Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2019/C 248/06)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Crémant de Bourgogne”

Viitenumero: PDO-FR-A0676-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 11. huhtikuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue: kuntaluettelon ajantasaistus

Kuvaus ja perustelut

Tiettyjen kuntien nimet ovat muuttuneet tai kunnat ovat yhdistyneet tuote-eritelmien ensimmäisen vahvistuksen jälkeen. Maantieteellisen alueen muodostavien kuntien luettelo on siis saatettu ajan tasalle rajoja muuttamatta. Oikeusvarmuuden takaamiseksi luettelo varustetaan viitteillä Ranskan tilasto- ja taloustutkimuskeskuksen (INSEE) vuosittain julkaisemaan voimassa olevaan viralliseen geokoodiin.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

2. Rajattu viljelyalue

Kuvaus ja perustelut

Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Viljelyalueen rajaaminen on saatettu loppuun tietyissä maantieteellisen alueen kunnissa. Toimenpiteen yhteydessä on samalla vahvistettu rajaaminen jo rajatuissa kunnissa. Tämän myötä kansallinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt viljelyalueen rajauksen koko alueella uutena hyväksymispäivänä.

Aiemmat päivämäärät, joina kansallinen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt rajatun viljelyalueen kuntakohtaisesti ja jotka mainitaan nimityksen tuote-eritelmän liitteessä, on poistettu.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Crémant de Bourgogne

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

5. Laatukuohuviini

4. Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia (rosee) laatukuohuviinejä.

a) Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on ennen expedition-liuoksen lisäämistä ja puristemehun väkevöinnin yhteydessä enintään 13 %.

b) Kokonaishappopitoisuus, haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaisrikkidioksidipitoisuus, sokeripitoisuus ja hiilidioksidin ylipaine 20 °C:n lämpötilassa mitattuna ovat yhteisön lainsäädännön mukaiset.

Viinille on tunnusomaista kevyt ja pitkäkestoinen kuohuminen hienoin ja hitaasti hajoavin kuplin. Nuoren viinin tuoksussa esiintyy usein hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita sekä mineraalisuutta tiettyyn raikkauteen yhdistyneinä. Ajan oloon ilmenee kompleksisempia aromeja, jotka kehittyvät tois- ja kolmisijaisiksi vivahteiksi. Hiilidioksidin vapautuminen vahvistaa raikkauden suutuntumaa.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

a) Viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kielletty roseeviinien yhteydessä.

b) Puupaloja ei saa käyttää.

c) Edellä mainittujen säännösten lisäksi viinien on viininvalmistusmenetelmien osalta täytettävä unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa säädetyt velvoitteet.

d) Puristuspaikkojen on täytettävä sadon vastaanottoa, puristuslaitteistoja ja viininpuristimia, viininpuristimien täyttöä, puristemehun fraktiointia ja hygieniaa koskevat kriteerit.

Istutustiheys

Viljelykäytäntö

— Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on istutettaessa 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä.

— Kun istutustiheys on istutettaessa suurempi kuin 8 000 köynnöstä hehtaaria kohden, köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava 0,50 metriä.

— Kun istutustiheys on istutettaessa enintään 8 000 köynnöstä hehtaaria kohden, köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava 0,80 metriä.

— Versotaivukaslisäystä varten istutettujen viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 9 000 köynnöstä hehtaaria kohden rivivälin ollessa suurempi kuin 0,50 metriä.

Leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Yleiset säännökset

Viiniköynnökset leikataan seuraavilla menetelmillä:

— joko matalaleikkauksella (Royat-leikkauksella sidotut viiniköynnökset), jolloin silmuja saadaan jättää neliömetriä kohden enintään 12;

— tai pitkällä yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10.

Chardonnay B- ja sacy B -rypälelajikkeet (yksinomaan Rhônen departementin kunnissa ja Saône-et-Loiren departementin kunnissa, jotka sisältyvät tarkistetun alkuperänimityksen ”Mâcon” rajattuun viinialueeseen) leikataan taille à queue du Mâconnais -leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10.

Chardonnay B- ja sacy B -rypälelajikkeet (lukuun ottamatta Rhônen departementin kuntia ja Saône-et-Loiren departementin kuntia, jotka sisältyvät tarkistetun alkuperänimityksen ”Mâcon” rajattuun viinialueeseen) leikataan Chablis-leikkauksella, jolloin silmuja saa jättää neliömetriä kohden enintään 10.

Erityiset leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Erityiset säännökset

Yksinkertaista Guyot-leikkausta voidaan mukauttaa

— käyttämällä toista kannusversoa, jonka avulla satoverson paikkaa voidaan vaihdella vuosittain;

— lyhentämällä satoverso enintään kolmeen jätettyyn silmuun ja jättämällä kannusversioon kaksi silmua.

Leikkaustavasta riippumatta viiniköynnöksiin voidaan jättää useampia silmuja edellyttäen, että 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä neliömetriä kohden on enintään leikkaussäännöissä määritelty jätettävien silmujen määrä.

Keinokastelu ja sadon kuljetus

Viljelykäytäntö

Kastelu

Keinokastelu on kielletty.

Korjatun sadon kuljetus

a) Sato suojataan sateelta kuljetuksen ajan.

b) Sato kuljetetaan korjuupaikalta puristuslaitteistoon astioissa, — joiden syvyys on enintään 0,50 metriä, jotta rypäleiden tiivistyminen estyy; — jotka eivät ole umpinaisia vaan mahdollistavat mehun nopean ja täydellisen valumisen kuljetuksen aikana ja puristusta ennen.

c) Ajan viinirypäleen korjuusta puristukseen on oltava mahdollisimman lyhyt. Missään tapauksessa aika ei saa olla yli 24 tuntia.

b. Enimmäistuotokset

Tuotto

90 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

a) Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava, jälkikäsiteltävä ja pakattava Institut National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) kansallisesti toimivaltaisen komitean 7.7.2011 pidetyssä istunnossa hyväksymällä maantieteellisellä alueella. Tämä alue kattaa seuraavien kuntien alat vuoden 2018 virallisen geokoodin mukaisesti: — Côte-d’Orin departementti: Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, Chassagne-Montrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, Ladoix-Serrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot; — Rhônen departementti: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon; — Saône-et-Loiren departementti: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (yksinomaan entisten Donzy-le-Nationalin, Massyn ja La Vineusen kuntien alueita vastaava osa), Vinzelles ja Viré; — Yonnen departementti: Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, Éscolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (yksinomaan entisten Champvallonin ja Volgrén kuntien alueita vastaava osa), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (yksinomaan entisen Vermentonin kunnan aluetta vastaava osa), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes ja Viviers.

b) Viinirypäleet voidaan viiniyttää ja viini valmistaa, jälkikäsitellä ja pakata myös seuraavien kuntien alueella: — Côte-d’Orin departementti: Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune ja Prusly-sur-Ource; — Yonnen departementti: Cruzy-le-Châtel.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Pinot gris G

8. Yhteyden/yhteyksien 2 kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee Yonnen, Côte-d’Orin, Saône-et-Loiren ja Rhônen departementtien perinteisesti viininviljelyä harjoittavilla ylängöillä. Siihen kuuluu ainakin jossain määrin hajallaan sijaitsevien viinitarhojen kokonaisuus, joka ulottuu pohjois-eteläsuunnassa noin 250 kilometrin matkalle. Se kattaa näin yli 300 kunnan alueen.

Yonnen departementin ja ”Côte d’Orin” pohjoispuolella sijaitsevan ”Châtillonnais’n” viinitarhat ovat sijoittuneet Pariisin altaan kerrosportaille myöhemmältä jurakaudelta peräisin oleville sedimenteille, lukuun ottamatta varhaisen tai keskisen jurakauden muodostelmille sijoittuvaa ”Vézelieniä” ja myöhäisen liitukauden muodostelmille sijoittuvaa ”Jovinieniä”. Kasvualustat ovat niissä pääasiassa hiekkaista savimaata (kalkkia ja savea), paikka paikoin kalkkipitoista maata. Viiniviljelmät rajoittuvat kerrosportaiden aurinkoisimmille ylängöille niiden laaksojen rinteille, joita pitkin vesi pääasiassa johtuu alueelta ja joilla virtaavat Yonne ja sen sivujoet sekä Seine ja sen sivujoet. Viljelmät sijoittuvat 150–300 metrin korkeuteen merenpinnasta.

Dijonista Lyonin lähialueille asti viiniviljelmät muodostavat lähes yhtenäisenä jatkuvan suoran ylänköalueen. Alue on Bressen tasangon länsilaitaa, joka on Alppien kohoamisen aikana romahtanut laaja tektoninen rakenne. Kasvualustat ovat pääasiassa luonteeltaan sedimenttiä, kalkkikiveä tai hiekkaista savimaata, jotka ovat peräisin yleensä jurakaudelta mutta paikoitellen myös triaskaudelta. Paikoitellen, pääasiassa Saône-et-Loiren alueella, paleotsooisen maailmankauden graniitista ja metamorfisesta kivestä koostuvan peruskallion paljastumat ovat synnyttäneet hapanta maa-ainesta, jolla viini kasvaa. Vaikka takamaiden ylänkö on paikka paikoin korkeaa (Côte-d’Orissa 650 metriä ja ”Beaujolais’ssa”1 000 metriä), viiniköynnökset ovat 250–400 metrin korkeudessa merenpinnasta. Kullakin viiniviljelmällä on leimallinen maisemansa, geologiansa ja morfologinen rakenteensa:

— leveät laaksot laskeutuvat reunoiltaan Pariisin altaan kalkkikivipitoisiin tasankoihin;

— ylängön ja tasangon rajalle sijoittuu kapea yhtenäinen nauha ”la Côten” alueella;

— pohjois-eteläakselilla jatkuvat rinnan ylängöt eli ”Mâconnais’n” ketju.

”Bourgogne viticole” sijoittuu suhteellisen viileään meri-ilmastoon. Ilmastolle on leimallista kohtuullinen ja säännöllinen vuotuinen sademäärä ilman korostunutta kesäkauden kuivuutta. Lämpötilat kertovat ilmaston viileydestä vuotuisen keskilämpötilan ollessa 11 °C.

Yonnen departementissa ilmasto on ankarimmillaan mutta muuttuu hieman maantieteellisen alueen kaakkoiskulmassa, jossa Morvanin ja Charolais’n vuoriylängöt suojaavat pinnanmuodoillaan ja aiheuttavat föhntuulen, joka vähentää kosteutta ja nostaa lämpötilan muuta aluetta korkeammalle.

Maantieteellisen alueen itäosassa tuntuu mannerilmaston vaikutus, joka ilmenee suhteellisen matalina talvilämpötiloina ja mahdollisesti pitkinä ja ankarinakin pakkasjaksoina mutta myös aika ajoin erittäin kuivina ja aurinkoisina myöhäissyksyinä.

Erityisesti maantieteellisen alueen eteläosissa havaittavat välimerelliset vaikutukset voivat hetkittäin aiheuttaa korkeita kesälämpötiloja ja kuumia meri-ilmavirtauksia, jotka synnyttävät kesäisin ukkosia.

Viinirypäleiden korjuuseen sallitut viljelylohkot ovat perinteisesti viininviljelyyn soveltuviksi tiedettyjä alueita. Ne sijoittuvat suotuisimmillaan suurimpien ylänköjen aurinkoisille rinteille ja vuorenjuurille, viileille tasanteille sekä pohjoiseen ja länteen avautuville luiskille, sillä kaikilta näiltä paikoilta vesi johtuu optimaalisesti ja maaperä lämpenee niillä hyvin.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viininviljelyä on harjoitettu todistetusti jo galloromaanisella kaudella.

Keskiajalla ”Bourgognen” viinitarhoilla oli jo taloudellista merkitystä, ja ne tunnettiin maan rajojen ulkopuolella.

Kirkollisten laitosten (luostarit, piispantalot) ja aatelisten rooli ”Bourgognen” viinien maineen luojina on hyvin tiedossa. Cluny, Cîteaux, Pontigny, Langresin tuomiokapituli ja Burgundin herttuat osallistuivat kukin omalla tavallaan arvostetun viinialueen maineen kasvattamiseen ja viinien levittämiseen.

Viinikaupan merkittävä kehittyminen 1700-luvulla loi uuden talousmahdin. ”Bourgognen” viinejä myytiin suurelta osin Ranskan ja Euroopan pohjoisosiin, jopa muille mantereille asti.

”Bourgogne” erottui viinialueena selvästi vasta 1800-luvulla. Vanhat hallintorajat (provinssit) tai uudet (departementit) limittyivät taloudellisiin seikkoihin, ja kaupunkikeskukset, kuten Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône ja Mâcon, vastasivat alueen viinien jakelusta. ”Beaujolais’n” pohjoisosa identifioituu samaan aikaan Mâconin viineiksi. Myös Champagnen rajoilla sijaitsevat ”Tonnerrois” ja ”Châtillonnais” suuntautuivat Bourgogneen.

Bourgognen alueen tuottajat kiinnostuivat 1800-luvun alussa kuohuviinien valmistuksesta Champagnessa kehitettyjä tekniikoita käyttäen erityisesti Rullyssä Saône-et-Loiren departementissa ja 1820-luvulta lähtien Nuits-Saint-Georgesissa, 1840-luvulla Chablis’ssa. Uusi tuote menestyi erityisesti Englannin ja Yhdysvaltojen asiakkaiden keskuudessa, ja menetelmä levisi nopeasti. Hienoimmilla viiniseuduilla valmistettiin kuohuviinejä, esimerkkeinä ”Clos Vougeot”, ”Chambertin”, ”Chablis” jne.

Kuohuviinien tuottajat liittyivät yhdistykseksi jo vuonna 1939, ja tarkistettu alkuperänimitys ”Bourgogne mousseux” hyväksyttiin vuonna 1943.

Asetuksessa varattiin tämä tarkistettu alkuperänimitys pullokäymisen avulla valmistetuille valko-, puna- ja roseeviineille. Bourgognen tuottajat ovat 1960-luvulta alkaen halunneet virallistaa ja suojata laatukuohuviiniensä tuotannon ja ottaneet käyttöön tarkkoja korjuu- ja valmistussääntöjä, jotka johtivat tarkistetun alkuperänimityksen ”Crémant de Bourgogne” hyväksymiseen valko- ja roseeviineille asetuksella vuonna 1975.

Lajikevalikoima kattaa kaikki Bourgognen viinirypälelajikkeet, vaikka selvästi suosituimpia ovatkin chardonnay B ja pinot noir N. Viinialueen maantieteellisestä hajautumisesta aiheutui joitakin eroja tuotantotavoissa. Siksi jokainen vanhaan viiniosaamiseen nojaava pienalue on säilyttänyt paikallisia käytäntöjä viiniköynnöksen viljelytekniikassa, mistä ovat osoituksena Mâconnais’n köynnösten taivutukset ja Yonnen Chablis-leikkaus.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Crémant de Bourgogne” viinialue oli lähes 2 000 hehtaaria vuonna 2011, ja sen vuosituotanto oli lähes 125 000 hehtolitraa eli lähes 15 miljoonaa pulloa.

Viinille on tunnusomaista kevyt ja pitkäkestoinen kuohuminen hienoin ja hitaasti hajoavin kuplin. Nuoren viinin tuoksussa esiintyy usein hedelmäisiä ja kukkaisia vivahteita ja mineraalisuutta tiettyyn raikkauteen yhdistyneinä. Ajan oloon ilmenee kompleksisempia aromeja, jotka kehittyvät tois- ja kolmisijaisiksi vivahteiksi. Hiilidioksidin vapautuminen vahvistaa raikkauden suutuntumaa.

Syy- ja seuraussuhteet

”Bourgogne” on pohjoinen viinialue, jolla viiniköynnös kasvaa ankarissa ilmasto-olosuhteissa. Tästä syystä viinitilat ovat vain suotuisimmilla paikoilla, joilla ne hyötyvät seudun ilmastoa lämpimämmästä ja kuivemmasta paikallisilmastosta sekä hyvin vettä johtavasta maaperästä, joka kykenee johtamaan pois ylimääräisen veden, on hedelmällisyydeltään hyvä ja lämpenee nopeasti.

Viiniköynnökset keskittyvät tämän vuoksi suurimmille ylängöille, jotka ovat useimmiten kalkkikivityyppisiä ja korkeudeltaan kohtuullisia.

Maantieteellisen alueen ilmaston viileys on erityisen suotuisa kuohuviinien tuotannolle. Viljelypaikoilla yhdistyvät maaperät ja aurinkoisuus, joiden ansiosta viinirypäleet kypsyvät hyvin ja tarkistetun alkuperänimityksen ”Crémant de Bourgogne” viinien laadun edellyttämä happamuus säilyy.

Paikallisiin maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin erityisen hyvin soveltuva, varsin yksipuolinen ja paikallissyntyinen lajikevalikoima tuottaa lajitelman valko- ja roseeviinejä, joille on yhteistä pohjoisten viinien hapan ja hedelmäinen luonne ja siten tietynlainen tyylikkyys.

Korkeatasoiseen viinin pyrkivät valmistajat ovat sitoutuneet tarkkoihin sääntöihin voidakseen säilyttää raaka-aineen laatuominaisuudet parhaalla mahdollisella tavalla ja tuottaa erinomaisia viinejä. Satoa käsitellään erittäin huolellisesti, jotta puristemehun hapettuminen korjuun ja puristuksen välissä vältetään. Kokonaisten viinirypäleiden käyttö, kuljetuksen aikana muodostuneen mehun poisto, huolellinen käsittely ja puristus asianmukaisessa ympäristössä sopivalla laitteistolla käytetyn sadon painon ja uutetun puristemehun tilavuuden välisen suhteen tarkasti määrittävien sääntöjen mukaisesti takaavat tällä tavoin saadun mehun laadun ja kirkkauden, säilyttävät hienovaraiset aromit ja tuottavat väriltään vaaleita ja kirkkaita viinejä.

Yli sadan vuoden aikana kertyneen kokemuksen ansiosta kuohuviinintuottajilla on täysin hallussa cuvéen koostamiseen tarvittava asiantuntemus. Optimaalisen aromien ilmiasun varmistamiseksi perusviinijoukossa suositaan laatulajikkeita (pinot noir N, pinot gris G, chardonnay B). Pitkä jälkikäsittelyaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen aikaisintaan 12 kuukauden kuluttua pullotuspäivästä mahdollistavat viinin aromiominaisuuksien, kompleksisuuden ja hienostuneisuuden kehittymisen.

”Crémant de Bourgogne” kuuluu vääjäämättä Bourgognen viinintuotantoon. Vuonna 2011 tuotannosta markkinoitiin 30 % kaikilla eri mantereilla.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaus, etiketti, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

a) Kaikki tuotantovaiheet viinirypäleiden korjuusta pullon aukaisuun hiivasakan poistamiseksi tapahtuvat maantieteellisellä alueella.

b) Viinien pakkaaminen tapahtuu maantieteellisellä alueella, pullokäymiseen perustuva tuotantoprosessi mukaan luettuna.

c) Pullotus pullokäymisen mahdollistaviin lasipulloihin tapahtuu sadonkorjuuta seuraavan joulukuun 1 päivänä.

d) Viinit saatetaan kuluttajamarkkinoille vähintään 12 kuukauden jälkikäsittelyjakson kuluttua pullotuksesta.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Kaikki vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön perusteella säännellä, kirjoitetaan etiketeissä kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2