Erityiskertomus Onko EU:n viinialan 
investointi- ja 
menekinedistämistuki 
hyvin hallinnoitu ja 
ovatko sen tulokset 
osoitetusti vaikuttaneet 
EU:n viinien 
kilpailukykyyn?FI 2014  nro 09
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014
ISBN 978-92-872-0307-6
doi:10.2865/69038
© Euroopan unioni, 2014
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
FI 2014  nro 09
Erityiskertomus Onko EU:n viinialan 
investointi- ja 
menekinedistämistuki 
hyvin hallinnoitu ja 
ovatko sen tulokset 
osoitetusti vaikuttaneet 
EU:n viinien 
kilpailukykyyn?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
02
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
 Sanasto
I – IX Tiivistelmä
1 – 11 Johdanto
1 – 11 EU:n viiniala
12 – 15 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
16 – 80 Huomautukset
16 – 34 Osa I – Onko viinialan YMJ:n alainen investointitoimenpide asianmukaisesti suunniteltu ja 
toteutettu ottamalla taloudellisuuden periaate huomioon?
18 – 21 Viinialan YMJ:n alaisten lisäinvestointitoimenpiteiden tarpeellisuutta ei ole osoitettu …
22 – 25 … ja tietyissä jäsenvaltioissa viinialan YMJ:n investoinnit pantiin täytäntöön viipeellä tai tietyin 
rajoituksin …
26 – 29 Tarkastetuilta jäsenvaltioilta saadaan rajallinen varmuus siitä, että tuettaviksi valitaan ainoastaan 
taloudellisesti elinkelpoisia hankkeita …
30 – 34 … eivätkä ne arvioi järjestelmällisesti hankekulujen kohtuullisuutta
35 – 64 Osa II  – Onko menekinedistämistoimenpide asianmukaisesti suunniteltu ja tehokkaasti 
toteutettu?
37 – 42 Menekinedistämistukea myönnetään myös suurille yrityksille, joilla on jo vahva maine ja vientihistoriaa …
43 – 47 … ja ne olisivat todennäköisesti toteuttaneet menekinedistämistoimet ilman julkista tukea (nollavaikutus)
48 – 51 Tukikelpoiset menot on määritelty epäselvästi vuoteen 2013 saakka
03 Sisällys
52 – 54 Jäsenvaltiot eivät aina tarkasta, tapahtuuko sääntöjenvastaista päällekkäistä rahoitusta
55 – 64 Tarkastuskäyntien kohteina olleissa jäsenvaltioissa menekinedistämistoimien tosiasiallisuuteen ja 
tukikelpoisuuteen kohdistettujen tarkastusten vaikuttavuutta vähentää riittämätön kirjausketju
65 – 80 Osa III  – Onko toimenpiteiden vaikutukset osoitettu asianmukaisesti?
65 – 70 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi kohdistuu tuotoksiin ja rahoitukselliseen täytäntöönpanoon, mutta 
saavutetuista tuloksista ei ole vielä riittävästi tietoa
71 – 73 YMJ:n piiriin kuuluvien investointien vaikutuksia ei voida helposti erottaa maaseudun kehittämiseen 
liittyvien investointien vaikutuksista  …
74 – 75 Jäsenvaltioiden viinivienti kolmansiin maihin on lisääntynyt …
76 – 80 … mutta on vaikea määrittää, missä määrin tämä johtuu suoraan menekinedistämistoimenpiteestä
81 – 90 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I – Hankintatase – keskeiset erät EU:n 27 jäsenvaltion tasolla
 Liite II –  Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liite X b
 Komission vastaukset
04
 Lyhenteet
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto
EU: Euroopan unioni
EU-27 : Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota
ha: hehtaari
hl: hehtolitra
Maaseuturahasto : Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
Maataloustukirahasto : Euroopan maatalouden tukirahasto
SAN : Suojattu alkuperänimitys
SMM : Suojattu maantieteellinen merkintä
Viinialan YMJ : Viinialan yhteinen markkinajärjestely
05
 Sanasto
Erityinen tislaustoimenpide : Tukea voidaan myöntää 31. heinäkuuta 2012 saakka vapaaehtoista tai pakollista 
tislaustoimenpidettä varten jäsenvaltioiden päätöksestä perustelluissa kriisitapauksissa ylijäämien vähentämiseksi 
tai poistamiseksi ja samalla saatavuuden jatkuvuuden turvaamiseksi sadosta toiseen.
Investointitoimenpide : Tukea voidaan antaa sellaisille aineellisille tai aineettomille investoinneille 
viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmistamojen infrastruktuuriin ja viinin kaupan pitämiseen, jotka parantavat 
yrityksen yleistä suorituskykyä ja koskevat yhtä tai useampaa seuraavista: a) neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1234/2007 liitteessä XI b mainittujen tuotteiden tuottaminen ja kaupanpito ja b) liitteessä XI b mainittuihin 
tuotteisiin liittyvien uusien tuotteiden, prosessien ja teknologioiden kehittäminen.
Kansallinen tukiohjelma / kansalliset määrärahat : Viiniä tuottavat jäsenvaltiot käyttävät kansallisissa 
tukiohjelmissa EU:n viinialan YMJ:n varoja, joilla rahoitetaan viinialan erityisiä tukitoimenpiteitä (asetuksen 
(EY) N:o 1234/2007 103 i artikla). Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle viisivuotisia tukiohjelmia, joihin sisältyy 
viinialan sääntöjen mukaisia toimenpiteitä (asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 k artikla).
Maaseudun kehittämisohjelma : Jäsenvaltion tai alueviranomaisten laatima ja komission hyväksymä asiakirja, 
jonka avulla suunnitellaan ja pannaan täytäntöön maaseudun kehittämispolitiikka.
Menekinedistämistoimenpide : Tuki kattaa yhteisön viinejä koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet. 
Menekinedistämistoimenpidettä sovelletaan viineihin, joilla on suojattu alkuperänimitys tai maantieteellinen 
merkintä tai joiden osalta on ilmoitettu rypälelajike. Toimenpide voi koskea ainoastaan seuraavia toimia: 
a) PR -toiminta, myynninedistäminen tai mainonta, b) osallistuminen kansainvälisesti merkittäviin tapahtumiin, 
messuihin ja näyttelyihin, c) tiedotuskampanjat, d) laajempien markkinointimahdollisuuksien kannalta tarpeelliset 
uusia markkinoita koskevat tutkimukset ja e) myynninedistämis- ja tiedotustoimien tulosten arviointitutkimukset. 
Yhteisön rahoitusosuus on menekinedistämistoimissa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista (asetuksen 
(EY) N:o 1234/2007 103 p artikla).
Moitteeton varainhoito : Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 
(”varainhoitoasetus” (EYVL L 248, 16.9.2002)) 27 artiklan mukaisesti moitteeton varainhoito käsittää 
taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteet.
Muut viinit : Viinit, jotka eivät ole oikeutettuja menekinedistämistoimiin. Näitä viinejä ovat esimerkiksi pöytäviinit, 
joiden rypälelajiketta ei ole ilmoitettu.
Nollavaikutus : Tuella on nollavaikutus, jos tukea saanut hanke olisi toteutettu kokonaan tai osittain ilman 
avustustakin.
Ohjelmakausi : Kansalliset tukiohjelmat laaditaan viideksi vuodeksi. Ensimmäinen viisivuotisjakso oli ohjelmakausi 
2009–2013 ja toinen on ohjelmakausi 2014–2018.
06 Sanasto
Raivauspalkkio : Viininviljelijöille maksetaan tukea, että he luopuvat lohkon tai tilan kaikista viiniköynnöksistä 
pysyvästi.
Rypäleiden korjaaminen raakana : Rypäleiden raakana korjaamisella tarkoitetaan raakojen rypäleterttujen 
hävittämistä tai poistamista kokonaan siten, että kyseiseltä alalta ei tule lainkaan satoa. Tuki rypäleiden raakana 
korjaamiseen voidaan myöntää kiinteämääräisenä hehtaaritukena, jonka asianomainen jäsenvaltio määrittää.
Rypälelajikeviini : Ilman maantieteellistä merkintää oleva viini, jonka kohdalla voi tietyissä olosuhteissa ilmoittaa 
rypälelajikkeen. Nämä viinit ovat menekinedistämistoimenpiteen osalta tukikelpoisia.
Satovakuutus : Tuella suojataan tuottajien tuloja luonnonkatastrofien, epäsuotuisten sääolojen, tautien tai 
tuholaiseläinten vaikutukselta.
Sijoitusrahastotoimenpide : Sijoitusrahastoilla autetaan tuottajia, jotka haluavat ottaa vakuutuksen 
markkinaheilahtelujen varalta. Sijoitusrahastojen perustamiseen tarkoitettua EU:n tukea voidaan myöntää 
väliaikaisena ja alenevana tukena rahastojen hallintokulujen kattamiseen. Tätä toimenpidettä ei ole valinnut 
yksikään jäsenvaltio.
Sivutuotteiden tislaustoimenpide : Tukea voidaan myöntää viininvalmistuksen sivutuotteiden (puristejäännöksen 
ja sakan) vapaaehtoiseen tai pakolliseen tislaukseen, joka on suoritettu asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XV b 
olevassa D kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
Taloudellisuus : Taloudellisuuden periaatteen tarkoituksena on päästä tietylle tuotos- tai tulostasolle 
mahdollisimman alhaisin kustannuksin.
Tehokkuus : Tehokkuuden periaatteessa on kyse käytettyjen resurssien ja tuotosten tai tulosten välisestä 
optimaalisesta suhteesta.
Tiivistetty rypäleen puristemehu : Tiivistetty rypäleen puristemehu on sokeriväriä sisältämätöntä rypälemehua, 
joka saadaan osittaisella veden poistamisella rypäleen puristemehusta millä tahansa muulla sallitulla menetelmällä 
kuin avotulta käyttäen.
Tilatukijärjestelmä : Tilatukijärjestelmällä korvattiin suurin osa aiemmista suorista tuista. Tuki ei ole 
tuotantosidonnainen. Täysimääräisen tuen ehtona on sitä vastoin, että viljelijöiden on säilytettävä koko 
maansa maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa (hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus) 
ja noudatettava lakisääteisiä hoitovaatimuksia eli ns. ”täydentäviä ehtoja”. Jäsenvaltiot voivat myöntää tukea 
viininviljelijöille myöntämällä heille asetuksen N:o (EY) 1782/2003 III osaston 3 luvun mukaisia tukioikeuksia kyseisen 
asetuksen liitteessä VII olevan O kohdan mukaisesti.
07 Sanasto
Vaikuttavuus : Vaikuttavuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa toiminnalle asetetut tavoitteet ja siltä 
odotetut tulokset.
Vientituet : Euroopan unionin yhteisessä maatalouspolitiikassa vahvistetaan tietyille maataloustuotteille 
vähimmäishintatasot. Vähimmäishintataso on useissa tapauksissa korkeampi kuin samojen tuotteiden 
maailman hintataso. Kun maataloustuotteita on vietävä kolmansiin maihin (EU:n ulkopuolelle), EU:n hintatason 
ja maailmanmarkkinahintojen välistä eroa on tarpeen kaventaa. Hintaeroa kavennetaan maksamalla viejille 
vientitukea. Vientituet vaihtelevat ajallisesti, tuotantoaloittain ja tuotteiden mukaan.
Viinin tislaaminen alkoholijuomaksi : Tukea voitiin myöntää hehtaarikohtaisena tukena 31. heinäkuuta 2012 
saakka tuottajille, joiden tuottama viini tislataan alkoholijuomaksi.
Viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen : Viinitilojen rakenneuudistukseen ja 
uusiin lajikkeisiin siirtymiseen myönnettävä tuki voi kattaa ainoastaan yhden tai useamman seuraavista 
toimista: a) siirtyminen uusiin lajikkeisiin, joka saattaa tapahtua myös uudelleen varttamalla, b) viinitilojen 
uudelleensijoittuminen, c) viinitilojen hoitotekniikoiden parantaminen. Tukea ei voida myöntää tavanomaiseen 
uudistamiseen yli -ikäisillä viinitiloilla. Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen tarkoitettua 
tukea voidaan myöntää ainoastaan seuraavilla tavoilla: a) korvaamalla tuottajille toimenpiteen täytäntöönpanosta 
aiheutuneet tulonmenetykset ja b) osallistumalla rakenneuudistuksen ja uusiin lajikkeisiin siirtymisen kustannuksiin.
Viinivuosi : Viinituotteiden tuotantovuosi (viinivuotta kuvataan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä I olevassa 
XII osassa). Se alkaa kunakin vuonna 1. elokuuta ja päättyy seuraavana vuonna 31. heinäkuuta.
08
 Tiivistelmä
I
Euroopan unioni (EU) on maailman suurin viinituot -
taja. Neuvosto uudisti vuonna 2008 viinialan yhteisen 
markkinajärjestelyn (YMJ). Uudistuksen tarkoituksena 
oli ensisijaisesti parantaa EU:n viinintuottajien kilpai -
lukykyä ja tasapainottaa tarjontaa ja kysyntää, koska 
tarjonta oli ollut kysyntään verrattuna rakenteellisesti 
ylijäämäistä jo kauan. Uudistuksen keskeisiä rahoi -
tusvälineitä ovat väliaikainen raivausjärjestelmä ja 
kansallisten tukiohjelmien perustaminen. Jäsenval -
tiot valitsevat kansallisiin tukiohjelmiinsa saatavilla 
olevista yhdestätoista toimenpiteestä omaan tilantee -
seensa parhaiten sopivat toimenpiteet.
II
Tilintarkastustuomioistuimen edellinen tarkastus1 
koski viinitilojen raivausta, jonka pääasiallisena tarkoi -
tuksena oli saada tarjonta ja kysyntä tasapainoon. Nyt 
toimitetussa tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuin 
tutki, onko viinialan investointi- ja menekinedistämis -
tuki hyvin hallinnoitu ja ovatko sen tulokset osoitetusti 
vaikuttaneet EU:n viinien kilpailukykyyn. Tilintarkas -
tustuomioistuin toteaa, että tässä kertomuksessa 
esiin tuodut suunnittelu- ja täytäntöönpanopuutteet 
heikensivät viinialan investointi- ja menekinedistämis -
tuen hallinnointia tarkastuksen kattamina alkuvuosina 
ja että tuen vaikutusta EU:n viinien kilpailukykyyn ei 
ole aina osoitettu.
III
Erityisen viinialalle suunnatun uuden investointitoi -
menpiteen tarpeesta ei ole näyttöä, koska sellainen 
oli jo olemassa maaseudun kehittämispolitiikan 
saralla. Kyseinen lisätoimenpide on monimutkaistanut 
tilannetta, tuonut mukanaan hallinnollisia esteitä ja 
johtanut joissakin jäsenvaltioissa siihen, että täy -
täntöönpano on viivästynyt tai että tukikelpoisten 
investointien soveltamisalaa on rajattu liiallisesti. 
Tarkastuksen aikaan merkittävä osa jäsenvaltioiden 
investointitoimenpiteelle myöntämistä alustavista 
määrärahoista oli osoitettava uudelleen kansallisten 
tukiohjelmien muihin toimenpiteisiin.
1 Erityiskertomus nro 7/2012 viinialan yhteisen markkinajärjestelyn 
uudistuksesta: tähänastinen kehitys (htpp://eca.europa.eu).IV
Investointitoimenpiteen täytäntöönpanossa ei myös -
kään ole otettu huomioon taloudellisuuden periaa -
tetta. Suurin osa tarkastetuista jäsenvaltioista ei ole 
varmistanut, että tukea saisivat ainoastaan elinkel -
poiset hankkeet. Lisäksi on olemassa riski, että tukea 
myönnetään liikaa, koska hankekulujen kohtuulli -
suutta ei arvioida järjestelmällisesti.
V
Menekinedistämistoimia käytetään usein markkinoi -
den vakauttamiseen eikä niinkään uusien markkinoi -
den valtaamiseen tai vanhoille markkinoille palaa -
miseen. Suosituksena oli tukea pk -yrityksiä, mutta 
rahoitusta myönnettiin suurillekin yrityksille.
VI
Jäsenvaltiot eivät ole olleet riittävän valikoivia mene -
kinedistämistoimenpiteen täytäntöönpanossa. 
Erityisesti tilintarkastustuomioistuin havaitsi selviä 
tapauksia, joissa edunsaajat olisivat vastanneet mene -
kinedistämistoimien kuluista ilman EU:n tukea. Mene -
kinedistämistoimien kuluja, välillisiä kustannuksia ja 
täytäntöönpanoelimille aiheutuneita kuluja ei myös -
kään perusteltu riittävän hyvin; todentava aineisto oli 
heikkoa tai puutteellista. Tämä vähentää jäsenvaltioi -
den toimittamien asiakirjatarkastusten vaikuttavuutta. 
Kyseisillä asiakirjatarkastuksilla varmistetaan menekin -
edistämistoimien tapahtuminen ja tukikelpoisuus.
VII
Jäsenvaltioiden menekinedistämistoimenpiteeseen 
osoittamia varoja on budjetoitu ohjelmakaudelle 
2014–2018 yli kaksinkertainen määrä edellisellä ohjel -
makaudella2 käytettyihin varoihin nähden. Jäsenvalti -
oilla on vaikeuksia käyttää alun perin menekinedistä -
mistoimille vuosille 2009–2013 varattuja määrärahoja, 
joten riskinä on, että kauden 2014–2018 budjetti on 
määrältään liian suuri, mikä vaikeuttaa moitteettoman 
varainhoidon periaatteiden noudattamista.
2 Ohjelmakaudella 2009–2013 menekinedistämistoimenpiteeseen 
käytettiin 522 miljoonaa euroa. Jäsenvaltiot ovat osoittaneet 
toimenpiteeseen ohjelmakautta 2014–2018 varten 
1 156 miljoonaa euroa (EU-27). Tämä tarkoittaa 121 prosentin lisäystä 
edellisellä kaudella käytettyihin varoihin nähden.
Tiivistelmä 09
VIII
Komissio ja tarkastetut jäsenvaltiot eivät vielä tuota 
riittävästi relevanttia tietoa, joka osoittaisi kyseisten 
toimenpiteiden välittömät tulokset. Investointitoi -
menpiteessä ei ole helppoa erottaa, johtuuko vaikutus 
YMJ:n alaisista investoinneista vai maaseudun kehit -
tämiseen tehdyistä investoinneista. Menekinedistä -
mistoimenpiteessä tulosindikaattorit kattavat useita 
muuttujia, jotka eivät kuulu menekinedistämistoimien 
vaikutuspiiriin. Tästä seuraa, että ei ole vielä osoitettu, 
että toimenpiteet tuottaisivat tulosta.
IX
Tilintarkastustuomioistuin esittää näiden havaintojen 
perusteella seuraavat suositukset:
Investointitoimenpide:
a) Komission olisi tukijärjestelmän järkeistämiseksi 
seurattava varojen käyttöä, analysoitava kyseisen 
toimenpiteen tarpeellisuus ja arvioitava, tarvit -
seeko viiniala muita maatalousaloja enemmän 
investointitukea.
b) Jäsenvaltioiden olisi lievennettävä talouteen liitty -
vää riskiä arvioimalla järjestelmällisesti hankekulu -
jen kohtuullisuus ja tuenhakijoiden taloudellinen 
elinkelpoisuus. Arviointien tulokset olisi dokumen -
toitava riittävän hyvin. 
Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltiot toi -
mittavat kyseiset tarkastukset vaikuttavalla tavalla.
Menekinedistämistoimenpide:
a) Sovellettavalla asetuksella pitäisi rajoittaa sitä, että 
yksittäiset edunsaajat esittävät joka ohjelmakau -
della samoihin kohdemaihin suunnatun meneki -
nedistämisohjelman. Komission olisi myös rajoi -
tettava toimenpiteen laajuutta merkkimainonnan 
tukikelpoisuuden osalta ja painotettava enemmän 
sitä, että menekinedistämistoimenpiteen sovelta -
misessa olisi suosittava pk -yrityksiä.b) Komission olisi nollavaikutusriskin minimoimiseksi 
varmistettava, että jäsenvaltiot vaativat valinta -
menettelyjensä yhteydessä edunsaajilta selkeää 
näyttöä EU:n tuen tarpeesta ja että tavanomaisia 
toimintakuluja ei rahoiteta EU:n talousarviosta.
c) Komission olisi varmistettava, että sivukustannuk -
set, mm. täytäntöönpanoelinten kulut ja välilliset 
kustannukset, perustellaan kunnolla ja että niiden 
enimmäismääräksi vahvistetaan tietty prosentti -
osuus kokonaiskustannuksista.
d) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että on ole -
massa riittävä kirjausketju, josta käy ilmi, mihin toi -
meen kukin menekinedistämistuki liittyy. Kyseiset 
toimet olisi dokumentoitava riittävän hyvin.
e) Komission olisi vaadittava jäsenvaltioita arvioi -
maan menekinedistämishankkeiden tulokset 
tarkemmin. Menekinedistämistoimet olisi arvioi -
tava edunsaajan tasolla eikä koko EU:n viinialalla. 
Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä tulosten 
arvioinnissa ja kokoamisessa paremmin edunsaa -
jien menekinedistämistoimien päättyessä laatimia 
kertomuksia.
f) Komission olisi riittävän pitkän ajan kuluttua 
analysoitava, miten kansallisille tukiohjelmille 
kaudelle 2014–2018 myönnetty budjetti vastaa 
EU:n viinialan tarpeita ja varojen käyttökykyä 
jäsenvaltioissa. Komission olisi tämän analyysin 
perusteella tarvittaessa mukautettava budjettia, 
jotta varmistetaan, että se kannustaa jäsenvaltioita 
tehostamaan toimenpiteiden soveltamista.
10
 Johdanto
EU:n viiniala
01 
Euroopan unioni (EU) on maailman 
suurin viinituottaja. EU tuottaa noin 
3 miljoonan hehtaarin viiniviljelmillään 
keskimäärin 158 miljoonaa hehtolitraa 
viiniä vuodessa. Vuotuinen keskikulu -
tus on EU:ssa noin 127 miljoonaa heh -
tolitraa3. Viinivuonna 2011/2012 viiniä 
vietiin kolmansiin maihin noin 23 mil -
joonaa hehtolitraa ja EU:hun tuotiin 
14 miljoonaa hehtolitraa eli vienti oli 
markkina -arvoltaan 8,6  miljardia  euroa 
ja tuonti 2,4  miljardia  euroa4 (ks. viinin 
hankintatase, liite I ).
02 
Kun komissio alkoi vuonna 2005 
valmistella yhteistä markkinajärjeste -
lyä (YMJ) koskevaa uudistusta, viinin 
rakenteellisen ylituotannon arvioitiin 
olevan 18,5 miljoonaa hehtolitraa.
03 
Komissio totesi neuvostolle ja Eu -
roopan parlamentille antamassaan 
tiedonannossa5, että YMJ:n uudistuk -
sen pääsynä oli tarjonnan ja kysynnän 
kasvava epätasapaino. Vuonna 2007 
komissio julkaisi vaikutusarvioinnin6, 
jossa arvioitiin EU:n viinialan tilannet -
ta. Vaikutusarvioinnissa saatiin vahvis -
tus sille, että markkinoiden epätasa -
paino on kestämätön ja EU:n viinit ovat 
menettäneet kilpailukykyään EU:n 
ulkopuolisiin viineihin nähden.04 
Vuonna 2008 viinialan yhteistä mark -
kinajärjestelyä uudistettiin neuvos -
ton asetuksella (EY) N:o 479/20087. 
Vaikutusarvioinnin mukaan viinialan 
YMJ:n uudistuksella oli kaksi seuraavaa 
päätavoitetta:
 —parantaa eurooppalaisen viinin 
kilpailukykyä
 —varmistaa, että tarjonta ja kysyntä 
ovat paremmin tasapainossa.
05 
Markkinoiden interventiotoimenpi -
teitä, kuten tislausta, vientitukia ja 
varastointitoimenpiteitä on vähitellen 
vähennetty 1. elokuuta 2008 alka -
en, ja 31. heinäkuuta 2012 kyseiset 
toimenpiteet päättyivät kokonaan8. 
Markkinoiden interventiomenot ovat 
vähentyneet viinialan YMJ:n uudistus -
ta edeltäneen vuoden (2007/2008) ja 
vuoden 2012/2013 välillä 364 miljoo -
nasta  eurosta nollaan.3 Eurostat – viinin 
hankintatase – 
keskiarvo viideltä 
viimeiseltä viinivuodelta 
(2007/2008 – 2011/2012).
4 Tietolähteet: Eurostat – 
Comext -tietokanta, ote 
24. heinäkuuta 2013.
5 KOM(2006) 319 lopullinen, 
22. kesäkuuta 2006.
6 SEC(2007) 893 lopullinen, 
4. heinäkuuta 2007.
7 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 479/2008, annettu 
29 päivänä huhtikuuta 
2008, viinialan yhteisestä 
markkinajärjestelystä, 
asetusten (EY) N:o 1493/1999, 
(EY) N:o 1782/2003, 
(EY) N:o 1290/2005 
ja (EY) N:o 3/2008 
muuttamisesta sekä 
asetusten (ETY) N:o 2392/86 
ja (EY) N:o 1493/1999 
kumoamisesta (EUVL L 148, 
6.6.2008, s. 1). Elokuussa 2009 
asetus kumottiin ja viinialan 
YMJ sisällytettiin osaksi 
yhteistä markkinajärjestelyä, 
joka oli perustettu 
maatalouden yhteisestä 
markkinajärjestelystä ja 
tiettyjä maataloustuotteita 
koskevista erityissäännöksistä 
22 päivänä lokakuuta 
2007 annetulla neuvoston 
asetuksella (EY) N:o 1234/2007 
(EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1).
8 Ainoastaan sivutuotteiden 
tislaustoimenpide jäi, 
sillä sen tarkoituksena 
on varmistaa viinin laatu 
ja ympäristöystävällinen 
viinintuotanto.
11 Johdanto
06 
Uudistetussa viinialan YMJ:ssä sovelle -
taan ohjelmakaudella 2009–2013 seu -
raavia keskeisiä rahoitusvälineineitä:
a) Viinitilojen vapaaehtoinen raivaus, 
jolla pyritään luomaan markkina -
oloihin sopeutuva viiniala anta -
malla kilpailukyvyltään vähäisem -
pien viinitilojen hävitä kokonaan. 
Järjestelmän soveltaminen päättyi 
viinivuonna 2010/2011. Sen avulla 
on raivattu 161 166 hehtaaria viini -
tiloja. EU on osoittanut sille varoja 
noin 1 025 miljoonaa euroa.
b) Kansalliset tukiohjelmat, joita 
kutsutaan myös ”kansallisiksi 
määrärahoiksi”. Jäsenvaltio laatii 
käyttöönsä saamilla määrärahoilla 
viisivuotisen tukiohjelman, joka 
koostuu useista toimenpiteistä, 
jotka on valittu saatavilla olevista 
11 toimenpiteestä9. Tukiohjelmat 
on toimitettava komissiolle hyväk -
syttäviksi. Kansallisten tukiohjel -
mien vuotuinen budjetti annetaan 
18 jäsenvaltiolle. Ensimmäisellä vii -
sivuotisella ohjelmakaudella koko -
naisbudjetti oli 5,3  miljardia  euroa. 
Jäsenvaltioiden saamat vuotuiset 
määrärahat esitetään liitteessä II .
c) Määrät10 siirretään olemassa oleviin 
maaseudun kehittämisen ohjelmiin 
ja näin lisätään maaseudun kehit -
tämistukea viinintuotantoalueilla.07 
Tilatukijärjestelmää11 lukuun ottamatta 
taloudellisesti merkittävimmät jäsen -
valtioiden kansallisiin tukiohjelmiinsa 
ohjelmakaudelle 2009–2013 sisällyt -
tämät toimenpiteet olivat viinitilojen 
rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin 
siirtyminen (43 prosenttia kansallisten 
tukiohjelmien määrärahoista eli yli 
2 miljardia  euroa viisivuotiskaudella), 
menekinedistäminen ja investoinnit 
(näiden kahden toimenpiteen osuus 
kansallisten tukiohjelmien määrära -
hoista oli 10 prosenttia eli 522 miljoo -
naa euroa menekinedistämiseen ja 
518 miljoonaa  euroa investointeihin) 
(ks. kaavio 1 ). Näiden kolmen toi -
menpiteen avulla on tarkoitus lisätä 
viinialan kilpailukykyä. Pyrkimyksenä 
on myös siirtyä uuden viinialan YMJ:n 
aikana markkinoiden interventiotoi -
menpiteistä markkinasuuntautuneisiin 
toimenpiteisiin.9 Kyseisiä toimenpiteitä ovat 
viinitilojen rakenneuudistus 
ja uusiin lajikkeisiin 
siirtyminen; rypäleiden 
korjaaminen raakana; 
sijoitusrahastot; satovakuutus; 
tilatukijärjestelmä; 
menekinedistäminen, 
investoinnit; sivutuotteiden 
tislaus sekä kolme tilapäistä 
toimenpidettä, joiden 
soveltaminen päättyi 
31. heinäkuuta 2012 (viinin 
tislaaminen alkoholijuomaksi, 
erityinen tislaustoimenpide 
ja tiivistetyn rypäleen 
puristemehun käyttäminen).
10 Asetuksen (EY) 
N:o 1234/2007 190 a artik -
lan 2 kohdassa vahvistetut 
määrät, jotka perustuvat 
viinialan yhteisestä markki -
najärjestelystä 17 päivänä 
toukokuuta 1999 annetun 
asetuksen (EY) N:o 1493/1999 
(EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1) 
mukaisiin aiempiin menoihin, 
ovat käytettävissä yhteisen 
maatalouspolitiikan rahoituk -
sesta 21 päivänä kesäkuuta 
2005 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1290/2005 
(EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1) 
3 artiklan 1 kohdan b alakoh -
dassa mainittuihin markkinoi -
den sääntelemiseksi tehtäviin 
interventiotoimenpiteisiin.
11 Tilatukijärjestelmä on yksi 
kansallisten tukiohjelmien 
yhteydessä käytettävissä 
olevista toimenpiteistä, 
mutta sillä ei katsota 
olevan suoraa vaikutusta 
viinialan kilpailukykyyn. 
Toimenpiteelle myönnettiin 
kaudella 2009–2013 yhteensä 
510 miljoonaa  euroa.
12 Johdanto
08 
Investointitoimenpiteessä on kyse 
tuesta, jota voidaan myöntää aineel -
lisille tai aineettomille investoinneille 
viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmis -
tamojen infrastruktuuriin ja viinin kau -
pan pitämiseen. Tuen tavoitteena on 
parantaa yrityksen yleistä suoritusky -
kyä12. Jäsenvaltioiden on määritettävä 
tukikelpoiset investoinnit. Tuen enim -
mäismäärä on 40 prosenttia13 tukikel -
poisista investointikuluista, jotka tilin -
tarkastustuomioistuimen poimimissa 
hankkeissa vaihtelivat 6 000 eurosta 
(uuden kierrekorkituslaitteen hankinta) 
10,3  miljoonaan  euroon (viinintuotta -
jaosuuskuntien ryhmittymän käytössä 
olevan uuden osuustoiminnallisen 
viininvalmistamon rakentaminen ja 
varustaminen).12 Asetus (EY) N:o 1234/2007, 
103 u artikla.
13 Muu tukitaso: 50 prosenttia 
lähentymistavoitealueiksi 
luokitelluilla alueilla (Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta 11 päivänä 
heinäkuuta 2006 annettu 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 1083/2006 (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 25)); 75 prosenttia 
syrjäisimmillä alueilla (unionin 
syrjäisimpien alueiden hyväksi 
toteutettavista maatalousalan 
erityistoimenpiteistä 
30 päivänä tammikuuta 
2006 annettu neuvoston 
asetus (EY) N:o 247/2006 
(EUVL L 42, 14.2.2006, s. 1)) tai 
65 prosenttia Egeanmeren 
pienillä saarilla (Egeanmeren 
pienten saarten hyväksi 
toteutettavista maatalousalan 
erityistoimenpiteistä ja 
asetuksen (EY) N:o 1782/2003 
muuttamisesta 18 päivänä 
syyskuuta 2006 annettu 
neuvoston asetus 
(EY) N:o 1405/2006 (EUVL L 265, 
26.9.2006, s. 1)).Kaavio 1Tärkeimpien toimenpiteiden osuudet kansallisissa tukiohjelmissa (ohjelmakausi 
2009–2013)
Viinitilojen rakenneuudistus 43 %
Menekinedistämistoimet 10 %Muut* 14 %
TIlatukijärjestelmä 10 % 
Investoinnit 10 %Päättyneet toimenpiteet** 13 %
* Sivutuotteiden tislaus, satovakuutus, rypäleiden korjaaminen raakana, asetuksen N:o (EY) 1493/1999 mukaiset käynnissä olevat 
suunnitelmat.
** Viinivuoden 2012/2013 jälkeen päätökseen saatetut toimenpiteet:  viinin tislaaminen alkoholijuomaksi, erityinen tislaustoimenpide ja 
tiivistettyä rypäleen puristemehua koskeva tuki.
Lähde:  Komissio – jäsenvaltioiden toimittama rahoitusselvitys, lokakuu 2013.
13 Johdanto
9 
Menekinedistämistoimenpiteellä tue -
taan kolmansissa maissa toteutettavia 
yhteisön viinejä koskevia tiedotus- ja 
menekinedistämistoimia, joilla paran -
netaan yhteisön viinien kilpailukykyä 
kyseisissä maissa14. Toimenpide kattaa 
seuraavat osa -alueet:
 — PR-toiminta, myynninedistä -
minen tai mainonta, jossa ko -
rostetaan erityisesti yhteisön 
tuotteiden hyviä ominaisuuksia, 
etenkin laatua, turvallisuutta tai 
ympäristöystävällisyyttä
 — osallistuminen kansainvälisesti 
merkittäviin tapahtumiin, messuil -
le tai näyttelyihin
 — tiedotuskampanjat erityisesti 
yhteisön alkuperänimitysten, 
maantieteellisten merkintöjen 
ja luonnonmukaisen tuotannon 
järjestelmistä
 — laajempien markkinointimah -
dollisuuksien kannalta tarpeel -
liset uusia markkinoita koskevat 
tutkimukset
 — tiedotus- ja menekinedis -
tämistoimien tulosten 
arviointitutkimukset15.10 
Menekinedistämistoimissa tuen enim -
mäismäärä on 50 prosenttia tukikelpoi -
sista menoista, jotka tilintarkastustuo -
mioistuimen poimimissa hankkeissa 
vaihtelivat 30 000 eurosta (PR -toimin -
ta) 32,6  miljoonaan  euroon (edellä 
olevassa kohdassa kuvailtu kokonainen 
menekinedistämistoimipaketti).
11 
Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat 
yhdessä kansallisten tukiohjelmien 
alaisia investointi- ja menekinedistä -
mistoimia. Tämä tarkoittaa, että koko -
naisvastuu toimien hallinnoinnista on 
komissiolla, vaikka täytäntöönpano 
on annettu jäsenvaltioiden tehtäväksi. 
Investointi- ja menekinedistämistoi -
mien täytäntöönpano ja niihin liittyvät 
valvontajärjestelmät ovat suurelta osin 
jäsenvaltioiden vastuulla16. Näiden 
toimien lopullisten edunsaajien on 
noudatettava EU:n ja kansallisessa/alu -
eellisessa lainsäädännössä asetettuja 
ehtoja.14 Komissio voi myöntää suoraan 
tukea tiedotustoimille, 
joiden aiheena on Euroopan 
unionin viininluokittelujär -
jestelmä, maataloustuot -
teita koskevista tiedotus- ja 
menekinedistämistoimista 
sisämarkkinoilla ja kolmansissa 
maissa 17 päivänä joulukuuta 
2007 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 3/2008 
perusteella (EYVL L 3, 5.1.2008, 
s. 1). Tällaiset yleisluonteiset 
tiedotuskampanjat eroa -
vat tässä kertomuksessa 
käsiteltävistä erityisistä 
tukitoimista. Komissio 
ehdotti 21. marraskuuta 2013, 
että asetus (EY) N:o 3/2008 
kumotaan ja korvataan. 
Ehdotuksen mukaan tukea 
olisi oltava saatavilla viinin 
muihin maataloustuotteisiin 
yhdistävälle tiedotus- ja me -
nekinedistämistoimenpiteelle 
sillä edellytyksellä, että tukea 
ei myönnetä muista EU:n 
toimenpiteistä.
15 Asetus (EY) N:o 1234/2007, 
103 p artikla.
16 Viinialan yhteisestä 
markkinajärjestelystä 
annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 479/2008 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
tukiohjelmien, kolmansien 
maiden kanssa käytävän 
kaupan, tuotantokyvyn 
ja viinialan tarkastusten 
osalta 27 päivänä kesäkuuta 
2008 annetun komission 
asetuksen (EY) N:o 555/2008 
(EUVL L 170, 30.6.2008, s. 1) 
76 artiklassa, jolla pannaan 
täytäntöön viinialan 
YMJ:ä koskeva neuvoston 
perusasetus, säädetään, että 
”jäsenvaltioiden on otettava 
käyttöön tarkastukset 
ja toimenpiteet, jotka 
ovat tarpeen asetuksen 
(EY) N:o 479/2008 
ja tämän asetuksen 
moitteettoman soveltamisen 
varmistamiseksi, sanotun 
kuitenkaan rajoittamatta 
tämän asetuksen tai muun 
yhteisön lainsäädännön 
erityissäännösten 
soveltamista. Niiden on oltava 
tehokkaita, oikeasuhteisia ja 
varoittavia, jotta yhteisöjen 
taloudelliset edut ovat 
asianmukaisesti suojatut”.
14
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
12 
Tilintarkastustuomioistuin julkaisi 
erityiskertomuksen viinialan YMJ:stä 
viimeksi vuonna 201217. Kertomukses -
sa käsiteltiin kahta rahoituksellisesti 
tärkeintä viinialan YMJ:n uudistuksen 
tukijärjestelmää eli viinitilojen raiva -
usta sekä rakenneuudistusta ja uusiin 
lajikkeisiin siirtymistä. Lisäksi tutkittiin 
eritoten sitä, miten järjestelmät ovat 
edistäneet yhtä kahdesta uudistuk -
sen päätavoitteesta eli EU:n viini -
markkinoiden tarjonnan ja kysynnän 
tasapainottamista (ks. kohta 4). Tämä 
tarkastus täydentää edellä mainittua 
YMJ:n uudistusta koskevaa tarkastus -
ta. Tarkastuskohteena ovat keskeiset 
jäsenvaltioiden kansallisissa tukioh -
jelmissaan valitsemat kilpailukykyyn 
vaikuttavat toimenpiteet eli investoin -
nit ja menekinedistämistoimet. Tarkas -
tuksen tavoitteena oli löytää vastaus 
seuraavaan kysymykseen: ”Onko EU:n 
viinialan investointi- ja menekinedistä -
mistuki hyvin hallinnoitu ja ovatko sen 
tulokset osoitetusti vaikuttaneet EU:n 
viinien kilpailukykyyn?”
13 
Tarkastuksessa arvioitiin, oliko inves -
tointi- ja menekinedistämistoimen -
piteet suunniteltu asianmukaisesti. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös 
saatavilla olevia seuranta- ja arvi -
ointitietoja arvioidakseen, olivatko 
komissio ja jäsenvaltiot saavuttaneet 
odotetut tulokset tehokkaasti. In -
vestointitoimenpiteen osalta tilintar -
kastustuomioistuin oli jo tarkastanut 
samankaltaisten investointitoimenpi -
teiden tehokkuuden maaseudun ke -
hittämispolitiikan yhteydessä18. Täten 
tilintarkastustuomioistuin keskittyi 
kyseisen toimenpiteen taloudellisuu -
teen liittyviin näkökohtiin, kuten tukea 
saaneiden investointien taloudelliseen 
elinkelpoisuuteen ja kulujen kohtuul -
lisuuteen. Tarkastuksen kattamaa 
aluetta kuvastavat seuraavat keskeiset 
alakysymykset:a) Onko viinialan YMJ:n alainen inves -
tointitoimenpide asianmukaisesti 
suunniteltu ja toteutettu ottamal -
la huomioon taloudellisuuden 
periaate?
b) Onko menekinedistämistoimenpi -
de asianmukaisesti suunniteltu ja 
tehokkaasti toteutettu?
c) Onko toimenpiteiden vaikutukset 
osoitettu asianmukaisesti?
14 
Tarkastuksessa keskityttiin hankkei -
siin, jotka rahoitettiin viinivuosina 
2008/2009 ja 2010/2011 eli uudis -
tuksen täytäntöönpanon kolmena 
ensimmäisenä vuonna. Tilintarkastus -
tuomioistuin teki tarkastuskäynnin 
komission asianomaisiin yksiköihin ja 
seuraaviin jäsenvaltioihin / seuraaville 
alueille: Espanja (Katalonian alue), Italia 
(Lazion ja Veneton alueet), Itävalta, 
Portugali ja Ranska (Akvitanian ja Lan -
guedoc -Roussillonin alueet). Tarkas -
tuskäynnin kohteena olleiden viiden 
jäsenvaltion osuus oli ensimmäisellä 
ohjelmakaudella (2009–2013) meneki -
nedistämismenoista 95 prosenttia ja 
investointimenoista 82 prosenttia.17 Erityiskertomus nro 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18 Erityiskertomukset nro 8/2012, 
nro 1/2013 ja nro 6/2013 
(http://eca.europa.eu ).
15 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
15 
Paikalla tarkastettiin yhteensä 37 tuen -
saajaa, joista 23 toteutti menekinedis -
tämishankkeita, 11 investointihank -
keita ja kolme menekinedistämis- ja 
investointihankkeita. Lisäksi asiakir -
jatarkastukseen valittiin tutkittavaksi 
73 hanketta. Yhteensä analysoitiin 
113 hanketta (79 menekinedistämis -
hanketta ja 34 investointihanketta)19. 
Otanta tehtiin hankkeen olennaisuu -
den ja edunsaajatyypin perusteella. 
Tarkoituksena oli poimia joukko 
kyseisissä jäsenvaltioissa tyypillisesti 
rahoitettuja hankkeita.19 Menekinedistämishankkeita 
analysoitiin enemmän kuin 
investointitoimenpiteitä 
seuraavista syistä: 
tarkastettavaksi valitun 
investointitoimenpiteen 
täytäntöönpano viivästyi 
kahdessa jäsenvaltiossa ja 
yksi jäsenvaltio päätti jättää 
asianomaisen toimenpiteen 
toteuttamatta.
16
 Huomautukset
Osa I – Onko viinialan 
YMJ:n alainen investointi -
toimenpide asianmukai -
sesti suunniteltu ja toteu -
tettu ottamalla 
taloudellisuuden periaate 
huomioon?
16 
Hyvä suunnittelu on moitteettoman 
varainhoidon kannalta ensisijaisen 
tärkeää. Investointitoimenpiteestä 
myönnetään julkista tukea yrityksille, 
jotka ovat oikeutettuja myös maaseu -
dun kehittämispolitiikan piiriin kuulu -
vaan EU:n rahoitukseen. Jotta viinialan 
YMJ:n alainen toimenpide olisi hyvin 
suunniteltu, sen tulisi vastata hyvin 
yksilöityä tarvetta, johon olemassa ole -
vat toimenpiteet eivät kohdistu. Siitä ei 
pitäisi myöskään aiheutua tarpeetonta 
hallinnollista rasitetta täytäntöönpa -
nosta vastaaville viranomaisille.
17 
Jotta jäsenvaltiot ottaisivat taloudel -
lisuuden periaatteen asianmukaisesti 
huomioon investointitoimenpiteiden 
täytäntöönpanossa, niiden olisi otetta -
va käyttöön hallinnollisia tarkastuksia 
ja menettelyjä, joiden avulla varmiste -
taan, että
a) tuki on myönnetty taloudellisesti 
elinkelpoisille hankkeille; jäsenval -
tioiden olisi toimitettava riittäviä 
elinkelpoisuuden tarkastuksia, 
joissa analysoidaan hakijoiden 
rahoitustilanteen vakautta, ja 
dokumentoitava tekemänsä arviot, 
jotta vältetään julkisen rahoituk -
sen tuhlaaminen hankkeisiin, jotka 
epäonnistuvat ennen aikojaan.
b) hakijan ilmoittamat hankekulut 
ovat kohtuulliset. Tarkastukseen 
olisi käytettävä soveltuvaa arvioin -
tijärjestelmää, kuten viitekustan -
nuksia, eri tarjousten vertailua tai 
arviointikomiteaa.Viinialan YMJ:n alaisten 
lisäinvestointitoimenpitei -
den tarpeellisuutta ei ole 
osoitettu …
18 
Vaikka viinialan YMJ:n alaista investoin -
titoimenpidettä sovelletaan nimen -
omaan viinialaan (eikä yleisesti kaikkiin 
maatalousaloihin), sen soveltamisala 
on pääasiassa sama kuin maaseudun 
kehittämiseen liittyvillä tukitoimil -
la 121 (”Maatilojen nykyaikaistaminen”) 
ja 123 (”Maa- ja metsätaloustuottei -
den arvon lisääminen”). Lisäksi, kuten 
laatikosta 1  ilmenee, viinialan YMJ:n 
alaisella toimenpiteellä on sama pää -
määrä kuin edellä mainituilla kahdella 
maaseudun kehittämiseen liittyvällä 
investointitoimenpiteellä.
19 
Uuden viinialan YMJ:n myötä viinintuo -
tantoalueille on saatavilla enemmän 
maaseudun kehittämistukea, sillä maa -
seudun kehittämisohjelmien talous -
arviomäärärahoja on kyseisillä alueilla 
lisätty. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 
liitteen X c mukaisesti vuodesta 
2011 alkaen määrärahoja on lisätty 
121,4  miljoonaa  euroa20 vuodessa.20 Talousarviovaroja siirrettiin 
vuodelle 2009 yhteensä 
40,5 miljoonaa euroa ja 
vuodelle 2010 yhteensä 
80,9  miljoonaa  euroa.
17 Huomautukset
20 
Kautta 2009–2013 varten yhdeksän 
jäsenvaltiota (Tšekin tasavalta, Sak -
sa, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, 
Unkari, Itävalta ja Slovakia) sisällytti 
investointitoimenpiteen kansallisiin 
tukiohjelmiinsa ja yhdeksän jäsen -
valtiota (Bulgaria, Kreikka, Liettua, 
Luxemburg, Malta, Portugali, Romania, 
Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta) 
ei sitä tehnyt22. Portugali päätti olla 
sisällyttämättä investointitoimenpi -
dettä kansalliseen tukiohjelmaansa, 
koska se katsoi, että tukea oli riittävästi 
saatavilla maaseudun kehittämisohjel -
masta; itse asiassa Portugalin viinialalle 
osoitettiin maaseudun kehittämistä 
koskevalla ohjelmakaudella 2007–2013 
kahden maaseudun kehittämistä 
edistävän investointitukitoimenpiteen 
kokonaisbudjetista 13,5 prosenttia.21 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
ei ole selvää, miksi erityisesti viiniala 
tarvitsi lisää investointitukea, koska 
kyseistä tukea oli jo saatavilla kaikille 
maatalousaloille maaseudun kehit -
tämispolitiikan yhteydessä ja koska 
maaseudun kehittämistukena myön -
nettäviä talousmäärärahoja viinintuo -
tantoalueille oli lisätty (ks. kohta 19). 
Yksikään selvitys tai analyysi ei tukenut 
lisätukipäätöstä.22 Liettua osoitti kaikki 
kansalliset määrärahansa 
menekinedistämiseen. 
Luxemburg (2009/2010 
alkaen), Malta ja 
Yhdistynyt kuningaskunta 
myönsivät kaikki 
kansalliset määrärahansa 
tilatukijärjestelmälle.Viinialan YMJ:n alaisilla ja maaseudun kehittämiseen liittyvillä investointitoimen -
piteillä on sama päämäärä
a) Viinialan YMJ:n alainen investointitoimenpide (asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 u artiklan 1 kohta): ”Tukea 
voidaan antaa sellaisille aineellisille tai aineettomille investoinneille viininvalmistuslaitteisiin, viininvalmis -
tamojen infrastruktuuriin ja viinin kaupan pitämiseen, jotka parantavat yrityksen yleistä suorituskykyä ”…
b) maaseudun kehittämiseen liittyvä toimenpide 121 (asetuksen (EY) N:o 1698/200521 26 artiklan 1 kohta): 
”Edellä 20 artiklan b alakohdan i alakohdassa säädettyä tukea myönnetään aineellisiin ja/tai aineettomiin 
investointeihin, jotka a)  parantavat maatilan kokonaistehokkuutta ”…
c) maaseudun kehittämiseen liittyvä toimenpide 123 (asetuksen (EY) N:o 1698/2005 28 artiklan 1 kohta): 
”Edellä 20 artiklan b alakohdan iii alakohdassa säädettyä tukea myönnetään aineellisiin ja/tai aineettomiin 
investointeihin, jotka  a) parantavat yrityksen kokonaistehokkuutta ”…
21 Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston 
(maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen, (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).Laatikko 1
18 Huomautukset
… ja tietyissä jäsenvaltioissa 
viinialan YMJ:n investoinnit 
pantiin täytäntöön viipeellä 
tai tietyin rajoituksin…
22 
Viinialan YMJ:n alaiset ja maaseudun 
kehittämiseen liittyvät investointitoi -
menpiteet olivat rinnakkaisia viini -
vuodesta 2008/2009 alkaen, joten 
kaksinkertaisen rahoituksen riskiä oli 
pienennettävä. Jäsenvaltioita vaa -
dittiin niin ollen rahoittamaan YMJ:n 
toimenpiteiden yhteydessä muita 
kuin maaseudun kehittämisohjelmi -
en23 mukaisesti rahoitettavia toimia. 
Tarve erottaa varsin samankaltaiset 
toimenpiteet toisistaan ja varmistaa, 
että tätä eroa noudatetaan (erityi -
sesti eroa maaseudun kehittämiseen 
liittyvän toimenpiteen 123 ja viinialan 
YMJ:n alaisen investoinnin välillä), lisäsi 
jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta, 
sillä niiden oli mukautettava olemassa 
olevia maaseudun kehittämisohjelmia 
ennen YMJ:n alaisen investointitoi -
menpiteen täytäntöönpanoa.
23 
Italiassa ja Espanjassa edellä mainittu 
rajanvetovelvoite viivästytti merkit -
tävästi viinialan24 YMJ:n alaisen inves -
tointitoimenpiteen täytäntöönpanoa. 
Kyseisissä jäsenvaltioissa maaseudun 
kehittämisohjelmia hallinnoidaan 
alueellisella tasolla ja täten kukin alue 
”vetää rajan”. Viinialan YMJ:n alaisen 
toimenpiteen täytäntöönpano viiväs -
tyi kolmella vuodella. Italiassa käytet -
tiin alustavasti ennakoidusta määrästä 
ainoastaan 44 prosenttia.24 
Lisäksi eri toimenpiteistä rahoitettavi -
en tukikelpoisten toimien välinen raja 
rajoitti liiallisesti YMJ:n alaisen toi -
menpiteen soveltamisalaa Espanjassa. 
Maaseudun kehittämiseen liittyvien 
investointitoimenpiteiden sisältö ei 
muuttunut, kun taas viinialan YMJ:n 
alaiseen tukeen olivat oikeutettuja 
ainoastaan espanjalaisten edunsaaji -
en investoinnit, jotka oli tehty EU:ssa, 
mutta Espanjan kansallisen alueen 
ulkopuolella. Tästä seurasi, että Es -
panja käytti ainoastaan 295 000 euroa 
ainoaan esitettyyn hankkeeseen, vaik -
ka alkuperäisen ennusteen mukaan 
kaudella 2009–2013 oli määrä käyttää 
148 miljoonaa  euroa.
25 
Itävallassa ja Ranskassa raja vedettiin 
keskustasolla ja investointitoimenpi -
de pantiin täytäntöön jo viinivuonna 
2008/2009 viipeittä.
Tarkastetuilta jäsenvaltioilta 
saadaan rajallinen varmuus 
siitä, että tuettaviksi valitaan 
ainoastaan taloudellisesti 
elinkelpoisia hankkeita…
26 
Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 u ar -
tiklan 2 kohdassa säädetään, että 
”tukea ei saa myöntää vaikeuksissa 
oleville yrityksille25”. Tästä huolimatta 
yrityksen, jonka ei avustushakemuksen 
aikoihin katsottu olevan vaikeuksissa, 
heikko taloudellinen tilanne voi vaa -
rantaa kyseisen yrityksen esittämän 
hankkeen elinkelpoisuuden. Nyky -
lainsäädännössä ei nimenomaisesti 
edellytetä, että jäsenvaltioiden olisi 
tarkastettava elinkelpoisuus ennen 
tuen myöntämistä.23 Asetus (EY) N:o 555/2008, 
20 artiklan 2 kohta: ”Asetuksen 
(EY) N:o 479/2008 15 artiklassa 
tarkoitettua tukea ei saa 
myöntää kyseisen asetuksen 
II osaston mukaisessa 
kansallisessa tukiohjelmassa 
tiettyä jäsenvaltiota tai aluetta 
koskevaan toimeen, joka saa 
tukea kyseisen jäsenvaltion 
tai alueen maaseudun 
kehittämisohjelmassa 
asetuksen (EY) N:o 1698/2005 
mukaisesti”.
24 COM(2012) 737 final, 
10. joulukuuta 2012. 
Asiakirjan 4.3 osassa 
todetaan seuraavasti: 
”Rajanveto -ongelmat 
maaseudun 
kehittämisohjelmiin 
sisältyvien vastaavien 
toimien kanssa ovat 
viivästyttäneet toimenpiteen 
täytäntöönpanoa etenkin 
Italiassa ja Espanjassa”.
25 Yhteisön suuntaviivat 
valtiontuesta vaikeuksissa 
olevien yritysten 
pelastamiseksi ja 
rakenneuudistukseksi: ”Yritys 
on vaikeuksissa, jos se ei pysty 
omilla taikka omistajilta/
osakkailta tai luotonantajilta 
saaduilla varoilla 
pysäyttämään tappiollista 
kehitystä, joka johtaa lähes 
varmasti yrityksen toiminnan 
loppumiseen lyhyellä tai 
keskipitkällä aikavälillä, jos 
viranomaiset eivät puutu 
tilanteeseen”.
19 Huomautukset
27 
Komissio ei ole antanut jäsenvaltioil -
le ohjeita investointitoimenpidettä 
koskevista hankevalintamenettelyistä. 
Tarkastuksessa havaittiin, että niistä 
neljästä tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta jäsenvaltiosta, jotka panevat 
investointitoimenpidettä täytäntöön, 
ainoastaan yhdellä Italian alueella 
(Veneto) tarkastettiin elinkelpoisuus 
ja edunsaajien rahoitustilanne tarkoi -
tuksenmukaisella tavalla (ks. laatik -
ko 2 ). Lazion alueella Italiassa sovel -
lettu arviointijärjestelmä ei ollut yhtä 
tarkka; arvioinnissa vertailtiin hakijan 
tilinpäätöstä investointia edeltävältä 
vuodelta ja vaikutuksia, joita investoin -
nilla odotettiin olevan tilinpäätökseen 
investoinnin jälkeisenä vuonna.28 
Itävallassa ja Ranskassa valintame -
nettelyissä periaatteena oli ”ensiksi 
tullutta palvellaan ensiksi”. Vaikka vai -
keuksissa olevat yritykset eivät olleet 
oikeutettuja tukeen, valintamenette -
lyjen puuttuminen johti siihen, että ei 
voitu taata, että kaikista tukikelpoisista 
hankkeista tuettiin ainoastaan elinkel -
poisia (ks. laatikko 2 ).
Elinkelpoisuuden tarkastaminen: Esimerkkejä hyvistä ja huonoista käytännöistä
Veneton alueella Italiassa on vahvistettu valintakriteerit ja käytössä on tietotekninen väline, jonka avulla 
arvioidaan investoinnin ennakoitavia tuloksia edunsaajan toimittamien taloudellisten tietojen perusteella. 
Tukea voivat saada ainoastaan hankkeet, joiden osalta on näyttöä taloudellisesta kestävyydestä, eli muut kuin 
taloudellisesti elinkelpoiset hankkeet suljetaan automaattisesti tuen ulkopuolelle.
Itävallassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi pullotuslinjaa koskevan investointihankkeen, joka oli vuonna 
2009 myönnetty viinintuottajaosuuskunnalle, joka tällä hetkellä on selvitystilassa. Valinnassa ei ollut sovel -
lettu kriteerejä, joiden avulla olisi voitu havaita, että kyseisen viinintuottajaosuuskunnan hanke ei ollut sen 
rahoitustilanteen vuoksi kestävä. Viinintuottajaosuuskunta oli hyväksytty tuen piiriin, vaikka sen vuotuiset 
tulokset olivat negatiivisia, sen pääoma kutistui ennen investointia ja se menetti jatkuvasti jäseniä vuodesta 
2006 lähtien.Laatikko 2
29 
Espanjassa arviointiin valintamenet -
telyjen yhteydessä hankkeen elinkel -
poisuus ja edunsaajan rahoitustilanne. 
Tästä huolimatta valinnan ehtona ei 
ollut, että hanke saisi arvioinnissa vä -
hintään tietyn määrän pisteitä.
20 Huomautukset
… eivätkä ne arvioi järjes -
telmällisesti hankekulujen 
kohtuullisuutta
30 
Jäsenvaltioiden olisi tarkastettava han -
kehakemukset, jotta ne voisivat var -
mistaa, että EU:n varoilla korvattavat 
kulut ovat kohtuullisia. Lisäksi niiden 
olisi tarkistettava hakemukset viitekus -
tannusten pohjalta sekä varmistettava, 
että tarjouksia on useita, jotta toimen -
piteen tavoite saavutetaan kohtuullisin 
kustannuksin26 eli tehokkaasti. Tarkas -
tuksessa arvioitiin, olivatko jäsenvaltiot 
ottaneet käyttöön virallisen järjestel -
män, jonka avulla arvioidaan kulujen 
kohtuullisuutta.
31 
Tarkastuksessa havaittiin, että ai -
noastaan kaksi niistä neljästä tar -
kastuskäynnin kohteena olleesta 
jäsenvaltiosta, jotka panevat kyseistä 
investointitoimenpidettä täytäntöön, 
sovelsi tämänlaisia menettelyjä. Italia 
(Veneto ja Lazio) ja Espanja arvioivat 
kulujen kohtuullisuuden vakiomuotoi -
silla menettelyillä ennen hakemuksen 
hyväksymistä. Hakijoiden on toimitet -
tava investointitoimiaan varten kolme 
eri tarjousta, joista valinta suoritetaan. 
Valinnan kelpoisuuden arviointiin voi -
daan käyttää ulkoista arvioijaa.
32 
Italian viranomaisten (Veneto ja Lazio) 
suorittamaa kulujen kohtuullisuuden 
arviointia heikensi se, että viinin van -
hentamiseen tarkoitettujen puutynny -
rien hankinta katsottiin tukikelpoiseksi 
investointikuluksi, vaikka yleensä tyn -
nyrit on vaihdettava kolmen vuoden 
kuluttua. Ranskassa ja Itävallassa kysei -
siä investointeja ei pidetty tukikelpoisi -
na toimina.33 
Vaikka hiljattain annetuissa suuntavii -
voissa27 komissio katsoo, että tynny -
rien hankinta voi olla tukikelpoinen 
investointi, asetuksessa vaaditaan, että 
investoinnin keston on oltava ainakin 
viisi vuotta28. Tynnyreitä käytetään 
yleensä vain kolme vuotta, joten nii -
den hankinta ei täytä EU:n vaatimusta. 
Investoinnin rajallinen elinkaari tuo 
myös mukanaan seuraavan merkittä -
vän riskin: tynnyreitä voitaisiin hankkia 
nykyisten tynnyreiden korvaamiseksi 
eikä viinin vanhenemiskapasiteetin 
lisäämiseksi.
34 
Ranskassa ja Itävallassa ei ole vakio -
muotoista menettelyä kulujen kohtuul -
lisuuden arviointiin. Arviointi perustuu 
hakemuksen arvioineen henkilön 
asiantuntemukseen. Tilintarkastustuo -
mioistuin ei näin ollen saanut näyttöä 
siitä, että kyseiset jäsenvaltiot arvi -
oisivat hankekulujen kohtuullisuutta 
järjestelmällisesti. Näissä maissa ei 
myöskään velvoitettu esittämään 
useita mahdollisilta palveluntarjoajilta 
saatuja tarjouksia.26 Neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1698/2005 
soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä 
maaseudun kehittämisen 
tukitoimenpiteitä koskevien 
tarkastusmenettelyjen 
ja täydentävien ehtojen 
täytäntöönpanon osalta 
27 päivänä tammikuuta 2011 
annetun komission asetuksen 
(EU) N:o 65/2011 24 artiklan 
2 kohdassa, jota 
voidaan soveltaa YMJ:n 
investointeihin asetuksen 
(EY) N:o 555/2008 77 artiklan 
5 kohdan nojalla, säädetään, 
että ”tukihakemuksia 
koskevissa hallinnollisissa 
tarkastuksissa on tarkastettava 
erityisesti seuraavat seikat: 
[…] esitettyjen kustannusten 
kohtuullisuus, joka on 
arvioitava käyttäen soveltuvaa 
arviointijärjestelmää, 
kuten viitekustannuksia, 
eri tarjousten vertailua tai 
arviointikomiteaa”.
27 Guidelines for implementation 
of the national support 
programmes in the wine sector 
according to Regulations 
(EC) No 1234/2007 and 
No 555/2008  (asetusten 
(EY) N:o 1234/2007 ja 
N:o 555/2008 mukaista 
viinialan kansallisten 
tukiohjelmien 
täytäntöönpanoa 
koskevat suuntaviivat), 
25. helmikuuta 2013.
28 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 
72 artikla, johon asetuksen 
(EY) N:o 1234/2007 103 u 
artiklassa viitataan.
21 Huomautukset
Osa II – Onko menekin -
edistämistoimenpide 
asianmukaisesti suunni -
teltu ja tehokkaasti 
toteutettu?
35 
Menekinedistämistoimet ”koskevat 
viinejä, joilla on suojattu alkuperä -
nimitys tai suojattu maantieteelli -
nen merkintä tai joiden osalta on 
ilmoitettu rypälelajike”29. Muut viinit 
eivät ole oikeutettuja saamaan tukea 
menekinedistämistoimenpiteestä.
36 
Jotta menekinedistämistoimenpide 
olisi asianmukaisesti suunniteltu ja 
tehokkaasti toteutettu,
 —se olisi kohdistettava edunsaajiin, 
jotka tarvitsevat julkisia tukia saa -
vuttaakseen toimenpiteelle asete -
tut päämäärät eli vahvistaakseen 
EU:n alueen laatuviinien mainetta 
ja vallatakseen takaisin vanhat 
markkinat ja valloittaakseen uusia 
markkinoita30
 —siinä olisi asetettava etusijalle mik -
royritykset sekä pienet ja keskisuu -
ret yritykset (pk -yritykset)31
 —se olisi pantava täytäntöön siten, 
että varmistetaan riittävä kirjaus -
ketju, jonka avulla voidaan osoittaa 
menekinedistämistoimien tapahtu -
minen ja tukikelpoisuus.Menekinedistämistukea 
myönnetään myös suurille 
yrityksille, joilla on jo vahva 
maine ja vientihistoriaa…
37 
Vaikka lainsäätäjä suosii mieluummin 
pk-yrityksiä, kaikissa tarkastuskäyn -
nin kohteena olleissa jäsenvaltioissa 
Itävaltaa lukuun ottamatta menekin -
edistämistukea myönnettiin suurille 
viinintuotantoyrityksille, joilla on pitkä 
vientihistoria32. Jotkin niistä toimivat jo 
kolmansissa maissa paikallisten kump -
panien kanssa tai niillä on omat jake -
lijat ja kaupalliset verkostot. Kyseisten 
yritysten tarve saada EU:n talousarvi -
otukea ei ole ilmeinen (ks. laatikko 3 ). 
Mahdollisuus saada EU:n tukea kysei -
siin tarkoituksiin myös kannustaa yri -
tyksiä vastaavasti vähentämään niiden 
omaa menekinedistämisrahoitusta.
38 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
kyseiset viinialan JMO:n menekinedis -
tämistoimenpiteen yhteydessä saadut 
avustukset eivät edistä tehokkaasti 
EU:n viinin maineen kasvattamista tai 
uusien markkinoiden valloittamista tai 
vanhojen markkinoiden takaisinval -
taamista. Markkina -asemansa jo täysin 
vakiinnuttaneissa suurissa yrityksissä 
avustukset vaikuttavat pikemmin -
kin joko siten, että ne suojaavat tai 
lujittavat jo olemassa olevia markkina -
osuuksia. Markkina -aseman lujittami -
nen on jatkuvaa toimintaa, jotta yritys 
pysyy läsnä ja tunnettuna markkinoilla; 
tällaisissa tapauksissa EU:n rahoituk -
sesta tulee ensisijaisesti tuki, jolla 
korvataan osa kyseisten yritysten 
toimintakuluista.29 Asetus (EY) N:o 1234/2007, 
103 p artiklan 2 kohta.
30 Asetus (EY) N:o 479/2008, 
johdanto -osan 5 kappale.
31 Asetuksen 
(EY) N:o 555/2008 4 artikla: 
”Etusijalle on asetettava […] 
mikroyritykset sekä pienet ja 
keskisuuret yritykset ”.
32 Espanjassa, Ranskassa, Italiassa 
ja Portugalissa joillakin 
tarkastetuista edunsaajista oli 
jo tytäryhtiöitä kolmansien 
maiden markkinoilla; 
tytäryhtiöt vastasivat 
markkinoinnista ennen YMJ:n 
rahoitusta. Espanjassa kaksi 
suurta edunsaajaa toteuttivat 
menekinedistämistoimia 
maissa, jossa ne olivat 
toimineet yli 60 vuotta.
22 Huomautukset
39 
Tästä on osoituksena se, että nämä 
suuret yritykset hakevat joka vuosi me -
nekinedistämistukia toimiinsa samoilla 
kolmannen maan markkinoilla. Kysees -
sä voivat olla esimerkiksi Yhdysvalto -
jen markkinat, jotka ovat yleisimmät 
kohdemarkkinat33. Ei niin ollen voida 
katsoa, että tällaisilla menekinedis -
tämistoimenpiteillä pyrittäisiin avaa -
maan uusia markkinoita tai valtaamaan 
takaisin osuuksia nykymarkkinoilla.40 
Kun asetus (EY) N:o 555/2008 tuli 
voimaan, menekinedistämistoimiin 
tarkoitettua tukea voitiin myöntää 
enintään kolmeksi vuodeksi kullekin 
tuensaajalle kussakin kolmannessa 
maassa. Asetusta on kuitenkin muu -
tettu sittemmin kahdesti; kummalla -
kin kerralla jatkettiin mahdollisuutta, 
jonka mukaan samat edunsaajat voivat 
hyötyä tuesta pitempiä aikoja. Ensim -
mäinen muutos antoi mahdollisuuden 
jatkaa menekinedistämistoimiohjelmia 
kerran enintään kaksi vuotta34. Toinen 
muutos antoi mahdollisuuden tukea 
edellisen ohjelmakauden edunsaajia 
uudelleen samassa kohteena olevassa 
kolmannessa maassa35 enintään viisi 
vuotta. Näin ollen edunsaajat voivat 
saada avustuksia menekinedistämis -
toimiin yksillä kohdemarkkinoilla koko 
ohjelmakaudeksi 2009–2013 ja jatkaa 
menekinedistämistoimiaan seuraavil -
la ohjelmakausilla (2014–2018 ja siitä 
eteenpäin).33 KOM(2011) 774 lopullinen, 
18. marraskuuta 2011, s. 11.
34 Komission asetus 
(EU) N:o 772/2010, annettu 
1 päivänä syyskuuta 2010, 
viinialan yhteisestä 
markkinajärjestelystä annetun 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 479/2008 soveltamista 
koskevista yksityiskohtaisista 
säännöistä tukiohjelmien, 
kolmansien maiden 
kanssa käytävän kaupan, 
tuotantokyvyn ja viinialan 
tarkastusten osalta annetun 
asetuksen (EY) N:o 555/2008 
muuttamisesta, 1 artiklan 
1 kohta (EUVL L 232, 2.9.2010, 
s. 1).
35 Komission 
täytäntöönpanoasetus 
(EU) N:o 202/2013, annettu 
8 päivänä maaliskuuta 2013, 
asetuksen (EY) N:o 555/2008 
muuttamisesta viinialan 
tukiohjelmien toimittamisen 
ja kolmansien maiden 
kanssa käytävän kaupan 
osalta (EUVL L 67, 9.3.2013, 
s. 10). Asetuksen 1 artiklan 
2 kohdan a alakohta: 
”menekinedistämiseen 
ja tiedotukseen kullakin 
ohjelmakaudella tarkoitettu 
tuki kestää kunkin tuensaajan 
osalta yhdessä kolmannessa 
maassa enintään kolme 
vuotta; tukea voidaan 
kuitenkin tarvittaessa jatkaa 
vielä enintään kaksi vuotta”.Esimerkkejä tunnetuille ja suurille viinintuottajille myönnetyistä 
menekinedistämisavustuksista
Tuettuja menekinedistämistoimia samppanjaa ( champagne ) varten
Vuosina 2009–2012 käytettiin 2,4  miljoonaa  euroa EU:n varoja samppanjantuottajien menekinedistämistoi -
mien tukemiseen. Suojatun alkuperämerkinnän ” champagne ” maine on ollut jo pitkään vakiintunut.
Espanjassa (Katalonia) kuusi edunsaajaa sai 88 prosenttia kaudelle 2009–2011 hyväksytystä rahoituksen 
kokonaismäärästä
Espanjassa (Katalonia) menekinedistämistukea myönnetään selkeästi mieluummin edunsaajille, joilla on 
jo paljon kansainvälistä liiketoimintaa ja vientikokemusta. Tämän vuoksi suuri osa kauden 2009–2011 me -
nekinedistämisrahoituksesta myönnettiin muutamalle suurelle yritykselle. Kyseisellä kaudella 79 hakijalle 
myönnettiin yhteensä 15,2 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 88 prosenttia eli 13,4 miljoonaa euroa myön -
nettiin kuudelle hakijalle, jotka olivat yrityksiä tai yritysryhmiä, jotka työllistävät enemmän kuin 750 hen -
kilöä ja joiden vuotuinen liikevaihto on yli 200 miljoonaa euroa (kyseiset yritykset eivät ole oikeutettuja 
investointitoimenpiteeseen).Laatikko 3
23 Huomautukset
41 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
näillä kahdella muutoksella kannuste -
taan käyttämään menekinedistämistoi -
mia markkinoiden lujittamiseen, mikä 
ei ole EU:n lainsäädännössä asetettu 
tavoite (ks. kohta 38).
42 
Vakiintunutta kaupallista tavaramerk -
kiä tukevaa mainontaa ei myöskään 
ole suljettu rahoituksen ulkopuolelle. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
lukuisia esimerkkitapauksia, joissa EU:n 
rahoituksella yksinkertaisesti korvattiin 
yritysten aiemmin rahoittamat mai -
noskulut. Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että vakiintuneen kaupalli -
sen tavaramerkin tukeminen siten, 
että EU:n rahoitus pelkästään korvaa 
yrityksen oman aiemman kaupallisen 
rahoituksen, ei vastaa toimenpiteen 
alkuperäistä tarkoitusta, jonka mukaan 
vakiintuneiden tavaramerkkien sijaan 
tuetaan viinimarkkinoita (ks. myös 
kohta 44).
… ja ne olisivat todennäköi -
sesti toteuttaneet menekin -
edistämistoimet ilman jul -
kista tukea (nollavaikutus)
43 
Ohjelmakaudella 2009–2013 menekin -
edistämishankkeiden rahoittamiseen 
osoitettu määrä ylitti tuen kysynnän 
määrän. Jos menekinedistämistoimen -
piteelle osoitetaan riittävästi varoja, 
jäsenvaltioilla on tapana tukea kaikkia 
tukikelpoisia hankkeita eikä soveltaa 
tiukkoja valintamenettelyjä, joiden 
avulla varmistetaan, että tukikelpois -
ten hankkeiden joukosta julkista tukea saavat ainoastaan parhaat hankkeet. 
Tältä osin tarkastuksessa havaittiin, 
että yksikään tarkastuksen kohteena 
olleista jäsenvaltioista ei tarkasta -
nut, olivatko hakijat julkisen tuen 
tarpeessa. Avustusten myöntäminen 
edunsaajille, jotka olisivat investoineet 
menekinedistämistoimiin jopa ilman 
avustusrahoitusta (ns. nollavaikutus), 
vähentää EU:n varainkäytön tehok -
kuutta, sillä julkisia menoja ei niin ollen 
tarvita menekinedistämistoimenpitei -
den tavoitteiden saavuttamiseksi.
44 
Tarkastuksessa havaittiin selkeitä nol -
lavaikutustapauksia neljässä viidestä 
tarkastuksen kohteena olleesta jäsen -
valtiosta. Jäljempänä olevassa taulu -
kossa  esitetään esimerkkinä Ranskan, 
Itävallan ja Portugalin menekinedis -
tämisbudjetit vuosille 2007 ja 2008 
(ajalta ennen viinialan YMJ:n täytän -
töönpanoa) ja vuosille 2009–2011 (vii -
nialan YMJ:n alaisten menekinedistä -
mistoimien täytäntöönpanon aikana). 
Tarkastuksessa havaittiin, että näissä 
tapauksissa EU:n varoilla oli korvattu 
merkittävä osa yritykselle aiemmin 
aiheutuneista menekinedistämisku -
luista. Vuonna 2008 portugalilaisen 
edunsaajan menot olivat yhteensä 
1,2 miljoonaa euroa; vuonna 2009 sen 
omia budjettimenoja oli vähennetty 
0,3 miljoonaan euroon ja EU:n rahoitus 
oli niin ikään 0,3  miljoonaa  euroa. Sa -
manlainen suuntaus havaittiin Itävallan 
ja Ranskan edunsaajien osalta. Tämä 
kuvastaa sitä, että EU:n rahoituksella 
korvataan huomattava osa yrityksen 
aiemmin käyttämiä varoja sen sijaan, 
että sillä lisättäisiin kokonaisvarain -
käyttöä menekinedistämistoimen -
piteisiin. Komission tarkastusyksiköt 
ovat jo panneet tämän ilmiön merkille 
tarkastuskertomuksissaan.
24 Huomautukset
45 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi useita tapauksia, joissa EU:n 
avustuksilla katettiin sisäisiä kuluja, 
jotka olivat aiheutuneet jo ennen 
menekinedistämistoimenpiteen käyt -
töönottoa. Esimerkiksi Espanjassa on 
rahoitettu36 palkkakuluja henkilöstölle, 
joka on ollut edunsaajan palvelukses -
sa menekinedistämisen hallinnointia 
varten kolmansissa maissa täsmälleen 
samoissa työtehtävissä vuodesta 2002 
alkaen. Lisäksi tukikelpoisiksi menoiksi 
katsottiin menoerässä ”Pitkäkestoiset 
kaupalliset vierailut”37 sisäisiä kuluja, 
joista edunsaajan olisi pitänyt vas -
tata, kuten toimistotilojen vuokraus, 
sairausvakuutus ja kaksi ylimääräistä 
palkkaa.46 
Kun EU:n tuella korvataan osa nykyi -
sistä menekinedistämiskuluista tai 
sitä käytetään kattamaan menoja, 
joista edunsaaja olisi joka tapauksessa 
vastannut, tilintarkastustuomiois -
tuin katsoo, että EU:n talousarviosta 
maksettuihin menoihin liittyy selvä 
nollavaikutus ja täten EU:n varojen 
käyttö on tehotonta.36 Kyseinen edunsaaja esitti 
viinivuonna 2008/2009 
”palkkakuluja” 90 761 euroa.
37 55 515 euroa viinivuonna 
2008/2009.TaulukkoEU:n varoilla korvataan joillekin edunsaajille jo aiheutuneita 
menekinedistämismenoja
Edunsaajan maa KohdemaaMenekinedistämiseen tarkoi -
tetut määrärahat euroina2007 2008 2009 2010 2011
Portugali YhdysvallatEdunsaajan 
menekinedistämismenot910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
EU:n maksusitoumus hyväksy -
tyssä hakemuksessa0 0 323 866 304 305 304 200
Yhteensä 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Ranska YhdysvallatEdunsaajan 
menekinedistämismenot1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
EU:n maksusitoumus hyväksy -
tyssä hakemuksessa0 0 725 000 743 500 797 500
Yhteensä 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
ItävaltaYhdysvallat
SveitsiEdunsaajan 
menekinedistämismenot26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Maksettu EU:n rahoitus 0 0 0 8 215 25 064
Yhteensä 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Huomautukset
47 
Kuten edellä on selitetty, jäsenvaltioi -
den menekinedistämistoimenpiteisiin 
myöntämä saatavilla oleva määrä oli 
tosiasiallista kysyntää suurempi eli 
jäsenvaltioita ei kannustettu sovelta -
maan vaikuttavia valintamenettelyjä. 
Kaudella 2009–201338 vähennettyjen 
määrärahojen käyttövaikeuksista 
huolimatta ensi ohjelmakaudelle 
(2014–2018) on suunnitelmien mukaan 
lisätty menekinedistämiseen tarkoi -
tettuja määrärahoja ja niiden määräksi 
on vahvistettu 1 161 miljoonaa euroa39, 
vaikka ei ole suoritettu analyysia, joka 
olisi osoittanut, että tarve on kasvanut. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo kaik -
kien edellisissä kohdissa selitettyjen 
varainkäytön tehottomuutta osoitta -
vien tapausten perusteella, että liian 
suuren määrän varaaminen toimenpi -
teelle kasvattaa huomattavasti varojen 
tehottoman käytön riskiä.
Tukikelpoiset menot on mää -
ritelty epäselvästi vuoteen 
2013 saakka
48 
Tukikelpoisia menoja ei ole määri -
telty asetuksessa (EY) N:o 1234/2007 
eikä myöskään asetuksessa 
(EY) N:o 555/2008. ”Tukikelpoisten 
menojen” lakisääteisen määritelmän 
puuttuminen on johtanut epävarmuu -
teen ja kansallisten säännösten epäva -
kauteen toimenpiteen soveltamisessa. 
Sopeutumisvaihe on ollut tarpeen, 
sillä sen aikana kansallisiin säädöksiin40 
on tehty useita selvennyksiä ja tarkis -
tuksia. Tämän seurauksena jäsenval -
tioiden käytännöt eroavat toisistaan. 
Joissakin jäsenvaltioissa on käynyt 
niin, että eri valvontaelimet tulkitsevat 
”tukikelpoiset menot” eri tavalla.49 
Asetusta (EY) N:o 555/2008 muutet -
tiin41 hiljattain selventämään tiettyjä 
”tukikelpoisiin menoihin” liittyviä 
näkökohtia. Tarkistuksessa säädetään, 
että henkilöstökustannukset ovat 
tukikelpoisia. Yhteisen maatalouspo -
litiikan rahoituksesta annetun asetuk -
sen (EY) N:o 1290/2005 13 artiklassa 
kuitenkin todetaan, että ”jäsenvalti -
oille ja maataloustukirahaston tukea 
saaville tuensaajille hallinto- ja henki -
löstökustannuksista aiheutuvia menoja 
ei rahoiteta maataloustukirahastosta”. 
Toimenpidettä koskevan asetuksen 
(EY) N:o 555/2008 säännökset ovat tä -
ten selvästi ristiriidassa asiaa koskevan 
asetuksen (EY) N:o 1290/2005 kanssa.
50 
Henkilöstökustannusten ei pitäisi olla 
tukikelpoisia, sillä ne edistävät nolla -
vaikutusta (ks. kohta 45).
51 
Komission42 hiljattain julkaisemat suun -
taviivat eivät ole laillisesti sitovia43, 
mutta niissä selvennetään tiettyjä 
menojen tukikelpoisuuteen liittyviä 
näkökohtia.38 Kesäkuussa 2008 jäsenvaltiot 
olivat jakaneet määräraho -
ja menekinedistämiseen 
kansallisissa tukiohjelmissaan 
lähes 830  miljoonaa  euroa. 
Lokakuussa 2013 määrää oli 
vähennetty 37 prosentilla 
eli se oli enää 522 miljoo -
naa euroa. Romaniaa lukuun 
ottamatta kaikki meneki -
nedistämistoimenpidettä 
toteuttavat maat alensivat 
vuoden 2008 ennustetta ja 
varat oli jaettava uudelleen 
muihin toimenpiteisiin.
39 Jäsenvaltioiden komissiolle 
elokuussa 2013 toimittamien 
kansallisten tukiohjelmien 
mukaan (EU-28).
40 Esimerkiksi Ranska julkaisi 
ainakin kahdeksan lakitekstiä 
menekinedistämistoimenpi -
teen täytäntöönpanosta.
41 Komission 
täytäntöönpanoasetus 
(EU) N:o 752/2013, annettu 
31 päivänä heinäkuuta 2013, 
asetuksen (EY) N:o 555/2008 
muuttamisesta kansallisten 
tukiohjelmien ja kolmansien 
maiden kanssa käytävän 
kaupan osalta viinialalla 
(EUVL L 210, 6.8.2013, s. 17).
42 Guidelines for implementation 
of the national support 
programmes in the wine sector 
according to Regulations 
(EC) No 1234/2007 and 
(EC) No 555/2008  - Promotion of 
wine on third‑countries markets  
(asetusten (EY) N:o 1234/2007 
ja (EY) N:o 555/2008 
mukaista viinialan 
kansallisten tukiohjelmien 
täytäntöönpanoa koskevat 
suuntaviivat – viinin 
menekinedistäminen 
kolmansien maiden 
markkinoilla), 
26. huhtikuuta 2013.
43 Suuntaviivojen 
etusivulle kirjoitettu 
vastuuvapauslauseke:…
Oppaan tarkoituksena 
on auttaa jäsenvaltioita. 
Tarkoituksena on 
yksinomaan tiedottaa 
eikä pyrkiä korvaamaan 
mihinkään sovellettavaan 
oikeudelliseen lähteeseen 
tutustumista tai tarvittaessa 
oikeusasiantuntijalta saatuja 
tarpeellisia neuvoja…
26 Huomautukset
Jäsenvaltiot eivät aina tar -
kasta, tapahtuuko sääntö -
jenvastaista päällekkäistä 
rahoitusta
52 
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 
säädetään tarkastuksista, joiden avulla 
estetään, että viinialan YMJ:n sään -
töjen alaiset toimenpiteet ja muiden 
yhteisön tai kansallisten järjestelmien 
mukaiset toimenpiteet eivät saa sään -
töjenvastaista päällekkäistä rahoitusta.
53 
Portugalissa tarkastetuista kuu -
desta edunsaajasta neljä sai EU:n 
tukea viinialan YMJ:stä ja Euroopan 
aluekehitysrahastoista (EAKR). Tilin -
tarkastustuomioistuin ei havainnut 
päällekkäisen rahoituksen tapauksia, 
mutta sillä ei ole näyttöä Portugalin 
hallintoviranomaisten EAKR:n menoi -
hin kohdistamista ristiintarkastuksista, 
joten päällekkäisen rahoituksen riski 
on olemassa, sillä samoihin menoihin 
on voitu saada rahoitusta kahdesta 
EU:n lähteestä.54 
Joissakin jäsenvaltioissa on useita 
kansallisia/alueellisia mahdollisuuksia 
rahoittaa viinien menekinedistämistä 
kolmansissa maissa, mikä ei takaa EU:n 
viinialan menekinedistämistukien 
avoimuutta. Ranskassa kansallinen 
säädöskehys estää viinialan YMJ:n 
tukien ja muiden tukien kerryttämisen, 
mutta siitä huolimatta päällekkäisen 
rahoituksen riskiä ei ole hallittu hyvin. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsikin 
tapauksia, joissa esiintyi päällekkäistä 
rahoitusta (ks. laatikko 4 ).
Esimerkki EU:n ja kansallisista tuista saadusta päällekkäisestä rahoituksesta 
Ranskassa
Edunsaaja sai samaa menekinedistämistointa varten EU:n viinialan YMJ:stä 2 000  euroa ja kansallisesta tukijär -
jestelmästä 4 250 euroa. Vaikka määrä on vähäinen, tapaus osoittaa, että Ranskan viranomaiset eivät tarkasta 
kunnolla sääntöjenvastaisen päällekkäisen rahoituksia riskiä.Laatikko 4
27 Huomautukset
Tarkastuskäyntien kohteina 
olleissa jäsenvaltioissa 
menekinedistämistoimien 
tosiasiallisuuteen ja tuki -
kelpoisuuteen kohdistettu -
jen tarkastusten vaikutta -
vuutta vähentää riittämätön 
kirjausketju
55 
Tarkastusten on oltava tehokkaita, 
oikeasuhteisia ja varoittavia, jotta 
yhteisöjen ”taloudelliset edut” ovat 
asianmukaisesti suojatut. Toisin kuin 
investointitoimenpiteen kohdalla EU:n 
säädöskehyksessä ei nimenomaisesti 
vaadita, että menekinedistämistoimet 
olisi tarkastettava paikalla, mutta siinä 
korostetaan, että tarkastusten on olta -
va tehokkaita ja varoittavia44.
56 
Viidestä tarkastuskäynnin kohteena 
olleesta maasta ainoastaan Italia tekee 
tarkastuksia paikalla kolmansissa 
maissa menekinedistämistoimien to -
teuttamisen aikana. Muut jäsenvaltiot 
eivät valvo menekinedistämistoimia 
kolmansissa maissa. Espanja suorittaa 
tarkastuksia paikalla ainoastaan omalla 
alueellaan menekinedistämistoimen 
”Tieto kulkee (toimittajat, tuojat, mark -
kinakoordinaattorit jne.) viinintuotan -
toalueelle” osalta.57 
Monille menekinedistämistoimille – 
kuten viininmaistajaiset – on ominaista 
niiden tilapäisyys ja aineettomuus 
siinä mielessä, että niistä ei jää fyysis -
tä jälkeä, joka voitaisiin jälkeenpäin 
tarkastaa. Koska paikalla ei tehdä 
tarkastuksia, olisi välttämätöntä, että 
kirjausketju olisi perusteellinen, jotta 
sen avulla voitaisiin täsmäyttää tarkasti 
tietty menekinedistämistoimi ja vas -
taavat laskut.
58 
Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja 
Itävallassa toimitetuissa tarkastuksissa 
havaittiin, että tarkastetuissa laskuissa 
ei useinkaan ollut riittävän tarkkoja 
tietoja toteutettujen menekinedis -
tämistoimien luonteesta. Tavallisesti 
kyseisissä laskuissa viitattiin yleiseen 
menekinedistämissopimukseen tai to -
teutettuun menekinedistämistoimeen 
eivätkä ne sisältäneet lainkaan tietoja 
menekinedistämistoimiin liittyvistä eri 
menoeristä.
59 
Italiassa tietyt menekinedistämispalve -
luiden tarjoajat esittivät järjestelmäl -
lisesti tällaisia yleisiä laskuja eivätkä 
minkäänlaisia tositteita, joiden avulla 
ilmoitetut menot olisi voitu jäljittää 
tiettyihin yksittäisiin menekinedistä -
mistoimiin (ks. laatikko 5 ).44 Asetus N:o 555/2008, 
76 artikla. ”Jäsenvaltioiden 
on otettava käyttöön 
tarkastukset ja toimenpiteet, 
jotka ovat tarpeen asetuksen 
(EY) N:o 479/2008 ja tämän 
asetuksen moitteettoman 
soveltamisen varmistamiseksi 
[…]. Niiden on oltava 
tehokkaita, oikeasuhteisia ja 
varoittavia, jotta yhteisöjen 
taloudelliset edut ovat 
asianmukaisesti suojatut.”
EU:n varoilla korvattu kokonaislasku ilman muita tositteita
Italiassa esitettiin tukimaksua varten yhdestä laskusta seuraavat tiedot: ”Italialaisen viinin menekinedistämis -
ohjelma: helmikuu -huhtikuu 2011 – 482 743,47 Yhdysvaltain dollaria”. Määrästä 50 prosenttia korvattiin EU:n 
varoilla. Laskutetusta määrästä ei annettu muita tietoja eikä tueksi esitetty tositteita, kuten kopioita laskuista, 
joissa eritellään menekinedistämistoimien toteuttamisen aikana aiheutuneet kulut.Laatikko 5
28 Huomautukset
60 
Ranskassa menekinedistämistoimien 
edunsaajat voivat ohjelmakautta 
2009–2013 varten esittää maksuhake -
muksia, jotka perustuivat pelkästään 
taulukkoon, jossa esitetään yhteen -
veto tarkastusyrityksen todentamista 
laskuista (maksuhakemuksen tueksi 
ei vaadittu itse laskuja). Taulukoissa ei 
todennettu menojen tukikelpoisuutta 
eikä niihin sisältyviä tietoja esitetty 
niin yksityiskohtaisesti, että hakemus 
olisi voitu tarkistaa riittävän hyvin. 
Tämän vuoksi kyseisiin yhteenveto -
taulukoihin perustuvat hallinnolliset 
tarkastukset eivät voi olla vaikuttavia. 
Tämä lisää huomattavasti riskiä, että 
viinialan YMJ:stä rahoitetaan menoja, 
jotka eivät oikeuta tukeen.61 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
Ranskaan tehdyn tarkastuskäynnin 
aikana kyseisissä taulukoissa monia 
laskuja, jotka eivät oikeuta tukeen 
mutta joihin oli myönnetty YMJ:n alais -
ta rahoitusta (ks. laatikko 6 ).
Viinialan menekinedistämistoimet – VIP -liput Roland Garros -tennisturnaukseen – 
EU:n rahoitusosuus 50 prosenttia
Yhden edunsaajan laskut sisältävässä yhteenvetotaulukossa 3 405  euron määrä oli luokiteltu menekinedistä -
mistoimeksi ”Tieto kulkee (toimittajat, tuojat, markkinakoordinaattorit jne.) viinintuotantoalueelle”. Ranskan 
viranomaiset katsoivat laskut sisältävän yhteenvetotaulukon perusteella, että määrässä oli kyse tukikelpoises -
ta menosta. EU:n rahasto rahoitti siitä 50 prosenttia eli 1 703 euroa.
Todellisuudessa ilmoitettu määrä vastasi laskua kolmesta VIP -lipusta Ranskan avoimeen Roland Garros -tennis -
turnaukseen eli ei voida katsoa, että kyseessä olisi viinialan menekinedistämistoimi.Laatikko 6
62 
Merkillepantava esimerkki edunsaajille 
aiheutuneiden kulujen riittämättömäs -
tä perustelusta on myös ns. ”täytän -
töönpanoelinten” tapaus. Edunsaajat 
voivat nimittää täytäntöönpanoelimen 
järjestämään ja koordinoimaan mene -
kinedistämistoimiaan. Edunsaajaa toi -
menpiteen toteuttamisessa avustavien täytäntöönpanoelinten kulut ovat 
tukikelpoisia Italiassa, Portugalissa ja 
Romaniassa. Näissä jäsenvaltioissa täy -
täntöönpanoelimille maksettu palkkio 
on usein kiinteämääräinen (tietty pro -
senttiosuus menekinedistämistoimien 
yleiskustannuksista). Suoritetusta pal -
velusta ei esitetä riittäviä perusteluja.
29 Huomautukset
Täytäntöönpanoelinten palkkioiden ja yleiskulujen yhteismäärä on 268 110  euroa 
vuodessa
Italiassa erään edunsaajan täytäntöönpanoelimelle oli yhden menekinedistämishankkeen yhteydessä (viini -
vuonna 2009/2010) maksettu palkkioita ilman yksityiskohtaista kuvausta suoritetuista palveluista 208 530 eu -
roa; määrä vastaa seitsemää prosenttia 3  miljoonan  euron menekinedistämistoimikuluista. Tässä nimenomai -
sessa tapauksessa edunsaaja oli toteuttanut menekinedistämistoimet. Lisäksi edunsaaja sai myös yleiskuluja 
varten 59 580  euroa (määrä vastaa kahta prosenttia menekinedistämistoimista). Tilintarkastustuomioistuin 
katsoo, että kun yksinomaan edunsaaja toteuttaa menekinedistämistoimia, palkan maksaminen täytäntöön -
panoelimelle on kuluna perusteeton ja kohtuuton.63 
Romaniassa tällaisen täytäntöönpa -
noelimen käyttö on pakollista. Ky -
seisten elinten palkkiot oikeuttavat 
tukeen, joka vastaa kiinteämääräistä 
palkkiota eli 13:a prosenttia yleisis -
tä hankemenoista, eikä suoritettua 
palvelua tarvitse mitenkään perustella. 
Vuosina 2009–2012 Romania käytti 
menekinedistämistoimiin 1,5  mil -
joonaa euroa EU:n varoja, joista noin 
200 000 euroa maksettiin täytäntöön -
panoelimille. Portugalissa ja Italiassa 
täytäntöönpanoelimet voivat myös 
saada palkkion, joka vastaa enintään 
13:a prosenttia menekinedistämistoi -
mien kuluista.64 
Yleiskulut, joiksi määritellään lähinnä 
”koordinointi- ja hallinnointikulut”, 
oikeuttavat tukeen kaikissa tarkas -
tuskäynnin kohteena olleissa jäsen -
valtioissa Itävaltaa lukuun ottamatta. 
Vuonna 2013 komissio hyväksyi45 
yleiskuluja, joiden osuus voi olla 
enintään neljä prosenttia hankkeen 
tosiasiallisista täytäntöönpanoku -
luista. Tiettyjen yleiskulujen luonne 
(esim. koordinointi, hallinnointi jne.) 
on ainakin osittain sama kuin toimissa, 
joita täytäntöönpanoelimet toteutta -
vat valmistellessaan ja toteuttaessaan 
menekinedistämistoimia.45 Asetus (ETY) N:o 752/2013, 
jonka perusteella 5 a artiklan 
2 kohta sisällytetään 
komission asetukseen 
(EY) N:o 555/2008.Laatikko 7
30 Huomautukset
Osa III – Onko toimenpi -
teiden vaikutukset osoi -
tettu asianmukaisesti?
Toimenpiteiden seuranta 
ja arviointi kohdistuu tuo -
toksiin ja rahoitukselliseen 
täytäntöönpanoon, mutta 
saavutetuista tuloksista ei 
ole vielä riittävästi tietoa
65 
Julkisen tukitoimenpiteen asian -
mukainen hallinnointi edellyttää 
ensi kädessä, että toimenpiteellä on 
täsmälliset ja määrälliset tavoitteet46. 
Relevantin panoksen, tuotoksen ja 
tulosten säännöllinen tutkiminen on 
myös välttämätöntä, jotta saadaan 
ajan tasalla olevaa tietoa sitä, edistyy -
kö toimenpide tarkoitetulla tavalla. 
Tukea olisi myös arvioitava määräajoin, 
ja arvioinnissa olisi käytettävä mui -
den lähteiden ohella seurantatietoja. 
Ainoastaan relevanttien ja luotettavien 
seuranta- ja arviointitietojen avulla 
komissio ja jäsenvaltiot voivat osoittaa, 
mitä ne ovat julkisten varojen avulla 
saavuttaneet.
66 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, 
sisältyykö tarkastuskohteina ollei -
den viiden jäsenvaltion kansallisiin 
tukiohjelmiin asianmukaisia tavoit -
teita ja keskeisiä panos-, tuotos- ja 
tulosindikaattoreita, joiden avulla 
jäsenvaltiot voivat seurata ja arvioida 
saavutuksiaan.67 
Yksikään tarkastuskäynnin kohteena 
olleista jäsenvaltioista ei ollut vahvis -
tanut ohjelmakautta 2009–2013 varten 
määrällisiä tavoitteita kansalliseen 
tukiohjelmaansa sisältyvälle investoin -
titoimenpiteelle. Menekinedistämis -
toimenpiteen osalta tarkastuskäynnin 
kohteena olleista jäsenvaltioista aino -
astaan Itävalta, Espanja ja Portugali 
olivat asettaneet joitakin määrällisiä 
tavoitteita viiniviennin lisäämiseksi 
kolmansiin maihin47. Ennalta määritel -
tyjen yhteisten määrällisten tavoittei -
den puuttumisen vuoksi kansallisten 
viranomaisten on vaikeaa saada riittä -
viä välineitä, joiden avulla mitattaisiin 
menekinedistämis- ja investointitoi -
menpiteiden vaikutuksia. Lisäksi tämä 
estää kokoamasta tietoja toimenpitei -
den vaikutuksista EU:n tasolla.
68 
Investointi- ja menekinedistämistoi -
menpiteitä koskevien indikaattorien 
osalta jäsenvaltioiden komissiolle48 
toimittamat vuotuiset kertomukset 
sisältävät tarkkoja tietoja ainoastaan 
panosta, tuotosta ja talousarvion 
toteuttamista koskevista näkökohdista. 
Kyseisistä kertomuksista todellakin 
käy ilmi, että seuranta on näiltä osin 
yleensä kattavaa (rahoitusta saaneiden 
edunsaajien määrä, käytetyt varat ja 
suoritettujen investointi- tai menekin -
edistämistoimien tyyppi), mutta saa -
vutetuista tuloksista ei ole riittävästi 
tietoa. Komission49 EU:n tasolla julkai -
semissa tiedoissa ei myöskään hyödyn -
netä viinialan YMJ:n toimenpiteiden 
vaikutusten arviointiin tulosindikaatto -
reita. Menekinedistämistoimien osalta 
ainoat komission hallintosuunnitel -
massa olevat indikaattorit liittyvät joko 
panosindikaattoreihin, kuten ”Viinialan 
menekinedistämisen osuus kansallisis -
sa tukiohjelmissa”, tai tuotosindikaat -
toreihin, kuten ”Kansallisten tukiohjel -
mien toteutustaso ja tehokas käyttö 
viinialalla”50.46 Asetuksen 
(EY) N:o 1234/2007 103 l artikla: 
”Tukiohjelmiin on sisällyttävä 
seuraavaa a) ehdotettujen 
toimenpiteiden 
yksityiskohtainen kuvaus ja 
määrälliset tavoitteet […] 
f) seurannassa ja arvioinnissa 
käytettävät perusteet.”
47 Ohjelmakauden lopun 
tavoitteet ovat 25 prosentin 
lisäys Itävallassa ja 
767 000 hehtolitran lisäys ja 
537,7  miljoonan  euron määrä 
Espanjassa. Portugalissa 
vuoden 2012 tavoitteena 
on viedä kolmansiin maihin 
miljoona hehtolitraa, jonka 
arvo on 250 miljoonaa euroa.
48 Asetuksen 
(EY) N:o 1234/2007  188 a artikla: 
”Jäsenvaltioiden on 
toimitettava komissiolle 
vuosittain 1 päivään 
maaliskuuta mennessä ja 
ensimmäisen kerran 1 päivään 
maaliskuuta 2010 mennessä 
kertomus […] tukiohjelmiinsa 
kuuluvien toimenpiteiden 
täytäntöönpanosta […].”
49 KOM(2012) 737 lopullinen ja 
KOM(2011) 774 lopullinen.
50 Maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosaston 
hallintosuunnitelma 
vuodelle 2013.
31 Huomautukset
69 
Tarkastuskäynnin kohteina olleissa 
jäsenvaltioissa edunsaajilta vaaditaan 
tuettujen menekinedistämistoimien 
täytäntöönpanon jälkeen edunsaajata -
son toimintakertomusta. Vaikka näiden 
kertomusten laatu vaihtelee huomat -
tavasti, niiden avulla ei tosiasiassa 
arvioida menekinedistämishankkeiden 
vaikutuksia (esim. analysoida ja koota 
tietoja). Yleisesti ottaen toimenpiteen 
tuloksista ja vaikutuksesta ei ole pe -
rusteellisia tietoja. Itse asiassa tarkas -
tuksessa havaittiin, että ainoastaan 
tietyissä maakohtaisissa arviointikerto -
muksissa51 tai selvityksissä jäsenvaltiot 
antoivat jonkinlaista näyttöä inves -
tointi- ja menekinedistämistuen avulla 
saavutetuista tuloksista.
70 
Tarkemmin sanottuna Ranska ja Itä -
valta arvioivat investointien tulokset 
”viinimyynnin volyymina ja arvona”. 
Italiassa käytettiin arvioinnissa ”uusia 
tuotteita, prosesseja ja/tai uusia tek -
niikoita käyttöön ottaneiden yritysten 
lukumäärää”. Kyseisten tulosindikaat -
torien relevanttiudesta ja luotetta -
vuudesta huolimatta tilintarkastus -
tuomioistuin havaitsi, että viinialan 
YMJ:n ja maaseudun kehittämisen 
alan investointituen päällekkäisyyden 
(ks. kohta 18 ja laatikko 1 ) vuoksi on 
mahdotonta yksiselitteisesti osoittaa, 
että raportoidut tulokset ovat viinialan 
YMJ:n alaisen tuen ansiota (ks. seuraa -
va osio). Menekinedistämistuen tulok -
sia mitataan ”viinivientinä kohdemaiksi 
valittuihin kolmansiin maihin”. Tilintar -
kastustuomioistuin pitää indikaattoria 
liian yleisenä. Sitä ei myöskään sovel -
leta ainoastaan asianomaisen toimen -
piteen edunsaajiin ja lisäksi se kattaa 
lukuisia muuttujia, jotka vaikuttavat 
koko viinialaan ja jotka suurelta osin 
eivät ole menekinedistämistoimien 
vaikutuspiirissä (ks. kohdat 74–80).YMJ:n piiriin kuuluvien inves -
tointien vaikutuksia ei voida 
helposti erottaa maaseudun 
kehittämiseen liittyvien 
investointien vaikutuksista
71 
Kuten jo laatikossa 1  mainittiin, 
viinialan YMJ:n alaisella investointitoi -
menpiteellä on sama päämäärä kuin 
kahdella maaseudun kehittämiseen 
liittyvällä investointitoimenpiteellä. 
Lisäksi viinialan kahdessa maaseudun 
kehittämistoimenpiteessä rahoituksen 
kokonaisvolyymi on joissakin jäsen -
valtioissa verrattavissa viinialan YMJ:n 
alaiseen investointitoimenpiteeseen52.
72 
Viinialan YMJ:n alaisen investoinnin 
tulosten arviointi on erityisen vaikeaa, 
koska investointitoimenpiteitä on kah -
dessa eri järjestelmässä. Tarkastukseen 
valituista edunsaajista 55 prosenttia on 
saanut investointitukea sekä viinialan 
YMJ:stä että maaseudun kehittämis -
toimenpiteistä. Vaikka oletettaisiin, 
että yrityksen suorituskyky on ylei -
sesti ottaen parantunut kummankin 
investoinnin ansiosta, on mahdotonta 
eritellä, kuinka paljon kullakin inves -
tointitoimenpiteellä on lisätty yrityk -
sen suorituskykyä (ks. laatikko 8 ).
73 
Täten on vaikeaa arvioida yksinomaan 
viinialan YMJ:n toimenpiteen vaiku -
tuksia ja sitä kautta pystyä arvioimaan 
toimenpiteen vaikuttavuutta.51 Asetus (EY) N:o 555/2008, 
liite V.
52 Esimerkiksi Itävallassa 
vuosina 2009–2012 
viinialan investointeihin 
käytettiin maaseudun 
kehittämistoimien yhteydessä 
20,6 miljoonaa euroa ja 
viinialan YMJ:n yhteydessä 
21 miljoonaa  euroa.
32 Huomautukset
Ranskalainen edunsaaja, joka sai maaseudun kehittämiseen liittyvää ja viinialan 
YMJ:n alaista investointitukea viinivuosina 2009/2010  ja 2010/2011
Tukityyppi Investoinnit Tukikelpoiset kulut euroina EU:n rahoitusosuus euroina
Viinialan YMJViininvalmistusvälineistö 
(eli säiliöt)694 279 277 711
Maaseudun kehittäminen: 
toimenpide 123Pullotuslinja ja 
varastointivälineet1 863 483 372 69753 
53 Myös alueellisen tuen määrä oli 372 697 euroa.
Nämä investoinnit ovat toisiaan täydentäviä.
Vuosina 2008–2011 yrityksen suorituskyky parani yleisesti ottaen eli sen liikevaihto ja nettotulot kasvoivat. On 
mahdotonta osoittaa, kuinka suuri osuus johtui mistäkin investoinnista.Laatikko 8
Jäsenvaltioiden viinivienti 
kolmansiin maihin on 
lisääntynyt…
74 
Viinivienti EU:sta kolmansiin maihin 
on kasvanut vuodesta 2009 alkaen 
huomattavasti; suurimmillaan se oli 
vuonna 2012 eli yhteensä 23 miljoonaa 
hehtolitraa ja 8,9  miljardia  euroa (ks. 
kaaviot 2 a ja 2 b ).75 
Kaavion 2 a  mukaan vuosina 2005–
2008 EU:n 27 jäsenvaltion viinivien -
ti kasvoi 28 prosentilla ja vuosina 
2009–2012 eli menekinedistämistoi -
menpiteen täytäntöönpanon aikana 
viinivienti kasvoi vielä 64 prosenttia 
lisää. Vienti kasvoi menekinedistämis -
toimenpiteiden käyttöönoton kanssa 
yhtä aikaa. Kaaviossa 2 b  kuvataan 
myös, miten kolmansiin maihin suun -
tautuvan viiniviennin kehitys tarjoaa 
mahdollisuuden laajentaa EU:n viinin 
markkinoita. Tällainen myönteinen 
kehitys on EU:n sisäisessä viininmyyn -
nissä epätodennäköistä, koska sisäiset 
markkinat ovat jo kylläiset (kehitys on 
edelleen vähäisessä määrin mahdollis -
ta viiniä tuovissa jäsenvaltioissa).
33 Huomautukset
… mutta on vaikea määrit -
tää, missä määrin tämä joh -
tuu suoraan menekinedistä -
mistoimenpiteestä
76 
Havaitun kasvun ei kuitenkaan voida 
yksiselitteisesti katsoa johtuvan me -
nekinedistämistoimenpiteestä. Monet 
ulkoiset tekijät, kuten kolmansien 
maiden kuluttajien ostovoiman kasvu, 
muutokset kansainvälisessä kaupassa 
ja kolmansien maiden viinintuotanto, 
ovat vaikuttaneet suoraan EU:n 27 jä -
senvaltion viinivientiin. Kuten komis -
sio54 on jo useissa kertomuksissaan 
maininnut, toimenpiteen ja vientitoi -
minnan välille ei ole mahdollista luoda 
syy-yhteyttä jäsenvaltioissa eikä EU:n 
tasolla.77 
Viiniviennin nykykasvun vetäjänä on 
vain muutama maa, kuten Kiina55, jossa 
viininkulutus on lähimenneisyydessä 
lisääntynyt huomattavasti. Kaavioista 
3 a ja 3 b  käy ilmi, että vuosina 2007–
2012 Kiinan viininkulutus on lisäänty -
nyt 3,9 miljoonalla hehtolitralla ja EU:n 
27 jäsenvaltion viinivienti Kiinaan on 
kasvanut 2,2 miljoonalla hehtolitral -
la. Tämä antaa ymmärtää, että EU:n 
27 jäsenvaltion Kiinan viennin kehi -
tykseen vaikuttivat suuresti ulkoiset 
tekijät, kuten talouskasvu ja maan 
kuluttajien ostovoiman kasvu. Viinin -
kulutus on siis lisääntynyt jopa ilman 
menekinedistämistoimia.Kaavio 2a ja Kaavio  2bEU:n 27 jäsenvaltion viinivienti 
kolmansiin maihin ja Yhdysvaltoihin 
(miljardia euroa)EU:n 27 jäsenvaltion viinivienti keskeisiin 
kolmansiin maihin (miljoonaa euroa)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012miljardia euroa  
Kolmannet maat
Yhdysvallat02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012miljoonaa euroa
Sveitsi
Kanada
JapaniVenäjä
Kiina
Lähde:  Eurostat – Comext -tietokanta, ote 26. heinäkuuta 2013.
54 SEC(2011) 1371 lopullinen.  
Loppuraportti ” Evaluation 
des mesures appliquées 
au secteur vinicole dans le 
cadre de la Politique Agricole 
Commune ” (arviointi 
yhteisen maatalouspolitiikan 
yhteydessä viinialalla 
sovelletuista toimenpiteistä), 
lokakuu 2012 ( http://
ec.europa.eu/agriculture ).
55 Vienti EU:n 27 jäsenvaltiosta 
Kiinaan on arvossa laskettuna 
kasvanut 280 prosentilla 
vuosina 2009–2012.
34 Huomautukset
78 
Absoluuttisesta vienninkasvusta huoli -
matta EU:n 27 jäsenvaltion vientiviinit 
ovat myös menettäneet markkina -
osuuksia niissä keskeisissä kolmansissa 
maissa, joihin menekinedistämistoimet on kohdistettu (ks. kaavio 4 ). Aino -
astaan Sveitsissä ja Japanissa EU:n 
27 jäsenvaltion viinit kasvattivat mark -
kinaosuuttaan tuontiviinien joukossa. 
Komission olisi analysoitava markkina -
osuuden menetystä.Kaavio 3 a ja Kaavio  3b Kaavio 4Viininkulutus Kiinassa
EU:n 27 jäsenvaltion osuus (%) keskeisten kauppakumppaneiden tuonnissaa1 Ennuste.
Lähde:  Wine Consumption International Organisation of Vine and Wine (OIV): Statistical report on world vitiviniculture.  EU‑27 Wine export:  Euros -
tat – Comext -tietokanta, ote 17. syyskuuta 2013.
Lähde:  Yhdistyneet kansakunnat, COMTRADE -tietokanta, ote 20. syyskuuta 2013.EU:n 27 jäsenvaltion viinivienti Kiinaan
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 201211 000 hl
020406080100
Yhdysvallat Kiina Japani Meksiko Kanada Venäjä Sveitsi
2007 201205001 0001 5002 0002 5003 000
2007 2008 2009 2010 2011 20121 000 hl
35 Huomautukset
79 
Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 p ar -
tiklan 2 kohdan mukaisesti kaikki viinit 
eivät ole oikeutettuja toimenpiteen 
kautta annettavaan tukeen. Tukeen 
eivät ole oikeutettuja esim. pöytäviinit, 
joiden osalta ei ole ilmoitettu rypäle -
lajiketta (ks. kohta 35). Jos menekin -
edistämistoimenpide on vaikuttava, 
EU:n 27 jäsenvaltion tukikelpoisesta 
viiniviennistä kolmansiin maihin olisi 
saatava parempia tuloksia kuin muiden 
viinien viennistä.80 
Arvossa mitattuna tukikelpoisten 
viinien tulokset eivät kuitenkaan ole 
selkeästi muita viinejä parempia. Vuon -
na 2012 tukikelpoisen viinin kohdalla 
vuotuinen kasvu oli 14,8 prosenttia 
ja viennin arvo 8 059 miljoonaa eu -
roa (eli 15,4 miljoonaa hehtolitraa), 
kun taas muun kuin tukikelpoisen 
viinin (muiden viinien) viennin kasvu 
oli 14,5 prosenttia56 ja viennin arvo 
806 miljoonaa euroa (eli 7,1 miljoonaa 
hehtolitraa) (ks. kaavio 5 ). Myynnin -
edistämistoimenpiteen osalta tukikel -
poisten ja muiden kuin tukikelpoisten 
viinien viennin kehitys on ollut varsin 
samanlaista, mikä viittaa siihen, että 
muilla tekijöillä on viennin kehittymi -
seen voimakas vaikutus.Kaavio 5EU:n viinin vienti kolmansiin maihin – 
arvio viennin kehityksestä (2010 = 100)
Lähde:  Eurostat, Comext -tietokanta, ote 25. heinäkuuta 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Tukikelpoiset viinit (SAN , SMM, rypälelajikeviinit)
muut viinit56 EU:n 27 jäsenvaltion 
kolmansiin maihin 
suuntautuvan viennin 
keskimääräinen vuotuinen 
kasvu arvossa mitattuna 
vuosina 2010–2012 – 
Comext -tietokanta.
36
 Johtopäätökset ja 
suositukset
81 
Jäsenvaltiot voivat hyödyntää osana 
viinialan YMJ:n uudistusta EU:n ta -
lousarviomäärärahoja rahoittaakseen 
investointi- ja menekinedistämishank -
keita, joiden tarkoituksena on lisätä 
EU:n viinintuottajien kilpailukykyä.
82 
Tilintarkastustuomioistuin tutki tar -
kastuksessaan seuraavaa kysymystä: 
”onko EU:n viinialan investointi- ja me -
nekinedistämistuki hyvin hallinnoitu ja 
ovatko sen tulokset osoitetusti vaikut -
taneet EU:n viinien kilpailukykyyn”. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, 
että tässä kertomuksessa esiin tuodut 
suunnittelu- ja täytäntöönpanopuut -
teet heikensivät viinialan investointi- ja 
menekinedistämistuen hallinnointia 
tarkastuksen kattamina alkuvuosina ja 
että tuen vaikutusta EU:n viinien kilpai -
lukykyyn ei ole aina osoitettu.
83 
Tarkastuksessa havaittiin, että inves -
tointitoimenpide ei ole asianmukaises -
ti suunniteltu, koska ei ole osoitettu, 
miksi tarvittaisiin uusi nimenomaan 
viinialalle tarkoitettu investointitoi -
menpide, vaikka sellainen on jo ole -
massa maaseudun kehittämispolitiikan 
saralla. Yksikään selvitys tai analyysi ei 
tukenut tuen lisätarvetta viinialalla.84 
Lisäinvestointitoimenpide on mo -
nimutkaistanut tilannetta ja tuonut 
mukanaan hallinnollisia esteitä, koska 
kahden investointitukityypin välille oli 
vedettävä keinotekoinen raja. Joissakin 
jäsenvaltioissa se on johtanut siihen, 
että täytäntöönpano on viivästynyt 
tai että tukikelpoisten investointien 
soveltamisalaa on rajattu liiallisesti 
(kohdat 18–25).
Suositus nro 1
Komission olisi tukijärjestelmän järkeis -
tämiseksi seurattava varojen käyttöä, 
analysoitava investointitoimenpiteen 
tarpeellisuus ja arvioitava, tarvitseeko 
viiniala muihin maatalousaloihin ver -
rattuna lisää investointitukea.
85 
Viinialan YMJ:n alaisen investointitoi -
menpiteen täytäntöönpanossa ei ole 
otettu asianmukaisesti huomioon ta -
loudellisuuden periaatetta. Suurin osa 
tarkastetuista jäsenvaltioista ei varmis -
tanut, että tukea saisivat ainoastaan 
taloudellisesti elinkelpoiset hankkeet 
(kohdat 26–29). Riskinä oli myös, että 
varainkäyttö paisui tarpeettomasti 
koska hankekulujen kohtuullisuutta ei 
arvioitu järjestelmällisesti ennen tuen 
myöntämistä (kohdat 30–34).
37 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus nro 2
Jäsenvaltioiden olisi lievennettävä ta -
louteen kohdistuvaa riskiä arvioimalla 
järjestelmällisesti hankekulujen koh -
tuullisuus. Arviointitulokset olisi do -
kumentoitava riittävän hyvin. Yhteisiä 
kustannuseriä varten olisi soveltuvissa 
tapauksissa asetettava vertailuarvoja, 
sillä se helpottaisi hanke -ehdotuksissa 
esitettyjen kustannusten arvioimista.
Jäsenvaltioiden olisi tarkastettava elin -
kelpoisuus arvioidakseen, onko hakijan 
rahoitustilanne asianmukainen. Kysei -
nen analyysi olisi dokumentoitava.
Komission olisi varmistettava, että 
jäsenvaltioilla on vaikuttavat järjestel -
mät, joiden avulla tarkastetaan kulujen 
kohtuullisuus ja hankkeiden taloudelli -
sen elinkelpoisuuden mahdollisuudet.
86 
Tarkastuksessa havaittiin, että meneki -
nedistämistoimenpide ei ole asianmu -
kaisesti suunniteltu eikä tehokkaasti 
toteutettu. Menekinedistämistoimia 
käytetään usein markkinoiden lujit -
tamiseen eikä niinkään uusien mark -
kinoiden valtaamiseen tai vanhoille 
markkinoille palaamiseen. Markki -
na-aseman lujittaminen on viinintuot -
tajille jatkuvaa toimintaa, jonka pyrki -
myksenä on säilyttää markkinaosuus. 
Täten voidaan kysyä, voiko kyseisillä 
menekinedistämistoimilla olla kestävä 
vaikutus ilman jatkuvaa EU:n tukeen 
turvautumista. Myöskään vakiintuneen 
kaupallisen tavaramerkin mainonta ei 
vastaa toimenpiteen alkuperäistä tar -
koitusta, jonka mukaan vakiintuneiden 
merkkien sijaan tuetaan viinimarkki -
noita (kohdat 37–42).Suositus nro 3
a) Sovellettavalla asetuksella pitäisi 
rajoittaa sitä, että yksittäiset edun -
saajat esittävät joka ohjelmakau -
della samoihin kohdemaihin suun -
natun menekinedistämisohjelman.
b) Komission olisi myös rajoitettava 
toimenpiteen laajuutta merk -
kimainonnan tukikelpoisuuden 
osalta, jotta vältetään edunsaajan 
toimintamenojen korvaaminen 
EU:n rahoituksella, ja painotettava 
enemmän sitä, että menekinedis -
tämistoimenpiteessä olisi suositta -
va pk -yrityksiä.
87 
Menekinedistämistoimiin osoitettu 
talousarviovarojen määrä ylitti kysyn -
nän määrän ja täten jäsenvaltiot eivät 
olleet riittävän valikoivia toimenpiteen 
täytäntöönpanossa. Ne eivät tarkasta -
neet järjestelmällisesti, oliko hakijoilla 
osoitetusti julkisen tuen tarve. Tarkoi -
tuksena oli suosia pk -yrityksiä, mutta 
rahoitusta myönnettiin suurillekin 
yrityksille. Tarkastuksessa havaittiin 
selkeitä nollavaikutustapauksia, joissa 
menekinedistämistuella katettiin 
tavanomaisia toimintakuluja, joista 
edunsaaja olisi tavallisesti vastannut, 
jos kyseisiin toimiin ei olisi saatu EU:n 
tukea (kohdat 43–51).
38 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus nro 4
Komission olisi nollavaikutusriskin 
minimoimiseksi varmistettava, että 
jäsenvaltiot vaativat valintamenettely -
jensä yhteydessä edunsaajilta selkeää 
näyttöä EU:n tuen tarpeesta ja että 
tavanomaisia toimintakuluja ei rahoite -
ta EU:n talousarviosta.
88 
Menekinedistämistoimien kuluja, 
välillisiä kustannuksia ja täytäntöön -
panoelimille aiheutuneita kuluja ei 
myöskään perusteltu riittävän hyvin; 
todentava aineisto oli heikkoa tai 
puutteellista. Jollei paikalla tehdä 
tarkastuksia eikä todentava aineisto 
riitä, jäsenvaltioiden toimittamien, 
menekinedistämistoimien tosiasialli -
suuteen ja tukikelpoisuuteen kohdistu -
vien asiakirjatarkastusten vaikuttavuus 
vähenee. Jäsenvaltiot eivät myöskään 
ole alentaneet riittävästi riskiä siitä, 
että sama menekinedistämistoimi saa 
sääntöjenvastaista päällekkäistä rahoi -
tusta (kohta 52–64).
Suositus nro 5
a) Komission olisi varmistettava, että 
sivukustannukset, mm. täytän -
töönpanoelinten kulut ja välilliset 
kustannukset, perustellaan kunnol -
la ja että niiden enimmäismääräksi 
vahvistetaan tietty prosenttiosuus 
kokonaiskustannuksista.
b) Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, 
että on olemassa riittävä kirjaus -
ketju, josta käy ilmi, mihin toimeen 
kukin menekinedistämistuki liittyy. 
Kyseiset toimet olisi dokumentoi -
tava riittävän hyvin. Jäsenvaltioi -
den olisi myös järjestelmällisesti 
tarkastettava, että samalle meneki -
nedistämistoimelle ei anneta EU:n 
ja kansallisista rahoituslähteistä 
sääntöjenvastaista kaksinkertaista 
rahoitusta.89 
Ei myöskään ole näyttöä siitä, että 
toimenpiteet olisivat lisänneet EU:n 
viinien kilpailukykyä. Panoksia, tuotok -
sia ja toimenpiteiden rahoituksellista 
täytäntöönpanoa koskevat seuranta- 
ja arviointitiedot eivät ole riittäviä. 
Komissio ja jäsenvaltiot tuottavat liian 
vähän relevanttia tietoa, joka osoittaisi 
kyseisten toimenpiteiden välittömät 
tulokset. Investointitoimenpiteessä 
viinialan YMJ -tuen ja maaseudun 
kehittämiseen tehdyt investoinnit 
lomittuvat toisiinsa, minkä vuoksi 
viinialan YMJ:n vaikutuksia on mahdo -
tonta arvioida yksinään. Menekinedis -
tämistoimenpiteessä tulosindikaattorit 
kattavat useita muuttujia, jotka eivät 
kuulu menekinedistämistoimien piiriin 
(kohdat 65–80).
Suositus nro 6
Komission olisi vaadittava jäsenvaltioi -
ta arvioimaan menekinedistämishank -
keiden tulokset tarkemmin. Mene -
kinedistämistoimien tulokset olisi 
arvioitava etenkin edunsaajan tasolla 
eikä koko EU:n viinialalla. Jäsenvaltioi -
den olisi hyödynnettävä tulosten ar -
vioinnissa ja kokoamisessa paremmin 
edunsaajien menekinedistämistoimien 
päättyessä laatimia kertomuksia.
39 Johtopäätökset ja suositukset
90 
Jäsenvaltioiden menekinedistämistoi -
menpiteeseen osoittamia varoja on 
budjetoitu ohjelmakaudelle 2014–2018 
yli kaksinkertainen määrä edellisellä 
ohjelmakaudella57 käytettyihin varoi -
hin nähden. Jäsenvaltioilla on vaikeuk -
sia käyttää nykyisiä menekinedistämis -
toimille varattuja määrärahoja, joten 
riskinä on, että kauden 2014–2018 
budjetti on määrältään liian suuri, mikä 
vaikeuttaa moitteettoman varain -
hoidon periaatteiden noudattamista 
(kohdat 43 ja 47).Suositus nro 7
Komission olisi riittävän pitkän ajan 
kuluttua analysoitava, miten kansalli -
sille tukiohjelmille kaudelle 2014–2018 
myönnetty budjetti vastaa EU:n vii -
nialan tarpeita ja varojen käyttökykyä 
jäsenvaltioissa. Komission olisi tämän 
analyysin perusteella tarvittaessa 
mukautettava budjettia, jotta varmis -
tetaan, että se kannustaa jäsenval -
tioita tehostamaan toimenpiteiden 
soveltamista.57 Ohjelmakaudella 2009–2013 
menekinedistämistoimenpi -
teeseen käytettiin 522 miljoo -
naa euroa. Jäsenvaltiot ovat 
osoittaneet toimenpiteeseen 
ohjelmakautta 2014–2018 
varten 1 156 miljoonaa eu -
roa (EU-27). Tämä tarkoittaa 
121 prosentin lisäystä edel -
lisellä kaudella käytettyihin 
varoihin nähden.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Rasa BUDBERGYTĖN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
9. huhtikuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
presidentti

40
 Liitteet Liite IHankintatase – keskeiset erät EU:n 27 jäsenvaltion tasolla
tuhansina hehtolitroina
2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12
Käyttökelpoinen tuotanto 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Loppuvarasto 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Ihmisten käyttöön tarkoitetun viinin 
bruttokulutus138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Kaikki tislausmuodot130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Viinivienti kolmansiin maihin 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Viinituonti kolmansista maista 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Erityinen tislaustoimenpide, juotavaksi tarkoitettu alkoholi ja sivutuotteiden tislaustoimenpide ja tislaus:  nimetyt brandyt (eli Cognac).
Lähde: Eurostat, viinin hankintatase, ote 25. syyskuuta 2013.
41 Liitteet
Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liite X b
Liite X b  
Tukiohjelmien määrärahat  
asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 n artiklan 1 kohdan mukaisesti
1 000 euroa
Budjettivuosi 2009 2010 2011 2012 2013vuodesta 2014 
alkaen
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteessä VIII Italialle vuosille 2008, 2009 ja 2010 asetettuja kansallisia enimmäismääriä vähennettiin 20 mil -
joonalla eurolla. Nämä määrät sisältyvät taulukossa esitettyihin Italian vuosille 2009, 2010 ja 2011 budjetoimiin määriin.Liite II
42
(1) Strateginen motiivi: viinialan tukiohjelmien tarkoi -
tuksena on lisätä alan kilpailukykyä, kun taas maa -
seudun kehittämisohjelmien tarkoituksena on var -
mistaa maaseutualueiden kestävä kehitys. Viinialan 
tuen painopistealat eivät välttämättä ole päällekkäi -
siä maatalouden kehittämispolitiikan tuen paino -
pistealojen kanssa. Viinialan tukiohjelman ansiosta 
alalle myönnetään suoraan määrärahoja yhteisön 
investointivaroista.
(2) Rahoitukseen liittyvä motiivi: viinialan tukiohjelmis -
sa jäsenvaltioilta ei edellytetä omaa, joko kansallista 
tai alueellista rahoitusosuutta.
On yleisesti tunnustettu, että tuotteiden mene -
kinedistäminen on tärkeä tapa lisätä myyntiä ja 
avata uusia markkinoita, joskin vaikutusta on vaikea 
arvioida.
Komissio myöntää, että tukiohjelmien täytän -
töönpanon alkuvaiheessa esiintyi ongelmia, kuten 
tilintarkastustuomioistuin korostaa tarkastukses -
saan, joka kattaa ohjelmakauden kolme ensim -
mäistä vuotta (2009–2013). Tästä syystä komissio 
teki joitakin muutoksia täytäntöönpanoasetukseen 
ja laati suuntaviivat selittääkseen ja selventääkseen 
menettelyjä, joita sovelletaan ohjelmista rahoitet -
tujen toimenpiteiden valintaan, tukikelpoisuuteen, 
seurantaan ja valvontaan. Komissio on tietysti 
valmistautunut tekemään tarvittavia muutoksia 
teksteihin saadun palautteen valossa.Tiivistelmä
Yhteinen vastaus I–VIII kohtiin
Komissio korostaa, että neuvoston vuonna 2008 
hyväksymällä viinialan yhteisen markkinajärjestelyn 
uudistuksella on jo saavutettu yksi päätavoitteista 
eli tasapainon palauttaminen markkinoilla. Lisäksi 
on selvää, että on edistytty merkittävästi kohti 
toisen tavoitteen saavuttamista eli viinialan kilpailu -
kyvyn parantamista. Unionin talousarviosta rahoi -
tettu laajamittainen tislaus on saatettu päätökseen 
aiheuttamatta vahinkoa markkinoille, ja kolmansiin 
maihin suuntautuva vienti on kasvanut arvoltaan ja 
volyymiltään erityisesti uudistustoimien ansiosta.
Tämän lisäksi neuvosto ja parlamentti ovat juuri 
vahvistaneet viinialan uudistuksen hyödyllisyyden 
sisällyttämällä sen periaatteet uudesta yhteisestä 
markkinajärjestelystä vuosiksi 2014–2020 annet -
tuun asetukseen (EY) N:o 1308/20131. Näin ne ovat 
osoittaneet olevansa valmiit antamaan toimenpi -
teille aikaa niiden vaikutuksen maksimoimiseksi, 
laajentaen samalla tukiohjelmien alatoimenpiteiden 
määrää (uusi innovointitoimenpide, menekinedis -
tämisen laajentaminen kattamaan kotimaisille 
markkinoille suunnatut toimet, rakenneuudistuksen 
ulottaminen koskemaan uudelleenistuttamista 
kasvinterveyteen liittyvistä syistä).
Viinialan tukiohjelmien investoinneilla täydenne -
tään maaseudun kehittämisohjelmien investointeja. 
Lainsäätäjän harkittuna pyrkimyksenä on, että näitä 
kahta ohjelmaa pannaan täytäntöön rinnakkain.
1 EUVL L 347, 20.12.2013.Komission  
vastaukset
Komission vastaukset 43
Komissio ei yhdy VII kohdan osalta, joka koskee 
menekinedistämistoimenpiteeseen käytettävissä 
olevia varoja, tilintarkastustuomioistuimen näke -
mykseen, jonka mukaan on olemassa riski siitä, 
että jäsenvaltiot ovat budjetoineet liikaa varoja 
menekinedistämiseen. Neuvoston asetuksen 
rahoitusselvityksessä ei ole erityisesti menekinedis -
tämiseen varattuja varoja. Jäsenvaltiot esittelevät 
tukiohjelmansa ja siihen sisältyvän suuntaa -antavan 
jaottelun, jota ne voivat muuttaa kahdesti vuo -
dessa esille tuoduista tarpeista riippuen. Tässä 
yhteydessä on hyvä palauttaa mieleen neuvoston 
vuonna 2008 hyväksymän viinialan uudistuksen 
tavoitteet, jotka ovat 1) markkinoiden tasapainon 
palauttaminen (niin sanottu kertaluonteinen raivaus 
vuosina 2009–2011) ja 2) kilpailukyvyn parantami -
nen (”rakenteellisten” toimenpiteiden välityksellä). 
Ensimmäinen vaihe on saatettu päätökseen ja 
raivausta vastaava määrä on siirretty tukiohjelmiin, 
kuten uudistuksessa ennakoitiin, jotta lisätään 
näitä toimenpiteitä koskevia määriä, sillä ne ovat 
”rakenteellisempia” kuin varsinaiset menekinedistä -
mis- ja investointitoimet. Näin ennakoitiin jäsenval -
tioiden toimenpiteitä varten osoittamien määrien 
lisäystä. Kun yhteistä markkinajärjestelyä koskeva 
uudistus hyväksyttiin joulukuussa 2013, neuvosto 
ja parlamentti eivät halunneet muuttaa viinialan 
uudistuksen yhteydessä hyväksyttyä lähestymis -
tapaa (myöskään budjettimäärärahojen osalta). Ne 
vahvistivat myös menekinedistämistoimea siten, 
että se otettiin käyttöön sisämarkkinoilla sellaisten 
toimenpiteiden kohdalla, joissa keskitytään tiedot -
tamaan vastuuntuntoisesta viininkulutuksesta ja 
unionissa käytössä olevista suojattua alkuperänimi -
tystä (SAN) ja suojattua maantieteellistä merkintää 
(SMM) koskevista järjestelmistä.
Toimenpiteiden tuloksia koskevan VIII kohdan 
osalta olisi lisättävä, että on aina vaikea erottaa 
toisistaan tietyn politiikan vaikutukset ja ulkoiset 
tekijät. Arviointimenetelmän huolellisen käyttöön -
oton myötä on kuitenkin mahdollista arvioida eri 
välineiden/toimenpiteiden vaikutuksia (käyttäen 
esimerkiksi tilastotietoja). Komissio järjestää sään -
nöllisin väliajoin arviointeja, joissa tarkastellaan 
tietyn politiikan yleisvaikutusta, varainhoitoasetuk -
sen mukaisesti (kuuden vuoden välein).Komissio haluaa korostaa III kohdan osalta, joka 
koskee molempiin järjestelyihin liittyvien investoin -
tien välistä rajanvetoa, että rajalinja on nyt hyvin 
selkeä ja estää kaksinkertaisen rahoituksen riskin 
sekä haitallisen hallinnollisen rasituksen. Ohjelman 
alussa havaittuun toimenpiteiden täytäntöönpanon 
viivästymiseen voi myös olla muita syitä, kuten se, 
että pankkitakauksia on ollut vaikea saada kriisin 
takia.
Komissio painottaa IV kohdan osalta, joka koskee 
taloudellisuuden periaatteen huomioon ottamista 
investointitoimenpiteen täytäntöönpanossa, että se 
varmistaa tarkastuksen yhteydessä, että jäsenval -
tiot ovat arvioineet hankekulujen kohtuullisuutta. 
Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 säännösten mukai -
sesti tarkastuksissa varmistetaan, että jäsenvaltiot 
ovat hyväksyneet kaikki vaadittavat säännökset ja 
hallinnolliset määräykset ja kaikki muut tarvittavat 
toimet (hallintoon ja valvontaan liittyvät), jotta taa -
taan unionin taloudellisten etujen asianmukainen 
suojaaminen. Tässä yhteydessä tarkastuksien avulla 
varmistetaan myös, että jäsenvaltiot ovat noudat -
taneet moitteettoman varainhoidon periaatteita, 
jotka kattavat muun muassa kulujen kohtuullisuu -
den arvioinnin.
Markkinoiden vakauttamista koskevasta V kohdasta 
komissio toteaa, että yksi viinialan edistämiseksi 
kolmansissa maissa toteutettavan toimenpiteen 
tavoitteista on lisätä viinin myyntipisteitä. Tämä 
voidaan saavuttaa toteuttamalla toimenpiteitä 
niin vakiintuneilla kuin uusilla markkinoilla tai 
markkinoilla, joilla on menetetty aiempi jalansija. 
Jos jalansijaa saadaan uusilla markkinoilla, sitä on 
vahvistettava. Tätä mahdollisuutta ei suljeta pois 
yhteisön sääntelyssä2. Lisäksi, vaikka pk -yritykset 
asetetaan etusijalle, suuret yritykset voivat myös 
hyötyä tuesta, koska on kyse etusijasta eikä 
tukikelpoisuudesta.
2 Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 p artiklan 1 kohdan mukaan 
”tuki kattaa kolmansissa maissa toteutettavat yhteisön viinejä 
koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet, joilla parannetaan 
yhteisön viinien kilpailukykyä kyseisissä maissa”.
Komission vastaukset 44
Komissio varmistaa investointitoimenpitee -
seen liittyvien tarkastuksiensa yhteydessä, 
että jäsenvaltiot ovat arvioineet toimenpiteen 
kustannusten kohtuullisuutta. Asetuksen (EY) 
N:o 1290/2005 säännösten mukaisesti tarkastuk -
sissa varmistetaan, että jäsenvaltiot ovat hyväk -
syneet kaikki vaadittavat säännökset ja hallin -
nolliset määräykset sekä kaikki muut tarvittavat 
toimet (hallintoon ja valvontaan liittyvät), jotta 
taataan unionin taloudellisten etujen asianmu -
kainen suojaaminen. Tässä yhteydessä tarkastuk -
sien avulla varmistetaan myös, että jäsenvaltiot 
ovat noudattaneet moitteettoman varainhoidon 
periaatteita, jotka kattavat muun muassa kulujen 
kohtuullisuuden arvioinnin.
YMJ:n hallintokomitean kokouksissa tarkastel -
laan yleisesti investointihankkeiden valintaa, 
erityisesti kun on tarkoitus varmistaa, että kulut 
ovat kohtuulliset ja hankkeet ovat elinkelpoisia 
(ennakkoarviointi).
Menekinedistämistoimenpide
a)  Komissio katsoo, että tilanteesta riippuen edunsaa -
jat voivat osallistua toimenpiteeseen toisella ohjel -
makaudella, jotta ne voivat esimerkiksi vakiinnut -
taa markkina -asemansa samaisessa kolmannessa 
maassa. Vaikka toimenpiteen tavoitteena on lisätä 
SAN/SMM -viinien ja rypälelajikeviinien kilpailuky -
kyä ja tavoite on saavutettava, säännöissä ei suljeta 
pois tiettyjen merkkien esilletuomista. Sellaisten 
edunsaajien kannalta, jotka maksavat 50 prosenttia 
hankekuluista, saattaa olla tärkeää, että huomio 
kiinnittyy heidän merkkiinsä, jotta se tunniste -
taan kohdemarkkinoilla ja jotta edunsaajat voivat 
näin lisätä myyntiään. Lisäksi asetukseen (EY) 
N:o 555/2008 tehdyissä muutoksissa ja vuonna 
2013 hyväksytyissä suuntaviivoissa sallitaan 
pk-yrityksien asettaminen selvemmin etusijalle.
b)  Neuvoston asetuksen mukaan tukea voidaan 
myöntää, jos toteutetut toimenpiteet ovat 
voimassa olevien sääntöjen mukaisia. Edellä 
a kohdassa mainituissa asetuksessa ja suuntavii -
voissa määritetyn valintamenettelyn avulla on 
mahdollista muun muassa arvioida toimenpitei -
den odotettua vaikutusta kysynnän kasvuun.
Komissio keskustelee jäsenvaltioiden kanssa 
suuntaviivojen mukauttamisesta, jotta varmis -
tetaan, että EU:n rahoittamilla menekinedistä -
mishankkeilla täydennetään olemassa olevia 
toimenpiteitä ja ehkäistään näin nollavaikutus.IX
Investointitoimenpide
a)  Neuvosto ja parlamentti vahvistivat joulu -
kuussa 2013 viinialan uudistuksen hyödylli -
syyden sisällyttämällä sen perusperiaatteet 
uudesta yhteisestä markkinajärjestelystä 
vuosiksi 2014–2020 annettuun asetukseen 
(EU) N:o 1308/2013. Näin ne ovat osoittaneet 
olevansa valmiit antamaan viinialan uudistusta 
koskeville välineille aikaa niiden täysimääräi -
seksi käyttöön ottamiseksi, laajentaen samalla 
tukiohjelmien alatoimenpiteiden määrää (uusi 
innovointitoimenpide, menekinedistämisen laa -
jentaminen kattamaan kotimaisille markkinoille 
suunnatut toimet, rakenneuudistuksen ulottami -
nen koskemaan uudelleenistuttamista kasvinter -
veyteen liittyvistä syistä).
Varojen käyttökykyyn liittyen komissio valvoo 
edunsaajien saamia määriä kuukausittain.
Horisontaalisen asetuksen (EU) 
N:o 1306/2013 110 artiklan mukaisesti komissio 
varmistaa, että kaikkien YMP:n välineiden yhteis -
vaikutus mitataan ja sitä arvioidaan suhteessa 
YMP:n yhteisiin tavoitteisiin. Tähän sisältyy 
YMP:n välineiden yhdenmukaisuuden arviointi 
vuoteen 2018 mennessä (ensimmäiset tulokset). 
Tässä yhteydessä komissio aikoo tarkastella 
vuonna 2018 myös sitä, miten voitaisiin arvi -
oida lisäarvoa, jota syntyy, kun investointitukea 
myönnetään sekä viinialan YMJ:n että maaseu -
dun kehittämisen puitteissa. On syytä panna 
merkille, että tietoa jonkin politiikan vaikutuk -
sista voidaan saada vasta riittävän pitkän ajan 
kuluttua.
b)  Komissio katsoo, että tämä suosituksen osa on 
osoitettu jäsenvaltioille.
Unionin lainsäädännössä tarjotaan jäsen -
valtioille kehys hankkeiden jatkuvuuden 
varmistamiseksi jälkikäteen (asetuksen (EY) 
N:o 1234/2007 103 u artiklan 5 kohta).
Komission vastaukset 45
Jäsenvaltiot esittävät kolmannen kustannus- hyö -
tyanalyysin viimeistään 1. tammikuuta 2017.
Komissio korostaa, että toimenpiteiden täy -
täntöönpanoa koskeva tieto (seurantatieto) on 
erotettava tiedosta, joka koskee mainittujen 
toimenpiteiden tuloksia ja vaikutuksia (arviointi -
tieto). Arviointitiedot ovat saatavilla vasta tietyn 
ajan kuluttua.
f)  Horisontaalisen asetuksen (EU) 
N:o 1306/2013 110 artiklan mukaisesti komis -
sio varmistaa, että kaikkien YMP:n välineiden 
yhteisvaikutus mitataan ja sitä arvioidaan 
suhteessa YMP:n yhteisiin tavoitteisiin. Tähän 
sisältyy YMP:n välineiden tehokkuuden arviointi 
vuoteen 2018 mennessä (ensimmäiset tulokset). 
Tässä yhteydessä komissio aikoo vuonna 2018 
tarkastella, miten samalla voidaan arvioida vii -
nialan tukijärjestelylle osoitettujen varojen käyt -
töä ja niiden vaikutuksia. On huomattava, että 
tietoa jonkin politiikan vaikutuksista voidaan 
saada vasta riittävän pitkän ajan kuluttua.
Johdanto
11
Varainhoitoasetuksen mukaan jäsenvaltioiden ja 
komission on täytettävä valvonta- ja tarkastus -
velvoitteensa ja kannettava niihin liittyvä vastuu. 
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat 
toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaa -
miseksi, erityisesti kun ne toteuttavat täytäntöön -
panotoimia, joita ovat esimerkiksi menekinedistä -
mis- ja investointitoimenpiteiden täytäntöönpano.c)  Komissio katsoo, että suositus on otettu huomi -
oon ohjelmakaudella 2014–2018.
Asiaa käsiteltiin neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1308/2013 53 artiklan b alakohdassa, 31 päi -
vänä heinäkuuta 2013 annetussa komission täy -
täntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 752/2013, jolla 
lisätään 5 a artikla komission asetukseen (EY) 
N:o 555/2008, ja suuntaviivoissa.
d)  Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
e)  Komissio katsoo, että suositus on otettu huomi -
oon ohjelmakaudella 2014–2018.
Komission suuntaviivoissa on esitetty uutta 
ohjelmakautta varten esimerkkejä indikaat -
toreista, joita jäsenvaltiot voivat ehdottaa 
edunsaajille ja joiden avulla voidaan arvioida 
menekinedistämistoimien tuloksia toteutetusta 
toimenpiteestä riippuen.
Analysoitaessa vuosien 2014–2018 ohjelmiin 
liittyviä hankkeita komissio kehotti jäsenvaltioita 
esittämään asianmukaisia indikaattoreita kutakin 
toimenpidettä varten. Tukiohjelmiin sisältyy nyt 
osio, jossa annetaan selvempää tietoa kritee -
reistä ja määrällisistä indikaattoreista, joita 
käytetään seurantaan ja arviointiin. Jäsenvalti -
oita kehotettiin osoittamaan, millainen yhteys 
vallitsee niiden kutakin toimenpidettä varten 
asettamien tavoitteiden ja niiden indikaattorei -
den välillä, joiden avulla arvioidaan mainittujen 
tavoitteiden saavuttamista.
Jäsenvaltioiden on tarkoitus esittää 1. maalis -
kuuta 2014 tukiohjelmien toinen kustannus -hyö -
tyanalyysi3. Siinä on annettava asianmukaista 
tietoa, jotta olisi mahdollista analysoida ensim -
mäisen ohjelmakauden (2009–2013) ohjelmia.
3 Ensimmäinen kustannus- hyötyanalyysi asetettiin saataville 
1. maaliskuuta 2011, ja se rajoittui tästä syystä koskemaan 
ohjelmien kahta ensimmäistä täytäntöönpanovuotta.
Komission vastaukset 46
19
Määrärahoja on tosiaan siirretty maaseudun 
kehittämiseen ja kohdistettu viinintuotantoalueilla 
toteutettaviin ohjelmiin. Määrärahoja ei kuitenkaan 
ole nimenomaisesti kohdistettu viinialalle.
20
Romaniassa on otettu käyttöön investointitoimen -
pide alkaen uudelta ohjelmakaudelta 2014–2018.
21
Kun otetaan huomioon alan kilpailukykyyn liittyvät 
ongelmat, jotka näkyivät uuden vuosituhannen 
alussa toteutetussa laajamittaisessa tislaustoimen -
piteessä, sekä markkinatoimenpiteiden vaiheittai -
nen käytöstä poistaminen, komissio katsoi, että 
mahdollisuus myöntää investointitukea on alan 
kannalta myönteinen asia.
Katso myös vastaukset 18 ja 19 kohtaan.
22
Täytäntöönpano ei viivästynyt eikä sitä rajoitettu 
keskeisissä jäsenvaltioissa. Ottaen huomioon kah -
desta tukijärjestelmästä johtuva päällekkäisyyksien 
riski komissio katsoi, että oli olennaisen tärkeää 
erottaa samankaltaiset toimenpiteet toisistaan ja 
varmistaa siten moitteeton varainhoito sekä vähen -
tää tilintarkastustuomioistuimen usein esittämiä 
huolenaiheita.
Hallintokomitea ehdotti kolmea eri erottelupe -
rustetta, joita sovellettiin ohjelmiin: 1) toimintaan 
perustuva erottelu, joka sai käytännön muotonsa 
asetuksen (EY) N:o 555/2008 20 artiklan 2 ja 3 koh -
dan tarkistamisen myötä, 2) rahoitussitoumusten 
päivämäärään perustuva erottelu, ja 3) toimenpi -
teen tai jonkin tietyn ohjelman toimenpiteeseen 
sisältyvän toiminnan sulkeminen ulkopuolelle.Huomautukset
18
Neuvosto ja parlamentti vahvistivat joulu -
kuussa 2013 viinialan uudistuksen hyödyllisyyden 
sisällyttämällä sen periaatteet uudesta yhteisestä 
markkinajärjestelystä annettuun asetukseen (EU) 
N:o 1308/20134. Näin ne osoittivat olevansa haluk -
kaita antamaan viinialan uudistukselle aikaa sen 
vaikutuksen maksimoimiseksi, mikä tarkoitti inves -
tointien jatkamista näiden kahden tukijärjestelmän 
kehyksessä.
Viinialan tukiohjelmien investoinneilla täydenne -
tään maaseudun kehittämisohjelmien investointeja. 
Lainsäätäjän harkittuna pyrkimyksenä on, että näitä 
kahta ohjelmaa pannaan täytäntöön.
(1) Strateginen motiivi: viinialan tukiohjelmien tarkoi -
tuksena on lisätä alan kilpailukykyä, kun taas maa -
seudun kehittämisohjelmien tarkoituksena on var -
mistaa maaseutualueiden kestävä kehitys. Viinialan 
tuen painopistealat eivät välttämättä ole päällekkäi -
siä maatalouden kehittämispolitiikan tuen paino -
pistealojen kanssa. Viinialan tukiohjelman ansiosta 
alalle myönnetään suoraan määrärahoja unionin 
investointivaroista.
(2) Rahoitukseen liittyvä motiivi: viinialan tukiohjelmis -
sa jäsenvaltioilta ei edellytetä sen enempää kansal -
lista kuin alueellista rahoitusosuutta.
Laatikko 1
Katso vastaus 18 kohtaan.
4 EUVL L 347, 20.12.2013.
Komission vastaukset 47
Komission yleinen vastaus 26 ja 
27 kohtaan
Neuvosto ja parlamentti ovat komission tavoin otta -
neet käyttöön sääntöjä, jotka koskevat toimenpitei -
den keston jälkikäteen  tapahtuvaa valvontaa. Ase -
tuksen (EY) N:o 1234/2003 103 u artiklan 5 kohdassa 
säädetään, että asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (maa -
seudun kehittäminen) 72 artiklaa sovelletaan sovel -
tuvin osin kansallisten tukiohjelmien investointitu -
keen (viiniala)5. Samankaltaisia säännöksiä on otettu 
käyttöön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 50 artiklan 
5 kohdan nojalla. Siinä viitataan asetuksen (EU) 
N:o 1303/2013 71 artiklaan, jolla korvataan asetuk -
sen (EY) N:o 1698/2005 72 artikla.
Investointihankkeiden valintaa on tarkoitus käsitellä 
YMJ:n hallintokomitean kokouksien yhteydessä. 
Hankkeiden valinnassa on erityisesti pyrittävä 
varmistamaan, että niiden kulut ovat kohtuulliset ja 
että hankkeet ovat elinkelpoisia (ennakkoarviointi).
28
”Ensiksi tullutta palvellaan ensiksi” - periaatteen 
soveltaminen ei välttämättä tarkoita sitä, että 
hankkeiden elinkelpoisuutta ei valvota. Itävallassa 
ja Ranskassa toteutetut valintamenettelyt eivät 
estäneet lopulta hyväksyttyjen hankkeiden elinkel -
poisuuden varmistamista.
Ellei asiasta säädetä erikseen asetuksessa (EY) 
N:o 555/2008, sovelletaan moitteettoman 
varainhoidon periaatteita (vrt. asetuksen (EY) 
N:o 1290/2005 9 artikla).
Katso vastaukset 26 ja 27 kohtaan.
5 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 72 artiklassa täsmennetään, että 
kaikkien tukea saavien hankkeiden on oltava kestäviä, mikä 
tarkoittaa, että jäsenvaltion on varmistettava, että toimeen ei 
kohdistu viiden vuoden kuluessa siitä, kun hallintoviranomainen 
teki päätöksen myöntää tukea, sellaisia huomattavia muutoksia, 
jotka johtuisivat tuotantotoiminnan lopettamisesta.Tällaisesta erottelusta ei alun perin säädetty täy -
täntöönpanoasetuksessa, ja sen käyttöönoton takia 
kummankin tukijärjestelmän ohjelmia oli mukautet -
tava. Kun selkeät erotteluperusteet oli vahvistettu, 
kansallisille hallinnoille aiheutui vain vähän hallin -
nollisia lisäkuluja.
23
Rajanvedon toteuttaminen on vaikeampaa 
Espanjan ja Italian kaltaisissa alueisiin jaetuissa 
jäsenvaltioissa.
Viiniä viljellään kaikilla Italian alueilla, ja se on talou -
den, ympäristön ja yhteiskunnan kannalta tärkeä 
ala. Jokaisella alueella on omat ominaispiirteensä, ja 
joidenkin kohdalla rajanveto on ollut vaikeaa. Rajan -
veto on nyt kuitenkin vahvistettu yksityiskohtaisesti 
kyseisillä alueilla. Tätä toimenpidettä pidetään 
yhtenä tärkeimmistä kilpailukyvyn parantamisen 
kannalta, erityisesti sen jälkeen, kun interventiotoi -
menpiteet lopetettiin. Toimenpiteeseen liittyvien 
menojen arvioitiin vuonna 2013 olevan 55 mil -
joonaa euroa (17 prosenttia toimenpidettä varten 
varatuista varoista vuonna 2013).
On kuitenkin muitakin syitä, jotka saattavat selit -
tää ohjelmakauden ensimmäisten vuosien aikana 
havaittuja viiveitä: vaikeudet saada pankkitakauksia 
finanssikriisin takia tai toimenpiteeseen liittyvän 
sääntelykehyksen kansallisen tai alueellisen täytän -
töönpanon viivästyminen.
Katso vastaukset 22 kohtaan.
24
Katso vastaukset 22 ja 23 kohtaan.
Komission vastaukset 48
33
Katso vastaukset 26 ja 32 kohtaan.
34
Katso vastaukset 30 ja 31 kohtaan.
37
Komissio katsoo, että neuvoston asetuksen myötä 
tällaisille edunsaajille voidaan myöntää tukea, jos 
toimenpiteet ovat asetuksen ehtojen mukaisia.
On myös syytä korostaa, että toimenpiteen avulla 
on avustettu monenlaisia yrityksiä, mukaan lukien 
toimialakohtaiset yhdistykset ja viinintuottaja -
osuuskunnat, joihin kuuluu lukuisia viinintuottajia ja 
-valmistajia.
Asetuksen (EY) N:o 555/2008 tarkistuksien ja 
vuonna 2013 hyväksyttyjen suuntaviivojen ansiosta 
voidaan parantaa kulujen tukikelpoisuutta, hank -
keiden valinnan laatua sekä toteutettujen toimen -
piteiden täytäntöönpanoa, jatkotoimia, valvontaa ja 
arviointia. Valintamenettelyn yhteydessä arvioidaan 
esimerkiksi toimien toteuttamisen todennäköistä 
vaikutusta kyseisten tuotteiden kysynnän kasvuun 
(asetuksen (EY) N:o 555/2008 5 artiklan 2 kohdan 
c alakohta).29
Katso vastaukset 26–28 kohtaan.
Laatikko 2
Katso vastaukset 26–28 kohtaan.
Yhteinen vastaus 30 ja 31 kohtaan
Jäsenvaltioissa käytetään usein vakiomuotoisia 
hintaluetteloita, jotka vastaavat tiettyjen toimenpi -
teiden markkinahintaa (esimerkiksi rakennusalalla). 
Koska edunsaaja osallistuu hankkeen rahoitukseen, 
alhaisemmat hinnat ovat myös sen etujen mukaisia.
Komissio varmistaa investointitoimenpiteeseen 
liittyvien tarkastuksiensa yhteydessä, että jäsen -
valtiot ovat arvioineet kyseisten hankekulujen 
kohtuullisuutta. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 
säännösten mukaisesti tarkastuksissa varmistetaan, 
että jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kaikki vaaditta -
vat säädökset ja hallinnolliset määräykset ja kaikki 
muut tarvittavat toimet (hallintoon ja valvontaan 
liittyvät), jotta taataan unionin taloudellisten etujen 
tehokas suojaaminen. Tässä yhteydessä tarkastuk -
sien avulla varmistetaan myös, että jäsenvaltiot ovat 
noudattaneet moitteettoman varainhoidon periaat -
teita, jotka kattavat muun muassa kulujen kohtuulli -
suuden arvioinnin.
32
Suuntaviivojen mukaan puutynnyrien hankinta on 
tukikelpoinen toimenpide.
Komissio painottaa, että puutynnyreitä käytetään 
monissa tapauksissa yli kolmen vuoden ajan ja toisi -
naan jopa kymmenen vuoden ajan.
Pelkkä tynnyreiden korvaaminen ei ole tuki -
kelpoinen toimenpide (asetuksen (EY) 
N:o 555/2008 17 artikla). On tärkeää tehdä ero tyn -
nyreiden tukikelpoisuuden ja niiden korvaamisen 
tukikelpoisuuden välillä. Tynnyri on tukikelpoinen 
(jos sitä käytetään yli viisi vuotta); tynnyrien korvaa -
minen ei ole tukikelpoinen toimenpide.
Komission vastaukset 49
38
Komissio on eri mieltä tilintarkastustuomioistuimen 
kanssa.
Kolmansissa maissa toteutettavan menekinedis -
tämistoimenpiteen tavoitteisiin kuuluu viinialan 
markkinoiden laajentaminen, ei ainoastaan vakiin -
tuneilla markkinoilla vaan myös uusilla markkinoilla 
tai markkinoilla, joilla on menetetty jalansija. Jos 
uusia markkinoita avataan, ne olisi vakiinnutettava 
osittain lisäämällä markkinaosuutta. Tätä ei ole 
estetty unionin säännöissä6. Lisäksi, vaikka pk -yri-
tykset asetetaan etusijalle, myös suuret yritykset 
voivat hyötyä tuesta. Suuret yritykset edistävät 
eturintamassa7 kaikkien  eurooppalaisten viinien 
menekkiä kolmansissa maissa, joissa pienempien 
yrityksien on vaikeampi toteuttaa menekinedistä -
misaloitteita. Esimerkiksi Italiassa suuret yritykset 
toteuttavat toimenpiteitä luomalla kerrannaisvaiku -
tuksia tilapäisten yhteisyrityksien välityksellä.
Asetuksen (EY) N:o 555/2008 5 artiklan c kohdan tar -
kistamisen ja vuonna 2013 hyväksyttyjen suuntavii -
vojen mukaisesti olisi valinnan laadukkuutta voitava 
parantaa asettaen etusijalle erityisesti pk -yritykset, 
uudet edunsaajat ja toimensa uuteen kolmanteen 
maahan kohdistavat edunsaajat8.
Katso myös vastaus 37 kohtaan.
6 Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 p artiklan 1 kohdassa 
täsmennetään, että tuki kattaa kolmansissa maissa toteutettavat 
yhteisön viinejä koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet, 
joilla parannetaan yhteisön viinien kilpailukykyä kyseisissä maissa.
7 Kun tarkastellaan suurien yrityksien kykyä rahoittaa toimintaansa, 
on muistettava, että menekinedistämistoimet eivät ole 
perinteisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on investoida 
tarkasti arvioidun tarpeen täyttävään tuotteeseen. Tilanne 
on pikemminkin se, että menekinedistämiskampanjojen 
ulkoisvaikutukset hyödyttävät muita yrityksiä kuin investointia 
toteuttavaa yritystä (yrityksiä, jotka valmistavat samaan ryhmään 
kuuluvia tuotteita, joiden maantieteellinen alkuperä on sama). 
Suurimpien yrityksien omien tuotteidensa menekin edistämiseen 
osoittamat taloudelliset panokset hyödyttävät näin ollen kaikkia 
alan toimijoita.
8 Erityisesti suuntaviivoissa suositellaan hankkeiden tarkastelemista 
perustuen valintataulukkoon, jossa on oma kohta jokaista 
valintaperustetta varten, ja hankkeiden valitsemista kunkin 
hankkeen etujen arvioinnin pohjalta. Tästä syystä jäsenvaltion 
olisi valittava sellaiset hankkeet, joiden hinta -laatusuhde on 
paras, asettaen etusijalle pk -yritykset, uudet edunsaajat ja uusia 
markkinoita avaavat edunsaajat.Laatikko 3
Katso myös vastaus 37 kohtaan.
Tuettuja menekinedistämistoimia 
samppanjaa ( Champagne ) varten
Komissio katsoo, että vaikka samppanjan maine 
on vakiintunut EU:ssa ja joissakin kolmansissa 
maissa, sillä on myös lukuisia kilpailijoita, jotka 
lisäävät vähäisemmästä maineestaan huolimatta 
markkina -asemaansa erityisesti tietyillä strategisesti 
merkittävillä markkinoilla. Talouskriisin vaikutuk -
sista saattaa monissa tapauksissa johtua, että samp -
panjan sijaan kulutetaan muunlaisia kuohuviinejä 
tai samankaltaisia tuotteita. Jos jotkin tuotteet olisi 
suljettava ulkopuolelle niiden riittävän vakiintuneen 
maineen vuoksi, mainetta olisi arvioitava objektii -
visesti suhteessa muiden tuotteiden maineeseen, 
ja muiden samaan ryhmään kuuluvien tuotteiden 
menekinedistämisen rahoittamiselle olisi esitettävä 
perusteluja  – asiaintila, jossa syntyisi tasapuoliseen 
kohteluun liittyviä ongelmia.
Espanjassa (Cataluña) kuusi edunsaajaa 
sai 88 prosenttia kaudelle 2009–2011 
hyväksytystä rahoituksen kokonaismäärästä
Mainittu tilanne koskee Cataluñaa, ja huomion 
kohteena on yksi suuri yritys, jolle myönnettiin 
8,1 miljoonaa  euroa (mainitulla itsehallintoalueella 
myönnetyistä 15,2  miljoonasta  euroa). Komission 
yksiköt ovat analysoineet tietoja, jotka Espanjan 
viranomaiset ovat toimittaneet asetuksen (EY) 
N:o 555/2008 liitteen VIII mukaisesti, ja havain -
neet, että Espanjassa myönnettiin samalla jak -
solla yhteensä 61 miljoonaa euroa 350 yritykselle, 
mukaan luettuna ”Consejo Regulador DOC a Rioja” 
ja ”Fundación Castilla la Mancha Tierra de viñedos”, 
jotka edustavat lukuisia yrityksiä.
Komission vastaukset 50
Asetuksen toisen muutoksen kohdalla komissio 
katsoo, että yksi ja sama yritys voi osallistua toi -
menpiteeseen toisella ohjelmakaudella, erityisesti 
markkinoiden vakiinnuttamiseksi, jos se noudattaa 
erityisesti tukikelpoisiin toimiin ja valintaan liittyviä 
asetuksen ehtoja. Tässä yhteydessä on kuitenkin 
kyse uudesta hankkeesta eikä alkuperäisen hank -
keen jatkamisesta. Siihen on sovellettava tapaus -
kohtaisia valintaperusteita.
Katso myös vastaukset 38 ja 43–46 kohtaan.
41
Katso vastaukset 38–40 kohtaan.
42
Vaikka toimenpiteen tavoitteena on lisätä 
SAN/SMM -viinien ja rypälelajikeviinien kilpailuky -
kyä ja tämä tavoite on saavutettava, säännöissä ei 
suljeta pois tiettyjen tavaramerkkien esilletuomista. 
Sellaisten edunsaajien kannalta, jotka maksavat 
50 prosenttia hankekuluista, saattaa olla tärkeää, 
että huomio kiinnittyy heidän tavaramerkkiinsä, 
jotta se tunnistetaan kohdemarkkinoilla ja jotta ne 
voivat näin lisätä myyntiään.
Katso myös vastaus 37 kohtaan.
43
Katso vastaukset 37 kohtaan ja alaviitteeseen 46.
44
Katso vastaukset 37 ja 43 kohtaan.
Komissio keskustelee jäsenvaltioiden kanssa suun -
taviivojen mukauttamisesta, jotta varmistetaan, 
että EU:n rahoittamilla menekinedistämishankkeilla 
täydennetään olemassa olevia toimenpiteitä ja 
ehkäistään nollavaikutuksen syntyminen.39
Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 555/2008 liittei -
den V ja VIII mukaisesti antamat tiedot osoittavat, 
että edunsaajien toimien kohteena ovat yleensä 
useammat kuin yhdet markkinat.
Komission kertomus menekinedistämistoimenpi -
teen täytäntöönpanosta osoittaa, että ainoastaan 
37 prosenttia rahoitetuista hankkeista kohdistuu 
vain yksiin markkinoihin ja että enemmistö hank -
keista kohdistuu kahdesta seitsemään eri mark -
kina -alueeseen. On myös havaittu toimenpiteiden 
merkittävä keskittyminen siten, että 75 prosenttia 
toimenpiteistä kattaa seitsemän valtiota (Yhdys -
vallat, Kiina/Hongkong, Japani, Meksiko, Kanada, 
Venäjä ja Sveitsi).
Yhdysvaltojen markkinat ovat yleisimmät kohde -
markkinat (22 prosenttia toimenpiteistä).
Kilpailu on erittäin kovaa Yhdysvaltojen markki -
noilla. Tästä syystä on olennaisen tärkeää, että 
yrityksillä on markkina -asema kyseisillä markki -
noilla, osittain, jotta voidaan suojata uusia mark -
kinoita ja vakiinnuttaa olemassa olevat markkinat. 
Yrityksien on keskeisen tärkeää lisätä tunnettuut -
taan kaupankäynnin jatkuvuuden varmistamiseksi 
tulevaisuudessa.
Katso myös vastaus 38 kohtaan.
40
Mahdollisuudesta jatkaa tukea enintään kaksi 
vuotta päätettiin vuonna 2010, jäsenvaltioissa ja 
kolmansissa maissa havaittujen, hallinnollisista 
muodollisuuksista johtuvien viiveiden jälkeen. Tuen 
jatkaminen oli mahdollista vasta sen jälkeen, kun jo 
toteutettuja toimenpiteitä oli arvioitu.
Komission vastaukset 51
48
Lisäparametrien käyttöön ottamiseksi tällaisia toi -
menpiteitä varten komissio hyväksyi vuonna 2013 
suuntaviivat auttaakseen jäsenvaltioita kauden 
2014–2018 ohjelmasuunnittelussa niiden kokemus -
ten pohjalta, joita on saatu ohjelmakauden ensim -
mäisten vuosien aikana (katso tilintarkastustuo -
mioistuimen alaviite 4).
Katso myös vastaukset 37, 49 ja 51 kohtaan.
49
Asia on jo otettu huomioon neuvoston asetuk -
sen (EU) N:o 1308/2013 53 artiklan b alakohdassa, 
31 päivänä heinäkuuta 2013 annetussa komission 
täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 752/2013, 
jolla lisätään 5 a artikla komission asetukseen (EY) 
N:o 555/2008, ja suuntaviivoissa.9
Ennen näiden säännösten hyväksymistä maatalou -
den ja maaseudun kehittämisen pääosasto esitti 
vuonna 2007 sisäisen tulkinnan hallinto- ja henki -
löstökustannusten tukikelpoisuudesta10.
50
Henkilöstökulujen ja yleiskustannusten on oltava 
tukikelpoisia, kun ne ovat tiiviisti sidoksissa toimen -
piteeseen, mutta niitä varten on laadittava kehys, 
kuten on jo tehtykin.
Katso myös vastaus 49 kohtaan.
9 Asetuksen (EY) N:o 1308/2013 53 artiklan b kohdassa määritetään 
oikeusperusta, jonka nojalla komissiolle siirretään valta antaa 
delegoituja säädöksiä säännöistä, jotka koskevat hallinto- ja 
henkilöstökustannuksia, jotka voidaan sisällyttää tukiohjelmiin. 
Asetuksen (EY) N:o 555/2008 5 a artiklassa otetaan käyttöön 
parametrit henkilöstökustannuksia ja yleiskustannuksia varten, 
joiden on oltava tiiviisti sidoksissa kyseisen toimenpiteen 
valmisteluun, täytäntöönpanoon tai jatkotoimiin. Vuonna 2013 
hyväksytyissä suuntaviivoissa määritetään tarkemmin kyseiset 
menot.
10 Muistio Adonis 005778, 1. maaliskuuta 2007: muistiossa todetaan, 
että asetuksen (EY) N:o 1290/2005 13 artiklan tarkoituksena 
on yleisesti estää se, että hallinto- ja henkilöstökustannuksista 
aiheutuvia menoja rahoitetaan maataloustukirahastosta, kun 
YMP:tä pannaan täytäntöön. Muistiossa huomautetaan myös, että 
saman artiklan tarkoituksena ei ollut estää tiettyjen palvelujen 
tarjoamiseen liittyvien henkilöstökustannusten rahoittamista 
maataloustukirahastosta. Komissio katsoo, että asiaan ei näin 
ollen liity ristiriitaa.45
Katso vastaukset 37–46 kohtaan.
Henkilöstökulujen ja yleiskustannuksien tukikelpoi -
suutta tarkastellaan 49 kohdassa.
46
On syytä huomata, että on vaikea sulkea ulkopuo -
lelle tilanteita, joissa edunsaajat olisivat toteut -
taneet tällaisia toimenpiteitä ilman EU:n tukea. 
Toimenpiteen tavoitteena on lisätä kilpailukykyä. 
Kaikilla tuottajilla on oltava samat mahdollisuudet 
soveltaa toimenpidettä.
Katso myös vastaukset 43, 44 ja 45 kohtaan.
Komissio keskustelee jäsenvaltioiden kanssa suun -
taviivojen mukauttamisesta, jotta varmistetaan, 
että EU:n rahoittamilla menekinedistämishankkeilla 
täydennetään olemassa olevia toimenpiteitä ja 
ehkäistään nollavaikutuksen syntyminen.
47
Menekinedistämistoimenpidettä varten ei ole erityi -
siä määrärahoja.
Komissio huomauttaa, että jäsenvaltioiden teh -
tävänä on esittää määrärahojen jakautuminen 
toimenpiteittäin niiden omiin tarpeisiin perustuen 
ja ottaen huomioon neuvoston ja Euroopan par -
lamentin asetuksessa vahvistettu toimenpiteen 
vuotuinen talousarvio. Tämä määrärahojen toi -
menpidekohtainen jaottelu on suuntaa -antava, ja 
jäsenvaltiot voivat tarkistaa kullekin toimenpiteelle 
osoitettuja määriä kahdesti vuodessa. On siis jäsen -
valtioiden vastuulla päättää, asetetaanko toimen -
pide etusijalle.
Katso myös vastaus 43 kohtaan.
Komission vastaukset 52
Kompensoidakseen kolmansissa maissa toteutet -
tavien tarkastusten puutetta komissio ehdottaa 
suuntaviivoissaan laskujen ja tositteiden esittämistä 
tarkastusten toteuttamista varten11.
Komissio seuraa tiiviisti tarvetta parantaa valvonnan 
laadukkuutta tämän toimenpiteen yhteydessä ja 
esittää tarvittaessa muutoksia suuntaviivoihin.
56
Katso vastaus 55 kohtaan.
57
Suuntaviivoissa tarkastellaan viininmaistajaisten 
kaltaisten aineettomien toimenpiteiden valvontaa 
ja edellytetään laskujen ja tositteiden esittämistä. 
Niitä ovat esimerkiksi valokuvat, artikkelijäljen -
nökset, osallistujaluettelot ja todistukset messuille 
osallistumisesta.
Katso myös vastaus 55 kohtaan.
11 Suuntaviivojen 8 kohta:  
Toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle lähetettyihin 
maksupyyntöihin on liitettävä jäljennökset edunsaajan 
alkuperäisistä laskuista ja tositteista, jotka luokitellaan 
budjettikohdittain.  
Kaikki tällaiset asiakirjat ja määrät on esitettävä 
yhteenvetotaulukossa. Määrät on ilmoitettava euroina ja 
euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden osalta kansallisena 
valuuttana ja euroina. Asiakirjat on tarvittaessa käännettävä.  
Kaikissa tositteissa on ilmoitettava seuraavat tiedot: 
palveluntarjoaja, tarjottu palvelu ja yksityiskohtainen erittely 
siitä, miten se liittyy kyseiseen toimenpiteeseen, päivämäärä, 
summa (ilman arvonlisäveroa) ja rekisteröintinumero. Oheen 
liitetään maksutosite. Tositteita ovat esimerkiksi todistukset, 
joissa vahvistetaan osallistuminen messuille, valokuvat, 
artikkelijäljennökset, osallistujaluettelot ja niin edelleen. 
Mahdollisten alihankkijoiden laskuihin on merkittävä selvästi, mihin 
toimenpiteen osaan kukin kustannus liittyy. Jos laskuja on vain yksi, 
siinä esitetään toimenpide- ja kustannuskohtainen erittely. Muutoin 
on laadittava erillinen lasku kutakin toimenpidettä varten.  
Paikalla toteutettavan tarkastuksen yhteydessä toimivaltaisen 
kansallisen viranomaisen ja komission tarkastajille on esitettävä 
alkuperäiset asiakirjat, jotka on luokiteltu näitä sääntöjä noudattaen.51
Suuntaviivat ovat jäsenvaltioiden kannalta hyödyl -
linen väline niiden toteuttaessa menekinedistämis -
toimenpidettä. Oli olennaisen tärkeää määritellä 
tukikelpoiset menot selvästi. Tästä syystä määri -
telmä on sisällytetty suuntaviivoihin. On syytä huo -
mata, että jäsenvaltiot ovat suhtautuneet erityisen 
myönteisesti tähän asiakirjaan, joka on laadittu 
ohjelmakauden 2014–2018 esittelyn tueksi. Suun -
taviivoihin liittyy myös se etu, että niitä voidaan 
mukauttaa vastaamaan havaittuja tarpeita ja näin 
voidaan lisätä varmuutta jäsenvaltioiden ja tuotta -
jien kannalta toimenpiteen täytäntöönpanossa.
53
Komissio kiinnitti asiaan erityistä huomiota analy -
soidessaan vuosien 2014–2018 ohjelmia.
Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havain -
not huomioon tulevissa menekinedistämis- ja inves -
tointitoimenpiteitä koskevissa tarkastuksissaan.
Laatikko 4
Komissio toteuttaa asian johdosta jatkotoimia tilien 
tarkistamisen ja hyväksymisen yhteydessä.
55
Komissio myöntää, että paikalla toteutettaviin 
tarkastuksiin kolmansissa maissa liittyy ongelmia, 
joskaan unionin lainsäädännössä tarkastuksia ei 
edellytetä.
Tarkastukset paikalla otettiin esille, kun uudesta 
ohjelmakaudesta neuvoteltiin jäsenvaltioiden 
kanssa. Erityisesti Romanian, Italian, Espanjan ja 
Slovakian ohjelmissa kaavailtiin tarkastuksien 
toteuttamista kolmansissa maissa. Muut jäsenval -
tiot katsovat, että tällaiset tarkastukset kolman -
sissa maissa olisivat liian työläitä eivätkä ne olisi 
kustannustehokkaita.
Komission vastaukset 53
64
Suuntaviivojen mukaan kustannuksia voidaan pitää 
tukikelpoisina, jos niitä ei ole jo sisällytetty johonkin 
toiseen menoluokkaan13.
Katso myös vastaus 62 ja 63 kohtaan.
Laatikko 7
Katso vastaukset 55, 62, 63 ja 64 kohtaan.
65
On tärkeää, että saatavilla on luotettavia seuranta -
tietoja. Muitakin tietolähteitä on kuitenkin ole -
massa, kuten tilastotiedot ja tutkimukset. Lisäksi on 
pyrittävä löytämään tasapaino politiikan tarpeisiin 
tarvittavan tiedon määrän sekä tiedon keräämisestä 
aiheutuvien hallinnollisten kulujen ja kustannusten 
välillä.
Komissio korostaa, että toimenpiteiden täytän -
töönpanoa koskevat tiedot (seurantatiedot) on 
erotettava politiikan tuloksia ja vaikutusta koske -
vista tiedoista (arviointitiedot). Arviointitiedot ovat 
saatavilla vasta riittävän ajan kuluttua.
67
Kun jäsenvaltioiden viranomaiset laativat ohjelma -
luonnokset vuonna 2008, ne olivat oppimisproses -
sin alkuvaiheessa. Monien jäsenvaltioiden on ollut 
vaikea laatia asianmukaisia tavoitteita hiljattain 
käyttöön otetuille toimenpiteille. Tästä seuraa, että 
ensimmäisellä ohjelmakaudella on usein jätetty 
asettamatta määrällisiä tavoitteita.
13 Suuntaviivojen 6 kohta:  
Tukikelpoiset kulut kattavat ainoastaan edunsaajan täytäntöön 
panemista toimenpiteistä aiheutuneet kulut sopimuksen 
voimaantulopäivän jälkeen ja ennen sopimuksen päättymistä.  
Tukikelpoiset kulut ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos  
- ne ovat todennettavissa  
- niihin ei sisälly kuluja, jotka on jo sisällytetty toiseen 
menoluokkaan  
- niitä ei rahoiteta toisesta hankkeesta .58
Katso vastaukset 55 ja 57 kohtaan.
59
Katso vastaukset 55 ja 57 kohtaan.
Laatikko 5 
Katso vastaukset 55 ja 57 kohtaan.
60
Katso vastaukset 55 ja 57 kohtaan.
Laatikko 6
Komissio toteuttaa asian johdosta jatkotoimia tilien 
tarkistamisen ja hyväksymisen yhteydessä.
Yhteinen vastaus 62 ja 63 kohtaan
Asetuksen (EY) N:o 555/2008 5 a artiklassa kuvail -
laan henkilöstökustannuksia ja yleiskuluja (jälkim -
mäisten osuus enintään 4 %), joita edunsaajalle 
aiheutuu toimenpiteen valmistelusta ja täytän -
töönpanosta. Toisin kuin eri tuotealoja kattavaa 
menekinedistämistä koskevassa asetuksessa (EY) 
N:o 3/200812 määritellyssä tukijärjestelmässä on tällä 
hetkellä tapana, täytäntöönpanoelimen käyttö ei 
ole pakollista. Jos täytäntöönpanoelintä käytetään, 
kyseisen palvelun osalta on esitettävä laskut ja 
tositteet suuntaviivojen mukaisesti (ks. tilintarkas -
tustuomioistuimen alaviite 56).
Täytäntöönpanoelimen käyttö ei enää ole pakollista 
Romaniassa. Vuosia 2014 –2018 koskevassa tukiohjel -
massa on otettu käyttöön uusia määräyksiä. Kansal -
lisessa lainsäädännössä todetaan nyt selvästi, että 
edunsaaja voi panna hankkeen täytäntöön täysin 
omin voimin, kunhan tietyt edellytykset täyttyvät.
Katso myös vastaukset 55 ja 64 kohtaan.
12 EUVL L 68, 5.1.2008.
Komission vastaukset 54
69
Komissio esittää suuntaviivoissa uuden ohjelma -
kauden kohdalla esimerkkejä indikaattoreista, joita 
jäsenvaltiot voivat tarjota edunsaajille, jotta mene -
kinedistämistoimenpiteen tuloksia voidaan arvioida 
toteutettujen toimien pohjalta.
Lisäksi komissio arvioi säännöllisin väliajoin tietyn 
politiikan yleisvaikutusta varainhoitoasetuksen 
mukaisesti (kuuden vuoden välein).
Katso myös vastaus 67 kohtaan.
70
Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistui -
men kanssa siitä, että on aina vaikea erottaa toisis -
taan tietyn politiikan vaikutukset ja ulkoiset tekijät. 
Arviointimenetelmää huolellisesti kehittämällä 
on kuitenkin mahdollista arvioida eri välineiden/
toimenpiteiden vaikutuksia (esimerkiksi tilastojen 
avulla). On kuitenkin huomattava, että viinialan 
uudistusta olisi tarkasteltava toisiaan täydentävien 
toimenpiteiden kokonaisuutena.
Katso myös vastaukset 69, 72 ja 75–80 kohtaan.
71
Katso vastaus 18 kohtaan.
72
Huolellisesti suunnitellun arvioinnin avulla on 
mahdollista arvioida eri tasoilla toteutettujen toi -
mien vaikutuksia. Seuranta- ja arviointijärjestelmän 
tarkoituksena on seurata toimenpiteiden toteutta -
mista politiikan ja/tai ohjelman tasolla eikä kunkin 
edunsaajan tasolla.
Kuten 18 kohdassa todetaan, maaseudun kehittämi -
sellä on lähtökohtaisesti alueellinen ulottuvuus, kun 
taas viinialan YMJ:llä on alakohtainen ulottuvuus.Analysoidessaan kauden 2014–2018 ohjelmaluon -
noksia komissio on korostanut, että jäsenvaltioiden 
olisi esitettävä asianmukaisia indikaattoreita kutakin 
toimenpidettä varten. Tukiohjelmiin sisältyy nyt 
selkeämpi osio, jossa tarkastellaan seurantaan ja 
arviointiin liittyviä kriteerejä ja määrällisiä indi -
kaattoreita. Jäsenvaltioiden olisi kyseisessä osiossa 
osoitettava, millainen yhteys vallitsee niiden kuta -
kin toimenpidettä varten asettamien tavoitteiden 
ja niiden indikaattoreiden välillä, joilla arvioidaan 
kyseisten tavoitteiden saavuttamista.
Jäsenvaltioiden on esitettävä 1. maaliskuuta 2014 
tukiohjelmien toinen kustannus -hyötyanalyysi14, 
johon olisi sisällyttävä tekijöitä, jotka ovat relevant -
teja ohjelmien analyysin kannalta ensimmäisen 
ohjelmakauden 2009–2013 aikana.
Jäsenvaltioiden on esitettävä kolmas kustan -
nus-hyötyanalyysi viimeistään 1. maaliskuuta 2017.
Katso myös vastaus 65 kohtaan.
68
Vuotuisten kertomuksien tarkoituksena on antaa 
tietoa tukiohjelmien täytäntöönpanosta. Sen vuoksi 
niissä on kiinnitettävä enemmän huomiota tietoon 
ja rahoituksen toteutumiseen kuin tuloksiin ja 
vaikutukseen. Arviointi voidaan nimittäin toteuttaa 
vasta riittävän ajan kuluttua.
Katso myös vastaukset 65 ja 67 kohtaan.
14 Ensimmäinen kustannus- hyötyanalyysi esitettiin 
1. maaliskuuta 2011, ja se rajoitettiin tästä syystä koskemaan 
ohjelmien täytäntöönpanon kahta ensimmäistä vuotta.
Komission vastaukset 55
77
Kiinan markkinat ovat hyvin erityislaatuiset. Asukas -
kohtainen kulutus on alle 1 litran (kun taas Euroo -
passa asukaskohtainen kulutus on noin 30 litraa). 
Vaikka viinin kulutus lisääntyy, eurooppalaiset viinit 
kilpailevat australialaisten, chileläisten ja eteläafrik -
kalaisten viinien kanssa, ja jälkimmäiset saattavat 
hyötyä tuontitariffeihin liittyvästä etuuskohtelusta.
Katso myös vastaus 39 ja 75 kohtaan.
78
Ilman menekinedistämistoimenpidettä markkina -
osuuden menetykset olisivat todennäköisesti olleet 
suurempia.
Komissio on analysoinut näkymiä ja kiinnittänyt 
huomiota markkinaosuuden menettämisen riskiin 
joissakin kolmansissa maissa. Riski saattaa johtua 
EU:n yrityksien pienestä koosta, alan segmentoitu -
misesta tai rypälelajikeviineille eri jäsenvaltioissa 
asetetuista rajoituksista.
Unionin viinien markkinaosuuksien ylläpitämiseksi 
on toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet. 
Menekinedistäminen on hyvin tärkeä väline.
On huomattava, että komissio on juuri käynnistänyt 
tutkimuksen eurooppalaisten viinien kilpailuky -
vystä kolmansissa maissa ja EU:ssa. Tutkimuksessa 
tarkastellaan erityisesti EU:n viinien kilpailukyvyn 
kannalta keskeisiä tekijöitä verrattuna kolmansien 
maiden viineihin sekä kilpailukyvyn parantamisen 
esteitä.
Yhteinen vastaus 79 ja 80 kohtaan
Vaikka menekinedistämistoimenpiteitä toteute -
taan tiettyjen viinityyppien menekin edistämiseksi, 
kaikki muut viinit hyötyvät niistä epäsuorasti, koska 
toimenpiteet vaikuttavat myönteisesti muiden viini -
tyyppien kuvaan ja kulutukseen.73
Katso vastaus 72 kohtaan.
75
Komissio vahvistaa unionin viinialan tiedot, joiden 
mukaan menekinedistämistoimenpidettä kannattaa 
jatkaa kolmansissa maissa.
Kaavioissa 2 a ja 2 b näkyy selvästi viiniviennin 
arvon kasvaminen, joskin korkeammat rypäle- ja 
viinihinnat vaikuttavat suuntaukseen voimakkaasti.
Kiinan markkinoilla EU:n viinit kilpailevat paikallis -
ten viinien (83 prosenttia Kiinan kulutuksesta) ja 
chileläisten viinien (joille on myönnetty tullivapaus) 
sekä australialaisten ja eteläafrikkalaisten viinien 
kanssa.
Ankaran kilpailun vuoksi on ratkaisevan tärkeää 
edistää unionin viinien menekkiä markkinaosuuden 
ylläpitämiseksi.
76
On vaikea arvioida, mikä vaikutus pelkästään 
menekinedistämistoimenpiteellä on ollut alan 
kilpailukykyyn. Vaikka valinta- ja arviointimenette -
lyt olisivat optimaaliset, arvioon liittyy aina tiettyjä 
epävarmuustekijöitä.
Tämä ei kuitenkaan ole riittävä syy kyseenalaistaa 
toimenpiteen etuja. Toimenpide on täysin perus -
teltu, koska se on välttämätön kaupan vapautu -
misen sekä EU:n tärkeimpien kilpailijoiden aihe -
uttaman kilpailun kiristymisen takia. Kilpailijoista 
voidaan mainita Yhdysvallat, joka toteuttaa julkista 
menekinedistämispolitiikkaa (maan talousarviosta 
rahoitetaan vientitukea).
Arviointia olisi kuitenkin voitava täsmentää käyt -
täen indikaattoreita, jotka ovat asianmukaisia 
edunsaajien tasolla (katso vastaus 69 kohtaan), sekä 
syventämällä jäsenvaltioiden toteuttamaa toimen -
piteen analyysia.
Katso vastaukset 69 ja 70 kohtaan.
Komission vastaukset 56
83
Komissio katsoo, että viinialan YMJ:n erityiset inves -
tointitoimet ovat tärkeitä kilpailukyvyn lisäämiseksi.
Neuvosto ja parlamentti vahvistivat joulu -
kuussa 2013  vuonna  2008 toteutetun viinialan 
uudistuksen hyödyllisyyden sisällyttämällä sen 
perusperiaatteet uudesta yhteisestä markkinajärjes -
telystä annettuun asetukseen (EU) N:o 1308/201317. 
Näin ne osoittivat olevansa valmiit antamaan 
viinialan uudistusta koskeville välineille aikaa 
niiden täysimääräiseksi käyttöön ottamiseksi, 
esimerkiksi jättämällä investoinnit kumpaankin 
tukijärjestelmään.
Katso komission vastaus suositukseen nro 1.
84
Ottaen huomioon kahden tukijärjestelmän välisten 
päällekkäisyyksien riskin komissio on pitänyt olen -
naisen tärkeänä toteuttaa rajanveto (jota ei ollut 
alkuaan suunniteltu) talousarvion toteuttamiseksi 
oikeaoppisesti. Ohjelmien välinen rajanveto on nyt 
selkeä, ja sen avulla olisi voitava välttää kaksinker -
taisen rahoituksen riski.
Toimenpiteen täytäntöönpanossa ohjelmakauden 
alkuvuosina havaittuihin viiveisiin voi myös olla 
muita syitä, kuten vaikeudet saada pankkitakauksia 
talouskriisin vuoksi.
17 EUVL L 347, 20.12.2013.Johtopäätökset ja suositukset
82
Tarkastus kattoi kolme ensimmäistä vuotta ohjel -
makaudella 2009–2013, jolloin toimenpiteet otettiin 
käyttöön. Sisäänajovaiheen jälkeen jäsenvaltiot pys -
tyivät paremmin panemaan täytäntöön ohjelmien 
toimenpiteitä erityisesti talousarvion täytäntöönpa -
noon nähden.
Komissio on ottanut käyttöön välineet ohjelmien 
toimenpiteiden täytäntöönpanon, seurannan ja 
valvonnan parantamiseksi (seitsemän tarkistusta 
asetukseen (EY) N:o 555/200815, rakenneuudistusta, 
investointia ja menekinedistämistä kolmansissa 
maissa koskevat suuntaviivat16).
Kilpailukyvyn osalta on tietysti vaikea määritellä 
näiden kahden toimenpiteen vaikutus viinialan 
kilpailukykyyn. Kilpailukyvyn parantaminen on 
vuonna 2008 toteutetun viinialan uudistuksen 
toinen tavoite, koska ensimmäinen tavoite (markki -
noiden tasapainon palauttaminen) on jo saavutettu. 
Alan uudistusta olisi tarkasteltava täydentävien 
toimenpiteiden kokonaisuutena. On kuitenkin 
syytä korostaa, että viennin arvo ja volyymi ovat 
kasvaneet jatkuvasti huolimatta maailmanlaajuisen 
kilpailun kiristymisestä ja talouskriisiä seuranneesta 
taantumasta vuosina 2008  ja 2009.
15 Asetus (EY) N:o 42/2009 (EUVL L 16, 21.1.2009), asetus (EY) 
N:o 702/2009 (EUVL L 202, 4.8.2009), asetus (EU) N:o 772/2010 
(EUVL L 232, 2.9.2010), asetus (EU) N:o 568/2012 (EUVL L 169, 
29.6.2012), asetus (EU) N:o 202/2013 (EUVL L 67, 9.3.2013) ja 
asetus (EU) N:o 752/2013 (EUVL L 210, 6.8.2013).
16 Suuntaviivat viinialan kansallisten tukiohjelmien täytäntöönpanoa 
varten 25 päivänä helmikuuta 2013 annetun asetuksen (EY) 
N:o 1234/2007 ja 26 päivänä huhtikuuta 2013 annetun asetuksen 
(EY) N:o 555/2008 mukaisesti.
Komission vastaukset 57
Unionin säännöissä tarjotaan jäsenvaltioille kehys 
hankkeiden kestävyyden tarkastelemiseksi jälkikä -
teen (asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 u artiklan 
5 kohta).
Lisäksi komissio varmistaa investointitoimeen 
liittyvien tarkastustehtäviensä yhteydessä, että 
jäsenvaltiot arvioivat kulujen kohtuullisuutta. Ase -
tuksen (EY) N:o 1290/2005 mukaisesti tarkastuksissa 
varmistetaan, että jäsenvaltiot ovat hyväksyneet 
kaikki asianmukaiset säännökset ja hallinnolliset 
säännöt sekä kaikki muut tarvittavat toimet (hallin -
toon ja valvontaan liittyvät), jotta taataan unionin 
taloudellisten etujen tehokas suojaaminen. Tässä 
yhteydessä tarkastuksissa varmistetaan myös, että 
jäsenvaltiot noudattavat moitteettoman varain -
hoidon periaatteita, jotka kattavat muun muassa 
kulujen kohtuullisuuden arvioinnin.
Yhden yhteisen markkinajärjestelyn hallintoko -
mitean kokouksissa tarkastellaan yleisesti inves -
tointihankkeiden valintaa ja erityisesti kulujen 
kohtuullisuuden ja hankkeiden elinkelpoisuuden 
varmistamista (ennalta).
86
EU:n viinipolitiikan tavoitteiden onnistunut saavut -
taminen ja viennin 50 prosentin kasvu osoittavat, 
että menekinedistämistoimenpiteellä on ollut hyvin 
myönteinen vaikutus.
Menekinedistämistoimenpiteellä kolmansissa 
maissa pyritään muun muassa laajentamaan viinin 
markkinoita, mikä edellyttää toimien toteuttamista 
vakiintuneilla markkinoilla mutta myös uusilla 
markkinoilla tai markkinoilla, joilla markkina -asema 
on menetetty. Jos uusia markkinoita avataan, ne 
on vakiinnutettava. Tätä ei ole estetty unionin 
säännöissä18. Lisäksi, vaikka pk -yritykset asetetaan 
etusijalle, suuret yritykset voivat myös saada tukea, 
koska on kyse etusijasta eikä tukikelpoisuudesta.
18 Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 103 p artiklan 1 kohdan 
mukaan ”tämän artiklan mukainen tuki kattaa kolmansissa 
maissa toteutettavat yhteisön viinejä koskevat tiedotus- ja 
menekinedistämistoimet, joilla parannetaan yhteisön viinien 
kilpailukykyä kyseisissä maissa”.Suositus nro 1
Neuvosto ja parlamentti vahvistivat joulu -
kuussa 2013 viinialan uudistuksen hyödyllisyy -
den sisällyttämällä sen perusperiaatteet uudesta 
yhteisestä markkinajärjestelystä vuosiksi 2014–2020 
annettuun asetukseen (EY) N:o 1308/2013. Näin ne 
ovat osoittaneet olevansa valmiit antamaan vii -
nialan uudistusta koskeville välineille aikaa niiden 
täysimääräiseksi käyttöön ottamiseksi, laajentaen 
samalla avustusohjelmien alatoimenpiteiden 
määrää (uusi innovointitoimenpide, menekinedis -
tämisen laajentaminen kattamaan kotimaisille 
markkinoille suunnatut toimet, rakenneuudistuksen 
ulottaminen koskemaan uudelleenistuttamista 
kasvinterveyteen liittyvistä syistä).
Varojen käytön osalta komissio valvoo edunsaajien 
saamia määriä kuukausittain. Horisontaalisen ase -
tuksen (EU) N:o 1306/2013 110 artiklan mukaisesti 
komissio varmistaa, että kaikkien YMP:n välineiden 
yhteisvaikutus mitataan ja sitä arvioidaan suh -
teessa YMP:n yhteisiin tavoitteisiin. Tähän sisältyy 
YMP:n välineiden yhdenmukaisuuden arviointi 
vuoteen 2018 mennessä (ensimmäiset tulokset). 
Tässä yhteydessä komissio tarkastelee myös sitä, 
miten voitaisiin arvioida lisäarvoa, jota syntyy, kun 
investointitukea myönnetään sekä viinialan YMJ:n 
että maaseudun kehittämisen puitteissa. On syytä 
panna merkille, että tietoa jonkin politiikan vaiku -
tuksista voidaan saada vasta riittävän pitkän ajan 
kuluttua.
85
Katso komission vastaus suositukseen nro 2.
Suositus nro 2
Komissio katsoo, että tämä suosituksen osa on osoi -
tettu jäsenvaltioille.
Toissijaisuusperiaatteen ja yhteisen hallinnoinnin 
periaatteen mukaisesti hankkeiden valinta kuuluu 
jäsenvaltioille, eikä komissio voi arvioida ennalta 
kulujen kohtuullisuutta.
Komission vastaukset 58
Komissio keskustelee jäsenvaltioiden kanssa suunta -
viivojen mukauttamisesta varmistaakseen, että EU:n 
rahoittamilla menekinedistämishankkeilla täyden -
netään olemassa olevia toimenpiteitä ja ehkäistään 
nollavaikutuksen syntyminen.
87
Komissio on pyrkinyt erityisesti parantamaan 
hankkeiden valinnan laadukkuutta uudella ohjel -
makaudella 2014–2018 tarkistamalla asetusta 
(EY) N:o 555/2008 ja antamalla vuonna 2013 
suuntaviivat.
Valintamenettelyn yhteydessä arvioidaan muun 
muassa toimien ennakoitua vaikutusta kysynnän 
kasvuun.
Kun uudesta ohjelmakaudesta käytiin jäsenvaltioi -
den kanssa neuvotteluja, käsiteltiin myös paikalla 
tehtäviä tarkastuksia. Eräät jäsenvaltiot edellyttävät 
tällaisia tarkastuksia. Muut jäsenvaltiot katsovat, 
että ne olisivat liian työläitä ja suhteettomia kustan -
nustehokkuuden kannalta.
Kompensoidakseen kolmansissa maissa toteutetta -
vien tarkastusten puutetta komissio ehdotti suun -
taviivoissa luettelon laatimista niistä laskuista ja 
tositteista, jotka on esitettävä tarkastusten toteutta -
mista varten.
Katso myös vastaus 43–51 kohtaan ja suositukseen 
nro 4.Asetuksen (EY) N:o 555/2008 tarkistukset ja 
vuonna 2013 annetut suuntaviivat parantavat valin -
nan laatua erityisesti siten, että pk -yritykset, uudet 
edunsaajat ja toimensa uuteen kolmanteen maahan 
kohdistavat edunsaajat asetetaan selvemmin ja 
tehokkaammin etusijalle.
Säännöissä ei estetä tiettyjen tavaramerkkien 
korostamista. Toimenpiteen tavoitteena on lisätä 
SAN/SMM -viinien ja rypälelajikeviinien kilpailuky -
kyä. Sellaisten edunsaajien kannalta, jotka jakavat 
50 prosenttia toimenpiteiden kuluista, saattaa myös 
olla tärkeää voida korostaa tavaramerkkejä, jotta 
ne tunnistetaan kohdemarkkinoilla ja jotta voidaan 
lisätä myyntiä.
Suositus nro 3 a)
Komissio katsoo, että tilanteesta riippuen edun -
saajat voivat osallistua toimenpiteeseen toisella 
ohjelmakaudella, jotta ne voivat esimerkiksi vakiin -
nuttaa markkinaosuutensa samaisessa kolmannessa 
valtiossa.
Lisäksi asetuksen (EY) N:o 555/2008 tarkistukset ja 
vuonna 2013 annetut suuntaviivat parantavat valin -
nan laatua erityisesti siten, että pk -yritykset, uudet 
edunsaajat ja toimensa uuteen kolmanteen maahan 
kohdistavat edunsaajat asetetaan selvemmin ja 
tehokkaammin etusijalle.
Suositus nro 3 b)
Vaikka toimenpiteen tavoitteena on lisätä SAN/
SMM -viinien ja rypälelajikeviinien kilpailukykyä ja 
tämä tavoite on saavutettava, säännöissä ei sul -
jeta pois tiettyjen tavaramerkkien esilletuomista. 
Sellaisten edunsaajien kannalta, jotka jakavat 
50 prosenttia toimenpiteiden kuluista, saattaa myös 
olla tärkeää voida korostaa tavaramerkkejä, jotta 
ne tunnistetaan kohdemarkkinoilla ja jotta voidaan 
lisätä myyntiä. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 555/2008 
tarkistukset ja vuonna 2013 annetut suuntaviivat 
mahdollistavat pk -yritysten asettamisen selvemmin 
etusijalle.
Komission vastaukset 59
Suositus nro 5 a)
Komissio katsoo, että suositus on otettu huomioon 
ohjelmakauden 2014–2018 osalta.
Edunsaajalle aiheutuvat hallinto- ja henkilöstökus -
tannukset on jo otettu huomioon neuvoston ase -
tuksen (EY) N:o 1308/2013 53 artiklan b alakohdassa, 
31 päivänä heinäkuuta 2013 annetussa komission 
täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 752/2013, 
jolla lisätään 5 a artikla komission asetukseen (EY) 
N:o 555/2008, ja suuntaviivoissa.
Suuntaviivojen mukaan kustannuksia voidaan pitää 
tukikelpoisina, jos niitä ei ole jo sisällytetty johonkin 
toiseen menoluokkaan.
Suositus nro 5 b)
Tämä suosituksen osa on osoitettu jäsenvaltioille.
Riittävän kirjausketjun olemassaolo tarkastetaan 
automaattisesti tilien tarkastus- ja hyväksymis -
menettelyn aikana. Jos säännöksissä edellytetään 
erityisiä tarkastuksia ja jos on osoitettu, että kirjaus -
ketju on puutteellinen, komissio vaatii korjaavien 
toimenpiteiden toteuttamista ja saattaa soveltaa 
rahoitusoikaisua. Lisäksi kompensoidakseen kol -
mansissa maissa toteutettavien tarkastusten puu -
tetta komissio on suuntaviivoissa ehdottanut luette -
lon laatimista niistä laskuista ja tositteista, jotka on 
esitettävä tarkastusten toteuttamista varten.Suositus nro 4
Neuvoston asetuksen mukaan tukea voidaan myön -
tää, jos toteutetut toimenpiteet ovat asetuksessa 
vahvistettujen edellytyksien mukaisia. Asetuksen 
(EY) N:o 555/2008 5 artiklassa ja suuntaviivoissa 
määritetyn valintamenettelyn yhteydessä on mah -
dollista arvioida muun muassa sitä, miten toimenpi -
teiden odotetaan vaikuttavan kysynnän kasvuun.
Komissio aikoo keskustella jäsenvaltioiden kanssa 
suuntaviivojen mukauttamisesta varmistaakseen, 
että EU:n rahoittamilla menekinedistämishankkeilla 
täydennetään olemassa olevia toimenpiteitä ja 
ehkäistään nollavaikutuksen syntyminen.
88
Komissio myöntää, että toimenpiteen paikalla 
toteutettaviin tarkastuksiin kolmansissa maissa 
liittyy ongelmia, joskaan unionin lainsäädännössä 
tarkastuksia ei edellytetä.
Kun uudesta ohjelmakaudesta käytiin jäsenvaltioi -
den kanssa neuvotteluja, käsiteltiin myös toimenpi -
dettä koskevia paikalla tehtäviä tarkastuksia. Erityi -
sesti Romania, Italia, Espanja ja Slovakia edellyttävät 
tarkastuksia kolmansissa maissa. Muut jäsenvaltiot 
katsovat, että tarkastukset olisivat liian työläitä ja 
suhteettomia kustannustehokkuuden kannalta.
Kompensoidakseen kolmansissa maissa toteutetta -
vien tarkastusten puutetta komissio ehdotti suun -
taviivoissa luettelon laatimista niistä laskuista ja 
tositteista, jotka on esitettävä tarkastusten toteutta -
mista varten.
Komissio haluaa parantaa toimenpiteen tarkastuk -
sien laadukkuutta erityisesti mukauttamalla tarvit -
taessa suuntaviivoja ja sääntöjä.
Komission vastaukset 60
Suositus nro 6
Komissio katsoo, että suositus on otettu huomioon 
ohjelmakauden 2014–2018 osalta.
Komissio esittää suuntaviivoissa uutta ohjelma -
kautta varten esimerkkejä indikaattoreista, joita 
jäsenvaltiot voivat tarjota edunsaajille, jotta mene -
kinedistämistoimenpiteen tuloksia voidaan arvioida 
toteutetuista toimista riippuen.
Katso myös 89 kohta.
90
Komissio ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen 
näkemykseen, jonka mukaan on olemassa riski 
siitä, että jäsenvaltiot ovat budjetoineet liikaa 
varoja menekinedistämiseen. Neuvoston asetuksen 
rahoitusselvityksessä ei ole erityisesti menekinedis -
tämiseen varattuja varoja. Jäsenvaltiot esittelevät 
tukiohjelmansa ja siihen sisältyvän suuntaa -antavan 
jaottelun, jota ne voivat muuttaa kahdesti vuodessa 
esille tuoduista tarpeista riippuen.
Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa neuvoston 
vuonna 2008 hyväksymän viinialan uudistuksen 
tavoitteista, jotka ovat 1) markkinoiden tasapai -
non palauttaminen (niin sanottu kertaluonteinen 
raivaus vuosina 2009–2011) ja 2) kilpailukyvyn 
lisääminen (”rakenteellisten” toimenpiteiden avulla). 
Ensimmäinen vaihe on saatettu päätökseen ja 
raivausta vastaava määrä on siirretty tukiohjelmiin, 
kuten uudistuksessa ennakoitiin, jotta lisätään näitä 
toimenpiteitä koskevia määriä, sillä ne ovat ”raken -
teellisempia” kuin varsinaiset menekinedistämis- ja 
investointitoimet. Näin ennakoitiin jäsenvaltioiden 
toimenpiteitä varten osoittamien määrien lisäystä.89
Analysoidessaan kauden 2014–2018 ohjelmahank -
keita komissio korosti, että jäsenvaltioiden olisi 
esitettävä asianmukaisia indikaattoreita kutakin 
toimenpidettä varten. Tukiohjelmiin sisältyy nyt sel -
keämpi osio, joka liittyy seurannassa ja arvioinnissa 
käytettyihin määrällisiin kriteereihin ja indikaatto -
reihin. Jäsenvaltioita on kehotettu osoittamaan, mil -
lainen yhteys vallitsee niiden kutakin toimenpidettä 
varten asettamien tavoitteiden ja niiden indikaatto -
reiden välillä, joilla on tarkoitus arvioida mainittujen 
tavoitteiden saavuttamista.
Lisäksi jäsenvaltioiden on esitettävä 1. maalis -
kuuta 2014 tukiohjelmien kustannus- hyöty -
analyysi19, josta on tarkoitus saada hyödyllistä tietoa 
ensimmäisen ohjelmakauden 2009–2013 ohjelmien 
analysointia varten. Jäsenvaltioiden on esitet -
tävä kolmas kustannus -hyötyanalyysi viimeistään 
1. maaliskuuta 2017.
Komissio painottaa, että toimenpiteiden täytän -
töönpanoon liittyvät tiedot (seurantatiedot) on 
erotettava toimenpiteiden tuloksia ja vaikutuksia 
koskevista tiedoista (arviointitiedot). Nämä tiedot 
ovat saatavilla vasta jonkin ajan kuluttua.
Jäsenvaltioiden on esitettävä tähän perustuva 
arviointi kustannuksista ja hyödyistä viimeistään 
1. maaliskuuta 2017.
19 Ensimmäinen kustannus- hyötyanalyysi asetettiin saataville 
1. maaliskuuta 2011 ja se rajoittui tästä syystä koskemaan 
ohjelmien kahta ensimmäistä täytäntöönpanovuotta.
Komission vastaukset 61
Kun YMJ:n uudistus hyväksyttiin joulukuussa 2013, 
neuvosto ja parlamentti eivät halunneet muuttaa 
viinialan uudistuksen yhteydessä hyväksyttyjä 
perusperiaatteita (myöskään määrärahojen jakau -
tumisen osalta). Ne lujittivat menekinedistämis -
toimenpidettä entisestään avaamalla kotimaiset 
markkinat toimille, joissa keskitytään tiedottamaan 
vastuullisesta viinin kulutuksesta ja unionissa käy -
tössä olevista SAN/SMM -järjestelmistä.
Suositus nro 7
Horisontaalisen asetuksen (EU) N:o 1306/2013 
110 artiklan mukaisesti komissio varmistaa, että 
kaikkien YMP:n välineiden yhteisvaikutus mitataan 
ja sitä arvioidaan suhteessa YMP:n yhteisiin tavoit -
teisiin. Tähän sisältyy YMP:n välineiden tehok -
kuuden arviointi vuoteen 2018 mennessä (ensim -
mäiset tulokset). Tässä yhteydessä komissio aikoo 
vuonna 2018 tarkastella, miten samalla voidaan arvi -
oida viinialan tukijärjestelylle osoitettujen varojen 
käyttöä ja niiden vaikutuksia. On huomattava, että 
tietoa jonkin politiikan vaikutuksista voidaan saada 
vasta riittävän pitkän ajan kuluttua.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale:  
EU Bookshopista ( http://bookshop.europa.eu )
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista ( http://ec.europa.eu/represent_fi.htm ), 
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm ), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm ) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista ( http://bookshop.europa.eu ).
Maksulliset tilaukset:
•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm ).
QJ-AB-14-005-FI-C ISSN 1831-0958EU:n varoilla tuetaan viinintuotantoon tehtäviä 
investointeja ja EU:n viinien myynnin edistämistä 
EU:n ulkopuolisissa maissa. 
Tilintarkastustuomioistuin tutkii tässä 
kertomuksessa, onko viinialan tuki hyvin 
hallinnoitu ja onko tuella parannettu EU:n viinien 
kilpailukykyä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
tarkastuksen yhteydessä, että ei ollut näyttöä 
siitä, että viinialalla olisi tarvetta 
investointitukeen maaseudun 
kehittämispolitiikan alalla jo saatavilla olevan 
tuen lisäksi. Myynninedistämistukea käytettiin 
usein markkinaosuuksien vakauttamiseen eikä 
niinkään uusien markkinoiden valtaamiseen. 
Tilintarkastustuomioistuin yksilöi lisäksi 
myynninedistämistoimia, jotka olisi toteutettu 
joka tapauksessa jopa ilman julkista rahoitusta. 
Lopuksi todettiin, että tuen vaikutusta EU:n 
viinintuottajien kilpailukykyyn ei ollut aina 
osoitettu. Tilintarkastustuomioistuin esittää 
komissiolle ja jäsenvaltioille suosituksia 
kertomuksessa mainittujen puutteiden 
korjaamiseksi.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS/uniF6BA
TUOMIOISTUIN