-tr ä 
£ it 
* + * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.07.1996 
KOM(%) 332 lopull 
KOMISSION TIEDONANTO 
"HUOMISEN KEKSIMINEN" 
Euroopan tutkimus kansalaisten palveluksessa 

"HUOMISEN KEKSIMINEN" 
Euroopan tutkimus kansalaisten palveluksessa 
"...haluamme, että tiede luomansa uuden tietämyksen lisäksiedistää yleistä hyvinvointia ja 
yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta. Haluamme, että tieteen edistyminen ja innovaatiot 
myötävaikuttavat suurelta osin Euroopan tulevaisuuteen..." 
Euroopan tutkimusministerit, 1995 
Tämän asiakirjan tarkoituksena on käynnistää keskustelut parlamentin, neuvoston 
ja kaikkien niiden yhteisön jäsenten välillä, joita Euroopan tutkimus koskee tai 
kiinnostaa. Tavoitteena on päättää yhdessä niistä viidennettä tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen puiteohjelmaa koskevan yksityiskohtaisen ehdotuksen 
perustana olevista suuntauksista, jotka määrittelevät unionin tämän alan toiminnan 
2000-luvulle siirryttäessä. 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 
I MITÄ TEHTÄVIÄ EUROOPAN TUTKIMUKSELLA ON 2000-LUVUN ALUSSA? 
1.1 Yleiset tekijät 
1.2 Haasteet ja mahdollisuudet 
1.3 Pääasialliset tavoitteet 
II NELJÄNNESTÄ VIIDENTEEN PUITEOHJELMAAN 
II. 1 Neljännen puiteohjelman edistyminen 
11.2 Uusi tasapaino yhteiskuntaan ja talouteen liittyvien vaikutusten parantamiseksi 
Perustutkimuksen tukeminen 
Tutkimuksen ja tdellisten markkinoiden lähentäminen 
Tulosten hyödyntämisen lisääminen 
III ALUSTAVA EHDOTUS VIIDENNEN PUITEOHJELMAN RAKENTEEKSI 
111.1 Sisältö 
III. 1.1 Painopistealueet (tutkimus kansalaisten palveluksessa) 
Luonnon resurssien ja ekosysteemien hyödyntäminen 
Käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan kehittäminen 
Kilpailullisen ja kestävän kasvun suosiminen 
III. 1.2 Horisontaaliset toimet 
Inhimillisten voimavarojen lisääminen 
Innovaatiot ja pk-yhtysten osallistuminen 
Euroopan tutkimuksen kansainvälisen aseman lujittaminen 
111.2 Täytäntöönpano 
Tutkimustyön ja päätöksenteon joustavuuden lisäämisen varmistaminen 
Entistä tehokkaampi johtaminen 
Osallistumis- ja yhteensovittamismuotojen valikoiman laajentaminen 
PÄÄTELMÄT 
Liite: tosiasioita, lukuja, kehityssuuntauksia 
A<K 
JOHDANTO 
Maailma muuttuu entistä nopeammin. Koskaan aikaisemmin ei vallalla ole ollut 
yhtä paljon uusia keskenään sekoittuvia, toisiaan rikastuttavia ja toistensa kanssa 
ristiriidassa olevia suuntauksia, ajatuksia ja pyrkimyksiä. Tätä toteamusta riittää 
kuvastamaan kolme lukua, joita oli vaikea kuvitella tuskin neljä vuotta sitten. 
Vuonna 1996: Euroopassa 18 miljoonaa työtöntä; 1,3 miljoonaa ilmoitettua AIDS-
tapausta koko maailmassa; 50 miljoonaa Internetin käyttäjää. 
Kaikki vaikuttaa mahdolliselta. Talous tulee maailmanlaajuiseksi. Ajatukset, kuten 
pääomatkin, liikkuvat maailman ympäri optisten kuitujen ja satelliittien sallimalla 
nopeudella. Päivittäin maailmassa tehdään 2000 miljardin dollarin arvoisia 
osakekauppoja. Tuotosten arvo painottuu entistä enemmän niiden aineettomaan 
puoleen. Työttömyys on kuitenkin tuntuva ongelma. 
Euroopan institutionaalinen rakentaminen puolestaan jatkuu erityisesti useita 
vuosia Euroopan mantereen tulevaisuutta muotoilevan hallitusten välisen 
konferenssin alkamisen myötä. Tutkimuksella on oltava siinä roolinsa tulevaisuutta 
yhdentävänä ja rakentavana politiikkana. 
Arkielämässä, tulevaisuuteen ja nykyaikaan jakautuneessa eurooppalaisessa 
yhteiskunnassa yksilö on samanaikaisesti kansalainen, tuotteiden ja palvelujen 
kuluttaja sekä ajatusten ja käyttäytymistapojen Suoja. Eläessään maailmassa, joka 
perustuu yhä enemmän tiedon hallintaan, hän tulee silloin tällöin pohtineeksi 
tieteen edistyksen vaikutuksia omaan elämäntapaansa ja arvoihinsa. 
Maailma on kiistatta entistä monimutkaisempi. Jokaisen on tiedettävä enemmän 
ymmärtääkseen maailmaa paremmin ja löytääkseen siinä paremmin paikkansa. 
On välttämätöntä todeta, ettäniin yhteiskuntaa, kasvua, työllisyyttä, kuin myös 
terveyttä, ympäristöä tai liikkuvuutta koskevien suurten yhteiskunnallisten 
ongelmien vallitessa vastauksia on pyrittävä löytämään tieteen ja teknologian 
avulla. 
Tämä on Euroopan tutkimustyön päämäärä. Se ei ole päämäärä itsessään vaan 
väline yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Nyt on aika muuttaa suuntaa ja 
sopeutua uuteen tilanteeseen. Tähän asti paljolti teknisiin suorituksiin 
keskittyneestä tutkimuksesta on entistä tehokkaammin pyrittävä tutkimukseen, joka 
kohdistuu paremmin kansalaisten sosiaalisten ja taloudellisten perustarpeiden 
tyydyttämiseen ja joka tuo mukanaan kansalaisten tavoittelemat muutokset. 
/ MITÄ TEHTÄVIÄ EUROOPAN TUTKIMUKSELLA ON 2000-LUVUN 
ALUSSA? 
Eurooppa tarvitsee tutkimusta ja tutkimus tarvitsee Eurooppaa. 
Erityisesti talouden ja kaupankäynnin tullessa maailmanlaajuiseksi useille 
ongelmille löytyy ratkaisu ainoastaan, jos niitä käsitellään Euroopan voimavarojen 
ja asiantuntemuksen kriittisellä tasolla. Eurooppa on rakentava anti kansallisille tai 
paikallisille tutkimustoimille sekä kohtaamis- ja kokemustenvaihtopaikka. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 f artiklassa annetaan Euroopan 
tutkimuksen käyttöön oma väline: puiteohjelma ja sen yleistavoitteet: i) yhteisön 
teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan lujittaminen; ii) sen 
kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämisen suosiminen; iii) yhteisön 
politiikkojen tukeminen. 
Neljä eri tyyppistä tointa on yksilöity: i) tutkimus, teknologinen kehittäminen ja 
esittely,]]) kansainvälinen tieteellinen yhteistyö; iii) tutkimustulosten levittäminen ja 
hyödyntäminen; iv) tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus. Tämä nelikohtainen 
rakenne on neljännen puiteohjelman perustana. Se vastaa niitä aihepiirejä, joilla 
Euroopan laajuinen toiminta on osoittautunut täysin oikeutetuksi. 
Tämän identiteetin vuoksi Euroopan tutkimustoiminnalla on oma erityisarvonsa. 
Kokonaisuus on enemmän kuin sen muodostavat osat: yhteishankkeet, jotka ovat 
tutkimuksen pääasiallinen toteuttamismuoto, ovat investointi, jolla on suuria 
kerrannaisvaikutuksia sekä taloudellisella että sosiaalisella tasolla. 
On huomattava, että hiljattain tehdyssä mielipidetiedustelussa "eurooppalaisista, 
tieteestä ja teknologiasta" jäsenvaltioiden kansalaiset luottavat Euroopan tasolla 
tehtyyn tutkimustyöhön "...tehokkuussyistä..." (64 prosenttia oli sitä mieltä, että "se 
on yhtä tehokasta tai tehokkaampaa kuin kansallinen tutkimustoiminta...") ja 
ajatteli, että "se tulee yhä tärkeämmäksi..." (79 prosenttia "...yhtä tärkeä tai 
tärkeämpi kuin tänä päivänä...") ja että "...se on sopusoinnussa kansallisen edun 
kanssa..." (69 prosenttia vastanneista). 
4 
1.1 Yleiset tekijät 
Tulevan puiteohjelman tavoitteiden määrittelemiseksi on etukäteen arvioitava 
kolmea tekijää, jotka liittyvät eri tavoin yhteisön toimintaa ohjaavaan lisäarvon 
periaatteeseen: 
ensinnäkin tuloksille asetettu aikaperspektiivi edellyttää, että välimatkaa 
tutkimustoiminnan kattamiin markkinoihin ja arkipäivään tarkastellaan 
uudelleen. Esimerkiksi tietoteollisuuden tuloista 78 prosenttia tulee kaksi 
vuotta tai sitä vähemmän aikaa markkinoilla olleista tuotteista. Yritysten 
vuoden 2000 tutkimustoiminnan tavoitteina ovat markkinat suunnilleen 
vuodesta 2003 vuoteen 2007. Yhteisön tutkimuksen on samalla kertaa 
valmistauduttava tulevaisuuteen pitkällä aikavälillä ja otettava huomioon 
markkinoillesaattamisaikojen lyhentäminen. 
toisaalta Euroopan tasolla on ryhdyttävä ainoastaan siihen, mikä siellä 
voidaan tehdä paremmin sekä jäsenvaltioiden että alueiden kannalta. 
Puiteohjelma, joka edustaa vain murto-osaa Euroopan 
tutkimuspyrkimyksistä, ei korvaa kansallisia ohjelmia. Euroopan tasolla 
tehdyn tutkimuksen on päin vastoin voitava tukeutua vahvoihin kansallisiin 
ja alueellisiin rakenteisiin, mikä edesauttaa tehokkaan yhteistyön 
toteutumista. 
Kyse on Euroopassa tehtävän tutkimustyön yhteensovittamisesta 
entistä paremmin varmistamalla unionin, jäsenvaltioiden tai muissa, 
eurooppalaisissa tai kansainvälisissä, yhteistyöyhteyksissä tehtyjen 
tutkimusponnistelujen yhteensopivuus, keksinäinen täydentävyys ja 
yhtenäisyys. 
lopuksi unionin tutkimustoimintaan, kuten kaikkiin muihinkin julkisiin 
politiikkoihin, kuuluu budjettitehokkuuden näkökulma, jolta talous- ja 
rahaliiton ohjelmoidut markkinat edellyttävät pysyvyyttä. Tästä johtuu, että 
tarkka arvio käytettävien varojen kriittisistä määristä ja odotetuista tuloksista 
on tehtävä ottaen huomioon hyväksytyt aihepiirit, jotka on loogisesti 
valittava entistä valikoivammin. Euroopan tutkimuksen on suuntauduttava 
määrätietoisemmin kuin koskaan aikaisemmin kohti entistä parempaa 
kustannus-tehokkuus -suhdetta. 
Hallintovirkamiesten ja parlamentin jäsenten välisessä neuvottelussa 
päätetään kokonaistalousarviosta. Muistin virkistykseksi todettakoon, että 
Euroopan tutkimusinvestoinnit olivat 1,9 prosenttia bruttokansantuotteesta 
vuonna 1995, kun taas Yhdysvaltojen ja Japanin vastaavat prosentit olivat 
2,45 ja 2,95 (jälkimmäisen maan tutkimustoiminta on lisääntynyt yli kolme 
prosenttia vuodessa viimeisen seitsemän vuoden aikana). Vertailu unionin 
suuriin kilpailijoihin osoittaa, että yksityisten tutkimusinvestointien on 
lisäännyttävä Euroopassa. 
Tutkimukseen sijoitetut ponnistelut ovat suoraan yhteydessä siihen, miten 
luottavaisesti jokin maa, alue tai yritys suhtautuu tulevaisuuteensa. 
Euroopan on "keksittävä huominen". 
1.2 Haasteet ja mahdollisuudet (vrt. liite) 
Käytettävissä olevat tulevaisuutta koskevat eri tutkimukset ja analyysit (komission 
"tieteelliset osoittimet", Yhdistyneen kuningaskunnan "teknologian ennakointi", 
Ranskan "avainteknologiat", OECD:n tutkimukset, jne.) osoittavat ne haasteet ja 
mahdollisuudet, joita Eurooppa kohtaa vuoden 2000 tienoilla, samoin kuin 
merkittävimmät tieteelliset ja tekniset painopistealueet. Esimerkkeinä näistä 
voidaan mainita: 
unionin yhteiskunnalliset ongelmat ja kestävän kehityksen haaste: Vrt. 
liikkuvuuden tarpeeseen liittyvät ongelmat (ruuhkista, onnettomuuksista, 
ympäristövahingoista ja ihmisten terveydestä johtuvien negatiivisten 
kustannusten arvioidaan olevan 250 miljardia ecua vuodessa) sekä väestön 
vanhenemiseen ja terveydenhoitokustannusten kasvuun (yli 75-vuotiaan 
väestön osan odotetaan kasvavan nykyisestä 40 prosenttia vuoteen 2010 
mennessä) liittyvät ongelmat. 
"Ekotehokkuuskäsite" ("tuottaa enemmän ja paremmin vähemmillä 
voimavaroilla samalla ympäristöä vaalien") osoittaa puolestaan keinon 
vähentää jätteiden ja saastumisen yhteiskunnalle muodostamaa taakkaa 
tarjoamalla samalla yrityksille mahdollisen säästökohteen. 
markkinoiden mahdollisuudet ja työpaikkojen luontimahdollisuudet 
Euroopassa: useilta teknologisilta aloilta on edellytetty nopeata kehitystä: 
esimerkiksi ympäristönsuojelutekniikoiden tuottamien tavaroiden ja 
palvelujen arvo, ala, jolla eräät Euroopan maat ovat kehityksen kärjessä 
(Euroopan vesimarkkinat nousevat 30 miljardiin ecuun vuonna 2000); 
bioteknologiamarkkinoiden, joiden on vuonna 1996 arvioitu olevan 10 
miljardia ecua, odotetaan saavuttavan 40 ja 80 miljardin ecun välille jäävä 
osuus vuonna 2000. Maailmanlaajuisesti on havaittavissa huolestuttava 
yhdenmukaisuus Euroopan teollisuuden kehittyneiden teknologioiden 
markkinaosuuksien menetysten ja työttömyyskäyrän sekä Euroopan 
maiden kilpailukyvyn taantumisen välillä. 
Tässä ei ole mitään korjaamatonta. Eri tutkimuksissa arvioidaan esimerkiksi, 
että unionin kehittyneen tietoliikenteen nopea ja yhtenäinen käyttö lisää 3,5 
prosentilla BKT:n kasvua nykypäivästä vuoteen 2010 mennessä, vaikuttaen 
suoraan ja epäsuorasti kuuden miljoonan uuden työpaikan luomiseen. 
Yleisemmin ottaen kyse on suotuisten olosuhteiden luomisesta korkean 
lisäarvon omaavien, mutta myös työllisyyttä todennäköisesti lisäävien 
toimintojen kehittämiselle. 
tietojen yleistämisen haaste ja Euroopan paikka maailmassa: kaksi 
kolmannesta tieteen ja teknologian alan maailmanlaajuisista edistysaskelista 
tapahtuu unionin ulkopuolella. Euroopassa on vuonna 1996 4,7 tiedemiestä 
ja tutkijaa tuhatta asukasta kohden, kun vastaava luku on Yhdysvalloissa 
7,4 ja Japanissa 8. Uutena tosiasiana mainittakoon, että Kiinan, Intian ja 
Indonesian tiedemiesten ja tutkijoiden kokonaismäärä on jo sama kuin 
Euroopan unionissa. 
Kansainvälistymisestä nousee tarve: jakaa tietyissä maailmanlaajuisissa 
kysymyksissä (esimerkiksi maapallon ilmaston muutos, uusien 
tartuntatautien ilmeneminen) tiedot, investoinnit ja riskit; hyödyntää tiettyjen 
alojen asiantuntemusta, jota ei ole Euroopassa mutta kuitenkin muualla 
saatavilla, tai voida päästä eri ympäristöihin; levittää mahdollisimman laajalti 
eurooppalaisia vaikutteita (esimerkiksi maailmanlaajuisten standardien 
laatiminen) markkinoille pääsemiseksi. 
"eurooppalainen innovaatioparadoksi": innovaatioita koskevassa 
vihreässä kirjassa korostetaan Euroopan tieteen ja teknologian 
mahdollisuuksien ja sen innovaatiotason suoritusten välistä kuilua. 
Esimerkkinä mainittakoon, että eurooppalaisten patenttien järjestelmään 
kirjattujen japanilaisten patenttien kokonaismäärä ylittää minkä tahansa 
Euroopan maan vaatimien patenttien määrän. Lisäksi patenttien 
hyväksyttäminen ja hallinta maksaa 120 000 Yhdysvaltain dollaria 
kahdeksassa euroopan unionin jäsenvaltiossa, kun vastaava summa 
Yhdysvalloissa on vain 13 000 dollaria. 
Pk-yritykset ovat hyvin tärkeitä innovaatiolähteitä. Pk-yritysten "high-tech" -
määrän vähentyessä (esimerkiksi ohjelmistojen ja bioteknologian alalla) on 
olemassa myös paljon suurempi määrä "perinteisiä" pk-yrityksiä, joiden olisi 
päästävä mukaan tutkimustyöhön ja sen tuottamien tulosten 
hyödyntämiseen. 
1.3 Pääasialliset tavoitteet 
Tieteen ja tekniikan kehittymisen on oltava uusien ulottuvuuksien avautumisen 
edelläkävijä, olipa kyse tiedoista, ideoista, tuotteista, tuotantotanvoista tai 
palveluista, yksilön hyvinvoinnin sekä eurooppalaisen yhteiskunnan työllisyyden, 
talouden ja yhtenäisyyden sopusointuisen kehityksen suhteen. Sen on myös 
edistettävä kestävän kehityksen ja kasvun toteutumista. 
Tämän uuden poliittisen tahdon muuttamiseksi tulevan puiteohjelman kattamaksi 
todellisuudeksi perustamissopimuksessa määritellyissä puitteissa ja yhteisön 
politiikkojen tavoitteiden tukemisen hengessä edellytetään seuraavaa: 
kansalaisten pyrkimyksiin vastaaminen ja paremman elämän, työn ja 
ympäristön laadun varmistaminen erityisesti edistämällä järjestelmien, 
tuotteiden ja palvelujen käytön ja kulutuksen yksinkertaisuutta ja varmuutta 
kestävän kasvun hengessä. 
Kansalaisten tieteen ja teknologian hyväksyminen ja sisäistäminen 
edellyttävät myös entistä selkeämpää ja näkyvämpää tutkimusta, joka on 
jokaista lähellä, vaikka nykytiede tuleekin yhä monimutkaisemmaksi. 
Kuten Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontuneessa Euroopan 
huippukokouksessa korostettiin, tärkeää on tukeutuminen "...inhimilliseen 
pääomaan, tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovaatioihin perustuviin 
aineettomiin investointeihin..." sen varmistamiseksi, että 
tutkimustoiminnalla on myönteinen vaikutus työllisyyteen ja 
kilpailukykyyn. 
Eräiden taloustieteilijöiden mukaan teknologisen muutoksen ja opetustason 
laadun osuus on 80 prosenttia kasvusta. Uusien ideoiden, jotka ovat lähes 
ääretön voimavara, tuotannolla on siinä yhä kasvava osa ja sen ansiosta 
voidaan fyysiset rajat ylittää. Eräiden tutkimusten mukaan1 G7-maissa 
tutkimusinvestointien lisääminen 100 Yhdysvaltain dollarilla saa aikaan 
International R&D spillovers, European Economic Review: vol. 39, n° 5, May 
1995 
8 
BKT.n kasvun keskimäärin 123 dollarilla. Toiminnallisten teollisuudenalojen 
ja palvelujen osallistuminen hyvin aktiivisesti tutkimustoimintaan on 
edellytyksenä työpaikkoja synnyttävän innovaatioalan muotoutumiselle. 
Eräitä avainkysymyksiä koskevien tietojen edistämisen jatkaminen. Tämä 
edellyttää enemmän kuin koskaan aiemmin asiantuntemusperiaatteen 
noudattamista. Eurooppalaisten tutkimusryhmien parhaimmisto on 
tutkimusverkkoon liittymisensä ja laitteistonsa jakamisensa ansiosta kyennyt 
yhdessä selvittämään hiivan perimän, mikä on ensimmäinen tällainen 
maailmanlaajuinen onnistuminen ja joka avaa tien lukuisille lääkinnällisille 
ja teollisille sovelluksille. Euroopan tulisi olla maailmanlaajuisen tieteen 
viitekohta ja kiinnostuksen kohde. 
Euroopan tutkimukselle ja innovaatioille suotuisan ilmapiirin 
aikaansaaminen aiempaa määrätietoisemmin. Puiteohjelman on autettava 
jäsenvaltioita mukauttamaan ja yhtenäistämään tutkimus- ja 
innovaatiojärjestelmänsä. 
Puiteohjelman on jatkettava Euroopan laajuisten kumppanuussiteiden 
lujittamista tiedemiesten, teollisuudessa työskentelevien, yliopistojen ja 
korkeakoulujen ja käyttäjien välillä tutkimuksen riskejä, investointeja ja 
hyötyjä jakamalla sekä myötävaikutettava todellisen eurooppalaisen 
tutkimusalueen ja yhtenäismarkkinoiden rakentamiseen. Tässä suhteessa 
on rohkaisevaa todeta, että tietyissä teollisuusohjelmissa kaksi kolmannesta 
tietyn hankkeen yhteydessä perustetuista kumppanuuksista jatkuu myös 
hankkeen päätyttyä. 
Kriteerit 
Edellämainittujen tavoitteiden pohjalta voidaan määritellä "valintaperusteet". 
Saavuttaessaan kypsän vaiheen viidennen puiteohjelman on tarjottava tilaisuus 
suurempaan valikoivuuteen käsiteltävien aihepiirien valinnassa keskittymällä niihin 
kysymyksiin, joissa yhteisön tutkimuksen osuus on merkittävä. Jokainen aihepiiri 
on yksilöitävä kolmeen seuraavaan kohtaan kuuluvien perusteiden optimaalisen 
yhdistelmän suhteen: 
(i) "perusperusteet", joihin kuuluvat erityisesti: 
eurooppalainen lisäarvo toissijaisuusperiaatteeseen ja käytettävissä 
oleviin keinoihin nähden, 
yleisen edun ja sosiaaliseen hyväksyttävyyden käsitteet, joiden ansiosta 
tutkimustyöllä on merkitystä Euroopan kansalaisille. 
(ii) "suurhankkeet", jollaisia Euroopan huippukokoukset ovat toistuvasti 
korostaneet ja joihin kuuluvat erityisesti: 
työllisyys, mahdollisuus luoda uusia työpaikkoja tai työllisyyden merkitys 
hyväksytyillä tutkimusaloilla, 
kilpailukyky, keskittyen juuri eurooppalaisiin vahvoihin puoliin (esimerkiksi 
olemassa oleva tietotaito, tuotantokyky ja tulosten hyödyntäminen) 
teollisuuden julkituomien painopistealueiden ja markkinoiden 
kehitysnäkymien mukaisesti, 
tietoyhteiskunnan toteuttamisen edistäminen, 
kestävän kehityksen mallin edistäminen parantamalla elinoloja ja 
vähentämällä ympäristöhaittoja, 
valmistelut tuleviksi uusiksi jäsenvaltioiksi pyrkivien KIE-maiden sekä 
Euroopan ja Välimeren kumppanuusmaiden Euroopan unioniin 
liittymistä varten. 
(iii) Tuki yhteisön politiikoiden tavoitteille, erityisesti: 
maatalous-ja kalastuspolitiikan kehittymisen edistäminen, 
liikenteelle välttämättömien välineiden ja järjestelmien määritteleminen, 
levittämisvaikutukset Euroopan eri alueilla (lähentämispolitiikka), 
tietojen ja tekniikoiden kehittäminen terveyden suojelemiseksi, 
energiakysymykseen liittyvien teknologioiden hallinta ja optimointi, 
pk-yritysten kasvava vaikutus tutkimus- ja innovaatiopyrkimyksissä. 
10 
Il NELJÄNNESTA VIIDENTEEN PUITEOHJELMAAN 
Lukuisat kohmentit koskien tulevaa viidettä puiteohjelmaa osoittavat 
yhdenmukaisesti, että pelkkä neljännen puiteohjelman jatkaminen ei olisi 
asianmukaista. 
Ensinnäkin vaikuttaa tarpeelliselta vahvistaa tutkimuspyrkimykset. Toiseksi, jos 
tiettyjen tutkimusten, periaatteiden ja käytännössä kokeiltujen yksityiskohtaisten 
sääntöjen jatkuvuus kannattaa säilyttää2, pyrkimys uutuuksiin aihepiirien valinnassa 
ja tavassa, miten tutkimus on järjestetty, tulee välttämättömäksi. Tasapainon 
siirtämistä on tutkittava neljännen puiteohjelman ensimmäisten analysointitulosten 
perusteella. 
11.1 Neljännen puiteohjelman edistyminen 
Neljäs puiteohjelma on ollut käynnissä 18 kuukautta. Se on osoittautunut erityisen 
puoleensavetäväksi: vuonna 1995 yli 20 000 tarjousta on jo saatu ja ne ovat 
johtaneet yli 10 000 osallistujaa käsittäviin lähes 3 000 hankkeeseen. 
Voidaan todeta erityisesti, että hankkeiden koko pyrkii kasvamaan ja käsittämään 
keskimäärin enemmän entistä useammasta jäsenvaltiosta tulevia osallistujia; 
osallistujien vaihtuvuusprosentti ja pk-yritysten osuus on kasvamassa (uusia 
osanottajia keskimäärin 37 prosenttia, joista 40 prosenttia pk-yrityksiä). 
Huolestuttava seikka on hyväksymättä jääneiden tarjousten lukumäärän jatkuva 
kasvu: keskimäärin ainoastaan yksi kuudesta tarjouksesta on voitu rahoittaa. 
Näistä ensimmäisistä tiedoista käy heti ilmi, että tarjouspyynnöt on kohdistettava 
paremmin ja että on pyrittävä keskittämiseen varojen hajonnan ja hallinnon 
byrokraattisuuden rajoittamiseksi. Hankkeet arvioidaan perusteellisesti viidennettä 
puiteohjelmaa koskevan virallisen ehdotuksen yhteydessä. 
useimmissa jäsenvaltioilta ja muilta yhteisön tulevasta tutkimustoiminnasta 
kiinnostuneilta laitoksilta saaduissa kannanotoissa korostetaan puiteohjelmien 
myönteistä osuutta erityisesti teollisen tutkimuksen ja tutkijaverkostojen luomisen 
ja tutkijoiden liikkuvuuden alalla. 
Vuosien mittaan, kirjattujen "menestystarinoiden" lisäksi (esimerkiksi hiivan 
perimän selvittäminen, rinnakkaistietokoneet, telecom-standardit, ensimmäiset 
ydinfuusiokokeilut), on vakiinnutettu ympäri Eurooppaa yli 100 000, nykyisin 
lähinnä kaupallista, kumppanuussuhdetta. 
11 
11.2 Uusi tasapaino yhteiskuntaan ja talouteen liittyvien vaikutusten 
parantamiseksi 
Uusi poliittinen suuntaus asettaa tutkimus palvelemaan kansalaisia toteutetaan 
lujittamalla Euroopan kilpailukykyperustoja kestävän kehityksen näkökulmasta. 
Tämä edellyttää samanaikaisesti entistä selkeämpää tukea uusien ideoiden 
tuotannolle, parempaa todellisen kysynnän huomioon ottamista ja tulosten 
hyödyntämisessä auttamaan kykenevien organisaatioiden kanssa olevien 
yhteyksien vahvistamista. 
Perustutkimuksen tukeminen 
Yhtäältä "laboratoriokeksinnön" ja "markkinoille saattamisen" välisen ajan 
lyheneminen ja toisaalta monimutkaisten järjestelmien kehittämisessä 
tarvittavien ponnisteluiden moninaisuus pyrkivät himmentämään perinteisen 
vastakkainasettelun perustutkimuksen sekä teollisen ja sovelletun tutkimuksen 
välillä. Nykyään on vaikeata lokeroida uuden tietoteknisen algoritmin 
löytyminen tai genomien sekventoimisessa saavutettu läpimurto, koska 
perustietojen kehittyminen ja niiden soveltaminen saattavat olla niin lähellä 
toisiaan. 
Tämän vuoksi on välttämätöntä varmistaa uusille ideoille avoin tutkimustila niitä 
tutkimustöitä varten, jotka käsittelevät peruskysymyksiä ja voivat lopulta tuottaa 
uusia toiminnanaloja. 
Tutkimuksen ja markkinatodellisuuden lähentäminen 
Puiteohjelmasta käydyt perinteiset keskustelut koskevat tutkimuksen ja 
markkinoiden ja "akateemisen tutkimuksen" ja "teollisen tutkimuksen" 
välimatkaa toisistaan. Juuri näin syntyi käsite "esikilpailu", jonka rajat ovat 
tulleet epämääräisiksi ja jota sitä paitsi Euroopan suuret kilpailijat eivät 
käytännössä tunne lainkaan. 
Kilpailu, olipa se älyllistä, teollista tai taloudellista, on yksi tutkimuksen 
perustavaa laatua olevista kannustimista. Kolme näkökohtaa on kuitenkin 
otettava huomioon puiteohjelman valmistelussa: ensiksi tutkimusta on vastedes 
tarkasteltava maailmanlaajuisella tasolla; toiseksi tutkimuksen ja kehityksen 
kustannusten asteittainen nousu aiheuttaa sen, että yhden tekijän tai jopa 
yhden valtionkin kyvyt ylittyvät, mikä johtaa järjestelmällisesti riskien ja 
investointien jakamiseen; kolmanneksi on otettava huomioon tulosten 
hyödynnettävyys. 
12 
Kokemus osoittaa, että on siirryttävä pelkästä teknologisten suoritusten 
tutkimuksesta kuluttajien tyydyttämiseen pyrkien tarjoamaan laadukkaita 
tavaroita ja palveluja, eli hyväksyttävin ehdoin ja alennetuin kustannuksin 
sellaisia tuotteita, jotka ovat hyvin erilaisia, persoonallisia ja nopeasti kuluttajien 
käytettävissä. 
Tarve ottaa käyttäjät mukaan entistä enemmän hankkeiden suunnitteluun, mikä 
on hyväksi, koska näin vastataan todellisiin tarpeisiin, edellyttää, että 
kiinnitetään enemmän huomiota esittelytoimiin ja esistandardointiin. Tämä 
johtaa saadun tuen määrän muovaamiseen tarvittavan avoimesti kansainvälisiä 
sääntöjä ja yhteisön kehystä tutkimusavustuksille noudattaen. 
Tulosten hyödyntämisen lisääminen 
Edellisissä puiteohjelmissa tiettyjen tulosten hyödyntäminen on joskus ollut 
riittämätöntä. Tarvitaan lisäponnistuksia kumppanuussuhteiden ja verkostojen 
laajentamiseksi, jotta tuloksia voidaan paremmin hyödyntää ja riskejä rahoittaa 
kääntymällä entistä monipuolisempien rahoituslähteiden, mukaan lukien 
rahoituselimet ja pääomariski, puoleen. 
Henkistä pääomaa koskevat säännöt ovat kiinteästi sidoksissa kumppanuus-
ja hyödyntämiskysymykseen. Ne on mukautettava teknologisten 
kehityssuuntausten huomioon ottamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että 
kannustetaan tulosten hyödyntämistä ja tuodaan esille eurooppalaiset edut 
maailmanlaajuisella tasolla. 
III ALUSTAVA EHDOTUS VIIDENNEN PUITEOHJELMAN RAKENTEEKSI3 
Edellämainituissa puitteissa sekä vastaavat kriteerit huomioonottaen voidaan 
alustavasti hahmotella tulevan puiteohjelman sisältöä ja sen täytäntöönpanoa 
koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. 
II 1.1 Sisältö 
Varmoja suuntauksia rajoittamatta aihepiirien lukumäärä on tarkoituksellisesti 
rajattu kolmeen painopisteaiheeseen ja kolmeen horisontaaliseen 
toimenpiteeseen. 
Nämä keskustelut on laajennettu koskemaan myös EURATOM-puiteohjelmaa. 
13 
III.1.1 Painopistealueet (tutkimus kansalaisten palveluksessa) 
Sekä kohdistuspyrkimystä että tutkimustyön kansalaisten elämään tuomaa 
vaikutusta korostetaan. 
• Luonnon resurssien ja ekosysteemien hyö dyntäminen: Biotieteet ja 
ympäristö ovat kansalaisille kirjaimellisesti elintärkeitä erityisesti niiden 
terveydelle kriittisten vaikutusten vuoksi. Euroopalla on näillä aloilla tieteellisiä 
ja teknisiä hyödynnettäviä voimavaroja, jotka ovat lupaavia myös markkinoiden 
ja työpaikkojen luomisen kannalta. 
Tämä aihepiiri käsittelee erityisesti tiedon hankintaa ja soveltamista niiden 
perustavanlaatuisten mekanismien suhteen, jotka vaikuttavat yksilön elämään, 
näistä mainittakoon erityisesti terveys ja ravitsemus, varsinkin terveyden ja 
elintarvikkeiden alalla. Painopiste asetetaan perustietojen hankintaan, 
sairauksien ennaltaehkäisemiseen (esimerkiksi aivotutkimus ja uudelleen 
ilmenevät tartuntataudit) ja laatuun, tarttuvuuteen ja biotuotannon 
uusiutuvuuteen eettisiä sääntöjä noudattaen. 
Ympäristön osalta ympäristösäädösten kehittyminen, verotukselliset 
kannustimet ja vastuun periaatteen yleistyminen edellyttävät parempaa 
ympäristömekanismien ymmärtämistä ja kehittyneitä teknologioita 
luonnonvarojen suojelemiseksi ja säästämiseksi, samoin kuin saastumis- ja 
jätekysymysten hallintaa. 
Näihin hyvin monialaisiin tutkimuksiin voisi kuulua varsinkin maapallon 
ympäristön muutokseen, peruskiertokulkuihin, luonnon riskeihin ja 
eurooppalaisiin ekosysteemeihin liittyviä kysymyksiä koskeva perusteellinen 
tutkimus. 
• käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan kehittäminen. Eurooppa on luonut 
identiteettinsä valmistelemalla 7/efoy/7te/s/a/A7te"-käsitteen, joka sovittaa yhteen 
tekniset, taloudelliset ja teolliset näkökohdat yhteiskunnallisen ulottuvuuden 
kanssa. Sen aikaansaamat hyvin monet sovellukset käytännössä kaikilla 
toiminnan aloilla korostavat sen valtavia mahdollisuuksia lisätä teollisuuden 
kilpailukykyä ja vastata yksilöllisiin tarpeisiin. 
Tietotekniikan, televiestinnän ja joukkotiedotusvälineiden välillä 
peräänkuulutettu teknologinen ja teollinen lähentyminen toteutuu nopeasti 
digitaalisten järjestelmien ja multimedian avulla. Tätä kehitystä kuvaa 
aineettomien näkökohtien, ja varsinkin "sisällön" ja ohjelmistojen software 
14 
merkityksen kasvu. Tavoitteena on nyt määritellä tietoyhteiskunnan edellyttämä 
tutkimustyö. 
Nämä tutkimukset voitaisiin suunnata teknologioiden, infrastruktuurien, 
palvelujen ja maailmanlaajuisesti keskenään toimivien sovellusten 
kehittämiseen. Ne ovat useimpien huomispäivän ammattien perustana ja ne 
helpottavat hajautettujen ja yksilöityjen toimintojen syntymistä entistä 
kilpailukykyisemmässä ja innovatiivisemmassa taloudellisessa tilanteessa. 
Uusien käsitteiden ja välineiden yksilöimisen ja kokeilun olisi helpotettava 
henkilöiden pääsyä tietoihin, opetukseen ja kulttuuriperintöön koko eliniän ajan, 
samoin kuin kielellisen moninaisuuden säilymistä. 
kilpailullisen ja kestävän kasvun suosiminen: tämän aihepiirin ympärille 
ovat ryhmittyneet erityisesti yhteisön politiikoista johdetut painopistealueet, joilla 
on suuri vaikutus unionin kilpailukykyyn, ja sellaiset lukuisat toimet, joille on 
yhteistä tuotantojärjestelmien uudelleenjärjestelyn ohjaaminen kohti kestävää 
kasvua. 
Teollisuuden perinteisessä tuotannossa sekä uusien tuotteiden ja materiaalien 
suunnittelussa ja tuotannossa olisi esimerkiksi alusta alkaen yhdistettävä 
"elinkaaren", alhaisempien kustannusten, standardien valmistelun ja 
yleisemmin ottaen tähän asti liian usein laiminlyötyjen "ulkoisten asioiden" 
periaate. Lisäksi palveluja ja aineettomia toimintoja, suunnittelu-, tuotanto- ja 
monimutkaisten järjestelmien hallintatekniikoita sekä ergonomiaa, joilla on yhä 
kasvava asema taloudessa, voitaisiin kehittää. 
Energian alalla etusija voitaisiin antaa toimintavarmojen ja hyväksyttävien 
energiajärjestelmien kehittämiselle ja esittelylle ottaen huomioon standardit ja 
ympäristö- ja kilpailunäkökohdat tuotantokustannusten ja maailmantalouden 
suhteen. Tutkimus voisi kattaa myös energian järkiperäisen hallinnan 
arkielämän tasolla (esimerkiksi käsite "tulevaisuuden kaupunki ja asunto"), 
samoin kuin olemassa olevat eri vaihtoehdot energian tuotantoa ja varastointia 
varten keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. 
Mitä tulee henkilöiden liikkuvuuteen ja rahtiin, tutkimuspyrkimykset voisivat 
suuntautua varsinkin tehokkuuden, varmuuden, ympäristövaikutusten ja 
kilpailukyvyn optimointiin, mikä on välttämätöntä tuotteiden ja palvelujen laadun 
edistämiseksi, niiden yhdentämisen varmistamiseksi Euroopan tasolla, samoin 
kuin maailmanmarkkinoiden valloittamisen kannalta. Eri kulkumuotojen väliseen 
intermodaalisuuteen voitaisiin kiinnittää erityistä huomiota. 
15 
Maatalouden alalla kyse on "yhdennetyn maaseutupolitiikan" -käsitteen 
konkretisoimisesta: maaseutualueita koskeva toimintakokonaisuus, muun 
muassa metsä, voisi ilmetä kilpailukykyyn ja kestävyyteen perustuvana 
yhdennettynä kehittämisenä näiden alueiden optimaalinen asuttaminen 
varmistaen. Uusia välineitä ja järjestelmiä tarvitaan eri tuotantojen 
hyödyntämiseksi ja monipuolistamiseksi asettamalla etusijalle 
maailmanlaajuiset teollisuudenalat, monitoimintoiset johtamistavat 
(tuotannolliset, ekologiset ja yhteiskunnalliset toiminnot), eri toimintojen väliset 
yhteydet ja sisällyttäen kaikkiin vaiheisiin laadulliset, terveydelliset, 
ympäristölliset ja sosiaalis-taloudelliset näkökohdat. 
Lopuksi kalastuksen alalla voitaisiin tehdä monialaista työtä tulevaisuuden 
valmistelemiseksi ja kalakantojen tasapainon palauttamiseksi. 
III.1.2 Horisontaaliset toimet 
Nämä toimet koostuvat kahdesta osasta: yleisesti osasta, jonka tarkoituksena on 
vastata yhteisiin tarpeisiin ja varmistaa kokonaisuuden yhteensovittaminen; toinen 
osa on sisällytetty edellä kuvailtuihin painopistealueisiin. 
inhimillisten voimavarojen lisääminen: Toiminnan tehokkuuden lisääminen 
olisi tarpeen tutkijakoulutuksen ja tutkijoiden liikkuvuuden parantamiseksi myös 
teollisuudessa ja saamaan tutkijat asettamaan Eurooppa etusijalle 
tutkimuspaikkaa valitessaan. Tätä varten olisi varmistettava yhdenmukainen 
koulutus ja myönteinen suhtautuminen tutkijavierailijoihin koko Euroopassa, 
laajennettava laboratorioiden ja yritysten välisiä tiedonvälitys- ja 
tiedonvaihtoverkkoja ja sallittava pääsy suuriin laitteistoihin, joiden 
kahdentamista olisi vältettävä, koska uudet hankkeet on keskitettävä entistä 
paremmin. 
Eurooppalaisen identiteetin edistämistä eurooppalaisella tiedepalkinnolla (kuten 
Euroopan parlamentti äskettäin ehdotti) ja eurooppalaisten tutkijoiden yhteistä 
järjestelmää voitaisiin tukea. Entistä parempiin yhteyksiin opetus- ja 
koulutuspolitiikan välineiden kanssa voitaisiin myös pyrkiä. 
Sosiaalis-taloudellisella tasolla on voitava paremmin yksilöidä yhteiskunnalliset 
tarpeet ja ymmärtää paremmin tutkimustyön sosiaalisia ulottuvuuksia, 
kehityskulkuja ja eurooppalaisen yhteiskunnan osien ja perustojen 
moninaisuutta esimerkiksi kehittämällä teknologioiden käyttöönotosta 
työelämässä, taloudessa, opetuksessa ja kulttuurissa seuraavka tulevaisuuden 
näkymien kehityskykyä ja tutkimusta. Syrjäytymistä mahdollisesti vähentäviä 
16 
ja työpaikkojen luomisessa läpimurtoja synnyttävien ilmiöiden vähentämiseen 
kenties vaikuttavia uusia kehittämis-ja järjestämismalleja voitaisiin analysoida, 
samoin kuin tällä alalla toteutettuja parhaimpia käytäntöjä. 
innovaatiot ja pk-yritysten osallistumien. Entistä lukuisampien "perinteisten" 
pk-yritysten ja keskikokoisten yritysten pääsyä tutkimustoimintaan ja sen 
tuloksiin voitaisiin helpottaa muodostamalla yksi ainoa yksinkertaistettu kehys 
ja kehittämällä teknologiansiirtomenetelmiä. 
Samoin innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa määritettyjen 
suuntaviivojen seurauksena voitaisiin kiinnittää entistä enemmän huomiota 
tulosten analysointimenetelmiin, hyödyntämiseen ja pääomariskiin ja 
rahoituspoliittisten menetelmien kanssa olevien yhteyksien luomiseen, kuten 
NASDAQ:in menestys osoittaa. Voitaisiin myös analysoida tutkimukseen 
liittyviä eri kannustusmuotoja. 
Euroopan tutkimuksen kansainvälisen aseman lujittaminen: Unionin 
poliittisten tavoitteiden (erityisesti ulkopolitiikka) ja yhteisen edun periaatteen 
mukaisesti ja kahdenvälisten tai alueellisten sopimusten sekä ohjelmien ja 
erityistoimien aloittamispäätösten pohjalta voitaisiin toteuttaa seuraavat 
ohjelmat ja erityisprojektit: 
tiettyjen kolmansien osapuolten suora osallistuminen 
tutkimusohjelmahankkeisiin. Etuoikeutettua huomiota voitaisiin kiinnittää 
erityisesti Keski-ja Itä-Euroopan maihin niiden nopean unioniin yhdentymisen 
ja niiden täysipainoisen tutkimukseen osallistumisen helpottamiseksi, samoin 
kuin voitaisiin yhteisen edun nimissä varmistaa teollisuusmaiden, "kehittyvien 
talouksien" ja mahdollisesti Välimeren maiden osallistumisen lisääntyminen. 
Euroopan tasoisen paremman yhteistyön mahdollistavien ja eurooppalaisen 
tutkimusalueen viehätysvoimaa niiden maiden tutkijoiden silmissä, joiden 
kanssa unionilla on etuihin perustuvia suhteita, lisäävien keinojen 
toteuttaminen. 
kansainvälisen tieteellisen yhteistyön erityistoimien määritteleminen 
aihepiireihin liittyvin keinoin sellaisten maiden tai alueiden osalta kuin 
Välimeren maat, IVY-maat ja kehitysmaat, tukien ulkopoliittisia tavoitteita, mikä 
edellyttää teollisuuden ja eurooppalaisten asiantuntijakeskusten osallistumista. 
17 
111.2 Täytäntöönpano 
Jokaisen puiteohjelman yhteydessä esille nousee kysymys hankkeiden ja varojen 
jakamisesta. On myös osoittautunut vaikeaksi yhdistää ohjelman toteuttamisen 
aikana esille tulleet uudet ideat, puhumattakaan vaikeudesta lopettaa tietyt 
toiminnot, joista jokainen itse asiassa kiinnostaa tiettyä ihmisryhmää. 
On tullut aika vakiinnuttaa tarkempi aihepiirejä koskeva valikoivuus ja keinojen 
keskittäminen. Tämän toimenpiteen on, kantaakseen hedelmää, käytävä käsi 
kädessä täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen entistä 
suuremman tehokkuuden kanssa noudattaen samalla tiukasti avoimuuden 
periaatetta erityisesti valintaprosessissa. Komissio pyrkii myös välttämään 
yhteisön tutkimustyön pirstoutumista. 
Tutkimustyön ja päätöksenteon joustavuuden lisäämisen varmistaminen 
Vuosien mittaan puiteohjelman yhteydessä toteutettuja menettelyjä on 
kevennettävä säilyttämällä samalla ohjelmalle ominaiset tasavertaisen kohtelun 
ja pääsyn sekä avoimuuden periaate. 
Institutionaalista kehystä koskevia järjestelmiä voidaan parantaa tuntuvasti. 
Hallitusten välisen konferenssin yhteydessä komissio esimerkiksi puolsi 
yksinkertaistettua päätöksentekoa tutkimuspolitiikan ja erityisohjelmien 
täytäntöönpanemiseksi ja enemmistön äänin hyväksymiseksi. Pyrittäessä 
käytännön yksinkertaistamiseen on myös toivottavaa vähentää merkittävästi 
ohjelmien, samoin kuin komiteoiden, lukumäärää. 
Rakenteellisella tasolla työohjelmien on voitava olla täydellisiä ja sekä 
tieteellisten että teknisten kehityssuuntausten ja yhteisten politiikkojen 
seuraamiseksi säännöllisesti mukautettuja. Kiireellisessä tapauksessa, kuten 
äskettäin "hullun lehmän tautia" koskevan ongelman yhteydessä, on voitava 
myös nopeasti yhdistää useita eri toimia samaa tarkoitusperää varten, kerätä 
yhteen tarpeelliset voimavarat ja tarvittaessa suunnata työt uudelleen. 
Entistä tehokkaampi johtaminen 
Tietty parantuminen johtamistekniikoissa vaikuttaa mahdolliselta. Komissio on 
tehnyt aloitteen avoimen pohdinnan käynnistämiseksi sellaisen menettelyjen 
yksinkertaistamisen määrittämisestä, joka voitaisiin toteuttaa sekä sisäisessä 
johtamisessa että ulkopuolisissa sopimussuhteissa. 
18 
Tavoitteena on onnistua lyhentämään määräaikoja ja vähentämään 
asiakirjojen tutkintakustannuksia erityisesti tarjousten valinnan ja sopimusten 
hyväksymisen osalta, samoin kuin maksujen osalta, mitkä vaikuttavat erityisen 
herkästi pieniin yrityksiin ja tutkimusapurahaa hakeviin. 
Tarjouskilpailuja on järjestettävä säännöllisin väliajoin ja niiden on oltava 
teollisuuden, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen omaan tahtiin mukautettuja 
ja jatkuvasti vastattava terveen johtamisen vaatimuksiin. Tarjousten 
valintamenettelyjen osalta näyttää valintaperusteiden entistä parempi 
selvittäminen olevan tarpeen. 
Lopuksi tarvitaan jonkinlaista valvontavälinettä, jolla voidaan mitata 
"reaaliajassa" tavoitteiden, osoittimien ja laatua koskevien tilastotietojen 
perusteella puiteohjelman edistymistä ja toteuttamista, samoin kuin pysyvää 
vuoropuhelun menetelmää (esimerkiksi Internetissä) viidenteen 
puiteohjelmaan osallistuvien tai siitä kiinnostuneiden henkilöiden välillä. 
Osallistumis-ja yhteensovittamismuotojen valikoiman laajentaminen 
Useiden hankkeiden rinnakkaisuuden tähän asti hyvin laajalti hallitsemaa 
lähestymistapaa (50/50 -kumppanuus yleensä hyvin vaatimattoman kokoisissa 
hankkeissa) olisi seurattava entistä suurempi valikoima osallistumismuotoja ja 
erilaisiin tavoitteisiin mukautettuja rahoituskeinoja, joilla voidaan solmia entistä 
tiiviimpiä suhteita yhteisön ja kansallisten toimien tai kansallisten toimien välille 
tietyillä aihealueilla. 
Jotta voitaisiin myös vastata nopeasti suureen tarpeeseen sallia "spontaaneja" 
tarjouksia, yhdistää eri tieteenalojen väliset tutkimusaiheet (esimerkiksi 
neurologia) ja mukautua odottamattomaan, on myös järjestettävä pelivaraa, 
joka on kuitenkin tiukasti rajattu päätöksenteon tasolle. 
Seuraavia osallistumismuotoja on suunnitteilla: 
• horisontaaliset ohjelmat. Rajoitettu lukumäärä, koostuven pääosin useille 
aloille hyödyllisistä geneerisistä teknologioista, jotka voivat synnyttää ja ruokkia 
entistä kohdistetumman tutkimuksen aihepiirejä, ja joita ei välttämättä ole 
alunperin tarkemmin määritelty. 
19 
"erityisryhmät". Tämän "kohdistetun" tutkimuksen kaikille avoin ja yhdistävien 
aiheiden ympärille keskittyvä keino. "Erityisryhmien" tyyppiset toimet ovat 
komission kokeiluluonteisesti neljännen puiteohjelman yhteydessä käyttöön 
ottama uusi käsite. 
Tämäntyyppinen tutkimus perustuu ajatukseen saattaa tietojen ja 
teknologioiden kehitys tärkeimpien yhteiskunnallisten ja teollisten tavoitteiden 
käyttöön, vastaten näin kolmeosaista tavoitetta: selkeyttä, valikoivuutta ja 
keskittämistä. Käytännössä nämä ovat ennenkaikkea yhteensovittamisen 
välineitä, jotka on luotu lukumäärältään ja kestoltaan rajoitettujen uusien 
toimien määrittelyä ja toteuttamisen seurantaa varten. Painopistealueet on 
määriteltävä kiinteässä yhteistyössä teollisuuden, käyttäjien ja hallintojen 
kanssa. 
Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön kannustusmenetelmät. Ollakseen 
todella merkityksellistä Euroopan tutkimustoiminta ei saa rajoittua yhteisesti 
suoritettavaan, ainoastaan erityisohjelmiin liittyvään tutkimustyöhön. Komissio 
on valmis jäsenvaltioiden todellisen tahdon mukaisesti edistämään tätä 
erityisaihealueita koskevaa lähestymistapaa turvautuen perustamissopimuksen 
130 k artiklan (täydentävät toimintaohjelmat), 130 I artiklan (osallistuminen 
tiettyjen jäsenvaltioiden hankkeisiin) tai 130 n artiklan (osallistuminen 
yhteisyrityksiin) avaamiin osallistumismahdollisuuksiin. 
Näiden kolmen ensimmäisen tavan osalta COST-ohjelmaa voitaisiin, kuten 
alunperin tehtiinkin, käyttää "ajatusriihenä" etsittäessä parempia yhteyksiä 
EUREKAan markkinoiden huomioon ottamiseksi tutkimustuloksissa. Tämä 
vaatisi puiteohjelman tiiviimpää yhteistyötä näiden kahden yhteistyökehyksen, 
joiden strategiaa tarkistetaan parhaillaan, kanssa. 
Lisäksi tarvitaan parempaa tiedonvaihtoa ja yhteensovittamista yhteisön ja 
kansallisten tutkimuspolitiikkojen ja -investointien välillä4. Lisääntynyt 
yhtenäisyys on kilpailuetu ja budjettisäästötekijä, jonka ansiosta unioni ja 
jäsenvaltiot voivat keskittyä tehokkaammin tavoitteisiinsa. 
Jotta puiteohjelmalla voitaisiin tehokkaasti tukea muita yhteisön 
toimintaohjelmia, muiden politiikkojen välineitä koskevia yhteys- ja 
yhteensovittamismenetelmiä on tuntuvasti parannettava välineiden 
saamiseksi toimiviksi5 tutkimuksen ja tehokkaampien yhteisön toimien välillä. 
5 Vertaa EY:n perustamissopimuksen 130 h artikla: "Yhteisö ja jäsenvaltiot sovittavat 
yhteen toimintansa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla turvatakseen 
kansallisen politiikan ja yhteisön politiikan keskinäisen yhtenäisyyden" 
"erityisryhmä"-menetelmän esimerkki osoittaa vaikeuden yhdistää eri ohjelmia 
20 
Ensisijaisesti kyseessä ovat kansainvälinen yhteistyö6 ja rakennerahastot. 
Jälkimmäisessä tapauksessa tavoitteena on kannustaa jäsenvaltioita 
kohdistamaan entistä enemmän rakennevaroja tutkimukseen asianmukaisten 
edellytysten varmistamiseksi niiden tieteellisen asiantuntemuksen nopeaa 
nousua varten ja alkaneen kirimisen vahvistamiseksi7. 
Yhteinen tutkimuskeskus (YTK): Yleisten laboratioiden asemaa ja tehtäviä 
tutkitaan tarkasti kaikissa suurissa teollisuusmaissa. YTK:n muodostavia 
laboratorioita on samoin hyödynnettävä selkeissä ja kunnianhimoisissa 
tehtävissä vahvistamalla asiantuntemusta joillakin yhteiskunnasta ja 
markkinoista johtuviin uusiin tarpeisiin mukautetuilla tutkimusaloilla. Erityisesti 
on: 
annettava käyttöön riippumaton, yhteiset edut suojaava asiantuntemus 
varsinkin yhteisön politiikkojen vaatimuksiin vastaamiseksi ja unionin poliittisten 
päätösten tieteellisen perustan edistämiseksi. 
lähennettävä tutkimuslaitosten sekä kansallisten ja kansainvälisten 
laboratorioiden välejä. 
Yhteisellä tutkimuskeskuksella on oltava käytössään riittävän joustava 
organisatorinen rakenne, jotta se voi tehdä yhteistyötä teollisuuden ja käyttäjien 
kanssa oikeudellisesti mukautetussa kehyksessä. Tutkijoiden ja 
tutkimuslaitosten (usein ainutlaatuisia Euroopassa), tutkimusinstituuttien, 
teknologioiden siirtojen ja teollisten yhteisyritysten asiantuntemuksen 
hyödyntämistä korostetaan. 
(esimerkiksi tutkimus- ja opetusohjelmia) yhteisen tarjouskilpailun yhteydessä, 
kansainvälisen tieteellisen yhteistyön alalla parannuksia on jo näkyvissä sellaisten 
ohjelmien kuin TACIS, PHARE ja MEDA avautuessa, mikä mahdollistaa kyseisten 
maiden tutkimuslaitosten osallistumisen yhteisön tutkimushankkeisiin. 
Komissio valmistelee parhaillaan tiedonantoa rakennerahastojen ja tutkimuksen 
välisistä suhteista. 
21 
PÄÄTELMÄT 
Viidennen puiteohjelman valmistelu osuu nopeiden ja tuntuvien muutosten 
aikakaudelle. Työllisyyden kriittinen ongelma, talouden maailmanlaajuistumisen 
korostaminen ja Euroopan rakentamisessa meneillään olevat liikkeet (hallitusten 
välinen konferenssi, talous- ja rahaliitto, laajentuminen) antavat samoin 
lisäulottuvuuksia tälle tehtävälle. 
Tämä vaatii uutta katsantokantaa Euroopan tutkimustoiminnan olemassaolon ja 
toiminnan syihin. Ollakseen edelleen olemassa tutkimuksen on oltava entistä 
selkeämpi ja näkyvämpi tehtävissään, yksinkertaisempi käytännöissään ja 
tehokkaampi tuloksiltaan. 
Ensimmäinen suuntauskokonaisuus voidaan jo hahmotella. Säilyttämällä tiettyjen 
tunnustettujen saavutusten jatkuvuus uusia tasapainotilanteita on saatava aikaan 
ja tutkimusaiheiden sisältöä on uudistettava vuoden 2000 jälkeen näkyvissä 
olevien haasteiden ja mahdollisuuksien mukaisesti. 
Pohjimmiltaan kyseessä on päättäväinen siirtyminen yksin teknologisten 
suoritusten tutkimuksesta sellaiseen tutkimustoimintaan, joka on keskittynyt 
kansalaisiin ja vastaamaan taloudellisiin ja sosiaalisiin tarpeisiin. 
Tämän saavuttamiseksi tarvitaan vahvaa konsensuspoliittista tahtoa. Komissio 
kehottaa keskustelemaan näistä ensimmäisistä suuntauksista ja reagoimaan niihin. 
Se tekee näitä koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia parlamentille ja neuvostolle. 
Faktoja, lukuja, kehityssuuntauksia 
1. Eurooppa maailmanlaajuisessa tutkimuksessa 
2. Eurooppalainen paradoksi 
3. Euroopan tutkimus kansainvälisten teknologianäkymien kannalta 
4. Yhdysvaltojen ja Japanin tutkimuspyrkimykset 
5. Pk-yritykset, tutkimus ja työllisyys 
6. Tulevaisuudennäkymät ja painopistealueet 
7. Yhteiskunnalliset tarpeet ja markkinanäkymät: esimerkkejä 
Kestävä kehitys ja ympäristö 
Bioteknologiat 
Terveydenhuolto 
Tietoyhteiskunta 
•2Î. 
1. Eurooppa maailmanlaajuisessa tutkimuksessa 
Euroopan unionissa tutkimukseen käytetty BKT:n osuus, teollisuuden tutkimuskustannukset, tutkimuskustannukset 
asukasta kohden, tutkijoiden kokonaismäärä sekä yritysten tutkijoiden määrä suhteessa aktiiviseen väestöön ovat 
alhaisempia kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa. 
Total R&D expenditure (million ecu) 1994 
Total R&D expenditure as a % of GDP 1995 
Total R&D expenditure per inhabitant (ecu) 1994 
% of total R&D expenditure financed by the State 
1993 
% of total R&D expenditure financed by industry 
1993 
Number of researchers 1993 
Number of researchers per thousand active persons 
1993 
Number of researchers in companies 1993 
Number of researchers in companies per thousand 
active persons 1993 EU 15 
121,882 
1.91 
329 
39.6 
53.5 
774,071 
4.7 
376,000 
2 USA 
142,047 
2.45 
545 
39.2 
58.7 
962,700 
7.4 
765,000 
6 JAPAN 
104,069 
2.95 
833 
19.7 
73.4 
526,501 
8.0 
367,000 
6 
Lähde: Euroopan komissio, PO XII, OECD:n tietojen pohjalta 
Muiden maailman alueiden tärkeimpien indikaattoreiden (tutkimuskustannukset, tutkijoiden lukumäärä) tarkastelu 
osoittaa, että yllämainittu kolmikko ei ole enää yksin kansainvälisellä tieteen ja teknologian kentällä. Uusia valtioita 
ilmaantuu ja ne hivuttautuvat pikkuhiljaa kehittyneimpien maiden tasolle. 
Joidenkin maailman alueiden tärkeimmät indikaattorit 
Gross Domestic 
Expenditure on R&D 
( $ billions) GERD/Gross 
Domestic Product 
% R&D scientists & 
engineers (000s) R&D scientists per 
thousand population 
Central & Eastern European 
Countries 
Israel 
Latin America 
NICs 
China 
India 2.89 
1.24 
3.93 
10.73 
22.24 
7.1 1.5 
1.9 
0.4 
1.3 
0.7 
0.8 285.5 
20.1 
158.5 
136.7 
391.1 
106.0 2.2 
3.8 
0.3 
1.5 
0.3 
0.1 
Lähde: Euroopan komissio, PO XII (1994) 
European Report on S&TIndicators; 
OST estimates and treatment, 1995 UNESCO, World Science Report 
? 1 
2. Eurooppalainen paradoksi 
Maailman julkaisujen osuus prosentteina 
| 1981 l 1993 
EU 15 29 32 
Yhdysvallat 37 36 
Japani 7 8 
Muut maat 27 24 
Koko maailma - yhteensä 100 100 Eurooppa on vieläkin tieteen alan mahtitekijä: noin 
yksi kolmasosa maailman tieteellisistä julkaisuista on 
peräisin Euroopan unionista ja sen osuus kokonais­
määrästä on jopa kasvanut viime vuosien aikana. 
Kuitenkin Yhdysvalloissa ja Euroopassa rekisteröity­
jen patenttien määrä osoittaa, että Euroopan 
teknologinen suorituskyky on yleisesti ottaen sen kil­
pailijoita heikompi. Tämä on "eurooppalainen 
paradoksi". 
Rekisteröityjen patenttien osuus prosentteina 
koko maailmassa 
EU 15 
Yhdysvallat 
Japani 
Muut maat 
Koko maailma -
yhteensä Yhdysvalloissa 
1990 
23 
45 
25 
7 
100 1993 
18 
50 
24 
8 
100 Euroopassa 
1990 
46 
26 
21 
7 
100 1993 
46 
29 
18 
7 
100 
Lähde: Euroopan komissio, PO Xli, OECD, EVROSTAT 
Eurooppalaisten ja amerikkalaisten patenttien maailmanosuuksien jakautuminen aloittain osoittaa Japanin vahvan ase­
man kehittyneissä teknologioissa, Euroopan perinteisten alojen tärkeyden ja Yhdysvaltojen teollisuudenalojen merkit­
tävän osuuden kaikilla aloilla. 
Euroopan, Yhdysvaltojen ja Japanin asema teknologia-aloittain 
patentteina mitattuna, 1993 
EUROOPPA Eurooppalaisten patenttien osuus maailmassa (%] 
EU USA Japani USAn patenttien osuus maailmassa (%) 
EU USA Japani 
Elektroniikka/sähkö 
Instrumentit/optiikka 
Kemia/lääkeaineet 
Teolliset prosessit 
Koneenrakennus/ liikenne 
Kulutustavarat 
$$§ £l&: 34.2 
37.8 
40.3 
50.1 
58.5 
64.0 
--- Ifflfi 30.0 
32.4 
33.7 
25.6 
19.2 
16.9 31.8 
23.4 
20.0 
16.6 
15.5 
8.0 
IBHIM 
liiiiiiiiiiiiiiiii 11.5 
14.9 
28.2 
22.3 
23.6 
19.1 46.7 
50.8 
51.0 
50.5 
45.4 
50.1 
iin 35.4 
28.0 
19.7 
19.3 
22.5 
12.5 
iinsi 
•iiiiiäiäiiiäiiiaiaiäiilälaiä 
Lähde: USPTO data; OST and CHI-Research treatments. 1995 UNESCO World Science Report 
Euroopan tutkimus kansainvälisten teknologianäkymien 
kannalta 
Unionin kauppataseen huononeminen muuhun maailmaan verrattuna niiden tavaroiden osalta, joilla on korkea T&K-
intensiteetti, on merkki Euroopan teknologisen kilpailukyvyn heikkenemisestä: noin kymmenessä vuodessa kauppava­
je on suurentunut kymmenkertaiseksi. 
Kauppatase miljardeina dollareina 
Teollisuus­
alat, joilla: 
Korkea T&K-
intensiteetti 
Keskisuuri T&K-
intensiteetti 
Matala T&K-
intensiteetti 1982 
EU 
-2.21 
69.93 
35.75 USA 
13.48 
6.23 
-18.01 Japani 
15.98 
54.92 
24.07 1991 
EU 
-23.64 
87.79 
5.54 USA 
12.48 
-23.44 
-43.05 Japani 
52.36 
133.34 
-9.21 
Lähde: Chelem CE PII; traitement OSTOST, Science et Technologie Indicateurs 1996 
USAn teknologian asema Japaniin 
& Eurooppaan nähden 
Entrgl* 
Energiatehokkuus 
Varastointi, myyntiin valmistelu, jakelu 
& siirto 
Parantunut saatavuus 
Ympäristön laatu 
Valvonta ja arviointi 
Saastumisen torjunta 
Korlaaminen |a ennalleen palauttaminen 
Tiedotus la viestini» 
Osa-alueet 
Tietoliikenne 
Tietojärjestelmät 
Tiedonhallinta 
Älykkäät monimutkaiset mukautuvat 
järjestelmät 
Anturit 
Ohielmiatot ja lisälaitteet 
eio|arj»sUlm*t 
Bioteknologia 
Lääketeknologia 
MauMkHjii |a uliiiliirvrketoknoloyuil 
Inhimilliset |ärjenl«lmAI 
Valmistusteollisuus 
Enlltnon tuolleen valmistus 
Jatkuva aineiden jalostus 
Mikro/nanovatmistus ja -työstö 
Malerlaaliteknoloala 
Materiaalit 
Rakenteet 
Liikenne 
Aerodynamiikka 
Ilmailutekniikka ja lennonvalvonta 
Käyttövoima ia teho 
Järjestelmäintegraatio 
Ihminen-kone -järjestelmä Jälkeenjääneisyys 
Merkittävä Vähäinen Pariteeiti 
O 
•> 
o 
> 
> • i — • 
• 
• 
«• 
-
• Johtoasema 
Vähäinen 
O 
o 
o 
CJ 
o 
O 
•> 
) 
<:• 
CJ «• 
• • • 
4 
• 
-• • -• -• 
• 
• 
• • 
• «• • • Merkittävä 
'•• 
> 
> 
> J 
c-
o 
<• 
) 
•> — 
-Yhdysvaltojen, Euroopan ja Japanin 
eräitä "kriittisiä teknologioita" koske­
van tilanteen vertailu osoittaa, missä 
määrin Yhdysvallat hallitsee edelleen 
kansainvälistä teknologiakenttää, vaik­
ka se onkin menettänyt jalansijaa eräil­
lä aloilla. 
USAn teknoloq 
suhteessa: 1 
Japaniin 
Eurooppaan 
Kehityssuunta 
us 1990-1994 inen asema 
Parantunut 
> 
-Heikentynyt 
<^ 
«-Säilynyt 
ennallaan 
O 
• 
Lähde: National Critical 
Technologies Review Groups Science Engineering Indicators 1996 
?S 
Yhdysvaltojen ja Japanin tutkimuspyrkimykset 
Yhdysvallat 
Vuodesta 1990 vuoteen 1996 Yhdysvaltojen liittovaltion tutkimustalousarvio laski todellisuudessa hieman, vaikka se 
nimellisesti kasvoikin. Tämä lasku johtuu sotateollisuuden T&K-määrärahojen vähentämisestä. 
Siviilitutkimuksen kustannukset ovat puolestaan kasvaneet todellisuudessa 3,4 miljardia dollaria näiden viiden vuoden 
aikana. Terveydenhuolto-, avaruus-, energia-ja perustutkimusalan suhteelliset osuudet liittovaltion talousarviosta ovat 
kasvaneet. Clintonin ja Goren hallitus on ehdottanut 1,6 prosenttia entistä suurempaa talousarviota vuodelle 1997 bud­
jettirajoituksista huolimatta. 
Yhdysvaltojen liittovaltion T&K-painopistealueiden rahoituksen kehittyminen 
(T&K-talousarviomäärärahat sosiaalis-taloudellisia tavoitteita kohden) 
Kokonaisarvo (milj. dollaria) 
Puolustus 
Terveydenhuolto 
Avaruustutkimus ja teknologia 
Luonnontieteet 
Energia 
Luonnonvarat ja ympäristö 
Liikenne 
Maatalous 
Muut 
Yhteensä prosenteissa 1990 
63 781 
62.6 
13.0 
9.0 
3.8 
4.3 
2.2 
1.6 
1.5 
2.0 
100.0 1995 
70 309 
54.8 
16.2 
11.2 
4.0 
4.1 
29 
2.7 
1.7 
2.4 
100.0 1996 
70 503 
53.3 
16.7 
11.2 
4.3 
4.4 
3.1 
2.8 
1.7 
2.5 
100.0 
Lähde: National Science Foundation 
Yksityisen sektorin kanssa olevaan kumppanuuteen perustuvien amerikkalaisten tutkimusohjelmien talousarviot ovat 
huomattavasti suurentuneet vuodesta 1991 vuoteen 1995. 
Liittovaltion valikoidut teollisuuskumppanuussuhteet 
3000 
2 SOO 
2000 
1500 
1000 SEMATECH - Consortium on semiconductor technology 
TRP - Technology Reinvestment Project 
CflADAs - Cooperative Research and Development Agreements 
M6P - Manufacturing Extension Program 
ATP - Advanced Technology Pro|i>ct 
SBIR - Smalt Buairwas Investment m Re&aarch 
1988 1989 1990 
Y$zm shorts are !•*;<* v*wr:-. {!-.:j. i"Y !9&;S i Oc,M« 
Lähde: Department of Commerce data, 1995 1991 1992 
:'^iiii-<:-:>;(,'i- \:m 1993 1994 1996 
UNESCO, World Science Report 
I 6 
Japani 
Japani on johtoasemassa teknologisten sovellusten tasolla mutta on Yhdysvaltoja ja Eurooppaa jäljessä perustutkimuk-
-a ja investoi^valtavasti vastedes tutkimustarkoituksessa, tieteeseen ja inhimillisiin voimavaroihin. SamanaikaLsti 
sen teollisen tutkimuksen taso on edelleen korkea. 
Japanin valtion tulo-ja menoarvion lisäykset vuonna 1996: 
Valtion tutkimustalousarvio yhteensä- + 6,9% 
Elimet: 
ministeriö 
tsto; 4- 7,4% 
Ohjelmat: 
jälkeiset apurahat: 
*£ .$**% *-' " > \< '*;• + 33,5% 
+ 23,8% 
+10,2% 
+ 6,3% 
Alat (esimerkkejä^: 
>' ï Ai£.; + 100% 
+ 5,2% 
+ 7,2% 
7 
Pk-yritykset, tutkimus ja työllisyys 
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat suurin työnantaja Euroopan unionissa. Lisäksi pienet ja hyvin pienet yritykset tuot­
tavat eniten innovaatioita. Tutkimus paljastaa, attä alat, joilla tutkimusinvestoinnit kasvavat eniten, ovat myös niitä, 
joilla työpaikkoja syntyy eniten. 
Pk-yritysten osuus EU:n kokonaistyöllisyydessä 
IPk l< 250 työnt«kl|ii) 
• Suur*! yrltykMt (> 250 
työntaklj**) 
Lähde: Euroopan komissio, Eurostat, pk-hankkecn tietokunta, 1995 
Innovaatioiden prosentuaalinen jakautuminen 
palkansaajaluokittain 
(Irlanti, Italia, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta) 
Suuruusluokka Irlanti Italia Alankomaat Yhdistynyt 
kuningaskunta 
1-19 
20-49 
50-99 
100-499 
500-999 
1000 ia vii 61.0 
21.0 
9.0 
8.0 
1.0 14.4 
21.3 
27.2 
14.1 
5.5 
17.5 35.0 
18.4 
10.9 
21.1 
14.6 22.4 
14.7 
26.7 
15.6 
7.6 
13.0 
Lähde: Observatoire européen des PME, 1995 
T&K-kustannukset ja työllisyyden kasvu, 1973-1990 
Keskimääräinen prosentuaalinen kasvu teollisuusaloittain suhteessa teollisuuden 
kokonaiskasvuun 13 OECD-maan osalta 
1 -2 
I -4 
-4 Muut kuin 
rautaa sisäl­
tävät metallit 
+ + Lääkinnälliset tuotteet 
O Tietokoneet 
Kemialliset 
Muut kulkuneuvot O tuotteet 
öljynjalostus O O 
O Puu 
Rautapitoiset metallit 
O 
Tekstiilit tf* 
SL Laivanrakennus Tieteelliset 
välineet 
O 
O Autot O 
Elintarvikkeet 
1 
Muut kuin sähkölaitteet Radio, tv 
Ja tiedotusvälineet 
Q Avaruus- ja 
lentokoneteollisuus 
1 
Paperi 
O Kumi 
O 
Sähkölaitteet 
Lähde: OECD:n 
STAN-tietokanta 
-2 -1 0 1 
Työllisyyden suhteellinen kasvu 
~>3 
Tulevaisuudennäkymät ja painopistealueet 
Japanissa ja Yhdysvalloissa on tehty kolmenkymmenen vuoden ajan "foresight exercises" (tieteellis-teknisiä 
tutkimusnäkymiä koskevat tutkimukset). Tämäntyyppisiä toimia on hiljattain käynnistetty Euroopassa (erityisesti 
Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Tanskassa, Alankomaissa ja Espanjassa). 
Niiden päätelmien vertailu osoittaa, että aihepiirien painopisteluettelot muistuttavat paljon toisiaan (optoelektroni-
ikkka ja tekoäly; nanoteknologiat ja uudet, älykkäät materiaalit; bioteknologiat, molekyylibiologia ja neurologiaan 
liittyvät tieteet; ympäristöteknologiat ja puhtaat energian tuotantomenetelmät, jne.). 
Taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden joukosta ylitse muiden nousee kaksi tärkeää aihetta: 
tietoyhteiskunta 
kestävä kehitys. 
Nämä päätelmät ovat myös samansuuntaiset "Hanke 2025":n kanssa, joka käynnistettiin 18 suuren amerikkalaisen, 
brittiläisen ja saksalaisen organisaation ja yrityksen pyynnöstä. Tässä hankkeessa on 1500 vuodesta 1970 alkaen 
tehtyjen tieteellis-teknisiä tutkimusnäkymiä koskevien tutkimusten kriittisen analyysin perusteella päädytty laati­
maan luettelo 83 "hyvin todennäköisestä" hypoteesista vuodelle 2025. Tärkeimpiä aiheita ovat: ympäristön ja luon­
nonvarojen yhdennetty hallinta; ihmisten terveyden yhdennetty hallinta; "globaalisen elektroniikkakylän" tulo; 
älykäs tuotanto. 
Lähde: OECD Science Technologv Industry Review, nro 17, Special issue on Government Technologv Foresight Exercises; The competitive posi­
tion ofEuwpean science, technology and industry - an ESTA opinion in relation with the 5th Framework Programme; The highly probable future. 
83 hypotheses on the year 2025, Joseph Coûtes, Futurihles, huhtikuu 1996. 
8 
7. Yhteiskunnan tarpeet ja markkinanäkymät: esimerkkejä 
Kestävä kehitys ja ympäristö 
Kestävää kehitystä ei voi olla olemassa ilman tutkimuspyrkimyksiä. Kaksi suurta ratkaistavaa ongelmaa ovat muun 
muassa vesivarat ja liikenteen vaikutus ympäristöön. Sekä Euroopan että maailman tasolla ympäristö edustaa tärkeää 
markkinapotentiaalia. 
Harvinainen luonnonvara: vesi 
Vesi on tulossa Euroopassa ja koko maailmassa harvinaiseksi luonnonvaraksi. Maataloudessa käytetään 65 % maail­
man joista, järvistä ja pohjavesivarastoista peräisin olevasta vedestä. Yhden vehnätonnin tuotantoon tarvitaan 1000 
tonnia vettä. Vuosittain maailman väestöä lisäävän 90 miljoonan henkilön ravitsemiseksi vaaditaan 27 miljoonaa m3 
vettä. 
Euroopan pintavesistä 20 % on uhattuna.Viljelyalasta 60 % sisältää lähiseudun veden laadulle vaarallisen korkeita 
pitoisuuksia lannoitteita ja torjunta-aineita. Euroopassa kerätystä vedestä 15-30 % häviää sen jakelukierron aikana. 
Lähde: Komission yksiköiden työasiakirja tutkimus-Zteollisuuserityisryhmistä (SEC(96) 568)/State of the World 1996. 
Liikenteen kustannukset 
Maailman väestö on 50 vuodessa kaksinkertaistunut. Samassa ajassa yksityinen autokanta on kymmenkertaistunut : 
yksityisautoja on nykyisin 500 miljoonaa. Tällä kasvuvauhdilla maailmassa tulee olemaan miljardi autoa vuonna 
2025 tai 2030. Yksin Euroopassa autokannan odotetaan kasvavan 25 prosentilla vuosien 1992 ja 2005 välillä. 
Liikenne kuluttaa 30 prosenttia energian loppukysynnästä ja vastaa 25 prosentista CC^-kokonaispäästöistä. Yksin 
maantieliikenne vastaa 80 prosentista liikenteen tuottamista CC^-päästöistä. Liikenteestä johtuvien päästöjen aiheut­
tamiin terveysongelmiin liittyvien ulkoisten kustannusten arvioidaan yhteensä olevan 0,3 prosentin ja 0,4 prosentin 
välillä BKT:sta. 
Lähde: Komission yksiköiden työasiakirja tutkimus-fteollisuuserityisryhmistä (SEC(96) 568)/The Economist, 22.6.1996 "Living with the car": a 
survey. 
Maailman ympäristömarkkinat 
Arviot/miljardia $ 
Vuosi 
Pohjois-Amerikka 
Latinalainen Amerikka 
Länsi-Eurooppa 
Itä-Eurooppa/IVY-maat 
Aasia ja Tyynenmeren 
valtiot 
Koko maailma OECD 
2000 
125 
-
78 
21 
42 
300 ECOTEC 
2000 
147 
5 
89 
9 
63 
320 ETDC 
2000 
217 
-
188 
25 
138 
580 Maailman 
ympäristömark­
kinat 
1998 
199 
10 
132 
27 
49 
426 
Lähde: OECD (1992); ECOTEC (1994); OTA (1994) 
3 O 
Bioteknologiat 
Bioteknologioihin perustuvien tuotteiden markkinat ovat nopeimmin kasvavia markkinoita koko maailman tasolla. 
Yritysten ja työpaikkojen määrän, liikevaihdon tai tutkimuskustannusten kannalta Yhdysvaltojen tutkimuspyrkimykset 
ovat nykyisin paljon Euroopan pyrkimyksiä suuremmat. 
Bioteknologiapohjaisten tuotteiden kokonaismyynti 
Kymmenvuotisennuste (1996-2006) - vuonna 1996 miljardia $ 
Miljardia US $ 
Muu kuin 
lääketieteellinen 
Erikoisalat diagnostiikka 
Ihmisten tautien 
määritys 
Henkinen terapia 
Lähde: Consulting Resources Corp. 
BIOTEKNOLOGISET ALAT EU:SSA JA USArSSA 
(milj. ecua) 
Talous 
Liikevaihto 
T&K-kustannukset 
Teollisuus 
Yritysten lukumäärä 
Työntekijöiden lukumä, Eurooppa 
1,158 
605 
584 
17,200 
10 Lähde: Ernest & Young BioBusiness USA 
9.663 
5.859 
1.308 
108.000 
V 
Terveydenhuolto 
Euroopan väestö vanhenee. Vuonna 2020 yli 60-vuotiaita on yli neljännes väestöstä, kun taas alle 20-vuotiaita on vain 
viidennes. Tämän suuntauksen lääkinnälliset ja kansanterveydelliset seuraukset ovat merkittävät. 
EU:n väestö ikäryhmittäin (%) 
—•0-19 
— 20-59 
>60 
Lähde: Eurostat, Europe in figures 
Tarttuvat taudit vaikuttavat maailmassa satoihin miljooniin ihmisiin ja tappavat kymmeniä miljoonia. 
Eri tarttuviin tauteihin sairastuneet väestöt, 1993 
Tauti Kuolemantapaukset Tapausten määrä 
Akuutit hengityselin-sairaudet 4.1 million 248 million 
Ripuli 3.0 million 1.8 billion 
Tuberkuloosi 2.7 million 8.8 million 
Malaria 2.0 million 300-500 milj. (levinneisyys) 
Tuhkarokko 1.2 million 45 million 
Hepatitis B 1.0 million 2.2 million 
HIV/AIDS 700000 2-3 million 
Kolera 6800 380000 
Polio 5500 1 10000 
Lähde: WHO, 1995 State of the World 1996 
11 
•1 1 
Tietoyhteiskunta 
Eurooppa on siirtynyt tietoyhteiskunnan aikakauteen. Yksityishenkilöiden ja yritysten Internet-yhteydet ja CD-Rom-
levyasemien markkinat kasvavat tasaista tahtia. Amerikkalaiset yritykset tuottavat tätä nykyä suurimman osan CD-
ROM -levykkeistä. 
Euroopan Internet-markkinat, 1994 - 2000 
Kotitaloudet, joilla Internet-yhteys (milj.) 
I 
• Espan|a 
• lialla 
DRan.ka 
• Yhdistynyt kuningaskunta 
BSaksa 
• Muu Eurooppa 
19*4 1995 1996 1997 1998 1999 21 
Lähde: European Information Technology Observatory EITO 1996 
Kodit, joissa CD-Rom -levyasema 
1994 1995 1996 1997 1998 
Lähde: Inteco 1994 CD-ROM -levykkeiden maailmantuotanto 
vuonna 1995 
Eurooppa 
38% 
Lähde: TPFL Publishing, Facts & Figures 95. 
12 
2] 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 332 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
n is 
Luettelonumero : CB-C0-96-356-FI-C 
ISBN 92-78-06934-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg