PERUSTELUT

1. Ehdotuksen perustelut

Vesiala on yksi säännellyimmistä unionin ympäristölainsäädännön aloista. Euroopan vesipolitiikka alkoi muotoutua 1970-luvulla, jolloin vesialalla annettiin sekä poliittisia ohjelmia että sitovaa lainsäädäntöä.

Neuvosto hyväksyi 3 päivänä marraskuuta 1998 direktiivin 98/83/EY ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta. Tämä uusi direktiivi oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä vuoden 2000 loppuun mennessä, ja sitä oli noudatettava vuoden 2003 loppuun mennessä.

Juomavesi voi saastua radioaktiivisten aineiden vuoksi joko siksi, että tällaisia aineita pääsee luontoon tahattomasti, tai siksi, ettei käytetä asianmukaisia loppusijoittamismenetelmiä. Tämäntyyppiselle saastumiselle alttiita vesijärjestelmiä seurataan radioaktiivisen saastumisen osalta laajalti, jotta varmistettaisiin, että vesi on turvallista juoda. Euroopassa on monia alueita, jotka ovat geologisilta ja hydrologisilta piirteiltään sellaisia, että radioaktiivisten aineiden luonnollinen esiintyminen aiheuttaa huolta.

Neuvoston direktiivissä 98/83/EY vahvistettuja tritiumin ja viitteellisen kokonaisannoksen seurantaa koskevia vaatimuksia ei ole vielä pantu täytäntöön, koska liitteiden II (Valvonta) ja III (Muuttujien määritysten erittelyt) muutoksia ei ole vielä hyväksytty. Kuutisen vuotta sitten saatiin valmiiksi tekniset vaatimukset väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta. Tätä varten oli kuultu Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklassa tarkoitettua asiantuntijaryhmää, juomavesidirektiivillä perustettua komiteaa ja Euratomin perustamissopimuksen 35 ja 36 artiklalla perustettua jäsenvaltioiden edustajien komiteaa.

Direktiivin 98/83/EY liitteessä I olevassa C osassa esitetyt radioaktiivisuutta ja tritiumia koskevat osoitinmuuttujat sekä niihin liittyvät liitteessä II esitetyt valvontasäännökset itse asiassa kuuluvat Euratomin perustamissopimuksen 30 artiklassa vahvistettujen perusnormien soveltamisalaan. Tämän vuoksi on perusteltua sisällyttää radioaktiivisuustason seurantaa koskevat vaatimukset erityiseen Euratomin perustamissopimuksen nojalla annettavaan lainsäädäntöön, jotta voidaan säilyttää säteilyturvalainsäädännön yhtenäisyys, johdonmukaisuus ja täydellisyys yhteisön tasolla.

Komissio hyväksyi siksi 27 päivänä kesäkuuta 2011 Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan pohjalta luonnoksen ehdotukseksi vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta.

ETSK antoi 27 päivänä lokakuuta 2011 lausunnon tästä komission ehdotusluonnoksesta, jossa esitetään muun muassa radonkaasun sisällyttämistä direktiivin soveltamisalaan. ETSK viittasi komission suositukseen (2001/928/Euratom), joka koskee väestön suojelemista altistumiselta juomaveden radonille. Vuonna 1998 radon oli jätetty direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle siksi, että se muodostaa riskin pikemmin hengitettäessä kuin juomaveden kautta. Ehdotusluonnoksessa Euratomin direktiiviksi keskityttiin oikeusperustan muutokseen ilman teknisiä muutoksia, mutta komissio on ETSK:n suosituksesta samaa mieltä ja on nyt lisännyt direktiiviin säännöksen, jolla radon sisällytetään direktiiviin. Jotta voidaan ottaa huomioon radonkaasun erityisominaisuudet, se sisällytetään omana osoitinmuuttujanaan, kun taas radonin pitkäikäiset hajoamistuotteet sisältyvät viitteellisen kokonaisannoksen arviointiin sellaisena kuin se on määritelty direktiivissä 98/83/EY.

Politiikan johdonmukaisuuden vuoksi ETSK suosittaa myös, että direktiivin 98/83/EY yleisten säännösten seurataan mahdollisimman kattavasti yleiset säännökset direktiivissä 98/83/EY. Tämä edellyttäisi muun muassa pullotettujen vesien sisällyttämistä säädöksen soveltamisalaan. Komissio on tästä suosituksesta samaa mieltä, mutta toteaa, että on myös otettava huomioon vuoden 1998 direktiivin hyväksymisen jälkeen elintarvikkeiden turvallisuuden alalla annettu pullotettujen vesien seurantaa koskeva erityislainsäädäntö. Näin ollen komission uudessa ehdotuksessa yhtäältä sisällytetään pullotetut vedet direktiivin soveltamisalaan ja toisaalta viitataan asetuksessa (EY) N:o 852/2004 säädettyihin seurantaperusteisiin.

Kun otetaan huomioon oikeustieteen ja oikeudellisten käytäntöjen yleinen periaate, jonka mukaan erityissäännös syrjäyttää yleissäännöksen (lex specialis derogat legi generali), Euratomin perustamissopimuksen nojalla annetun direktiivin säännökset korvaavat direktiivin 98/83/EY säännökset juomavedessä olevien radioaktiivisten aineiden osalta. Komissio aikoo myös ehdottaa tritiumin ja viitteellisen kokonaisannoksen poistamista osoitinmuuttujien luettelosta (direktiivin 98/83/EY liitteessä I oleva C osa) ja kumota kaikki näihin enimmäisarvoihin tehdyt viittaukset.

2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate

• Oikeusperusta

Tämän direktiivin säännökset liittyvät työntekijöiden ja väestön terveyden suojelua koskeviin perusnormeihin. Näin ollen oikeusperustaksi on valittu Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 31 ja 32 artikla.

• Toissijaisuusperiaate

Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, jos asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Koska yhteisön toimivalta on Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston III luvun mukaan yksinomainen, siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta.

• Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:

Ehdotuksessa esitetään yhdenmukaiset vähimmäisnormit radonin, tritiumin ja viitteellisen kokonaisannoksen seurannalle sekä mukautetaan direktiivissä 98/83/EY vahvistetut radioaktiivisuutta koskevat vaatimukset uusimpaan tieteelliseen ja tekniseen edistykseen.

• Sääntelytavan valinta

Yhteisön tehtävänä on vahvistaa yhtenäiset säteilyturvasäännöt, jotta työntekijöiden ja väestön terveyttä voidaan suojella mahdollisimman hyvin. Jäsenvaltiot puolestaan vastaavat tällaisten sääntöjen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden täytäntöönpanosta.

Direktiivi on siksi paras keino luoda yhteinen lähestymistapa radioaktiivisuusmuuttujia koskevien vaatimusten määrittelemiseksi juomaveden laadun seurantaa varten ottaen huomioon tieteellinen ja tekninen edistys.

Tämän vuoksi määritellään yhdenmukaiset vaatimukset väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta.

3. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon.

2012/0074 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON DIREKTIIVI

vaatimuksista väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 31 ja 32 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[1], jonka komissio on laatinut saatuaan lausunnon asiantuntijaryhmältä, jonka tieteellis-tekninen komitea on nimennyt jäsenvaltioiden tieteellisten asiantuntijoiden keskuudesta Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[2],

on kuullut Euroopan parlamenttia[3],

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Ihmiskehoon pääsee radioaktiivisia aineita muun muassa juomaveden mukana. Perusnormien vahvistamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksi ionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13 päivänä toukokuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä N:o 96/29/[4]Euratom säädetään, että eri toimintojen osuudet koko väestön säteilyaltistuksessa on pidettävä niin vähäisinä kuin käytännössä on mahdollista.

(2) Koska juomaveden laatu on tärkeä ihmisten terveydelle, on tarpeen vahvistaa yhteisön tasolla indikaattorina käytettävät laatuvaatimukset ja säätää niiden noudattamisen seurannasta.

(3) Radioaktiivisia aineita koskevat osoitinmuuttujat on jo vahvistettu ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/83/EY[5] liitteessä I olevassa C osassa ja niihin liittyvät valvontasäännökset mainitun direktiivin liitteessä II. Nämä muuttujat kuuluvat kuitenkin Euratomin perustamissopimuksen 30 artiklassa määriteltyjen perusnormien soveltamisalaan.

(4) Juomaveden radioaktiivisuustason seurantaa koskevat vaatimukset olisi siksi sisällytettävä erityiseen lainsäädäntöön, joka takaa säteilyturvalainsäädännön yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja täydellisyyden Euratomin perustamissopimuksen puitteissa.

(5) Tämän Euratomin perustamissopimuksen nojalla annettavan direktiivin säännösten olisi syrjäytettävä ne direktiivin 98/83/EY säännökset, jotka koskevat radioaktiivisten aineiden aiheuttamaa juomaveden saastumista.

(6) Jos vedenlaatu ei noudata osoitinmuuttujalle vahvistettua arvoa, asianomaisen jäsenvaltion olisi tutkittava, aiheutuuko tästä riskiä ihmisten terveydelle, ja tarvittaessa ryhdyttävä korjaaviin toimenpiteisiin vedenlaadun palauttamiseksi.

(7) Kuluttajien olisi saatava riittävästi asianmukaista tietoa juomaveden laadusta.

(8) Luonnon kivennäisvedet ja lääkinnälliseen käyttöön tarkoitetut vedet on tarpeen jättää tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, koska niistä säädetään jo luontaisten kivennäisvesien hyödyntämisestä ja markkinoille saattamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/54/EY[6] sekä ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/83/EY[7]. Asetuksen (EY) N:o 852/2004[8] edellytysten mukaisesti myyntiin tarkoitettujen pullotettujen tai säiliöissä toimitettavien vesien, muiden kuin luontaisten kivennäisvesien, seurannassa sen tarkistamiseksi, että radioaktiivisten aineiden taso noudattaa tässä direktiivissä säädettyjä enimmäisarvoja, olisi noudatettava HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) periaatteita.

(9) Kunkin jäsenvaltion olisi otettava käyttöön seurantajärjestelmiä sen tarkistamiseksi, täyttääkö juomavesi tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset.

(10) Juomaveden laatu olisi määritettävä sellaisilla menetelmillä, jotka tuottavat luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia.

(11) Väestön suojelemiseksi altistumiselta juomaveden radonille 20 päivänä joulukuuta 2001 annetussa komission suosituksessa 2001/928/Euratom[9] käsitellään juomaveden radiologista laatua radonin ja sen pitkäikäisten hajoamistuotteitten osalta, ja nämä radionuklidit on aiheellista sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan vaatimukset väestön terveyden suojelemiseksi juomavedessä olevilta radioaktiivisilta aineilta. Siinä määritellään radioaktiivisten aineiden seurannassa noudatettavat enimmäisarvot, seurantatiheys ja seurantamenetelmät.

2 artikla Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan neuvoston direktiivin 98/83/EY 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

3 artikla Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan juomaveteen, lukuun ottamatta direktiivin 98/83/EY 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja ja mainitun direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti säädettyjä vapautuksia.

4 artikla Yleiset velvoitteet

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet asianmukaisen seurantaohjelman laatimiseksi, jotta juomavesi on tämän direktiivin mukaisesti vahvistettujen enimmäisarvojen mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 96/29/Euratom 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamista.

5 artikla Enimmäisarvot

Jäsenvaltioiden on vahvistettava enimmäisarvot, joita sovelletaan juomavedessä olevien radioaktiivisten aineiden seurantaan liitteen I mukaisesti; myyntiin tarkoitetun pullotetun tai säiliöissä olevan veden osalta tämä ei rajoita asetuksen (EY) N:o 852/2004 edellytysten mukaisesti noudatettavan HACCP-järjestelmän (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) periaatteita.

6 artikla Seuranta

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että juomaveden laatua seurataan säännöllisesti liitteen II mukaisesti sen tarkistamiseksi, etteivät radioaktiivisten aineiden pitoisuudet ylitä 5 artiklan mukaisesti vahvistettuja enimmäisarvoja.

7 artikla Näytteenottopaikat

Jäsenvaltiot voivat ottaa näytteitä

a) jakeluverkosta otetun veden osalta vedenjakelualueella tai käsittelylaitoksissa, jos voidaan osoittaa, että tällainen näytteenotto antaa kyseisille muuttujille saman tai korkeamman mittausarvon;

b) tankissa toimitetun veden osalta siinä kohdassa, jossa vesi otetaan tankista;

c) myyntiin tarkoitetun pullotetun tai säiliöissä toimitettavan veden osalta kohdassa, jossa vesi pullotetaan tai pannaan säiliöihin;

d) elintarvikkeita tuottavassa yrityksessä käytetyn veden osalta siinä kohdassa, jossa kyseistä vettä käytetään yrityksessä.

8 artikla Näytteenotto ja määritykset

1. Näytteiden on edustettava koko vuoden aikana kulutettavan veden laatua, ja ne on otettava ja määritettävä liitteessä III esitettyjen menetelmien mukaisesti.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikissa laboratorioissa, joissa juomavesinäytteitä määritetään, on käytössä laadunvalvontajärjestelmä määrityksiä varten. Niiden on varmistettava myös, että järjestelmän tarkastaa ajoittain laboratorion ulkopuolinen toimivaltaisen viranomaisen tähän tarkoitukseen hyväksymä henkilö.

9 artikla Korjaavat toimenpiteet ja kuluttajille tiedottaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki 5 artiklan mukaisesti vahvistettujen enimmäisarvojen noudattamatta jättämiset tutkitaan heti syiden selville saamiseksi.

2. Kun havaitaan, etteivät juomaveden enimmäisarvot noudata 5 artiklassa säädettyjä arvoja, jäsenvaltion on arvioitava, aiheutuuko tästä riski ihmisten terveydelle. Jos aiheutuu, jäsenvaltion on toteutettava korjaavia toimenpiteitä vedenlaadun palauttamiseksi.

3. Jos ihmisten terveydelle aiheutuvaa riskiä ei voida pitää merkityksettömänä, jäsenvaltion on varmistettava, että asiasta tiedotetaan kuluttajille.

10 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [yhden vuoden kuluttua 11 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä – julkaisutoimisto lisää tarkan päivämäärän]. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

11 artikla Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

12 artikla Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I Juomaveden radonin ja tritiumin enimmäisarvo sekä juomavedessä olevista muista radioaktiivisista aineista saatu viitteellinen kokonaisannos

Radioaktiivisuus

Muuttuja || Enimmäisarvo || Yksikkö || Huomautukset

Radon || 100 || Bq/l ||

Tritium || 100 || Bq/l ||

Viitteellinen kokonaisannos || 0,10 || mSv/vuosi || (Huomautus 1)

Huomautus 1: Ei tritium, kalium-40, radon eivätkä radonin lyhytikäiset hajoamistuotteet.

LIITE II Radioaktiivisten aineiden seuranta

1. Yleiset periaatteet ja seurantatiheydet

Jäsenvaltion ei tarvitse seurata juomaveden tritium- tai radioaktiivisuuspitoisuutta viitteellisen kokonaisannoksen vahvistamiseksi silloin, kun muun seurannan perusteella voidaan osoittaa, että sekä tritiumpitoisuus että viitteellinen kokonaisannos ovat huomattavasti pienemmät kuin enimmäisarvo. Radonia ei tarvitse seurata juomavedessä, jos jäsenvaltio on muun seurannan perusteella vakuuttunut siitä, että radonpitoisuudet ovat selvästi enimmäisarvoa pienemmät. Näissä tapauksissa jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle päätöksensä perustelut sekä muun seurannan tulokset.

2. Radon ja tritium

Juomavedessä olevaa radonin tai tritiumin määrää on seurattava silloin, kun vesialueella on radonin tai tritiumin lähde eikä muiden tarkkailuohjelmien tai tutkimusten perusteella voida osoittaa, että radon- tai tritiumpitoisuus olisi huomattavasti pienempi kuin enimmäisarvo 100 Bq/l. Jos radonia tai tritiumia on seurattava, seuranta on toteutettava jaksoittaisen seurannan tiheydellä.

3. Viitteellinen kokonaisannos

Juomaveden viitteellistä kokonaisannosta on seurattava silloin, kun vesialueella on keinotekoisen tai lisääntyneen luonnollisen radioaktiivisuuden lähde eikä muiden tarkkailuohjelmien tai tutkimusten perusteella voida osoittaa, että viitteellinen kokonaisannos olisi huomattavasti pienempi kuin enimmäisarvo 0,1 mSv/vuosi. Jos keinotekoisten radionuklidien määriä on seurattava, seuranta on toteutettava taulukossa esitetyn jaksoittaisen seurannan tiheydellä. Jos luonnollisten radionuklidien määriä on seurattava, jäsenvaltioiden on määriteltävä sopiva seurantatiheys ottaen huomioon kaikki olennaiset tiedot, jotka ovat saatavilla luonnollisten radionuklidien määrien tilapäisistä vaihteluista erityyppisissä vesissä. Seurantatiheys voi vaihdella odotettujen vaihtelujen mukaan yksittäisestä tarkistusmittauksesta jaksottaisen seurannan tiheyteen. Jos tarvitaan ainoastaan yksi luonnollisen radioaktiivisuuden tarkistusmittaus, radioaktiivisuus on tarkistettava uudelleen ainakin silloin, kun vedenjakelussa tapahtuu muutos, joka todennäköisesti vaikuttaa juomavedessä olevien radionuklidien pitoisuuksiin.

Jos käyttöön on otettu juomavedessä olevien radionuklidien poistomenetelmiä sen varmistamiseksi, ettei enimmäisarvo ylity, seuranta on toteutettava jaksoittaisen seurannan tiheydellä.

Jos tämän direktiivin noudattaminen varmistetaan käyttämällä muiden kuin tämän kohdan ensimmäisessä kappaleessa edellytettyjen tarkkailuohjelmien tai tutkimusten tuloksia, jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle päätöksensä perusteet sekä kyseisten tarkkailuohjelmien tai tutkimusten olennaiset tulokset.

4. Jaksoittaisen seurannan tiheys esitetään seuraavassa taulukossa:

TAULUKKO Jakeluverkosta peräisin olevan juomaveden jaksoittaisen seurannan tiheys

Vedenjakelualueella päivittäin jaeltavan tai tuotettavan veden määrä (Huomautukset 1 ja 2) m³ || Näytteiden lukumäärä vuodessa (Huomautus 3)

≤ 100 || (Huomautus 4)

> 100 ≤ 1 000 || 1

> 1 000 ≤ 10 000 || 1 + 1 jokaista 3 300 m³/pv ja tämän määrän osaa kohti suhteessa kokonaistilavuuteen

> 10 000 ≤ 100 000 || 3 + 1 jokaista 10 000 m³/pv ja vastaavaa kokonaistilavuuden osaa kohti

> 100 000 || 10 + 1 jokaista 25 000 m³/pv ja vastaavaa kokonaistilavuuden osaa kohti

Huomautus 1: Vedenjakelualue on maantieteellisesti määritelty alue, jolla juomavesi tulee yhdestä tai useammasta lähteestä ja jolla veden laatua pidetään jokseenkin tasaisena.

Huomautus 2: Määrät lasketaan kalenterivuoden keskiarvoina. Jäsenvaltio voi käyttää vedenjakelualueella asuvien asukkaiden lukumäärää vesimäärän sijasta määritellessään vähimmäistiheyttä olettaen, että veden kulutus on 200 litraa/vuorokausi/henkilö.

Huomautus 3: Näytteiden lukumäärän olisi mahdollisuuksien mukaan jakauduttava tasaisesti sekä ajan että paikan suhteen.

Huomautus 4: Jäsenvaltio määrittelee seurantatiheyden.

LIITE III Näytteenotto- ja määritysmenetelmät

1. Viitteellisen kokonaisannoksen noudattamisen seulonta

Jäsenvaltiot voivat käyttää seulontamenetelmiä alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän mittaamiseksi seuratakseen viitteellistä kokonaisannosta. Tämä ei koske tritiumia, kalium-40:tä, radonia eikä radonin lyhytikäisiä hajoamistuotteita.

Jos alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä on pienempi kuin 0,1 Bq/l ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä pienempi kuin 1,0 Bq/l, jäsenvaltio voi olettaa, että viitteellinen kokonaisannos on vähemmän kuin enimmäisarvo 0,1 mSv/vuosi, eikä radiologisia tutkimuksia tarvita, paitsi kun tiedetään muista tietolähteistä, että vedessä esiintyy tiettyjä radionuklideja, joiden vuoksi viitteellinen kokonaisannos todennäköisesti ylittää arvon 0,1 mSv/vuosi.

Jos alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä on suurempi kuin 0,1 Bq/l tai beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä suurempi kuin 1,0 Bq/l, on määritettävä tiettyjä radionuklideja. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä mitattavat radionuklidit ja otettava tällöin huomioon kaikki olennaiset tiedot radioaktiivisuuden mahdollisista lähteistä. Koska suurentuneet tritiummäärät voivat olla merkki siitä, että vedessä on myös muita keinotekoisia radionuklideja, tritium- sekä alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärät olisi mitattava samasta näytteestä.

Edellä käsitellyn alfa- ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärien seulontamittauksen sijasta jäsenvaltiot voivat käyttää muita radionuklidien seulontamittauksia osoittaakseen, että juomavedessä on radioaktiivisuutta. Jos jokin aktiivisuuspitoisuuksista ylittää 20 prosenttia vertailupitoisuudestaan tai tritiumpitoisuus ylittää enimmäisarvon 100 Bq/l, on analysoitava muita radionuklideja. Jäsenvaltioiden on yksilöitävä mitattavat radionuklidit ja otettava tällöin huomioon kaikki olennaiset tiedot radioaktiivisuuden mahdollisista lähteistä.

2. Viitteellisen kokonaisannoksen laskeminen

Viitteellinen kokonaisannos on efektiivisen annoksen kertymä vedessä yhden vuoden aikana saadulle määrälle kaikkia – sekä luonnollisia että keinotekoisia – radionuklideja, lukuun ottamatta tritiumia, kalium-40:tä, radonia ja radonin lyhytikäisiä hajoamistuotteita. Viitteellinen kokonaisannos lasketaan radionuklidipitoisuuksien ja direktiivin 96/29/Euratom liitteen III taulukossa A olevien aikuisille määritettyjen annosmuuntokertoimien tai muiden, tuoreempien tietojen perusteella, jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet. Jos seuraavaan kaavaan perustuvassa laskennassa saadaan kaavan mukainen tulos, jäsenvaltiot voivat olettaa, että viitteellinen kokonaisannos on pienempi kuin enimmäisarvo 0,1 mSv/vuosi, jolloin ei tarvita lisätutkimuksia:

(1)

jossa

Ci(obs) = radionuklidin i todettu pitoisuus

Ci(ref) = radionuklidin i vertailupitoisuus

n = todettujen radionuklidien määrä.

Jos edellä mainittuun kaavaan perustuvassa laskennassa ei saada kaavan mukaista tulosta, enimmäisarvon katsotaan ylittyvän vain, jos radionuklidien aktiivisuuspitoisuudet pysyvät suunnilleen samoina kokonaisen vuoden. Jäsenvaltioiden on määriteltävä tarvittavien uudelleenmittausten määrä sen varmistamiseksi, että mitatut arvot edustavat keskimääräistä aktiivisuuspitoisuutta kokonaisen vuoden ajalta.

Juomavedessä olevan radioaktiivisuuden vertailupitoisuudet1

Alkuperä || Nuklidi || Vertailupitoisuus

Luonnollinen || U-2382 || 3,0 Bq/l

U-2342 || 2,8 Bq/l

Ra-226 || 0,5 Bq/l

Ra-228 || 0,2 Bq/l

Pb-210 || 0,2 Bq/l

Po-210 || 0,1 Bq/l

Keino­tekoinen || C-14 || 240 Bq/l

Sr-90 || 4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240 || 0,6 Bq/l

Am-241 || 0,7 Bq/l

Co-60 || 40 Bq/l

Cs-134 || 7,2 Bq/l

Cs-137 || 11 Bq/l

I-131 || 6,2 Bq/l

1 Taulukko sisältää yleisimmät luonnolliset ja keinotekoiset radionuklidit. Muiden radionuklidien vertailupitoisuudet voidaan laskea direktiivin 96/29/Euratom liitteen III taulukossa A olevien aikuisille määritettyjen annosmuuntokertoimien tai muiden, tuoreempien tietojen perusteella, jotka jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tunnustaneet. Tällöin on oletettava, että saanti on 730 litraa vuodessa.

2 Yksi milligramma (mg) luonnon uraania sisältää 12,3 Bq nuklidia U-238 ja 12,3 Bq nuklidia U-234. Taulukossa otetaan huomioon ainoastaan uraanin radiologiset ominaisuudet, ei sen kemiallista myrkyllisyyttä.

3. Suoritusarvot ja määritysmenetelmät

Seuraavien radioaktiivisuusmuuttujien suoritusarvovaatimus on, että määritysmenetelmällä on pystyttävä mittaamaan enimmäisarvoa vastaavat pitoisuudet siten, että on vähintään eritelty toteamisraja.

Muuttujat || Toteamisraja (Huomautus 1) || Huomautukset

Radon || 10 Bq/l || Huomautukset 2 ja 3

Tritium || 10 Bq/l || Huomautukset 2 ja 3

Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärä Beeta-aktiivisuuden kokonaismäärä || 0,04 Bq/l 0,4 Bq/l || Huomautukset 2 ja 4 Huomautukset 2 ja 4

U-238 || 0,02 Bq/l || Huomautukset 2 ja 6

U-234 || 0,02 Bq/l || Huomautukset 2 ja 6

Ra-226 || 0,04 Bq/l || Huomautus 2

Ra-228 || 0,08 Bq/l || Huomautukset 2 ja 5

Pb-210 || 0,02 Bq/l || Huomautus 2

Po-210 || 0,01 Bq/l || Huomautus 2

C-14 || 20 Bq/l || Huomautus 2

Sr-90 || 0,4 Bq/l || Huomautus 2

Pu-239/Pu-240 || 0,04 Bq/l || Huomautus 2

Am-241 || 0,06 Bq/l || Huomautus 2

Co-60 || 0,5 Bq/l || Huomautus 2

Cs-134 || 0,5 Bq/l || Huomautus 2

Cs-137 || 0,5 Bq/l || Huomautus 2

I-131 || 0,5 Bq/l || Huomautus 2

Huomautus 1: Toteamisraja on laskettava standardin ISO 11929-7 (Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications) mukaan siten, että ensimmäisen ja toisen lajin virheiden todennäköisyydet ovat kummatkin 0,05.

Huomautus 2: Mittausepävarmuudet on laskettava ja ilmoitettava ISOn julkaisun Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO, Geneve 1993, uusi korjattu painos, Geneve, 1995) täydellisinä standardiepävarmuuksina tai laajennettuina standardiepävarmuuksina, jolloin laajennuskerroin on 1,96.

Huomautus 3: Radonin ja tritiumin toteamisraja on 10 prosenttia enimmäisarvosta 100 Bq/l.

Huomautus 4: Alfa-aktiivisuuden kokonaismäärän toteamisraja on 40 prosenttia seulonta-arvosta 0,1 Bq/l ja beeta-aktiivisuuden kokonaismäärän 40 prosenttia seulonta-arvosta 1,0 Bq/l.

Huomautus 5: Tätä toteamisrajaa sovelletaan ainoastaan rutiiniseulontaan; kun kyseessä on uusi vesilähde, jossa Ra-288 todennäköisesti ylittää 20 prosenttia vertailupitoisuudestaan, toteamisraja on ensimmäisessä tarkastuksessa 0,02 Bq/l nuklidin Ra-288 mittausten osalta. Tätä sovelletaan myös silloin, kun on tarpeen tehdä uusintatarkastus.

Huomautus 6: Uraanilla on alhainen toteamisraja, koska se on myrkyllinen raskasmetalli.

[1] EUVL C, … , s. .

[2] EUVL C, … , s. .

[3] EUVL C, … , s. .

[4] EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.

[5] EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32.

[6] EUVL L 164, 26.6.2009, s. 45.

[7] EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.

[8] EUVL L 226, 25.6.2004, s. 3.

[9] EYVL L 344, 28.12.2001, s. 85.