheet liittyivät lähinnä virheellisiin "tukioikeuksiin", joiden vahvistamisesta maksajavirastot niin ikään vastaavat) - ilmoitettujen viljelylohkojen tukeen oikeuttavat maaalat oli arvioitu epätarkasti [20] (ks. esimerkki laatikossa 2). LAATIKKO 1 ESIMERKKI LPISJÄRJESTELMÄN TIETOJEN VIRHEELLISYYDESTÄ Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kahdessa maksajavirastossa (Lombardia Italiassa ja Galicia Espanjassa) joitakin tapauksia, joissa viljelylohkot oli ilmoitettu LPISjärjestelmässä kokonaisuudessaan tukikelpoisiksi, vaikka ne olivat tiheän metsän peitossa tai muista syistä tukeen oikeuttamattomia. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ettei LPISjärjestelmää ollut päivitetty tuoreissa maksajavirastojen paikalla toimittamissa tarkastuksissa saatujen tulosten mukaisesti (Espanja (Galicia), Italia (Lombardia) ja Unkari). Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2011, esimerkki 3.4. LAATIKKO 2 TUKEEN OIKEUTTAMATTOMIA MAAALUEITA ARVIOITIIN MAKSAJAVIRASTON TARKASTUKSESSA LÄHES KOKONAISUUDESSAAN TUKIKELPOISIKSI Puolassa sovellettavat hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset edellyttävät, että viljelymailla harjoitetaan säännöllistä toimintaa. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että yhtenäistä pintaalatukea oli maksettu käyttämättömästä viljelymaasta (ks. esimerkki kuvassa 1). Vastaavanlaisia tilanteita tuli tilintarkastustuomioistuimen eteen useiden tarkastuskäynnin kohteena olleiden edunsaajien luona. Yhtenäisen pintaalatuen saajat saivat useimmissa tapauksissa täyden tukimaksun tai tukea vähennettiin varsin kohtuullisesti, vaikka viranomaiset havaitsivat, että viljelijät eivät olleet käyttäneet maataan useaan vuoteen. Kuva 1 – Aiemmin viljelyssä ollut ja sittemmin usean vuoden ajan käyttämättä ollut ala +++++ TIFF +++++ Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 16/2012 (s. 23). MAATALOUSTUKIRAHASTON TOIMENPITEISIIN LIITTYVIEN HALLINNOLLISTEN JA PAIKALLA TOIMITETTAVIEN TARKASTUSTEN LAADULLISET PUUTTEET JOHTAVAT SIIHEN, ETTÄ SÄÄNTÖJENVASTAISUUKSIA JÄÄ HAVAITSEMATTA JA RAPORTOIMATTA 33. Tilintarkastustuomioistuin toimitti vuosina 2010–2012 säännönmukaisuuden tarkastuksia, joissa arvioitiin maaseudun kehittämistoimenpiteiden hallinnointijärjestelmiä; tarkastuskäynti tehtiin 21 maksajavirastoon 16 jäsenvaltiossa. Ainoastaan yhden maksajaviraston järjestelmät arvioitiin vaikuttaviksi hallinnollisten tarkastusten osalta ja ainoastaan kuusi arvioitiin vaikuttaviksi paikalla toimitettavia tarkastuksia koskevien järjestelmien osalta. Tämä merkitsee, että suuri osa tarkastetuista maksajavirastoista arvioitiin ainoastaan osittain vaikuttaviksi tai eivaikuttaviksi vähintään yhdellä alalla. Arviointia koskeva yhteenveto on esitetty liitteessä III. 34. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 178 [21] maataloustukirahaston menotapahtumaa sisältävän otoksen ja havaitsi, että vuonna 2011 virheitä oli 57 prosentissa ja vuonna 2012 yhteensä 63 prosentissa. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on vuoden 2011 osalta 7,7 prosenttia ja vuoden 2012 tapauksessa 7,9 prosenttia [22]. Maksajavirastojen olisi pitänyt havaita suurin osa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä hallinnollisissa tarkastuksissaan. 35. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat keskeiset puutteet, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden tilastokertomuksissa esitettäviin tietoihin ja sitä kautta komission suorittamaan "jäännösvirhetason" laskentaan [23]: - tuen virheellinen laskenta ja maksu - systemaattiset hallinnollisten tarkastusten puutteet, jotka johtivat tukeen oikeuttamattomien menojen (esim. alv:n) rahoittamiseen - sääntöjen noudattamatta jättäminen jäi havaitsematta paikalla toimitetuissa tarkastuksissa (ks. esimerkki laatikossa 3) - julkisten hankintamenettelyiden noudattamatta jättäminen, joka maksajavirastojen olisi pitänyt havaita (ks. esimerkki laatikossa 4) - otantamenetelmissä esiintyy puutteita eikä paikalla toimitettavien tarkastusten lakisääteistä vähimmäismäärää noudateta. 36. Edellä laatikoissa 1–4 kuvatut esimerkit osoittavat, että jäsenvaltioiden tilastokertomusten luotettavuutta heikentää vakavasti se, että tarkastuskohteena olleet maksajavirastot eivät havaitse huomattavaa määrää virheitä, eivätkä ne siis näy myöskään komissiolle toimitettavissa kertomuksissa. LAATIKKO 3 ESIMERKKI JÄSENVALTION PAIKALLA TOIMITTAMIEN TARKASTUSTEN RIITTÄMÄTTÖMÄSTÄ LAADUSTA Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Lombardiassa (Italia) uudelleen hankkeen, jonka yhteydessä maatilalle oli rakennettu kaksikerroksinen rakennus, johon kuului hedelmien ja muiden maataloustuotteiden jalostukseen tarkoitettu prosessointitila ja lisäksi varastoalue sekä hedelmien kuivattamiseen tarkoitettu terassi. Maksajavirasto oli hyväksynyt 221205 euron suuruisen loppumaksupyynnön kokonaisuudessaan hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten perusteella. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että rakennus oli maatalousrakennuksen sijasta pikemminkin ensisijaisesti yksityiskäyttöön tarkoitettu asuinrakennus, joten siihen liittyvät kulut eivät olleet tukikelpoisia. Se, että kansalliset viranomaiset olivat hyväksyneet ilmoitetut menot kokonaisuudessaan, on osoitus olennaisista puutteista hallinnollisissa ja paikalla toimitetuissa tarkastuksissa. Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2011, esimerkki 4.5. LAATIKKO 4 ESIMERKKI HAVAITSEMATTA JÄÄNEESTÄ JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVIEN SÄÄNTÖJEN RIKKOMISESTA Romaniassa edunsaaja (maaseutukunta) haki tukea eräälle investointihankkeelle, johon sisältyi vedenjakeluverkosto, viemäriverkosto, paikallisteiden parantaminen sekä kunnallinen rakennus. Seitsemän tarjoajaa esitti tarjouksen, joista edunsaaja hylkäsi viisi, koska ne eivät vastanneet asetettuja vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarjouskilpailun voittaja ei täyttänyt kahta tarjousvaatimusta, ja että kaksi muuta tarjousta oli hylätty nimenomaan kyseisten vaatimusten noudattamatta jättämisen takia. Maksajaviraston olisikin pitänyt havaita, että asianomaiset menot eivät olleet tukikelpoisia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vastaavanlaisia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomistapauksia myös Espanjassa (Andalusia), Ranskassa, Liettuassa, Puolassa ja Sloveniassa. Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2012, esimerkki 4.3. MAKSAJAVIRASTOJEN SOVELTAMAT PUUTTEELLISET TILASTOKERTOMUSTEN KOKOAMIS- JA TARKISTAMISMENETTELYT HEIKENTÄVÄT KERTOMUSTEN LUOTETTAVUUTTA ENTISESTÄÄN 37. Jotta raportoitavat tarkastustulokset olisivat vertailukelpoisia eri jäsenvaltioissa, tulokset on koottava samaa menetelmää käyttäen. Komissio on laatinut maksajavirastoille tätä tarkoitusta varten suuntaviivat. KOMISSION SUUNTAVIIVAT EIVÄT OLE TARPEEKSI TARKAT, MIKÄ HEIKENTÄÄ KOOTTUJEN TIETOJEN OIKEELLISUUTTA JA RELEVANTTIUTTA 38. Tarkastustulosten raportointia koskevat suuntaviivat antavat monilta osin maksajavirastoille selkeitä ohjeita, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsi joukon puutteita, jotka vaikuttavat raportoitujen tietojen vertailukelpoisuuteen ja johdonmukaisuuteen. 39. Suuntaviivoissa ei ensinnäkään edellytetä, että jäsenvaltioiden olisi annettava tietoja tilastokertomusten kokoamisen jaksottamiseen sovelletuista päivämääristä tai sellaisten hakemusten käsittelystä, joiden prosessointi oli kertomuksen kokoamisajankohtana kesken. Komissio ei näin ollen voi arvioida kertomusten sisältämien tietojen kattavuutta ja johdonmukaisuutta täysimääräisesti (ks. laatikossa 5 annetut esimerkit joidenkin tarkastettujen maksajavirastojen raportoimista puutteellisista tai epätarkoista tiedoista). LAATIKKO 5 ESIMERKKEJÄ JOIDENKIN TARKASTETTUJEN MAKSAJAVIRASTOJEN RAPORTOIMISTA PUUTTEELLISISTA TAI EPÄTARKOISTA TIEDOISTA Bulgariassa IACSjärjestelmän kattamia maaseuturahaston toimenpiteitä koskenut kertomus koottiin alun perin vuoden 2011 kesäkuun alussa; kertomus kattoi ainoastaan 75 prosenttia maatalouden ympäristötoimenpiteen alan hakemuksista. Bulgarian viranomaiset toimittivat tammikuussa 2012 päivitetyn kertomuksen, joka kuitenkin kattoi vasta 85 prosenttia hakemuksista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat panivat merkille, että Romaniassa huomattavaa osaa tilastokertomusten kokoamiseen käytetyistä maksupäätöksistä muutettiin sittemmin. Tämän seurauksena komissiolle IACSjärjestelmän kattamien sekä IACSjärjestelmän ulkopuolisten maaseuturahastomenojen perusjoukon osalta toimitettu kertomus sisälsi IACSjärjestelmän kattamien maaseuturahastomenojen osalta ainoastaan 55,4 prosenttia ja IACSjärjestelmän ulkopuolisten maaseuturahastomenojen osalta ainoastaan 73,4 prosenttia sovellettujen lopullisten vähennysten ja seuraamusten kokonaismäärästä. Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana kerätty evidenssi. 40. Toiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava kertomuksensa kunkin vuoden heinäkuussa ja komissio käyttää niitä kuusi kuukautta myöhemmin "jäännösvirhetasojen" laskentaan. Suuntaviivoissa ei kuitenkaan nimenomaisesti vaadita, että maksajavirastojen olisi toimitettava päivitetyt tilastot tätä tarkoitusta varten. 41. Kolmanneksi suuntaviivoissa ei vaadita maksajavirastoja ylläpitämään selkeää kirjausketjua sen osoittamiseksi, että tilastokertomusten sisältämiin tietoihin on kohdistettu vaadittu vähimmäismäärä johdonmukaisuutta ja oikeellisuutta koskevia tarkastuksia ennen kertomusten toimittamista komissiolle. Tämä on erityisen tärkeää, sillä tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastusmenettelyt olivat heikkoja useimmissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa maksajavirastoissa (ks. kohta 43 jäljempänä). TARKASTUSKOHTEENA OLLEIDEN MAKSAJAVIRASTOJEN SOVELTAMAT KERTOMUSTEN KOKOAMIS- JA TARKISTUSJÄRJESTELMÄT EIVÄT OLE VAIKUTTAVIA 42. Tilintarkastustuomioistuin analysoi järjestelmiä, joiden avulla maksajavirastot kokoavat ja tarkistavat kertomukset, ja pyrki täsmäyttämään tilastotiedot maksajavirastojen tietokantojen perustana olevien tietojen kanssa (analysoitavana oli 24 tilastokertomusta). Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat kävivät läpi 414 tiedostoa [24] määrittääkseen, oliko paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset sekä muut tositteet (hakemukset, maksupyynnöt jne.) kirjattu tietokantoihin oikein ja sisällytetty komissiolle toimitettuihin kertomuksiin. Tarkastajat tarkastivat myös tukilaskelmat – vähennykset ja seuraamukset mukaan lukien. 43. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat havaitsivat, että yhdeksästä tarkastetusta maksajavirastosta kahdeksassa tietojen tarkistusta ja kertomusten kokoamista varten käytössä olleita kirjallisia menettelyjä ei ollut määritetty riittävän yksityiskohtaisesti. Maksajavirastojen edustajat ilmoittivat, että tarkistuksia suoritettiin, mutta niiden tueksi ei ollut esittää asianmukaista dokumentaatiota. Mainitut puutteet saattoivat vaikuttaa siihen, että kertomukset sisälsivät virheellisiä tietoja, mikä havaittiin myöhemmin komissiossa tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa. 44. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 414 tiedoston osalta käytetty asiakirjaevidenssi ei tukenut tilastokertomuksissa mainittuja määriä 118 tapauksessa (28,5 prosenttia). Suurin osa virheistä liittyi joko tietokantoihin tallennettujen tietojen oikeellisuuteen tai tietojen kokoamista koskevien komission sääntöjen virheelliseen soveltamiseen. Seuraavassa kuvataan huomattavimpia tai yleisimpiä virhetasojen laskentaan vaikuttaneita puutteita (tarkempia tietoja havaituista virheistä esitetään liitteessä IV): - paikalla toimitettujen tarkastusten tuloksia ei ollut aina kirjattu oikein tietokantoihin (Italia, Romania ja Yhdistynyt kuningaskunta) - hakijat tai määrät kirjattiin tietokantoihin paikalla tarkastetuiksi, vaikka tosiasiassa näin ei ollut tai kaikki paikalla toimitettavia tarkastuksia koskevat vaatimukset eivät täyttyneet (maaseuturahaston osalta Kreikka, Espanja, Puola ja Romania) – ks. esimerkit laatikossa 6 - kertomusten kokoamisessa sovellettiin dokumentoimattomia jaksotussääntöjä, mikä johti siihen, että maksajavirastot sovelsivat epäjohdonmukaisia lähestymistapoja, mikä puolestaan kavensi raportoitujen tietojen kattavuutta ja oikeellisuutta (Kreikka, Italia ja Romania) - aiempia vuosia koskevat tukivähennykset ilmoitettiin kertomuksissa virheellisesti ja tiettyihin toimenpiteisiin liittyvistä tiedoista raportoitiin kertomuksissa väärissä taulukoissa [25] (Tšekin tasavalta ja Yhdistynyt kuningaskunta). LAATIKKO 6 ESIMERKKEJÄ TAPAUKSISTA, JOISSA PAIKAN PÄÄLLÄ TOIMITETTUJEN TARKASTUSTEN LUKUMÄÄRÄÄ TAI TARKASTUKSIIN LIITTYVIÄ ARVOJA KOSKEVAT TIEDOT ON ESITETTY EPÄTARKASTI Puolassa maksajavirasto käsitteli joitakin paikalla toimitettuja tarkastuksia tuensaajan luo tehtävinä käynteinä [26] (jotka kuuluvat hallinnollisiin tarkastuksiin) ja joitakin tuensaajan luo tehtyjä käyntejä paikalla toimitettuina tarkastuksina kertomuksessa, joka koski muita kuin pintaalaperusteisia maaseuturahaston toimenpiteitä. Tämän virheen korjaamisen myötä paikalla toimitetun tarkastuksen kohteena olleisiin hakijoihin liittynyt virhetaso olisi noussut 0,24 prosentista 0,71 prosenttiin. Romaniassa muihin kuin pintaalaperusteisiin maaseuturahaston toimenpiteisiin liittyvistä ennakoista raportoitiin virheellisesti sellaisen otsikon alla, jossa käsiteltiin vuotta 2010 koskevissa paikalla toimitetuissa tarkastuksissa katettujen maksujen määriä. Näin ollen asianomainen määrä ilmoitettiin 84 prosenttia liian suurena. Kun huomioon otetaan myös muut havaitut virheet, virhetaso ilmoitettiin kaiken kaikkiaan 16 prosenttia liian pienenä (raportoitu virhetaso oli 2,44 prosenttia, vaikka sen olisi pitänyt olla 2,88 prosenttia). Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä kerätty evidenssi. 45. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat havaitsivat myös joitakin olennaisia selittämättömiä eroja [27] tilastokertomuksissa annettujen tietojen ja maksajavirastojen tietokannoista saatujen tietojen välillä 16:ssa (66,6 prosenttia) tarkastetuista 24 kertomuksesta. 46. Edellä kuvatut virheet ja ongelmat vaikuttavat eri tavoin komissiolle raportoitaviin virhetasoihin. Kaikilla tarkastuskohteena olleilla jäsenvaltioilla oli vaikeuksia kertomusten kokoamisessa ja niissä oli havaitsematta jääneitä virheitä vielä kansallisten viranomaisten tarkastusten ja komission myöhemmin suorittamien asiakirjatarkastusten jälkeen (ks. esimerkki laatikossa 7). LAATIKKO 7 ESIMERKKEJÄ HAVAITUISTA VIRHEISTÄ, JOTKA VAIKUTTIVAT OLENNAISESTI KOMISSIOLLE RAPORTOITUIHIN VIRHETASOIHIN Romaniassa IACSjärjestelmän kattamien ja IACSjärjestelmän ulkopuolisten maaseuturahastomenojen perusjoukkoja koskevien tarkastusten tuloksista laadittujen kertomusten kokoamiseen käytettyjä tietoja muutettiin myöhemmin, minkä seurauksena komissiolle raportoitiin pienemmistä vähennyksistä (ks. laatikko 5). Romanian viranomaisten tilintarkastustuomioistuimelle sittemmin toimittamien tietojen perusteella tilintarkastustuomioistuin pystyi arvioimaan havaittujen kokoamisvirheiden vaikutusta ainoastaan IACSjärjestelmän ulkopuolisten maaseuturahastomenojen perusjoukon osalta; virhetaso nousi 2,44 prosentista 2,88 prosenttiin. Bulgariassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat havaitsivat, että tarkastetuista13:sta IACSjärjestelmän ulkopuolisesta maaseuturahaston tukihakemuksesta kuudessa tilastokertomuksiin sisältyvät vähennykset oli ilmoitettu huomattavasti liian suurina. Vähennykset ilmoitettiin koko otoksen osalta 84,2 prosenttia liian suurina. Tämä olisi vaikuttanut huomattavasti otoksen osalta laskettuun virhetasoon (joka olisi laskenut 6,96 prosentista 3,9 prosenttiin). Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana kerätty evidenssi. TODENTAMISVIRANOMAISTEN TYÖN AVULLA EI SAADA RIITTÄVÄÄ VARMUUTTA PAIKALLA TOIMITETTUJEN TARKASTUSTEN LAADUSTA JA TILASTOKERTOMUSTEN LUOTETTAVUUDESTA TODENTAMISVIRANOMAISET EIVÄT TARKASTA MAKSAJAVIRASTOJEN PAIKALLA TOIMITTAMIA TARKASTUKSIA RIITTÄVÄN LAAJASTI JA LAADUKKAASTI 47. Seuraavassa taulukossa 2 esitetään yhteenveto säännönmukaisuuden tarkastuksista, joiden avulla todentamisviranomaiset olivat arvioineet tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteena olleiden maksajavirastojen paikalla toimittamia tarkastuksia. TAULUKKO 2 YHTEENVETO SÄÄNNÖNMUKAISUUDEN TARKASTUKSISTA, JOITA TODENTAMISVIRANOMAISET KOHDISTIVAT MAKSAJAVIRASTOJEN PAIKALLA TOIMITTAMIIN TARKASTUKSIIN MAKSATUSVUODEN 2010 OSALTA [1111] Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Jäsenvaltio (maksajavirasto) | Säännönmukaisuuden tarkastuksessa tarkastetun otoksen koko perusjoukkoa kohti | Onko kyseessä tarkastuksen uudelleensuorittaminen vai tarkastukseen osallistuminen? | IACS-järjestelmän kattamien maataloustuki-rahastomenojen perusjoukko | IACS-järjestelmän kattamien maaseutu-rahastomenojen perusjoukko | IACS-järjestelmän ulkopuolisten maaseutu-rahastomenojen perusjoukko | Bulgaria (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | tarkastuksen uudelleensuorittaminen: IACS-järjestelmän kattamat maataloustukirahastomenot ja maaseuturahastomenot / tarkastukseen osallistuminen: IACS-järjestelmän ulkopuoliset maaseuturahastomenot | Tšekin tasavalta (SAIF) | 11 | 13 | 10 | tarkastukseen osallistuminen | Kreikka (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | tarkastuksen uudelleensuorittaminen: IACS-järjestelmän kattamat maataloustukirahastomenot ja maaseuturahastomenot / tarkastukseen osallistuminen: IACS-järjestelmän ulkopuoliset maaseuturahastomenot | Espanja (Kastilia-La Mancha) | 11 | 10 | 10 | tarkastuksen uudelleensuorittaminen | Italia (AGEA) | 10 | 10 | 10 | uusintatarkastus/tarkastukseen osallistuminen | Puola (ARMA) | 10 | 17 | 10 | tarkastuksen uudelleensuorittaminen | Romania (PIAA & PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | tarkastuksen uudelleensuorittaminen | Yhdistynyt kuningaskunta (RPA) | 10 | 10 | 10 | tarkastukseen osallistuminen | 48. Komissio suosittaa, että tietty joukko maksajavirastojen paikalla toimittamista tarkastuksista suoritetaan kokonaisuudessaan uudelleen, mutta kahdeksasta tarkastetusta todentamisviranomaisesta kaksi pelkästään osallistui maksajavirastojen alkuperäisiin tarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin ei katso, että kuvatun menettelyn avulla kyetään arvioimaan totuudenmukaisesti maksajaviraston valvontaympäristö, sillä tarkastajat suorittavat tarkastuksensa todennäköisesti huolellisemmin, kun paikalla on myös todentamisviranomaisen tarkastajia. 49. Lisäksi voidaan todeta, että parempaa tarkastusvarmuutta koskevaa vaihtoehtoista menettelyä soveltaneita todentamisviranomaisia lukuun ottamatta säännönmukaisuuden tarkastukseen poimittujen otosten koko (10–17 tapahtumaa kutakin menojen perusjoukkoa kohti) ei ole niin suuri, että otosten perusteella voitaisiin tehdä päteviä johtopäätöksiä paikalla toimitettujen tarkastusten laadusta. LAATIKKO 8 ESIMERKKEJÄ EU:N RAHOITUSVAATIMUSTEN KATTAMISEEN LIITTYVISTÄ PUUTTEISTA TODENTAMISVIRANOMAISTEN TOIMITTAMISSA TARKASTUKSISSA Tšekin tasavallassa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kyselylomakkeissa, joita todentamisviranomaiset käyttivät tilatuen tai yhdennetyn pintaalatuen hakijoihin kohdistettujen paikalla toimitettujen tarkastusten tarkastamiseen, ei viitattu esimerkiksi seuraaviin keskeisiin tilatukea ja yhdennettyä pintaalatukea koskeviin tukikelpoisuusehtoihin: hakija oli "viljelijä" neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 2 artiklan a alakohdassa [28] määritetyssä tarkoituksessa, eli harjoitti maataloustoimintaa hakemuksen kohteena olevat viljelylohkot olivat hakijan hallussa jäsenvaltion määrittämänä ajankohtana (asetus (EY) N:o 73/2009, 124 artiklan 2 kohta) asianomainen ala oli oikeutettu tilatukeen / yhdennettyyn pintaalatukeen (asetus (EY) N:o 73/2009, 35 artiklan 1 kohta ja 124 artikla) viljelylohkot oli tunnistettu luotettavasti paikantamista ja mittaamista varten (asetus (EY) N:o 1122/2009, 6 artikla). Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana kerätty evidenssi. 50. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat valitsivat ja tarkastivat satunnaisotannalla todentamisviranomaisten työpaperit poimimalla kustakin tarkastetusta menojen perusjoukosta yhden uudelleen suoritetun paikalla toimitetun tarkastuksen (IACSjärjestelmän kattamat maataloustukirahastomenot, IACSjärjestelmän kattamat maaseuturahastomenot ja IACSjärjestelmän ulkopuoliset maaseuturahastomenot). Tarkastuksessa havaittiin, että kahdeksasta todentamisviranomaisesta neljän suorittamat testaukset eivät kattaneet kaikkia EU:n vaatimuksia ja että niiden tarkastustyön tukena ei ollut riittävästi asiakirjaevidenssiä (ks. esimerkki laatikossa 8). 51. Tilintarkastustuomioistuin katsoo edellä esitettyjen syiden perusteella, että tarkastuskohteena olleiden todentamisviranomaisten suorittamien arviointien avulla ei saada riittävää varmuutta maksajavirastojen paikalla toimittamien tarkastusten vaikuttavuudesta. Arvioinnit eivät näin ollen voi toimia merkittävänä tukena pyrittäessä arvioimaan tilastokertomusten luotettavuutta. PAREMPAAN TARKASTUSVARMUUTEEN PERUSTUVAA LÄHESTYMISTAPAA SOVELTANEIDEN TODENTAMISVIRANOMAISTEN ARVIOINTEJA LAAJENNETTUJEN OTOSTEN TESTAUSTULOKSISTA HAITTAAVAT VAKAVAT PUUTTEET 52. Tilintarkastustuomioistuin raportoi varainhoitovuoden 2011 vuosikertomuksessaan käsitteellisistä epäjohdonmukaisuuksista [29], jotka liittyivät todentamisviranomaisten työhön sovellettaviin komission suuntaviivoihin ja koskivat parempaan tarkastusvarmuuteen liittyvää menettelyä tapahtumien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden osalta lopullisten edunsaajien tasolla. Komissio ei ole vielä ryhtynyt toimiin puuttuakseen mainittuihin epäjohdonmukaisuuksiin. LAATIKKO 9 PUUTTEET TODENTAMISVIRANOMAISTEN SUORITTAMISSA TARKASTUKSISSA Bulgariassa todentamisviranomainen antoi paikalla toimitettujen tarkastusten uudelleen suorittamisen erään palveluntarjoajan tehtäväksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että palveluntarjoaja oli useissa tapauksissa arvioinut maaalan tukikelpoisuuden väärin. Todentamisviranomaiselta oli jäänyt huomaamatta myös se, että eräässä tapauksessa kaksi viljelijää oli hakenut tukea samalle alueelle ("moninkertaisten hakemusten tapaukset"); tällöin maksajavirasto oli EU:n lainsäädännön vastaisesti korvannut alueen, jolle toinen viljelijöistä oli hakenut tukea, vastaavalla viitelohkon toisella alueella, jolle kukaan ei ollut hakenut tukea. Romaniassa maksajavirasto ei suorittanut todentamisviranomaisen valitsemia maksuja, vaan esitti todentamisviranomaiselle maksusimulointeja, jotka eivät sisältäneet tukeen oikeuttamattomia maaaloja. Tämä asetti todentamisviranomaisen työn luotettavuuden kyseenalaiseksi. Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2011, esimerkki 3.6. 53. Tilintarkastustuomioistuin tutki tarkastukset, jotka todentamisviranomaiset olivat kohdistaneet IACSjärjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen perusjoukkoihin Bulgariassa ja Romaniassa maksatusvuoden 2010 osalta ja Luxemburgissa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa (PohjoisIrlanti) maksatusvuoden 2011 osalta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että todentamisviranomaisten tarkastustyön laatu ei riitä (ks. laatikko 9). 54. Edellä kuvattujen tarkastushavaintojen tuloksena tilintarkastustuomioistuin katsoo, että todentamisviranomaisten toteuttama parempaa tarkastusvarmuutta koskevan suuntaviivan täytäntöönpanotyö ei anna riittävää varmuutta maksajavirastojen paikalla toteuttamien tarkastusten vaikuttavuudesta ja sen myötä tilastokertomusten luotettavuudesta. TARKASTUSKOHTEENA OLLEET TODENTAMISVIRANOMAISET EIVÄT TARKASTA TILASTOKERTOMUKSIA RIITTÄVÄN LAAJASTI EIKÄ TARKASTUSTEN AVULLA SAADA KOHTUULLISTA VARMUUTTA KERTOMUSTEN LUOTETTAVUUDESTA 55. Komission suuntaviivoissa eritellään toimet, jotka todentamisviranomaisten on kohdistettava maksajavirastojen toimittamiin tilastokertomuksiin; tarkoituksena on arvioida, onko kertomukset koottu oikein ja täsmäytetty maksajavirastojen tietokantojen kanssa siten, että kirjausketju on riittävä. Todentamisviranomaisten olisi tarkastettava erityisesti tietokantoihin tallennettujen, kertomusten kokoamisessa käytettyjen tietojen oikeellisuus vertaamalla niitä toimien perustana oleviin asiakirjoihin (hakemuksiin ja tarkastuskertomuksiin) vähintään 20 tarkastuskertomusta käsittävän otoksen perusteella. 56. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat havaitsivat tämän suuntaviivan täytäntöönpanossa seuraavat puutteet: - tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen perusteella ei saatu vahvistusta todentamisviranomaisen päätelmille, joiden mukaan kertomukset oli täsmäytetty maksajaviraston tietokantoihin siten, että kirjausketju oli riittävä (Bulgaria, Kreikka, Puola ja Romania) - otos käsitti 20 tiedostoa ja kattoi ainoastaan maksut, jotka liittyivät IACSjärjestelmän kattamiin maaseuturahastosta rahoitettaviin toimenpiteisiin; otokseen ei sisältynyt maksuja, jotka olisivat liittyneet muuhun kuin maaseuturahastosta rahoitettuun pintaalaperusteiseen tukeen (Bulgaria) - otokseen kuuluneiden 20 tiedoston tutkinta oli puutteellinen siltä osin, että sen yhteydessä ei varmistettu, että tilastokertomuksissa esitetyt tiedot oli tarkistettu toimien perustana olevien asiakirjojen, kuten hakemusten, avulla (Kreikka ja Italia). 57. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission suuntaviivat eivät ole riittävän selkeitä ja osa tarkastuksista oli laajuudeltaan rajallisia, mikä heikentää niiden vaikuttavuutta. Erityisesti on mainittava seuraavat puutteet: - suuntaviivoissa ei edellytetä, että todentamisviranomaiset kommentoivat menettelyjä, joiden avulla maksajavirastot kokoavat ja tarkistavat tilastoja - todentamisviranomaisen ei vaadita suorittavan tilastokertomuksissa esitettyjen tietojen johdonmukaisuutta tai kattavuutta koskevia tarkastuksia vertaamalla niitä muissa saatavilla olevissa kertomuksissa annettuihin tietoihin (esim. edeltävän vuoden kertomukset, maaseuturahastoa koskevat neljännesvuosittain annettavat maksukertomukset, luettelot paikalla toimitettaviin tarkastuksiin valituista hakijoista ja tosiasiassa tarkastetuista hakijoista) - testattavaksi poimittiin 20 tarkastuskertomuksen otos kustakin perusjoukosta; testaus keskittyi liian kapeasti siihen, oliko tarkastustulokset kirjattu oikein tietokantaan ja oliko ne sisällytetty tilastokertomuksiin (kertomusten perustana olevien tietojen oikeellisuuteen ei kiinnitetty huomiota). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että testausta olisi laajennettava siten, että sen yhteydessä arvioitaisiin maksajavirastojen tekemän työn riittävyys hakemusten vastaanottamisesta alkaen. Sen yhteydessä olisi täten arvioitava myös hakemuksiin kohdistettuja hallinnollisia tarkastuksia. - Testaukseen poimittujen otosten koko (20 tapahtumaa) on niin pieni, että tarkastusten tuloksia ei voida ekstrapoloida koko perusjoukkoon; virhetasojen vaikutuksen kvantifiointi ei näin ollen ole mahdollista. KOMISSION JÄSENVALTIOIDEN TILASTOKERTOMUKSIIN KOHDISTAMASSA TARKASTUKSESSA HAVAITUT PUUTTEET KOMISSION TIETOJÄRJESTELMÄN RAKENNE EI SOVELLU TIEDON ERITYYPPISIIN KÄYTTÖTARKOITUKSIIN 58. Jäsenvaltioilta pyydettävät tiedot olisi määritettävä selkeästi ja pyyntöjen olisi perustuttava komission tarpeisiin; tämä tarkoittaa, että tietojen pitäisi olla saatavilla oikeaaikaisesti ja että niiden olisi oltava laadullisesti asianmukaisia oikeellisuuden ja kattavuuden kannalta. 59. Komissio kerää tiedot maksatusvuotta n koskevien hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten tuloksista vuoden n+1 heinäkuun 15. päivä ja seuraa tietojen avulla, kuinka jäsenvaltiot panevat eri tukijärjestelmiä täytäntöön; komissio kerää tiedot tarkastusten suunnittelua sekä "jäännösvirhetason" laskentaa varten. Jäännösvirhetaso julkaistaan vuotuisessa toimintakertomuksessa vuoden n+2 maaliskuun lopussa (ks. liite V). 60. IACSjärjestelmän kattamat maataloustukirahaston vuoden n tukihakemuksiin perustuvat maksut on suoritettava seuraavan vuoden kesäkuun 30. päivään mennessä [30]; IACSjärjestelmän kattamien maaseuturahastosta rahoitettavien tukijärjestelmien yhteydessä ei ole vastaavia aikarajoja, joten maksuja voidaan lainsäädännön puitteissa suorittaa vuoden n+1 heinäkuun 15. päivän jälkeen. Tilintarkastustuomioistuimen jäsenvaltioihin tekemien tarkastuskäyntien tulokset osoittivat, että joukko maksajavirastoja oli käsitellyt huomattavan määrän vuotta 2010 koskevia IACSjärjestelmän kattamiin maaseuturahastosta rahoitettaviin toimenpiteisiin liittyviä hakemuksia vuoden 2011 heinäkuun 15. päivän jälkeen. Tilastokertomusten kokoamiseen tarvittavan ajan takia jotkin suuria hakemusmääriä käsittelevät maksajavirastot eivät edes pystyneet sisällyttämään kertomuksiinsa lopullisia tietoja, jotka koskivat vuoden 2011 toukokuun lopun jälkeen käsiteltyjä hakemuksia. Tiedoista joko raportoitiin arvioiden perusteella tai tiedot jätettiin kokonaan pois kertomuksista. 61. Vuotuiseen toimintakertomukseen sisällytettävät IACSjärjestelmän ulkopuoliset maaseuturahaston tilastokertomukset sisältävät tulokset paikalla toimitetuista tarkastuksista, jotka koskevat edeltävänä vuonna maksun kohteena olleita hakemuksia. Vuotuisessa toimintakertomuksessa käytetyt tilastotiedot eivät siis ole täysin relevantteja asianomaisen raportointikauden osalta. 62. Yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission tietojärjestelmä sisältää tietoja, jotka eivät ole riittävän tarkkoja ja kattavia eivätkä ole täysin relevantteja komission suorittamaa "jäännösvirhetason" arviointia silmällä pitäen. EDELLÄ MAINITUISTA PUUTTEISTA HUOLIMATTA KOMISSIO HAVAITSI VIRHEITÄ YLI PUOLESSA JÄSENVALTIOIDEN KERTOMUKSISTA 63. Tilastokertomuksia tukevia yksityiskohtaisia tietoja (Xtaulukot) ei toimiteta komissiolle ajoissa asiakirjatarkastusta varten eikä myöskään tarkastukseen soveltuvassa muodossa. Näin ollen komission tarkastus rajautuu kertomusten sisäisen johdonmukaisuuden tarkistamiseen. Tämä selittää, miksi tietyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaitut virheet olivat jääneet komission asiakirjatarkastuksessa havaitsematta. 64. Yhteenveto komission suorittaman asiakirjatarkastuksen tuloksista on esitetty kaaviossa 2. KAAVIO 2 YHTEENVETO TILASTOKERTOMUKSIIN KOMISSION ASIAKIRJATARKASTUKSEN PERUSTEELLA TEHDYISTÄ KORJAUKSISTA +++++ TIFF +++++ 65. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi joitakin puutteita komission tarkistusmenettelyiden täytäntöönpanossa, mutta huomattava virheiden määrä, jonka komissio havaitsi tarkastuskohteena olleiden kolmen kertomustyypin (kertomukset koskevat IACSjärjestelmän kattamia maataloustukirahastomenoja sekä IACSjärjestelmän kattamia ja IACSjärjestelmän ulkopuolisia maaseuturahastomenoja) tapauksessa, osoittaa, että komission asiakirjatarkastuksessa voitiin kuitenkin havaita joukko lähinnä kokoamiseen liittyviä virheitä, joita ei ollut havaittu jäsenvaltioiden tasolla. Tilanteessa korostuu myös se, että useimmat jäsenvaltiot eivät pysty toimittamaan kattavia ja oikeellisia tilastotietoja asetettuun määräaikaan mennessä. KOMISSIO EI TARKISTA TILASTOKERTOMUKSIA RIITTÄVÄSTI SÄÄNNÖNMUKAISUUDEN TARKASTUSTENSA YHTEYDESSÄ 66. Kuten edellä on selitetty, kertomuksiin kohdistettavien asiakirjatarkastusten laajuudessa on joitakin rajoituksia, joita voidaan kuitenkin lieventää tarkastukseen valittuihin jäsenvaltioihin tehtävillä käynneillä, joiden yhteydessä tarkastetaan säännönmukaisuus (tarkastuskäynnit muodostavat osan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä). 67. Tarkastustyön laajuutta ei ollut kuitenkaan määritetty riittävän yksityiskohtaisesti yhdessäkään komission sisäisessä asiakirjassa. Tilanne johti siihen, että komission henkilöstö sovelsi erilaisia lähestymistapoja maksajavirastoihin tekemiensä tarkastuskäyntien yhteydessä. Täsmäytysten ja tarkistustestien laajuus oli lisäksi rajallinen ja joissakin tapauksissa raportoidut vähennykset jäivät jopa tarkastamatta, vaikka niitä koskevat tiedot olisivat ratkaisevan tärkeitä "jäännösvirhetason" laskennassa. 68. Suurin osa komission säännönmukaisuuden tarkastuksissa havaitsemista virheistä tai poikkeamista liittyi maaseuturahaston toimenpiteitä koskeviin kertomuksiin. Merkittävimmät virheet ja poikkeamat havaittiin kolmessa maksajavirastossa, jotka tarkastettiin syys- ja joulukuun välisenä aikana vuonna 2011. Komissio ei kuitenkaan kehottanut asianomaisia maksajavirastoja toimittamaan kertomuksista korjattuja versioita tai se sai korjatut versiot niin myöhään, ettei niitä voitu enää ottaa huomioon maaliskuussa 2012 julkaistuun vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyvässä "jäännösvirhetasoa" koskevassa laskelmassa. 69. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että säännönmukaisuuden tarkastusten avulla voitaisiin vaikuttaa paremmin jäsenvaltioiden tilastokertomusten laadun parantamiseen kiinnittämällä enemmän huomiota raportoitujen tilastotietojen tarkistamiseen vertaamalla niitä toimien perustana oleviin maksajavirastojen tiedostoihin. KOMISSION ARVIO SÄÄNTÖJENVASTAISISTA MAKSUISTA EI OLE TILASTOLLISESTI PÄTEVÄ JA SE HEIKENTÄÄ MAATALOUDEN JA MAASEUDUN KEHITTÄMISEN PÄÄOSASTON VUOTUISEN TARKASTUSLAUSUMAN LUOTETTAVUUTTA JÄSENVALTIOT EIVÄT AINA SOVELLA TILASTOLLISESTI PÄTEVIÄ LÄHESTYMISTAPOJA SATUNNAISOTANTAAN, MIKÄ HEIKENTÄÄ OTOSTEN EDUSTAVUUTTA 70. Tilintarkastustuomioistuin arvioi aluksi, oliko komissio antanut jäsenvaltioille selkeät ohjeet paikalla tarkastettavaksi valittavia hakijoita koskevasta satunnaisotannasta. Seuraavaksi arvioitiin, kyettiinkö maksajavirastojen täytäntöönpanemien menettelyiden avulla varmistamaan, että hakijat oli poimittu satunnaisotannalla ja että otos edusti koko perusjoukkoa mahdollisimman kattavasti. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille ensinnäkin, että komissio ei anna riittävän selkeitä ohjeita satunnaisotannasta eikä se vaadi maksajavirastoja tarkistamaan jälkikäteen, edustiko satunnaisotannalla poimittu otos koko perusjoukkoa tiettyjen piirteiden osalta (esim. tilakoko tai viljellyn maatalousmaan tyyppi). 71. Toiseksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi satunnaisotannassa seuraavat puutteet: - maksajavirastot eivät dokumentoineet satunnaisotannassa vaadittuja vaiheita niin selkeästi, että menetelmien vaihtelu eri vuosien välillä olisi kyetty välttämään (Espanja – Kastilia La Mancha, Italia – AGEA, Puola ja Romania) - satunnaisotantaan perustuvat otokset poimittiin joissakin tapauksissa yksinomaan korkean riskin sisältävistä perusjoukoista (Espanja – Kastilia La Mancha), minkä seurauksena otanta oli pikemminkin riskiperusteinen kuin satunnaisotantaan pohjautuva - käytetyn otantamenetelmän yhteydessä asetettiin etusijalle hakijat, jotka hakivat tukea useammalle kuin yhdelle pintaalaperusteiselle toimenpiteelle; tämä merkitsi, että otos ei edustanut täysimääräisesti koko perusjoukkoa – sekä yhtenäistä pintaalatukea että epäsuotuisille alueille tarkoitettua tukea hakeneilla hakijoilla oli suuremmat mahdollisuudet tulla valituiksi kuin pelkästään yhtenäistä pintaalatukea hakeneilla hakijoilla (Bulgaria, Tšekin tasavalta, Kreikka ja Romania) - osa uusista maaseuturahaston pintaalaperusteisten toimenpiteiden tuenhakijoista ei voinut tulla valituksi paikalla toimitettavaan tarkastukseen, koska satunnaisotanta suoritettiin ennen hakemusten jättämiselle asetettua määräaikaa (Kreikka) - satunnaisotannalla valitun otoksen kattaman perusjoukon ja koko perusjoukon välillä oli huomattavia selittämättömiä eroja joidenkin keskeisten piirteiden, kuten ilmoitettujen maaalojen keskimääräisen pintaalan, osalta (Italia – AGEA). Tilanne asettaa sovelletun satunnaisotantamenetelmän kyseenalaiseksi. 72. Edellä esitetyt puutteet satunnaisotantaan perustuvassa hakijoiden poiminnassa maksajavirastojen paikalla toimittamiin tarkastuksiin heikensivät otosten tilastollista edustavuutta ja sen seurauksena virhetasojen luotettavuutta. Useimmilla mainituista virheistä olisi yksinään ollut vain vähäinen vaikutus virhetasoihin, mutta erään maksajaviraston (Espanja – Kastilia La Mancha) tapauksessa mahdollinen vaikutus voi olla merkittävä, sillä havaitut virheet olivat vakavampia. KOMISSION SOVELTAMA "JÄÄNNÖSVIRHETASON" ARVIOINTIMENETELMÄ EI OLE TILASTOLLISESTI PÄTEVÄ 73. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komission suorittamat "jäännösvirhetasoa" koskevat laskelmat toteutettu matemaattisesti oikein ja voitiinko niiden perusteella tehdä tilastollisesti päteviä arvioita maksujen virhetasosta sen jälkeen kun kaikki tarkastukset oli suoritettu. 74. Ennen vuotta 2012 koskevaa vuotuista toimintakertomustaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto perusti "jäännösvirhetasoa" koskevan laskelmansa jäsenvaltioiden tilastokertomuksissa raportoituihin paikalla toimitettujen tarkastusten tuloksiin. Komissio kuitenkin nosti raportoituja virhetasoja 25 prosentilla ottaakseen huomioon hallinnollisten ja paikalla toimitettujen tarkastusten puutteet. 75. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto tarkisti lähestymistapaansa vuoden 2012 vuotuisessa toimintakertomuksessa arvioituaan sovellettujen menettelyiden luotettavuutta. Komissio arvioi kaikki maksajavirastot [31] ja korjasi raportoidut virhetasot mainittujen arviointien tulosten perusteella (ks. myös liite I). Raportoituja virhetasoja mukautettiin näin ollen vuonna 2012 yhteensä 2–5 prosenttiyksikköä 37 maksajaviraston tapauksessa 81:stä. 76. Tämän seurauksena IACSjärjestelmän kattamia maataloustukirahastomenoja vuodelta 2012 koskeva komission "jäännösvirhetasoa" koskeva laskelma on 2,4 prosenttia eli 4,5 kertaa suurempi kuin jäsenvaltioiden tilastokertomusten perusteella laskettu 0,54 prosenttia [32]. 77. Uuden lähestymistavan avulla saadut tulokset vahvistavat, että tilastokertomusten, maksajavirastojen johtajien lausumien ja todentamisviranomaisten tekemän tarkastustyön avulla voidaan saada vain rajallinen varmuus. Niiden 37 maksajaviraston, joiden osalta komissio päätti korjata IACSjärjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen virhetasoa, johtaja oli antanut vakiomuotoisen lausunnon, ja niistä 32:n kohdalla vakiomuotoisen lausunnon olivat antaneet myös todentamisviranomaiset. 78. Vuonna 2012 toteutetun lähestymistavan muutoksen yhteydessä on otettu huomioon puutteet, joista tilintarkastustuomioistuin on raportoinut vuosikertomuksissaan ja jotka komission sisäisen tarkastuksen osasto vahvisti vuonna 2013. Tilintarkastustuomioistuin pitää uutta lähestymistapaa askeleena oikeaan suuntaan, mutta sitä on kuitenkin sovellettu vain osittain ja on syytä panna merkille, että 2–5 prosenttiyksikön lisäys raportoituihin virhetasoihin ei ole tilastollisesti pätevä eikä luo tällä hetkellä luotettavaa perustaa "jäännösvirhetason" arvioinnille. TAULUKKO 3 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ARVIOIMIA TODENNÄKÖISIMPIÄ VIRHETASOJA JA KOMISSION MÄÄRITTÄMIÄ JÄÄNNÖSVIRHETASOJA KUVAAVA KEHITYS Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuosilta 2011 ja 2012 ja komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuinen toimintakertomus varainhoitovuodelta 2012. Menot | Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tulokset | Komission suorittamat jäännösvirhetaso-laskelmat | Alempi virheraja | Todennäköisin virhetaso | Ylempi virheraja | Maataloustukirahasto varainhoitovuonna 2011 | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % | Maataloustukirahasto varainhoitovuonna 2012 | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % | Maaseuturahasto varainhoitovuonna 2011 [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % | Maaseuturahasto varainhoitovuonna 2012 [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % | MAATALOUDEN JA MAASEUDUN KEHITTÄMISEN PÄÄOSASTON RAPORTOIMAA VIRHETASOA EI VOIDA VERRATA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ARVIOIMAAN TODENNÄKÖISIMPÄÄN VIRHETASOON 79. Tilintarkastustuomioistuin vertasi omaa tapahtumien testausmenetelmäänsä ja todennäköisimmän virhetason arviointiaan menetelmään, jota komissio soveltaa "jäännösvirhetason" laskentaan. 80. Komissio on viime vuosina jatkuvasti julkaissut "jäännösvirhetasoja", jotka ovat alhaisempia kuin tilintarkastustuomioistuimen arvioimat todennäköisimmät virhetasot. Tämä käy ilmi taulukosta 3. 81. Huomattavat erot tilintarkastustuomioistuimen ja komission virhetasojen arvioinneissa kaipaavat selvitystä. Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen perusteella syyt eroihin on mahdollista löytää seuraavissa kohdissa esitettävien tekijöiden perusteella. 82. Ensinnäkin virhetasojen laskentamenetelmät poikkeavat toisistaan. 83. Toiseksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission tekemät "mukautukset" (ks. kohdat 74–78) eivät ole tilastollisesti päteviä pyrittäessä ottamaan huomioon "jäännösvirhetason" arviointiperustan muodostavien jäsenvaltioiden tilastokertomusten epäluotettavuus. 84. Kolmanneksi maksajavirastojen paikalla toimittamissa tarkastuksissa tarkastamat edunsaajaotokset ovat huomattavasti suurempia kuin tilintarkastustuomioistuimen poimimat otokset, joten teoriassa niiden perusteella pitäisi voida tehdä tarkempia arvioita "jäännösvirhetasosta". Tarkastusten vaikuttavuudessa ja niiden kokoamisessa havaitut puutteet asettavat kuitenkin komissiolle toimitettujen kertomusten luotettavuuden kyseenalaiseksi. Tilintarkastustuomioistuin puolestaan tarkastaa kaikki otokseen valittuja maksuja koskevat tukikelpoisuusehdot perusteellisesti asiakirjatarkastuksin ja paikalla toimitetuin tarkastuksin; tilintarkastustuomioistuin havaitsi useissa tapauksissa virheitä, jotka maksajavirastojen olisi pitänyt havaita hallinnollisissa tai paikalla toimitetuissa tarkastuksissa. 85. Tilannetta kuvataan tarkemmin kahdessa seuraavassa kaaviossa, joissa analysoidaan virheitä, joita tilintarkastustuomioistuin havaitsi varainhoitovuoden 2011 osalta testaamissaan tapahtumissa. Kaavio 3 osoittaa, että maataloustukirahaston tapahtumien osalta 55 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä oli sellaisia, että maksajavirastojen olisi pitänyt korjata ne aikaisemmassa vaiheessa. 86. Kaavio 4 osoittaa, että maaseuturahaston tapahtumien osalta 76 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä oli sellaisia, että maksajavirastojen olisi pitänyt korjata ne aikaisemmassa vaiheessa. KAAVIO 3 MAATALOUSALAN TAPAHTUMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUTTA KOSKEVASSA TARKASTUKSESSA HAVAITUT VIRHETYYPIT: MARKKINATUKI JA SUORA TUKI (VARAINHOITOVUOSI 2011) +++++ TIFF +++++ Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2011. 87. Neljänneksi tilintarkastustuomioistuin voi arvioida virheiden kvantitatiivista vaikutusta eri tavoin kuin komission suuntaviivoissa on suositeltu. Tilintarkastustuomioistuin esimerkiksi luokittelee julkisia hankintoja koskevien sääntöjen olennaiset rikkomiset 100-prosenttisiksi virheiksi (koska tapahtumaa ei olisi pitänyt alun perinkään hyväksyä), kun taas komission suuntaviivoissa kehotetaan arvioimaan rikkomisen "vakavuutta", ja seurauksena voi olla virhe, jonka suuruudeksi arvioidaan ainoastaan 20 prosenttia maksun täydestä määrästä. 88. Viidenneksi täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen rikkominen sisältyy tilintarkastustuomioistuimen arvioiman virhetason laskentaan, mutta komissio ei ota tällaisia rikkomisia huomioon "jäännösvirhetasojen" laskennassa. Esimerkiksi täydentäviä ehtoja koskevien rikkomisten osuus oli 0,2 prosenttiyksikköä tilintarkastustuomioistuimen maataloustukirahaston menojen osalta vuonna 2011 laskemasta todennäköisimmästä virhetasosta. 89. Lopuksi voidaan todeta, että maksajavirastojen tarkastukset toimitetaan ennakkotarkastuksina (eli ennen maksun suorittamista), kun taas tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut niiden suorittamisen jälkeen (jälkitarkastukset). KAAVIO 4 MAASEUDUN KEHITTÄMISEEN LIITTYVIEN TAPAHTUMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUTTA KOSKEVASSA TARKASTUKSESSA HAVAITUT VIRHETYYPIT (VARAINHOITOVUOSI 2011) +++++ TIFF +++++ Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2011. JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 90. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko kertomukset, jotka sisälsivät maksatusvuotta 2010 koskevat maksajavirastojen hallinnollisten ja paikalla toimittamien tarkastusten tulokset, luotettavia. Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, käyttikö komissio asianomaisia tilastokertomuksia ja laskiko se "jäännösvirhetason" siten, että maksuihin liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista muodostui tilastollisesti pätevä arvio. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden suorittamien ja komission raportoimien maatalousmenojen tarkastusten tulokset eivät kaiken kaikkiaan ole luotettavia. MAKSAJAVIRASTOJEN HALLINNOLLISTEN JA PAIKALLA TOIMITTAMIEN TARKASTUSTEN VAIKUTTAVUUTTA ON LISÄTTÄVÄ HUOMATTAVASTI 91. Tilintarkastustuomioistuimen aiemmat tarkastukset sekä komission omat tarkastukset osoittavat, että hallinnollisia ja paikalla toimitettavia tarkastuksia varten käytössä olevat järjestelmät olivat vain osittain vaikuttavia, mikä asettaa vakavasti kyseenalaiseksi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen luotettavuuden (kohdat 30–36). SUOSITUS NRO 1 Komission olisi varmistettava, että maksajavirastojen hallinnolliset ja paikalla toimittamat tarkastukset ovat vaikuttavia. Tilintarkastustuomioistuin toistaakin seuraavat kahdessa aiemmassa vuosikertomuksessaan jo esittämänsä erityiset suositukset: - maksajavirastojen olisi parannettava tuntuvasti hallinnollisia tarkastuksiaan (hakemusten tarkastusmenettelyt, tukeen oikeuttamattomien menojen havaitseminen) ja käytettävä kaikki saatavilla oleva relevantti tieto hakemuksiin sisältyvien virheiden havaitsemiseen ja korjaamiseen - LPIStietokantojen laatua olisi parannettava huomattavasti, jotta tukeen oikeuttamattomat maaalat kyettäisiin tunnistamaan selkeästi - paikalla toimitettavat tarkastukset on toteutettava tehokkaammin, jotta tukikelpoiset maaalat ja menot kyetään määrittämään oikein. MAKSAJAVIRASTOJEN TUOTTAMAT TILASTOKERTOMUKSET OLISI TARKISTETTAVA JA KOOTTAVA HUOLELLISEMMIN ENNEN NIIDEN TOIMITTAMISTA KOMISSIOLLE 92. Komissio antaa yksityiskohtaiset suuntaviivat tilastokertomusten kokoamisesta, mutta maksajavirastot eivät aina sovella niitä oikein. Lisäksi kertomuksissa annetut tiedot olivat usein puutteellisia tai perustuivat arvioihin, sillä kertomukset laadittiin valmiiksi ennen kuin kaikki hakemukset oli käsitelty (kohdat 37–41). 93. Useimmilla tarkastuskohteena olleilla maksajavirastoilla ei ollut kirjallisia menettelyjä, joiden avulla ne olisivat määrittäneet kertomusten oikeellisuuden ennen niiden toimittamista komissiolle. Maksajavirastot suorittivat joitakin testauksia, mutta testit olivat laadultaan ja luonteeltaan suppeita, joten niiden avulla ei kyetty havaitsemaan virheitä, jotka havaittiin myöhemmin komission asiakirjatarkastuksessa tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa. Lisäksi useimpia maksajavirastojen suorittamia tarkastuksia ei ollut dokumentoitu asianmukaisesti (kohdat 42–46). SUOSITUS NRO 2 Komission olisi selkiytettävä suuntaviivojaan tilastokertomusten kokoamisen osalta. Suuntaviivoissa olisi annettava ohjeita erityisesti jaksotukseen sovellettavista päivämääristä ja vielä käsittelemättä olevien hakemusten käsittelystä sekä niiden tarkastusten luonteesta ja laajuudesta, jotka maksajavirastojen on suoritettava ennen kertomusten toimittamista komissiolle. Jäsenvaltioiden maksajavirastojen olisi laadittava kirjalliset menettelyt kertomuksiin sisällytettävien tietojen tarkistamisesta ja kokoamisesta ja niiden olisi dokumentoitava kaikki suoritetut tarkastukset asianmukaisesti. KOMISSIO EI SAA TODENTAMISVIRANOMAISTEN TYÖN AVULLA RIITTÄVÄÄ VARMUUTTA TILASTOKERTOMUSTEN LUOTETTAVUUDESTA 94. Todentamisviranomaiset eivät anna komissiolle riittävää varmuutta maksajavirastojen paikalla toimittamien tarkastusten riittävyydestä tai tilastotietojen luotettavuudesta (kohdat 47–57). SUOSITUS NRO 3 Komission olisi muutettava todentamisviranomaisille annettavia suuntaviivoja ja seurattava, että ne pannaan täytäntöön oikein. Muutosten avulla olisi pyrittävä - suurentamaan maksajavirastojen paikalla toimittamista tarkastuksista poimittua vähimmäisotosta, joka todentamisviranomaisten on testattava - vaatimaan, että tarkastukset todella suoritetaan uudelleen eikä yksinomaan osallistuta tarkastukseen maksajavirastojen tarkastajien mukana - selkiyttämään edelleen tarkastuksia, jotka on kohdistettava tilastokertomusten kokoamiseen. KOMISSIO EI KÄYTÄ JÄSENVALTIOIDEN TILASTOTIETOJA TARKOITUKSENMUKAISESTI JA TARKASTAA NE SUPPEASTI 95. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden tarkastusten tuloksia koskeva komission tietojärjestelmä ei palvele sen tarpeita vaikuttavasti. Osa tällä hetkellä saatavilla olevista tiedoista ei lisäksi ole täysin relevantteja taikka tiedot ovat puutteellisia ja epätarkkoja voidakseen tulla käytetyksi sellaisenaan vuotuisissa toimintakertomuksissa ja vastuuvapausmenettelyssä (kohdat 58–62). 96. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden tilastotiedot suppeasti, joten niiden luotettavuutta ei kyetä varmistamaan. Komission tilastokertomuksiin kohdistama asiakirjatarkastus rajoittuu kertomusten sisältämien tietojen sisäisen johdonmukaisuuden tarkastamiseen, mutta sen yhteydessä tietoja ei voida verrata kertomusten perustana oleviin tietoihin (kohdat 63–65). 97. Mainittujen rajoitteiden vaikutus ei häviä kokonaisuudessaan komission tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa paikalla toimittamien (säännönmukaisuuden) tarkastusten yhteydessä. Lisäksi tapauksissa, joissa komissio havaitsi tarkastustensa yhteydessä tilastokertomuksissa virheellisiä tietoja, havainnot eivät johtaneet vuotuisessa toimintakertomuksessa käytettyjen tietojen korjaamiseen (kohdat 66–69). SUOSITUS NRO 4 Komission olisi varmistettava, että se saa kattavat tiedot maksajavirastojen suorittamista tarkastuksista mahdollisimman oikeaaikaisesti. Erityisesti tilastokertomusten komissiolle toimittamista koskevia määräaikoja olisi tarkasteltava uudelleen, jotta kertomukset olisivat ajankohtaisempia silloin, kun komission yksiköt varsinaisesti tarkastavat ja käyttävät niitä. Tämä on erityisen tärkeää komission suorittaman "jäännösvirhetason" laskennan kannalta. Komission olisi yhdenmukaistettava tilastokertomusten tarkistamisjärjestelmät. Asiakirjatarkastusten olisi oltava mahdollisimman pitkälle automatisoituja ja niiden yhteydessä kertomusten sisältämät tiedot olisi systemaattisesti täsmäytettävä niiden perustana olevien tietojen kanssa. Komission suorittamien säännönmukaisuuden tarkastusten yhteydessä olisi tarkistettava myös maksajavirastojen ja todentamisviranomaisten suorittamat tarkistukset. KOMISSION ARVIO "JÄÄNNÖSVIRHETASOSTA" EI OLE TILASTOLLISESTI PÄTEVÄ 98. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetään pääjohtajan tarkastuslausuma, joka kattaa muun muassa tapahtumien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden lopullisten edunsaajien tasolla. Tarkastuslausuman tueksi ilmoitetaan "jäännösvirhetasot". "Jäännösvirhetasojen" arviointiin käytetään jäsenvaltioiden tilastokertomuksia, joissa esitetään tulokset maksajavirastojen hallinnollisista ja paikalla toimittamista tarkastuksista. 99. Tässä kertomuksessa on tuotu esille puutteita, joiden seurauksena jäsenvaltioiden tilastotiedot eivät sellaisenaan muodosta luotettavaa perustaa komission suorittamalle "jäännösvirhetason" arvioinnille. Lisäksi komission kunkin maksajaviraston osalta laskettuihin virhetasoihin tekemät mukautukset eivät ole tilastollisesti päteviä kuten ei ole myöskään "jäännösvirhetaso" (kohdat 73–78). SUOSITUS NRO 5 Komission olisi maksajavirastojen työtä ja todentamisviranomaisten laajennettua toimenkuvaa hyödyntäen pyrittävä laatimaan tilastollisesti pätevä arvio sääntöjenvastaisuuksien nykyisestä vaikutuksesta maksuihin sen jälkeen kun kaikki tarkastukset on suoritettu. Sekä maksajavirastojen että todentamisviranomaisten työn luotettavuutta ja tilastollista pätevyyttä olisi kuitenkin parannettava huomattavasti (tässä kertomuksessa kuvattujen toimien suuntaisesti), jotta komissio [33] voisi laatia työn perusteella jäännösvirhetasosta pätevän arvion. Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Jan KINŠTIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 18. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti [50] Tietojen esittämistapa on yksilöity komission asetuksessa (EU) N:o 825/2010, annettu 20 päivänä syyskuuta 2010, niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on pidettävä komission saatavilla maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä valvonta- ja ennustetarkoituksia varten (EUVL L 247, 21.9.2010, s. 1). [1] Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1). [2] Lukuun ottamatta tiettyjä yhteisrahoitettuja toimenpiteitä, kuten menekinedistämistoimenpiteet ja kouluhedelmäjärjestelmä. [3] Tilatukijärjestelmä on tulotukijärjestelmä viljelijöille, joilla on tukioikeuksia ja jotka aktivoivat ne vuosittain saadakseen tukimaksun käytössään olevan maatalousmaan osalta. Tukioikeudet myönnettiin viljelijöille EU:n lainsäädäntöön perustuvien mallien mukaisesti. [4] Bulgaria, Tšekin tasavalta, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Romania ja Slovakia. [5] Yhtenäisen pintaalatuen järjestelmä on viljelijöille tarkoitettu yksinkertaistettu tulotukijärjestelmä, joka perustuu heidän käytössään olevaan tukikelpoiseen maaalaan. [6] Maataloustukirahaston suoria tukitoimenpiteitä koskevan raportoinnin osalta ks. komission asetus (EY) N:o 1122/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä mainitussa asetuksessa säädettyjen viljelijöiden suorien tukien järjestelmien mukaisten täydentävien ehtojen, tuen mukauttamisen ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osalta, sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä viinialalle säädetyn tukijärjestelmän mukaisten täydentävien ehtojen osalta 84 artiklan 1 kohta, (EUVL L 316, 2.12.2009, s. 65). Maaseuturahastoa koskevan raportoinnin osalta ks. komission asetus (EU) N:o 65/2011, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteitä koskevien tarkastusmenettelyjen ja täydentävien ehtojen täytäntöönpanon osalta, 31 artikla (EUVL L 25, 28.1.2011, s. 8). [7] Asetuksen (EY) N:o 1122/2009 31 artiklan mukaan paikalla tehtävien tarkastusten on katettava vähintään viisi prosenttia kaikista edunsaajista, ja jäsenvaltioiden on valittava satunnaisotannalla kyseisestä viiden prosentin joukosta 20–25 prosenttia edunsaajia. Loput on valittava riskianalyysin perusteella. [8] Asetuksen (EU) N:o 65/2011 25 artiklan mukaan paikalla tehtävien tarkastusten piiriin kuuluvien menojen on vastattava vähintään neljää prosenttia tietyn vuoden aikana suoritetuista maksuista ja yhteensä vähintään viittä prosenttia koko ohjelmakauden menoista. Asetuksessa asetettiin myös vaatimus, jonka mukaan paikalla on tarkastettava edunsaajista satunnaisotannalla poimittu otos (20–25 prosenttia paikalla toimitettaviin tarkastuksiin valituista menoista). [9] Menojen perusjoukkoja on neljä: IACSjärjestelmän kattamat maataloustukirahaston menot, IACSjärjestelmän ulkopuoliset maataloustukirahaston menot, IACSjärjestelmän kattamat maaseuturahaston menot ja IACSjärjestelmän ulkopuoliset maaseuturahaston menot. [10] Komissio on edellyttänyt arviointia varainhoitovuodesta 2008 alkaen. [11] Komission suuntaviivojen mukaan todentamisviranomaisen työn ei pidä rajoittua maksajaviraston paikalla toimittamien tarkastusten laadun tarkastamiseen, vaan sen on katettava aineiston käsittely kokonaisuudessaan tukihakemuksen vastaanottamisesta loppumaksun laskentaan ja suorittamiseen, mukaan lukien mahdolliset vähennykset ja seuraamukset. [12] Otoksen koko riippuu siitä, millaisen varmuuden todentamisviranomainen voi saada maksajaviraston sisäisen valvonnan järjestelmän avulla. [13] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta, 59 artiklan 5 kohta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1). [14] Tarkastus kattoi seuraavat jäsenvaltiot (maksajavirastot): Bulgaria (SFA), Tšekin tasavalta (SAIF), Kreikka (OPEKEPE), Espanja (KastiliaLa Mancha), Italia (AGEA), Puola (ARMA), Romania (PIAA ja PARDF) ja Yhdistynyt kuningaskunta (RPA). [15] Tilintarkastustuomioistuin määrittää arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Saatu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuimella on 95 prosentin luottamus siihen, että perusjoukon virhetaso on vuoden 2011 osalta 1,1 prosentin (alempi virheraja) ja 4,7 prosentin (ylempi virheraja) välillä ja vuoden 2012 osalta 1,7 ja 5,9 prosentin välillä. [16] Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuosilta 2010–2012. [17] Erityiskertomus nro 5/2011 "Miten tilatukijärjestelmän varainhoitoa voitaisiin parantaa?", ja erityiskertomus nro 16/2012 "Yhtenäisen pintaalatuen järjestelmän vaikuttavuus uusien jäsenvaltioiden viljelijöitä tukevana siirtymäkauden järjestelmänä" (http://eca.europa.eu). [18] Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on tietokanta, johon rekisteröidään kaikki jäsenvaltion viljelyalat (viitelohkot) sekä tukikelpoiset alat. Järjestelmän luotettavuus on ratkaisevan tärkeä hallinnollisten ristiintarkastusten laadun kannalta; tarkastuksissa tarkistetaan, että tukea maksetaan ainoastaan tukikelpoisista maaaloista. [19] Ks. varainhoitovuotta 2011 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus, esimerkki 3.3 (EUVL C 344, 12.11.2012, s. 1). [20] Tilintarkastustuomioistuin suoritti vuosien 2010–2012 DAStarkastukseen liittyvien tilatukijärjestelmää/yhtenäistä pintaalatukea koskevien järjestelmätarkastusten yhteydessä uudelleen 80 paikalla toimitettua tarkastusta, jotka maksajavirastojen tarkastajat olivat toteuttaneet kymmenessä jäsenvaltiossa. Tarkastuksessa mitattiin uudelleen ja määritettiin 511 viljelylohkon pintaalat. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 11 prosenttiin viljelylohkoista liittyi virheitä, sillä tilintarkastustuomioistuimen mittaamat pintaalat poikkesivat maksajavirastojen vahvistamista pintaaloista sovellettavia sallittuja vaihteluvälejä enemmän. [21] Vuonna 2011 tarkastetuista 178 tapahtumasta ja vuonna 2012 tarkastetuista 177 tapahtumasta ainoastaan 160 liittyi maaseudun kehittämismenoihin; vuoden 2011 osalta loput 18 ja vuoden 2012 osalta loput 17 tapahtumaa liittyivät ympäristöä ja ilmastotoimia, meri- ja kalastusasioita sekä terveys- ja kuluttajansuojaasioita koskeviin menoihin. [22] Tilintarkastustuomioistuin määrittää arvioidun virhetason edustavan otoksen perusteella. Saatu luku on paras arvio. Tilintarkastustuomioistuimella on 95 prosentin luottamus siihen, että perusjoukon virhetaso on vuoden 2011 osalta 4,5 prosentin (alempi virheraja) ja 10,9 prosentin (ylempi virheraja) välillä ja vuoden 2012 osalta 4,5 ja 11,3 prosentin välillä. [23] Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuosilta 2010–2012. [24] Tavoitteena oli tarkastaa jokaisessa maksajavirastossa vähintään 15 tiedostoa kunkin kolmen tarkastukseen kuuluneen menojen perusjoukon osalta. Kun otetaan huomioon otosten koko sekä se, että ne valittiin lähinnä harkinnan perusteella, testausten tuloksia ei voida ekstrapoloida koko perusjoukkoon. [25] Joihinkin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin liittyy sekä pintaalaa että investointeja koskeva osaalue, ja niistä olisi pitänyt raportoida erikseen kahdessa eri taulukossa. [26] Tarkastuskäynnit on määritetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteitä koskevien tarkastusmenettelyjen ja täydentävien ehtojen täytäntöönpanon osalta 7 päivänä joulukuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1975/2006 26 artiklan 4 kohdassa (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 74). Tarkastuskäyntien tarkoituksena on hankkeen fyysisen toteutuksen tarkistaminen. Tarkastuskäynnit eivät yleensä täytä kaikkia paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin sovellettavia vaatimuksia, jotka on määritetty asianomaisen asetuksen 27 artiklassa. [27] Olennaisuustasoksi asetettiin viisi prosenttia tarkastettujen perusjoukkojen kattamasta relevantista kokonaismäärästä (IACSjärjestelmän kattamat maataloustukirahastomenot, IACSjärjestelmän kattamat maaseuturahastomenot ja IACSjärjestelmän ulkopuoliset maaseuturahastomenot). [1111] Bulgarian, Kreikan ja Romanian tapauksessa toimien perustana olevien tapahtumien laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevaan parannettuun tarkastusvarmuuteen liittyvä menettely otettiin käyttöön maksatusvuoden 2010 osalta vuonna 2011, ja se kattoi IACS-järjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen ja IACS-järjestelmän kattamien maaseuturahastomenojen perusjoukot. Näiden kolmen jäsenvaltion osalta todentamisviranomaiset toimittivat tapahtumatarkastuksia ja suorittivat uudelleen paikalla toimitetut tarkastukset. [28] Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009, annettu 19 päivänä tammikuuta 2009, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16). [29] "Komission ohjeiden mukaan sallittu vaihteluväli maksajaviraston validoimien maksujen ja todentamisviranomaisen todentamien maksujen välillä on kaksi prosenttia. Lisäksi ohjeiden mukaan sallittu vaihteluväli on kaksi prosenttia myös maksajaviraston kokoamia tarkastustilastoja koskevien virheiden osalta. Näiden kahden sallitun vaihteluvälin soveltaminen mahdollistaa sen, että todentamisviranomaiset voivat validoida jäännösvirhetasot, jotka on voitu ilmoittaa jopa neljä prosenttiyksikköä liian alhaisiksi, mikä puolestaan asettaa kyseenalaiseksi asetetun olennaisuustason." (Lähde: tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2011, kohta 3.37). [30] Asetuksen (EY) N:o 73/2009 29 artiklan 2 kohta. [31] Vuotta 2011 koskevat arvioinnit koostuivat komission yksiköiden käytettävissä olleisiin tietoihin kohdistetuista asiakirjatarkastuksista (säännönmukaisuuden tarkastusten tulokset, tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja todentamisviranomaisten kertomukset), jotka liittyivät useimmissa tapauksissa aiempiin vuosiin. [32] Painotettu keskiarvo EU 27 -jäsenvaltioiden virhetasoista, joista raportoidaan IACSjärjestelmän kattamien maataloustukirahastomenojen perusjoukkoa koskevissa jäsenvaltioiden tilastokertomuksissa. [111] Vuonna 2011 yhteensä 178 tapahtumasta ja vuonna 2012 yhteensä 177 tapahtumasta ainoastaan 160 liittyi maaseudun kehittämismenoihin; vuonna 2011 loput 18 tapahtumaa ja vuonna 2012 loput 17 tapahtumaa liittyivät ympäristö- ja ilmastotoimien, meri- ja kalastusasioiden sekä terveys- ja kuluttajansuoja-alan menoihin. [33] Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2012 tietyistä kauden 2014–2020 yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista asetusehdotuksista, kohta 27. -------------------------------------------------- LIITE I KOMISSION VUODEN 2012 VUOTUISTA TOIMINTAKERTOMUSTA VARTEN MÄÄRITTÄMÄT JÄÄNNÖSVIRHETASOT +++++ TIFF +++++ Huom. Maksajavirastot toimittavat komissiolle hallinnollisten ja paikalla toimittamiensa tarkastusten tulokset neljän menojen perusjoukon osalta (joista kaksi koskee maaseuturahastoa ja kaksi maataloustukirahastoa). Komissio laskee maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevan jäännösvirhetason maksajavirastojen (satunnaisotannan perusteella) paikalla toimittamien tarkastusten pohjalta. Komissio ei ota jäännösvirhetason laskennassa huomioon vähennyksiä, joita jäsenvaltiot ovat soveltaneet täydentäviä ehtoja koskevien rikkomusten perusteella (tilintarkastustuomioistuin ottaa tällaiset vähennykset huomioon). -------------------------------------------------- LIITE II TARKASTUKSEEN VALITTUJA HALLINTO- JA VALVONTAJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – MAATALOUSTUKIRAHASTO: IACSJÄRJESTELMÄ Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset vuosilta 2010–2012. Vuosi | Jäsenvaltio | Järjestelmä | Maksujen oikeellisuuden ja tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja valvontamenettelyt | Havaitut puutetyypit (jotka vaikuttavat valvontatilastojen luotettavuuteen) | Paikalla tehdyn tarkastuksen metodologia, valinta, tarkastuksen toimittaminen, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Havaitut puutetyypit (jotka vaikuttavat valvontatilastojen luotettavuuteen) | 2010 | Saksa (Niedersachsen) | Tilatuki-järjestelmä | Vaikuttava | - | Osittain vaikuttava | Viljelykasviryhmän tukikelpoista alaa ei ole määritetty asianmukaisesti | Saksa (Sachsen) | Tilatuki-järjestelmä | Vaikuttava | - | Vaikuttava | - | Espanja (Kastilia La Mancha) | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | Pysyvällä laitumella sijaitsevia tiheän metsän peittämiä tukeen oikeuttamattomia alueita ei ole yksilöity luotettavalla tavalla Maa-alan ilmoittamisesta liian suurena tai pienenä johtuvia seuraamuksia ei ole sovellettu asianmukaisesti Hakemusmuutoksia ei ole käsitelty asianmukaisesti | Osittain vaikuttava | Tarkastettu perusjoukko on merkitty tarkastustilastoihin joko riskiperusteisesti tai satunnaisotannan mukaan jälkeenpäin Pikaisia käyntejä paikan päällä käsitellään paikalla tehtyinä tarkastuksina | Espanja (Extremadura) | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | Pysyvällä laitumella sijaitsevia tiheän metsän peittämiä tukeen oikeuttamattomia alueita ei ole yksilöity luotettavalla tavalla Hakemusmuutoksia ei ole käsitelty asianmukaisesti Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää ei ole päivitetty asianmukaisesti paikalla tehtyjen tarkastusten jälkeen Ilmeisen virheen käsitettä ei ole sovellettu asianmukaisesti | Osittain vaikuttava | Viljelykasviryhmän tukikelpoista alaa ei ole määritetty asianmukaisesti | Alankomaat | Tilatuki-järjestelmä | Vaikuttava | - | Osittain vaikuttava | Paikalla tehtyjen tarkastusten laatu ei ole riittävä | Yhdistynyt kuningaskunta (Wales) | Tilatuki-järjestelmä | Vaikuttava | - | Osittain vaikuttava | Pikaisia käyntejä paikan päällä käsitellään paikalla tehtyinä tarkastuksina Paikalla tehtyjen tarkastusten laatu ei ole riittävä | 2011 | Tanska | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | LPIS-järjestelmään liittyvät puutteet Hakemusten rekisteröintimenettelyn puutteet Ilmeisen virheen korjaukset eivät vastaa ilmeisen virheen käsitettä | Osittain vaikuttava | Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä suoritettujen pinta-alamittausten laatu ei ole riittävä | Espanja (Galicia) | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | LPIS-järjestelmään liittyvät puutteet LPIS-järjestelmää ei päivitetty paikalla toimitettujen tarkastusten jälkeen IACS-järjestelmän tietokantojen kirjausketju oli puutteellinen | Osittain vaikuttava | Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä suoritettujen pinta-alamittausten laatu ei ole riittävä Paikalla tehtyjä tarkastuksia koskevien tarkastuskertomusten tiedot olivat virheellisiä tai puutteellisia | Italia (Lombardia) | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | LPIS-järjestelmää ei päivitetty paikalla toimitettujen tarkastusten jälkeen Hakemuksissa ei ole tietoja, joiden avulla viljelylohkojen sijainti voitaisiin määrittää Ilmeisten virheiden korjaukset eivät ole ilmeistä virhettä koskevan käsitteen mukaisia | Vaikuttava | - | Unkari | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä | Osittain vaikuttava | LPIS-järjestelmää ei päivitetty paikalla toimitettujen tarkastusten jälkeen Aiempina vuosina mahdollisesti liian suurina ilmoitetut alat tarkastettiin jälkikäteen vain osittain Maksulaskelman perusta oli virheellinen | Osittain vaikuttava | Yhden viljelykasviryhmän sisällä liian suuriksi tai liian pieniksi ilmoitettuja alueita ei ole korvattu Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä suoritettujen pinta-alamittausten laatu ei ole riittävä | Itävalta | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | LPIS-järjestelmään liittyvät puutteet Maksulaskelman perusta oli virheellinen | Vaikuttava | - | Suomi | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | IACS-järjestelmän tietokantojen kirjausketju oli puutteellinen Hakemuksissa ei ole tietoja, joiden avulla viljelylohkojen sijainti voitaisiin määrittää Hakemusten rekisteröintimenettelyn puutteet Ilmeisten virheiden korjaukset eivät vastaa ilmeisen virheen käsitettä | Osittain vaikuttava | Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä suoritettujen pinta-alamittausten laatu ei ole riittävä Paikalla tehtyjä tarkastuksia koskevien tarkastuskertomusten tiedot olivat virheellisiä tai puutteellisia | 2012 | Luxemburg | Tilatuki-järjestelmä | Osittain vaikuttava | Maksuoikeuksien arvo nousi EU-lainsäädännön vastaisesti | Vaikuttava | - | Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) | Tilatuki-järjestelmä | Ei vaikuttava | Maa-alojen koosta ja tukikelpoisuudesta oli LPIS-järjestelmässä puutteelliset tai virheelliset tiedot EU:n määritelmää viljelijästä sovellettiin virheellisesti Tukea maksettiin tukeen oikeuttamattomista maa-aloista Tukioikeuksia koskevassa tietokannassa on epäjohdonmukaisuuksia Virheellisesti ilmoitettujen yhteismaiden osalta ei sovellettu seuraamuksia Tarkastustuloksia ei käsitelty oikein IACS-järjestelmän tietokannoissa | Osittain vaikuttava | Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä suoritettujen pinta-alamittausten laatu ei ole riittävä | Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlanti) | Tilatuki-järjestelmä | Ei vaikuttava | Maa-alojen koosta ja tukikelpoisuudesta oli LPIS-järjestelmässä puutteelliset tai virheelliset tiedot Hakemusten sisältämät virheet korjattiin ilmeisinä virheinä soveltamatta seuraamuksia tapauksissa, joissa niitä olisi pitänyt soveltaa EU:n määritelmää viljelijästä sovellettiin virheellisesti Tukea maksettiin tukeen oikeuttamattomista maa-aloista Tarkastustuloksia ei käsitelty oikein IACS-järjestelmän tietokannoissa | Osittain vaikuttava | Paikalla tehtyjen tarkastusten yhteydessä suoritettujen pinta-alamittausten laatu ei ole riittävä | -------------------------------------------------- LIITE III TARKASTUKSEEN VALITTUJA HALLINTO- JA VALVONTAJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – MAASEUTURAHASTO Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset vuosilta 2010–2012. Vuosi | Jäsenvaltio | Maksujen oikeellisuuden ja tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja valvontamenettelyt | Havaitut puutetyypit (jotka vaikuttavat valvontatilastojen luotettavuuteen) | Paikalla tehdyn tarkastuksen metodologia, valinta, tarkastuksen toimittaminen, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Havaitut puutetyypit (jotka vaikuttavat valvontatilastojen luotettavuuteen) | 2010 | Tšekin tasavalta | Osittain vaikuttava | Säännöt, laskelmat ja maksut eivät ole oikeellisia (ylimitoitetut maksut, poikkeamaa koskevat säännöt, tukeen oikeuttamattomat menot, vähennykset) Tukikelpoisuusehtojen ja sitoumusten osalta puuttuu todentavaa aineistoa, esiintyy puutteita eivätkä tarkastukset ole vaikuttavia | Osittain vaikuttava | Paikalla tehdyissä tarkastuksissa ja jälkitarkastuksissa esiintyy laatuongelmia Seuraamussäännöt eivät olleet EU-lainsäädännön mukaisia Tarkastuksia suoritettiin viiveellä eivätkä ne jakautuneet tasaisesti ympäri vuoden | Saksa (Mecklenburg-Vorpommern) | Vaikuttava | - | Vaikuttava | - | Ranska | Ei vaikuttava | Maksut on suoritettu ennen pakollisten valvontamenettelyjen loppuun saattamista Säännöt, laskelmat ja maksut eivät ole oikeellisia (ylimitoitetut maksut, poikkeamaa koskevat säännöt, tukeen oikeuttamattomat menot, vähennykset) Tukikelpoisuusehtojen ja sitoumusten osalta puuttuu todentavaa aineistoa, esiintyy puutteita eivätkä tarkastukset ole vaikuttavia | Osittain vaikuttava | Paikalla toimitettujen tarkastusten tuloksia ei arvioitu Valintamenetelmässä esiintyy puutteita eikä paikalla tehtyjen tarkastusten lakisääteistä vähimmäistasoa noud