Ehdotus neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 382/2001 muuttamisesta sen voimassaolon päättymispäivän sekä eräiden talousarvion toteuttamista koskevien säännösten osalta /* KOM/2004/0840 lopull. - CNS 2004/0288 */





Bryssel 28.12.2004 KOM(2004) 840 lopullinen 2004/0288 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 382/2001 muuttamisesta sen voimassaolon päättymispäivän sekä eräiden talousarvion toteuttamista koskevien säännösten osalta (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO 1.1. Taustaa Euroopan unioni on aina pitänyt tärkeänä läheisten poliittisten, taloudellisten ja kaupallisten suhteiden luomista teollisuusmaihin, jotka eivät ole EU:n jäseniä[1]. Jotta suhteita näihin maihin voitaisiin lähentää entisestään, yhteisöllä on oltava käytössään väline, jolla kahdenväliset yhteistyötoimet voidaan panna täytäntöön. Helmikuun 26 päivänä annettu neuvoston asetus (EY) N:o 382/2001[2]muodostaa oikeusperustan tällaiselle toiminnalle. Tämä väline toimii kehyksenä yhteisön toimenpiteille, joilla pyritään: - edistämään yhteistyötä Euroopan unionin ja kumppanimaiden kahdenvälisissä välineissä määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja suotuisamman ympäristön luomiseksi Euroopan unionin ja kumppanimaiden suhteille ja niiden kehittämiselle sekä sen varmistamiseksi, että näiden maiden asukkaat ja mielipiteenmuokkaajat tuntevat paremmin EU:n sekä sen toimielimet ja politiikat; - lujittamaan taloudellisia, kaupallisia ja rahoitusalan suhteita helpottamalla EU:n markkinoillepääsyä näissä maissa ja erityisesti sellaisissa maissa, joissa rakenteelliset esteet vaikeuttavat EU:n yritysten aseman vakiinnuttamista (Japani ja Korea). EU:n sekä Pohjois-Amerikan, Koillis-Aasian ja Australaasian teollisuusmaiden välisen yhteistyön ja kaupan edistämiseen tähtääviä hankkeita on kehitetty näillä alueilla tasaisesti viime vuosina edellä mainitun asetuksen perusteella ja noudattaen poliittisia tavoitteita, jotka vahvistetaan viime vuosikymmenen aikana käyttöön otetuissa kahdenvälisissä poliittisissa välineissä (puitesopimukset, yhteiset poliittiset julistukset, yhteiset toimintasuunnitelmat, uusi transatlanttinen toimintaohjelma, kumppanuusohjelmat jne.). 1.2. Teollisuusmaiden kanssa tehtävä yhteistyö Asetus on muodostanut yhtenäisen ja johdonmukaisen kehyksen, jossa on voitu kehittää EU:n poliittisia ja taloudellisia suhteita Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Japaniin, Korean tasavaltaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin (jäljempänä ’kumppanimaat’) edistäviä hankkeita. Sillä täydennetään myös joitakin yhteisön ja eräiden kumppanimaiden välisiä kahdenvälisiä sopimuksia, kuten Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa tehtyjä korkeakoulutusta koskevia yhteistyösopimuksia ja Etelä-Korean kanssa tehtyä kauppaa ja taloudellista yhteistyötä koskevaa puitesopimusta. Vuoden 2001 asetuksessa on kaksi pääaihetta: a) laajapohjaisen kahdenvälisen yhteistyön kehittäminen ja b) kaupallisten suhteiden edistäminen; ensin mainittu koskee kaikkia asetuksen soveltamisalaan kuuluvia maita, kun taas jälkimmäinen koskee lähinnä Japania ja vähemmässä määrin Koreaa. Kahdenvälisen yhteistyön kehittämishankkeet Vuoden 2001 asetuksen mukaan kumppanimaiden kanssa tehtävä yhteistyö koskee seuraavia aloja: - kulttuuriset, akateemiset ja henkilöiden väliset yhteydet; - tiede ja teknologia, energia, liikenne ja ympäristökysymykset; - kahdenvälinen vuoropuhelu EU:n ja kumppanimaiden poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden ja työmarkkinaosapuolten sekä valtiosta riippumattomien järjestöjen välillä; - tulliyhteistyö. Asetuksessa määritellään myös eräitä erityistavoitteita ja -periaatteita, joita olisi noudatettava yhteisön rahoitusta myönnettäessä: - suurelle yleisölle (myös päättäjille, mielipiteenmuokkaajille ja muille vaikuttajille) annettava koulutus ja tiedotus EU:n ja kumppanimaiden kahdenvälisistä suhteista; - monilla eri aloilla tehtävän tutkimustyön tehostaminen kumppanimaiden kanssa toteutettavien yhteistyöaloitteiden edistämiseksi tai valmistelemiseksi; - Euroopan unionin näkyvyyden lisääminen kumppanimaissa; - kokeilusuunnitelmien kehittäminen mahdollisten uusien toimien testaamiseksi. Vuoden 2001 asetuksen voimaantulon jälkeen tätä yhteistyösuunnitelmaa on toteutettu useissa hankkeissa, joista tärkeimmät ovat: - Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa sekä vuodesta 2004 lähtien myös Japanissa sijaitsevien yliopistojen yhteyteen perustettujen EU-keskusten lujittaminen ja laajentaminen; - uudesta transatlanttisesta toimintaohjelmasta käytävän poliittisen vuoropuhelun edistäminen; - Australian ja Uuden-Seelannin kanssa toteutettavien korkeakoulutusta koskevien kokeiluhankkeiden edistäminen; - eri asiantuntijaryhmien ja organisaatioiden tekemän tutkimustyön kehittäminen Yhdysvalloissa ja Kanadassa; - henkilöiden välisten yhteyksien lujittaminen esim. yritystenvälisen vuoropuhelun tai kuluttaja-asioita koskevan vuoropuhelun avulla; - kumppanimaissa järjestettävät erilaiset tilaisuudet, joilla edistetään EU:n tunnettuutta kumppanimaissa tai annetaan tietoja tietyistä EU:ta koskevista aiheista, kuten euron käyttöönotosta tai laajentumisesta. Se, että kuudesta asetuksen soveltamisalaan kuuluvasta maasta viiteen on perustettu 23 EU-keskusta, on merkittävä yhteistyön alan saavutus ja rahoituksellisesti kaikkein tärkein tämän luvun mukainen aloite. Ensimmäinen EU-keskus perustettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1998. Tästä saatuja kokemuksia seurattiin asetuksen nojalla ja niitä käytettiin hyödyksi kaudella 2001–2003, jolloin hanke laajennettiin koskemaan Kanadaa, Australiaa ja Uutta-Seelantia ja myöhemmin myös Japania. Kaikki kumppanimaiden EU-keskukset sijaitsevat maineikkaissa yliopistoissa, jotka osallistuvat keskusten toiminnan rahoittamiseen. Keskusten päätavoitteena on lisätä Euroopan unionin sekä sen toimielinten, historian, talouden ja politiikkojen tunnettuutta kumppanimaissa ennen kaikkea: - luomalla ja kehittämällä EU:hun ja Eurooppaan keskittyvää koulutusta; - edistämällä EU:ta ja sen kahdenvälisiä suhteita kumppanimaihin koskeviin aiheisiin liittyvää tutkimusta; - järjestämällä seminaareja, työpajoja, konferensseja ja muita EU:ta koskeviin aiheisiin liittyviä tapahtumia; - kehittämällä Euroopan unionia koskevia tiedonhankintavälineitä (verkkosivut, julkaisut, uutiskirjeet jne.); - kehittämällä vierailuohjelmia ja akateemisia vaihto-ohjelmia. Asetuksen nojalla yhteisön tukea on annettu 15 keskukselle Yhdysvalloissa, viidelle keskukselle Kanadassa sekä yhdelle keskukselle Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Japanissa. Koska aloitteeseen kuuluu laajapohjaista tutkimusta, opetusta ja tiedotusta, se on lisännyt EU:ta kohtaan osoitettavaa ymmärtämystä kumppanimaissa. Sen avulla on voitu kehittää erillisiä EU-opintoja ja lisätä EU:n osuutta Eurooppa-opinnoissa. Aloitteen tuloksena luotiin 264 uutta EU:ta koskevaa tutkintoa ja kurssia. Myös yhteisön politiikkaa koskeva tutkimus on lisääntynyt, sillä tähän mennessä alalla on tehty 1 731 tutkimusjulkaisua ja 462 väitöskirjaa on valmisteilla. Lisäksi ainakin 42 000 akateemisen loppututkinnon suorittanutta henkilöä on kohentanut EU:ta koskevaa tietouttaan keskuksissa. Vuonna 2001 annetun asetuksen 11 artiklan mukaisesti koko hankkeesta tehtiin ulkoinen arvio vuosien 2003 ja 2004 aikana. Kaupallisten suhteiden edistämishankkeet Toinen vuoden 2001 asetuksen painopistealue on EU:n yritysten pääsyn helpottaminen Japanin ja Korean markkinoille ja niiden liiketoiminnan tehostaminen. Itse asiassa suurin osa (lähes 75 prosenttia) asetuksen nojalla myönnetystä yhteisörahoituksesta vuosina 2001–2003 on kohdistettu ohjelmiin, joilla pyritään saavuttamaan kyseinen tavoite. - Johdon koulutusohjelma (ETP) on henkilöresurssien kehittämiseen tähtäävä ohjelma, joka sisältää Japanin tai Korean kielen intensiivikursseja sekä liikeseminaareja, teollisuuskäyntejä, aluevierailuja ja kotimajoitusta. Toisessa vaiheessa kurssilaiset suorittavat harjoittelun japanilaisissa tai korealaisissa yrityksissä, joissa he voivat käyttää taitojaan aidossa työympäristössä. Johdon koulutusohjelma käynnistettiin Japanissa vuonna 1979. Sen 22. kurssi päättyy marraskuussa 2004. Ohjelman 23. kurssiin osallistuvat suorittavat parhaillaan harjoitteluaan, ja 24. kurssin osallistujien valintaprosessi on jo käynnistynyt. Tähän mennessä yli 850 eurooppalaista johtajaa on osallistunut tähän ohjelmaan. ETP-ohjelman suorittaneiden keskuudessa vuoden 2003 alkupuoliskolla tehdyn tutkimuksen mukaan ohjelma tarjoaa EU:n yrityksille erinomaisen mahdollisuuden kehittää liiketoimintaansa Japanissa, ja samalla se tarjoaa johtajille tilaisuuden kehittää johtamistaitojaan ja edetä urallaan. Korea on yhä tärkeämpi kauppakumppani EU:n yrityksille, ja tämän vuoksi vuoden 2001 asetuksessa säädetään, että ETP-ohjelma laajennetaan koskemaan myös Koreaa. Ohjelmaa mukautettiin Korean markkinaolosuhteiden huomioon ottamiseksi, jonka jälkeen se käynnistettiin siellä vuonna 2002. Ensimmäinen eurooppalaisten johtajien ryhmä sai kurssinsa päätökseen lokakuussa 2003. Toinen ryhmä suorittaa parhaillaan harjoitteluaan ja kolmannen ryhmän valintaprosessi on jo käynnistetty. - EU:n Gateway to Japan -kampanja on edennyt kolmanteen vaiheeseen vuoden 2001 asetuksen mukaisesti. Tämä kampanja on kaupallinen ohjelma, jolla pyritään auttamaan EU:n pk-yrityksiä niin, että ne voivat kehittää liiketoimintaansa ja lisäämään myyntiään Japanin markkinoilla. Kampanja käynnistettiin vuonna 1993. Vuosina 1997–2001 kampanja järjestettiin alkuperäisestä muunneltuna. Jälleen uusi muunnos käynnistettiin lokakuussa 2002 neljäksi vuodeksi. Kampanjan perimmäisenä tarkoituksena on järjestää EU:n pk-yrityksiä edustaville alakohtaisille kauppavaltuuskunnille vierailukäyntejä Japaniin ja siellä järjestettäville kauppamessuille. Vuoteen 2001 mennessä ohjelmaan oli osallistunut noin 1 500 pk-yritystä. Gateway to Japan III -kampanjan tarkoituksena on nostaa lukumäärää vielä 880 pk-yrityksellä, jotka edustavat kahdeksaa eri tuotannonalaa. Tarkoituksena on lähettää lähinnä kauppavaltuuskuntia Japaniin, jossa ne osallistuvat 32 tapahtumaan. Kampanjassa on neljä vuotuista kierrosta, jotka järjestetään 48 kuukauden aikana (vuosina 2002–2006). Suunnitelmien mukaan viimeiset tapahtumat järjestetään vuoden 2006 loppupuoliskolla. Näiden kahden ohjelman suurimpana haasteena on niiden maantieteellinen laajentaminen EU:n uusien jäsenvaltioiden mukaan tulon vuoksi. Ohjelmia on mainostettava näissä maissa, joista on myös rekrytoitava osallistujia. Vuonna 2001 annetun asetuksen 11 artiklan mukaisesti näistä kahdesta ohjelmasta tehtiin ulkoinen arvio vuosien 2003 ja 2004 aikana. 1.3. Rahoitusnäkökohdat Vuonna 2001 annetun asetuksen 2 artiklassa säädetään, että budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittain asetuksen soveltamisalaan kuuluviin toimiin tarvittavan yhteisörahoituksen määrän. Määrärahoja myönnettiin 15 240 000 euroa vuonna 2001, 16 025 000 euroa vuonna 2002 ja 16 800 000 euroa vuonna 2003. Tähän mennessä maksusitoumusmäärärahoja on käytetty seuraavasti (euroina)[3]: +++++ TABLE +++++ 2. VOIMASSA OLEVAN ASETUKSEN NOJALLA RAHOITETTUJEN TOIMIEN JA OHJELMIEN ARVIOINTI Vuonna 2001 annetun asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on järjestänyt asetuksen nojalla rahoitettujen toimien ja ohjelmien arvioinnin. Arvioinnissa keskityttiin määrärahojen, poliittisen merkittävyyden ja toiminnan tärkeyden kannalta kaikkein merkityksellisimpiin hankkeisiin. Arviointiin kuuluivat Japanissa ja Koreassa järjestetyt ETP-ohjelmat, Gateway to Japan -kampanja sekä neljään kumppanimaahan perustetut EU-keskukset[4]. Näiden hankkeiden ja ohjelmien osuus asetuksen nojalla myönnetystä yhteisörahoituksesta on yli 90 prosenttia. Tarjouskilpailun perusteella valitut kaksi riippumatonta arviointiryhmää teki arvioinnin joulukuun 2003 ja kesäkuun 2004 välisenä aikana. Molemmissa arvioinneissa vahvistettiin näiden hankkeiden ja ohjelmien tärkeys. Arvioinnissa todettiin näiden aloitteiden jatkamisesta seuraavaa: - Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa sijaitsevat EU-keskukset - aloite etenee hyvin ja siitä saatu tuotto on korkea tehtyihin investointeihin nähden; - aloitteen jatkamista suositellaan ja sitä ehdotetaan laajennettavaksi mahdollisuuksien mukaan koskemaan muita alueita ja maita; - rahoitus suositetaan järjestettäväksi monivuotisesti, jotta keskusten toiminnan ennustettavuus ja joustavuus lisääntyisi. - Johdon koulutusohjelma (ETP) ja Gateway to Japan -kampanja - molemmilla ohjelmilla pyritään lisäämään vientiä Japaniin ja Koreaan; - molempia ohjelmia pidetään onnistuneina ja niitä olisi jatkettava; - molempien ohjelmien tehokkuus on keskinkertaista paremman ja hyvän välillä, ja ennen kaikkea ETP-ohjelmassa on vielä jossakin määrin parantamisen varaa; - ETP-ohjelmaa voidaan kehittää edelleen, jos se mukautettaisiin EU:n yritysten nykytarpeita vastaavaksi; - EU:n laajentuminen luo uusia mahdollisuuksia kehittää molempia ohjelmia. Arvioinnissa todetaan siis, että komission yksiköt ovat omaksuneet asianmukaisen lähestymistavan kyseisten aloitteiden täytäntöönpanoon. Arvioijat ehdottavat kuitenkin joitakin muutoksia ja parannuksia, jotka otetaan huomioon mahdollisuuksien mukaan. Parannuksia ehdotettiin lähinnä ETP-ohjelmaan, jota varten komission yksiköt ovat laatineet huomattavan mukautussuunnitelman yritysten toimintaolosuhteiden kehityksen huomioon ottamiseksi Japanissa ja EU:ssa. Erityisesti seuraavia seikkoja tarkastellaan huolellisesti: - lyhennetään ohjelman kestoa, jotta EU:n yrityksille ja johdolle asetetut rajoitteet ja niiden mahdollisuudet otettaisiin paremmin huomioon; - tarkastellaan uudelleen ohjelman kieliosuuden sekä sen hallinto- ja liiketoimintaosuuden välistä tasapainoa; - luodaan EU:ssa pidettävä koulutusmoduuli, joka suoritetaan ennen Japanissa (tai Koreassa) pidettävää syventävää koulutusmoduulia; - palkataan EU:n, Japanin ja Korean hyvämaineisia koulutuslaitoksia toteuttamaan ohjelma; – mukautetaan ohjelman tiedotusstrategiaa. Arvioijat eivät suosittaneet suurempia muutoksia Gateway to Japan -kampanjaan. Tulevan vuoden aikana ohjelma kuitenkin analysoidaan huolellisesti ja sen kehitysmahdollisuuksia tarkastellaan muuttuneiden markkinaolosuhteiden perusteella. Arvioinnissa ei ehdoteta merkittäviä muutoksia EU-keskuksia koskevaan aloitteeseen. Sen sijaan siinä ehdotetaan, että vahvistetut hyvät toimintatavat tehtäisiin yleisemmiksi uuden rahoitussyklin huomioon ottamiseksi ja että strategisempi lähestymistapa kehitettäisiin kumppanimaissa, joissa sijaitsee EU-keskuksia. 3. MUUTOSEHDOTUKSEN TARKOITUS 3.1. Voimassaoloajan pidentäminen Tämän ehdotuksen päätarkoituksena on muuttaa vuoden 2001 asetus siten, että sen voimassaoloaika kattaa ulkosuhteiden uudet lainsäädäntövälineet, joiden arvioidaan tulevan voimaan samaan aikaan kuin uudet rahoitusnäkymät (2007–2013) eli vuoden 2007 alussa. Komissio ilmoitti 10. helmikuuta ja 14. heinäkuuta 2004 antamissaan tiedonannoissa[5], että uusien rahoitusnäkymien aikana useat nykyisin voimassa olevat ulkosuhteiden alan säädökset yhdistetään kuudeksi välineeksi. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 382/2001 mukaisesti teollisuusmaissa toteutettavat toimintatyypit eivät siis enää kuulu erillisen asetuksen vaan yhden uuden välineen soveltamisalan piiriin[6]. Jotta nykyisen asetuksen, jonka voimassaoloaika päättyy vuoden 2005 lopussa, ja uusien lainsäädäntövälineiden, joiden oletetaan tulevan voimaan vuonna 2007, välinen jatkuvuus taattaisiin, paras ratkaisu on jatkaa asetuksen voimassaoloaikaa lähes samanlaisin ehdoin. Jotta oikeudellisesti sääntelemättömän tilan syntyminen vältettäisiin, asetuksen voimassaoloa ehdotetaan jatkettavaksi kahdella vuodella (vuoden 2007 loppuun asti). Joka tapauksessa uusi väline kumoaa asetuksen, kun se tulee voimaan. 3.2. Uuden varainhoitoasetuksen noudattaminen Neuvosto antoi 25. kesäkuuta 2002 uuden varainhoitoasetuksen[7], jota sovelletaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ja joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003 Eräiden varainhoitoasetuksen säännösten soveltaminen on riippuvainen siitä, mainitaanko ne nimenomaisesti perusasetuksessa. Tämä koskee erityisesti uuden varainhoitoasetuksen 114 artiklaa (avustusten myöntäminen luonnollisille henkilöille) ja 76 artiklan 3 kohtaa (mahdollisuus jakaa talousarviositoumukset). Japanissa ja Koreassa pidettävien ETP-ohjelmien osallistujat saavat tällä hetkellä joka kuukausi majoitus- ja oleskelukorvauksen, joka on sisällytetty koulutusapurahaan, jotta varainhoitoasetuksen säännöksiä noudatettaisiin. Vastaavanlaisia tilanteita voi syntyä myös korkeakoulutusalan yhteistyöhankkeissa, kuten EU:n ja Australian välisissä korkeakoulutusalan kokeiluhankkeissa (opiskelijavaihtoon myönnettävät apurahat) ja EU-keskuksissa. On tärkeää muistaa, että ohjelmia ja hankkeita on hallinnoitava tehokkaasti ja että eräitä varainhoitoasetuksen säännöksiä ei sovelleta luonnollisille henkilöille myönnettäviin avustuksiin ja apurahoihin[8], minkä vuoksi tämä mahdollisuus on mainittava perusasetuksessa. Sen vuoksi ehdotetaan, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 382/2001 voimassaoloajan pidennyksen tarjoama mahdollisuus käytetään hyväksi ja saatetaan se uuden varainhoitoasetuksen säännösten mukaisiksi: - varainhoitoasetuksen 114 artiklan mukaisesti asetukseen (EY) N:o 382/2001 olisi lisättävä uusi säännös, jonka mukaan avustuksia voidaan myöntää luonnollisille henkilöille, kun asetuksen (EY) N:o 382/2001 4 ja 7 artiklassa tarkoitettuja yhteistyöhankkeita tai kaupallisia hankkeita pannaan täytäntöön. Tämä on erityisen tärkeää ETP-ohjelmien osalta (harjoittelijoille myönnettävät apurahat). 4. OIKEUSPERUSTA Muutetulle asetukselle valitut oikeusperustat ovat osittain vaihtuneet alkuperäisestä asetuksesta, mikä johtuu Nizzan sopimuksen hyväksymisen vuoksi käyttöön otetuista uusista säännöksistä. Tämä ehdotus perustuu sen vuoksi Nizzan sopimuksen 133 artiklaan (muuttumaton) ja 181 a artiklaan (taloudellinen, tekninen ja rahoitusyhteistyö kolmansien maiden kanssa). 5. PÄÄTELMÄ Jotta varmistetaan, että yhteistyö ja kaupalliset suhteet EU:n sekä Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välillä jatkuvat uusien rahoitusnäkymien (2007–2013) mukaisten ulkosuhteiden uusien lainsäädäntövälineiden hyväksymiseen saakka, neuvoston asetuksen (EY) N:o 382/2001 voimassaoloaikaa ehdotetaan pidennettäväksi enintään kahdella vuodella eli enintään 31. joulukuuta 2007 saakka. Lisäksi ehdotetaan, että tämä asetus saatetaan eräiden uudessa varainhoitoasetuksessa säädettyjen vaatimusten ja mahdollisuuksien mukaiseksi ennen kaikkea mainitsemalla siinä nimenomaisesti mahdollisuus myöntää avustuksia ja apurahoja luonnollisille henkilöille. Alkuperäisen asetuksen tavoitteet ja pääkohdat eivät muutu ehdotettujen muutosten vuoksi. 2004/0288 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 382/2001 muuttamisesta sen voimassaolon päättymispäivän sekä eräiden talousarvion toteuttamista koskevien säännösten osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 ja 181 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen[9], ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[10], sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanosta sekä asetuksen (EY) N:o 1035/1999 kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 382/2001[11] säädetään 31 päivään joulukuuta 2005 voimassa oleva oikeudellinen kehys näiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön parantamiselle sekä kaupallisten suhteiden kehittämiselle niihin. (2) Helmikuun 10 päivänä annetussa tiedonannossa ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen - Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”[12] komissio totesi, että seuraavien rahoitusnäkymien aikana (2007–2013) yhteisön ulkosuhteiden alalla myönnettävien tukien rakenne on yksinkertaisempi, sillä yli 30 välinettä supistetaan kuudeksi välineeksi. Yksi ehdotetuista välineistä on kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusväline[13], jonka tarkoituksena on luoda oikeudellinen kehys yhteistyölle, jota yhteisö tekee useiden maiden kanssa, asetuksen (EY) N:o 382/2001 soveltamisalaan kuuluvat teollisuusmaat mukaan luettuina. Teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön kehittäminen ja taloudellisten suhteiden edistäminen niihin kuuluvat siis tähän uuteen välineeseen heti, kun se tulee voimaan. (3) Tämän välineen perustavaa asetusta sovelletaan kuitenkin aikaisintaan 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen. On tärkeää varmistaa yhteistyön jatkuminen teollisuusmaiden kanssa, joten tämän vuoksi on pyrittävä välttämään se, että asetuksen (EY) N:o 382/2001 voimassaolon päättymispäivän ja uuden asetuksen soveltamispäivän välisenä aikana toteutettaville toimenpiteille ei ole oikeudellista kehystä. Asetuksen (EY) N:o 382/2001 voimassaoloajan pidentäminen riittäväksi ajaksi mahdollistaa sen, että teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevassa oikeudellisessa kehyksessä mahdollisesti olevat aukot voidaan kattaa ja siirtyminen nykyisistä rahoitusnäkymistä (2000–2006) uusiin (2007–2013) helpottuu. (4) Asetuksen (EY) N:o 382/2001 voimassaoloajan pidentämistä voidaan kuitenkin perustella ennen kaikkea sillä, että asetuksen nojalla rahoitetuista hankkeista ja ohjelmista vuonna 2004 tehdyn arvion mukaan ne olivat tehokkaita ja edelleen tarpeellisia. (5) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[14] 114 artiklan 2 kohdassa säädetään mahdollisuudesta myöntää avustuksia luonnollisille henkilöille poikkeuksellisesti sellaisissa tapauksissa, joissa tästä säädetään perusasetuksessa. Tällaisia tilanteita syntyy säännöllisesti Japanissa ja Koreassa järjestettävien johdon koulutusohjelmien (ETP) täytäntöönpanon yhteydessä ja toisinaan muissa teollisuusmaiden kanssa toteutettavissa yhteistyötoimissa, kuten erityisesti koulutusyhteistyöohjelmissa ja henkilövaihdossa. (6) Sen vuoksi asetus (EY) N:o 382/2001 olisi muutettava vastaavasti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 382/2001 seuraavasti: (1) Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti: ”Yhteisön tukea voidaan tarvittaessa antaa luonnollisille henkilöille myönnettävinä avustuksina erityisesti koulutushankkeita tai muita niiden kaltaisia yksityishenkilöille järjestettäviä hankkeita varten. Avustukset voidaan myöntää apurahoina.” (2) Lisätään 7 artiklaan kohta seuraavasti: ”Tätä varten yhteisön tukea voidaan myöntää luonnollisille henkilöille myönnettävinä avustuksina. Avustukset voidaan myöntää apurahoina.” (3) Korvataan 13 artiklan toinen kohta seuraavasti: ”Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007.” 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT +++++ TABLE +++++ 1. BUDGET LINE + HEADING 19 05 02 - Cooperation with industrialised non-member countries 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action (Part B): 17,000 € million for commitment 2.2. Period of application: 2006-2007 2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure: As the Regulation does not provide for a global financial envelope deemed necessary for its entire duration, figures are provided for 2006 only. (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations € Million +++++ TABLE +++++ (b) Technical and administrative assistance and support expenditure +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ (c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectives [X] Proposal is compatible with existing financial programming. Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspectives. Proposal may require application of the provisions of the Inter-institutional Agreement. 2.5. Financial impact on revenue: [X] Proposal has no financial implications on revenue 3. BUDGET CHARACTERISTICS +++++ TABLE +++++ 4. LEGAL BASIS Treaty articles 133 and 181a 5. DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention 5.1.1. Objectives pursued - The objectives pursued are essentially based on the joint policy statements and instruments (joint declarations, joint action plans, framework agreements, New Transatlantic Agenda and other Partnership Agendas…) between the EU and the partner countries concerned. These are major economic players and important commercial and political partners for the EU and it is vital that the bilateral political dialogue wit them is underpinned and enhanced by concrete cooperation actions. The overall objective of the Community intervention is therefore twofold: - to contribute to the creation of a more favourable environment for the conduct and development of the political relations between the EU and the partner countries thus strengthening the determination of the EU and the partner countries to build stronger links in all relevant areas; - to enhance the commercial relations between the EU and the partner countries, in particular Japan and Korea, by stimulating the EU business presence there; The specific objectives of cooperation and commercial promotion initiatives towards the partner countries include among others: (1) The promotion of a better understanding of EU related matters (institutions, policies, positions on global issues…) in the partner countries; (2) The education and information of decision makers, opinion leaders, futures elites, the business communities and, more generally, the general public on the bilateral relations between the EU and the partner countries; Both objectives can be attained notably through the consolidation and further development of EU Centres establishing themselves as centres of academic excellence as well as research and information reference points on EU matters in partner countries. (3) The enhancement of people-to-people, cultural and academic exchanges between the EU and the partner countries, notably through support to projects in the field of higher education; (4) The promotion of the dialogue between political, economic and social partners, NGOs and the civil society in all relevant sectors; (5) The further development of cooperation in various fields of common interest for the EU and partner countries, such as: the environment, science and technology, customs, transport and energy; (6) The facilitation of exports, investment and market access for EU goods and companies in Japan and Korea through human resource development (Executive Training programme) or through direct product exposure on, and business contacts with, the relevant market segments and actors; 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation In 2004, the main initiatives implemented during the period 2001-2004 have been the subject of an external evaluation. Two separate evaluation exercises have been carried out in parallel, one focused on the EU Centre initiative, the other focused on the initiatives relating to the promotion of commercial relations (ETP and Gateway to Japan). During the period 2001-2003 this set of initiatives has mobilised slightly over 90% of the Community funding awarded under the budget line concerned (B7-665 and then 19 05 02, cooperation with industrialised non-member countries). The evaluation carried out is therefore believed to be fully representative of the results achieved under the Regulation for the period 2001-2004. This evaluation was designed to both assess the results achieved and the impact of the initiatives and to assess their continued relevance. It therefore fulfils at the same time the objectives of an ex-post and an ex-ante evaluation. The evaluation studies were conducted in parallel during the period December 2003 – August 2004 by two independent firms identified following an open call for tenders. In addition to these evaluation studies a survey of all the beneficiaries (response rate close to 20%) of the Executive Training Programme since its inception in 1979 was carried out during the first half of 2003. The results of this survey were fuelled into the evaluation work undertaken in 2004. The conclusions of both evaluations are overwhelmingly positive and call for a continuation and consolidation of the initiatives. The main findings, conclusions and recommendations are as follows: - EU Centres in the USA, Canada, Australia and New Zealand - The centre initiative as a whole is progressing well and provide a high level of return considering the relatively small investment; - The “EU brand” is one of the strongest potential factors contributing to the strength of the Centres; - It is recommended to continue the initiative and where possible to extend the scope of the EU Centre concept to other regions and countries; - It is recommended that a more strategic approach is adopted in renewing the funding cycle; - It is recommended that funding is organised in a multi-annual framework to provide more predictability and flexibility to the host institutions; - Executive Training Programme and Gateway to Japan - Both programmes fit with the objectives of increasing exports to Japan/Korea; - Both programmes are found to be highly appropriate and should be continued; - Market circumstances an business practices in Japan / Korea have evolved but continue to justify specific support to EU companies; - The effectiveness of both programmes is judged medium/high to high with some room for improvement, in particular as regards ETP - The ETP programme has still a specific development potential if adapted to the current needs of the EU business; - The Community initiatives complements well the initiatives existing at Member State level; - The EU Enlargement provides new development opportunities for both programmes; 5.1.3. Measures taken following ex post evaluation The evaluation has validated most of the lines taken by the responsible department as regards the implementation of the initiatives concerned. However some adjustments and improvements are suggested by the evaluators and will be taken into account where deemed appropriate and feasible. The envisaged modifications concern first and foremost the Executive Training Programme, and, to a lesser extent the EU Centre initiative. As far as the Executive Training programme –which over the past 3 year has represented alone roughly 50% of the budget allocated to cooperation with industrialised non-member countries- is concerned, the reflection of services is well advanced (a roadmap for the adaptation of the programme has already been prepared) and, as a matter of fact, the evaluation confirms most of the adaptations envisaged. These adaptations concern in particular: - The need to shorten the duration of the programme in order to better correspond to the constraints and possibilities of EU companies and executives; - The need to review the balance between the language component and the management / business component of the programme; - The desirability to create an EU-based inception training module prior to the Japan (or Korea) based immersion training module - The need to associate reputable education institutions in EU, Japan and Korea to programme delivery; - The need to adapt the programme promotion strategy; Proposals in this regard are under preparation and will be submitted to the programme committee in the autumn of 2004. As far as the EU Centre initiative is concerned, the evaluation does not call for an in-depth adaptation of the experience. Rather, it suggests that the different good practices identified in the various projects are taken into account when drafting the terms of reference for the new funding cycle so that they can benefit to the entire network in the future. The evaluation recommends that more flexibility is introduced in the way the Commission awards grants to Centres. This is why it is proposed, in the amendment of the Regulation, to introduce a specific reference to the mechanism of budgetary commitment splitting which is established in article 76.3 of the Financial Regulation. This will allow the shift from an annual grant award exercise which is extremely time and work-consuming for Commission services and beneficiary institutions whilst not giving any predictability or flexibility beyond an annual horizon. 5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements EU Centres - Target population: leading universities in the partner countries. An indicative number of 20 to 25 Centres across the partner countries could be envisaged, in compliance with the recommendations by the evaluators. - Specific objectives (and indicators): curriculum development (number of EU related courses created, number of students enrolled in EU-related modules); research work (number of publications, number of research fellows and scholarships); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage); - Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range. - Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public; Other cooperation projects (Policy advice, Public diplomacy, People-to-people exchanges, public outreach), - Target population: foundations, think-tanks, NGO’s, education institutions, research institutions. An average of 15/20 beneficiaries per year is envisaged. - Specific objectives (and indicators): reinforced people-to-people links (academic exchanges, joint courses developed; student mobility; faculty mobility); research work and policy advice (number of publications and other forms of providing policy advice); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage); dialogues (relevance of sectors; number and quality of stakeholders involved); - Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range. - Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public; enhancement of bilateral links between the EU and partner countries; Commercial Relations - Target population: EU companies and EU executives. ETP targets 40 participants per year for Japan and 15 for Korea. Gateway aims to bring around 220 companies per year in Japan. - Specific objectives (and indicators): trade missions and fairs (number of EU participating companies; number of Japanese attendees; number of business leads; sales figures evolution); development of a pool of EU executives able to work in the Japanese / Korean market (number of candidates; number of graduates; career development of alumni; proportion of graduate settling in Japan/Korea); - Implementation measures: Procurement procedures for the establishment of the programme components. Calls for proposals for the selection and award of scholarships to ETP participants. - Outputs: enhanced EU business presence on the Japanese / Korean market; increased EU exports and investment to Japan and Korea; improved market access and regulatory framework in Japan for EU products and services; Consolidated EU business lobbying force in Japan and Korea; 5.3. Methods of implementation The Commission will continue to implement the projects under direct management. This will involve both headquarters and the delegations concerned, under a deconcentration model. 6. FINANCIAL IMPACT 6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period) 6.1.1. Financial intervention Commitments (in € million to three decimal places) +++++ TABLE +++++ 6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period) Commitments (in € million to three decimal places) +++++ TABLE +++++ 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure. 7.1. Impact on human resources +++++ TABLE +++++ 7.2. Overall financial impact of human resources +++++ TABLE +++++ The amounts are total expenditure for twelve months. 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action +++++ TABLE +++++ The amounts are total expenditure for twelve months. +++++ TABLE +++++ 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION 8.1. Follow-up arrangements The monitoring of projects is ensured by the desks and the delegation concerned through regular contacts / meetings with and reports from beneficiaries and contractors. As far as ETP and Gateway to Japan in-built performance indicators are regularly updated making it possible to follow progress in implementation, measure users’ satisfaction rate, identify potential weaknesses and take the appropriate remediation measures. Follow-up questionnaires and survey of participants are organised on a regular basis to measure medium-term business impact and career development. As far as EU Centres are concerned, planning and work programme approval mechanisms make it possible to the Delegation to ensure compliance of the activities effectively carried out with the overall and specific objectives of the initiatives. Beneficiaries report to the Commission on a regular basis. In this regards, best practices have been identified during the evaluation exercises and could be generalised for the next funding cycles (activity-based reporting and accounting). Standards indicators such as student enrolment; number of scholarships; number of teaching modules or courses; number of outreach event and related participants; number of publications… can be included in the reporting obligations of the beneficiaries for monitoring and impact measurement purposes. 8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation An ex-post evaluation may be organised, if deemed necessary, in 2006 or 2007. However, it should be noted that the time span between this new evaluation and the most recent one (2004) would only be in the range of 2 to 3 years. 9. ANTI-FRAUD MEASURES Projects and programmes will be implemented directly by the Commission both in Brussels and, in the case of cooperation with USA and Japan, in Washington and Tokyo by the respective Delegations under a deconcentrated model for parts of the programme. The European Commission and the European Court of Auditors may conduct on-the-spot checks and inspections of the projects and programmes, in order to safeguard the European Communities’ financial interests. Control provisions (submission of reports, submission of justifying documents, on-site control by the Commission, by any entity mandated by the Commission or by the Court of Auditors…) are therefore included in all contracts and grant agreements. On-the-spot audits may be carried out if deemed necessary. [1] Tässä asetuksessa ilmaisulla ”teollisuusmaat, jotka eivät ole EU:n jäseniä” tarkoitetaan Yhdysvaltoja, Kanadaa, Japania, Australiaa, Uutta-Seelantia ja Etelä-Koreaa. [2] Neuvoston asetus (EY) N:o 382/2001 Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanosta sekä asetuksen (EY) N:o 1035/1999 kumoamisesta (EYVL L 57, 27.2.2001). [3] Tarkempia tietoja on komission Euroopan parlam[4],6entille ja neuvostolle toimittamassa täytäntöönpanokertomuksessa KOM(2004) 803 lopullinen. [5] Yhdysvallat, Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti. Japanin EU-keskus käynnistettiin vasta vuoden 2003 lopulla, joten sitä ei tämän vuoksi otettu arviointiin mukaan. [6] KOM(2004) 101: ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen - Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”. [7] Tällä hetkellä suunnitellaan, että vuoden 2001 asetuksen nojalla toteutetut toimet sisällytetään välineeseen, joka koskee yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä ja taloudellista yhteistyötä. [8] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002 (EYVL L 248, 16.9.2002). [9] Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 165 artiklan 2 kohta. [10] EUVL C [...], [...], s. [...]. [11] EUVL C [...], [...], s. [...]. [12] EYVL L 57, 27.2.2001, s. 10. [13] KOM(2004) 101 lopullinen. [14] KOM(2004) 629 lopullinen. [15] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.