Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi”

(COM(2021) 770 final) ja

”Ehdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä”

(COM(2021) 773 final)

(2022/C 323/11)

Esittelijä: Tatjana BABRAUSKIENĖ Toinen esittelijä: Mariya MINCHEVA

Lausuntopyyntö Euroopan komissio, 21.1.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 3.5.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 18.5.2022 Täysistunnon numero 569 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 204/2/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kehottaa jälleen Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan aikuiskoulutuspolitiikkaa, jotta laadukkaasta ja osallistavasta aikuiskoulutuksesta elämäntaitojen hankkimiseksi tulisi kaikkien aikuisten oikeus ja jotta voitaisiin saavuttaa ja ylittää aikuisten koulutukseen osallistumista koskeva 60 prosentin vuositavoite. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokas täytäntöönpano edellyttää myös osaamisen kohtaamattomuuteen puuttumista ja aikuiskoulutuksen hallinnoinnin ja rahoituksen, myös työntekijöiden koulutuksen, parantamista. Lisäksi on tärkeää, että osaamisen kehittämiseen tähtäävät investoinnit, tarvittavat uudistukset ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, joiden perustana on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate eli oikeus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, sisällytetään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteyteen.

1.2 ETSK muistuttaa elinikäisen oppimisen ja aikuiskoulutuksen alalla aiemmin antamistaan tärkeistä lausunnoista, jotka liittyvät aloitteisiin yksilöllisistä oppimistileistä ja mikrotutkinnoista. ETSK korostaa erityisesti seuraavaa: ”[T]äydennys- ja uudelleenkoulutus on äärimmäisen tärkeää vihreän siirtymän ja digitalisaation tukemiseksi eri toimialoilla ja se on nähtävä sosiaalisena ja taloudellisena vastuuna, jotta voidaan varmistaa osallistava koulutus laadukkaita työpaikkoja varten sekä oikeudenmukainen siirtymä kaikille. Työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutuksen tukemiseksi tarvitaan tulevaisuuteen suuntautuneita teollisuusstrategioita sekä tehokkaita osaamispolitiikkoja. Ne voivat auttaa varmistamaan oikeudenmukaisen, myös sosiaalisesti oikeudenmukaisen, siirtymän ilmastoneutraaliin talouteen tasapainottamalla työmarkkinoita, mikä edistää osallistavaa digitalisaatiota ja laadukkaiden työpaikkojen tarjontaa. Yritykset tarvitsevat tehokasta tukea pystyäkseen vahvistamaan ja rahoittamaan työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioitaan innovoinnin edistämiseksi. Samalla olisi otettava huomioon yleiset taloudelliset ja sosiaaliset edut. Työehtosopimuksissa olisi määriteltävä mahdollisuudet erityyppisiin palkallisiin koulutusvapaisiin työntekijöiden henkilökohtaisia ja ammatillisia tarpeita varten.” ( 1 ) Jos palkallisesta vapaasta ei ole tehty työmarkkinaosapuolten välistä sopimusta, vaan se on seurausta hallituksen aloitteesta, se olisi rahoitettava julkisin varoin.

1.3 Uusien teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja levittämiseen on yhdistettävä tehokas täydennys- ja uudelleenkoulutus. Aikuiskoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen suunnattavilla investoinneilla voi olla ratkaiseva rooli talouden elpymisessä ja sosiaalisen Euroopan rakentamisessa. Yksilölliset oppimistilit ovat vain yksi lähestymistapa ja rahoitusväline, jota EU:n jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat harkita. Ehdotetut toimenpiteet eivät saisi korvata työnantajien tai julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tällä hetkellä tarjoamia koulutusmuotoja, koulutuslaitoksille annettavaa julkista tukea tai muuta tukea. Etenkin työmarkkinaosapuolten hallinnoimat koulutusvarat ovat tehokas tapa tarjota koulutusta kansallisesti ja eri aloilla havaittuihin tarpeisiin vastaamiseksi.

1.4 Riittävän ammattitaitoinen työvoima ja parempi työllistyvyys ovat keskeisiä edellytyksiä yritysten ja yhteiskunnan menestykselle ja kasvulle, työvoiman palkkaamiselle ja Euroopan unionin asettamien poliittisten tavoitteiden edistämiselle. Useilla aloilla ja alueilla esiintyy jo nyt osaamisen kohtaamattomuutta ja työvoimapulaa, ja nämä ilmiöt yleistyvät jatkossa. Jäsenvaltioiden ja työnantajien tärkeänä tehtävänä onkin rahoittaa koulutusta ja kannustaa osallistumaan siihen. Osaamista on kehitettävä työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, jotta Eurooppa voisi vahvistaa kilpailukykyään ja innovointivalmiuksiaan pitkällä aikavälillä, mikä hyödyttää niin yrityksiä kuin työntekijöitäkin.

1.5 Työntekijät kohtaavat monia esteitä koulutukseen pääsyssä. Jos yksilöille annetaan enemmän valtaa vaikuttaa omaan koulutukseensa, on tärkeää, että he saavat tehokasta ohjausta ja tukea valintojen tekemiseksi ja tarpeitaan vastaavaan koulutukseen pääsemiseksi. Näin varmistettaisiin myös optimaaliset koulutusinvestoinnit, kun koulutus vastaisi täsmälleen kunkin yksilön tarvekartoitusta. Täysin yksilöllinen lähestymistapa voi työpaikkasuuntautuneessa koulutuksessa heikentää koulutuksen rahoituksen ja koulutustarjonnan sisällön välistä yhteyttä, jolloin vaarana on, että koulutus ei olekaan niin työpaikkasuuntautunutta eikä siten vastaa riittävän hyvin työnantajien tarpeisiin.

1.6 ETSK yhtyy ammatillista koulutusta käsittelevän kolmikantaisen neuvoa-antavan komitean lausuntoon, jonka mukaan koulutukseen pääsyn edellytykset ja oikeus koulutukseen on mukautettava erilaisiin tilanteisiin ja realiteetteihin soveltuvien järjestelyjen avulla. ETSK kehottaa komissiota kunnioittamaan toimivaltajakoa ja toissijaisuusperiaatetta sekä kunkin jäsenvaltion kansallisia erityispiirteitä ja oikeudellista kehystä. Kun yksilöllisistä oppimistileistä ja mikrotutkinnoista annettuja ehdotuksia hyväksytään ja pannaan täytäntöön, on varmistettava, että ne sopivat yhteen jäsenvaltioissa olemassa olevien ammatillisen jatkokoulutuksen järjestelmien, työehtosopimusneuvottelujen aseman sekä työehtojen ja -olojen ja työntekijöiden lomaoikeuksien sääntelyn kanssa.

1.7 ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kunnioittamaan olemassa olevia kansallisia ja toimialakohtaisia välineitä ja rahoitusjärjestelyjä ja tekemään eron ”koulutusoikeuksien” – joita ei edelleenkään ole määritelty kaikkien maiden lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa kaikilla aloilla – ja ”koulutustilin” välillä. ETSK pyytää, että ehdotuksissa varmistetaan kaikkien aikuisten ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevien oikeus tehokkaaseen, laadukkaaseen ja osallistavaan työntekijäkoulutukseen, palkalliseen opintovapaaseen, kokonaiseen tutkintoon, epävirallisen ja arkioppimisen validointiin sekä ohjaukseen ja neuvontaan. Jäsenvaltioita kehotetaan tarvittaessa parantamaan aikuiskoulutuksen ja ammatillisen jatkokoulutuksen järjestelmiään tehokkaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisen jälkeen. ETSK on tyytyväinen siihen, että yksilöllistä oppimistiliä voi käyttää koulutukseen, validointiin ja uraohjaukseen.

1.8 ETSK painottaa laatuvaatimusten merkitystä koulutusmarkkinoilla ja erityisesti mikrotutkintojen yhteydessä ja nostaa esiin erilaisten aikuiskoulutuksen rahoitusratkaisujen (kuten yksilöllinen oppimistili) mahdolliset edut ja haitat, joihin kuuluvat kustannus-hyötysuhde, hallinnollinen rasite ja kustannukset, saavutettu aseman muutos (korkeampi muodollinen pätevyystaso), laadunvarmistus, tulos työmarkkinoiden näkökulmasta, lisäarvo urakehityksen kannalta ja pääasiallisen kohderyhmän eli heikosti koulutettujen henkilöiden osallistumisaste. ETSK pitää valitettavana, että komissio ei ole tehnyt mikrotutkinnoista vaikutustenarviointia, sillä ehdotus saattaa vaikuttaa olemassa oleviin kansallisiin järjestelyihin, erityisesti tutkintoihin ja työehtosopimuksiin. Tässä asiassa on varmistettava tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja muun muassa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallinen kuuleminen siitä, tuovatko yksilöllisiä oppimistilejä ja mikrotutkintoja koskevat EU-aloitteet lisäarvoa kansallisten ja toimialakohtaisten koulutusjärjestelmien parantamiseen ja miten.

1.9 ETSK korostaa, että ammatillisen koulutuksen tarjoajien mikrotutkintotarjonta olisi laadittava yhdessä työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa tarjonnan laatuvaatimusten pohjalta. Tarjontaluettelossa olisi ilmoitettava, mitkä ovat mikrotutkintojen oppimistulokset ja tunnustavatko muut koulutuksen tarjoajat ja työnantajat kyseisen tutkinnon.

1.10 ETSK muistuttaa palkallisen opintovapaan tärkeydestä ( 2 ) myös ILO:n yleissopimuksen 140 (ratifioitu 11 jäsenvaltiossa ( 3 ) ) perusteella ja toteaa, että yksilöllistä oppimistiliä koskevan ehdotuksen tulisi olla yhteensopiva kansallisten järjestelmien kanssa, kun siinä vaaditaan laatimaan oppimistilijärjestelmiä vain työmarkkinatarkoituksia varten, sillä monissa jäsenvaltioissa palkallista opintovapaata voi käyttää myös henkilökohtaiseen kehittämiseen tai opintojen loppuun saattamiseen (esim. yliopistotutkintoon).

1.11 ETSK muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen aikuiskoulutuksen, työntekijöiden koulutuksen ja palkallista opintovapaata koskevien järjestelmien hallinnointiin on olennaisen tärkeää, samoin kuin työmarkkinaosapuolten yhteisten toimien edistäminen. Komitea pitää myös tärkeänä kuulla asiaankuuluvia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita aikuiskoulutuksesta.

1.12 ETSK kehottaa komissiota tukemaan hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista jäsenvaltioiden välillä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. Olisi keskityttävä siihen, miten voidaan parhaiten varmistaa todellinen pääsy koulutukseen ja miten voidaan parantaa erityisesti jäsenvaltioiden aikuiskoulutusjärjestelmiä ja osaamisstrategioita sekä niiden rahoitusmekanismeja ja koulutustyyppejä, mikrotutkinnot mukaan luettuina. ETSK kehottaa ottamaan myös kolmikantaisen neuvoa-antavan komitean mukaan ehdotusten jatkotoimiin ja antamaan sille aktiivisen roolin aloitteiden täytäntöönpanoa koskevassa raportoinnissa ja seurantakehyksen perustamisessa yhteistyössä työllisyyskomitean kanssa.

1.13 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon yksilöllistä oppimistiliä ja mikrotutkintoja koskevat aloitteet pantaessa täytäntöön 19. joulukuuta 2016 annettua neuvoston suositusta taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille ( 4 ) . Näin varmistettaisiin, että pätevyystasoltaan matalat ja heikosti koulutetut aikuiset voisivat kehittää perustaitojaan ja ammatillista osaamistaan ja että heitä ohjataan ja kannustetaan osallistumaan koulutukseen, joka parantaa heidän elämäänsä ja työllistyvyyttään ja takaa, että 80 prosenttia aikuisista hallitsee digitaaliset perustaidot.

1.14 ETSK toistaa, että yksilöllisillä oppimistileillä ja vastaavilla rahoitusjärjestelmillä on tuettava pääsyä tunnustettuun ja validoituun koulutukseen ja annettava työntekijöille mahdollisuus osallistua prosesseihin, joiden kautta heidän osaamisensa ja työkokemuksensa validoidaan. Mikrotutkinnoille on saatava asianomaisten viranomaisten hyväksyntä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. ETSK kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista ( 5 ) ja varaamaan riittävästi julkista rahoitusta validointijärjestelmille kaikissa EU-maissa. Varmistamalla, että koulutus tunnustetaan, työnantajat ja ammattiliitot voivat auttaa työntekijöitä parantamaan koulutustasoaan ja edistää heidän urakehitystään ja oikeudenmukaista siirtymää työmarkkinoilla.

1.15 ETSK pitää tärkeänä, että aloitteissa otetaan huomioon aikuisten ja koko työvoiman (työntekijät, itsenäiset ammatinharjoittajat) sekä muiden kohderyhmien (mm. pitkäaikaistyöttömät, työmarkkinoiden ulkopuolella olevat ja erityisesti vanhempainvapaalta työhön palaavat henkilöt ( 6 ) , vammaiset henkilöt, eläkeläiset, naiset, alle 30-vuotiaat nuoret ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret) täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeet, jotta he saisivat todellisen mahdollisuuden päästä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen. Epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien erityistilanteeseen on puututtava kiireellisesti ja asianmukaisin toimin, kunnioittaen työmarkkinaosapuolten keskeistä asemaa työntekijöiden koulutuksen alalla. Yritysten rooli työntekijöidensä koulutuksen tukemisessa on olennaisen tärkeä, samoin kuin jäsenvaltioiden rooli resurssien tarjoamisessa aikuiskoulutukseen pääsyn turvaamiseksi. Työnantajat rahoittavat 90 prosenttia työhön liittyvästä koulutuksesta EU:ssa ( 7 ) , joten EU:n on tunnustettava kaikilta osin niiden sitoutuminen ja myönteinen rooli osaamisen kehittämistarpeiden alalla ja tuettava sitä.

1.16 ETSK kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisia välineitä, joilla voitaisiin varmistaa yksilöllisten oppimistilien siirrettävyys. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi tehdä kahdenvälisiä sopimuksia. ETSK vaatii, että mikrotutkintoja koskeviin EU:n laatuvaatimuksiin sisällytetään ”hallintojärjestelmä, johon työmarkkinaosapuolet osallistuvat”, ja kehottaa ottamaan huomioon mikrotutkinnot kokonaisten tutkintojen ja työntekijöiden koulutuksen rinnalla. ETSK pyytää koulutuksen tarjoajia julkaisemaan luettelon tarjoamistaan mikrotutkinnoista oppimistuloksineen sekä tiedot siitä, tunnustavatko muut koulutuksen tarjoajat ja yritykset kyseiset mikrotutkinnot. On tärkeää parantaa kaikkien oppijoiden, myös muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, mahdollisuuksia osallistua kaikenlaiseen laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen (myös suorittaa mikrotutkintoja), jotta voidaan varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet osallistua täysimittaisiin opintoihin ja suorittaa tutkintoja. Epätyypillisessä työsuhteessa oleville työntekijöille on annettava tehokasta (taloudellista ja muuta) tukea, jotta he voivat osallistua koulutukseen ja myös suorittaa mikrotutkintoja ammatillista kehittämistä ja liikkuvuutta varten. Virtuaalisten ja muiden koulutusmateriaalien ja -välineiden saatavuus ja käytettävyys on varmistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 ( 8 ) mukaisesti.

2. Yleistä

2.1 Euroopan komissio julkaisi 10. joulukuuta 2021 ehdotuksen neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä ( 9 ) ja ehdotuksen neuvoston suositukseksi mikrotutkinnoista elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi ( 10 ) . Näillä aloitteilla tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaa toimintasuunnitelmaa, jossa on asetettu uudeksi tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä vuosittain vähintään 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen. Näin varmistetaan, että jokaisella on ”oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen” (periaate 1) ”työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta” (periaate 5), mihin kuuluu myös ”oikeus siirtää – – koulutusta koskevat etuudet työelämän muutostilanteissa” (periaate 4). Lisäksi on tärkeää, että osaamisen kehittämiseen tähtäävät investoinnit, tarvittavat uudistukset ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, joiden perustana on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate eli oikeus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, liitetään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteyteen.

2.2 Valtioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajista koostuva ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea esitti 16. elokuuta 2021 kantansa yksilöllisistä oppimistileistä annettuun ehdotukseen antamalla lausunnon yksilöllisistä oppimistileistä ja koulutustarjonnan vahvistamisesta Euroopassa. Kolmikantalausunnossa todetaan, että covid-19-pandemia, digitalisaatio ja hiilestä irtautuminen vaikuttavat valtavasti Euroopan talouteen, teollisuuteen ja eurooppalaiseen työvoimaan, jonka edessä on hyvin haastava mukautuminen nopeasti muuttuvaan työelämään. Pandemia on nopeuttanut rakennemuutoksia monilla aloilla ja vauhdittanut vihreää ja digitaalista siirtymää. Haasteina ovat edelleen myös väestörakenteen muutos, uudet koulutustarpeet ja osaamisen kohtaamattomuus. Lisäksi kolmikantalausunnossa todetaan, että työmarkkinoiden realiteettien valossa koulutukseen pääsyn edellytykset ja oikeus koulutukseen on mukautettava erilaisiin tilanteisiin ja realiteetteihin soveltuvien järjestelyjen avulla. ( 11 )

2.3 Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet toteuttivat vuonna 2021 hankkeen, jonka aiheena on osaaminen, innovointi ja koulutus. Myös sen tuloksissa todetaan, että yrityksillä ja työntekijöillä on keskeinen rooli innovoinnissa ja uusien taitojen ja osaamisen kehittämisessä työntekijöiden kouluttamisen kautta ja että nämä asiat ovat ratkaisevan tärkeitä muuttuvaan ympäristöön sopeutumiseksi. Sen vuoksi on erittäin tärkeää tarjota työntekijöille koulutusta ja varmistaa työntekijöiden pääsy koulutukseen, joka vastaa työnantajien ja työntekijöiden tarvetta kehittää innovatiivista teknologiaa ja liiketoimintamalleja, joiden ansiosta työntekijät voivat löytää osaamistaan, odotuksiaan ja pätevyyttään vastaavia työpaikkoja ja pysyä niissä ( 12 ) . Keskeisenä haasteena on varmistaa eri välineiden, kuten koulutussetelien, palkallisen opintovapaan (lakisääteisen tai työehtosopimukseen perustuvan), henkilökohtaisen koulutustilin ja (monialaisen tai toimialakohtaisen) koulutusrahoituksen saatavuus, yhteentoimivuus ja yhteensopivuus kunkin maan institutionaalisen kehyksen kanssa ( 13 )

2.4 Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisella lainsäädännöllä ja/tai työehtosopimuksilla varmistetaan yksilön oikeus koulutukseen, myös aikuiskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, sekä palkalliseen opintovapaaseen työhön liittyvää koulutusta varten. Työmarkkinaosapuolilla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja työehtosopimusneuvotteluilla on kaikkialla Euroopassa keskeinen rooli edistettäessä työntekijöiden tosiasiallista pääsyä koulutukseen eri tavoin eri maissa. Työmarkkinaosapuolet saattavat pitää olemassa olevaa kansallista ja/tai toimialakohtaista tai muuta yksilöllisille oppimistileille vaihtoehtoista lähestymistapaa paremmin soveltuvana koulutustarjonnan edistämiseen kansallisessa tilanteessa. Kansallisten ja toimialakohtaisten työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallisuus olisikin varmistettava ja niiden roolia kunnioitettava.

2.5 Erilaiset oikeudelliset puitteet ja/tai työehtosopimusneuvottelukäytännöt kuvastavat kunkin jäsenvaltion valitsemaa tapaa hyväksyä ja panna täytäntöön omaa koulutuspolitiikkaansa ja hyödyntää olemassa olevia rahoitusmekanismeja. Yksilölliset oppimistilit ovatkin vain yksi lähestymistapa ja rahoitusväline, jota EU:n jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat harkita. Yksi kaikille sama lähestymistapa ei toimi, vaan jäsenvaltioiden erilaisia koulutusjärjestelmiä ja toimialojen erityispiirteitä on kunnioitettava. Kullakin jäsenvaltiolla on oltava täydet valtuudet tehdä päätös siitä, otetaanko yksilöllinen oppimistili yhdeksi koulutuksen tarjoamis- ja rahoitusmekanismiksi, samaan tapaan kuin koulutusmarkkinoita säännellään kansallisella tasolla. ETSK korostaa, että jäsenvaltiot yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa voivat myös vapaasti päättää olla ottamatta käyttöön oppimistiliratkaisua ja sen sijaan mukauttaa tai kehittää edelleen koulutustarjontaan nykyisin sovellettavia lähestymistapojaan.

2.6 ETSK muistuttaa seuraavasta: ”Tässä suosituksessa esitetyt toimenpiteet eivät saisi korvata työnantajien tai julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tarjoamaa koulutusta, koulutuslaitoksille annettavaa julkista tukea tai muuta tukea.” ( 14 ) ETSK on samaa mieltä siitä, että suositus ”ei saisi estää [jäsenvaltioita] pitämästä voimassa tai antamasta aikuisten oppimista/koulutusta koskevia yksityiskohtaisempia säännöksiä kuin [suosituksessa] suositellaan” ( 15 ) eikä ”rajoittaa työmarkkinaosapuolten autonomiaa, jos ne vastaavat koulutusjärjestelmien perustamisesta ja hallinnoinnista” ( 16 )

2.7 ETSK viittaa aiempaan lausuntoonsa ( 17 ) , jossa todetaan, että ”uusien teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja levittämiseen on yhdistettävä tehokas täydennys- ja uudelleenkoulutus. ETSK painottaa, että covid-19-kriisin vaikutukset Euroopan yhteiskuntaan ja talouteen ovat edelleen korostaneet, miten suuri merkitys tehokkailla koulutuspolitiikoilla ja laadukkailla työpaikoilla on, kun tuetaan kestävää ja oikeudenmukaista sosiaalista ja taloudellista elpymistä ja selviytymiskykyä, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta Eurooppa kykenee selviytymään pandemian seurauksista. Aikuiskoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen suunnattavilla investoinneilla voi olla ratkaiseva rooli talouden elpymisen ja sosiaalisen Euroopan kannalta.”

2.8 ETSK muistuttaa, että aikuisten ja työntekijöiden koulutukseen pääsylle on monia esteitä, kuten ajanpuute, riittämätön rahoitus tai motivaatio tai laadukkaan ohjauksen ja neuvonnan puuttuminen, joskus myös laadukkaan koulutustarjonnan puute, vähäinen työpaikan antama tuki (sijaiset) erityisesti pk-yrityksissä tai työ- ja yksityiselämän tasapainon puutteellinen kunnioittaminen. Ohjasten antaminen yksilöille, kun on kyse heidän omasta koulutuksestaan, on tärkeää, kun on varmistettu, että he saavat tehokasta tukea työmarkkinoiden kannalta mielekkääseen koulutukseen osallistumiseen ja sen jatkamiseen. Tähän kuuluu yksilöiden tukeminen antamalla neuvoja ja ohjausta soveltuvista koulutustyypeistä. Työntekijöiden on voitava osallistua yrityksessä tarjottavaan koulutukseen, ja matalan osaamistason työntekijät tarvitsevat kohdennettua tukea erityisesti verkkokoulutusten osalta. ”Verkkokoulutus tarjoaa monia mahdollisuuksia laajentaa pääsyä aikuiskoulutuksen piiriin, mutta matalan osaamistason työntekijöiltä saattaa puuttua taidot tällaisen koulutuksen hyödyntämiseen ja he saattavat tarvita lisätukea.” ( 18 )

2.9 Jotta voidaan poistaa erilaisia koulutukseen pääsyn esteitä ja lisätä aikuisten motivaatiota osallistua koulutukseen, esteitä olisi tarkasteltava myös yksilön työllisyys- ja koulutustilanteen näkökulmasta. Välinettä olisi tuettava tarjoamalla tehokasta ohjausta ja neuvontaa. Tiedotusstrategiaa on parannettava. Nykyisen osaamisen kohtaamattomuusongelman lieventämiseksi koulutustarpeet on määriteltävä etukäteen ja koulutuskurssit on kohdennettava asianmukaisesti. Lisäksi tarvitaan kattavia oppimisen tukijärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa vahvempi synergia taloudellisten kannustimien, ohjauspalvelujen ja validointi- ja tunnustamismenettelyjen tarjoamisen välillä ( 19 )

2.10 ETSK on huolissaan siitä, että täysin yksilöllinen lähestymistapa voi heikentää koulutuksen rahoituksen ja koulutustarjonnan sisällön välistä yhteyttä, jolloin vaarana on, että koulutus ei olekaan niin työpaikkasuuntautunutta eikä siten vastaa riittävän hyvin työnantajien tarpeita. Työnantajat rahoittavat 90 prosenttia työhön liittyvästä koulutuksesta EU:ssa ( 20 ) , joten EU:n on tunnustettava kaikilta osin niiden sitoutuminen ja myönteinen rooli osaamisen kehittämistarpeiden alalla ja tuettava sitä. Työmarkkinaosapuolilla yhdessä on keskeinen rooli koulutustarjonnan ja osallistumisen edistämisessä. Etenkin työmarkkinaosapuolten hallinnoimat koulutusvarat ovat tehokas tapa tarjota koulutusta kansallisesti ja eri aloilla havaittuihin tarpeisiin vastaamiseksi. Yksityishenkilöiden rahalliset ja muut panokset olisi tunnustettava, ja niitä olisi tuettava.

2.11 ETSK toteaa, että mikrotutkinnoilla voi olla täydentävä rooli täydennys- ja uudelleenkoulutukseen pääsyn laajentamisessa, kun huomioon otetaan työmarkkinoiden muuttuvat tarpeet. ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että jäsenvaltioita kannustetaan kytkemään mikrotutkinnot työllisyyspolitiikkaansa ja myös aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, jotta voidaan vähentää osaamisen kohtaamattomuutta eri toimialoilla ja alueilla, kun samalla kunnioitetaan mahdollisuutta suorittaa kokonainen tutkinto. Mikrotutkintojen kerrytettävyyden osalta ETSK painottaa, että ne eivät saisi korvata kokonaisia tutkintoja. Jäsenvaltioita olisikin kannustettava sisällyttämään mikrotutkinnot kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin. Työmarkkinaosapuolten olisi osallistuttava tämän suunnitteluun kansallisella tasolla sekä pohdintaan siitä, miten mikrotutkinnot voidaan tunnustaa ja lisätä osatutkintoihin.

2.12 Mikrotutkinnot voivat olla tärkeä apukeino aikuisten täydennys- ja uudelleenkouluttautumisessa tai siirtymisessä uusiin työtilaisuuksiin, kunhan mikrotutkintojen laatuvaatimukset on määritelty tarkasti ja tehty selväksi oppijoille. Mikrotutkinnot voisivat olla koulutusmuoto, johon osallistutaan mahdollisen yksilöllisen oppimistilin kautta, mutta ne olisi nähtävä erillään oppimistileistä ja yhtenä täydentävänä välineenä jatkuvan oppimisen välineistössä. ETSK on myös tyytyväinen siihen, että suositusluonnoksessa mainitaan työmarkkinaosapuolet mikrotutkintojen tarjoajien joukossa ja kehotetaan jäsenvaltioita edistämään työnantajien ja työntekijöiden edustajien suunnittelemien ja hyväksymien mikrotutkintojen kehittämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla.

3. Erityistä

3.1 Työntekijöiden vapaa liikkuvuus voi auttaa ratkaisemaan osaamisen kohtaamattomuuteen ja osaamispulaan liittyviä haasteita. Pätevyysvaatimuksia koskevan sääntelyn on jatkossakin kuuluttava kansalliseen toimivaltaan, ja työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan esimerkiksi osaamisen, myös mikrotutkintojen, validointiin. Samalla säänneltyjen ammattien määrää on vähennettävä. Roolinsa voi olla myös sillä, jos ammattitaitoiset kolmansien maiden kansalaiset ja täyttämättömät avoimet työpaikat saadaan kohtaamaan paremmin eri koulutus- ja työkokemustasoilla. Komission tuleva osaamispaketti ( 21 ) , johon sisältyy mahdollisia skenaarioita EU:n osaajareservistä, voi olla merkittävässä asemassa tämän suhteen.

3.2 Työehtosopimukset ovat tärkeä keino, jonka kautta palkallisen opintovapaan tarjoaminen voi edistää työntekijöiden pääsyä työmarkkinoiden kannalta mielekkääseen koulutukseen. Tällaisilla sopimuksilla on erityisen tärkeä rooli määriteltäessä järjestelyjä, joiden kautta pk-yritysten työntekijät voivat saada palkallista opintovapaata, sillä pk-yritykset kärsivät tyypillisesti suuremmasta tuotantokapasiteetin menetyksestä, kun työntekijät ovat poissa koulutuksen vuoksi. On tärkeää korostaa, että EU:n tai kansallisen tason lainsäädäntöaloitteet eivät saa heikentää työehtosopimusneuvotteluprosessia tai työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta etsittäessä ratkaisuja kysymyksiin, jotka ovat tärkeitä hyvin toimivien kansallisten työmarkkinoiden kannalta, mukaan lukien ratkaisut osaamisen kehittämisen ja siirtämisen alalla sekä laadukkaiden työpaikkojen tarjoamiseksi työntekijöille oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa.

3.3 ETSK painottaa laatuvaatimusten merkitystä koulutusmarkkinoilla ja erityisesti mikrotutkintojen yhteydessä ja nostaa esiin erilaisten aikuiskoulutuksen rahoitusratkaisujen (kuten yksilöllinen oppimistili) mahdolliset edut ja haitat, joihin kuuluvat kustannus-hyötysuhde, hallinnollinen rasite ja kustannukset, saavutettu aseman muutos (korkeampi muodollinen pätevyystaso), laadunvarmistus, tulos työmarkkinoiden näkökulmasta, lisäarvo urakehityksen kannalta ja pääasiallisen kohderyhmän eli heikosti koulutettujen henkilöiden osallistumisaste. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja muun muassa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallinen kuuleminen siitä, tuovatko yksilöllisiä oppimistilejä ja mikrotutkintoja koskevat EU-aloitteet lisäarvoa kansallisten ja toimialakohtaisten koulutusjärjestelmien parantamiseen ja miten. ETSK korostaa, että ammatillisen koulutuksen tarjoajien mikrotutkintotarjonta olisi laadittava yhdessä työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa tarjonnan laatuvaatimusten pohjalta. Tarjontaluettelossa olisi ilmoitettava, mitkä ovat mikrotutkintojen oppimistulokset ja tunnustavatko muut koulutuksen tarjoajat ja työnantajat kyseisen tutkinnon.

3.4 ETSK pitää tärkeänä, että aloitteissa otetaan huomioon aikuisten ja koko työvoiman (työntekijät, itsenäiset ammatinharjoittajat) sekä muiden kohderyhmien (mm. pitkäaikaistyöttömät, työmarkkinoiden ulkopuolella olevat, vammaiset henkilöt, eläkeläiset ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret) täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeet, jotta hekin voisivat osallistua laadukkaaseen, tehokkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, joka tukee heidän työllistyvyyttään. Tältä osin on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot antavat resurssitukea aikuiskoulutukseen pääsemiseksi. Samaan aikaan yritysten rooli työntekijöiden työhön liittyvän koulutuksen tukemisessa on hyvin tärkeä. Epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien erityistilanteeseen, jota ei voida ratkaista vain yksilöllisillä oppimistileillä ja mikrotutkinnoilla, on puututtava kiireellisesti ja asianmukaisin toimin, kunnioittaen työmarkkinaosapuolten keskeistä asemaa työntekijöiden koulutuksen alalla.

Bryssel 18. toukokuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

(2) EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

(3) ILO:n viralliset tiedot täällä: https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:11300:0::NO::p11300_instrument_id:312285

(4) EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

(5) EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(6) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658190/IPOL_STU(2020)658190_EN.pdf

(7) Adult learning statistical synthesis report, Euroopan komissio, 2020/082020.

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

(9) COM(2021) 773 final.

(10) COM(2021) 770 final.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=es&catID=1223&furtherNews=yes&newsId=10081

(12) BusinessEurope: ”Skills, innovation and the provision of, and access to training”.

(13) Financing adult learning database, Cedefop.

(14) COM(2021) 773 final.

(15) COM(2021) 773 final.

(16) COM(2021) 773 final.

(17) EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

(18) OECD: ”Building back better: enhancing equal access to opportunities for all”.

(19) Cedefop (2020), Empowering people to cope with change.

(20) Adult learning statistical synthesis report, Euroopan komissio, 2020/082020.

(21) Tulossa todennäköisesti huhtikuussa 2022.