Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan huumevirastosta”

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(2022/C 323/15)

Esittelijä: Milena ANGELOVA Toinen esittelijä: Małgorzata BOGUSZ

Lausuntopyyntö neuvosto, 11.3.2022 Euroopan parlamentti, 7.3.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 3.5.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 18.5.2022 Täysistunnon nro 569 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 202/1/5

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa Euroopan unionin huumausainevirasto (EUDA), joka sisältyy EU:n huumausainestrategian 2021–2025 ( 1 ) ja EU:n huumausainetoimintasuunnitelman 2021–2025 ( 2 ) mukaisiin strategisiin puitteisiin. Komitea kannattaa sen vahvistettua toimeksiantoa, jonka tavoitteena on vastata nopeasti, koordinoidusti ja tehokkaasti sekä huumausaineiden että laittomien aineiden leviämiseen liittyviin kasvaviin haasteisiin. Kyseisten aineiden markkinat ovat huomattavan selviytymiskykyisiä. ETSK kehottaa ryhtymään päättäväisiin toimiin tällaisten aineiden kaupan kitkemiseksi ja käytön estämiseksi kaikin mahdollisin tavoin. Samalla on yhtä tärkeää auttaa aineista kärsivien tai riippuvaisten parantamisessa ja heidän integroimisessaan takaisin yhteiskuntaan, jotta ketään ei jätetä jälkeen.

1.2 ETSK korostaa tasavertaisen koulutukseen ja laadukkaaseen työhön pääsyn mahdollisuuden sekä näihin aktiivisesti osallistumisen tärkeyttä. Komitea tuo myös esille, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret ovat yhdessä työttömien ja syrjäytyneiden kanssa huumekauppiaiden näkökulmasta helpoimpia kohteita. Komitea korostaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyön tärkeää roolia tässä prosessissa. Niiden yhteistyöllä on merkitystä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Komitea peräänkuuluttaa näiden toimien edistämistä, tukemista ja rahoitusta.

1.3 ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia huumausaineiden ja laittomien aineiden leviämisen ja käytön torjunnan kaikissa vaiheissa sekä erityisesti tiedotus- ja valistuskampanjoissa. Kampanjoiden avulla ihmiset saavat tietoa huumeiden käytön haitallisista vaikutuksista ja riskeistä sekä siitä, mistä ja miten huumeriippuvuudesta kärsivät voivat saada apua ja tukea.

1.4 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tulevalle EU:n huumausainevirastolle kaavaillaan entistä vahvempaa koordinointiin ja ennaltaehkäisyyn liittyvää tehtävää. Kansallisilla yhteyspisteillä on tavoitteessa tärkeä rooli. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa, jotta kansallisilla yhteyspisteillä on riittävät organisatoriset, tekniset ja taloudelliset resurssit laajennettujen tehtäviensä tehokkaaseen hoitamiseen. Ajankohtaisten ja luotettavien tietojen keräämisen varmistamiseksi ETSK ehdottaa, että luodaan ja otetaan käyttöön yhteinen menetelmä ja lähestymistapa.

1.5 ETSK korostaa, että on tärkeää perustaa rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joka tuo kaikki kansalliset laboratoriot lähemmäksi toisiaan. Verkosto edistäisi tiedonvaihtoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista sekä datan jakamista. Se myös tukisi rikosteknisten huumausaineasiantuntijoiden koulutusta. Mittakaavaetujen saavuttamiseksi ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen virtuaalilaboratorioiden verkostosta. Verkosto voitaisiin rakentaa jäsenvaltioklustereiden maantieteellisen läheisyyden tai samanlaisten huumausaineiden tuontiin ja leviämiseen liittyvien riskiprofiilien perusteella.

2. Johdanto (3)

2.1 Huumemarkkinoiden vähittäiskaupan arvo on arviolta vähintään 30 miljardia euroa vuodessa. Ne ovat merkittävä tulonlähde järjestäytyneille rikollisryhmille EU:ssa. Taloudellisten vaikutusten, huumausaineisiin liittyvien kuolemien ja muiden kansanterveyshaittojen lisäksi huumausainemarkkinoilla on laajempia seurauksia. Markkinoilla on yhteydet laajempaan rikolliseen toimintaan ja terrorismiin. Ne aiheuttavat negatiivisia vaikutuksia lailliseen talouteen, väkivaltaa yhteisöissä ja ympäristövahinkoja. Yhä tärkeämmäksi on nousemassa kysymys huumausainemarkkinoiden roolista ruokkimassa korruptiota ja heikentämässä hallintoa.

2.2 Euroopassa käytettävien huumeiden kirjo on laaja ja kattaa mm. seuraavat: — Kannabis – käyttö pysyy vakaasti korkealla tasolla. — Kokaiini – on olemassa huolestuttavia merkkejä sen mahdollisesti lisääntyneistä terveyshaitoista. — Amfetamiini – kysyntä pysyy vakaana. — Metamfetamiini – tuotanto ja kauppa korostavat käytön mahdollista kasvua Euroopassa. — MDMA-tuotteet – erityisesti voimakkaat tuotteet aiheuttavat vakavia terveysriskejä. — Uudet psykoaktiiviset aineet – vuoden 2020 lopussa EMCDDA seurasi noin 830:tä uutta psykoaktiivista ainetta. — LSD, DMT, sienet, ketamiini ja GHB – käytetään vähemmän, mutta aiheuttavat myös lisää haasteita kansanterveydelle. — Heroiini ja muut opioidit – käytön lisääntymispotentiaalia on havaittu.

2.3 Arvioiden mukaan yli 83 miljoonaa aikuista EU:ssa on kokeillut laittomia huumausaineita elinaikanaan. EU:ssa tapahtui vuonna 2019 ainakin 5 150 yliannostuskuolemaa. Määrä on kasvanut tasaisesti joka vuosi vuodesta 2012 lähtien, myös 15–19-vuotiaiden teini-ikäisten keskuudessa. Stimuloivien aineiden käytön laajuus ja niiden yleisimmät tyypit vaihtelevat maittain. Joissakin jäsenvaltioissa joitakin ”mietoja” aineita voidaan ostaa rajoituksetta. On yhä enemmän näyttöä siitä, että stimulantteja käyttävien ihmisten määrä saattaa kasvaa. Yleisesti huumeiden käyttö on yleisempää miehillä kuin naisilla. Eroa korostavat usein myös runsaampi tai säännöllisempi käyttö miesten keskuudessa.

2.4 Raporttien mukaan kannabiksen viljely ja synteettisten huumausaineiden tuotanto Euroopan unionissa säilyi vuonna 2020 pandemiaa edeltävällä tasolla. EU:n huumausainemarkkinoita ruokkivat järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka ovat myös maailmanlaajuisesti kytköksissä toisiinsa. Kauppaa ruokkii merkittävästi huumausaineiden tuotanto Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Afganistanissa, Kiinassa, Marokossa, Turkissa ja Länsi-Balkanin alueella. Afrikalla on yhä merkittävämpi asema kauppa- ja kauttakulkualueena. Tämä voi aiheuttaa epävakautta, vaikuttaa negatiivisesti turvallisuuteen ja hallintoon sekä lisätä huumeongelmia alueella. ETSK korostaakin, että uusien laittomien aineiden havaitsemiseksi ja niiden laittoman kaupan ja leviämisen estämiseksi on tärkeää vahvistaa kansainvälistä koordinointia.

2.5 Näyttö osoittaa selvästi, kuinka paljon huumetilanne on muuttunut viimeisten 25 vuoden aikana. Viime vuosien tapahtumat myös korostavat, miten tärkeää on toimia nopeasti. EU:lle pitäisi näin ollen antaa paremmat valmiudet tunnistaa yhä dynaamisempien ja mukautuvampien huumausainemarkkinoiden synnyttämät uhat varhain.

3. Yleistä

3.1 ETSK on aiemmin esittämien kantojen mukaisesti ( 4 ) tyytyväinen EU:n huumausainestrategiaan 2021–2025 ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön. Strategian tavoitteena on sekä suojella että parantaa yhteiskunnan ja yksilöiden hyvinvointia ja kansanterveyttä, tarjota suurelle yleisölle korkea turvallisuuden taso sekä lisätä terveysosaamista. ETSK kiittää strategian näyttöön perustuvaa, yhdennettyä, tasapainoista ja monialaista lähestymistapaa huumausaineongelmaan kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. ETSK arvostaa sitä, että strategiaan sisältyvät myös sukupuolten ja terveyden tasa-arvon näkökulmat. Nämä ovat tärkeitä huumausaineiden väärinkäytön ja siihen liittyvien ongelmien torjunnan uutta linjaa asetettaessa.

3.2 Strategian ( 5 ) avulla koordinoiduilla laittomia huumausaineita koskevilla painopisteillä ja toimilla pitäisi vuoteen 2025 mennessä voida vaikuttaa kaikkiin EU:n huumausainetilanteen keskeisiin näkökohtiin. Toimenpiteiden johdonmukaisella, tehokkaalla ja vaikuttavalla toteuttamisella on tarkoitus varmistaa korkeatasoinen ihmisten terveyden suojelu, sosiaalinen vakaus ja turva sekä auttaa tietoisuuden lisäämisessä. Näiden toimien toteuttamiseen liittyviä mahdollisia tahattomia kielteisiä seurauksia tulisi pyrkiä vähentämään. Ihmisoikeuksia ja kestävää kehitystä tulisi sekä edistää että kunnioittaa. Näiden periaatteiden pohjalta ETSK kannattaa sellaista lähestymistapaa, että luodaan laittomien huumeiden leviämisen ja vapaaehtoisen käytön sekä niiden aiheuttaman riippuvuuden torjumista ja ehkäisemistä koskeva erillinen vastuualue.

3.3 Huumeet ovat nykyisin olennainen osa Euroopan terveys- ja turvallisuushaasteita. Huumeympäristö kehittyy jatkuvasti, ja markkinoille tulee säännöllisesti uusia luokittelemattomia aineita. Näin ollen huumausaineongelmasta on tulossa yhä monimutkaisempi ja laajemmalle levinnyt ilmiö. Huumeista saadut tulot myös kannustavat merkittävästi korruptioon, väkivaltaan ja laittomaan toimintaan. Tämä tilanne edellyttää lisätoimia EU-tasolla.

3.4 ETSK yhtyy päätelmään ( 6 ) , jonka mukaan huumausainemarkkinat ovat selvinneet covid-19-pandemian häiriöistä erittäin hyvin. Huumekauppiaat ovat aktiivisesti mukautuneet asetettuihin matkustusrajoituksiin ja rajojen sulkemisiin. Tukkukaupan tasolla tämä näkyy muutoksina reiteissä ja menetelmissä: painopiste on siirtynyt ihmiskuriirien käytöstä rahtikonteissa ja kaupallisten toimitusketjujen yhteydessä tapahtuvaan salakuljetukseen.

3.5 Vaikka ensimmäiset sulkutoimet vaikeuttivat huumeiden katukauppaa ja paikallisia saatavuusongelmia esiintyi, huumausaineiden kauppiaat ja ostajat ovat sopeutuneet tilanteeseen lisäämällä salattujen viestipalveluiden, sosiaalisen median sovellusten, verkkolähteiden sekä posti- ja kotiinkuljetuspalveluiden käyttöä ( 7 ) . Tämä herättää huolta siitä, että yksi pandemian mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista on huumausainemarkkinoiden digitalisoituminen.

3.6 Huumemarkkinoiden havaittiin elpyvän nopeasti pandemian alussa. Laittomassa huumekaupassa on hyödynnetty covid-19-pandemian aikana yhä enenevässä määrin suurempia lähetyskokoja, yksityisiä ilma-aluksia, vesiväyliä ja kontaktittomia menetelmiä tavaran toimittamiseksi loppukäyttäjille. Kyseinen kehitys aiheuttaa enemmän haasteita valvontaelimille ja edellyttää koordinoidumpia ennaltaehkäisytoimenpiteitä. Mahdollisia vastatoimia voitaisiin toteuttaa ( 8 ) edistämällä kansainvälistä yhteistyötä laittoman huumekaupan torjumiseksi, lainvalvontaviranomaisten tiedustelutietojen vaihtoa ja siirtoa sekä tehokkaiden kieltokäytäntöjen ja parhaiden menetelmien käyttöönottoa. Kansainvälisiä vastuu- ja tavarantoimitusmekanismeja sekä reaaliaikaisia tieto- ja seurantajärjestelmiä tulisi myös kehittää ja ottaa käyttöön, jotta huumausainemarkkinoiden muutokset voidaan havaita ja niihin pystytään reagoimaan nopeasti. ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikki nämä elementit sisältyvät ehdotukseen tulevan EU:n huumausaineviraston tarkistetun toimeksiannon laajentamisesta.

3.7 ETSK katsoo, että EU:n tulevan huumausaineviraston toimeksianto tulisi muotoilla selkeämmin seuraavasti: — Sisällytetään toimeksiantoon laajat huumausaineiden valvottuja lähtöaineita (9) koskevat velvoitteet. Tämä tarjoaa tilaisuuden puolustaa yleistä etua ja varmistaa oikeudenmukaisuus huumausaineiden torjunnassa kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. — Kiinnitetään yhtäläistä huomiota huumausaineiden tarjonnan lopettamisen lisäksi myös huumeiden saatavuuden estämiseen, riippuvuudesta ylipääsemisen tukemiseen sekä riippuvaisten kuntouttamiseen ja integroimiseen takaisin yhteiskuntaan.

4. Huumausaineiden ja laittomien aineiden käyttö

4.1 ETSK korostaa, että huumausaineiden ja laittomien aineiden käyttöön liittyy erilaisia mahdollisia seurauksia, jotka voivat vahingoittaa ihmisten terveyttä erityisesti silloin, kun aineita käytetään ilman lääketieteellistä syytä tai valvontaa ja toistuvasti pitkän ajan kuluessa. Tällainen käyttäytyminen voi johtaa riippuvuuteen, jolloin asianomaisten on hyvin vaikeaa ratkaista tilannetta yksin. Tarvitaan siis välttämättä erikoistuneiden elinten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukea.

4.2 Jotkut lääkkeet voivat johtaa riippuvuuteen, jos niitä ei käytetä määrätyllä tavalla. Näihin lääkkeisiin kuuluvat lääkärien määräämät tiettyjen sairauksien hoitoon tarkoitetut lääkkeet kuten bentsodiatsepiinit tai opiaatit / huumaavat lääkkeet. Tämä voi johtaa petoksiin, kuten lääkemääräysten tai lääkkeiden laittomaan kauppaan. Petokset kuuluvat myös uuden EUDA:n toimeksiannon piiriin. Viime vuosina uusien bentsodiatsepiinien määrä ja saatavuus ovat kasvaneet huumemarkkinoilla Euroopassa sekä yhä enenevässä määrin myös Kanadassa ja Yhdysvalloissa. EMCDDA seurasi 28. helmikuuta 2021 kaikkiaan 30:tä uutta bentsodiatsepiinia EU:n varhaisvaroitusjärjestelmän avulla. Näistä yli 80 % havaittiin ensimmäistä kertaa vuosina 2014–2020 ( 10 ) . Lääkärien määräämiä opiaattilääkkeitä käytetään kipuun, ja väärinkäyttäjät sekoittavat niitä laittomiin huumausaineisiin. Tämä toiminta voi johtaa sekä riippuvuuteen että aiheuttaa vakavia terveyshaittoja, jopa hengenvaarallisia komplikaatioita. Tämä voi myös johtaa petoksiin, kuten lääkemääräysten tai lääkkeiden (sekä lailliseen että laittomaan) kauppaan.

4.3 Yhdysvalloissa tehdään parhaillaan kliinisiä tutkimuksia aineilla, jotka luokitellaan tällä hetkellä EU:n lainsäädännössä huumeiksi (esim. MDMA, psilosybiini, LSD). Tämä tilanne huomioon ottaen EUDA:n tulisi kiinnittää erityistä huomiota EMA:n kanssa tehtävään yhteistyöhön koskien 2–3 vuoden kuluessa syntyviä lääkkeiksi rekisteröityjen huumeiden (ei niiden johdannaisten) EU-markkinoita. Tämä voi johtaa kaksijakoiseen tilanteeseen, jossa yksi potilasryhmä käyttää laillisesti saatavilla olevaa lääkkeeksi rekisteröityä huumetta ja toinen ryhmä syyllistyy rikokseen käyttämällä sitä laittomasti. Tästä taas voi johtua tilanne, jossa terveet henkilöt simuloivat psykiatrisia sairauksia, joiden hoitoon lääke (huumausaine) on virallisesti rekisteröity, hankkiakseen huumausainetta laillisesti ja hyvän valmistustavan mukaisesti tuotettuna.

4.4 EU:lla on tällä hetkellä suuria haasteita, sillä luokittelemattomien ja riippuvuutta aiheuttavien tai terveydelle vahingollisten aineiden suunnittelu ja markkinoille saattaminen on suhteellisen helppoa. Näiden lisäksi on otettava huomioon kaikki aineet, joiden käyttö ja myynti on laitonta, kuten marihuana, heroiini, kokaiini ja amfetamiinit.

4.5 Huumekauppiaat ovat erittäin innovatiivisia ja siten jatkavat uusien aineiden keksimistä. EUDA:n toimeksiantoon kuuluu näiden aineiden syntymisen, leviämisen ja käytön tunnistaminen, havaitseminen, kuvaaminen ja estäminen. Useamman aineen samanaikainen käyttö on nykyisin yleistä myös EU:ssa, ja tällä toiminnalla on haitallinen vaikutus kansanterveyteen. Uuden EUDA:n tulisi puuttua kaikkiin riippuvuuksiin, joissa muita aineita käytetään yhdessä laittomien huumausaineiden kanssa.

4.6 Huumausaineiden ja laittomien aineiden käyttö vaikuttaa kaikkiin ihmisiin. Siihen liittyy sellaisen riippuvuuden riski, joka voi vahingoittaa henkilön terveyttä ja tuhota hänen koko elämänsä luomalla noidankehän, jossa ei jää tilaa sosiaaliselle elämälle, perheelle, koulutukselle, työlle tai mille muullekaan. Riippuvuuden riski on suurempi kokemattomilla ja vähän koulutetuilla nuorilla sekä työelämän ulkopuolella olevilla ja työttömillä.

4.7 Jotta voidaan estää väärinkäyttäjiä opettelemasta psyykkisen sairauden oireita, joiden esiintyminen on edellytys lääkkeillä (huumausaineilla) annettavaan hoitoon, internet tulisi ottaa tiiviimpään seurantaan. Internetissä saatavilla olevien tietojen perusteella on tällä hetkellä mahdollista saada lääkemääräyksiä joidenkin sairauksien, kuten ADHD:n ja masennuksen, hoitoon. Niiden saaminen perustuu vain potilaan haastatteluun ja psykologisiin kokeisiin, joihin kuka tahansa voi helposti valmistautua julkisesti saatavilla olevien tietojen avulla.

4.8 Koska riippuvuutta aiheuttavia aineita sisältäviä lääkkeitä käyttävät yhä useammat, vaikuttaa perustellulta ottaa käyttöön EUDA:n toimivalta tällaisten lääkkeiden julkiseen rahoitukseen liittyvissä laajemmissa toimissa. Sosiaalisen median aikana kuka tahansa voi löytää ohjeita siihen, miten huumaavien lääkkeiden saamiseksi toimitaan psykologisissa testeissä. Ilman lisävalvontatoimenpiteitä tällaisten lääkkeiden julkinen rahoitus johtaa korvattavien lääkkeiden (huumausaineiden) väärinkäyttöön, koska täten niiden ostaminen olisi edullisempaa kuin jälleenmyyjältä.

5. Erityistä

5.1 ETSK on samaa mieltä sen havainnon ( 11 ) kanssa, että huumausaineongelman monimutkaisuuden ja EMCDDA:n nykyisen toimeksiannon määräysten välillä on kasvava epäsuhta. EMCDDA ja sen sidosryhmät ovat vahvistaneet tämän säännöllisen yhteydenpidon kautta. Perustamisasetus ei vastaa huumausaineongelman nykyistä todellisuutta. Se ei myöskään vastaa EU:n huumausainevirastolta vaadittavia tehtäviä, joilla vastataan ongelmasta johtuviin haasteisiin ja viraston tärkeimpien sidosryhmien pyyntöihin.

5.2 Euroopan unionin huumausaineviraston toimeksiannon tarkistaminen

5.2.1 ETSK kannattaa aiemman lausuntonsa mukaisesti pyrkimystä torjua laittomien huumausaineiden laitonta leviämistä ja käyttöä. Se on valmis tukemaan kaikkia tähän tähtääviä ennaltaehkäiseviä kampanjoita ja toimia. Komitea pitää valitettavana, että sen aiempia suosituksia sidosryhmien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tiiviistä mukaanotosta EUDA:n työhön ei ole otettu huomioon ehdotuksessa.

5.2.2 ETSK korostaa, että EUDA:n toimeksiantoa on laajennettava antamalla sille nykyaikaisempia ja tulevaisuuteen suuntautuvia lähestymistapoja ja välineitä. Se myös kannattaa kaikkia seitsemää uutta toiminta-alaa. Komitea pitää valitettavana, että tiedotusta, valistuskampanjoita, riippuvuusongelmien ratkaisemista helpottavia toimia ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ei ole esitetty selkeämmin. On myös valitettavaa, että ehdotukseen ei ole sisällytetty lisäarvoa ja synergiaa tuovien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista.

5.2.3 Lääkemääräyksiä koskevaa EUDA:n ja EMA:n jaettua toimivaltaa olisi myös laajennettava siltä osin kuin on kyse koulutuksen suunnittelusta lääkäreille, jotka määräävät EU:n lainsäädännössä laittomiksi huumausaineiksi luokiteltujen lääkkeiden ryhmään kuuluvia lääkkeitä.

5.2.4 ETSK ehdottaa, että kuhunkin seitsemään erityistavoitteeseen lisätään seuraavat elementit: — Jotta voidaan puuttua paremmin huumausaineiden sekakäyttöön eli muiden aineiden riippuvuutta aiheuttavaan käyttöön yhdessä huumeiden kanssa ja keskittyä sen seurantaan, EUDA:n tulisi ottaa huomioon, että sekakäyttö on laajalle levinnyttä huumeiden käyttäjien keskuudessa ja että sillä on haitallinen vaikutus kansanterveyteen. Tämän ilmiön tehokas torjunta edellyttää tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallistasolla sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suoraa osallistumista. — Laittomat huumausaineet voivat vaikuttaa negatiivisesti kansanterveyteen ja turvallisuuteen. Kansalliset yhteyspisteet tarvitsevatkin lisätukea voidakseen laatia näiden aineiden kehitystä koskevia uhka-arvioita ja kehittää työkaluja huumeriippuvaisten kanssa työskentelevien informoimiseksi uudesta kehityksestä. Yhteyspisteet ovat eturintamassa parantamassa EU:n valmiutta reagoida uusiin uhkiin. — Tulisi perustaa rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joka kokoaa kansalliset laboratoriot yhteen. Verkosto edistäisi tiedonvaihtoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista sekä tukisi rikosteknisten huumausaineasiantuntijoiden koulutusta. Mittakaavaetujen saavuttamiseksi ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen virtuaalilaboratorioiden verkostosta. Verkosto voitaisiin rakentaa jäsenvaltioklustereiden maantieteellisen läheisyyden tai samanlaisten huumausaineiden tuontiin ja leviämiseen liittyvien riskiprofiilien perusteella. — Reitox-huumetietojärjestelmän roolia olisi vahvistettava, jotta voidaan luoda vankka tietokanta tehokkaiden tiedotus- ja ennaltaehkäisystrategioiden laatimiseksi. Sen tulisi voida antaa varoituksia, mikäli markkinoille tulee erityisen vaarallisia aineita. ETSK näkee, että tietojenkeruuta jäsenvaltioissa voidaan optimoida ottamalla käyttöön yhtenäinen tieteellinen menetelmä. Tähän kuuluvat tietojen automaattinen toimittaminen jäsenvaltioista sekä asiaankuuluvien rekisterien ja tietokantojen yhdistäminen. — Tulisi kehittää laittomiin huumausaineisiin liittyviä EU-tason ehkäisy- ja valistuskampanjoita. Niiden kautta EUDA voi toteuttaa käytännön toimia tuottamiensa analyysien pohjalta. EUDA:n olisi myös voitava tukea jäsenvaltioita kansallisten kampanjoiden valmistelussa. Se voisi tiiviissä yhteistyössä Euroopan lääkeviraston kanssa laatia vakiomuotoisia visuaalisia merkintöjä, joiden tulisi olla pakollisia huumausaineita sisältävien lääkkeiden pakkauksissa. — Tulisi tarjota tutkimusta ja tukea sekä terveyteen liittyvissä että huumemarkkinoihin ja huumausaineiden tarjontaan liittyvissä kysymyksissä, jotta huumeongelmia käsiteltäisiin kattavammin. — Kansainvälistä roolia on vahvistettava ja EU:n johtavaa asemaa on tuettava huumausainepolitiikan monenvälisellä tasolla.

5.3 Väylät EUDA:n sujuvan toiminnan varmistamiseksi

5.3.1 Uuden EUDA:n tulee tarkistaa jäsenvaltioiden budjettivarojen kohdentamista ja arvioida niitä huumeisiin liittyvien tunnustettujen ja suositeltujen palvelujen saatavuuden ja kapasiteetin perusteella. Jotta kansalliset yhteyspisteet voisivat toteuttaa laajennetun toimeksiannon, niillä tulisi olla ennakoitavat, vakaat ja riittävät taloudelliset resurssit sen sijaan, että niiden täytyisi kilpailla avustuksista.

5.3.2 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan 1 kohdan kolmannessa tekstikohdassa korostettujen tiedotuksen ja ennaltaehkäisyn tulisi ulottua myös paikallisyhteisöjen erityistoimiin. Niillä tulisi edistää tukea tarjoavan ympäristön luomista huumausaineita käyttäville henkilöille, jotta he voivat saada paikallista apua riippuvuuteensa. On tärkeää, että paikallisyhteisöt saavat työsuunnitelmia ja aineellista tukea viranomaisilta ja EUDA:lta.

5.3.3 ETSK korostaa, että huumeriippuvuus liittyy vahvasti mielenterveysongelmiin ja menneisiin traumoihin. Näin ollen tällaisten riippuvuuksien torjunnassa olisi puututtava perimmäisiin syihin ja EUDA:n toimintasuunnitelma tulisi laatia riskiryhmien psykologisen työn pohjalta.

5.3.4 Paitsi että väestö tarvitsee psykologista tukea aiempien traumaattisten kokemusten vuoksi, on myös olemassa näyttöä siitä, että jotkut ihmiset eivät todennäköisesti olisi tulleet riippuvaisiksi, jos heillä ei olisi ollut covid-19-tartuntaa. ETSK suositteleekin, että EUDA:n toimivaltaa laajennetaan kattamaan tämä merkittävä riippuvuusalttiuden kasvu covid-19:n vakavien pitkän aikavälin vaikutusten vuoksi.

5.3.5 Samaan aikaan laittomien huumausaineiden kiellon tehokas täytäntöönpano edellyttää työtä yhteiskunnan perustassa, jotta riippuvuussuhteessa olevia ihmisiä ei jätetä yksin vaan heitä tuetaan valinnassa olla palaamatta takaisin huumeiden pariin. Vaikka huumekaupan torjuntaan käytetään yhä enemmän julkisia varoja, riippuvaisten ihmisten auttamisessa on edelleen valtavia ongelmia. Näin ollen EUDA voisi EU:n jäsenvaltioiden parhaat kokemukset huomioon ottaen suunnata merkittävämmän osan työstään huumeiden väärinkäytön psykologisiin syihin.

5.3.6 EU:n huumausainemarkkinoita koskevan maailmanlaajuisen ja alueellisen lähestymistavan omaksuminen edellyttää huumausaineiden ja laittomien aineiden tuotannon kehityksen jäljittämistä ja tiivistä seurantaa perinteisesti riskialttiilla alueilla, kuten Etelä-Amerikassa, Afganistanissa, Afrikassa, Kiinassa, Turkissa ja Länsi-Balkanilla. Järjestäytyneiden rikollisryhmien aktiivinen ja jatkuvasti muuttuva rooli huumausaineiden tarjonnan ja laittoman kaupan dynamiikan muuttamisessa edellyttää jatkuvia ja koordinoituja toimia kaikilta asiaan liittyviltä elimiltä ja erityisesti raja- ja muuhun valvontaan osallistuvilta elimiltä kansainvälisellä tasolla. Vain tiiviillä yhteistyöllä voidaan auttaa kartoittamaan huumekäytäviä, jotta ne voidaan katkaista tehokkaasti.

5.4 Kansalliset yhteyspisteet

5.4.1 Kansallisten yhteyspisteiden roolia ja tehtäviä olisi laajennettava. Niiden työskentely eri EU-maissa vaihtelee huomattavasti. Jotkin kansalliset yhteyspisteet suorittavat informatiivista, analyyttistä, tieteellistä ja julkaisutoimintaa ja antavat asiantuntijaneuvontaa. Kansallisten yhteyspisteiden toiminnan päätavoitteisiin olisi kuuluttava menetelmien parempi seuranta, standardoitu tietojen keruu, arviointi ja luokittelu sekä tietojen käsittely, tallentaminen, analysointi ja levittäminen huumausaineiden kysynnän ja tarjonnan alalla EU:ssa. Kansallisten yhteyspisteiden olisi kehitettävä huumepolitiikkaa ja reagoitava aktiivisesti tämän alan tilanteeseen. Niiden olisi edistettävä tiedotusta, tuettava kansallisten hallitusten toimintaa sekä laadittava huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevaa kansallista politiikkaa.

5.4.2 Kansalliset yhteyspisteet ovat avainasemassa, jotta EUDA:n uusi toimeksianto voidaan panna tehokkaasti ja nopeasti täytäntöön. Vain vahvempi ja hyvin koordinoitu kansallisten yhteyspisteiden verkosto voi tarjota – ei ainoastaan jälkikäteen vaan eritoten jo varhaisvaiheessa – merkityksellistä tietoa uusien haitallisten aineiden ilmaantumisesta, niiden havaitsemisesta ja tunnistamisesta, mahdollisista jakelukanavista jne. Koska tämä edellyttää järeiden laboratoriovalmiuksien kehittämistä, olisi edistettävä alueellisia yhteenliittymiä ja klustereita. Nämä tulisi ryhmittää korkean riskin alueille esimerkiksi EU:n ulkorajoilla, jossa ne olisivat lähellä tyypillisiä huumausaineiden tuontireittejä.

5.4.3 Kansallisia yhteyspisteitä olisi tuettava ja niille olisi tarjottava aina kun mahdollista yhteisiä ohjeita ja menetelmiä, jotta ne voivat kerätä vertailukelpoisia tietoja ja indikaattoreita, joiden pohjalta siirrytään turvallisuuskysymyksiin sen sijaan, että vain torjutaan huumausaineiden ja laittomien aineiden leviämistä.

5.4.4 Jäsenvaltioita tulisi kannustaa antamaan kansallisille yhteyspisteille enemmän resursseja, muun muassa tieto-, teknologia- ja rahoitusresursseja. Olisi kaikin tavoin pyrittävä auttamaan kansallisia yhteyspisteitä vahvistamaan valmiuksiaan toteuttaa uusi laajennettu toimeksianto ja toimia merkittävämmässä roolissa.

5.4.5 On syytä muistaa, että sen lisäksi, että luodaan yhteisön mekanismeja riippuvuuden torjumiseksi, EUDA:n olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kehitettävä kansallisia yhteistyöjärjestelmiä yhteisten tukiohjelmien luomiseksi ja tukemiseksi huumausaineriippuvuuden riskiryhmille. Vain paikallisyhteisöissä luotu vahva yhteenkuuluvuus voi auttaa vähentämään huumeiden käyttöä. EUDA voisi käyttää Portugalin hallituksen jo toteuttamia ratkaisuja esimerkkinä tällaisista ratkaisuista, jotka ovat jo johtaneet myönteisiin tuloksiin.

5.4.6 Tällä hetkellä kansallisten yhteyspisteiden on raportoitava sekä tulevalle EUDA:lle että YK:lle. ETSK näkee mahdollisuuden parantaa niiden raportointijärjestelmää, jotta vältetään lisäajan ja -resurssien investoiminen kaksinkertaiseen raportointiin.

Bryssel 18. toukokuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 102 I, 24.3.2021, s. 1.

(2) EUVL C 272, 8.7.2021, s. 2.

(3) Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) tietojen perusteella, Euroopan huumeraportti 2021, www.emcdda.europa.eu

(4) EUVL C 56, 16.2.2021, s. 47, EUVL C 34, 2.2.2017, s. 182, EUVL C 177, 11.6.2014, s. 52, EUVL C 229, 31.7.2012, s. 85, EUVL C 69, 21.3.2006, s. 22.

(5) Strategia perustuu ennen kaikkea EU:n lainsäädännön perusperiaatteisiin. Siinä noudatetaan joka suhteessa EU:n perusarvoja, joihin kuuluvat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, yhteisvastuu, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Strategian perustana on myös kansainvälinen oikeus. Näin ollen asiaan liittyvät ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleissopimukset, jotka muodostavat kansainvälisen oikeudellisen kehyksen laittomien huumausaineiden ongelmaan puuttumiseksi. Strategiassa otetaan huomioon monenvälisellä tasolla tapahtuva poliittinen kehitys ja edistetään täytäntöönpanon nopeuttamista.

(6) One of the main conclusions of The European Drug Report 2021, https://www.emcdda.europa.eu/edr2021_en

(7) Euroopan huumeraportti 2021.

(8) Euroopan huumeraportti 2021.

(9) Huumausaineiden valvotut lähtöaineet on vuodesta 1988 sisällytetty huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehtyyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen. YK on ottanut käyttöön yksityiskohtaisia säännöksiä ja vaatimuksia, jotka koskevat väärinkäytettyjen huumausaineiden valmistuksessa käytettävien lähtöaineiden valvontaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 11. helmikuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 273/2004 huumausaineiden lähtöaineista (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 1).

(10) New benzodiazepines in Europe – a review, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2021. ISBN 978-92-9497–641–3.

(11) 2018/2019 arviointi vaikutustenarviointia koskevassa Euroopan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.