Ehdotus neuvoston asetus eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 /* KOM/2007/0492 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 3.9.2007 KOM(2007) 492 lopullinen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 110 - Ehdotuksen tavoitteet Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa Itämeren kaupallisesti tärkeimpien kalakantojen kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken vuodeksi 2008. 120 - Yleinen tausta Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 mukaisesti yhteisellä kalastuspolitiikalla varmistetaan sellainen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen, joka luo talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden osalta kestävät olosuhteet. Tärkeä väline näiden tavoitteiden saavuttamisessa on kalastusmahdollisuuksien vuosittainen vahvistaminen suurimpien sallittujen saaliiden (TAC), kiintiöiden ja pyyntiponnistusrajoitusten muodossa. Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja selkeyttämiseksi Itämeren kalastusmahdollisuudet vahvistettiin vuodeksi 2006 ensimmäisen kerran erillisellä asetuksella eli eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006 22 päivänä joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 52/2006. Kansainvälinen merentutkimusneuvosto (ICES) sekä tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF) antoivat vuoden 2008 kalastusmahdollisuuksia Itämerellä koskevan tieteellisen lausuntonsa kesäkuussa 2007. Yhteisö on tämän tieteellisen lausunnon pohjalta käynyt Venäjän federaation kanssa epävirallisia teknisiä keskusteluja TACeista, kiintiöistä ja niihin liittyvistä edellytyksistä uuden kahdenvälisen kalastussopimuksen laatimisen yhteydessä. Sopimus parafoitiin heinäkuussa 2006. Sopimus ei tule muodollisesti voimaan ennen kuin molemmat sopimuspuolet ovat sen tehneet. Yhteisön osalta tämä tapahtuu, kun neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta päätöksen. Yhteisiä kalakantoja varten ei ole tähän mennessä vahvistettu yhteisiä hoitotoimenpiteitä. Ehdotuksessa on kolme osaa, jotka ovat tärkeitä Itämeren kalastuksenhoidossa vuonna 2008: TACien ja kiintiöiden vahvistamista koskeva osa, pyyntiponnistusrajoituksia koskeva osa ja edellisiin liittyviä teknisiä toimenpiteitä koskeva osa. - Voimassa olevat aiemmat säännökset Kalastusmahdollisuuksista ja niiden jakamisesta jäsenvaltioille päätetään vuosittain annettavien asetusten säännöksissä. Viimeisin asetus on eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2006 11 päivänä joulukuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1941/2006. Kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005 on niin ikään merkityksellinen Itämeren kalastuksenhoidon kannalta. Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta .. päivänä …kuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o XXX/2007 kuvaillaan kyseisten turskakantojen elvyttämiseksi sovellettavia valvonta- ja seurantatoimenpiteitä. Lisäksi siinä vahvistetaan säännöt läntistä ja itäistä turskakantaa koskevien TACien ja pyyntiponnistusrajoitusten vahvistamiseksi. - Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotetut toimenpiteet on laadittu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti, ja ne ovat sopusoinnussa yhteisön kestävän kehityksen politiikan kanssa. 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI - Intressitahojen kuuleminen Pyyntiponnistusrajoituksia koskeva osa ja teknisiä liitännäistoimenpiteitä koskeva osa noudattavat neuvoston joulukuussa 2006 tekemiä päätöksiä, jotka koskevat eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2007 11 päivänä joulukuuta 2006 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1941/2006 ja Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta .. päivänä …kuuta 2007 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o XXX/2007. Molempien asetusten osalta kuultiin vuosina 2005 ja 2006 kalastusalaa, Itämeren kalastusasioita käsitteleviä valtioista riippumattomia järjestöjä ja asianomaisia jäsenvaltioita. Maaliskuussa 2006 perustettua Itämeren alueellista neuvoa-antavaa toimikuntaa kuultiin toimikunnan täytäntöönpanokomitean kesäkuun 2007 kokouksessa komission esittämän, vuoden 2008 kalastusmahdollisuuksia koskevan kannanoton pohjalta. ICES ja STECF esittelivät ehdotuksen tieteellisen perustan. Kalastuksen pääosasto esitteli säännöt, joita se noudattaisi vahvistaessaan vuoden 2008 TACit ja kiintiöt kannanoton perusteella. Kokouksessa esitetyt alustavat näkökannat ja myöhemmin toimitetut kirjalliset suositukset otettiin huomioon. Kokouksessa keskusteltiin erityisesti itäisestä turskakannasta ja pääaltaan lohikannoista. Itäinen turskakanta kärsii jatkuvasti virheellisten saalisilmoitusten suuresta määrästä. ICES sisällyttää saalisennusteisiinsa myös arviot virheellisesti ilmoitetuista saaliista mutta suosittelee, että jakamattomia saaliita ei otettaisi huomioon TACien vahvistamisessa, ellei laittomia aluksesta purkamisia lopeteta. Itämeren molempia turskakantoja ja niitä hyödyntäviä kalastuksia koskeva monivuotinen suunnitelma, joka tulee voimaan vuonna 2008, sisältää valvonta- ja seurantatoimenpiteitä, joilla pyritään ratkaisemaan turskankalastuksessa annettavia virheellisiä ilmoituksia koskeva ongelma. - Pääaltaan lohi kärsii alenevasta postsmoltti-eloonjäännistä, joka johtaa kutevien kalojen lukumäärän vähentymiseen vuosina 2007–2008. Sen vuoksi ehdotetaan TACin alentamista 15 prosentilla. - Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Yhteisö pyytää vuosittain ICES:ltä ja STECF:ltä tieteelliset lausunnot tärkeiden kalakantojen tilasta. Saadut lausunnot kattavat kaikki Itämeren kannat, joille TACia ehdotetaan, paitsi punakampelan, josta ei tänä vuonna anneta lausuntoa. Ehdotetut TACit perustuvat lausuntoihin mutta eivät välttämättä noudata niitä kirjaimellisesti. Koska komission tavoitteena on varmistaa kalavarojen kestävä käyttö samalla kun ylläpidetään kalastusmahdollisuuksien vakautta, TACeja voi muuttaa ainoastaan 15 prosenttia yhdestä vuodesta toiseen, ellei kannan tila edellytä tiukempia toimenpiteitä. Kun kantaan sovelletaan hoitosuunnitelmaa, ehdotetun TACin on oltava suunnitelman mukainen. Turskakannoille ehdotetut TACit ovat Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevassa monivuotisessa suunnitelmassa sovellettavan asteittaisen lähestymistavan mukaisia. Suunnitelman keskeisenä osana on pyyntiponnistuksen asteittainen vähentäminen kestävälle tasolle pitkällä aikavälillä niin, että varmistetaan kantojen elpyminen ja saadaan korkea ja vakaa tuotto. Vaikka ICES:n TAC-ennuste perustuu purettujen saaliiden kokonaismäärään ja sisältää arviot virheellisesti ilmoitetuista saaliista, turskakantoja koskeva TAC-ehdotus perustuu yksinomaan sallittuihin aluksesta purkamisiin ottaen huomioon monivuotisen suunnitelman osana vuonna 2008 täytäntöön pantavat tiukennetut valvonta- ja seurantatoimenpiteet ja komission aikomus vähentää virheellisiä saalisilmoituksia merkittävästi asianomaisissa jäsenvaltioissa kyseisenä vuonna. Itäisen turskakannan heikko tila ja molempien kantojen nykyinen korkea kalastuskuolevuus huomioon ottaen molemmille kannoille ehdotetut TACit vastaavat kalastuskuolevuuden alenemista 10 prosentilla soveltamatta TACien vuotuisen vaihtelun ylärajaa, joka on 15 prosenttia. Itämeren lohikannat edellyttävät lisää meri- ja sisävesillä toteutettavia hoitotoimenpiteitä, joiden avulla kantojen tehokasta elpymistä voidaan tarvittaessa helpottaa. Tästä syystä vuonna 2008 aiotaan laatia lohen hoitosuunnitelma. Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Tieteellisistä järjestöistä on kuultu kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellista kalatalouskomiteaa (STECF). - Vaikutusten arviointi Ehdotettujen toimenpiteiden toteuttaminen merkitsee yhteisön alusten kalastusmahdollisuuksien vähenemistä Itämerellä 10 prosentilla. Useiden silakkakantojen ja kilohailin kalastusmahdollisuuksien väheneminen johtuu siitä, että kantoihin tulee vähemmän nuoria kaloja. Merkittävimmät vähennykset koskevat niitä TACeja, jotka vahvistetaan Itämeren turskakannoille monivuotisen suunnitelman mukaisesti sekä pääaltaan lohikannoille alentuneen postsmoltti-eloonjäännin vuoksi. Ehdotettujen vähennysten mukaiset pääaltaan lohen ja punakampelan TACit ovat todellisia saalismääriä suuremmat, joten niiden ei odoteta vaikuttavan purettujen saaliiden ensikäden arvoon. Itämeren keskiosan silakan TACia on korotettu. Ehdotus ei merkitse ainoastaan lyhyen aikavälin päätöstä vaan on myös osa pidemmän aikavälin lähestymistapaa, jonka avulla kalastus saadaan asteittain vähennettyä pitkällä aikavälillä kestävälle tasolle. Ehdotuksessa omaksuttu lähestymistapa johtaa sen vuoksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä pyyntiponnistuksen vähenemiseen mutta pitkällä aikavälillä vakaisiin tai korkeampiin kiintiöihin. Lähestymistavan pitkän aikavälin seurauksina ennakoidaan sen vuoksi olevan vähäisempi vaikutus ympäristöön pyyntiponnistuksen vähenemisen myötä, kalastusalan pieneneminen alusten lukumäärän ja/tai keskimääräisen aluskohtaisen pyyntiponnistuksen muodossa sekä purettujen saaliiden pysyminen ennallaan tai kasvaminen. Alan vakaus paranee pitkällä aikavälillä. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT - Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002 ja erityisesti sen 20 artikla. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. 5. LISÄTIEDOT - Yksityiskohtainen selvitys Ehdotuksessa vahvistetaan Itämerellä kalastavien jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2008. Jäsenvaltioiden kesken jaettavat TACit ja kiintiöt esitetään liitteessä I. Ehdotetut luvut kuvastavat tieteellisiä lausuntoja sekä TACien ja kiintiöiden vahvistamista koskevaa kehystä, jota kuvataan vuoden 2008 kalastusmahdollisuuksista esitetyssä Euroopan komission kannanotossa (komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille). Molempien turskakantojen TACit ja kiintiöt liittyvät läheisesti liitteessä II vahvistettuihin pyyntiponnistusrajoituksiin. Liitteessä III esitetyt tekniset toimenpiteet kuvastavat kampelan ja piikkikampelan kalastuksenhoitoa koskevia lisätoimenpiteitä. Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2008 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002[1] ja erityisesti sen 20 artiklan, ottaa huomioon TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96[2] ja erityisesti sen 2 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 4 artiklassa edellytetään, että neuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan vesialueille pääsy ja vesiluonnonvarojen käyttöoikeus sekä kestävän kalastustoiminnan harjoittaminen, ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset lausunnot sekä erityisesti tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean laatima kertomus. (2) Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan mukaan neuvosto vahvistaa kalastusmahdollisuudet kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisesti ja jakaa ne jäsenvaltioille. (3) Kalastusmahdollisuuksien tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi olisi vahvistettava kalastustoiminnan harjoittamista koskevat erityisedellytykset. (4) On tarpeen vahvistaa kalastusta koskevat periaatteet ja tietyt hallintomenettelyt yhteisön tasolla niin, että jäsenvaltiot voivat varmistaa lippunsa alla purjehtivien alusten hallinnon. (5) Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 3 artiklassa vahvistetaan kalastusmahdollisuuksien jakamisen kannalta merkitykselliset määritelmät. (6) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 2 artiklan mukaisesti on määriteltävä kannat, joihin sovelletaan siinä tarkoitettuja eri toimenpiteitä. (7) Kalastusmahdollisuudet olisi käytettävä alaa koskevan yhteisön lainsäädännön ja erityisesti seuraavien asetusten mukaisesti: kalastusalusten merkitsemistä ja asiakirjoilla todistamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä 20 päivänä toukokuuta 1987 annettu komission asetus (ETY) N:o 1381/87[3], jäsenvaltioiden kalansaalistietojen kirjaamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä syyskuuta 1983 annettu komission asetus (ETY) N:o 2807/83[4], yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93[5], alusten satelliittiseurantajärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18 päivänä joulukuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 2244/2003[6], kalastusalusten ominaisuuksista 22 päivänä syyskuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2930/86[7], Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 17 päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3880/91[8], kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2187/2005[9] ja Itämeren turskakantoja ja näitä kantoja hyödyntäviä kalastuksia koskevasta monivuotisesta suunnitelmasta .. päivänä …kuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o XXX/2007[10]. (8) Kesäkuun 11 ja 12 päivänä 2007 pidetyssä neuvoston kokouksessa annetun komission lausuman mukaisesti on aiheellista ottaa huomioon jäsenvaltioiden viime vuosina toteuttamat toimet Itämeren laivastokapasiteetin mukauttamiseksi vaarantamatta asetuksessa (EY) N:o XXX/2007 vahvistettua pyyntiponnistusjärjestelmän kokonaistavoitetta. (9) Kalakantojen säilyttämisen edistämiseksi olisi vuonna 2008 pantava täytäntöön eräitä kalastuksen teknisiä edellytyksiä koskevia täydentäviä toimenpiteitä. (10) Yhteisön kalastajien toimeentulon turvaamiseksi on tärkeää avata nämä kalastusmahdollisuudet 1 päivänä tammikuuta 2008. Ottaen huomioon asian kiireellisyys on ehdottoman tärkeää myöntää poikkeus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusten liitteenä olevan kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan I kohdan 3 alakohdassa tarkoitettuun kuuden viikon määräaikaan, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Soveltamisala ja määritelmät 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2008 eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet Itämerellä sekä niihin liittyvät edellytykset, joiden mukaisesti näitä kalastusmahdollisuuksia voidaan käyttää. 2 artikla Soveltamisala 1. Tätä asetusta sovelletaan yhteisön kalastusaluksiin (yhteisön aluksiin) sekä Itämerellä toimiviin kolmansien maiden lipun alla purjehtiviin ja niissä rekisteröityihin kalastusaluksiin. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoitetaan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asianomaisen jäsenvaltion luvalla ja sen alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu ennakolta tieto komissiolle ja sille jäsenvaltiolle, jonka vesillä tutkimukset suoritetaan. 3 artikla Määritelmät Asetuksen (EY) N:o 2371/2002 3 artiklassa säädettyjen määritelmien lisäksi tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: a) kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) vyöhykkeet siten kuin ne määritellään asetuksessa (ETY) N:o 3880/91; b) ’Itämerellä’ tarkoitetaan ICES-alueita III b, III c ja III d; c) ’suurimmalla sallitulla saaliilla (TAC)’ tarkoitetaan sitä määrää, joka voidaan pyytää kustakin kannasta kunakin vuonna; d) ’kiintiöllä’ tarkoitetaan yhteisölle, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle TACista myönnettyä osuutta; e) ’satamastapoissaolopäivällä’ tarkoitetaan mitä tahansa yhtäjaksoista 24 tunnin jaksoa, jonka aikana alus on poissa satamasta, tai sellaisen ajanjakson osaa. II LUKUKalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset 4 artikla Saalisrajoitukset ja niiden jakaminen Saalisrajoitukset, niiden jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja asetuksen (EY) N:o 847/96 2 artiklan mukaiset lisäedellytykset vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I. 5 artikla Jakamista koskevat erityissäännökset 1. Liitteessä I vahvistettu saalisrajojen jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei kuitenkaan rajoita seuraavia: a) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot; b) asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 4 kohdan, 23 artiklan 1 kohdan ja 32 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetut kiintiöiden uudelleen jakamiset; c) asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan nojalla sallitut saaliiden lisäpurkamiset; d) asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisesti pidätettävät määrät; e) asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset. 2. Vuodelle 2009 siirrettävien kiintiöiden pidättämistä varten voidaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohtaa mainitusta asetuksesta poiketen soveltaa kaikkiin kantoihin, joihin sovelletaan analyyttistä TACia. 6 artikla Saaliita ja sivusaaliita koskevat edellytykset 1. Aluksella saa pitää tai siitä saa purkaa sellaisiin kantoihin kuuluvia kaloja, joille on vahvistettu saalisrajat, ainoastaan jos: a) saaliit on pyydetty sellaisen jäsenvaltion aluksilla, jolla on kiintiö, eikä tämä kiintiö ole täyttynyt; b) muut kalalajit kuin silakat ja kilohailit ovat sekoittuneina muihin kalalajeihin ja nämä saaliit on pyydetty trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai niiden kaltaisilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on alle 32 millimetriä, eikä saaliita ole lajiteltu aluksella tai purkamisen yhteydessä. 2. Kaikki alukselta puretut määrät on luettava kiintiöön tai, jos yhteisön osuutta ei ole jaettu jäsenvaltioiden kesken kiintiöiksi, yhteisön osuuteen, paitsi jos saalis on pyydetty 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. 3. Kun jäsenvaltiolle myönnetty silakkakiintiö on käytetty, kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivat yhteisössä rekisteröidyt alukset, jotka harjoittavat kalastusta, johon sovelletaan asianomaista kiintiötä, eivät saa purkaa lajittelemattomia silakkaa sisältäviä saaliita. 7 artikla Pyyntiponnistusrajoitukset Pyyntiponnistusrajoitukset vahvistetaan liitteessä II. 8 artikla Tekniset siirtymätoimenpiteet Tekniset siirtymätoimenpiteet vahvistetaan liitteessä III. III LUKU Loppusäännökset 9 artikla Tietojen toimittaminen Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle pyydettyjen kantojen purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (ETY) N:o 2847/93 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettuja kantojen koodeja. 1 0 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Yhteisön aluksiin sovellettavat purettavien saaliiden enimmäismäärät ja niihin liittyvät edellytykset pyyntirajoitusten vuosittaista hallinnointia varten alueilla, joilla on laji- ja aluekohtaisia pyyntirajoituksia Seuraavissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain, niiden jako jäsenvaltioille ja niihin liittyvät edellytykset kiintiöiden vuosittaista hallinnointia varten. Jokaisen alueen kalakannat mainitaan lajin latinankielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Näissä taulukoissa eri lajeista käytettävät koodit ovat seuraavat: Tieteellinen nimi | Kolmikirjaiminen koodi | Yleisnimi | Clupea harengus | HER | Silakka | Gadus morhua | COD | Turska | Platichthys flesus | FLX | Kampela | Pleuronectes platessa | PLE | Punakampela | Psetta maxima | TUR | Piikkikampela | Salmo salar | SAL | Lohi | Sprattus sprattus | SPR | Kilohaili | Laji: | Silakka | Alue: | Osa-alueet 30–31 | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Suomi | 63 834 | Analyyttinen TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Ruotsi | 14 026 | EY | 77 860 | TAC | 77 860 | Laji: | Silakka | Alue: | Osa-alueet 22–24 | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Tanska | 5 551 | Analyyttinen TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 21 848 | Suomi | 3 | Puola | 5 153 | Ruotsi | 7 045 | EY | 39 600 | TAC | 39 600 | Laji: | Silakka | Alue: | Osa-alueet 25–27, 28.2, 29 ja 32 | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Tanska | 3 265 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 866 | Viro | 16 673 | Suomi | 32 546 | Latvia | 4 115 | Liettua | 4 333 | Puola | 36 975 | Ruotsi | 49 634 | EY | 148 407 | TAC | Ei merkitystä | Laji: | Silakka | Alue: | Osa-alue 28.1 | Clupea harengus | HER/03D.RG | Viro | 16 668 | Analyyttinen TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Latvia | 19 426 | EY | 36 094 | TAC | 36 094 | Laji | Turska | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 25–32 | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Tanska | 7 250 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 2 884 | Viro | 706 | Suomi | 555 | Latvia | 2 696 | Liettua | 1 776 | Puola | 8 349 | Ruotsi | 7 345 | EY | 31 561 | TAC | Ei merkitystä | Laji: | Turska | Alue: | EY:n vedet osa-alueilla 22–24 | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Tanska | 7 827 | Analyyttinen TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 3 826 | Viro | 174 | Suomi | 154 | Latvia | 647 | Liettua | 420 | Puola | 2 094 | Ruotsi | 2 788 | EY | 17 930 | TAC | 17 930 | Laji: | Puna-kampela | Alue: | EY:n vedet alueella IIIbcd | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Tanska | 2 293 | Varo-TAC. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 255 | Puola | 480 | Ruotsi | 173 | EY | 3 201 | TAC | 3 201 | Laji: | Lohi | Alue: | EY:n vedet alueella IIIbcd osa-aluetta 32 lukuun ottamatta | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Tanska | 75 511 | (1) | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 8 401 | (1) | Viro | 7 674 | (1) | Suomi | 94 157 | (1) | Latvia | 48 028 | (1) | Liettua | 5 646 | (1) | Puola | 22 907 | (1) | Ruotsi | 102 068 | (1) | EY | 364 392 | (1) | TAC | Ei merkitystä | __________ | (1) Yksittäisinä kaloina ilmaistuna. | Laji: | Lohi | Alue: | Osa-alue 32 | Salmo salar | SAL/3D32. | Viro | 1 581 | (1) | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Suomi | 13 838 | (1) | EY | 15 419 | (1) | TAC | Ei merkitystä | _________ | (1) Yksittäisinä kaloina ilmaistuna. | Laji: | Kilohaili | Alue: | EY:n vedet alueella IIIbcd | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Tanska | 42 614 | Analyyttinen TAC. Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta. Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. Sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 5 artiklan 2 kohtaa. | Saksa | 26 997 | Viro | 49 484 | Suomi | 22 307 | Latvia | 59 765 | Liettua | 21 619 | Puola | 126 833 | Ruotsi | 82 381 | EY | 432 000 | TAC | Ei merkitystä | LIITE II 1. Pyyntiponnistusrajoitukset 1.1. Jäsenvaltioiden on varmistettava niiden lipun alla purjehtivien alusten osalta, että kalastaminen trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai vastaavilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä, taikka tavallisilla verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 90 millimetriä, taikka pohjasiimoilla tai pitkäsiimoilla, ei kuitenkaan ajosiimoilla, käsisiimoilla ja vapavälineillä, sallitaan enintään a) 223 satamastapoissaolopäiväksi osa-alueilla 22–24 lukuun ottamatta 1 päivän ja 30 päivän huhtikuuta välistä ajanjaksoa, jolloin sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o XXX/2007 8 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, ja b) 200 satamastapoissaolopäiväksi osa-alueilla 25–27 lukuun ottamatta 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän elokuuta välistä ajanjaksoa, jolloin sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o XXX/2007 8 artiklan 1 kohdan b alakohtaa. 1.2. Komissio voi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 7 artiklan mukaisesti myöntää jäsenvaltioille enintään neljä ylimääräistä satamastapoissaolopäivää sellaisen kalastustoiminnan pysyvän lopettamisen perusteella, jota on 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen harjoitettu asianomaisilla alueilla millä tahansa neuvoston asetuksen (EY) N:o XXX/2007 8 artiklan 1 kohdassa määritellyllä pyydyksellä. 1.3. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat 2 kohdassa kuvailtuja lisäpäiviä, on viimeistään 30 päivänä tammikuuta 2008 toimitettava komissiolle pyyntö, johon on liitettävä asianomaisen kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot sisältävät raportit. Komissio voi tällaisen pyynnön perusteella muuttaa 1 kohdassa määriteltyjen satamastapoissaolopäivien lukumäärää kyseisen jäsenvaltion osalta asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. LIITE IIITekniset siirtymätoimenpiteet 1. Kampelan ja piikkikampelan kalastusta koskevat rajoitukset 1.1. Seuraavien kalalajien, jotka on pyydetty jäljempänä mainituilla maantieteellisillä alueilla ja mainittuina aikoina, aluksella pitäminen on kiellettyä: Laji | Maantieteellinen alue | Aika | Kampela (Platichthys flesus) | Osa-alueet 26–28, 29 etelään 59° 30′ pohjoisesta leveydestä Osa-alue 32 | 15. helmikuuta–15. toukokuuta 15. helmikuuta–31. toukokuuta | Piikkikampela (Psetta maxima) | Osa-alueet 25–26, 28 etelään 56° 50′ pohjoisesta leveydestä | 1. kesäkuuta–31. heinäkuuta | 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, aluksella saa mainitussa kohdassa tarkoitettuina pyyntikieltoaikoina pitää ja purkaa sivusaaliina saatua kampelaa ja piikkikampelaa elopainona ilmaistuna enintään 10 prosenttia aluksella pidetystä ja puretusta kokonaissaaliista, kun kalastetaan trooleilla, ankkuroiduilla kierrenuotilla tai muilla vastaavilla pyydyksillä, joiden silmäkoko on vähintään 105 millimetriä, tai tavallisilla verkoilla, pussiverkoilla taikka riimuverkoilla, joiden silmäkoko on vähintään 100 millimetriä. [1] EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59. [2] EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3. [3] EYVL L 132, 21.5.1987, s. 9. [4] EYVL L 276, 10.10.1983, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1965/2001 (EYVL L 268, 9.10.2001, s. 23). [5] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1954/2003 (EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1). [6] EUVL L 333, 20.12.2003, s. 17. [7] EYVL L 274, 25.9.1986, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3259/94 (EYVL L 339, 29.12.1994, s. 11). [8] EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1. [9] EUVL L 16, 20.1.2005, s. 184. [10] EUVL L