Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston asetus maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista sisämarkkinoilla"



Virallinen lehti nro C 116 , 20/04/2001 s. 0051 - 0054



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Neuvoston asetus maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista sisämarkkinoilla" (2001/C 116/11) Komissio päätti 26. syyskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 15. marraskuuta 2000. Esittelijä oli José María Espuny Moyano. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. marraskuuta 2000 pitämässään 377. täysistunnossa (marraskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 110 ääntä puolesta, ja kaksi pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Käsiteltävällä komission ehdotuksella pyritään yhdenmukaistamaan ja yksinkertaistamaan sisämarkkinoilla nykyisin käytössä olevat yhteisön eri myynninedistämisjärjestelmät ottamalla käyttöön yksi ainut "horisontaalinen" väline. 1.2. Komissio katsoo, että yhteisön ulkopuolisissa maissa käytettävän maataloustuotteiden myynninedistämismallin mukaisesti kyseisen välineen avulla on pyrittävä yleiseen ja kollektiiviseen tiedottamiseen ja myynninedistämiseen, joissa korostetaan eurooppalaisten tuotteiden oleellisia ominaispiirteitä tuotteiden arvostuksen lisäämiseksi kuluttajien keskuudessa. 1.3. Komissio katsoo, että yhteisön myynninedistämistoimien tulee täydentää yritysten tai kansallisten taikka alueellisten viranomaisten jäsenvaltioissa toteuttamia toimia sekä tuoda lisäarvoa perinteiseen merkkikohtaiseen markkinointiin. 1.4. Komissio ehdottaa, että hallintokomiteamenettelyä noudattaen valitaan kausittain aiheet ja alat, joista voidaan järjestää tiedotus- ja myynninedistämistoimia. 1.4.1. Hallintokomitea määrittelee myös alakohtaiset suuntaviivat sekä noudatettavat valintaperusteet. 1.5. Ammattialajärjestöt tai toimialakohtaiset organisaatiot esittävät jäsenvaltioiden järjestämien tarjouspyyntöjen perusteella ohjelmat, jotka jäsenvaltiot toimittavat komissiolle. Komissio tarkistaa, että ohjelmat ovat yhdenmukaisia yhteisön lainsäädännön ja laadittujen eritelmien kanssa, jonka jälkeen jäsenvaltiot suorittavat lopullisen valinnan. 1.6. Komissio ehdottaa välillistä hallintojärjestelmää, jossa jäsenvaltiot vastaavat valittujen toimien valvonnasta ja maksuista. 1.7. Rahoitus ehdotetaan hoidettavaksi osarahoituksena yhteisön, jäsenvaltioiden ja ammattialajärjestöjen sekä toimialakohtaisten organisaatioiden kesken asiaankuuluvien eri toimijoiden vastuun lisäämiseksi. 1.7.1. Ehdotuksen mukaan yhteisön osuus ei ylittäisi 50:tä prosenttia toimien todellisista kustannuksista, poikkeuksena tiedotus- ja myynninedistämistoimien tulosten arviointitutkimukset, jotka yhteisö rahoittaa kokonaisuudessaan. 1.7.2. Jäsenvaltioiden osuus on yleensä 20 prosenttia toimien todellisista kustannuksista. Loppurahoituksesta vastaavat ammattialajärjestöt ja toimialakohtaiset organisaatiot. 1.7.3. Komissio katsoo kuitenkin, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tulee rahoittaa kokonaisuudessaan tiedotustoimet, jotka koskevat erityisesti suojattua alkuperänimitystä (SAN), suojattua maantieteellistä merkintää (SMM) ja aitoa perinteistä tuotetta (APT) koskevia yhteisön järjestelmiä, luonnonmukaista tuotantoa sekä maatalouslainsäädännön mukaisia päällysmerkintöjä. 2. Yleistä 2.1. TSK suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti tähän myynninedistämisaloitteeseen, joka täydentää vuonna 1999 hyväksyttyä yhteisön ulkopuolisiin maihin sovellettavaa myynninedistämisvälinettä(1) ja tukee tavoitetta edistää monimuotoisuuteen, laatuun ja turvallisuuteen perustuvaa eurooppalaista maatalous- ja elintarvikemallia sekä Euroopan unionissa että muualla maailmassa. Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti komission ehdottamiin menettelyihin. 2.1.1. Komitea pitää valitettavana, että ehdotuksessa ei ole ilmaistu riittävän selkeästi, että sisämarkkinoiden myynninedistämistoimien ensisijaisia tavoitteita tulisi olla monitoimisuuteen ja edellä lueteltuihin seikkoihin perustuvan eurooppalaisen maatalous- ja elintarvikemallin levittäminen ja kuluttajien luottamuksen vahvistaminen maatalous- ja elintarviketuotteisiin. 2.1.2. Eurooppalaisten tuotteiden arvoa Euroopan unionin kuluttajien silmissä on nostettava ja kuluttajille on tiedotettava toimista, joiden avulla heille pyritään takaamaan vaihteleva ja/tai tyypillinen tarjonta ja korkea laatu, elintarvikkeiden turvallisuus sekä eläinten hyvinvointia koskevien standardien noudattaminen. 2.1.3. Komitea kannattaa sen vuoksi tavoitetta tehostaa yhteisön tiedotusta maatalous- ja elintarviketuotteiden oleellisista ominaispiirteistä, kuten laadusta, hygieniasta, ravitsemuksellisista seikoista, elintarvikkeiden turvallisuudesta, päällysmerkinnöistä, jäljitettävyydestä, luonnonmukaisesta tai integroidusta tuotannosta, yhteisön SAN-, SMM- ja APT-järjestelmistä, määritetyllä alueella tuotetuista laatuviineistä (tma-laatuviineistä), pöytäviineistä ja maantieteellisellä merkinnällä varustetuista alkoholijuomista. 2.1.4. Komitea kannattaa myös yhteisön sisämarkkinoilla toteuttaman tiedotustoiminnan ja siitä mahdollisesti saatavan hyödyn laajentamista muihin maatalous- ja elintarviketuotteisiin. 2.2. Mikäli Euroopan unioni haluaa saavuttaa lisäarvoa yhteisön sisämarkkinoilla toteuttamillaan eurooppalaisten tuotteiden myynninedistämistoimilla, on tärkeää, että sen toiminta täydentää yritysten, organisaatioiden ja kansallisten viranomaisten omissa maissaan käynnistämiä aloitteita ja sopii niiden kanssa yhteen. 2.2.1. Kuten yhteisön ulkopuolisessa markkinoinnissa, yhteisötoimien tulee perustua läheisyys- ja täydentävyysperiaatteisiin myös sisämarkkinoilla toteutettavassa maatalous- ja elintarviketuotteiden myynninedistämisessä. 2.2.2. Komitea onkin tyytyväinen komission yleiseen ja johdonmukaiseen pyrkimykseen yhdenmukaistaa sisämarkkinoilla käytössä olevat yhteisön lukuisat myynninedistämisjärjestelmät ja korvata ne yhdellä ainoalla toiminta-, rahoitus- ja hallintokehyksellä. 2.3. Komitea yhtyy näkemykseen myynninedistämistoimien osarahoituksen tarpeellisuudesta. Siten voidaan yhdistää rahoitusvarat ja saada osallisiksi ja vastuullistaa kaikki asiaankuuluvat osapuolet, jotta varojen käyttö ja myynninedistämistoimet olisivat mahdollisimman tehokkaita. Komitea korostaa kuitenkin jäsenvaltioiden 20 prosentin rahoitusosuuden merkitystä. Rahoitusosuuksia tulisi kuitenkin tietyissä tapauksissa voida hallinnoida joustavasti. 2.4. Läheisyys- ja täydentävyysperiaatteen sekä osarahoituksen muodostamasta kolmoisnäkökulmasta katsottuna on välttämätöntä, että sekä ammattialajärjestöt että jäsenvaltioiden viranomaiset osallistuvat aktiivisesti ja koordinoidusti komission kanssa sisämarkkinoilla toteutettavien myynninedistämistoimien suunnitteluun, valintaan, hallinnointiin ja arviointiin. 2.4.1. Komitea pitää valitettavana - samoin kuin jo aiemmin kolmansissa maissa toteutettavia myynninedistämistoimia tarkastellessaan -, että komissio ei arvosta riittävästi läheisyys- ja täydentävyysperiaatteen ja osarahoituksen merkitystä eikä niistä saatavaa hyötyä myynninedistämistoimien hallinnoinnissa. 2.4.2. Erityisen valitettavana komitea pitää ehdotetun menettelyn äärimmäistä monimutkaisuutta ja taloudellisten toimijoiden riittämätöntä osallisuutta. 2.5. Komitea katsoo, että mikäli sisämarkkinoilla käytettävän yhteisön myynninedistämisvälineen avulla halutaan päästä kunnianhimoiseen tavoitteeseen kohottaa eurooppalaisten tuotteiden arvoa kuluttajien silmissä eurooppalaisen maatalous- ja elintarvikemallin puolustamiseksi Euroopan unionissa, on olennaisen tärkeää myöntää toimille riittävästi määrärahoja. 2.5.1. Määrärahojen riittävyys on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että ehdotetulla politiikalla pyritään vahvistamaan sekä sisäistä että ulkoista myynninedistämistä ja lisäämään markkinoitavien tuotteiden määrää. 2.5.2. Komitea - toteaa pettyneenä, että komission ehdottama budjetti on kuitenkin selvästi riittämätön - ilmaisee pelkäävänsä, että yhteisön ulkopuoliseen myynninedistämiseen tarkoitettujen varojen todennäköinen lisääminen tapahtuu yhteisössä toteutettaviin toimiin varattavien määrärahojen kustannuksella - ilmaisee niin ikään pelkäävänsä, että määrärahojen vähyys aiheuttaa huomattavia jännitteitä eri alojen ja tuotteiden välillä. 3. Erityistä 3.1. Myynninedistämis- ja tiedotustoimia ei saa suunnata kaupallisten merkkien mukaan (1 artiklan 2 kohta). Laajojen kansallisten tai yksityisten myynninedistämisaloitteiden osana toteutettavia yleisluonteisia kampanjoita, joihin sisältyy merkkikohtaisia toimia, ei kuitenkaan pidä jättää säännöksen johdosta automaattisesti yhteisön myynninedistämistoimista saatavan hyödyn ulkopuolelle. Tämä on edellytys yhteisön toimien tehokkuudelle sekä niiden täydentävyydelle kansallisiin ja yksityisiin aloitteisiin nähden. 3.2. Asetusehdotuksen 2 artiklan luetelmakohdassa a) lueteltujen, yhteisön myynninedistämisestä hyötyvien toimien joukossa mainitaan sellaiset PR-toimet, myynninedistäminen ja mainonta, joiden tavoitteena on korostaa yhteisön tuotteiden vahvuuksia eläinten hyvinvoinnin kannalta. Eläinten hyvinvoinnin kunnioittamisen tulee siksi kuulua nimenomaisena osana 3 artiklan luetelmakohdassa a) määriteltyyn alojen tai tuotteiden valintakriteeriin. 3.3. Komission ehdottaman osarahoitusjärjestelmän johdosta on olennaisen tärkeää, että toimien piiriin kuuluvista aloista ja tuotteista päätettäessä (4 artikla) ja myynninedistämis- ja tiedotusohjelmien suuntaviivoja laadittaessa (5 artikla) hyödynnetään yksityisten organisaatioiden kokemusta ja aktiivista osallistumista. TSK ehdottaa seuraavaa: 3.3.1. Kun laaditaan luetteloa kolmen vuoden välein toimien piiriin kuuluvista aloista ja tuotteista (4 artiklan 2 kohta), maataloustuotannon laatua ja terveyttä koskevien kysymysten neuvoa-antavaan komiteaan kuuluvan maataloustuotteiden myynninedistämistä käsittelevän pysyvän ryhmän kuulemisen tulee olla pakollista eikä omaehtoista. 3.3.2. Kyseistä pysyvää ryhmää on kuultava ennen myynninedistämis- ja tiedottamisohjelmissa noudatettavien suuntaviivojen määrittelemistä (5 artiklan 1 kohta). 3.4. Komitea katsoo lisäksi, että 6 artiklan 2 kohdassa mainittu ammattialajärjestöjen ja toteutuksesta vastaavien elimien pakkoluonteinen yhteistyö on tarpeeton vaatimus, joka mutkistaa jo ennestään melko monimutkaista valintamenettelyä. Myös järjestöjen itse toteuttamat ohjelmat tulisi hyväksyä silloin kun järjestöt osoittavat omaavansa tarvittavaa kokemusta ja takaavat asianmukaisella tavalla ohjelmien moitteettoman toteuttamisen. 3.5. TSK huomauttaa yhteisölle suunnittelun rahoitusosuuden olevan huomattavasti nykyistä rahoitusosuutta pienemmän. Komitea pitää suunniteltua budjettia täysin riittämättömänä lopullisten myynninedistämistavoitteiden saavuttamiseksi sisämarkkinoilla, etenkin kun myynninedistämistä on määrä laajentaa kattamaan kaikki tuotteet. Määrärahojen vähyys selittänee, miksi tämän yhteisötoimen todelliset tavoitteet jäävät ehdotuksen perusteluosassa epämääräisiksi. 3.5.1. Komitea kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa pyrkimään siihen, että välineelle varataan asianmukaiset määrärahat, jotta vältetään mahdolliset ristiriidat ulkoisten myynninedistämistoimien kanssa sekä eri alojen ja tuotteiden välillä. 4. Loppusuositukset 4.1. Eurooppalaisen maatalousmallin puolustaminen ja kuluttajien luottamuksen vahvistaminen yhteisössä tuotettaviin maatalous- ja elintarviketuotteisiin kuuluvat Agenda 2000:n osana toteutettavan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen painopisteisiin. Käsiteltävän aloitteen selkeänä tavoitteena tulee olla eurooppalaisten tuotteiden arvon kohottaminen kuluttajien silmissä yhteisön sisämarkkinoillaan toteuttamien tiedotus- ja myynninedistämistoimien avulla. 4.2. Jotta yhteisötason myynninedistämisestä saataisiin mahdollisimman suuri hyöty, on ehdottoman tärkeää, että kaikki toimijat - ammattialajärjestöt, toimialakohtaiset organisaatiot, komissio ja jäsenvaltiot - työskentelevät koordinoidusti ja toisiaan täydentävästi. Yksityissektorin panos ja sen kokemusten hyödyntäminen on näin ollen olennaista, minkä tulee näkyä ohjelmien ideoinnissa, suunnittelussa ja toteutuksessa mutkikkaan byrokratian välttämiseksi. 4.3. Sisämarkkinoilla toteutettaviin myynninedistämistoimiin varattavien määrärahojen tulee vastata tavoitteita. Määrärahojen riittämättömyys heikentäisi välineen tehokkuutta ja aiheuttaisi tarpeettomia jännitteitä valintakelpoisten alojen ja tuotteiden välillä. Bryssel 29. marraskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) EYVL C 169, 16.6.1999.