EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.11.1996 
KOM(96) 593 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
Ukrainaa koskeva toimintasuunnitelma 

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
Asia ; Ukrainaa koskeva toimintasuunnitelma 
Tämän asiakirjan kaksi päämäärää täydentävät toisiaan. Tarkoitus on viestittää poliittisesti 
Ukrainan viranomaisille Euroopan unionin voimakkaammasta tuesta ja tarkastella sitä, 
miten voitaisiin paremmin kehittää nykyistä tukea ja yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteistä 
vaikuttamista tällä alalla. 
1. Poliittinen viestittäminen on vastaus Ukrainan hallituksen pyyntöihin. Lyhyellä 
aikavälillä Ukraina tarvitsee unionilta näkyvää tukea. Pidemmällä aikavälillä on kyse siitä, 
että unioni ottaa huomioon Ukrainan hallituksen pyynnöt, jotka koskevat maan aseman 
vakiinnuttamista Euroopan kansojen yhteisössä ja jopa Euroopan unionin jäsenyyttä. 
Vaikka Ukrainalla on vastassaan hyvin vakavia haasteita, jotka liittyvät valtion 
itsenäisyyden vakiinnuttamiseen ja sen osallistumiseen maailmanmarkkinoille, valtio on 
kuitenkin saavuttanut huomattavaa edistystä etenkin lokakuun 1994 jälkeen. Ukraina on 
tänä päivänä ikään kuin keskellä virtaa; se on luonut on kansanvaltaiset perusrakenteet, 
onnistunut vakauttamaan makrotalouden, aloittanut taloudellisen järjestelmän 
uudistamisen ja löytänyt paikkansa kansainvälisessä yhteisössä. Tällä hetkellä valtio on 
kenties siirtymäkautensa vaikeimpien taloudellisten ja poliittisten muutosten kourissa; 
näitä ovat teollisuuden ja energia-alan rakenteen uudistaminen, oikeusvaltion ja 
kansanvaltaisen yhteiskunnan luominen sekä maan itsenäisyyden olennaisten osa-alueiden 
parantaminen, erityisesti Venäjän muodostamien esteiden voittaminen. 
Saavutuksista voidaan kiittää vuonna 1994 valitun presidentti Kutshman valtakaudella 
harjoitettua rohkeaa ja määrätietoista politiikkaa sekä myös kansainvälisen yhteisön, 
etenkin EU:n ja Yhdysvaltain päättäväistä tukea. Tätä tukea olisi jatkettava ja kehitettävä 
vastaamaan Ukrainan viranomaisten tarpeisiin ja edistämään talouden ja yhteiskunnan 
perusteellista muuttamista. 
Ukrainan esittämään poliittiseen kysymykseen valtion asemasta Euroopassa ei voida 
vastata lopullisesti tässä asiakirjassa. Pikemminkin ehdotetaan, että yhteisön ja YUTP:n 
yhteydessä tarkasteltaisiin sitä, millainen suhde EU:n tulisi solmia tämän unionia lähellä 
olevan maan kanssa, jonka kauppa ja turvallisuus ovat yhteisölle tärkeitä. 
2. Euroopan tuen kehittäminen : Asiakirjassa pyritään tarkastelemaan Ukrainan 
saavuttamia tavoitteita ja kokemuksia sekä heikkouksia maan viisivuotisen itsenäisyyden 
aikana. Tämän perusteella yhteisölle ja jäsenvaltioille ehdotetaan kuutta toiminnallista 
suuntaviivaa: 
• talousuudistusten tukeminen; 
• yhteiskunnalliset muutokset; 
• Ukrainan liittäminen Euroopan turvallisuusrakenteisiin ja poliittisen vuoropuhelun 
vahvistaminen; 
• alueellisen kehityksen tukeminen; 
• sopimussuhteiden laajentaminen; 
• energia-alan uudistaminen. 
Tärkeimmät lyhyen aikavälin toimet ovat seuraavat : (i) EU:n ja Ukrainan välisen 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA) ratifiointi jäsenvaltioissa ja sen voimaan 
saattaminen, (ii) vuoden 1997 maksutaseen tukemista koskeva päätös, (iii) G7-maiden, 
EY:n ja Ukrainan välisen Tshernobylin ydinvoimalan sulkemista koskevan sopimuksen 
rahoitus ja sen täytäntöön paneminen, (iv) kahdenvälistä kauppaa käsittelevän työryhmän 
toiminta, (v) myönteisen ilmapiirin luominen yksityisten sijoitusten houkuttamiseksi 
Ukrainaan. 
Marraskuussa 1994 hyväksytyn yhteisen kannan mukaan Ukrainan tukeminen on 
Euroopan unionin yhteistä toimintaa ja PCA on EU:n ja jäsenvaltioiden sekasopimus. 
Tässä toimintasuunnitelmassa yhdistyy jäsenvaltioiden erityisesti YUTP:a koskevien 
ehdotusten sisältö. Samoin sen toteuttaminen edellyttää yhteisön ja jäsenvaltioiden 
kiinteää yhteistyötä. 
Tämä jäsenvaltioille osoitettu yleistä suuntautumista koskeva toimintasuunnitelma sisältää 
konkreettisia toimintaohjeita. Nämä esitetään aihepiireittäin toimintaohjelmaan sisältyvien 
tärkeimpien päämäärien mukaisessa järjestyksessä asiakirjan viimeisessä osassa. Vaikka 
Euroopan unionin Ukrainaa koskeva strategia on yhtenäinen kokonaisuus, konkreettisten 
toimenpiteiden lainsäädännölliset perustat ovat erilaisia. Toiminta voi olla seuraavanlaista : 
(i) yhteisön toimivaltaan kuuluvat Tacis-ohjelman mukaiset tukitoimet (ii) yhteisön 
toimivallan mukainen väliaikaisen sopimuksen (IA) täytäntöön paneminen, (iii) sekä 
yhteisön että jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvat toimet PCA-sopimuksen täytäntöön 
panemiseksi sen ratifioimisen jälkeen, (iv) Euroopan unionin perustamissopimuksen V ja 
VI osaston mukainen toiminta, (v) jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan perustuvat 
toimet, joiden osalta kaikki päätöksenteko kuuluu jäsenvaltioille. 
Tällä toimintasuunnitelmalla ei ole erityisiä varainhoidollisia vaikutuksia, jos ei tietenkään 
oteta huomioon Tshernobylin ydinvoimalaa koskevia asioita, joiden rahoituksesta G7-
maat päättävät vuonna 1997 tai mahdollista vuodelle 1997 suunniteltua Ukrainan 
makrotalouden tukemiseen myönnettyä rahoitusta, josta neuvosto päättää (15 prosenttia 
tukimäärärahoista, joiden kokonaismäärää ei vielä ole päätetty, on varattava 
talousarviosta). 
Päätelmä : Komissio toimittaa tämän toimintasuunnitelman neuvostolle, jotta Dublinissa 
ensi joulukuun 14. - 75. päivänä kokoontuva Eurooppa-neuvosto voisi tarvittaessa 
mainita suunnitelmasta päätelmissään. 
Ukrainaa koskeva toimintasuunnitelma 
Ukraina on viiden vuoden kuluessa vahvistanut itsenäisyytensä ja lunastanut oman 
paikkansa Euroopan mantereella; Ukraina on suuri valtio, joka sijaitsee keskeisellä 
paikalla Euroopan kaakkoiskulmassa ja siitä saattaa jonkin ajan kuluttua tulla EUn 
rajavaltio. Se on onnistunut säilyttämään yhtenäisyytensä ja aloittanut kansanvaltaisen 
järjestelmän kehittämisen sekä sitoutunut talousrakenteen uudistamiseen, jonka myötä maa 
vähitellen avautuu maailmanmarkkinoille; lisäksi kansainvälinen yhteisö pitää sitä 
luotettavana kumppanina, joka edistää alueen vakautta. 
Saavutuksista voidaan kiittää vuonna 1994 valitun presidentti Kutshman valtakaudella 
harjoitettua rohkeaa ja määrätietoista politiikkaa sekä kansainvälisen yhteisön ja etenkin 
EU:n päättäväistä tukea; EU:n tekninen ja taloudellinen apu on yhteensä ollut viiden 
vuoden aikana (1991 - 1995) 2,8 miljardia ecua. Yhdysvaltojen Ukrainalle myöntämä 
apu on samana ajanjaksona ollut 1,05 miljardia ecua. 
Euroopan unioni on säännöllisesti korostanut Ukrainan merkitystä yhteisölle 1. 
Marraskuussa 1994 hyväksytyssä yhteisessä kannassa esitettyjen tavoitteiden mukaan 
on tärkeää kehittää kiinteitä poliittisia yhteyksiä, tukea Ukrainan itsenäisyyttä, 
kansanvaltaista kehitystä ja taloudellisia uudistuksia ja edistää sen osallistumista 
maailmanmarkkinoille. Unioni suhtautuu myönteisesti Ukrainan toiveisiin lähentyä 
Eurooppaa ja se aikoo Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
määrittelemän Euroopan rakenteen perusteella kehittää yhteistyösuhteita Ukrainan 
kanssa. Tämän edistämiseksi yhteisö, sen jäsenvaltiot ja Ukraina ovat 
allekirjoittaneet kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA) ja kehittäneet 
kokonaisstrategian maan tukemiseksi siirtymäkauden aikana ja sen liittämiseksi 
eurooppalaiseen alueeseen. 
Ukraina juhli äskettäin viidettä itsenäisyyspäiväänsä. Tarkastelemalla kuluneita vuosia 
voidaan paremmin arvostaa toteutettuja uudistuksia ja käsitellä yhteiskunnan ja talouden 
muuttamiseen vaadittavia muita haasteita. Tämän toimintasuunnitelman päämäärä on 
määritellä juuri tällaisen tarkastelun avulla tärkeimmät toimintalinjat, joiden tavoitteena on 
todellisen yhteistyön toteuttaminen vuoteen 2000 mennessä. 
UKRAINAN TILANNE VIIDEN ITSENÄISEN VUODEN JÄLKEEN : 
1. Uudistuspolitiikan saavutukset ovat merkittäviä : 
a) politiikan alalla Ukraina on saavuttanut todellista kansanvaltaista edistystä (vapaat 
vaalit, monipuoluejärjestelmä, lehdistön vapaus, uskonnonvapaus, ihmisoikeuksien 
kunnioittaminen ja suhtautuminen vähemmistöihin). Ukraina on osoittanut pystyvänsä 
ratkaisemaan sisäiset ristiriitansa poliittisen vuoropuhelun ja sovittelun avulla. Uuden 
perustuslain hyväksyminen 28. heinäkuuta 1996 oli ratkaiseva edistysaskel 
valtiojärjestelmän vakiinnuttamisessa. Tämän vielä täytäntöönpanoa vailla olevan lain 
mukaan Ukraina on parlamentaarinen valtio, jonka toiminta perustuu perinteiseen vallan 
Viimeisimmät kannanotot sisältyivät puheenjohtajan toukokuussa 1996 antamaan Rooman julistukseen ja poliittisten 
johtajien troikan marraskuussa 1996 tekemiin päätelmiin. 
kolmijakoon, täytäntöönpanovallan vastuullisuuteen, lainsäädännön soveltamisalan 
määrittelyyn ja tuomioistuinten itsenäisyyteen. 
Ukrainan liittyminen Euroopan neuvoston jäseneksi (marraskuussa 1995) osoittaa, että 
muut valtiot tunnustavat nämä ensimmäiset saavutukset ja rohkaisee Ukrainaa jatkamaan 
niitä. 
b) talouden alalla Ukraina on toteuttanut hyvin lyhyessä ajassa myöhäisestä alusta 
huolimatta (lokakuu 1994) makrotalouden tasapainottamistoimenpiteet, joilla se on 
saavuttanut todellisia tuloksia (katso liite III). Valtio on sitoutunut mikrotalouden 
vapauttamiseen (sisäisen ja ulkoisen kaupan sekä hintojen vapauttaminen ja julkisen 
sääntelyn vähentäminen). Rakenneuudistukset (yksityistäminen ja yrityksissä tapahtuvat 
muutokset, hallintojärjestelmän ja verojärjestelmän uudistaminen) on aloitettu ja niitä 
aiotaan nopeuttaa tulevina vuosina. 
c) ulkopolitiikassaan Ukraina on osoittautunut alueen vakauden edistäjäksi. Sen 
toiminta on lisännyt valtion kansainvälistä uskottavuutta (ydinaseriisunta, ehkäisevän 
diplomatian harjoittaminen, sovitteleva suhtautuminen Venäjää kohtaan ja lähentyminen 
länsimaita). Tämän lisäksi Ukraina on vahvistanut identiteettiään harjoittamalla aktiivista 
diplomatiaa merkittävien tapahtumien yhteydessä ja kansainvälisellä tasolla (Eurooppa-
Välimerikonferenssi vuonna 1995, Bosnian rauhansuunnitelman täytäntöön paneminen). 
Tämä yhä sotilaallisesti merkittävä valtio on sitoutunut kansainvälisen rauhan 
säilyttämiseen (ukrainalaisten kiintiö IFOR-joukoissa) ja se osallistuu yhteisiin 
harjoituksiin länsijoukkojen kanssa. Euroopan unionin ja Ukrainan välisestä yhteistyöstä 
on tullut tiivistä ja säännöllistä. 
d) itsenäisyyden vakiinnuttaminen: tätä edistää merkittävästi se, että Ukrainan kansa 
haluaa hallita omia asioitaan huolimatta siitä, että sillä ei ole etnistä identiteettiä tai 
yhtenäistä kulttuuria. Yhteiskunta ei ole jakautunut taloudellisista ja yhteiskunnallisista 
ongelmista huolimatta. 
2. Jäljellä olevat heikkoudet : 
a) Kansanvallan vakiinnuttaminen ja yleisten uudistusten toteuttaminen vaatii 
kansalaisyhteiskunnan kehittämistä (poliittiset puolueet, vapaat ammattiyhdistysliikkeet, 
tiedotusvälineet) sekä merkittävää panostamista johtotehtävissä olevien henkilöiden 
kouluttamiseen. Maan rakenteiden muuttaminen ja sen osallistuminen maailmantalouteen 
edellyttää nimittäin sitä, että kansalaiset ymmärtävät paremmin kansanvaltaisen 
järjestelmän ja markkinatalouden toimintaa kokonaisuudessaan. 
Tämä tarve koskee erityisesti hallinnon virkamiehiä, joiden pitäisi pystyä suoriutumaan 
tehtävistä, joita heille kuuluu oikeusvaltiossa (yleisen edun ajaminen alakohtaisten tai 
ammattiryhmien etujen sijasta, hallinnon puolueettomuus ja oikeuden kunnioittaminen) ja 
vapaassa markkinatalousjärjestelmässä (säännellä, ei johtaa, ymmärtää itsenäisten 
järjestelmien ja avointen markkinoiden suurempaa monimutkaisuutta). Tämä koskee yhtä 
lailla myös yksityisiä ja yritysten johtohenkilöitä. 
b) Talouden muuttaminen on vaikeaa, mutta se on itsenäisyyden säilyttämisen 
ratkaiseva edellytys. 
- Taloussuhdanteet ovat yhä epävarmoja : reaalinen bruttokansantuote on 42 
prosenttia vuoden 1989 tasosta ja teollisuustuotanto on ollut alhainen koko itsenäisyyden 
10 
ajan^. Ukrainan julkistalous on joutunut ilmeiseen maksukykykriisiin, eivätkä 
rakenteellisten kulujen leikkaukset ole riittäneet budjettialijäämää koskevien tavoitteiden 
saavuttamiseen alhaisten verotulojen vuoksi. 
Tätä tilannetta tasoittaa osittain harmaa talous, jonka osuuden arvioidaan olevan 50 
prosenttia bruttokansantuotteesta, mutta sen laajentuminen on osoitus talouden ja 
yhteiskunnan vakavista toimintahäiriöistä. 
- Talous-, teollisuus-, rahoitus- ja hallintorakenteita on uudistettava. Muutosten 
aloittamista ovat varjostaneet useat ongelmat : entistä järjestelmää kannattava poliittinen 
oppositio, tuotantokoneiston soveltumattomuus (vaikeasti muunnettava raskasteollisuus), 
pääomaan niukkuus, kehysten puute ja elintason heikkeneminen. 
EU tunnusti toukokuussa 1996, että Ukraina on siirtymätalous. Se on kuitenkin talouden 
vapauttamisen ja yksityisen sektorin osuuden suhteen vielä niiden 28:n siirtymävaiheessa 
olevan valtion joukossa, joiden kehitystä Maailmanpankki tarkkailee.3 Toisin kuin tietyt 
Keski-Euroopan valtiot Ukraina ei vielä ole ottanut ratkaisevaa askelta markkinataloutta 
kohti. Talouselämä ei siten voi hyötyä niistä eduista, joita todellinen osallistuminen 
maailmanmarkkinoille sille tarjoaisi, kuten etenkin ulkomaisten sijoitusten mukanaan 
tuomasta kilpailusta, tietotaidosta ja uusista työpaikoista. 
c) Energiakysymys ia erityisesti ydinturvallisuus ovat Ukrainan suurimpia haasteita, 
koska maan talouselämän pitäisi perusteellisten uudistusten ohella selvitä suuremmasta 
energiakriisistä kuin se, joka koetteli länsimaita 1970-luvulla. 
Energiakysymys on yhteydessä moniin Ukrainan uudistuksiin, kuten kansalliseen 
itsenäisyyteen, johon liittyy riippuvuus energiantuonnista^ ja velan kasautuminen, 
tuotantoon ja työllisyyteen, johon liittyy lukuisten yritysten olemassaoloa uhkaava 
energian markkinahintojen käyttöönotto, ja yhteiskunnalliseen kehitykseen, johon liittyy 
kuluttajien elintason vaarantava hintakriisi, kivihiiliteollisuuden rakenteen uudistaminen ja 
ydinturvallisuuden ympäristönäkökohdat. Ydinturvallisuusasiat vaikuttavat myös Ukrainan 
ja sen läntisten yhteistyökumppanien välisiin suhteisiin: länsimaat samaistavat Ukrainan 
yhä hyvin usein Tshernobylin ydinonnettomuuteen, mutta myös Ukrainassa arvostellaan 
länttä usein sen mukaan, miten se onnistuu täyttämään näihin asioihin liittyvät 
sitoumuksensa. 
d) Tulevaisuuteen vaikuttaa neliä estettä: 
- Riippuvuus Venäjästä on ratkaisevan tärkeää Ukrainan hallitukselle, joka on 
huolissaan jatkuvista kiistoista ja IVY:n suurempaa yhtenäistämistä koskevista paineista. 
Merkittävimmät riippuvuuteen vaikuttavat tekijät ovat riippuvuus energiasta, kaupasta 
(puolet tavarakaupasta), ratkaisemattomat konfliktit (Mustanmeren laivasto), taustalla 
Tuotanto on ollut vuoden 1990 jälkeen jatkuvasti alhainen. Reaalinen teollisuustuotanto on 35 prosenttia ja maatalous 65 
prosenttia vuoden 1990 tasosta. 
3 "From Plan to Market", heinäkuu 1996 
60 prosenttia raakaenergiasta tuodaan ulkomailta ja 90 prosenttia öljystä on peräisin Venäjältä tai Turkmenistanista 
11 
piilevät erimielisyydet (rajojen tunnustaminen, Krimin alue) ja Ukrainan suuri venäläinen 
vähemmistö^. 
- Kansalaisten tuki on yksi siirtymäkauden suurimmista haasteista. 
Itsenäisyyden säilyttäminen riippuu nimittäin suurelta osin siitä, pystyykö hallitus luomaan 
kansalaisten odotuksia vastaavan taloudellisen järjestelmän ja nostamaan ukrainalaisten 
elintason Venäjän tasolle^. Elintason voimakas heikkeneminen vähentää uudistusten 
saamaa kannatusta. Tämän vuoksi se, että valtio pystyy maksamaan säännöllisesti 
virkamiesten palkat, on välttämätön edellytys uuden talouspolitiikan uskottavuuden 
palautumiselle. 
-Ukrainan yhteiskunnan heterogeenisyyttä osoittaa maan jakautuminen kahtia 
venäläistyneeseen itäosaan ja kansallistuntoisempaan ja Euroopalle myönteisempään 
länsiosaan, ja näiden erilaiset historialliset kokemukset: Taloudellisen tilanteen 
pitkäaikainen huonontuminen tai hallituksen hyvin selkeät pyrkimykset vahvistaa ukrainan 
kielen asemaa tuovat välttämättä esiin piilevää separatismia. 
-Ukrainan asema mantereella: Ukrainan hallitus pelkää, että Naton ja EU:n 
laajentuessa KIE-maihin Ukraina joutuu "turvallisuustyhjiöön", Euro-Atlantin yhteisön 
ja Taskentin sopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden ja Venäjän muodostaman 
kokonaisuuden väliin. Ukrainan ulkopolitiikan keskeinen lähtökohta on parantaa 
suhteitaan niin Venäjään kuin myös länsimaihin. Se pyrkii kuitenkin lunastamaan 
Euroopassa vakaan aseman, joka takaisi tosiasiallisesti maan itsenäisyyden. Yhdysvallat, 
joka tarkkailee Ukrainan kehitystä hyvin tarkasti ja toimii aktiivisesti paikan päällä, on 
ilmaissut halunsa kehittää "strategic partnership" -yhteistyötä Ukrainan kanssa ja tämä 
kuvastuu erityisesti siinä, että maiden välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä toteutetaan hyvin 
korkealla tasolla (Goren ja Kutshman väliset neuvottelut). 
Ukrainan viranomaiset odottavat Euroopan unionilta poliittisia vastauksia, jotka vastaavat 
yhteisön mantereella tavoittelemaa vakauttaja taloudellista ja sosiaalista kehitystä. 
3. Kansainvälinen apu on merkittävää siinä määrin, että ongelmana on pikemminkin 
maan kyky vastaanottaa apua ja ajan myötä sen kyky maksaa velkansa takaisin, ellei 
huomattavaa talouskasvua tapahdu. 
Euroopan unionin tuki Ukrainalle on yhteensä ollut viiden vuoden aikana noin 2,8 
miljardia ecua (1991 - 1995); tästä summasta yhteisö on myöntänyt 1215 miljoonaa ecua 
ja jäsenvaltiot muun osan. Uudistusten nopeutuessa maalle alettiin myöntää huomattavaa 
makrotaloudellista tukea. Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n ja Maailmanpankin sekä 
Ukrainan suurimpien avustajien avulla tähän pitäisi epäilemättä pyrkiä, jotta voitaisiin 
laajentaa rakennemuutoksia ja edistää niiden vaikutusta julkistalouteen. 
Yhdysvaltojen myöntämä tuki (1,05 miljardia ecua eli 1405 miljoonaa Yhdysvaltain 
dollaria vuosina 1991 - 1995) on kasvanut voimakkaasti vuodesta 1996, jolloin Ukrainasta 
tuli Yhdysvaltain kongressin päätöksellä amerikkalaisen tuen suurin vastaanottaja tällä 
Yli 11 miljoonaa, eli yhteensä 22 prosenttia väestöstä; vähemmistö on voimakkaasti alueellisesti keskittynyt : 44 prosenttia 
venäläisistä asuu Donbassissa, 33 prosenttia Donetskissa ja 63 prosenttia Krimin niemimaalla. 
Ukrainalaisten reaalipalkat ovat noin 62 prosenttia Venäjän tasosta. 
12 
alueella. Ukraina saa kolmanneksi eniten amerikkalaista tuen (Israelin ja Egyptin jälkeen). 
Yhteisön ja Yhdysvaltain tukea sovitetaan yhteen erityisesti Atlantin maiden yhteistyön 
avulla. 
UNIONIN PÄÄMÄÄRÄT JA TOIMINNALLISET SUUNTAVIIVAT 
Ukrainan viranomaiset ovat selkeästi osoittaneet tavoitteenaan olevan valtion liittämisen 
Euroopan eri rakenteisiin. Tämä strategia vastaa Euroopan pyrkimyksiä säilyttää alueen 
vakaus ja on yhdenmukainen yhteisen kannan päämäärien kanssa. Vahvistettu yhteistyö 
vastaa Ukrainan erityistilannetta Euroopan unionin rajavaltiona. 
Ukrainan asemaa Euroopassa pitäisi tarkastella sen perusteella, millainen on sen tilanne 
Euroopan unionin laajennuttua KIE-maihin ja minkälaiset suhteet sen kanssa tulisi luoda. 
Ukrainan tärkeä merkitys unionille on jo havaittavissa, ja se selviää kaikille, kun siitä tulee 
EU:n rajavaltio: Ukraina on keskeinen alueen vakautta edistävä tekijä; se vastaa kokonsa 
ja väestönsä puolesta Euroopan suuria valtioita (52 miljoonaa asukasta), se on eräs 
tärkeimmistä unionia ympäröivistä mahdollisista markkina-alueista, sen kautta toimitetaan 
kaasua Venäjältä Eurooppaan ja se sijaitsee Mustanmeren rannalla. Lisäksi on otettava 
huomioon maan suotuisa poliittinen ilmapiiri, jota EU ei saa unohtaa - Ukraina on nouseva 
kansanvalta ja se suuntautuu Eurooppaan päin. 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden tukea pitäisi suunnata seuraaville 
kuudelle alalle: (tosiasiallisia toiminnallisia suuntaviivoja esitetään tämän asiakirjan 
viimeisessä osassa) : 
1) talousuudistusten tukeminen : (yhteisö + jäsenvaltioiden kansallinen toiminta); 
2) yhteiskunnan muuttaminen : (yhteisö + jäsenvaltioiden kansallinen toiminta); 
3) Ukrainan liittäminen Euroopan turvallisuusrakenteisiin ja poliittisen vuoropuhelun 
vahvistaminen: (toinen pilari, YUTP : Komissio + neuvosto + jäsenvaltiot) 
4) alueellisen yhteistyön tukeminen (yhteisö + jäsenvaltioiden kansallinen toiminta); 
5) sopimussuhteiden laajentaminen : (yhteisö + jäsenvaltiot); 
6) energia-alan uudistaminen : (yhteisö + jäsenvaltiot). 
1. Talousuudistusten tukeminen: Yhteisö jatkaa tukeaan Ukrainan makrotalouden 
vakauttamispolitiikalle IMF:n kanssa ja pyrkii edistämään uudistusten laajentamista 
kansainvälisten rahoituslaitosten monenvälisen tukijärjestelmän kautta sekä omalla 
toiminnallaan. Se yrittää nopeuttaa maan siirtymistä markkinatalouteen, erityisesti 
tukemalla yksityistämistä, pienten ja keskisuurten yritysten kehitystä sekä entistä 
dynaamisempien työmarkkinoiden luomista. 
2. Ukrainan yhteiskunnan muuttaminen: EU tukee lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia 
uudistuksia moniarvoisen yhteiskunnan luomiseksi, kansanvaltaisten toimielinten ja 
oikeusvaltion lujittamiseksi, yksilön oikeuksien suojelemiseksi (Euroopan neuvoston 
poliittisten periaatteiden soveltaminen, perustuslain täytäntöönpano). Tämä edellyttää 
koulutusjärjestelmien avoimuutta ja uudenaikaistamista, inhimillisten voimavarojen 
kehittämistä, virkamiesten koulutusta ja yksityisen sektorin sekä moniarvoisen 
yhteiskunnan osa-alueiden (yhdistysjärjestelmän, tiedotusvälineiden, ammattiyhdistysten ja 
poliittisten puolueiden) edistämistä ja uuden sosiaaliturvajärjestelmän kehittämistä. 
Ukrainan liittyminen Euroopan neuvostoon pitää sisällään tiettyjä velvoitteita, joihin liittyy 
erityisesti itsenäisen tuomioistuinlaitoksen perustaminen, vaalilain uudistaminen ja 
kuolemanrangaistuksen poistaminen, joka ei vielä ole toteutunut. 
13 
3. Ukrainan liittäminen Euroopan turvallisuusrakenteeseen. Ukrainan aseman 
määrittelyä Euroopan turvallisuusrakenteessa olisi lähestyttävä erityisesti kiinteämmän 
poliittisen vuoropuhelun kautta ja sen yhteydessä pitäisi ottaa huomioon sekä Ukrainan 
kanta että EU:n kanta, jota kehitellään yhä. On tärkeää vahvistaa yhteisen kannan 
mukaista toimintaa, johon on jo laajalti sitouduttu, kuten poliittista vuoropuhelua, ja 
yhteistyötä Ukrainan kanssa vakauttamissopimuksen yhteydessä sekä Pohjois-Atlantin 
yhteistyöneuvoston (NACC), rauhankumppanuussopimuksen (PfP) sekä Länsi-Euroopan 
unionin välityksellä. 
Lisäksi EU:n ja Ukrainan välistä yhteistyötä pitäisi vahvistaa samanaikaisesti kun EU 
laajentuu KIE-maihin. Tämä laajentuminen parantaa jo itsessään alueen - ja siten myös 
Ukrainan - turvallisuutta. Uudet suuntaukset määritellään neuvostossa käytävien KIE-
maiden EU-jäsenyyttä ja Venäjän ja Ukrainan asemaa koskevien neuvottelujen perusteella 
sekä EU:n osallistuessa Euroopan turvallisuusmallin määrittelyyn ETYJ:n yhteydessä7. 
- EU:n ja Ukrainan välisten poliittisten yhteyksien vahvistaminen eri tasoilla ja 
tarpeen vaatiessa huippukokousten järjestäminen; 
-Turvallisuutta koskevan poliittisen vuoropuhelun laajentaminen, EU:n ja Ukrainan 
yhteisen, molempia osapuolia kiinnostavan kansainvälisen toiminnan kehittäminen ja 
apuvälineiden hyödyntäminen tämän toiminnan edistämiseksi ovat seuraavia välivaiheita 
EU:n ja Ukrainan välisen yhteistyön kehittämisessä. 
- ETYJ:ä pyritään vahvistamaan, jotta Ukraina voitaisiin liittää Euroopan 
turvallisuusjärjestelmään. 
- WEU.n kanssa järjestetään lisää neuvotteluja. Ukrainan kannattama "special 
partnership"-yhteistyö Naton kanssa vastaa kuitenkin epäilemättä paremmin maan 
kaipaamia tehokkaita turvallisuustakuita. 
4. Alueellisen yhteistyön tukemista kehitellään, jotta voitaisiin edistää "uutta 
tasapainoa" IVY:n ja länsimaiden välillä ja jotta olisi mahdollista "ankkuroida" Ukraina 
konkreettisesti Eurooppaan. Se on nimittäin osoittanut selvästi olevansa vastahakoinen 
vahvistamaan IVY:ä ja tämä kuvastaa sitä, miten tärkeänä Ukraina pitää itsenäisyytensä ja 
alueellisen koskemattomuutensa tunnustamista**. 
- On tärkeää kehittää alueellisia, eri tieteenaloihin liittyviä toimia, jotka edistävät 
Ukrainan ja sen rajanaapureiden - erityisesti EU:iin assosioituneiden maiden - välisten 
suhteiden parantamista. Tässä yhteydessä on tärkeää rohkaista Ukrainan liittymistä Keski-
Euroopan vapaakauppa-alueeseen (CEFTA); lisäksi vakautussopimuksen avulla voidaan 
pyrkiä ratkaisemaan Ukrainan ja EU:iin assosioituneiden maiden erimielisyyksiä ja kehittää 
Ukrainan yhteistyötä assosioituneiden maiden kanssa, joilla on kokemusta 
markkinatalouteen siirtymisestä. 
Lissabonin huippukokouksen valmistelu. 
Vaikka Ukraina on IVY:n "perustajajäsen", se ei ole allekirjoittanut tammikuussa 1993 hyväksyttyä peruskirjaa, lokakuussa 
1992 hyväksyttyä sotilaallisen puolustuksen käsitettä koskevaa sopimusta, eikä rajojen yhteistä puolustusta koskevaa 
sopimusta, jota Venäjä ehdotti helmikuussa 1995. Ukraina ei kannata tulliunionin perustamista. 
14 
-Toisaalta EU voisi selvittää Ukrainan naapurien kanssa käymänsä vuoropuhelun 
yhteydessä Ukrainan-politiikkaansa ja edistää erimielisyyksien tasapainoista ratkaisemista. 
(Vaikuttaa esimerkiksi siltä, että Ukrainan ja Venäjän välisten erimielisyyksien 
ratkaiseminen voisi vakuuttaa Venäjän siitä, että sen lounaisrajalla on vakaa ja 
ystävällismielinen yhteistyökumppani. Tästä voisi olla Venäjälle suurta hyötyä ja se voisi 
edistää sen omaa vakautta.) 
-Mustanmeren rantavaltioiden yhteistyö herättää tässä yhteydessä erityistä 
mielenkiintoa. Vaikuttaa siltä, että unionin edut lähentyvät tällä alueella Ukrainan etuja, 
joka hyötyisi suuresti tällaisesta yhteistyöstä; mahdollinen pääsy Kaspianmerelle ja Keski-
Aasiaan, jonka ansiosta voitaisiin turvautua erilaisiin energiamuotoihin ja edistää 
taloudellista yhteistyötä suuria mahdollisuuksia tarjoavan alueen kanssa sekä pyrkiä tämän 
hyvin epävakaan geopoliittisen alueen tasapainottamiseen. 
Komissio pyrkii vahvistamaan asemaansa Mustanmeren valtioiden yhteistyössä 
osallistumalla aktiivisesti Mustanmeren taloudellisen yhteistyöneuvoston (BSEC) 
toimintaan sekä hyödyntämällä enemmän rantavaltioiden käytettävissä olevia tukiohjelmia 
ja sovittamalla niitä yhteen (Tacis, Phare, Meda). 
S. Sopimussuhteiden laajentaminen : 
a) Väliaikaisen sopimuksen täytäntöön paneminen ia PCA:n mahdollisuudet^ovat 
Unionin ja Ukrainan suhteiden tärkeä tuleva päämäärä, kuten puheenjohtajavaltio 
muistutti Euroopan unionin puolesta Rooman julistuksessa toukokuussa 1996 : 
i) Unionin jäsenvaltioiden PCA-sopimuksen ratifioiminen on tärkeä poliittinen 
päämäärä. Tämä jo pitkään vireillä ollut menettely on nykyisin odottamattoman 
oikeudellisen ongelman edessä; ratifioitavana on nimittäin myös kolmea uutta jäsenvaltiota 
koskeva lisäpöytäkirja. Oikeudellisten ongelmien ratkaisemisen lisäksi on löydettävä 
ratkaisu, jonka avulla PCA-sopimus voidaan panna täytäntöön ilman että joudutaan 
odottamaan lisäpöytäkirjan ratifioimista. Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden pitäisi kyetä 
täyttämään lupauksensa Ukrainalle, joka on ratifioinut välittömästi tämän sopimuksen ja 
jolle sen voimaantulo on hyvin tärkeä poliittinen päämäärä. 
ii) PCA-sopimuksen mukaisten sopimussuhteiden kehittämisen pitäisi lähentää 
osapuolia asteittain hyvin monella taloudellisen yhteistyön alueella, kuten kaupallisen, 
teollisen, tieteellisen ja hallinnollisen yhteistyön yhteydessä sekä lainsäädäntöjen 
lähentämisessäkö PCA-sopimuksen avulla voidaan myös tukea yhteiskunnallisten 
muutosten keskeisiä osa-alueita, kuten koulutusta, liikennettä ia asioita, jotka 
koskevat välittömästi Ukrainan liittymistä Euroopan talousalueeseen, kuten 
PCA = Euroopan yhteisöjen, jäsenvaltioiden ja Ukrainan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus, joka allekirjoitettiin 
kesäkuussa 1994 ja jota jäsenvaltiot parhaillaan ratifioivat; 
IA - Intermediate Agreement, Euroopan yhteisöjen ja Ukrainan väliaikainen kauppasopimus, joka allekirjoitettiin kesäkuussa 
1995 ja tuli voimaan helmikuussa 1996 (allekirjoittajina olivat PCA-sopimuksen osapuolet ja sopimus tehtiin PCA-
sopimuksen ratifiointia odoteltaessa). 
10 Lisäksi Euroopan parlamentti on vaatinut tämän yhteistyöalueen kehittämistä (Mannin mietintö, joulukuu 1995). 
15 
ympäristönsuojelua, tulliyhteistyötä, laittoman siirtolaisuuden valvontaa, huumekauppaa ja 
rahanpesua. 
Tässä toimintasuunnitelmassa ei luetella erilaisia PCA-sopimuksen mukaisia toimenpiteitä, 
mutta eräät alueet on otettava esille niiden erityisen merkityksen tai mahdollisen nopean 
kehityksen vuoksi : 
- liikenne (PCA-sopimuksen 64 artikla) on taloudellisen toiminnan ja kaupan 
kehittämisen tärkeä osa-alue. Nykyinen tilanne - yksityistämisen viivästyminen ja 
riittämättömät sijoitukset - ei vastaa uudenaikaisen ja avoimen talouselämän kehittämisen 
tarpeita. 
Infrastruktuurit : Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisen yhteydessä Ukrainan ja 
Euroopan taloudellista ja kaupallista lähentymistä pitäisi edistää. Vuonna 1994 määritellyt 
Euroopan yhdeksän käytävää, joista kaksi koskee Ukrainaa, muodostavat komission 
yhteensovittaman kehyksen kaupalle ja sijoituksille, jonka perusteella voidaan tehdä 
kehityssopimuksia ja käynnistää kulkuväyliin ja rajanylityksiin liittyviä toimenpiteitä. On 
kuitenkin välttämätöntä toteuttaa paljon yleisempiä toimenpiteitä. Sijoitukset 
rakennemuutoksiin ovat ratkaisevia ja tämän vuoksi on tarpeen houkutella myös muuta, 
erityisesti yksityistä rahoitusta. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) 
entistä aktiivisempi osallistuminen olisi myös toivottavaa. Lainsäädännöllisen kehyksen 
parantaminen ja erityisesti julkisten urakoiden myöntämisehtojen selkeys edistää 
yksityisten sijoittajien osallistumista markkinoille. 
Kuljetuspalvelut : Tässä yhteydessä ei voida sivuuttaa Ukrainan protektionistisen 
toiminnan kielteisiä vaikutuksia ilmailuliikenteeseen. Yhteisö on myöntänyt tukea 
liikenneverkon parantamiseksi ja tästä saatujen etujen yhteydessä Ukrainan olisi 
poistettava ulkomaisiin yhtiöihin kohdistettu verosyrjinta* '. 
-televiestintä (PCA-sopimuksen 66 artikla) : Televiestinnällä on tärkeä osa 
(yhdessä tietotekniikan kanssa) tietoyhteiskunnan saavuttamisessa. Siksi yhteisö kannattaa 
seuraavia toimia: (i) kaikenlaisia televiestintä-alan infrastruktuuria koskevia investointeja 
ja televiestinnän mahdollisimman laajaa saatavuutta edistävien lakien ja 
sääntelyperiaatteiden hyväksyminen, (ii) asianmukaisten teknisten laitteisto- ja 
huoltonormien käyttö Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi Ukrainaan, (iii) 
telematiikkapalvelujen käyttö tärkeillä yhteiskunnan eri aloilla, kuten koulutuksessa, 
terveyspalveluissa, kuljetuksissa, julkaisutoiminnassa, valtionhallinnossa ja elektroniikka-
alan kaupankäynnissä yleensä. 
-teollinen yhteistyö (PCA-sopimuksen 53 artikla) on teollisuuden 
uudenaikaistamisen keskeinen tekijä. Yhteistyöalueet tai -toimet yksityisen alan kanssa 
toteutettavaa yhteistyötä varten tullaan määrittelemään myöhemmin. Mahdollisen korkean 
arvonlisän teollisuusaloille (elintarviketeollisuus, mekaniikka, kulutustavarat) olisi 
annettava etusija päinvastoin kuin nykyisin, kun Ukrainan raskas teollisuus säilyy 
muuttumattomana ja valtio sääntelee edelleen strategisina pidettyjä aloja^. Nämä alat 
1 ' Ulkomaisten yritysten on maksettava liikevaihdostaan veroa 15 prosenttia, kun Air Ukraine-lentoyhtiö ei toimi samalla reitillä 
ja monet Euroopan yritykset ovat tämän vuoksi lopettaneet toimintansa Ukrainassa. Syrjintä on vastoin kansainvälisen 
lentoliikenteen yleisiä periaatteita, eikä voida sanoa, että tällainen toiminta edistäisi Ukrainan osallistumista 
maailmanmarkkinoille. 
Raskaan teollisuuden osuus teollisuustuotannosta on kasvanut 39 prosentista (1993) 58 prosenttiin (1996) samana aikana, 
kun teollisuustuotanto yleisesti taantui. Ukrainan viranomaiset olivat syystä huolissaan kansallisen kulutustavaratuotannon 
riittämättömyydestä. 
16 
eivät ole sopeutuneet Ukrainan markkinoiden kysyntään, ja tämä johtuu niiden 
arvostuksesta entisessä Neuvostoliitossa ja toiminnan keskittymisestä lähinnä 
sotateollisuuteen. Yksityisen alan mielenkiinto teollista yhteistoimintaa kohtaan riippuu 
yritysten yksityistämisen toteuttamisesta ja yritysten rakennemuutosmahdollisuuksista. 
- maatalous (PCA-sopimuksen 60 artikla) tarjoaa suuria mahdollisuuksia^. 
Nykyisin tärkeimpiä tuotteita (vilja, sokeri, auringonkukka) tuotetaan Ukrainassa puolet 
vähemmän kuin vastaavassa EU-maassa. Ukrainan maatalousperinteiden ja sen maaperän 
laadun vuoksi on kuitenkin todennäköistä, että sen maataloustuotanto edistyy 
huomattavasti ja nopeasti ja että se alkaa jälleen viedä maailmanmarkkinoille runsaasti 
maataloustuotteita; edellytyksinä ovat kuitenkin tehokas yksityistämispolitiikka, 
ulkomaiset pääomat ja nykyaikaistaminen. Tämä edistää myös elintarviketeollisuutta, joka 
on maatalouden ohella yksi Ukrainan tärkeimpiä aloja, joilla nopea pääomanmuodostus ja 
suuret vientitulot ovat mahdollisia. 
-matkailuflPCA-sopimuksen 72 artikla) on toinen alue, joka tarjoaa huomattavasti 
mahdollisuuksia nopeaan kehitykseen ja merkittäviä etuja uusien tärkeiden työpaikkojen 
ansiosta. Matkailualalla on myös johdonmukaisesti toteutettava yksityistämispolitiikkaa ja 
nykyaikaistettava liikenne- ja viestintäinfrastruktuureja sekä matkailualueita. 
Tämä liittyy erityisesti Krimin alueeseen^, jolla on merkittävä etulyöntiasema tällä 
alueella. 
- ympäristö (PCA-sopimuksen 63 artikla) on Ukrainan osalta erityisen tärkeää ja 
se on lisäksi ydinvoimaan liittyvä keskeinen osa-alue. Äskettäisissä tutkimuksissa 
vahvistetaan, että Ukrainan ilman, veden ja maaperän saastepitoisuudet ovat paljon 
nykyisiä kansainvälisiä normeja korkeampia. Tämä johtuu vanhentuneesta, paljon energiaa 
ja raaka-aineita kuluttavasta teollisuusinfrastruktuurista ja puhdistusmenetelmiin 
käytettävien varojen puutteesta. Yhteisö aikoo edistää tällä alalla sekä laaja-alaisia että 
yksityiskohtaisia toimenpiteitä. 
- tieteellinen ia tekninen yhteistyö (PCA-sopimuksen 58 artikla). Ukrainalla on 
suuret mahdollisuudet kehittää tutkimus- ja kehitystyötä, mutta tällä alalla tärkeimmät 
ongelmat ovat tutkimuspotentiaalia uhkaava varojen puute, joka eristää tutkijat sekä 
tieteellisen koulutuksen kyvyttömyys vastata nykyaikaisen talouselämän tarpeisiin. 
Ensimmäisen ongelman ratkaisua edistää Euroopan neljännen puiteohjelman mukaisten 
tutkimusohjelmien aloittaminen (osallistuminen erityisohjelmiin, kuten INCO-
13 Elintarviketeollisuuden osuus Ukrainan bruttokansantuotteesta on 25 prosenttia ja se työllistää 
25 prosenttia aktiivisesta työvoimasta. Maataloustuotannon merkittävä, suurelta osin kuivuudesta 
johtunut lama VUOnna 1996 toi myös esiin rakenneongelmia (erityisesti miltei muuttumaton omistusrakenne, pitkään 
jatkunut puute sijoituksista). 
Krimin niemimaa oli jo ennen vuotta 1917 venäläisten suosima lomapaikka. Vuonna 1996 siellä vieraili neljä miljoonaa 
turistia, vaikka ennen vuotta 1991 turisteja kävi vuosittain 8-10 miljoonaa. Massaturismin houkuttaminen ja vähäisen 
ostovoiman muuttaminen uudenaikaiseksi turismiteollisuudeksi edellyttää : (I) viestintäinfrastruktuurien ja julkisten 
palvelujen uudelleenrakentamista, (ii)hotellien ja turismiin liittyvien alojen yksityistämistä, (iii) yleisen järjestyksen 
turvaamista, (ks. ETYJ:n elokuussa 1996 laatimaa kertomusta Krimin alueen turismista). 
17 
Kopernikukseen ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa 
tehtävää yhteistyötä edistävään kansainväliseen järjestöön INTAS.iin) sekä yhteisön 
osallistuminen Ukrainan tiede- ja teknologiakeskuksen toimintaan. Toiseen ongelmaan 
liittyy 2 kohdassa tarkoitettu koulutustoiminta. 
- taistelu järjestäytynyttä rikollisuutta ia rahanpesua vastaan (PCA-
sopimuksen 68 ja 79 artikla) on alue, jolla yhteisön, jäsenvaltioiden ja Ukrainan olisi 
toimittava kiinteässä yhteistyössä. Kyse on viranomaisten ja kansojen todellisesta 
yhteisestä edusta. Yhteisö ei saa keskittyä ainoastaan välittömästi itseään koskettaviin 
ongelmiin ja menettää mielenkiintoaan Ukrainan järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja 
hallituksen alaisten elinten heikentymiseen, mikä johtuu harmaan talouden lisääntymisestä 
ja rikollisryhmien saamasta otteesta hallinnossa ja talouselämässä. 
PCA-sopimus sisältää laittoman siirtolaisuuden valvontaa (27 artikla) ja huumeiden 
vastaista taistelua (79 artikla) koskevia määräyksiä. Näiden määräysten täytäntöön 
paneminen edellyttää neuvotteluja Ukrainan kanssa ja ne liittyvät Maastrichtin sopimuksen 
V ja VI osastoon. Vakauttamissopimukseen liittyviä pyöreän pöydän neuvotteluja 
voitaisiin käyttää hyväksi tällä alalla. Yhteisön teknisellä avulla voitaisiin lisäksi edistää 
näihin asioihin liittyvää alueellista yhteistyötä ja vahvistaa Ukrainan hallituksen 
toimintakykyä. Tutkimuksia on jo käynnissä tämän alueen toimintatapojen 
määrittämiseksi. 
b) kahdenvälisen kaupan kehittäminen: vaikka yhteisön ja Ukrainan välinen kauppa on 
merkittävästi kasvanut, Ukraina on yhä hyvin riippuvainen IVY-maiden markkinoista^. 
Lisäksi ongelmana on Ukrainan kasvava alijäämä sen ja yhteisön välisessä kaupassa. 
Kauppataseen alijäämä on normaali ilmiö siirtymävaiheen talouksille, jotka vievät maasta 
enemmän tuotantohyödykkeitä ja joiden tuotteet eivät vielä pärjää kilpailussa ulkomaisilla 
markkinoilla^. Yhteisön polkumyynnin vastaisen politiikan vaikutusta kaupankäyntiin ei 
saa yliarvioida, koska se kohdistuu alle yhteen prosenttiin kahdenvälisestä kaupasta. 
Polkumyynnin vastainen politiikka on yhtenäinen osa monenvälisen kaupan sääntöjä ja 
siihen asti, kun Ukrainasta tulee markkinatalous, siihen sovellettavat määräykset 
muodostuvat reaaliarvon rekonstruoimisesta sääntelytalouksien tapaan. Komissio 
muistutti kuitenkin toukokuussa 1996 Ukrainan viranomaisia siitä, että niille tuottajille, 
jotka pystyvät näyttämään toteen, ettei valtiovalta tue heidän toimintaansa, voidaan 
myöntää yksilöllinen kohtelu. 
Lyhyellä aikavälillä yhteisön toimet tulevat olemaan : 
-kauppaa käsittelevän yhteisen työryhmän perustaminen, jonka tarkoituksena on 
tutkia yhteisön ja Ukrainan kaupan kokonaistilannetta. Ryhmän pitäisi erityisesti tunnistaa 
nykyisen siirtymävaiheen epätasapainon syyt. Sen tarkoitus on tutkia keinoja, joiden avulla 
kauppa voitaisiin saada uudelleen tasapainoon, tunnistaa nykyiset esteet, tarkkailla 
tilannetta ja toimia hätämekanismina mahdollisten esteiden tai vaikeuksien varalta sekä 
varmistaa alaa koskevien, erityisesti sekakomitean tekemien päätösten seuranta; 
EY on Ukrainan tärkein kauppakumppani IVY-maiden jälkeen; sen osuus Ukrainan kaupasta on IS prosenttia ja vuonna 
1995 kauppa oli 700 miljoonaa ecua ylijäämäinen. IVY:n osuus Ukrainan viennistä oli kuitenkin vuonna 1995 vielä 45 
prosenttia ja 65 prosenttia sen tuonnista oli peräisin IVY-maista, ks. liite IV. 
Ukrainan vienti muihin kuin IVY-maihin koostuu pääasiassa metalliteollisuuden tuotteista (yli 40 prosenttia), rautamalmista, 
kuljetusvälineistä; nämä kaikki ovat tuotteita, joiden kysyntä on tasaista ja kilpailu kohdistuu ensisijaisesti hintoihin. 
18 
-Ukrainan WTO-jäsenyyteen liittyvän tuen tarkoituksena on, että Ukraina 
sisällyttää kansainväliset säädökset ja väliaikaisen sopimuksen määräykset kaupalliseen 
lainsäädäntöönsä, erityisesti tekijänoikeussäännösten, varmentamisen ja tekijänoikeuksien 
osalta; 
-määrällisten rajoitusten vähentämistä tutkitaan terästeollisuutta koskevien 
neuvottelujen yhteydessä. Yhteisö ehdottaa vähittäistä vapauttamista tavaratuonnissa 
Euroopan markkinoille vastineena Ukrainan tuotannon todellisista rakennemuutoksista ja 
vapauttamisesta (erityisesti julkisen tuen lopettaminen). 
PCA-sopimuksen voimaantulo vahvistaa 4 artiklan mukaisen tapaamisen, eli vuonna 1998 
järjestettävän neuvottelun, jossa voitaisiin tarkastella, ovatko olosuhteet - erityisesti 
Ukrainan markkinatalouteen tähtäävät uudistukset ja valtion taloudelliset edellytykset 
tuona ajankohtana - sellaiset, että voitaisiin käynnistää neuvottelut vapaakauppa-alueen 
perustamiseksi. Tässä yhteydessä on korostettava talousuudistusten jatkamisen merkitystä. 
Pitkällä aikavälillä yritysten nykyaikaistaminen ja niiden kilpailukyvyn paraneminen ja 
dynaaminen toiminta maailmanmarkkinoilla ovat edellytys kaupan kehittymiselle ja 
Ukrainan kauppataseen parantumiselle. 
c) sijoitusten kasvu : ulkomaiset sijoitukset ovat pitkällä aikavälillä tärkein pääoman 
lähde, kun otetaan huomioon Ukrainan pankkialan heikko luotonantokyky ja yritysten 
velkaantuminen. Ulkomainen sijoittaminen on kuitenkin vähäistä^. 
- Asianmukaisen lainsäädännöllisen kehyksen luominen ja sen soveltaminen on 
sijoitusten kasvun edellytys ja tärkein osa tässä kehityksessä on Ukrainan hallituksella, 
koska ainoastaan selkeä ja määrätietoinen vapauttamis- ja yksityistämispolitiikka, johon 
liittyy ulkomaisten yritysten syrjinnän estävä lainsäädäntö (PCA-sopimuksen 30 artiklan 
mukaisesti), voi houkutella ukrainalaisia ja ulkomaisia sijoituksia. Lisäksi 
tekijänoikeuksien tehokas suojaaminen on olennainen - mutta ei riittävä - edellytys 
ulkomaisten suorien sijoitusten ja teknologian tuonnin edistämiselle^. 
Yksityistämispolitiikan aiheuttamien ongelmien lisäksi yksityisen alan toimintaedellytykset 
ovat hyvin vaikeita (korkea, monimutkainen ja syrjivä verotus, hallinnon monimutkaisuus, 
mafian vaatimat maksut). 
Yhteisö auttaa Ukrainan viranomaisia tällä alueella tuomalla maahan osaamista ja 
tutkimalla mahdollisuuksia perustaa sijoitusrahastoja (revolving fund). Tällaisen erityisen 
välineen avulla voitaisiin lisätä sijoituksia ja suojata ne tietyiltä riskeiltä. Phare-ohjelman 
mukaisen yhteisen Jopp-hankkeen avulla saadun kokemuksen perusteella pyritään 
hankkimaan rahoitusta pienille ja keskisuurille yrityksille; tämä ei kuitenkaan riitä 
17 Maahan sijoitetaan vuosittain 150-200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja ulkomaisen pääoman varanto on ollut vuodesta 
1989 saakka 950 miljoonaa dollaria, verrattuna Venäjän 3,9 miljardiin dollariin. 
** Yleisesti voidaan sanoa, että nämä yksityisoikeudelliset säädökset liittyvät yksityisiin yhteisöihin, jotka tekevät niiden 
perusteella itsenäisesti päätöksiä. Julkishallinnon olisi tämän vuoksi edistettävä teknologian tuonnin kannalta aiheellisia 
toimenpiteitä. Vaikka Ukraina ei vielä ole WTO:n (Maailman kauppajärjestön) jäsen, WTO:n TRIPS-säädöstcn kaltaisten 
toimenpiteiden tehokkaalla soveltamisella voitaisiin varmistaa tekijänoikeuksien suoja, joka houkuttaisi ulkomaisia yrityksiä 
sijoittamaan maahan, ja edistää teknologian tuontia. 
19 
houkuttamaan merkittävästi pääomia. EBRD.tä 19 rohkaistaan kehittämään toimintaansa 
Ukrainassa yhdessä Euroopan yhteisön kanssa. 
Jäsenvaltiot voisivat pyrkiä kehittämään sijoitustakuita koskevia ratkaisuja sekä luomaan 
verkoston kahdenvälisen kaupan / kahdenvälisten kauppakamarien edistämiseksi. 
6. Energia-alan uudistaminen : Vuodesta 1992 yhteisön tärkeimpiä tavoitteita ovat 
olleet energia-alan uudistaminen ja Ukrainan ydinturvallisuuden parantaminen. Tätä 
jatketaan tulevaisuudessa, ja tavoitteena on vähentää Ukrainan riippuvuutta ydinvoimasta 
ja parantaa sen ydinlaitosten turvallisuutta (35 prosenttia sähköstä on peräisin 
ydinvoimasta). Tähän liittyy Ukrainan sähkömarkkinoiden rakenteen uudistaminen, 
energiansäästön edistäminen, vaihtoehtoiset energialähteet ja ydinturvallisuuden 
parantamisen tehostaminen, johon liittyy erityisesti Tshernobylin ydinvoimalan sulkemista 
vuoteen 2000 mennessä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan (Memorandum of 
Understanding, MoU) täytäntöön paneminen. 
a) EY:n tuki energia-alan rakennemuutoksille: komission tavoitteena on edistää 
tehokasta markkinatalouden periaatteille perustuvaa energia-alaa ja varmistaa tuotannon 
turvallisuus. 
Vaikka EY on sitoutunut tällaisiin uudistuksiin, tärkeitä asioita on vielä tekemättä. 
Erityisesti yksityistämistä ja sopivan lainsäädännöllisen kehyksen luomista on 
nopeutettava, koska ne ovat tällä alueella - kuten myös muilla aloilla - ulkomaisten 
sijoitusten edellytys. Ukrainan ja yhteisön energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen 
ratifioiminen helpottaa toimintasuunnitelman toteuttamista. 
Tehostettavia toimenpiteitä ovat: (i) kokonaisvaltaisen energiansäästöstrategian 
toteuttamisen tukeminen ja sosiaalisista ongelmista erityisesti kärsivän hiilialan 
rakennemuutoksen ja energiamarkkinoiden vapauttamisen tukeminen; (ii) luotettavien 
polttoainelähteiden etsimisessä avustaminen sekä muiden uusiutuvien energialähteiden 
käytön edistäminen; (iii) Ukrainan osallistuminen alueellisiin työryhmiin, joiden 
päämääränä on öljyputkien ja vesijohtojen kunnostaminen; (iv) alustavat tutkimukset ja 
täydentävät toimenpiteet kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämien luottojen 
täydentämiseksi, jotta maahan tehtäisiin taloudellisesti kestäviä ja ympäristöä säästäviä 
sijoituksia; (v) teollisuusyhteistyö, erityisesti edistämällä toimijoiden ja laitteistojen 
toimittajien välisiä yhteisyrityksiä. 
Edellä (i) ja (ii) kohtaa voidaan pitää hyvin merkityksellisenä, koska on olennaisen tärkeää, 
että Ukrainan riippuvuus Venäjän energiatoimituksista vähenisi. Hiiltä käyttämällä tämä ei 
selvästi ole mahdollista, vaan tähän on pyrittävä energiansäästön ja itsenäisten 
kaasutoimitusten avulla. 
b) ydinturvallisuus on ensiarvoisen tärkeää^^Ukrainan energia-alan yleiselle 
uudistamiselle. Se koskee kahta olennaista osa-aluetta, ydinturvallisuuden parantamista ja 
vuoden 1995 joulukuussa tehdyn Tshernobylin ydinvoimalan sulkemista koskevan 
19 ERDB myönsi Ukrainalle 150 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja vuonna 1996 noin 200 miljoonaa ecua, joka on tarkoitettu 
erityisesti yksityiselle sektorille. Pankki osallistuu G7-maiden Tshernobyliä koskevan suunnitelman rahoittamiseen ja 
hallinnoi 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruista ydinturvarahastoa (NSA). 
Ks. komission tiedote, marraskuu 1996. 
20 
yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöön panemista. Tämän sopimuksen mukaan toteutetaan 
erityisesti seuraavat toimenpiteet: toteutetaan Tshernobylin ydinvoimalan käytöstä 
poistamiseen tähtääviä hankkeita, tehdään yhteistyötä taloudellisen ja 
ympäristöystävällisen lähestymistavan kehittämiseksi Tshernobyl 4:n suojan rakentamista 
varten ja kehitetään toimintasuunnitelma Tshernobylin sulkemisesta aiheutuvien 
sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseksi. 
- ydinturvallisuuden parantamiseen tähtäävä tuki koskee erityisesti toiminnassa 
olevia VVER-tyyppisiä voimaloita; apua myönnetään paikan päällä toteutettavien 
avustusohjelmien kautta, vahvistamalla ydinturvallisuudesta vastaavia elimiä ja 
toimittamalla apua Tshernobylin alueelle. 
- EY edistää aktiivisesti joulukuussa 1995 hyväksytyn Tshernobylin 
sulkemista koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan (Memorandum of Understanding, 
MoU) täytäntöön panemista ja aikoo vakaasti noudattaa suunniteltuja 
määräaikoja. Yhteisö on rahoittanut ennakkotutkimuksia, joiden ansiosta G7-maat 
voisivat päättää vuonna 1997 hankekohtaisesti myönnettävästä lisärahoituksesta. Lisäksi 
yhteisymmärryspöytäkirjan mukainen Ukrainan voimavarojen tuki pitäisi konkretisoida. 
Tshernobylin voimalan sulkemisella on pitkän ja lyhyen aikavälin vaikutuksia. 
- Pitkän aikavälin vaikutus liittyy perinpohjaiseen energia-alan rakennemuutokseen. 
Sijoituksia tarvitaan nykyisten lämpövoimaloiden kunnostamiseen sekä uusien 
vesivoimaloiden rakentamiseen. Yhteisymmärryspöytäkirja sisältää lukuisia kattavia 
toimia, jotka jatkuvat pitkälti vuoden 2000 jälkeen, kunnes energia-alan täydellinen 
rakenteen uudistaminen on saatu aikaan. 
- Lyhyen aikavälin vaikutuksiin lukeutuvat Tshernobylin alueen nykyiset 
turvallisuusriskit (reaktorien toiminta ja sarkofagin kunto) ja tarve löytää korvaavaa 
sähköä, jotta reaktorit voitaisiin sulkea. Ukrainan viranomaisten mielestä Rovnoön ja 
Khmelnitskiin rakenteilla olevat kaksi uutta ydinvoimalaa (R4K2-hanke) voisivat tuottaa 
valmistuttuaan vuoteen 2000 mennessä riittävän määrän sähköä korvatakseen kaksi 
Tshernobylin reaktoria. 
- Vuoden 1997 puoliväliin päättyvällä ajanjaksolla yhteisön kannalta on kaksi 
erityisen tärkeää toimenpidettä, joiden avulla varmistetaan Ukrainan vakaa ja 
ehdoton sitoumus Tshernobylin voimalan sulkemiseksi vuoteen 2000 mennessä. 
Nämä toimenpiteet liittyvät kahden rakenteilla olevan voimalan valmistumisen 
rahoittamiseen sekä sarkofagin turvallisuuden varmistamiseksi välttämättömien toimien 
toteuttamiseen. 
Kahden reaktorin valmistumiseen tarkoitetusta rahoituksesta (noin 1000 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria) 70 prosenttia saataisiin Euratomin myöntämistä lainoista (400 
miljoonaan ecuun saakka) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilta EBRD:Itä. 
Näiden rahoituspäätösten valmistelu on parhaillaan käynnissä. Turvallisuuteen, talouteen, 
ympäristöön ja rahoitukseen liittyvää riittävää huolellisuutta täytyy kuitenkin osoittaa. 
EBRD ja komissio ovat sopineet riippumattoman asiantuntijaryhmän perustamisesta, 
jonka tehtävä olisi MoU-pöytäkirjan vaatimuksen "olisi määriteltävä pienimmät 
mahdolliset kulut aiheuttavat sijoitukset energian tuotantoon, jotta Ukrainan tuleva 
kansallinen energian tarve voidaan tyydyttää" mukaisesti sijoitusanalyysin laatiminen 
pienimmillä mahdollisilla kuluilla. Talouteen liittyvä riittävä huolellisuus riippuu Ukrainan 
21 
tekemistä ydinvoima-alaa koskevista päätöksistä, joiden olisi varmistettava, että 
luotonottaja kykenee maksamaan lainansa takaisin. Nykyisten suunnitelmien mukaan 
lainapäätökset täytyisi jättää komissiolle ja EBRD:n johtokunnalle vuoden 1997 
puoliväliin mennessä. 
Vaikka sarkofagin rahoitus ei sellaisenaan sisälly yhteisymmärryspöytäkirjaan, se on 
Ukrainan presidentin mielestä ensiarvoisen tärkeä kysymys, ja kuten G7-maiden 
päämiesten Moskovan huippukokouksessa sovittiin, G7 ja Ukraina alkavat tätä kysymystä 
koskevat neuvottelut joulukuussa. 
Rahoitusta sekä R4K2-hankkeen valmistumisen että sarkofagin osalta olisi sen vuoksi 
käsiteltävä pikaisesti. 
c) Tshernobylin sulkemisesta sekä ydinonnettomuudesta aiheutuvat taloudelliset ia 
sosiaaliset erityispiirteet ovat myös tärkeä osa yhteisön yleistä Tshernobyliin liittyvää 
tukea. Laitoksen sulkemisesta aiheutuvat sosiaaliset ongelmat kuuluvat olennaisesti 
yhteisymmärryspöytäkirjaan ja EY:n pitäisi edistää tutkimuksia, jotka koskevat tehtaan 
sulkemisesta kärsivien ammattiryhmien uudelleensijoittamista, radioaktiivisten saasteiden 
pilaaman alueen taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä elvyttämistä sekä lääkeapua 
erityisten hoitokeinojen (kuten kilpirauhassyövän hoidon) kehittämiseksi. 
KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT VÄLINEET 
Tämä jäsenvaltioille yleiseksi ohjaukseksi osoitettu asiakirja sisältää myös tietoa 
konkreettisesta toiminnasta. Se on esitelty viimeisessä osassa temaattisessa järjestyksessä, 
joka on edellä esitettyjen painopistealueiden mukainen. Kuitenkin, vaikka unionin strategia 
Ukrainaa kohtaan onkin kokonaisuus, poliittisten toimien juridiset taustat ovat erilaisia. 
Esiin otetut toiminnat voivat antaa aihetta (i) yhteisön toimivaltaan kuuluviin, Tacista 
koskevan asetuksen kattamiin avustustoimiin, (ii) yhteisön toimivaltaan kuuluviin toimiin 
väliaikaissopimuksen toimeenpanossa, (iii) yhteiseen toimivaltaan kuuluviin PCA-
sopimuksen täytäntöönpanotoimiin, kun sopimus on ratifioitu (iv) Euroopan unionin 
perustamissopimuksen V ja VI osastoihin kuuluviin toimiin, (v) yksinomaisesti 
jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluviin toimiin, joissa kaikki päätöksenteko kuuluu 
jäsenvaltioille. 
1 .Yhteisön tasolla: yhteisö on antanut joukon avustuksia Ukrainalle (katso liite II), joista 
eräät ovat avoimia kaikille entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille (Tacis), 
toisia on myönnetty vain hyvin pienelle joukolle maita: esim. makrotaloudellinen apu, 
annettu vuodesta 1994 alkaen, tai Euratom -lainaväline ydinturvallisuuden parantamiseksi. 
Syyskuussa 1996 allekirjoitetussa, jaksolle 1996-99 laaditussa Tacis-ohjelmassa 
määritellyt ensisijaiset suuntaviivat (lainsäädäntökehyksen uudistus, yritysuudistus ja 
yksityisen alan kehittäminen, energia-alan uudistus ja ympäristö) käsittävät hyvin laajasti 
tässä asiakirjassa kehitetyt tavoitteet ja mahdollistavat viiveettä toimintaan siirtymisen. 
Neljännes entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tukemiseen käytettävissä 
olevasta talousarviosta ajanjaksolla 1996 - 1999 on myönnetty Ukrainalle, mistä 
ensimmäinen noin 110 miljoonan ecun erä maksetaan ennen vuoden 1996 loppua. 
Olisi tutkittava mahdollisuutta kehittää lisävälineitä infrastruktuurihankkeisiin Ukrainassa 
(erityisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin) ja rohkaistava yhteistyötä Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa sen läsnäolon lisäämiseksi Ukrainassa yhteisön ja 
muiden tärkeimpien kumppaneiden rinnalla. 
22 
2. Euroopan unionista tehdvn sopimuksen V ia VI osaston mukainen yhteistyö 
(YUTP ja kolmas pilariV. turvallisuutta koskeva kehitys sekä toimet taistelussa 
järjestäytynyttä rikollisuutta ja laitonta siirtolaisuutta vastaan, edellyttävät lisääntyvää 
yhteistyötä komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden sekä Ukrainan kanssa, ja epäilemättä 
erityisten välineiden kehittämistä. 
3. Jäsenvaltioiden tasolla on olemassa merkittävä voimavara edellyttäen yhteisön toimien 
paremman yhteisvaikutuksen tutkimista. Ukrainan oikeudellisen ja poliittisen neuvonannon 
keskuksen perustaminen täydentävästi tärkeän saksalaisen hankkeen kanssa on tässä 
suhteessa hyvä esimerkki. Eräät jäsenvaltiot ovat vahvasti sidoksissa Ukrainaan 
kahdenvälisin sitein, jotka perustuvat näiden jäsenvaltioiden osallistumiseen sellaisten 
kansainvälisten järjestöjen rahoitukseen kuten IMF, Maailman pankki ja Euroopan 
jälleenrakennus-ja kehityspankki. 
Tietyt alat mukautuvat hajautettuihin aloitteisiin: näin on opetuksen ja koulutuksen 
laita, joissa jäsenvaltioita pitäisi rohkaista moninkertaistamaan aloitteiden määrän 
(opettajien tarjoaminen, avustusten myöntäminen Euroopassa tapahtuviin opintoihin, 
eurooppalaisten kielten opetuksen tukeminen Ukrainassa, tiedonvaihtoverkot, 
yliopistollisten laitosten yhteistyö), teollinen ja tieteellinen yhteistyö. 
PÄÄTELMÄT 
Ukraina on selvästi osoittanut haluavansa liittyä Euroopan alueeseen, ja uusi geopolitiikka 
tulee sijoittamaan tämän suuren maan välittömästi unionin rajalle. On kyse täysin uudesta 
tilanteesta sekä unionille että Ukrainalle. Unionilla ei ollut vuoteen 1991 mennessä kuin 
yksi ainoa ja maantieteellisesti kaukainen keskustelukumppani tällä alueella; nyt sillä on 
uusi maantieteellisesti läheinen kumppani, joka ilmaisee poliittisesti erilaisuutensa sekä 
halukkuutensa edistää vakautta alueella. Ukraina omaa ensimmäistä kertaa historiassaan 
jonkin muun vaihtoehdon kuin nojautumisen kahteen naapurivaltaansa*. 
Ukraina on myös antanut todisteita tahdostaan ja kyvystään lähentyä Eurooppaa ja 
uudistaa talouttaan ja yhteiskuntaansa. Näillä todisteilla on vielä enemmän arvoa, kun ne 
on luotu raskaasta pakkotilanteesta käsin, joita on kuvattu tämän asiakirjan ensimmäisessä 
osassa. 
Tämä maa ei kuitenkaan ole kuin vasta puolimatkassa, eikä voine jatkaa ilman 
kansainvälistä tukea. Tämän tuen täytyy olla luonnollisesti konkreettista välittömien 
painopistealueiden ollessa: 
(i) yhteiskunnan muuttaminen kaikin mahdollisin 
keinoin PCA-sopimuksen mukaisesti (jäsenvaltioiden suorittama ratifioiminen ja voimaan 
saattaminen); 
1 Onko muistutettava, että Ukrainan itsenäisyys on kaksi kertaa epäonnistunut (1648-1654 ja 1918-1921), 
kahden naapurivallan ulkopuolisen tuen ja siteen mahdollisuuden puuttuessa? 
23 
(ii) tuki talouden uudistamiselle (uutta makrotaloudellista apua 
koskeva päätös vuodelle 1997); 
(iii) energia-alan uudistus, johon kuuluu erityisesti 
Tshernobylin sulkeminen (G7:n, EY:n ja Ukrainan välisen sopimuksen rahoitus ja 
täytäntöönpano, mukaan luettuna voimalan kuoren rahoittaminen); 
(iv) kahdenvälisen kauppavaihdon parantamisen 
tutkiminen (vaihtoa tutkiva työryhmä); 
(v) yksityisille investoinneille suotuisan ympäristön 
luominen Ukrainaan. 
Nämä ensisijaiset toimet esitetään seikkaperäisesti jäljempänä seuraavassa toiminnallisessa 
osassa. 
Tämän tuen täytyy tarjota viranomaisille ja Ukrainan kansalle poliittinen näkökulma, joka 
korvaa mahdollisen paluun entiseen ja vähentää riippuvuutta naapuri valtaan^. 
Unionilla on tilaisuus, josta ei voi kieltäytyä, vastaanottaa suuri demokraattinen maa, joka 
edistää seudun vakautta ja omaa ilmeisiä taloudellisia voimavaroja ja johon unioni olisi 
sidoksissa lujalla kumppanuussuhteella. 
2 Kun Ukrainan viranomaiset luovat päättäväisesti siteitä Eurooppaan, yleisessä mielipiteessä vielä 54% 
näkee maan tulevaisuuden olevan sidottuna Venäjään (Eurobarometri, maaliskuu 1996) 
24 
TOSIASIALLISET TOIMET 
1. TALOUDEN VAKAUTTAMISEN JA UUDISTAMISEN TUKEMINEN 
Toteutetut toimet: 
Tacis: Toimintaohjelmat ajanjaksolla 
1991-1995 ovat tukeneet useita 
hankkeita yksityistämisen, 
yksityistämisen jälkeisen toiminnan, 
taloudellisten palveluiden, pienten ja 
keskisuurten yritysten, sotilaallisen 
muutoksen sekä ruoan tuotannon, 
käsittelyn ja jakelun aloilla. Tacis-
ohjelman mukainen avunanto 
yksityistämiselle on ollut yhdistelmä 
tuesta toimielimille, varsinkin Valtion 
kiinteistöjärjestölle (SPF) ja Pienten ja 
keskisuurten yritysten kehitysjärjestölle 
(SMEDA) sekä tuesta yksittäisten 
yritysten yksityistämiselle. 
Makrotaloudellinen apu: maksutaseen 
tukeminen 85 miljoonalla eculla vuonna 
1995 ja ensimmäisellä 100 miljoonan 
ecun avustuserällä, kokonaisuudessaan 
enintään 200 miljoonalla eculla vuonna 
1996, vakauttamis- ja talouden 
uudistusohjelman tukemisena, sidottu 
myös edistymisen havaitsemiseen 
Tshernobyl-asiassa. Toteutettavat toimet: 
Tacis: Tacis-ohjelmassa ajanjaksolle määritellyt 
painopistealueet (institutionaalisen kehyksen 
kehittäminen, laki- ja säädöskehyksen uudistus, 
yritysuudistus ja yksityisen alan kehittäminen, 
energia-alan uudistus ja ympäristön tukeminen), 
jotka vastaavat Ukrainan talousuudistuksen 
suuntaviivoja. 
- Komission hyväksymä toimintasuunnitelma 1996 
- Valmisteilla oleva toimintasuunnitelma 1997 -
Odotettavissa oleva päätös: 
Ukrainan juridisen ja poliittisen neuvonannon 
keskuksen (UEPLAC) luominen; se antaisi 
juridista ja talouspoliittista apua parlamentin, 
presidentin ja pääministerin käyttöön (Saksan 
antaman kahdenvälisen avun toimintaa täydentävä 
toimi). 
Makrotaloudellinen apu: toisen lainaerän 
myöntäminen mahdollisuuksien mukaan vuonna 
1995 päätetystä 200 miljoonan ecun lainasta, 
anomusta vuodelle 1997 käsitellään parhaillaan. Aikataulu 
1996-1999 
Lokakuu 
1996 
Maaliskuu 
1997 
Alkuvuosi 
1997 
Loppuvuosi 
1996 
Tammikuu 
1997 
25 
2. UKRAINAN YHTEISKUNNAN MUUTTAMINEN 
Toteutetut toimet: 
Oikeudellista neuvonantoa 
parlamentaarisista menettelyistä, 
pankkilainsäädännöstä, 
talouspoliittista neuvonantoa, 
sidoksissa Saksan talousasiain 
liittoministeriön hankkeeseen. 
yhteinen ohjelma Euroopan 
neuvoston kanssa, jolla pyritään 
Ukrainan lainsäädännön 
mukauttamiseen kansanvallan 
periaatteiden mukaiseksi. 
• Ukrainan kansanedustajille 
suunnattu koulutusprojekti 
• tuki valtiosta riippumattomille 
järjestöille (kansanvalta, köyhyyden 
lievittäminen, LIEN) 
• neuvonta julkisten 
työvoimapalvelujen vahvistamiseen 
ja uudelleenjärjestelyyn 
tähtäävissä toimintatavoissa. 
• muita toimia, jotka liittyvät 
koulutukseen, 
uudelleenkoulutukseen, 
ammatilliseen neuvontaan ja 
yhteiskunnallisen vuoropuhelun 
rakenteiden luomiseen tehokasta 
politiikantekoa varten, on toteutettu. Toteutettavat toimet 
Yhteisö: 
• PCA-ohjelman toteuttamisen tavoitteiden 
mukaisesti valtiokoneiston nykyaikaistaminen ja 
uudistus on jakson tärkeä tavoite. 
• kansalaisyhteiskunnan kehittämisen ja 
kansanvallan tukemisen jatkaminen tähän 
tarkoitukseen kehitettyjen välineiden avulla 
(Democracy, LIEN, City Twinning ja TEMPUS) 
ja painottaen erityisesti kasvatus- ja 
koulutuskysymyksiä. 
• yhteistyön jatkaminen ja syventäminen 
Euroopan neuvoston kanssa. 
• Jatkaa aktiivisen työllisyyspolitiikan 
kehittämisen tukemista. Avunanto vuosina 
1996-99 keskittyy syvemmin (i) yleiseen 
toimintatapojen tukemiseen, (ii) aktiivisten 
työmarkkinatoimien edistämiseen ja (iii) 
toimielinten rakentamiseen. 
Jäsenvaltiot: 
• opettajien tarjoaminen, avustusten myöntäminen 
Euroopassa tapahtuviin opintoihin, 
eurooppalaisten kielten opetuksen tukeminen 
Ukrainassa, tiedonvaihtoverkot, yliopistollisten 
laitosten kummius. Aikataulu 
1996-1999 
1996-1999 
1/1997 
1996-1999 
26 
3.UKRAINAN ASEMA EUROOPAN TURVALLISUUSRAKENTEESSA 
Toteutetut toimet: 
Ukrainan yhteistyö 
vakauttamissopimuksen, NACCin ja 
PfP:n kanssa sekä WEU:n kanssa, tuki 
alueelliselle yhteistyölle. Toteutettavat toimet: 
YUTP 
• eri tasojen poliittisten tapaamisten vahvistaminen 
ja tarvittaessa mahdolliset huippukokoukset; 
1. turvallisuuskysymykset: 
• turvallisuutta koskevan poliittisen 
vuoropuhelun lujittaminen, ja tiedottaminen 
Ukrainalle unionin tämän alan politiikasta; 
• nykyisen yhteistyön kehittäminen ja 
asiantuntijatason kontaktien kehittäminen, 
(erityisesti ydinaineiden laitonta kauppaa 
koskevissa kysymyksissä); 
• yhteisten suuntaviivojen kehittäminen Ukrainan 
kanssa kansainvälisten suhteiden alalla, ja 
Ukrainan liittyminen askel kerrallaan Unionin 
toimiin (CTBT (sopimus ydinkokeiden 
täydellisestä kieltämisestä), miinat, ydinaseiden 
rajoittaminen); 
• Ukrainan kansainvälisten sopimusten 
ratifioimisen edistäminen; 
• Ukrainan asemaa Euroopan 
turvallisuusrakenteessa koskevan pohdinnan 
jatkaminen neuvostossa; 
• ETYJ:n kehittämisen ja sen eurooppalaista 
turvallisuusmallia koskevan työn tukemisen 
jatkaminen yhteistyössä Ukrainan kanssa. 
2. ulkopoliittiset kysymykset: 
• poliittisen vuoropuhelun vahvistaminen; 
• tiettyjä tapahtumia edeltävä Ukrainan 
kuuleminen (kuten YK:n yleiskokous); 
• asiantuntijoiden kuuleminen YUTP:n ryhmän 
kanssa ja tilapäiseltä pohjalta. 
Yhteisö (Tacis): 
• alueellisen yhteistyön alalla tuen vahvistaminen 
voimassa olevien avustusohjelmien entistä 
onnistuneemmalla yhteensovittamisella ja 
yhteisvaikutuksen kehittämisellä (Tacis, Meda, 
Mustanmeren yhteistyö, Ukrainan suhteet Keski-
ja Itä-Eurcopan maihin). Aikataulu 
27 
4. ALUEELLISEN YHTEISTYÖN TUKEMINEN 
Toteutetut toimet: 
a) Mustameri 
Tacis: erilaiset ympäristöohjelmat Toteutettavat toimet: 
b) yhteistyö Keski-Euroopan kanssa 
c) yhteistyö entisen Neuvostoliiton 
uusien itsenäisten valtioiden kanssa 
Tacis: Yhteistyötä vuodesta 1992 
alkaen verkostojen, ympäristön, 
maanviljelyksen aloilla. Yhteisö: 
• tämän alueen kehittämistä koskevan pohdinnan 
jatkaminen neuvostossa; 
• nykyisten avustusohjelmien parempi 
yhteensovittaminen ja yhteisvaikutuksen 
kehittäminen (Tacis, Phare, Meda, Mustanmeren 
yhteistyö, Ukrainan suhteet Keski- ja Itä-
Euroopan maihin). 
• yhteistyön kehittäminen kansainvälisten 
rahoituslaitosten kanssa kuljetusten, ympäristön, 
energian ja matkailun aloilla. 
Euroopan laajuiset verkot: 
• Ukrainassa pidettävän kuljetusväyliä 
käsittelevän konferenssin järjestämisen 
tukeminen, 
• Ukrainan avustaminen paneurooppalaisen 
kuljetuskonferenssin valmistelussa. 
Tacis: rajat ylittävän yhteistyöohjelman käyttö 
Ukrainan ja sen länsinaapureiden yhteistyön 
kehittämiseksi, erityisesti seuraavilla aloilla: 
• alueellisen ja paikallisen yhteistyön kehittäminen, 
• ympäristö 
• raja-asemien hoito 
• kuljetus (Euroopan laajuiset verkot) 
Tacis: "valtioiden välisen" ohjelman käyttö yhteisten 
suunnitelmien kehittämisessä erityisesti ympäristön, 
energian, kuljetuksen ja televiestinnän aloilla. Entisen 
Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioille yhteisten 
hankkeiden kehittäminen televiestinnän alalla. 
Ukrainan osallistumisen tukeminen entisen 
Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden 
työryhmään öljyjohtojen kunnostamiseksi, 
uudenaikaistamiseksi ja järkiperäistämiseksi 
(öljyn ja kaasun kuljetus); 
Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten 
valtioiden kuljetusreittien Ilja IX kehittäminen; Aikataulu 
Toukokuu 
1997 
Kesäkuu 
1997 
meneillään 
28 
5.SOPIMUSSUHTEIDEN SYVENTÄMINEN 
Toteutetut toimet: 
5.a)PCA:n voimavarojen 
täytäntöönpano 
• Euroopan Parlamentin ja viiden 
jäsenvaltion tekemä PCAn 
ratifioiminen; 
• Ukrainan lainsäädännön PC A n 
periaatteisiin mukauttamisen 
tukeminen; 
• PCAssa kirjattujen yhteistyöalojen 
kehittäminen. 
Tacis: tähän asti ympäristöalalla apu 
on kattanut etenkin alueellisia 
projekteja, erityisesti Mustallamerellä. Toteutettavat toimet: 
Jäsenvaltiot: 
• PCA-sopimuksen ratifiointi 
Yhteisö + jäsenvaltiot: 
• PCA:n osien kiirehditty täytäntöönpano niin 
laajasti kuin mahdollista; 
• Ukrainan lainsäädännön PCA:n periaatteisiin 
mukauttamisen tukeminen, 
• ja PCA:ssa kirjattujen yhteistyöalueiden 
kehittäminen. 
5.a.l Ympäristö 
Uuden Tacisia koskevan asetuksen mukaisesti 
vuosittaisiin ohjelmiin sisällytetään enemmän 
ympäristöön liittyvää toimintaa. Jätevesiin, kiinteän 
jätteen huoltoon, teollisuuden saastepäästöjen 
hallintaan, kaukolämpöön, ongelmajätehuoltoon 
ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviä hankkeita 
kehitetään ja tuetaan laaja-alaisten toimien lisäksi 
Ottaen huomioon Euroopan laajuinen ympäristöä 
käsittelevä ministeritason konferenssi Ârhusissa 
Tanskassa, jonka odotetaan keskittyvän laajalti 
ympäristöasioihin entisen Neuvostoliiton uusissa 
itsenäisissä valtioissa, EY edistää Ukrainan, 
Keski-Euroopan ja entisen Neuvostoliiton uusien 
itsenäisten valtioiden välistä yhteistyötä, erityisesti 
seuraavissa asioissa: 
• Euroopan ympäristöhankkeen ja sen Keski- ja 
Itä-Euroopan ympäristötoimintaohjelman 
sisältämien periaatteiden pohjalta Ukrainan 
kansallisen ympäristötoimintaohjelman 
(NEAP) ja paikallisten ympäristösuunnitelmien 
kehittäminen edelleen; 
• Kiovassa sijaitsevan ympäristökeskuksen 
vahvistaminen osana entisen Neuvostoliiton uudet 
itsenäiset maat kattavaa "Uusi alueellinen 
ympäristökeskus (NREC)" -hanketta vuodesta 
1996 lähtien; Aikataulu 
1/1997 
välittömästi 
Kesäkuu 
1998 
1996-97 
1997 
29 
Toteutetut toimet: Toteutettavat toimet: Aikataulu 
• Ukrainan osallistumisen tukeminen vuonna 1993 
perustettuun Mustanmeren 
ympäristöohjelmaan, varsinkin Istanbulissa 31. 
lokakuuta 1996 allekirjoitetussa Mustanmeren 
strategisessa toimintasuunnitelmassa 
määrättyjen velvoitteiden noudattamiseksi; 
sopimus keskittyy Odessassa sijaitsevan 1997 
Kansallisen meriekologian tiedekeskuksen 
saastumista tarkkailevan alueellisen 
toimintakeskuksen toimintaan. 
• Ukrainan paikallisten ja alueellisten toimijoiden 
yhdessä Ukrainan/Keski- ja Itä-Euroopan 
valtioiden välisen rajan toisella puolella olevien 
paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa 1997-98 
kehittämien ympäristöhankkeiden tukeminen. 
Jäsenvaltiot: Kahdenvälisen 5.a.2 Maatalous 
avunannon mukaisesti viisi2 • tällä alalla toimivien tärkeimpien tukijoiden 
jäsenvaltiota toteuttavat Ukrainassa tiiviimpi yhteistyö on varmistettava. 1/1997 
toimia maatalouden alalla, ja kolme 
näistä valtioista (Saksa, Iso-Britannia ja 
Hollanti) erityisen laaja-alaisia toimia. 
Tacis: Ohjelman mukaisesta • Useat toimet liittyvät yksityistämisen jälkeisen 
avustuksesta rahoitettiin 25 alan rakennemuutoksen ja yritysten kehittämisen 
hanketta vuosittaisen toimintaohjelman tarpeeseen, tukevat yksityisille maanviljelijöille 
mukaisesta 31 miljoonasta ecusta. tarkoitettujen luottojen kehittämistä sekä 
Hankkeista 16 on jo toteutettu ja 9 on maatalous-teollisten ja maatalous-
vielä käynnissä. Käynnissä olevat palveluyritysten tukemiseen yleensä. 
hankkeet toteutuvat syyskuussa 1997^ 
2 Saksa, Hollanti, Iso-Britannia, Ranska ja Ruotsi 
30 
Toteutetut toimet: 
tuottavuusaloite, jota on tuettu 
vuodesta 1995 lähtien; 
• Ukraina hyötyy 
lähentämistoimistosta; yritysten Toteutettavat toimet: 
5.a.3 Yhteistyö teollisuuden alalla 
• Teollisuuspoliittinen vuoropuhelu: työryhmän 
muodostaminen niiden alojen tunnistamiseksi, 
joilla yhteistyö on toteutettavissa yksityisen alan 
kanssa. Suuren liikevaihdon teollisuusalat 
(maatalous- ja elintarviketuotteet, mekaniikka, 
kulutusteollisuus) täytyy asettaa etusijalle. 
• Komissio jatkaa yhteistyötään paikan päällä 
kaupan alan ihmisten kanssa, erityisesti 
osallistumisellaan Euro-Business club.iin; 
• Pyöreän pöydän neuvottelujen järjestäminen 
Ukrainan yritysjohtajien kanssa kokemusten 
vaihtamiseksi ja yhteisten aloitteiden tekemiseksi; 
• Neuvonantajaverkoston luominen toiminta-
aloittain ("Advisory business councils"), 
neuvonantajat esittävät komissiolle ja Ukrainan 
hallitukselle heidän kokemuksensa toteutettavasta 
politiikasta muun muassa sijoitustoiminnan, 
teollisuuspolitiikan ja teknologian aloilla. 
Yhteisö (Tacis): 
• Tacis-projekti metalliteollisuuden rakenteen 
uudistamiseksi (miljoona ecua) alkaa. Se voi 
mahdollistaa myöhemmän avun yritysten 
rakenteen uudistushankkeiden määrittelyssä. 
• uusi Tacisia koskeva asetus antaa 
mahdollisuuden yhteistyön edistämiseen 
teollisuuden alalla sekä yhteisyritysten 
perustamisen tukemiseen rahoittamalla 
osakesijoituksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin 
(JOPP). Paikallisten tarpeiden pohjalta voitaisiin 
kehittää erityinen aloite Ukrainaa varten. 
• Ukrainan liittyminen pk-yritysten lähentämisen 
BC-Net -verkostoon; 
• Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 
kanssa toteutettavien toimien 
yhteensovittamisen vahvistaminen ja jatkaminen 
• seuraavien vuosien aikana toteutettavat toimet 
keskittyvät osaamisen siirtoon, toteutettavuus- ja 
kannattavuustutkimuksiin ja ukrainalaisille 
toimijoille annettavaan etukäteisneuvontaan; 
• teollisuusjohtajien Aow/w/«s"Productivity 
Initiative" -ohjelman mukaisesti. Aikataulu 
välittömästi 
1997 
alkuvuosi 
1997 
1997 
31 
Toteutetut toimet: 
Komissio: Tutkimus- ja 
kehitysyhteistyö ukrainalaisten kanssa 
alkoi vuonna 1992 EY:n ja 
Tshernobylin asioiden ministeriön 
Kansainvälisellä sopimuksella 
tieteellisestä yhteistyöstä. Tehdyt 
tutkimukset käsittelivät terveyteen 
liittyviä asioita, ympäristöä ja 
hätätilojen hallintaa. Vuonna 1993 
aloitettiin entisen Neuvostoliiton uusien 
itsenäisten valtioiden tiedemiesten 
kanssa tehtävän yhteistyön 
edistämiseksi perustetun kansainvälisen 
järjestön (INTAS) toiminta, ja sitä 
laajennettiin 
osallistumisella 
puiteohjelman 
erityiseen 
yhteishankkeiden vuonna 1994 
kolmannen 
(PECO) viiteen 
ohjelmaan ja 
ja verkostojen 
tukemisella (COPERNICUS). Pecosta 
rahoitettiin 35 hanketta yhteensä 
521,750 ecun arvosta (ympäristö, muu 
kuin ydinenergia, ydinfission 
turvallisuus, biolääketiede ja terveys, 
inhimillinen pääoma ja liikkuvuus). 
Copernicuksesta rahoitettiin 12 
hanketta yhteensä 332,600 ecun arvosta 
(tietotekniikka, viestintäteknologiat, 
telematiikka ja kielen käsittely, 
valmistustuotanto, käsittely ja 
materiaalit, mittaus ja testaus). 
Ukrainalaiset tiedemiehet voivat 
osallistua kaikkiin EU:n tutkimus- ja 
kehitysohjelmiin neljännen 
puiteohjelman mukaisesti (1994-
1998). Toteutettavat toimet: 
5.a.4 Yhteistyö tieteen ja tekniikan alalla 
Yhteisö: 
• yhteistyöohjelmia tutkimuksen ja kehittämisen 
alalla pitäisi aktiivisesti kannustaa esimerkiksi 
antamalla lisää tukea Ukrainan tiede- ja 
teknologiakeskukselle USTCäle1, nuorten 
tutkijoiden vaihtoon ja tiedonvaihtoverkostoihin; 
• osallistuminen USTC:hen 
• kumppanuus- ja yhteistyö-sopimuksessa 
esitettyjen ohjelmien toteuttaminen (kuten 
Copernicus, Peco ja niin edelleen); 
• mahdollisen tiedotusseminaarin järjestäminen 
Kiovassa mikäli ukrainalainen osapuoli osoittaa 
kiinnostusta tällaisen tapahtuman järjestämiseen. Aikataulu 
1997 
2 CSTU: perustettu vuonna 1994, toimiva helmikuusta 199S alkaen, pyrkii rahoittamaan Ukrainan tieteellistä toimintaa, joka oli ennen 
sitoutunut sotilaalliseen tutkimukseen.. 12 projektia hyväksyttiin joulukuussa 199S 1,6 miljoonan Yhdysvaltain dollarin summalla. EY:n 
liittyminen on meneillään. 
32 
Toteutetut toimet: Toteutettavat toimet: 
S.a.5 Järjestäytyneen rikollisuuden ja rahan pesun 
vastainen taistelu 
Komissio, neuvosto ia jäsenvaltiot (toinen ia 
kolmas pilari) 
• kehitys turvallisuuden alalla, toimet taistelussa 
järjestynyttä rikollisuutta ja laitonta 
siirtolaisuutta vastaan vaativat lisääntyvää 
komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden välistä 
yhteistyötä sekä yhteistyötä ukrainalaisen 
osapuolen kanssa. 
• kolmatta pilaria koskeva alueellinen tutkimus 
aloitetaan alkuna välttämättömälle yhteistyölle 
EU.n ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten 
valtioiden välillä. Aikataulu 
1/1997 
Tacis: on tukenut toimielinten 
uudistusta ja infrastruktuurin 
uudenaikaistamista vuosina 1991-93. 5.a.6 Kuljetukset 
Yhteisö: 
• ensisijainen tuki Euroopan laajuisten verkkojen 
ohjelmalle, mitä tulee erityisesti Ukrainan 
kansallisten verkostojen monimuotoiseen 
yhteyteen maanosan muihin verkkoihin; 
rajanylityspaikkojen parantamisen merkitys tässä 
yhteydessä; 
• juridinen ja tekninen neuvonanto avoimemman 
lainsäädännön omaksumiseksi 
tarjouspyyntöjen, tiealan uudelleen järjestelyn 
ja kuljetusten yksityistämisen aloilla; 
• sijoitustoimintaa infrastruktuurissa 
valmistelevan vaiheen kehittäminen läheisessä 
yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankin kanssa. 
Yhteisö + jäsenvaltiot: 
• toiminta, jolla pyritään takaamaan tasavertainen 
kohtelu Ukrainassa liikennöiville lentokuljetusten 
suorittajille 
• johtoportaan järjestäytymisen ja koulutuksen 
avustaminen; 
33 
Toteutetut toimet: Toteutettavat toimet: Aikataulu 
Mahdollisuus ottaa Ukraina mukaan monenvälisiin 
tapahtumiin tai konferensseihin, esimerkiksi 
seuraavaan Brysselissä pidettävään EU n ja Kcski-
ja Itä-Euroopan maiden väliseen 
tietoyhteiskuntafoorumiin. Asiaa helpottaisi se, jos 
Tacisista voitaisiin maksaa ukrainalaisten 
osallistuminen tähän tapahtumaan (tai muuhun Syksy 1997 
vastaavanlaiseen kokoukseen), kuten Pharen 
puitteissa on maksettu Keski- ja Itä-Euroopan Marraskuu 
maiden osallistuminen. 1996 
5.a.6 Televiestintä 
• Tekninen avunanto viestintä­
ministeriölle toimintaperiaatteiden 
laatimista ja lainvalmistelua varten 
sekä tietoliikennettä ja 
spektrinhallintaa säätelevän 
viranomaisen perustamista varten; 
• Tekninen avunanto alan 
tärkeimmille yrityksille maaseudulla 
tapahtuvan radioteknologian käytön 
arvioimiseksi, yritysten 
kaupallistamiseksi ja rakenne­
uudistuksen toteuttamiseksi sekä 
muiden johtotehtävien osalta. 
5.b) kahdenvälisen kaupan vaihdon 
kehittäminen Yhteisö: 
• yhteisen työryhmän (EY+Ukraina) perustaminen, Marraskuu 
• Ukrainan tukeminen sen jonka tehtävä on tunnistaa epätasapainon syitä: 1996 
liittymisessä WTO:hon, pyrkien keinojen etsiminen vaihdon tasapainottamiseksi, 
mukauttamaan sen erityyppisten esteiden tunnistaminen, 
kauppalainsäädännön varoitusjärjestelmä, päätösten seuranta; 
kansainvälisiin normeihin sekä 
väliaikaissopimuksen • PCA:n voimaan tulo varmistaa 4 artiklassa 
periaatteisiin, erityisesti normien, tarkoitetun tapaamisen. Tämä näkökulma 
sertifioinnin ja henkisen ja teollisen korostaa taloudellisten uudistusten jatkamisen 1998 
omaisuuden aloilla. merkitystä. 
34 
Toteutetut toimet: 
• polkumyynnin vastainen 
politiikka: komission kanta, joka 
ilmoitettiin selvästi toukokuussa 
1996 pidetyssä sekakomitean 
kokouksessa, perustuu seuraaviin 
asioihin: polkumyynnin vastaiset 
säännöt kuuluvat erottamattomalla 
tavalla monenvälisen 
kauppajärjestelmän sääntöihin, 
varsinaiset polkumyynnin vastaiset 
toimet vaikuttavat vain pieneen 
osaan EY:n ja Ukrainan välistä 
kauppaa; vajaaseen yhteen 
prosenttiin Ukrainan viennistä 
vuonna 1994. Toimet vaikuttavat 
kahdeksaan tuotteeseen. Ukrainassa 
on jo pidetty kaksi polkumyynnin 
vastaista politiikkaa käsittelevää 
seminaaria. Toteutettavat toimet: 
• teräskauppa: komissio aloittaa Kiovassa 28.-
29. marraskuuta neuvottelut uudesta EHTY-
sopimuksesta. Direktiiveissä ennustetaan 
pitempää viiden vuoden sopimusta, jonka 
tavoitteena on parantaa yhteisön markkinoiden 
avautumista ja mahdollisesti lopulta poistaa 
ukrainalaisia terästuotteita koskevat 
määrärajoitukset, jos Ukrainan taloudessa 
saavutetaan oikeanlaiset markkinaolot, toisin 
sanoen "sovelletaan kilpailua ja valtion tukia 
koskevia määräyksiä, jotka ovat vähintään yhtä 
ankaria kuin yhteisössä sovellettavat 
määräykset". Tämä tarjous on merkittävä 
mahdollisuus markkinoiden avautumiselle. 
• tekstiilit: yhteisön järjestelmän asteittainen 
myöhempi vapauttaminen ukrainalaisten 
tuotteiden suhteen PCA-sopimuksen mukaisesti 
vuosien 1996-99 aikana. 
• liittyminen WTO:hon: kauppalainsäädännön 
kansainvälisiin normeihin mukauttamisen 
auttaminen edelleen PCA-sopimuksen 
mukaisesti WTO:hon liittyminen huomioon 
ottaen. 
• polkumyynnin vastainen toiminta: seminaarin 
järjestäminen yritysten johtoportaalle; 
• komissio on valmis tutkimaan yksilöllisen 
käsittelyn myöntämistä tuottajille muissa kuin 
markkinatalousmaissa jos nämä voivat osoittaa 
toimivansa ilman valtion puuttumista toimintaan. Aikataulu 
Marraskuu 
1996 
35 
Toteutetut toimet: 
5.c) sijoitustoiminnan kehittäminen Toteutettavat toimet 
Yhteisö (Tacis): 
• avustaa toissijaisten markkinoiden luomisessa 
yistettyjen yritysten osakkeille (avunanto pörssille 
en arvopaperitoiminnan perustamiseen, 
mamarkkinoiden hallintaan ja valvontaan sekä 
ilökunnan koulutukseen). 
• tukea rahoitusalaa hyvän kansainvälisen 
kirjanpitotavan säännöstön 
käyttöönottamisessa ukrainalaisissa pankeissa. 
Jäsenvaltiot: PCA:n mukainen sijoitustoiminnan 
edistäminen (PCA:n 54 art.), johon jäsenvaltiot 
osallistuvat. Sijoitusten takuujärjestelmien 
tutkiminen, kahdenvälisen 
kaupan/kauppakamareiden edistämiseen liittyvän 
verkoston kehittäminen. 
Saksa ilmoitti saksalais-ukrainalaisen pk-yrityksille 
tarkoitetun rahaston perustamisesta pk-yrityksille 
luottoa myöntävän pankin ensimmäisenä vaiheena. Aikataulu 
36 
6. ENERGIA-ALAN UUDISTUSTEN TUKEMINEN 
Toteutetut toimet: 
6.a) energia-alan 
uudistaminen rakenteen 
• Yhteisö antoi 55 miljoonaa ecua 
vuosina 1991-96 eli 35 prosenttia 
teknisestä avustuksestaan Ukrainalle 
energia-alalle ja 24 prosenttia 
ydinturvallisuuteen. 
Tärkeimmät suuntaviivat: 
(i) tuki hajautetun ja kilpailullisen 
tuotannon ja jakelun toteuttamiseen, 
perustuu järjestelmään, jossa kulut 
heijastuvat hintoihin; 
(ii) tuki energiatalouden toimille ja 
energiankäytön tehokkuuden 
parantamiselle erityisesti teollisuuden 
alalla; 
(iii) apu tuotantovälineiden 
uudenaikaistamista varten. 
• Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankki on myöntänyt 
Ukrainalle 150 miljoonaa ecua 
vuonna 1995, vuonna 1996 summan 
pitäisi olla 200 miljoonaa ecua; tuki 
myönnetään pääasiassa yksityiselle 
alalle. Toteutettavat toimet: 
Yhteisö: jatkaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan 
kehittämistä kaikilla energiantuotannon ja -
kulutuksen aloilla, myös energiatehokkuudessa 
tapahtuvaa edistystä varten: 
• luoda jäsentynyt vuoropuhelu Ukrainan kanssa 
energiapolitiikasta, elvyttää alaa 
kilpailukykyiseksi markkinoilla ja varmistaa sekä 
Euroopan unionin että Ukrainan energiansaannin 
turvallisuus ja energiantuoton monipuolisuus; 
• laatia yhteistyöohjelmia, joita vahvistetaan 
vaihtamalla toimielinkokemusta ja teknologista 
osaamista; 
• tukea valikoitujen ohjelmien rahoitusta toimimalla 
yhteistyössä asianmukaisten rahoituslaitosten, 
varsinkin EBRD n kanssa; 
• jatkaa energia-alan rakenteen uudistamisen 
tukemista terveiden taloudellisten periaatteiden 
pohjalta (pienikustanteisin vaihtoehto, 
kustannuspohjaiset tariffit ja tehokas 
laskutusjärjestelmä); 
• jatkaa toimia tehokkaiden energiapolitiikkojen ja -
ohjelmien toteuttamiseksi kaikilla Ukrainan 
talouden aloilla; 
• edistää laaja-alaista lähestymistapaa hiilialan 
rakennemuutoksessa ottaen kuitenkin huomioon 
Ukrainan sosiaaliset ulottuvuudet etenkin 
Donbassin alueella; 
• varmistaa öljyn ja kaasun kauttakulkujärjestelyt, 
mikä on tärkeää sekä Euroopan unionin 
energiantuontitarpeiden tyydyttämiseksi että 
tulonlähteen tarjoamiseksi Ukrainalle; tukea 
Ukrainan osallistumista entisen Neuvostoliiton 
uusien itsenäisten valtioiden työryhmiin, joissa 
käsitellään öljy- ja kaasuputkien kunnostusta, 
uudenaikaistamista ja järkiperäistä käyttöä; 
• kannustaa lainsäädännöllisten ja taloudellisten 
puitteiden kehittämistä, joiden varaan voidaan 
perustaa yhteistyö teollisuuden alalla ja 
yhteisyritykset energia-alalla. 
Komissio ia jäsenvaltiot: Energiaperuskirjaa 
koskevan sopimuksen vahvistaminen näiden 
tavoitteiden saavuttamiseksi. Aikataulu 
1996-1999 
37 
Toteutetut toimet: 
6. b) ydinturvallisuus 
sulkeminen Tshernobylin 
EY:llä on merkittävä asema Napolissa 
vuonna 1994 päätetyn EU/G7 -
suunnitelman toteuttamisessa 
ydinvoima-alan rakenteen 
uudistamiseksi ja erityisesti 
Tshernobylin sulkemiseksi. 
G7:n ydinturvallisuuden työryhmän 
jäsenenä yhteisö on osallistunut 
toimintasuunnitelman laatimiseen ja 
neuvotteluihin. Yhteisö on sitoutunut 
auttamaan Ukrainaa rahallisesti 
suunnitelman toteuttamisessa. 
Yhteisö on rahoittanut tutkimusta 
seuraavilla aloilla: 
* Tshernobylin ydinvoimalan 
reaktoreiden 1,2 ja 3 sulkeminen 
* onnettomuusreaktorin (sarkofagin) 
saattaminen turvalliseksi 
* reaktoreiden Rovno 4 ja 
Khemelnitsky 2 valmiiksi saaminen 
(projektin hallinta, tarkastus paikan 
päällä, tekninen asiantuntemus lainan 
saamiseksi) 
Yhteisö osallistuu uusien Tshernobylin 
sulkemista varten välttämättömien 
laitteistojen rahoitukseen. 
Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankki osallistuu G7:n 
Tshernobyliä koskevan suunnitelman 
rahoittamiseen, ja antaa siihen 
ydinturvallisuusrahastosta 200 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (NSA). Toteutettavat toimet: 
Yhteisö: 
• Tshernobylin ydinvoimalan sulkemisen vuoteen 
2000 mennessä määräävän sopimuksen 
toteuttamisen tukeminen. 
• G7:n puitteissa tehtävä päätös määrättävästä 
lisärahoituksesta: \$ 
(i) Euratom-lainan myöntäminen Rovnoon ja 
Khmelnitskyyn rakennettavien reaktoreiden 
valmistumisen rahoittamiseksi, jos tutkimukset 
vahvistavat, että se on 
yhteisymmärryspöytäkirjan vaatimusten 
mukainen pienimmät mahdolliset kustannukset 
aiheuttava ratkaisu; 
(ii) Yhdessä G7-kumppanuusmaidensa kanssa 
yhteisön täytyy tehdä tärkeitä poliittisia 
päätöksiä tarvittavien toimien toteuttamisesta 
suojan (Tshernobylin neljäs reaktori) 
turvallisuuden varmistamiseksi 
(iii) Yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätty 
Ukrainan resurssien käyttäminen tulisi myös 
toteuttaa. 
• Käynnissä olevien ohjelmien jatkaminen 
nykyisten ydinvoimaloiden turvallisuustason 
nostamisen varmistamiseksi. Aikataulu 
1997 
puoliväli 
1997 
puoliväli 
1997 
puoliväli 
1997 
puoliväli 
1996-1999 
38 
Toteutetut toimet: 
6. c) talouden, yhteiskunnan ja 
ympäristön elpyminen ja 
Tshernobylin toissijaiset 
lääketieteelliset vaikutukset 
• EU, Ukraina ja Yhdysvallat 
käynnistivät lokakuussa 1995 
yhteishankkeen, jonka 
tarkoituksena oli kehittää 
toimintasuunnitelma Tshernobylin 
ydinvoimalan sulkemisesta 
aiheutuvien sosiaalisten 
vaikutusten käsittelemiseksi 
vastauksena Ukrainan pyyntöön 
sisällyttää tämä ajankohtainen asia 
G7-maiden ja Ukrainan väliseen 
yhteisymmärryspöytäkirjaan (MoU). 
Paikallisella tasolla, esimerkiksi 
Slavutichin alueella ja Tshernobylin 
ydinvoimalassa, on aloitettu useita 
hankkeeseen liittyviä toimia. Ne ovat 
johtaneet hyvään yhteistyöhön 
tärkeimpien paikallisten toimijoiden 
kanssa, joihin sulkeminen eniten 
vaikuttaa. 
• Tshernobylin onnettomuuden 
jälkien siivoamista ja toissijaisia 
lääketieteellisiä vaikutuksia 
käsiteltiin Tärisin 
ydinturvallisuusohjelmassa vuosina 
1991-1995, etenkin tutkimuksia 
saastuneen maan käytöstä, 
radioaktiivisen jätteen käsittelystä, 
kilpirauhassyövän kehittymisestä ja 
sen hoidosta, pohjaveden otosta 
kotitalouksien juomavedeksi sekä 
saastuneen metsäteollisuusjätteen 
käytöstä. Toteutettavat toimet: 
• EY osallistuu lisäksi tärkeimpien Tshernobylin 
ydinvoimalan sulkemisesta aiheutuvien 
sosiaalisten seurausten lieventämiseen 
tähtäävän ohjelman perustamiseen ja 
asianmukaisen rakenteen laatimiseen, jonka 
avulla "sulkemispaketin" aloitteet voidaan 
toteuttaa koulutusohjelmien, tutkimusten (jotka 
käsittelevät väestöä, työvoiman liikkuvuutta, 
korvausjärjestelmiä) sekä sulkemisen väestölle 
aiheuttamista vaikutuksista kertovien 
tiedotuskampanjoiden avulla. 
• Alueellisella tasolla jatketaan aikaisempia 
toimia Tacis-ohjelman mukaisesti, varsinkin 
pääasiallisesti saastumisen kohteeksi joutuneen 
väestön ja alueiden parissa Ukrainassa, Valko-
Venäjällä ja Venäjällä tarkoituksena on yrittää 
määritellä pitkän aikavälin kokonaisratkaisu 
näiden ongelmien ratkaisemiseksi. Aikataulu 
1996/1997 
1997 
39 
Liite I: UUDEN TACIS-ASETUKSEN MUKAINEN TACIS-OHJELMA 
VUOSILLE 1996-99 
Uusi, kesäkuussa 1996 hyväksytty Tacis-ohjelmaa koskeva asetus ei muuta missään 
suhteessa edellisen asetuksen yleistä lähestymistapaa, toisin sanoen siinä keskitytään 
edelleen osaamisen siirtämiseen uudistuksen pääaloilla. Kuitenkin eräiden merkittävien 
uusien osatekijöiden ansiosta Tacis-ohjelmassa on nyt laajempi valikoima menetelmiä, 
joiden avulla uusia itsenäisiä valtioita voidaan avustaa niiden uudistusprosessissa kohti 
avointa markkinataloutta demokraattisine toimielimineen. Nämä osatekijät, jotka on lueteltu 
alla, ovat erityisen merkittäviä Ukrainan kaltaiselle maalle: 
• avunanto voi kattaa kuluja, jotka liittyvät rajanylitysmahdollisuuksia parantaviin 
pienimuotoisiin infrastruktuurihankkeisiin; 
• ohjelman avulla tuetaan yhteisyritysten perustamista rahoittamalla osakesijoituksia 
pieniin ja keskisuuriin yrityksiin; 
• asianmukaista huomiota täytyy kiinnittää naisten yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämiseen vastaanottavissa maissa sekä ympäristönäkökohtiin ohjelmia 
suunniteltaessa ja toteutettaessa; 
• erityistä huomiota pitää kiinnittää rajanylitysmahdollisuuksiin entisen Neuvostoliiton 
uusien itsenäisten valtioiden ja unionin välillä sekä entisen Neuvostoliiton uusien 
itsenäisten valtioiden ja Keski-Euroopan välillä ja toimiin Suomen ja Venäjän välisellä 
rajalla; 
Lisäksi asetuksessa kannustetaan jälleen kerran yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön 
kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa näiden asioiden osalta. 
Suuntaa-antava Ukrainan Tacis-ohjelma ajanjaksolle 1996-1999 on valmistelu, neuvoteltu 
ja hyväksytty, ja se allekirjoitettiin 11. päivänä syyskuuta 1996. Siinä keskitytään kolmeen 
painopistealueeseen: toimielinten uudistaminen ja niiden kehittäminen, taloudellisen 
uudistuksen ja yksityisen alan kehittämisen tukeminen sekä energia ja ympäristö. 
Ensimmäisellä painopistealueella suunnitelluilla toimilla pyritään toteuttamaan kumppanuus-
ja yhteistyösopimuksen määräyksiä, ottamaan käyttöön sellainen toimielinjärjestelmä, joka 
osaltaan edistää demokraattisen ja markkinatalouteen perustuvan yhteiskunnan 
kehittymistä, muodostamaan hallintokoneisto ja kehittämään kansalaisyhteiskuntaa. 
Toisella painopistealueella pyritään saavuttamaan kolme tavoitetta: nykyisen taloudellisen 
toiminnan siirtäminen julkiselta alalta yksityiselle, yksityistettyjen yritysten rakennemuutos 
ja niiden kehittäminen sekä uuden taloudellisen toiminnan käynnistäminen ja kehittäminen 
yksityisellä alalla. Kolmannella painopistealueella avunanto keskittyy kokonaisvaltaisen 
alakohtaisen uudistuspolitiikan tukemiseen ja samalla Ukrainan energiariippuvuuden 
vähentämiseen sekä toiminnan suunnitteluun ympäristöalalla niin horisontaalisella kuin 
vertikaalisella tasolla asetuksen soveltamisalan puitteissa alkaen hankkeista, jotka pyrkivät 
yleisen tietoisuuden lisäämiseen tällä alalla. 
Ukrainaa hyödyttäviä hankkeita sisältävässä Tacis-ohjelmassa ajanjaksolle 1996-1999 on 
asianmukaisesti otettu huomioon uuden Tacis-asetuksen uudet osatekijät. Ympäristöasiat 
otetaan huomioon kansallisen ja alueellisen tason hankkeita kehiteltäessä; yhteistä 
tarkkailuohjelmaa (JOP) kehitetään Ukrainassa, toivottavasti onnistuneesti, paikallisten 
erityistarpeiden pohjalta perustettavien yhteisyritysten kehittämiseksi; rajat ylittävää 
yhteistyötä ja Ukrainan paikallisten ja alueellisten toimijoiden edistämiä toimia hajautetulla 
tasolla tuetaan alueellisissa, yhteisiä ympäristöhankkeita koskevissa ohjelmissa kuten myös 
raja-asemien hallintaa ja Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä kaikkialla Euroopassa. 
40 
Jälkimmäisessä yhteydessä pienimuotoisia infrastruktuurihankkeita voitaisiin hyödyntää 
laajalti. 
Näin ollen komissio antaa Ukrainalle vuosina 1996-1999 teknistä avustusta ja 
pienimuotoisia infrastruktuuripalveluja rajanylitysten helpottamiseksi. Näiden menetelmien 
tehokas ja optimaalinen käyttö riippuu pitkälti Ukrainan tänä ajanjaksona seuraamasta 
uudistusten tiestä. 
41 
Liite n: KANSAINVÄLINEN APU UKRAINALLE 
Kansainvälinen apu 1991-1995: lahjoitukset lainat yhteensä 
Euroopan unioni (milj. ecua): 871 1436 2744 
josta: 
Yhteisö: 340* 815 1155 
Tähän lisätään valtioiden välisestä Tacis-sopimuksesta Ukrainalle tuleva osa (60 miljoonaa 
ecua yhteensä) ja humanitaarinen apu ECHO (noin 4 miljoonaa ecua). 
Jäsenvaltiot: 556 1033 1589 
Yhdysvallat: 558 494 1052 
(dollaria miljoonina ecuina) 
I. unionin tuki: EY on ottanut käyttöön joukon välineitä avustaakseen Ukrainaa sen 
siirtymisessä markkinatalouteen ja kansanvaltaiseen yhteiskuntaan. Tekninen ja 
taloudellinen avustus voidaan arvioida kaikki välineet mukaan lukien 2,8 miljardiksi 
ecuksi viiden vuoden aikana (1991-95), josta 1215 yhteisön nimissä: Tacis: 400 
miljoonaa ecua (lahjoituksena); lainoja maksutaseeseen: 285 miljoonaan ecuun asti vuosina 
1995-96 lopun tullessa jäsenvaltioilta (1589 miljoonaa ecua, josta 556 lahjoituksena ja 1033 
miljoonaa ecua lainaa). Eräät jäsenvaltiot ovat vahvasti sidoksissa Ukrainaan kahdenvälisin 
sitein, jotka perustuvat näiden jäsenvaltioiden osallistumiseen sellaisten kansainvälisten 
järjestöjen rahoitukseen kuten IMF, Maailman pankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankki. 
a) tekninen tuki: Tacis-ohjelma muodostaa 400 miljoonaa ecua vuosina 1992-95, josta 
105 miljoonaa ydinturvallisuuteen ja 62,5 miljoonaa on varattu yhteisön osuudeksi G7:n 
Tshernobyliä koskevan suunnitelman toteuttamisessa. Noin 538 miljoonaa ecua on 
osoitettu vuosille 1996-99 painopistealueina toimielinten tukeminen, sekä 
lainsäädäntökehyksen että yrityselämän uudistaminen, yksityisen alan kehittäminen, energia-
alan uudistaminen ja ympäristö. 
Tacis-sitoumukset, joista Ukraina hyötyy vuoden 1996 budjetissa, on arvioitu 
yhteensä noin 108 miljoonaksi ecuksi lahjoitusten muodossa. Kansallinen tukeminen 
(38,5 miljoonaa ecua) on jo aloitettu, kuten Tacis-avustus 1996 EU/G7 -suunnitelmaan 
Tshernobylin sulkemiseksi (37,5 miljoonaa ecua). Lisäksi arviolta 32 miljoonaa ecua 
osoitetaan eri aloja koskevien ohjelmien, kuten kansanvalta- ja ydinturvallisuusohjelmien, 
valtioiden välisten ohjelmien.... mukaiseen toimintaan 
b) energia-alan rakenteen uudistamisen avustaminen on ollut yhteisön avustusten 
painopiste alusta alkaen. Tämä kanta on kirjattu G7:n arviointiin, joka loi täydentävyyden 
siteen Tshernobylin sulkemiseksi tehtävien toimien ja Ukrainassa energia-alalla tehtävien 
pitkän aikavälin uudistusten välille. Yhteisö on keskittynyt energia-alan 
uudelleenjärjestelyyn, tuotantoprosessin tehokkuuden parantamiseen öljyn-, kaasun- ja 
hiilentuotannossa sekä energiatalouteen, yhteensä 55 miljoonalla eculla. 
Ydinenergian osalta EY osallistuu G7:n Napolissa vuonna 1994 päättämään 
suunnitelmaan. Siinä määrätään yleistoiminnasta ydinvoima-alan rakenteen uudistamiseksi 
42 
ja erityisesti Tshernobylin ydinvoimalan sulkemiseksi Ukrainan kanssa 20.12.1995 
allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. Rahoitukseen kuuluu lahjoituksia, 
lainoja ja paikallista rahoitusta. Euroopan yhteisö on sitoutunut sijoittamaan 500 miljoonaa 
ecua tähän toimintaan kolmen vuoden aikana (100 miljoonaa Tacis, 400 miljoonaa 
Euratom-lainoja). EY:n jo päätetty varsinainen osallistuminen: 1994: 25 miljoonaa ecua, 
1995: 37,5 miljoonaa ecua, 1996: 37,5 miljoonaa ecua Tacis-määrärahoja. 
c) makrotaloudellinen osallistuminen: EY myönsi vuonna 1995 Ukrainalle ensimmäisen 
85 miljoonan ecun lainan maksutaseeseen. Komissio toteuttaa tällä hetkellä neuvoston 
lokakuussa 1995 tehtyä päätöstä myöntää toinen enintään 200 miljoonan ecun laina (100 
miljoonaa ecua on jo maksettu, ja komissio valmistautuu maksamaan toisen 100 miljoonan 
ecun erän).Tämä apu on sidottu edistyksen toteamiseen ydinvoimakysymyksessä ja 
taloudellisten uudistusten jatkumiseen. Se on myönnetty erityisen suotuisin rahoitusehdoin 
ja siinä edellytetään, että kansainväliset lahjoittajat jakavat keskenään avusta aiheutuvat 
kulut. Uutta vuodelle 1997 anottua lainaa käsitellään. 
d) humanitaarinen apu - ECHO on rahoittanut humanitaarisia toimia Ukrainassa 
yhteensä 3,3 miljoonalla eculla vuonna 1994, 0,5 miljoonalla eculla vuonna 1995 ja 1,4 
miljoonalla eculla vuonna 1996. 
Nämä Tshernobylin ydinvoimalaonnettomuuden seurauksien hoitamiseen kohdistetut toimet 
ovat koostuneet pääasiassa laitteiden ja lääkkeiden lähettämisestä syöpäsairauksien 
löytämistä ja seurantaa varten. Ukraina on hyötynyt myös ohjelmista, jotka käsittävät useita 
maita (Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä), edun määrä oli kokonaisuudessaan 0,9 miljoonaa 
ecua vuonna 1994, 1,4 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja 0,5 miljoonaa ecua vuonna 1996. 
2. Yhdysvaltojen antama apu: 1405 miljoonan dollarin laina vuosina 1991-95, 
suunnattu pääasiassa kansanvallan tukemiseen, talouden rakenteen uudistamiseen, 
yksityisen alan, energia-alan ja ydinaseidenriisuntaan liittyvän rahoituksen tukemiseen (403 
miljoonaa dollaria vuosina 1992-96). Tähän lisätään 400 miljoonan dollarin taloudellinen 
luotto vuosina 1992-96. Vuodelle 1997 on osoitettu 225 miljoonan dollarin avustus. 
3. Muita avun lähteitä (kansainvälinen apu) 
- Maailman pankin ja IMF:n apu: 3,5 miljardin dollarin laina vuodesta 1994, josta 2 
miljardia dollaria vuonna 1996; apu vuodelle 1997: 550 miljoonaa dollaria lainaa 
maksutaseeseen, ja lähes 200 miljoonan dollarin hankesidonnaiset lainat; keskustelut IMF:n 
kanssa 3,1 miljardin dollarin lainasta kolmen vuoden aikana sekä 1,5 miljardin dollarin 
vakautusrahasto, joka on sidoksissa uuden rahayksikön käyttöönottoon. 
- Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) apu: 150 miljoonaa ecua on 
annettu Ukrainalle vuonna 1995, vuonna 1996 määrän olisi oltava 200 miljoonaa ecua, 
pääasiassa yksityiselle alalle. EBRD osallistuu G7:n Tshernobyliä koskevan suunnitelman 
toiminnan rahoitukseen ja antaa ydinturvallisuusrahastolle 200 miljoonaa ecua (NSA). 
- energia-alan uudistuksiin ja ydinturvallisuuteen sidotut lainat, hyväksytyt tai 
neuvotteluvaiheessa olevat lainat vuosille 1996-97: Maailman pankki: 1,409 miljoonaa 
dollaria, EBRD: 975 miljoonaa ecua (pm: EURATOM: 400 miljoonaa ecua). 
- aseidenriisuntaan liittyvät lainat: usean Euroopan maan marraskuussa 1994 lupaamat 
234 miljoonaa dollaria (muun muassa puolustusteollisuuden mukauttamiseen ja 
henkilökunnan koulutukseen), Yhdysvaltojen antamat 350 miljoonaa dollaria sekä 1 miljardi 
dollaria Yhdysvaltojen ja Venäjän lupaamaa korvausta (erityisesti ydinpolttoaineisiin). 
43 

Liite m: UKRAINAN TALOUDELLINEN TILANNE 
1. Taloudellinen tilanne 
a) Ukrainan talous on kohdannut huomattavia haasteita: muutos markkinatalouteen 
voimakkaasti raskaaseen teollisuuteen ja sotateollisuuteen painottuneesta 
suunnitelmataloudesta, jonka tilauskeskukset olivat maan rajojen ulkopuolella; laaja 
energiakriisi, joka on suurempi kuin länsimaiden 1970-luvulla kokema; kaupallisten 
markkinointialueiden uudelleen kyseenalaistaminen. Näitä vaikeuksia ovat pahentaneet 
uudistusten puute vuosina 1991-94, huomattava taantumuksen jakso (taloudellinen toiminta 
laski 50 prosentilla vuoden 1990 tasosta), hyperinflaatio (yli 10 000 prosenttia vuonna 
1993) ja budjettivaje. 
Taloudellisen muutoksen onnistuminen vaikuttaa ratkaiseva ehto riippumattomuuden 
säilyttämiselle. Se on myös maan väestön suurin huoli. 
b) makrotalouden vakauttamispolitiikka. jota on toteutettu lokakuusta 1994 alkaen, on 
johtanut todellisiin tuloksiin: inflaation väheneminen 0,1 prosentilla kuukaudessa 
heinäkuussa 1996, budjettivajeen pieneneminen 4,2 prosentilla vuoden 1996 ensimmäisen 
vuosipuoliskon aikana, rahatilanteen vakautuminen. Kuitenkin on kehittynyt voimakas 
maksukykykriisi (1,5 miljardia julkisen sektoria palkkoja oli maksamatta elokuussa 1996). 
c) vapautuminen mikrotalouden taholla on alkanut (sisäisen ja ulkoisen vaihdon sekä 
hintojen vapautuminen, julkisten väliintulojen väheneminen). Rakenteen uudistukset 
(yritysten yksityistäminen ja mukauttaminen, hallinnon ja verotuksen uudistus) ovat 
alkaneet. 
EU tunnusti toukokuussa 1996 Ukrainan siirtymätaloudeksi. Se on kuitenkin vielä niiden 28 
siirtymävaiheessa olevan maan jonossa, joita Maailman pankki tarkasteli heinäkuussa 1996 
talouden vapautumisen ja yksityisen sektorin kannalta ("From plan to market"). Itse asiassa 
taloudellinen muutos kärsii vahvasta poliittisesta (konservatiiviparlamentti), 
hallinnollisesta ja ammattiyhdistysten vastustuksesta sekä väestön elintason alhaisuudesta 
ja investointeihin käytettävissä olevan pääoman vähyydestä. 
d) Suhdanteet pysyvät epävarmoina: todellinen bruttokansantuote on 42 prosenttia vuoden 
1989 tasosta, tuotanto on edelleen laskussa (vähintään 35 prosenttia vuoden 1990 tasosta 
teollisuudessa, ja 65 prosenttia maataloudessa). Kuitenkaan tämä ei ilmennä harmaan 
talouden elinvoimaisuutta, jonka osuus on arviolta 50 prosenttia BKT:sta ja palveluista. 
e) Sijoitustoiminta on riittämätöntä: (ulkomaalaiset investoinnit: noin 200 miljoonaa dollaria 
vuonna 1995, ulkomaisen pääoman varanto on ollut vuodesta 1989 saakka 950 miljoonaa 
dollaria, verrattuna Venäjän 3,9 miljardiin dollariin), taloudellisen vapautumisen ja 
yksityistämisen ollessa kesken ja kun ulkomaalaisten yritysten kohtelua on pidetty 
epävarmana (lainsäädännön epävakaus, hallinnon käyttäytymisen mielivaltaisuus, 
luotettavien kaupallisia asioita käsittelevien tuomioistuinten puuttuminen). Tämä tilanne on 
tähän asti eristänyt Ukrainan talouden dynaamista kehittymistä. 
f) Väestö on joutunut kärsimään, mikä vähentää tuntuvasti liikkumavaraa talouspolitiikassa. 
Reaalipalkat ovat 35 prosenttia vuoden 1990 tasosta (keskipalkka 78 dollaria kuukaudessa 
eli alle elämiseen välttämättömänä pidetyn 100 dollarin). "Sosiaaliturvaverkosto" luotiin 
45 
maaliskuussa 1995, ja eläkkeet kaksinkertaistuivat huhtikuussa 1996 tasoittaakseen osittain 
vähäosaisille markkinamekanismien käyttöönottoa. 
Palkkojen säännöllinen maksaminen on edellytys hallituksen talouspolitiikan uskottavuuden 
palauttamiselle. 
2. Uudistusten tävtäntöönpanoaste : 
- makroekonominen vakauttaminen: budjettivajeen vähentäminen (laskenut vuonna 1992 
todetusta 23 prosentista BKTL:sta 4,2 prosenttiin vuoden 1996 alkupuoliskolla -
yhteensopivuus IMF-., julkiset kulut ovat laskeneet 58 prosentista BKTL:sta vuonna 1992 
40 prosenttiin vuonna 1996); sääntelevän rahapolitiikan käyttöönotto (rahanpainatuksen 
vähentäminen, yksityisen sektorin pankkilainojen jäädyttäminen); verouudistus 
(arvonlisäveron käyttöönotto, yritysverotuslaki).^ 
- hintojen vapauttaminen, erityisesti julkisten maksujen, vuokrien ja kulujen (80 prosenttia 
todellisesta hinnasta on laskutettu), energian ja perushyödykkeiden hinnoissa on toteutettu 
täysin yritysten kohdalla mutta vielä vain osittain yksityishenkilöiden kohdalla. Hallitus 
lopetti tammikuussa 1996 kuluttajien maksamattomien maksujen hoitamisen. Kun kuluttajat 
- erityisesti yritykset - eivät aina maksa energialaskujaan, toimittajille kerääntyy 
huomattavat määrät saatavia. 
-ulkomaiden kanssa toteutettavan kaupan ja valuutanvaihdon vapauttaminen on edistynyt 
hyvin hallinnollisista esteistä huolimatta. Neuvottelut Ukrainan liittymisestä WTO:hon 
edistyvät. Valuutan suhteellinen vakautuminen mahdollisti syyskuussa kansallisen 
rahayksikön hryvnian käyttöönoton. 
- yritysten yksityistäminen on myöhästynyt omaksutun menettelytavan monimutkaisuudesta 
ja parlamentin poliittisesta vastustuksesta johtuen. Parlamentti hyväksyi neljännen kerran 
(heinäkuussa 1996) monimutkaisen maatalous- ja elintarvikealan yksityistämistä 
vastustavan lakiesityksen. 
Pienten yritysten yksityistäminen on edistynyt hyvin: 33 000 pientä yksityistettyä yritystä 1. 
päivänä heinäkuuta 1996 (45 000:sta) ja 2 100 keskisuurta ja suurta yritystä (8 000:sta). 
Maan yksityistäminen on vielä vähäistä (33 000 yksityistä maatilaa eli yhteensä 1,8 
prosenttia maan viljelypinta-alasta). 
Ulkomaalaisten sijoittajien pääsyä markkinoille on rajoitettu: laki takaa sen periaatteessa 
(kansallinen menettely), mutta todellisuudessa siihen vaikuttavat lukuisat rajoitukset 
(virkailijoille annettu ensisijaisuusasema, valtiolle varattujen toimintojen osuus, lyhyet 
julkaisuajat, maan hankkiminen ei mahdollista). Ei ole olemassa toissijaisia markkinoita, ja 
konkurssilaki on puutteellinen. 1 000 yritystä on yksityistämisen ulkopuolella. 
Yksityisen alan toimintaolosuhteet ovat yhä hyvin vaikeat: korkea, monimutkainen ja 
syrjivä verotus, hallinnon rajoittava asenne, mafian perimät maksut. 
3. Hallitus on ilmoittanut laajasta uudistusohjelmasta vuodelle 1997. jolla pyritään 
mikrotalouden vapauttamiseen, kasvun uudelleen alkamiseen ja harmaan talouden 
liittämiseen lailliseen piiriin. Parlamentin täytyy kuitenkin vielä hyväksyä tämä ohjelma. 
Käytössä olevat tai suunnitellut toimenpiteet: hallinnolliset uudistukset: hallinnollisen 
46 
kaavion yksinkertaistaminen, oikeusvaltion kehittäminen talouden suhteen 
(konkurssioikeuden ja luotettavan kauppatuomioistuinjärjestelmän toteuttaminen); 
verouudistus, joka koskee verotusperusteita, verotusastetta ja veronkantoa, tarkoituksena 
parantaa budjettitasapainoa ja pienentää harmaan talouden osuutta; valtion talousarvion 
rakenteen uudistaminen erityisesti määrärahojen supistaminen taloudessa ja varojen 
myöntäminen aiempaa enemmän terveys- ja koulutuskuluihin, eläkejärjestelmän 
uudistaminen (erityisesti valtion budjetista irrallisten itsenäisten eläkerahastojen luominen); 
rahoitusjärjestelmän uudistaminen (keskuspankin itsenäisyyden vahvistaminen, 
luotettavan sääntelymekanismin ja pankkitoiminnan valvonnan käyttöön otto), pörssi- ja 
obligaatiomarkkinoiden kehittäminen kansallisten säästöjen ja ulkomaisten investointien 
liikkeelle panemiseksi; yksityistämisen jatkaminen (suuret yritykset, maa, kaupalliset 
toimijat), ehtyvien kaivosten sulkeminen, kaupallisen vapauttamisen jatkaminen: 
ulkomaalaisten tuotteiden ja investointien pääsyn helpottaminen Ukrainan markkinoille, 
WTO:hon pääsemiseen vaadittavien lainsäädäntöön ja säädöksiin liittyvien muutosten 
toteuttaminen. 
4 . Ukrainan taloutta kuvaavia lukuja: 
Bruttokansantuote (BKT): 44,3 miljardia dollaria vuonna 1996. Todellinen BKT laskussa 
vuodesta 1989 alkaen (-40 prosenttia vuosien 1989 ja 1993 välisenä aikana, -24,3 
prosenttia vuonna 1994, -12 prosenttia vuonna 1995 ja -8 prosenttia odotettu vuodelle 
1996). Harmaa talous on arvioitu 50 prosentiksi BKT:sta. IMF ennakoi elpymistä vuodelle 
1997 (+3 prosenttia). 
Tuotanto: Pysyvästi laskussa vuodesta 1990. Teollinen reaalituotanto on 35 prosenttia 
vuoden 1990 tasosta, maataloustuotanto 65 prosenttia. 
Selvästi laskeva inflaatio: 2 prosenttia kuukaudessa syyskuussa 1996. Vuotuinen 
inflaatiotaso on laskenut 375 prosentista vuonna 1995 (ensimmäinen vuosi ilman 
hyperinflaatiota) 45 prosenttiin vuonna 1996. 
Ulkomaankauppa: IVY 61 prosenttia; EY 14,9 prosenttia; USA 5,7 prosenttia: katso liite 
IV. 
Maksutase: 5,7 miljardin dollarin vaje vuonna 1995 liittyen energiatuontiin; 3,2 miljardin 
dollarin vaje ennakoitu vuodelle 1996 ja 3,6 miljardin dollarin vaje vuodelle 1997, ennen 
kansainvälistä rahoitusta. Energiaan liittyvä ulkomaan velka: 4 miljardia dollaria Venäjälle 
(porrastussopimus, sovittu helmikuussa 1995), 500 miljoonaa dollaria eri velkojille vuodelta 
1995. 
Työllisyys: matala virallinen työttömyysaste (1 prosentti). Tuore kansainvälisen työjärjestön 
ILO:n tutkimus arvioi piilotyöttömyyden 34 prosentiksi (palkattomat vapaat, supistetut 
työajat). Toimeentulo turvataan yleisesti toisella työllä. Työllisyysrakenne: maatalous: 20 
prosenttia, 
47 
Liite IV: EY.N JA UKRAINAN VÄLISET KAUPPAA JA SIJOITUSTOIMINTAA 
KOSKEVAT ASIAT 
1. Ukrainan ulkomaankaupan jakautuminen: IVY-maat 61 prosenttia, EY 15 
prosenttia ja Yhdysvallat 5,7 prosenttia. Ukraina on selvästi omaksunut uuden suuntauksen 
kauppasuhteissaan vuoden 1991 jälkeen. Se lisäsi vientiään läntisiin maihin ja on nyt 
saavuttanut ylijäämän kaupankäynnissä lännen kanssa yleisesti ottaen, mutta ei EY:n 
kanssa. Ukraina on kuitenkin edelleen hyvin riippuvainen IVY-maista, ja sen vaje on 
huomattava (-2,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 1995, 4,5 miljardia Yhdysvaltain 
dollaria vuonna 1996) lähinnä energian tuonnin vuoksi. 
EY on IVY-maiden ulkopuolella Ukrainan tärkein kauppakumppani, jonka osuus 
Ukrainan ulkomaankaupasta on 15 prosenttia. Vaikka EY:n kasvava kaupan ylijäämä 
onkin ongelma Ukrainalle, EY:n tuonti Ukrainasta on myös kasvussa (+35 prosenttia 
vuonna 1994, +15 prosenttia vuonna 1995). Tuonti on nelinkertainen Yhdysvaltain 
vastaavaan lukuun verrattuna. EY:n kanssa käytävä kauppa käsittää lähinnä työstökoneita, 
sähkölaitteita (EY vie alueeltaan), terästä ja metallia sekä mineraali-, kemikaali- ja 
tekstiilituotteita (EY tuo alueelleen). 
Kaupankäynnistä saatuun tietoon pitää suhtautua varovaisesti, koska se kertoo vain osan 
todellisuudesta. Kirjaamaton kauppa ja vaihtokauppa muodostavat suuren osan 
kaupankäynnistä (noin 30 prosenttia). 
Viimeisimmät tiedot EY:n ia Ukrainan välisestä kaupasta (luvut miljoonina ecuina. 12 
jäsenvaltiota^: 
Tuonti EY:öön 
Vienti EY:stä 
EY:n kauppatase 1993 
934,6 
1474,8 
+540 1994 
1253,6 
1667,7 
+414 1995 
1452,6 (+15,6 
%) 
2061,8 (+23,6 
%) 
+609 (+47 %) 
15 jäsenvaltion (1995) tuonti: 1518,7 miljoonaa ecua, vienti: 2214 miljoonaa ecua, 
tase: +695,2 miljoonaa ecua. 
2. Sääntelyn kehys: Ukrainan kaupankäynti on periaatteessa vapautunut (ei 
valtionkauppaa, tariffitoimien ja vientikiintiöiden poistuminen, tuontikiintiöiden 
poistuminen). Kuitenkin useat ministeriöt painostavat sellaisen strategian luomiseen, 
joka perustuisi viennin tukemiseen ja tuonnin korvaamiseen kotimaisten tuotteiden 
suojelemiseksi. Näin ollen hallinnollisen väliintulon tarkoituksena on yleensä vapaan 
kaupankäynnin estäminen. 
Edelleen on olemassa konkreettisia esteitä, kuten ohjeelliset vientihinnat ja joitakin 
tuotteita koskeva tuontilisenssi)ärjestelmä, johon sisältyy hankala ja usein mielivaltainen 
hallinnollinen valvonta. Joitakin tuotteita koskevat vientitarifTit otettiin uudelleen 
käyttöön; tällaisia tuotteita ovat esimerkiksi rautaromu ja rautaa sisältämätön metalli. EY:n 
pyynnöstä Ukrainan viranomaiset lupasivat poistaa nämä nopeasti. Tällaiset 
vientirajoitukset luovat epäoikeudenmukaisen kilpailuedun kotimaisille valmistajille, koska 
48 
he voivat hankkia tuettuja raaka-aineita; rajoitukset voivat myös hidastaa teollisuuden 
rakennemuutosta. Ne ovat vastoin Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöjä ja vastoin 
EU:n myöntämän makrotaloudellisen lainan ehtoja, joissa sanotaan, että "vapautuneen 
kaupankäynnin ja vapautuneiden hintojen järjestelmässä ei sallita suunnanmuutoksia". 
Yhteisön tavoite on poistaa nämä kaupankäynnin esteet, ja se pitäisi pysyvää 
käänteistä muutosta vapautumisessa erittäin kielteisenä. 
3. Kahdenvälisiä kauppasuhteita vaikeuttavat asiat: 
- Ukrainan viranomaiset valittavat toistuvasti siitä, että kaupankäynti EY:n kanssa ei ole 
riittävän avointa. Valituksissa viitataan EY:n myönteiseen taseeseen, kaupankäynnin 
alueisiin, joilla määrälliset rajoitukset pätevät, kuten teräs ja maatalous sekä polkumyynnin 
vastaiseen politiikkaan. 
- EY on huolissaan sen tuotteiden ja palveluiden epätyydyttävistä markkinaolosuhteista 
Ukrainassa, koska eurooppalaiset yritykset kohtaavat seuraavan kaltaisia vaikeuksia 
markkinoillepääsyssä: tariffisuojelu, syrjivät valmisteverojärjestelmät, tekniset esteet kuten 
syrjivät testaus- tai sertifiointivaatimukset, selvä syrjintä lainsäädännön nojalla, mistä 
esimerkkinä uusi julkisia hankintoja koskeva laki, joka sulkee pois ulkomaiset toimittajat. 
Näistä asioista keskusteltiin perusteellisesti ja molemmat osapuolet esittivät perustelujaan 
toukokuussa pidetyssä sekakomitean kokouksessa, ja komissio päätti syyskuussa 1996 
perustaa yhteisen työryhmän tutkimaan keinoja kauppasuhteiden parantamiseksi. 
4. Yksityiskohtainen kuvaus kahdenvälisen kaupan kysymyksistä 
i) ukrainalaisten tuotteiden markkinoillepääsyyn EY:ssä liittyvät asiat: 
a) EY:n kauppataseen ylijäämä: EY.n tuontilukujen kasvu osoittaa, että yhteisön 
markkinoille pääsy ei ole kovin rajoitettua. Kauppataseen ylijäämä on luonnollinen ilmiö 
kaupankäynnissä siirtymävaiheen talouksien kanssa, koska niillä ei vielä ole länsimaiden 
markkinoilla kilpailukykyisiä tuotteita. Ukrainan teollisen tuotannon vuodesta 1990 asti 
jatkunut laskusuuntaus osoittaa, että kyseessä on suurelta osin teollisuuden ongelma. 
Lisäksi EY on tehnyt huomattavia myönnytyksiä kaupankäynnissä (suosituimmuuskohtelu, 
yleinen tullietuusjärjestelmä). 
b) terästuotteet: nykyisessä, tammikuussa 1995 (kahdeksi vuodeksi, jatkettiin kesäkuuhun 
1997) allekirjoitetussa terästuotteiden kauppaa koskevassa sopimuksessa teräskiintiöiden 
määrää nostettiin 35 prosentilla vuonna 1995 ja 15 prosentilla vuonna 1996. Ukraina on 
käyttänyt kokonaan vuoden 1995 kiintiöt levytuotteiden, mutta ei pitkien tuotteiden osalta. 
Komissio vaihtoi näkemyksiä uudesta sopimuksesta Ukrainan viranomaisten kanssa 
ensimmäisen kerran lokakuussa 1996 EHTY:n yhteysryhmän kokouksen yhteydessä. 
Komissio aloittaa neuvottelut uudesta EHTY-sopimuksesta 28.-29. marraskuuta (katso 
varsinaisen asiakirjan viimeinen osa). 
49 
Olisi huomioitava, että väliaikainen sopimus sisältää velvoitteen poistaa valtion tuet, jotka 
ovat haitallisia molemminpuoliselle kaupalle. 
c) tekstiilituotteet: Ukrainan kanssa marraskuussa 1995 tehdyssä uudessa sopimuksessa 
säilytetään nykyiset määrälliset rajoitukset, lukuunottamatta viittä tekstiilituonnin 
luokitusta, joissa ne on poistettu. Kiintiötä nostettiin 20 prosentilla. Tämä vaikuttaa olevan 
Ukrainaa tyydyttävä sopimus. 
Ukrainan kanssa käytävä tekstiilikauppa on kasvanut voimakkaasti vuonna 1994 jättäen 
EY:lle pienen ylijäämän: tuonti EY:öön = 117,8 miljoonaa ecua, vienti EY:stä = 124 
miljoonaa ecua; ylijäämä = 6,2 miljoonaa ecua, mikä on vähentynyt vuoden 1993 15,5 
miljoonasta ecusta. 
d) yleinen tullietuusjärjestelmä: tullietuusjärjestelmään kohdistuva arvostelu johtuu 
yleisesti ottaen siitä, että Ukrainan viranomaiset eivät ymmärrä sen toimintaa ja sen 
tarjoamia mahdollisuuksia. Tämän vuoksi komissio ehdotti sekakomitean kokouksessa 
aihetta koskevan tiedotusseminaarin järjestämistä. Mitä tulee järjestelmän pääsisältöön, 
tullietuustasojen uudistusta käsittelevä ehdotus on jätetty neuvostolle; siinä ennakoidaan 50 
prosentin alennusta etuuksiin luvun 12 tuotteille, jotka poistuvat järjestelmän piiristä 
vuonna 1999. Teollisuuden tuotteiden osalta muutoksia ei ole odotettavissa. 
e) polkumyynnin vastainen politiikka: polkumyynnin vastaiset toimet ovat toistuva 
poliittinen aihe Ukrainan viranomaisille, jotka jatkuvasti korostavat polkumyynnin vastaisen 
politiikan "heikentävää" vaikutusta EU:n kaupan avautumiseen. Komission kanta tuli 
selvästi esille sekakomitean kokouksessa toukokuussa 1996: polkumyynnin vastainen 
politiikka on yhtenäinen osa monenvälisen kaupan sääntöjä ja siihen asti, kun Ukrainasta 
tulee markkinatalous, siihen sovellettavat määräykset muodostuvat reaaliarvon 
rekonstruoimisesta sääntelytalouksien tapaan. Komissio muistutti kuitenkin toukokuussa 
1996 Ukrainan viranomaisia siitä, että niille tuottajille, jotka pystyvät näyttämään toteen, 
ettei valtiovalta tue heidän toimintaansa, voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. 
ii) EY:n tuotteiden ia palveluiden Ukrainan markkinoille pääsyyn liittyvät 
kysymykset 
Tämä on tärkeä asia EY:lle, koska eurooppalaiset yritykset kohtaavat lukuisia vaikeuksia 
markkinoille pääsyssä. Kattava muistio kaupankäynnin esteistä Ukrainassa luovutettiin 
Ukrainan viranomaisille toukokuussa pidetyssä sekakomitean kokouksessa. 
EY: n tuotteiden markkinoille pääsyn ongelma liittyy läheisesti kysymykseen 
ulkomaisista sijoituksista. Syyt molempiin ovat samankaltaiset, nimittäin väärät 
käsitykset vapaan talouden perimmäisestä merkityksestä, haluttomuus kilpailun 
sallimiseen ja ristiriitaiset päätökset sääntelystä. Myös seuraamukset liittyvät 
läheisesti toisiinsa: ne karkottavat mahdolliset ulkomaiset sijoittajat, lisäksi kilpailun 
ja ulkomaisten sijoitusten puute hidastaa Ukrainan talouden käynnistymistä. 
Komission mielestä näiden esteiden poistaminen olisi Ukrainan talouden etujen mukaista, 
koska ne estävät sen yhdistymistä maailman talouteen. Sen lisäksi esteet ovat kumppanuus-
ja yhteistyösopimuksen ja Maailman kauppajärjestön sääntöjen vastaisia ja Ukraina on 
velvoitettu on poistamaan ne. Yhteisö tarjosi tukeaan tässä asiassa teknisen avunannon 
muodossa, kuten se on jo tehnyt tilastojen osalta antamalla Tacis-tukea Derzstandardtille, 
sekä Maailman kauppajärjestöön liittymisessä. 
50 
Pääasialliset esteet: 
§ tariffisuojelu: viime kuukausien aikana on useita tariffeja korotettu, vaikka niiden 
pysyminen ennallaan olisi sopivampaa Maailman kauppajärjestöön liittymistä koskevien 
neuvottelujen aikana, ja tiedotus EY:stä olisi toivottavaa; 
§ syrjivät valmisteverojärjestelmät. Monet valmisteverot ovat vahingollisia 
tuontitavaroille. Tällainen menettely on tavaroiden kansallisen kohtelun vastaista 
(väliaikainen sopimus). 
§ tekniset esteet, kuten syrjivät testaus- ja sertifiointivaatimukset. Erillinen 
sertifiointivaatimus jo sertifioitujen ajoneuvotyyppien varaosille on hyvä esimerkki. 
Tällainen menettely on epätavallista ja hyödytöntä, ja se on myös tavaroiden kansallisen 
kohtelun vastaista (väliaikainen sopimus). 
§ syrjintä lainsäädännön nojalla, esimerkiksi uuden julkisia hankintoja koskevan lain 
nojalla, joka sulkee ulkomaiset toimittajat pois. Tämä on yritysten toiminnan kansallisen 
kohtelun vastaista (kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 30 artikla sen tultua 
vahvistetuksi) ja Maailman kauppajärjestön sääntöjen vastaista. Ukrainan valtuuskunta 
sekakomiteassa totesi, että uutta, julkisia hankintoja koskevaa lakia korjataan parhaillaan 
siten, että siihen sisällytetään ulkomaiset toimittajat. 
Toinen tapaus on lentoliikennepalvelujen verotus. Ukraina perii syrjiviä veroja 
ulkomaisilta koneilta, jotka liikennöivät sellaisilla reiteillä Ukrainaan tai Ukrainasta, joilla 
ukrainalaiset koneet eivät liikennöi. Tämä vero on yleisesti hyväksyttyjen kansainvälisten 
lentoliikennepolitiikan periaatteiden vastainen ja sen periminen on haitallista 
lentoliikennepalveluiden kehittymiselle Ukrainan kanssa. 
Ukrainan valtuuskunta sekakomiteassa viittasi ministerikabinetin 18. päivänä maaliskuuta 
1996 hyväksymään "Ukrainan Maailman kauppaliittoon liittymiseen liittyvät ensisijaiset 
toimet sisältävään suunnitelmaan", jossa suunnitellaan erityisesti Ukrainan lainsäädännön 
saattamista yhdenmukaiseksi Maailman kauppajärjestön sääntöjen kanssa tuontilisenssien, 
julkisten hankintojen ja henkisen omaisuuden osalta, mutta toteuttamiselle ei asetettu 
määräaikaa. 
iii) WTO: Ukrainan hakemuksen näkymät: 
Ukrainan Maailman kauppajärjestöön WTO:hon liittymisen prosessi on parhaillaan 
käynnissä Tacis-ohjelman mukaisen teknisen avunannon tukemana. WTO:n jäsenten viime 
vuonna esille ottamia ongelmia olivat esimerkiksi maan voimakas riippuvuus 
vaihtokaupasta (nykyään 30 prosenttia Ukrainan ulkomaankaupasta) varsinkin 
maataloudessa, valtion monopolien merkitys, vientirajoitukset ja huomattavat tuonnin 
esteet. 
Joulukuussa 1993 perustettiin WTO:n työryhmä määrittelemään Ukrainan liittymisen 
ehtoja; ryhmä kokoontui kolmannen kerran kesäkuussa 1996 tutkimaan Ukrainan 
kauppapolitiikkaa. 
Viimeisessä kokouksessa keskusteltiin Ukrainan tullitariffien rakenteesta sekä tavaroiden 
ja palvelujen pääsystä Ukrainan markkinoille. Ensin mainitun asian kohdalla Ukraina 
51 
tarjoutui alentamaan melko korkeita tarifFitasojaan 14 prosenttiin painotetulla 
keskiarvoperusteella vuoteen 2005 mennessä. 
5. Siioituskatsaus: siioitusvirtoien kehitys ia sijoitusten nykyinen lainsäädännöllinen 
kehys Ukrainassa: 
Tämä on tärkeä asia EY:lle ja sen pitäisi olla tärkeä myös Ukrainalle, koska 
ulkomaiset sijoitukset ovat oleellisen tärkeitä talouden rakenteen uudistamisen 
edistämiseksi. (Sijoitusten edistäminen ja suojelu on mainittu yhteistyö- ja 
kumppanuussopimuksen 54 artiklassa). Komissio pelkää, että ulkomaisten sijoitusten taso 
Ukrainassa pysyy alhaisena (suoria ulkomaisia sijoituksia virtasi maahan noin 150-200 
miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), koska yksityistäminen ei ole aiheuttanut mainittavaa 
edistystä ja lainsäädännön ja verotusjärjestelmän kehitystä pidetään edelleen vaikeasti 
ennustettavana. Näin ollen kumulatiivinen suorien ulkomaisten investointien taso vuodesta 
1991 on noussut noin 950 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin, josta noin 80 prosenttia on 
laitteiden muodossa ja huomattava osa kuuluu Ukrainan ja G7-maiden välisten 
yhteisyritysten piiriin. 
Uusi "Ulkomaisten sijoitusten järjestelmää" koskeva laki, jonka Werchowna Rada 
hyväksyi maaliskuussa 1996 ei ilmeisesti tarjoa riittäviä puitteita ja takuita ulkomaisten 
sijoitusten houkuttelemiseksi. Tähän lakiin sisällytetyt useat poikkeukset herättävät 
epäilyksiä sen säännösten luotettavuudesta suorien ulkomaisten sijoitusten kansallisen 
kohtelun, vero- ja tullietuuksien samoin kuin suorien ulkomaisten sijoitusten pitkäaikaisen 
suojelun ja kotiuttamisen suhteen. 
Joitakin parannuksia voidaan odottaa, jos ehdotettu "Kansallinen ulkomaisten sijoitusten 
edistämisjärjestö" perustetaan. Apua voi myös olla ulkopuolisesta poliittisesta 
painostuksesta, jota voivat esittää esimerkiksi länsimaiset liikemiesryhmät, mukaan lukien 
Kiovassa sijaitseva European Business Club. 
Ilman radikaalia mielenmuutosta, joka näkyisi avoimena lainsäädäntönä, sisäänpäin 
lämpiävä ja monopolistinen asenne jatkaa ulkomaisten sijoittajien karkottamista ja siten 
hidastaa merkittävästi Ukrainan taloudelle välttämätöntä rakenteen uudistamista ja 
nykyaikaistamista. 
52 
Liite V: UKRAINAN YDINTURVALLISUUS 
Ukrainan ydinturvallisuus on yhteisölle ensisijaisen tärkeää Ukrainan energia-alan 
kokonaisvaltaisessa uudistamisessa. Ydinturvallisuuden parantamiseen tähtäävä tuki koskee 
erityisesti toiminnassa olevia VVER-tyyppisiä voimaloita; apua myönnetään paikan päällä 
toteutettavien avustusohjelmien kautta, vahvistamalla ydinturvallisuudesta vastaavia elimiä 
ja toimittamalla apua Tshernobylin alueelle. 
i) Yhteisymmärryspöytäkirja (Memorandum of Understanding) Tshernobylin 
ydinvoimalan sulkemisesta, joka allekirjoitettiin 21. päivänä joulukuuta 1995, on poliittinen 
sopimus G7-maiden ja Ukrainan välillä. Sopimus tukee presidentti Kutshman päätöstä 
sulkea Tshernobylin ydinvoima vuoteen 2000 mennessä. 
- Sopimuksessa määritellyt yhteistyön muodot käsittävät energia-alan rakenteen 
uudistamisen, energiasijoitusohjelman, ydinturvallisuuden ja sosiaalisia vaikutuksia 
käsittelevän suunnitelman. Sopimus sisältää luettelon erityisistä hankkeista, jotka aiotaan 
toteuttaa; näitä ovat sarkofagin turvaaminen, Tshernobylin reaktorin 3 lyhyen aikavälin 
korjaaminen, reaktorien 1-3 käytöstä poistamiseen liittyvät valmistelut sekä Tshernobylin 
korvaavien voimanlähteiden kehittäminen. 
- Sopimus sisältää myös taloudellisia voimavaroja koskevia määräyksiä. Sovitut periaatteet 
länsimaiden mahdollisesta taloudellisesta avunannosta Ukrainan kotimaisten 
voimavarojen täydentämiseksi ovat seuraavat: ansioita tuottavat hankkeet olisi rahoitettava 
lainojen avulla, ansioita tuottamattomien hankkeiden tukemista voitaisiin harkita avustusten 
muodossa. Sopimuksessa esitetyt luvut lännen taloudellisesta tuesta jakautuvat 
seuraavasti: 1809 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria lainarahoitukseen ja 498 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria avustuksiin. Nämä luvut kuvaavat lainoja ja avustuksia, joihin G7-
maiden jäsenet (mukaan lukien Tacis ja Euratom), Maailmanpankki ja Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD olivat sopimuksen allekirjoittamisen hetkellä 
tiiviisti sitoutuneet tai jotka ne todennäköisesti antaisivat käytettäväksi sopimuksessa 
mainittuihin tarkoituksiin. Näihin lukuihin ei sisälly sarkofagiin liittyvä rahoitus. 
- Moskovan G7-huippukokouksessa 26. päivänä huhtikuuta 1996 G7-maiden päämiehet 
ja presidentti Kutshma vahvistivat, että yhteisymmärryspöytäkirja olisi toteutettava sen 
kaikkien ehtojen mukaisesti. He sopivat myös sarkofagia koskevien erityisten keskustelujen 
järjestämisestä, kun EY:n Tacis-ohjelmasta rahoitettu tutkimus olisi valmistunut (ennen 
vuoden 1996 loppua). 
ii) Euroopan yhteisö edistää aktiivisesti sopimuksen täytäntöön panemista, ja se 
aikoo vakaasti noudattaa suunniteltuja määräaikoja. EY on rahoittanut 
ennakkotutkimuksia 100 miljoonan ecun arvosta (1994: 25 miljoonaa ecua, 1995: 37,5 
miljoonaa ecua, 1996: 37,5 miljoonaa ecua), joiden ansiosta G7-maat voisivat päättää 
vuonna 1997 hankekohtaisesti myönnettävästä lisärahoituksesta. Lisäksi 
yhteisymmärryspöytäkirjan mukainen Ukrainan voimavarojen tuki pitäisi konkretisoida. 
Vuoden 1997 puoliväliin päättyvällä ajanjaksolla yhteisön kannalta on kaksi erityisen 
tärkeää toimenpidettä, joiden avulla varmistetaan Ukrainan vakaa ja ehdoton 
sitoumus Tshernobylin voimalan sulkemiseksi vuoteen 2000 mennessä. Nämä 
toimenpiteet liittyvät kahden rakenteilla olevan voimalan valmistumisen rahoittamiseen sekä 
sarkofagin turvallisuuden varmistamiseksi välttämättömien toimien toteuttamiseen. 
- Reaktoreiden valmistumiseen osoitetuista sijoituksista (noin 1000 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria) 70 prosenttia olisi maksettava Euratomilta (400 miljoonaan ecuun 
saakka) ja EBRD:ltä saatujen lainojen muodossa. Näiden rahoituspäätösten valmistelu on 
53 
parhaillaan käynnissä. Turvallisuuteen, talouteen, ympäristöön ja rahoitukseen liittyvää 
riittävää huolellisuutta täytyy kuitenkin osoittaa. EBRD ja komissio ovat sopineet 
riippumattoman asiantuntijaryhmän perustamisesta, joka laatisi uuden sijoitusanalyysin 
pienimmillä mahdollisilla kuluilla. Rahoitukseen liittyvä riittävä huolellisuus riippuu 
Ukrainan ydinvoima-alalla tekemistä päätöksistä, joiden olisi varmistettava, että lainanottaja 
kykenee maksamaan lainansa takaisin. 
Nykyisen suunnitelman mukaan lainapäätökset on jätettävä komissiolle ja EBRD:n 
johtokunnalle vuoden 1997 puoliväliin mennessä. 
- Sarkofagin osalta EY:n ja Ukrainan tiedemiehet ovat amerikkalaisten ja japanilaisten 
asiantuntijoiden avustamina tehneet Tacis-ohjelman puitteissa tutkimuksen, jossa tehdään 
ehdotuksia lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimiksi vuoden 1997 loppuun asti. Tämän 
tutkimuksen pohjalta G7-maiden olisi keskusteltava mahdollisista ratkaisuista Ukrainan 
kanssa. Toimista aiheutuvien kustannusten odotetaan nousevan useisiin satoihin miljooniin 
ecuihin seuraavien kymmenen vuoden aikana. Tällä hetkellä tiedossa ei ole yksilöityjä 
rahoituslähteitä. Asia tulee kuitenkin G7-maiden pohdittavaksi seuraavien kuukausien 
aikana, varsinkin vuonna 1997, jolloin G7-maiden puheenjohtajana toimii Yhdysvallat 
(katso varsinaisen asiakirjan viimeinen osa). 
54 
RAHOITUSSELVITYS 
Tällä toimintasuunnitelmalla ei ole varainhoidollisia vaikutuksia. 
Yhteisön tukeen liittyvät ehdotukset sisältyvät budjettikohtaan B7-52 : tekninen yhteistyö 
entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa (Tacis-ohjelma). Budjettikohdan 
mukaiset Ukrainalle vuodeksi 1996 osoitetut määrärahat ovat : 38,5 miljoonaa ecua, 
vuoden 1996 mukaisen Tacis-ohjelman määrärahat EU:n ja G7-maiden Tshernobylin 
ydinvoimalan sulkemista koskevan suunnitelman rahoittamiseksi 37,5 miljoonaa ecua. 
Lisäksi arviolta 32 miljoonaa ecua osoitetaan eri aloja koskevien ohjelmien, kuten 
kansanvalta- ja ydinturvallisuusohjelmien, valtioiden välisten ohjelmien...mukaiseen 
toimintaan. 
Tshernobylin ydinvoimalaa koskevan toiminnan rahoittamisesta päätetään G7-maiden 
kokouksessa vuonna 1997. 
Neuvosto päättää mahdollisesta makrotaloudelle myönnettävästä tuesta vuodelle 1997 (15 
prosenttia näistä määrärahoista, joiden suuruutta ei vielä ole määritelty, on varattava 
talousarviosta). 
5-jr 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 593 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI il 
Luettelonumero : CB-CO-96-608-FI-C 
ISBN 92-78-11842-7 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg