Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä”

(puheenjohtajavaltio Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2022/C 194/09)

Esittelijä: Franca SALIS-MADINIER

Neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan lausuntopyyntö 21.9.2021 päivätty kirje Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla Vastaava jaosto Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 16.12.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 20.1.2022 Täysistunnon nro 566 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 172/32/70

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK yhtyy komission työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa EU:n strategiakehyksessä 2021–2027 esittämään näkemykseen ja katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennainen väline kolmen keskeisen tavoitteen saavuttamiseksi: niiden työelämän muutosten ennakointi ja hallinta, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen aiheuttavat, työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyn tehostaminen sekä mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin varautuminen.

1.2 Pandemia tarjoaa tilaisuuden luoda uusia yhteisiä valmiuksia tulevista kriiseistä selviämiseksi ja niiden työterveyteen ja -turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi. Elpymissuunnitelman avulla olisi mahdollistettava työmarkkinaosapuolten aseman vahvistaminen niissä jäsenvaltioissa, joissa niiden asema on heikoin.

1.3 ETSK suosittaa tekemään kattavan ja yhdennetyn tulevaisuutta kartoittavan analyysin digitaalisen siirtymän vaikutuksista työmarkkinoihin, jotta voidaan ennakoida sen mukanaan tuomia mullistuksia ja kehittää pitkän aikavälin työterveys- ja työturvallisuusstrategia.

1.4 Vuoden 2002 eurooppalainen puitesopimus ei mahdollista vastaamista etätyön asettamiin uusiin haasteisiin. ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn.

1.5 ETSK kehottaa työsuojeluviranomaista valvomaan etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen kansallisten sääntöjen mukaisesti.

1.6 ETSK suosittaa seuraamaan tarkasti sydänsairauksien ja työuupumuksen kaltaisten ammattitautien kustannuksia, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat toimenpiteet asiaankuuluvalla tasolla nollatavoitteen saavuttamiseksi.

1.7 ETSK kehottaa luomaan ennaltaehkäisyn kulttuurin kouluttamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvia toimijoita, lisäämällä tietoisuutta kehittymässä olevista riskeistä ja vahvistamalla ja jakamalla käytettävissä olevia resursseja.

1.8 ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tekemät sopimukset on pantava täytäntöön jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan nojalla. ETK kehottaa komissiota keskustelemaan työmarkkinaosapuolten kanssa itsenäisten sopimusten täytäntöönpanosta ja neuvoston päätöstä koskevasta yhteisestä pyynnöstä kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen SEUT-sopimuksen 155 artiklassa tarkoitettua menettelyä.

1.9 ETSK kannustaa kehittämään käyttövalmiita viitestandardeja ja riskinarviointivälineitä, jotka ovat erityisen hyödyllisiä hyvin pienille ja keskisuurille yrityksille. Pk-yritykset tarvitsevat asianmukaista ohjausta, koulutusta ja taloudellista tukea voidakseen noudattaa työterveys- ja työturvallisuusvelvoitteitaan.

1.10 ETSK kehottaa ottamaan käyttöön järjestelmän, joka mahdollistaa lainsäädäntöaloitteiden, työehtosopimusten ja EU:n toimintasuunnitelmien vaikutusten arvioinnin, ja toistaa suosituksensa ( 1 ) siitä, että 10 000 työntekijää kohden olisi oltava yksi työsuojelutarkastaja.

1.11 ETSK katsoo, että Vision Zero -kampanjan olisi oltava proaktiivisempi ja tähdättävä riskien ennaltaehkäisyyn ja poistamiseen puitedirektiivin mukaisesti.

1.12 Työperäisten syöpien torjunnassa ETSK kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan niin, että katetaan kaikki 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta sekä lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet ja että huomioon otetaan myös stressi ( 2 ) ja vuorotyö ( 3 )

1.13 ETSK kehottaa laatimaan EU:n lainsäädäntöä psykososiaalisista riskeistä. Tehokkaassa ennaltaehkäisyssä on puututtava työympäristöön sen sijaan, että kiinnitetään huomiota ainoastaan ihmisten psyykkiseen terveyteen.

1.14 ETSK katsoo, että kattavan, kestävän ja yhtenäisen ennaltaehkäisypolitiikan laatiminen edellyttää tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskevan direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia.

1.15 ETSK kehottaa muuttamaan tekoälysäädöstä ( 4 ) . ETSK suosittaa, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia.

1.16 ETSK kehottaa sisällyttämään alustatyöntekijät strategiakehyksen soveltamisalaan. On varmistettava järjestäytymisoikeus, oikeus edustukseen ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ja ulotettava sosiaalisen suojelun oikeudet koskemaan alustatyöntekijöitä.

2. Taustaa

2.1 EU:n tulevan puheenjohtajakautensa puitteissa Ranska on pyytänyt komiteaa tutkimaan lausunnossaan, kuinka tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ( 5 ) on työterveyden ja -turvallisuuden edistämisen välineenä.

2.2 Komissio ehdottaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa uutta strategiakehystä, jolla on kolme keskeistä tavoitetta: niiden työelämän muutosten ennakointi ja hallinta, joita vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä väestöllinen muuntuminen ovat aiheuttaneet, työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisyn tehostaminen sekä mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin varautuminen ( 6 ) . Komissio korostaa erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua näiden kolmen tavoitteen saavuttamiseksi.

2.3 Strategiakehyksessä omaksutaan EU:n Vision Zero -lähestymistapa työperäisten kuolemantapausten poistamiseksi ja painotetaan sukupuolten tasa-arvoa työterveyden ja -turvallisuuden alalla.

2.4 Työperäisten syöpien torjunta määritellään yhdeksi painopisteeksi. Komissio sitoutuu vahvistamaan sitovat työperäisen altistumisen raja-arvot uusille syöpää aiheuttaville aineille.

3. Yleistä

3.1 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu keskeisenä välineenä riskien ennaltaehkäisyssä

3.1.1 Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kahdenväliset neuvottelut ovat ensiarvoisen tärkeitä työterveyden ja -turvallisuuden ongelmien ratkaisemisessa. Itsenäisiä sopimuksia sovelletaan toisinaan kuitenkin epäyhtenäisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun suhteellisesta asemasta ja jäsenvaltioiden erilaisista työelämän suhteita säätelevistä järjestelmistä riippuen ( 7 ) . Neuvoston direktiiveihin johtavat sopimukset, jotka tehdään molempien allekirjoittajaosapuolten pyynnöstä, vaikuttavat tehokkaammilta, koska ne varmistavat konkreettiset toimintasuunnitelmat jäsenvaltioissa. ETK kehottaa komissiota keskustelemaan työmarkkinaosapuolten kanssa itsenäisten sopimusten paremmasta täytäntöönpanosta ja neuvoston päätöksiä koskevasta yhteisestä pyynnöstä kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen SEUT-sopimuksen 155 artiklassa tarkoitettua menettelyä.

3.1.3 Alakohtaiset yleissopimukset, joissa vahvistetaan työterveyden ja -turvallisuuden vähimmäisvaatimukset ja yleiset suuntaviivat, ovat erityisen tärkeitä pk-yrityksille, koska niillä ei ole aina itsellään tarvittavia resursseja työolojen parantamisen suunnitteluun. Pk-yritykset tarvitsevat neuvontaa, koulutusta ja taloudellista tukea niiden täytäntöönpanoa varten.

3.1.4 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on arvokas väline yrityksille ja koko yhteiskunnalle. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ansiosta toteutetuilla työterveys- ja -turvallisuustoimenpiteillä edistetään työntekijöiden terveyttä, voidaan parantaa yritysten kannattavuutta, alennetaan terveydenhuoltokustannuksia ja vähennetään poissaoloja ( 14 ) . Työperäisistä vammoista ja sairauksista yhteiskunnalle aiheutuvien kustannusten osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 3,3 prosenttia ( 15 ) (476 miljardia euroa) eli puolet elpymissuunnitelman varoista. Tämä prosenttiosuus vaihtelee voimakkaasti jäsenvaltioiden välillä teollisuuden rakenteen, lainsäädäntöympäristön ja käytössä olevien ehkäisevien toimenpiteiden mukaan.

3.1.5 Viranomaisten kriisitilanteessa toteuttamilla toimenpiteillä – esimerkiksi koulujen ja kauppojen sulkemisella – on ollut merkittäviä alakohtaisia vaikutuksia. Monet yritykset muun muassa majoitus-, kulttuuri- ja ateriapalvelualalla pelkäävät ajautuvansa vararikkoon ( 16 )

3.1.6 Neuvottelujen ansiosta on voitu taata toiminnan jatkuvuus ja Euroopan talouden selviytyminen. Euroopan tason työmarkkinaosapuolilla on ollut keskeinen asema muun muassa liikenteen, kaupan ja maatalouden alalla, kun on jouduttu toteuttamaan tarpeellisia muutoksia ja lopettamaan toimintaa väliaikaisesti tai pysyvästi ja kun tällä on ollut vaikutuksia työllisyyteen. Saatuja kokemuksia on hyödynnettävä mahdollisten tulevien kriisien varalta.

3.1.7 Tästä huolimatta on edelleen merkittäviä puutteita. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansalliset mekanismit ovat laadullisesti epäyhtenäisiä ( 17 ) . Useissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön toimenpiteitä ilman kansallisten työmarkkinaosapuolten asianmukaista ja merkityksellistä kuulemista. Eräät hallitukset ovat hyväksyneet kiireellisiä toimenpiteitä, jotka rajoittavat työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta, aivan kuin ne olisivat enemminkin este kuin osa ratkaisua. Terveyskriisi on osoittanut, että tarvittavia jäsenvaltioissa toteutettavia toimenpiteitä on hallinnoitava ja koordinoitava paremmin. Jäsenvaltioiden, EU:n toimielinten sekä kansallisen ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua on vahvistettava, jotta kriisin hallintaan voidaan löytää ratkaisuja.

3.1.8 ETSK panee merkille, että EU:n tuomioistuin totesi syyskuussa 2021 antamassaan tuomiossa, ettei komissio ole velvollinen hyväksymään työmarkkinaosapuolten pyyntöjä niiden tekemien sopimusten täytäntöönpanosta, ja kehottaa komissiota luomaan selkeän kriteeristön työmarkkinaosapuolten tekemien sopimusten täytäntöönpanoa varten ( 18 ) . ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten tekemät sopimukset on pantava täytäntöön jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan nojalla.

3.2 Erityistä

3.2.1 Digitaalinen siirtymä, ilmastosiirtymä ja uudet haavoittuvuudet

3.2.1.1 Euroopan keskuspankki korostaa makrotaloudellisia ja taloudellisia riskejä ( 19 ) , jotka liittyvät ilmaston lämpenemiseen (merenpinnan kohoamisesta ja sateiden jakautumisen muutoksesta aiheutuvat taloudelliset menetykset) ja ekologiseen siirtymään (arvottomien omaisuuserien lisääntyminen, rakenteellisen työttömyyden kasvu, hintojen epävakaus ja inflaatio).

3.2.1.2 Robotisaatio, tekoäly ja uusien liiketoimintamallien, alihankinnan muotojen ja etätyön kehittyminen vaikuttavat pysyvästi työmarkkinoihin, osaamisen hyödyntämiseen, työn organisointiin, työpaikan järjestelyihin, työperäisiin riskeihin ja keinoihin niiden ehkäisemiseksi.

3.2.1.3 huonoissa työoloissa (epämukavissa työasennoissa, liian nopeassa tahdissa, kovan paineen alla, epäitsenäisesti ja yksitoikkoisissa tehtävissä) Vaikka toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on edelleen normi, niin sanotut joustavat tai epätyypilliset työmuodot, esimerkiksi keikkatyö ja alustatyö, lisääntyvät. Koska nämä työntekijät eivät voi juurikaan vaikuttaa työskentelyään koskeviin järjestelyihin, he joutuvat usein työskentelemään(epämukavissa työasennoissa, liian nopeassa tahdissa, kovan paineen alla, epäitsenäisesti ja yksitoikkoisissa tehtävissä) ( 20 )

3.2.1.4 Mainitut siirtymät johtavat työperäisten riskien muuttumiseen . Ensinnäkin ne siirtyvät kohti palkkatyön marginaalia työterveyttä ja -turvallisuutta heikommin suojaavien alihankinnan ja epävarmojen työsopimusten lisääntyessä. Lisäksi ne siirtyvät kohti työoloihin ja -ehtoihin liittyviä uusia haavoittuvuuksia joustavien organisaatiomuotojen ja taylorismina tunnetun perinteisen liikkeenjohdon uusien muotojen yhdistyessä. Lopuksi ne siirtyvät kohti uusia työperäisiä sairauksia, jotka johtuvat työstressin ja siihen liittyvien sairauksien endeemisestä lisääntymisestä.

3.3 Työterveyden ja -turvallisuuden haasteet digitaalisessa ekosysteemissä

3.3.1 etätyö . Etätyön yleistyminen on vastaus odotuksiin: 80 prosenttia työnantajista Tieto- ja viestintätekniikka muovaa asteittain uutta digitaalisuuteen perustuvaa ekosysteemiä, jonka ensimmäinen ilmentymä on. Etätyön yleistyminen on vastaus odotuksiin: 80 prosenttia työnantajista ( 21 ) ja 76 prosenttia työntekijöistä Euroopassa haluaa jatkaa etätöitä kriisin jälkeen. Joustavuutta lisäävä etätyö tuo mukanaan uusia työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä haasteita, kuten puutteelliset välineet, eristyneisyyden tunne, psykologiset vaikeudet irrottautua työstä ja ylemmältä tasolta saatavan tuen puuttuminen. Työntekijöistä 25 prosenttia ( 22 ) on säännöllisesti henkisesti uupuneita työstä, mikä on työuupumuksen keskeinen piirre. Etätyö on myös aiheuttanut työnantajille uusia haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi etätyövälineiden hankinnan lisääntymiseen sekä etätyön hallinnointi- ja organisointikysymyksiin.

3.3.2 Robotiikassa saavutettu edistys johtaa siihen, että tuotannon tehtävät muuttuvat automatisoitujen prosessien valvontatehtäviksi. EU:ssa arviolta 22 prosenttia työpaikoista eli 53 miljoonaa työpaikkaa voitaisiin automatisoida vuoteen 2030 mennessä saavutettu edistys johtaa siihen, että tuotannon tehtävät muuttuvat automatisoitujen prosessien valvontatehtäviksi. EU:ssa arviolta 22 prosenttia työpaikoista eli 53 miljoonaa työpaikkaa voitaisiin automatisoida vuoteen 2030 mennessä ( 23 ) . Automatisaatio voi parantaa työoloja (työpisteiden turvallisuus ja ergonomia, työtehtävien monipuolistuminen, raskaiden ja vaarallisten tehtävien poistuminen). Luonnollisesti on myös tärkeää seurata ja ehkäistä työterveys- ja työturvallisuusriskejä, jotka voivat mahdollisesti aiheutua tästä kehityksestä, joka saattaa johtaa työolojen heikentymiseen, jos tavoitellaan vain tuottavuutta.

3.3.3 algoritminen hallinta alustataloudessa ja tiettyjen logistiikkajättien piirissä. Haaste on kahtalainen: valvoja korvataan suoritustehon valvonta- ja seurantatehtävissä ja tuottavuutta lisätään järkiperäistämällä työtä toisinaan äärimmäisyyteen asti. Tieteellisten tutkimusten mukaan, joista Euroopan ammattiyhdistysinstituutti on tehnyt kattavan tiivistelmän, työterveyden ja -turvallisuuden kannalta nämä käytännöt tarkoittavat, että järkiperäistämiseen liittyvien perinteisten riskien (työn intensiteetin ja rasittavuuden lisääntyminen, työtehtävien yksipuolistuminen) lisäksi tulee uusia, digitalisoitumiseen liittyviä riskejä (psyykkinen ylikuormitus, hyperkonnektiivisuus, sosiaalinen eristyneisyys) Monet tekoälyyn perustuvat edistysaskeleet ovat vasta kehitysasteella, kutenalustataloudessa ja tiettyjen logistiikkajättien piirissä. Haaste on kahtalainen: valvoja korvataan suoritustehon valvonta- ja seurantatehtävissä ja tuottavuutta lisätään järkiperäistämällä työtä toisinaan äärimmäisyyteen asti. Tieteellisten tutkimusten mukaan, joista Euroopan ammattiyhdistysinstituutti on tehnyt kattavan tiivistelmän, työterveyden ja -turvallisuuden kannalta nämä käytännöt tarkoittavat, että järkiperäistämiseen liittyvien perinteisten riskien (työn intensiteetin ja rasittavuuden lisääntyminen, työtehtävien yksipuolistuminen) lisäksi tulee uusia, digitalisoitumiseen liittyviä riskejä (psyykkinen ylikuormitus, hyperkonnektiivisuus, sosiaalinen eristyneisyys) ( 24 )

3.3.4 etätyön asettamiin haasteisiin. Jatkuva valvonta ja arviointi aiheuttavat riskin työntekijöiden psyykkiselle terveydelle Algoritminen hallinta saa asteittain jalansijaa yrityksissä, joissa se vastaaasettamiin haasteisiin. Jatkuva valvonta ja arviointi aiheuttavat riskin työntekijöiden psyykkiselle terveydelle ( 25 ) erityisesti ”isoveli valvoo” -vaikutelman ja työ- ja yksityiselämän rajojen hämärtymisen seurauksena. Ilman välttämättömiä suojatoimia nämä teknologiat saattavat loukata yksityiselämän ja ihmisarvon kunnioittamisen perusoikeuksia.

3.3.5 suuririskisten sovellusten aiheuttamiin haasteisiin. ETSK on suosittanut, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia Tekoälysäädöksestä antamassaan ehdotuksessa ( 26 ) komissio ei puutu työpaikkojenaiheuttamiin haasteisiin. ETSK on suosittanut, että kaikkien suuririskisten tekoälyjärjestelmien osalta edellytetään kolmannen osapuolen suorittamaa vaatimustenmukaisuuden arviointia ( 27 ) . Kolmannen osapuolen on tehtävä vaatimustenmukaisuuden arviointi mekanismeista, joiden avulla arvioidaan työntekijöiden käyttäytymistä, työaikaa ja suorituskykyä tai havainnoidaan heidän tunteitaan, kun kyse on suuririskisistä tekoälyjärjestelmistä.

3.4 Muutokset, siirtymät ja uudet ongelmat

3.4.1 Työtapaturmien sijaan nyt lisääntyvät ammattitaudit. Vuosien 2000 ja 2016 välisenä aikana pitkiin työpäiviin liittyvistä sydänsairauksista ja aivohalvauksista johtuvat kuolemantapaukset ovat lisääntyneet maailmanlaajuisesti ensiksi mainittujen osalta 41 prosenttia ja jälkimmäisten osalta 19 prosenttia ( 28 ) . Työperäiset psyykkiset sairaudet ovat myös yleistymässä samoin kuin masennus. Masennustapauksista 17–35 prosentin voidaan katsoa johtuvan työstä ( 29 ) , mikä on merkki psykososiaalisten riskien kasvusta ja niiden vaikutuksesta työntekijöiden terveyteen.

3.4.2 fyysisten riskitekijöiden tasolla. Työtapaturmien määrä on hieman laskenut ESENER-tutkimuksen mukaan yläraajojen toistuvat liikkeet ja pitkäkestoinen istuminen ovat kaksi riskitekijää, joille työntekijät ovat eniten alttiina Ongelmien siirtymä näkyy myöstasolla. Työtapaturmien määrä on hieman laskenut ( 30 ) , kun taas tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työkyvyttömyyden syy maailmassa ( 31 ) . Viimeisimmänmukaan yläraajojen toistuvat liikkeet ja pitkäkestoinen istuminen ovat kaksi riskitekijää, joille työntekijät ovat eniten alttiina ( 32 ) . Näin ollen työterveyttä ja -turvallisuutta ei enää uhkaa niinkään erillinen altistuminen erittäin vaarallisille tilanteille, vaan ennemminkin pitkäaikainen altistuminen vähäisemmille riskitekijöille.

4. Mahdollisuuksia parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehokkuutta ja lieventää työterveyden ja -turvallisuuden riskejä

4.1 Pandemia tarjoaa mahdollisuuden luoda uusia yhteisiä valmiuksia terveyskriiseistä sekä ekologisista ja väestörakenteeseen liittyvistä kriiseistä selviämiseksi. Työmarkkinaosapuolilla on parhaat mahdollisuudet varautua muutoksiin, ennakoida uusia koulutustarpeita, mukautua uusiin ympäristöihin, tunnistaa kehittymässä olevia riskejä ( 33 ) ja valmistautua tuotantoprosesseihin odotettavissa oleviin muutoksiin.

4.2 On tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpano. ETSK toistaa tukevansa ( 34 ) ILO:n suositusta ( 35 ) yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000 työntekijää kohden ja korostaa tarvetta vahvistaa ammattijärjestöjen edustajien roolia työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Työmarkkinaosapuolet on osallistettava kaikilla tasoilla riittävässä määrin ennaltaehkäisevien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen puitedirektiivin mukaisesti.

4.3 Etätyön yleistyminen edellyttää työsuojeluviranomaisen toiminnan laajentamista. Työsuojeluviranomaisten on voitava valvoa etätyöehtoja ja -oloja työntekijän pyynnöstä ja hänen yksityisyyttään kunnioittaen, niin kuin tehdään Espanjassa ( 36 ) . Tähän sisältyy muun muassa tarvittavien laitteiden puuttumista tai tavoittamattomissa olemista koskevan oikeuden noudattamatta jättämistä koskevien valitusten toteaminen ja rekisteröinti.

4.4 ETSK suosittaa tekemään tulevaisuutta kartoittavan analyysin digitaalisen siirtymän vaikutuksista työhön jäsenvaltioissa, erityisesti vaikutuksista osaamisen hyödyntämiseen, työn organisointiin, työperäisiin riskeihin ja keinoihin niiden ehkäisemiseksi.

4.5 Sydänsairauksien ja työuupumuksen kaltaisten ammattitautien kustannuksia on seurattava tarkasti, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat toimenpiteet asiaankuuluvalla tasolla kuolemien nollatavoitteen saavuttamiseksi.

4.6 Nykyisten järjestelyjen puitteissa ei ole mahdollista arvioida tarkkaan itsenäisten puitesopimusten vaikutuksia. Käytettävissä olevat tiedot ovat hajanaisia ja menetelmät eivät mahdollista syy-seuraussuhteiden määrittämistä. On tarpeen investoida sopimuskohtaisten indikaattorien kehittämiseen sekä pitkittäistutkimukseen perustuvaan mekanismiin, jonka avulla voidaan määrittää syy-seuraussuhteet, samalla kun kunnioitetaan tinkimättä työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä puitesopimusten täytäntöönpanossa.

4.7 Näitä erityisindikaattoreita täydennetään laajemmilla indikaattoreilla, joiden avulla voidaan seurata työterveydessä ja -turvallisuudessa saavutettua edistystä. Tämä voitaisiin toteuttaa ESENER-tutkimusten avulla. ETSK ehdottaa, että tutkimukset julkaistaisiin useammin ja että ne kattaisivat järjestelmällisemmin työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät haasteet. Tällainen järjestely antaisi mahdollisuuden arvioida toteutettujen aloitteiden kattavuutta ja ehdottaa tarvittaessa uusia toimenpiteitä.

4.8 johtavien työsuojelutarkastajien komitean välityksellä valvontatehtävää tarjoamalla mahdollisuuksia ja antamalla suosituksia koskien parhaiden käytänteiden vaihtoa ja tukea valmiuksien kehittämiseen lainsäädännön täytäntöönpanossa ja niiden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa tehtyjen sopimusten toteuttamisessa, jotka eivät ole johtaneet direktiiveihin . Euroopan työviranomainen ( 37 ) voisi hoitaavälityksellä valvontatehtävää

4.9 Euroopan ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun hyvä yhteensovittaminen edellyttää työmarkkinaosapuolten osallistumisen laajentamista kaikissa jäsenvaltioissa. Rahoitusta työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen voitaisiin tarjota siellä, missä valmiudet ovat heikot.

4.10 ETSK kannustaa tekemään aloitteita, joiden avulla voidaan tukea pk-yrityksiä ennaltaehkäisyn toteuttamisessa. Mainittakoon uusi psykososiaalisia riskejä koskeva ISO 45003 -standardi ( 38 ) ja vuorovaikutteinen riskinarvioinnin verkkotyökalu (OiRA), johon lisätään säännöllisesti uusia moduuleja, sekä Terveellinen työ -portaali, johon on koottu tietoa työnantajia varten. Ranskassa riskinarviointivälinettä on käyttänyt 42 000 käyttäjää – eli puolet kaikista käyttäjistä – 61 000 kertaa ( 39 ) . ETSK korostaa mahdollisuuksia, joita nämä jo käyttövalmiit välineet tarjoavat yrityksille, joilla ei itsellään ole tarvittavia resursseja, ja muistuttaa, että riskinarviointi on olennainen osa ennaltaehkäisyä.

4.11 Vision Zero -lähestymistavan on oltava proaktiivisempi ja keskityttävä riskien ennaltaehkäisyyn ja poistamiseen puitedirektiivin mukaisesti. Kaikessa työterveyden ja -turvallisuuden edistämiseen tähtäävässä politiikassa on noudatettava ennaltaehkäisyn periaatetta, joka on kehitetty työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa, jota työmarkkinaosapuolet toteuttavat ja jota tuetaan vakaalla lainsäädännöllä.

4.12 Työperäisten syöpien torjunnassa ETSK kehottaa omaksumaan kunnianhimoisemman kannan, joka kattaa 50 ensisijaista syöpää aiheuttavaa ainetta. Direktiivin 2004/37/EY soveltamisalaa on myös laajennettava kattamaan lisääntymiselle vaaralliset aineet ja vaaralliset lääkkeet ( 40 ) . Lisäksi krooninen stressi lisää riskiä sairastua syöpään ( 41 ) , ja yötyö aiheuttaa rintasyöpää, eturauhassyöpää ja paksu- ja peräsuolen syöpää ( 42 ) . Olisi sovellettava riskiperusteista lähestymistapaa eikä menetelmää, jossa työntekijöiden suojelu nähdään kuluna.

4.13 Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat edelleen suurin työterveyden ja -turvallisuuden ongelma EU:ssa. Yritystasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun laatu ja työterveys- ja -turvallisuuskomitean moitteeton toiminta takaavat ennaltaehkäisyn tehokkuuden. Alakohtaisella työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi myös olla osansa erityisten suuntaviivojen, valistuksen ja kokemusten vaihdon sekä hyvien käytäntöjen jakamisen kautta. Euroopan tasolla kokonaisvaltaisen, kestävän ja yhtenäisen politiikan laatiminen edellyttää tuki- ja liikuntaelinsairauksia käsittelevän direktiiviehdotuksen uudelleenaktivointia.

4.14 Työstressistä vuonna 2004 tehdyn itsenäisen puitesopimuksen riittämätön täytäntöönpano korostaa psykososiaalisia riskejä käsittelevän eurooppalaisen lainsäädännön tarvetta. ETSK muistuttaa, että tehokas torjunta edellyttää, että yritetään vaikuttaa myös mahdollisiin syihin eli työn organisointiin. Mielenterveyteen keskittyvä lähestymistapa ei torju työstressiä. ETSK korostaa, että tarvitaan sekä vahvaa sääntelykehystä että tuloksekasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua.

4.15 Direktiiveissä vahvistetaan työterveyden ja työturvallisuuden yleiset suuntaviivat, kun taas työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun eri tasot mahdollistavat tarvittavat mukautukset alakohtaisiin ja kansallisiin erityispiirteisiin.

4.16 ETSK pitää valitettavana, että itsenäisiä ammatinharjoittajia ei ole sisällytetty strategiakehyksen soveltamisalaan. Osa alustatyöntekijöistä, nk. ”itsenäiset ammatinharjoittajat”, ovat itse asiassa alaisuussuhteessa alustoihin nähden algoritmisen hallinnan kautta. Pandemia on tuonut korostetusti esiin näiden työntekijöiden haavoittuvuuden ja alustojen puutteet ennaltaehkäisyssä. Ei ole toivottavaa, että nämä työntekijät altistuvat edelleen hallitsemattomille riskeille siitä syystä, että heidät on jätetty strategiakehyksen ulkopuolelle.

4.17 ETSK tähdentää, että alustojen ja näiden työntekijöiden väliset suhteet ovat epäsymmetrisiä, ja muistuttaa, että yhdistymisvapaus ja kollektiivinen neuvotteluoikeus ovat perusoikeuksia. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa asianmukainen organisointi ja edustus, jotta voidaan helpottaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja. Lisäksi sosiaalisen suojelun oikeudet olisi ulotettava koskemaan myös näitä työntekijöitä.

4.18 Yhtä lailla tärkeää on kiinnittää huomiota vammaisiin ja kroonisesti sairaisiin työntekijöihin. Työpaikka antaa mahdollisuuden kunnolliseen asuntoon, täysipainoiseen sosiaaliseen elämään ja kulttuurielämään sekä yhteiskunnalliseen osallistumiseen. EU:n sosiaalisen osallisuuden tavoitteiden saavuttamiseksi on kavennettava jäsenvaltioiden välisiä eroja ja yhdenmukaistettava politiikkoja, joilla edistetään työllistyvyyttä ja taloudellista, sosiaalista ja kulttuurillista osallisuutta.

4.19 Työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun on sisällytettävä työelämästä syrjäytymisen ehkäiseminen, ja siinä on tuettava paluuta työelämään (työpaikan järjestelyt, työhön palaaminen osa-aikaisesti jne.). On suositeltavaa toteuttaa toimia, joilla lisätään tietoisuutta vammaisten työntekijöiden ja työkyvyttömyyden takia mahdollisesti syrjäytymisvaarassa olevien työntekijöiden tilanteesta.

4.20 Työvoiman monimuotoisuuden, myös sukupuolten välisten erojen, tunnustaminen on olennaisen tärkeää varmistettaessa sekä mies- että naistyöntekijöiden terveys ja turvallisuus. Vaikka asiassa on edistytty jonkin verran, ETSK:n mielestä voidaan ja pitäisi tehdä enemmän. Sukupuolten väliset erot olisi otettava huomioon kehitettäessä työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä toimintapolitiikkoja ja ennaltaehkäisystrategioita. ETSK kehottaa ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon työterveys- ja -turvallisuuskysymyksissä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikissa työterveyden ja -turvallisuuden näkökohdissa. ETSK korostaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun etujen hyödyntämiseksi on tärkeää, että naiset osallistuvat tasavertaisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun.

4.21 Tietoteknologian saatavuutta on helpotettava nuorten työntekijöiden keskuudessa. Jatkuvasta oppimisesta tulee digitaalisella aikakaudella tärkein työllisyysturvan lähde. On myös tärkeää osallistaa ikääntyneet työntekijät edistämällä oppimismahdollisuuksia ja tarjoamalla suojaa ikään perustuvalta syrjinnältä.

4.22 Etätyön edut riippuvat siitä, miten työnantaja järjestää etätyön. Etätyön käyttö on sisällytettävä työehtosopimusneuvotteluihin, jotta voidaan välttää useissa tutkimuksissa ( 43 ) havaitut ongelmat. Vuonna 2002 tehty eurooppalainen puitesopimus ei mahdollista vastaamista näihin uusiin haasteisiin. ETSK suosittaa laatimaan uudet suuntaviivat, joissa kiinnitetään erityistä huomiota psykososiaalisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisyyn.

4.23 On tärkeää korostaa työterveyden ja -turvallisuuden ja yritysten kannattavuuden välisiä suhteita. Koska työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu vaikuttaa työoloihin ja työssä pysymiseen, sen avulla voidaan ehkäistä työtapaturmien ja ammattitautien kustannukset. Kyseessä on investointi, jonka hyödyt ylittävät kustannukset ( 44 )

4.24 On aiheellista luoda ennaltaehkäisyn kulttuuri kouluttamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun osallistuvia toimijoita, lisäämällä tietoisuutta kehittymässä olevista riskeistä ja vahvistamalla ja jakamalla käytettävissä olevia resursseja. ETSK kehottaa ottamaan tähän tarkoitukseen varoja elpymissuunnitelmasta.

Bryssel 20. tammikuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) EUVL C 105, 4.3.2022, s. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(4) Euroopan komissio (2021), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta, COM(2021) 206 final.

(5) Euroopan tason työmarkkinavuoropuhelu kattaa keskustelut, kuulemiset, neuvottelut ja yhteiset toimet, joissa on mukana työmarkkinaosapuolia (työnantajia ja työntekijöitä) edustavia organisaatioita. Kolmikantaneuvottelut viranomaisten kanssa ja kahdenvälinen vuoropuhelu ammattijärjestöjen ja eurooppalaisten työnantajien välillä erotetaan toisistaan.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

(7) https://www.eurofound.europa.eu/fi/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

(14) https://osha.europa.eu/fi/themes/good-osh-is-good-for-business

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(16) Ks. EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 2.3.

(17) Työmarkkinaosapuolten osallistuminen päätöksentekoon covid-19-pandemian aikana, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) (2021), Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(18) EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14.

(19) EKP (2021), Climate change and monetary policy in the euro area, Occasional Paper Series, No 271, syyskuu 2021.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01.

(21) Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

(22) Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, COVID-19, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

(26) Euroopan komissio (2021), Ehdotus asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) (COM(2021) 206 final).

(27) EUVL C 517, 22.12.2021, s. 61, kohta 1.10

(28) ILO (2021), WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016.

(29) Niedhammer et al. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe, Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

(31) Cieza et al. (2020), Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019, The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020), European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019) – Background briefing.

(33) https://osha.europa.eu/fi/emerging-risks

(34) EUVL C 105, 4.3.2022, s. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(37) Euroopan työviranomaisen on tarkoitus tukea EU-lainsäädännön noudattamista ja sen täytäntöönpanon koordinointia jäsenmaiden välillä työvoiman liikkuvuuden ja sosiaaliturvan koordinoinnin alalla.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

(40) Kemikaalit voivat heikentää naisten ja miesten hedelmällisyyttä tai vaikuttaa sikiön kehitykseen.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(43) https://www.eurofound.europa.eu/fi/data/covid-19/working-teleworking

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf