YHTEISEN KRIISINRATKAISUNEUVOSTON VASTAUS

Kohdat 19–20

Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston vuoden 2017 tilinpäätöksessä annettiin otsikolla ”Oikeustapauksiin liittyvää lisätietoa” pelkästään avoimuuteen liittyvistä syistä tietoja yhteistä kriisinratkaisuneuvostoa vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa vireille pannuista Banco Popular Español SA:n (BPE) kriisinratkaisua koskevista riita-asioista. Aikomuksena ei ollut tuoda esiin tai ilmoittaa niistä johtuvia ehdollisia vastuita. Vuoden 2017 tilinpäätöksen hyväksymisen jälkeen tehdyn kriisinratkaisuneuvoston arvioinnin perusteella kriisinratkaisuneuvosto haluaa todeta, että resurssien menettäminen näiden riita-asioiden tuloksena on hyvin epätodennäköistä.

Kriisinratkaisuneuvosto toteaa erityisesti, että suurimmassa osassa edellä mainittuja riita-asioita on kyse kanteista, joilla pyritään kumoamaan kriisinratkaisuneuvoston BPE:tä koskeva kriisinratkaisupäätös. Kriisinratkaisuneuvosto katsoo, etteivät nämä kumoamiskanteet voi johtaa resurssien suoraan siirtymiseen pois kriisinratkaisuneuvoston talousarviosta mahdollisia oikeudenkäyntikuluja lukuun ottamatta (ks. oikeudenkäyntikuluja koskeva huomautus 45 kohdassa).

Kriisinratkaisuneuvosto katsoo, että resurssien siirtyminen pois kriisinratkaisuneuvoston talousarviosta BPE:n asiassa kriisinratkaisuneuvostoa vastaan nostettujen vahingonkorvauskanteiden tuloksena on hyvin epätodennäköistä, kun otetaan huomioon EU:n oikeuskäytäntö maksettavaksi tuomittavien vahingonkorvausten ehdoista. Lisäksi kriisinratkaisuneuvosto on myös todennut, että kriisinratkaisuneuvoston kriisinratkaisupäätöksen väitettyyn lainvastaisuuteen perustuvia vahingonkorvauskanteita olisi pidettävä ennenaikaisina, koska kriisinratkaisuneuvoston lopulliseen päätökseen johtava hallinnollinen menettely on edelleen kesken. Siinä ratkaistaan, maksetaanko BPE:n entisille osakkeenomistajille ja velkojille korvauksia sen periaatteen perusteella, jonka mukaan velkojat eivät saa jäädä kriisinratkaisussa huonompaan asemaan.

Kohta 33

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto haluaa huomauttaa, että maksuosuuslaskelmia koskevat oikeudelliset vaatimukset otetaan asianmukaisesti huomioon mahdollisten virheiden riskin poistamiseksi. Lisäksi kriisinratkaisuneuvosto haluaa huomauttaa, että kriisinratkaisuneuvosto julkaisee kaikki ennakollisten vakausmaksujen laskentaa koskevan päätöksensä perustana olevat tiedot niin suuressa määrin kuin säädöskehyksessä sallitaan. Jokaiselle laitokselle annetaan erityisesti tiedoksi menetelmät ja kyseiseen laitokseen liittyvät tiedot. Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta johtuvan salassapitovelvollisuuden takia kriisinratkaisuneuvosto on kuitenkin oikeudellisesti estynyt paljastamasta tietylle laitokselle muita laitoksia koskevia luottamuksellisia tietoja, jotka otetaan myös huomioon maksuosuuslaskelmassa.

Kohdat 35–37

On syytä huomauttaa, että kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset hoitavat ennakollisia vakausmaksuja koskevat oikeudenkäynnit ja ovat niiden asianosaisia. Tästä syystä yhteinen kriisinratkaisuneuvosto, joka ei ole kyseisten oikeudenkäyntien asianosainen, ei saa näitä tietoja suoraan, vaan sen on väistämättä luotettava kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten toimittamiin tietoihin.

Ennakollisista vakausmaksuista kansallisia kriisinratkaisuviranomaisia vastaan vireille pantuja muutoksenhakuja/riita-asioita koskevat tiedot annetaan siten hyvän yhteistyön hengessä eikä minkään tietyn oikeudellisen vaatimuksen perusteella.

Kriisinratkaisuneuvosto on tilintarkastustuomioistuimen viime vuonna antaman suosituksen johdosta toteuttanut merkittäviä toimia kansallisilta kriisinratkaisuviranomaisilta saatavien raporttien parantamiseksi. Kriisinratkaisuneuvosto on erityisesti sopinut kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kanssa käytännön järjestelystä, johon sisältyy säännöllinen raportointi. Sen avulla kriisinratkaisuneuvosto voi seurata kansallisissa muutostenhauissa ja riita-asioissa ajan mittaan tapahtuvaa kehitystä. Tarkemmin sanottuna kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset antavat tietoja ennakollisia vakausmaksuja koskevista kansallisista muutoksenhauista ja riita-asioista toimittamalla yksityiskohtaiset tiedot päivämääristä, tarkoituksesta ja riitautetuista määristä kunkin laitoksen osalta erikseen eikä koonnettuina. Lisäksi kriisinratkaisuneuvosto haluaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella todeta, että syyskuusta 2018 lähtien kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset ovat alkaneet toimittaa kunkin riita-asian historiatietoja, joten kriisinratkaisuneuvosto saa käyttöönsä asianmukaisen kirjausketjun. Kriisinratkaisuneuvosto katsoo, että kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten raportointi sisältää kaikki tiedot, joita sen tilinpäätöksen laatimiseen tarvitaan kriisinratkaisuneuvoston sisäisen valvonnan normien mukaisesti.

Tietojen oikeellisuuden varmistamiseksi kriisinratkaisuneuvosto sovittaa yhteen kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten edellä mainitussa raportointijärjestelyssä ilmoittamat yksittäiset määrät ja kriisinratkaisuneuvoston kullekin laitokselle kunakin vuonna laskemien ennakollisten vakausmaksujen määrät.

Lisäksi todetaan, että kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset päivittävät asiaankuuluvat tiedot kolmesti vuodessa, mikä riittää tietojen ajantasaisuuden varmistamiseen.

Edellä sanotun valossa kriisinratkaisuneuvosto katsoo kaikkien toteutettujen ennakollisia vakausmaksuja koskevien toimien edesauttavan sitä, että kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten toimittamat tiedot, joihin kriisinratkaisuneuvosto perustaa tilinpäätöksensä, ovat oikein, täydellisiä ja ajantasaisia.

Kohta 39

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto haluaa joidenkin määrien kaksinkertaisesta laskemisesta huomauttaa, että lopullisen tilinpäätöksen sivulle 32 lisättiin alaviite asian selkeyttämiseksi, koska jotkin kansallisella ja EU:n tasolla vireille pannut riita-asiat koskevat samoja maksumääriä. Kriisinratkaisuneuvoston mielestä on hyödyllistä julkaista asianomaiset määrät kansallisella ja EU:n tasolla, koska nämä tasot eivät ole täysin toisiinsa yhteydessä ja niillä on oma dynamiikkansa. Kriisinratkaisuneuvosto myöntää kuitenkin, että kokonaisriski on helpompi ymmärtää paremmin, jos kahteen kertaan lasketut määrät ilmoitetaan erikseen.

Kohta 45

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto haluaa huomauttaa, että tilinpäätöksen valmistelua varten kriisinratkaisuneuvosto analysoi alustavasti mahdollisuutta kirjata varaus tai ehdollinen vastuu oikeudenkäyntikuluja varten. Koska käytettävissä ei ollut luotettavaa arviota niiden oikeudenkäyntikulujen määrästä, joka kriisinratkaisuneuvosto voitaisiin määrätä maksamaan, vuonna 2017 maksettujen ja kertyneiden kulujen katsottiin riittävän eikä varauksen tai ehdollisen vastuun kirjaamista pidetty tarpeellisena.

Vaikka kriisinratkaisuneuvostoa vaadittaisiin korvaamaan kantajien oikeudenkäyntikulut kaikissa kriisinratkaisuneuvostoa vastaan vireille pannuissa riita-asioissa (mitä ei tällä hetkellä odoteta), määrä olisi merkittävästi alempi kuin kriisinratkaisuneuvoston olennaisuusraja eikä se siten johtaisi olennaiseen virheellisyyteen kriisinratkaisuneuvoston taloudellisen tilanteen raportoinnissa.

Suositus 1

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto hyväksyy tämän tilintarkastustuomioistuimen suosituksen.

Soveltamalla täsmällistä kirjanpitokäytäntöä riita-asioista johtuvien kulujen ja oikeudenkäyntikulujen määristä johtuvien varausten ja ehdollisten vastuiden kirjaamisessa kriisinratkaisuneuvosto noudattaa täysin EU:n kirjanpitosääntöä nro 10, joka on edelleen tärkein sääntö. Säännöstä johdetut kirjanpitoperiaatteet auttavat tukemaan vaatimusten ymmärtämistä, luomaan yksinkertaistetun toimintamallin ja varmistamaan kyseisen kirjanpitosäännön johdonmukaisen soveltamisen. Kriisinratkaisuneuvosto lisää kirjanpitoperiaatteisiinsa erityisen kohdan, joka koskee oikeudenkäyntikulujen kirjaamistapaa.

Kirjanpitoperiaatteista käydään viime vaiheen sisäisiä kuulemisia, ja ne hyväksytään vuoden 2018 loppuun mennessä.

Kohta 56

Katso yhteisen kriisinratkaisuneuvoston vastaus kohtiin 19 ja 20.

Suositus 2

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto hyväksyy tämän tilintarkastustuomioistuimen suosituksen.

Kohta 57

Katso yhteisen kriisinratkaisuneuvoston vastaus kohtiin 35–37 ja suositukseen 3.

Suositus 3

Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto hyväksyy tämän tilintarkastustuomioistuimen suosituksen osittain.

Ennakollisista vakausmaksuista kohdissa 35–37 esittämiensä näkemysten valossa kriisinratkaisuneuvosto katsoo kaikkien toteutettujen toimien edesauttavan sitä, että kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten toimittamat tiedot, joihin kriisinratkaisuneuvosto perustaa tilinpäätöksensä, ovat oikein, täydellisiä ja ajantasaisia.

Kriisinratkaisuneuvosto pyrkii edelleen vakuuttamaan tilintarkastustuomioistuimen siitä, että kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten toimittamat tiedot, joihin kriisinratkaisuneuvosto perustaa tilinpäätöksensä, ovat asianmukaisia. Sen takia kriisinratkaisuneuvosto tutkii kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kanssa, onko mahdollista, että kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset toimittavat kriisinratkaisuneuvostolle vahvistuskirjeet ennakollisiin vakausmaksuihin liittyvistä kansallisista oikeudenkäynneistä johtuvien ehdollisten vastuiden määristä.

Kriisinratkaisuneuvosto pitää kriisinratkaisua koskevissa riita-asioissa yhteyttä asiaankuuluviin kansallisiin kriisinratkaisuviranomaisiin keskustellakseen käytännön järjestelyistä, jotka voidaan ottaa käyttöön.