Tämä Romaniaan tehtyä tiukennettuun valvontaan kuuluvaa valvontakäyntiä koskeva kertomus toimitetaan neuvostolle asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 4 kohdan nojalla. Valvontakäyntiä koskevat alustavat havainnot on asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 5 kohdan nojalla toimitettu aiemmin Romanian viranomaisille kommentoitaviksi.

Romania – Merkittävän poikkeaman menettely

Tiukennettuun valvontaan kuuluva valvontakäynti 27.–28. syyskuuta 2018

Kertomus

1. Johdanto

Romaniaan on sovellettu merkittävän poikkeaman menettelyjä keväästä 2017. Romania oli ensimmäinen jäsenvaltio, johon merkittävän poikkeaman menettelyä sovellettiin. Ensimmäinen merkittävän poikkeaman menettely käynnistettiin keväällä 2017, kun Romanian havaittiin poikenneen merkittävästi keskipitkän aikavälin tavoitteestaan vuonna 2016. Tuolloin rakenteellinen alijäämä kasvoi 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen oltuaan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Neuvosto antoi kesäkuussa 2017 suosituksen, jossa Romanialta pyydettiin rakenteellisia sopeutustoimia, joiden vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Tämä on sopeutuskaavioon perustuva vakiovaatimus neutraalissa suhdannetilanteessa. Neuvosto totesi joulukuussa 2017, että Romania ei ollut toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston saman vuoden kesäkuussa antaman suosituksen johdosta, vaan toteutetuilla toimilla keskityttiin yksinomaan välttämään julkisen talouden alijäämälle asetetun viitearvon (3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ylittyminen. Neuvosto antoi joulukuussa 2017 merkittävän poikkeaman menettelyssä toisen suosituksen, jossa se pyysi Romanialta rakenteellista sopeutusta, jonka vaikutus on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Kesäkuussa 2018 neuvosto päätti jälleen, että Romania ei ollut toteuttanut neuvoston joulukuussa 2017 antaman suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia. Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 ei säädetä tarkistetun suosituksen antamisesta uudelleen saman merkittävän poikkeaman menettelyn aikana. Samoin kuin joulukuussa 2017 merkittävän poikkeaman menettelyn voimassaolo päättyi kesäkuussa 2018 neuvoston antamaan päätökseen, jossa se toteaa, että tuloksellisia toimia ei ole toteutettu.

Koska Romania poikkesi vuonna 2107 merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta, keväällä 2018 käynnistettiin uusi merkittävän poikkeaman menettely. Komissio antoi Romanialle varoituksen 23. toukokuuta 2018 ja suositti neuvostolle uuden merkittävän poikkeaman menettelyn käynnistämistä. Neuvosto kehotti 22. kesäkuuta 2018 antamassaan suosituksessa Romaniaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvu on enintään 3,3 prosenttia vuonna 2018 ja enintään 5,1 prosenttia vuonna 2019. Tätä vastaava vuotuinen rakenteellinen sopeutus (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen molempina vuosina) ylittää sopeutuskaavioon perustuvan vakiovaatimuksen, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2018 finanssipoliittisessa maakohtaisessa suosituksessa neuvosto viittaa suoraan tähän merkittävän poikkeaman menettelyssä annettuun uuteen suositukseen. Romania raportoi neuvostolle 16. lokakuuta 2018 toimista, jotka se on toteuttanut merkittävän poikkeaman menettelyssä annetun suosituksen pohjalta. Komissio hyväksyi Romanian toteuttamia toimia koskevan arvioinnin 21. marraskuuta 2018.

Tässä kertomuksessa esitetään Romaniaan 27.–28. syyskuuta 2018 tehdyn tiukennettuun valvontaan kuuluvan valvontakäynnin havainnot. Valvontakäynti perustui asetuksen (EY) N:o 1466/97 –11 artiklan 2 kohtaan. Sen aikana komission edustajat tapasivat valtiovarainministeri Eugen Teodorovicin, Romanian keskuspankin varapääjohtajan Liviu Voinean, senaatin ja edustajainhuoneen budjetti- ja finanssipolitiikkaa käsittelevien valiokuntien jäseniä sekä Romanian finanssipoliittisen neuvoston johtajan Ionut Dumitrun. Aiempien vastaavien valvontakäyntien tapaan tavoitteena oli keskustella viranomaisten suunnittelemista julkisen talouden toimista, korostaa julkisen talouden riskejä ja kannustaa noudattamaan merkittävän poikkeaman menettelyssä annettua suositusta. Tämä kertomus perustuu ennen valvontakäyntiä ja sen aikana saatuihin tietoihin.

2. Valvontakäynnin aikana tehdyt havainnot

Romanian viranomaiset pitävät voimassa vuoden 2018 julkisen talouden alijäämätavoitteensa, joka on hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eivätkä ne näin ollen aio noudattaa merkittävän poikkeaman menettelyssä annettua suositusta. Vuoden 2018 talousarviota koskevassa muutoksessa (”oikaisu”), joka julkaistiin 3. syyskuuta 2018, säilytetään vuoden 2018 alkuperäinen tavoite, jonka mukaan julkisen sektorin kassaperusteinen alijäämä on 2,97 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) mukaista 2,96 prosentin (suoriteperusteista) alijäämää ja on hieman suurempi kuin vuoden 2017 alijäämätoteutuma. Julkisen talouden kassaperusteinen alijäämä oli kuitenkin tammi-elokuussa 2018 noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli kaksinkertainen verrattuna vuoden 2017 vastaavaan ajanjaksoon, jolloin jo ylitettiin edellisten vuosien alijäämä. Valtiovarainministeri vahvisti vuoden 2018 viralliset julkisen talouden tavoitteet. Ministeri selitti, että tärkein vuodelle 2018 harkittava uusi toimenpide liittyy kansallisen paikalliskehityssuunnitelman mukaisesti jo tehtyjen julkisten investointien uudelleenluokitteluun (valtion rahoittamat paikallisviranomaisten investoinnit). Tavoitteena on, että näille investoinneille myönnetään yhteisrahoitusta Euroopan unionin varoista, mikä kasvattaisi valtion tuloja. Ministeri aikoo keskustella tästä suunnitelmasta asianomaisten komission yksiköiden kanssa. Ministeri lisäsi, että hän toivoi myös saavansa unionin eläinlääkintärahastoilta korvauksia kattamaan sikainfluenssaan liittyviä menoja sekä unionin solidaarisuusrahastosta hätärahoitusta tämänvuotisten tulvien aiheuttamia menoja varten. Viranomaiset harkitsevat parhaillaan myös veroarmahdusta. Ministerin mukaan kyseiset toimenpiteet voivat auttaa supistamaan vuodelle 2018 ennakoitua alijäämää. Valvontakäynnin aikana korostettiin, että 15. lokakuuta 2018 mennessä toimitettavassa toteutettuja toimia koskevassa selonteossa on annettava yksityiskohtaisia numerotietoja suunnitelluista toimenpiteistä.

Vuonna 2019 hallitus aikoo supistaa julkisen talouden alijäämää vuoteen 2018 verrattuna, mutta toimenpiteistä ei ole vielä annettu tarkempia tietoja. Valtiovarainministeri vahvisti, että vuonna 2019 julkisen talouden tavoitteet ovat 2,58 prosentin kassaperusteinen alijäämä ja EKT:n mukainen 2,38 prosentin (suoriteperusteinen) alijäämä. Samat alijäämäennusteet esitetään vuoden 2018 lähentymisohjelmassa. Vuoden 2019 talousarvioesitys, jonka hallitus hyväksyy marraskuun jälkipuoliskolla, sisältää yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten nämä tavoitteet aiotaan saavuttaa. Ministeri harkitsee lisäkevennyksiä arvonlisä- ja valmisteveroon alentamalla ravintoloiden ja hotellien arvonlisäverokantaa ja peruuttamalla taannoiset polttoaineiden valmisteveron korotukset. Ministeri katsoo, että toissijaisten vaikutusten ansiosta kyseiset välillisten verojen alennukset eivät aiheuttaisi merkittävästi julkisen talouden alijäämään. Hän katsoi, että tämä arvio piti paikkansa, kun maatalouselintarvikkeiden alv-kantaa alennettiin 24 prosentista 9 prosenttiin vuoden 2015 puolivälissä.

Eläkelakiehdotus uhkaa kasvattaa julkisen talouden alijäämää merkittävästi vuonna 2020 ja sen jälkeisinä vuosina. Työministeriö on äskettäin julkaissut lakiehdotuksen kuulemista varten. Siinä täsmennetään aikataulu eläkepisteen arvon korottamiselle. Eläkepiste on tärkein eläkkeiden indeksoinnissa käytettävä muuttuja. Korotukset aloitetaan hallituksen ohjelman mukaisesti vuonna 2019. Lakiehdotuksessa myös tarkistetaan muita eläkemuuttujia ylöspäin vuodesta 2021. Hallituksen omien laskelmien mukaan vanhuuseläkkeisiin liittyvät julkiset menot enemmän kuin kaksinkertaistuisivat tämän seurauksena vuonna 2022 (noin 13,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun ne ovat 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018).

Valvontakäynnin aikana vaihdettiin Romanian keskuspankin edustajien kanssa näkemyksiä finanssipoliittisesta, makrotaloudellisesta ja rahoitusjärjestelmän tilanteesta. Romanian keskuspankin johtokunnan perusoletus on, että julkisen talouden alijäämä ei nouse yli 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Keskuspankin varapääjohtaja huomautti niin ikään, että kuluttajainflaatio saavutti huippunsa odotettua aiemmin touko-kesäkuussa. Pankki arvioi inflaatiovauhdin hidastuvan 3,5 prosenttiin vuonna 2019 ja edelleen 3,0 prosenttiin vuonna 2020, mikä vastaa inflaatiotavoitetta. Varapääjohtaja korosti myös, että Romanian finanssisektori on paljon paremmassa kunnossa kuin kymmenen vuotta sitten.

Valvontakäynnin aikana vaihdettiin näkemyksiä finanssipolitiikasta parlamentin budjetti- ja finanssipolitiikkaa käsittelevien valiokuntien jäsenten kanssa. Valiokuntien puheenjohtaja selitti, että vuonna 2015 aloitetuilla finanssipoliittisilla elvytystoimilla pyrittiin vauhdittamaan talouskasvua, missä on onnistuttu, koska Romania kuuluu unionin nopeimmin kasvaviin talouksiin. Hän lisäsi, että hallituksen ensisijaisena tavoitteena oli saada ammattitaitoisten työntekijöiden maastamuutto loppumaan ja saada heitä palaamaan korottamalla terveydenhuolto- ja koulutussektorien palkkoja. Toisaalta puheenjohtaja yhtyi komission huoleen siitä, että julkiset investoinnit ovat vähentyneet viime vuosina. Komission edustajat vastasivat kannattavansa näitä tavoitteita, mutta olivat eri mieltä käytetyistä keinoista. He ilmaisivat huolensa elvytystoimien nopeasta toteutuksesta ja huomauttivat, että samat tavoitteet voitaisiin saavuttaa parantamalla julkisen varainkäytön tehokkuutta. Opposition edustaja esitti samanlaisia epäilyjä.

Finanssipoliittinen neuvosto ilmaisi huolensa julkisen talouden näkymistä. Finanssipoliittisen neuvoston mukaan on suuri vaara, että ilman finanssipoliittisia vastatoimia julkisen talouden alijäämätavoite ylittyy, eikä perussopimuksen mukaista 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen pystytä noudattamaan vuonna 2018. Finanssipoliittinen neuvosto on antanut julkisen lausunnon talousarvioesitykseen syyskuussa tehdystä tarkistuksesta. Lausunnossa korostetaan, että vuoden 2018 alijäämä voi ylittää julkisen talouden alijäämätavoitteen (2,97 prosenttia suhteessa BKT:hen) 6 miljardilla Romanian leulla (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Finanssipoliittinen neuvosto pitää myös julkisten menojen rakennetta ongelmallisena. Juoksevat menot, erityisesti henkilöstömenot, ovat kasvaneet nopeasti julkisten investointien kustannuksella. Julkiset investoinnit laskivat vuonna 2017 BKT:hen suhteutettuina alimmalle tasolleen Romanian EU-jäsenyyden aikana. Tähän menorakenteeseen liittyy huoli sen vaikutuksista pitkän aikavälin talouskasvuun. Lisäksi julkisen sektorin palkkojen ja vanhuuseläkkeiden korotuksia on poliittisesti vaikea peruuttaa.