FI Euroopan unionin virallinen lehti C 228/69

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja kehitysohjelmaan

KOM(2008) 814 lopullinen – 2008/0230 COD

2009/C 228/12

Neuvosto päätti 21. tammikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan ja 172 artiklan toisen kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja kehitysohjelmaan”

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta antoi 13. tammikuuta 2009 asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 24.–25. maaliskuuta 2009 pitämässään 452. täysistunnossa yleisesittelijäksi Antonello PEZZININ ja hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää ehdotuksen tavoitteita tärkeinä ja kehottaa komissiota pyrkimään kansallisen tutkimuksen ja kehityksen ylittävään yhteiseen mittajärjestelmään, jotta saavutettaisiin eurooppalaista lisäarvoa, josta olisi hyötyä kaikille.

1.2 Päämääränä on ETSK:n mukaan se, että unioni saavuttaa kansainvälisellä tasolla yhtenäisen äänen, eikä se ole enää alisteisessa asemassa, vaan edistää standardeja, jotka ovat Euroopassa kehitettyjen materiaalien, tuotteiden ja prosessien sekä EU:n teollisten ja kaupallisten etujen tasalla.

1.3 Maailmanlaajuistuneessa taloudellisessa ja sosiaalisessa tilanteessa huippuosaamiseen perustuva metrologian eurooppalainen rakenne voi komitean mielestä vaikuttaa ainoastaan myönteisesti EU:n talouteen.

1.4 ETSK katsoo, että eurooppalaisen tutkijayhteisön tulee olla entistä tiiviimmin mukana sellaisten nykyaikaisten järjestelmien laatimisprosesseissa, joiden avulla metrologiaa voidaan soveltaa fysiikan, kemian, biologian, ympäristöalan, ekologisen jalanjäljen, nanoteknologian, elintarvikealan sekä työterveyden ja -suojelun huippututkimukseen.

1.5 Komitean mielestä toivotun edistyksen saavuttamiseksi on pyrittävä määrätietoisesti lisäämään teollisuuden, kaupan ja julkisen sektorin liittämistä metrologian eurooppalaisen tutkimuksen kehittämiseen, jotta kansainvälisissä yhteyksissä voidaan sopia uusista standardeista.

1.6 ETSK:n mielestä on erityisen tärkeää, että metrologian tutkimus ei jää erilliseksi, itseriittoiseksi tutkimusalaksi.

1.7 Sääntelyä ja standardointia toteutetaan mitattavissa olevilla järjestelmillä, jotka perustuvat kansainvälisesti hyväksyttyyn soveltavaan metrologiaan. ETSK ehdottaakin, että uusien järjestelmien kehittämiseen otetaan heti alusta lähtien mukaan eurooppalaiset standardointielimet (Euroopan standardointikomitea CEN, Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea CENELEC ja Euroopan telealan standardointilaitos ETSI) sekä kansalliset laitokset ja akkreditointilaitokset.

1.8 ETSK katsoo, että on toteutettava kaikki mahdolliset toimet, jotta eurooppalaiseen metrologian tutkimukseen osallistuisivat tiiviisti: — tutkimuspiirit — teollisuus — yliopistot, korkeakoulut ja tiedelaitokset — teknologiayhteisöt tuloksineen — järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta. Komitean mielestä vain näin – kun vältetään kaikenlaista nurkkakuntaisuutta – voidaan Euroopan tasolla saavuttaa kansainvälisesti hyväksyttyjä tuloksia.

1.9 Komitea arvostaa komission ehdotuksia, joiden tavoitteena on tukea eurooppalaista metrologian tutkimusohjelmaa (European Metrology Research Programme, EMRP) (1) siten, että pyritään korkeaan ”yhteisöllistämisen” tasoon — yhteisessä ohjelmoinnissa ja seitsemännessä puiteohjelmassa määriteltyjen yhteisön osallistumissääntöjen hyväksymisessä — arvioidussa varojen myöntämisessä siten, että unohdetaan puhtaasti kansallisiin toimiin perustuva logiikka.

1.10 Komitean mielestä hallintojärjestelmän määrittelyä tulisi parantaa. On selvää, että epävarma hallintojärjestelmä saattaa vaikuttaa tutkimuksen kehitykseen ja odotettuihin tuloksiin.

1.11 ETSK painottaa tässä yhteydessä, että toimijat, joita metrologian tutkimustulokset koskettavat suoraan, tulisi ottaa entistä paremmin mukaan painopisteiden määrittelyyn, Cordis-palvelussa ja virallisessa lehdessä (EUVL) julkaistavien tarjouspyyntöjen laatimiseen ja arviointiin, kun kyseessä ovat ehdotukset, joihin osallistuu yrityksiä, yliopistoja ja tutkimus- ja koulutuskeskuksia, sekä rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden seurantaan ja valvontaan.

1.12 ETSK:n mukaan EMRP:n tutkimusneuvostolle olisi aiheellista antaa mahdollisuus seurata EMRP-komitealle osoitettujen sitovien lausuntojen avulla sitä, minkätyyppiselle tutkimukselle annetaan rahoitusta, sekä valvoa vuosittaista työohjelmaa ja riippumattomista arvioijista koostuvan ehdotuksia käsittelevän arviointipoolin valintaa. Lisäksi komission tarkkailijan tulisi seurata arviointipaneelia samaan tapaan kuin seitsemännessä puiteohjelmassa.

1.13 ETSK katsoo, että tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seuraavan puiteohjelman (2014–2020) valmistelua koskevien ehdotusten yhteydessä olisi aiheellista esittää todellista, pysyvää, koordinoitua ja komission hallinnoimaa yhteisön ohjelmaa, joka perustuisi asianomaisten sidosryhmien jatkuvaan osallistumiseen. Ohjelmassa tulisi myös ottaa huomioon ennen kaikkea teollisuuden, yliopistojen, tutkimuksen ja standardoinnin vaatimukset sekä metrologian tutkimuksen kansainväliset näkökohdat, erityisesti suhteet kansainvälisiin organisaatioihin (mm. ISO ja OECD) ja muihin tahoihin (esim. IUAP (2).

2. Johdanto

2.1 Maailmanlaajuistumisen eteneminen teollisessa tuotannossa, palvelujen tarjonnassa ja kaupassa edellyttää vaihtoa mahdollisesti haittaavien esteiden vähentämistä minimiin. Tällaisen prosessin perustana on luotettava ja yhteisesti hyväksytty mittajärjestelmä.

2.2 Eri aloilla, esimerkiksi

— turvallisuudessa

— elintarvikemerkinnöissä

— terveydenhuoltojärjestelmissä

— ympäristöalalla

— bioteknologiassa

— nanoteknologiassa ja kehittyneiden materiaalien alalla

— energia-alalla

— liikenteessä, televiestinnässä ja turvallisuusjärjestelmissä,

on yhä enemmän säännöksiä, jotka edellyttävät kansainvälisesti tunnustettua jäljitettävyyttä ja vertailukelpoisuutta.

2.3 Metrologian tutkimus on vahvasti yleishyödyllistä toimintaa ja tärkeä sääntelyn ja standardoinnin tukitoiminto.

2.3.1 Mittausalan eurooppalaisten infrastruktuurien tukena on eurooppalaisia organisaatioita. Niistä voidaan mainita mm. eurooppalaisten akkreditointielinten yhteistyöjärjestön (EA), Euroopan standardointikomitea (CEN), metrologian eurooppalainen verkosto EUROMET (3), joka kuuluu nykyään EURAMETin piiriin, yhteisen tutkimuskeskuksen Geelissä sijaitseva vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitos (IRMM), joka toimii yhteistyössä kansainvälisen paino- ja mittatoimiston (BIPM, Bureau International des Poids et Mesures) kanssa.

2.4 BIPM:n mukaan kehitys sellaisilla monitieteellisillä aloilla kuin nanoteknologia, kehittyneet materiaalit ja materiaalien ominaisuudet edellyttää fysiikan ja kemian alan uusien vertailumittojen pikaista standardointia (4).

2.5 Kestävä kilpailukyky ja innovointi edellyttävät Euroopassa kaikilla aloilla tarkkoja mittoja ja testejä sekä jäljitettäviä tuloksia, jotta voidaan luoda pitkän aikavälin standardit vertailumitoille, jotka määritellään kansainvälisessä mittayksikköjärjestelmässä (SI).

2.6 Metrologian eurooppalainen tutkimus perustuu metrologian kansallisiin tutkimusohjelmiin ja kuudennen puiteohjelman piiriin kuuluvan ERA-NET-järjestelmän ja seitsemännen puiteohjelman piiriin kuuluvan ERA-NET Plus -järjestelmän hankkeisiin. Puiteohjelmiin liittyvät myös iMERA-hanke (Implementing Metrology in the European Research Area (5)) ja iMERA Plus -hanke (6), jotka muodostavat EMRP:n ensimmäisen vaiheen, yhteisen tutkimuskeskuksen toimet (7) sekä nyt esitetty ”eriytetty” EMRP-hanke.

2.7 Yhdysvalloissa on budjettikaudella 2009 osoitettu 634 miljoonaa dollaria kansallisen standardointi- ja teknologiainstituutin (National Institute of Standards and Technology, NIST) tutkimusohjelmiin.

2.8 Komitea pitää tärkeänä, että metrologian eurooppalaisen tutkimuksen resursseja lisätään yhdistämällä jäsenvaltioiden ja yhteisen tutkimuskeskuksen nykyinen tutkimuskapasiteetti, jotta voidaan saavuttaa kansainvälisesti katsoen huomattava kriittinen massa. Tulee myös välttää päällekkäisyyksiä ja resurssien tuhlausta. Näin voidaan päästä parempiin tuloksiin kuin seitsemännen puiteohjelman (2007–2013) ERA-NET Plus -järjestelmän koordinoinnilla.

2.9 Kun otetaan huomioon metrologian tutkimuksen tärkeä merkitys lähitulevaisuudessa – seikka, joka käy ilmi useista tutkimuksista (8) – komitea katsoo, että kyseinen tutkimusala on aiheellista liittää seuraavan puiteohjelman (2014–2020) teemakohtaisiin painopisteisiin ja antaa sille oma asema ja pysyvä rakenne yhteisön tutkimuksessa. Samalla tulee varmistaa kansallisten toimien koordinoitu ja jatkuva integrointi.

3. 169 artiklaan perustuva ehdotettu ohjelma

3.1 Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 169 artiklaan, ja sen tarkoituksena on luoda eurooppalainen metrologian tutkimusohjelma (EMRP), jolla yhdistetään 22 kansallista ohjelmaa julkisen metrologian tutkimuksen tehostamiseksi.

3.2 Tavoitteisiin kuuluu eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen jäsenvaltioiden ohjelmien entistä kattavamman koordinoinnin avulla, jolloin voidaan suoriutua yhteisistä eurooppalaisista haasteista ja poistaa esteitä kansallisten ohjelmien väliltä.

3.3 Komission mukaan EMRP:llä integroidaan 22:n siihen osallistuvan valtion kansalliset ohjelmat yhdeksi yhteiseksi tutkimusohjelmaksi, jotta voidaan — tukea erityisesti Euroopan kansallisten mittajärjestelmien tavoitteita — vauhdittaa uusien mittatekniikoiden kehitystä, validointia ja hyödyntämistä — tukea direktiivien ja asetusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa.

3.4 Ehdotettu hallintomalli perustuu kokemuksiin, joita on saatu kuudennessa puiteohjelmassa toteutetusta ensimmäisestä 169 artiklaan perustuvasta aloitteesta eli EDCTP-aloitteesta (9).

3.5 EMRP-aloitteelle on tarkoitus varata 400 miljoonan euron kokonaisbudjetti. Tästä 200 miljoonaa tulee osallistuvien valtioiden osuuksista kaudelle 2009–2016 ja 200 miljoonaa yhteisöltä.

3.6 Aloitteen koordinointi annetaan kansallisten metrologialaitosten yhteistyöelimen (EURAMET) vastuulle. EURAMET perustettiin vuonna 2007 Saksan lainsäädännön mukaisesti voittoa tavoittelemattomaksi yhdistykseksi. Sen sihteeristö on Braunschweigissa, Ala-Saksin osavaltiossa, ja se toimii Euroopan alueellisena metrologiajärjestönä ja EMRP:n täytäntöönpanorakenteena.

4. Komitean huomiot

4.1 Komitea kannattaa ehdotuksen perustavoitteita ja siihen sisältyviä metodeja. Komitea pitää tärkeänä, että tavoitteet johtavat seuraaviin tuloksiin:

— huippuosaamisen perustuva metrologian rakenne

— yhteiset, kilpailukykyiset ja avoimet tutkimushankkeet

— tutkijayhteisön osallistumisen lisääntyminen osaamisen kehittämisen kautta

— todellinen kansainvälinen yhteistyö, jossa annetaan arvoa eurooppalaiselle järjestelmälle

— yhtenäinen ääni kansainvälisissä yhteyksissä

— ennen kaikkea teollisuuden (työnantaja- ja työntekijäjärjestöt), kaupan ja julkisen sektorin entistä tiiviimpi osallistuminen metrologian eurooppalaisen tutkimuksen kehittämiseen.

4.2 ETSK pitää erittäin tärkeänä sitä, että metrologian tutkimus ei jää eristäytyneeksi alaksi, vaan että käyttäjät voivat osallistua ohjelman painopisteiden määrittelyyn, hankkeiden arviointi- ja valintajärjestelmään, ehdotusten tekemiseen ja hankkeiden tulosten seurantaan. Tämä tulee toteuttaa tiiviissä yhteistyössä standardointi- ja akkreditointielinten kanssa. ETSK vastustaa kaikenlaista nurkkakuntaisuutta.

4.2.1 ETSK katsoo, että EMRP:n osallistumissäännöissä on noudatettava tiukasti ja kaikilta osin asetusta (EY) N:o 1906/2006, jossa annetaan säännöt osallistumisesta seitsemänteen puiteohjelmaan, sekä varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjä.

4.2.2 EMRP:n osallistumissääntöjen tulee tarjota johdonmukaiset ja avoimet puitteet, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman tehokas täytäntöönpano pitäen mielessä, että ohjelmaan osallistumisen tulee olla kaikille helppoa yksinkertaistettujen menettelyn ansiosta. Sääntöjen tulee helpottaa osallistujien teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöä ja suojella samalla muiden osallistujien ja yhteisön oikeutettuja etuja.

4.2.3 ETSK painottaa, että metrologian tutkimuksen eurooppalaisen yhdennetyn järjestelmän käynnistäminen osallistuvien kansallisten laitosten yhteisen ohjelmoinnin muodossa ei tuo tyydyttäviä tuloksia, jos siihen ei liity tutkimuspiirien, teollisuuden, yliopistojen sekä standardointi- ja akkreditointielinten välistä tiivistä integrointia ja järjestelmällistä vuoropuhelua eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (10) ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa.

4.3 ETSK huomauttaa, että EY:n perustamissopimuksen 169 artikla antaa yhteisölle mahdollisuuden osallistua useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin tutkimusohjelmiin sillä ehdolla, että tavoitteet on määritelty tarkkaan ja ne ovat yhteisön ja puiteohjelman kannalta merkittäviä, että ohjelmat tuovat eurooppalaista lisäarvoa ja niillä on huomattava kriittinen massa ja että yhteinen toimintaohjelma ja hallinto- ja täytäntöönpanorakenteet on määritelty selkeästi.

4.4 ETSK:n mielestä tavoitteiden määrittelyä tulisi parantaa muun muassa kansallisten mittajärjestelmien tukemisen, kansallisten laitosten ja nimettyjen laitosten verkostojen vahvistamisen sekä meneillään olevien kansallisten toimien integroinnin osalta.

4.5 ETSK katsoo, että ehdotuksessa ei ole tuotu selkeästi esille toiminnan painopisteitä ja odotettuja tuloksia, joilla voitaisiin esittää kattavat perusteet

— ehdotuksen eurooppalaiselle lisäarvolle

— integroitujen toimien yhteisen ohjelman selkeälle ja kattavalle esiintuomiselle

— hallintorakenteelle.

4.6 ETSK esittää saman huomion tutkijoille tai organisaatioille ja kansallisille metrologialaitoksille tai nimetyille laitoksille tarkoitettujen huippuosaamisapurahojen määrittelystä.

4.7 Ehdotetun hallintojärjestelmän määrittelyä tulisi parantaa. Komitea huomauttaa, että EURAMETin lisäksi Euroopan tasolla toimii myös muita järjestöjä, esim. Eurachem (11), ja korostaa, että vaikka EURAMETin on tarkoitus toimia EMRP:n erityisenä täytäntöönpanorakenteena, ohjelman hallinnoinnista huolehtii pääosin National Physical Laboratory eli siis Yhdistynyttä kuningaskuntaa edustava jäsen. Kyseessä on tilapäinen ratkaisu.

4.8 ETSK on huolissaan siitä, ettei ehdotetussa päätöksessä eikä sen liitteissä mainita niiden tahojen suoraa osallistumista, joita metrologian tutkimustulokset koskettavat: teollisuus kokonaisuudessaan, kauppa, standardointi- ja akkreditointielimet ja julkinen sektori.

4.9 ETSK katsoo, että saattaisi olla parempi keskittyä iMERA Plus -ohjelman mukaisesti metrologian eurooppalaisen tutkimuksen kokeilutoimeen, joka rajoittuu vuoteen 2013, sekä pohtia tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin kahdeksannen puiteohjelman (2014–2020) valmisteluun liittyvien ehdotusten yhteydessä mahdollisuutta perustaa todellinen, pysyvä yhteisön ohjelma, jolla olisi selkeät ja hyväksi koetut mekanismit. Tällä ohjelmalla, jota komissio hallinnoisi kaikkien jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden puolesta, tulisi olla hallintokomitea ja neuvoa-antava komitea. Sen yhteydessä tulisi järjestää laaja kuuleminen, jota asianomaiset, ennen kaikkea teollisuuden vaatimuksista perillä olevat osapuolet ohjaisivat ja valvoisivat.

5. Erityistä

5.1 Komitea arvostaa komission ehdotuksia, joiden tavoitteena on tukea EMRP-aloitetta (12) siten, että pyritään korkeaan ”yhteisöllistämisen” tasoon yhteisessä ohjelmoinnissa, arvioidussa resurssien jakamisessa keskinäisen oppimisen logiikan mukaisesti, yritysten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten osallistumista koskevissa säännöissä sekä ehdotusten arvioinnissa, johon komission tarkkailijan tulee osallistua samaan tapaan kuin seitsemännessä puiteohjelmassa.

5.2 ETSK toteaa kuitenkin EMRP-ohjelmalle ehdotetun hallinnon osalta seuraavaa: a) EMRP-komitean, joka koostuu yksinomaan kansallisten metrologian laitosten edustajista ja jossa IRMM (13) on vain tarkkailijana, on tarkoitus vastata ohjelman täytäntöönpanosta ja erityisesti seuraavista toimista: — EMRP:n kehittämistä ja päivittämistä koskevien päätösten tekeminen — alaohjelmia varten tarvittavien komiteoiden luominen ja niiden lopettaminen — EMRP:n täytäntöönpanoehtojen, myös arvioijien valintakriteerien, valmistelu ja niistä päättäminen — arviointipoolin kokoonpanon hyväksyminen — tutkimusohjelmien ja -hankkeiden rahoitusta koskevien päätösten tekeminen rahoitusehtojen perusteella siltä osin kuin EURAMETilla on Euroopan komission antama valtuutus — EMRP:n budjetin osittainen hyväksyminen seuraavalle varainhoitovuodelle — EMRP:tä koskevien kiinnostuksenosoituspyyntöjen ja ehdotuspyyntöjen valmistelu ja julkaiseminen — EMRP:n sihteeristön asianmukaisen ja moitteettoman tilinpidon valvonta — rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden edistymisen sekä korjaavia toimenpiteitä koskevien päätösten seuranta ja valvonta (14) b) EMRP:n tutkimusneuvosto koostuu 16 jäsenestä: — yksi jäsen BIPM:stä — yksi jäsen Euroopan komissiosta — yksi jäsen Euroopan tutkimusneuvostosta — yksi jäsen Euroopan parlamentista — yksi jäsen EUROLABista — yksi jäsen Euroopan standardointielimestä — yksi jäsen lakisääteisen metrologian eurooppalaisesta yhteistyöjärjestöstä WELMECistä (15) — yhdeksän teollisuutta, tutkimusta ja korkeakouluja edustavaa jäsentä. Tutkimusneuvostolla on vain neuvoa-antava asema EMRP:n strategisten näkökohtien ja kyseessä olevia ohjelmia koskevan päätöksentekoprosessin osalta (16).

5.3 ETSK korostaa, että EMRP:n tutkimusneuvostolla tulisi olla oikeus antaa sitovia lausuntoja ja tehdä yhteistyötä EMRP-komitean kanssa siten, ettei se olisi alisteisessa asemassa. Tämä koskee erityisesti seuraavia seikkoja: EMRP:n kehittäminen ja päivittäminen, alaohjelmakomiteat, arviointipoolin valinta ja kokoonpano, tutkimusohjelmien ja -hankkeiden rahoitusta koskevat päätökset, Cordis-palvelussa ja virallisessa lehdessä julkaistavien kiinnostuksenosoituspyyntöjen ja ehdotuspyyntöjen valmistelu ja julkaiseminen, rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden edistymisen seuranta ja valvonta.

Bryssel 25 päivänä maaliskuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Perustuu perustamissopimuksen 169 artiklaan.

(2) International Union of Pure and Applied Physic.

(3) Koostuu 32 maan kansallisista metrologialaitoksista ja Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen Geelissä sijaitsevasta vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitoksesta (IRMM).

(4) Evolving Needs for Metrology in Trade, Industry and Society and the Role of the BIPM (”Metrologian kehittyvät tarpeet kaupassa, teollisuudessa ja yhteiskunnassa sekä BIPM:n rooli”), BIPM:n raportti 2007, Pariisi, 2008.

(5) iMERA-hankkeeseen osallistuu 20 kumppania 14:sta maasta sekä Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen IRMM.

(6) iMERA Plus -hankkeeseen osallistuu Euroopan komission lisäksi 45 kumppania 20:sta maasta.

(7) Yhteisen tutkimuskeskuksen metrologian alan toimilla tuetaan kilpailukykyä, sisämarkkinoiden avoimuutta ja vaihtoa laatimalla ja levittämällä kansainvälisesti tunnustettuja vertailumittoja ja edistämällä yhteistä eurooppalaista mittajärjestelmää.

(8) Ks. U.S. National Science and Technology Council, Instrumentation and metrology in nanotechnology, 2006 ja BIPM, raportti 2007.

(9) European and Developing Countries Clinical Trials Partnership, kliinisiä tutkimuksia koskeva Euroopan maiden ja kehitysmaiden yhteistyökumppanuus.

(10) Esim. microarray-tekniikka tai kehittynyt massaspektrometria.

(11) Eurachem on eurooppalaisten organisaatioiden verkosto, jonka tavoitteena on määritellä kansainvälinen jäljitettävyysjärjestelmä kemiallisia mittauksia varten sekä edistää hyviä käytänteitä. Eurachemin Euroopan osastoon kuuluu 35 valtiota.

(12) Perustuu perustamissopimuksen 169 artiklaan.

(13) IRMM: vertailumateriaalien ja -mittausten tutkimuslaitos (Institute for Reference Materials and Measurements), yhteinen tutkimuskeskus, Euroopan komissio.

(14) Ks. EURAMET e.V. Byelaws, 11.1.2007, 14 artiklan 5 kohta.

(15) WELMEC: Western European Legal Metrology Cooperation.

(16) Ks. EURAMET e.V. Byelaws, 11.1.2007, Rules of Procedure, B-osa, kohta III.