Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 42/05)

Tämä tiedonanto julkaistaan 17. lokakuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Cabernet d’Anjou”

Viitenumero: PDO-FR-A1005-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 14.11.2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Muutetaan maantieteellinen alue seuraavasti: ”Kaikkien tarkistettuun alkuperänimitykseen [– –] ”Cabernet d’Anjou” [– –] oikeutettujen viinien tuotantovaiheiden on tapahduttava maantieteellisellä alueella, johon vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaan kuuluvat seuraavat kunnat:

— Deux-Sèvresin departementti: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay ja Val en Vignes (liitoskuntien Bouillé-Saint-Paul ja Cersay entiset alueet),

— Maine-et-Loiren departementti: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (liitoskuntien Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé entiset alueet), Blaison-Saint-Sulpice (liitoskuntien Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice entiset alueet), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (liitoskuntien Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien entiset alueet), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (liitoskuntien Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou entiset alueet), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (liitoskuntien Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon entiset alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (liitoskuntien Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets entiset alueet), Gennes-Val-de-Loire (liitoskuntien Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil entiset alueet), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (liitoskunnan Ingrandes entinen alue), Jarzé Villages (liitoskunnan Lué-en-Baugeois entinen alue), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (liitoskuntien Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers entiset alueet), Mauges-sur-Loire (liitoskuntien La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay entiset alueet), Mazé-Milon (liitoskunnan Fontaine-Milon entinen alue), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (liitoskuntien Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne entiset alueet), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (liitoskuntien Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon entiset alueet), Tuffalun (liitoskuntien Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine entiset alueet), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (liitoskuntien Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay entiset alueet), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay ja Villevêque,

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay ja Les Trois-Moutiers.

Kartat, joissa esitetään maantieteellisen alueen rajat, ovat saatavilla tuotteiden alkuperää ja laatua valvovan kansallisen laitoksen (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) verkkosivustolla.”

Toimituksellinen muutos: Hallinnollisten yksiköiden uudessa luettelossa otetaan huomioon kuntaliitokset ja muut hallintoalueiden muutokset, jotka on toteutettu tuote-eritelmän hyväksymisen jälkeen. Oikeusvarmuuden vuoksi luettelossa otetaan huomioon voimassa oleva virallinen geokoodi, jonka Ranskan tilasto- ja taloustutkimusinstituutti (INSEE) päivittää vuosittain. Maantieteellisen alueen rajat eivät muutu lainkaan.

Mainittakoon lisäksi, että INAO:n verkkosivustolla on saatavilla maantieteellistä aluetta koskevia karttoja, joiden tarkoituksena on tehostaa yleisölle tiedottamista.

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Maantieteellinen alue) muutetaan vastaavasti.

2. Rajattu viljelyalue

Lisätään eritelmän 1 luvun IV kohdan 2 alakohdassa ilmaisun ”5. syyskuuta 2007” jälkeen ilmaisu ”ja 19. tammikuuta 2017”.

Muutoksen tavoitteena on lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Korvataan eritelmän I luvun IV kohdan 2 alakohdassa ilmaisu ”4. syyskuuta 1996” ilmaisulla ”4. ja 5. syyskuuta 1996”.

Muutoksella korjataan päivämäärä, jona kansallinen viranomainen hyväksyi rajatun viljelyalueen.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan 1 luvun IV kohdan 3 alakohdassa oleva kuntien luettelo seuraavasti:

— Indre-et-Loiren departementti: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (liitoskunnan Anetz entinen alue), Valle,

— Maine-et-Loiren departementti: Orée d’Anjou (liitoskunnan Saint-Laurent-des-Autels entinen alue), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Näin voidaan ottaa huomioon eritelmän viimeisimmän version jälkeen toteutetut kuntaliitokset. Välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen rajat eivät muutu lainkaan.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset) muutetaan vastaavasti.

4. Maatalouden ympäristösäännökset

Lisätään 1 luvun VI kohdan 2 alakohtaan seuraava: ”Köynnösrivien välissä on oltava hoidettu, luontainen tai kylvetty kasvipeite; Jos tällaista kasvipeitettä ei ole, toimijan on varmistettava, että luontainen kasvipeite pysyy kurissa muokkaamalla maata, tai perusteltava viininviljelystä vastaavan julkisen viranomaisen hyväksymien biologisten torjunta-aineiden käyttö. Jos lohkolla käytetään biologisia torjunta-aineita, muiden rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö on kielletty.”

Muutos liittyy siihen, että koko Anjoun viinialueella toimijat ovat parhaillaan siirtymässä kohti maan kasvukuntoa ylläpitävää viljelyä. Muutoksessa otetaan huomioon se, että viljelymenetelmissä kiinnitetään enemmän huomiota ympäristökysymyksiin. Muutos suosii kasvipeitteen käyttöä, mekaanista rikkakasvien torjuntaa tai biologisten torjunta-aineiden käyttöä ja vähentää siten kemiallisten rikkakasvien torjunta-aineiden käyttöä. Rikkakasvien torjunta-aineiden vähentämisen on tarkoitus tehostaa viininviljelymaiden suojelua ja säilyttää niiden luonnolliset ominaisuudet (hedelmällisyys, luonnon monimuotoisuus ja biologinen puhdistus). Näin varmistetaan osaltaan viinien laatu ja aitous ja vahvistetaan valmistusalueen kuvaa.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Sadonkorjuukielto

Eritelmän 1 luvun VII kohdan 1 alakohdan a alakohdasta poistetaan virke ”Sadonkorjuun aloituspäivä vahvistetaan Ranskan maatalous- ja merikalastuslain D. 645–6 §:n säännösten mukaisesti”.

Sadonkorjuun aloituspäivää ei tarvitse enää vahvistaa, koska toimijoilla on nykyisin käytössään useita välineitä, joiden avulla ne voivat arvioida rypäleiden kypsyyttä erittäin tarkasti. Kullakin toimijalla on käytössään useita laitteita ja välineitä, omia tai yhteiskäytössä olevia, joiden avulla voidaan määrittää tarkasti kunkin lohkon paras mahdollinen sadonkorjuun aloituspäivä tuotantotavoitteiden mukaan.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Sokeripitoisuus

Korvataan 1 luvun IX kohdan 1 alakohdan c alakohdassa ilmaisu ”Viinien” ilmaisulla ”Käymisen jälkeen viinien”.

Muutoksella estetään sekaannus käymistä edeltävän sokeripitoisuuden suhteen, koska on tärkeää tarkentaa, että pitoisuus on tarkistettava juuri käymisen jälkeen.

Yhtenäisen asiakirja 4 kohtaa muutetaan vastaavasti.

7. Tiivistävä väkevöintimenetelmä

Lisätään IX kohdan 1 alakohdan d alakohtaan kappale seuraavasti: ”Tarkistettuun alkuperänimitykseen [– –] ”Cabernet d’Anjou” [– –] oikeutettujen roseeviinien valmistuksessa sallitaan tiivistävät väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöinnin enimmäisosuus suhteessa käytettyihin määriin on 10 prosenttia.”

Muutos on seurausta useiden satovuosien kokeilusta, joka on osoittanut, ettei käänteisellä osmoosimenetelmällä ole kielteisiä vaikutuksia viineihin, kun käytetään sopivaa raaka-ainetta, jolla on hyvä laatupotentiaali, ja kun väkevöinnin enimmäisosuus on 10 prosenttia ja väkevöinti rajoitetaan enintään 15 tilavuusprosentin kokonaisalkoholipitoisuuteen. Tiivistävät väkevöintimenetelmät mahdollistavat rypäleen puristemehun koostumuksen tasapainottamisen tiettyinä vuosina, jos sääolot vaihtelevat.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Käymishuoneen kapasiteetti

Korvataan 1 luvun IX kohdan 1 alakohdan e alakohdasta virke ”Kullakin toimijalla on oltava viininvalmistukseen tarkoitettu käymishuone, jonka kapasiteetti on vähintään 1,4 kertaa viinitilan viiden viimeksi kuluneen vuoden keskituotos.” virkkeellä ”Kullakin toimijalla on oltava viininvalmistukseen tarkoitettu käymishuone, jonka kapasiteetti on vähintään 1,4 kertaa viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana viiniytetty keskimääräinen määrä.”

Eritelmässä viitattiin (hehtolitroina tai kuutiometreinä ilmoitetun) määrän sijaan tuotokseen eli sadon kokoon jaettuna tuotantoalalla (ilmoitetaan esimerkiksi hehtolitroina hehtaarilta). Ehdotetulla muutoksella voidaan korjata tämä määrien epäjohdonmukaisuus muuttamatta sisältöä (vähintään 1,4 kertaa tilan edellisinä markkinointivuosina viiniyttämä keskimääräinen määrä).

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Viinin liikkeeseenlasku

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jona viini lasketaan liikkeeseen valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä maantieteelliseen alueeseen koskevaa kohtaa on tarkistettu asianomaisten kuntien määrän (70 kuntaa 126 kunnan sijaan) saattamiseksi ajan tasalle.

Yhtenäisen asiakirjan yhteyttä maantieteelliseen alueeseen koskevaa 8 kohtaa muutetaan vastaavasti.

11. Siirtymätoimenpide

Poistetaan siirtymätoimenpiteet, joiden voimassaolo on päättynyt.

Lisätään 1 luvun XI alakohtaan seuraava: ”Säännöksiä velvoitteesta, jonka mukaan rivien välisen kasvipeitteen on oltava hoidettu luontainen tai kylvetty peite tai, jollei kasvipeitettä ole, toimija on velvollinen muokkaamaan maata tai käyttämään biologisia torjunta-aineita luontaisen kasvillisuuden hoitamiseksi, ei sovelleta tämän eritelmän hyväksymispäivänä olemassa oleviin viinitilan lohkoihin, joiden rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä.”

Siirtymätoimenpiteen ansiosta vältetään sellaisten olemassa olevien viiniköynnösten joutuminen epäedulliseen asemaan, joiden nykyinen viljelytapa ei ole maatalouden ympäristösäännösten mukainen. Tiheästi viljellyillä viinitarhoilla, joille on ominaista enintään 1,70 metrin etäisyys rivien välillä, pysyvien nurmien säilyminen tai maanmuokkaus voi nimittäin aiheuttaa teknisiä ongelmia (koneistus, tarvikkeet, työkalut). Kasvipeite lisää myös mataliin köynnöksiin kohdistuvaa keväthallan riskiä. Lisäksi kasvipeite heikentää viiniköynnösten vedensaantia sitä merkittävämmin, mitä suurempi istutustiheys on. Sen sijaan eritelmän hyväksynnän jälkeen istutettavien viiniköynnösten on luonnollisesti oltava käyttöön otettujen maatalouden ympäristösäännösten mukaisia köynnösten tiheydestä ja rivien välisestä etäisyydestä riippumatta.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12. Tietojen kirjaaminen

Korvataan 2 luvun II kohdan 3 alakohdassa oleva ilmaisu ”potentiaalinen” ilmaisulla ”luonnollinen”.

Anjou Saumurin alueen kaikissa tuote-eritelmissä käytetyn sanamuodon mukaisesti ilmaisu ”luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina” korvaa ilmaisun ”potentiaalinen alkoholipitoisuus” tai viittaukset ”alkoholiprosenttiin”. Muutoksilla parannetaan eritelmien luettavuutta. Tietojen kirjaamista koskevien säännösten yhdenmukaistamisella pyritään helpottamaan tarkastussuunnitelman laatimista ja rekisterien valvontaa.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

13. Tärkeimmät valvottavat seikat

Lukua 3 on tarkistettu sen varmistamiseksi, että Anjou Saumurin alueen eritelmissä mainitut tärkeimmät valvottavat seikat on muotoiltu johdonmukaisesti.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Cabernet d’Anjou

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat kuohumattomia roseeviinejä, joilla on seuraavat analyyttiset ominaisuudet:

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuuden viinissä on oltava vähintään 10 grammaa litraa kohden.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat samat kuin unionin sääntelyssä, mutta kaikkien pakkaamattomien viinien, joihin voidaan tehdä merkintä ”varhainen” tai ”uusi”, haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 10,2 milliekvivalenttia litrassa.

Viinissä on käymiskykyisiä sokereita ja vaihteleva makeusaste. Ne ovat voimakkaan aromaattisia, mikä ilmentää viiniköynnöslajikkeiden erityispiirteitä. Hedelmäisyys tulee joka tapauksessa ehdottomasti esiin (persikka, mansikka, sitrushedelmät jne.). Suutuntuma on onnistuneen tasapainoinen raikkauden ja pyöreyden välillä. Aromit säilyvät intensiivisinä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus Enimmäishappopitoisuus (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Istutustiheys – etäisyydet

Leikkaussäännöt

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä. Viiniköynnöslohkoilta, joiden istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilta mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, kerätyistä sadoista saa käyttää tarkistettua alkuperänimitystä, mikäli tuote-eritelmässä vahvistetut tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat edellytykset täyttyvät. Näillä lohkoilla köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä.

Leikkaus- ja tukilangoitussäännöt

Leikkaussäännöt

Viiniköynnökset leikataan viimeistään 30. huhtikuuta yhdistettynä juoksija-ja kannusleikkauksena siten, että köynnökseen jää enintään 14 silmua ja pitkään oksaan enintään 8 silmua.

Tukilangoitetun lehvistön korkeus on vähintään 0,6 kertaa rivien välinen etäisyys, ja tukilangoitetun lehvistön korkeus mitataan lehvistön alareunasta, jonka korkeudeksi on määritetty vähintään 0,4 metriä maanpinnasta, katkaisun yläreunaan, jonka korkeudeksi määritetään vähintään 0,2 metriä tukilangoituksen ylimmän langan yläpuolella.

Viiniköynnöslohkoilla, joiden istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilta mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, sovelletaan lisäksi seuraavia tukilangoitussääntöjä: langoituskeppien vähimmäiskorkeus maanpinnasta on 1,9 metriä; tukilangoituksessa on 4 lankatasoa; ylimmän langan korkeus on vähintään 1,85 metriä maanpinnasta.

Keinokastelu

Viljelykäytäntö

Keinokastelu on kielletty.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevana seoksena on kielletty.

Puupalojen käyttö on kielletty.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b. Enimmäistuotokset

69 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikkien tarkistettuun alkuperänimitykseen ”Cabernet d’Anjou” oikeutettujen viinien tuotantovaiheiden on tapahduttava maantieteellisellä alueella, johon vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaan kuuluvat seuraavat kunnat:

— Deux-Sèvresin departementti: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay ja Val en Vignes (liitoskuntien Bouillé-Saint-Paul ja Cersay entiset alueet),

— Maine-et-Loiren departementti: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (liitoskuntien Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé entiset alueet), Blaison-Saint-Sulpice (liitoskuntien Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice entiset alueet), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (liitoskuntien Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien entiset alueet), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (liitoskuntien Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou entiset alueet), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (liitoskuntien Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon entiset alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (liitoskuntien Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets entiset alueet), Gennes-Val-de-Loire (liitoskuntien Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil entiset alueet), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (liitoskunnan Ingrandes entinen alue), Jarzé Villages (liitoskunnan Lué-en-Baugeois entinen alue), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (liitoskuntien Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers entiset alueet), Mauges-sur-Loire (liitoskuntien La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay entiset alueet), Mazé-Milon (liitoskunnan Fontaine-Milon entinen alue), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (liitoskuntien Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne entiset alueet), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (liitoskuntien Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon entiset alueet), Tuffalun (liitoskuntien Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine entiset alueet), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (liitoskuntien Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay entiset alueet), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay ja Villevêque,

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay ja Les Trois-Moutiers.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Maantieteellistä aluetta koskevat tiedot

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellisellä alueella on kaksi suurta geologista muodostumaa, joissa viinitilat sijaitsevat pääasiassa jokien rinteillä ja muutamilla tasangoilla: lännessä prekambrinen ja palotsooinen perusta yhtyy Armorican ylänköön; idässä Pariisin altaan mesotsooinen ja kenotsooinen aluskerros peittää vanhan perustan. Tämä geologinen erityispiirre erottaa maantieteellisen alueen läntisen osan, jolle on luonteenomaista liuskekivien ja erityisesti saviliuskeiden esiintyminen ja joka tunnetaan paikallisesti nimellä ”Anjou noir”, maantieteellisen alueen itäosasta, jolle on ominaista tuffeau-kiven (Saumur) esiintyminen ja joka tunnetaan paikallisesti nimellä ”Anjou blanc”.

Asianomaisella maantieteellisellä alueella on historiallinen yhteys Anjoun entiseen provinssiin, ja alue kattaa (vuosi 2018) pääasiassa Maine-et-Loiren departementin eteläpuoliskon (70 kuntaa) sekä Deux-Sèvresin (14 kuntaa) ja Viennen (9 kuntaa) departementtien pohjoisosat.

Viinirypäleiden korjuuta varten rajatuilla lohkoilla maaperä on peräisin eri geologisista muodostumista. Vaikka nämä maa-alueet ovatkin hyvin erilaisia, ne ovat yleensä ravinneköyhiä ja niillä on kohtalainen vesivarasto. Niiden lämpökäyttäytyminen on niin ikään hyvä.

Maantieteellisellä alueella vallitsee lauhkea valtameri-ilmasto, jonka lämpötilavaihtelut ovat melko pieniä, sillä Atlantin valtameri on suhteellisen lähellä, toisaalta Loire ja sen sivujoet toimivat lämpötilan sääntelijöinä ja lisäksi viiniköynnökset sijaitsevat rinteillä. Yleisesti puhutaan ”lempeästä Anjousta”, ja ilmaisu pitääkin erityisesti paikkansa talvella, pitkän kevään ja syksyn aikana, joskin kesäisin on usein kovia helteitä. Luoteesta kaakkoon suuntautuneet kukkulat suojaavat runsaasti kosteutta sisältävältä länsituulelta. Maantieteellinen alue saa näin ollen hieman sateita ja hyötyy föhn-ilmiöstä suojassa valtameren kosteudelta Choletais’n ja Maugesin korkeampien kukkuloiden ansiosta. Vuotuinen sademäärä on noin 585 millimetriä, kun Choletais’ssa se on lähes 800 millimetriä.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viinitarhoja tiedetään olleen Anjoussa jo ennen vuotta 100 jaa., eivätkä ne ole missään vaiheessa hävinneet. Viiniköynnös kukoisti seudulla, mistä ovat osoituksena seuraavat Apolloniuksen runon säkeet (500-luvulta): ”Kalliolla lähellä Bretagnea on Cereksen ja Bacchuksen suosiossa oleva kaupunki, jonka nimi Andégave (Angers) on kreikkalaista alkuperää.” Vaikka Anjoun viininviljely kehittyi koko keskiajan luostarien hoivissa Loiren rannoilla ja Angers’n ympäristössä, se alkoi saada mainetta erityisesti 1100- ja 1200-luvulla. Henrik II:n ja Eleonoora Akvitanialaisen kuningaskunnan vaikutusvallan ansiosta ”vin d’Anjou” päätyi hienoimpiin pöytiin.

Tuotanto kasvoi merkittävästi 1500-luvulla, kun alankomaalaiset välittäjät saapuivat etsimään viinejä koti- ja siirtomaidensa tarpeisiin. Alankomaalaiset ostivat viiniä suuria määriä ja kauppa kukoisti 1700-luvulla niin, että maantieteellisen alueen halki kulkeva sivujoki Layon kanavoitiin kuljetuksen helpottamiseksi. Anjoun viinien erinomainen maine herätti kuitenkin kateutta, ja lukuisia veroja ryhdyttiin perimään (linnoitusvero, kirstuvero, mittavero, kahdeksasosavero, läpikuljetusvero jne.). Näistä veroista aiheutui kaupankäynnille suurta haittaa. Vendéen kapinoiden aikainen hävitys tuhosi viinitarhat, mutta alue alkoi elpyä 1800-luvulla. Vuonna 1881 viinitarhojen pinta-ala oli 45 000 hehtaaria. Vuonna 1893, viinikirvan leviämisen jälkeen, jäljellä oli vielä 10 000 hehtaaria.

Anjoun maine juontuu ennen kaikkea lajikkeesta chenin B valmistetuista valkoviineistä. Viinikirvaepidemian jälkeen ryhdyttiin istuttamaan yhä enenevissä määrin lajiketta cabernet franc N ja hieman myöhemmin lajiketta cabernet-sauvignon N. Viininvalmistuksessa keskityttiin 1900-luvun alussa pääasiassa rouget-nimellä kutsuttuun paikalliseen kevyeen viiniin, jota juotiin kahviloissa. Tämä oli ensimmäinen vaihe Anjoun viinintuotannon muutoksessa. Yhdistettyinä lajikkeisiin grolleau N ja grolleau gris G, joista saadaan väriltään hailakoita clairet-viinejä, toissijaisesti myös lajikkeisiin gamay N ja pineau d’Aunis N, kehittyi merkittävää tunnusomaisten roseeviinien tuotantoa: viinit tulivat tunnetuiksi ja tunnustetuiksi tarkistetuilla alkuperänimityksillä ”Cabernet d’Anjou” ja ”Rosé d’Anjou”. Muutoksen toinen vaihe tukeutui tuottajien kokemukseen näiden lajikkeiden hoidosta. Sopivimman köynnöslajikkeen etsiminen kullekin istutuspaikalle tarkkailemalla ja analysoimalla, viinisadon tarjoamien mahdollisuuksien arviointi ja viininvalmistustekniikan hallinta johtivat punaviinien tuotannon kehittymiseen 1960-luvulla.

Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Roseeviineissä on käymiskykyisiä sokereita ja vaihteleva makeusaste. Ne ovat voimakkaan aromaattisia, mikä ilmentää viiniköynnöslajikkeiden erityispiirteitä. Hedelmäisyys tulee joka tapauksessa ehdottomasti esiin (persikka, mansikka, sitrushedelmät jne.). Suutuntuma on onnistuneen tasapainoinen raikkauden ja pyöreyden välillä. Aromit säilyvät intensiivisinä.

Syy- ja seuraussuhteet

Kuohumattomat viinit

Maisemaltaan erityisen pohjoisen viinialueen yhdistyminen lauhkeaan ilmastoon sekä ainutlaatuiseen geologiaan ja maaperään tuottaa viineihin oman makumaailmansa, joka ilmenee viinien raikkauden kautta.

Erilaisia geologisia ja maaperäympäristöjä edustavien viininviljelyolosuhteiden monimuotoisuus on antanut tuottajille mahdollisuuden löytää kullekin viiniköynnöslajikkeelle olosuhteet, joissa lajike pääsee parhaiten oikeuksiinsa. Viininviljelijät ovat havainnoineet ja analysoineet satotuloksia löytääkseen kullekin paikalle parhaiten soveltuvan lajikkeen.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, joka määritellään tarkistettuun alkuperänimitykseen ”Cabernet d’Anjou” oikeutettujen viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisesti, käsittää vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaan seuraavien kuntien alueen:

— Indre-et-Loiren departementti: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

— Loire-Atlantiquen departementti: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (liitoskunnan Anetz entinen alue), Valle,

— Maine-et-Loiren departementti: Orée d’Anjou (liitoskunnan Saint-Laurent-des-Autels entinen alue), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä nimitys ”varhainen” tai ”uusi” eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön perusteella säännellä, kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan eli korkeudeltaan, leveydeltään ja paksuudeltaan enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Viinit, joihin voidaan tehdä merkintä ”varhainen” tai ”uusi”, on varustettava vuosimerkinnällä.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienimmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että – kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka, – paikka on mainittu satoilmoituksessa. Kiinteistörekisteriin kirjatun paikan nimi on painettava niin, että sen korkeus ja leveys on enintään puolet tarkistetun alkuperänimityksen muodostavien merkkien koosta.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.