3. luku – EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus

Komission vastaukset Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2018 vuosikertomukseen

Käyttöönotto

3.1 Komissio on sitoutunut parantamaan EU:n talousarvion tuloksellisuuskehystä. Tätä parannustyötä tehdään jatkuvasti mutta asteittain ja erityisesti seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Se edellyttää täyttä sitoutumista myös kaikilta muilta EU:n talousarvion täytäntöönpanoon osallistuvilta toimijoilta ja erityisesti jäsenvaltioilta. EU:n talousarvion tuloksellisuuskehys koostuu kolmesta osasta. Ne ovat seuraavat: a) lakisääteisesti pakollinen raportointi indikaattoreista, jotka kuuluvat ohjelmien oikeusperustaan, b) ohjelman täytäntöönpanon seuranta, jossa käytetään paljon laajemmin sekä määrällisiä että laadullisia tietoja, ja c) säännölliset arvioinnit, joissa arvioidaan ohjelman tuloksellisuutta. Vaikka indikaattorit voivat antaa viitteitä siitä, mihin huomio olisi keskitettävä pohdittaessa, minkä ohjelmien tuloksellisuus voi herättää huolta, määrälliset ja laadulliset lisätiedot ovat tarpeen sen ymmärtämiseksi, onko huoleen todella syytä, mitä nämä huolenaiheet tarkalleen ottaen ovat ja miten niitä voidaan lieventää.

Osa 1 – Mitä EU:n talousarvion tuloksellisuusindikaattorit kertovat?

3.3 Indikaattorien valintaa käsitellään ohjelmien tuloksellisuuskatsauksen menetelmiä koskevassa huomautuksessa, jonka mukaan indikaattorien valinta perustui tiettyihin valintaperusteisiin, kuten relevanssiin, tietojen saatavuuteen jne.

3.4 Komissio myöntää, että ohjelmaselvitysten luettavuutta voidaan parantaa, ja on parhaillaan parantamassa sitä. Komissio korostaa kuitenkin, että ohjelmaselvitysten suuri tietomäärä – eli ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa edistyminen varainhoitoasetuksen 41 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaisesti – on tarkoitettu luonteensa vuoksi viitelukemistoksi asiantuntijoille. Komissio on alkanut julkaista juuri tästä syystä ohjelmien tuloksellisuuskatsauksia, joihin on koottu tietoja ohjelman tuloksellisuudesta helpommin luettavassa muodossa.

3.6 Komissio on täysin sitoutunut keräämään, analysoimaan ja julkaisemaan laadukkaita tuloksellisuustietoja ja toteuttamaan toimenpiteitä niiden perusteella. Paremman käsityksen saamiseksi indikaattoreihin perustuvan tuloksellisuusraportoinnin nykytilasta komissio on tehnyt sisäisen analyysin kaikkien meno-ohjelmien tuloksellisuustiedoista, jotka olivat saatavilla maaliskuussa 2019. Analyysi julkaistiin vuoden 2020 talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Lisäksi EU:n talousarvion tuloksellisuuskehys perustuu moniin eri tekijöihin. Edistymisen seuranta tuloksellisuusindikaattorien perusteella on yksi tärkeä osa sitä. Edistyminen valituissa indikaattoreissa on kuitenkin vain osa koko tarinaa, eikä sen perusteella voida tehdä lopullisia johtopäätöksiä ohjelman tuloksellisuudesta. Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin itse huomauttaa kohdassa 3.8, laadulliset tiedot, kuten esimerkit saavutuksista, täydentävät indikaattorien tarjoamia tietoja ja antavat tuloksellisuudesta paremman kokonaiskuvan. Tämä koskee myös ja erityisesti niitä tapauksia, joissa indikaattoritiedot puuttuvat tai joissa perustasoa on päivitetty.

Jakso A – Indikaattorit osoittavat merkittäviä vaihteluita tavoitteiden saavuttamisessa ja viittaavat kaiken kaikkiaan kohtalaiseen edistymiseen

3.7 OECD ( 1 ) on luokitellut EU:n talousarvion nykyisen tuloksellisuuskehyksen parhaimmaksi sen vertaiskumppanien joukossa. Komissio toteaa, että kaikkia tuloksellisuuskehyksiä on parannettava jatkuvasti ja että se tekee edelleen töitä järjestelmän parantamiseksi esimerkiksi esittämällä seuraavan sukupolven rahoitusohjelmia koskevia komission ehdotuksia. Tietojen keruuseen ja toimittamiseen liittyy monia haasteita. Tämä koskee erityisesti yhteistyössä hallinnoituja ohjelmia. Nämä ja muut tekijät, mukaan lukien ohjelmien monivuotisuus, tekevät EU:n talousarvion tuloksellisuuden raportoinnista haastavaa. Komissio toteaa, että kaikkia tuloksellisuuskehyksiä on parannettava jatkuvasti ja että se tekee edelleen töitä järjestelmän parantamiseksi esimerkiksi esittämällä seuraavan sukupolven rahoitusohjelmia koskevia komission ehdotuksia. Tietojen keruuseen ja toimittamiseen liittyy monia haasteita. Tämä koskee erityisesti yhteistyössä hallinnoituja ohjelmia. Nämä ja muut tekijät, mukaan lukien ohjelmien monivuotisuus, tekevät EU:n talousarvion tuloksellisuuden raportoinnista haastavaa.

3.8 Komissio on sitoutunut laatimaan laadukkaita ja luotettavia kertomuksia EU:n talousarvion tuloksellisuudesta. Komissio nojautuu tässä asiassa jäsenvaltioiden ja muiden lähteiden toimittamiin tietoihin. Keskusyksikköjen antamissa ohjeissa komission yksiköitä pyydetään toimittamaan kattavat tuloksellisuustiedot jokaisesta ohjelmasta ja varmistamaan toimitettujen tietojen laatu ja luotettavuus. Tuloksellisuusindikaattorien lähteet ilmoitetaan järjestelmällisesti vuotuisissa toimintakertomuksissa. Lisäksi vuoden 2018 vuotuisten toimintakertomusten ohjeiden mukaisesti riskinhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta vastaavia johtajia pyydettiin ilmoittamaan, että vuotuisten toimikertomusten osassa 1 ja 2 esitetyt tiedot ovat luotettavia, täydellisiä ja paikkansapitäviä.

3.9 Toinen luetelmakohta. Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen arvion, jonka mukaan tuloksellisuudessa tapahtunutta edistymistä laskettaessa saadaan todenmukaisempi käsitys, kun lähtökohdaksi otetaan perustaso. Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä kaikille ohjelmille ei ole kuitenkaan määritelty numeerisia perustasoja, minkä vuoksi vertailtavuuden vuoksi päätettiin laskea yleinen edistyminen.

Komissio katsoo, että – päätettyihin hankkeisiin perustuvien – ennusteiden käyttö todellisten toteutuneiden lukujen lisäksi on perusteltua Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston kaltaisten investointiohjelmien tapauksessa. Se on informatiivista ja mahdollistaa sen, että asiantuntijat ja myös päätöksentekijät voivat tehdä johtopäätöksiä täytäntöönpanon edistymisestä ja siten koko järjestelmästä sen tavoitteen saavuttamiseksi.

3.10 Komissio katsoo, että indikaattoreihin perustuvien tulosten kokoamisella ohjelmiin ja otsakkeisiin on rajansa. Komissio on jättänyt tarkoituksellisesti laskematta, kuinka kaukana kunkin ohjelman tavoitteen saavuttaminen keskimäärin on. Yksittäisen luvun avulla ei voida saada kokonaiskuvaa luontaisesti monimutkaisista kymmenien miljardien eurojen menoista.

3.11 Komissio on sitoutunut parantamaan tietojen keruuta ja saatavuutta erityisesti yhteistyössä tapahtuvassa hallinnoinnissa, jossa viivästykset ovat nykyisin pisimmät. Komissio ehdotti tätä varten toukokuussa 2018 raportointia kahden kuukauden välein yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen (COM(2018) 375) 37 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3.12 Tulokset eivät yleensä synny lineaarisesti ajan kuluessa, vaan niitä alkaa syntyä hitaasti täytäntöönpanon aikana. Siksi on odotettavissa, että edistymistä perustasolta tapahtuu useimmissa tapauksissa tilintarkastustuomioistuimen ilmoittamia lineaarisia prosenttiosuuksia vähemmän. Edistyksen saavuttamisessa olisi otettava huomioon myös täytäntöönpanon viivästykset. Tämän perusteella komissio katsoo, että perustasolta edistytään yleisesti suunnitellusti. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että täytäntöönpanon edistymistä on seurattava erittäin huolellisesti ja tarvittavia toimenpiteitä on toteutettava, jos puutteita ilmenee.

Otsake 1A: Indikaattorit osoittavat, että edistyminen oli hyvää Erasmus+-ohjelmassa ja Euroopan strategisten investointien rahastossa (ESIR) ja kohtalaista Horisontti 2020 -ohjelmassa ja Verkkojen Eurooppa -välineessä

3.13 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio korostaa, että ohjelmien tuloksellisuutta koskevan katsauksen indikaattorien valinta perustui erityisesti tietojen merkityksellisyyteen ja saatavuuteen eikä indikaattorista saatavaan arvoon. Kertomuksen jokaisessa otsakkeessa onkin tapauksia, joissa ohjelmaselvityksiin perustuvat edistymistä koskevat laskelmat tuottavat parempia tuloksia kuin ohjelmien tuloksellisuutta koskevaan katsaukseen perustuvat laskelmat. Komissio on samaa mieltä siitä, että jatkossa analyysin on oltava yksityiskohtaisempi ja taustalla olevat olettamukset on määriteltävä paremmin.

3.13 Toinen luetelmakohta. Vuoden 2019 ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessa tehtiin merkittävästi työtä Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevien tietojen raportoinnin parantamiseksi. Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitetaan suuria ja pitkäkestoisia infrastruktuurihankkeita tai hankkeita, joiden koordinointia varten tarvitaan verkosto. Näitä hankkeita on usein toteutettava peräkkäisten rahoituskehysten puitteissa, ja tuloksellisuuden mittaamista varten tarvittavat tiedot voivat olla saatavilla vasta silloin, kun hankkeen käynnistämisestä on kulunut jo merkittävästi aikaa. Välineen jatkamisesta annetussa komission ehdotuksessa on keskitytty enemmän tuloksellisuuskehykseen, sillä siinä säädetään läpinäkyvistä, vastuullisista ja asianmukaisista seuranta- ja raportointitoimenpiteistä ohjelman edistymisen arvioimiseksi […] ja sen saavutusten edistämiseksi.

3.13 Kolmas luetelmakohta. Komissio teki ohjelmien tuloksellisuutta koskevassa katsauksessaan selväksi, että Erasmus+-ohjelman tuloksellisuutta verrataan vuoteen 2017. Ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa vuoteen 2020 mennessä edistytään hyvin.

3.13 Neljäs luetelmakohta. Komissio toteaa, että Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) tavoitteena oli saada liikkeelle 315 miljardin euron investoinnit viimeistään heinäkuussa 2018. ESIR-rahaston laajentamisesta ja vahvistamisesta annettu asetus (ESIR 2.0 -asetus) tuli voimaan 30. joulukuuta 2017. Siinä jatkettiin ESIR-rahaston voimassaoloa vuoden 2020 loppuun ja korotettiin sen investointitavoitetta 500 miljardiin euroon. Asetuksessa säädetään, että investointien ESIR-tukea varten tarvittavaa EU:n takausta korotettaisiin 16 miljardista eurosta 26 miljardiin euroon vasta heinäkuusta 2018 alkaen (eli alun perin ilmoitetun kauden jälkeen). Näin ollen vuoden 2017 lopussa ESIR-rahaston tuloksia verrattiin 315 miljardin euron alustavaan investointitavoitteeseen.

Otsake 1B: Indikaattorit osoittavat, että koheesioalalla edistyminen oli suhteellisen vähäistä myöhäisestä käynnistymisestä johtuen

3.14 Ennusteet – jotka perustuvat päätettyihin käynnissä oleviin hankkeisiin – tarjoavat ratkaisevan tärkeitä tietoja täytäntöönpanon seurannassa. Ennusteet paitsi tarjoavat tosiasiallista täytäntöönpanoa koskevia tietoja, myös auttavat ymmärtämään hankejatkumoa, johon liittyvät tiedot ovat kenties arvokkaimpia täytäntöönpanon aikana saatavia tietoja, kun on kyse suuria investointeja ja pitkiä toteutusjaksoja edellyttävistä politiikoista, kuten koheesiopolitiikasta.

Otsake 2: Indikaattorien perusteella ei ollut mahdollista määritellä edistymistä useimpien luonnonvarojen alan menojen osalta

3.15 Komissio toteaa, että Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) soveltuu vuotuisen luonteensa vuoksi heikommin monivuotisten tavoitteiden asettamista varten. Komissio tekee kuitenkin töitä välineiden ja mittarien kehittämiseksi sen varmistamiseksi, että tuloksellisuutta koskeva väliraportointi voidaan suorittaa myös tämän rahaston tietojen osalta.

3.15 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen soveltamaa menetelmää (jota on selitetty kohdassa 3.9 ja laatikossa 3.1) käyttämällä ei voida laskea edistymistä perustasolta useamman kuin yhden indikaattorin osalta yhteensä 27:stä.

Komissio katsoo kuitenkin, että edistyminen perustasolta voidaan arvioida kaikkien 27 indikaattorin osalta. Näin ollen valitut indikaattorit mahdollistavat edistymisen seurannan.

Ohjelmaselvitykseen sisältyvien 27 indikaattorin kattavassa analyysissa olisi otettava huomioon maatalousalan ja maataloustukirahaston todellinen tilanne.

Otsake 3: Turvallisuuden ja kansalaisuuden alan indikaattorit osoittavat kahden ohjelman edistyneen hyvin ja yhden kohtalaisesti ja yhden ohjelman jääneen jälkeen

3.17 Komissio toteaa, että elintarvike- ja rehualan ohjelman tuloksellisuuden arvioinnissa on otettava huomioon eläin- ja kasvitautiepidemioiden ennakoimattomuus. Kaikki työohjelmat on hyväksytty ja pantu täytäntöön suunnitellulla tavalla.

Otsake 4: Indikaattorit osoittivat Globaali Eurooppa -ohjelmien edistymisen olevan kaiken kaikkiaan kohtuullista

3.19 Kehitysyhteistyövälineen indikaattorien ja tavoitteiden määrittelemisessä käytetty menetelmä on selitetty asiakirjassa Revised EU International Cooperation and Development Results Framework (SWD(2018) 444).

Erityisrahoitusvälineet: Saadut tiedot eivät riittäneet saavutetun edistyksen arvioimista varten

3.20 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio toteaa, että indikaattorissa otetaan huomioon vain kelpoisuusperusteet täyttävät onnettomuudet. Kuusi tapausta vuodelta 2017 olivat yhä tutkittavina, minkä vuoksi niitä ei sisällytetty laskelmaan, koska ei ollut vielä selvää, täyttävätkö ne kelpoisuusperusteet. Vuonna 2017 hyväksymättä jätettiin kaksi kymmenestä hakemuksesta (Murcian tulva ja Donanan metsäpalot).

Jakso B – Indikaattorit eivät antaneet aina asianmukaista kuvaa todellisesta edistymisestä

3.21 Alaotsikon ”Monet indikaattorit olivat huonosti valittuja” osalta komissio toteaa, että EU:n rahoitusohjelmien tuloksellisuusindikaattorit määritellään näiden ohjelmien perusteena olevissa säädöksissä. Indikaattorien valinta on komission ehdotuksen pohjalta käytyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston välisten neuvottelujen tulos. Komission velvollisuutena on raportoida säännöllisesti kaikista lainsäädännössä määritellyistä indikaattoreista.

3.22 Panos-/tuotosindikaattorien suuri osuus ei tarkoita sitä, että indikaattorit olisivat huonosti valittuja. Komissio on samaa mieltä siitä, että tulos- ja vaikutusindikaattorit soveltuvat sinällään paremmin tuloksellisuuden mittaamiseen. Tulosindikaattoreita tarvitaan kuitenkin erityisesti suuria investointeja edellyttävissä ja pitkäkestoisissa hankkeissa edistymisestä raportoimista varten. Komissio katsoo siksi, että erilaisten indikaattorien välillä on vallittava tasapaino ja että tämän tasapainon on oltava ohjelmakohtainen.

3.23 Komissio katsoo, että panos- ja tuotosindikaattorien 60 prosentin osuus ei välttämättä rajoita annettujen tietojen hyödyllisyyttä. Komissio on samaa mieltä siitä, että erilaisten indikaattorien välillä olisi vallittava tasapaino, mutta asianmukainen tasapaino voi kuitenkin vaihdella eri ohjelmien välillä. EU:n talousarvion tuloksellisuuskehys sisältää myös paremman sääntelyn suuntaviivojen mukaisesti hyvin organisoidun arviointijärjestelmän (väli- ja jälkiarviointi), jotta ohjelman erilaiset vaikutukset voidaan erottaa toisistaan.

3.24 Komissio toteaa, että on erittäin vaikeaa valita sellaiset vaikutusindikaattorit, joihin vaikuttavat ainoastaan ohjelmasta itsestään suoraan johtuvat vaikutukset. Kaikkiin laajempiin tulos- tai tuotosindikaattoreihin vaikuttavat väistämättä useat erilaiset tekijät, joiden joukossa nämä ohjelmat ovat vain yksi tekijä. Komissio pyrkii siksi käyttämään indikaattoreita, jotka selittävät ja antavat tietoja ohjelmien tuloksellisuudesta parhaalla mahdollisella tavalla, mutta tämä on toisinaan erittäin haastavaa muun muassa ohjelmien luonteen vuoksi. Komissio on kuitenkin ryhtynyt toimiin erityisesti vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen seuraavien indikaattorien osalta, jotta se voi valita ohjelmia parhaiten selittävät tulos- ja vaikutusindikaattorit. Lisäksi komissio toteaa, että EU:n meno-ohjelmien vaikutukset tulevat ilmeisiksi ainoastaan täysimittaisissa arvioinneissa, joissa käytetään asianmukaisia kontrollimuuttujia.

3.25 Taulukon 3.2 osalta komissio on samaa mieltä siitä, että joissakin tapauksissa humanitaarisen avun kattavilla indikaattoreilla on vain välillinen yhteys EU:n rahoittamiin humanitaarisiin toimiin, ja myös siitä, että useat ulkoiset tekijät vaikuttavat indikaattorin arvoon. Näin ollen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä pyritään lisäämään EU:n humanitaarista apua koskevien indikaattorien merkityksellisyyttä eli varmistamaan kaikkien indikaattorien selvemmät yhteydet menoihin ja tavoitteisiin. Maataloustukirahaston osalta tehokkaat hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat myös ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että ohjelmat pannaan täytäntöön tavalla, joka auttaa saavuttamaan tavoitteet. Siksi ohjelmaselvityksessä tarvitaan indikaattori, joka mittaa, missä määrin menot on tarkistettu.

3.26 Komissio myöntää, ettei ohjelmaselvitysten rakenne ole sellainen, että erityiset tavoitteet olisi yhdistetty selvästi yleisiin tavoitteisiin. Vuoden 2020 jälkeisiä meno-ohjelmia varten on kuitenkin luotu selvä hierarkkinen rakenne, jossa erityiset tavoitteet on yhdistetty yleisiin tavoitteisiin ja indikaattorit erityisiin tavoitteisiin. Myös budjettinimikkeistöä tarkistetaan, ja se jäsennellään erityisten tavoitteiden mukaisesti. Nämä toimenpiteet parantavat merkittävästi sekä komission talousarvion tuloksellisuutta koskevien asiakirjojen rakennetta että niiden käyttäjäystävällisyyttä.

3.27 Tavoitteiden kaikki osatekijät kattavien indikaattorien tyhjentävän luettelon ja sen vaatimien resurssien välillä on aina tehtävä kompromissi.

3.27 Toinen luetelmakohta. Kehitysyhteistyövälineen tavoitteet ovat luonteeltaan erittäin laajoja, eikä niitä voida kattaa rajallisella määrällä indikaattoreita. Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyviä toimenpiteitä seurataan kuitenkin vuosittain käyttämällä OECD:n kehitysapukomitean (DAC) kehittämää menetelmää eli ns. Rion tunnuslukuja.

3.28 Kuten edellä on todettu, komissio – joka luottaa myös jäsenvaltioihin ja muihin raportoiviin toimijoihin – parantaa jatkuvasti tuloksellisuusraportointiaan. Komissio havaitsi maaliskuussa 2019 saatavilla olleesta tietokokonaisuudesta tekemässään analyysissa, että 63 prosenttia indikaattoreista kattaa ”täydelliset tuloksellisuustiedot” eli tietopisteet, perustason ja tavoitteen. Komissio pitää tätä kohtuullisena lukuna. Vuoden 2020 jälkeisten meno-ohjelmien tuloksellisuuskehyksen osalta komissio on nyt käynnistänyt laajan hankkeen, jonka tavoitteena on varmistaa, että tällaiset taustalla olevat tuloksellisuustiedot määritellään ohjelmille yhdenmukaisella tavalla ja sovitun aikataulun mukaisesti.

3.28 Neljäs luetelmakohta. Komissio toteaa, että tietyissä tapauksissa myös perustaso muuttuu, kun virallisia tilastotietoja päivitetään.

3.29 Maataloustukirahaston osalta komissio katsoo, että valitut indikaattorit mahdollistavat edistymisen arvioinnin (ks. komission vastaus kohdan 3.15 ensimmäiseen luetelmakohtaan). Komissio on lisäksi sitoutunut varmistamaan, että maataloustukirahastoa, Horisontti 2020 -ohjelmaa ja Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskevaa tuloksellisuusraportointia parannetaan jatkuvasti erityisesti seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kaudella. Tätä varten ehdotetaan vahvistettuja seurantaa koskevia säännöksiä ja yhtenäistettyjä indikaattoreita, jotka perustuvat arvioinneista saatuihin kokemuksiin.

3.30 Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen viittaamien tapausten osalta, että vuotuisten välitavoitteiden määritteleminen on hyödyllistä tuloksellisuuden seuraamista varten. Komissio toteaa kuitenkin, että joillakin kauden 2014–2020 ohjelmilla ei ole tällaisia välitavoitteita tai – jos kyseessä on yhteisesti hallinnoitu ohjelma – jäsenvaltion viranomaisilta ei ole saatu riittävästi tietoja raportoiduista arvoista. Komissio on sitoutunut myös tässä asiassa parantamaan tilannetta tarpeen mukaan vuoden 2020 jälkeisissä rahoitusohjelmissa. Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden tuki on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeää.

3.31 Alaotsikon ”Saatavissa olevien tietojen laatu oli joissakin ohjelmissa riittämätön” osalta komissio toteaa, että tietojen saatavuus ja laatu riippuu pitkälti lainsäädäntöprosessiin perustuvista raportointivelvollisuuksista. Komissiolla on rajalliset mahdollisuudet vaikuttaa jäsenvaltioiden ja julkisten viranomaisten raportoimien tietojen laatuun. Komissio toteaa, että viimeisimmät tiedot olivat saatavilla kolmessa neljäsosassa indikaattoreita. Joidenkin ohjelmien osalta tiedot ovat saatavilla vasta myöhemmin täytäntöönpanovaiheessa.

3.32 Komissio suhtautuu Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksiin hyvin vakavasti ja esittää tuloksellisuuskertomuksissaan aina viimeisimmät saatavilla olevat tiedot. Kuten edellä on jo todettu, täysin ajan tasalla olevien tietojen saaminen on haastavaa EU:n talousarvion kaltaisen monimutkaisen tuloksellisuusjärjestelmän osalta nykyisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Komissio pyrkii esittämään mahdollisimman ajan tasalla olevat tiedot raportoinnissaan, mutta huomauttaa kuitenkin jälleen, että tämä riippuu pitkälti siitä, että jäsenvaltiot ja muut kolmannet osapuolet toimittavat tiedot oikea-aikaisesti ja luotettavasti. Komissio huomauttaa myös, että kaikki kertomukset ovat aina tilannekuvia tietystä ajankohdasta, sillä taustalla olevat tiedot ovat harvoin muuttumattomia.

3.33 Komissio hyväksyy, että indikaattorien kanssa on esiintynyt tiettyjä rajallisia tietojen laatuun liittyviä ongelmia, mutta pitää kuitenkin yleistä tuloksellisuuskehystä vankkana. Komissio korostaa myös olevansa sitoutunut parantamaan seuraavan talousarviokierroksen tuloksellisuus- ja raportointijärjestelmää .

3.33 Toinen luetelmakohta. Komissio on sitoutunut varmistamaan, että tärkeimpien tuloksellisuusindikaattorien taustalla olevien tietojen laatua parannetaan. Tämä koskee myös patenttihakemuksista ja julkaisuista ilmoitettuja tietoja. Tämä heijastuu Funding & Opportunities -portaalissa julkaistavasta ja säännöllisesti päivitetystä Horisontti 2020 -ohjelman Dashboard-sivuston hanketulososiosta.

3.34 Komissio toteaa, että tietyt indikaattorien tavoitteet eivät ole ehkä tarpeeksi kunnianhimoisia, mutta komissio pitää kuitenkin yleistä tuloksellisuuskehystä vankkana. Komissio korostaa myös olevansa sitoutunut parantamaan järjestelmää seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

3.34 Toinen kohta. Rautateiden jälleenrakentaminen ja parantaminen (minkä tavoitteena on yhteensä 2 829 kilometriä) oli erityisesti koheesiorahaston (kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioiden rautatieala täyttää näitä investointeja varten vaaditut kelpoisuusperusteet) poliittinen painopistealue. Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitettuja uusia rautatieyhteyksiä koskevat tavoitteet olivat hieman korkeammat (580 kilometriä), mutta silti vain 14 prosenttia jälleenrakennetun ja parannetun rautatieyhteyden pituutta koskevasta tavoitteesta.

3.35 Komissio toteaa, että joidenkin ohjelmien tiettyjen indikaattorien tavoitteet eivät ehkä ole riittävän kunnianhimoisia. Näiden indikaattorien ja tavoitteiden määrittelemiseksi on arvioitava yksityiskohtaisesti indikaattorien tarkoitus ja asiayhteys.

Osa 2 – Tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tuloksellisuuden tarkastusten tulokset: tärkeimmät päätelmät ja suositukset

Otsakkeet 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”

a) Erityiskertomus nro 8/2018 – Yritysten tuotannollisiin investointeihin myönnettävän EU:n tuen pysyvyys

3.38 Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa hankkeissa oli yleensä saatu suunnitellut tuotokset ja että useimmissa tapauksissa nämä tuotokset olivat vielä olemassa ja käytössä. EU:n hallinnollinen lähestymistapa investointien kestävyyttä koskevaan ongelmaan on kehittynyt vuosina 2007–2013 merkittävästi ohjelmakaudesta 2000–2006. Tätä heijastuu paitsi erityisistä ja vahvistetuista säännöksistä myös strategisen suunnittelun korostamisesta suuremmissa hankkeissa sekä komission jälkiarvioinneista ohjelmatasolla koheesiopolitiikan osalta. Saavutettujen tulosten osalta komissio korosti tarkastuksen tekohetkellä, että ongelmana on pikemminkin tietojen puuttuminen monista tarkastetuista hankkeista kuin heikkojen tai kestämättömien tulosten hallitsevuus.

3.39 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio toteaa, että suositus liittyy toimenpideohjelmien hyväksymisprosessiin vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.

b) Erityiskertomus nro 9/2018 – Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet EU:ssa

3.40 ja 3.41 Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ovat yksi työkaluista, joita tarjotaan jäsenvaltioiden ja hankevastaavien käytettäviksi potentiaalisena politiikan täytäntöönpanon välineenä. Komissio edistää parhaiden käytäntöjen jakamista, tarjoaa kohdennettua teknistä tukea, analysoi säännöllisesti kansallisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevia kehyksiä ja antaa poliittisia suosituksia siitä, miten niitä voitaisiin tarvittaessa parantaa (”talouspolitiikan EU-ohjausjakso”). Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien käytön lisäämistä ei kuitenkaan erityisesti kannusteta talouspolitiikan EU-ohjausjaksossa ja Eurooppa 2020 -strategiassa. Alakohtaisten välineiden osalta komissiolla ei ole oikeusperustaa, jonka nojalla se voisi pyytää jäsenvaltioita käyttämään enemmän tai vähemmän julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia muihin hankintamenetelmiin verrattuna. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin nojalla jäsenvaltiot voivat käyttää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia täysin oman harkintavaltansa mukaisesti.

c) Erityiskertomus nro 12/2018 – Laajakaista EU:n jäsenvaltioissa

3.42 ja 3.43 Komissio seuraa laajakaistatavoitteita ja Euroopan digitaalistrategiaa ja julkaisee asiaankuuluvat tiedot digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksissään.

Komissio on kehottanut jäsenvaltioita arvioimaan kansallisten laajakaistasuunnitelmiensa edistymistä ja päivittämään ne vuoteen 2025 asti.

Komissio muistuttaa, että lopullinen vastuu laki- ja säädösympäristön täytäntöönpanosta kuuluu kansallisille sääntelyviranomaisille. Komissio ehdotti EU:n televiestintäsäännösten (eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö) tarkistamista koskevassa ehdotuksessaan, että kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuutta ja sääntelyvalmiuksia koskevia säännöksiä tiukennettaisiin. Tämä koskisi myös saatavilla olevia resursseja, valtuuksia määrätä suoraan rangaistuksia ja tehtävien vähimmäisluettelon yhdenmukaistamista.

Komissio on myös ehdottanut televiestintäsäännösten tarkistamista taloudellisesti heikommilla alueilla kannustimien tarjoamiseksi käyttöönottoa varten.

Lisäksi komissio antaa ohjeita jäsenvaltioille laajakaistaa koskevien valtiontukien soveltamisessa ja toimii niin myös jatkossa.

Komissio on perustanut maaseudun laajakaistayhteyksiä koskevan toimintasuunnitelman, jossa keskitytään laajakaistaan liittyviin haasteisiin maaseutualueilla erityisesti vaihtamalla parhaita käytäntöjä laajakaistaa käsittelevien virastojen verkoston välityksellä, tekemällä kohdennettuja vierailuja jäsenvaltioihin, valvomalla tarkemmin ESIR-laajakaistamenoja ja päivittämällä laajakaistainvestointeja koskevat ohjeet.

d) Erityiskertomus nro 17/2018 – Varojen käyttö

3.44 Komissio muistuttaa, että lainsäädäntökehyksen hyväksymispäivä riippuu hyvin pitkälti lainsäätäjistä. Komissio korostaa myös, että vaikka lainsäädäntökehyksen varhainen hyväksyminen on tärkeää ohjelman täytäntöönpanon aloittamisen kannalta, myös muilla tekijöillä, kuten vapauttamista koskevilla säännöillä, ennakkomaksujen määrällä tai vuosia 2014–2020 koskevilla nimeämisvaatimuksilla, on ollut merkittävä vaikutus täytäntöönpanoon. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että sen asianosaisten ohjelmaviranomaisten kanssa tiiviissä yhteistyössä (pääasiassa komission perustaman täytäntöönpanon tehostamista käsittelevän työryhmän välityksellä) toteuttamat toimenpiteet lisäsivät käyttöä merkittävästi kaudella 2007–2013. Komissio korosti myös, että ohjelmakauden 2007–2013 jälkiarvioinnin sekä seitsemännen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen tulosten perusteella koheesiopolitiikassa on saatu kaiken kaikkiaan hyviä tuloksia.

3.45 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio esitteli ohjelmakautta 2021–2027 varten ehdotuksensa yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi jo 29. toukokuuta 2018 (COM(2018) 375) eli 30 kuukautta ennen suunniteltua tukikelpoisuusajan alkamista. Komissio on myös käynnistänyt epäviralliset neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa tehtävistä kumppanuussopimuksista ennen kuin lainsäätäjä hyväksyy oikeudellisen kehyksen.

3.45 Toinen luetelmakohta. Komission yksiköt ovat jatkaneet merkittävän tuen, kuten teknisen tuen ja neuvontapalvelujen, tarjoamista jäsenvaltioille, jotta voidaan parantaa niiden valmiuksia panna täytäntöön varoja samalla kun ne keskittyvät tulosten saamiseen.

Tiivis seuranta mahdollistaa kunkin ohjelman tarpeiden mukaan räätälöityjen toimintasuunnitelmien laatimisen ja määriteltyihin erityisiin kysymyksiin liittyvät jatkotoimet yhtämittaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi tulosten saamista vaarantamatta.

e) Erityiskertomus nro 30/2018 – Matkustajien oikeudet

3.47 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi suositukset.

3.47 Toinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen, koska sillä oli tärkeä rooli matkustajien tietoisuuden lisäämisessä. Komissio hyväksyi myös nykyisten ohjeiden parantamisen edelleen.

3.47 Kolmas luetelmakohta. Komissio hyväksyi suosituksen ja käyttää aloiteoikeuttaan ratkaisujen pohtimiseksi ja ehdottamiseksi jäljellä oleviin täytäntöönpanohaasteisiin.

f) Erityiskertomus nro 28/2018 – Horisontti 2020

3.48 Komissio suhtautui myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen arviointiin Horisontti 2020 -ohjelmasta. Komissio on hyväksynyt kaikki kertomuksessa annetut suositukset. Näin ollen komissio panee suositukset täytäntöön.

Otsake 2 ”Luonnonvarat”

3.51 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio myöntää, että uusiutuvia energialähteitä koskevilla hankkeilla voitaisiin edistää maaseudun kestävää kehitystä.

Komissio katsoo, että se on tähän mennessä käsitellyt tulevaisuuden uusiutuvia energialähteitä koskevan politiikan suunnittelua ja kestävyyttä äskettäin antamassaan lainsäädännössä: uudessa energiaunionin hallintoa koskevassa asetuksessa (asetus (EU) 2018/1999), LULUCF-asetuksessa (asetus (EU) 2018/841) ja uudelleenlaaditussa uusiutuvia energialähteitä koskevassa direktiivissä (direktiivi (EU) 2018/2001).

Näissä puitteissa jäsenvaltiot voisivat ottaa huomioon maaseutualueidensa olosuhteet ja tarpeet, kun ne laativat ja viimeistelevät yhdennettyjä kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmiaan.

Jäsenvaltiot voivat jatkossakin valita, hyödyntävätkö ne Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia, kun ne suunnittelevat maaseudun kehittämisohjelmiaan ja pyrkivät löytämään tasapainon maaseudun kehittämisstrategioidensa eri tavoitteiden välille.

3.51 Toinen luetelmakohta. Komissio sitoutui ottamaan huomioon kaikki politiikan tuloksellisuudesta tähän mennessä saatavilla olleet todisteet ja käyttämään näitä tietoja, kun se analysoi tulevaisuutta varten erityisiä ratkaisuja vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä koskevan komission ehdotuksen taustalla olevassa vaikutustenarvioinnissa. Komissio sitoutui myös pohtimaan keinoja arvioida toimien tyyppien ja myös tarvittaessa tulotuen tuloksellisuutta.

3.51 Kolmas luetelmakohta. Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytöllä pyritään vähentämään viranomaisten ja edunsaajien hallinnollista rasitusta. Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen järjestelmän avulla olisi tarkoitus saavuttaa samat tulokset kuin tavanomaisten korvausjärjestelmien avulla, mutta yksinkertaisemmalla ja nopeammalla tavalla. Komissio suostui pohtimaan keinoja siirtyä järjestelmiin, joissa jäsenvaltion korvaus perustuu politiikan toteuttamiseen.

3.52 Toinen luetelmakohta. Komissio on vahvistanut täydentävien ehtojen järjestelmän ja eläinten hyvinvoinnin välisiä yhteyksiä erityisesti jakamalla edelleen jäsenvaltioiden kanssa parhaita käytäntöjä ja täydentäviä ehtoja koskevien tarkastusten tuloksia tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti. Tämä toteutettiin vuonna 2018 järjestettyjen täydentäviä ehtoja käsittelevän asiantuntijaryhmän kokousten puitteissa.

3.52 Viides luetelmakohta. Erityiskertomuksessa nro 25/2018 käsitelty hankevalinta (mukaan lukien hankkeiden priorisointi) kuuluu jäsenvaltioiden tehtäviin. ERI-rahastojen osalta niitä koskevissa säännöksissä ei ole annettu komissiolle tällaista tehtävää yhteistyössä tapahtuvassa hallinnoinnissa, kun on kyse toimien valintaa koskevien perusteiden määrittelemisestä, ehdotuspyyntöjenkäynnistämisestä, arvioinnista ja rahoitettavien hankkeiden valinnasta. Tämän prosessin organisointi on jäsenvaltioiden tehtävä. Tätä ei ole muutettu komission ehdotuksessa kaudelle 2021–2027. Komissio on kuitenkin ehdottanut Euroopan aluekehitysrahaston/koheesiorahaston rahoitustuen edellytyksinä (niin kutsutut mahdollistavat edellytykset) kaudelle 2021–2027, että riskien ehkäisemiseen ja hallintaan tehtävien investointien on oltava sopusoinnussa kansallisen tai alueellisen onnettomuusriskien hallintasuunnitelman kanssa. Kauden 2014–2020 lähestymistapa on samanlainen, mutta sitä on lujitettu ja sen tarkoituksena on tarkastella kaikkia riskejä yhdennetyllä tavalla.

Otsakkeet 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” ja 4 ”Globaali Eurooppa”

a) Erityiskertomus nro 7/2018 – Turkki

3.55 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

Komissio panee merkille toteuttamisen tavoiteajankohdan ja tarkastelee uudelleenkohdentamista vuoden 2018 ohjelmasuunnittelun yhteydessä poliittisia suuntaviivoja noudattaen.

Komissio toteaa, että edistyminen tällaisilla arkaluonteisilla aloilla ei riipu ainoastaan myönnetystä IPA-rahoituksesta vaan etenkin Turkin viranomaisten poliittisesta tahdosta.

3.55 Toinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.55 Kolmas luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.55 Neljäs luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.55 Viides luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

b) Erityiskertomus nro 20/2018 – Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteet (APSA)

3.56 EU:n Afrikan rauhan ja turvallisuuden rakenteille (APSA) antama tuki sekä valmiuksien kehittämiseen että taloudellisen vastuun lisäämiseen on ollut välttämätöntä näiden rakenteiden kehittämisen edistämisen kannalta, vaikka odotettuja tuloksia ei ole saavutettu järjestelmällisesti. Palkkakustannusten tai muiden toimintakustannusten tukeminen ei ole sinänsä ongelma, jos tällainen tuki on yhteydessä tulosten saavuttamiseen ja se on osa laajempaa tukistrategiaa, johon kuuluu selkeä irtautumisstrategia.

3.57 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio ja EUH hyväksyivät suosituksen. Toimintakustannusten tukeminen tilapäisesti voi kuitenkin olla tarkoituksenmukaista tietyissä olosuhteissa.

3.57 Toinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi suosituksen.

c) Erityiskertomus nro 27/2018 – Turkin pakolaisavun koordinointiväline

3.59 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

Komissio katsoo, että samantyyppisen toiminnan tukeminen rinnakkaisilla välineillä toi täydentävyyttä eikä aiheuttanut kaksinkertaista työtä tai päällekkäisyyttä. Lisäksi komissio pystyi reagoimaan nopeammin, kun eri välineet otettiin käyttöön eri aikaan.

3.59 Toinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.59 Kolmas luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.59 Neljäs luetelmakohta .Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

Komissio huomauttaa, että tämän suosituksen täytäntöönpano ei riipu yksinomaan komissiosta vaan myös kumppanien halusta hyväksyä nämä ehdot.

3.59 Viides luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

Vaikka edunsaajien nimitiedot eivät ole saatavilla, kumppaneilla on käytössä tiukat valvontamekanismit. Kumppanit ja komissio jatkavat neuvotteluja Turkin hallituksen hallussa olevien tietojen saatavuuden parantamiseksi ja ottavat huomioon lainsäädäntökehyksen.

3.59 Kuudes luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

Komissio jatkaa keskustelua aiheesta Turkin viranomaisten kanssa varmistaakseen täytäntöönpanokumppaneille täyden pääsyn tietoihin, ottaen huomioon asiaan sovellettavan lainsäädäntökehyksen.

Komissio huomauttaa, että koordinointivälineen tarkoituksena ei ole koordinoida kaikkea EU:n Turkissa oleville pakolaisille antamaa apua; sen soveltamisalaan kuuluu yksinomaan koordinointivälineen puitteissa annettavan avun seuranta ja raportointi. Komissio valmistelee jo eri yhteydessä kokonaiskertomusta muuttoliikekriisiin liittyvän rahoituksen täytäntöönpanosta. Se täydentää aikanaan koordinointivälinettä koskevaa kertomusta.

d) Erityiskertomus nro 32/2018 – EU:n Afrikka-hätärahasto

3.60 Afrikka-hätärahasto suunniteltiin täytäntöönpanotyökaluksi, jolla on joustavat tavoitteet ja jolla voidaan vastata kaikilla kolmella alueella esiintyvistä, luonteeltaan erilaisista monimutkaisista kriiseistä syntyviin tarpeisiin ja esiin tuleviin haasteisiin.

3.61 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.61 Toinen luetelmakohta. Komissio hyväksyi osittain tämän suosituksen.

3.61 Kolmas luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

3.61 Neljäs luetelmakohta. Komissio hyväksyi tämän suosituksen.

Otsake 5 ”Hallinto”

a) Erityiskertomus nro 34/2018 – EU:n toimielinten toimistotilat

3.64 Ensimmäinen luetelmakohta. Kiinteistöstrategian osalta komission kiinteistöpolitiikan keskeiset periaatteet, sellaisina kuin ne ovat esitettyinä tiedonannossa KOM(2007) 501, ovat suurimmilta osin edelleen ajantasaisia (2).

Komissio hyväksyi suosituksen vain osittain, koska suunnitteluasiakirjat (monivuotiset politiikkaa koskevat kehykset ja talousarvioesitykseen liitetty rakennuksia koskeva valmisteluasiakirja) päivitetään jo nyt vuosittain.

3.64 Toinen luetelmakohta. Komissio ei hyväksynyt suositusta, mutta arvioi, voidaanko parannuksia tehdä.

Komissio voisi vuosittain talousarvioesitykseen liittyvän rakennuksia koskevan valmisteluasiakirjan yhteydessä antaa tiedot eri hankkeisiin osoitettavista ennakkomaksuista.

3.64 Kolmas luetelmakohta. Komissio hyväksyi suosituksen osittain, koska se katsoo, että vaadittu rakennusten hallintoa koskeva menettely on jo käytössä. Tämä voidaan arvioida uudelleen kauden puolivälissä.

3.64 Neljäs luetelmakohta. Komissio hyväksyi suosituksen ja haluaa korostaa, että kiinteistöasioissa kunkin toimielimen erilainen koko, erilaiset tarpeet ja eri sijainti aiheuttavat erityispiirteitä, joilla voi olla merkittävä vaikutus vertailun tuloksiin.

Kertomukset toimivista sisämarkkinoista ja kestävästä rahaliitosta

b) Erityiskertomus nro 3/2018 – Makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely (MIP)

3.68 Komissio pitää makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn täytäntöönpanoa yleisesti ottaen myönteisenä. Tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen talouspoliittisen komitean jäsenille, joista vain noin 10 prosenttia piti makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä tehottomana. Läpinäkyvyyden lisäämiseksi komissio on julkaissut makrotalouden epätasapainoa koskevaa menettelyä koskevassa yhteenvedossa periaatteet, joita noudatetaan epätasapainotilojen tunnistamiseksi ja arvioimiseksi, ja sisällyttänyt makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn arviointimatriisit perusteellisiin tarkasteluihin. Komission analyysia koskevan profiilin osalta perusteellisen tarkastelun päätelmät ilmoitetaan tarkasteluihin liitteenä olevassa komission tiedonannossa eikä itse tarkastuksissa, koska asetuksen mukaan niissä on otettava huomioon yleinen asiayhteys. Epätasapainotilojen tunnistamista ei pidetä varhaisvaroitusjärjestelmänä, joten se perustuu laadukkaiden tietojen muuttujiin. Komission perusteellisissa analyyseissa käytetään viimeisimpiä makrotaloudellisia ennusteita, joissa otetaan oletusarvoisesti huomioon yleiset markkinaolosuhteet, mukaan lukien mahdolliset erilliset riskit, jotka kuvastavat ulkopuolelta leviämistä.

3.69 Komissio hyväksyi suurimman osan tilintarkastustuomioistuimen suosituksista ja on sitoutunut panemaan ne täytäntöön. Monissa kertomukseen sisältyvissä suosituksissa keskitytään vahvistamaan ja parantamaan makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn osatekijöitä, mihin komissio on jo ryhtynyt.

c) Erityiskertomus nro 18/2018 – Onko vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion päätavoite saavutettu?

3.70 Komissio on parhaillaan panemassa täytäntöön hyväksymiään suosituksia. Neuvosto antoi kertomusta koskevat päätelmänsä joulukuussa 2018 ja pyysi komissiota pohtimaan tilintarkastustuomioistuimen havaintoja ja suosituksia ja raportoimaan asiasta neuvostolle kahden vuoden kuluessa. Komissio on hyväksynyt tämän määräajan.

3.71 Ensimmäinen luetelmakohta. Komissio arvioi sopeutuskaavion muuttujat osana laajempaa vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa tehtyä joustavuutta koskevaa arviointia, joka julkaistiin toukokuussa 2018. Komissio ei hyväksynyt suositusta, jonka mukaan sen olisi ratkaistava sallittujen poikkeamien kumulatiiviset vaikutukset, sillä asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään nimenomaisesti, että sallittu poikkeusmarginaali on 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä komissio voi määrätä tähän liittyviä rajoituksia.

3.71 Toinen luetelmakohta. Komissio ei hyväksynyt tässä virkkeessä mainittuja suosituksia eli suosituksia 2 a ja 2 b. Rakenneuudistuslausekkeen mukainen väliaikainen poikkeama ei liity suorasti uudistuksen todellisiin talousarviokuluihin, koska jotkin hyvin hyödylliset rakenneuudistukset eivät aiheuta merkittäviä talousarviokuluja, vaikka niihin liittyy huomattavia taloudellisia tai poliittisia kustannuksia. Tällaisissa tapauksissa väliaikaisen poikkeaman liittäminen suorasti talousarviokuluihin mitätöisi tosiasiallisesti lausekkeen tarkoituksena olevan kannustavan vaikutuksen. Komissio ei myöskään hyväksynyt suositusta olla jatkamatta investointilauseketta nykyisessä muodossaan, koska komissio pitää sitä tärkeänä osana vuonna 2015 käyttöön otettua joustavuuspakettia.

3.71 Kolmas luetelmakohta. Komissio tutkii nämä kysymykset osana tulevaa arviointiaan budjettikuripakettia (two-pack) ja talouspolitiikan ohjauspakettia (six-pack) koskevista säädöksistä. Jo sopeutuskaavion muuttujissa asetetaan tiukempia vaatimuksia velkaantuneemmille jäsenvaltioille.

3.71 Neljäs luetelmakohta. Komissio pani nämä suosituksen täytäntöön ajoissa äskettäin julkaisemaansa vuoden 2019 kevätpakettia varten.

Osa 3 – Suositusten täytäntöönpanon seuranta

3.75 Komissio ei ollut hyväksynyt 11:tä suositusta, joita ei ollut pantu lainkaan täytäntöön.

Johtopäätökset ja suositukset

Johtopäätökset

3.79 Tulokset eivät synny suurimmassa osassa tapauksia lineaarisesti ajan kuluessa, vaan niitä alkaa syntyä hitaasti täytäntöönpanon aikana. Kun tämä asia ja tiettyjen ohjelmien myöhäinen käynnistäminen otetaan huomioon, komissio katsoo, että edistyminen on ollut yleisesti ottaen asianmukaista. Komissio on samaa mieltä siitä, että täytäntöönpanon edistymistä on seurattava erittäin huolellisesti ja että mahdollisten puutteiden osalta on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin. Komissio katsoo, että ohjelmien ja otsakkeiden tuloksellisuuteen liittyvien indikaattorien yhteen laskemisella on rajansa. Komissio jättänyt tarkoituksellisesti laskematta, kuinka kaukana kunkin ohjelman tavoitteen saavuttaminen keskimäärin on. Yksittäisen luvun avulla ei voida saada kokonaiskuvaa luontaisesti monimutkaisista kymmenien miljardien eurojen menoista .

3.80 OECD ( 3 ) on luokitellut EU:n talousarvion nykyisen tuloksellisuuskehyksen parhaimmaksi sen vertaiskumppanien joukossa. Komissio on esitellyt ehdotuksia sen parantamiseksi edelleen tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. Tietojen keruuseen ja toimittamiseen liittyy kuitenkin monia haasteita. Tämä koskee erityisesti yhteistyössä hallinnoituja ohjelmia. Nämä ja muut tekijät, mukaan lukien ohjelmien monivuotisuus, tekevät EU:n talousarvion tuloksellisuuden raportoinnista haastavaa. Tietojen keruuseen ja toimittamiseen liittyy kuitenkin monia haasteita. Tämä koskee erityisesti yhteistyössä hallinnoituja ohjelmia. Nämä ja muut tekijät, mukaan lukien ohjelmien monivuotisuus, tekevät EU:n talousarvion tuloksellisuuden raportoinnista haastavaa. a) Ensimmäinen luetelmakohta: EU:n rahoitusohjelmia koskevat tuloksellisuusindikaattorit määritellään säädöksissä, joihin nämä ohjelmat perustuvat. Komissio on samaa mieltä siitä, että tulos- ja vaikutusindikaattorit ovat tärkeitä tuloksellisuuden mittaamista varten. Erilaisten indikaattorien välillä on vallittava tasapaino. Toinen luetelmakohta: Komissio on samaa mieltä siitä, että kaikkien indikaattorien olisi autettava mittaamaan EU:n talousarvion saavutuksia. Kolmas luetelmakohta: Tavoitteiden kaikki osatekijät kattavien indikaattorien tyhjentävän luettelon ja sen vaatimien resurssien välillä on aina tehtävä kompromissi. b) Ensimmäinen luetelmakohta: Komissio – joka luottaa myös jäsenvaltioihin ja muihin raportoiviin toimijoihin – parantaa jatkuvasti tuloksellisuusraportointiaan. Komissio havaitsi maaliskuussa 2019 saatavilla olleesta tietokokonaisuudesta tekemässään analyysissa, että 63 prosenttia indikaattoreista kattaa ”täydelliset tuloksellisuustiedot” eli tietopisteet, perustason ja tavoitteen. Komissio pitää tätä kohtuullisena lukuna. Vuoden 2020 jälkeisten meno-ohjelmien tuloksellisuuskehyksen osalta komissio on nyt käynnistänyt laajan hankkeen, jonka tavoitteena on varmistaa, että tällaiset taustalla olevat tuloksellisuustiedot määritellään ohjelmille yhdenmukaisella tavalla ja sovitun aikataulun mukaisesti. c) Ensimmäinen luetelmakohta: Tietojen saatavuus ja laatu riippuu pitkälti lainsäädäntöprosessin tuloksena olevista raportointivelvollisuuksista. Komissiolla on rajalliset mahdollisuudet vaikuttaa jäsenvaltioiden ja julkisten viranomaisten raportoimien tietojen laatuun. Komissio toteaa, että viimeisimmät tiedot olivat saatavilla kolmessa neljäsosassa indikaattoreita. Joidenkin ohjelmien osalta tiedot ovat saatavilla vasta myöhemmin täytäntöönpanovaiheessa. d) Ensimmäinen luetelmakohta: Komissio myöntää, että tietyt indikaattorien tavoitteet eivät ole ehkä tarpeeksi kunnianhimoisia, mutta komissio pitää kuitenkin yleistä tuloksellisuuskehystä vankkana. Komissio korostaa myös olevansa sitoutunut parantamaan järjestelmää seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

3.81 Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että tietojen saatavuutta voidaan parantaa. Komissio katsoo kuitenkin, että erilaisten indikaattorien välille on löydettävä tasapaino, mutta ei ole olemassa tiettyä panos- ja tuotosindikaattorien osuutta, joka edustaisi automaattisesti epäkohtaa (ks. komission vastaus kohtaan 3.23). Se, että edistymistä ei voida laskea, liittyy sekä tietojen saatavuuteen että siihen, miten saatavilla olevia tietoja käytetään tämän edistymisen laskemiseksi (ks. komission vastaus kohtaan 3.28). Vaikka joihinkin indikaattoreihin liittyvät tavoitteet voivat olla liian varovaisia joissakin ohjelmissa, useimmissa tapauksissa niiden tunnistaminen ei ole yksinkertaista (ks. komission vastaus kohtaan 3.35).

Suositukset

Suositus 3.1 (ohjelmaselvitysten indikaattorit):

Komissio hyväksyy suosituksen. Komission on varainhoitoasetuksen mukaan raportoitava ohjelmaselvityksissä kaikista meno-ohjelmien oikeusperustoissa määritellyistä indikaattoreista, kuten Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet komission tekemien ehdotusten pohjalta.

a) Komissio katsoo, että erilaisten indikaattorien välillä on vallittava asianmukainen tasapaino, jotta tuloksellisuutta voidaan seurata ja arvioida, ja että tämän tasapainon olisi kuvastettava yksittäisten ohjelmien erityispiirteitä.

Suositus 3.2 (ohjelmien tuloskehykset):

Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komissio toteaa, että on käytettävä rajallista määrää indikaattoreita, joita varten ei ole mielekästä määritellä määrällisiä perustasoja, välitavoitteita tai tavoitteita.

d) Komissio toteaa, että sen on otettava huomioon toteutettavuus ja kustannusnäkökohdat ja se, että tämä edellyttää, että jäsenvaltiot ja edunsaajat sitoutuvat toimittamaan vastaavasti laadukkaita tietoja ajoissa.

Suositus 3.3 (oikea-aikaiset tiedot tuloksellisuusindikaattoreista):

Komissio hyväksyy suosituksen. d) Komissio toteaa, että sen on otettava huomioon toteutettavuus ja kustannusnäkökohdat ja se, että tämä edellyttää, että jäsenvaltiot ja edunsaajat sitoutuvat toimittamaan vastaavasti laadukkaita tietoja ajoissa.

Suositus 3.4 (tavoitteiden dokumentointi):

Komissio hyväksyy suosituksen.

Suositus 3.5 (ohjelmien tuloksellisuuskatsauksen parantaminen):

Komissio hyväksyy suosituksen.

a) Komissio katsoo, että se voi panna täytäntöön suosituksen tämän osan vasta sen jälkeen, kun monivuotinen rahoituskehys 2021–2027 on alkanut.

Liite 3.3 – Vuoden 2015 suositusten yksityiskohtainen täytäntöönpanotilanne kertomuksittain eriteltynä

Erityiskertomus nro 01/2015: Sisävesiliikenne Euroopassa – Ei merkittäviä parannuksia kulkumuotojakaumassa ja navigointiolosuhteissa vuoden 2001 jälkeen

Vastaus kohdan 52 suositukseen 1 a): Komissio huomauttaa, että tämä suositus oli osoitettu jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 54 suositukseen 2 a): Komissio toteutti toimet, jotka olivat mahdollisia määritellyssä suosituksen täytäntöönpanon määräajassa, ja katsoo, että suositus on pantu täytäntöön. Komissio tutki sisävesiliikenteen alan tilanteen sitä koskevan markkinaseuranta-analyysin avulla. Strategia tarkistetaan TEN-T-kehyksen tarkistuksen tarjoamassa yleisemmässä asiayhteydessä (ks. suositus 2 c alla).

Vastaus kohdan 54 suositukseen 2 c): Tämä toimi saatetaan päätökseen TEN-T-asetuksen tarkistamisen yhteydessä. TEN-T-asetus on määrä tarkistaa viimeistään 31. joulukuuta 2023.

Erityiskertomus nro 02/2015: EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille – Jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa

Vastaus kohdan 108 suositukseen 1 a): Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Vastaus kohdan 110 suositukseen 2 a): Komissio pani hyväksymänsä suosituksen 2 a) osan kokonaisuudessaan täytäntöön. Suurimmasta osasta jätevesikuormaa (kaikki taajamat, joiden avl on yli 2 000) ilmoitetaan taloudelliset tiedot. Niitä ei ilmoiteta ainoastaan sellaisten taajamien osalta, joiden avl on alle 2 000. Syyt tähän ovat seuraavat: a) perusteettomat hallinnolliset lisärasitteet, b) raportointiin liittyvien viivästysten lisääntyminen (tilintarkastustuomioistuin suosittelee muualla raportointiin liittyvien viivästysten vähentämistä), c) direktiivissä ei ole säädetty nimenomaista raportointivelvollisuutta.

Vastaus kohdan 115 suositukseen 3 a): Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Vastaus kohdan 115 suositukseen 3 b): Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Vastaus kohdan 115 suositukseen 3 c): Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Vastaus kohdan 115 suositukseen 3 d): Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Komissio on toteuttanut suositellun toimen.

Ohjelmakauden 2014–2020 osalta rahoitusvälineitä koskevat raportointivaatimukset asetetaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (asetus (EU) N:o 1303/2013) 46 artiklassa ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 liitteessä I. Jälkimmäisessä esitetään malli rahoitusvälineistä toimitettaville tiedoille. Mallin kohdassa VIII jäsenvaltioiden on annettava tiedot rahoitusvälineen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ulkopuolelta keräämien rahoitusosuuksien määrästä, kuten julkisista ja/tai yksityisistä rahoitusosuuksista, ja tiedot on annettava sekä rahoitussopimuksiin sidotuista määristä että loppukäyttäjien tasolla maksetuista määristä.

Vastaus kohdan 117 suositukseen 4 a): Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Vastaus kohdan 117 suositukseen 4 b): Tämä suositus on pantu täytäntöön osittain.

Vastaus kohdan 119 suositukseen 5 b): Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Erityiskertomus nro 03/2015: EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä

Vastaus kohdan 89 suositukseen 1: Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Erityiskertomus nro 04/2015: Miten tekninen apu on edistänyt maataloutta ja maaseudun kehittämistä?

Vastaus kohdan 90 suositukseen 1: Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Jäsenvaltiot kuvailevat yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin periaatteen mukaisesti maaseudun kehittämisohjelmissaan, miten teknistä tukea käytetään, ja voivat antaa yleisen arvion sen täytäntöönpanosta.

Lisäksi olisi korostettava, että seurannan indikaattorit tarjoavat vain osan arviointia varten tarvittavista tiedoista ja että arviointi ulottuu selvästi seurantataulukoiden tietojen analysointia pidemmälle. Maaseudun kehitystä koskeviin kysymyksiin, jotka on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 808/2014 liitteessä V, sisältyvä kysymys nro 20 kuuluu seuraavasti: Missä määrin tekninen apu on edistänyt asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1305/2013 51 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista?

Komission on määrä valmistella ja toimittaa maaseudun kehittämisohjelmien jälkiarviointi viimeistään joulukuussa 2024.

Vastaus kohdan 90 suositukseen 2: Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Vastaus kohdan 93 suositukseen 4: Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Seurantataulukossa B2.3 on eroteltu teknisenä apuna annettavassa tuessa – muu kuin kansallinen maaseutuverkosto – julkisten kokonaismenojen hallintomenot ja muut menot, joista jälkimmäisiin sisältyvät tutkimukset ja koulutus. Yleisen periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden ja alueiden keräämien lisäindikaattorien määrittelyssä on säilytettävä oikea tasapaino yhtäältä lisäarvon ja toisaalta hallinnollisen taakan välillä. Tästä syystä tällä tasolla kerättyjen yksityiskohtaisten tietojen määrä pidetään tarkoituksellisesti vähäisenä.

Komissio ei pysty toimittamaan ennakkoon todisteita arviointikysymysten lopullisista tuloksista. Yhteistyössä tapahtuvassa hallinnoinnissa maaseudun kehittämisohjelmien arviointi suoritetaan jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 808/2014 14 artiklassa säädetyn arviointia koskevan yleisen lähestymistavan mukaisesti.

Erityiskertomus nro 05/2015: Ovatko rahoitusvälineet menestyksekkäitä ja lupaavia maaseudun kehittämisen välineitä?

Vastaus kohdan 100 suositukseen 3: Lainsäätäjät eivät ole säätäneet oikeudellisia vaatimuksia uusiutuvuusvaikutuksia koskevien tavoitteiden asettamista varten. Syynä on se, että jokaiseen rahoitusvälineeseen liittyvä uudistuva luonne heijastaa kutakin välinettä ja suunnittelua. Lisäksi se riippuu ulkoisista tekijöistä, kuten markkinoiden kysynnästä ja taloudellisesta kehityksestä. Komissio esitti vastaavasti täytäntöönpanoasetuksissaan (EU) N:o 964/2014 ja (EU) 2016/1157 ainoastaan uusiutuvuuteen liittyviä uusia täytäntöönpanosääntöjä lainanantopolitiikkaa koskevissa jaksoissa. Oikeudellinen kehys ja täytäntöönpanosäännöt voivat ainoastaan tarjota periaatteet tavoitteiden määrittelemiselle ja takaisin maksettujen varojen hallinnalle.

Lainanannon tavoitetasoa ja korkojen vaihteluväliä ei voida määritellä EU:n tasolla ennakkoon antamalla ennakkoon määriteltyjä tavoitteita. Se voidaan arvioida ainoastaan tapauskohtaisesti kunkin rahoitusvälineen ennakkoarvioinnissa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisesti), ja se otetaan huomioon määritettäessä rahoitusvälineen luonnetta (uusiutuva vai uusiutumaton lainainstrumentti). Myös vipuvaikutus on tutkittava ennakkoarvioinnin yhteydessä. Rahoitusvälineeseen takaisin maksetut varat on joko käytettävä uudelleen samassa rahoitusvälineessä (uusiutuvasti samassa rahoitusvälineessä), tai ne voidaan käyttää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan (samaan prioriteetin mukaiseen tavoitteeseen ennen tukikelpoisuusajan päättymistä) tai 45 artiklan (ohjelman tavoitteen mukaisesti tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen) mukaisesti sen jälkeen, kun varat on maksettu takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon.

Komissio katsoo näiden säännösten, sellaisina kuin ne ovat muutettuina koontiasetuksessa (asetus (EU, Euratom) 2018/1046), perusteella, että suositus on pantu täytäntöön lukuun ottamatta tavoitteita, jotka voidaan määritellä ainoastaan kunkin rahoitusvälineen ennakkoarvioinnin yhteydessä ja joita komissio ei voi asettaa horisontaalisesti.

Erityiskertomus nro 08/2015: Vastaako EU:n antama taloudellinen tuki riittävän hyvin mikroyrittäjien tarpeita?

Vastaus kohdan 68 suositukseen 1: Kun otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen liitteessä 3.4 mainitsema yhä olemassa oleva puute, on pantava merkille, että erityisten indikaattorien sisällyttäminen toimenpideohjelmaan on valinnaista hallintoviranomaisille. Asetuksessa säädetään kuitenkin pakolliset yhteisöjä koskevat yhteiset tuotosindikaattorit (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 liitteessä I oleva 2 kohta).

Vastaus kohdan 72 suositukseen 4: Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Erityiskertomus nro 09/2015: Kidutuksen torjuntaan ja kuolemanrangaistuksen poistamiseen tarkoitettu EU:n tuki

Vastaus kohdan 55 suositukseen 4: Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöksestä, jonka mukaan tätä suositusta ei ole pantu täytäntöön, mutta komissio toteaa kuitenkin jälleen, ettei se hyväksy suositusta.

Vastaus kohdan 56 suositukseen 6: Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöksestä, jonka mukaan tätä suositusta ei ole pantu täytäntöön, mutta komissio toteaa kuitenkin jälleen, ettei se hyväksy suositusta.

Erityiskertomus nro 12/2015: Tietämyksen siirron ja neuvontatoimien heikko hallinnointi on haitannut maaseudun osaamistalouden edistämistä koskevan EU:n painopisteen toteuttamista

Vastaus kohdan 94 suositukseen 1 b): Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Koulutustarpeiden toistuvan analysoinnin toteuttamiseksi on olemassa erilaisia menetelmiä. Soveltuvin lähestymistapa riippuu kyseessä olevan maatalouden tieto- ja innovointijärjestelmän (AKIS) suunnittelusta, joka vaihtelee jäsenvaltioittain. Näin ollen toimenpideselvityksessä voidaan ainoastaan kuvailla yleisesti tehokkainta tapaa tällaisen arvioinnin suorittamiseksi.

Toimenpideselvityksen päivityksen, sellaisena kuin se on komission täytäntöön panemana, katsotaan olevan tarpeeksi yksityiskohtainen ja riittävä ohje jäsenvaltioille toistuvien tarvearviointien suorittamista varten.

Vastaus kohdan 94 suositukseen 1 d): Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Kaikki maaseudun kehittämistoimet hyväksytään lisättäviksi maaseudun kehittämisohjelmiin vain, jos jäsenvaltio osoittaa, että sitä varten on strateginen tarve. Tämän tarpeen olisi käytävä ilmi maaseudun kehittämisohjelman strategiasta, joka puolestaan perustuu SWOT-analyysiin ja sen perusteella tehtyyn tarvearviointiin, joka jokaisen jäsenvaltion oli tehtävä maaseudun kehittämisohjelman suunnitteluvaiheen alussa.

Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset arvioidaan vuosittaisissa arviointikokouksissa ja seurantakomiteoissa. Näissä kertomuksissa raportoidaan kaikkien maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisestä. Täytäntöönpanoon liittyvien vaikeuksien tai viivästysten tapauksessa tilanne arvioidaan ja ryhdytään korjaaviin toimenpiteisiin.

Vastaus kohdan 96 suositukseen 2 b): Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus ohjeasiakirjoista ja julkisista hankinnoista, mukaan lukien itse tuotettuja palveluja koskevat tiedot, on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Jäsenvaltioiden menettelyjen seuraaminen säännönmukaisuuden tarkastuksilla, ks. komission vastaus erityiskertomuksen nro 12/2015 suositukseen 5.

Vastaus kohdan 98 suositukseen 3 a): Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Komissio antaa ohjeita, jotka toimivat asiakirjana, jossa selvennetään tiettyjä oikeudellisia tulkintoja ja levitetään esimerkkejä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvistä hyvistä käytännöistä jäsenvaltioille.

Kulujen kohtuullisuudesta keskustellaan säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa useissa eri asiayhteyksissä: viimeisin tapahtuma oli kesäkuussa 2018 järjestetty virhetasoseminaari, jossa keskusteltiin kulujen kohtuullisuuteen liittyvistä eri näkökohdista ja yksinkertaistettujen kustannusvaihtojen käytöstä.

Koulutuksia voidaan järjestää jäsenvaltioiden pyynnöstä, ja tästä aiheesta on jo järjestetty useita koulutuksia. On myös todettava, että yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö lisääntyy merkittävällä tavalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanossa, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot käyttävät harvemmin kulujen kohtuullisuuden arviointia.

Vastaus kohdan 98 suositukseen 3 b): Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Asetuksen (EU) N.o 1303/2013 51 artiklassa vaaditaan, että komission ja kunkin jäsenvaltion välisten vuotuisten arviointikokousten on katettava kaikki ohjelmat vuosina 2017 ja 2019. Näissä arviointikokouksissa otetaan huomioon kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon edistymistä koskevat kertomukset. Näissä kertomuksissa esitetään tiedot sellaisten mekanismien täytäntöönpanosta, joilla varmistetaan koordinointi Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä unionin ja jäsenvaltioiden muiden kansallisten rahoitusvälineiden välillä ja Euroopan investointipankin kanssa. Nämä arviointikokoukset ovat lisäkeinoja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmien välisen täydentävyyden ja synergioiden varmistamiseksi kussakin jäsenvaltiossa, ja ne tarjoavat perustan, jonka pohjalta voidaan tehdä parannuksia tarvittaessa.

Vastaus kohdan 100 suositukseen 4 b): Komissio katsoo yhä, että sen vastuulla ei ole seurata, että käytössä ovat palautejärjestelmät, joilla parannetaan tulevia koulutuksia.

Tietämyksen siirron ja neuvontapalvelujen laatua ja vaikuttavuutta koskevien luotettavien tietojen osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 808/2014 liitteessä V määritellään maaseudun kehittämistä koskevat yleiset arviointikysymykset: Arviointikysymys 1, joka liittyy kohdealaan 1A, kuuluu seuraavasti: ”Missä määrin maaseudun kehittämisohjelman toimenpiteillä on tuettu innovointia, yhteistyötä ja tietämyspohjan kehittämistä maaseutualueilla?” Tähän kysymykseen on vastattava vuonna 2019 toimitettavassa syvennetyssä vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja jälkiarvioinnissa.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on näin ollen pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Vastaus kohdan 102 suositukseen 5: Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Tarkastukset, joita ei ollut käytännössä suoritettu tietämyksen siirron ja innovoinnin alalla, oli suunniteltu vuosien 2016–2019 monivuotisessa työohjelmassa vuodeksi n+2 eli vuosiksi 2018–2019. Vuonna 2017 tehdyn uuden keskitetyn riskianalyysin perusteella niiden riskipisteet olivat pienempien menojen vuoksi alhaisemmat, ja saatavilla olevien resurssien perusteella päätettiin ottaa käyttöön muita tarkastuksia (joihin liittyy suurempi riski ja enemmän menoja).

Erityiskertomuksen jälkeen tarkastuksen alan riskiprofiilia nostettiin. Sen seurauksena maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto valitsi ja toteutti viisi tarkastusta (Itävallassa, Tanskassa, Ranskassa, Italiassa ja Ruotsissa). Olisi ymmärrettävä, että hyvin alhaisten menojen vuoksi valittujen tapahtumien määrä jäisi yhä rajalliseksi, vaikka tarkastuksen alan riskitekijää nostettaisiin riskianalyysissa.

Lisäksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston heinäkuusta 2018 noudattamassa uudessa tarkastusta koskevassa lähestymistavassa painopisteenä on todentamisviranomaisten työ kaikkien muiden kuin yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään liittyvien toimenpiteiden osalta, mukaan lukien tietämyksen siirtoon ja innovointiin liittyvät toimenpiteet. Jos tällainen toimenpide sisältyy todentamisviranomaisen näytteeseen 1, myös maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto valitsee sen tarkastuksessaan.

Erityiskertomus nro 13/2015: FLEGT-toimintasuunnitelman mukainen EU:n tuki puuntuottajamaille

Vastaus kohdan 58 suositukseen 1: Komissio hyväksyi tämän suosituksen osittain vuonna 2015, koska talousarvion korvamerkitseminen FLEGT-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten on toteutettavissa ainoastaan aihepiirikohtaisten ohjelmien/budjettikohtien osalta. Komissio varasi kaudelle 2014–2020 yhteensä 145 miljoonaa euroa FLEGT-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varten aihepiirikohtaisen ohjelman budjettikohdassa ja laati vuotuiset toimintasuunnitelmat, joissa kerrotaan, mitä FLEGT-toimintasuunnitelman toimenpidealueita on tarkoitus rahoittaa.

Erityiskertomus nro 16/2015: Energian toimitusvarmuuden parantaminen energian sisämarkkinoita kehittämällä: lisätoimet tarpeen

Vastaus kohdan 117 suositukseen 3: Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön laajentamalla sääntelykehystä ja perustamalla alusta.

Vastaus kohdan 123 suositukseen 7 b): Komissio oli hyväksynyt suosituksen osittain ja toteutti tarvittavat toimet hyväksyttyjen osa-alueiden osalta.

Vastaus kohdan 126 suositukseen 9: Komissio ei ollut hyväksynyt suositusta. Komissio toteutti kuitenkin toimet, joita se piti tarpeellisina taustalla olevien ongelmien ratkaisemiseksi.

Erityiskertomus nro 17/2015: Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle

Vastaus kohdan 84 suositukseen 2 a): Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Komissio toteaa, että mahdollisuuksien tarkastelu tulosten parantamiseksi on jatkuva ja yleinen käytäntö. Komissio tutkii jokaisen uudelleenohjelmointipyynnön riippumatta siitä, onko sen esittämisen syynä tarve sisällyttää uusia varoja vai ei, ensisijaisesti parempien tulosten saavuttamiseksi ja käy perusteellisia keskusteluja kyseessä olevan jäsenvaltion kanssa. Komissio ei ole ehdottanut tähän mennessä uusia muutoksia, sillä se olisi ollut tarpeetonta ja erittäin tehotonta.

Vastaus kohdan 84 suositukseen 2 b): Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Komissio toteaa, että tällainen arviointi tehdään huolellisesti ja että se on ollut aina yleinen käytäntö. Jokaisesta arviointiprosessin yksityiskohdasta ja asetuksissa edellytetyistä ja aina yleiseen käytäntöön kuuluneista tekijöistä raportointia pidetään tarpeettomana ja tehottomana, minkä vuoksi yksityiskohtaisia tietoja tarkistuslistoista ei ole saatavilla.

Vastaus kohdan 84 suositukseen 2 c): Komissio toteaa, että tämä suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön siltä osin, kuin se on yhä merkityksellinen. Tämä suositus menetti merkitystään vuosina 2014–2020, sillä vuotuisia täytäntöönpanokertomuksia ei enää pidetä keinoina välittää yksityiskohtaisia vaan ainoastaan tiivistettyjä tietoja. Komissio toteaa, että vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa välitetään riittävät ja asiaankuuluvat tiedot ja että yksityiskohtaisempia tietoja annetaan muiden raportointivälineiden avulla (esimerkiksi arviointikertomukset, tekniset kokoukset ja seurantakomiteat – joiden keskustelut käyvät ilmi pöytäkirjoista ja asiakirjoihin liitetyistä huomautuksista).

Vastaus kohdan 86 suositukseen 3: Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Komissio toteaa, että järjestelmällisiä uskottavuus- ja luotettavuustarkastuksia suoritetaan yleisenä käytäntönä. Tämän käytännön yleisyydestä on olemassa todisteita (arviointiyksikön ja Euroopan sosiaalirahaston koordinointiyksikön ohjeasiakirjat, kertomusten hyväksymiseen liittyvät tarkistuslistat). Jokaisen yksittäisen tarkastuksen dokumentointi olisi tarpeetonta ja tehotonta.

Erityiskertomus nro 20/2015: Maatalouden kehittämiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuus ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla

Vastaus kohdan 74 suositukseen 1 a): Jäsenvaltiot toimittavat asetuksen (EU) N:o 1305/2013 75 artiklan mukaisesti vuoden 2018 parannetun vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen komissiolle viimeistään vuoden 2019 kesäkuun lopussa. Komissio voi saattaa päätökseen vain kyseessä olevan seurannan kyseisenä aikana.

Vastaus kohdan 77 suositukseen 3 a): Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu täytäntöön, sillä vaadittu toimenpide jäsenvaltioiden neuvomisesta lisäindikaattorien käyttöönotosta on toteutettu. Komissio seuraa maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanoa yhteisillä toimintaympäristö-, tulos- ja tuotosindikaattoreilla vuosien 2014–2020 yhteisessä seuranta- ja arviointijärjestelmässä.

Arviointeja tehdään jäsenvaltioiden toimesta/puolesta, kun taas näiden arvioiden yhteenvedon tekeminen EU:n tasolla on komission yksiköiden vastuulla. Vuosien 2014–2020 yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän pakollisiin tekijöihin, jotka sisältyvät täytäntöönpanosäädökseen, kuuluu luettelo politiikan tuloksellisuuden seurannassa käytettävistä indikaattoreista. Komissio ei voi tehdä näiden indikaattorien lisäksi muuta kuin vain neuvoa/kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lisäindikaattoreita.

Suositus neuvoa ”jäsenvaltioita, joille maksetaan huomattavaa ei-tuotannollisia investointeja koskevaa tukea, miten määritetään yleisimmin rahoitettuja ei-tuotannollisten investointien tyyppejä varten erilliset tulosindikaattorit” pantiin täytäntöön antamalla aiheesta ohjeet (”Assessment of Rural Development Programmes results: How to prepare for reporting on evaluation in 2017”).

Komissio ei voi pakottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tällaisia lisäindikaattoreita, koska siinä mentäisiin vuosien 2014–2020 yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmäkehyksen pakollisia osatekijöitä pidemmälle.

Vastaus kohdan 81 suositukseen 5 b): Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto varmennuksen ja tarkastuksen osasto jatkaa tilintarkastustuomioistuimen havaintojen sisällyttämistä monivuotisen työohjelman valmistelutyössään. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot kuuluvat monivuotisen työohjelman laatimisessa käytettäviin vakioperusteisiin.

Erityiskertomus nro 23/2015: Veden laatu Tonavan jokivesistöalueella: vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano etenee, mutta vielä on jonkin verran tekemistä

Vastaus kohdan 172 suositukseen 1 d): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 172 suositukseen 1 e): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 172 suositukseen 1 f): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 182 suositukseen 2 b): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 182 suositukseen 2 c): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 182 suositukseen 2 d): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 191 suositukseen 3 b): Komissio ei hyväksynyt suositusta.

Vastaus kohdan 191 suositukseen 3 e): Töiden odotetaan jatkuvan, ja tämä suositus on määrä panna kokonaisuudessaan täytäntöön viimeistään vuoden 2020 lopussa.

Vastaus kohdan 191 suositukseen 3 f): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Vastaus kohdan 191 suositukseen 3 g): Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Erityiskertomus nro 24/2015: EU:n sisäisten arvonlisäveropetosten torjuminen: lisätoimia tarvitaan”.

Vastaus kohdan 116 suositukseen 6: Komissio ei hyväksynyt suositusta. Suositus on korvattu parhaillaan neuvoston käsiteltävän olevalla komission ehdotuksella lopullisesta arvonlisäverojärjestelmästä, joka uudistaisi perusteellisesti EU:n sisäisen kaupan nykyisen alv-järjestelmän ja johon sisältyisi uusia raportointivelvollisuuksia koskevia sääntöjä.

Vastaus kohdan 117 suositukseen 7: Komissio ei hyväksynyt suositusta. Alakohtainen käännetty verovelvollisuus on vapaaehtoinen petostentorjuntatoimi, joka koskee pääasiassa tiettyjä kansallisen tason petoksiin liittyviä ongelmia. Parhaillaan neuvoston käsiteltävänä olevassa komission ehdotuksessa lopullisesta arvonlisäverojärjestelmästä säädetään alakohtaisen käännetyn verovelvollisuuden kumoamisesta (ensimmäisessä vaiheessa tavaroiden osalta), sillä ehdotuksella käsitellään rakenteellisesti EU:n sisäisiin petoksiin liittyvien ongelmien perimmäisiä syitä.

Erityiskertomus nro 25/2015: Maaseudun infrastruktuuria koskeva EU:n tuki: varoille olisi mahdollista saada huomattavasti parempaa vastinetta

Vastaus kohdan 101 suositukseen 1 b): Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten on perustettu foorumi – eurooppalainen maaseudun kehittämisverkosto –, jota jäsenvaltiot käyttävät, kun täytäntöönpanoon liittyvät hankkeet ja parhaat käytännöt ilmaantuvat nykyisellä ohjelmakaudella 2014–2020. Mahdollista nollavaikutusta koskevat lisäarvioinnit voidaan tehdä ainoastaan tapauskohtaisesti ja ohjelman arvioinnin aikana. Komissio antanut tätä varten ohjeet.

Lisäksi komissio on lieventänyt EU:n varojen lisäarvon saavuttamatta jäämisen riskiä hyväksymällä maaseudun kehittämisohjelmia nykyiselle kaudelle 2014–2020.

Vastaus kohdan 101 suositukseen 1 d): Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu osittain täytäntöön, sillä täytäntöönpano on käynnissä. Komission eri yksiköt ovat säännöllisesti yhteydessä toisiinsa. Kun maaseudun kehittämisohjelmia hyväksytään tai muutetaan, komission muut yksiköt otetaan mukaan prosessiin virallisten yksiköiden välisten kuulemisten avulla, ja niiden lausunnot otetaan huomioon. Lisäksi kumppanuussopimusten muutoksista sovitaan yhdessä. Vuoden 2018 kehitettyjen vuotuisten täytäntöönpanokertomusten, jotka on määrä toimittaa vuonna 2019, odotetaan tarjoavan lisätietoa järjestelyjen vaikuttavuudesta EU:n varojen välisen täydentävyyden varmistamisessa. Näitä vuotuisia täytäntöönpanokertomuksia koskevat tarkistetut ohjeet julkaistiin syyskuussa 2018.

Vastaus kohdan 106 suositukseen 2 b): Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Komissio on pitänyt useita esitelmiä koontiasetukseen (asetus (EU, Euratom) 2018/1046) sisällytetyistä uusista yksinkertaistetuista kustannusvaihtoehdoista. Komissio piti esitelmän maaseudun kehittämiskomiteassa ja maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden (EIP-AGRI) seminaarissa lokakuussa 2018 sekä espanjalaisten maksajavirastojen konferenssissa marraskuussa 2018. Näiden esitelmien yhteydessä käytiin keskusteluja siitä, miten käyttämällä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja voidaan korvata tarve arvioida kulujen kohtuullisuutta ja miten jäsenvaltiot voivat selvitä kaikista tähän liittyvistä ongelmista. Eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston on määrä järjestää 20. kesäkuuta 2019 aiheesta työpaja (”ENRD Workshop ’Simplified Cost Options: experience gained and new opportunities’”).

Vastaus kohdan 109 suositukseen 3 a): Komissio aikoo arvioida varojen tehokkuuden ja vaikuttavuuden vuosien 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmissa yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän (asetuksen (EU) N:o 1306/2013 110 artikla) mukaisesti. Arviointi tehdään jäsenvaltioiden vuonna 2019 raportoimien väliarviointien ja komissiolle viimeistään vuoden 2024 lopussa toimitettujen jälkiarviointien perusteella (asetuksen (EU) N:o 1305/2013 78 artikla).

Liite 3.4 – Osittain täytäntöönpantujen suositusten avulla aikaansaadut parannukset ja jäljellä olevat heikkoudet kertomuksittain eriteltynä

Erityiskertomus nro 01/2015: Sisävesiliikenne Euroopassa – Ei merkittäviä parannuksia kulkumuotojakaumassa ja navigointiolosuhteissa vuoden 2001 jälkeen

Kohdan 54 suositus 2 a): Jäsenvaltion tehokkaista koordinointitoimista ei ole näyttöä.

Vastaus: Suosituksessa kehotettiin suorittamaan perusteellisia analyyseja strategian kehittämiseksi edelleen. Komissio toteutti toimet, jotka olivat mahdollisia määritellyssä suosituksen täytäntöönpanon määräajassa, ja katsoo, että suositus on pantu täytäntöön. Komissio tutki sisävesiliikenteen alan tilanteen sitä koskevan markkinaseuranta-analyysin avulla. Tämän lisäksi komissio tekee myös tutkimuksia vesiliikenteen mahdollisuuksista (satamat ja sisävesiväylät) EU:n talouden ja infrastruktuurihankkeiden kehitystä koskevien erilaisten skenaarioiden mukaisesti. Strategia tarkistetaan TEN-T-kehyksen tarkistuksen tarjoamassa yleisemmässä asiayhteydessä. Komission tutkimuksen vesiliikenteen mahdollisuuksista (satamat ja sisävesiväylät) EU:n talouden, teollisuuden suuntausten ja TEN-T-hankkeiden kehitystä koskevien erilaisten skenaarioiden mukaisesti oli määrä valmistua helmikuussa 2019. Tutkimuksesta vastaavan konsultin kohtaamien viivästysten sekä tutkimukseen tarvittujen merkittävien parannusten vuoksi loppuraportti on parhaillaan komission yksiköiden hyväksyttävänä.

Komissio on aloittanut neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa käytyjen keskustelujen perusteella työt jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa tulevan, vuoden 2020 jälkeen käyttöön otettavan Naiades III -ohjelman valmistelemiseksi, jotta voidaan parantaa edelleen sisävesiliikennealan tehokkuutta.

Erityiskertomus nro 02/2015: EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille – Jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa

Kohdan 110 suositus 2 a): Tällaisia tietoja ei ole kerätty taajamista, joiden avl on alle 2 000.

Vastaus: Komissio otti suosituksen 2 a asianmukaisesti huomioon, eikä hyväksynyt sen osaa, joka koski taajamia, joiden avl on alle 2 000. Komissio ei suostunut pyytämään jäsenvaltioita toimittamaan tietoja taloudellisista määristä sellaisten taajamien osalta, joiden avl on alle 2 000. Tämän syynä olivat a) perusteettomat hallinnolliset lisärasitteet, b) raportointiin liittyvien viivästysten lisääntyminen (tilintarkastustuomioistuin suosittelee muualla raportointiin liittyvien viivästysten vähentämistä), c) direktiivissä ei ole säädetty nimenomaista raportointivelvollisuutta.

Kohdan 115 suositus 3 c): Ympäristöasioiden pääosasto ei ole vielä tehnyt johtopäätöstä tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta eli tarpeesta säätää ylivuotojen mittaaminen pakolliseksi.

Vastaus: Komissio on tehnyt tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti rankkasateista johtuvia ylivuotoja käsittelevän tutkimuksen ja sisällyttänyt tämän kysymyksen osaksi yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin arviointia. Arviointi on valmistumassa, ja se julkaistaan vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä. Arviointi on taaksepäin katsova, mutta siinä tarkastellaan jäännösvaikutuksia yhdistettyjen viemärien ylivuotojen jäännösvaikutuksesta sääntöjen täyden noudattamisen skenaariossa. Se on mallinnettu, ja päätelmät sisällytetään arviointia koskevaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (määrä julkaista vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä). Arvioinnin päätelmien perusteella komissio voi päättää noudattaa vaikutustenarviointia tai mahdollisesti tarkistaa yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevaa direktiiviä, myös ylivuotoihin liittyviä mittauksia ja sääntöjä koskevien vaatimusten asettamisen osalta. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suositus on nyt pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Kohdan 115 suositus 3 d): Vaarana on yhä, että jätevesien käsittelylaitokset ovat liian suuria.

Vastaus: Komissio katsoo, että tämä suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Komissio on toteuttanut suositellun toimen.

Ohjelmakauden 2014–2020 osalta rahoitusvälineitä koskevat raportointivaatimukset asetetaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (asetus (EU) N:o 1303/2013) 46 artiklassa ja komission täytäntöönpanoasetuksen(EU) N:o 821/2014 liitteessä I. Jälkimmäisessä esitetään malli rahoitusvälineistä toimitettaville tiedoille. Mallin kohdassa VIII jäsenvaltioiden on annettava tiedot rahoitusvälineen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ulkopuolelta keräämien rahoitusosuuksien määrästä, kuten julkisista ja/tai yksityisistä rahoitusosuuksista, ja tiedot on annettava sekä rahoitussopimuksiin sidotuista määristä että loppukäyttäjien tasolla maksetuista määristä.

Kohdan 117 suositus 4 b): Tarkistetun lannoitevalmisteista annetun asetuksen käsittely on vielä kesken. Puhdistamolietteen sisällyttäminen lannoitteiden luetteloon riippuu parhaillaan käynnissä olevan teknisen tutkimuksen tuloksista.

Vastaus: Lannoitevalmisteista annettu asetus hyväksyttiin toukokuussa ja julkaistaan 25. kesäkuuta. STRUBIAS-tutkimuksen perusteella annettavalla delegoidulla säädöksellä voidaan sisällyttää uusia ainesosaluokkia asetuksen liitteeseen 2 ja säätää hyödyntämissääntöjä, jotka koskevat tiettyjä materiaaleja, kuten puhdistamolietteestä talteen otettua ja markkinoilla CE-merkinnällä lannoitetuotteina myytävää tuhkaa ja sadeveden suoloja.

Erityiskertomus nro 04/2015: Miten tekninen apu on edistänyt maataloutta ja maaseudun kehittämistä?

Kohdan 90 suositus 1: Suosituksen perusteella toteutettujen toimien lisäarvo on kyseenalainen. Vaikka komissio on pannut täytäntöön suosituksen 1 (selkeyttäminen ja valvonta), se ei puuttunut toimissaan kertomuksessa määriteltyyn taustalla olevaan havaintoon eli siihen, että suuri osa jäsenvaltioiden tekniseen apuun liittyvästä rahoituksesta ”on itse asiassa budjettitukea”. Teknisen avun käyttäminen yleisiin hallinnollisiin kuluihin ei ole vastoin EU:n säädöksiä, minkä vuoksi komissio on hyväksynyt sen. Näiden kulujen asianmukainen arviointi ja vertailu jäsenvaltioiden välillä osana seurantaa voisi auttaa tunnistamaan parhaita/huonoimpia käytäntöjä, joita voitaisiin sisällyttää jäsenvaltioille annettaviin ohjeisiin ja suosituksiin.

Vastaus: Jäsenvaltiot kuvailevat yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin periaatteen mukaisesti maaseudun kehittämisohjelmissaan, miten teknistä tukea käytetään, ja voivat antaa yleisen arvion sen täytäntöönpanosta.

Lisäksi olisi korostettava, että seurannan indikaattorit tarjoavat vain osan arviointia varten tarvittavista tiedoista ja että arviointi ulottuu selvästi seurantataulukoiden tietojen analysointia pidemmälle. Maaseudun kehitystä koskeviin kysymyksiin, jotka on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 808/2014 liitteessä V, sisältyvä kysymys nro 20 kuuluu seuraavasti: Missä määrin tekninen apu on edistänyt asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1305/2013 51 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista?

Komission on määrä valmistella ja toimittaa maaseudun kehittämisohjelmien jälkiarviointi viimeistään joulukuussa 2024.

Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Kohdan 93 suositus 4: Tarkastajien saatavilla olleen näytön perusteella komissio toteuttanut tarpeeksi toimia tuloksellisuuskehyksen perustamiseksi komission tasolla. Komissio kannusti jäsenvaltioita vuosien 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmien hyväksymistä koskevissa havaintokirjeissään antamassaan suosituksessa vahvistamaan riittävät teknistä apua koskevat indikaattorit, mutta se ei ole pakollista. Tuloksellisuuskehyksen täytäntöönpanotilanteesta jäsenvaltioiden tasolla ei ollut saatavilla tietoa komissiolta. Saatavilla oli vain hyvin vähän vaadittuja seurantaa koskevia tietoja, eikä näitä tietoja käytetty käytännössä. Kansallisia maaseutuverkostoja ja muita kuluja koskevat indikaattorit (jotka kattavat myös valmiuksien kehittämistä varten annettavan teknisen avun) eivät ole tasapainossa, kun otetaan huomioon niihin liittyvien menojen suhteellinen koko.

Vastaus: Seurantataulukossa B2.3 on eroteltu teknisenä apuna annettavassa tuessa (muu kuin kansallinen maaseutuverkosto) julkisten kokonaismenojen hallintomenot ja muut menot, joista jälkimmäisiin sisältyvät tutkimukset ja koulutus. Yleisen periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden ja alueiden keräämien lisäindikaattorien määrittelyssä on säilytettävä oikea tasapaino yhtäältä lisäarvon ja toisaalta hallinnollisen taakan välillä. Tästä syystä tällä tasolla kerättyjen yksityiskohtaisten tietojen määrä pidetään tarkoituksellisesti vähäisenä.

Komissio ei pysty toimittamaan ennakkoon todisteita arviointikysymysten lopullisista tuloksista. Yhteistyössä tapahtuvassa hallinnoinnissa maaseudun kehittämisohjelmien arviointi suoritetaan jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 808/2014 14 artiklassa säädetyn arviointia koskevan yleisen lähestymistavan mukaisesti.

Komissio katsoo, että suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Erityiskertomus nro 05/2015: Ovatko rahoitusvälineet menestyksekkäitä ja lupaavia maaseudun kehittämisen välineitä?

Kohdan 100 suositus 3: Komissio ei ole määritellyt tarkkoja uusiutuvuusvaikutuksia koskevia tavoitteita. Tiukemman varainhoidon todellinen vaikutus uusiutuvuusvaikutuksiin on yhä avoinna.

Lainsäätäjät eivät ole säätäneet oikeudellisia vaatimuksia uusiutuvuusvaikutuksia koskevien tavoitteiden asettamista varten. Syynä on se, että jokaiseen rahoitusvälineeseen liittyvä uudistuva luonne heijastaa kutakin välinettä ja suunnittelua. Lisäksi se riippuu ulkoisista tekijöistä, kuten markkinoiden kysynnästä ja taloudellisesta kehityksestä. Komissio esitti vastaavasti täytäntöönpanoasetuksissaan (EU) N:o 964/2014 ja (EU) 2016/1157 ainoastaan uusiutuvuuteen liittyviä uusia täytäntöönpanosääntöjä lainanantopolitiikkaa koskevissa jaksoissa. Oikeudellinen kehys ja täytäntöönpanosäännöt voivat ainoastaan tarjota periaatteet tavoitteiden määrittelemiselle ja takaisin maksettujen varojen hallinnalle.

Lainanannon tavoitetasoa ja korkojen vaihteluväliä ei voida määritellä EU:n tasolla ennakkoon antamalla ennakkoon määriteltyjä tavoitteita. Se voidaan arvioida ainoastaan tapauskohtaisesti kunkin rahoitusvälineen ennakkoarvioinnissa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisesti), ja se otetaan huomioon määritettäessä rahoitusvälineen luonnetta (uusiutuva vai uusiutumaton lainainstrumentti). Myös vipuvaikutus on tutkittava ennakkoarvioinnin yhteydessä. Rahoitusvälineeseen takaisin maksetut varat on joko käytettävä uudelleen samassa rahoitusvälineessä (uusiutuvasti samassa rahoitusvälineessä), tai ne voidaan käyttää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan (samaan prioriteetin mukaiseen tavoitteeseen ennen tukikelpoisuusajan päättymistä) tai 45 artiklan (ohjelman tavoitteen mukaisesti tukikelpoisuusajan päättymisen jälkeen) mukaisesti sen jälkeen, kun varat on maksettu takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon.

Komissio katsoo näiden säännösten, sellaisina kuin ne ovat muutettuina koontiasetuksessa (asetus (EU, Euratom) 2018/1046), perusteella, että suositus on pantu täytäntöön lukuun ottamatta tavoitteita, jotka voidaan määritellä ainoastaan kunkin rahoitusvälineen ennakkoarvioinnin yhteydessä ja joita komissio ei voi asettaa horisontaalisesti.

Erityiskertomus nro 07/2015: EU:n poliisioperaatiolla Afganistanissa on saavutettu vaihtelevia tuloksia (EUH)

Kohdan 85 suositus 2 a): Ei todisteita todellisista koulutuksista. Ei maakohtaisia osatekijöitä. Ei todisteita ennen operaation käynnistämistä toteutetusta paikallisen henkilöstön koulutuksesta.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Kohdan 86 suositus 3 b): Saatavilla olevat todisteet eivät osoita, että suositus olisi pantu täytäntöön paikallisten kouluttajien/koulutettavien osalta.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Kohdan 86 suositus 3 d): Todisteita ohjausaineistosta, ohjauksen välietapeista ja ohjaukseen liittyvistä lokikirjoista ei havaittu.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Kohdan 86 suositus 3 e: Todentavista asiakirjoista ei löydetty erityisiä ohjeita ohjaajien siirtymämenettelyistä.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Kohdan 86 suositus 3 f: Tarkastajat eivät löytäneet erityisiä ohjeita/todisteita synergioista ohjaustoimien kanssa ja hankkeiden tavoitteiden selvästä kytköksestä täytäntöönpanosuunnitelman välietappeihin.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Kohdan 88 suositus 5 a): EUH:n ja komission kattavaa yhteistä strategiaa ei ole vielä kehitetty YTPP-operaatioiden supistamista ja päättämistä varten. Puutetta, joka liittyy siihen, että operaatioiden päättämistä koskevat suunnitelmat toimitetaan vain kolme kuukautta ennen toimeksiannon operatiivisen vaiheen päättymistä, ei ole korjattu. Saatavilla olevissa ohjeissa ei käsitellä kattavasti supistamiseen ja päättämiseen luontaisesti liittyviä erilaisia riskejä.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Kohdan 88 suositus 5 b): Tarkastajat eivät löytäneet erityisiä ohjeita/todisteita siitä, miten voitaisiin välttää omaisuuserien kertymistä ja ehkäistä omaisuuserien kertymiseen liittyville taloudellisille riskeille altistumista, eivätkä myöskään esimerkkejä EUH:n ja komission oikea-aikaisista keskitetyistä ohjeista/todisteista YTPP-operaatioille omaisuuserien kertymisen välttämisestä.

Vastaus: EUH on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista.

Erityiskertomus nro 8/2015: Vastaako EU:n antama taloudellinen tuki riittävän hyvin mikroyrittäjien tarpeita?

Kohdan 68 suositus 1: Koska erityistä mikroyrittäjiä koskevaa indikaattoria ei ole olemassa, tietoja ei ole vieläkään saatavilla vuosien 2014–2020 osalta siitä, miten paljon mikroyrittäjille on kohdistettu avustuksina annettavaa rahoitusta.

Vastaus: Kun otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen liitteessä 3.4 mainitsema yhä olemassa oleva puute, on pantava merkille, että erityisten indikaattorien sisällyttäminen toimenpideohjelmaan on valinnaista hallintoviranomaisille. Asetuksessa säädetään kuitenkin pakolliset yhteisöjä koskevat yhteiset tuotosindikaattorit (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 liitteessä I oleva 2 kohta).

Erityiskertomus nro 10/2015: Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava

Kohdan 99 suositus 1 a): Nykyisin vain noin neljäsosa sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän (IMS) tapauksista sisältää yksityiskohtaisia tietoja alaluokasta. Tämä paranee, kun uusia tapauksia kirjataan ja vanhoja suljetaan. Analyysityökalun sekä IMS:n ja jäsenvaltioiden tietokantojen välisten käyttöliittymien kehittäminen on pitkällä, mutta ne on vielä viimeisteltävä.

Vastaus: IMS päivitettiin, jotta siihen voitiin sisällyttää julkisia hankintoja koskeviin rikkomuksiin liittyvä erityinen sääntöjenvastaisuuksien luokka. Tämä luokka on puolestaan jaettu 26 alaluokkaan, jotka voivat kuvailla yksityiskohtaisesti näiden rikkomusten tärkeimpiä syitä. Tämä luokittelu on täysin yhdenmukainen aluepolitiikan pääosaston ja kansallisten tarkastusviranomaisten käyttämän luokituksen kanssa.

Ennen tämän uuden luokittelun tarjoamien analyyttisten mahdollisuuksien hyödyntämistä on saavutettava tietotarpeiden kriittinen massa. Tähän mennessä 19 891:stä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomiseen liittyvästä sääntöjenvastaisuudesta 7 593 (38 prosenttia) sisältää tähän uuteen luokitukseen perustuvia tietoja. Näin ollen tällaisten tietojen merkityksellinen analyysi saavutetaan asteittain, kun jäsenvaltiot päivittävät vanhempia sääntöjenvastaisuuksiaan ja kirjaavat uusia.

Tilanne paranee näin ollen asteittain, ja komissio muistuttaa kansallisia viranomaisia, että ne päivittäisivät tiedot ja ottaisivat huomioon tietojen laadun aina kun mahdollista (asiaa käsittelevä COCOLAF-komitean alaryhmä tai vuotuiset koordinointikokoukset tarkastusviranomaisten kanssa).

Kohdan 105 suositus 6 a): Sähköisten hankintojen myöhemmät vaiheet on vielä pantava täytäntöön direktiivissä säädetyn mukaisesti (sähköinen laskutus viimeistään huhtikuussa 2019).

Komission olisi vaadittava kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti Arachne-tietokantaan ja käyttämään sitä.

Vastaus: Sähköisten hankintojen viimeinen laillisesti sitova vaihe (tarjousten sähköinen jättäminen) on ollut voimassa lokakuusta 2018 alkaen. Komissio tukee osana sisämarkkinastrategiaa sopimusrekistereiden kehittämistä jäsenvaltioissa. Sopimusrekisterit edistävät merkittävästi tietojen läpinäkyvyyden lisäämistä julkisissa hankinnoissa. Tällä alalla tehtävää työtä varten on perustettu sidosryhmäfoorumin (EXEP) työryhmä, jonka tehtävänä on jakaa hyviä käytäntöjä ja joka on myös tuottanut sopimusrekistereitä käsittelevän oppaan.

Komissio on ryhtynyt tiedonlouhintatyökaluja koskeviin suositeltuihin toimiin. Se edistää aktiivisesti sitä, että vastuussa olevat kansalliset viranomaiset käyttävät Arachnea, joka on komission kehittämä ennalta ehkäisevä riskien pisteytysväline. Tämä työkalu voi parantaa tarkastuksia merkittävästi ja edistää sellaisten riskien ehkäisemistä ja havaitsemista, jotka liittyvät esimerkiksi julkisiin hankintamenettelyihin, eturistiriitoihin ja tukien keskittymiseen tietyille toimijoille. Se voi myös helpottaa petosten tunnistamista. Komissio on tietoinen muista vastaavista tiedonlouhintatyökaluista ja tukee niiden käyttöä.

Seuraavat toimet on toteutettu:

1) Jäsenvaltioille ja erityisesti ”ensisijaisille maille” on tarjottu teknistä ja valmiuksien kehittämiseen liittyvää tukea julkisia hankintoja koskevien direktiivien sähköisiä hankintoja koskevien vaatimusten panemiseksi täytäntöön viimeistään vuoden 2018 lopussa.

2) Parhaita käytäntöjä on jaettu sähköisiin hankintoihin siirtymisen tukemiseksi EXEPin eli sähköisiä hankintoja koskevan sidosryhmäfoorumin välityksellä (viimeisin EXEPin kokous pidettiin 22. toukokuuta 2019). Julkisten hankintojen digitalisaatiota koskeva konferenssi järjestettiin 18. lokakuuta 2018.

3) Parhaita käytäntöjä on jaettu, ja vuonna 2017 julkaistun EU:n sähköisen laskutuksen standardin, joka on määrä panna täytäntöön viimeistään huhtikuussa 2019, täytäntöönpanoa on tuettu (erityisesti Euroopan sidosryhmien yhteisen sähköistä laskutusta käsittelevän foorumin toimien avulla).

4) Sähköisiin hankintoihin liittyviä oikeudellisia kysymyksiä (valtiontuet, direktiivin tulkinta jne.) on käsitelty.

Erityiskertomus nro 11/2015: Hallinnoiko komissio hyvin kalastuskumppanuussopimuksia?

Kohdan 90 suositus 1 b): Koska dokumentoituja alueellisia strategioita ei kuitenkaan ole olemassa, komission alueellisten strategioiden määrittelyssä ja dokumentoinnissa on vielä edistyttävä.

Vastaus: Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen lopullisen arvioinnin huomioon. Komissio katsoo, että kuhunkin kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten neuvottelemisen yhteydessä tehtyyn yksittäiseen arviointiin on jo sisällytetty alueellinen tilanne. Sen tavoitteena on ollut varmistaa erilaisten kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten säännösten johdonmukaisuus samalla alueella.

Komissio määrittelee kuitenkin lisää kestävää kalastusta koskeviin kumppanuussopimuksiin liittyviä alueellisia strategioita kumppanuussopimusten yleisen arvioinnin yhteydessä (määrä tehdä vuosina 2020–2021).

Kohdan 93 suositus 2 a): Nykyiset menettelyt lupamenettelyjen seuraamiseksi ovat kuitenkin yhä puutteellisia. Edistymistä on tapahduttava siinä, miten komissio seuraa lupamenettelyjä ja ryhtyy niihin liittyviin jatkotoimiin.

Vastaus: Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen lopullisen arvioinnin huomioon. Lupamenettelyjä hallinnoivat komission yksiköt voivat jo tarkastaa tietojen paikkansapitävyyden ja täydellisyyden nykyisten sisäisten suuntaviivojen pohjalta ja tallentaa kaikki vastaanotetut pyynnöt tietokantaan.

Prosessin virtaviivaistamiseksi edelleen on kehitetty IT-hanke, joka on parhaillaan käynnissä. Lupamenettelyn on määrä olla täysin automatisoitu viimeistään vuoden 2021 lopussa.

Erityiskertomus nro 12/2015: Tietämyksen siirron ja neuvontatoimien heikko hallinnointi on haitannut maaseudun osaamistalouden edistämistä koskevan EU:n painopisteen toteuttamista

Kohdan 94 suositus 1 b): Ohjeasiakirjan tiedot eivät ole tarpeeksi yksityiskohtaisia siitä, miten koulutustarpeita olisi analysoitava toistuvasti.

Vastaus: Koulutustarpeiden toistuvan analysoinnin toteuttamiseksi on olemassa erilaisia menetelmiä. Soveltuvin lähestymistapa riippuu kyseessä olevan maatalouden tieto- ja innovointijärjestelmän (AKIS) suunnittelusta, joka vaihtelee jäsenvaltioittain. Näin ollen toimenpideselvityksessä voidaan ainoastaan kuvailla yleisesti tehokkainta tapaa tällaisen arvioinnin suorittamiseksi.

Toimenpideselvityksen päivityksen, sellaisena kuin se on komission täytäntöön panemana, katsotaan olevan tarpeeksi yksityiskohtainen ja riittävä opas jäsenvaltioille toistuvien tarvearviointien suorittamista varten.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on näin ollen pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Kohdan 94 suositus 1 d): Komissio ei seuraa seurantakomiteoissa ja vuotuisissa arviointikokouksissa sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat neuvontapalvelujen käyttöönottoa.

Vastaus: Kaikki maaseudun kehittämistoimet hyväksytään lisättäviksi maaseudun kehittämisohjelmiin vain, jos jäsenvaltio osoittaa, että sitä varten on strateginen tarve. Tämän tarpeen olisi käytävä ilmi maaseudun kehittämisohjelman strategiasta, joka puolestaan perustuu SWOT-analyysiin ja sen perusteella tehtyyn tarvearviointiin, joka jokaisen jäsenvaltion oli tehtävä maaseudun kehittämisohjelman suunnitteluvaiheen alussa.

Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset arvioidaan vuosittaisissa arviointikokouksissa ja seurantakomiteoissa. Näissä kertomuksissa raportoidaan kaikkien maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisestä. Täytäntöönpanoon liittyvien vaikeuksien tai viivästysten tapauksessa tilanne arvioidaan ja ryhdytään korjaaviin toimenpiteisiin.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on näin ollen pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Kohdan 96 suositus 2 b): Tilintarkastustuomioistuimen suosituksessa edellytetty komission jäsenvaltioiden seuranta ei ole riittävää.

Vastaus: Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen suositus ohjeasiakirjoista ja julkisista hankinnoista, mukaan lukien itse tuotettuja palveluja koskevat tiedot, on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Jäsenvaltioiden menettelyjen seuraaminen säännönmukaisuuden tarkastuksilla, ks. komission vastaus erityiskertomuksen nro 12/2015 suositukseen 5.

Kohdan 98 suositus 3 a): Komissio ei juuri esittänyt todisteita hallintoviranomaisten lisäkoulutuksesta, jossa olisi keskusteltu kulujen kohtuullisuudesta, kun yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja ei käytetä. Joistakin yhteisistä tavoitteista huolimatta kulujen kohtuullisuutta koskevat tarkastukset ja yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö eivät ole sama asia. Yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot kattavat vain pienen osan maaseudun kehittämisen kokonaismenoista (ks. erityiskertomus nro 11/2018), minkä vuoksi tarve hallintoviranomaisten toteuttamalle kulujen kohtuullisuuden arvioinnille on yhä olemassa. (Komissio ei ole määritellyt muita hallinnollisia menettelyjä koskevia parhaita käytäntöjä kulujen kohtuullisuuden arvioinnin osalta eurooppalaisessa maaseudun kehittämisverkostossa).

Vastaus: Komissio antaa ohjeita asiakirjana, jossa selvennetään tiettyjä oikeudellisia tulkintoja ja levitetään esimerkkejä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvistä hyvistä käytännöistä jäsenvaltioille.

Kulujen kohtuullisuudesta keskustellaan säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa useissa eri asiayhteyksissä: viimeisin tapahtuma oli kesäkuussa 2018 järjestetty virhetasoseminaari, jossa keskusteltiin kulujen kohtuullisuuteen liittyvistä eri näkökohdista ja yksinkertaistettujen kustannusvaihtojen käytöstä.

Koulutuksia voidaan järjestää jäsenvaltioiden pyynnöstä, ja tästä aiheesta on jo järjestetty useita koulutuksia. On myös todettava, että yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö lisääntyy merkittävällä tavalla maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanossa, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot käyttävät harvemmin kulujen kohtuullisuuden arviointia.

Komissio katsoo näin ollen, että tilintarkastustuomioistuimen suositus on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

K