/* KOM/2010/0650 lopull.*/ KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE varainhoitovuotta 2008 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä) {SEK(2010) 1437} {SEK(2010) 1438}





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 18.11.2010 KOM(2010) 650 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE varainhoitovuotta 2008 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä){SEK(2010) 1437}{SEK(2010) 1438} JOHDANTO-OSA Tämä on komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle varainhoitovuotta 2008 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta[1] Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklan 3 kohdan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan ja Euroopan kehitysrahaston (EKR) varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan nojalla. Kertomus julkaistaan kaikilla EU:n virallisilla kielillä tiivistetyssä muodossa. Komission vastaukset kuhunkin parlamentin ja neuvoston esittämään pyyntöön ovat saatavilla kahdessa komission valmisteluasiakirjassa[2]. Tässä tiivistelmäkertomuksessa ja valmisteluasiakirjoissa noudatetaan mahdollisimman tarkoin Euroopan parlamentin ja neuvoston pyynnöt sisältävien päätöslauselmien rakennetta. Komission valmisteluasiakirjoissa viitataan kunkin pyynnön kohdalla asianmukaisiin kohtiin joko Euroopan parlamentin tai neuvoston asiakirjassa. Yleisen talousarvion toteuttamista sekä EKR:n ja erillisvirastojen toimintaa koskeviin vastuuvapauden myöntämispäätöksiin sisältyy komission havaintojen mukaan yhteensä 238 Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa pyyntöä. Komissio suostuu 108 pyynnön osalta toteuttamaan parlamentin esittämät toimenpiteet. Komissio katsoo, että 120 pyynnön osalta edellytetyt toimenpiteet on jo toteutettu tai aloitettu, vaikka eräissä tapauksissa niiden tuloksia on vielä tarkasteltava. Voimassa olevasta oikeudellisesta kehyksestä tai komission institutionaalisista oikeuksista johtuen komissio ei voi hyväksyä 10:tä pyyntöä[3]. Neuvosto on osoittanut komissiolle 126 pyyntöä. Komissio suostuu 61 pyynnön osalta toteuttamaan neuvoston esittämät toimenpiteet. Komissio katsoo, että 63 pyynnön osalta edellytetyt toimenpiteet on jo toteutettu tai aloitettu, vaikka eräissä tapauksissa niiden tuloksia on vielä tarkasteltava. Voimassa olevasta oikeudellisesta kehyksestä tai komission institutionaalisista oikeuksista johtuen komissio ei voi hyväksyä 2:ta pyyntöä[4]. Komission vastaukset Euroopan parlamentin ja neuvoston pyyntöihin, jotka koskevat useita tilintarkastustuomioistuimen julkaisemia erityiskertomuksia, ovat komission valmisteluasiakirjoissa. Mitä tulee erillisvirastoja koskeviin pyyntöihin päätöslauselmissa, monialaisista kysymyksistä useimpia on käsitelty erillisvirastoja koskevassa toimielinten välisessä työryhmässä. Työryhmän odotetaan antavan päätelmänsä vuoden 2011 loppuun mennessä. Komission vastaukset sille esitettyihin erillisvirastoja koskeviin pyyntöihin annetaan komission valmisteluasiakirjoissa. TIIVISTELMÄ KOMISSION VASTAUKSISTA EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ESITTÄMIIN PYYNTÖIHIN, JOTKA KOSKEVAT VUODEN 2008 VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISTÄ A) MONIALAISET KYSYMYKSET Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumassa (DAS) raportoitujen virheiden määrä on pienentynyt viime vuosina komission yhtenäisen toiminnan ansiosta. Tietyillä aloilla (erityisesti koheesiopolitiikassa) virheitä on kuitenkin yhä liian paljon. Pienentääkseen edelleen virheiden määrää komissio tekee kaikkensa asettaakseen sellaiset ehdot, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin voi luokitella vielä 20 prosenttia talousarviosta ”vihreäksi” vuoteen 2014 mennessä. On kuitenkin syytä huomata, että tällaiseen kehitykseen vaikuttavat useat seikat, esimerkiksi se, millaisia vaikutuksia on nykyisillä valvontajärjestelmien tiukentamissuunnitelmilla, vuosien 2007–2013 lainsäädännöllä ja politiikkojen ryhmittämisellä tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa. Komission jäsen Algirdas Šemeta esitti toukokuussa 2010 vastuuvapautta ja tarkastusta koskevan agendansa Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle. Agendassa esitetään muun muassa seuraavat ensisijaiset toimenpiteet komission toimikaudelle vuoteen 2014 asti: toimet lainsäädännön yksinkertaistamiseksi, eurooppalaisten rahastojen perustaminen, jäsenvaltioiden johdon lausumat, yhteistyö ylimpien tarkastuselinten ja jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa sekä tiukat takaisinperintä- ja rahoitusoikaisutoimet. Komissio on täysin sitoutunut ehdottamaan mahdollisuuksien mukaan menojärjestelmien yksinkertaistamista edelleen virheriskin pienentämiseksi. Se on kuitenkin tietoinen siitä, että tavoitteet yksinkertaistaa tukikelpoisuusedellytyksiä, kohdentaa menoja tiettyihin tavoitteisiin ja pitää virheriski kahdessa prosentissa ovat toisinaan ristiriidassa keskenään ja että niiden välillä on tasapainoiltava. Komissio on jo tehnyt pohjatyön ehdotuksessaan varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistukseksi, jonka tarkoituksena on mukauttaa sääntöjä vastaamaan tuensaajien tarpeita entistä paremmin sekä korostaa niin ohjelmien tuotosten kuin panosten merkitystä käyttämällä yksinkertaistettuja kustannusjärjestelyjä laajemmin. Osana vastuuvapautta ja tarkastusta koskevaa agendaansa komissio antaa vuoden 2010 loppuun mennessä tiedonannon, jossa esitetään yleiset periaatteet vuoden 2013 jälkeisen lainsäädännön valmistelua varten, kuten kysymys valvontavaatimusten, tukikelpoisuusedellytysten ja riskin välisestä tasapainosta toimien laillisuuden, moitteettoman varainhoidon ja menojen kohdentamisen varmistamiseksi. Hyväksyttävän virheriskin käsite on keskeisellä sijalla agendassa, koska siinä otetaan huomioon sekä oikeudellisten vaatimusten aiheuttama riski että valvonnan kustannukset. Siinä ehdotetaan myös tiettyjen riskitasojen hyväksymistä valvonnan kustannustehokkuuden nimissä. Komissio antoi 26. toukokuuta 2010 tiedonannon ”Pitääkö valvontaa lisätä vai vähentää? Virheriskin ja valvonnasta aiheutuvien hallintokustannusten oikea tasapaino”[5]. Siinä ehdotetaan hyväksyttäväksi 2–5 prosentin vaihteluvälin (ns. keltainen alue) keskelle sijoittuvaa virheosuutta sekä maaseudun kehittämisen että tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoille. Yksinkertaistaminen on tärkeää, mutta kaikkien yksinkertaistamistoimien toteuttamiseen siten, että ne näkyvät vuotuisten virheiden määrässä DAS-lausumissa, kuluu aikaa. Lisäksi yksinkertaistamistoimet eivät yksinään riitä laskemaan virheiden osuutta muun muassa maatalouden kehittämisen alalla olennaisuusrajan alapuolelle ilman, että toiminnan tavoitteet vaarantuvat. Esimerkkinä voidaan mainita, että yksinkertaistamistoimet, jotka hyväksytään vuoden 2013 jälkeiseen lainsäädäntöön, eivät suurissa monivuotisissa ohjelmissa tule näkymään vuotuisissa DAS-lausumissa ennen vuoden 2015 DAS-lausumaa (vastuuvapaus myönnetään vuonna 2017). Tästä syystä on asetettava sellaiset hyväksyttävät virheriskin raja-arvot, jotka vastaavat nykyisin voimassa olevia säädöksiä, ja sopiva tavoitearvo kustannustehokkaalle valvonnalle. (Näitä arvoja voitaisiin muuttaa tulevaisuudessa yksinkertaistamistoimien mukaisesti.) Komissio ehdottaa hyväksyttävää virheriskiä kolmelle muulle keskeiselle toimintalohkolle: hallintomenoihin ennen vuoden 2010 loppua, ulkomaanapuun, kehitysyhteistyöhön ja laajentumiseen vuoden 2011 alussa ja asteittain muille toimintalohkoille, kuten koheesio, myöhemmin vuonna 2011. Se muistuttaa, että on lainsäätäjän tehtävä päättää nykyisin hyväksyttävistä riskirajoista. Komissio on tarkastuksen kohde, joten se ei voi tällaista päätöstä tehdä. Tilien luotettavuus Komissio on jatkanut kirjanpidon laatua parantavaa hankettaan, minkä ansiosta vuoden 2009 tilinpäätöksen laatimisessa käytettyjen kirjanpitotietojen laatu on parantunut. Nykyisten paikallisten varainhoitosovellusten on läpäistävä validointimenettely, jolla varmistetaan, että ne ovat yhtenäiset keskuskirjanpitojärjestelmän kanssa. Lisäksi tilinpitäjän yksiköt valvovat jatkuvasti tilikauden päättämistä koskevien periaatteiden soveltamista kaikissa pääosastoissa. Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmä on määritelty henkilöstösäännöissä. Kun komissio vuonna 2003 ehdotti henkilöstösääntöjen muuttamista, eläkerahaston perustamista harkittiin asianmukaisesti vakuutusmatemaattisen tutkimuksen pohjalta. Harkinnan tuloksena oli, että tällaiseen muutokseen ei kannattanut ryhtyä. Varsinkin rahaston perustamiskustannukset ja tappioiden riski tuolloisessa investointi-ilmapiirissä ja tuolloisen investointipolitiikan vallitessa epäilyttivät. Komission mukaan käytetyt olettamukset ja edellytykset eivät ole muuttuneet, joten tuolloin tehdyt päätelmät ovat yhä voimassa. Budjettihallinto Komissio on toteuttanut useita toimia varmistaakseen, että talousarvio on realistinen jo komission esittämästä talousarvion luonnoksesta alkaen. Tällaisiin toimiin kuuluvat muun muassa yritykset parantaa jäsenvaltioiden menoennusteita koheesion alalla sekä se, että rahoituskehyksen toteutusasteesta raportoidaan avoimesti luvuittain alkuperäisestä talousarviosta lopulliseen talousarvioon. Rakennerahastoja koskevissa asetuksissa rajoitetaan korvausten maksu ennen ohjelmien päättämistä enintään 95 prosenttiin EU:n osuudesta ja annetaan jäsenvaltioille 15 kuukautta aikaa esittää loppumaksuja koskevat pyynnöt tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen. Sen vuoksi asetuksilla on rajoitettu kautta 2000–2006 koskevia maksamatta olevia sitoumuksia. Mainittua ohjelmakautta koskevia loppumaksupyyntöjä odotetaankin vuosina 2010 ja 2011. Komissio arvelee, että ne muutamat jäljellä olevat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, jotka koskevat hallinto- ja valvontajärjestelmiä jäsenvaltioissa kaudella 2007–2013, saadaan tehtyä ennen vuoden 2010 loppua[6]. Takaisinperintä ja maksujen keskeyttäminen Komission vuoden 2009 tilinpäätöksen huomautuksissa kerrotaan yksityiskohtaisesti perusteettomasti maksettujen määrien takaisinperinnästä. Vuotta 2009 koskevat koheesion alan tiedot, jotka on toimitettu komissiolle vuoden 2010 ensimmäisellä puoliskolla, ovat laadultaan huomattavasti aikaisemmin toimitettuja parempia. Komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä laaditun, vuoden 2008 toimintasuunnitelman puitteissa komissio on suorittanut 19 jäsenvaltiossa maksujen peruuttamis- ja takaisinperintäjärjestelmien tarkastuksia. Jäljellä olevat järjestelmät pyritään tarkastamaan vuonna 2010. Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä on vakiomuotoinen tietotekniikkamenettely takaisinperintäilmoitusten toimittamiselle. Sen tavoitteena on parantaa tietojen laatua. Jäsenvaltioiden on myös erotettava toisistaan oikaisut, jotka ovat seurausta niiden omista tarkastuksista, ja EU:n elinten tekemien tarkastusten jälkeiset oikaisut. Komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä laaditun toimintasuunnitelman puitteissa komissio on tarkistanut sisäisiä sääntöjään ja operatiivisia menettelyjään sekä nopeuttanut maksujen keskeytys- ja rahoitusoikaisumenettelyjä silloin, kun ohjelmien täytäntöönpanossa on havaittu vakavia sääntöjenvastaisuuksia tai järjestelmien puutteita. Kuten 17. helmikuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Toimintasuunnitelma komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä – vaikutukset”[7] todetaan, komissio teki kymmenen maksukeskeytyspäätöstä vuonna 2008 ja seitsemän vuonna 2009. Komissio ei myöskään epäröi käyttää tarvittaessa kauden 2007–2013 sääntelykehyksen tarjoamaa uutta mahdollisuutta keskeyttää välittömästi yksittäisten maksujen suorittaminen ennen keskeytysmenettelyn aloittamista silloin, kun järjestelmissä havaitaan puutteita. Rahoitusoikaisuja tehtiin yhteensä 3,8 miljardin euron arvosta vuosina 2008 ja 2009, kun taas vuosina 2000–2007 rahoitusoikaisuja tehtiin noin 3,6 miljardin euron arvosta. Kattavat tiedot takaisinperinnästä lopullisilta tuensaajilta ja jäsenvaltioille määrätyistä rahoitusoikaisuista ovat jo saatavilla maatalouden toimintalohkolla. Vuotuiset yhteenvedot ja kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset Ehdotuksessaan varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistukseksi komissio lujittaa vuotuisia yhteenvetoja koskevaa oikeusperustaa ehdottamalla, että jäsenvaltioiden nimittämät hallinnointielimet antavat vuosittain hallintoa koskevan tarkastuslausuman sekä riippumattoman tilintarkastajan lausunnon kaikilla toimintalohkoilla, joilla EU:n varoja hallinnoidaan yhdessä (niin kuin jo tehdään maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkolla). Tilintarkastajan lausunnon odotetaan edistävän toimitettavien tietojen laadun paranemista. Vastaavasti komissio aikoo arvioida vuotuiset yhteenvedot kolme vuotta niiden käyttöönoton jälkeen vuoden 2010 loppuun mennessä. Komission mielestä sen varainhoitoasetuksen tarkastusehdotuksessa esittämät hallintoa koskevat lausumat ovat tarkoituksenmukaisempi tapa saada jäsenvaltioilta lausuma kuin jäsenvaltioiden poliittisella tasolla allekirjoittamat kansalliset ilmoitukset. Komissio kuitenkin kannustaa edelleen jäsenvaltioita laatimaan vapaaehtoisia poliittisia tarkastuslausumia niin, että ne kattavat kaikki jäsenvaltioiden saamat EU-varat ja että niissä dokumentoidaan kaikki tarkastukset ja arvioidaan jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tahokkuus. Komissio aikoo myös laatia analyysin siitä, millaista lisäarvoa vapaaehtoisista kansallisista ilmoituksista saadaan. Analyysi julkaistaan vuoden 2010 loppuun mennessä. Komission sisäisen valvonnan järjestelmä Komissio on toteuttanut toimia parantaakseen edelleen vuotuisten toimintakertomusten laatua, varsinkin lausumien pohjana olevien perustelujen ja todentavan aineiston laatua. Vuoden 2009 toimintakertomuksia koskevia ohjeita muutettiin huomattavasti, ja sitä varten perustettiin oma helpdesk-palvelu ja annettiin lisää koulutusta. Komissio paransi vertaisarviointijärjestelmäänsä, joka haastaa sen yksiköt korjaamaan todetut heikkoudet tehokkaasti. Vuoden 2009 vuotuisten toimintakertomusten taso on parantunut selvästi koko komissiossa sekä lausuman tueksi esitetyn todentavan aineiston laadun että kertomusten luettavuuden suhteen. Komission yksiköt antavat jo kertomuksissaan selkeää tietoa omien ja täytäntöönpanokumppanien sisäisten valvontajärjestelmien tehokkuudesta, todetuista heikkouksista ja käynnissä olevista korjaavista toimenpiteistä. Yksiköitä ohjataan laatimaan toimintasuunnitelma niiden vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen varaumien syiden korjaamiseksi ja edistymisen valvomiseksi säännöllisesti. Komission tiedonannossa ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista” käsitellään vuotuisissa toimintakertomuksissa havaittuja keskeisiä hallintoon liittyviä kysymyksiä ja määritellään toimintalinjat. Siinä kerrotaan myös, kuinka hallintoon liittyvien monialaisten kysymysten ratkaisemisessa on edistytty, ja annetaan yleiskatsaus viimeisten viiden vuoden aikana kirjatuista varaumista. Komission mielestä käyttöönotettu järjestelmä on valmis ja että yleisesti ottaen se antaa komissiolle ja muille toimielimille selkeän kuvan sen sisäisen valvonnan järjestelmien tehokkuudesta. Toimielinten välinen keskustelu nykyisestä vastuuvapausmenettelystä Komissio on valmis järjestämään laajan keskustelun sidosryhmien kesken ja toivoo, että budjettivallan käyttäjä antaa sille siihen riittävät varat vuonna 2011. Huhtikuulle 2011 suunnitellun kokouksen on tarkoitus tarjota mahdollisuus sopia uudesta kumppanuudesta ja määritellä kunkin osapuolen asema ja tehtävät, jotta voidaan asettaa edellytykset tarkastuslausumien (DAS) parantamiseksi edelleen. Poliittinen vastuu ja komission vastuu hallinnoinnissa Komission puheenjohtaja on ilmoittanut komission jäsenten toimintasääntöjen tarkistuksesta poliittisissa suuntaviivoissaan. Komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tähänkin saakka julkistaneet tiedot tuensaajista, jotka hyötyvät EU:n varoista. Vuonna 2010 komissio on parantanut edelleen varainhoidon avoimuusjärjestelmää koskevia verkkosivujaan ”Financial Transparency System”[8] – joilla annetaan tietoja keskitetysti hallinnoitujen EU:n varojen saajista – siten, että sivuilla julkaistaan myös hallintotalousarviosta rahoitettujen julkisten hankintasopimusten saajat. Komissio julkaisee myös tietoja komission asiantuntijaryhmien rekisterissä olevien asiantuntijaryhmien jäsenistä ja varmistaa, että luettelo erityisneuvonantajista ansioluetteloineen julkaistaan komission Europa-sivustolla. Komissio on aloittanut vaiheittain toteutettavan hankkeen, jonka tavoitteena on luokitella valtiosta riippumattomat järjestöt voittoa tavoitteleviin ja voittoa tavoittelemattomiin järjestöihin oikeushenkilöitä koskevassa komission keskustietokannassa. Ensimmäisessä vaiheessa luokitellaan jäsenvaltioissa olevat oikeushenkilöt, jotka muodostavat rekisterin valtaenemmistön. Komission tarkoituksena on aloittaa tämä hanke vuonna 2011. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) Komissio toivoo, että se voi toimielinten välisestä vuoropuhelusta saatujen tulosten perusteella esittää jo ennen vuoden 2010 loppua parannetun ehdotuksen OLAFin uudistamiseksi ja että lainsäädäntömenettely saadaan päätökseen vuoden 2011 loppuun mennessä. Sen jälkeen, kun ilmoitus avoinna olevasta pääjohtajan virasta julkaistiin, komissio on hyväksynyt lyhyen luettelon sopivista ehdokkaista. Komission luetteloon pääsy edellyttää asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisen valvontakomitean myönteistä lausuntoa. Sen jälkeen sopivien ehdokkaiden luettelo on toimitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuntoa varten. Komissio on sitoutunut noudattamaan asetuksen (EY) N:o 1073/1999 12 artiklan säännöksiä, jotka koskevat pääjohtajan nimittämistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston ottamista mukaan valintaprosessiin aikaisessa vaiheessa. B) Alakohtaiset kysymykset Omat varat Komissio varmistaa edelleen, että jäsenvaltiot pitävät asianmukaisesti perinteisiä omia varoja koskevaa erillistä B-kirjanpitoa. Jos tässä havaitaan puutteita, ne käsitellään asianomaisen jäsenvaltion kanssa ja annetaan tarvittavaa ohjausta. Tarvittaessa toteutetaan toimenpiteitä omien varojen tai korkojen perimiseksi. Komissio on alkanut järjestää hallinnointikokouksia, jotka ovat osoittautuneet tehokkaaksi ja toimivaksi välineeksi erityistä huomiota vaativien, arvonlisäveroon perustuvia omia varoja koskevien varaumien käsittelyssä. Hyvin pitkäaikaisten varaumien määrää on saatu pienennettyä 35 varaumasta 12 varaumaan. Samanaikaisesti on toteutettu toimia vanhimpien varaumien poistamiseksi. Nykyisistä varaumista 63 prosenttia on tehty vuonna 2008 tai myöhemmin. Komissio on luonut BKTL-tietojen validointia koskevat yhteiset puitteet, joita se soveltaa BKTL:oon perustuviin omiin varoihin. Validointi perustuu jäsenvaltioiden BKTL-tietojen laskemisessa käytettyjen tilastolähteiden ja –menetelmien tarkastamiseen ja parantamiseen. Komissio alkoi käyttää suoraa tarkastusta vuonna 2007, laati erityiset säännöt, jotka BKTL-komitea on hyväksynyt, ja on jo soveltanut suoraa tarkastusta lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio jatkaa kansallisia valvontajärjestelmiä koskevaa työtään kansantalouden tilinpitoa varten yhteistyössä BKTL-komitean kanssa. Laskettaessa Kreikan omien varojen osuutta on käytetty nyt saatavilla olevia BKTL-tietoja, kuten vuosina 2008 ja 2009 esitettyjä tietoja, jotka ovat komission vuonna 2007 tekemän perusteellisen tarkastuksen tulosten mukaisia. Lisäksi julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevista tilastoista laaditussa kertomuksessa KOM(2010) 1 esiin tulleiden ongelmien potentiaalisten vaikutusten perusteellisen arvioinnin nojalla ei näytä siltä, että ne vaikuttaisivat merkittävästi BKT:n/BKTL:n määrään. Maatalous ja luonnonvarat Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia maatalousmenoja koskevissa valvontavaatimuksissa otetaan huomioon EU:n lainsäädännön perusperiaatteet, jotka koskevat tehokkuutta, vastaavuutta, lojaalia yhteistyötä ja suhteellisuutta. Esimerkkinä suhteellisuusperiaatteesta voidaan mainita, että jäsenvaltioiden tarkastettavaksi tulevien, suoraa tukea koskevien hakemusten prosenttiosuus kasvaa, jos alkuperäisessä viiden prosentin otoksessa oli suuri määrä sääntöjenvastaisuuksia. Silloin kun aikaisemmin on havaittu huomattavia puutteita, kyseisiä jäsenvaltioita on pyydetty laatimaan yksityiskohtainen toimintasuunnitelma tiiviissä yhteistyössä komission kanssa. Komissio on seurannut tiiviisti näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa, samoin kuin yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän havaitsemien puutteiden korjaamiseksi Bulgarian ja Romanian vuonna 2009 laatimien toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa. Yhteinen hallinto- ja valvontajärjestelmä paranee jatkuvasti, minkä vahvistavat komission viime vuosina jäsenvaltioissa toteuttamien sääntöjenmukaisuustarkastusten tulokset sekä alhainen virheiden määrä valvontatilastoissa, jotka jäsenvaltiot toimittavat komissiolle ja jotka sertifiointielimet ovat suurelta osin tarkastaneet ja validoineet. Kaikkia havaittuja puutteita seurataan sääntöjenmukaisuutta koskevilla tarkastuksilla, joilla varmistetaan, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on asianmukaisesti katettu. Komissio on toteuttanut useita toimia maaseudun kehittämistä ja varsinkin maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevien voimassa olevien sääntöjen yksinkertaistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että valvontasäännöt pannaan täytäntöön tehokkaasti ja vaikuttavasti. Viime aikoina komissio on lisännyt tarkastustoimintaansa näillä aloilla ja luonut työryhmän seuraamaan eräiden jäsenvaltioiden vuonna 2009 ilmoittamia korkeita virhemääriä toimintalinjaan 2 kuuluvissa maaseudun kehittämistoimenpiteissä. Komission asetus (EY) 1975/2006 laaditaan uudelleen vuonna 2010, jotta eräistä säännöistä saadaan vieläkin yksinkertaisempia ja selkeämpiä. Koheesio, työllisyys- ja sosiaaliasiat Tilintarkastustuomioistuimen vuotta 2008 koskeva vuosikertomus perustuu otokseen vuosien 2000–2006 menoista. Sen vuoksi tilanteen odotettiin vastaavan aikaisempien vuosikertomusten tilannetta. Komissio korjaa vuosia 2000–2006 koskevat, täytäntöönpanossa havaitut puutteet ja varmistaa, että ohjelmakausi saadaan asianmukaisesti päätökseen. Komissio katsoo, että lujitetun oikeudellisen kehyksen sovittaminen kauden 2007–2013 ohjelmiin on parantanut hallinto- ja valvontajärjestelmiä. Vuosina 2008–2009 hyväksyttyjen yksinkertaistamistoimenpiteiden pitäisi johtaa pienempään virheiden määrään välimaksuissa. Lujitetun valvontakehyksen ensivaikutusten odotetaan näkyvän vuoden 2010 lopusta alkaen, mikä perustuu yhteisön tarkastusten tuloksiin ja siihen, että jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset toimittavat joulukuussa 2010 (ja vastedes joka vuoden joulukuussa) tulokset vuotta 2009 koskevista, ohjelmakauden 2007–2013 ohjelmien puitteissa ilmoitettujen menojen vuotuisten tilastollisten otosten tarkastuksista. Osoituksena lujitetun valvontakehyksen tuloksista mainitaan ohjelmakauden 2007–2013 hankkeita koskevien otosten tarkastus, jonka tekemisessä komissio käytti samantapaista menetelmää kuin tilintarkastustuomioistuin. Tämän selvityksen (joka perustuu ennen toukokuuta 2009 suoritettuihin maksuihin) alustavat tulokset paljastavat, että arvioitu virhemäärä on vähentynyt selvästi, mikä antaa ymmärtää, että toteutetut toimet ovat olleet perusteltuja, niin kuin todetaan 17. helmikuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Toimintasuunnitelma komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä – vaikutukset”[9]. Selvityksen tuloksia olisi kuitenkin tulkittava varovaisesti, sillä se perustuu niiden 15 jäsenvaltion väestöön, jotka olivat ilmoittaneet menonsa ennen tutkimuksen alkua, eikä kaikkien jäsenvaltioiden väestöön. Selvitys ei esimerkiksi kata sellaisia jäsenvaltioita, joissa on aikaisemmin ollut merkittäviä virheitä. Sisäiset politiikat ja tutkimus Kun tutkimuksen alalla, myös tarkastusstrategian alalla, hyödynnetään tarkastusten tuloksia tunnollisesti ja korjataan myös sopimuksia (jotka eivät kuuluneet tarkastukseen) koskevia systemaattisia virheitä (ekstrapolointi), saadaan ilmoitetut kustannukset tarkastettua huolellisesti, mikä on puolestaan johtanut virheiden määrän pienenemiseen. Komissio on lisäksi sitoutunut huolehtimaan sääntöjen ja menettelyjen yhdenmukaisesta tulkinnasta ja soveltamisesta. Komissio antoi tiedonannon tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta[10] avatakseen keskustelun sääntöjen monimutkaisuuden vähentämisestä. Näistä säännöistä aiheutuu huomattava määrä virheitä. Komissio uskoo, että tällainen keskustelu voi johtaa konkreettisiin ehdotuksiin, jotka voidaan panna täytäntöön kahdeksannessa puiteohjelmassa. Koulutuksen alalla komissio on ajantasaistanut joulukuussa 2009 kansallisille viranomaisille antamiaan ohjeita, jotka koskevat ylemmän tason valvonnan suorittamista. Komissio on myös lisännyt paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, joissa keskitytään jäsenvaltioiden hallinnointimenettelyjen olemassaoloon ja toteuttamiseen sekä tarkastuksiin. Komissio antaa valmisteluasiakirjoissa yksityiskohtaiset vastaukset pyyntöihin, jotka koskevat sisäisen politiikan osa-alueita. Ulkoiset toimet, myös Euroopan kehitysrahasto (EKR) ja laajentuminen Komissio aikoo parantaa edelleen valvontajärjestelmiään, kuten tarkastusstrategiaansa ja tarkastusten suunnittelua. EuropeAid on parantanut huomattavasti tarkastusmenetelmäänsä ja tietotekniikkavälineitään (CRIS). Komissio antaa täyden tukensa tilintarkastustuomioistuimen pyynnölle saada tarvittavat asiakirjatodisteet YK:n järjestöiltä. Tästä on määrätty selkeästi taloudellisia ja hallinnollisia asioita koskevassa puitesopimuksessa. Tarkastustoimeksiantojen vakiomuotoisen kuvauksen hyväksyminen huhtikuussa 2009 on parantanut YK:n erityisjärjestöjen ja EU:n välistä yhteistyötä ja auttanut varmistamaan, että YK tekee tiiviimpää yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Komissio jatkaa järjestelmän parantamista, ja se sopi YK:n kanssa huhtikuussa 2010, että lisätietoja, myös otteita sisäisestä ja ulkoisesta tarkastustoiminnasta laadituista kertomuksista, voidaan antaa pyynnöstä käyttöön. Osana varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistusta komissio on ehdottanut, että se voi perustaa ja hallinnoida ulkoisia toimia koskevia rahastoja, joista voidaan antaa tukea hätätoimia, hätätilaa seuraavia toimia ja aihekohtaisia toimia varten. Komissio tarkistaa parhaillaan budjettitukea koskevia suuntaviivojaan. Tarkistus on määrä saada päätökseen vuoden 2010 loppuun mennessä. Erityishuomiota on kiinnitetty valvontajärjestelmiin. Lisäksi seurataan ja raportoidaan vuosittain entistä tarkemmin, kuinka tukikelpoisuuskriteerejä on noudatettu. Budjettituen piiriin kuuluvia valmiuksien kehittämishankkeita valvotaan samalla tavalla kuin muitakin hankkeita eli myös niiden tilit tarkastetaan. Tarkemmat tiedot tästä ja kaikista muista EKR:ään liittyvistä pyynnöistä on esitetty komission valmisteluasiakirjoissa. Valtiosta riippumattomista järjestöistä saatavien tietojen antamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, joista on kerrottu monialaisia kysymyksiä koskevassa kohdassa. Parhaillaan toteutetaan jo useita toimia liittymistä valmistelevan tuen hallinnoinnin parantamiseksi. Niiden tarkoituksena on lisätä rahoitustuen tehokkuutta ja vaikutusta sekä kytkeä rahoitustuki entistä paremmin poliittisiin painopisteisiin. Komissio raportoi säännöllisesti Romaniassa ja Bulgariassa[11] käyttöönotetun yhteistyö- ja seurantamekanismin mukaisesti, kuinka maissa edistytään oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjumisessa – ja Bulgariassa myös järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Viimeisimmät kertomukset hyväksyttiin 20. heinäkuuta 2010. Hallintomenot Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto (PMO) on jo alkanut testata henkilökohtaisten oikeuksien tietojärjestelmään (IRIS) kuuluvia uudistettuja moduuleja, joita käytetään henkilökohtaisten etuuksien hallinnoimisessa. Kattavassa testausohjelmassa on hyödynnetty aikaisempia kokemuksia. PMO on myös vahvistanut sisäisiä valvontamenettelyjään korjatakseen tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia heikkouksia hankittujen eläkeoikeuksien siirtämisessä. * * * [1] Yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2008 sekä EKR:n ja erillisvirastojen toimintaa vuonna 2008 koskevat vastuuvapauden myöntämispäätökset. [2] Komission valmisteluasiakirjat, jotka ovat liitteenä varainhoitovuotta 2008 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta laaditussa komission kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. [3] Ks. pyynnöt 12, 38, 39, 56, 66, 67, 85, 108, 109 ja 198. [4] Ks. alaviitteet 83 ja 120. [5] KOM(2010) 261. [6] Lokakuun 1. päivänä 2010 jäljellä oli viisi vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä EAKR:n osalta ja yksi ESR:n osalta. [7] KOM(2010) 52. [8] Katso http://ec.europa.eu/beneficiaries/fts/index_en.htm. [9] KOM(2010) 52. [10] KOM(2010) 187. [11] Euroopan parlamentin päätöslauselmassa Romaniaa ja Bulgariaa koskevat huomiot ovat ulkoisia toimia koskevan otsikon alla (249–257 kohta).