FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 15.12.2005 
KOM(2005) 648 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
neuvostolle esitettävästä kehotukses ta soveltaa Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 251 artiklaa peru stamissopimuksen 65 artiklan nojalla 
toteutettaviin, elatusapua koskeviin toimenpiteisiin  
 
FI 2   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE 
neuvostolle esitettävästä kehotukses ta soveltaa Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 251 artiklaa peru stamissopimuksen 65 artiklan nojalla 
toteutettaviin, elatusapua koskeviin toimenpiteisiin  
1. L AINSÄÄDÄNNÖLLINEN JA INSTITUTIONAALINEN YHTEYS  
1.1. Elatusapuun sovellettava yhteisön lainsäädäntö 
Elatusapu on olennainen osa tuomioistuimen to imivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja 
täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeude n alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/20011 (jäljempänä ’Bryssel I -asetus’) soveltamisalaa. 
Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan ensinnäki n tuomioistuimen toimivallan määräytymistä 
koskevat säännöt, joihin sisälty y 5 artiklan 2 kohdassa vahvist ettu erityinen elatusapua 
koskeva sääntö. Lisäksi asetuksessa va hvistetaan tuomioiden tunnustamista ja 
täytäntöönpanoa koskevat säännö t, jotka kattavat muun mu assa elatusapuun liittyvissä 
asioissa jäsenvaltioissa annetut tuomiot. Lisä ksi olisi todettava, että Bryssel I -asetuksen 
57 artiklan 2 kohdassa main itaan nimenomaisesti hallintoviranomaisen luona tehdyt tai 
sellaisen vahvistamat elatusvelvollisuutta koskevat sopimukset  virallisina asiakirjoina. 
Elatusapu sisältyy myös riitauttamatto mia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen 
täytäntöönpanoperusteen käy ttöönotosta 21 päivänä huh tikuuta 2004 annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 805/20042 (jäljempänä ’TEE-asetus’) 
soveltamisalaan. Kyseisellä säädöksellä varm istetaan tuomioiden vapaa liikkuvuus kaikissa 
jäsenvaltioissa, kun tuomiot on vahvistettu eurooppalaiseksi täytäntöönpanoperusteeksi. 
Elatusaputuomiot kuuluvat kysei sen asetuksen soveltamisalaan. Asetuksessa todetaan lisäksi 
nimenomaisesti, kuten Bryssel I -asetuksessakin, että hallintovi ranomaisten kanssa tehdyt tai 
hallintoviranomaisten oikeaksi todistamat, elatusvelvollisuutta koskevat sopimukset ovat 
virallisia asiakirjoja (4 ar tiklan 3 kohdan b alakohta). 
Sitä vastoin elatusapu ei kuulu tuomioistuimen toimivallast a sekä tuomioiden tunnustamisesta 
ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainva stuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) 
N:o 1347/2000 kumoamisesta 27 päivänä marras kuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 2201/20033 (jäljempänä ’uusi Bryssel II -asetus’) soveltamisalaan. Tämä ilmenee 
selvästi 1 artiklan 3 kohdan e alakohdasta  sekä johdanto-osan 11 kappaleesta.  
                                                 
1 EYVL L 12, 16.1.2001. 
2 EUVL L 143, 30.4.2004. 
3 EUVL L 338, 23.12.2003. 
 
FI 3   FI 1.2. Elatusapua koskevan yhteis ön lainsäädännön uudistaminen 
1.2.1. Neuvostolle tehdyn asetus ehdotuksen lyhyt esittely 
Tampereella (15. ja 16. lokakuuta 1999) ja Brysselissä (4. ja 5. marraskuuta 2004) 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien muka isesti komissio on tehnyt vastavuoroista 
tunnustamista koskevan ohjelman yhteydessä neu vostolle asetusehdotuksen, jonka tavoitteena 
on poistaa ne esteet, joita nykyisin edelleen on elatusavun perinnässä Euroopan unionissa. 
Uuden asetuksen tavoitteena on luoda oikeudelli nen toimintaympäristö, joka on mukautettu 
elatusavun saajien oikeutettuihin pyrkim yksiin. Asetuksen on annettava elatusapuun 
oikeutetulle mahdollisuus saada nopeasti ja usei mmiten maksutta täytäntöönpanoperuste, joka 
voi liikkua esteettä Euroopan oike usalueella ja jonka avulla elat usapu saadaan tosiasiallisesti 
ja säännöllisesti maksuun.  
Tällainen uusi oikeudellinen toimintaympäristö edellyttää muitakin toimia kuin vain 
nykyisten välineiden selkeyttämistä. Toimenpite itä toteutetaan kaikilla merkityksellisillä 
yksityisoikeudellisissa asioissa  harjoitettavan oikeudellisen  yhteistyön aloilla, kuten 
kansainvälinen toimivalta, sovellettava lain säädäntö, tunnustaminen ja täytäntöönpano, 
yhteistyö sekä oikeudenkäyntien moitteettoman su jumisen esteiden poistaminen sekä tietojen 
parempi saaminen elatusvelvollis en tilanteesta riippumatta siit ä, missä päin Euroopan unionia 
hänen asuinpaikkansa on. Toimenpiteet si sällytetään mahdollisuuksien mukaan yhteen 
yhteisön asetukseen. 
Tähän aloitteeseen päättyy p itkä pohdintojen ja kuulemiste n kausi, johon sisältyivät 
vertailevan oikeustutkimuksen rahoittaminen (2003), vihreän kirjan laatiminen ja asiaan 
liittyvät jatkotoimet (2004), useiden asiant untijakokousten järjestäminen (2003–2005) sekä 
vaikutusarvion tekeminen ulkopuolisen toimeksi saajan myötävaikutuksella ja yksiköiden 
välisen pilottiryhmän valvonnassa (r yhmä kokoontui neljä kertaa vuonna 2005). 
1.2.2. Asetusehdotuksen oikeusperusta 
Komission ehdotus tuomioistuimen toimivaltaa,  sovellettavaa lainsä ädäntöä, tuomioiden 
tunnustamista ja täytäntöönpanoa ja yhteistyötä elatusapuun liittyvissä asioissa koskevaksi 
neuvoston asetukseksi perustuu Euroopan yht eisön perustamissopimuksen 61 artiklan 
c alakohtaan ja 67 artiklan 2 kohtaan. 
Kyseinen ehdotus koskee siis perustamissopimuksen 65 artikla ssa määriteltyä oikeudellista 
yhteistyötä yksityisoikeudellisissa  asioissa, ja se kattaa peru stamissopimuksen 67 artiklan 
5 kohdan toisen luetelmakohdan mukaiset perheoikeutta koskevat kysymykset . Tämän vuoksi 
ehdotukseen ei sovelleta yhtei späätösmenettelyä, ja neuvo ston on hyväksyttävä ehdotus 
yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan. 
2. O NGELMA -ALUEET  
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 5 kohdan toisessa luetelmakohdassa, 
sellaisena kuin se on Nizzan sopimuksen peru steella, tehdään ero yksityisoikeudellisissa 
asioissa harjoitettavan oikeude llisen yhteistyön alalla sikäli että 65 artiklassa määrättyihin 
toimenpiteisiin sovelletaan 251 artiklass a vahvistettua yhtei späätösmenettelyä ” lukuun 
ottamatta perheoikeutta koskevia kysymyksiä ”.  
 
FI 4   FI Nizzan sopimuksen voimaantulopäivän eli 1. päivän helmikuuta 2003 jälkeen voimassa on 
kaksi järjestelmää eli säännönmukainen yhteisp äätösmenettely ja menettely, jossa neuvosto 
tekee yksimielisen päätöksen Euroopan parlam enttia kuultuaan. Viimeksi  mainittu menettely 
on poikkeusmenettely, joka on varattu perheoikeutta koskevia kysymyksiä sisältäville 
toimenpiteille .  
Tavallisesti tällaista eroa ei ole vaikea tehdä. Kukaan ei esimerkiksi kiistä, että 
perustamissopimuksessa määritellyssä merkityks essä perheoikeuteen kuuluvat avioliittoa ja 
vanhempainvastuuta koskevat asiat. 
Kun uudella Bryssel II -asetukse lla poistettiin eksekvatuurim enettely tapaamisoikeutta 
koskevilta tuomioilta, tunnustettiin luonno llisesti, että kyseinen asetus vaikuttaa 
perheoikeudellisissa asioissa kansallisiin oikeusjärjestelmiin. Koska yksimielisyysperiaate säilytettiin Nizzan sopimuksen voimaantulosta huolimatta, jäsenvaltiot voivat olla varmoja 
siitä, ettei yhtään yhteisön oikeuden sääntöä hyväksytä ilman niiden suostumusta asioissa, 
jotka koskevat perheen sisäisiä suhteita  varsinkin vanhempien muutettua erilleen. 
Esimerkkeinä voidaan mainita muun muassa oikeus  lapsen huoltoon, lapsen tapaamisoikeus ja 
lapsen luvattoman poi sviennin seuraukset. 
Koska kyseessä on perhesuhteiden ydin ja yhte isön lainsäätäjän toimet koskettavat itse 
perheen rakennetta, yksimielisyysperiaatteen  säilyttäminen on ymmärrettävää. Ei ole 
epäilystäkään siitä, etteikö oikeutta lapsen  huoltoon ja tapaamisoikeutta koskevan tuomion 
tunnustaminen tai jättäminen tunnustamatta va ikuttaisi suoraan laps en ja vanhempien 
suhteeseen ja näin perhesuht eiden vakauteen eli alaan, jo lle on hyvin luonteenomaista 
jäsenvaltioiden väliset oikeudell iset ja kulttuuriset erot.  
Sitä vastoin on aloja, joilla tä llainen yhteys perhesuhteiden vaka uteen ei ole niin selkeä, ja 
perustamissopimuksen 67 artiklan 5 kohdan to isen luetelmakohdan soveltaminen kyseisillä 
aloilla johtaa erityisen epät yydyttäviin tuloksiin. Tämä koskee myös elatusavun perintää. 
Asetusehdotuksessa olisi otettava huomioon its e elatusvastuun käsittee n kaksinaisuus, eli 
elatusvastuun lähtökohta on perheessä mutta sen to teutus on rahaan liittyvä asia, aivan kuten 
minkä tahansa muunkin saatavan.  
Kuten aiemmin on jo todettu, yhteisön lainsäätäj ä on itse tähän mennessä aina katsonut, että 
elatusapuun voidaan soveltaa yksityisoikeudellisi ssa asioissa harjoitettavaa oikeudellista 
yhteistyötä koskevia yleisiä oikeussääntöjä kuten mihi n tahansa muuhun saatavaan. Elatusapu 
on sen vuoksi sisällytetty 27. syyskuuta 1968 tehdyn Brysselin yleissopimuksen rakennetta 
noudattavan Bryssel I -asetuksen soveltamisalaa n, perheoikeus puolestaan ei. Sitä vastoin 
uuteen Bryssel II -asetukseen sisä ltyvät keskeiset perheoikeuteen  liittyvät tekijät (avioero, 
vanhempainvastuu) mutta ei elatusapu. Elat usapusaatavat on sisällytetty myös TEE-
asetukseen, joka on hyväksytty yhteispäätösmenettelyä noudattaen. 
Elatusapua koskeva komission uusi asetusehdotus sijoittuu selkeästi erilaiseen yhteyteen. 
Päinvastoin kuin Bryssel I- ja TEE- asetukset, joissa elatusapu on ainoastaan to issijaisessa 
asemassa yksityisoikeudellisia saatavia koskevi a yhteisiä sääntöjä sovellettaessa, komission 
uusi ehdotus koskee yksinomaisesti elatusa pua ja siinä vahvist etaan asiaa koskevia 
erityissääntöjä. Koska elatusapu on asetuse hdotuksen yksinomainen kohde, sen perusteella 
määräytyy asetuksen oikeudellinen luonne.  
 
FI 5   FI Koska elatusapu liittyy luonteelta an selkeästi perheeseen, elatus apuun erityisesti keskittyvä 
yhteisön lainsäädäntö koskee  perustamissopimuksen 67 artiklan 5 kohdan toisen 
luetelmakohdan mukaisesti perheoikeutta ja jää yksityisoikeudellisissa asioissa harjoitettavaa 
oikeudellista yhteistyötä koskevien yl eisten oikeussääntöjen – jotka kuuluvat 
yhteispäätösmenettelyn p iiriin – ulkopuolelle. 
Vaikka tämä päätelmä onkin oikeudellisesti vä äjäämätön, se ei johda tyydyttävään tulokseen. 
Vaikka elatusapu koskee perheoikeutta, se  on kuitenkin vain yksi hyvin erityinen 
perheoikeuden osa. Sen jälkeen kun elatusva stuu on tunnustettu ja vahvistettu oikeuden 
tuomiolla tai muulla siihen verrattavalla asiakirjalla, se muuttuu saamiseksi ja siihen sovellettava oikeusjärjestelmä eroaa tuskin la inkaan varallisuusoikeut ta ohjaavasta yleisestä 
järjestelmästä. Näillä perusteilla elatusapu on myös sisällytetty Bryssel I -asetuksen 
soveltamisalaan.  
Sikäli kuin yhteisön oikeus ainoastaan helpotta a elatusapua koskevan tuomion saamista ja 
varmistaa tuomion liikkuvuuden ja täytäntöönpanon kaikkialla unionissa, se vain varmistaa 
elatusapuun oikeutetun oikeussuojan saatavuude n ja saatavan tosiasiallisen toteutumisen. 
Tässä yhteydessä yhteisön lainsäädäntötyö liittyy ennen kaikkea varallisuusoikeuteen. Elatusapusaatava on toki saatavana erityislaatu inen, mutta se on silti saatava eli perittävä 
rahasumma, ja elatusapusaatavan perimiseks i käytettävissä olevat välineet on helppo 
yksilöidä ja niitä voidaan soveltaa kaikenlaisiin muihin rahaan liittyviin tuomioihin. Näitä välineitä ovat kansainväliste n yhdenmukaistettujen toimivalta sääntöjen soveltaminen, koko 
Euroopan unionissa tunnustetun täytäntöönpa noperusteen antaminen, pankkitalletusten 
ulosmittaus tai palkanpidätys ja jäsenvaltioid en välinen tehokas yhteistyö käyttöönotettujen 
oikeudellisten mekanismie n toiminnan tukena.  
3. M
AHDOLLINEN RATKAISU  
Perustamissopimuksen 67 artiklan 2 kohdan to isen luetelmakohdan noj alla neuvosto voi 
Euroopan parlamenttia kuultuaan yksimielisesti  päättää, että perustamissopimuksen 
251 artiklassa määrättyä menette lyä sovelletaan kaikkiin perustamissopimuksen kolmannen 
osan IV osastossa tarkoitettuihin aloihin tai osaan niistä. Oikeudellisesti on siis mahdollista 
siirtää elatusapuun liittyvät asiat yksimie lisyyttä edellyttävästä menettelystä 
yhteispäätösmenettelyyn.  
Jos neuvosto tekee tällaisen päätöksen, jo ka mahdollistaa sillan yksimielisyyden ja 
yhteispäätösmenettelyn välillä, syntyy kahdenlaist a etua. Ensinnäkin päät ös olisi elatusavun 
erityisluonteen mukainen. Vaikka millään muotoa  ei voida kiistää sitä, että elatusavun ja 
perhesuhteiden välillä on tiivis yhteys, elat usapusaatavan periminen ei todellisuudessa 
kuitenkaan vaikuta suoraan näid en suhteiden ytimeen. Toisin kuin tapaamisoikeutta koskeva 
tuomio, elatusapua koskeva tuomio ei täytän töönpantuna vaikuta perh eenjäsenten välisten 
suhteiden luonteeseen tai edel lytyksiin. Yksimielisyysperiaat teen tarkoituksena on ennen 
kaikkea ottaa huomioon perherakennetta kosk evat jäsenvaltioiden säännöt, eikä sen 
soveltaminen elatusapuun ole näin ollen perusteltua. 
Tällaisen sillan ansiosta elatusapua koskeviin erityissääntöihin voitaisiin myös soveltaa samaa 
lainsäädäntömenettelyä ja Euroopan parlamen tin samoja valtaoikeuksia kuin esimerkiksi 
TEE-asetukseen. Kyseisessä asetuk sessa vahvistetaan yhteiset säännöt, joita sovelletaan 
elatusavun perintään samaan tapaan kuin minkä muun tahansa saatavan perintään.  
 
FI 6   FI Kun otetaan huomioon itse elatusavun luonne ja lainsäädännöllinen yhteys, jossa yhteisö on 
tähän mennessä tällä alalla toiminut, vaikutta a oikeudellisesti tarkoituksenmukaiselta ja 
poliittisesti toivottavalta soveltaa elatusapuun perustamissopimuksen 251 artiklassa 
vahvistettua yhteispäätösmenettelyä. 
4. P ÄÄTELMÄ  
Edellä olevan perusteella komissio kehottaa,  että neuvosto päättää Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 67 artiklan 2 kohdan to isen luetelmakohdan mukaisesti, että 
65 artiklassa tarkoitettu ihin, elatusapua koskeviin toime npiteisiin sovelletaan 251 artiklassa 
tarkoitettua menettelyä. 
 
FI 7   FI LIITE  
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen  251 artiklassa m äärätyn menettelyn 
soveltamisesta perustamissopimuksen 65 arti klan nojalla toteutettaviin, elatusapua 
koskeviin toimenpiteisiin  
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamiss opimuksen ja erityisesti sen 67 artiklan 
2 kohdan toisen luetelmakohdan,  
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: 1) Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen Euroopan yhteisöllä on toimivalta 
hyväksyä Euroopan yhteisön perustamissopimuks en 65 artiklassa määrättyjä toimenpiteitä, 
jotka koskevat oikeudellista yhteistyötä  yksityisoikeudellisissa asioissa. 
2) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 5 kohdan toisen luetelmakohdan 
mukaisesti, sellaisena kuin kyseinen kohta on  Nizzan sopimuksen perusteella, neuvosto 
päättää perustamissopimuksen 65 artiklassa ta rkoitetuista toimenp iteistä 251 artiklassa 
tarkoitettua menettelyä noudattaen, lukuun otta matta perheoikeutta koskevia kysymyksiä. 
3) Perustamissopimuksen 67 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan määräysten nojalla 
neuvosto voi Euroopan parlamenttia kuultu aan yksimielisesti päättää, että 
perustamissopimuksen 251 artiklassa tarko itettua menettelyä s ovelletaan kaikkiin 
perustamissopimuksen kolmannen osan IV os aston soveltamisalaan kuuluviin aloihin tai 
osaan niistä, ja hyväksyä Euroopan yhteisöje n toimivaltaan liittyviä määräyksiä.  
4) Yksityisoikeudellisissa asioissa harjoitetta van oikeudellisen yhteistyön alalla sovelletaan 
Nizzan sopimuksen voimaantulon jälkeen kahta erilaista järjestelmää eli säännönmukaista 
yhteispäätösmenettelyä ja menette lyä, jossa neuvosto tekee yks imielisen päätöksen Euroopan 
parlamenttia kuultuaan ja joka on perheoikeu tta koskevia kysymyksiä sisältäville 
toimenpiteille varattu poikkeusmenettely. 
5) Joskus voi olla vaikea määr itellä, missä kulkee raja, joka erottaa perheoikeutta koskevat 
toimenpiteet muista toimenpiteistä. Näin on es imerkiksi elatusavun ala lla, sillä elatusvastuu 
on luonteeltaan kaksinaista: se on perheeseen liittyvää, sillä elatus vastuu syntyy yleensä 
perhesuhteessa, mutta myös rahaan liittyvää, sillä elatusapu on saaminen, rahasumma. 
6) Neuvosto on jo ottanut tämän erityissei kan huomioon hyväksyessään tuomioistuimen 
toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden 
alalla 22 päivänä joulukuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 44/2001, jonka soveltamisalaan kuuluu 
elatusapu mutta ei perheoikeus. 
 
FI 8   FI 7) Kun Nizzan sopimuksen voimaantulon jälk een hyväksyttiin riitautta mattomia vaatimuksia 
koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperust een käyttöönotosta 21 päivänä huhtikuuta 
2004 asetus (EY) N:o 805/2004, nou datettiin perustamissopimuks en 251 artiklassa määrättyä 
menettelyä, vaikka asetuksen sove ltamisalaan kuuluu myös elatusapu. 
8) Kun otetaan huomioon elatusavun erityinen luonne, olisi päätettävä , että elatusapu kuuluu 
vastedes perustamissopimuksen 251 artiklas sa tarkoitetun menette lyn soveltamisalaan. 
9) Tanskan asemaa koskevan, Euroopan unionist a tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön 
perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu 
tämän päätöksen tekemiseen, eikä päätös site n sido Tanskaa eikä sitä  sovelleta Tanskaan. 
10) Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin as emaa koskevan, Euroopan unionista tehtyyn 
sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustami ssopimukseen liitetyn p öytäkirjan 3 artiklan 
mukaisesti kyseiset jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän päätöksen tekemiseen ja soveltamiseen, 
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 
1 artikla 
Neuvosto noudattaa 1 päivästä tammikuuta 2006 alk aen perustamissopimuksen 251 artiklassa 
määrättyä menettelyä hyväksyessään perustam issopimuksen 65 artiklassa tarkoitettuja, 
elatusapua koskevia toimenpiteitä. 
2 artikla 
Perustamissopimuksen 251 artiklaa sovellet aan neuvoston Euroopan parlamentilta ennen 
1 päivää kesäkuuta 2006 saamiin lausuntoihin, jotka koskevat ehdotuks ia toimenpiteiksi, 
joiden osalta neuvosto tekee ratkaisunsa tämän päätöksen noj alla perustamissopimuksen 
251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta