Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2020/C 183/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Brački varenik”

EU-nro: PGI-HR-02454 – 8.4.2019

SAN () SMM (X)

1. Nimi/nimet

”Brački varenik”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Kroatia

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 1.8 Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Brački varenik” on mausteena käytettävä tuote. Se valmistetaan keittämällä tuoreista tai kuivatuista viinirypäleistä puristettua mehua noin kolmannekseen alkuperäisestä määrästä. ”Brački varenik” -maustekastike on hunajaisen makeaa, tahmeaa nestettä, jonka maussa on hennosti rypäleiden aromia ja jonkin verran toffeeta. Kun ”Brački varenik” valmistetaan punaisista viinirypäleistä, sen väri vaihtelee tummanpunaisesta tummanruskeaan, ja kun se valmistetaan valkoisista viinirypäleistä, väri vaihtelee tummankeltaisesta vaaleanruskeaan. Kun ”Brački varenik” saatetaan markkinoille, sen liukenevan kuiva-ainepitoisuuden on (refraktometrisesti määriteltynä) oltava vähintään 45 prosenttia ja pH-arvon on oltava 3–5 (kun tuotetta on laimennettu vedellä niin, että kuiva-ainepitoisuus on 25 %). ”Brački varenik” saatetaan markkinoille enintään 0,5 litran lasipulloissa.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

”Brački varenik” -maustekastike valmistetaan kotoperäisistä rypälelajikkeista, joita ovat punaiset rypälelajikkeet Babić, Crljenak ja Plavac mali ja valkoinen rypälelajike Maraština. Näiden lajikkeiden on yksin tai yhdessä muodostettava vähintään 80 prosenttia tuotteesta, ja muun osuuden on koostuttava muista Bračin saaren rypälelajikkeista.

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

”Brački varenik” -maustekastikkeen kaikki tuotantovaiheiden rypäleiden korjuusta, puristamisesta ja siivilöinnistä keittämiseen on tapahduttava kohdassa 4 määritellyllä tuotantoalueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kun tuote saatetaan markkinoille, nimen ”Brački varenik” kirjainten on erotuttava päällysmerkinnöissä muista merkinnöistä kooltaan, tyypiltään ja väriltään (eli typografialtaan). Tuottajan nimen kirjaimet saavat olla kooltaan enintään 70 prosenttia tuotteen nimen kirjainten koosta.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

”Brački varenik” -maustekastiketta tuotetaan Bračin saarella, joka kuuluu hallinnollisesti Split-Dalmatian maakuntaan ja jakautuu kahdeksaan paikallishallintoyksikköön: Supetarin kaupunki sekä Postiran, Pučišćan, Selcan, Bolin, Nerežišćan, Milnan ja Sutivanin kunnat. Saaren erottaa pohjoisessa mantereesta Bračin kanaali, lännessä Šoltan saaresta Splitin salmi ja etelässä Hvarin saaresta Hvarin kanaali.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Brački varenik” -maustekastikkeen ja Bračin saaren välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen sekä tälle maantieteelliselle alueelle ominaiseen perinteiseen tuotantomenetelmään ja aikojen saatossa säilyneeseen valmistusohjeeseen.

Bračin saarella on kolme erilaista geomorfologista aluetta: matala rannikkovyöhyke (170 metriin asti), keskiylänkö (400 metriin asti) ja vuoristoisempi alue. Bračin saarella yleisimmän kallioperän muodostavat liitukauden kalkkikivi ja dolomiitti, joiden päälle on muodostunut kivistä, mustaa, ruskeaa, punaista ja antropogeenista maata. Tällaisessa maaperässä soveltuvat parhaiten viljeltäviksi perinteiset välimerelliset kasvit eli oliivit, rypäleet, sitrushedelmät, viikunat sekä mauste- ja lääkekasvit.

Viininviljelyllä on Bračin saarella pitkä ja rikas historia, ja se onkin saaren tärkein maataloustuotannon ala. Viiniköynnöksiä on kasvatettu tällä alueella keskeytyksettä jo muinaisista ajoista. Koska Bračin saarella on paljon korkeuseroja, asukkaat ovat viljelymaata saadakseen muokanneet antropogeenista maata raivaamalla, kaivamalla ja lannoittamalla ja luoneet näin pengerviljelmiä. Koska rakennetut penkereet pitävät maan paikallaan, viljely onnistuu tässä viljassa maassa. Yleisimmin viljellään viiniköynnöksiä.

”Brački varenik” -maustekastikkeen valmistuksessa käytettävien rypäleiden laatuun vaikuttavat ratkaisevasti muun muassa seuraavat tekijät: viiniköynnösten viljelyn pitkä perinne Bračin saarella, taitotieto ja kokemus maantieteellisen alueen olosuhteisiin parhaiten soveltuvien viiniköynnöslajikkeiden valinnassa sekä viljely- ja valmistusmenetelmät.

Tärkeimmät Bračin saarella kasvatettavat rypälelajikkeet, joita käytetään ”Brački varenik” -maustekastikkeen valmistuksessa, ovat Babić, Crljenak, Plavac mali ja Maraština. Niitä tuottavat viinitarhat sijaitsevat etelärinteillä. Bračin saari sijaitsee Etelä-Dalmatiassa, jossa vallitsee lempeä välimerenilmasto (Csa): kesät ovat kuumia ja kuivia, talvet leutoja. Vuoden keskilämpötila on korkea (kasvukaudella 21,8 °C), auringonpaistetta on paljon ja myös meri vaikuttaa ilmastoon. Vuoden kuumimpana aikana etelärinteitä viilentävät tuulet, päivällä Maestral, yöllä Burin. Bračin saari sijaitsee Adrianmeren aurinkoisimmalla kohtaa, ja siellä saadaan aurinkoa 2 600 tuntia vuodessa. Auringonvalo on olennaisen tärkeää rypäleiden kypsymisvaiheessa.

Saarelaiset valmistavat rypäleistä viinin ohella myös erikoistuotetta ”Brački varenik”, joka valmistetaan keittämällä rypälemehua ja jota käytetään perusmaustekastikkeena Bračin perinteisissä ruokalajeissa.

”Brački varenik” -maustekastiketta käyttivät jo muinaiset roomalaiset. Todisteena siitä on Marcus Gavius Apiciuksen kirjoitus, jossa kuvataan tämän tuotteen valmistusta (V. Vodanović Kukec, 1997, Iz pijata i žmula, Korijeni bračke kuhinje). Kirjailija S. Bulimbašić kirjoitti vuonna 1885: ””Brački varenik” -maustekastiketta valmistetaan perinteisellä valmistusohjeella Didolićin perhetilalla Bračin saarella. Maustekastiketta myydään Wienin huippukokeille, sillä se on Wienissä arvostettu ja tavoiteltu mauste.” (S. Bulimbašić, Brački varenik, julkaistu 30. syyskuuta 2011).

Bračin saaren asukkaat halusivat 1700-luvun lopulla varmistaa tämän ikiaikaisen maustekastikkeen hunajaisen ja erityislaatuisen maun säilymisen sekä vanhojen bračilaissukujen hallussa säilyneen valmistusohjeen noudattamisen. ”Brački varenik” -maustekastiketta valmistettiin perinteisesti rypäleiden korjuuseen (jematva) liittyvässä yhteisötapahtumassa syys- ja lokakuussa. Tuolloin paikalliset tuottajat hyödynsivät laajaa taitotietoaan ja osaamistaan valitessaan parhaat rypäleet kotoperäisistä punaisista rypälelajikkeista Babić, Crljenak ja Plavac mali tai valkoisesta rypälelajikkeesta Maraština. Rypäleet kerättiin erillisiin koreihin, ja sadonkorjuun päätyttyä ne murskattiin ja puristettiin manuaalisesti. Näin saatua tuoretta rypäleen puristemehua keitettiin hiljalleen (joissakin tapauksissa yli 10 tuntia) alhaisella lämmöllä suuressa kotlenka-kattilassa. ”Brački varenik” ‐maustekastiketta keitettiin useimmiten naisten valvonnassa yömyöhään ja usein jopa aamuun asti, kunnes siitä tuli paksua nestettä. Kotoperäisten punaisten ja valkoisten rypäleiden – Babić, Crljenak, Plavac mali ja Maraština – sokeripitoisuus on korkea, ja tämä on lopputuotteen kannalta olennainen ominaisuus. ”Brački varenik” -maustekastikkeen valmistusperinne on säilynyt aikojen saatosta meidän päiviimme asti ja liittyy kiinteästi Bračin saaren asukkaiden elämään.

”Brački varenik” -maustekastikkeen maine käy ilmi siitä, että kastike on palannut Bračin ravintoloihin, sillä se on olennainen ainesosa monissa Bračin saaren perinteisissä ruokalajeissa (Slobodna Dalmacija -lehdessä vuonna 2014 ilmestynyt artikkeli ”Tajni recepti bračkih nona” ja Slobodna Dalmacija -lehdessä vuonna 2015 ilmestynyt artikkeli ”Supetar pjati puni kuharskih čudesa”).

Rypäleiden viljely ja tuotanto sekä niistä valmistetut tuotteet ovat vuosisatojen ajan muodostaneet saaren talouden selkärangan.

Koska ”Brački varenik” -maustekastikkeen keittoaika on nykyään lyhyempi, rypäleiden sokeripitoisuuden on oltava korkea. Sitä nostavat käytettävät rypälelajikkeet (Babić, Crljenak, Plavac mali ja Maraština), aurinkoisten päivien runsaus rypäleiden kypsymisjaksolla, otollinen ilmasto, viljava maaperä sekä pengerrettyjen viinitarhojen sijainti.

”Brački varenik” -maustekastikkeen maine ja perinteinen valmistusmenetelmä juontuvat siitä, että maustekastike on Bračin saaren alueellinen tuote, jolla on pitkä historia. Valmistusmenetelmä pohjautuu Bračin saaren asukkaiden laajaan kokemukseen, on siirtynyt sukupolvelta toiselle ja liittyy tiiviisti maantieteelliseen alueeseen.

”Brački varenik” -maustekastikkeen maineesta kertovat myös nämä seikat: maustekastike on joka vuosi esillä monissa yleisötapahtumissa, se on voittanut monia palkintoja ja se mainitaan lukuisissa lehtiartikkeleissa (vuonna 2015 ilmestynyt artikkeli ”Dani varenika na otoku Braču”, vuonna 2017 ilmestynyt Supetarin osuuskunnan julkaisu ”Brački varenik na Markovom trgu” ja GAST-ruokamessujen julkaisussa vuonna 2017 ilmestynyt artikkeli ”Izvorni brački varenik otrgnut od zaborava”).

”Brački varenik” -maustekastikkeen ja Bračin saaren maantieteellisen alueen välistä yhteyttä korostetaan myös matkailunedistämistoimissa: Supetarin matkailutoimisto on maininnut ”Brački varenik” -maustekastikkeen olevan olennainen ainesosa Bračin saaren gastronomisten erikoisuuksien valmistuksessa ja listannut sen niiden tuotteiden joukkoon, joita saarella kävijän on ehdottomasti maistettava (Supetarin matkailutoimisto, Croatian Hot Spots, maaliskuu 2017).

Jotta ”Brački varenik” -maustekastikkeen valmistusmenetelmä ei vaipuisi unholaan, Bračin saarella järjestetään kursseja, joilla tämän tuotteen perinteisiä valmistustaitoja opetetaan nuoremmalle sukupolvelle. ”Brački varenik” -maustekastikkeen valmistusta on opetettu muun muassa Supetarin peruskoulussa, (Supetarin peruskoulu, Eko kutak, 2016).

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Proizvoda_Bracki_Varenik.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.