EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 30.10.1996 
KOM(96) 502 lopull. 
tti}' 'l 
hit'"'*"' 
•'8 ' ' SE/rSEMiS VUOSIKERTOMUS 
R A K E NN ERA HA S TOISTA 
1995 
l$**E*o 
*fr 
to 
I k< 
(Komission esittämä) 

Tämä kertomus on laadittu komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavassa pääosastossa (PO 
XVI) yhteistyössä työllisyydestä, työmarkkinasuhteista ja sosiaaliasioista (PO V), maataloudesta 
(PO VI), kalastuksesta (PO XIV) ja talousarvioista (PO XIX) vastaavien pääosastojen kanssa sekä 
seuraavien pääosastojen avustuksella: kilpailu (PO IV), liikenne (PO VII), ympäristö, 
ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu (PO XI), tiede, tutkimus ja kehitystyö (PO XII), sisämarkkinat 
ja rahoituspalvelut (PO XV), energia (PO XVII), varainhoidon valvonta (PO XX) sekä 
yrityspolitiikka, kauppa, matkailuja sosiaalitalous (PO XXIII). 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO AS 
A. VUOSI 1995 43 
1. Uusi komissio ja komission jäsenistä koottu taloudellisesta ja sosiaalisesta 
yhteenkuuluvuudesta vastaava ryhmä 4 T 
2. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin Au 
3. Yhteisöaloiteohjelmien käynnistäminen 4# 
4. Ensimmäinen täysi toimintavuosi Ac 
B. KERTOMUKSEN YMPÄRISTÖULOTTUVUUS A& 
1. Asiayhteys .' A 3 
2. Koheesiopolitii kan j a ympäristöpolitiikan täydentävyys /l 
C. TYÖLLISYYS UNIONIN TÄRKEIMPÄNÄ HAASTEENA JJO 
D. KERTOMUKSEN TÄRKEIMMÄT OSATEKIJÄT «M 
1. Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 JA 
2. Keskittäminen •<. * 
3. Suunnittelu . < <-
4. Tuen täydentävyys : l** 
5. Yhteistyöhön osallistuminen < $ 
6. Arviointi ja seuranta <D 
I LUKU SUUNNITTELUN TOTEUTTAMINEN 2 S 
A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEIDEN MUKAAN JAOTELTUNA • i 1 
1. Johdanto L\ 
1.1. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 i^ 
1.2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen , /3 
1.3. Seuranta ja väliarviointi 52) 
1.4. Tuen täydentävyyden tarkastaminen . hS 
2. Tavoite 1 11 
2.1. Tavoitteen 1 toteuttaminen vuonna 1995 3^ 
2.2. Jäsenvaltiokohtainen esitys '. 33 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
3. Tavoite 2 GM 
3.1. Tavoitteen 2 toteuttaminen vuonna 1995 k^> 
3.2. Jäsenvaltiokohtainen esitys GG 
4. Tavoitteet 3 ja 4 ö-i 
4.1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteuttaminen vuonna 1995 &*> 
4.2. Jäsenvaltiokohtainen esitys oh> 
5. Tavoite 5a. 3G 
5.1. Tavoite 5a maatalous 3Q> 
5.2. Tavoite 5a kalastus Ao\ 
6. Tavoite 5b A&& 
6.1. Toimintasuunnitelma 1994-1999 Ao b 
6.2. Tavoitteen 5b toteuttaminen vuonna 1995 Ac>3 
6.3. Jäsenvaltiokohtainen esitys AA\ 
7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin Aio 
7.1. Tavoitteet 1 ja 6 •..' 4/4 
7.2. Tavoite 2 /|i£ 
7.3. Tavoitteet 3 ja 4 Kbo 
7.4. Tavoite 5a , 42>H 
7.5. Tavoite 5b Ahb 
B. MUUT TUKITOIMET 433 
1. Yhteisöaloitteet A 1^ 
1.1. Johdanto 4^9 
1.2. Kahdentoista jäsenvaltion aloitteiden esittely A^Jo 
ADAPT (1994-1999) Mi h 
EMPLOYMENT ja HUMAN RESOURCES (1994-1999) AU# 
LEADER II (1994-1999) A$>i 
PESCA (1994-1999) A$\ 
SME (1994-1999) A^ 
REGIS (1994-1999) *Sl 
RECHAR II (1994-1997) A& 
KONVER (1994-1997) AS3 
RESIDER II (1994-1997) A^\ 
RETEX (1994-1997) A&l 
URBAN (1994-1999) ^5 
INTERREG II (1994-1999) AGS 
PEACE (1994-1997) fifi 
1.3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet AH\ 
1.4. Yhteenveto jäsenvaltioittain (EUR 12) X\?> 
2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu Aol. 
2.1. Uutta luovat toimet ja tekninen apu EAKR:sta annetun asetuksen 
7 ja lOartiklan mukaisesti A&X. 
2.2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja 
tekninen apu AVA 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 5 
2.3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja 
tekninen apu Aoh 
2.4. KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti toteutetut uutta luovat 
toimet ja tekninen apu Ac~\ 
II LUKU TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, TARKASTUKSET JA VA­
RAINHOITO, ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMI­
NEN, YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS • 4&9 
A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN AM 
1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1995 A toi 
AQA 
1.1. Yleinen toteuttaminen vuonna 1995 ....-.-. "^ 
1.2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen _a 
vuonna 1995 A^* 
2. Kauden 1994-1999 suunnittelun toteutuminen lc?Ç 
2.1. Toteutuminen 1994-95 ^S 
2.2. Kauden 1994-1999 kunkin rahaston määrärahojen toteutuminen 1994-1995 <£>& 
B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO '. lAo 
1. Tarkastukset i Ao 
1.1. Rakennerahastoista vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset 14c? 
1.2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset x£ 4 Z. 
2. Varainhoidon parantaminen AA^A 
C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN <24.C 
1. Koheesiorahasto JMi 
2. EIP i[b 
3. EHTY * 
4. Euroopan investointirahasto Z ' T 
5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä * & 
D. YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS ^ lô 
1. Rakennerahastot, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjäytymisen torjunta <*-& 
g QA 
2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen •*- "c 
3. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka I i< 
4. Rakennerahastot ja pk-yritykset L <--<> 
5. Rakennerahastot, tutkimus ja teknologinen kehittäminen 1.2. 2> 
6. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot £2M 
6 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
7. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus ^^^ 
8. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka *-* T 
9. Rakennepolitiikka ja koulutus sekä ammatillinen koulutus 2<co 
III LUKU TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN YH­
TEISTYÖ, KESKUSTELU TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANS- „ 
SA, TIEDOTUS JA MAINONTA ± <-" 
A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU i hA 
1. Euroopan parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu l 0* 
1.1. Euroopan parlamentti x34 
1.2. Talous-ja sosiaalikomitea £?)^> 
2. Suhteet alueiden komiteaan f ^ 3 
3. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset 
kokoukset «£ ^ 
4. Komiteoiden lausunnot «c 3>S 
B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ i31 
| 1. Yleiskatsaus i -J^ 
2. Alueellisen yhteistyön täytäntöönpano jäsenvaltioissa *° 
C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINOIDEN 
OSAPUOLTEN KANSSA <H3 
1. Talouselämän ja työmarkkinoiden yhteistyö rakenteellisten 
tukitoimenpiteiden seurannassa. 2 Hi 
1.1. Yleiskatsaus 2M3 
1.2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhteistyön täytäntöön 
paneminen jäsenvaltioissa «ZM -> 
2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet yhteisön tasolla ^.4b 
D. TIEDOTUS JA MAINONTA, HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITYS <$- ^ 
1. Tiedotus ja mainonta il M" 
2. Toimet hyvien käytäntöjen levittämiseksi J $o 
IV LUKU YHTEENVETO KAUDESTA 1989-1993 lQ 
A. TUEN TÄYDENTÄVYYDEN JÄLKIARVIOINTI 2$$ 
1. Tavoitteet 1 ja 2 i^j 
2. Tavoitteet 3 ja 4 5£S 
Seistemàs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 7 ^* 
B. TAVOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI 1S>G 
1. Tavoitteet 3 ja 4 1&& 
2. Tavoite 5a ^A 
3. Tavoite 5b 9.oc> 
C. YHTEISÖALOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI 2S£ 
1. Aluekehitystä koskevat aloitteet * *~ 
2. Inhimillisiin voimavaroihin liittyvät aloitteet NOW, HORIZON ja EUROFORM * ^ ^ 
3. Yhteisöaloite maaseudun kehittämiseksi: LEADER I lb£> 
LIITTEET 2GS 
LIITE 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti < •*' 
LIITE 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti Vh \ 
LIITE 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 iSi 
LIITE 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen ^oi 
LIITE 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu ..'. 3o9 
LIITE 6: Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet ~b2$ 
LIITE 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti... 2>£^ 
LYHENTEET ^MT 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
LUETTELO TAULUKOISTA 
Taulukko 1 Määrärahat 1994-1996/99 
Taulukko 2 Hyväksyttyjen ohjelma-asiakirjojen määrä vuosina 1994-1995..! 
Taulukko 3 Hyväksytyt tukitoimenpiteet 1994-verrattuna suunniteltuihin määrärahoihin 
1994-1996/99 
Taulukko 4 Maksusitoumukset 1994-1995 ja kohdennetun tuen prosenttiosuus 
Taulukko 5 Maksut 1994-1995 ja maksetun tuen prosenttiosuus 
Taulukko 6 Rakennerahastojen alueelliset tavoitteet - suoraan ympäristöä koskevat toimet 
suunnittelukaudella 1994-1996/99 
Taulukko 7 Vuosien 1993 ja 2003 välillä yhteisön vähemmän kehittyneillä alueilla tarvitta­
vat keskimääräiset vuotuiset investoinnit, jotta voidaan varmistaa, että ympä­
ristöinfrastruktuurit vastaavat Euroopan laajuisia suuntaviivoja 
Taulukko 8 Tavoite 1 - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 9 Tavoite 1 ja ympäristö - suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määräraho­
jen jakautuminen, 1994-1999 
Taulukko 10 Tavoite 1 - Belgia - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen .. 
Taulukko 11 Tavoite 1 - Saksa - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 12 Tavoite 1 - Kreikka - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen . 
! Taulukko 13 Tavoite 1 - Espanja - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen 
J Taulukko 14 Tavoite 1 - Ranska - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen 
• Taulukko 15 Tavoite 1 - Irlanti -Ohj elmien rahoituksen toteutuminen 
: Taulukko 16 Tavoite 1 - Italia - Ohj elmien rahoituksen toteutuminen 
! Taulukko 17 Tavoite 1 - Alankomaat - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen 
toteutuminen 
Taulukko 18 Tavoite 1 - Portugali - Ohj elmien rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 19 Tavoite 1 - Yhdistynyt kuningaskunta. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 20 Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä tavoitteeseen 2 kuuluvista 
toimenpideohj elmista/yhtenäisistä ohj elma-asiakirj oista 
Taulukko 21 Tavoite 2 - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Taulukko 22 Tavoite 2 ja ympäristö - suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määräraho­
jen jakautuminen, 1994-1996 
Taulukko 23 Tavoite 2 - Belgia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 24 Tavoite 2 - Tanska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen 
Taulukko 25 Tavoite 2 - Saksa - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 26 Tavoite 2 - Espanja - Vuonna 1995 hyväksyttyjen ohjelmien toimintalinjat 
Taulukko 27 Tavoite 2 - Espanja - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 28 Tavoite 2 - Ranska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen 
Taulukko 29 Tavoite 2 - Italia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
Taulukko 30 Tavoite 2 - Luxemburg - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen 
toteutuminen 
Taulukko 31 Tavoite 2 - Alankomaat - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen 
Taulukko 32 Tavoite 2 - Yhdistynyt kuningaskunta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
rahoituksen toteutuminen Il 
n 
£3 
ne 
3o 
31 
y\ 
3>S 
ne 
SA 
53 
SI 
É3 
(M 
G5" 
£>G 
(oi 
a 
lo 
it 
IM 
1G 
11 
i§ 
2\ 
10 
Taulukko 33 
Taulukko 34 
Taulukko 35 
Taulukko 36 
Taulukko 37 
Taulukko 38 
Taulukko 39 
Taulukko 40 
Taulukko 41 
Taulukko 42 
Taulukko 43 
Taulukko 44 
Taulukko 45 
Taulukko 46 
Taulukko 47 
i Taulukko 48 
Taulukko 49 
Taulukko 50 
Taulukko 51 
Taulukko 52 
Taulukko 53 
Taulukko 54 
Taulukko 55 
Taulukko 56 
Taulukko 57 
Taulukko 58 
Taulukko 59 
Taulukko 60 
Taulukko 61 
Taulukko 62 
Taulukko 63 
Taulukko 64 
Taulukko 65 
Taulukko 66 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Tavoitteet 3 ja 4 - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994/95-1996/99 &*-
Tavoitteet 3 ja 4 - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen cM 
Tavoitteet 3 ja 4 - Tanska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen ç 
toteutuminen ^ 
Tavoitteet 3 ja 4 - Saksa - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen £ > 
Tavoitteet 3 ja 4 - Espanja - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen 8$ 
Tavoitteet 3 ja 4 - Ranska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen ^ ^ 
Tavoitteet 3 ja 4 - Italia - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen c5Ä_ 
Tavoitteet 3 ja 4 - Luxemburg - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen --^O 
Tavoitteet 3 ja 4 - Alankomaat - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen --^ 
Tavoitteet 3 ja 4 - Yhdistynyt kuningaskunta - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan Q _ 
rahoituksen toteutuminen ~ ^ 
Epäsuotuisten alueiden pinta-ala direktiivin 75/268/ETY mukaisesti ^JO 
Tavoite 5a maatalous - toteuttamista koskevat arviot 1994-1999 ^>^ 
Tavoite 5a maatalous - rahoituksen toteutuminen vuonna 1995 Aoo 
Tavoite 5a maatalous - aineellinen toteutuminen vuonna 1994 A&o 
Tavoite 5a maatalous - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen AOCP 
Tavoite 5a kalastus - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjat, 
1994-1999 Ao^ 
Tavoite 5a kalastus - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 A<r>j> 
Tavoite 5a kalastus - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen A-O-D 
Tavoite 5b - Tukeen oikeutettujen alueiden pinta-ala, väestö ja rahoitus 
jäsenvaltiokohtaisesti, 1994-1999 A<cG 
Tavoite 5b ja ympäristö - ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen 
jakautuminen, 1994-1999 A°l 
Tavoite 5b - Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat.... AO& 
Tavoite 5b - Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 44 O 
Tavoite 5b - Belgia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen A 
toteutuminen 
Tavoite 5b - Tanska - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen A 4 L 
Tavoite 5b - Saksa - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen AA b 
Tavoite 5b - Espanja - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen A'xH 
Tavoite 5b - Ranska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen ^ 
toteutuminen A*^ 
Tavoite 5b - Italia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen /14 c? 
Tavoite 5b - Luxemburg - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen ._ 
toteutuminen ^ * 
Tavoite 5b - Alankomaat - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen AX6 
Tavoite 5b - Yhdistynyt kuningaskunta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
rahoituksen toteutuminen AAzj 
Tavoite 1 - Itävalta - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen A^-X. 
Tavoite 6 Suomessa ja Ruotsissa - perustilastot A Ll_ 
Tavoite 6 - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen AL£ 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 \ \ 
Taulukko 67 Tavoite 2 uusissa jäsenvaltioissa - Perustilastot /ti. S 
Taulukko 68 Tavoite 2 - Itävalta - Rahoituksen jakautuminen alue-ja rahastokohtaisesti AJL£ 
Taulukko 69 Tavoite 2 - Itävalta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen A 1& 
Taulukko 70 Tavoite 2 - Suomi - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen .. A1Z 
Taulukko 71 Tavoite 2 - Ruotsi - Rahoituksen jakautuminen alue- ja rahastokohtaisesti A J-2> 
Taulukko 72 Tavoite 2 - Ruotsi - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen AL Z) 
Taulukko 73 Tavoitteet 3 ja 4 - uusien jäsenvaltioiden määrärahojen ohjeellinen 
jakautuminen A"ho 
Taulukko 74 Tavoitteet 3 ja 4 - Itävalta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen A}>\ 
Taulukko 75 Tavoitteet 3 ja 4 - Suomi - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen AoL 
Taulukko 76 Tavoite 3 - Ruotsi - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen.. A'b'b 
Taulukko 77 Tavoite 5a maatalous - toteutumisen ennakkoarvio uusissa jäsenvaltioissa AJM 
Taulukko 78 Tavoite 5a kalastus - etusijalle asetetut tukitoimenpiteet uusissa jäsenvaltioissa A$>^~ 
Taulukko 79 Tavoite 5a kalastus - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen /| 3> ^ 
Taulukko 80 Tavoite 5b - uusissa jäsenvaltioissa vuonna 1995 hyväksytyt yhtenäiset _ / 
ohjelma-asiakirjat .'..• A o"t> 
j Taulukko 81 Tavoite 5b - Itävalta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen A ^ 
| toteutuminen //31 
| Taulukko 82 Tavoite 5b - Suomi - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
j toteutuminen A bö 
! Taulukko 83 Vuonna 1995 esitetyt ja hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat A2& 
\ Taulukko 84 Yhteenveto yhteisöaloitteista vuosina 1994-1995 tehdyistä komission 
päätöksistä AH ^ 
Taulukko 85 Komission vuonna 1995 tekemä ehdotus varausten myöntämisestä 
aloitekohtaisesti A(A à 
Taulukko 86 Vuoden 1995 yhteisöaloitteet vuosien 1994-1997/99 toimintasuunnitelmassa.... A (A 3 
Taulukko 87 Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista -
EU:n 15 jäsenvaltiota A^A^A 
Taulukko 88 Vuonna 1995 hyväksytyt ADAPT-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota AS\Q^ 
Taulukko 89 EMPLOYMENT-ohjelmien toteuttaminen - 12 EU:n jäsenvaltiota 4 H 9 
Taulukko 90 Vuonna 1995 hyväksytyt LEADER II -ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota A$t 
Taulukko 91 Vuosina 1994-1995 hyväksytyt PESCA-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota A S'4 
Taulukko 92 Vuonna 1995 hyväksytyt SME-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota AS$ 
Taulukko 93 Vuonna 1995 hyväksytyt REGIS-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota AS ? 
Taulukko 94 Vuonna 1995 hyväksytyt RECHAR II -ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota AS2 
Taulukko 95 Vuonna 1995 hyväksytyt KONVER-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota A Go 
Taulukko 96 Vuosina 1994-1995 hyväksytyt RESIDER II -ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota A G A 
Taulukko 97 RETEX-ohjelmien tilanne vuonna 1995 - 12 EU:n jäsenvaltiota A 62) 
Taulukko 98 Vuonna 1995 hyväksytyt URBAN-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota /1 £ £ 
Taulukko 99 URBAN-ohjelman rahoitus Espanjassa A 61 
Taulukko 100 Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG/REGEN-ohjelmat - 12 EU:n 
jäsenvaltiota Aé$> 
Taulukko 101 Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG II: raja-alueiden välinen yhteistyö -
ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota /| É>â 
12 
Taulukko 101 a 
Taulukko 102 
Taulukko 103 
Taulukko 104 
Taulukko 105 
Taulukko 106 
Taulukko 107 
Taulukko 108 
Taulukko 109 
Taulukko 110 
Taulukko 111 
Taulukko 112 
Taulukko 113 
: Taulukko 114 
| Taulukko 115 
; Taulukko 116 
I Taulukko 117 
i Taulukko 118 
! Taulukko 119 
Taulukko 120 
Taulukko 121 
Taulukko 122 
Taulukko 123 
Taulukko 124 
Taulukko 125 
Taulukko 126 
Taulukko 127 
Taulukko 128 
Taulukko 129 
Taulukko 130 Zevende jaarlijks verslag — De structuurfondsen in 1995 
PEACE-ohjelma 
Yhteisöaloitteiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kolmessa uudessa 
jäsenvaltiossa, 1995-1999 
Uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloitteet - vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat 
Yhteisöaloitteet, jäsenvaltiokohtaiset määrärahat vuosina 1994-1999 
Uutta luovat toimet (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) - toimintalinjat 
1995-1999 
EAKRista annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 
1995 - maksusitoumukset 
ESRrsta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 
EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuosina 
1989-1995 
KORrsta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 
1995 
Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ja toteuttaminen vuonna 1995 
Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 
Määrärahojen toteutuminen budjettikohdan mukaan jaoteltuna 
Maksusitoumukset vuonna 1995 
Maksut vuonna 1995 ..." 
Ennen toista suunnittelukautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut 
vuonna 1995 
31. päivänä joulukuuta 1995 maksamatta olevat määrärahat 
Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 
Kauden 1994-1999 EAKRrn määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 
Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 
Kauden 1994-1999 EMOTR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 
Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 
Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen 1994-1995 
Kauden 1994-1999 EAKRrn määrärahojen toteutuminen 1994-1995 
Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen 1994-1995 
Kauden 1994-1999 EMOTR:in määrärahojen toteutuminen 1994-1995 
Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen 1994-1995 
EIP - Alueelliseen kehitykseen suunnattu rahoitus 
Alueelliseen kehitykseen suunnatun rahoituksen jakautuminen aloittain 
Yhteisön aloitteet vuosina 1989-1993 - rahoitukset aloitteittain ja 
jäsenvaltioittain 
INTERREG I - hankkeiden jakautuminen sektoreittain . . , /H3 
AlH~ 
A1Z 
AU 
A2L 
Am 
Afö 
Alio 
All 
ASA 
A SA 
AÎL 
A~% 
A$& 
A81 
A 68 
A93 
lal 
lo<\ 
lc£ 
&.% 
toi 
L>3 
il Ù 
M 
{S3 
Kb 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 13 
HUOMAUTUS LUKIJALLE 
Tämän kertomuksen taulukoita luettaessa on syytä pitää mielessä joitakin seikkoja, koska rakenne­
rahastojen tukitoimenpiteitä esitellään usealta kannalta katsottuna. Mikäli mahdollista, nämä eri 
näkökohdat ilmoitetaan tekstissä. 
Mitkä nämä eri näkökohdat ovat? 
• Suunnittelukausi: Periaatteessa kyseessä on aina kausi 1994-1999. Ainoastaan talousarvion to­
teuttamista koskevaan ILA lukuun on sisällytetty seikkaperäisesti edelliset suunnittelukaudet, 
jotta rakennerahastojen vuoden 1995 talousarvioon liittyvää toimintaa voitaisiin kuvata kokonai­
suudessaan (tämä koskee vain maksuja). Luonnollisesti myös IV luvussa viitataan kauteen 1989-
1993. 
• Ohjelmavaihe: Yhteisön tasolla ensimmäisessä vaiheessa esitetään yhteisön tukikehys. Ensimmäi­
sen luvun yhteenvetotaulukoissa ne näkyvät "suunniteltuina" määrärahoina. Toisessa vaiheessa 
esitetään toimenpideohjelmat, yleiskattavat tuet tai suurhankkeet. Yhteenvetotaulukoissa tähän 
vaiheeseen viitataan "hyväksyttyinä" määrärahoina. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta 
nämä ohjelma-vaiheet esiintyvät rinnakkain ja sen vuoksi summat ovat samat. 
• Jäsenvaltioiden lukumäärä (EUR 15, EUR 12 tai EUR 3), joka riippuu vuodesta (1994 tai 1995), 
ja tukimuoto (tavoite, yhteisöaloite, tekninen apu, uutta luova toiminta). Kaikki nämä tiedot on 
yhdistetty liitteissä ja talousarvion toteuttamista koskevassa II.A luvussa. Ensimmäisessä luvussa 
on erotettu jäsenvaltioiden aloitteesta toteutettavat tukitoimenpiteet ja komission aloitteesta 
toteutettavat kyseisiin tukitoimenpiteisiin liittyvät tutkimukset ja tekninen apu, koska niistä 
säädetään eri asetuksissa. Tutkimukset ja tekninen apu esiintyvät kuitenkin liitteiden maksusitou­
muksissa ja maksuissa, jos kyseessä on sama budjettikohta. 
• Tukitoimenpide (toimenpideohjelma, yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tekninen apu), jonka osalta 
ei oteta huomioon budjettikohtaa, josta määrärahojen maksusitoumukset tehtiin tai määrärahat 
maksettiin, tai maksusitoumuksen tai maksun budjettikohta, jonka osalta ei oteta huomioon 
tukimuotoa. Ensimmäisessä luvussa maksusitoumukset ja maksut esitellään ensimmäisen tapauk­
sen mukaisesti. II.A luvussa sekä liitteissä I-IV ne esitellään toisen tapauksen mukaisesti. 
• Määrärahalaji eli varainhoitovuoden määrärahat taikka siirretyt tai uudelleen käyttöönotetut 
määrärahat. Tämä ero tehdään ainoastaan tarkasteltaessa kunkin budjettikohdan toteutuneita 
määrärahoja eli II.A luvussa ja liitteissä. Jollei otsikossa tai huomautuksessa toisin todeta, 
määrärahoihin kuuluvat myös siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat. 
• Viitevuosi hintojen ilmoittamista varten. Myönnetyt tuet ilmoitetaan hyväksymisvuoden hintoina, 
olipa sitten kyseessä suunnittelu (yhteisön tukikehys) tai hyväksyminen (toimenpideohjelma, 
yhtenäinen ohjelma-asiakirja jne.). Toteutuneet määrärahat puolestaan ilmoitetaan toteuttamis-
vuoden hintoina (käyvät hinnat). 
Scistemäs vuosikertomus — Rakenncraliastoista 1995 15 „_ 
JOHDANTO 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 \q 
Tämä kertomus perustuu muutetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 16 artiklaan, joka mainitaan 
muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklassa. Tarkoituksena on esittää yhteenveto rakenne­
rahastoja koskevan sääntelyn soveltamisesta vuoden 1995 aikana ja erityisesti rakennerahastojen 
tavoitteiden toteuttamisesta (tavoitteet 1-6). Kertomuksen rakenne vastaakin tiettyjä asetuksissa 
esitettyjä vaatimuksia. Siihen ovat kuitenkin vaikuttaneet voimakkaasti myös tarkastellun vuoden 
aikaiset pääasialliset toimet ja suuntaukset. Lisäksi siihen on lisätty joitakin uutuuksia. Sisällön 
tasolla käsitelläänkin uusia kysymyksiä, kuten alueelliseen yhteistyöhön osallistumisen käytännön 
menettelyjä. Komission toimet hyvien käytäntöjen levittämisen edistämiseksi on ryhmitelty samaan 
jaksoon. Muodon osalta rahoitusta koskevat tiedot ja vuoden 1995 toimien osuus kaudella 1994-1999 
on käsitelty perinpohjaisesti. Uutta kertomuksessa on erityisesti se, että ympäristökysymyksiä käsi­
tellään läpi koko kertomuksen ulottuvana teemana, mikä heijastaa ympäristön huomioimista ohjel­
miin liittyvissä kaikissa toimenpiteissä ja kaikilla tasoilla. 
Ensimmäisessä luvussa esitellään vuoden 1995 aikana toteutetut rakenteelliset tukitoimenpiteet moni­
vuotisen toimintasuunnitelman perusteella. Varsinkin tukitoimenpiteet esitellään tavoitekohtaisesti, 
mutta kolmen uuden jäsenvaltion rakennepolitiikkaan liittämiselle ja uusien yhteisöaloiteohjelmien 
hyväksynnälle on myös annettu tärkeä sija. Muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklan 
mukaisesti kertomukseen on liitetty luettelo suurhankkeista, joiden tarkempi arviointi on vasta 
aloitettu ja joiden arvioinnista saatavia tuloksia esitellään seuraavassa vuosikertomuksessa. 
Toisessa luvussa käsitellään vuoden 1995 talousarvion toteuttamista monivuotisen kehyksen osana 
sekä muita rahoitukseen liittyviä kysymyksiä (varainhoito, rahastojen valvonta). Erityistä huomiota 
kiinnitetään rakennerahastojen ja yhteisön muiden politiikkojen väliseen täydentävyyteen, jota on 
käsitelty laajasti jo edellisessä kertomuksessa ja joka korostuu läpi koko kertomuksen ulottuvan 
käsittelyn ansiosta. 
Kolmannessa luvussa valotetaan rakennerahastojen kannalta useita toimielimiin liittyviä kysymyk­
siä, jotka ulottuvat yhteisön toimielinten välisistä suhteista ja sosiaalis-taloudelliseen ja rakenteelli­
seen yhteistyöhön osallistumisesta rahastojen toiminnasta annettaviin tietoihin. Kuten edellä on 
mainittu, tässä luvussa kiinnitetään erityistä huomiota alueelliseen yhteistyöhön osallistumiseen ja 
hyvien käytäntöjen levittämiseksi yhteisön tasolla toteutettuihin toimiin. 
Neljäs luku on jatkoa edellisen kertomuksen vastaavaan lukuun eli ensimmäisen suunnittelukauden 
1989-1993 yhteenvetoon. Tässä kertomuksessa käsitellään ainoastaan tekijöitä, joita ei ole vielä 
esitelty aiemmin julkaistuissa vuosikertomuksissa (1993 ja 1994). Kyseistä kautta koskeva yleisempi 
yhteenveto esitetään taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta julkaistavassa ensimmäises­
sä kolmivuotiskertomuksessa. 
Seuraavaksi johdannossa käsitellään vuoden 1995 pääpiirteitä rakennerahastojen kannalta, ympäris­
tökysymysten huomioon ottamista sekä tämän kertomuksen tärkeimpiä osatekijöitä. 
A. VUOSI 1995 
1. Uusi komissio ja komission jäsenistä koottu taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuu­
desta vastaava ryhmä 
Uusi komissio, jonka puheenjohtajana toimii J. Santer, aloitti tehtävänsä vuonna 1995. Piristääk-
seen yhteisön politiikkojen suuria linjoja koskevaa keskustelua komissio päätti heti toimikautensa 
alussa perustaa kuusi työryhmää, joiden vastuualueina ovat "Ulkosuhteet", "Kasvu, kilpailukyky ja 
työllisyys", "Euroopan laajuiset verkot", "Yhteenkuuluvuus", "Tietoyhteiskunta" ja "Naisten ja 
miesten yhtäläiset mahdollisuudet". "Yhteenkuuluvuutta" käsittelevän työryhmän puheenjohtajana 
toimii Monika Wulf-Mathies, joka vastaa komission jäsenenä aluepolitiikasta ja koheesiosta, ja sen 
jäseninä ovat komission jäsenet Pâdraig Flynn (työllisyys ja sosiaaliasiat), Franz Fischler (maatalous 
ja maaseudun kehittäminen), Emma Bonino (kalastus), Ritt Bjerregaard (ympäristö), Neil Kinnock 
(liikenne) sekä Yves-Thibault de Silguy (talous- ja rahoitusasiat). 
18 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Ryhmä kokoontui ensimmäisen kerran maaliskuussa 1995 ja otti tehtäväkseen määritellä seuraavia 
teemoja koskevat suuntaviivat: koheesiopolitiikan arvostuksen parantaminen yhteisön panoksen 
lisäarvona; rakennerahastojen (ja koheesiorahaston) tukitoimenpiteiden toteuttamisen parantami­
nen; taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan tulevaa kehitystä koskevat 
ensimmäiset mietinnöt. 
Ryhmä kokoontui vielä kolme kertaa vuoden 1995 aikana. Kokouksissa keskusteltiin seuraavista 
aiheista: yhteisöaloitteiden budjettivarausten käyttö, työllisyys ja rakennerahastot, koheesiopolitiik­
ka ja ympäristö, maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön politiikan suuntaviivat, koheesiopoli­
tiikkaa koskeva tiedotus ja tiedonannot. Keskustelujen ansiosta komission yksiköt kykenivät keskit­
tymään mainittuihin aiheisiin ja valmistelemaan komission päätökset sekä yhteisöaloitteiden varojen 
jakamisesta että muille toimielimille suunnatuista komission tiedonannoista "Yhteenkuuluvuus ja 
ympäristö" ja "Työllisyys ja rakennerahastot". Kyseisissä tilaisuuksissa komission jäsen Wulf-
Mathiesilla oli mahdollisuus kertoa kollegoilleen aluepolitiikasta sekä Strasbourgin ja Madridin 
alueen kunnostuksesta vastaavien ministerien epävirallisten kokousten tuloksista. 
2. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin 
Vuonna 1995 yhteisö laajeni kolmella uudella jäsenvaltiolla: Itävallalla, Suomella ja Ruotsilla. 
Tämän laajenemisen rakennepolitiikkoihin kohdistuvasta vaikutuksesta vuonna 1994 toteutetun 
i tutkimuksen jälkeen1 voitiin vuoden 1995 alussa aloittaa valmistelut eri tukitoimenpiteisiin liittyvien 
! toimenpideohjelmien hyväksymiseksi. Keskustelut kolmen uuden jäsenvaltion kanssa sujuivat no-
| peasti ja tehokkaasti, sillä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta eri tavoitteita koskevat tukitoi-
1 menpiteet voitiin hyväksyä ja käynnistää ennen vuoden loppua. Kuten muidenkin jäsenvaltioiden 
; osalta vuoden 1995 lopussa hyväksyttäväksi tulleet ohjelmat koskivat enimmäkseen yhteisöaloitteita. 
3. Yhteisöaloiteohjelmien käynnistäminen 
Sen jälkeen kun 13:a yhteisöaloitetta koskevat suuntaviivat oli hyväksytty aikataulun mukaisesti 
vuonna 19942, komissio hyväksyi yhteisöaloiteohjelmat asteittain vuoden 1995 aikana. Suurin osa 
jäsenvaltioiden esittämistä ohjelmista (yhteensä 400) vaati työlästä valmistelua ja keskusteluja eri 
kansallisten viranomaisten kanssa. Vuoden 1995 aikana voitiin hyväksyä 2/3 suunnitelluista ohjel­
mista, mikä vastaa 80 prosenttia 12 jäsenvaltiolle varatuista määrärahoista ja lähes 45 prosenttia 
kolmelle uudelle jäsenvaltiolle varatuista määrärahoista. 
4. Ensimmäinen täysi toimintavuosi 
Vuonna 1995 suurin osa tukitoimenpiteistä toisin sanoen eri tavoitteiden mukaiset ohjelmat (yhteisön 
tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) voitiin toteuttaa konkreettisesti, koska useimmat 
ohjelmat ja muut tukimuodot oli hyväksytty vuoden 1994 aikana. Vuonna 1995 hyväksyttiin uusia, 
enimmäkseen tavoitteita 1 ja 5b koskevia ohjelmia, mistä johtuen ohjelmiin kaudelle 1994-1999 
kohdennetut määrärahat hyväksyttiin lähes 100-prosenttisesti kahdentoista jäsenvaltion osalta. 
Ensimmäistä täyttä toimintavuotta leimasivat komission ponnistelut kahdella taholla. Ensinnäkin 
komissio tavoitteli mahdollisimman suurta tehokkuutta. Tämä koskee ensisijassa toimien seurantaa 
ja ilmenee seurantakomiteoiden perustamisena sekä hankkeiden valintaperusteiden laatimisena. 
Komissio huomautti eri osapuolille, että seurannan olisi oltava ankaraa ja että hankkeiden valinnassa 
olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti ohjelmien tavoitteiden optimaaliseen toteutumiseen. Toiseksi 
1 Katso vuosikertomus 1994. 
2 Katso vuosikertomus 1994. 
Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 19 
tehokkuuden tavoittelu ilmenee intensiivisenä arviointityönä: väliarviointia valmisteltiin, uusia ohjel­
mia arvioitiin ennakolta ja kauden 1989-1993 toimien jälkiarviointia jatkettiin. Kolmanneksi hallin­
non ja suunnittelun sosiaalistaloudellisen vaikutuksen tehokkuus ilmenee rikkaan ja monimuotoisen 
yhteistyöhön osallistumisen toteuttamisena. Komissio on vuodesta 1994 alkaen pyrkinyt saamaan 
rakenteellisista toimista vastaavat eri kansalliset viranomaiset vakuuttuneiksi siitä, että yhteistyöpe­
riaatetta on tärkeä laajentaa kattamaan suuri määrä toimijoita mukaan lukien paikalliset ja alueelli­
set viranomaiset tai talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet. Komissio jatkoi vuoden 1995 
aikana tukitoimenpiteitä koskevan varainhoidon kurinalaisuuden edistämistä, mikä ilmeni sekä 
varojen käytön tarkastusten lisäämisenä että jäsenvaltioiden kanssa käytävänä keskusteluna, joka 
koski keinoja tervehdyttää ja tehostaa jäsenvaltioiden ja yhteisön yhdessä toteuttamaa yhteisön 
määrärahojen hallintoa. 
Vuonna 1995 ohjelmien toteuttamisessa katsottiin tärkeäksi yhteisön politiikkojen ja rahoitustoi­
menpiteiden välinen johdonmukaisuus. Koska rakennerahastot tarjoavat hyvin huomattavaa rahoi­
tusta, komissio huolehtii erityisesti siitä, että tukitoimenpiteet eivät ole ristiriidassa yhteisön muiden 
välineiden kanssa, olivatpa nämä sitten lainsäädännöllisiä, rahoituksellisia tai poliittisiin suuntavii­
voihin liittyviä. Tästä syystä keskustelut poikivat tiedonantoja, jotka koskivat rakennerahastojen ja 
tiettyjen politiikkojen välisiä yhteyksiä (työllisyys, ympäristö, yhtäläiset mahdollisuudet, tiettyjen 
alueiden yhdennetty kehitys). Vuonna 1994 aloitettua ponnistelua eri rahoitusvälineiden yhteensovit­
tamiseksi entistä paremmin jatkettiin vuonna 1995 erityisesti koheesiorahaston tukitoimenpiteiden 
osalta. 
B. KERTOMUKSEN YMPÄRISTOULOTTUVUUS 
Edellä mainittu rakennerahastojen tukitoimenpiteiden ja muiden yhteisön politiikkojen välisen 
johdonmukaisuuden tavoittelu koski erityisesti ympäristöulottuvuutta. Taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden periaate samoin kuin ympäristönsuojelun periaate on kirjattu Euroopan unionis­
ta tehdyn sopimuksen johdanto-osaan. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että ympäristönsuojelua 
koskevat vaatimukset olisi sisällytettävä yhteisön muun politiikan määrittelyyn ja toteuttamiseen 
(sopimuksen 130 r artikla). Tämä vaatimus koskee erityisesti rakennerahastoja sekä asiayhteyden 
että rakennepolitiikan (erityisesti alueellisen) ja ympäristönsuojelun välisen keskinäisen suhteen 
vuoksi. 
1. Asiayhteys 
Rakennerahastojen toimintaa ohjaavien asetusten tarkistaminen vuonna 1993 lisäsi sääntelyyn uusia 
ympäristöä koskevia vaatimuksia ja johti kieltämättä ympäristön huomioon ottamiseen paremmin 
kauden 1994-1999 uusissa ohjelmissa. Lisäksi säädöksiin lisätyissä uusissa vaatimuksissa otetaan 
tarkemmin huomioon yhteisön oikeutta koskevien rikkomusten estäminen ja niiden rankaisu ympä­
ristöalalla. Komissio toivoo eri osapuolien kiinnittävän huomiota tähän kysymykseen ja valvoo 
säädösten noudattamista. Vuonna 1995 ympäristöasioita koskeva määrätietoisuus kasvoi, mikä 
ilmenee erityisesti yhteenvedon laatimisena viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puoli­
välissä3 ja tiedonannon "Koheesiopolitiikka ja ympäristö"4 antamisena. Näissä asiakirjoissa koroste­
taan tarvetta toteuttaa viidennen ohjelman suuret tavoitteet ympäristöulottuvuuden horisontaalisen 
luonteen vuoksi. 
2. Koheesiopolitiikan ia ympäristöpolitiikan täydentävyys 
Koheesiopolitiikan ja ympäristöpolitiikan täydentävyyttä korostettiin tiedonannossa "Koheesiopoli­
tiikka ja ympäristö". Se ilmenee luonnonvaroja suojelevan kestävän sosiaalis-taloudellisen kehityk-
J KOM(95)624 lopullinen, 10.1.1996. 
4 KOM(95)509 lopullinen, 22.11.1995. 
2() Seistcniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
sen tavoitteluna ja sitä voidaan valaista konkreettisten esimerkkien avulla. Ensinnäkin ympäristö on 
alueellinen kehitystekijä. Laadukas ympäristö on yksi investoijaehdokkaita alueelle houkuttelevista 
seikoista. Lisäksi ympäristöön liittyvät toimet ovat tärkeitä työllisyyden lähteitä ja tarjoavat pk-
yrityksille huomattavia mahdollisuuksia tavaroiden ja palveluiden tarjoamisen alalla. Ympäristö on 
vielä monipuolistumisen tärkeä lähde, puhutaanpa sitten toiminnasta (esimerkiksi maaseutualueilla) 
tai työvoiman uusista taidoista ja pätevyydestä. 
Toiseksi rakennepolitiikka tukee ympäristöä kahdella tavalla. Sen perusteella toteutetaan huomatta­
via varainsiirtoja, jotka vaikuttavat ympäristöön välittömästi tai välillisesti ja joiden ansiosta 
epäsuotuisat alueet voivat rahoittaa yhteisön ympäristövaatimusten täyttymiseksi tarvittavia inves­
tointeja. Se toimii myös muiden kestävää kehitystä edistävien välineiden välittäjänä. Rakennepoli­
tiikka edistää hankkeiden ympäristövaikutuksen arvioimisessa tarvittavan paremman menetelmän 
löytämistä vaatimalla ympäristövaikutuksen arviointia, ympäristöasioita koskevia luotettavia tilasto­
tietoja tai ohjelmien arvioinnissa tarvittavia aineellisia indikaattoreita. Ympäristöalalla toteutetut 
rakennerahastojen tukitoimenpiteet lisäävät myös yleistä tietoisuutta ympäristökysymyksistä esimer­
kiksi tarjoamalla ympäristöön liittyviä uusia taitoja koskevaa koulutusta ja rohkaisemalla julkisvira­
nomaisia kiinnittämään suurempaa huomiota aluesuunnitteluun ja luonnonvarojen suojeluun. 
Täydentävyys ja asiayhteys antoivat virikkeen osoittaa, kuinka ympäristönsuojelua koskeva vaati­
mus otetaan huomioon rakennerahastojen nykyisissä ohjelmissa. Sen sijaan että rakennerahastoja 
koskevaan kertomukseen olisi liitetty näiden politiikkojen täydentävyyttä käsittelevä erillinen jakso, 
katsottiin aiheelliseksi kuvata läpi koko kertomuksen ulottuvalla tavalla, kuinka rakennerahastojen 
toiminnan kukin osatekijä voi käsittää ympäristöulottuvuuden ja kuinka kyseinen ulottuvuus ote­
taan huomioon mahdollisimman hyvin ohjelmissa, joiden tavoitteena on ennen kaikkea taloudellinen 
ja sosiaalinen kehitys. 
C. TYÖLLISYYS UNIONIN TÄRKEIMPÄNÄ HAASTEENA 
Työllisyystilanteen vakavuus on keskeinen ongelma Euroopan unionissa, jossa on nykyisin noin 18 
miljoonaa työtöntä. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti jälleen 
työttömyyden vastustamisen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien ensisijaisen merkityksen. Neuvoston 
käsityksen mukaan pysyvään kasvuun palaamisen lisäksi tarvitaan työmarkkinoiden rakenneuudis­
tusta ja sen vuoksi määriteltiin viisi ensisijaista toiminta-aluetta työllisyyden rakenteellisten ongel­
mien ratkaisemiseksi. Neuvosto pyysi jäsenvaltioita esittämään näitä alueita koskevat suosituksensa 
monivuotisen ohjelman muodossa. 
Komissio ehdotti vuonna 1995 esittämässään tiedonannossa "Rakennepolitiikka ja työllisyys"5 tietty­
jä suuntaviivoja varmistaakseen Essenissä päätetyn politiikan ja rakennerahastojen käytön välisen 
johdonmukaisuuden sekä lujittaakseen niiden vaikutusta sisällyttämällä ne Euroopan työllisyysstra­
tegiaan. Strategian tavoitteena on taata pitkän aikavälin kasvuedellytykset, lisätä kasvun työllisyyttä 
edistävää vaikutusta, kehittää yhteisvastuullista taloutta nykyisen kilpailukykyisen ja suorituskykyi­
sen talouden lisäksi sekä hyödyntää parhaimmalla mahdollisella tavalla yhteistyön tarjoamia mah­
dollisuuksia ja kannustaa paikallistason toimijoita. 
Ilman että rakennerahastojen suurimmaksi osaksi vuonna 1994 hyväksyttyä toimintasuunnitelmaa 
kyseenalaistettaisiin, tämä merkitsee käytännössä sitä, että hyödynnetään yhteisön tukikehysten/yh­
tenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanon tarjoamaa joustavuutta ja ohjataan seuranta- ja 
arviointijärjestelmät valittujen ensisijaisten tavoitteiden asteittaiseen täytäntöönpanoon. 
Madridissa joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti yhteensovittamisen tarpeelli­
suuden kansallisen työpaikkoja luovan politiikan sekä yhteisön rakennepolitiikan välillä. Rakennera-
5 Tiedonanto, joka esitettiin alunperin epävirallisessa ministerien kokouksessa Madridissa (30. marraskuuta — 1. 
joulukuuta 1995). 
Srisiciniis viinstkrrinmir. Rakennerahastoista 199e) 21 
hastot ovat tärkeitä välineitä kasvun ja työllisyyden edistämisessä, erityisesti niissä jäsenvaltioissa ja 
niillä alueilla, jotka ovat tärkeimpiä tuensaajia. Rakennetuki edistää kysyntää lisäämällä alueellisia 
tuloja siten, että tuen avulla rahoitetaan perusrakenteisiin, tuotantokapasiteettiin, inhimillisiin voi­
mavaroihin ja teknologian mahdollisuuksiin kohdistuvia investointeja, jotka kaikki lisäävät alueen 
talouden kilpailukykyä. 
Tämä lähestymistapa merkitsee myös aktiivisten ja ehkäisevien toimenpiteiden painottamista. Tästä 
voidaan mainita esimerkkinä erityisesti tavoite 4, jonka täytäntöönpano kesti koko vuoden 1995. 
Tämä lähestymistapa edellyttää yhteistä ponnistelua kaikilta rakenteellisten tukitoimenpiteiden täy­
täntöönpanoon osallistuvilta toimijoilta ja komissio on sitoutunut tähän tukemalla yhteistyön eri 
osapuolia. 
D. KERTOMUKSEN TÄRKEIMMÄT OSATEKIJÄT 
1. Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 
Vuonna 1995 kohdennettiin yhteensä 21,938 miljardia ecua kaikkia tukitoimenpiteitä varten käytet­
tävissä olevista 24,069 miljardista ecusta. Näitä summia on verrattava vuoden 1994 vastaaviin 
summiin, jotka olivat 19,246 ja 21,323 miljardia ecua. Toteutumistaso onkin noussut 91 prosenttiin 
(90% vuonna 1994) ja maksusitoumuksista on maksettu 82 prosenttia verrattuna 76 prosenttiin 
vuonna 1994. On korostettava, että yhteisöaloitteita pantiin täytäntöön selvästi paremmin kuin 
vuonna 1994, sillä niiden toteutumistaso on 91 prosenttia käytettävissä olleista maksusitoumuksista 
(eli 2,358 miljardia ecua) verrattuna 12 prosenttiin vuonna 1994. Tämä kasvu johtuu siitä, että suurin 
osa ehdotetuista uusista ohjelmista hyväksyttiin vuonna 1995. 
Eri tavoitteiden mukaan jaoteltuna tavoitteen 1 maksusitoumukset olivat 14,518 miljardia ecua, 
tavoitteen 2 sitoumukset 1,735 miljardia ecua, tavoitteen 3 sitoumukset 1,607 miljardia ecua, 
tavoitteen 4 sitoumukset 94,5 miljoonaa ecua, tavoitteen 5a sitoumukset 655,9 miljoonaa ecua 
maatalouden osalta ja 179 miljoonaa ecua kalastuksen osalta, tavoitteen 5b sitoumukset 571,9 
miljoonaa ecua ja tavoitteen 6 sitoumukset 125,9 miljoonaa ecua. 
Kunkin rahaston kohdennettujen määrärahojen määrät eroavat suuresti itseisarvona tarkasteltuna 
(tämä vaihtelee 485,5 miljoonasta ecusta KOR:in osalta — 2% kaikista maksusitoumuksista — 
12,211 miljardiin ecuun EAKR:n osalta — 56°/o kaikista maksusitoumuksista), mutta niiden käytet­
tävissä olevien määrärahojen toteutumistasot ovat vastaavat. Kaikkien rahastojen osalta toteutumis­
taso oli 99 prosenttia (kaikki tukityypit), lukuun ottamatta ESR:ää, jonka maksusitoumuksista 
toteutui 76 prosenttia. 
2. Keskittäminen 
Keskittämisperiaate on yksi vuoden 1988 rakennerahastojen uudistukseen sisältyneistä perusperiaat­
teista. Tällä tarkoitetaan tukitoimenpiteiden keskittämistä joihinkin tavoitteisiin, rakennerahastojen 
tukeen oikeutettujen alueiden keskittämistä maantieteellisesti, rahoituksen keskittämistä vakavim-
piin ongelmiin ja eniten vaikeuksissa oleville alueille ja tukitoimenpiteiden keskittämistä temaattisesti 
joillekin aloille. Kolme viimeksi mainittua periaatetta eivät kehittyneet merkittävästi vuonna 1995, 
sillä niitä koskevat päätökset ja suuntaviivat lyötiin lukkoon vuosina 1993 ja 1994 koko kaudeksi 
1994-1999 (1994-1996 tavoitteen 2 osalta)6. Vaikka rahoituksen keskittämistä koskeva periaate 
kuvastui erityisesti kauden 1994-1999 määrärahojen hyväksymisenä, sen soveltaminen käytännössä 
näkyi myös vuoden 1995 toiminnassa. Yhteisön toiminnan pääpaino kohdistuu edelleen tavoitteeseen 
1: vuonna 1995 hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien yhteydessä tavoitteen 1 kohdealueille myönne-
6 Katso vuosikertomus 1994. 
22 Scislemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
tyt määrärahat vastaavat kaikkien aloitteiden osalta 64 prosenttia vuoden 1995 määrärahojen 
kokonaismäärästä. Samoin vuoden 1995 talousarvion osalta tavoitteen 1 perusteella toteutetut 
maksusitoumukset edustavat 66 prosenttia maksusitoumusten kokonaismäärästä ja tavoitteen 1 
perusteella toteutetut maksut 70 prosenttia maksujen kokonaismäärästä. Luvuista näkyy myös 
tavoitteen 1 täytäntöönpanon huomattava dynaamisuus muihin rakenteellisiin tukitoimenpiteisiin 
verrattuna. 
3. Suunnittelu 
Rakennerahastojen toiminnan toinen ominaispiirre on monivuotinen suunnittelu, joka kattaa kuusi 
vuotta. Se toteutettiin vuonna 1994 hyväksymällä suurin osa tavoitteiden mukaisia tukitoimenpiteitä 
koskevista ohjelma-asiakirjoista (yhteisön tukikehykset ja toimenpideohjelmat; yhtenäiset ohjelma-
asiakirjat). Vuonna 1995 hyväksyttiin vielä uusien jäsenvaltioiden esittämät ohjelma-asiakirjat (yh­
teensä 36, joihin on vielä tarkoitus lisätä 6 ruotsalaista ohjelma-asiakirjaa) ja monia yhteisöaloiteoh­
jelmia (yhteensä 265). 
Kahden toteuttamisvuoden 1994-1995 jälkeen tehty tarkastelu osoittaa, että toteuttamistaso on 
kokonaisuudessaan suhteellisen tyydyttävä. Tarkasteltaessa toimia tavoitekohtaisesti 97 prosenttia 
suunnitelluista määrärahoista (yhteisön tukikehyksissä tai yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa) hyväk­
syttiin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen, toimenpideohjelmien, yleiskattavan tuen tai suurhankkei­
den muodossa. Kuten edellisessä vuosikertomuksessa todettiin, mahdollisuus käyttää yhtenäisiä 
ohjelma-asiakirjoja on yksinkertaistanut huomattavasti suunnitteluun liittyviä yksityiskohtaisia 
sääntöjä. Lisäksi tarkasteltaessa rahoituksen toteutumista kokonaisuudessaan huomataan, että kah­
dessa vuodessa on kohdennettu lähes kolmasosa (31%) päätetystä tuesta ja viidesosa tuesta (19%) on 
maksettu. Vaikka paikallisesta toteuttamisesta kertovaa maksujen aikataulua olisikin syytä parantaa 
yleisesti, tilanteet vaihtelevat tavoitekohtaisesti. Tavoitteiden 1, 3 ja 5a toteuttaminen vastaa odotuk­
sia. Tavoitteiden 4 ja 5b toteuttaminen edistyy kuitenkin selvästi hitaammin (tavoite 4: 24% tuesta 
sidottu ja 12% tuesta maksettu; tavoite 5b: 18% tuesta sidottu ja 10% tuesta maksettu). Vaikka 
tavoitteen 2 toteuttamistaso vaikuttaa ensi silmäyksellä suuremmalta kolmen vuoden jaksoihin 
perustuvan suunnittelun vuoksi (52% tuesta sidottu ja 26% tuesta maksettu), se on kuitenkin 
todellisuudessa keskiarvoa alhaisempi, jos se suhteutetaan koko kauteen 1994-1999. Lisäksi toteutu­
minen vaihtelee jäsenvaltiokohtaisesti. Kaikkien tavoitteiden kohdalla kohdennetun tuen prosenttio­
suudet vaihtelevat 21 prosentista Belgian ja Suomen osalta 41 prosenttiin Yhdistyneen kuningaskun­
nan osalta kun taas maksetun tuen prosenttiosuudet vaihtelevat 10 prosentista Suomen osalta ja 11 
prosentista Italian osalta 25 prosenttiin Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. 
Yhteisöaloitteiden kohdalla suunnittelumenettely osoittautui ongelmalliseksi. Menettelyä rasitti jä­
senvaltioiden esittämien ohjelmien määrä (400 ohjelmaa 15 jäsenvaltion osalta eli lähes yhtä paljon 
tukitoimenpiteitä ja toimenpideohjelmia/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja), joka kuormitti liikaa hal­
lintoa. Kuitenkin huomattava määrä ohjelmia (3/4) voitiin hyväksyä, mikä edustaa 81 prosenttia 
kahdelletoista jäsenvaltiolle myönnetyistä määrärahoista ja 42 prosenttia kolmelle uudelle jäsenval­
tiolle myönnetyistä määrärahoista. Toukokuussa 1996 Venetsiassa pidetyssä epävirallisessa Euroop-
pa-neuvoston kokouksessa komissio ja jäsenvaltiot myönsivät ohjelmien huomattavasta määrästä ja 
siitä johtuvasta kirjavuudesta aiheutuvat ongelmat erityisesti yhteisöaloitteiden osalta sekä tarpeen 
parantaa kyseistä tilannetta. 
4. Tuen täydentävyys 
Tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen noudattaminen edellyttää jatkuvaa rahoituksen seuran­
taa, jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt määriteltiin ohjelma-asiakirjoissa kauden 1994-1999 
uusien ohjelmien osalta. Tuen täydentävyyden ennakkoarviointi voitiin toteuttaa suurelta osin 
vuonna 1994 ja se saatiin lähestulkoon valmiiksi vuoden 1995 aikana. Vuonna 1995 tuen täydentä­
vyyttä koskeva työ koski erityisesti kauden 1989-1993 jälkiarviointia ja toisen kauden sujumisen 
seurantaa. 
Seistcniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 23 
Ensimmäisen suunnittelukauden jälkiarvioinnin tulokset eroavat tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mu­
kaan. Tavoitteiden 1 ja 2 osalta menettely päätettiin menestyksekkäästi ja tuen täydentävyys tarkas­
tettiin viiden jäsenvaltion osalta vuonna 1995. Muiden jäsenvaltioiden kohdalla oli kuitenkin mahdo­
tonta suorittaa tarkastusta joko tietojen puutteellisuuden (kolme jäsenvaltiota) tai niiden puuttumi­
sen (neljä jäsenvaltiota) vuoksi. Myös tavoitteiden 3 ja 4 osalta tuen täydentävyyden periaate 
tarkastettiin neljässä jäsenvaltiossa, tulos on vielä epävarma kahdessa jäsenvaltiossa ja tarkastusta 
on mahdoton suorittaa viidessä jäsenvaltiossa. Ainoastaan tavoitteen 5b osalta oli mahdollista 
osoittaa vuonna 1995, että tuen täydentävyyttä on noudatettu kaikissa jäsenvaltioissa. 
Toisen kauden sujumisen arviointi koski vuonna 1995 ainoastaan tavoitetta 1 ja saadut tulokset ovat 
suppeita, sillä ainoastaan yksi jäsenvaltio noudatti periaatetta ja arviointia koskevia yksityiskohtaisia 
sääntöjä. 
5. Yhteistyöhön osallistuminen 
Yhteistyöperiaatetta alettiin soveltaa aktiivisesti vuonna 1995 ohjelmien seurantakomiteoiden perus­
tamisen yhteydessä. Alueellisten viranomaisten osallistuminen on tämän jälkeen vakiintunut käytän­
nössä ja se toimii yleensä tyydyttävästi. Paikallisten viranomaisten kohdalla tilanne ei ole kuitenkaan 
näin pitkälle edistynyt. Kertomuksessa korostetaan institutionaalisesta todellisuudesta ja tukityypeis-
tä johtuvaa tilanteiden kirjoa. Siinä tuodaan ilmi myös tilanteiden ilmeinen erilaisuus, joka edellyt­
tää alueellisen tason seurantamenetelmien yksinkertaistamisen harkintaa. Sosiaalis-taloudellinen 
yhteistyöhön osallistuminen puolestaan elää kehityskautta, mikä näkyy talouselämän ja työmarkki­
noiden osapuolten suurempana osallistumisena seurantakomiteoiden tasolla, mutta tässäkin yhtey­
dessä tilanteet ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa, sillä kyseinen yhteistoiminta voi ilmetä osallis­
tumisen puutteena tai todellisena päätöksentekoon osallistumisena vaihdellen välillisestä edustukses­
ta pelkkään ilmoitusmenettelyyn. Jotta vältettäisiin menettelyjen kuormittuminen yhä monimutkai­
semmilla osallistumisrakenteilla, komissio pyrkii tietoisesti kehittämään soveltuvampia tapoja yhdis­
tää eri osapuolet läheisemmin toimintaan näiden aseman ja vastuun perusteella. 
6. Arviointi ia seuranta 
Vuonna 1995 seuranta- ja arviointimenettelyä jatkettiin intensiivisesti kahdella taholla. Nykyistä 
suunnittelukautta varten muodostettiin seurantakomiteat ja komissio julkaisi näiden perustamisen 
yhteydessä seurantaa ja väliarviointeja käsittelevän yhteisen oppaan, jonka tarkoituksena on edistää 
kaikkien yhteistyön osapuolten yhteistä menettelyä toteutettaessa niin rahoitusta kuin ohjelmien 
edistymistä koskevaa laadullista ja määrällistä seurantaa. Myös vuodelle 1996 suunniteltu väliar-
viointimenettely käynnistettiin yhteistyössä. Tarkoituksena on kehittää tukitoimenpiteiden kriittistä 
analysointia koskeva järjestelmällinen menetelmä, mutta sen toteuttaminen on osoittautunut hitaak­
si, vaikka edistystä on selvästi tapahtunut. Toisena suuntauksena oli ensimmäisen suunnittelukauden 
jälkiarvioinnin jatkuminen. Komission vuoden 1994 lopussa saamat alustavat tulokset tavoitteiden 3 
ja 4 sekä 5b osalta vahvistettiin vuoden 1995 aikana. Tavoitetta 5a sekä joitakin kauden 1991-1993 
yhteisöaloitteita koskevat tulokset saatiin vuonna 1995. Vaikka kyseiset tulokset tulivat vasta toisen 
kauden ohjelmien hyväksymisen jälkeen, niitä voidaan hyödyntää tämänhetkisissä toimissa ja varsin­
kin väliarviointien yhteydessä. 
Seis/emäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 25 *=> 
I LUKU 
SUUNNITTELUN TOTEUTTAMINEN 
Seisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 27 
A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEIDEN MUKAAN JAOTELTUNA 
1. Johdanto 
1.1. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 1: Määrärahat 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5 
maatohus 
kalastus 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YIITFI.NSA 11 
730.0 
160,0 
395.2 
25,4 
19-1.9 
170.4 
24,5 
78,1 
1.58-1.6 UK 
56,0 
263,0 
13.0 
266.9 
127.0 
139.9 
54,0 
652.9 U 
13.640,0 
733,0 
1.682,1 
104,5 
1.144,4 
1.069.9 
74,5 
1.229,0 
18.533,0 EL 
13.980.0 
0,0 
13.980,0 E 
26.300,0 
1.130,0 
1.474,4 
368.6 
445.6 
326.0 
119.6 
664,0 
30.382,6 F 
2.189.2 
1.763,2 
2.562,4 
299.6 
1.935.4 
1.245.5 
189.9 
2.239,4 
10.989.2 IRL 
5.620,0 
0,0 
5.620,0 1 
14860.0 
684,0 
1.316.3 
398.8 
814,4 
680.0 
134.4 
903.7 
18.977.2 L 
7.0 
20.7 
0.9 
40.1 
39.0 
1.1 
6.0 
74,7 N 
150.0 
300.0 
922,8 
156,2 
164.6 
118.0 
46.6 
150,0 
1.843,6 AT 
165,6 
101.0 
334,0 
61.0 
387.8 
385.8 
2.0 
411,0 
1.460,4 !' 
13.980,0 
0.0 
13.980,0 Fl 
69.2 
258,4 
84.6 
354,0 
331.0 
23.0 
194.0 
459,9 
1.420,1 SE 
160,0 
347,0 
173,0 
130,1 
90.1 
40.0 
138.0 
252,0 
1.200,1 UK 
2.359,8 
2.142,0 
1.501,0 
329,7 
449,7 
361.0 
88.7 
820,5 
7.602.7 V1ITEENSÂ 
93.974,6 
7.305,4 
11.078,3 
2.015,3 
6.327.9 
5.443.7 
8114,2 
6.887.7 
711,9 
128.301,1 
Vuonna 1995 tavoitekohtaisesti suunniteltuja rakennerahastojen tukitoimenpiteitä hallitsi kaksi 
suuntausta: uusien jäsenvaltioiden ohjelmat hyväksyttiin ja ohjelmia alettiin toteuttaa tehokkaasti 
kahdessatoista muussa jäsenvaltiossa vuonna 1994 tapahtuneen ohjelmien hyväksymisen ja käynnis­
tämisen jälkeen. Viimeiset ohjelmat hyväksyttiin suurimmaksi osaksi vuonna 1995 ja täytäntöönpa­
no (seurantakomiteoiden perustaminen, hankkeiden valinta) voitiin aloittaa kokonaisuudessaan 
tyydyttävästi. Kaksi vuotta uusien ohjelmien käynnistämisen jälkeen tulos on melko huomattava. 
Vuosien 1994 ja 1995 välillä kahdentoista jäsenvaltion osalta hyväksyttiin 407 muuta ohjelma-
asiakirjaa kuin yhteisön tukikehykset (eli toimenpideohjelmia, yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, yleis­
kattavia tukia, suurhankkeita). Ohjelmia on keskimäärin 34 jäsenvaltiota kohti, mutta määrät 
vaihtelevat Tanskan ja Luxemburgin 8:sta ohjelmasta 83:een ohjelmaan Espanjassa. Kaikkien 
viidentoista jäsenvaltion osalta vuoden 1995 lopussa oli hyväksytty 442 ohjelmaa eli 35 ohjelmaa 
kolmen uuden jäsenvaltion osalta. Jos näihin lukuihin lisätään yhteisöaloiteohjelmat, jotka hyväk­
syttiin pääpiirteissään vuoden 1995 aikana, ohjelmien kokonaismäärä on 733 ohjelmaa viidessätoista 
jäsenvaltiossa (keskimäärin 49 ohjelmaa/jäsenvaltio: keskimäärin 29 toimenpideohjelmaa/yhtenäis­
tä ohjelma-asiakirjaa ja 17 yhteisöaloiteohjelmaa). 
Taulukko 2: Hyväksyttyjen ohjelma-asiakirjojen määrä vuosina 1994-1995 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5a maatalous 
Tavoite 5a kalastus 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Tavoitteet yhteensä 
Yhteisöaloitteet 
InWrrcg/Peace 
Muut (1) 
YHTEENSÄ B 
1 
4 
5 
5 
6 
1 
3 
25 
16 
41 DK 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
8 
5 
13 D 
18 
9 
12 
1 
11 
1 
8 
60 
61 
127 EL 
31 
31 
10 
41 E 
53 
8 
11 
1 
2 
1 
7 
83 
23 
106 F 
6 
19 
1 
1 
2 
1 
20 
SO 
47 
97 IRL 
10 
10 
6 
16 I 
24 
11 
16 
1 
2 
1 
13 
68 
19 
87 L 
1 
2 
1 
2 
1 
1 
8 
4 
12 N 
1 
5 
1 
1 
2 
1 
5 
16 
12 
28 P 
17 
n 
ii 
28 UK 
3 
13 
1 
0 
2 
1 
11 
31 
2* 
59 EUR 12 
164 
72 
50 
12 
31 
9 
69 
407 
248 
655 AT 
1 
4 
1 
1 
2 
1 
7 
17 
4 
21 FI 
1 
1 
1 
2 
1 
2 
1 
9 
2 
11 SE 
5 
1 
0 
1 
l 
0 
1 
9 
2 
11 EUR3 
1 
10 
3 
2 
5 
3 
9 
2 
35 
8 
43 EUR15 
165 
82 
S3 
14 
36 
; 12 
78 
2 
442 
291 
35 
256 
733 
(l) Mukaan lukien Kclcx vuonna 1993 
' ixHuom. Uusissa jäsenvaltioissa toteutetut toimet on yhdistetty tämän luvun A.7. kohtaan. Jollei toisin mainita, 
annetut summat viittaavat aina tukitoimenpiteiden hyväksymisvuoden hintoihin (1994 tai 1995) suunnittelun osalta ja 
käypiin hintoihin maksusitoumusten ja maksujen toteuttamisen osalta. 
28 Scisteniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista J 995 
Kun tarkastellaan ohjelmien hyväksymistilannetta verrattuna kaudelle 1994-1999 suunniteltuihin 
ohjelmiin, kahden ensimmäisen toimintavuoden jälkeinen tilanne vaikuttaa tyydyttävältä. Suunnitel­
luista määrärahoista 97 prosenttia kohdennettiin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin, toimenpideohjel­
miin, yleiskattaviin tukiin ja suurhankkeisiin. Tavoitteita 2, 3, 5a kalastus ja 6 koskevat toimet 
hyväksyttiin kokonaisuudessaan vuonna 1995. Tavoitteiden 1, 5a maatalous ja 5b hyväksymistaso on 
niinikään erittäin hyvä (96%:n ja lähes 100%:n välillä). Tavoitetta 1 koskevat yhtenäiset ohjelma-
asiakirjat hyväksyttiin kokonaisuudessaan vuoden 1994 aikana (Itävallan osalta vuonna 1995) ja eri 
tukikehyksiin kuuluvista tukitoimenpiteistä hyväksymättä ovat enää Saksaa ja Irlantia koskeva 
tekninen apu ja muutamat toimenpideohjelmat Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa. Tavoitetta 5a 
maatalous koskevat kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin, lukuun ottamatta asetusten 
(ETY) N:o 866/90 ja 867/90 soveltamisalaan ja yhteen tukikehykseen kuuluvia tiettyjä toimenpi­
deohjelmia, joita ei ole vielä hyväksytty Italian osalta. Tavoitteen 5b osalta ainoastaan Ruotsin 
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja Ranskaa koskeva tekninen apu ovat hyväksymättä. Vain tavoitteen 4 
hyväksymistaso oli alhaisempi (75%). Tämä johtuu toisaalta siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta ei 
ole vielä esittänyt kautta 1994-1999 koskevia ohjelmiaan ja toisaalta siitä, että Ruotsin yhtenäistä 
ohjelma-asiakirjaa ei ole vielä hyväksytty. 
Jäsenvaltiokohtaisesti tarkasteltuna ohjelmien hyväksymistaso kaikkien tavoitteiden kohdalla on 
100-prosenttinen valtaosassa kahdestatoista jäsenvaltiosta (Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Irlanti, 
Luxemburg, Alankomaat, Portugali). Kolmen jäsenvaltion (Italia, Espanja ja Kreikka) taso on 90 ja 
100 prosentin välillä, koska näiden jäsenvaltioiden tavoitteeseen 1 liittyviä toimenpideohjelmia on 
vielä hyväksymättä. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymistaso on 96 prosenttia, jos siihen 
sisällytetään tavoite 4 (kaikki muut ohjelmat hyväksyttiin kokonaisuudessaan). Kolmen uuden 
jäsenvaltion tilanne oli vuoden 1995 lopussa hyvä, koska kaikki tukitoimenpiteet oli hyväksytty 
Itävallan ja Suomen osalta. Ruotsin osalta on vielä hyväksyttävä tavoitteisiin 4 ja 5b kuuluvat 
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat. 
Taulukko 3: Hyväksytyt tukitoimenpiteet 1994-1995 (yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, toimenpideohjelmat, 
yleiskattavat tuet, suurhankkeet) verrattuna suunniteltuihin määrärahoihin 1994-1996/99 
(prosenttia) 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5a maatalous 
Tavoite 5a kalastus 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
YHTEENSÄ D 
100% 
100% 
101% 
101% 
100% 
100% 
100% 
100% DK 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% D 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% EL 
98% 
98% E 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
95% F 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% IRL 
100% 
100% I 
91% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% 
93% L 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% N 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% AT 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% p 
99% 
99% FI 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% SE 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
0% 
100% 
74% UK 
100% 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
100% 
96% Yhteensä 
96% 
100% 
100% 
75% 
100% 
100% 
98% 
100% 
97% 
Kun tarkastellaan ohjelmien täytäntöönpanon edistymistä rahoituksen kannalta, toteuttaminen näyt­
tää etenevän melko tavanomaisesti. Kahden ensimmäisen vuoden jälkeen tuesta on kohdennettu 
kaiken kaikkiaan lähes kolmasosa (31%), mikä vastaa tosiasiallisesti vuonna 1995 tehtyjä maksusi­
toumuksia ottaen huomioon, että suurin osa ohjelmista hyväksyttiin vuoden 1994 toisella puoliskolla 
tai lopussa. 
Sebileniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 29 
Taulukko 4: Maksusitoumukset 1994-1995 ja kohdennetun tuen prosenttiosuus (miljoonaa ecua) 
Tavoite 1 
*/.ia tuesta 
Tavoite 2 
V« ia tuesta 
Tavoite 3 
%:ia tuesta 
Tavoite 4 
%:ia tuesta 
Tavoite 5a (maatalous) 
% ia tuesta 
Tavoite 5a (kalastus) 
%:ia tuesta 
Tavoite 5b 
%: ia tuesta 
Tavoite 6 
% ia tuesta 
YHTEENSÄ 
%:ia tuesta U 
107,0 
15% 
62.2 
39% 
97.8 
24% 
4.6 
18% 
53,0 
31% 
4.1 
17% 
9,2 
12% 
337,8 
21% OK 
30,3 
54% 
85.0 
32% 
6.0 
46% 
38,7 
30% 
46,6 
33% 
9,8 
18% 
216,3 
33% I) 
3.892,1 
29% 
286.9 
39% 
307,8 
18% 
29,6 
28% 
322,7 
30% 
24,9 
33% 
261,7 
21% 
5.125,6 
28% EL 
4.544.9 
33% 
. 
. 
4.544,9 
33% E 
8.372,4 
34% 
659.2 
58% 
426,6 
29% 
118,1 
32% 
101,9 
31% 
39,8 
33% 
• 162,1 
24% 
9.880,1 
34% F 
497,6 
23% 
904.4 
51% 
778.4 
30% 
95,4 
32% 
678,6 
39% 
63.3 
33% 
373,2 
17% 
3.390,9 
31% IKL 
1.680,1 
30% 
1.680,1 
30% I 
3.024,7 
22% 
299,9 
• 44% 
200,5 
15% 
60,6 
15% 
117,5 
17% 
44,8 
33% 
107,0 
12% 
3.855,0 
22% L 
8,0 
114% 
6.5 
31% 
0,5 
59% 
12,2 
31% 
1.1 
100% 
0,8 
14% 
29,1 
39% N 
37,2 
25% 
105,0 
35% 
282.3 
31% 
22.2 
14% 
25,3 
21% 
9.2 
20% 
25.6 
17% 
506,8 
27% AT 
28,8 
17% 
54,1 
54% 
64,1 
19% 
11,7 
19% 
61.5 
16% 
2.0 
100% 
78,3 
19% 
300,5 
21% V 
4.548,8 
33% 
4.548,8 
33% Fl 
31,1 
45% 
60.3 
23% 
14,8 
18% 
61.4 
19% 
23,0 
100% 
32,8 
17% 
81,0 
18% 
304,5 
21% SE 
105,8 
66% 
73,0 
21% 
0,0 
13,7 
15% 
40.0 
100% 
0.0 
44.9 
18% 
277,4 
31% UK 
532,3 
23% 
1.250.0 
58% 
975.0 
65% 
0,0 
85,2 
24% 
14.8 
17% 
120,7 
15% 
2.978,0 
41% Yhteensä 
27.265,9 
30% 
3.796.9 
52% 
3.357,1 
30% 
363,6 
24% 
1 571.6 
29% 
313,4 
35% 
1.181.2 
18% 
125.9 
18% 
37.975,8 
31% 
Maksut kertovat tukitoimenpiteiden etenemisestä paikallisella tasolla, sillä ne riippuvat lopullisten 
tuensaajien esittämistä pyynnöistä. Niiden 19 prosentin taso ilmentää vuonna 1994 esiintyneitä 
viivästyksiä, mutta vaikuttaa johdonmukaiselta otettaessa huomioon, että maksut suoritettiin pääo­
sin vuoden 1995 aikana. 
Taulukko 5: Maksut 1994-1995 ja maksetun tuen prosenttiosuus (miljoonaa ecua) 
Tavoite 1 
%:ia tuesta 
Tavoite 2 
% ia tuesta 
Tavoite 3 
%:ia tuesta 
Tavoite 4 
%:ia tuesta 
Tavoite 5a (maatalous) 
%:ia tuesta 
Tavoite 5a (kalastus) 
%:ia tuesta 
Tavoite 5b 
%:ia tuesta 
Tavoite 6 
%:ia tuesta 
YHTEENSÄ 
K: ia tuesta li 
79.8 
11% 
29.3 
18% 
74,5 
19% 
2.3 
9% 
16.5 
10% 
3.3 
13% 
4,6 
6% 
2103 
13% 1)K 
20,0 
36% 
74,2 
28% 
3,0 
23% 
19.2 
15% 
30,3 
22% 
5.7 
10% 
152,4 
23% D 
2.470,1 
18% 
156,9 
21% 
234,3 
14% 
14,8 
14% 
209,8 
20% 
16,1 
22% 
134,2 
11% 
3.236,2 
17% EL 
2.760.7 
20% 
-
" 
-
-
-
-
2.760,7 
20% E 
5.570.0 
23% 
448.0 
40% 
244.5 
17% 
65,8 
18% 
80.3 
25% 
10.0 
8% 
118.4 
18% 
6.537,0 
23% F 
286.7 
13% 
423,3 
24% 
503.7 
20% 
47.7 
16% 
402,8 
23% 
41,1 
22% 
207,9 
9% 
1.913^ 
17% IKL 
1.369,6 
24% 
-
; 
; 
U69.6 
24% 1 
1.555,4 
12% 
150,0 
22% 
100,2 
8% 
30,3 
8% 
58.7 
9% 
11,2 
8% 
53.5 
6% 
1.959,4 
11% 1. 
4,0 
57% 
5.6 
27% 
0.3 
38% 
5.4 
14% 
0,2 
15% 
0.4 
7% 
15,9 
21% N 
19,6 
13% 
52,5 
18% 
253,3 
27% 
11,1 
7% 
12,2 
10% 
6,2 
13% 
12.6 
8% 
367,5 
20% AT 
14,4 
9% 
21.4 
21% 
32.0 
10% 
5.9 
10% 
30,7 
8% 
0.2 
10% 
39.2 
10% 
143,8 
10% V 
3.263.4 
23% 
' 
. 
. 
. 
" 
3.263,4 
23% Fl 
• 
15,6 
22% 
30,2 
12% 
7.4 
9% 
30.7 
9% 
6,9 
30% 
15,9 
8% 
40,5 
9% 
147,2 
10% SK 
38,1 
24% 
36,5 
11% 
0,0 
6.9 
8% 
12,0 
30% 
0,0 
22,5 
9% 
115,9 
13% UK 
331,4 
14% 
518.9 
24% 
818,6 
55% 
0,0 
41,7 
12% 
11.8 
13% 
69.4 
8% 
* 
1.791,8 
25% Yhteensä 
17721.1 
20% 
1 877.8 
26% 
2.407.6 
22% 
188,7 
12% 
914.9 
17% 
149,3 
17% 
661,9 
10% 
63.0 
9% 
23.984,2 
19% 
1.2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen 
Rakennerahastojen toinen suunnittelukausi käynnistyi samaan aikaan kun alettiin tavoitella ympäris­
tönsuojelun lujempaa yhdistämistä yhteisön politiikkoihin kestävän kehityksen edistämiseksi. Niinpä 
erityisesti viides ympäristöä koskeva toimintaohjelma suuntautui pikemminkin ehkäisevään lähesty­
mistapaan ja laajensi toimintakeinojen valikoimaa tarkentamalla viisi toiminta-alaa (teollisuus, 
liikenne, energia, maatalous, matkailu), joille rakennerahastot myöntävät merkittävää rahoitustukea 
kehitys- ja uudistamistavoitteiden mukaisesti. Lisäksi komission alueiden kehitystä koskevissa ar­
vioissa tuotiin julki jatkuvat tarpeet, jotka kohdistuvat ympäristöä koskeviin perusrakenteisiin 
heikoimmin kehittyneillä alueilla2 sekä erityisesti toiminnan ja perusrakenteiden jakautumiseen 
liittyvään aluesuunnitteluun varsinkin viidennen toimintaohjelman kohdealoilla3. 
Rakennerahastoja koskevassa tarkistetussa lainsäädännössä suunnittelumenettelyyn lisättiin kestä­
vän kehityksen periaate ja määriteltiin vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden esittämien aluekehitys­
suunnitelmien on täytettävä (ympäristötilanteen arviointi, ehdotettujen toimien ympäristövaikutuk­
sen arviointi, toiminnan ensisijaisten tavoitteiden määrällisinä ilmaistavat ympäristöpäämäärät, 
2 Katso viides määräaikaiskertomus alueiden sosiaalis-taloudellisesta kehityksestä 
1 Katso Eurooppa 2000 H Euroopan aluesuunnitteluyhteistyö 
30 Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
ympäristöasioista vastaavien viranomaisten yhteistyöhön yhdistäminen). Nämä velvoitteet paransivat 
huomattavasti ohjelmien ympäristövaikutuksen arviointia4. Mainitun arvioinnin ja ohjelmia toteu­
tettaessa noudatettavan ympäristölainsäädännön rinnalla rakennerahastot myöntävät huomattavia ja 
vaihtelevia rahoitustukia ympäristönsuojeluun, kun tuki liittyy rakennerahastojen päämäärien mu­
kaisesti alueiden taloudelliseen kehitykseen. Kyseiset tuet ovat erityisen tärkeitä, koska rakennera­
hastojen toimien täytäntöönpanossa kaikilla tasoilla mukana olevat osapuolet eivät enää pidä 
ympäristöä erillisenä alana, vaan kestävän kehityksen olennaisena ulottuvuutena sekä taloudellisen 
aloitteellisuuden ja innovaation lähteenä (työpaikkojen syntyminen erityisesti paikallisella ja alueelli­
sella tasolla). 
Rakennerahastot kestävän kehityksen edistäjinä 
Vuosina 1989-1993 ympäristöä suoraan koskeviin toimiin kohdennettiin 2,751 miljardia ecua (eli 7% 
kokonaismäärästä) tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueilla. Ympäristön suojelu ja parantaminen onkin 
otettu huomioon jo rakennerahastojen vuonna 1988 tapahtuneesta uudistuksesta lähtien. Uudella 
suunnittelukaudella 1994-1999 (vuoteen 1996 asti tavoitteen 2 osalta) mainituille kohdealueille on 
suunnattu yhteensä 9,445 miljardia ecua (eli 9% suunnitellusta kokonaismäärästä). 
Taulukko 6: Rakennerahastojen alueelliset tavoitteet — suoraan ympäristöä koskevat toimet suunnitte­
lukaudella 1994-1996/99 (EUR 12 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) 
Tav. 1 (94-99) Yhteensä 
YmpiristS 
Tav. 2 (94-96) Yhteensä 
YmplristS 
Tav. 5b (94-99) Yhteensä 
Ympäristö 
Tavoitteet yhteensä 
YHTEENSÄ YmpHristö U 
730 
92 
160 
8 
78 
7 
968 
107 UK 
--56 
pm(i) 
54 
pm<i) 
110 
0 n 
13.640 
1.106 
733 
52 
1.229 
207 
15.602 
1.365 EL 
13.980 
624 
----13.980 
624 E 
26.300 
3.034 
1.130 
40 
664 
67 
28.094 
3.141 F 
2.189 
323 
1.763 
103 
2.239 
24S 
6.191 
671 IRL 
5.620 
74 
-• --5.620 
74 1 
14.860 
1.867 
684 
48 
904 
94 
16.448 
2.009 1. 
--7 
2 
6 
1 
13 
3 N 
150 
5 
300 
S 
150 
36 
600 
46 V 
13.980 
1.056 
---13.980 
1.056 UK 
2.360 
146 
2.142 
138 
820 
64 
5.322 
348 Yhteensä 
93809 
8.327 
6975 
397 
6.144 
721 
106.928 
9.445 100% 
8,9% 
100% 
5,7% 
100% 
11,7% 
100% 
9% 
(I) Mahdotonta antaa tarkkaa lukua, sillä ympäristöhankkeet kuuluvat suurelta osin muihin kululuokkiin. 
Rakennerahastojen kestävää kehitystä edistävä toiminta on monipuolista. Sitä toteutetaan kahdella 
tasolla eli tukitoimenpiteiden suunnittelussa ja niiden konkreettisessa toteuttamisessa. Toiminta 
ilmenee neljässä erilaisessa muodossa. 
Tukitoimenpiteiden suunnitteluvaiheessa rakennerahastojen tuet kohdennetaan suoraan ympäristöä 
koskeviin investointeihin. Kyseiset investoinnit käsittävät kahdenlaisia toimia: 
• ympäristöhankkeisiin kohdistuvat suorat investoinnit. Nämä investoinnit koskevat useimmiten 
perusrakenteiden uudistamista ja kehittämistä viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman 
joillakin kohdealueilla (vesi, jätteet, rannikkovyöhykkeet ja sisävesialtaat, erityisen teollistunut 
kaupunkiympäristö, luonnonympäristö ja biodiversiteetti). Kyseiset perusrakenteet ovat puuttu­
neet jo pitkään erityisesti vähemmän kehittyneiltä alueilta (ks. taulukko jäljempänä) tai niiden 
tarve ilmenee äkillisesti teollisuuden ja maatalousalueiden uudistustarpeiden yhteydessä. Tarpeet 
vaihtelevat kuitenkin suuresti alueesta riippuen, mikä ilmenee suoraan eri investointien vastaavas­
sa osuudessa. Tavoitteen 1 kohdealueiden ympäristöinvestoinnit kohdistuvat suurelta osin (83%) 
vesiin (rannikko- ja sisävesi vesi varojen puhdistus, kerääminen, jakelu ja huolto). Sen sijaan 
tavoitteen 2 teollisuusalueilla hallitsevana (53%) ovat puhdistustoimet ja jätteiden käsittely, jotka 
ovat tärkeitä (30%) myös tavoitteen 5b maaseutualueilla. Tavoitteen 5b kohdalla suoraan ympä­
ristöön kohdistuvista toimenpiteistä lähes 60 prosenttia koskee luonnonympäristön hoitoa, maa­
seutumaisemien suojelua ja biodiversiteettiä. 
Katso vuosikertomus 1994 
Seisieiitas vuosikertomus - Rakennerahastoista 1995 31 
Taulukko 7: Vuosien 1993 ja 2003 välillä yhteisön vähemmän kehittyneillä alueilla tarvittavat keskimää­
räiset vuotuiset investoinnit, jotta voidaan varmistaa, että ympäristöinfrastruktuurit vastaa­
vat Euroopan laajuisia suuntaviivoja (miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) 
Jäsenvaltio 
Espanja 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Portugali 
Yhteensä Yhdyskuntajätevedet 
458 
240 
95 
208 
113 
656 Yhdyskuntajällcet 
19 
35 
20 
15 
35 
105 Teollisuusjätteet ja 
vaaralliset jätteet 
10 
2 
7 
14 
14 
37 Veden jakelu 
372 
95 
30 
288 
149 
562 YHTEENSÄ 
859 
372 
152 
525 
311 
1.360 
Lähde: Viides määraaikaiskeMomus alueiden sosiaalistaloudellisesta kehityksestä 
• vaikutukseltaan ehkäisevät investoinnit. Näitä toimenpiteitä toteutettaessa sovelletaan viidennen 
ympäristöä koskevan toimintaohjelman perusperiaatteita ja suosituksia toisin sanoen toimitaan 
ongelman lähteillä ja rohkaistaan tuotantomenetelmien kehittämistä yhdistämällä suoria ja välilli­
siä kannustimia ja monipuolistamalla toimintavälineitä. Rahoitetut toimenpiteet koskevat erityi­
sesti tiettyjä aloja: teollisuutta ja varsinkin pk-yrityksiä (tuotannollisia investointeja "vihreisiin 
tuotteisiin", "puhtaisiin tekniikoihin" ja energiaa säästäviin menetelmiin), energiaa (uusiutuvien 
energialähteiden käytön edistäminen, järkevämpi energiankäyttö Euroopan laajuisten verkkojen 
yhteydessä), liikennettä (joukkoliikenteen edistäminen kaupunkiympäristössä ja monivälinekulje-
tusten edistäminen yleisellä tasolla, Euroopan laajuisten verkkojen yhteensovittaminen), maata­
loutta (maatalouden-monipuolistaminen ympäristöystävällisiä menetelmiä noudattaen, YMP:n 
uudistukseen liittyvien maatalousalan ympäristötoimenpiteiden yhdistäminen) ja matkailua, jota 
yritetään kehittää järkevästi vähemmän ympäristöä rasittavaan suuntaan (erityisesti "ekomatkai-
lu"). Vaikutukseltaan ehkäisevät toimenpiteet tähtäävät myös välillisiin ja vaikutukseltaan pit­
käaikaisiin toimiin, kuten teknologisiin sovelluksiin liittyvä ympäristötutkimus ja uusien ympäris-
tötekniikoiden huomioon ottaminen työntekijöiden koulutuksessa. Lisäksi tutkimus ja koulutus 
saavat tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla erityisiä määrärahoja, jotka vastaavat ympäristöalalle 
kohdennetuista varoista 1 prosenttia tavoitteen 1 osalta ja 6 prosenttia tavoitteen 2 osalta. 
Ohjelmien toteutusvaiheessa ympäristöä koskevassa toiminnassa keskitytään erityisesti laeissa ja 
asetuksissa esitettyjen vaatimusten noudattamiseen. Huomattavaa kehitystä, jota on luonnollisesti 
jatkettava ja vahvistettava, tapahtui kahdella taholla: 
• arvioinnin ja seurannan vahvistaminen. Tämä ilmeni erityisesti aluekehityssuunnitelmien ja ohjel­
mien ennakkotarkastuksessa, joka suoritettiin uusien sääntöjen mukaisesti. Niissä etusijalle asete­
taan ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi. Ohjelma-asiakirjoissa (yhteisön tukikehykset ja 
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) otettiin järjestelmällisesti huomioon ympäristöpäämäärät ja ilmais­
tiin ne määrällisesti. Erityistä huomiota kiinnitettiin ympäristövaikutuksen ilmaisevien indikaatto­
rien tarkkuuteen, jota pystyttiin parantamaan. On kuitenkin selvää, että niin arviointia kuin 
ohjelmien seurantaa ympäristön kannalta voidaan tulevaisuudessa parantaa (ks. jäljempänä); 
Määrällisinä ilmaistavat ympäristöpäämäärät: 
Kauden 1994-1999 ohjelma-asiakirjoihin kuuluu monia määrällisinä il­
maistuja päämääriä ympäristöalalla. Tavoitteen 1 kohdealueilla kärjessä 
on vesi- ja jätehuolto. Esimerkiksi Espanjassa jätevesien käsittelykapasi-
teetin on noustava 59 prosentista 75 prosenttiin väestöstä ja myrkyllisten 
ja vaarallisten jätteiden käsittelykapasiteetin on kasvettava 0,5:stä 
l,2:een miljoonaan tonniin. Kreikassa pintavesien laadun on parannutta­
va 10 prosentilla ja yhdyskuntajätteiden käsittelytason on noustava 25 
prosentista 45 prosenttiin. Irlannissa yhdyskuntajätteiden kierrätyksen 
on kohottava 8 prosentista 15 prosenttiin. Italiassa (Mezzogiorno) jät­
teen käsittelylaitosten piiriin kuuluvan väestöosuuden on noustava 50 
prosentista 70 prosenttiin. Portugalissa juomavetensä yleisen verkon 
kautta saavan väestöosuuden on kasvettava 77prosentista 95 prosenttiin. 
32 Scisteniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
hankkeiden valinta ja toteuttaminen. Ympäristökysymysten huomioon ottaminen tässä vaiheessa 
on tärkeää investointien vaikutuksen ja ennakkoarvioinnin asianmukaisen soveltamisen varmista­
misen kannalta. Uudet säännöt tekevät mahdolliseksi ympäristöasioista vastaavien viranomaisten 
osallistumisen ympäristöä eniten vaarantavien toimenpiteiden toteuttamiseen ja seurantaan. Li­
säksi on noudatettava ympäristöasioista annettuja direktiivejä, joista tärkeimpiä rakennerahasto­
jen kannalta katsottuna ovat direktiivi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövai­
kutusten arvioinnista5 sekä lintu-ja elinympäristödirektiivit. Säännöissä ja ohjelma-asiakirjojen 
vakiolausekkeissa edellytetään nimenomaisesti kyseisten säännösten noudattamista. Kuitenkin 
kokemus on osoittanut, että kyseisten selvitysten laadun ja avoimuuden suhteen on vielä tapah­
duttava edistystä. Lisäksi hankkeiden valintaperusteissa on otettava huomioon niiden jatkuvuus 
ympäristön kannalta. Seurantakomiteat työskentelevät näiden molempien kysymysten ratkaisemi­
seksi. 
Tiedonanto "Koheesiopolitiikkojaympäristö" 
Komissio hyväksyi vuonna 1995 tiedonannon nimeltä "Koheesiopolitiikka ja ympäristö"6, jossa 
arvioitiin ympäristöulottuvuuden sisällyttämisessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kos­
kevaan politiikkaan tapahtunutta edistystä ja harkittiin kestävään kehitykseen tähtäävän tulevan 
toiminnan vaihtoehtoja. Tiedonannossa todettiin jo tapahtunut kehitys ja yksilöitiin eri suuntaviivat, 
joiden avulla on mahdollista edistää entistä enemmän rakennerahastojen tukitoimenpiteiden ympä-
ristöulottuvuutta: 
• Komissio lujittaa kestävässä kehityksessä avainasemassa olevien ehkäisevien toimien sisällyttämis­
tä. Ohjelma-asiakirjoja on tarkoitus tarkastella kriittisesti, jotta voidaan yksilöidä vaikutuksel­
taan ehkäisevät toimenpiteet, joita on mahdollista lujittaa tulevaisuudessa; 
• Kestävää ympäristöä tukevien investointien rohkaisemiseksi komissio asettaa etusijalle ympäris­
töä koskevat toimenpiteet uusia ohjelmia hyväksyttäessä tai entisiä ohjelmia tarkistettaessa. Tästä 
syystä on tarkoitus turvautua entistä useammin mahdollisuuteen vaihdella ympäristöön kohden­
netun yhteisön rahoituksen määrää, kuten puiteasetuksen 13 artiklassa säädetään; 
• Komissio lujittaa jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa käytäviä keskusteluja parantaakseen tavoit­
teita ja ohjelmien ympäristövaikutusta mittaavia indikaattoreita. Tähän kuuluu sekä strateginen 
arviointi että hankkeiden arviointi. Seurantakomiteat ovat tässä suhteessa keskeisessä asemassa, 
sillä vastuu ohjelmien toteuttamisesta on jäsenvaltioilla; 
• Hankkeiden valinnan ja niiden toteuttamisen osalta komissio vaatii, että ympäristöä "koskevaa 
lainsäädäntöä ja ympäristövaikutuksen arvioinnista annettua direktiiviä sovelletaan paremmin. 
Komission tarkoituksena on toimia aktiivisemmin ympäristölainsäädäntöä koskevien rikkomus­
ten ehkäisemisessä ja tarvittaessa se langettaa ankaria rangaistuksia, mukaan lukien yhteisön 
määrärahojen palauttaminen. Tätä aihetta koskevan tiedotuksen parantamiseksi ja nopeuttami­
seksi olisi parannettava muiden kuin ympäristöalaa edustavien järjestöjen kanssa käytävää kes­
kustelua; 
• Komissio edellyttää, että hankkeiden tukikelpoisuus ja valintaperusteet heijastavat niin taloudelli­
sen ja sosiaalisen kuin ympäristöön liittyvän kestävän kehityksen välttämättömiä osatekijöitä, 
koska rakennerahastojen toiminnan olisi ulotuttava laajemmalle kuin pelkkään ympäristölainsää­
dännön noudattamiseen. Komissio lisää seurantakomiteoissa tästä aiheesta jäsenvaltioiden ja 
alueiden kanssa käytäviä keskusteluja; 
• Komissio rohkaisee jäsenvaltioita lisäämään toimintansa tehokkuutta ja osallistumistaan, koska 
ohjelmien ympäristöulottuvuuden suunnittelu ja toteuttaminen edellyttää ympäristöalan virano­
maisten kokemuksia. 
ixNeuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, EYVL N:o L 175, 5.7.1985 
KOM(95)509 lopullinen, 22.11.1995 
Scisiemas vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
1.3. Seuranta ja väliarviointi 
Seurannan lujittaminen 
Rahastojen tukitoimenpiteiden seurannan ja arvioinnin lujittaminen on otettu huomioon tarkistetus­
sa sääntelyssä ja se on rahastojen vaikutuksen kannalta tärkeä tekijä. Jäsenvaltioissa seurannasta ja 
arvioinnista huolehtivat seurantakomiteat ottaen huomioon kyseisten rahastojen erityisluonteen sekä 
paikalliset, alueelliset ja kansalliset olosuhteet. Uusi sääntely edellyttää myös parempaa arviointia ja 
menettelyä, joka ei ole pelkkää rahoituksen toteutumisen seurantaa, jotta varmistetaan, kuinka 
yhteisön varat konkreettisesti käytetään. Toisin sanoen olisi seurattava aineellista toteuttamista, 
saatuja tuloksia ja osarahoitetun toiminnan vaikutusta. Tällaisen seurannan puhtaasti määrällisten 
seikkojen osalta voidaan todeta, että ohjelmien nykyinen sukupolvi (1994-1996/99) on huomattavasti 
edellistä parempi. Laadullisten seikkojen osalta olisi todella tarpeen lujittaa seurantajärjestelmiä ja 
arvioinnissa noudatettavia menetelmiä. 
Tätä tarkoitusta varten komissio laati valmisteluasiakirjan nimeltä "Seurantaa ja väliarviointeja 
koskeva yhteinen opas", jossa annetaan suuntaviivat rakennerahastojen täytäntöönpanosta jäsenval­
tioissa vastaavien tahojen auttamiseksi. Oppaan tarkoituksena on selventää, mitä seuranta ja ar­
viointi tarkoittavat, ja toimia viitekehyksenä. Se on niin joustava, että sitä voidaan soveltaa kunkin 
jäsenvaltion hyvinkin erilaisiin tilanteisiin, mutta kuitenkin johdonmukainen yhteisön tasolla. Näin 
se tukee kunkin yhteisön tukikehyksen ja yhtenäisen ohjelma-asiakirjan sisältämiä seurantavaati­
muksia. Komission tarkoituksena ei siis ole pakottaa jäsenvaltioita yhtenäiseen kehykseen, vaan 
pikemminkin tarjota työväline, jota voi käyttää yhteisenä viitekehyksenä. Jotta seurantaa koskevat 
tehokkaat yksityiskohtaiset säännöt voitaisiin laatia, oppaassa vaaditaan, että: 
• määritellään kerättävät tiedot, jotka valottavat tarvittavassa määrin toimenpiteitä, niiden tuloksia 
ja niiden vaikutusta; 
• määritellään seurantakomiteoille toimitettavien tietojen sisältö, sillä näiden kokoukset muodosta­
vat toimien seurannan huipentuman ja tarjoavat tilaisuuden tarkastella seurantaa koskevia tieto­
ja, väliarvioinnista saatuja tuloksia sekä ohjelmien muutosehdotuksia; 
• annetaan arvoa komissiolle toimitetuille vuotuisille toimintakertomuksille, joista saadaan tietoa 
toteutetuista toimenpiteistä ja niiden tuloksista, hallinnossa tapahtuneesta edistyksestä, yleisistä 
toimintaperusteista, väliarvioinnista saaduista tuloksista ja suunnittelukauden aikaisista komi­
teoiden keskusteluista ja päätöksistä. 
Väliarvioinnin toteuttaminen 
Yleiset periaatteet: Väliarvioinnin pääasiallisena tarkoituksena on lujittaa seurantamekanismia ja 
tarjota seurantakomiteoille tehokkaat hallintokeinot sekä tehokasta tukea. Erityisesti seurannan 
yhteydessä analysoidaan kriittisesti kaikki kerätyt tiedot. Suunniteltujen tavoitteiden asteittaista 
toteutumista mitataan selvittäen mahdollisia poikkeamia ja arvioiden jo ennakolta tukitoimenpitei­
den tuloksia. Myös parhaillaan toteutettavien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta ja valittujen tavoit­
teiden tarkoituksenmukaisuutta tarkastellaan. Arvioinneista seurantakomiteat saavat käyttöönsä 
arviointitekijöitä ja syntyneitä ongelmia koskevia konkreettisia ratkaisuja ja voivat tarvittaessa 
parantaa tai suunnata uudelleen tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa turvautumalla asetuksissa 
säädettyihin muuttamismahdollisuuksiin. Yleensä yli kolme vuotta kestäviä tukitoimenpiteitä arvioi­
daan niiden kolmannen toteuttamisvuoden lopussa, jotta niitä voitaisiin mukauttaa tarvittaessa. 
Niille suoritetaan myös jälkiarviointi viitekauden lopussa. Tavoitteen 2 tukitoimenpiteiden kolmi­
vuotisen keston vuoksi väliarviointi on korvattu ensimmäisen ohjelmavaiheen aikana toteutettuja 
toimia koskevalla välikertomuksella. 
Toimintamenettely: Väliarviointiin kuuluu, että otetaan käyttöön järjestelmällinen menetelmä seu­
rantajärjestelmän kautta saatujen tietojen kriittistä tarkastelua varten. Sen luominen kuuluu kullekin 
seurantakomitealle ja sen on tehtävä mahdolliseksi toimien aineellista ja rahoituksellista toteuttamis­
ta sekä havaittuja tuloksia ja vaikutusta koskevien määrällisten tietojen kerääminen. Seurantakomi-
34 Seistenias vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
teoiden on myös luotava yhdessä komission kanssa arviointimenettely: valitaan riippumaton arvioija 
(asiantuntuja tai asiantuntijaryhmä), laaditaan työerittelyt, vahvistetaan kertomuksia koskevat mää­
räajat, järjestetään arvioijan tiedottaminen, hyödynnetään arviointikertomuksia. Menettelyn on 
tuettava seurantakomiteoiden työskentelyaikataulua ja hallintotyötä. Säädöksissä esitettyjen vaati­
musten mukaisesti kuudeksi vuodeksi suunniteltuja tavoitteita koskeva väliarviointimenettely on 
yleensä tarkoitus järjestää seuraavasti: 
• arvioinnin toteutettavuutta koskeva alustava kertomus, joka käsittää ohjelma-asiakirjan laadun 
ja sisällön sekä käyttöönotetun seurantajärjestelmän tarkastelun; 
• kolmannen toimintavuoden lopussa laadittu väliarviointikertomus, jonka jälkeen annetaan lisä-
kertomuksia; 
• vuoden 1999 lopussa ensimmäinen yhteenveto, jonka perusteella valmistellaan lopullinen jälkiar­
viointi. 
Tavoitetta 2 koskevan välikertomuksen sijaan ennen vuoden 1996 loppua toteutetaan ensimmäisiä 
saatuja tuloksia koskeva tutkimus, jota tukee tavoitetta 2 koskeva kauden 1989-1993 jälkiarviointi. 
Toteuttamistilanne: Kun yhteisön tukikehykset, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja muut tavoitteita 1, 2 
ja 5b koskevat tukimuodot oli hyväksytty, komissio keskusteli jäsenvaltioiden kanssa väliarviointia 
koskevasta yleisestä lähestymistavasta. Toisinaan jopa työläidenkin neuvottelujen jälkeen saavutet­
tiin yleinen yhteisymmärrys, joka konkretisoitui hyvinkin tulkinnanvaraisesti joulukuussa 1995 
Madridissa pidetyssä epävirallisessa ministerikokouksessa7 menetelmälle annettuna tukena. Seuran­
takomiteoiden arviointimenettelyt otetaan kuitenkin käyttöön erittäin hitaasti ja organisatorisia 
vaikeuksia ilmenee usein. Vuoden 1995 joulukuun lopussa tavoitteen 1 lähes 130 komiteasta tai 
alakomiteasta 8 oli nimennyt asiantuntijansa (Irlanti, Belgian Hainaut ja Korsika), 80 oli suunnitellut 
vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon tarjouspyynnöt ja 40 ei ollut vielä tehnyt päätöstään. Tarjous­
pyynnöt suunnitelleiden 80 komitean kohdalla komissio varmisti, että seurantakomiteat olivat 
laatineet ja hyväksyneet erityiset työerittelyt siten, että arvioijien valintamenettely voitiin käynnistää. 
Tavoitetta 2 koskevien väliarviointien pääpiirteet vaihtelevat maakohtaisesti ja ne määritellään 
tapauksen mukaan. Menetelmän käyttöön ottamiseen kiinnitettiin erityistä huomiota seurantakomi­
teoissa. Joulukuun 1995 lopussa ainoastaan 3 komiteaa (kaksi Saksassa ja yksi Belgiassa) 80:stä oli 
nimennyt arvioijansa. Tanska, Ruotsi ja Suomi olivat käynnistäneet tarjouskilpailut. Ranska ja 
Alankomaat suunnittelivat niitä. Espanja, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta ja Itävalta eivät olleet 
vielä ryhtyneet mihinkään toimenpiteisiin. Tästä syystä vuoden 1995 lopussa oli vaikeaa arvioida, 
kuinka monta yhteenvetoa voidaan todellisuudessa laatia ennen vuoden 1996 loppua ja käyttää 
tavoitteen 2 toisella suunnittelukaudella (1997-1999). 
Myös tavoitteiden 3 ja 4 osalta seurantaa ja väliarviointia koskevan yhteisen oppaan suuntaviivat 
esitettiin jäsenvaltioille erityisissä kokouksissa tai seurantakomiteoiden kokouksissa. Tavoitteena oli 
saada ESR:n yhteistyökumppanit tietoisemmiksi suunnittelu- ja hallintotoimien arvioinnista, jotta 
seurantakomiteat pystyisivät liittämään arvioinnin tulokset toimien hallintoon. Arviointityön mene­
telmien luomista varten seurantakomiteoissa muodostettiin teknisiä arviointiryhmiä, mikä ei sujunut 
vaikeuksitta, koska riippumattomien arvioijien valintamenettelyjä koskevat määräajat eivät olleet 
vielä päättyneet joulukuussa 1995 kaikissa jäsenvaltioissa. Riippumattomien arvioijien laatiman 
ensimmäisen kertomuksen odotettiin ilmestyvän vuoden 1996 alussa. Kertomuksen avulla on mah­
dollista muodostaa käsitys olemassa olevista seuranta- ja arviointijärjestelmistä ja esittää niiden 
parantamista koskevia suosituksia väliarvioinnin yhteydessä. Tukitoimenpiteiden arviointia koskeva 
ensimmäinen kertomus on saatavissa vuoden 1997 alussa. 
Tavoitteen 5b väliarviointi perustuu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitean 
joulukuussa 1994 hyväksymiin suuntaviivoihin. Ohjelmien toteuttamista ja vaikutusta koskevat 
ensimmäiset tulokset ovat tämän arvioinnin perusteella saatavissa vuoden 1997 puolivälissä. Arvioi-
7 ixKatso III.A.3. Strasbourgissa ja Madridissa pidetyt epäviralliset ministerineuvoston kokoukset. 
Seisienias vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 35 
jat, joita valitaan parhaillaan, tukevat myös seurantakomiteoiden vuosikertomusten valmistelua sekä 
tietoja kerättäessä että niitä analysoitaessa. 
Yleisesti ottaen edelliseen suunnittelukauteen verrattuna on tapahtunut huomattavaa edistystä. 
Seurantakomiteat voivatkin huolehtia yhteisön tukitoimenpiteiden hallinnosta tehokkaammin ja 
avoimemmin. Olisi kuitenkin vielä varmistettava, että yhteisön tuesta hyödytään huomattavalla 
tavalla sekä taloudellisesti että sosiaalisesti. 
1.4. Tuen täydentävyyden tarkastaminen 
Vuonna 1995 suoritetut tuen täydentävyyttä koskevat tarkastukset vaativat komissiolta ja jäsenval­
tioilta suuria ponnisteluja sekä tilastojen että kirjanpidon tasolla. Tämä sai eri osapuolet ymmärtä­
mään, toisinaan vastahakoisesti, haasteen merkityksen: on taattava, että tukeen oikeutetut julkiset 
menot, joiden rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat tai eivät osallistu, säilyvät kohdealueilla 
nykyisen suunnittelukauden aikana vähintään samalla tasolla kuin edellisen kauden 1989-1993 
aikana, jotta varmistetaan hyväksyttyjen menojen todellinen vaikutus. Työn tulokset vaihtelevat 
kuitenkin suuresti tarkastuksen vaiheiden, tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan. 
Tuen täydentävyyden ennakkoarviointi 
Tavoitteen 1 kohdalla tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen noudattaminen kohdealueilla kau­
den 1994-1999 osalta tarkastettiin ennakolta vuonna 1994 kymmenessä kyseeseen tulevassa jäsenval­
tiossa ohjelma-asiakirjoja valmisteltaessa ja niitä hyväksyttäessä. Vuonna 1995 sama toteutettiin 
Itävallassa (Burgenland). Vuonna 1995 ongelmia esiintyi edelleen Ranskan osalta. Ranska oli sitou­
tunut toimittamaan ennen 31. päivää joulukuuta 1994 yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin kuuluvien 
rahoitustaulukoiden ajantasalle saatetut tiedot, sillä luvut eivät olleet riittävän edustavia tavoittee­
seen 1 kuuluvien kansallisten julkisten menojen osalta. Kyseistä sitoumusta ei noudatettu vuonna 
1994. Sitä ei myöskään noudatettu vuonna 1995, sillä komissio ei ole saanut mitään Ranskan 
ohjelma-asiakirjoihin kuuluvia ajantasaistettuja tietoja tavoitteen 1 osalta. 
Tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen noudattaminen tavoitteen 2 kohdealueilla tarkastettiin 
myös ennakolta vuonna 1994 yhdeksässä kyseeseen tulevassa jäsenvaltioissa, lukuun ottamatta 
Belgiaa, Ranskaa, Italiaa ja Luxemburgia, joiden osalta ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä tehtyi­
hin päätöksiin oli lisätty lykkäyslauseke. Kyseisellä lausekkeella lykätään rakennerahastojen toisen 
ennakon maksamista, kunnes tuen täydentävyyden ennakkoarvioinnissa tarvittavat asiaankuuluvat 
tiedot on esitetty. Lykkäyslauseke poistettiin toukokuussa 1995 Belgian osalta ja joulukuussa 1995 
Ranskan osalta, koska tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen moitteettoman noudattamisen 
ennakolta tarkistamisessa tarvittavat luvut oli esitetty. Lauseketta sovellettiin kuitenkin vuoden 1995 
lopussa edelleen Italiaan ja Luxemburgiin8. Kolmen uuden jäsenvaltion kohdalla tuen täydentävyyt­
tä koskeva periaate tarkastettiin vuonna 1995 tavoitteen 2 ohjelma-asiakirjoja hyväksyttäessä. 
Tavoitteen 5b alueiden kohdalla tuen täydentävyysperiaatetta tarkastettaessa törmättiin metodologi­
siin ongelmiin. Tukialueiden rajat eivät aina vastaa hallinnollisia yksiköitä, mikä aiheuttaa ongelmia 
kyseisten alueiden julkisia menoja koskevien tietojen saatavuudessa. Tällaisissa tapauksissa jäsenval­
tiot ovat soveltaneet arviointimenettelyjä hallinnollisten alueiden sisällä. Monien tukialueiden tuen 
täydentävyyttä koskevat tiedot kävivät ilmi ohjelma-asiakirjoista tai kansalliset hallintoviranomaiset 
toimittivat ne liitteinä. Näissä tapauksissa komission yksiköillä oli tilaisuus tarkastaa tuen täydentä­
vyysperiaatteen noudattaminen ennen ohjelmien hyväksymistä. Kun tietoja ei ollut vielä käytettävis­
sä, hyväksymispäätöksiin liitettiin yhteisön maksuja koskeva lykkäyslauseke (esimerkiksi Saksassa ja 
Alankomaissa) kunnes tarvittavat tiedot saatiin. Kyseiset tiedot toimitettiin myöhemmin, ja niiden 
avulla komission yksiköt pystyivät tarkastamaan täydentävyysperiaatteen noudattamisen kaikilla 
tavoitteen 5b alueilla. 
* Lykkäyslauseke on tämän jälkeen poistettu Italian osalta. 
36 Seis/emäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Tuen täydentävyysperiaatetta sovelletaan myös kaikkiin tavoitteen 5a perusteella toteutettaviin 
toimenpiteisiin. Periaatteen noudattamisen tarkastaminen aiheuttaa kuitenkin toimenpiteiden luon­
teeseen liittyviä ongelmia. Vaikka on mahdollista tarkastaa periaatteen soveltaminen maa- ja metsä­
talouden tuotteiden jalostuksen ja kaupanpitämisen rakenteiden parantamiseen tähtäävien toimenpi­
teiden osalta (asetukset (ETY) N:o 866/90 ja 867/90), jotka kuuluivat suunnittelun piiriin, niin 
tuotantorakenteiden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta kyseistä periaatetta voidaan 
soveltaa vain osittain. Vastaaviin tarkoituksiin suunnattujen kansallisten tukitoimenpiteiden kirjo ja 
hallintoviranomaisten hajanaisuus vaikeuttavat johdonmukaisten ja verrattavissa olevien tietojen 
keräämistä. Vuoden 1995 aikana jäsenvaltioiden kanssa käytiin perinpohjaisia keskusteluja valmiste­
luasiakirjasta maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitean kokouksessa ja asetuk­
sen (ETY) N:o 866/90 seurantakomiteoissa. 
Tavoitteen 6 kohdalla tuen täydentävyyttä noudatettiin kahdessa kyseessä olevassa jäsenvaltiossa eli 
Suomessa ja Ruotsissa. 
Tuen täydentävyyden tämänhetkisen tilanteen arviointi 
Koska lähes kaikki tavoitteen 2 ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa, tuen täydentä­
vyyden tämänhetkisen tilanteen arviointi kyseisten alueiden osalta ei alkanut vielä vuonna 1995, jotta 
menettelyt eivät kuormittuisi liikaa. Komission oli tarkoitus aloittaa työ vuonna 1996 samoin kuin 
tavoitteen 6 kohdalla. 
Tavoitteen 1 ohjelmat hyväksyttiin aiemmin vuoden 1994 puolivälissä ja tuen täydentävyyden 
tämänhetkisen tilanteen arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt kirjattiin ohjelma-asiakirjoi­
hin. Kyseessä on siis velvoite, joka seuraa kunkin jäsenvaltion ja komission välisestä yhteistyösopi­
muksesta ja jonka tarkoituksena on saattaa vuosittain ajantasalle alun alkaen ohjelma-asiakirjoissa 
toimitetut tiedot. Koska komissio ei ollut saanut yhtään ajantasaistettuja tietoja jäsenvaltioiden 
aloitteesta Portugalia lukuun ottamatta, se käynnisti menettelyn lokakuussa 1995 lähettämällä 
kirjeen kaikille tavoitteen 1 piiriin kuuluville jäsenvaltioille. Kolme jäsenvaltiota (Ranska, Italia ja 
Yhdistynyt kuningaskunta) eivät olleet vielä silloinkaan noudattaneet ohjelma-asiakirjoissa mainittu­
ja määräaikoja. Vuoden 1995 lopussa tavoitetta 1 koskeva täydentävyyden arviointi oli monenkirja­
vaa: Saksa, Belgia, Ranska, Italia ja Alankomaat eivät olleet toimittaneet mitään lukuja koskevia 
tietoja. Espanja, Kreikka, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat lähettäneet lukuja koskevia 
epätäydellisiä tietoja (eriasteisesti). Irlanti oli toimittanut tyydyttävät tiedot, joiden avulla oli mah­
dollista tarkastaa, että täydentävyyttä oli noudatettu vuonna 1995. 
Tavoitteiden 3 ja 4 osalta täydentävyyden tämänhetkisen tilanteen arviointia koskevia tietoja pyydet­
tiin kaikilta jäsenvaltioilta vuonna 1995. Koska tavoitteen 3 ohjelmat oli hyväksytty vuoden 1994 
lopussa ja tavoitetta 4 oli uudistettu, valtaosaa vastauksista odotettiin saapuvaksi vuoden 1996 
puolella. Jäsenvaltioilta vuoden 1995 lopussa saadut luvut (Ranska ja Luxemburg) antavat ymmär­
tää, että täydentävyyttä on noudatettu näissä jäsenvaltioissa. 
Huolimatta tietojen esittämisen suhteellisen hitaasta etenemisestä jäsenvaltiot ja komissio työskente­
levät yleisesti ottaen kiinteästi ja intensiivisesti selkeyttääkseen tietojen keräämistä koskevia metode­
ja ja lisätäkseen niiden avoimuutta. Kun nämä perusperiaatteet on määritelty, myöhempi arviointi­
työ helpottuu huomattavasti. 
Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 37 
2. Tavoite 1 
2.1. Tavoitteen 1 toteuttaminen vuonna 1995 
Toinen suunnittelukausi (1994-1999) käynnistyi pääasiallisesti vuoden 1994 aikana ja jatkui vuonna 
1995. Vuonna 1995 hyväksyttiin 24 tukitoimenpidettä, joihin kuului yksi yhtenäinen ohjelma-
asiakirja (Itävalta9), 16 toimenpideohjelmaa, 5 yleiskattavaa tukea ja kaksi suurhanketta. Tätä lukua 
on verrattava vuoden 1994 vastaaviin hyväksymislukuihin: yhteensä 141 tukitoimenpidettä, johon 
kuuluu 127 toimenpideohjelmaa, 11 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja 3 yleiskattavaa tukea. Vuosien 
1994 ja 1995 välillä tavoitteen 1 osalta hyväksyttiin kaikki yhteisön tukikehykset (6) ja kaikki 
yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (12) sekä 143 toimenpideohjelmaa, 8 yleiskattavaa tukea ja kaksi 
suurhanketta (eli yhteensä 165 tukitoimenpidettä yhteisön tukikehykset pois lukien). 
Rahastojen välisen lähentämisen kannalta katsottuna vuosina 1994-1995 hyväksytyistä yhteensä 165 
tukitoimenpiteestä 88 (53%) käsitti ainoastaan yhden rahaston (49 EAKR, 20 ESR, 16 EMOTR ja 3 
KOR). Kaksi rahastoa yhdessä rahoitti 34:ää (21%) tukitoimenpidettä, joista suurin osa (31) oli 
EAKR:n ja ESR:n yhteisiä tukitoimenpiteitä, yksi EAKR:n ja EMOTR:in tukitoimenpide, yksi 
EAKR:n ja KOR:in tukitoimenpide ja yksi ESR:n ja EMOTR:in tukitoimenpide. EMOTR:in ja 
KOR:in taikka ESR:n ja KOR:in yhteisistä tukitoimenpiteistä ei tehty yhtään päätöstä. Kolmen 
rahaston yhdessä rahoittamia tukitoimenpiteitä on yhteensä 31 (19%) ja niihin kaikkiin kuuluu 
EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:in rahoitusta (siis ilman KOR:ia), lukuun ottamatta yhtä tukitoimenpi­
dettä, jossa on mukana KOR, mutta ei EMOTR. Kaikkien neljän rahaston yhdessä rahoittamia 
tukitoimenpiteitä on yhteensä 12 (7%). 
Taulukko 8: Tavoite 1 — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
1 lyvaksymis-% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
'/.ia tuesta n 
730.0 • 
730,0 
100% 
107,0 
15% 
79.8 
11% D 
13.640,0 •• 
13.621,9 
100% 
3.892,1 
29% 
2.470,1 
18% EL 
13.980,0 •• 
13.661.1 
98% 
4.544,9 
33% 
2.760,7 
20% E 
26.300.0 •• 
24.668.3 
94% 
8.372,4 
34% 
5.570,0 
23% F 
2.189,2 • 
2.189.2 
100% 
497.6 
23% 
286.7 
13% IKL 
5.620,0 •• 
5.622.5 
100% 
1.680,1 
30% 
1.369,6 
24% I 
14.860,0 •• 
13.491,6 
91% 
3.024.7 
22% 
1.555.4 
12% N 
150.0 • 
150,0 
100% 
37.2 
25% 
19.6 
13% AT 
165,6 • 
165,6 
100% 
28,8 
17% 
14,4 
9% V 
13.980,0 •• 
13.905.8 
99% 
4.548,8 
33% 
3.263.4 
23% UK 
2.359,8 • 
2359.8 
100% 
532,3 
23% 
331,4 
14% Ylitrrnsl 
93974,6 
90.565.7 
96% 
27.265.9 
30% 
17.721.1 
20% 
' Suunniteltu/YOA 
'• SuunnilcltuATK 
Kauden 1994-1999 kahden ensimmäisen toimintavuoden jälkeen tavoitteen 1 toteuttamistilanne 
vaikuttaa melko tyydyttävältä. Lähes kaikki suunnitellut tukitoimenpiteet (96%) on hyväksytty 
yhtenäisinä ohjelma-asiakirjoina tai toimenpideohjelmina, yleiskattavina tukina ja suurhankkeina. 
Hankkeita, joista osa käynnistettiin vuonna 1994, toteutetaan parhaillaan paikallisella tasolla. Lähes 
kolmasosa määrärahoista on kohdennettu hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin. Tässä suhteessa ti­
lanne on edistynein neljässä koheesiorahaston tukea saavassa jäsenvaltiossa ja vähiten maksusitou­
muksia on tehty Belgiassa. Maksaminen on luonnollisesti edennyt hitaammin, koska tukitoimet 
hyväksyttäessä suoritettavia ennakkoja lukuun ottamatta yhteisön maksut suoritetaan vasta töiden 
edistymisen perusteella kansallisten viranomaisten esittämästä pyynnöstä. Tuesta on maksettu 
ainoastaan 20 prosenttia, mikä johtuu ennen kaikkea siitä, että ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1994 
lopussa. Tämä vajaus on kuitenkin joissain tapauksissa voitu kuroa umpeen vuoden 1995 aikana. 
Tilanne vaihtelee jäsenvaltiokohtaisesti, sillä koheesiorahaston neljän kohdemaan maksutaso on 
joissain tapauksissa lähes neljäsosa tuesta. Belgiassa ja erityisesti Itävallassa maksuja on suoritettu 
kaikkein vähiten. 
9 Katso I.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 
38 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteessa 1: 
Tavoitteen 1 kohdealueilla ja jäsenvaltioissa rakennerahastojen ympäristöä koskevat tukitoimen­
piteet ilmenevät pääasiassa suorina investointeina ympäristöhankkeisiin, jotka ovat usein hyvin­
kin mittavia. Kaudella 1994-1999 nimenomaan ympäristöä koskeviin investointeihin kohdennet­
tiin 8,327 miljardia ecua eli 9prosenttia tavoitteeseen 1 varatuista määrärahoista. Nämä investoin­
nit koskevat erityisesti ympäristöä koskevia perusrakenteita, joiden puuttumista vähemmän kehit­
tyneiltä alueilta korostetaan viidennessä määräaikaiskertomuksessa alueiden sosiaalis-taloudelli-
sesta kehityksestä viimeaikaisesta edistyksestä huolimatta. Lisäksi nämä perusrakenteet ovat 
tärkeä keino suojautua ekologisilta vahingoilta sekä edistävät huomattavasti kyseisten alueiden ja 
paikkakuntien toimintaa. 
Tavoitteen 1 kohdealueiden pääasialliset ekologiset ongelmat koskevat vesivarojen suojelua ja 
hoitoa (rannikko- tai sisävedet, teollisuus- tai luonnonvedet) sekä jätteiden tuhoamista (kotita­
louksien, teollisuuden ja myrkylliset jätteet). 86 prosenttia tavoitteen 1 perusteella suoraan 
ympäristöön varatuista määrärahoista kohdennetaan edellä mainittuihin tarkoituksiin. Rahoitetut 
hankkeet ja toimenpiteet liittyvät jätevesien jälleenkäsittelyyn, veden poistoon ja toimittamiseen, 
jätteiden keräykseen, käsittelyyn ja kierrätykseen taikka rannikkovyöhykkeiden ja sisävesialtai-
den puhdistamiseen. 
Näillä alueilla tuotannollisiin investointeihin suunnattu huomattava tuki vaikuttaa myös epäsuo­
ralla tavalla suotuisasti ympäristöön. Nämä investoinnit liittyvät erityisesti joukkoliikenteeseen, 
ympäristöystävällisen matkailun edistämiseen tai energiansäästön tukemiseen (erityisesti pk-yri-
lyksissä). 
Maatalousalaa koskevissa useissa ohjelmissa määrätään ympäristönsuojelua tukevista toimista, 
esimerkiksi maatalouden saastumisen valvonnasta ja maalaismaisemien suojelusta. Nämä toimen­
piteet täydentävät YMP.n uudistuksen yhteydessä hyväksyttyjä ympäristötoimenpiteitä. 
Hankkeiden ympäristövaikutuksen seuranta, arviointi ja tutkimus onkin ankaraa tavoitteen 1 
perusteella rahoitettujen infrastruktuurihankkeiden tärkeyden vuoksi erityisesti koheesiorahaston 
tukea saavissa jäsenvaltioissa. 
Taulukko 9: Tavoite 1 ja ympäristö — suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen 
jakautuminen, 1994-1999 (EUR 12 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) 
(C)3% (d)l% 
Vesivarojen puhdistus ja jakelu (a) 
Teollisuus-ja kaupunkiympärislö, luonnonympäristön suojelu (b) 
Jätteiden keruu ja käsittely (c) 
Tutkimus, koulutus ja muut (d) 
Yhteensä 6.970 
1.057 
225 
75_ 
8.327 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 3^ 
2.2. Jäsenvaltiokohtainen esitys 
BELGIA 
YOA:n toimintasuunnitelma 1994-1999 
Pääasialliset tavoitteet 
Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) 
Vetovoiman vahvistaminen (b) 
Liikenteen infrastruktuurit (c) 
Yhtäläiset mahdollisuudet (d) 
Tekninen apu (e) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
480,1 
90,6 
30,9 
124,6 
3,8 
730,0 
100% EAKR 
388,9 
85.9 
30,9 
7,6 
2,6 
515,9 
71% miljoonaa ecua 
ESR 
45,5 
3.0 
117,0 
1.2 
166,7 
23% EMOTR 
45.3 
1,7 
47,0 
6% KOR 
0,4 
0,4 
0% (d) 17% <e> 1% 
(C) 
(b) 12% 
(a) 66% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ainoa tavoitteen 1 mukainen belgialainen alue, Hainaut'n provinssi, kuuluu yhteen yhtenäiseen 
ohjelma-asiakirjaan, josta päätettiin kesäkuussa 1994. Neljän rakennerahaston rahoitusosuus on 
yhteensä 730 miljoonaa ecua. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tärkein alue on teollisuus. Vuoden 1995 
loppuun mennessä investointitukea oli myönnetty yhteensä 250 yritykselle yritysten perustamiseen tai 
laajentamiseen tarkoitettujen tukitoimenpiteiden yhteydessä. Nämä investoinnit synnyttävät noin 2 
000 työpaikkaa vuoden 1994 heinäkuusta vuoden 1996 loppuun asti ulottuvana ajanjaksona. Yhte­
näisessä ohjelma-asiakirjassa kaavaillaan noin 4 800 työpaikan syntymistä kuuden vuoden aikana 
kahden edellä mainitun tukitoimenpiteen yhteydessä ja noin 15 000 työpaikan syntymistä koko 
ohjelman aikana. Molempien toimenpiteiden toteuttaminen etenee nopeasti, sillä Vallonian virano­
maiset ovat ottaneet ne ensisijaiseksi tavoitteekseen. 
Vuosina 1994 ja 1995 teknisissä ja varainhoitoa käsittelevissä komiteoissa hyväksyttyihin lukuisiin 
hankkeisiin liittyvistä muista tavoitteista ei ole vielä saatu kovinkaan huomattavia tuloksia. Hyväk­
sytyt toimenpiteet koskevat pääasiassa tutkimus-kehityskeskusten vahvistamista, hylättyjen teolli­
suus- ja kaupunkialueiden saneerausta, teollisuusalueille pääsyä ja rakenteiden luomiseen tarvittavaa 
välineistöä, vesivarojen hoitoa ja jätehuoltoa sekä liikenteen perusrakenteita. 
Ympäristön huomioiminen Hainaut'ta koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ei ilmene 
erillisenä ensisijaisena tavoitteena, vaan sisältyy kahteen eri tavoitteeseen. Toinen liittyy taloudel­
lisen toiminnan elvyttämiseen, johon kuuluu teollisuusympäristöä koskeva erityinen toimenpide, 
joka tähtää mm. hylättyjen teollisuus- ja kaupunkialueiden saneeraukseen (42 miljoonaa ecua 
EAKR.stä). Toinen puolestaan tähtää alueen vetovoiman vahvistamiseen ja siihen kuuluvat 
ympäristötoimenpiteet liittyvät vesivarojen hoitoon ja jätehuoltoon (47 miljoonaa ecua EAKR.s­
tä) tai ympäristöalan koulutukseen (3 miljoonaa ecua ESR:stä). Ympäristötoimenpiteisiin koh­
dennettu yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 92 miljoonaa ecua eli 13 prosenttia Hainaut'lle 
myönnetystä kokonaisrahoituksesta. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Yleisesti ottaen määrärahoja ei ole käytetty riittävästi, jotta EAKR:n maksusitoumuksen vuoden 
1995 erästä voitaisiin sopia (kuitenkin suunniteltu vuodeksi 1996). EMOTR:in, ESR:n ja KOR:in 
määrärahojen käyttö osoittaa, että toteuttaminen sujuu tavanomaisesti, minkä vuoksi maksusitou­
musten vuoden 1995 erät voitiin kohdentaa. Lisäksi seurantakomitea päätti vuoden 1995 toisessa 
kokouksessaan siirtää osan elintarviketeollisuuteen varatuista EMOTR:in määrärahoista KOR:in 
vesiviljely alalla rahoittamiin hankkeisiin. 
40 Seisicmäi vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 10: Tavoite 1 — Belgia — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo­
naa ecua) 
Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n tuki 
(D Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOAHainaul | 2.411,7| 730,0| 9,0| 107,0| 15%| 29,6| 79,8| 75% 
SAKSA 
ITA./I toimintasuunnitelma 1994-1999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Tuotannolliset investoinnit (a) 
Tuki pk-yrityksille (b) 
TVK. innovaatio (c) 
Ympäristö (d) 
Inhimilliset voimavarat, koulutus (e) 
Maatalous, maaseutualueet, kalastus (0 
Tekninen apu (p) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
2.430,6 
2.317,9 
613,1 
1.105.7 
3.648,2 
3.224,3 
300.2 
13.640,0 
100% EAKR 
2.375,2 
2.064,7 
485,0 
805,7 
584,1 
425,3 
80,0 
6.820,0 
50% ESR 
55,4 
253,2 
128,1 
300,0 
3.064.1 
107,3 
183.9 
4.092,0 
30% EMOTR 
2.608,2 
36,3 
2.644,5 
19% KOK 
83,5 
83,5 
1% (f) 24% (9 2% (a) 18% 
(b 17% 
(e) 27% (C) 4% 
(d) e% 
Saksan uudet osavaltiot kuuluvat yhteen yhteisön tukikehykseen, joka hyväksyttiin vuonna 1994. 
Sitä toteutetaan 18 toimenpideohjelmalla, jotka saavat yhteisön tukea yhteensä 13,622 miljardia 
ecua. Yhtenäistetyn lähestymistavan mukaisesti jokaisella viidestä osavaltiosta on kolme toimenpi­
deohjelmaa, jotka koskevat talouden kehittämistä (pääasiassa EAKRrstä rahoitettu ohjelma, joka 
käsittää ESR:n ja EMOTR:in lisätoimenpiteitä), työmarkkinoiden kehitystä (pääasiassa ESRrstä 
rahoitettu ohjelma, joka käsittää EAKR:n lisätoimenpiteitä) ja maaseudun kehitystä (pääasiassa 
EMOTR:sta rahoitettu ohjelma, joka käsittää EAKRrn ja ESRrn lisätoimenpiteitä). Itä-Berliinissä 
kolmen rahaston toimenpiteet on yhdistetty yhteen toimenpideohjelmaan. Lisäksi kaksi ohjelmaa, 
toinen ESR:n ja toinen KOR:in, toteutetaan horisontaalisesti. 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Yhteisön tukikehyksessä etusijalle asetettujen tavoitteiden toteuttaminen on edistynyt hyvin. 
EAKRrn tukea oli 31. joulukuuta 1995 saanut yhteensä noin 9 300 hanketta. Tuotannollisten 
investointien ja pk-yrityksille suunnatun tuen ansiosta oli syntynyt 64 600 uutta työpaikkaa ja noin 
117 000 työpaikkaa oli säilynyt. Maaseudun kehitystä koskevien ohjelmien ansiosta kaudella 1994-
1995 syntyi tai säilyi 20 300 työpaikkaa. 
Uusissa osavaltiossa ympäristön parantamiseen tähtäävät toimenpiteet muodostavat YTK:n itse­
näisen tavoitteen. Ne rahoitetaan suureksi osaksi EAKR:stä (806 miljoonaa ecua eli 12 prosenttia 
yhteisön tukikehyksen EAKR:n kaikista määrärahoista), vaikka ESR:nkin rahoitusosuus on 
huomattava (300 miljoonaa ecua). Rakennerahastojen osuus on yhteensä 1,106 miljardia ecua eli 
8 prosenttia YTK.n tuesta. YTK:n ympäristötavoite toteutetaan kuhunkin alueelliseen toimenpi­
deohjelmaan sisällytetyillä toimenpiteillä. EAKR.n toimenpiteet keskittyvät teollisuuteen ja kaup­
paan, ympäristöalan tuotteita ja palveluja tarjoaviin yrityksiin ja ympäristönsuojelua koskevien 
perusrakenteiden kehittämiseen (hylättyjen teollisuus- ja kauppa-alueiden kunnostus sekä veden­
puhdistamojen, ympäristötekniikoita levittävien toimintakeskusten, palvelualan yritysten ja pk-
yrityksille suunnattuun neuvontaan ja tiedotukseen keskittyvien ympäristökeskusten perustami­
nen). ESR:n määrärahat liittyvät pätevyyteen työllisyyshankkeiden ja ekologisten ammattien 
edistämiseen tarkoitettujen hankkeiden yhteydessä, joihin kuuluu mm. pk-yritysten työtekijöiden 
kouluttaminen. Vuoden 1995 lopussa tämän ensisijaisen tavoitteen perusteella oli tuettu 461 
hanketta. 
Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 41 
Tarkasteltaessa yhteisön tukikehyksen tuotannollisia investointeja ja taloutta edistäviä perusraken­
teita koskevaa tukea huomataan, että tuotannollisiin investointeihin tarkoitettu tuki käytetään 
erityisesti tytäryritysten ja itsenäisen toiminnan luomiseen, olemassa olevien yritysten rationalisoin­
tiin ja toimintasuunnan muuttamiseen sekä kaupallisiin matkailualan yrityksiin. Perusrakenteiden 
osalta investoinnit koskevat teollisuus- ja kauppa-alueiden kunnostusta, teknologiakeskuksia, teolli­
suus- ja kauppakeskuksia, jakelu- ja puistoverkkoja sekä matkailuun liittyviä julkisia palveluja. 
Noin 35 prosenttia EAKRrn määrärahoista tällä kaudella kohdennettiin tähän ensisijaiseen tavoittee­
seen ja vuoden 1995 loppuun mennessä yhteensä 2 480 hanketta (joista i 308 Sachsenissa) oli saanut 
tähän tarkoitukseen varattua EAKRrn tukea, noin 24 400 työpaikkaa oli syntynyt ja noin 57 700 
työpaikkaa oli säilynyt (joista 32 800 Sachsenissa). Vaikka ESRrn tätä tavoitetta koskeva rahoituso­
suus on suhteellisen alhainen (1,4% määrärahoista), sen vaikutus on merkittävä erityisesti nuorten 
työhakijoiden sijoittautumisessa sekä koulutuspaikkojen syntymisessä yrityksiin. 
Yhteisön tukikehyksen toisena pääasiallisena tavoitteena ovat pk-yritysten tukitoimenpiteet. Ensim­
mäinen toimenpideryhmä koskee tuotannollisia investointeja (pk-yritysten perustaminen sekä niiden 
laajentaminen, rationalisointi ja toimintasuunnan muuttaminen). Toinen toimenpideryhmä liittyy 
pk-yrityksille tarjottaviin tukipalveluihin (perusrakenteiden luominen ja käyttö, kuten teollisuus- ja 
kauppakeskukset, jakelu- ja poistoverkot; yhteistilat ja -palvelut, kuten teknologia- ja innovaatio-
keskukset ja yrityshautomot; yritystenvälisten järjestelyjen luominen ammatillista koulutusta varten; 
omien kehitysmahdollisuuksien käyttöönottaminen; markkinoille pääsyyn ja yrityshallintoon suun­
nattu tuki). Kaudeksi 1994-1999 tähän ensisijaiseen tavoitteeseen on kohdennettu noin 30 prosenttia 
EAKRrn määrärahoista. ESRrn rahoitus (noin 6% varatuista määrärahoista) suunnataan ammatilli­
seen jatkokoulutukseen ja työllisyystilanteen vakauttamiseen. Pk-yritysten-hallinnon parantamiseen 
tähtääviä erityisiä tukitoimia toteutetaan mm. seuraavilla aloillar työn ja henkilöstön organisointi, 
hallinto, markkinointi, tuotteiden suunnittelu ja laatu. Itä-Berliiniä koskevan toimenpideohjelman 
osalta komissio antoi vuoden 1995 lopussa luvan siirtää tuotannollisiin investointeihin varatuista 
määrärahoista 48 miljoonaa ecua teollisuus- ja kauppakeskusten kunnostamiseen, jotta saataisiin 
käyttöön enemmän tiloja, joita alueen pk-yritykset voisivat vuokrata. Vuoden 1995 lopussa tämän 
tavoitteen perusteella tuettiin yhteensä 5 536 hanketta, noin 35 000 työpaikkaa syntyi ja noin 53 500 
työpaikkaa säilyi. 
Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja innovaatiota koskevat tukitoimenpiteet ovat toinen yhtei­
sön tukikehyksen pääasiallisista tavoitteista. Toimenpiteisiin kuuluvat tutkimuspalveluihin ja — 
laboratorioihin tehtävät investoinnit, teknologiakeskuksiin ja uusien tuotteiden kehittämiseen tarkoi­
tettu tuki sekä teknologiasta ja markkinoinnista annettava neuvonta. ESR rahoittaa erityisesti 
ammatillista koulutusta ja nuorten tutkijoiden sijoittamista (esimerkiksi innovaatioavustajat). Kaik­
kia käytettävissä olevia määrärahoja (yli 3% ESRrn määrärahoista) ei ole voitu käyttää. Koska tämä 
tavoite on erityisen tärkeä osavaltioiden taloudelliselle kehitykselle, vajauksen poistamiseksi toteute­
taan erityisiä ponnisteluja. Tämän ensisijaisen tavoitteen perusteella tuettiin vuoden 1995 loppuun 
mennessä yhteensä 307 hanketta, joista 40 prosenttia toteutettiin Itä-Berliinissä. 
Työllisyyden edistämiseen liittyviin toimenpideohjelmiin kuuluu laaja valikoima työmarkkinapoli­
tiikkaan sekä opetus- ja koulutusjärjestelmien uudelleenmuotoiluun liittyviä toimenpiteitä. ESRrn 
vuoden 1995 määrärahoista noin 80 prosenttia keskitettiin näihin toimenpideohjelmiin (489 miljoo­
naa ecua). Suurin osa ESRrn tuesta kohdennetaan nuoria koskeviin toimenpiteisiin (Youthstart-
tyyppiset), jotta taattaisiin oppisopimuskoulutuspaikat ja erityiset tukipaketit muita heikommassa 
asemassa oleville nuorille. Työttömille on suunniteltu itsenäisistä osista koostuvia erityiskursseja, 
jotka liittyvät ammatillisiin ja sosiaalisiin taitoihin, kielikoulutukseen ja oppijaksoihin ulkomailla. 
Erityisen tärkeänä pidetään naisten ammatillista koulutusta ja (uudelleen)sopeuttamista. Erityistoi­
menpiteiden lisäksi naisiin on kohdistettu muita toimenpiteitä, jotta naisten osuus työmarkkinoilla 
säilyisi suurena (yli 50%). Pk-yritykset saavat huomattavaa tukea itsenäisen toiminnan ja hallinnon 
suunnitteluun. Uusissa osavaltioissa ESR tukee merkittävällä rahoitusosuudella työmarkkinaohjel-
mia: tuen taso on 20-35 prosenttia ohjelmiin osallistuvien osavaltioiden menoista. Arviolta 100 000 
henkeä on osallistunut ESRrn osarahoittamiin tukitoimiin. EAKR osallistuu myös tähän tukikehyk­
sen tavoitteeseen 584,1 miljoonalla eculla (eli 9% EAKRrn määrärahoista kaudella 1994-1999). 
Nämä varat suunnataan teollisuuden ja kaupan alan koulutuspaikkojen ja koulutuspajojen, ammat-
42 Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
tikoulujen ja erikoistuneiden korkeakoulujen sekä ammatillisten kurssikeskusten perustamiseen ja 
kehittämiseen. 
Maaseudun kehittämistä koskevien toimenpideohjelmien tavoitteena on parantaa maatalousalan 
taloudellista tilannetta. EAKRrn tuki on 425,3 miljoonaa ecua (eli noin 6% EAKRrn määrärahoista 
kaudeksi 1994-1999) ja se käytetään maaseutualueiden perusrakenteiden kehittämiseen (teollisuus- ja 
kauppapaikkojen kunnostaminen, taloudellista toimintaa tukevat perusrakenteet). Vuoden 1995 
lopussa EAKR oli tukenut 439 näihin toimenpideohjelmiin kuuluvaa hanketta. Elintarviketeollisuu­
dessa on siirrytty maito- ja liha-alan toiminnasta (karjankasvatuksen huomattavan vähenemisen 
vuoksi teurastamot toimivat ylikapasiteetilla) kukkien ja kasvien sekä hedelmien ja vihannesten 
alalle. Yleisesti ottaen investoinnit keskittyvät pikemminkin vaativampaa jalostamista edellyttäviin 
uusiin tuotteisiin. Kaupunkien saneeraus kiihdyttää selvästi maaseudun kehitystä. Se kokoaa paljon 
yksityistä pääomaa lukuisiin pieniin investointeihin, jotka vaikuttavat huomattavasti paikalliseen 
pienteollisuuteen ja maatalouden ulkopuolisten työpaikkojen syntymiseen. ESR osallistuu näihin 
toimenpideohjelmiin 107,3 miljoonalla eculla (eli 3% ESRrn määrärahoista kaudeksi 1994-1999). 
ESRrn tukiosuus käytetään työpaikkojen säilymisen ja syntymisen edistämiseen (pk-yritykset) mat­
kailun, kaupan ja ympäristön parantamisen aloilla. Työttömien (yli 50% naisia) pätevöittäminen ja 
(uudelleen)sopeuttaminen on ESRrn toiminnan erityinen tavoite, jonka toteuttamiseen osallistuvat 
usein myös muut rahastot. 
Kalastusta koskevat KORrin toimenpiteet oli tarpeen suunnitella uudelleen, jotta investointeja 
voitaisiin kiihdyttää useilla tukialueilla. 
Yhteisön tukikehyksessä kaudeksi 1994-1999 on varattu tekniseen apuun 300,2 miljoonaa ecua. 
Vuoden 1995 lopussa EAKRrstä rahoitettavaksi oli hyväksytty 269 erityisesti toimenpideohjelmien 
toteuttamista ja seurantaa koskevaa toimenpidettä ja ne oli käynnistetty. 
Ohjelmien väliarviointia varten vuoden 1995 toisella puoliskolla perustetut tilapäiset komiteat laati­
vat yksityiskohtaisen aikataulun arviointikertomusten esittämisestä osavaltioiden tasolla (loppuker-
tomukset suunniteltu huhtikuuksi 1997) ja tiivistelmän esittämisestä yhteisön tukikehyksen tasolla 
(loppukertomus suunniteltu heinäkuuksi 1997) ja vahvistivat arviointia koskevat tehtävät, jotka 
seurantakomitea hyväksyi. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Yhteisön tukikehyksen rahoituksen toteutumisen osalta voidaan todeta, että maksusitoumusten taso 
on melko tyydyttävä eli 29 prosenttia rakennerahastojen tuesta. Vuosina 1994 ja 1995 maksut olivat 
2,470 miljardia ecua. EAKRrn maksut puolestaan olivat 1,027 miljardia ecua eli 15 prosenttia 
EAKRrn kauden 1994-1999 määrärahoista ja 95 prosenttia EAKRrn vuosien 1994 ja 1995 eristä. 
Myös EMOTRrin kauden 1994-1999 tukitoimenpiteet ovat edistyneet hyvin uusissa osavaltioissa. 
Suurin osa investoinneista ja hankkeista on käynnistetty ja määrärahoja on käytetty tyydyttävästi. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 43 
Taulukko 11: Tavoite 1 — Saksa — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksul 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) (3)/(2) 
1994 
Alueelliset TO 
TO Berliini (Ita) 
TO Brandenburg (1) 
TO Brandenburg (2) 
TO Brandenburg (3) 
TO Mccklenburg-Vorpommem (1) 
TO Mccklenburg-Vorpommem (2) 
TO Mecklcnburg-Vorpommcm (3) 
TO Sachsen (1) 
TO Sachsen (2) 
TO Sachsen (3) 
TO Sachsen-Anhalt (1) 
TO Sachsen-Anhalt (2) 
TO Sachsen-Anhalt (3) 
TOThUringcn(l) 
TO ThUringen (2) 
TO ThUringen (3) 
Useita alueita koskevut TO 
TO Kalastus 
TO Työvoiman pätevöittäminen 
YHTEENSÄ 2.442,9 
6.141,4 
2.417,8 
889,1 
5.819,0 
1.880,7 
808,6 
8.908,0 
1.679,4 
948,3 
9.488,8 
2.059,0 
974,2 
8.240,4 
2.432,9 
778,6 
197,2 
2.360,5 
58.466,9 743,1 
964,8 
729.9 
471.9 
785,1 
676,6 
362,2 
2.081.2 
621.5 
659,8 
1.190.8 
583.5 
590.6 
1.021,8 
521,0 
457,9 
83,5 
1.076.7 
13.621,9 110,0 
95,4 
107.3 
70,2 
117,7 
197.8 
54,9 
267,4 
86,9 
107,3 
177,1 
81,3 
80,2 
152,6 
77,2 
' 68,1 
12,0 
159,5 
2.022,6 211,4 
226,3 
207,2 
134,8 
224,2 
296,6 
104,6 
590,1 
179,8 
146,2 
338,6 
173,9 
161.1 
291.3 
149,4 
130,8 
19,0 
306,7 
3.892,1 28% 
23% 
28% 
29% 
29% 
44% 
29% 
28% 
29% 
22% 
28% 
30% 
27% 
29% 
29% 
29% 
23% 
28% 
29% 47,2 
87,2 
85,3 
55,8 
123,8 
79,0 
44,7 
156,3 
76,9 
65,3 
48,1 
77,5 
40,1 
10,6 
52,1 
66.5 
8,1 
127,6 
1.252,0 107,0 
155.8 
162,1 
104,5 
177.1 
156,4 
69,5 
391.9 
142,3 
84,8 
128,8 
124,2 
102,8 
118.8 
89,4 
97,9 
U.6 
245,4 
2.470,1 51% 
69% 
78% 
77% 
79% 
53% 
66% 
66% 
79% 
58% 
38% 
71% 
64% 
41% 
60% 
75% 
61% 
80% 
63% 
(1) Taloudellinen kehitys 
(2) Maaseudun kehitys 
(3) Työmarkkinat 
Vuoden 1995 aikana lopeteltiin vielä kauden 1991-1993 yhteisön tukikehyksen soveltamista. Vuoden 
loppuun mennessä rakennerahastojen määrärahat oli käytetty 100-prosenttisesti ja kauden 1991-1993 
yhteisön tukikehyksessä käytettävissä olleista EAKRrn määrärahoista (yhteensä 1,567 miljardia 
ecua) oli maksettu vuoden 1995 lopussa 1,437 miljardia ecua eli 92 prosenttia, vaikka vuoden 1995 
aikana ei ollutkaan suoritettu yhtään maksua. Vuoden lopussa ei vielä ollut saatavissa loppukerto-
muksia eikä loppuun saatettujen toimenpideohjelmien lopullista maksua koskevia pyyntöjä ollut 
esitetty. Mecklenburg-Vorpommernin, Sachsenin ja Sachsen-Anhaltin osavaltioiden kohdalla kyseis­
ten kertomusten jättämisen määräaika oli 30. kesäkuuta 1996. Itä-Berliinin sekä Thuringenin ja 
Brandenburgin osavaltioiden kyseinen määräaika on 30. kesäkuuta 1997, sillä maksuaikaa on 
pidennetty 31. päivään joulukuuta 1996. Tämä lykkäys johtuu erityisesti epäselviin omistussuhteisiin 
liittyvistä organisointiongelmista sekä yksityisten investoijien varojen keräämisessä tapahtuneista 
viivästyksistä. 
KREIKKA 
YTK:n toimintasuunnitelma 1994-1999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Suuret infrastruktuurit (a) 
Elämänlaadun parantaminen (b) 
Taloudellinen kilpailukyky (e) 
Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (d) 
Alueellisten erojen vähentäminen (e) 
Tekninen apu (f) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
2737,1 
1.456,8 
2.684,3 
2.556,3 
4.474,4 
71,1 
13.980,0 
100% EAKR 
2.699,5 
1.436,8 
1.210,2 
377,0 
3.707,4 
58,6 
9.489,5 
68% ESR 
37,6 
20.0 
75,1 
2.179,3 
236,0 
12,5 
2.560,5 
18% EMOTR 
1.269,0 
531,0 
1.800,0 
13% KOR 
130.0 
130,0 
1% (f)1% 
(e) 32% (a) ro*. 
(b) iow 
(d) 18% 
Vuonna 1995 hyväksytyt uudet ohjelmat 
Vuonna 1994 hyväksyttiin suurin osa Kreikan tukikehykseen kaudella 1994-1999 kuuluvista toimen­
pideohjelmista ja suurhankkeista. Lisäksi vuonna 1995 neuvoteltiin vielä jäljellä olevista toimenpi­
deohjelmista ja ne hyväksyttiin. Kyseessä olivat "matkailua ja kulttuuria", "televiestintää" ja "posti­
palveluja" koskevat toimenpideohjelmat. Vuonna 1996 hyväksyttäväksi jäi ainoastaan "teknistä 
44 Scisiemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
apua" koskeva toimenpideohjelma, johon kuuluu Kreikan julkishallinnon toiseen yhteisön tukike­
hykseen sopeuttamista koskevia liitännäistoimia. 
Matkailua ja kulttuuria koskeva toimenpideohjelma hyväksyttiin marraskuussa 1995. Se sisältää 
kaksi erillistä osaohjelmaa, joista toinen liittyy matkailuun ja toinen kulttuuriin. Siitä aiheutuvat 
julkiset menot ovat yhteensä 479,3 miljoonaa ecua, josta 229,1 miljoonaa ecua korvataan rakennera­
hastoista (219,1 miljoonaa EAKRrstä ja 10 miljoonaa ESRrstä). Yksityissektori osallistuu 316,3 
miljoonalla eculla matkailua koskevaan osaohjelmaan. Sen tavoitteena on korjata Kreikan matkai­
lun sisäisiä ongelmia toisin sanoen pidentää matkailukautta, tasapainottaa matkailutoiminnan maan­
tieteellistä jakautumista ja parantaa matkailutuotteiden laatua (erityisesti majoitus ja inhimilliset 
voimavarat). Rahoitettu kulttuuria koskeva perusrakenne liittyy suoraan matkailun kehittämiseen 
(museot, muistomerkkien restaurointi, konferenssikeskukset). 
Televiestintää koskevaa toimenpideohjelmaa tuetaan rakennerahastoista 172,7 miljoonalla eculla 
(142,2 miljoonaa EAKRrstä ja 30,5 miljoonaa ESRrstä). Sen tavoitteena on Kreikan lainsäädännön 
mukauttaminen Euroopan unionin lainsäädäntöön, syrjäisten alueiden televerkon uudistaminen ja 
televiestintäpalvelujen laadun parantaminen siirtymällä digitaaliseen verkkoon ja kehittämällä uusia 
edistyneitä palveluja. 
Postipalveluja koskeva toimenpideohjelma saa yhteisön tukea 78 miljoonaa ecua (70,9 miljoonaa 
EAKRrstä ja 7,1 miljoonaa ESRrstä). Kokonaiskustannukset ovat 117,1 miljoonaa ecua. Tavoitteena 
on parantaa palvelujen laatua, parantaa toimien ja menettelyjen järjestämistä ja hyödyntämistä sekä 
tarkistaa asiaa koskevaa lainsäädäntöä. 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristöllä on Kreikkaa koskevassa YTK.ssa oma osatavoitteensa, joka on liitetty elämänlaa­
dun parantamista koskevaan pääasialliseen tavoitteeseen. Päätavoitteet osuvat eri toiminta-
alueille: eri saastelähteiden valvonta (vesi, ilmakehä, melu); vesivarojen hoito ja jätevesien huolto; 
kotitalouden ja myrkyllisten jätteiden huolto; pääasiallisten ympäristövaarojen ehkäiseminen; 
ilman laadun parantaminen erityisesti Attikassa; aluesuunnittelu, mukaan lukien varsinkin bio-
toopit kattavan rekisterin perustaminen, joka saa 35 prosenttia EAKR:n rahoituksesta. Tämä 
osatavoite kuuluu kansalliseen toimenpideohjelmaan, jota tuetaan 376,7 miljoonalla eculla 
EAKR.stä. Lisäksi eri alueellisiin ohjelmiin kuuluu ympäristötoimenpiteitä. Kreikan ympäristö 
saa yhteisön tukea yhteensä noin 624 miljoonaa ecua (4% YTK:sta). 
Vuonna 1994 hyväksyttyjen ohjelmien joukossa on maataloutta koskeva toimenpideohjelma. Yhtei­
sön tukikehyksen kansalliseen osaan kuuluvan ja yksinomaan EMOTRrsta rahoitettavan toimenpi­
deohjelman vuoden 1995 määrärahat käytettiin lähes kokonaisuudessaan. Tähän tulokseen päästiin, 
koska tiettyjen toimenpiteiden toteuttaminen eteni erittäin nopeasti (esimerkiksi tavoitteen 5a toi­
menpiteet) ja aikaisemmin käynnistetyt hankkeet sekä metsiä koskevat toimenpiteet saatiin päätök­
seen. Vuonna 1995 ohjelmaa muutettiin lisäämällä siihen yhteisön tukikehyksen indeksiin sitomisesta 
saadut 13,3 miljoonaa ecua, mikä mahdollisti uusien toimien aloittamisen. Yhteisön tukikehyksen 
alueellista osaa tarkasteltaessa EMOTRrin tukitoimenpiteiden tilanne on värikkäämpi, sillä tukitoi­
menpiteet ovat erittäin vaihtelevia, tukijärjestelmiä on monia ja maaseudun kehittämistä koskevat 
toimet ovat innovatiivisia. Lisäksi alueellisten toimenpideohjelmien hallintoon on lisätty uusia 
piirteitä. Tästä syystä toteuttaminen edistyi ennakoitua hitaammin. Vuonna 1995 ratkaistiin kuiten­
kin kaikki käynnistämisessä alun perin ilmenneet ongelmat ja suuri osa viivästyksistä voidaankin 
korjata vuonna 1996. Yleensä alueelliset ohjelmat edistyvät nopeammin kuin kansalliset toimenpi­
deohjelmat. Tämä ero johtuu siitä, että alueellisiin toimenpideohjelmiin ei kuulu niin laajoja 
hankkeita kuin kansallisiin toimenpideohjelmiin ja sen vuoksi niiden käynnistäminen on nopeampaa. 
Suurhankkeet puolestaan edellyttivät uusien täytäntöönpanorakenteiden luomista. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 45 
Joitakin huomattavia edistysaskelia maatalouden rakenteiden ja maaseu­
dun kehittämisen alalla: 
• 170 000 maatilaa sai tasaushyvitystä; 
• 1 327 uutta investointisuunnitelmaa hyväksyttiin; 
• 900 ha metsitettiin uudelleen, 630 ha kansallisia metsiä ja puistoja 
parannettiin, 1 160 ha solateitä korjattiin, 2 030 ha metsiä suojeltiin; 
• 58 vesihuoltoon liittyvää hanketta päätettiin ja 8 uutta huomattavaa 
hanketta käynnistettiin; 
• 420 ha viinitarhoja (viinikirvan saastuttamia) liitettiin uuteen ohjel­
maan. 
Inhimillisiin voimavaroihin liittyvien toimien osalta luotiin institutionaalinen sekä verkon yhteenso­
vittamista koskeva kehys. Suunnittelusta ja yleisestä ohjelmoinnista vastaa keskuslaitos. Se huolehtii 
lisäksi teollisen kehityksen seurantakeskusten, työmarkkinoiden suuntausten sekä kelpoisuuksien ja 
tutkintojen kehityksen yhteensovittamisesta. Se vastaa myös koulutuserittelyjen ja opiskeluohjel­
mien kehittämisestä sekä ammatillista jatkokoulutusta koskevien toimien toteuttamisen yleisestä 
seurannasta. Lisäksi on kehitetty ammatillista jatkokoulutusta koskeva sertifiointirakenne, jonka 
ensisijaisena tehtävänä oli antaa hyväksyntä koulutuskeskuksille. Sittemmin sen hyväksyntä on 
laajennettu asteittain koskemaan myös kouluttajia ja ammatillista jatkokoulutusta. Erityisesti koulu­
tuksesta vastaavia henkilöitä ja kouluttajia koskevan hyväksynnän osalta tavoitteena on varmistaa, 
että ammatillinen jatkokoulutus ja kansallisen opetusministeriön vastuulla oleva peruskoulutusjär­
jestelmä ovat yhdenmukaisia. 
Kalastuksen toimenpideohjelma toteutettiin vuonna 1995 kahdessa vaiheessa. Ensimmäisen vaiheen 
aikana kansalliset viranomaiset hyväksyivät toimenpideohjelmien toteuttamisen oikeudellisen kehyk­
sen ja toisen vaiheen aikana ministeriöissä tehtiin ensimmäiset päätökset mahdollisista tuensaajista 
sekä käynnistettiin toimet. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa ja nopeutti kokouksillaan 
ohjelman ensimmäisten toimien käynnistämistä erityisesti merikalastuksen alalla. KORrin vuoden 
1994 määrärahoista 80 prosenttia maksettiin Kreikalle. Tukitoimien toteuttamisen perusteella KO­
Rrin vuoden 1995 määrärahat voitiin kohdentaa kokonaisuudessaan. 
Myös kahta muuta ohjelmaa muutettiin vuoden 1995 aikana. Kyseessä ovat teollisuutta ja palveluja 
sekä ympäristöä koskevat toimenpideohjelmat. Muutokset päätettiin seurantakomiteoissa ja ne 
koskevat ainoastaan rahoituksen suunnittelua, jotta ohjelmien käynnistämisessä tapahtuneet viiväs­
tykset voidaan ottaa huomioon. Viivytysten syynä oli monien toimien innovatiivisuudesta johtuva 
huomattava lainsäädäntöä ja valmistelua koskeva työ. 
Uudet rakenteet: 
Kreikkaa koskevan YTKm onnistuminen riippuu tehokkaiden toteutta-
misrakenteiden luomisesta, esimerkiksi moottoriteiden, rautateiden, re­
kisterin jne. (EGNATIA S.A., ERGOSE, Rekisteri) toteuttamisesta vas­
taavien keskusten perustamisesta. Kyseiset keskukset perustettiin vuonna 
1995 ja ne ovat jo aloittaneet toimintansa. 
Lisäksi merkittävää uutuutta Kreikassa edustavat tuotannollisia inves­
tointeja koskeva "one-stop-shop"-rakenne ja YTKrsten hallinnon ja seu­
rannan parantamista koskeva "management organisation unit"-rakenne, 
joiden luomisesta määrättiin YTKrssä. Näiden rakenteiden tarkoituksena 
on parantaa rakenteellisten tukitoimien toteuttamisen laatua Kreikassa. 
Myös julkisia urakoita koskevan järjestelmän parantamiseksi ponnistel­
tiin melkoisesti. Tätä alaa koskeva toimintasuunnitelma edistyi huomat­
tavasti ja monet osat on jo voitu toteuttaa ja siirtää osaksi lainsäädäntöä 
(esimerkiksi julkisia urakoita koskevan ensisijaisen lain muuttaminen 
sekä presidentin antamien asetusten, kiertokirjeiden ja ministeriöiden 
päätösten hyväksyminen). 
46 Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Yhteisön tukikehyksen toteutumistaso on kokonaisuudessaan 70 prosenttia vuonna 1995 ja vuosien 
1994 ja 1995 kumuloitunut toteutumistaso 55 prosenttia. Vuonna 1995 toimenpideohjelmien ja 
suururakoiden eteneminen nosti maksusitoumusten ja maksujen tason korkeaksi (2,653 miljardia 
ecua maksusitoumuksia ja 1,706 miljardia ecua maksuja). EAKRrn maksusitoumukset ovat jo nyt 
ennakoitua suuremmat samoin kuin EAKRrn Kreikalle vuonna 1995 myöntämä tuki (1,813 miljardia 
ecua sidottiin ennakoidun 1,405 miljardin ecun sijasta). 
Taulukko 12: Tavoite 1 — Kreikka — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KK:n tuki 
(I) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2WI) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Useita uineita koskevut TO 
TO Kulttuuri-matkailu 
TO 1'osttpalvclul 
TO Televiestintä 795.6 
117,1 
321,8 229.1 
78,0 
172,7 19,5 
10,8 
45,9 19,5 
10,8 
45,9 8% 
14% 
27% 9.7 
0.5 
1,7 9.7 
0.5 
1.7 50% 
4% 
4% 
1994 
Alueelliset TO 
TO Atlika 
TO Kreeta 
TO Pohjois-Egca 
TO Etelä-Egea 
TO Epeiros 
TO Manner-Kreikka 
TO Länsi-Kreikka 
TO Joonianmercn saaret 
TO Kcski-Makedonia 
TO Länsi-Makedonia 
TO Makedonia-Traakia 
TO I'cloponnesos 
TO Thcssalia 
Useita alueita koskevat TO 
TO Maatalous 
TO Rautatiet 
TO Kaupunkisuunnittelu (Metro) 
TO Koulutus ja peruskoulutus 
TO Energia 
TO Ympäristö 
TO Sosiaalinen syrjäytyminen 
TO Ammatillinen jatkokoulutus 
TO Maakaasu 
TO Teollisuus ja palvelut 
TO Julkishallinto 
TO Kalastus - Vesiviljely 
TO Tutkimus - Teknologia 
TO Tiet - Salamat - Lentokentät 
TO Terveys - Vakuutus 
YHTEENSÄ 938,6 
435.3 
327,9 
380,0 
346,9 
623,0 
501.6 
228,2 
816,9 
308,1 
689,0 
440,2 
560,9 
2.795,3 
490,1 
1.566.0 
1.847,6 
946,3 
515,0 
328,0 
1.283.0 
825.4 
2.808,9 
305.4 
311.7 
579,3 
3.182,4 
339,0 
25.954,6 685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236,5 
371.8 
301,5 
170,7 
588,5 
219,4 
494,3 
286.0 
375,8 
1.247,7 
294,1 
783,0 
1.385,7 
352,1 
376,7 
246,0 
756.0 
354,6 
720,0 
168,6 
150,0 
316,2 
1.327,4 
226,4 
13.661,1 195,9 
84,2 
58,3 
32.9 
57.8 
54,1 
44.3 
24.7 
86,5 
31.9 
72,7 
42.0 
55,2 
354,0 
85.9 
294,5 
205,6 
108,3 
57,6 
35.0 
105,0 
75.8 
110.2 
25.0 
22,3 
48,4 
205,6 
3.1 
2.653,0 298,7 
131,0 
89,8 
66,6 
93,2 
109,9 
89.5 
50.3 
174,8 
64,4 
146,8 
84,9 
111.6 
535,4 
138,1 
411,0 
395,8 
152,7 
95.3 
68,8 
208,8 
116,5 
182,2 
48,2 
42.8 
80,0 
455,9 
25,7 
4.544,9 44% 
42% 
43% 
30% 
39% 
30% 
30% 
29% 
30% 
29% 
30% 
30% 
30% 
43% 
47% 
52% 
29% 
43% 
25% 
28% 
28% 
33% 
25% 
29% 
29% 
25% 
34% 
11% 
33% 106.5 
49,7 
32,7 
26,7 
24,0 
56,8 
45,2 
26,4 
90.1 
34,5 
74,4 
17,6 
59,6 
253,3 
84,4 
119,7 
157,2 
55,0 
30.3 
23,3 
79,6 
62,3 
56,3 
13,5 
5.3 
32,8 
75,1 
1.6 
1.705,8 158,0 
73.1 
48,5 
43,5 
41,7 
84,7 
67,9 
39,2 
134.2 
50,7 
111,5 
39,1 
87,7 
405.8 
110,5 
212,9 
252,2 
77,2 
49,1 
40.2 
131,5 
94,9 
92,3 
25,1 
15,6 
48,6 
200,3 
12,9 
2.760,7 53% 
56% 
54% 
65% 
4 5% 
77% 
76% 
78% 
77% 
79% 
76% 
46% 
79% 
76% 
80% 
52% 
6-1% 
51% 
52% 
58% 
63% 
81% 
51% 
52% 
36% 
61% 
44% 
50% 
61% 
Lopuksi olisi vielä muistutettava, että kauden 1989-1993 YTKm toimenpideohjelmat saatettiin 
käytännössä päätökseen vuoden 1995 aikana. Koska kansallisia maksuja siirrettiin vuoden 1995 
puolelle (useimpien toimenpideohjelmien osalta 30. päivään syyskuuta 1995), toimenpideohjelmien 
ja yhteisöaloitteiden vielä käytettävissä olevat määrärahat voitiin käyttää 100-prosenttisesti. 
ESPANJA 
ITA.n toimintasuunnitelma 1994-1999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Tuotantojärjestelmän mukauttaminen (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Syrjäisyyden vähentäminen (c) 
1'erusinfraslniktuurit (d) 
Yhteensä Yhteensä 
9.075,4 
8.779.8 
6.517,6 
1.927,2 
26.300,0 
100% EAKR 
4.340,4 
3.159,0 
6.517,6 
1.927,2 
15.944,2 
61% ESR 
426,2 
5.620.8 
6.047,0 
23% EMOTR 
3.313,8 
3.313,8 
13% KOR 
995,0 
995,0 
4% (d) 7% 
(a) 35% 
(c) 
(b) 33% 
Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 47 
Espanjan osalta 1. päivän helmikuuta 1994 jälkeen on hyväksytty 33 alueellista toimenpideohjelmaa, 
13 useita alueita koskevaa toimenpideohjelmaa ja 7 yleiskattavaa tukea. Tavoitteen 1 yhteisön 
tukikehyksestä Espanjan kohdealueille on myönnetty 26,3 miljardia ecua, joista 94 prosenttia 
(24,668 miljardia ecua) on käytetty eri tukimuotoihin. 
Vuonna 1995 hyväksytyt uudet ohjelmat 
Vuonna 1995 hyväksyttiin seitsemän uutta tukitoimenpidettä, joiden osuus yhteisön tuesta on 
yhteensä 627,2 miljoonaa ecua. Näihin tukitoimenpiteisiin kuuluu neljä yleiskattavaa tukea, jotka 
sisältyvät yhteisön tukikehyksen tuotantorakenteen mukauttamista ja kehittämistä koskevaan pääa­
sialliseen tavoitteeseen. Nämä yleiskattavat tuet on suunnattu Salamancan, Castilla-Leônin ja Anda­
lusian alueille sekä pk-yrityksille. Salamancaa koskevan yleiskattavan tuen tarkoituksena on erityi­
sesti kehittää taloudellista rakennetta (teollisuuteen, pienteollisuuteen ja palveluihin suunnatut inves­
toinnit, TTK-toiminta, paikallistuotteiden menekin ja alueen matkailukuvan edistäminen, yrityksille 
tarkoitetun palvelukeskuksen perustaminen) sekä teknisen avun ansiosta saada paikalliset toimijat 
suopeiksi yrityksiin tehtäville investoinneille. Tuen täytäntöönpanosta huolehtii "Consorcio Sala­
manca Emprende", joka on provinssin, Salamancan kunnan sekä kauppakamarista, ammattiyhdis­
tyksistä ja yliopistolta tulevien yhteistyöosapuolten yhdessä perustama julkinen elin. Myös Castilla-
Leonin yleiskattavan tuen täytäntöönpanosta huolehtii julkinen yritys "Sociedad para el Desarollo 
Industrial de Gastilla y Leon SA" ja sen tarkoituksena on edistää kehitystä sekä alueen teollisuusra-
kenteen uudistamiseen ja monipuolistamiseen tähtäävien yrityshankkeiden vahvistamista. Tämä 
tapahtuu riskipääomamuotojen ja yrittäjille annetun teknisen avun välityksellä. Andalusian yleiskat-
\ tavan tuen, joka on hyväksytyistä yleiskattavista tuista rahoitusosuudeltaan suurin (223,9 miljoonaa 
, ecua), toteuttamisesta huolehtivat paikalliset viranomaiset ja sillä on kolme tavoitetta: tuotantora-
| kenteiden uudistaminen tukemalla yritysinvestointeja (teollisuus ja palvelut, erityisesti matkailu), 
! yritysten teknologinen uudistaminen ja inhimillisten voimavarojen laadullinen kehittäminen. Yleis-
i kattava tuki, jota ei ole suunnattu erikseen millekään alueelle, on tarkoitettu pk-yritysten kansainvä-
\ listämiseen ulkomaankaupan edistämiseen tähtäävillä perehdyttämistoimilla, tuki- ja tiedotustoimilla 
sekä ulkoisilla edistämistoimilla. Toteuttamisesta vastaa kaupan, teollisuuden ja merenkulun kama­
rien hallintoneuvosto. 
Vuonna 1995 hyväksytyt kolme muuta tukitoimenpidettä ovat yhden rahaston rahoittamia toimenpi­
deohjelmia. Ensimmäinen ohjelma koskee ESRrn tukitoimenpiteitä Cantabriassa (tukea 8,96 miljoo­
naa ecua). Kahta muuta ohjelmaa tuetaan EMOTRrsta 355,8 miljoonalla eculla ja ne koskevat 
Andalusiaa ja teknistä apua. EMOTRrin osalta on vielä hyväksyttävä useisiin alueisiin liittyvä 
maaseudun taloudellista monipuolistamista koskeva ohjelma, jotta yhteisön tukikehyksessä tälle 
rahastolle varatut kaikki määrärahat tulevat käytetyiksi. 
48 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluisioista 1995 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Espanjan YTK:n ympäristöä koskeva toiminta on sisällytetty ensimmäistä kertaa kaikkiin YTK:s-
sa määrättyihin toimiin ympäristöä koskevan kansallisen strategisen suunnitelman yhteydessä. Se 
ilmenee niin tavoitteiden kuin etusijalle asetettujen toimien tasolla. Tavoitteet perustuvat Espan­
jassa jatkuvasti esiintyviin ongelmiin: autioitumisen torjunta (uudelleenmetsitys, metsien vesiym­
päristön tutkiminen, eroosion torjunta, metsäpalojen torjunta); veden laadun parantaminen ja 
vesivarojen hoito (tavoitteena on alentaa kysyntää erityisesti maatalousalalla); yhdyskunta- ja 
teollisuusjätteiden huolto; uusiutuvien energiavarojen edistäminen; kaupunkiympäristön paranta­
minen eri hallintoyksiköiden välisellä koordinointitoiminnalla (kaupunkialueiden saneeraus, kau­
punkien ja syrjäseutujen liikenne, melu, ilmansaasteet). 
YTK.ssa etusijalle on asetettu myös inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevaan pääasialli­
seen tavoitteeseen liitetty ympäristöalojen koulutustoimenpiteisiin suuntautuva osatavoite, jolle 
on myönnetty 1,730 miljardia ecua EAKR.stä. Suurin osa ympäristötoimenpiteistä kuuluu kuiten­
kin perusrakenteiden kehittämisen päätavoitteeseen, joka keskittyy energia-alalle tai vesikysymyk­
siin. Tämä ensisijainen tavoite on saanut 1,927 miljardia ecua EAKR.stä ja edustaa 7,3 prosenttia 
YTKihon sisältyvästä koko yhteisön rahoitusosuudesta. Vesialaan liittyvät perusrakenteet yksi­
nään saavat 1,304 miljardia ecua (43% ympäristöön liittyvästä rahoituksesta). 
Ympäristöä suoranaisesti koskevat investoinnit (koulutus ja hydrologiset perusrakenteet) vastaa­
vat Espanjassa yhteensä 3,034 miljardia ecua eli 11,5 prosenttia YTK:n määrärahoista. 
Vuonna 1995 investointien hyväksyntää koskevissa monissa päätöksissä esitettiin lykkäyslausekkeita, 
sillä ohjelmien virallisen käynnistyspäivän ja toteuttamisen aloittamisen välillä ilmeni eroja ja niiden 
joukossa oli hyvin monia rakennerahastojen osarahoittamia tukijärjestelmiä, jotka edellyttivät 
perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan noudattamisen tarkastamista. EMOTRrin tukitoimenpitei­
den toteuttaminen eteni kokonaisuudessaan tyydyttävästi, sillä kaikista EMOTRrin varatuista mää­
rärahoista tehtiin maksusitoumukset, lukuun ottamatta Cantabriaa koskevaa toimenpideohjelmaa, 
jossa esiintyi viivytyksiä. Tavoitteen 5a toimenpiteisiin liittyvän toimenpideohjelma osalta sen sijaan 
osa vuoden 1996 erästä sidottiin jo vuonna 1995. Toinen huomattava tapaus oli Espanjan virano­
maisten pyynnöstä tehty monien tukitoimenpiteiden uudelleensuunnittelu. Korostettakoon, että 
kaikki maksusitoumukset toteutuivat. 
Joulukuussa 1994 hyväksytyn kalastusalaa koskevan toimenpideohjelman täytäntöönpano alkoi 
tosiasiallisesti vasta vuonna 1995. Vuoden 1994 rahoituksesta on käytetty 60 prosenttia, minkä 
vuoksi jäsenvaltiolle voitiin maksaa varainhoitovuoden toinen ennakko ja tehdä vuoden 1995 erää 
koskevat maksusitoumukset. Vuotuista aikataulua oli kuitenkin tarpeen tarkistaa: 56 miljoonaa ecua 
vuoden 1994 erästä siirrettiin vuoden 1995 erään ja 20 miljoonaa ecua vuoden 1999 erästä vuoden 
1995 erään10. 
10 Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen päättymisen vuoksi miehistöille ja laivanvarustajille myönnettyjen 
tukien osalta katso myös l.A.5.2. (tavoite 5a kalastus). 
Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 49 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 13: Tavoite 1 — Espanja — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset HR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Alueelliset TO 
TO Andalusia (3) 
YT Andalusia 
TO Cantabria (2) 
YT Salamanca 
YT Sodical (Castilla-Leôn) 
Useita alueita koske\<at TO 
YT Kauppakamari 
TO Tekninen apu (3) 575,3 
1.894,5 
12,0 
39,1 
43,1 
37,0 
18,4 342,0 
223,9 
9,0 
12,9 
6,5 
19,2 
13,8 103,7 
67,9 
1.4 
6.3 
3,6 
1.1 
2,0 103,7 
67.9 
1.4 
6,3 
3,6 
l.l 
2.0 30% 
30% 
15% 
49% 
55% 
6% 
14% 51,8 
0,0 
0,7 
3.1 
1,8 
0,0 
1.0 51,8 
0,0 
0,7 
3.1 
1,8 
0,0 
1,0 50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
1994 
Useita alueita koskevat TO 
TO Andalusia (2) 
TO Andalusia (1) 
TO Asturias (3) 
TO Asturias (1) 
TO Asturias (2) 
TO Kanariansaaret (1) 
TO Kanariansaaret (2) 
TO Kanariansaaret (3) 
TO Castilla-Leôn (3) 
TO Castilla-Leôn (2) 
TO Castilla-Leôn (1) 
TO Castilla-La-Mancha (1) 
TO Castilla-La-Mancha (3) 
TO Castilla-La-Mancha (2) 
TOCeula(l) 
TO Extremadura (3) 
TO Extremadura (1) 
TO Extremadura (2) 
TOGalicia(3) 
TOGalicia(l) 
TOGalicia(2) 
TO Melilla 
TO Murcia (2) 
TO Murcia (3) 434,0 
5.559,0 
116,5 
1.398,5 
41,6 
1.179,4 
215,2 
. 154,4 
746,3 
172,6 
2.752.3 
1.779,5 
628.5 
47.5 
70,9 
307,1 
1.577,5 
209,9 
464,1 
2.493.4 
242,0 
82,4 
59.4 
127,3 325,5 
2.938,9 
81,1 
809,2 
31,2 
694,7 
182,9 
80.7 
381,1 
129.4 
1.612.6 
936.6 
288.4 
35.6 
47,4 
174.8 
1.011,9 
167.9 
303.5 
1.544,5 
181,5 
42,1 
44,6 
55,6 50,3 
478,4 
12,8 
206,8 
5.1 
266,8 
29,7 
11,1 
58,1 
0,0 
228,1 
187,5 
46,7 
5,9 
13,3 
. 30,7 
124,5 
0.0 
44,5 
519.8 
25.5 
12,1 
0.0 
9.3 74,0 
1.033,9 
25,2 
303.0 
10.5 
368,4 
54,8 
29,8 
105,3 
19,7 
403,0 
310.1 
85,2 
11,7 
28,3 
47,4 
216,2 
21.4 
82,5 
806,6 
48.8 
15.9 
5.6 
17.4 23% 
35% 
31% 
37% 
34% 
53% 
30% 
37% 
28% 
15% 
25% 
33% 
30% 
33% 
60% 
27% 
21% 
13% 
27% 
52% 
27% 
38% 
13% 
31% • 37,0 
549,4 
13,9 
111,7 
6,8 
225.0 
14,8 
14,5 
60,7 
0,0 
235,0 
211,3 
34.9 
6,6 
15,1 
20.4 
127,1 
0.0 
47,0 
315,1 
28.7 
7,2 
0,0 
7.1 48,9 
827.1 
20,1 
159,8 
8,3 
275,9 
27,4 
23,8 
84,2 
9,8 
322,4 
272,6 
54,2 
8.5 
22.6 
28,7 
172.9 
10.7 
66,0 
458,5 
37.4 
9.1 
2,1 
11,1 66% 
80% 
80% 
53% 
78% 
75% 
50% 
80% 
80% 
50% 
80% 
88% 
64% 
73% 
80% 
61% 
80% 
50% 
8(1% 
57% 
77% 
57% 
37% 
64% 
TO Murcia (1) 
YT Murcia 
TO Cantabria, monta aluetta (3) 
TO Cantabria, monta aluetta (1) 
TO Cantabria, alueellinen (I) 
TO Valencia (I) 
TO Valencia (2) 
TO Valencia (3) 
Useita alueita koskevat TO 
TO Aluetuet 
YT Pk-yritysten kilpailukyky 
TO Donana Vaihe 2 (4) 
TO Paikallinen ympäristö 
TO FORCEM 
TO Elintarviketeollisuus 
TO INEM 
TO Tieteen infrastruktuuri 
TO Paikallinen 
TO Ministeriöt 
TO Opetusministeriö 
TO Itsenäiset laitokset 
1(> Kalastus 
YT Tcollistiuslekniikka 767,3 
562.3 
110,8 
536,6 
158,6 
3.691,7 
413,2 
274,2 
3.125,9 
300,9 
213,9 
828,6 
447,6 
3.028.6 
3.426,3 
479.4 
812,5 
52,9 
1.935,8 
416,6 
2 158,0 
482.5 487,3 
79,2 
54,3 
343,0 
105,0 
1.207,9 
309,9 
103,5 
387.0 
210,6 
146,6 
580,6 
262,5 
1.220,0 
2.569,8 
342,2 
580,6 
39,7 
1.451,9 
312.4 
995.0 
150.2 160,1 
0.0 
0,0 
105,0 
0,2 
507.9 
64,2 
17,5 
85,7 
36.0 
0.0 
0,0 
41.3 
234,7 
411,2 
72,7 
96,8 
0,0 
146,5 
56.8 
167.9 
21,5 228,7 
12,3 
5,3 
134,7 
14,6 
726,3 
127,3 
32,4 
164,5 
66.7 
57,8 
96,8 
97.5 
443,5 
776,2 
135,6 
193.5 
5,6 
319,0 
92.7 
304,5 
26.5 47% 
16% 
10% 
39% 
14% 
60% 
41% 
31% 
43% 
32% 
39%| 
17% 
37% 
36% 
30%| 
40% 
33% 
14% 
22% 
30% 
31% 
18% 94,5 
0,0 
1.6 
39,7 
0,1 
340,4 
70,8 
18,5 
108,0 
53.4 
0.0 
0.0 
20,6 
183,4 
388,1 
21,2 
2P.0 
0,0 
159.5 
32.2 
41.0 
22,5 128,8 
6.1 
4,2 
54,5 
7,3 
449,6 
95,2 
25.9 
147,4 
53.4 
28.9 
48,4 
48,8 
319,9 
570.5 
52.7 
77,4 
2.8 
245.7 
50.2 
109.2 
22,5 56% 
50% 
80% 
40% 
50% 
62% 
75% 
80% 
90% 
80% 
50% 
50% 
50»/. 
72% 
74% 
39% 
40% 
50%| 
77% 
54% 
36% 
85% 
67% YIII'KI'.NSA 47.702,8 24.668,3 4.778,9 8.372,4 34% 3.772,2 5.570,0 
(1) TO ainoastaan EAKR 
(2) TO ainoastaan ESR 
(3) TO ainoastaan EMOTR 
(4) Mukaan lukien toteutuneet määrärahat, jotka kuuluvat budjettikohtaan B2-I820 (siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat toimet). 
50 Seisleniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
RANSKA 
YOA.n loinUntasuunnilelma 1994-1999: 
A vesnes-Douai- Valenciennes 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) 
Tutkimus ja kehittäminen (b) 
Inhimilliset voimavarat (c) 
Alueen elvyttäminen (d) 
Tekninen apu (c) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
141,8 
38,6 
92.5 
165,1 
2,0 
440,0 
100% EAKR 
100,8 
34,1 
43,9 
128,4 
0,9 
308,1 
70% ESR 
22,3 
4.5 
48,6 
6,1 
0.9 
82,4 
19% EMOTR 
18,7 
30,6 
0,2 
49,5 
11% (e) 0.01% 
(d) 
(C) 21% (b) 9* 
YOA:n toimlntusuuimiitlma 1994-1999: 
Korsika 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Eristyneisyyden vähentäminen (a) 
Maataloustuotantoja merestä saatava tuotanto 
(b) 
Ylipistot, tutkimus (c) 
Matkailu-ja kulttuuriperintö (d) 
Ympäristö (e) 
Taloudellinen kehitys (0 
Inhimilliset voimavarat (K) 
Tekninen apu (h) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
67,9 
72,4 
12.5 
15,0 
30,7 
18,3 
31,0 
2,1 
249,9 
100% EAKR 
67,9 
1,5 
12,5 
15.0 
30,7 
18,3 
0,6 
' 0,9 
147,4 
59% ESR. 
30,4 
0,6 
31,0 
12% EMOTR 
63,4 
0,6 
64,0 
26% KOR 
7.5 
7,5 
3% (g) 12% (h) 1% 
(a) 27'/ 
(c) 5% (b) 30% 
VOA:Jen lointlittaiuunnitelnia 1994-1999: 
MD 
Pääasialliset tavoitteet 
Syrjäisyyden vähentäminen, alueellinen 
tasapaino (a) 
Ympäristöjä infrastnikluurit (b) 
Tuotanto, kilpailukyky, teollisuus, 
pienteollisuus (c) 
Inhimilliset voimavarat, sosiaalinen tasapaino 
(d) 
Maatalous, maaseudun kehittäminen (e) 
Kalastus ja vesiviljely (0 
Matkailu (g) 
Tekninen apu (h) 
Yhteensä' 
% Yhteensä 
214,6 
305,9 
279.7 
394,3 
242,7 
24,5 
21.1 
16,4 
1.499,2 
100% EAKR 
202,7 
291.1 
178.6 
35,1 
21,1 
9,8 
738,4 
49% miljoonaa ecua 
ESR 
1.8 
46,3 
359,2 
4,8 412,1 
27% EMOTR 
10,1 
14,8 
48.7 
242.7 
1.7 
318,0 
21% KOR 
6,1 
24,5 
0,1 
30,7 
2% (a) 14% 
(d) 27% 
(C) 19% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Alueiden monimuotoisuuden vuoksi Ranskan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ympäristöä koske­
vat tavoitteet ovat erittäin vaihtelevia. Ne saavat yhteisön rahoitusta yhteensä lähes 323 miljoonaa 
ecua (15% tavoitteen 1 määrärahoista Ranskassa). Merentakaisissa departementeissa (MD) etusi­
jalle on asetettu vesi: Guadeloupessa (ympäristötavoite: 39,6 miljoonaa ecua EAKR.stä ja EMO-
TR.sta) EMOTR:in rahoittama tärkein investointi on kastelua koskeva suurhanke. Martiniquessa 
(ympäristötavoite: 50,5 miljoonaa ecua EAKR.stä) etusijalle asetettu tavoite on vesiltä ja tulvilta 
suojautuminen. Réunionissa (ympäristötavoite: 178,5 miljoonaa ecua EAKR.stä) määrärahat 
keskitetään kasteluun tarkoitettujen vesivarojen hoitoon. Guyanassa (ympäristötavoite: 18,9 
miljoonaa ecua EAKR.stä) lähes puolet toimenpiteistä kohdistuu vesiverkon uudistamiseen. 
Tähän on vielä lisättävä 2 miljoonaa ecua EMOTR.sta trooppisen metsän biodiversiteetin tutki­
mukseen ja suojeluun. Korsikassa ympäristönsuojelu (30,7 miljoonaa ecua EAKR.stä) kattaa 
toisaalta rannikon puhdistamisen ja kotitalousjätteiden käsittelyn (84% ympäristötavoitteesta) ja 
toisaalta kulttuuriperinnön parantamisen eli rakennusten restauroinnin perinteisiä materiaaleja 
käyttäen. Nord-Pas-de-Calais'ssa suurin osa yhteisön ympäristöön suuntaamasta rahoituksesta 
käytetään hylättyjen teollisuus- ja kaupunkialueiden kunnostamiseen ja teollisuussaasteiden tor­
juntaan (29,1 miljoonaa ecua EAKR.stä), mutta myös ympäristöä koskevaan tutkimukseen ja 
tekniikoihin (11,3 miljoonaa ecua EAKR.stä) sekä ympäristöalan koulutukseen (0,9 miljoonaa 
ecua ESR:stä). 
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 51 
Komissio hyväksyi Ranskan kuusi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (Korsika, Guadeloupe, Guyana, 
Martinique, Réunion ja Avesnes-Douai-Valenciennes Nord-Pas-de-Calais'ssa) heinäkuussa 1994. Ne 
saavat rakennerahastojen tukea yhteensä 2,189 miljardia ecua. Näiden yhtenäisten ohjelma-asiakir­
jojen käynnistäminen on kuitenkin sujunut melko hitaasti. Yhteisön ohjelmien seurannassa on 
edelleen ilmennyt ongelmia Guyanassa, sillä siitä vastaavaa Eurooppa-yksikköä ei ole vielä perustet­
tu. Sen sijaan on korostettava, että kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat ponnistelleet määritel-
läkseen tarkemmin hankkeita koskevat tutkimusmenettelyt paikallisella tasolla sekä toimittaakseen 
seurantakomiteoille hankkeiden valintaperusteita koskevat tiedot sekä hankeluettelon. Lisäksi kol­
mella kuudesta alueesta on jo toteutettu arviointirakenne tai sitä ollaan parhaillaan toteuttamassa. 
Réunionissa järjestettiin 21. — 23. marraskuuta 1995 yhteistyössä kansallisten virkamiesten kanssa 
seminaari, jossa keskusteltiin yhteisön ohjelmien toteuttamiseen liittyvistä aiheista, kuten rakennera­
hastojen hallinto ja kehittämismahdollisuudet. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Rahoituksen toteuttaminen eteni erittäin hitaasti Korsikassa ja Martiniquessa eikä yhtään EAKRrn 
rahoitustoimenpidettä toteutettu vuonna 1995. Kaikki muut alueet (Guadeloupe, Réunion, Nord-
Pas-de-Calais ja Guyana) ilmoittivat tarpeeksi menoja, jotta komissio saattoi tehdä maksusitoumuk­
set ohjelmien vuoden 1995 eristä ja maksaa vuoden 1994 erää koskevan toisen ennakon. Kuitenkin 
ainoastaan Guadeloupe ja Guyana ilmoittivat niin paljon menoja (60°7o vuoden 1994 erästä), että 
niille voitiin maksaa vuoden 1995 erän ensimmäinen ennakko. Kalastusalalla hyväksyttiin kymmen­
kunta ohjelmaa kunkin alueen osalta, lukuun ottamatta Korsikaa, jonka ohjelma etenee tyydyttäväs­
ti. 
Taulukko 14: Tavoite 1 — Ranska — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo­
naa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3)-(3)/(2) 
1994 
YOA Hainaut 
YOA Korsika 
YOA Guadeloupe 
YOA Guyana 
YOA Martinique 
YOA Reunion 
YHTEENSÄ 1.339,6 
679,4 
794.2 
304,4 
620,7 
1.267,2 
5.005,4 440,0 
249.9 
344,8 
164,9 
329,8 
659.7 
2.189,2 9.4 
14,2 
54.0 
8,1 
24,4 
112,2 
222,4 69,9 
48,5 
100,6 
26,9 
57.6 
194,2 
497,6 16% 
19% 
29% 
16% 
17% 
29% 
23% 8.9 
10,5 
32,4 
7,6 
21.9 
66,2 
147,4 40,0 
27.4 
56,0 
17,0 
38,5 
107,9 
286,7 57% 
56% 
56% 
63% 
67% 
56% 
58% 
Ranskan viranomaisten pyynnöstä useiden edellisen suunnittelukauden (1989-1993) ohjelmien mää­
räaikoja pidennettiin lopullisille tuensaajille suuntautuvien kansallisten maksujen osalta. 
IRLANTI 
1TÄ.-M toimintasuunnitelma 1994-1999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Tuotantosektori (a) 
Taloudellinen infrastruktuuri (b) 
Inhimilliset voimavarat (c) 
Paikallinen kehitys (d) 
Tekninen apu (e) 
Yhleensï 
% Yhteensä 
2.508.0 
1.113,0 
1.732.0 
257,0 
10,0 
5.620,0 
100% EAKR 
1.099,0 
1.113,0 
160,0 
180,0 
10,0 
2.562,0 
46% ESR 
324,0 
1.572,0 
57,0 
1.953,0 
35% EMOTR 
1.038.0 
20,0 
1.058,0 
19% KOR 
47,0 
47,0 
1% (d) 5% (e) 0.2% 
(c) (a) 44% 
(b) 20% 
52 Seisicnuis vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 
Vuonna 1995 hyväksytyt uudet tukitoimenpiteet 
Ainoa Irlannin osalta vuonna 1995 hyväksytty uusi tukitoimenpide on koordinointiasetuksen 16 
artiklan 2 kohdan mukaisen suurhankkeen tuki EAKRrstä (Tallaghtin sairaala). EAKRrn tuen 
suuruus on 39,4 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset nousevat 131,2 miljoonaan ecuun 
(EAKRrn rahoitusosuus 30%)n. Tämä on ensimmäinen EAKRrn terveydenhuoltoalaa koskeva 
tukitoimenpide Irlannissa ja käsittää Tallaghtin (Dublinin alue) yliopistollisen sairaalan rakentami­
sen ja varustamisen. Uuden sairaalan potilaskapasiteetti on 513 sairaalapaikkaa ja sen on tarkoitus 
synnyttää noin 1 500 välitöntä ja 1 100 välillistä työpaikkaa. 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristö otetaan huomioon YTK:n taloudellista perusrakennetta koskevan pääasiallisen tavoit­
teen osatavoitteena. Kyseinen osatavoite kattaa yhden toimenpideohjelman ja sitä tuetaan 
EAKR.stä 78 miljoonalla eculla (1,4% yhteisön määrärahoista). Se keskittyy veden toimittami­
seen, jätevesien käsittelyyn, veden poistoon, yhdyskunta- ja vaarallisten jätteiden huoltoon, 
rannikoiden hoitoon ja suojeluun sekä ympäristöä koskevaan seurantaan ja tutkimukseen. 
i Irlannin toimenpideohjelman toteuttaminen sujui tavanomaisesti vuonna 1995. Ainoastaan teolli-
; suutta koskeva toimenpideohjelma, johon kuuluu myös elintarviketeollisuuden toimia, oli jonkin 
| verran myöhässä käynnistämisessä ilmenneiden viivytysten vuoksi. Lievä yleinen viivästyminen 
; korjautunee, sillä maksutahti kiintyy vuoden 1996 aikana. Yhteisön tukikehyksessä vahvistettujen 
{ määrällisinä ilmaistujen tavoitteiden (mikro- ja makrotaloudelliset mittarit) toteuttaminen edistyy 
tyydyttävästi. Ainoastaan yksi teknistä apua koskeva ohjelma (rakennerahastojen tuki 10 miljoonaa 
ecua) on vielä hyväksyttävä vuoden 1996 alussa. 
Maataloutta ja maaseudun kehitystä koskevan toimenpideohjelman toteuttaminen sujuu hyvin, 
lukuun ottamatta joitakin toimia. Menot ovat rahoitussuunnitelman mukaisia. Tietyt toimenpiteet 
olivat erittäin suosittuja, erityisesti maatalouden aiheuttaman saastumisen valvontaa koskeva toi­
menpide. Toisia toimenpiteitä on lykätty määrärahojen puutteen vuoksi. Vuoden 1995 aikana 
riippumaton konsultti tarkasteli tasaushyvityksiä koskevaa järjestelmää sekä tulotukien ja kehitys­
toimenpiteiden välistä tasapainoa. 
Kalastusalalla hyväksyttiin yhteensä 155 KORrsta rahoitettavaa hanketta laivaston uudistamisen, 
vesiviljelyn, kaupanpitämisen/tuotteiden menekin edistämisen aloilla. Näitä hankkeita koskeva ko­
konaisinvestointi on 31 miljoonaa ecua. 
Tukitoimenpiteiden seurantaa toteutetaan kolmella tasolla: yhteisön tukikehyksen seurantakomi­
tean, kunkin toimenpideohjelman seurantakomiteoiden ja kahdeksan alueellisen viranomaisen muo­
dostamien komiteoiden tasolla. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea koostuu kyseeseen tulevien 
ministeriöiden, komission ja ElPrn edustajista. Toimenpideohjelmien seurantakomiteoihin kuuluu 
työmarkkinaosapuolten sekä kyseisten viranomaisten edustajia. Esimerkiksi inhimillisiä voimavaroja 
koskevan toiminnan koordinointikomitea, jonka tehtävänä on seurata koulutusjärjestelmän laatuun 
ja tehokkuuteen vaikuttavia laaja-alaisia kysymyksiä, kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 1995. 
Tällöin tarkasteltiin ESRrn yhteisön tukikehyksen mukaisesti osarahoittamien toimien edistymistä 
sekä kouluttajien koulutusta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja sertifiointia koskevien toimenpitei­
den kehitystä. Alueellisella tasolla hyväntekeväisyysjärjestöjen sekä paikallisten viranomaisten edus­
tajat kuuluvat komiteoihin julkisviranomaisten ja julkisten laitosten sekä työmarkkinaosapuolten 
rinnalla. Tärkeimpien toimenpideohjelmien seurantakomiteoita avustavat ulkopuoliset, riippumatto­
mat ja pysyvät arvioijat. Lisäksi on perustettu kolme täyspäiväisesti työskentelevää arviointiyksikköä 
ja neljäs yksikkö luodaan vuoden 1996 alussa. Kyseiset yksiköt arvioivat yhteisön tukikehyksen ja 
toimintaohjelmien erityiset näkökohdat ja avustavat ulkopuolisia arvioijia. Ne auttavat myös kaik­
kien ohjelmien välitarkastuksen valmistelua. 
" Katso myös Liite 6. Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet. 
Seiswnuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 53 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Vaikka vuoden 1994 maksut olivat ennakoitua alhaisemmat (513 miljoonaa ecua maksettiin ennakoi­
dun 771 miljoonan ecun sijaan), pääasiallinen viivästys korjautui vuoden 1995 lopussa. Rakennera­
hastojen vuoden 1995 maksut olivat 856 miljoonaa ecua talousarvioesityksen 834 miljoonan ecun 
sijaan. Yhteisön tukikehyksen kahden ensimmäisen vuoden suunnitelluista määrärahoista maksettiin 
siis 85 prosenttia. 
Taulukko 15: Tavoite 1 — Irlanti — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi kokonais­
kustannukset UH:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-19't.S 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
YT Tallaghtin sairaala | 131.2| 39;4| 39,4] 39.4J I00%| 31,5) 3I,5| 80% 
1994 
TO Maatalous, maaseudun kehittäminen 
TO Paikallinen kehittäminen 
TO Teollisuus 
TO Talouden infrasuuktuurit 
TO Kalastus 
TO Inhimilliset voimavarat 
TO Ympäristöpalvelut 
TO Matkailu 
TO Liikenne 
YHTEENSÄ 1.791,4 
420.1 
2.843.7 
319,6 
177,0 
2.362,3 
125,6 
805,9 
1.406,2 
10.383,1 956,7 
257,0 
1.029,0 
108,0 
78.0 
1.732,1 
78,0 
456,3 
888.0 
5.622,5 160,1 
33,6 
127,1 
10,3 
12,3 
266,1 
6,2 
51,5 
247,6 
954,2 299,4 
54,8 
261,1 
11.9 
20,5 
541,9 
24,0 
94,0 
333.2 
1.680,1 31% 
21% 
25% 
11% 
26% 
31% 
31% 
21% 
38% 
30% 178,6 
22,1 
102,9 
8,7 
10,6 
264,9 
10.3 
51.0 
175,8 
856,5 263,0 
32,7 
196,0 
9,5 
14,7 
481,6 
19,2 
77,2 
244,2 
1.369,6 88% 
60% 
75% 
80% 
72% 
89% 
80% 
82% 
73% 
82% 
ITALIA 
YTK:n toimlntasuunnilelnu 1994-1999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tuvoitleet 
Viestintä (a) 
Teollisuus, pienteollisuus (b) 
Matkailu (c) 
Maaseudun kehittäminen (d) 
Kalastus (e) 
Taloudelliset infrastruktuurit (0 
Inhimilliset voimavarat (g) 
Tekninen apu (h) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
2.159.6 
3.707,5 
862,1 
2.340,7 
257,4 
3.235,9 
2.209,1 
87,7 
14.860,0 
100% EAKR 
2.159,6 
3.557,2 
774,6 
55,0 
2.992,5 
61,4 
'59,7 
9.660,0 
65% ESR 
150,3 
87,5 
57,7 
24,4 
243,4 
2.147,7 
28,0 
2.739,0 
18% EMOTR 
2.228,0 
2.228,0 
15% KOR 
233,0 
233,0 
2% (f) (h) 1% (a) is% 
(e) 2% •(d)16% (c) 6% (b) 24% 
Tavoitteeseen 1 kuuluvien Italian kohdealueiden tukikehyksessä (Mezzogiorno) määrätään 32,44 
miljardin ecun kokonaiskustannuksista, josta 14,860 miljardia ecua on yhteisön tukea. Se pannaan 
täytäntöön vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyillä yhteensä 13:11a monia alueita koskevalla toimenpi­
deohjelmalla, lOrllä alueellisella toimenpideohjelmalla ja yhdellä suurhankkeella. 
Vuonna 1995 hyväksytyt uudet ohjelmat 
Vuoden 1995 aikana hyväksyttiin yhteensä 11 tukitoimenpidettä, jotka saavat rakennerahastojen 
tukea yhteensä 8,085 miljardia ecua. Kuusi tukitoimenpidettä on alueellisia toimenpideohjelmia, 
jotka saavat yhteisön tukea 4,289 miljardia ecua, ja neljä on monia alueita kattavia ohjelmia. Näistä 
teollisuutta koskeva toimenpideohjelma yksinään saa 26 prosenttia Mezzogiornolle myönnetystä 
EAKRrn tuesta ja siihen kuuluu mm. tuotannolliseen investointiin liittyvän Italian yleisen tukijärjes­
telmän rahoitukseen osallistuminen. Calabrian osalta hyväksyttiin yksi suurhanke eli Gioia Tauron 
hanke (40 miljoonaa ecua 120 miljoonan kokonaiskustannuksista)12. Tämä koordinointiasetuksen 16 
12 Katso myös Liite 6. Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet. 
54 Seisicmcis vuosikertomus —Rakennerahastoista 1995 
artiklan 2 kohdan mukainen suurhanke koskee Gioia Tauron sataman muuttamista suureksi kontti­
satamaksi, jonka tehtävänä on jälleenlaivaus, jotta sen perusrakenteet vastaisivat yleismaailmallista 
meriliikenteen kehittymistä. Hankkeen tavoitteena on synnyttää 1 500 suoraa ja välillistä työpaik­
kaa. 
EAKRrn kaikista määrärahoista hieman alle 10 prosenttia on vielä kohdentamatta kansallisella 
tasolla. Kyseessä ovat erityisesti energiaan, ympäristöön ja tekniseen apuun liittyvät monia alueita 
koskevat toimenpideohjelmat, yleiskattavilla tuilla toteutettavaksi tarkoitetut monia alueita ja yhtä 
aluetta koskevat tukitoimenpiteet (joilla on kansallinen kehysjärjestelmä) sekä tietyt suurhankkeet 
(moottoritie Messina-Palermo). Tulevien vuosien aikana tehtävät maksusitoumukset riippuvatkin 
kyseisten tukitoimenpiteiden hyväksynnästä sekä jo hyväksyttyjen ohjelmien kansallisina menoina 
mitattavasta etenemisestä. 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Vuonna 1994 ilmenneet viivytykset korjautuivat osittain vuoden 1995 aikana. Italian yhteisön 
varojen käytössä kohtaamien ongelmien, jotka ilmenivät selvästi jo edellisen suunnittelukauden 
aikana, syynä ovat erityisesti kansallisen poliittisen ja hallinnollisen tilanteen heikkoudet. Yhteisön 
tukitoimenpiteiden toteuttamisen yleisten edellytysten parantamiseksi Italiassa komissio ja Italian 
hallitus tekivät 26. heinäkuuta 1995 sopimuksen, joka on sittemmin laajennettu koskemaan itsenäisiä 
alueita ja provinsseja 29. päivänä syyskuuta 1995 pidetyn valtiota ja alueita koskevan konferenssin 
yhteydessä. Kyseisessä sopimuksessa Italian valtio sitoutuu vahvistamaan keskus- ja aluehallinnon 
rakenteita, parantamaan yhteisrahoitettujen toimien toteuttamista koskevia menettelyjä, lujittamaan 
teknistä apua ja erityisesti ohjelmien seuranta-, arviointi- ja valvontajärjestelmiä ja takaamaan 
ohjelmien kansallisen rahoitusosuuden. Sopimuksen täytäntöönpano on yhteisön määrärahojen 
paremman käytön perusedellytys seuraavan suunnittelukauden aikana. Vuoden 1995 lopussa Italian 
hallitus osoitti käynnistäneensä varsinkin toisen vuosipuoliskon aikana joukon aloitteita, jotka 
liittyvät hallinnollisiin rakenteisiin, uuden yhdennetyn seurantaa ja ulkopuolisten asiantuntijoiden 
valintamenettelyjä koskevan järjestelmän luomiseen sekä kansallisen rahoitusosuuden käyttöönot­
toon. Kyseiset aloitteet osoittavat konkreettisesti sopimushenkeä ja antavat toivoa ohjelmien hallin-
toedellytysten paranemisesta. 
Italiaa koskevaan YTK:hon kuuluu kaksi ympäristöä koskevaa osatavoitetta, joista molemmat 
sisältyvät perusrakenteita koskevaan ensisijaiseen tavoitteeseen. Ensimmäinen osatavoite koskee 
vesivaroja (1,119 miljardia ecua EAKR.stä), joiden osalta tavoitteena on lisätä käytettävissä 
olevia varoja ja parantaa jakelua sekä vähentää vesihuollon yhteydessä esiintyviä vuotoja ja 
rationalisoida rakenteiden hallintoa ja huoltoa. Toinen osatavoite koskee ympäristönsuojelua 
(748 miljoonaa ecua EAKR.stä ja ESR.stä) ja tavoitteena on erityisen rappeutuneiden ja saastu­
neiden alueiden puhdistaminen, ympäristöön kohdistuvien erityisten vaaratilanteiden poistami­
nen, luonnonperinnön suojelu ja ympäristöä koskevien julkisten palvelujen edistäminen (yhdys­
kuntajätevedet ja -jätteet). Yhteisö tukee näitä osatavoitteita 1,867 miljardilla eculla, joka on 12,6 
prosenttia YTK:n määrärahoista. Puolet määrärahoista suunnataan monien alueiden tasolla 
tapahtuvaan toteuttamiseen ja toinen puoli kunkin alueellisen toimenpideohjelman alueellisella 
tasolla tapahtuvaan toteuttamiseen. Vesivaroja koskevan toimenpideohjelman monia alueita 
koskeva ulottuvuus hyväksyttiin vuonna 1995, ja se saa EAKR:n tukea 871 miljoonaa ecua. 
Ympäristöä koskeva toimenpideohjelma on tarkoitus hyväksyä vuonna 1996 (48 miljoonaa ecua 
EAKR.stä). 
EMOTRrsta rahoitettavat tukitoimenpiteet on useimmissa ohjelmissa järjestetty tuotantoaloittain, 
jotta ne tukisivat tuotannon ja kaupanpitämisen uudistamista markkinoilla esiintyvän kysynnän 
mukaisesti. Myös perinteisen maanviljelyn vaihtoehtoistoimia tuetaan, kuten maatilamatkailu, maa­
seutumatkailu, pienjalostus ja tilan perinteisten tuotteiden suoramyynti. Ohjelmissa yhdistyvät 
lisäksi teknologian siirtoon ja maatalousneuvontaan tähtäävät tutkimus- ja palvelutoimet. 
Seislcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 55 
Joitakin huomattavia edistysaskelia maatalouden ja maaseudun kehittä­
misen aloilla: 
Sardiniassa (TO hyväksytty vuonna 1994): 
• 1 300 lammas/vuohitilaa (417 000 päätä) on saanut yhteisön tukea 
maidontuotannon hygienia- ja terveysolojen parantamiseen; 
• 32 hanketta, jotka tähtäävät juustontuotantoa harjoittavien osuustoi-
mintatilojen uudistamiseen; 
• 34 hanketta, jotka koskevat "anglo-arabi-sardi" hevosen kasvatusta ja 
koulutusta maaseutumatkailun alalla. 
Abruzzin alueella (TO hyväksytty vuonna 1995): 
• 160 maaseudun kehittämistä varten rahoitettua hanketta, joista 110 
koskee maaseutumatkailua. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Rahoituksen toteutumisen osalta todettakoon, että vuonna 1995 komission rahastoista tekemien 
maksusitoumusten taso on tyydyttävä verrattuna yhteisön tukikehyksen määrärahoihin, lukuun 
ottamatta ESRrn maksusitoumuksia, jotka ovat paljon ennakoitua alhaisemmat. Kuitenkaan vuoden 
1995 maksusitoumukset eivät korjanneet vuoden 1994 viivästystä kokonaan, minkä vuoksi maksusi­
toumusten alijäämä vuoden 1995 lopussa oli 1,2 miljardia ecua. Paikallisella tasolla tapahtuneen 
toteutuksen kannalta katsottuna (ts. täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten menot) ohjelmati-
lanne säilyi erittäin huolestuttavana vuonna 1995. Suunnittelukauden toisen vuoden lopussa kuudek­
si vuodeksi vahvistetuista määrärahoista yhteensä ainoastaan 2 prosenttia oli käytetty. 
Taulukko 16: Tavoite 1 — Italia — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(I) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Alueelliset TO 
TO Abruzzi 
TOAbruzzi(l) 
TO Calabria (1) 
YT Gioia Tauron salama 
TO Campania 
TO Apulia 
TO Sisilia 
Useita alueita koskevat TO 
TO Teollisuus ja palvelut 
TO Maatalousneuvonta (1) 
TO Vesivarat 
TO Matkailu 333,4 
167,1 
482,0 
120.0 
2.890,8 
2.406,4 
2.603,1 
4.962,4 
231,4 
2.008.3 
302,8 150.5 
83,9 
241,0 
40,0 
1.327,9 
1.148,4 
1.337,2 
2.592,7 
162,0 
871,0 
130,0 75,0 
59,4 
76.2 
40,0 
124,0 
203,7 
189.4 
746.9 
34.4 
140,7 
22,2 91.5 
59,4 
76,2 
40,0 
177,2 
203,7 
189.4 
750.3 
34,4 
140.7 
22.2 61% 
71% 
32% 
100% 
13% 
18% 
14% 
29% 
21% 
16% 
17% 37.5 
30.7 
41,8 
0,0 
63,2 
92,9 
74,1 
373,5 
17.2 
70.3 
11.1 45,8 
30.7 
41.8 
0.0 
89.8 
92,9 
74,1 
375.2 
17,2 
70,3 
H.I 50% 
52% 
55% 
0% 
51% 
46% 
39% 
50% 
50% 
50% 
50% 
1994 
Alueelliset TO 
TO Basilicata 
TO Calabria 
TO Mölise 
TO Sardinia 
Useita alueita koskevat TO 
TO "Kiireellinen" työllisyys 
TO Kouluttajien koulutus 
TO Siirtotyöläisten koulutus 
TO Opetusministeriö 
TO Kalastus 
TO Tutkimus - kehittäminen 
TO Televiestintä 
TO Rautatieliikenne 
TO Tekninen apu (2) 
YHTEENSÄ 1.129,5 
1.308,0 
522,7 
2.103,4 
524,0 
271,4 
29,5 
395,0 
560,0 
1.341,3 
1.076,1 
1.756,6 
112,1 
27.637,4 583.2 
580,3 
292,0 
967,1 
355,7 
184,0 
20,0 
254,0 
233.0 
784.0 
376,7 
701.0 
76,0 
13.491,6 51,7 
1,0 
'26,8 
50,9 
0,0 
0,0 
0.0 
48.9 
34,6 
8,2 
102,3 
192.6 
0,0 
2.228,6 98,1 
72,9 
37,7 
170,6 
32,7 
16,9 
1,8 
68,5 
66,5 
65,9 
215,9 
385,2 
7,0 
3.024,7 17% 
13% 
13% 
18% 
9% 
9% 
9% 
27% 
29% 
8% 
57% 
55% 
9% 
22% 29.2 
19.1 
15,5 
25,5 
0,0 
0,0 
0,0 
24,4 
0,0 
4.1 
34,1 
211,9 
0,0 
1.176,1 52.4 
36,5 
19,3 
86,9 
16,3 
8.5 
0,9 
34.3 
16.0 
32,9 
90,9 
308.2 
3,5 
1.555,4 53% 
50% 
51% 
51% 
50% 
50% 
50% 
50% 
24% 
50% 
42% 
80% 
50% 
51% 
(1) TO ainoastaan EMOTR 
(2) TO ainoastaan ESR 
56 Seisten/cis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Lisäksi ensimmäisen suunnittelukauden (1989-1993) yhteisön tukikehyksen yhteydessä ilmennyt 
yhteisön määrärahojen käytön puutteellisuus sai komission ja Italian valtion neuvottelemaan 26. 
päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn sopimuksen mukaisesti kansallisten maksusitoumusten määräaiko­
jen lopullisesta pidentämisestä 31. päivään joulukuuta 1995. Koska Italian hallitus oli käynnistänyt 
tämän sopimuksen konkretisoivat aloitteet, vuoden 1995 lopussa vahvistettiin yhteisön maksumää-
räaikojen pidentäminen, mikä antaa Italian viranomaisille aikaa kaksi vuotta suorittaa lankeavat 
maksut sen jälkeen kun kansallisia maksusitoumuksia koskeva määräaika on päättynyt. Viimeisten 
määräaikojen pidennysten ansiota Italian viranomaiset pystyivät täyttämään lähes täysin kauden 
1989-1993 kansalliset ja alueelliset maksusitoumukset (100°7o keskushallinnon vastuulla olevien 
toimenpideohjelmien osalta ja 98,7% aluehallinnon vastuulla olevien toimenpideohjelmien osalta). 
Maksujen etenemisessä puolestaan on edelleen toivomisen varaa, erityisesti alueellisesti toteutetta­
vien toimenpideohjelmien kohdalla, joiden keskimääräinen toteuttamistaso vuoden 1995 lopussa oli 
65 prosenttia (Apulian alueen 44°7o:sta Basilicatan alueen 75°7o:iin). 
ALANKOMAAT 
YOA:n toimiiilasuuimilelma 1994-1999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Teollisuuden edistäminen (a) 
Matkailu (b) 
Maatalous, maaseudun kehittäminen (e) 
Kalastus (d) 
Inhimilliset voimavarat (e) 
Yritysinfraslruktuuri (1) 
Liikenneinfrastruktuuri (g) 
Tutkimus ja kehittäminen (h) 
Tekninen apu (i) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
22,0 
5.2 
21,2 
8,2 
28,0 
17,0 
31,4 
14.4 
2.6 
150,0 
100% EAKR 
11,9 
4,3 
0,9 
16,5 
31,0 
14,4 
1.0 
80,0 
53% ESR 
10.1 
0,9 
27.1 
0,5 
0.4 
1.0 
40,0 
27% EMOTR 
21,2 
0,3 
21,5 
14% KOR 
8,2 
0.3 
8,5 
6% (h) 10% (l) 2* <a> 15% 
(g) 
(d) 5% 
(e) IB% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Alankomaiden 21. kesäkuuta 1994 hyväksytty yhtenäinen ohjelma-asiakirja koskee Flevolandia. 
Rakennerahastojen kokonaistuki on 150 miljoonaa ecua. Ohjelman tärkein hanke valtatie N27:n 
muuttaminen moottoritieksi (A27), mikä parantaa Flevolandin yhteyksiä maan keski- ja eteläosiin, 
etenee aikataulun mukaisesti. Ohjelman toinen osa on työllisyyttä koskeva toimenpide, joka antaa 
mahdollisuuden myöntää tukia työpaikkoja synnyttäville yrityksille, jotka ovat nyt tai tulevaisuudes­
sa sijoittautuneet Flevolandiin. Vuonna 1995 ESRrn tukitoimenpiteisiin osallistuvien lukumäärä ylitti 
odotukset (1 788 verrattuna 985reen). Alueellinen työnvälitystoimisto käynnisti jotkut yhtenäisessä 
ohjelma-asiakirjassa määrätyistä tärkeimmistä toimista, mikä edellytti intensiivistä valmistelua ja 
uusien yhteistyöosapuolten mukaantuloa, mutta lujitti ESRrn osarahoittamien tukitoimien perustaa. 
Ympäristönsuojelulla ei ole erillistä tavoitetta Flevolandin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, vaan 
ympäristötoimenpiteet sisältyvät eri tavoitteisiin: maatalous, matkailu ja teollisuus. On kuitenkin 
mahdollista arvioida, että noin 5 miljoonaa ecua tukea on kohdennettu ympäristönsuojeluun (eli 
3% yhteisön rahoitusosuudesta) ja erityisesti toimenpiteisiin, jotka liittyvät vähemmän saastutta­
vien ja energiaa säästävien menetelmien käyttöönottoon pk-yrityksissä (1 miljoonaa ecua), ilma­
kehän ja vesistöjen saastumisen torjuntaan, tuholais-ja rikkaruohomyrkkyjen käytön vähentämi­
seen, biodiversiteetin säilyttämiseen, marskimaasta syntyneiden vesikerrosten hoitoon ja Ketel-
meerin puhdistamiseen. 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurannan ja vaikutuksen osalta voidaan todeta, että Flevolandin 
alueella on kehitetty huippuunsa DIN-verkko ("target-efforts network"), jonka tarkoituksena on 
varmistaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan moitteeton seuranta mittaamalla sen vaikutusta Flevolandin 
talouteen. Kyseinen ohjelma valmistui vuonna 1995 ja on toimintavalmis vuonna 1996. Flevolandissa 
on toivottu, että ennen vuoden 1995 loppua hyväksytyt aloitteet johtavat 1 600 välittömän vakinai-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 57 
sen työpaikan, yli 3 000 välillisen pysyvän työpaikan ja lähes 2 800 määräaikaisen työpaikan 
syntymiseen. Tavoitteena on 15 000 työpaikan syntyminen vuosien 1994 ja 1999 välillä. Lisäksi 
Wageningenin yliopisto on laatinut Flevolandin provinssille valmisteluasiakirjan, joka koskee maata-
Ioushankkeiden erittäin vaativia valintaperusteita ja innovatiivisten hankkeiden arviointiperusteita 
sekä vaikutusta maatalousalan työllisyyteen. Vuonna 1995 järjestettiin myös tavoitteen 1 kohdea­
lueet (Burgenland, Highlands & Islands, Pohjois-Irlanti, Merseyside, Irlanti) yhdistävä seminaari, 
jotta voitaisiin vaihtaa kokemuksia ohjelmien täytäntöönpanosta. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteuttaminen sujui myös tyydyttävästi, mikä näkyi 
kansallisen tason maksusitoumuksissa. Kuitenkin EMOTRrin rahoittamien toimien hitaan toteutta­
misen vuoksi maksuissa ilmeni huomattavia viivytyksiä. Niinpä vuoden 1995 lopussa maataloutta 
koskevien toimenpiteiden julkiset menot olivat 1,3 miljoonaa ecua, kun kauden 1994 ja 1995 erien 
vahvistettujen menojen kokonaismäärä oli 24,8 miljoonaa ecua. Mitä tulee EAKRrstä rahoitettuun 
osuuteen, Flevolandin provinssi esitti joulukuussa 1995 vuoden 1995 erää koskevan maksupyynnön, 
mikä kuvastaa kaikkien suunniteltujen hankkeiden tavanomaista etenemistä. KORrsta rahoitetut 
kalastusalan tukitoimenpiteet etenivät vastaavalla tavalla. 
Taulukko 17: Tavoite 1 —Alankomaat — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutu­
minen (miljoonaa ecua) 
Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOAFIevoland | 958,7| 150,0| 17,2| 37,2| 25%| 9,6| 19,6| 53% 
PORTUGALI 
YTK:n toimintasuunnitelma 19941999 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (a) 
Taloudellinen kilpailukyky (b) 
Elämänlaatu (c) 
Alueen taloudelliset lähtökohdat (d) 
Tekninen apu (e) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
3.059.6 
6.306,2 
1.264,0 
3.144,3 
205,9 
13.980,0 
100% EAKR 
918,0 
4.073.2 
936.0 
2.661,8 
134,9 
8.723,9 
62% ESR 
2.141,6 
414,0 
328,0 
194,1 
71,0 
3.148,7 
23% EMOTR 
1.637,0 
257.2 
1.894,2 
14% KOR 
182,0 
31.2 
213,2 
2% (d) 22% (e) t% (a) 22% 
(C) 9% 
(b) 46% 
Vuonna 1995 hyväksytyt tukitoimenpiteet 
Komissio hyväksyi vuonna 1995 ainoastaan yhden yleiskattavan tuen kunnallisen investoinnin tuke­
mista varten. Komission ja välittäjänä toimivan elimen välinen sopimus allekirjoitettiin 15. marras­
kuuta 1995. Portugalia koskeva yhteisön tukikehys toteutetaankin yhdeksällä monia alueita koske­
valla toimenpideohjelmalla ja seitsemällä alueellisella toimenpideohjelmalla, jotka kaikki hyväksyt­
tiin vuonna 1994, ja yhdellä vuonna 1995 hyväksytyllä yleiskattavalla tuella. Nämä tukitoimenpiteet 
kattavat kaikki yhteisön tukikehyksessä suunnitellut toimet. 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Vuosi 1995 sujui yleisesti ottaen tyydyttävästi. Suurin osa ohjelmista täytti vuodelle asetetut tavoit­
teet. Tietyissä tapauksissa toteuttamisen voitiin kuitenkin todeta olleen vähemmän moitteetonta, 
5H Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
mutta Portugalin viranomaisten käynnistämän paikallisella tasolla tapahtuvan jatkuvan tehostamis-
ja seurantatoiminnan tavoitteena on korjata eri ohjelmissa tapahtuneet viivästykset. 
Portugalia koskevassa YTK.ssa ympäristöön kohdistuvat toimenpiteet on sisällytetty elämänlaa­
tua koskevaan pääasialliseen tavoitteeseen sekä alueellisiin ohjelmiin alueellisen kehityksen mu­
kaisesti. Alueellisten toimenpideohjelmien rahoitus on hyvin merkittävä (1,056 miljardia ecua eli 
7,6% YTK:n tuesta) ja sen pääasiallisena tarkoituksena on veden toimittaminen ja jakelu, 
yhdyskuntajätteiden ja jätevesien kerääminen ja käsittely, jokien saastumisen vähentäminen, 
rannikoiden ja biotooppien suojelu ja väestölle suunnattu tiedotus. Elämänlaadun parantamista 
koskevaan ensisijaiseen tavoitteeseen on liitetty ympäristöön ja kaupunkien saneeraukseen liittyvä 
toimenpideohjelma, jota tuetaan EAKR.stä 559 miljoonalla eculla ja joka jakautuu kahteen 
osaohjelmaan. Ympäristöosuus (260 miljoonaa ecua) käsittää toimenpiteitä, jotka koskevat luon­
nonperinnön suojelua ja edistämistä, tuotannollisen toiminnan ympäristövaikutuksen parantamis­
ta, tiedottamista ja koulutusta sekä teknistä apua. Kaupunkien uudelleenelävöittämiseen liitty­
vään osuuteen (299 miljoonaa ecua) kuuluu parakkialueiden ja rappeutuneiden alueiden kunnos­
taminen, EXPO 98 ja tekninen apu. 
Jo hyväksytyille ohjelmille myönnettiin kaksi vuoden 1995 indeksiin sitomisesta peräisin olevaa 
lisäosaa, toinen 39,1 miljoonaa ecua EMOTR-Orsta maataloutta koskevan osaohjelman puitteissa 
vuoden 1995 pitkään kestäneen kuivuuden aiheuttamien seurauksien korjaamiseksi ja toinen 14,5 
miljoonaa ecua ESRrstä tietämystä ja innovaatiota koskevan toimenpideohjelman puitteissa amma­
tillisen koulutuksen lujittamiseksi osana koulutukseen liittyvää osaohjelmaa. 
Alueiden mahdollisuuksien kehittämistä koskevan toimenpideohjelman ("omien mahdollisuuksien 
kehittäminen") toteuttamisessa puolestaan todettiin viivästystä. Kyseisen ohjelman innovatiivisuus ja 
sen hallinnon hajauttamiseen tarvittavien lukuisten oikeudellisten välineiden (paikallisten kehittämi­
syhdistysten kanssa tehtävät pöytäkirjat, pankkien kanssa tehtävät pöytäkirjat jne.) luomistarpeet 
selittävät viivästymisen ainakin osittain. Tähän toimenpideohjelmaan kuuluvien monien osaohjel­
mien ja toimenpiteiden (maaseutukeskukset, perinnekylät, tukijärjestelmät) odotetaan kuitenkin 
käynnistyvän paikallisella tasolla vuoden 1996 alussa. 
Ympäristöä ja kaupunkien saneerausta koskevan toimenpideohjelman kaupunkien saneerauksen 
osaohjelma ei ole juurikaan edistynyt (16%), mikä selittyy osittain maiden pakkolunastuksessa 
esiintyneillä vaikeuksilla. 
Taloudellista uudistamista koskevaan toimenpideohjelmaan sisällytetyn kaupan osaohjelman suun­
nittelua on tarkistettava. Sen alhainen täytäntöönpanon taso (20% vuosina 1994-1995) johtuu 
erityisesti ohjelmassa rahoitettavista toimista, joiden toteuttaminen vaatii huomattavasti aikaa. 
Samaan taloudellisen uudistamisen toimenpideohjelmaan liittyy kalastuksen osaohjelma, jonka 
ensimmäiselle puolivuotiskaudelle oli ominaista mahdollisten tuensaajien valinta ja näitä koskevat 
ministeriöiden päätökset sekä suunniteltujen toimien toteuttaminen. Toisella puolivuotiskaudella 
parannettiin toimien toteuttamista sekä valmisteltiin toimenpideohjelmien arviointia, jonka osalta 
käynnistettiin tarjouspyynnöt riippumattomien asiatuntijöiden nimeämiseksi vuoden 1996 alussa. 
Seurantakomitea kokoontui kuusi kertaa kauden aikana ja nopeutti ensimmäisten toimien toteutta­
mista. Vuoden 1994 alhaisen toteutumistason korjaamiseksi seurantakomitean viimeisissä kokouk­
sissa hyväksyttiin kuitenkin rahoitusta koskevien määräaikojen uudelleenjärjestely. Lisäksi hyväk­
syttiin Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen päättymisen vuoksi portugalilaisia miehistöjä 
koskeva KORrin erityistoimenpide13. Toimenpiteen tarkoituksena oli hyvittää uuden sopimuksen 
puuttumisesta johtuva toiminnan tilapäinen lopettaminen (toukokuusta marraskuuhun 1995). Tä­
män toimenpiteen rahoitus rajoitettiin 4,8 miljoonaan ecuun. Lisäksi yhteisön tukikehyksen mukai­
sesti Portugalille jo myönnetyt KORrin määrärahat kohdennettiin osittain uudelleen, jotta varusta­
jille voitaisiin maksaa korvaus kyseisten alusten tilapäisestä seisomisesta asetuksen (EY) Nro 3699/93 
Katso l.A.5.2. Tavoite 5a kalastus. 
Seisiemcis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 59 
14 artiklan mukaisesti. Koko tilapäisen lopettamisen aikana otettiin käyttöön 4 miljoonaa ecua, josta 
3 miljoonaa maksettiin yhteisön talousarviosta. 
Perusrakenteita koskevaan toimenpideohjelmaan sisällytetyn energian osaohjelman rahoituksen to­
teutumisen viivästyminen johtui tähän osaohjelmaan alunperin kaavailtujen tiettyjen hankkeiden 
siirtämisestä yhteisön INTERREG-aloitteen REGEN-osaan'" ja erityisesti siitä, että siirrettyjen 
hankkeiden toteuttamista oli tarkoitus vahvistaa vuosina 1994 ja 1995. Vuoden 1995 lopussa ohjel­
mien toimintasuunnitelmaa muutettiin, jotta vuosien 1994 ja 1995 suunnitelmat voitaisiin mukauttaa 
kyseisiin siirtoihin. 
Komissio teki päätöksen teknistä apua koskevan toimenpideohjelman hyväksymisestä vasta 20. 
joulukuuta 1994. Näin myöhään annettu hyväksyntä selittää ohjelman toteutumistason. EAKRrn 
vuoden 1994 määrärahat on tarkoitus käyttää vuonna 1996. Portugalin viranomaiset pyysivät ESRrn 
määrärahojen jakamista uudelleen, jolloin vuonna 1994 käyttämättä jääneet määrärahat (8,2 miljoo­
naa ecua) siirrettäisiin vuosille 1996 (4,1 miljoonaa ecua) ja 1997 (4,1 miljoonaa ecua). 
Vuonna 1995 muutettiin ainoastaan yhtä toimenpideohjelmaa, joka koskee alueiden mahdollisuuk­
sien kehittämistä. Muutos tehtiin 13. marraskuuta 1995 ja se on seurantakomitean tekemän päätök­
sen mukainen. Ohjelman saamaa yhteisön rahoitusta ei muutettu (595 miljoonaa ecua, josta 405 
miljoonaa ecua tulee EAKRrstä, 81 miljoonaa ecua ESRrstä ja 109 miljoonaa ecua EMOTR-Orsta). 
Tärkein muutos koskee pienyritysten ja mikroyritysten tukijärjestelmää, jonka pääasiallisena tavoit­
teena on uusien työpaikkojen syntymisen edistäminen (noin 20 000). Kyseinen järjestelmä on erittäin 
tärkeä autioitumisen ja muiden kehitysongelmien vaivaaman paikallisen ja maaseudun talouselämän 
elvyttämisen kannalta. Ohjelman alkuperäisessä suunnitelmassa esitetyt sitoumukset, erityisesti 
alueellisesta kehittämisestä vastaavien keskusten perustaminen (tarkoituksena on saavuttaa asteittain 
suurempi hajauttamisen taso ja lisätä yksityisten ja julkisten taloudellisten toimijoiden yhteistyötä) 
ja keskikokoisia kaupunkeja koskevien politiikkojen lujittaminen (alueellisella tasolla rakenteellisen 
vaikutuksen omaavien kaupunkikeskusten kehittämistekijänä), vahvistetaan tarkistetussa toiminta­
suunnitelmassa. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen rahoituksen toteuttaminen on edistynyt kaiken kaik­
kiaan melko tyydyttävästi. Vuonna 1995 kaikkien ohjelmien keskimääräinen toteuttamistaso paikal­
lisella tasolla oli 85 prosenttia kaikkien rahastojen osalta (93% EAKRrn osalta, 98% ESRrn osalta). 
Yhteisön tekemät maksusitoumukset vastaavat kolmasosaa kaudelle vahvistetusta tuesta. 
14 Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
60 Seistcmas vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 18: Tavoite 1 — Portugali — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(I) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut . 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Useita alueita koskeva TO 
YT Tuki paikalliselle investoinnille 33,3 25.0 25,0 25,0 100% 0,0 0.0 0% 
1994 
Alueelliset TO 
TO Azorit 
TO Alcntcjo 
TO Algarve 
TO Centro 
TO Lissabon ja Tejon laakso 
TO Madeira 
TO None 
Useita alueita koskevat TO 
TO Ympäristö/kaupunkien saneeraus 
TO Tekninen apu 
TO Tietämys ja innovaatio 
TO Koulutus ja työllisyys 
TO Infrastruktuurit 
TO Taloudellinen uudistaminen 
TOPRINESTO) 
10 Omien mahdollisuuksien kehittäminen 
TO Terveys ja sosiaalinen sopeuttaminen 
YHTEENSÄ 857,6 
250.6 
101.9 
490,5 
517,2 
665,2 
721.1 
973.7 
135.6 
2.257.0 
1.903.3 
3.915.8 
11.678.8 
40,0 
1.231,8 
940,0 
26.713.3 616,0 
182.0 
76.0 
362.0 
382.0 
369,3 
537,0 
559,0 
101,7 
1.675,0 
1.384,6 
1.987.0 
4.319,2 
30.0 
595.0 
705,0 
13.905,8 84,7 
57.7 
24,9 
60.0 
94,0 
82.4 
97.8 
o.o 
11,0 
210,7 
219.3 
0.0 
284,3 
7.3 
14.0 
106,6 
1.379,7 216.2 
78,6 
28.5 
126,0 
124,5 
148.6 
210,0 
5S.1 
28,6 
587,6 
409,3 
618,5 
1.526,2 
22.3 
67.2 
276.5 
4.548,8 35% 
43% 
37% 
35% 
33% 
40% 
39% 
10% 
28% 
35% 
30% 
31% 
35% 
74% 
11% 
39% 
33% 96,9 
27,0 
15,9 
47,0 
65,1 
74.8 
77,8 
16,5 
8.2 
232.5 
251,8 
259,0 
403.8 
7.4 
11.1 
72.3 
1.667,0 181.2 
43,8 
18,8 
88,3 
89.5 
123.8 
148.3 
44,1 
17,0 
412.7 
346.7 
517.9 
998,4 
17.2 
37,7 
178,1 
3.263.4 84% 
56% 
66% 
70% 
72% 
83% 
71% 
80% 
59% 
70% 
85% 
84% 
65% 
77% 
56% 
64% 
72% 
(I) Tilastollinen infrastruktuuri 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Yhdistyneen kuningaskunnan yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa vahvistetut ympäristöä koskevat 
toimenpiteet ovat vaihtelevia kyseisten alueiden monimuotoisuuden vuoksi. Pohjois-Irlannissa 
ympäristöön kohdistuva toiminta liittyy erityisesti luonnonympäristön suojeluun (64,1 miljoonaa 
ecua eli 5,2% YOA:n määrärahoista) sekä ympäristöön liittyvän toiminnan kehittämiseen, kuten 
yrityspalvelut, tuotteiden laatu tai tutkimus- ja kehittämistyö (19 miljoonaa ecua), luonnonperin­
nön säilyttämiseen (8,1 miljoonaa ecua) ja kaupunkien saneeraukseen (25,5 miljoonaa ecua) tai 
yritysten energiansäästöä koskeviin toimenpiteisiin (5 miljoonaa ecua). Merseysiden osalta ympä­
ristötoimenpiteet (45 miljoonaa ecua eli 5,5% YOA:n määrärahoista) liittyvät teollisuusjätteiden 
käsittelyyn, puhtaiden tekniikoiden ja yritysten ympäristöosaamisen kehittämiseen (13 miljoonaa 
ecua EAKR.stä ja ESR.stä) ja rappeutuneiden teollisuusalueiden puhdistamiseen sekä luonno­
nympäristön ja arkkitehtuuriperinnön suojeluun (29 miljoonaa ecua EAKR.stä). Highlands & 
Islands -alueella ympäristötoimenpiteitä (16,3 miljoonaa ecua eli 5,2% YOA:n määrärahoista) 
rahoittaa kolme rahastoa kukin omien erityispiirteidensä mukaisesti: jätteiden kierrätystä ja 
ympäristöä koskevaa tutkimusta rahoitetaan EAKR.stä (7,6 miljoonaa ecua), luonnonympäristön 
suojelua koskevaa suunnitelmaa rahoitetaan EMOTR.sta (7,1 miljoonaa ecua) ja koulutusta 
rahoitetaan ESR.stä (1,6 miljoonaa ecua). Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoraan ympäristöön 
kohdistettu yhteisön rahoitusosuus on yhteensä noin 146 miljoonaa ecua eli 6prosenttia määrära­
hoista. 
Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 61 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Tavoitteeseen 1 kuuluvia Yhdistyneen kuningaskunnan alueita (Pohjois-Irlanti, Highlands & Islands 
ja Merseyside) koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen on sujunut ennakoidusti. 
YOA.n toimintasuunnilelnm 1994-1999: 
Pohjois-lrlunti 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Taloudellinen kehitys (a) 
Taajamat (b) 
Syrjäisen aseman vähentäminen (c) 
Maatalous ja kalastus (d) 
Ympäristö (e) 
Tekninen apu (f) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
315.1 
315.8 
321,2 
215,0 
64,1 
1.6 
1.232,8 
100% EAKR 
199,3 
90,6 
321,2 
64.1 
1.6 
676,8 
55% ESR 
115,8 
225,2 
13,0 
354,0 
29% EMOTR 
186,9 
186,9 
15% KOR 
15,1 
15,1 
1% (b) 26% 
Pohjois-Irlanti: Hitaan käynnistymisen jälkeen menoissa kurottiin kiinni vuonna 1995 ilmennyt 
viivästys ja alkuperäisen tavoitteen on tarkoitus täyttyä vuoden 1996 aikana. Erityisesti energia-alan 
toimenpiteiden toteuttaminen on viivästynyt (syrjäseutuaseman vähentämistä koskeva tavoite), sillä 
julkiset kuulemistilaisuudet hidastavat Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välistä sähköliittymähanketta 
koskevia menoja. Toisaalta ympäristöpalveluja koskeva tavoite oli edennyt hyvin vuoden 1995 
loppuun mennessä. Lisäksi YMPm uudistuksen jälkeen maatalousinvestointien ilmapiiri oli suotuisa 
ja useita toimia oli pakko lykätä määrärahojen puutteen vuoksi, sillä kaikki maataloustoimenpitei-
siin varatut määrärahat oli käytetty. Väkivaltaisuuksien lakkaaminen vuoden 1994 alkusyksystä johti 
kasvaneeseen investointikysyntään. Se kohdistui matkailuun ja hankkeisiin, jotka toteutetaan osana 
fyysiseen ja sosiaaliseen ympäristöön liittyvää toimenpidettä, jonka tavoitteena on taajamien tukemi­
nen ja kaupunkien saneeraus (taajamiin liittyvä tavoite). Näille toimille myönnettiin lisärahoitusta 
seurantakomitean marraskuussa 1995 pitämässä kokouksessa. Tapahtuneen kehityksen perusteella 
käynnistettiin myös keskustelut sen määrittämiseksi, pitäisikö yhtenäisen ohjelma-asiakirjan suunta­
viivoja tarkistaa niin kuin brittihallitus ehdotti heinäkuussa 1995 hyväksytyn PEACE-aloitteen 
valmistelun yhteydessä15. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arvioinnin osalta marraskuussa pidetyssä 
seurantakomitean kokouksessa päästiin sopimukseen ulkopuolisen arvioijan nimeämisestä. Myös eri 
tavoitteita varten nimetään ulkopuoliset asiantuntijat, lukuun ottamatta ympäristöpalveluja. 
YOA:n toimintasuunnitelma 1994-1999: 
Highlands & Islands 
Pääasialliset tavoitteet 
Yritysten kehittäminen (a) 
Matkailu, kulttuuriala (b) 
Ympäristö (c) 
Primaarisektori (d) 
Paikallisyhteisöjen kehitys (e) 
Viestinta ja palvelut (0 
Tekninen apu (|>) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
72.1 
24,2 
16,3 
68.7 
46,9 
79,7 
3,1 
311,0 
100% EAKR 
54,3 
22,0 
7,6 
13,9 
79,7 
2.5 
180,0 
58% miljoonaa ecua 
ESR 
17,8 
2.2 
1.6 
33.0 
0,6 
55,2 
18% EMOTR 
7.1 
48,9 
56,0 
18% KOR 
19,8 
19,8 
6% (9) '* (a) 23% 
(e) 
(d) 22% 
Highlands & Islands: Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan vuonna 1994 tapahtuneen hyväksymisen jälkeen 
on esitetty 1 500 hanketta ja valittu 604 hanketta. Menestys on huomattava, jos sitä tarkastellaan 
ohjelmaan osallistujien lukumäärän kasvun kannalta: valittujen hankkeiden perusteella yli 130 
organisaatiota saa EAKRrn ja ESRrn tukea. "Highlands and Islands Entreprise" -verkko sai kolma­
sosan kahden kyseisen rahaston käytettävissä olevista varoista. EAKRrn tukitoimenpiteet ovat 
erityisen merkittäviä Western Islesin, Caithnessin, Sutherlandin ja Argyllin alueilla viestinnän, 
matkailun ja yritysten kehittämiseen liittyvien hankkeiden kannalta. Matkailun ja kulttuuriperinnön 
" Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
62 Seisientäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
alalla ohjelma on edennyt hyvin maksusitoumusten osalta, mutta sujuu hitaammin muilla aloilla 
(tutkimus-kehittäminen, yritysten tiedonsaanti, neuvonta-apu). Maataloustoimenpiteiden toteutta­
minen etenee tyydyttävästi, lukuun ottamatta ympäristöä ja metsiä koskevia toimenpiteitä. Maksuis­
sa esiintyi viivästyksiä hankkeiden hyväksymisen ja menoilmoitusten välisenä aikana. Vastuussa 
olevat viranomaiset sitoutuivat tekemään asianmukaisia aloitteita vuonna 1996, jotta viivästysten 
pahenemiselta vältyttäisiin. Sen sijaan KORrin kaikki tukitoimenpiteet on käynnistetty ja ne edisty­
vät tyydyttävästi. Vuoden 1995 aikana seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa ja hallintokomitea 
neljä kertaa, jotta ehdotetut hankkeet voitiin arvioida. Marraskuussa 1995 seurantakomitea päätti 
tarkistaa ohjelmien toteuttamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä edistääkseen paikallisten toimi­
joiden yhteistyöhön osallistumista alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti. Tä­
män seurauksena perustetaan joitakin paikallisryhmiä, jotka tarkastelevat omiin alueisiinsa liittyviä 
hankkeita sekä yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan sisältyviä paikallisia strategioita. Lisäksi seurantako­
mitea käynnisti useita temaattisia tutkimuksia, jotka koskevat ympäristövaikutuksen arviointia, 
alueen BKTrtta ja työmarkkinoita. 
YOA:n toimintasuunnitehna 1994-1999: 
Merseyside 
miljoonaa ecua 
Pääasialliset tavoitteet 
Suuryritykset (a) 
Paikallisyrityksct (b) 
Tekniikan kehitys (c) 
Kulttuuriala (d) 
Paikallista väestöä koskeva toiminta (e) 
Tekninen apu (!) 
Yhteensä 
% Yhteensä 
186,0 
149,0 
62,0 
54,0 
361,0 
4,0 
816,0 
100% EAKR 
178,0 
106,0 
42,0 
38.0 
109,0 
2,0 
475,0 
58% ESR 
8,0 
40,0 
20,0 
16.0 
252,0 
2,0 
338,0 
41% EMOTR 
3,0 
3,0 
0% (f) 0.60% 
(a) 23% 
(e) 
(d) 7% (c) 8* 
Merseyside: Vuoden aikana pidettiin viisi seurantakomitean kokousta sekä kymmenen hankkeiden 
valinnasta pääasiallisesti vastaavan teknisen komitean kokousta. ESRrn tukeen oikeutettujen toimien 
valintaa varten otettiin käyttöön pisteytysjärjestelmä. Hankkeita valittiin 688 ja ne saavat tukea 
yhteensä 45 miljoonaa ecua. Paikalliseen taloudelliseen kehittämiseen liittyen 38 erittäin vaikeassa 
tilanteessa olevaa aluetta määriteltiin kohdealueiksi. Näille alueille luotiin paikallinen yhteistyöra­
kenne, johon kuuluvat paikallisviranomaiset ja pääasialliset elimet, joita ohjelma koskee, sekä 
suunniteltiin erityinen kehittämisstrategia. Teollisuuden alalla esitettiin yli 500 EAKRrn kannalta 
kiinnostavaa hanketta. Kaksivaiheisen valintamenettelyn ja pisteytysjärjestelmän soveltamisen jäl­
keen hankkeista valittiin 181. Lisäksi hyväksyttiin pk-yritysten kehittämistä koskeva tärkeä innova­
tiivinen hanke. Merseysiden erityiselle investointirahastolle myönnettiin tukea 18,9 miljoonaa ecua, 
jotta voitaisiin parantaa pääomamarkkinoiden toimintaa perustamalla kolme investointirahastoa, 
joiden määrärahojen kokonaissumma on 29,4 miljoonaa ecua. Komissiolta anottiin toimilupaa ja 
kyseisen rahaston on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 1996. Myös toinen huomattava hanke, 
"Chevasse Park Media Factory", hyväksyttiin. Sen tavoitteena on tarjota toimitiloja ja koulutusta, 
joka edistää viestintäalan pk-yritysten kasvua. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on edistää kult­
tuuri- ja viestintäalan toimintakeskuksen syntymistä Liverpoolin keskustan läheisyyteen. Toimeen 
kuuluu erityisesti "Liverpool Institute of Performing Arts", jota rahoitetaan edellisestä ohjelmasta. 
EAKRrn rahoituspyyntöihin ja niiden arviointiin liittyviä sääntöjä tarkistettiin yhteistyössä: hanke-
pyyntöjä voidaan esittää koko vuoden ajan jatkuvasti ja hankkeiden arvioinnissa sovelletaan mitä 
ankarimpia perusteita erityisesti ympäristöön liittyvissä kysymyksissä. Tavanomaisten seurantako­
kousten lisäksi pidettiin kaksi paikallisten yhteistyökumppanien järjestämää "strategiakokousta", 
jotka keräsivät yli 100 osallistujaa. Näissä kokouksissa käsiteltiin tarkemmin ohjelman toteuttamista 
ja perustettiin teknisiä työryhmiä, jotka auttavat yhteistyön osapuolia näiden strategisissa valinnois­
sa. Arvioinnin osalta käynnistettiin Merseysiden taloutta koskeva tutkimus, jonka perusteella on 
tarkoitus laatia ohjelman toteuttamista koskevat suositukset. Tämä korosti Merseysiden talouden 
kasvumahdollisuuksia sekä tarvetta auttaa alueen vähävaraisimpia asukkaita löytämään tai saamaan 
takaisin paikkansa työmarkkinoilla. 
Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 63 
Vuosi 1994 suunnittelukaudella 1994-1999 
Merseysidessa rahoituksen toteutuminen (maksusitoumukset ja maksut) sujui tavanomaisesti ESRrn 
osalta, mutta EAKRrn ja EMOTRrin osalta edistyminen oli hitaampaa. Vaikka 65 prosenttia 
EAKRrn käytettävissä olevista varoista oli periaatteessa hyväksytty vuoden 1995 lopussa, maksu­
pyyntöjä oli esitetty vain vähän. Sama koskee Merseysiden lisäksi Higlands & Islandsin aluetta. 
Rahoituksen toteutuminen (maksusitoumukset ja maksut) sujuu tavanomaisesti ESRrn ja KORrin 
osalta, mutta edistyminen on hitaampaa EMOTRrin ja EAKRrn kohdalla. EAKRrn maksusitoumus­
ten taso 31. joulukuuta 1995 oli noin 30 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista, mutta 
maksupyyntöjä oli esitetty huomattavasti vähemmän. Joulukuussa 1995 rahoitusta koskevaa aika­
taulua muutettiin, mikä mahdollisti EAKRrn vuoden 1995 erän kohdentamisen. 
Taulukko 19: Tavoite 1 — Yhdistynyt kuningaskunta, 
toteutuminen (miljoonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
0) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Highlands & Islands 
YOA Pohjois-Irlanti 
YOA Merseyside 
YHTEENSÄ 1.012,4 
2.658.3 
2.000.0 
5.670,7 311,0 
1.232,8 
816.0 
2.359,8 39,1 
129,3 
50,2 
218,6 81,9 
288,3 
162.1 
532,3 26% 
23% 
20% 
23% 16,6 
102.8 
44.5 
163,8 40.7 
190,2 
100.5 
331,4 50% 
66% 
62% 
62% 
64 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
3. Tavoite 2 
Taulukko 20: Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä tavoitteeseen 2 kuuluvista toimenpideohjel­
mista/yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista (miljoonaa ecua) 
VUONNA 1994 HYVÄKSYTYT YOA VUONNA 1995 HYVÄKSYTYT TO 
JKscnvaltln/Alu Jiicnvnlliu/Aluc 
BCIRI» un.n 3t»,n EipmiJ» l.un.n 159.1 
I4.R 
1.6 
107.9 
1.4 
31.} 
5.1 
5«.l 
.19.7 Aubange 
Liège 
Limhurg 
Tttmhnut 
ljolland 
Pohjois Juiitinmaa 1.3 
«8.5 
46.* 
23.4 75.3 
35.1 
18.7 
S6,n 
9.5 
46.5 7.0 
37.2 
733,0 S 13,7 0.4 
13.2 
11.7 
4£ 
11,» 
2.5 
92 
219,1 Aragon 
Baleoarit 
Katalonia 
La Kioja 
Madrid 
Navarra 
Baskimaa 
Useita alueita 64.2 
10.4 
510.1 
11.9 
145.0 
2:.n 
325.9 
39.7 8.8 
402.2 
10.5 
113.7 
17.7 
267.8 
0.0 
Baijtri 
Berliini 
Bremen 
Hessen 
Mo-Sokii 
Nordrhein- M'es tfalen 
Rite inland- Pfah 
Soar 
Schlermig-I loistein 
Alsace 
Aqtiilaine 
Auvergne 
Baise-Narmandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Langvedoc-Roussillon 
Lorraine 
Midi-Pyrinies 
Nord-Pas-de-Calais 
Pays de la Loire 
Picardie 
Poitou-Charenles 
Provence-Alpes-Câle d'Azur 
Rhône-Alpes 
Emilio-Romagna 
Friuli Venezia Cinlia 
Lcaio 
Upirin 
Lombardia 
Marche 
Piemontt 
Toscana 
Ombria 
l'aile (TAosta 
Venezia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Arhnem-Nijmegen 
Groningen-Drtnthe 
Twenle-Overljsel 
Zuid-Umbiirg 
7.uid-Oost Brabant 
Yhillirvnyt lainmgaikunta 
lta-lxmtoo Ja the Lee Valley 
East Midlands 
lldSkotlanll 
Gibraltar 
Suur-k fatichesler, Lancashire, Cheshire 
Teollistunut Eieti-Wales 
Koillis-Englantl 
Plymouth 
Thonet 
ll'est Cumbria jo Fumess 
West Midlands 
LOnii-Skotlanti 
Yorkshire ja Itiimberside 14,7 
158.3 
46.9 
21.3 
42.5 
361.4 
23.5 
49.1 
15.4 9.5 
102.1 
30.5 
18.3 
29.8 
263.8 
15,2 
34.4 
10.0 
1.763,2 1.452,6 
19,6 
107.1 
61.1 
57.8 
49,4 
89.7 
24.2 
77,5 
47,8 
146.0 
70.5 
127.4 
42.6 
318,1 
135.9 
122.4 
53.3 
113.1 
99.7 16.1 
91.5 
50.6 
46.6 
42.0 
77,6 
20.5 
62,1 
4U 
112.1 
59.9 
102,9 
34.6 
265,5 
109,6 
98.8 
43.6 
95,7 
81.8 
684,0 542,3 
12.0 
24,0 
64,0 
96.0 
23.0 
21.0 
205.0 
127,0 
35,0 
6.0 
71.0 
7,0 
300,0 
56,0 
76.0 
58,0 
43.0 
67.0 
74,0 
79,0 
121.0 
5.0 
329,0 
188,0 
308,0 
29,0 
14.0 
25,0 
371,0 
286.0 
313.0 9.6 
18.4 
52,2 
67,5 
18,8 
17.9 
164.0 
103.0 
27,5 
5,8 
57,6 
6,0 
206,0 
39.4 
48,6 
39,4 
31.7 
47.0 
1.6II«,9 
55,5 
59,3 
96,8 
4.1 
230,3 
141,0 
231.0 
23J 
11,9 
18,8 
278,0 
222.9 
234.0 5.1 
56.2 
16.4 
3.0 
12.7 
97,6 
8.2 
14.7 
5.4 
310,6 
3.5 
15.6 
10.5 
IIJ 
7.4 
12.1 
3.7 
15.4 
6.6 
33.9 
10.6 
24.5 
8.0 
52,6 
26.3 
23.6 
9.7 
17,4 
17,9 
141,7 
2,4 
5.6 
11.8 
28.5 
4,2 
3,1 
41,0 
24,0 
7.5 
0.2 
13.4 
1.0 
94,0 
16.6 
27,5 
18.6 
11.3 
20.0 
535,1 
18.5 
19.8 
24.2 
0,9 
98,7 
47,0 
77,0 
Î.7 
2.1 
6.2 
93.0 
63.1 
79.0 YHTEENSÄ I99S 1.130,1) 
100% 870,1 259,1 
23H 
YltTEENSA 1994 
•A 5.84J.2 
wmt 4.501,7 
77H 1.343,4 
23% YHTEENSÄ 1994-1995 6.975,2 
I00U 5.371,8 I.M13J 
.'JM 
Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 65 
3.1. Tavoitteen 2 toteuttaminen "vuonna 1995 
Vuonna 1995 tavoitteen 2 ohjelmia alettiin toteuttaa tehokkaasti kaikissa kahdessatoista jäsenvaltios­
sa (näiden ohjelmien ensimmäinen vaihe kestää kolme vuotta, 1994-1996). Kaikki tavoitteen 2 
ohjelmat (YOA) sekä Espanjan yhteisön tukikehys oli hyväksytty vuoden 1994 lopussa. Vuonna 1995 
hyväksyttiin ainoastaan kyseisen yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanoa koskevat kahdeksan toi­
menpideohjelmaa sekä kolmen uuden jäsenvaltion yhtenäiset ohjelma-asiakirjat16. Kaikkien viiden­
toista jäsenvaltion osalta tavoitetta 2 toteutetaankin yhteensä 82 tukitoimenpiteellä: yhteen yhteisön 
tukikehykseen kuuluvat kahdeksan toimenpideohjelmaa Espanjassa sekä 74 yhtenäistä ohjelma-
asiakirjaa muissa jäsenvaltioissa. Muistutettakoon, että vuonna 1994 oli hyväksytty 64 yhtenäistä 
ohjelma-asiakirjaa verrattuna vuonna 1995 hyväksyttyihin 18 tukitoimenpiteeseen, joista 10 koskee 
uusia jäsenvaltioita. Mitä tulee EAKRrn ja ESRrn tavoitteen 2 toimien yhdentämiseen on myös syytä 
muistaa, että EAKR ja ESR rahoittavat yhdessä kaikkia ohjelmia yhtä lukuun ottamatta (ESRrn 
monia alueita koskeva TO Espanjassa). 
Taulukko 21: Tavoite 2 — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Suunniteltu 
1 lyv äksyily 
% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
%:ia tuesta 11 
160,0 ' 
160,0 
100% 
62,2 
39% 
29,3 
18% DK 
56,0 * 
56,0 
100% 
30,3 
54% 
20,0 
36% D 
733,0 • 
733,0 
100% 
286,9 
39% 
156,9 
21% E 
1.130,0 •• 
1.130,0 
100% 
659,2 
58% 
448,0 
40% F 
1.763,2 • 
1.763,2 
100% 
904,4 
51% 
423.3 
24% I 
684,0 • 
684,0 
100% 
299,9 
44% 
150.0 
22% L 
7.0 • 
7,0 
100% 
8,0 
114% 
4,0 
57% N 
300,0 • 
300,0 
100% 
105,0 
35% 
52,5 
18% AT 
101,0 * 
101,0 
100% 
54.1 
54% 
21,4 
21% Fl 
69.2 * 
69.2 
100% 
31,1 
45% 
15,6 
22% SE 
160,0 • 
160,0 
100% 
105,8 
66% 
38,1 
24% UK 
2.142,0 • 
2.142,0 
100% 
1.250.0 
58% 
518,9 
24% Yhteensä 
7.305.4 
7.305,4 
100% 
3.796.9 
52% 
1.877,8 
26% 
' Suunniicllu/YOA 
•• SuunnHclluSYTK 
Kahden toimintavuoden 1994-1995 jälkeistä tavoitteen 2 toteuttamistilannetta on tarkasteltava 
useammalta kannalta. Kaikki ohjelma-asiakirjat (erityisesti yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) hyväksyt­
tiin ja niitä koskevista maksusitoumuksista on toteutunut 52 prosenttia. Kahden toteuttamisvuoden 
jälkeen tuesta on maksettu neljäsosa. Nämä osuudet voivat ensi silmäyksellä vaikuttaa epätyydyttä­
viltä. Ne on kuitenkin suhteutettava yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimenpideohjelmien hyväk-
symispäiviin, jotka useimmissa tapauksissa sijoittautuvat vuoden 1994 viimeisen neljänneksen ja 
vuoden 1995 alun välille. Toteutumisen odotettiinkin etenevän huomattavasti vuonna 1996. Tilanne 
vaihtelee kuitenkin jäsenvaltiokohtaisesti, sillä maksusitoumusten ja tukien välinen suhde vaihtelee 
35 prosentista (Alankomaat) lähes 60 prosenttiin (Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi 66%) ja makse­
tun tuen osuus vaihtelee alle 20 prosentista (Belgia) 57 prosenttiin (Luxemburg). 
Katso I.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 
66 Seislentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteessa 2: 
Tavoitteen 2 kohdealueilla kestävää kehitystä tuetaan monilla eri tavoilla, sillä kyseiseen alaan 
kiinnitettiin erityistä huomiota ohjelmien valmisteluvaiheessa. Varsinaisten ympäristötoimenpitei­
den osuus kaudeksi 1994-1996 suunnitelluista määrärahoista on 397 miljoonaa ecua eli 5,7 
prosenttia tavoitteen 2 määrärahoista yhteensä. Näihin määrärahoihin on vielä lisättävä teolli­
suus- ja kaupunkialueiden uudelleensaneeraukseen tarkoitetut investoinnit, joiden määrä on 956 
miljoonaa ecua eli 14 prosenttia tavoitteen 2 kaudeksi 1994-1996 vahvistetuista määrärahoista. 
Näiden summien lisäksi huomioon on otettava vielä toisen vaiheen 1997-1999 määrärahat. 
Tavoitteen 2 kohdealueilla esiintyvät pääasialliset ongelmat liittyvät alueiden entiseen ja nykyiseen 
teolliseen toimintaan, joka on saastuttanut maaperän ja pohjavedet, sekä jätteiden jälleenkäsitte­
lyssä taikka teollisuus- ja kaupunkialueista luopumisessa ilmenneisiin puutteisiin. Ympäristötoi­
menpiteiden tarkoituksena onkin erityisesti puhdistaminen sekä ympäristöystävällisten menetel­
mien ja laitteiden käyttöönottamisen kannustaminen uusien tuotahnollisten investointien yhtey­
dessä. Niiden osuus tavoitteen 2 osana suoraan ympäristöön kohdennetusta rahoituksesta on yli 
puolet (53°Io). Toinen tärkeä tavoite (41°7o rahoituksesta) on alueiden käsittely ja puhdistaminen. 
Tavoitteen 2 kannalta katsottuna erityisen tärkeinä pidetään ennakolta ehkäiseviä toimenpiteitä 
sisältäviä tuotannollisia investointeja, joista voidaan hyötyä pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi 
erityisesti pk-yrityksiä kannustetaan siirtymään ympäristöystävällisiin tuotteisiin, tekniikoihin ja 
energialähteisiin, omaksumaan "vihreitä tekniikoita" ja harjoittamaan ympäristöalan tutkimus-
/kehittämistyötä taikka tarjoamaan ammatillista koulutusta, jotta työntekijät sopeutuisivat tuo­
tantorakenteiden muutoksiin. 
Taulukko 22: Tavoite 2 ja ympäristö — suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen 
jakautuminen, 1994-1996 (EUR 9 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) 
(C) 6% 
Puhdistaminen, jätteiden käsittely ja puhtaat tekniikat (a) 
Teollisuusalueiden ja kaupunkiympäristön puhdistaminen (b) 
Koulutus ja muut (c) 
Yhteensä 210,8 
162,0 
24,2 
397,0 
(b) 41% (a) 53% 
3.2. Jäsenvaltiokohtainen esitys 
BELGIA 
Toimintasuunnitelma 199-1-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 76,0 
Inhimilliset voimavarat (b) 52,8 
Perusparannus ja saneeraus (c) 18,8 
Ympäristönsuojelu (d) 8,1 
Tekninen apu (e) 4,1 
Rahastoko/itäinen jaottelu : 
EAKR 130,0 81% 
ESR 30,0 19% 
Yhteensä" 160,0 100% 
4 YOA 
KeskiarvoA'OA| 40fi (c) 12% (d) 5% (e) 3% 
(a) 47% 
(b) 33% 
SeisicniUs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 67 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristötoimenpiteillä on kussakin YOA.ssa oma tavoitteensa tai osatavoitteensa, Aubangen 
YOA:aa lukuun ottamatta. Rakennerahastojen yleinen rahoitusosuus on 22 miljoonaa ecua (14°Io 
kokonaistuesta) ja suoraan ympäristönsuojeluun liittyviin toimenpiteisiin on kohdennettu 8 mil­
joonaa ecua. Suurin osa määrärahoista on tarkoitettu teollisuusjätteiden käsittelyyn ja loput 
hylättyjen alueiden puhdistustoimenpiteisiin. Limburg ja Turnhout käyttävät osan määrärahoista 
ympäristöä koskevaan tutkimukseen sekä kyseisen alan koulutukseen ja työllisyyteen kohdenta­
malla niihin 5 prosenttia ympäristöasioihin tarkoitetuista määrärahoista (ESR). 
Tavoitteeseen 2 kuuluvia Belgian alueita'7 tuetaan rakennerahastoista yhteensä 160 miljoonalla 
eculla joulukuussa 1994 hyväksyttyjen neljän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan puitteissa. Yhtenäisten 
ohjelma-asiakirjojen toteutumisen eteneminen vaihtelee aluekohtaisesti. Turnhout'ssa ja Limburgis-
sa ohjelmien toteuttaminen on jo alkanut. Turhout'ssa, jossa etusijalle on asetettu teollisuus, 
palvelut ja ympäristö, valittu päähanke koskee edistämiseen, esittelyyn, tutkimukseen ja neuvontaan 
tarkoitetun keskuksen perustamista. Tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä kehittämään ja hyödyntä­
mään ympäristöystävällisiä tuotanto- ja hallintotekniikoita. Limburgissa etusijalla ovat myös teolli­
suus, palvelut ja ympäristö. Valittu päähanke koskee teknologiaa ja liittyy uusien materiaalien 
tutkimuksen edistämiseen teollisuuden alalla. Molemmissa tapauksissa seuranta- ja hallintokomitea 
ovat toimineet tyydyttävästi. 
Liegessä puolestaan etusijalla ovat talouden monipuolistaminen, teknologinen uudistus, alueen 
vetovoiman parantaminen ja työllisyys. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt hieman (EAKRrn 
vuoden 1995 erää ei voitu sitoa vuonna 1995) erityisesti teknologista uudistusta, matkailumahdolli­
suuksien edistämistä ja hylättyjen alueiden puhdistamista koskevien toimenpiteiden osalta. Omien 
mahdollisuuksien edistämistä koskevat toimet (pk-yritysten tiedottaminen, apu, yritysten perusta­
mistuki) etenevät sen sijaan tyydyttävästi. Tuotannollisten investointien tukijärjestelmän (13,7 mil­
joonaa ecua EAKRrstä eli 18% EAKRrn rahoitusosuudesta) hyväksyminen vuoden lopussa tekee 
mahdolliseksi kyseisen toimenpiteen käynnistämisen. 
Aubangen ohjelmasta tehtiin päätös vuonna 1994. Siihen liittyy yksi maksusitoumus (1,3 miljoonaa 
ecua). Ohjelmaa muutettiin syksyllä 1995 pidetyssä ensimmäisessä seurantakomitean kokouksessa, 
jossa päätettiin luopua yrityskiinteistöjä koskevasta toimesta ja toteuttaa sen sijaan neljä toimea, 
jotka liittyvät yritysten vastaanottoinfrastruktuureihin ja joista yhden tavoitteena on yhteisiä palve­
luja tarjoavan keskuksen perustaminen Euroopan kehityskeskuksen alueelle. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Taulukko 23: Tavoite 2 — Belgia 
joonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mii-
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KK:» luki 
(1) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
m % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Muksut 
1994-1995 
(3) V. 
(3)/(2) 
1994 
YOA Aubange 
YOA Liège 
YOA Limburg 
YOA Tumhout 
YHTEENSÄ 3,2 
314,2 
121,8 
58,1 
497,2 1.3 
88.5 
46,8 
23,4 
160,0 0.4 
4,2 
0,0 
0,0 
4,6 1.3 
22,5 
14,9 
23,4 
62,2 100% 
25% 
32% 
100% 
39% 0,5 
11.3 
0.0 
0,0 
11,7 0,5 
11,3 
7.5 
10,1 
29,3 37% 
50% 
50% 
43% 
47% 
Aubange, Liège, Limburg ja Turnhout. 
68 Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
TANSKA 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 23,4 
Inhimilliset voimavarat (b) 31,6 
Tekninen apu (c) 1,0 
Rahastokohtainen jaottelu : 
EAKR 44,2 79% 
ESR 11,8 21% 
Yhtcensä| 56,01 100% 
2 YOA 
Kcskiarvo/YOA[ 28^0 (a) 42% 
(b) 
56% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristöllä ei ole omaa ensisijaista tavoitetta Tanskan YOA:ssa. Se on liitetty lähes kaikkiin 
muihin tavoitteisiin esimerkiksi tukemalla puhtaiden tekniikkojen käyttöönottoa. 
Tanskan kohdealueisiin18 liittyvistä kahdesta yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta päätettiin joulukuus­
sa 1994 ja rakennerahastojen kokonaistueksi vahvistettiin 56 miljoonaa ecua kaudella 1994-1996. 
Molempien ohjelmien toteuttaminen eteni moitteettomasti vuoden 1995 aikana. Kyseisten alueiden 
taloudellisen tilanteen perusteella seurantakomitean oli tarpeen korottaa olemassa olevien pk-yritys­
ten investointitukeen sekä uusien yritysten perustamiseen erityisesti Pohjois-Juutinmaalla tarkoitet­
tua EAKRrn rahoitusosuutta. Ohjelmien rahoituksen edistymisen vuoksi Pohjois-Juutinmaa pystyi 
sitomaan EAKRrn vuoden 1995 erän, ja siitä voitiin maksaa 80 prosenttia. Lollandia koskevan 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta 50 prosenttia EAKRrn ainoasta erästä on jo maksettu. 
Taulukko 24: Tavoite 2 — Tanska 
joonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mii-
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n luki 
(1) Maksusitou- . 
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Lolland 
YOA Pohjois-Juutinmaa 
YHTEENSÄ 36,1 
185,3 
221,4 9,5 
46,5 
56,0 0,0 
6,0 
6,0 9.5 
20,8 
30,3 100%) 
45% 
54% 0.0 
8,3 
8,3 4.3 
15.7 
20,0 45% 
76% 
66% 
Nord-Jutland ja Lolland. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 69 
SAKSA 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 245,0 
Inhimilliset voimavarat (b) 293,0 
Perusparannus ja saneeraus (c) 132,0 
Ympäristönsuojelu (d) 52,0 
Tekninen apu (e) 11,0 
Raltastokohtainen jaottelu : 
EAKR 513,7 70% 
ESR 219,3 30% 
Yhlccnsä| 733,0| 100% 
9 YOA 
Keskiarvo/YOAl 81,4 (d) 7% (e) 2% {a) 33% 
(c) 
(b) 40% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristönsuojelu vaihtelee tavoitteeseen 2 kuuluvissa yhdeksässä osavaltiossa (Lander) osaval-
tiokohtaisesti. Yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 198 miljoonaa ecua ja se kattaa sekä ympäris­
töä suoraan koskevat toimenpiteet (52 miljoonaa ecua) että muut toimenpiteet. Jäsenvaltioista 
Luxemburg käyttää tavoitteen 2 perusteella suhteellisesti eniten määrärahoja ympäristönsuoje­
luun. Tavoitteeseen 2 kuuluvista osavaltioista Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein eivät saa 
ympäristönsuojelua varten rakennerahastojen tukea. Niiden yhteisöltä saama tuki on muutenkin 
erittäin alhainen. Sen sijaan Berliinin, Nordrhein-Westfalenin ja Hessenin osavaltiot, joissa 
ympäristöongelmat ovat pahempia kuin kahdessa edellä mainitussa osavaltiossa, kohdentavat 
siihen huomattavan rahoitusosuuden. Kiinnostavana esimerkkinä mainittakoon Nordrhein-West-
falen, jossa keskitytään teollisuusalueiden saneeraukseen osana kaupunkisuunnittelua koskevaa 
maailmannäyttelyä ^'Internationale Bauaustellung Emscherpark",). Teollisuusalueet kunnostetaan 
ja vanhat rakennukset muutetaan teknologiakeskuksiksi. Lisäksi ympäristöalaan erikoistuneita 
yrityksiä tuetaan. Myös Berliinin osavaltiossa toteutetaan uudenlaisia ohjelmia, joita ovat " Ympä­
ristön parantamista koskeva ohjelma" ja "Ekologinen taloudellista toimintaa tukeva aloite". 
Näissä ohjelmissa ympäristöulottuvuus liitetään yhteiskuntaa tai taloutta koskevaan ohjelmaan. 
Berliinissä ESR tukee 14 miljoonalla eculla ympäristöasioihin liittyvää työllisyyttä ja koulutusta. 
Joulukuussa 1994 hyväksyttiin tavoitteeseen 2 kuuluvia Saksan alueita19 koskevat yhdeksän yhtenäis­
tä ohjelma-asiakirjaa suunnittelukaudeksi 1994-1996. Ohjelmien tarkoituksena on parantaa kyseis­
ten alueiden kilpailukykyä, lujittaa ja kehittää työllisyyttä, saneerata joitakin alueita, edistää tutki­
musta/kehittämistä sekä tiettyjä ympäristönsuojelutoimia. Rakennerahastojen tuki on yhteensä 733 
miljoonaa ecua. Kullakin osavaltiolla on oma kehittämisstrategiansa ja se määrittää itse noudatta­
mansa rakennepolitiikan suuntaviivat. 
Baijeri, Berliini (Länsi), Bremen, Hessen, Ala-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saar, Schleswig-
Holstein. 
70 Scistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Esimerkkejä Saksassa toteutetuista ja parhaillaan toteutettavista toimis­
ta: 
Saar: yksi ensisijaisista tavoitteista (EAKRrn tuki: 3,5 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 14,8 miljoonaa ecua) on tietämyksen ja teknolo­
gian siirto. Tämä ilmenee laitosten välisenä yhteistyönä, johon osallistu­
vat "Zentraleför Produktivität und Technologie" (ZTP)", Saarin yliopis­
ton "Kontaktstelle för Wissens — und Technologietransfer" (KWT) ja 
Hochschuleför Technik und Wirtschaft:'m "Institut des Technologietra­
nsfer" (FITT). ZTP tarjoaa pk-yrityksille neuvontaa ja palveluja. Siihen 
on liitetty yhteisön toimintaa koskeva neuvontapalvelu ja patentteja 
koskeva tietopalvelu. Yksi FITT:in ja KWT:n pääasiallisista tehtävistä 
on eri korkeakoulujen ja pk-yritysten välisen yhteistyön edistäminen 
(korkeakoulujen tarjoamaa koulutusta koskevat tiedot, yhteistyön jär­
jestäminen, konferenssit ja seminaarit sekä palvelujen tarjoaminen käy­
tettäessä julkiseen tukeen liittyviä ohjelmia). 
Nordrhein-Westfalen: etusija on annettu teollisuusalueiden saneerauk­
selle ja tehtaiden korjaamiselle taloudelliseen käyttöön. Essenissä Zollve-
rein XII:n entisessä kaivoksessa lämmitysrakennus on muutettu Nord-
rhein-Westfalenin suunnittelukeskukseksi (EAKR:n rahoitusosuus: 9,8 
miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 19,9 miljoonaa ecua). Kaivok­
sessa suoritettujen saneeraustöiden ansiosta lähes 300 työtöntä on voinut 
hankkia ammatillista kokemusta eri rakennustöistä (ESR:n rahoituso­
suus: 2,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 6,4 miljoonaa ecua). 
Ala-Saksi: tavoitteen 2 määrärahojen ja RESIDER-aloitteen20 avulla 
(EAKR:n tuki: 0,75 miljoonaa ecua tavoitteen 2 osalta ja 3,1 miljoonaa 
ecua RESIDER-aloitteen osalta; kokonaiskustannukset: 16,6 miljoonaa 
ecua) Peineen, Hannoverin ja Berliinin välisen moottoritie A2:n läheisyy­
teen on rakennettu kaksi toimintakeskusta. Ne tarjoavat tiloja hallinnol­
liseen ja sosiaaliseen käyttöön sekä työpajoja. Niistä toinen Peine II sai 
"Deutscher Städtebaupreis 1995" -palkinnon. Alueelle asettuneita yrityk­
siä on yhteensä 23 ja työpaikkoja on syntynyt 500. Toisessa paikassa 
kunnallinen promoottori tarjoaa erityisesti ympäristöön liittyvään koulu­
tukseen ja työhönsijoittautumiseen liittyviä palveluja. Vuonna 1994 nii­
hin osallistui 160 henkilöä, ja ESR:n tuki oli noin 0,55 miljoonaa ecua. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Rahoituksen edistymisen osalta vuonna 1995 voidaan todeta, että maksujen taso on alhainen (55% 
maksusitoumuksista ja 21% tuesta). Tämä johtuu yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä 
suhteellisen myöhään joulukuussa 1994 sekä suunniteltujen tukitoimenpiteiden hitaasta käynnistämi­
sestä vuonna 1995. 
Taulukko 25: Tavoite 2 — Saksa 
naa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoo-
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(I) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Baijeri 
YOA Berliini 
YOA Bremen 
YOA Hessen 
YOA Ala-Saksi 
YOA Nordrhein-Westfalen 
YOA Rheinland-Pfalz 
YOA Saar 
YOA Schleswig-Holstein 
YIITKENSÄ 33,5 
390.7 
172.5 
61,3 
126,4 
1.298,8 
49,0 
212,6 
32.0 
2.376,9 14,7 
158.3 
46.9 
21,3 
42,5 
361,4 
23,5 
49,1 
»5.4 
733,0 0,0 
13.1 
2,6 
1,2 
6,5 
5,4 
3.1 
6,1 
0,0 
38,0 13,6 
49,2 
14,9 
21,3 
13,5 
115,0 
23.5 
20,5 
15,4 
286,9 93% 
31% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
42% 
100% 
39% 2,6 
11,9 
4,2 
0,6 
3,2 
2.7 
1,5 
5.8 
o.o 
32,5 9.4 
29,9 
10.4 
10,6 
6,8 
57.5 
11,7 
12.9 
7.7 
156.9 69% 
61% 
69% 
50% 
50% 
50% 
50% 
63% 
50% 
55% 
10 Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 71 
Edellisen suunnitteluvaiheen 1992-1993 ohjelmien toteuttamista jatkettiin ja monet niistä saatiin 
päätökseen vuonna 1995. Kyseessä ovat kuutta läntistä osavaltioita koskevat seitsemän ohjelmaa, 
joita tuetaan yhteensä 303,2 miljoonalla eculla, josta 266,4 miljoonaa ecua tulee EAKR:stä ja 76,9 
miljoonaa ecua ESR:stä. Näitä ohjelmia koskevat maksusitoumukset oli tehty vuoden 1993 lopussa. 
Vuoden 1995 aikana komissio maksoi yhteensä 60,6 miljoonaa ecua neljälle ohjelmalle (Berliini, Ala-
Saksi, Nordrhein-Westfalen ja Saar), ja näin läntiset osavaltiot olivat saaneet kaudeksi 1992-1993 
myönnettyä yhteisön tukea yhteensä 185,6 miljoonaa ecua (82% maksusitoumuksista) vuoden 1995 
loppuun mennessä. Peine-Salzgitterin (Ala-Saksi) toimenpideohjelman osalta loppusummaa koske­
vat maksupyynnöt on jo esitetty. Kahden ohjelman maksujen määräaikaa on puolestaan siirretty 31. 
päivään joulukuuta 1996, koska joidenkin hankkeiden toteuttaminen viivästyi Nordrhein-Westfale-
nissa ja perusrakennehankkeiden toteuttamisessa ilmeni ongelmia Berliinissä ja tietyt yksityiset 
investoijat esittivät myöhään yhteisön määrärahoja koskevat pyyntönsä. 
ESPANJA 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 592,0 
Inhimilliset voimavarat (b) 317,0 
Perusparannus ja saneeraus (c) 174,0 
Ympäristönsuojelu (d) 40,0 
Tekninen apu (e) 8,0 
Rahastokohtainen jaottelu : 
EAKRl 870,1 77% 
ESR 259,9 23% 
Yhteensä 1.130,01 100% 
1 YTK/8 TO 
Keskiarvo/TQl 141,3 (d) 4% (e) 1% 
(b) 28% 
(a) 52% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristön suojelu muodostaa YTK:n pääasiallisen tavoitteen ja se toteutetaan vuonna 1995 
hyväksytyllä toimenpideohjelmalla, jota tuetaan EAKR:stä 40 miljoonalla eculla (3,5% kokonais­
tuesta). TO:aan hyväksyttyihin toimenpiteisiin kuuluvat teollisuuden saasteiden ehkäisemistä ja 
käsittelyä koskevat välineet, rappeutuneiden teollisuusalueiden saneeraus, ympäristön laadun 
seurantoja tuottavan toiminnan ympäristöön kohdistuvien kielteisten vaikutusten ehkäisemistä ja 
vähentämistä koskevat perusrakenteet. 
Espanja on ainoa jäsenvaltio, jossa keskusviranomaiset halusivat suunnitella tavoitteen 2 mukaiset 
tukitoimenpiteet yhteisön tukikehyksen ja toimenpideohjelmien perusteella. Yhteisön tukikehys 
hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa ja sen täytäntöönpano alkoi kahdeksan toimenpideohjelman 
hyväksymisellä vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Näihin kuuluu seitsemän EAKR:n ja ESR:n 
yhteistä tukitoimenpidettä eli yksi kussakin autonomisessa yhteisössä21 ja ESR:n monia alueita 
koskeva ohjelma, johon kuuluu YTK:n mukaisia ammatillista koulutusta koskevia toimenpiteitä, 
joiden toteuttamisesta vastaavat keskusviranomaiset. Rakennerahastot tukevat kahdeksaa toimenpi­
deohjelmaa yhteensä 1,130 miljardilla eculla. Kukin niistä liittyy YTK:n ensisijaisiin tavoitteisiin, 
jotka ovat työllisyyden ja yritysten kilpailukyvyn tukeminen, ympäristönsuojelu, teknologisen tutki­
muksen ja innovaation tukeminen, taloudelliseen toimintaan liittyvien liikennemuotojen kehittämi­
nen, paikallinen ja kaupunkien kehittäminen sekä tekninen apu. 
21 La Rioja, Aragon, Baleaarit, Katalonia, Navarra, Madrid and Baskimaa. 
72 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 26: Tavoite 2 — Espanja 
ecua) Vuonna 1995 hyväksyttyjen ohjelmien toimintalinjat (miljoonaa 
Aragon 
EAKR 
ESR 
Ualeaaril 
UKR 
ESR 
katalonia 
UKK 
ISK 
Madrid 
LA K H 
ESR 
Navarra 
UKR 
ESR 
La Hioja 
UKK 
ESR 
Uaskiiuaa 
UKH 
ESR 
Muuta alueita ESH 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
Kokonais­
kustannukset Työllisyys ja 
yritysten 
kilpailukyky 
28.3 
16.6 
11.7 
8.8 
1.6 
1.2 
167.0 
12/i.l 
J.f.V 
62.5 
34.1 
2H.4 
9,0 
7.7 
1.3 
5.4 
4.4 
1.0 
123.6 
»1.2 
12.3 
20,9 
•»25,5 
2*11.7 
lii.» 
ItSi.l Vtnpiriilö 
0.6 
0.6 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
7,3 
7.3 
0.0 
0,6 
0.6 
0.0 
1.8 
/.* 0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
29,2 
29.3 
0.0 
0,0 
39,5 
39.5 
0.0 
79,0 Tutkimus, 
iunovaalio 
8.5 
S.i 
3.0 
0.3 
0,0 
O.J 
20.5 
16.2 
4.4 
26.6 
25.6 
1.0 
4.5 
2.» 
1.6 
1.0 
0.7 
0.3 
31.0 
7.S 
2J.2 
i(,a 
HM 
U.H 
S2.S 
234,2 Liikcnue 
17.0 
17.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
162.9 
162.» 
0.0 
30.6 
30.6 
0.0 
5.1 
0.0 
3.6 
3.6 
0.0 
83.1 
«J./ 
0.0 
0,0 
302,2 
J02.2 
0.0 
774,9 Paikallinen 
keliillimiucn 
9.3 
».3 
0.0 
0.9 
0." 
0.0 
150,9 
Hl.4 
63.5 
23.1 
JA2 
2.2 
0.0 
2.2 
1.7 
0.1 
55.9 
JJ.tS 
2.J 
0.0 
243,9 
174.0 
6 ». » 
5JS.0 Tekninen 
apu 
0.6 
0.5 
0.1 
0.4 
0.3 
0./ 
1.5 
0.4 
t.l 
0.0 
0.3 
0.2 
0./ 
0.1 
0./ 
0.0 
3.1 
2.V 
0.J 
0,0 
2.» 
•S.P 
/.7 
9J Rakennc-
raliastojcn 
tuki 
UI 
M.4 
I4.S 
10,4 
s.s 
1.6 
510,1 
402.2 
107.» 
145,0 
//J.7 
31.3 
22,1 
/7.7 
5.1 
11,9 
10.5 
1.4 
315,9 
2o-7.« 
39,7 
1.130,0 
«70./ 
25».» 
1.911,7 Kansallinen 
julkinen 
rahoitusosuus 
73.1 
311.0 
14.9 
10,1 
*.* I.i 
606,5 
515.7 
»0.K 
162,1 
130.» 
31.» 
26.4 
20.6 
3.K 
14.1 
12.6 
1.5 
161,0 
314.7 
33.4 
41,2 
1-310,1 
1062.3 
247.» 
Kaikkien ohjelmien seurantakomiteat kokoontuivat ensimmäisen kerran alueiden pääkaupungeissa 
marras- ja joulukuun aikana, ja YTK:n seurantakomitea kokoontui Madridissa lokakuun lopussa. 
Katalonian (yksi ohjelma) ja Baskimaan (kaksi ohjelmaa) tukitoimenpiteisiin liitettiin lykkäyslausek-
keet. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Toimenpideohjelmien rahoituksen edistymistä voidaan pitää huomattava, kun otetaan huomioon, 
että kyseiset tukitoimenpiteet hyväksyttiin suhteellisen myöhään ja että suunnitteluaikaa on periaat­
teessa jäljellä vielä vuosi, mutta kansallisten maksusitoumusten ja maksujen viimeistelyyn voidaan 
käyttää vielä kolme vuotta. Tämä ei kuitenkaan koske Aragonia, jossa toteuttamisessa ilmenneet 
viivytykset pakottivat Espanjan viranomaiset pyytämään toimien uudelleensuunnittelua, jotta ohjel­
man painopiste siirtyisi vuoden 1996 puolelle. Baleaarien, Navarran ja La Riojan toimenpideohjel­
mat hyväksyttiin ja niihin kuuluu koko yhteisön tuen suuruinen yksi maksusitoumus. 
Taulukko 27: Tavoite 2 — Espanja — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n luki 
O) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Alueelliset TO 
l'O Aragon 
PO Daleaaril 
PO Katalonia 
PO La Rioja 
PO Madrid 
PO Navarra 
PO Baskimaa 
Useita alueita koskevat TO 
PO Useita alueita koskeva 
YHTEENSÄ 199,3 
61,1 
1.994,0 
74,1 
398,8 
62,5 
1.033,4 
88.3 
3.911,7 64,2 
10,4 
510,1 
11.9 
145,0 
22,8 
325,9 
39,7 
1.130,0 13,9 
10,4 
289,0 
11.9 
79.1 
22,8 
192,4 
39,7 
659,2 13,9 
10.4 
289,0 
11.9 
79,1 
22,8 
192,4 
39.7 
659,2 22% 
100% 
57% 
100% 
55% 
100% 
59% 
100% 
58% 6,9 
5.2 
220.4 
5,9 
29,5 
16,7 
148,4 
14,9 
448,0 6.9 
5,2 
220,4 
5.9 
29,5 
16,7 
148.4 
14,9 
448,0 50% 
50% 
76% 
50% 
37% 
73% 
77% 
38% 
68% 
Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 73 
On myös huomattava, että kauden 1992-1993 yhteisön tukikehykseen kuuluvien tukitoimenpiteiden 
toteuttamista jatkettiin vuonna 1995. Kyseinen 18. joulukuuta 1992 hyväksytty yhteisön tukikehys 
tukee 724 miljoonalla eculla (vuoden 1992 hintoina) seitsemää EAKR:n toimenpideohjelmaa (520 
miljoonaa ecua), seitsemää ESR:n toimenpideohjelmaa (166,6 miljoonaa ecua), Baskimaan RENA-
VAL- ja RESIDER-yhteisöohjelmia (34,2 miljoonaa ecua) ja yhtä Cantabrian RENAVAL-yhtei-
söohjelmaa (3 miljoonaa ecua), jota ei lopulta toteutettukaan ja johon myönnetyt varat sisällytettiin 
sen vuoksi vastaavaan alueelliseen toimenpideohjelmaan. Kansallisesta aloitteesta käynnistetyt 14 
toimenpideohjelmaa (seitsemän EAKRrn ja seitsemän ESR:n osalta) toteutettiin yhteisön tukikehyk­
sen sisältämien viiden ensisijaisen tavoitteen mukaisesti. Nämä ovat tuottavan toiminnan luominen 
ja kehittäminen, ympäristön suojelu ja parantaminen, tutkimuksen ja kehittämisen sekä koulutuslai­
tosten tukeminen, tietoverkon parantaminen ja tekninen apu. EAKR:n osarahoittamien yhdeksän 
ohjelman kaikki maksusitoumukset olivat toteutuneet 31. päivään joulukuuta 1993 mennessä, 
lukuun ottamatta Aragonin, Cantabrian and Madridin ohjelmia, joille oli myönnetty pidennys 31. 
päivään maaliskuuta 1994 asti. Kaikkien toimenpideohjelmien maksujen määräpäivä oli 31. joulu­
kuuta 1995. Marraskuun 1995 lopussa Espanjan viranomaiset esittivät komissiolle pyynnön kyseisen 
määräpäivän siirtämisestä 31. päivään maaliskuuta 1996 Aragonin ja Madridin ohjelmien osalta ja 
30. päivään kesäkuuta 1996 Cantabrian ohjelman osalta. Komissio hyväksyi kyseiset pyynnöt. 
RANSKA 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 710,0 
Inhimilliset voimavarat (b) 614,0 
Perusparannus ja saneeraus (c) 313,0 
Ympäristönsuojelu (d) 103,0 
Tekninen apu (e) 25,0 
Rahastokohtainen jaottelu : 
EAKR 1.452,6 82% 
ESR 310.6 18% 
Yhteensä 1.763,2J 100% 
19 YOA 
Keskiarvo/YOA| 92,8 (d) 6% (e) i% 
(c) 16% (a)40% 
(b) 35% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristötoimenpiteet vaihtelevat Ranskassa suuresti alueesta riippuen. Rakennerahastojen ra­
hoitusosuus on yhteensä 234 miljoonaa ecua (ainoastaan 103 miljoonaa ecua, jos huomioon 
otetaan vain välittömät suojelutoimet) eli 13 prosenttia kokonaistuesta. Tämä osuus vaihtelee 
kuitenkin Alsacen 28prosentista Pays-de-Loiren 3,5 prosenttiin. Basse-Normandielle ei ole myön­
netty lainkaan tukea. Useimmat toimenpiteet koskevat kaupunkien saneerausta, johon liittyy 
teollisuusalueiden korjaaminen erityisesti teollisuuden saasteita puhdistamalla. Picardia on hyvä 
esimerkki: suuri osa yhteisön tuesta käytetään ympäristöhankkeisiin (18%). Puhtaiden tekniikoi­
den käyttöä ja yritysten neuvontapalveluja rohkaistaan alueellisesta ympäristö- ja energiarahas-
tosta. Työllisyyden ja ympäristöön liittyvän koulutuksen rahoittamista suunnitellaan. 
Ranskan tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden22 19 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin joulu­
kuussa 1994 ja näiden ohjelmien kaikki seurantakomiteat oli muodostettu maaliskuun 1995 loppuun 
mennessä. Kaikkien ohjelmien käynnistyminen on ollut melko hidasta ja niiden täytäntöönpano on 
antanut jonkin verran aihetta huoleen. 
" Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardennes, Franche-
Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, 
Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpcs-Côte d'Azur ja Rhône-Alpes. 
74 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Tukitoimenpiteiden seurantaa koskeva arviointirakenne on jo muodostettu tai sitä ollaan parhaillaan 
muodostamassa seitsemällä 19:stä alueesta. Useimpien alueiden seurantajärjestelmä vaikuttaa aiem­
paa ankarammalta ryhmien lujittamisen ansiosta, ja seurantakomiteoille toimitettavien tietojen 
laatua on parannettu erityisesti yhteisön tukeen oikeutettujen hankkeiden valinnan osalta. Yhteis­
työn osana DATARin23 aloitteesta järjestettiin toukokuussa 1995 alueellisten osapuolten välinen 
kokous, jossa vaihdettiin kokemuksia monista aiheista, erityisesti arvioinnista. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Vuoden 1995 erä voitiin sitoa, koska komissio oli saanut vuoden 1994 erään liittyvät menoilmoituk-
set vuoden 1995 lopussa 11 alueelta 17:stä24. Vuoden 1995 ensimmäinen ennakko voitiin sen sijaan 
maksaa ainostaan kolmelle alueelle. Tämä tarkoittaa sitä, että ohjelman vuoden 1994 erän julkiset 
kustannukset ovat alle 40 prosenttia kuudella alueella ja alle 60 prosenttia 14 alueella. On huomatta­
va, että Rhône-Alpes, Nord-Pas-de-Calais, Aquitaine, Bretagne, Champagne-Ardennes ja Franche-
Comté eivät ilmoittaneet riittävästi menoja, jotta varoja koskeva pyyntö tai vuoden 1995 erän 
sitomispyyntö olisivat olleet perusteltuja. Tämän vuoksi Ranskalle on maksettu vuoden 1995 lop­
puun mennessä vuoden 1995 ensimmäinen ennakko ja vuoden 1994 toinen ennakko eli yhteensä 
348,3 miljoonaa ecua. Tilanne on erityisen huolestuttava, koska ohjelmien tulisi olla täysin vahvistet­
tuja ja sovittuja kansallisella tasolla vuoden 1996 loppuun mennessä. 
Taulukko 28: Tavoite 2 — Ranska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n tuki 
(1) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Alsace 
YOA Aquitaine 
YOA Auvergne 
YOA Basse-Normandie 
YOA Bourgogne 
YOA Bretagne 
YOA Centre 
YOA Champagne-Ardenne 
YOA Franche-Comté 
YOA Haute-Normandie 
YOA Languedoc-Roussillon 
YOA Lorraine 
YOA Midi-Pyrénées 
YOA Nord-Pas-de-Calais 
YOA Pays de la Loire 
YOA Picardie 
YOA Poitou-Charentes 
YOAP.A.CA.(l) 
YOA Rhône-Alpes 
YHTEENSÄ 46,0 
379,2 
126,0 
169,5 
130.4 
262,3 
108,4 
211,3 
111,7 
396,9 
219,5 
282,7 
151.3 
923,1 
321,7 
429,2 
130,7 
295,7 
316.7 
5.012,0 19,6 
107,1 
61,1 
57,8 
49,4 
89.7 
24,2 
77,5 
• 47,8 
146,0 
70.5 
127,4 
42,6 
318,1 
135,9 
122.4 
53.3 
113,1 
99,7 
1.763,2 o.o 
3,8 
19,3 
17,1 
13,9 
0.0 
0.0 
0.0 
2,1 
45,2 
19,9 
40,0 
13,6 
12,0 
41,9 
37,6 
17,1 
29.6 
0.0 
313,1 19,6 
37,9 
38,7 
35,5 
29,6 
28,5 
24,2 
24,6 
17,3 
91,6 
42,3 
80,4 
27,2 
114,1 
85,1 
76,5 
34,0 
65,6 
31.7 
904,4 100% 
35% 
63% 
61% 
60% 
32% 
100% 
32% 
36% 
63% 
60% 
63% 
64% 
36% 
63% 
62% 
64% 
58% 
32% 
51% 0,0 
2,6 
15,6 
12,2 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
1.1 
18,5 
5,7 
15,5 
2,1 
.11,7 
22.9 
30.5 
6.7 
0,0 
0.0 
145,1 9,8 
19,6 
25,3 
21.3 
7,9 
14,3 
12,1 
12,3 
8,7 
41.7 
16,9 
35,7 
8.9 
62.8 
27.0 
49,9 
15,2 
18.0 
15,8 
423,3 50% 
52% 
65% 
60% 
27% 
50% 
50% 
50% 
50% 
46% 
40% 
44% 
33% 
55% 
32% 
65% 
45% 
27% 
50% 
47% 
(1) l'rovcnce-Alpcs-Côle d'Azur 
Komissio päätti Ranskan viranomaisten pyynnöstä pidentää lopullisille tuensaajille suunnattujen 
kansallisten maksujen määräaikoja useiden edellisten suunnitteluvaiheiden (1989-1991 ja 1992-1993) 
ohjelmien osalta. 
" Délégation à l'aménagement du territoire et à l'action régionale (aluesuunnittelusta ja alueellisesta toiminnasta 
vastaava osasto). 
24 17 aluetta 19 sijaan, koska Alsacen ja Centren yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liitettiin hyväksymisen yhteydessä 
yksi maksusitoumus. 
Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
ITALIA 75 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (tl) 
Tekninen apu (e) 
Rahastokohtainen jaottelu : 
EAKR 
ESR 
Yhteensä 542,3 
141,7 
684,0 
11 YOA 
KeskiarvoA'OA 334,7 
204,3 
86,0 
48,4 
10,6 
79% 
21% 
100% 
62,2 (d) 7% (e) 2"' 
(c) 13% 
(b) (a) 48% 
30% 
Uudella suunnittelukaudella 1994-1996 yhteisö tukee 11 Pohjois- ja Keski-Italian aluetta25 684 
miljoonalla eculla. Kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat oli hyväksytty vuoden 1994 loppuun mennes­
sä ja yhteisön tuki vaihteli 6 miljoonasta ecusta Valle d'Aostassa 205 miljoonaa ecuun Piemontessa. 
Ohjelmissa painotetaan aiempaa enemmän uusiin työllisyyslähteisiin liittyvää toimintaa. Tähän 
kuuluu pk-yritysten avustaminen uuden teknologian käyttöönottamisessa tukemalla sekä TTK-
toimintaa että teknologian siirtoa (tiede- ja teknologiakeskukset, pk-yrityksille suunnatut innovatiivi­
set palvelut, erityiset koulutustoimenpiteet, tuottajien ja tutkimus- ja innovaatiotyön tulosten mah­
dollisten käyttäjien välisen yhteenliittymän muodostaminen). Erityistä huomiota kiinnitetään myös 
inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, jonka osalta kaikkiin ohjelmiin kahta aluetta lukuun 
ottamatta (Valle d'Aoste ja Lombardia) on liitetty tätä koskeva ensisijainen tavoite. Tämä tavoite 
sisältää laaja-alaisia ja/tai innovatiivisia toimenpiteitä, jotka koskevat ammattitaitoa sekä talousjär­
jestelmän ja uusien tukimuotojen kokeilun tukemista. Se koostuu kolmesta osasta: työttömyyden 
uhkaamien tai työttömien suuryritysten työntekijöiden inhimillisten voimavarojen kehittäminen, 
uusien työllisyyslähteiden tarjoamiin mahdollisuuksiin liittyvää koulutusta koskevat uutta luovat 
hankkeet (liitännäistoimenpiteet ja paikallista kehittämistä koskevat aloitteet) ja koulutusjärjestel­
män lujittaminen. 
Ympäristönsuojeluun kiinnitetään erityistä huomiota. Rakennerahastojen rahoitusosuus on yh­
teensä 105 miljoonaa ecua (48 miljoonaa ecua, jos otetaan huomioon ainoastaan ympäristöä 
välittömästi koskevat toimet) eli 15 prosenttia kokonaistuesta. Alueiden välillä on kuitenkin 
suuria eroja, sillä toiset alueet eivät saa lainkaan tukea (Emilia-Romagna) ja toisilla alueilla tuen 
osuus on jopa 20 prosenttia (Piemonte). Yleensä toimenpiteet liittyvät teollisuuteen, erityisesti 
valvontajärjestelmiin, ympäristöä koskeviin perusrakenteisiin, hylättyjen alueiden saneeraukseen, 
puhtaisiin tekniikoihin suunnattavia investointeja koskeviin tukiohjelmiin ja tiettyihin erityisiin 
koulutustoimiin. Esimerkiksi Lombardiassa pk-yritykset saavat huomattavaa tukea jätevesien ja 
muun jätteen käsittelylaitteistojen uudistamiseen. Piemontessa suuri osa rahoituksesta kohdenne­
taan puhtaisiin tekniikoihin, teollisuusjätteen varastointiin ja kierrätykseen sekä hylättyjen teolli­
suusalueiden puhdistamiseen. 
Ohjelmissa tuetaan myös entistä enemmän paikallista kehittämistä toteuttamalla toimia, joihin 
kuuluu uusia investointeja, palveluja, talouden elvyttämistä ja uusia innovatiivisia rahoitusvälineitä 
koskevia tukiohjelmia. 
Js Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria, Valle 
d'Aosta ja Venezia. 
76 Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpano alkoi useimmilla alueilla heti ohjelmien hyväksy­
misen jälkeen. Tulokset ovat kuitenkin vaihdelleet suuresti toimesta riippuen. Pk-yritysten tukiohjel­
mat (pienteollisuus, matkailu, palvelut) ovat yleensä onnistuneet erittäin hyvin ja maksusitoumukset 
ovat toteutuneet monilla alueilla lähes 100-prosenttisesti. Vaikka uudet perusrakenteita koskevat 
toimenpiteet ovat poikineet paljon hakemuksia, niiden toteuttaminen on kuitenkin hitaampaa, koska 
tarjouspyyntöjä koskeva Italian lainsäädäntö on monimutkaista. On huomattava, että rahoitukseen 
oikeutettujen hankkeiden valinnassa on korostettu avoimuutta ja rakennerahastojen tuen arvoa 
lisäävää periaatetta. Valintaperusteiden mukaisesti ainoastaan kaikkein lupaavimmat hankkeet on 
valittu. 
Kaikkien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomiteat kokoontuivat vuonna 1995 ja toteutti­
vat tarvittavat toimenpiteet, jotta yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja hyväksyttäessä lykätyt toimet voi­
taisiin aloittaa. Komiteat hyväksyivät hankkeiden eri valintaperusteet ja käynnistivät ehdotuspyyn­
nöt. Toiset seurantakomiteat toteuttivat tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä, joiden tavoitteena oli 
mukauttaa ohjelmia alueilla tapahtuneen kehityksen perusteella (Liguria ja Toscana). 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Taulukko 29: Tavoite 2 — Italia — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoo­
naa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RK:n tuki 
(1) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Emilia-Romagna 
YOA Friuli Venezia Giulia 
YOA Lazio 
YOA Liguria 
YOA Lombardia 
YOA Marche 
YOA Piemonte 
YOA Toscana 
YOA Ombria 
YOA Vallc d'Aosta 
YOA Venezia 
YHTEENSÄ 39,4 
104,8 
193,4 
274,7 
76,1 
57,0 
695,9 
485,1 
80,1 
15.4 
223.7 
2.245,7 12,0 
24,0 
64,0 
96,0 
23,0 
21,0 
205,0 
127,0 
• 35,0 
6,0 
71,0 
684,0 0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 12.0 
24,0 
20,3 
30,5 
23,0 
21,0 
65,1 
40,4 
35,0 
6,0 
22,6 
299,9 100% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
32% 
44% 0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
o.o 
o.o 
o.o 
0.0 
o.o 
0.0 
0,0 6,0 
12.0 
10,2 
15,3 
11,5 
10,5 
32,6 
20,2 
17,5 
3.0 
11,3 
150,0 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Kansallisen tason rahoituksen toteutumisen osalta ohjelmien toteuttamisesta vastaavien kansallisten 
viranomaisten suorittamien maksujen tilanne on erityisen huolestuttava vuoden 1995 alhaisen toteu-
tumistason vuosi (0-8% kaudeksi 1994-1996 suunnitelluista maksuista). 
On myös mainittava, että edellisen suunnittelukauden ensimmäisen vaiheen (1989-1991) täytäntöön­
pano on saatettu päätökseen. Vaikka maksujen taso oli 80-90 prosenttia kaikista käytettävissä 
olevista määrärahoista (158 miljoonaa ecua), vajaakäyttö johtuu osittain toteuttamisen aikana 
ilmenneistä vaikeuksista (pitkät ja epäselvät hallinnolliset menettelyt, sellaisten hankkeiden hylkää­
minen, joiden maksusitoumukset oli jo suoritettu) ja osittain liiran devalvoinnista. Devalvoinnin 
seurauksena EAKR:n tuen käyttäminen kokonaan olisi vaatinut kansallisilta viranomaisilta lisävaro­
jen käyttöönottamista, mitä ei pidetty kansallisen talousarvion kurinalaisuuden mukaisena. Kukin 
alue on esittänyt loppukertomuksessaan yleiskattavan ennakkoarvion talouteen ja työllisyyteen 
kohdistuneesta vaikutuksesta. Komission valitsema ulkopuolinen arvioija tekee kuitenkin tarkem­
man jälkiarviointia koskevan tutkimuksen. Lisäksi on toteutettu tiedotus- ja mainontatoimia ESR:n 
toimenpiteiden näkyvyyden parantamiseksi. 
Toisessa vaiheessa 1992-1993 yhteisö tuki yhdeksää ohjelmaa yhteensä 183 miljoonalla eculla 
(EAKR: 127 miljoonaa; ESR: 56 miljoonaa). Ohjelmien kokonaisinvestoinnit (kansalliset, julkiset ja 
yksityiset varat) ovat 1 miljardi ecua ja keskimääräinen kerrannaisvaikutus 5,7:n luokkaa. Vaikka 
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 77 
alueelliset maksusitoumukset ovat toteutuneet 100-prosenttisesti lähes kaikissa tapauksissa, toteutta­
minen on viivästynyt, koska ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1992 lopussa, mikä puolestaan vaikutti 
maksuihin paikallisella tasolla. Tämän seurauksena seitsemän alueen maksujen määräaikoja on 
siirretty kuudella kuukaudella. Vuoden 1995 lopussa maksuista oli toteutunut noin 50 prosenttia. 
Koska menot tavallisesti kasvavat huomattavasti maksujen määräaikoja edeltävien viimeisten kuu­
kausien aikana, tilanteen on syytä uskoa paranevan vuonna 1996. 
LUXEMBURG 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Rahastokohtainen jaottelu : 
EAKR 
ESR 
Yhteensä 
7 YOA 
Keskiarvo/YOA 6,0 
1,0 
7,0 1,0 
2,0 
2,0 
2,0 
86% 
14% 
100% 
7,0 14% 
(d) 29% 
(C) 29% (b) 28% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Luxemburgin YOA:ssa ympäristönsuojeluun on kohdennettu suurin tavoitteen 2 mukainen rahoi­
tusosuus eli 30 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (2,2 miljoonaa ecua). Tämä tavoite 
kattaa teollisuusalueiden puhdistamisen ja jätteiden käsittelyn. 
Vuonna 1994 hyväksytyn Luxemburgin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano edistyy vaih­
televasti. Jotkut toimenpiteet (vastaanottoalueiden kunnostaminen ja matkailun perusrakenteen 
toteuttaminen) edistyvät ennakoidusti. Toisten toimenpiteiden toteuttaminen ei ollut vielä tosiasialli­
sesti alkanut vuonna 1995 käynnistysvaikeuksien vuoksi. Vuoden 1996 aikana tehtäneen joitakin 
muutoksia (erityisesti Ronniebergin jätteiden keräämistä koskeva hanke). 
Taulukko 30: Tavoite 2 — Luxemburg 
(miljoonaa ecua) Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen 
Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
U) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(I) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Luxemburg | 20,7| 7,0| 0,0| 8,0| 114%| 0.0| 4.0] 50% 
78 Scistcniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
ALANKOMAAT 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 
Inhimilliset voimavarat (b) 
Perusparannus ja saneeraus (c) 
Ympäristönsuojelu (d) 
Tekninen apu (e) 
Rahastokohtuinen jaottelu 
EAKR 
ESR 
Yhteensä 206,0 
94,0 
300,0 
5 YOA 
KeskiarvoA'O A 141,4 
112,8 
41,5 
5,0 
9,2 
69% 
31% 
100% 
60,0 (c) (d)2% (e)3% 
(b) (a) 46% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Alankomaissa toteutetaan monenlaisia ympäristötoimenpiteitä. Kolmessa YOA.ssa (Groningen, 
Zuid-Oost Brabant ja Zuid-Limburg) nimenomaan ympäristöön kohdennetaan yhteensä 13 mil­
joonaa ecua yhteisön määrärahoista (5 miljoonaa ecua välittömiin toimenpiteisiin) eli 4,5 prosent­
tia kokonaistuesta. Toimenpiteet keskittyvät kaupunki- ja teollisuusalueiden vetovoiman paranta­
miseen. 
Tavoitteeseen 2 kuuluvat Alankomaiden alueet26 saavat rakennerahastojen tukea yhteensä 300 
miljoonaa ecua vuonna 1994 hyväksyttyjen viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muodossa. Nämä 
ohjelmat käynnistyivät yleisesti ottaen tyydyttävästi vuonna 1995, mikä näkyy yhteisön maksusitou­
musten tasossa, mutta ohjelmien tosiasiallinen toteuttaminen paikallisella tasolla vaihtelee ohjelma­
kohtaisesti. Zuidoost Brabantin YOA:n täytäntöönpano käynnistyi hitaasti sen myöhään tapahtu­
neen hyväksymisen vuoksi, mutta edistyminen nopeutui vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa 
54 prosenttia määrärahoista oli kohdennettu hyväksyttyihin hankkeisiin (EAKR: 48%; ESR: 66%). 
Hankkeisiin kuuluu monia suurhankkeita, jotka houkuttelivat yksityisiä investoijia (noin 250 yritys­
tä). Arnhem-Nijmegenin ohjelman lopullisten tuensaajien tosiasialliset menot ovat nyt 40 prosenttia 
vuoden 1994 kokonaiskustannuksista. ESRrn osalta 16,6 miljoonasta ecusta on sidottu noin 2 
miljoonaa ecua, minkä vuoksi perustettiin erityinen työryhmä, jonka tarkoituksena on kasvattaa 
ESR:n osarahoittamien hankkeiden määrää. Ryhmä on saanut aikaan rohkaisevia tuloksia. 
Toteuttamisen hyvä edistyminen: 
Zuidoost Brabantissa. taloudelliseen toimintaan tarkoitettujen alueiden 
saneerausta koskeva toimenpide saadaan päätökseen vuoden 1996 alus­
sa. Suuria odotuksia kohdistetaan KIC-hankkeeseen (Kennisintensieve 
Industrie Clustering), johon kuuluu sekä Zuidoost Brabantin että Zuid-
Limburgin (toinen tavoitteen 2 kohdealue) ja Pohjois- ja Keski-Limbur-
gin (tavoitteen 5b kohdealueita) yritysten välinen teknologinen yhteistyö. 
Arnhem-Nijmegenissä ohjelman tavoitteena on 3 000 työpaikan syntymi­
nen. Näyttää siltä, että hyväksyttyjen hankkeiden luomien työpaikkojen 
kokonaismäärä on jo täyttänyt kyseisen tavoitteen. 
Twentessà vuonna 1995 hyväksytty tärkein hanke oli pk-yrityksille suun­
nattua tukea koskeva yleinen ohjelma (kokonaiskustannukset: 11,4 mil­
joonaa ecua, EAKR:n tuki: 8,5 miljoonaa ecua). Ohjelma koostuu kol­
mesta osasta: tuki/neuvonta, investointituet ja lainat uutta luoville hank­
keille. Komissio hyväksyi kaksi ensimmäistä osaa keväällä 1995. 
26 Zuidoost-Brabant, Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente ja Zuid-Limburg. 
Seistenicis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 79 
Twenten yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa noin 43 prosenttia EAKR:n tuesta (39,4 miljoonaa ecua) 
käytettiin yksittäisiin hankkeisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että EAKR osallistui rahoitukseen noin 24 
miljoonalla eculla. Jos noudatetaan maksusitoumusten aikataulua, maksuissa ilmenee viivytyksiä, 
sillä vuoden 1995 erää ei ole maksettu. Groningen-Drenthen ohjelman tilanne on vastaava. Vaikka 
lähes 40 prosenttia EAKR:n tuesta (48,6 miljoonaa ecua) on sidottu, maksut ovat viivästyneet ja 
vuoden 1995 erä on siirretty vuodelle 1996. Zuid-Limburgin ohjelman toteuttaminen alkoi muuta­
massa kuukaudessa erityisesti, koska se on jatkoa edellisille ohjelmille. Vuoden 1995 loppuun 
mennessä tuesta oli sidottu 32 prosenttia. Koska monet valituista hankkeista ovat laaja-alaisia 
(erityisesti taloudelliseen toimintaan tarkoitettujen alueiden ja laitosten kehittäminen), tosiasialliset 
maksut suoritetaan myöhemmin. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Taulukko 31: Tavoite 2 — Alankomaat — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Aihncm-Nijmegen 
YOA Groningen-Drenthe 
YOA Twenle-Overijsel 
YOA Zuid-Limburg 
YOA Zuid-Oost Brabant 
YHTEENSÄ 171,6 
252,7 
197,5 
130.3 
172,0 
924,1 56,0 
76,0 
58,0 
43,0 
67,0 
300,0 o.o 
9.1 
0,0 
0,0 
0.0 
9,1 17,9 
33,4 
18.6 
13,8 
21.4 
105,0 32% 
44% 
32% 
32% 
32% 
35% 0,0 
12,3 
o,o 
0,0 
0,0 
12,3 ''.0 
16.7 
9.3 
6,9 
10.7 
52,5 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Alakohtainen jaottelu : 
Tuotantoympäristö (a) 1.038,0 
Inhimilliset voimavarat (b) 755,0 
Perusparannus ja saneeraus (c) 189,0 
Ympäristönsuojelu (d) 138,0 
Tekninen apu (e) 22,0 
Rahastoko/itäinen jaottelu : 
EAKR 1.606.9 75% 
ESR 535.1 25% 
Yhteensä 2.142,01 100% 
13 YOA 
Keskiarvo/YOA| 164,8 (d) 6% (e) 1% 
(b) (a) 49% 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ympäristönsuojelutoimenpiteet on liitetty lähes kaikkiin Yhdistyneen kuningaskunnan yhtenäisiin 
ohjelma-asiakirjoihin. Niitä tuetaan 138 miljoonalla eculla (6,5°Io yhteisön tuesta). Vaikka niitä 
on monenlaisia, ne muodostavat kaksi erillistä tavoitetta. Monet alueet pyrkivät parantamaan 
mainettaan ja suuntaavat tästä syystä toimensa kaupunkikeskusten saneeraukseen. Toiset alueet 
keskittävät toimenpiteensä puhtaiden tekniikoiden kehittämiseen yrityksissä, jotta teollisuuden 
saasteita voitaisiin vähentää. 
KO Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vuoden 1995 ensimmäisten kuukausien aikana koottiin vuoden 1994 lopussa hyväksyttyjen 13 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan27 seurantakomiteat ja määritettiin hankkeiden valintaa koskevat me­
nettelyt ja perusteet. Seurantakomiteat muodostivat kullakin alueella lukuisia alakomiteoita (työryh­
mät, neuvoa-antavat ryhmät jne.), joiden tehtävänä on tukea ohjelmien toteuttamista ja erityisesti 
hankkeiden arviointia ja valintaa. Työryhmät järjestäytyvät joko alueellisella tai alueiden sisäisellä 
tasolla (esimerkiksi Yorkshiren ja Humbersiden osalta on olemassa erillinen neuvoa-antava ryhmä, 
joka vastaa hankkeiden valinnasta kolmella kohdealueella: South Yorkshire, West Yorkshire ja 
Humberside) tai alakohtaisesti (esimerkiksi ohjelman kustakin ensisijaisesta tavoitteesta vastaava 
alakohtainen ryhmä; pk-yritykset, TTK-toiminta, paikallinen kehittäminen jne.). Komissiolla on 
edustajansa kaikissa komiteoissa. 
Uudet toimintamenetelmät: 
Seurantakomiteoiden ja työryhmien apuna toimivat sihteeristöt. Komis­
sio on kiinnittänyt erityistä huomiota seurantakomiteoille vastuussa ole­
vien riippumattomien sihteeristöjen muodostamiseen, mutta paikalliset 
yhteistyöosapuolet ovat avustaneet riippumattomien sihteeristöjen (ulko­
puolelta palvelukseen otettu henkilöstö, jonka valintaa on rahoitettu 
osittain teknisellä avulla) perustamista ainoastaan Skotlannissa. Siellä 
sihteeristöistä on saatu hyviä tuloksia. Englannissa ja Walesissa sihteeris­
töt on perustettu paikallisten hallintoyksiköiden (alueelliset "government 
offices" tai " Welsh Office") henkilöstön avustuksella tai joissain tapauk­
sissa yhteistyön kautta löydetyn henkilöstön avustuksella ja palkkakus­
tannukset korvataan osittain osana teknistä apua. 
Seurantakomiteat ovat vahvistaneet hankkeiden valintaa koskevat avoi­
met perusteet kaikilla alueilla. Kaikki hankkeet arvioidaan käyttäen 
pisteytysjärjestelmää, joka perustuu eri seurantakomiteoiden yhdessä 
määrittelemiin perusteisiin. Käytetyissä perusteissa otetaan huomioon 
hankkeen mahdollisuudet luoda pysyviä työpaikkoja. Muita perusteita 
ovat kustannus-hyötysuhde, hankkeen elinkaari ja sen täydentävyys mui­
den hankkeiden kanssa. Alle 5 miljoonan ecun suuruisten hankkeiden 
tarkastelusta ja valinnasta huolehtivat tavallisesti työryhmät, jotka ra­
portoivat kyseiselle seurantakomitealle. Kalliimpien hankkeiden hyväk­
syntä kuuluu yleensä seurantakomitealle. 
Toimintamenetelmät otettiin käyttöön kaikilla alueilla helmi-maaliskuussa 1995. Seuraavien kuukau­
sien aikana keskityttiin hankepyyntöjen käynnistämiseen säännöllisin väliajoin vuoden mittaan ja 
hankkeiden valintaan. ESR:n rahoittamat toimenpiteet valittiin yhden tarjouspyynnön perusteella 
kullakin alueella. Näin tehtiin myös EAKR:n rahoittamien toimenpiteiden kohdalla, kun kyseessä 
olivat pienemmät ohjelmat. Huomattavimpien hankkeiden tapauksessa esitettiin useita hankepyyn-
töjä, joista saadut tulokset vaihtelevat. Esimerkiksi West Midlandsin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
osalta ensimmäinen pyyntö johti yli 800 ehdotukseen. Vastaukset vaihtelevat toimenpidekohtaisesti. 
Perinteiset ehdotukset, kuten "teollisuusalueet ja -rakennukset" ja "matkailun kehittäminen", ylsivät 
toisinaan nopeasti vahvistettuihin tukikattoihin. Innovatiivisemmat toimenpiteet, kuten puhtaiden 
tekniikoiden käyttäminen ja paikallinen taloudellinen kehittäminen, etenivät hitaammin. Hakijoista 
erityisesti yhdistyneillä elimillä oli usein ongelmia hankkeiden toteuttamisessa tarvittavan osarahoi­
tuksen löytämisessä. 
Seurantakomiteat ratkaisivat myös joitakin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntööpanoon liitty­
viä peruskysymyksiä. Tämä koski erityisesti paikalliseen kehittämiseen liittyvien ensisijaisten tavoit­
teiden toteuttamista, joiden osalta ohjelmissa pyritään edistämään alhaalta ylöspäin suuntautuvaa 
lähestymistapaa ("bottom up") ja torjumaan kunkin alueen tiettyihin osiin keskittyneiden kaikkein 
vähäosaisimpien yhteiskuntaryhmien syrjäytymistä. Jos kyseisiä alueita ei oltu määritelty yhtenäisis­
sä ohjelma-asiakirjoissa, seurantakomiteat määrittelivät ne vuoden 1995 aikana. Plymouthin alueen 
kohdeväestö on kaikkien keskittynein ja edustaa 14 prosenttia tavoitteen 2 alueen väestöstä. 
Itä-Skotlanti, Länsi-Skotlanti, East Midlands, Gibraltar, Itä-Lontoo ja the Lee Valley, teollistunut Etelä-Wales, 
Koillis-Englanti, Greater Manchester Lancashire Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria ja Furness, West 
Midlands, Yorkshire ja Humberside. 
Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 81 
Osa tuesta kohdennettiin teknisenä apuna esimerkiksi työohjelmien valmisteluun tai sihteeristöjen 
täydentämiseen laajennetun yhteistyön kautta löydetyillä osapuolilla. 
Alueelliset yhteistyön osapuolet täydensivät seurantaan ja arviointiin liittyviä perusmittareita, joista 
toiset eivät olleet vielä käytettävissä, kun yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuoden 1994 
lopussa. Vielä vuoden 1995 lopussa joitakin tärkeitä mittareita ei ollut otettu käyttöön tietyillä tukea 
saavilla alueilla. Aikaisempien ohjelmien arviointi (esimerkiksi Itä-Skotlannin ohjelma) tai erityisai­
heita koskevat tutkimukset käynnistettiin, ja seurantakomiteat tarkastelevat niistä saatavia tuloksia 
myöhemmin. Lisäksi komissio aloitti vuonna 1995 Ison-Britannian paikallista taloudellista kehittä­
mistä koskevan tutkimuksen. Joillakin alueilla, kuten Koillis-Englannissa, järjestettiin erityisiä 
seminaareja tämän alan toimintamahdollisuuksien tunnetuksi tekemiseksi. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 
Taulukko 32: Tavoite 2 — Yhdistynyt kuningaskunta — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksusitou­
mukset 
1995 Maksusitou­
mukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA ltä-Lontoo & the Lee valley 
YOA East Midlands 
YOA Ita-Skotlanti 
YOA Gibraltar 
YOA Suur-Manchester 
YOA Teollistunut Etetä-Wales 
YOA Koillis-Englanti 
YOA Plymouth 
YOA Thanet 
YOA West Cumbria & Fumess 
YOA West Midlands 
YOA Länsi-Skotlanti 
YOA Yorkshire & Humberside 
YHTEENSÄ 191,3 
218,2 
293,0 
11.5 
814,5 
526,4 
723,7 
69,2 
69,1 
65,3 
938,4 
665,8 
813,7 
5.400,1 74,0 
79,0 
121,0 
5,0 
329,0 
188,0 
308,0 
29,0 
14,0 
25,0 
371,0 
286,0 
313,0 
2.142,0 6.1 
6,5 
40,1 
0,0 
32,7 
15,6 
95,7 
0,0 
0.0 
0,0 
123,0 
94,8 
103,8 
518,3 29,7 
31,7 
78,6 
5,0 
137,3 
75,3 
193,6 
29,0 
14,0 
25,0 
240,9 
185.7 
204,4 
1.250,0 40% 
40% 
65% 
100% 
42% 
40% 
63% 
100% 
100% 
100% 
65% 
65% 
65% 
58% 4,4 
5,8 
6,6 
0,0 
27,5 
14.3 
37,4 
0,0 
0.0 
0,0 
19,1 
IS.S 
19.3 
153,0 16,1 
18,4 
25,9 
2.5 
79,8 
44,2 
86,3 
14.5 
7,0 
12,5 
78.1 
63.9 
69.6 
518,9 54% 
58% 
33% 
50% 
58% 
59% 
45% 
50% 
50% 
50% 
32% 
34% 
34% 
42% 
Yleisesti ottaen ohjelmiin kuuluvista toimenpiteistä saadut tulokset ovat huomattavia rakennerahastojen 
maksusitoumusten toteutumisen kannalta. Periaatteellisen hyväksynnän saaneet ohjelmat olivat vuoden 
lopussa saaneet noin puolet tätä tarkoitusta varten vahvistetusta kokonaistuesta. Paikallisen tason menot 
ovat kuitenkin edenneet hitaammin. 
Joulukuussa 1995 muutettiin neljää yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (Itä-Skotlanti, Länsi-Skotlanti, Yorks­
hire ja Humberside sekä West Midlands) erityisesti, koska haluttiin määritellä yksityissektorin rahoituso­
suus paremmin ja siirtää vuonna 1994 käyttämättä jääneet EAKR:n ja ESR:n määrärahat varainhoito­
vuodelle 1995. 
K2 Seistenu'ts vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
4. Tavoitteet 3 ja 4 
4.1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteuttaminen vuonna 1995 
Kaikki tavoitteen 3 ohjelmat on hyväksytty uudeksi kaudeksi, sillä yhdeksän vanhan jäsenvaltion 
kaikki yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin 
vuonna 1994 ja uusien jäsenvaltioiden kolme yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin vuonna 
199528. Tavoitetta 3 toteutetaan siis yhteensä 4 yhteisön tukikehyksellä, 46 toimenpideohjelmalla ja 7 
yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla (joista 3 koskee uusia jäsenvaltioita). Tavoitteen 4 osalta yhdeksän 
jäsenvaltion ohjelmat hyväksyttiin myös vuonna 1994. Uusien jäsenvaltioiden osalta vuonna 1995 
hyväksymättä oli ainoastaan Ruotsin yhtenäinen ohjelma-asiakirja. Tavoitetta 4 toteutetaan yhteen­
sä 9 yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla (joista kaksi koskee uusia jäsenvaltioita), yhdellä yhteisön 
tukikehyksellä ja 5 toimenpideohjelmalla. 
Tavoitteen 3 toteutuminen edistyi tyydyttävästi kaikissa jäsenvaltioissa vuonna 1995. Erityistä 
huomiota kiinnitettiin suunnittelukauden 1994-1999 uusiin suuntaviivoihin, joihin kuului uusia 
tukimahdollisuuksia sekä kohderyhmän (työmarkkinoilta syrjäytymisen uhkaamat kaikki henkilöt) 
että toimenpiteiden (sijoittautumisväylät, perus-, jatko- tai oppisopimuskoulutusta koskevat järjes­
telmät) osalta. 
Koska tavoitteen 4 yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin joulukuussa 
1994, jäsenvaltiot valmistelivat toimia omassa tahdissaan vuonna 1995. Toiminnassa keskityttiin 
tiedonjakeluun varsinkin seminaarien ja tiedotuskampanjoiden muodossa, yhteistyön järjestämiseen 
ja hankkeiden valintaan. Joissain jäsenvaltioissa toimet käynnistettiin jo saman vuoden aikana. 
Toisissa ne käynnistyivät vuonna 1996. Tavoitteeseen 4 on lisätty uusia piirteitä, kuten toimien 
ennakointi, laajennettu yhteistyö ja kilpailusääntöjen noudattaminen, mikä on kuitenkin viivästyttä­
nyt ennakoitua toteuttamista jonkin verran. 
Taulukko 33: Tavoitteet 3 ja 4 — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994/95-1996/99 (miljoonaa ecua) 
| II | 1)K | I) | E | F | 1 i L | N | AT | H | SE | UK | Vlitrrnsl 
Tavoite 3 (1994/95-1999 paitsi UK.: 1994-1996) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
% 
Maksusitoumukset 1994-1995 • 
V.ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
%:ia tuesta 396,2 •• 
400,9 
101% 
97.8 
24% 
74.5 
19% 263,0 • 
263.0 
100% 
85,0 
32% 
74,2 
28% 1.682.1 •• 
1.682,1 
100% 
307,8 
18% 
234,3 
14% i.474,4 •• 
1.480,3 
100% 
426.6 
29% 
244,5 
17% 2.562,4 • 
2.562,4 
100% 
778,4 
30% 
503.7 
20% 1.316,3 •• 
1.300,1 
99% 
200,5 
15% 
100,2 
8% 20,7 •• 
20.7 
100% 
6,5 
31% 
5.6 
27% 922,8 • 
922.8 
100% 
282.3 
31% 
253,3 
27% 334,0 • 
334,0 
100% 
64,1 
19% 
32.0 
10% 258,4 • 
258.4 
100% 
60.3 
23% 
30,2 
12% 347.0 • 
347,0 
100% 
73.0 
21% 
36.5 
11% 1.501,0 • 
1.501,0 
100% 
975.0 
65% 
818.6 
55% II 078.3 
11.072.7 
100% 
3.357,1 
30% 
2.407,6 
22% 
Tavoite 4 (1994/95-1996 paitsi E, 1, N, UK: 1994-1999) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
%:ia tuesta 25.4 •• 
25,7 
101% 
4,6 
18% 
2,3 
9% 13,0* 
13,0 
100% 
6.0 
46% 
3.0 
23% 104.5 * 
104,5 
100% 
29,6 
28% 
14,8 
14% 368,6 • 
368,6 
100% 
118,1 
32% 
65,8 
18% 299.6 • 
299,6 
100% 
95,4 
32% 
47,7 
16% 398.8 • 
398,8 
100% 
60,6 
15% 
30,3 
8% 0,9 • 
0.9 
99% 
0.5 
59% 
0,3 
38% 156,2 • 
156,2 
100% 
22.2 
14% 
11,1 
7% 61,0 • 
61,0 
100% 
11.7 
19% 
5.9 
10% 84.6 • 
84.6 
100% 
14.8 
18% 
7.4 
9% 173,0 • 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
0% 329.7 • 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 2.015,3 
1.512.9 
75% 
363.6 
24% 
188,7 
12% 
' Suunnileltu/YOA 
1 Suunniteltu/YTK 
Yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden eri toimijat kiinnittivät myös huomiota ESR:n vuoden 1995 
määrärahojen vajaakäyttöön29. Tämä tilanne johtuu erityisesti toteuttamisen puutteista ja viivytyk­
sistä tietyissä jäsenvaltioissa sekä monien päätösten tekemisessä ilmenneistä viiveistä. Tilanne vaihte­
lee eri tavoitteista ja jäsenvaltioista riippuen, mutta jäsenvaltioita ja komissiota koskevia toimenpi­
teitä sisältävä toimintasuunnitelma voitiin hyväksyä, ja tilanne parantunee vuonna 1996. 
" Katso I.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 
" Katso myös II.A. Talousarvion toteuttaminen. 
Scistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 83 
Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteissa 3 ja 4: 
Koska tavoitteet 3 ja 4 koskevat pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaa ja työelämään siirtymisen 
helpottamista (tavoite 3) sekä työntekijöiden teollisiin muutoksiin sopeuttamisen helpottamista 
inhimillisten voimavarojen kannalta, ympäristö voidaan ottaa huomioon ainoastaan välillisesti 
työkokemuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteydessä. Toimenpiteet edistävät kuitenkin pitkäl­
lä aikavälillä työntekijöiden sopeutumista uusiin töihin ja ihmisten tietämystä ympäristökysymyk­
sistä. Tavoitteen 3 mukaisesti ESR tukee ympäristötoimenpiteitä osallistumalla työllisyystukien 
rahoitukseen. Niihin kuuluu ympäristön parantamistoimia, kuten teollisuusalueiden saneeraus, 
jokien ja uimarantojen puhdistaminen ja luonnonympäristön säilyttäminen. Tavoite 4 koskee 
ammatillista koulutusta ja neuvontaa, joita tarvitaan työntekijöiden ammattipätevyyden paranta­
misessa teollisten muutosten yhteydessä. Näiden toimien tavoitteena on ennen kaikkea lisätä 
ammattitaitoa, jotta työntekijät pystyisivät sopeutumaan ympäristöystävällisiin uusiin menetel­
miin, jotka edellyttävät usein erityisiä teknisiä taitoja. 
4.2. Jäsenvaltiokohtainen esitys 
BELGIA 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) 133,0 
Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) 84,8 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) 124,6 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 26,4 
Koulutusta ja ammattiin pääsyä koskevien rakenteiden tukeminen (e) ; 27,4 
Yhteensä 396,2 (d). 7% (e) 7% 
(a) 34% 
(C) 31% 
(b) 21% 
Tavoite 3: Tavoitteeseen 3 kuuluvat toimenpiteet toteutetaan Belgiassa yhdellä yhteisön tukikehyk­
sellä ja viidellä toimenpideohjelmalla. Ne hyväksyttiin vuonna 1994 ja ne saavat ESR:n tukea 
yhteensä 396,2 miljoonaa ecua. Vuodelle 1995 vahvistettujen toimenpiteiden toteuttaminen eteni 
tyydyttävästi. Toimenpideohjelmien seurantakomiteat keskittyvät sopeutumisväylän optimaaliseen 
hallintoon liittyviin menetelmiin. Sopeutumisväylästä tehdään tuen valintaperuste vuonna 1997. 
Näihin keskusteluihin liittyy vuonna 1996 järjestettävä foorumi, johon osallistuvat erityisesti ESR:n 
tukemiin toimiin osallistuvat harjoittelijat. Seurantakomiteat pyrkivät myös määrittelemään arvioin­
tia koskevat erittelyt sekä nimeämään riippumattomat arvioijat. 
Paikallisyksiköt Brysselissä: 
Brysselin alueen kunnat, julkiset sosiaalikeskukset (CPAS) ja niiden 
yhteistyökumppanit esittivät aloitteen paikallisyksiköiden perustamises­
ta, jotta ne saisivat käyttöönsä yhteisen tukivälineen vaikeuksissa olevien 
paikallisten asukkaiden auttamiseksi. Mitään yhtenäistä mallia ei siis ole. 
Paikallisyksiköt pyrkivät mukauttamaan kunnallisten, alueellisten ja val­
takunnallisten viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä ja antamia oikeu­
dellisia määräyksiä paikallisen väestön elinolosuhteisiin. Ne huolehtivat 
erityisesti yhteensovittamisesta paikallisella tasolla helpottaen väestön 
osallistumista työelämään siirtymistä koskeviin toimenpiteisiin ja roh­
kaisten sijoittautumisväylien kehittämistä. Brysselin paikallistoimistot 
tarjoavat vastaanotto- ja ohjauspalveluita. Kukin paikallisyksikkö antaa 
vuosittain 300-600 henkilölle alustavaa sosiaalis-ammatillista neuvontaa. 
Tällä hetkellä paikallisyksiköitä on yhteensä yhdeksän kappaletta Brysse­
lin suurimmissa kunnissa. 
84 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Ta%'olte 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi (a) 8,3 
Koulutus-ja neuvontajärjestelmien parantaminen (b) 6,4 
Koulutus-ja neuvontatoiminnan kehittäminen (c) 8,7 
Laaja-alaiset loimet (d) 2^0 
Vhtecnsä 25,4 (d) e% (a) 33% 
(c) 
(b) 25% 
Tavoite 4: Kuten tavoitteen 3 osalta, tavoitetta 4 toteutetaan yhdellä yhteisön tukikehyksellä ja 
viidellä toimenpideohjelmalla, jotka hyväksyttiin vuonna 1994. ESR:n rahoitusosuus on 25,4 miljoo­
naa ecua vuoteen 1996. Päinvastoin kuin oli alunperin kaavailtu vuonna 1995 käynnistettiin kuiten­
kin ainoastaan joitakin toimia, koska toimenpideohjelmien seurantakomiteat päättivät määritellä 
tarkemmin hankkeiden valintaperusteet ja -menettelyt, jotta tavoitteen 4 erityistavoitteet eivät 
vääristyisi. Keskustelujen on tarkoitus johtaa hallinnollisiin menettelyihin vuoden 1996 aikana. 
Taulukko 34: Tavoitteet 3 ja 4 — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoo­
naa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoilta 
1994 
TO Flaaminkielinen yhteisö 
TO Ranskankielinen yhteisö 
TO Saksankielinen yhteisö 
TO Brysselin pääkaupunkiseutu 
TO Työministeriö 
Yhteensä 632,0 
361.7 
12,4 
32,7 
94,3 
1.133,0 188,3 
158,7 
5.5 
12,4 
36,0 
400,9 0,0 
25,9 
0,0 
1.9 
5,6 
33,4 30,4 
51,9 
0,8 
3.7 
10,9 
97,8 16% 
33% 
15% 
30% 
30% 
24'/. 9.4 
25,9 
0,1 
1.5 
5,5 
42,3 24.6 
38,9 
0,5 
2.4 
8.1 
74,5 81% 
75% 
56% 
64% 
75% 
76% 
Tïywtë:j4.i:|i:A 
1994 
TO Flaaminkielinen yhteisö 
TO Ranskankielinen yhteisö 
TO Saksankielinen yhteisö 
TO Brysselin pääkaupunkiseutu 
TO Työministeriö 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 45,1 
11,1 
0,6 
3,1 
6,9 
66,8 
1.199,8 18,3 
3,7 
0,3 
1,0 
2,6 
25,7 
426,6 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
.33,4 3.5 
0.2 
0.1 
0,3 
0.6 
4,6 
102,4 19% 
5% 
25% 
30% 
24% 
18% 
24% 0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
423 1.7 
0.1 
0,0 
0.1 
0,3 
2.3 
76,8 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
75% 
Tavoitteen 3 perusteella tuettuihin toimiin kuului vuonna 1995 työttömyyden torjuntaan liittyvät 
aktiiviset toimenpiteet. Toimenpiteissä annettiin etusija työelämään siirtymiselle (asianmukainen 
ohjaus mukaan lukien), jotta työttömät voisivat löytää helpommin pysyviä työpaikkoja. Tämän 
vaativan tavoitteen ("sijoittautumisväylä") toteuttaminen on edistynyt menestyksekkäästi. Käynnis­
tämisessä vuonna 1994 ilmenneet viivästykset on lähestulkoon voitettu ja rahoitus lienee toteutunut 
lähes 100-prosenttisesti loppusummia laskettaessa. Tavoitteen 4 toteuttaminen vaihtelee Belgian eri 
aluilla, sillä sen lähestymistapa ja suuntaukset ovat paljon tuoreempia. Vuonna 1995 ainoastaan 
valtakunnallisen toimenpideohjelman toteuttaminen vastasi alkuperäisiä suunnitelmia. 
TANSKA 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Nuorten ammattiin pääsy (a) 55,0 
Työttömien ja pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (b) 144,0 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) 58,5 
Tekninen apu (d) 5,5 
Yhteensä 263,0 (a) 21% 
(b) 55% 
Seis tenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 85 
Tavoite 3: Tanskassa tavoitetta 3 toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla, joka hyväk­
syttiin vuonna 1994. Vuonna 1995 yhteisön maksusitoumus oli 41 miljoonaa ecua. Yhtenäinen 
ohjelma-asiakirja täydentää ja tukee Tanskan dynaamista työllisyyspolitiikkaa keskittämällä tuen 
harvoihin edunsaajiin (luku on paljon pienempi kuin kansallista tukea saavien työttömien määrä) ja 
hankkeisiin, jotka kestävät kauemmin kuin edellisen suunnittelukauden hankkeet. Vuoden 1995 
tulokset osoittavat, että tämä periaate on ollut hedelmällinen. 
Tavoite 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ja ammatillista koululusta koskevien tarpeiden 
ennakointi (a.) 1,9 
Ammatillinen koulutus, ohjaus, neuvonta (b) 6,7 
Ammatillista koulutusta koskevien järjestelmien parantaminen (c) 3,9 
Tekninen apu (d) 0,5 
Yhteensä 13,0 (c) <d>4% (a)15% 
(b) 51% 
Tavoite 4: Vuosi 1995 oli kauden 1994-1996 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ensimmäinen täysi 
toteuttamisvuosi Tanskassa. Koska yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhään, vuoden 
1994 toimenpiteet viivästyivät ja mainitulta vuodelta jäi siirrettäväksi 1 miljoonaa ecua. Vuonna 
1995 sidottiinkin 5 miljoonaa ecua. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitettyjen toimien tavoitteena 
on erityisesti parantaa työmarkkinoiden nykyistä valvontajärjestelmää ja auttaa yrityksiä hyötymään 
siitä paremmin. ESR tukee myös kahta muuta strategista tavoitetta. Ensinnäkin tavoitteena on 
kehittää markkinoiden tarpeita vastaavaa ammatillista koulutusta, joka täydentää Tanskan järjestel­
män tarjoamia mahdollisuuksia ja jonka kohderyhmänä ovat eniten sitä tarvitsevat henkilöt. Toisek­
si tavoitteena on luoda yrityksille suunnattuja neuvontapalveluita erityisesti pk-yritysten käyttöön. 
Ohjelman valvonnan osalta perustettiin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrätty pysyvä arviointi­
komitea. Sen yhteistyöaloina ovat työmarkkinoiden vaatimusten ennakointia ja seurantaa koskevien 
uusien menetelmien luominen, soveltaminen ja kehittäminen. 
Tutkimus sähköisen tietojenvaihdon (EDE) vaikutuksesta: 
Kyseisen hankkeen tavoitteena on tutkia, millä tavoin EDE muuttaa 
henkilökunnan pätevyysvaatimuksia ja kuinka vapautuvia inhimillisiä 
voimavaroja voidaan suunnata toisaalle. Pääasiallisena kohderyhmänä 
on henkilöstö, johon EDEn käyttöönotto vaikuttaa välittömästi. Toisella 
sijalla ovat johtohenkilöt. Vuonna 1995 käynnistetyn hankkeen ensim­
mäiseen vaiheeseen kuuluu tietojen kerääminen ja EDEn nykyisen ja 
tulevan käytön kartoittaminen yrityksissä, mikä toteutetaan sisäisten 
haastattelujen ja muista maista saatujen kokemusten avulla. Hankkeen 
rahoitukseen osallistuvat ESR (39%), kansallinen julkinen sektori (33%) 
ja yksityinen sektori (28%) 
Taulukko 35: Tavoitteet 3 ja 4-
(miljoonaa ecua) Tanska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n luki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite 3 
1994 
85.0]32%T YOA Tanska 552,9 263,0 41.0 39,0 74,2[ 87%[ 
Tavoite 4 :: 
1994 
YOA Tanska 28,9 13,0 5,0 6,0 46% 2,51 3.0 50%J 
85% YHTEENSÄ 581,8 276,0 46,0 91,0 33% 41,5 
86 Seisiemàs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
SAKSA 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamien työttömien ammatillinen sopeuttaminen (a) 951,4 
Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) 441,7 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (e) 78,1 
Miesten ja naisien yhtälaiset mahdollisuudet (d) 160,1 
Tekninen apu ja pilottihankkeet (e) 50,7 
Yhteensä 1.682,0 (d) ,o% <e) 3% 
(c) 
(b) (a) 56% 
Tavoite 3: Tavoitetta 3 toteutetaan Saksassa yhdellä yhteisön tukikehyksellä ja 12 toimenpideohjel­
malla (yksi TO osavaltiota kohden ja yksi valtakunnallinen TO), jotka hyväksyttiin vuonna 1994. 
ESR:n rahoitus on yhteensä 1,682 miljardia ecua. Vuosi 1995 oli toimenpideohjelmien ensimmäinen 
täysi toteuttamisvuosi, minkä vuoksi ainoastaan 18 prosenttia (48,2 miljoonaa ecua) rahoitussuunni­
telmassa vuodeksi 1995 varatuista määrärahoista (yhteensä 268,7 miljoonaa ecua) sidottiin ja vuosien 
1994-1995 maksusitoumuksen osuus oli 58 prosenttia suunnitelluista määristä. Useimpien ohjelmien 
toteuttamisessa päästiin vauhtiin vasta vuoden 1995 toisella puoliskolla. 
Valtakunnallisella tasolla tavoitteen 3 perusteella myönnetty ESR.n tuki täydentää kansallisten 
työllisyystoimenpiteiden mukaisia vakiotukia eli tukia Saksan työvoimahallinnon (Bundesanstalt fur 
Arbeit) "AFG-plus" -ohjelmasta, joka täydentää "AFG"-laissa säädettyjä koulutus- ja työllisyystukia 
(Arbeitsförderungsgesetz — laki työllisyyden edistämisestä). Merkittävintä "AFG-plus" -ohjelmassa 
on tukien myöntäminen ammatillista koulutusta koskevien toimenpiteiden kohderyhmälle, jolla ei 
ole oikeutta saada korvausta AFG:n mukaisesti. Koska kyseistä tukea maksetaan erityisesti naisille, 
"AFG-plus" -ohjelman täytäntöönpano edistää myös miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. 
Osavaltioiden tasolla merkittävintä uusissa ohjelmissa on sosiaalisten yritysten ("soziale Betriebe") 
luominen ja kehittäminen. Niiden tehtävänä on helpottaa muita heikommassa asemassa olevien 
työttömien siirtymistä työelämään perustamalla yrityksiä, jotka jonkin ajan kuluttua pystyvät 
toimimaan ilman julkista tukea. Tällaisia sosiaalisia yrityksiä kehitetään erityisesti Ala-Saksissa. 
Tätä nykyä niitä on perustettu myös maan muissa osissa tosin hieman eri muotoisina. Niiden osuus 
toimenpideohjelmien arvioinnissa on huomattava. 
Naisten kouluttaminen linja-autonkuljettajiksi Munsterissä: 
Tämän hankkeen tavoitteena on tarjota soveltuvaa koulutusta naisille, 
jotka oltuaan jonkin aikaa pois työelämästä haluavat palata uudelleen 
työmarkkinoille linja-autonkuljettajina. Osa-aikaisen koulutuksen ta­
voitteena on tarjota heille mahdollisuus osa-aikaiseen työhön alalla, jolla 
naisia on vähän. Naisille työn tekee houkuttelevammaksi painopisteen 
siirtyminen fyysisestä voimasta asiakaspalvelun suuntaan. Koulutus kes­
tää 21 kuukautta ja siihen kuuluu sekä yleistä opetusta (ajotekniikka, 
tieturvallisuus ja käyttäytyminen teillä, työlainsäädäntö, matkustaja- ja 
tavaraliikenne, myyntitavat, toimistotyöt ja tietokoneen käyttö) että pit­
kiä käytännön harjoittelujaksoja, jotka järjestetään osittain vuorotellen 
ja tekevät mahdolliseksi tuleviin työnantajiin tutustumisen. 
Toimenpideohjelmien toteuttamisen osalta yhteisön tukikehyksessä kaavailtu työvoimahallinnon 
alueellisten tahojen sekä osavaltioiden työvoima- ja sosiaaliviranomaisten välinen läheisempi yhteis­
työ on jo alkanut kantaa hedelmää. Monieri osavaltioiden erityisohjelmien soveltamista koskevia 
yksityiskohtaisia sääntöjä on muutettu, jotta ne vastaisivat paremmin valtakunnallista "AFG-plus" -
ohjelmaa. Ohjelmien hallintoon osallistuvat useimmat viranomaiset ovat sitä mieltä, että ohjelmien 
yleistä tasoa on voitu parantaa soveltamalla yhteisön tukikehyksen laatua koskevia perusteita, joiden 
mukaan hankkeiden on mm. vastattava paikallisia ja alueellisia pätevyysvaatimuksia ja liityttävä 
mahdollisimman läheisesti työtä tarjoaviin yrityksiin. Vaikka edistys on konkreettista, se tapahtuu 
Seislemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 87 
kuitenkin hitaasti ja ohjelmien seurantaa tarvitaan täytäntöönpanon jatkumisen varmistamiseksi. 
Lisäksi työmarkkinoiden osapuolten ja työmarkkinoiden riippumattomien asiantuntijoiden osallistu­
minen seurantakomitean työhön on voimistanut poliittisiin vaihtoehtoihin liittyvää keskustelua. 
Monien osavaltioiden talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet tekevät yhteistyötä hankkeiden 
valinnassa tai alueellisten ohjelmien mukauttamisessa. 
Tavoitteiden 3 ja 4 väliarviointeja on valmisteltu ja seurantakomiteoiden arviointia käsittelevä 
työryhmä on laatinut erittelyt sekä julkaissut tarjouspyynnön. 
Tavoite 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecuu) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ja henkilökohtaisia tulkintoja koskevien tarpeiden 
ennakointi (a) 11,4 
Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (b) 73,7 
Soveltuvien koulutusjärjestelmien parantaminen ja kehittäminen (c) 13,7 
Tekninen apu (d) 5,7 
Yhteensä| 104,5 (C) 13% (d) 5% (a) 11% 
(b) 71 
Tavoite 4: Saksassa tavoitetta 4 toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla. Yhteisön 
rahoitus kaudella 1994-1996 on 104,5 miljoonaa ecua. Tukitoimenpiteiden toteuttaminen aloitettiin 
myöhään, joten Saksan viranomaiset pystyivät käyttämään ainoastaan 3 .miljoonaa ecua vuosina 
1994-1995. Vuosien 1994 ja 1995 kahden erän käyttämättä jääneet varat siirretään vuosille 1997-
1999. Viivytys johtui erityisesti valtion tukia koskevan "de minimis" -säännön soveltamisesta väliai­
kaisesti, koska Saksan viranomaisten oli osoitettava, että suunnitellut tukitoimenpiteet olivat yhtei­
sön kilpailusääntöjen mukaiset. Tästä syystä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa vahvistettujen tuki­
toimenpiteiden toteuttaminen voitiin aloittaa vasta touko-kesäkuussa 1995. Toisena syynä viivytyk­
seen on tavoitteen 4 lähestymistavan uusi luonne, mikä edellytti soveltuvien rakenteiden käyttöönot­
toa hankkeiden moitteettoman valinnan varmistamiseksi. Saksan viranomaiset järjestivät 6. ja 7. 
heinäkuuta 1995 Berliinissä seminaarin, jossa keskusteltiin rakenteellisten mukautusten suunnittelus­
ta ja työntekijöiden koulutustarpeiden ennakoinnista. Tavoitteen 4 ohjelmien käynnistämisen jäl­
keen kyseessä oli ensimmäinen Euroopan laajuinen tästä aiheesta järjestetty seminaari. 
Taulukko 36: Tavoitteet 3 ja 4 — Saksa — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
0) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite ';3:?!!äÄ!5S 
1994 
Alueelliset TO 
TO Badcn-Wllrttemberg 
TO Baijeri 
TO llcrliini 
TO Bremen 
TO 1 lampuri 
TO Hessen 
TO Ala-Saksi 
TO Nordrhein-Wcstfalen 
TO Rheinland-Pfalz 
TO Saar 
TO Schleswig-Holstein 
Monia alueita koskevat TO 
TO Valtakunnallinen 
Yhteensä 115.8 
125,3 
113.0 
93.5 
86,1 
135,4 
276,8 
674.8 
65,8 
90,9 
90,4 
2.589,7 
4.457,4 52.4 
56.5 
50,8 
39,5 
39.1 
49,6 
121,2 
280,6 
29,5 
40,9 
34,4 
887,6 
1.682,1 8.3 
0,0 
8.1 
6.3 
0,0 
7,9 
0,0 
0,0 
5.0 
6,4 
6.1 
0.0 
48,2 16,4 
8.7 
15,9 
12,3 
6,0 
15.5 
18.6 
43,0 
10,2 
13,0 
12.2 
136,1 
307,8 31% 
15% 
31% 
31% 
15% 
31% 
15% 
15% 
34% 
32% 
35% 
15% 
18% 6,6 
2.6 
8.8 
6.8 
1.8 
6.2 
0.0 
12,9 
4,1 
7,1 
6,7 
40,8 
104,5 10.6 
6.9 
12.7 
9.9 
4,8 
10.0 
9.3 
34.4 
6.6 
10,4 
9,8 
108.8 
234,3 65% 
80% 
80% 
80% 
80% 
65% 
50% 
80% 
65% 
80% 
80% 
80% 
76% 
Tavoite 4 ' 
1994 
YOA Saksa 
Yhteensä 
Y11TEKNSA 255.3 
255,3 
4.712,7 104,5 
104,5 
1.786.6 0,0 
0,0 
48,2 29.6 
29,6 
337,4 28% 
28% 
19% 0,0 
0,0 
104,5 14,8 
14,8 
249,1 50% 
50% 
74% 
88 Seisientcis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Talousarvion toteutumisen melko alhainen taso johtuu pääasiassa siitä, että yli 50 prosenttia ESR:n 
tuesta saavaan tavoitteen 3 valtakunnalliseen ohjelmaan kuuluu uusia toimenpiteitä, joiden käytän­
nön toteuttamista ei voida aloittaa ennen kuin niiden hyväksymisestä tehdään päätös. Tämän vuoksi 
ohjelman toteuttamissa päästiin vauhtiin vasta vuoden 1995 toisella puoliskolla. Lisäksi edellisen 
suunnittelukauden ohjelmien toteuttamista jatkettiin vuoden 1995 loppuun. 
ESPANJA 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) 499,3 
Työtä hakevien nuorien työelämään siirtyminen (b) 725,8 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) 187,6 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 61,7 
Yhteensä 1.474,4 (b) 49% 
Tavoite 3: Tavoitteen 3 tukitoimenpiteet, Espanjan tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella, kuulu­
vat yhteen yhteisön tukikehykseen. Yhteisön tuki on 1,474 miljardia ecua. Toimenpideohjelmia on 
yhteensä 11 kappaletta, joista neljän (72% kokonaistuesta) hallinto kuuluu kansallisille elimille ja 
seitsemän muun (28% tuesta) itsenäisille yhteisöille. Vuonna 1995 käytettävissä oli noin 233,8 
miljoonaa ecua, josta sidottiin noin 90 prosenttia. Ohjelmien toteuttaminen sujuu tyydyttävästi. 
Vuonna 1995 pidetyissä kahdessa seurantakomitean kokouksessa korostettiin mm. komitean strate­
gista asemaa yhteisön tukikehyksen ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisessa ja tämänhetkisen tilan­
teen arvioinnin järjestämisessä sekä riippumattomien arvioijien käyttöön tarkoitettujen erittelyjen 
laatimista. 
Yrityshenkisyyden edistäminen Espanjassa: 
"Escuela de Organizaciön IndustriaV -hankkeen tarkoituksena on hel­
pottaa omien kehitysmahdollisuuksien valjastamiseen tarkoitettujen 
uusien yritysten perustamiseen liittyvän hankkeen suunnittelua ja edistää 
yritys- ja innovaatiohenkisyyttä teorian ja käytännön koulutuksen avul­
la. Tässä tarkoituksessa tarjotaan yrityshallintoon liittyvää koulutusta, 
joka jakautuu kolmeen integroituun osaan (teoria, käytännön kokemus 
ja neuvonta). Käytännön harjoittelun aikana oppilaat laativat hankkeen 
vetäjän yksilöllisessä ohjauksessa yrityksen perustamista koskevan hank­
keen (tuotteen/markkinoiden määrittely, paikallisten kehitysmahdolli­
suuksien analysointi, strategian laatiminen jne.), ja loppuvaiheen aikana 
lopullinen hanke sekä erityisesti siihen liitetyt hankkeen elinkelpoisuuden 
arvioimisessa tarvittavat tiedot esitellään muodollisesti. 
Tavoite 4- Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ' ESR 
Ennakointi, ohjaus ja neuvonta (a) 36,9 
Työntekijöiden ammatillinen jatkokoulutus (b) 308,4 
Tekninen apu (c) 23,3 
Yhteensä ~~ 368,6 (c) 6% (a) 10% . 
Tavoite 4: Tavoitteen 4 tukitoimenpiteet Espanjan tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella kuuluvat 
yhteen kauden 1994-1999 kattavaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, joka hyväksyttiin vuoden 1994 
lopussa. ESR:n rahoitus on 368,6 miljoonaa ecua. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano on 
viivästynyt huomattavasti, sillä ainoastaan 25 prosenttia vuoden 1994 erästä on käytetty. Tästä 
syystä komissio hyväksyi marraskuussa 1995 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitustaulukoita kos-
Seisieiiifis vuosikertomus - Rakennerahastoista 1995 89 
kevan muutoksen, jotta vuonna 1994 käyttämättä jääneet varat voitaisiin siirtää vuodelle 1995. 
Viivästyminen johtuu sekä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan myöhäisestä hyväksymisestä että FORCE-
M:in (tavoitteen 4 hallinnosta ja osarahoituksesta vastaava pariteettinen elin) sisäisestä päätöksente­
komenettelystä. FORCEM:in vuonna 1994 toteuttamien ja ESR:n osarahoittamien tavoitteen 4 
(tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella) toimien osalta on osoittautunut tarpeelliseksi korostaa pk-
yrityksissä tapahtuvaa koulutusta (alle 250 työntekijää), vähiten ammattitaitoisia työntekijöitä sekä 
miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuonna 
1995. 
Taulukko 37: Tavoitteet 3 ja 4 — Espanja — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RU:n luki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite 3:fii-. :S .•!;::;;|:i::;?:::' ^ •: •'•: 1 ïo^WW^ «»pw^M0W^^Wi^iit^-
1994 
Alueelliset TO 
TO Aragon 
TO Baleaarit 
TO Katalonia 
TO La Rioja 
10 Madrid 
TO Navarra 
TO Baskimaa 
Monia alueita koskevat TO 
TOINEM(I) 
TO Monia alueita 
TO Yliopistot 
TO Useita laitoksia 
Yhteensä 45,1 
28,8 
210.3 
9.6 
250,2 
94,6 
279,2 
1.364,4 
730,6 
201,2 
75,6 
3.289,6 20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
614,0 
328,8 
90,5 
34,0 
1.480,3 0,0 
0.0 
15,6 
0,0 
18,4 
6,8 
20,7 
110,0 
35.5 
0,0 
0,0 
207,0 20,0 
12,9 
31,1 
4.3 
36,8 
13.4 
41.3 
167.1 
58.3 
7,3 
33.9 
426,6 99% 
100% 
33% 
100% 
33% 
32% 
33% 
27% 
18% 
8% 
100% 
29% 2.1 
0.0 
18,5 
0.6 
13,4 
6.7 
15,5 
83.6 
29,1 
0.0 
0,0 
169,7 2.6 
1.0 
23,0 
0,6 
22.6 
10,1 
25.9 
112.1 
40.5 
3.7 
2,4 
244,5 13% 
8% 
74% 
14% 
62% 
75% 
63% 
67% 
70% 
50% 
7% 
57% 
T«YDite 4 
1994 
YOA Espanja 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 1.045,0 
1.045,0 
4.334,5 368.6 
368,6 
1.848,9 62,7 
62,7 
269,7 118,1 
118,1 
544,7 32% 
32% 
29% 38,1 
38,1 
207,8 65.8 
65,8 
310,4 56% 
56% 
57% 
(1) Kansallinen tyOltisyysinstituutti 
RANSKA 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamien työttömien ammatillinen sopeuttaminen (a) 705,8 
Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) 987,2 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) 714,2 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 17,9 
Tekninen apuja pilottihankkeet (e) . 136,9 
Yhteensä" 2.562,0 (c) (a) 28% 
Tavoite 3: Ranskassa tavoitteen 3 ESR:n tukitoimenpidettä toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-
asiakirjalla ja sen ESR:stä saama tuki on 2,562 miljardia ecua. Uutena piirteenä toimenpiteessä on 
alueellisten viranomaisten suurempi osallistuminen sekä rahoituksen (40% ESR:n määrärahoista) 
että suunnittelun ja hallinnon (alueellisen osa-alueen määrärahojen hajauttaminen) osalta. Toteutta­
minen vuonna 1994 eteni odotettua hitaammin, koska yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 
myöhään, Ranskan rahoituskanavia uudistettiin, uusien alojen tukitoimenpiteitä suunniteltiin ja 
paikalliset viranomaiset osallistuivat toimintaan enemmän kuin aikaisemmin. Yleisesti ottaen pit­
käaikaistyöttömyyden uhkaamia henkilöitä koskevan ensisijaisen tavoitteen toteuttaminen edistyi 
kuitenkin hyvin. Nuorten työelämään siirtymistä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat toimet 
käynnistyivät hitaammin ja niiden toteuttamisessa esiintyi vaikeuksia. Työelämästä syrjäytymisen 
90 Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
uhkaamien henkilöiden työelämään yhdentämistä koskevan ensisijaisen tavoitteen toteuttamisessa 
esiintyi vielä edellistä suurempia ongelmia. 
Vuonna 1995 rahoituksen toteutumistaso oli suurempi kuin vuonna 1994 (73%). Tähän kertomuk­
seen ei kuitenkaan ole voitu sisällyttää laadullisia tuloksia tai tulevaisuuden näkymiä koskevia 
tietoja, sillä seurantakomitean vuoden 1995 aikana pitämässä kummassakaan kokouksessa ei käsitel­
ty ohjelman toteuttamisen edistymistä vuonna 1995. Lisäksi vuonna 1995 aloitettiin keskustelut 
Ranskan työllisyyspolitiikasta, mikä tulee vaikuttamaan tavoitteen 3 toimintasuunnitelmaan (joiden­
kin järjestelyjen poistaminen, sulautumat jne.). Komissio on muistuttanut toistuvasti tarpeesta 
järjestää seurantakomitean kokous mahdollisimman pian. Arviointia koskevat erittelyt on vahvistet­
tu ja arvioija valittu. Ohjauskomitea kokoontui kaksi kertaa ja sen oli tarkoitus jättää välikertomus 
heinäkuun 1996 lopussa. 
Tavoite 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Pätevyyden ja tulkintojen ennakointi (a) 32,1 
Koulutustoimien kehittäminen (b) 227,8 
Koulutusjärjestelmien parantaminen (c)- 14,6 
Tekninen apu (d) . 25,1 
Yhteensä ~ 299,6 (c) 5% (d) 8% (a) m„ 
(b) 76% 
Tavoite 4: Päätös tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä tehtiin vuoden 1994 
lopussa, ja ESR:n rahoittaa sitä 299,6 miljoonalla eculla. Koska hankepyyntö esitettiin vasta vuoden 
1995 alussa, vuonna 1994 ei hyväksytty yhtään toimenpidettä toteutettavaksi mainitun vuoden 
erästä. Tavoitteen 4 uuden luonteen vuoksi tiedotustoimien (hankepyynnöt, teknisten työvälineiden 
jakaminen, kokemusten vaihto) valmistelu vaati erityistä huomiota, jotta kyseeseen tulevia toimijoita 
voitaisiin valmentaa ja yritysten eri yhteystahojen huomio saataisiin kiinnitettyä erityisesti pk-
yrityksissä (paikalliset kauppakamarit, sosiaalis-ammatilliset laitokset, työelämän osapuolet) ja 
näille suuntautuvasta tiedotuksesta voitaisiin huolehtia. Vuonna 1995 huolehdittiin erityisesti näistä 
toimista, joten hankkeita alettiin esittää vasta vuoden lopussa. Kansallisella tasolla hyväksyttiin 70 
hanketta ja alueellisella tasolla 335. Arvioinnin osalta todettakoon, että vuoden 1995 lopussa 
perustettiin ohjauskomitea, jonka tavoitteena on laatia erittelyt arvioijan valintaa varten. 
Autoteollisuuden murroksen liitännäistoimenpiteet: 
Nièvren departementissa sijaitseva autonasennusyritys Valéo Sécurité on 
kehittänyt uusia tuotteita, tuotantomenetelmiä ja työjärjestelyjä, jotta se 
pystyisi sopeutumaan teollisuuden muutoksiin ja löytämään uusia mark­
kinoita. Kehitysstrategiaan kuuluvien muutosten lisäksi työtekijöille on 
tarjottu koulutusta (tuotantomenetelmien automatisointi, uusien mate­
riaalien käyttö, yhdennetty laadunvalvonta, kansainvälinen myynti ja 
kauppa) näiden itsenäisyyden ja eri alojen pätevyyden lisäämiseksi. Toi­
menpiteet koskivat alhaisimman ammattitaidon omaavia työntekijöitä ja 
tavoitteena oli näiden taitojen lisääminen työn kehityksen mukaisesti. 
Sekä ESR:n että Ranskan hallituksen rahoitusosuudet olivat 8 prosenttia 
ja itse yritys osallistui rahoitukseen 84 prosentilla. 
Seisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 38: Tavoitteet 3 ja 4 — Ranska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KU:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
C-W) Muksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite 3: 
1994 
YOA Ranska S.443 4| 2.562,4 396,8| 778,4 30% 312,9 503 ,7| 65% 
Tavoite 4 
1994 
YOA Ranska 834.5 299,6; 0,0 95,4 '.7[ 
___ 50% 
63% YHTEENSÄ 6.277,9 2.862,0: 396,8 312,9: 
ITALIA 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään uudelleen siirtyminen (a) 424,2 
Peruskoulutus ja nuorten ammattiin pääsy (b) 566,0 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) 131,6 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 105,3 
Koulutusjärjestelmien ja työllisyyspalvelujen lujittaminen (e) 92,1 
Yhteensä! 1.319,2 (a) 32% 
Italiassa tavoitetta 3 toteutetaan yhdellä yhteisön tukikehyksellä, joka hyväksyttiin elokuussa 1994, 
ja 16 alueellisella ja monia alueita koskevalla toimenpideohjelmalla, jotka hyväksyttiin joulukuussa 
1994. Tavoitetta 4 toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla, joka hyväksyttiin myös 
vuonna 1994. Komissio päätti kuitenkin vuonna 1995 jatkaa kauden 1990-1993 joidenkin tavoittei­
den 3 ja 4 alueellisten ja monia alueita koskevien toimenpideohjelmien maksusitoumuksia, joten 
rinnakkain toteutetaan sekä uusia että vanhoja ohjelmia. Näin myös toisen suunnittelukauden 
tavoitteen 3 yhteisön tukikehyksen ja tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ensisijaisten tavoit­
teiden toteuttaminen on hidastunut. 
Tavoite 4- Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet 
Ammatillista jatkokoulutusjärjestelmää koskeva ennakointi, sen suunnittelun ja 
hallinnon tukeminen (a) 
Koulutus, inhimillisten voimavarojen sopeuttaminen talous-ja tuotantojärjestelmän 
rakenteellisiin muutoksiin (b) 
Tekninen apu (c) 
Yhteensä ESR 
58,3 
323,1 
17,4 
398,8 (c)4% (a)15% 
(b) 81% 
ESR:llä on tärkeä asema Italian koulutuksen kehittämisessä. Useimmat alueelliset koulutusjärjestel­
mät ovat läheisesti riippuvaisia yhteisön tuesta joko rahoitukseen osallistumisen tai koulutuksen 
suuntaviivojen kannalta. Lisäksi uuteen toimintasuunnitelmaan kuuluu nettomääräisen tuen lisäämi­
nen, josta vastaavat keskusviranomaiset. Italia lisäsi uuteen toimintasuunnitelmaan myös hankkei­
den valintaa tarjouskilpailumenettelyllä koskevan järjestelmän, joka varmistaa koulutusjärjestel­
mien hallinnon avoimuuden ja tehokkuuden, mutta myös hidastaa jonkin verran ohjelmien toteutta­
mista. Tämän vuoksi kaikki alueet ja itsenäiset provinssit valitsivat hankkeet alueellisissa virallisissa 
lehdissä julkaistujen tarjouskilpailuilmoitusten perusteella vasta vuoden 1995 lopussa. Esitetyt hank­
keet koskevat koulutusta ja uusien työpaikkojen syntymiseen liittyviä toimenpiteitä (tavoite 3) sekä 
yritysten tarpeiden ennakoinnista tehtyjen tutkimusten tulosten levittämiseen tähtäävää kartoitusta 
ja koulutusta (tavoite 4). 
92 Scistcnuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Tavoitteiden 3 ja 4 mukaisesti osarahoitettujen toimien toteuttamisessa on ilmennyt jonkin verran 
viivästyksiä, joten vuonna 1995 ei tehty yhtään maksusitoumusta tai suoritettu yhtään maksua. 
Vuodeksi 1995 varatut määrärahat siirretäänkin seuraaville vuosille. On korostettava, että puutteelli­
nen osarahoitusjärjestely on nyt uudistettu. Tilanteen voidaankin odottaa paranevan tulevaisuudes­
sa. 
Taulukko 39: Tavoitteet 3 ja 4 — Italia — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n luki 
(I) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
WO) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3K(2) 
Tavoite 3 
1994 
Alueelliset TO 
TO Bolzano 
TO Emilia-Romagna 
TO Friouli Venezia Giulia 
TO Lazio 
TO Liguria 
TO Lotnbardia 
TO Marche 
TO Piemonte 
TO Toscana 
TO Trento 
TO Ombria 
TO Vallc d'Aosta 
TO Venezia 
Monia alueita koskevut TO 
TO Tekninen apu 
TO Uutta luovat toimet 
TO Koulutus 
Yhteensä 54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
271,6 
145.8 
62,7 
67.7 
27.6 
240,7 
77,8 
118.9 
456.8 
2.889,0 24.5 
184,4 
53,4 
122.3 
42.3 
175.1 
36,8 
122.2 
65,6 
28,2 
30,5 
12.4 
108,3 
35,0 
53,5 
205.6 
1.300,1 0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
o.o 
0.0 
o.o 
0.0 
0,0 
o.o 
o.o 
o.o 
0,0 3,7 
27,6 
8,0 
18,3 
6,3 
26,2 
5,5 
18.3 
9.8 
4.2 
4.6 
1.9 
16,2 
5.9 
9.0 
34,8 
200,5 15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
17% 
17% 
17% 
15% 0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
o.o 
o.o 1.8 
13.8 
4.0 
9.2 
3.2 
13.1 
2.8 
9.2 
4.9 
2.1 
2.3 
0.9 
8.1 
3.0 
4.5 
17,4 
100,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Tavoite 4 &:KÄ 
1994 
YOA Työministeriö 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 886.1 
886,1 
3.775,1 398,8 
398,8 
1.698,8 0,0 
0,0 
0,0 60,6 
60,6 
261,1 15%| 0,0 
15% 0,0 
15%| 0,0 30,3 
30,3 
130,5 50% 
50% 
50% 
LUXEMBURG 
Tavoite 3 - Toiinintasuunnilelnui 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ^^^ ESR 
Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) 5,5 
Nuorten ammattiin pääsy (b) 3,1 
Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) 9,9 
Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) 1,2 
Laaja-alaiset toimet (e) __ 
Yhteensä 20/7 (d) 6% (e) 4% (a) 27% 
(c) 46% (b) 15% 
Luxemburgin tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja saa 20,7 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta 
kaudella 1994-1999 ja se perustuu viiteen ensisijaiseen tavoitteeseen, joihin kuuluu yhteensä 14 
koulutustoimenpidettä. Kyseiset toimenpiteet ovat auttaneet yhteensä 421 henkilöä. Tavoitteen 4 (0,9 
miljoonaa ecua) kohderyhmänä ovat ammattitaidottomat työntekijät erityisesti sellaisilla aloilla, 
joilla tarjotaan hyvin vähän tai ei ollenkaan koulutusta. 
Luxemburgissa on kuitenkin yhä enemmän pitkäaikaistyöttömyyttä. Sen vuoksi ESR:n tuella on 
lujitettu työttömiä koskevia aktiivisia tukitoimenpiteitä palkkaamalla sosiaalityöntekijöitä ja perus­
tamalla uusi palveluyksikkö sijoittautumista, kartoitusta ja tukea varten. Tavoitteiden 3 ja 4 rahoi­
tuksen toteutuminen edistyy tyydyttävästi. 
Scisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 93 
Tavoite 4 - Toinäntasuunnitelnut 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ja ammattipätevyyttä koskevien tarpeiden 
ennakointi (a) 0,1 
Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (b) 0,5 
Koululusjärjeslelmien parantaminen ja kehittäminen (c) 0,1 
Laaja-alaiset toimet koko YOA:n osalta (d) 0,1 
Yhteensä 0,9 (d) 13% (a) 12% 
(c) 
(b) 62% 
Taulukko 40: Tavoitteet 3 ja 4 — Luxemburg — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
5994-1995 
(2) % 
(2)/(I) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoilta :Ä::-S:^ 
1994 
TO Yksityiset hankkeenedistäjiit 
TO Julkiset hankkeenedistäjat 
Yhteensä 21,6 
24.4 
46,0 9,7 
11,0 
20,7 1.5 
1.8 
3,3 3,0 
3,5 
6,5 31% 
32% 
31% 1.7 
2,3 
•4,0 2,5 
3.1 
5,6 83% 
90% 
87% 
Tavoite 4 
1994 
YOA Julkiset hankkeenedistäjat 
Yhteensä 
YHTEENSÄ 2.3 
2.3 
48.3 0,9 
0,9 
21,6 0.3 
.0.3 
3,6 0.5 
0,5 
7,0 0,59 
- 59% 
32% 0,2 
0,2 
0,2 0,3 
0,3 
5,9 0.65 
65% 
85% 
ALANKOMAAT 
Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Koulutus (a) 480,0 
Sijoittautuminen (b) 120,0 
Sijoittautumisväylät (c) 277,0 
Tekninen apu (d) 46,0 
Yhteensg 923,0 (d) 5% 
(a) 52% 
Tavoite 3: Vuonna 1994 hyväksytyn tavoitteen 3 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen aloitet­
tiin samana vuonna ja siinä päästiin vauhtiin vuoden 1995 alussa. Vuodeksi 1995 varatut 143,8 
miljoonaa ecua voitiinkin sitoa kokonaisuudessaan. Tärkein toteutettu toimenpide oli yhtenäisessä 
ohjelma-asiakirjassa määrätty koulutustoimi. Siihen kuuluu esi-, perus- ja ammattikoulutusta, johon 
on liitetty käytännön harjoittelujaksoja yrityksissä tai koulutuslaitoksissa sekä yksilöllistä seurantaa 
ja henkilökohtaista ohjausta. Vuonna 1995 kiinnitettiin erityistä huomiota myös uuteen toimenpitee­
seen kuuluvien "sijoittautumisväylien" toteuttamiseen. Yhdennetyn lähestymistavan ansiosta kysei­
nen toimenpide luotiin erityisesti helpottamaan sosiaalisesti syrjäytyneiden palaamista takaisin työ­
markkinoille. Alankomaissa on toteutettu myös työhönsijoittumista koskeva toimenpide. Eri toi­
menpiteissä korostetaan mm. koulutusta, työelämään siirtymisen valmistelua, yhdennettyjä aloitteita 
läheisemmän yhteistyön edistämiseksi paikallisten viranomaisten kanssa, terveydenhuoltoalalla työs­
kentelevien palvelukseen ottamista ja osittain vammautuneiden henkilöiden työmarkkinoille uudel­
leen sijoittamista. On myös toteutettu toimenpiteitä, jotka koskevat työllisyyskeskuksia ja työkoke­
muksen hankkimista. Nuoret työttömät ovat hyötyneet koulutusohjelmista, joiden kohderyhmänä 
ovat erityisesti koulunkäynnin aikaisin lopettaneet henkilöt, erityisistä työpaikan takaavista järjeste­
lyistä ja oppisopimusjärjestelyjen laajentamisesta. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitea 
kiinnitti erityistä huomiota edellisen vuoden aikana hyväksyttyjen valintaperusteiden parantamiseen, 
koska avoimuuden puute oli aiheuttanut ongelmia ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille. Komi­
tea viimeisteli vuoden kuluessa laatua koskevat perusteet varmistaakseen, että valittavat hankkeet 
94 Scistcniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
olisivat tasoltaan parempia, jolloin alueet voisivat soveltaa joitakin omia perusteitaan, ja parantaak-
"nSenja aluepolitiikan täydentävyyttä. Samaan aikaa aloitettiin aluee.hsten tyovo.mato,-
mistojen uudistaminen. 
Sosiaalisesti syrjäytyneitä koskeva hanke Pohjois-Brabantissa: 
Alunperin hanke oli provinssin työvoimatoimiston kokeellinen hanke. 
Sen ansiota on voitu perustaa toimisto, joka tarjoaa henkilökohtaista 
neuvontaa mielenterveysongelmien vuoksi työmarkkinoilta syrjäytyneille 
henkilöille. Kyseisiä henkilöitä seurataan henkilökohtaisesti koko koulu­
tus- ja rekrytointivaiheen ajan sekä heidän uudelleenluokittelunsa jäl­
keen. Tällä tavoin heillä on mahdollisuus vapautua syrjaytyneisyydes-
tään ja joissain tapauksissa löytää työpaikka. 
Tavoite 4- Toimintasuunnitelma 1994-1999 (twljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet 
Koulutukseen kohdistuvan kiinnostuksen rohkaiseminen (a) 
Koulutuksen ja tarpeiden vastaavuus (b) 
Koulutusohjelmat (c) 
Tekninen apu (d) 
Yhteensä ESR 
13,0 
29,1 
106,7 
7.4 
156,2 (d) 5% (a) e% 
(c) (b) 19% 
Tavoite 4: Koska Alankomaiden tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen voitiin 
aloittaa vasta vuoden 1995 toisella puoliskolla, varattuja määrärahoja ei ollut vielä sidottu vuoden 
1995 lopussa. Huomattava viivästyminen johtuu ohjelman toteuttamista koskeviin yksityiskohtaisiin 
sääntöihin liittyvästä epävarmuudesta ja tarpeesta perustaa väliaikainen erityisyksikkö sosiaali- ja 
työvoimaministeriön yhteyteen. Kesäkuussa 1995 järjestettiin lopulta konferenssi, jonka tavoitteena 
oli edesauttaa tavoitteen 4 ohjelman käynnistämistä30 ja jonka aikana esiteltiin virallisesti mahdolli­
sille hankkeiden edistäjille tarkoitettu tiedotuslehti. Myös yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantako­
mitea muodostettiin vuoden puolivälissä ja se hyväksyi hankkeiden valintaperusteet. Alankomailla 
on kuitenkin ollut vaikeuksia soveltuvien osarahoituslähteiden löytämisessä ja olemassa olevien 
varojen käyttämisessä uusia rakenteita muodostettaessa. Näiden eri syiden vuoksi ensimmäiset 
hankkeet esitettiin vasta vuoden 1995 lopussa. 
Taulukko 41: Tavoitteet 3 ja 4 — Alankomaat — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutu­
minen (miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR-.n tuki 
0) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
I*volte3 ; 
1994 
YOA Alankomaat 1.407,8 922,8 143,8 282,3 31% 142.6 253,3| 90% 
Tavoitti; 
1994 
YOA Alankomaat 363,6 156,2 0.0 22.2 14% 0.0 11.1 50% 
87%: YHTEENSÄ 1.771,4 1.079,0 143,8 304,5 28», 142,6 264,4 
»• Konferenssissa käsiteltiin myös EMPLOYMENT- ja ADAPT-yh.eisöaloitteita (katso myös l.B.l Yhteisöaloitteet). 
Seistenias vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 95 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Tavoite 3 - Toiminlasuunnitelntn 1994-1996 (miljoonaa ecua) 
Ensisijaiset tavoitteet ESR 
Yli 6 kuukautta työttömänä olleiden henkilöiden työelämään siirtyminen (a) 566,0 
Alle 25-vuotiaiden nuorten ammattiin pääsy (b) 475,0 
Työmarkkinoiden ulkopuolelle mahdollisesti jäävien henkilöiden työelämään 
sijoittautuminen (c) 353,0 
Miesten ja naisten yhtälaiset mahdollisuudet (d) 91,0 
Tekninen apu (e) 16,0 
Yhteensä 1.501,0 (d 6%(e) 1% 
(c) 37% 
On syytä muistaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimintasuunnitelma kaudeksi 1994-1996 on 
laadittu ainoastaan tavoitteen 3 osalta, sillä Britannian viranomaiset eivät halunneet esittää kyseisek­
si kaudeksi tavoitetta 4 koskevaa ohjelmaa. 
Tavoite 3: Tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattaa kauden 1994-1996 ja sille on myönnetty 
yhteisön rahoitusta yhteensä 1,501 miljardia ecua. Tästä summasta sidottiin 497 miljoonaa ecua 
vuonna 1995. Ohjelma-asiakirjassa määritellään työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista koskevien 
toimenpiteiden neljä ensisijaista kohderyhmää: pitkäaikaistyöttömät, nuoret vähän ammattitaitoiset 
tai kokonaan ammattitaidottomat työntekijät, syrjäytymisvaarassa olevat henkilöt ja naisten ja 
miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta toimenpiteestä eniten hyötyvät osapuolet. Kukin 
kohderyhmän osalta toteutetaan kolmenlaisia toimenpiteitä: ohjaus ja neuvonta, koulutus sekä 
työhaku. Tämä lähestymistapa tekee mahdolliseksi kehittää yhdennettyjä hankkeita, jotka tarjoavat 
niihin osallistuville henkilöille järjestelmällisen ja ohjatun väylän, joka johtaa puutteellisesta koulu­
tuksesta tai työttömyydestä soveltuvaan pätevyyteen ja työhön. Hankkeiden valinnasta huolehtivat 
monenlaiset elimet (kansallinen hallitus, paikallishallinnot, "training and enterprise councils" ja 
"local enterprise companies" Skotlannissa, korkeakoulut, yliopistot ja hyväntekeväisyysjärjestöt). 
Seurantakomitea hyväksyi edellisen vuoden aikana kullekin elimelle tavoite- ja toimenpidekohtaisesti 
vuosittain myönnettävät määrärahat. 
Toteuttamisessa esiintynyt viivästyminen vuonna 1994 johtui takautuvasta valinnasta vuonna 1995. 
Kun hankkeet oli valittu, huomattiin kaikkien eri elinten osalta kuitenkin, että ensisijaisten tavoittei­
den ja toimenpiteiden välinen jako ei vastannut yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitussuunnitelmas­
sa esitettyä jakoa. Sen vuoksi rahoitussuunnitelmaa oli tarkistettava. Sama tilanne toistui vuonna 
1995, koska hankkeita ei ollut riittävästi yhtäläisten mahdollisuuksien ensisijaisen tavoitteen tai 
kaikkiin neljään ensisijaiseen tavoitteeseen liittyvän työnhakua koskevan suoran tukitoimenpiteen 
osalta. Suurin osa rahoituksesta (95%) päätettiin keskittää kaikkiin neljään ensisijaiseen tavoittee­
seen liittyvään koulutustoimenpiteeseen. 
Tavoitteen 3 seurantakomitea päätti perustaa pysyvän arviointiryhmän, jonka tehtävänä on valmis­
tella, tutkia ja valvoa arviointimenettelyä ja raportoida siitä seurantakomitealle. Arviointimenettely 
perustuu osallistujien asiakirjojen analyysiin, tuensaajien seurantaan ja erityisiin tutkimuksiin. 
Taulukko 42: Tavoitteet 3 ja 4 — Yhdistynyt kuningaskunta 
sen toteutuminen (miljoonaa ecua) Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituk-
Ohjclma ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RJl:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite 3 
1994 
97S,0| 65%]" YOA Yhdistynyt kuningaskunta 3.898,9 1.501,0 497,0 436,2 818,6| 84% 
96 Seisientäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
5. Tavoite 5a 
5.1. Tavoite 5a maatalous 
Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Tavoite 5a on olennainen osa yhteisön maaseudun kehittämistä koskevaa politiikkaa31. Koska se on 
horisontaalinen tavoite, se koskee maataloustoimintaa koko unionin alueella. Se liittyy läheisesti 
yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja vaikuttaa huomattavasti rakennerahastojen taloudelliseen ja 
sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävään työhön uudistamalla maatalouden rakenteita. Sen saa­
ma rahoitus on 5,4 miljardia ecua32. Tavoitteen 5a toimenpiteet toteutetaan erityisten asetusten 
mukaisesti, joista tärkeimpiä ovat tuotantorakenteista annettu asetus (ETY) N:o 2328/91 ja tuottei­
den kaupanpitämisen ja jalostamisen rakenteista annetut asetukset (ETY) N:o 866/90 ja N:o 867/90. 
Kyseisiä asetuksia tarkistettiin vuonna 1994 asetuksella (EY) N:o 2843/9433, mikä yksinkertaisti 
aikaisempaa lainsäädäntöä ja lisäsi tuen myöntämisen joustavuutta. 
Kilpailukyky ja työllisyys: Maatalousalan kilpailukyvyn parantamiseen ja työllisyystason säilyttämi­
seen tähtääviä toimenpiteitä tuetaan kaikilla tasoilla maanviljelijän toiminnan aloittamisesta tilojen 
nykyaikaistamiseen ja tuotteiden kaupanpitämiseen: 
• koulutustuet34 auttavat parantamaan toimintaansa aloittelevien viljelijöiden teknistä tietämystä, 
jotta nämä voivat vastata jatkuvasti muuttuvan taloudellisen ympäristön asettamiin haasteisiin; 
• nuorille viljelijöille tilanperustamista varten myönnettävät tuet35 myötävaikuttavat sukupolvien 
uusiutumiseen sekä ehkäisevät maatalousalan raskainta ja sen kilpailukyvyn kannalta kielteisintä 
ilmiötä, aktiivisen väestön ikääntymistä; 
• maatilojen investointituet36 edistävät laitteiden uudistamista, tuotantomenetelmien rationalisoin­
tia ja tuotannon kannattavuuden lisäämistä, toiminnan monipuolistamista, elin- ja työolosuhtei­
den parantamista ja työllisyyden säilyttämistä; 
• maatilojen tukipalveluita koskevat tuet37 (hallinnolliset palvelut, keskinäinen apu, kirjanpito) 
täydentävät laadullisesti kilpailukyvyn parantamista; 
• tuottajaryhmittymille suunnattu tuki38 tietyillä alueilla havaittujen tuotteiden markkinoille saatta­
misessa esiintyvien erityisongelmien korjaamiseksi korjaa myös alueellisia epäkohtia; 
• investointituet maa- ja metsätalouden tuotteiden jalostamista ja kaupanpitämistä varten39 edistä­
vät maatalouteen nojaavan teollisen ja kaupallisen toiminnan uudistamista takaamalla viljelijöille 
paremmat markkinat ja varmistamalla, että nämä saavat osuuden tuotteidensa lisäarvoon liitty­
vistä voitoista. 
Hyväksyessään jäsenvaltioiden ehdottamia konkreettisia toimenpiteitä komissio varmistaa, että ne 
vastaavat muihin alueellisiin tavoitteisiin (1, 5b ja 6) liittyviä toimenpiteitä sekä muita yhteisön 
politiikkoja, erityisesti ympäristöpolitiikkaa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa. Tästä syystä sovelle­
taan lukuisia sääntöjä (valintaperusteet, alakohtaiset kiellot ja rajoitukset, edellytykset, jotka on 
täytettävä jne), joilla varmistetaan kyseisten toimien ja YMP:n välinen johdonmukaisuus40. Alan 
kilpailukyvyn parantamiseen vaikuttavat myös huomattavasti ylituotannon ehkäiseminen ja tuotan­
non ohjaaminen sellaisten tuotteiden suuntaan, jotka voidaan markkinoida tavanomaisten markki-
nointiväylien kautta. 
" Katso myös II.D.2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen. 
JJ Esitys kaudelle 1994-1999. 
33 Katso vuosikertomus 1994. 
34 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 28 artikla. 
35 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 10 ja 11 artikla. 
34 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 5-9 artikla. 
" Asetus (ETY) N:o 2328/91, 13-16 artikla. 
3' Asetus (ETY) N:o 1360/78. 
" Asetukset (ETY) N:o 866/90 ja N:o 867/90. 
40 Katso II.D.2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen. 
Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 l>7 
Ympäristön huomioon ottaminen maatalouteen liittyvässä tavoitteessa 5a: 
Maatalouden rakenteiden mukauttamisen yhteydessä EMOTR:in ohjausosaston tavoitteen 5a 
mukaisesti myöntämät tuet vaikuttavat suotuisasti ympäristöön edistämällä maatiloille suunnattu­
ja investointeja, joiden tavoitteena on ympäristön suojelu ja parantaminen. Lisäksi komissio 
muutti vuonna 1994 maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen rakenteiden mukautta­
misen yhteydessä investointien valintaperusteita edistääkseen jalostusteollisuuden investointeja, 
jotka liittyvät ympäristöystävällisiin teknologisiin uutuuksiin, saastumisen ehkäisyyn ja jätteiden 
käsittelyyn sekä orgaanisesti viljeltyihin tuotteisiin. 
Neuvoston vuonna 1992 hyväksymien YMP:n uudistuksen liitännäistoimenpiteiden ympäristövai­
kutus olisi myös otettava huomioon. EMOTR.in tukiosaston rahoittamasta kolmesta toimenpi­
teestä yksi koskee ympäristönsuojelun ja luonnonympäristön säilyttämisen vaatimuksia vastaavia 
maatalouden tuotantomenetelmiä*1. Asetuksessa säädetään erityisesti maataloustuotannon rajoit­
tamisesta lannoitteiden ja kasvi- ja hyönteismyrkkyjen käyttöä vähentämällä sekä tilojen karjaa 
tai hehtaarikohtaista eläinmäärää alentamalla. Vuonna 1995 tätä tuettiin kahdessatoista jäsenval­
tiossa 484,5 miljoonalla eculla. Vuonna 1996 menojen ennakoidaan olevan yli 1,3 miljardia ecua 
viidessätoista jäsenvaltioissa. 
Alueellinen tasapaino ja työllisyys: Alueiden tasapainoiseen kehittämiseen pyritään erityisesti toteut­
tamalla vuoristoalueita ja muita epäsuotuisia alueita koskevia erityistoimenpiteitä42. Niiden tavoit­
teena on säilyttää kyseisten alueiden maataloustoiminta maksamalla hyvitystä siellä olevista pysyvis­
tä luonnonhaitoista. Toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti tuotantoyksikkökohtaiset tasaushyvitykset 
ja suuremmat investointituet kuin muilla alueilla. Niiden tavoitteena on säilyttää yhteiskuntarakenne 
väestökadon vakavasti uhkaamilla alueilla ja estää tällä tavoin työpaikkojen väheneminen, maalta­
pako ja autioituminen. 
41 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2078/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, EYVL N:o L 215, 30.7.1992. 
42 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 17-20 artikla. 
98 Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 43: Epäsuotuisten alueiden pinta-ala (1 000 ha) direktiivin 75/268/ETY mukaisesti (tilanne 
vuoden 1996 alussa) 
JÄSENVALTIOT 
[iclgia 
Tanska 
Satua 
Kreikka 
Espanja 
Hanska 
Hanska (paitsi MD) 
Ranska MD 
Irlanti 
llalia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kuniiip.a»kunla 
Yhteensä KU K 12 
Itävalta 
Suomi 
Huotsi 
Yhteensä KUU IS 
•A Epäsuotuisten alueiden KMM(" 
Vuoristoalueet (3J 
art.) 
336 
3914 
7 503 
5.284 
i. 197 
81 
5.218 
1.227 
23.482 
2<H7 
1 407 
526 
27.462 
iS% Muut epäsuotuisat 
alueet (3.4 art.) 
273 
7.987 
964 
11.343 
7.809 
7.7V-/ 
15 
3456 
3405 
122 
2056 
8 341 
45.756 
208 
516 
1 on 
47.511 
61% Epäsuotuisat alueet, 
joilla on erityisiä 
haittoja (3.5 art.) 
199 
402 
700 
804 
729 
7} 
12 
218 
3 
III 
150 
1 
2.600 
164 
2.H) 
333 
J 317 
4% KA1M yhteensä 
Epäsuotuisat alueet 
273 
0 
8.522 
5 280 
19.546 
13 897 
73.720 
777 
3.468 
8 841 
124 
III 
3433 
8 342 
71.837 
2419 
2 K.4 
1 869 
78.290 
100% Jäsenvaltio 
1.357 
2770 
17012 
6 408 
26 330 
30 011 
29.SS4 
177 
4 892 
16 496 
127 
2 011 
3 998 
18 658 
130 070 
3 524 
2 54') 
3 614 
139.777 V.:ia jäsenvaltion 
epäsuotuisista alueista 
20V. 
OV. 
50% 
82% 
74'/'. 
4b% 
4C% 
100% 
71% 
54% 
98% 
6% 
86% 
4 5% 
5 SV. 
fiV. 
' 1% 
56% 
KMIVI. IvayiCUy nioaiaiOUSmad. JUäld ymci.in.uia aiv.ut.a .. ..ww ~ww ..- .».w.««—, . — 
I 239 000 ha Ranskassa, 450 000 ha Irlannissa. I 550 000 ha Italiassa, 700 OO0 ha Portugalissa, l 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, 250 000 ha Itävallassa ja 100 000 ha Ruotsissa Espanjassa, 
220 000 ha 
Jäsenvaltioiden valinnat kauden 1994-1999 ohjelmissa: Tavoitteen 5a toimenpiteet tarjoavat koko­
naisuudessaan joustavan oikeudellisen kehyksen, jonka sisällä jäsenvaltiot voivat sekä valita toimen­
piteet että määrittää kunkin alueen erityistarpeisiin parhaiten soveltuvat toteuttamista koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt. Joustavuuden ansiosta jäsenvaltiot ovat voineet antaa etusijan haluamil­
leen toiminta-aloille, viljelijäryhmille ja alueille. 
Jäsenvaltioiden valinnat kaudelle 1994-1999 
Belgia Tanska Saksa 
(f) 42% (f) 24% 
(e) (d) 4% (C) 18% 
8% (a) 45% (f) "% (a) 13% 
(C) 21% (b) 2*> (e) 50% 
D Tiloilla toteutettavat investoinnit (a) B Tuottajaryhmittymät (b) • Jalostus ja kaupanpitäminen (c) 
D Koulutus ja tukipalvelut (d) • Vuoristoalueet ja epäsuotuisat alueet (e) • Nuoret maanviljelijät (f) (b) 5% 
(d) 1% 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 99 
(e) 19% Ranska 
(d) 2% (a) 12% Italia 
(f) 12% (a) 26% 
(d) 2% (c) 30% 
Luxemburg 
(f) 26% 
(e) 44% (b) 5% (a) 56% Yhdistynyt kuningaskunta 
5% 0.3% ifl 0.1% 
(t) (b) 
• Tiloilla toteutettavat investoinnit (a) . DTuottajaryhmittymät (b) •Jalostusja kaupanpiläminen (c) 
D Koulutus ja tukipalvelut (d) •Vuoristoalueet ja epäsuotuisat alueet (e) O Nuoret maanviljelijät (0 
Toteuttamista koskevat arviot: Ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen ja uusien jäsenvaltioiden menoja 
koskevien arvioiden43 esittämisen jälkeen tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueiden ulkopuolella44 toteutetta­
vien tavoitteen 5a toimenpiteiden ohjeellinen rahoitussuunnitelma kaudelle 1994-1999 on seuraava: 
Taulukko 44: Tavoite 5a maatalous — toteuttamista koskevat arviot 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
F.spanja 
Ranska 
Kalia 
Luxemburg 
havaita0' 
Alankomaat 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Suomi1 
Ruotsi(l) 
Yhteensä Yhteensä 
170,4 
127,0 
1.069,9 
326,0 
1.745,5 
680,0 
39,0 
385,8 
118,0 
361,0 
331,0 
90,1 
5.443,7 Tuotanto 140,4 
Kaupanpiläminen ja jalostus 30,0 
Tuotanlo 100,3 
Kaupanpiläminen ja jalostus 26,7 
Tuotanto 851,7 
Kaupanpiläminen ja jalostus 218,3 
Tuotanlo 207,0 
Kaupanpiläminen ja jalostus 119,0 
Tuotanto 1.486,6 
Kaupanpiläminen ja jalostus 258,9 
Tuotanto 494,4 
Kaupanpiläminen ja jalostus 185,6 
Tuotanto 37,3 
Kaupanpiläminen ja jalostus 1,7 
Tuotanlo 323,5 
Kaupanpiläminen ja jalostus 62,3 
Tuotanto 78,8 
Kaupanpiläminen ja jalostus 39,2 
Tuotanto 134,5 
Kaupanpiläminen ja jalostus 226,5 
Tuotanto 287,9 
Kaupanpiläminen ja jalostus 43,1 
Tuotanto 67,2 
Kaupanpiläminen ja jalostus 22,9 
Tuotanto 4.209,6 
Kaupanpiläminen ja jalostus 1.234,1 % 
82% 
18% 
79% 
21% 
80% 
20% 
63% 
37% 
85% 
15% 
73% 
27% 
96% 
4% 
84% 
16% 
67% 
33% 
37% 
63% 
87% 
13% 
75% 
25% 
77% 
23% 
(l) Kausi 1995-1999. Katso myös l.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen 
rakennepolitiikkoihin 
43 Yksityiskohtaisempi esitys uusista jäsenvaltioista: I.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 
44 Tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla tavoitteen 5a toimenpiteet esitetään yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-
asiakirjoissa. 
KK) Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Maataloutta koskevan tavoitteen 5a toteuttaminen vuonna 1995 
Vuonna 1995 toteutunut aineellinen ja rahoituksellinen täytäntöönpano tavoitteiden 1 ja 6 
kohdealueiden ulkopuolella on seuraavanlainen. 
Taulukko 45: Tavoite 5a maatalous — rahoituksen toteutuminen vuonna 1995 (maksusitoumukset — 
miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Italia 
Luxemburg 
Itävalta 
Alankomaat 
Suomi 
Ruotsi 
Ylidislynyt kuningaskunta (1) 
YHTEENSÄ Välilliset 
"tuotantorakenteita" 
koskevat toimenpiteet 
22,650 
16,731 
138,230 
19,920 
216.972 
5,188 
61,498 
4.889 
54,523 
13,721 
22,802 
577,124 Jalostus ja 
kaupanpitäminen Aset. 
866/90 
7,583 
26.902 
1,176 
35,111 
0,283 
6,897 
77,952 Yhteensä 
30,233 
16.731 
165,132 
21,096 
252,083 
5,471 
61,498 
4,889 
61,420 
13.721 
22,802 
655,076 
(1) Tarkistettu YOA 
Suurin osa jalostusta ja kaupanpitämistä koskevista ohjelmista oli hyväksytty ja ensimmäisen erän 
maksusitoumukset tehty vuoden 1994 loppuun mennessä. Lukuisat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan 
saaneet vuoden 1995 toista erää ennen vuoden loppua, koska ohjelmat eivät olleet edistyneet 
riittävästi. Itävallan ensimmäisestä erästä tehtiin maksusitoumukset vasta vuoden 1996 alussa. Ruotsi 
ei hakenut vuoden 1995 summaa. 
Taulukko 46: Tavoite 5a maatalous — aineellinen toteutuminen vuonna 1994 
Jäsenvaltio 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
llalia 
Luxemburg» 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
YHTEENSÄ Nuorien maanviljelijöiden 
aloittaminen (10 art.) 
Tuensaajien määrä 
Tav. 1 
72 
984 
705 
3.501 
159 
357 
718 
1.059 
7.555 Tav. 1 
ulkop. 
772 
438 
4.049 
1.212 
7.086 
1.495 
59 
15.111 Yhteensä 
844 
438 
5.033 
705 
4.713 
7.245 
357 
2.213 
59 
0 
1.059 
0 
22.666 Nuorten maanviljelijöiden 
investointituet (11 art.)' 
Tuensaajien määrä 
Tav. 1 
26 
251 
1.890 
21 
290 
55 
4 
1.025 
8 
3.570 Tav. 1 
ulkop. 
342 
420 
689 
753 
2.256 
412 
101 
90 
14 
5.077 Yhteensä 
368 
420 
689 
251 
2.643 
2.277 
290 
467 
101 
94 
1.025 
22 
8.647 Investointituet 
(7 art.) 
Tuensaajien määrä 
Tav. 1 
81 
2.466 
9.762 
57 
2.660 
273 
25 
2.353 
237 
17.914 Tav. 1 
ulkop. 
1.066 
_ 1.436 
2.110 
3.277 
7.400 
1.696 
96 
858 
409 
18.348 Yhteensä 
1.147 
1.436 
2.110 
2.466 
13.039 
7.457 
2.660 
1.969 
96 
8S3 
2.353 
646 
36.262 Tasaus­
hyvitykset (art. 19) 
Tilojen määrä 
6.873 
140.612 
231.275 
187.538 
187.059 
140.612 
105.619 
39.056 
2.515 
3901 
89.510 
60.912 
1.195.482 
• Vuosi 1993, paiisi tasaushyvitysten osalla vuosi 1994 
Vuosi 1995 ohjelmointikaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Taulukko 47: Tavoite 5a maatalous — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
% ia tuesta 
• Suunnilcllu/YOA B 
170,4 • 
170,4 
100% 
53.0 
31% 
16,5 
10% DK 
127.0 • 
127,0 
100% 
38,7 
30% 
19.2 
15% D 
1.069,9 • 
1.069,9 
100% 
322,7 
30% 
209,8 
20% E 
326.0 • 
326,0 
100% 
101,9 
31% 
80,3 
25% F 
1.745,5 * 
1.745,5 
100% 
678,6 
39% 
402,8 
23% I 
680,0 •* 
680,0 
100% 
117,5 
17% 
58,7 
9% L 
39,0 • 
39,0 
100% 
12.2 
31% 
5,4 
14% N 
118,0 • 
118,0 
100% 
25,3 
21% 
12,2 
10% AT 
385,8 • 
385,8 
100% 
61,5 
16% 
30,7 
8% Fl 
331,0 * 
331,0 
100% 
61,4 
19% 
30,7 
9% SE 
90,1 • 
90,1 
100% 
13.7 
15% 
6.9 
8% UK 
361,0 • 
361,0 
100% 
85,2 
24% 
41.7 
12% Yhteensä 
5.443,7 
5.443,7 
100% 
1.571,6 
29% 
914,9 
17% 
•* Suunniteltu/YTK, asetus (ETY) N:o 866/90 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 101 
5.2. Tavoite 5a kalastus 
Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Kalastusrakenteiden mukauttamiseen pyritään toteuttamalla tukitoimenpiteitä, joiden tarkoituksena 
on toisaalta taata kalavarojen ja kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino ja toisaalta tukea ja 
vahvistaa koko kalatalouden alaa Euroopassa. Rahoitusvälineenä toimii KOR. Pyyntiponnistusten 
mukauttamisen osalta KOR osallistui vuonna 1995 Euroopan kalastuslaivaston pienentämisen rahoi­
tukseen kauden 1993-1996 monivuotisen ohjausohjelman mukaisesti kalastusalusten toiminnan lo­
pullisen päättämisen kautta (alusten romutus tai maastavienti tai yhteisyritysten muodostaminen). 
Lisäksi on jatkettu Euroopan kalastus- ja vesiviljelyteollisuuden lujittamista erityisesti tuotteiden 
jalostuksen ja kaupanpitämisen, vesiviljelyn ja satamavälineistön aloilla. 
Ympäristön huomioon ottaminen kalastukseen liittyvässä tavoitteessa 5a: 
Monet KOR.in osarahoittamat toimenpiteet, mukaan lukien pyyntiponnistusten mukauttaminen, 
tähtäävät kalastustoiminnan ympäristöön ja kalavaroihin (joita käytetään edelleen liikaa) kohdis­
tuvien haitallisten vaikutusten vähentämiseen. Tähän kuuluu toisaalta mm. aineellisten investoin­
tien tukeminen rannikkovesien kalavaroja ja tiettyjä rannikkoalueita suojeltaessa sekä kalastussa­
tamien, vesiviljelyn ja jalostusteollisuuden välineitä nykyaikaistettaessa. Toisaalta yhteisen kalas­
tuspolitiikan mukaiset kalavarojen ja meren ekosysteemin suojeluun yleisesti tarkoitetut tekniset 
säännöt ovat vaikutukseltaan selkeästi ennakolta ehkäiseviä ympäristön säilyttämisen suhteen. 
Tavoite 5a ja suojellut merialueet: 
Tiettyjen rannikkoalueiden parantaminen ja suojelu on KOR.'in toiminnan neljäs tavoite. Suojel­
tuja merialueita voidaan perustaa ottamalla käyttöön vaihtuvia tai kiinteitä yksiköitä, joihin 
kuuluvat keinotekoiset riutat, meriä koskevien rajoitusten luominen, kalastustoiminnan kieltämi­
nen jne. Tällainen toiminta edistää poikasten suojelua ja parantaa kyseisten alueiden elinoloja ja 
varojen kehittämistä. KOR tukee näitä hankkeita yli 30 miljoonalla eculla, josta 16 miljoonaa 
ecua on maksettu Espanjalle. 
Kalastukseen liittyvään tavoitteeseen 5a kuuluu ainoastaan tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueiden ulko­
puolella toteutettavia toimenpiteitä (viimeksi mainituilla alueilla kalastukseen liittyvät tukitoimenpi­
teet kuuluvat yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin). Ohjelmia on yhteensä 12 
kappaletta. Yhdeksän vuonna 1994 hyväksyttyä ohjelmaa koskee vanhoja jäsenvaltioita ja kolme 
vuonna 1995 hyväksyttyä uusia jäsenvaltioita45. Vuonna 1995 maksusitoumusten määrä oli 176,9 
miljoonaa ecua ja maksujen määrä 81 miljoonaa ecua (josta vastaavasti 65 miljoonaa ecua ja 19,1 
miljoonaa ecua koski uusia jäsenvaltioita). 
Tavoitteen 1 kohdealueilla KOR:in tukitoimenpiteet toteutetaan viidellä kalastusta koskevalla toi­
menpideohjelmalla sekä yhdeksään yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan ja kolmeen toimenpideohjel­
maan sisältyvillä "kalastusta ja vesiviljelyä" koskevilla luvuilla. Vastaavasti tavoitteen 6 kohdealueil­
la Suomen ja Ruotsin kaksi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa sisältävät "kalastusta ja vesiviljelyä" 
koskevan tavoitteen. Vuonna 1995 tavoitteen 1 kohdealueilla maksusitoumusten määrä oli 270,8 
miljoonaa ecua ja maksujen määrä 81,3 miljoonaa ecua. Tavoitteen 6 kohdealueilla vastaavat 
määrät olivat 1,4 miljoonaa ecua ja 0,7 miljoonaa ecua. 
45 Katso I.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 
102 Scisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 48: Tavoite 5a kalastus — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjat, 1994-1999 (miljoo­
naa ecua) 
Pyyntiponnistusten sopeutuminen ja uudelleensuuntaaminen 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet 
Laivaston uudistaminen 
Vesiviljely 
Suojellut merialueet 
Satama] ai tteet 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpiläminen 
Tuotteiden menekin edistäminen 
Sosiaalis-ialoudelliset toimenpiteet (2) 
Muut toimenpiteet 
Yhteensä U 
5.2 
0,0 
7.9 
1.9 
0.7 
1.5 
5.9 
1.2 
pm 
0.2 
24,5 DK 
37,7 
0.0 
35,0 
9,2 
3.2 
9.8 
30,1 
7.2 
pm 
7.6 
139,9 D(l) 
6,8 
0.0 
12.3 
7,1 
0,0 
5.6 
39.4 
2,5 
pm 
1.8 
75,5 E 
40,6 
0,0 
35,9 
7.2 
1.8 
6,0 
23.9 
1.8 
pm 
2.4 
119,6 K 
16.2 
27.0 
20,3 
33,7 
0.0 
8.1 
54,8 
5.0 
pm 
24.8 
189,9 I 
35.4 
0,0 
33,6 
20,5 
1.2 
5.6 
28.1 
3.6 
pm 
6,4 
134,4 L 
0,0 
0,0 
0,0 
0.7 
0,0 
o.o 
0.3 
0.1 
pm 
0,0 
1.1 N 
8.0 
0.0 
2.2 
1.5 
0,0 
20.4 
8.5 
6.0 
pm 
0,0 
46,6 UK 
H.5 
18.5 
13.3 
3.8 
0.4 
4,3 
22.7 
12.1 
pm 
0,2 
88,7 Yhteensä 
163,4 
45,5 
160,5 
85,6 
7,3 
6U 
213.7 
39.S 
pm 
43,4 
820,2 
(1) Indeksoidut maarat 
(2) Jäsenvaltiot oval voineet ottaa käyttöön nama loimenpiicet ase luk ien (EY) No 3699/93 muuttamisen jalke 
Toimenpiteita koskevat summat maa/iteiaan kokonaismäärärahojen puitteissa. 
Kalastusta koskevan tavoitteen 5a toteuttaminen vuonna 1995 
Vuonna 1995 suurimmat edistysaskelet olivat sosiaalis-taloudellisten toimenpiteiden ja Espanjan ja 
Portugalin kalastajia koskevan erityistoimenpiteen hyväksyminen sekä tiettyjen jäsenvaltioiden KO­
Rrin määrärahojen kohdentaminen uudelleen. 
Kalastajia koskevat sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet: Vuonna 1995 KORrin rahoittamiin toimiin 
lisättiin alusten vähentämistä sekä kalastuksen ja kalanviljelyn rakenteiden parantamista koskevien 
toimenpiteiden rinnalle uusi sosiaalis-taloudellinen ulottuvuus. Neuvoston marraskuussa hyväksy­
mässä asetuksessa46 säädetään, että KOR voi jäsenvaltioiden pyynnöstä rahoittaa kahdenlaisia 
toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lieventää alan kauaskantoisen rakenneuudistuksen yhteiskunnal­
lisia vaikutuksia, erityisesti yhteisön kalastuslaivaston pienentämiseen liittyvää työpaikkojen vähene­
mistä. Toimenpiteisiin kuuluvat avomeren kalastusta harjoittavien kalastajien kansallisia varhaiselä­
kejärjestelmiä koskevat tuet (tietyin edellytyksin, jotka koskevat ikää ja ammatin harjoittamisen 
pituutta) ja henkilökohtaiset korvaukset nuorille kalastajille, joiden on pakko jättää työnsä, koska 
kalastusalusten toiminta on pysyvästi lopetettu. Nämä toimenpiteet täyttävät useiden jäsenvaltioi­
den, Euroopan parlamentin ja alalla työskentelevien osapuolten vaatimukset eivätkä ne aiheuta 
rakennerahastojen talousarvioon lisärasitusta, sillä ne rahoitetaan jo myönnettyjen KORrin määrära­
hojen uudelleenkohdentamisen kautta. 
Espanjan ja Portugalin kalastajia koskeva erityistoimenpide: Marokon kanssa tehdyn kalastussopi­
muksen päättyminen ja uuden sopimuksen väliaikainen puuttuminen pakotti 700 espanjalaisen ja 
portugalilaisen kalastusaluksen, jotka harjoittivat toimintaansa Marokon suvereniteettiin tai lain­
käyttövaltaan kuuluvilla vesillä, lakkauttamaan toimintansa toukokuusta marraskuuhun 1995. Hen­
kilökohtaista kuukausikorvausta koskevan järjestelmän mukaisesti kyseisten miehistöjen kohdalla 
toteutettiin erityistoimenpide47, jonka tarkoituksena oli lieventää tämän tilanteen seurauksia. Toi­
menpiteen kustannukset rajoitettiin 31,8 miljoonaan ecuun (27 miljoonaa ecua Espanjan osalta ja 
4,8 miljoonaa ecua Portugalin osalta), josta unioni maksoi 23,85 miljoonaa ecua. Lisäksi näille 
kahdelle jäsenvaltioille toimenpideohjelmien osana jo myönnetyistä KORrin määrärahoista osa 
kohdennettiin uudelleen, jotta varustajille voitaisiin korvata alusten harjoittaman toiminnan tilapäi­
nen keskeyttäminen asetuksen (EY) Nro 3699/93 14 artiklan mukaisesti. Toiminnan keskeyttämisen 
aikana otettiin käyttöön 52 miljoonaa ecua (48 miljoonaa ecua Espanjan osalta ja 4 miljoonaa ecua 
Portugalin osalta), josta unioni maksoi 39 miljoonaa ecua. 
KOR:in määrärahojen kohdentaminen uudelleen: KORrin monien ohjelma-asiakirjojen myöhäinen 
hyväksyminen vuonna 1994 ja täysin uuden rahoitusvälineen täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet 
aiheuttivat useissa jäsenvaltioissa vuodelle 1994 suunniteltujen KORrin määrärahojen käytössä 
44 Asetus (EY) N:o 2791/95, 20.11.1995, EYVL N:o L 283, 25.11.1995. 
47 Neuvoston päätös 95/451/EY, tehty 26 päivänä lokakuuta 1995, EYVL N:o L 264, 7.11.1995. 
Scisicnias vuosikertomus — Raketincraliastoisla 1995 103 
viivästyksiä. Jotta tämä viivästyminen ei vaikuttaisi koko suunnittelukauteen, komissio ja kyseiset 
kahdeksan jäsenvaltiota päättivät yhteistyössä kohdentaa maksusitoumukset uudelleen siirtämällä 
osan vuoden 1994 määrärahoista vuodelle 1995. Espanja, Italia, Alankomaat ja Yhdistynyt kunin­
gaskunta hyötyivät tavoitteen 5a osana tehdystä järjestelystä. Tavoitteen 1 osana suoritettiin vastaa­
va uudelleenkohdentaminen Saksan, Espanjan, Ranskan, Italian, Kreikan ja Portugalin osalta. 
Sääntelyn mukauttaminen: Kalastusalaa koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja 
edellytyksistä annettua asetusta (EY) Nro 3699/93 muutettiin kahdesti vuoden 1995 aikana. Ensim­
mäisen muutoksen48 yhteydessä otettiin käyttöön bruttovetoisuus vetoisuuden yksiköksi aluksille 
(jota käytetään toiminnan pysyvää lopettamista koskevien tukien laskemisessa). Toinen muutos 
koski merikalastajien sosiaalis-taloudellisia toimenpiteitä (ks. edellä). Kolmas ehdotus neuvoston 
asetukseksi esitettiin ennen vuoden vaihdetta49 ja tavoitteena oli toisaalta säilyttää yli 30 vuotta 
vanhojen alusten lopullisesti käytöstä poistamista koskeva palkkio nykyisellä tasollaan sekä toisaalta 
asettaa yläraja kalastustoiminnan tilapäistä päättämistä koskevien toimenpiteiden kustannuksille. 
KORrin määrärahojen maksamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta komissio hyväksyi 
uuden asetuksen50, jossa säädetään niiden puolivuosittaisten otteiden ja vuosittaisten täytäntööpano-
kertomusten esittämistä koskevasta menettelystä, joiden perusteella ennakot ja loppusummat makse­
taan. Toimenpiteiden tavoitteena on yhdenmukaistaa ja rationalisoida KORrin tuen maksamista 
koskevia järjestelmiä sekä lisätä avoimuutta. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 49: Tavoite 5a kalastus — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
%:ia tuesta B 
24,5 
24,5 
100% 
4.1 
17% 
3.3 
13% DK 
139,9 
139,9 
100% 
46,6 
33% 
30,3 
22% D 
74,5 
74,5 
100% 
24,9 
33% 
16,1 
22% E 
119,6 
119,6 
100% 
39,8 
33% 
10,0 
8% F 
189,9 
189,9 
100% 
63,3 
33% 
41,1 
22% I 
134,4 
134,4 
100% 
44,8 
33% 
11,2 
8% L 
1.1 
1.1 
100% 
1,1 
100% 
0,2 
15% N 
46,6 
46,6 
100% 
9.2 
20% 
6,2 
13% AT 
2,0 
2,0 
100% 
2,0 
100% 
0,2 
10% Fl 
23,0 
23,0 
100% 
23,0 
100% 
6,9 
30% SE 
40,0 
40,0 
100% 
40,0 
100% 
12,0 
30% UK 
88,7 
88,7 
100% 
14,8 
17% 
11,8 
13% Yhteensä 
884,2 
884,2 
100% 
313,4 
35% 
149,3 
17% 
Jäsenvaltiokohtainen esitys 
Taulukko 50: Tavoite 5a kalastus — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
YOA Belgia 
YOA Tanska 
YOA Saksa 
YOA Espanja 
YOA Ranska 
YOA Italia 
YOA Luxemburg 
YOA Alankomaat 
YOA Yhdistynyt kuningaskunta 
YHTEENSÄ 91,9 
438,8 
369,2 
334,1 
843,0 
380,8 
3,7 
123,5 
240,8 
2.825,8 24,5 
139,9 
74,5 
119,6 
189,9 
134,4 
1.1 
46,6 
88,7 
819,2 0,0 
23,3 
12,5 
19,9 
31,6 
22,4 
0,9 
1.4 
0,0 
111,9 4.1 
46,6 
24,9 
39,8 
63,3 
44,8 
1,1 
9.2 
14,8 
248,4 17% 
33% 
33% 
33% 
33% 
33% 
100% 
20% 
17% 
30% 1,2 
18,6 
9,9 
o.o 
25,3 
0,0 
0,1 
2,3 
4,4 
61,9 3,3 
30,3 
16,1 
10,0 
41,1 
11,2 
0,2 
6,2 
11,8 
130,2 80% 
65% 
65% 
25% 
65% 
25% 
15% 
68% 
80% 
52% 
48 Neuvoston asetus (EY) N:o 1624/95, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, EYVL N:o L 155, 6.7.1995. 
49 KOM(95)627 lopullinen, 5.12.1995. 
50 Komission asetus (EY) N:o 1796/95, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 174, 26.7.1995. 
104 Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Belgia: Belgian tavoitteen 5a yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluva KORrin rahoitusosuus kau­
delle 1994-1999 on 24,5 miljoonaa ecua, josta 4,1 miljoonaa ecua koskee vuotta 1994 samoin kuin 
vuotta 1995. Vuonna 1995 alkoi ohjelmaan kuuluvien'kalastusponnistusten mukauttamiseen sekä 
laivaston uudistamiseen liittyvien tavoitteiden toteuttaminen. 
Tanska: Tanskassa kalastukseen liittyvään tavoitteeseen 5a kohdennettiin 23,3 miljoonaa ecua 
vuonna 1995. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuoden aikana ja hyväksyi hankkeiden 
valintaa koskevat yksityiskohtaiset perusteet. Ohjelman toteuttaminen eteni tyydyttävästi. Vuoden 
1995 aikana Tanskassa tehtiin huomattavaa lainsäädäntötyötä kansallisen lainsäädännön mukautta­
miseksi rakennerahastojen toimintaperiaatteisiin. Tanskan viranomaiset järjestivät toukokuussa 
1995 tärkeän konferenssin, jossa käsiteltiin kalastusalan tulevaisuutta Tanskassa. 
Saksa: Vuoden 1995 aikana muodostettiin seurantakomiteat sekä hyväksyttiin niiden sisäinen työjär­
jestys ja hankkeiden valintaperusteet. Tämä auttoikin ohjelmien nopeaa käynnistämistä (hyväksytty 
joulukuussa 1994) ja määrärahoja käytettiin tyydyttävästi. Vuoden 1994 vuotuisesta erästä kohden­
nettiin 2/3, joten vuoden 1995 erä voitiin sitoa ja vuoden 1994 toinen ennakko sekä vuoden 1995 
ensimmäinen ennakko maksaa (KORrin maksut yhteensä 16,1 miljoonaa ecua myönnetystä 24,9 
miljoonasta ecusta). 
Espanja: Koska Espanjan yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 22. päivänä joulukuuta 1994, 
sen täytäntöönpano alkoi vasta vuonna 1995. Vuoden 1994 erästä toteutui 25 prosenttia (KORrin 
maksut yhteensä 10 miljoonaa ecua myönnetystä 19,9 miljoonasta ecusta). 19. lokakuuta 1995 
määrärahoja kohdennettiin uudelleen siirtämällä 15,1 miljoonaa ecua vuoden 1995 erään. Komissio 
pystyi sen ansiosta kohdentamaan vuoden 1995 erän. 
Ranska: Yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 22. päivänä joulukuuta 1994 ja sitä alettiin 
toteuttaa vasta vuonna 1995. Ohjelman toteuttaminen on kuitenkin edennyt tyydyttävästi ja 64 
prosenttia vuoden 1994 erästä on käytetty. Varainhoitovuoden toinen erä onkin voitu maksaa, 
ohjelman vuoden 1995 erä kohdentaa ja sen ensimmäinen ennakko maksaa säädetyssä määräajassa 
(KORrin maksut yhteensä 41,1 miljoonaa ecua myönnetystä 63,3 miljoonasta ecusta; kansallinen 
rahoitusosuus 42,5 miljoonaa ecua). 
Italia: Vuonna 1995 määrärahojen käytössä ilmeni ongelmia, jotka johtuivat kansallisen rahoituso­
suuden käyttöönoton viivästymisestä sisäisten hallinnollisten syiden vuoksi (talouspolitiikkaa käsitte­
levän ministeriöiden välisen komitean ratkaisujen myöhäinen hyväksyminen; Sardinian kyseisiä 
ratkaisuja koskeva muutoksenhaku). Viivytysten vuoksi kansalliseen osarahoitukseen tarvittavat 
määrärahat saatiin käyttöön vasta lokakuussa 1995. KORrin kahden ohjelman (tavoite 5a ja tavoite 
1) seurantakomiteat hyväksyivät 23. lokakuuta 1995 vuoden 1994 erän uudelleenkohdentamisen, 
jonka tarkoituksena oli mukauttaa se tosiasiassa tapahtuneeseen edistykseen Sen ansiosta komissio 
pystyi kohdentamaan vuoden 1995 erän. Lähes kaikki rahoitettavat hankkeet kuuluvat asetuksen 
(ETY) Nro 4028/86 mukaiseen viimeiseen erään (1994), joka maksetaan KORrin määrärahoista. 
Luxemburg: Ohjelman päätavoitteena on tukea vesiviljelyn ja vesiviljelyalan tuotteiden jalostamisen 
ja kaupanpitämisen kehittämistä. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuoden 1995 aikana ja 
pääasiallinen tuensaaja on jo tehnyt huomattavia investointeja lisätäkseen ja parantaakseen joiden­
kin kalalajien tuotantoa vesiviljelyssä. 
Alankomaat: Ohjelman seurantakomitea perustettiin vuonna 1995. Kun sen sisäinen työjärjestys ja 
hankkeiden valintaperusteet oli hyväksytty, ohjelman tosiasiallinen toteuttaminen alkoi kalastusalus­
ten lopullisesti käytöstä poistamista koskevilla ensimmäisillä toimenpiteillä. Lisäksi Alankomaiden 
viranomaiset ilmoittivat seurantakomitealle ohjelman muiden osien (vesiviljely, tuotteiden jalostami­
nen ja kaupanpitäminen, kalastustuotteiden menekin edistäminen) yhteydessä käynnistetyt eri toi­
menpiteet. Kuitenkin 29. marraskuuta 1995 tehtiin päätös määrärahojen kohdentamisesta uudelleen 
ja vuoden 1994 alkuperäistä erää (7,8 miljoonaa ecua) pienennettiin 1,2 miljoonalla eculla ja vuoden 
1995 erää korotettiin 7,8 miljoonasta ecusta 14,3 miljoonaan ecuun. 
Seistentàs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 105 
Yhdistynyt kuningaskunta: Tavoitteen 5a yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa keskitytään pyyntipon­
nistuksen mukauttamiseen, alusten uudistamiseen ja niiden turvallisuuden parantamiseen, jalostus­
teollisuuden mukauttamiseen ja satamien kehittämiseen. Vastaava kansallinen lainsäädäntö hyväk­
syttiin kesäkuussa 1995 ja tietyt KORrin toimenpiteet käynnistettiin vuoden 1995 lopussa. Yhtenäisen 
ohjelma-asiakirjan rahoitussuunnitelmaa oli tarkistettava; vuoden 1994 erää alennettiin 30 prosentil­
la ja vuoden 1996 erää korotettiin vastaavasti, jotta menot jakautuisivat tasaisemmin koko kaudelle. 
Seurantakomitea hyväksyi kokouksessaan hankkeiden valintaperusteet. Kaudella 1993-1998 toteute­
taan alusten käytöstä poistamista koskeva toimenpide. Tällä hetkellä noin 7 prosenttia aluksista on 
poistettu käytöstä ja vuoden 1998 lopussa määrän arvioidaan olevan noin 12 prosenttia. 
106 Seistcmäs vuosikertomus —- Rakennerahastoista 1995 
6. Tavoite 5b 
6.1. Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Taulukko 51: Tavoite 5b— Tukeen oikeutettujen alueiden pinta-ala, väestö ja rahoitus jäsenvaltiokoh-
taisesti, 1994-1999 
Jäsenvaltiot 
Belgia 
tanska 
Saksa 
Hspanja 
Ranska 
halia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Yhdistynyt kuningaskunta 
EUR 9 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
EUR 3 
Yhteensä Pinta-ala (kmJ) 
6.831 
8.374 
96.178 
85.223 
291.558 
80.486 
831 
5.405 
67.987 
642.873 
50.040 
95.219 
52.746 
198.005 
840.878 Väestö (1 000 as.) 
448 
361 
7.823 
1.731 
9.759 
4.828 
30 
800 
2.841 
28.621 
2.276 
1.094 
754 
4.124 
32.745 Rakennerahastojen luki 
(miljoonaa ecua) 
78,1 
54,0 
1.229,0 
664,0 
2.239,4 
903,7 
6,0 
150,0 
820,5 
6.144,7 
411,0 
194,0 
138,0 
743,0 
6.887,7 
Vuosina 1994 ja 1995 suunnittelukaudeksi 1994-1999 hyväksyttyjen ja tavoitteeseen 5b kuuluvien 78 
yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tarkastelu osoittaa, että komission vahvistamat pääasialliset tavoitteet 
on otettu huomioon. Puiteasetuksen 4 artiklassa tarkennetaan, että "yhteisön toiminta täydentää 
vastaavaa kansallista toimintaa tai myötävaikuttaa siihen". Tästä syystä komissio on mukauttanut 
tukitoimenpiteitään kunkin jäsenvaltion ja alueen erityistilanteiden perusteella. Ohjelmat ovatkin 
hyvinkin erilaisia, mikä heijastaa Euroopan maaseutualueiden monimuotoisuutta. 
Kansallisiin ja alueellisiin tilanteisiin mukautetut ensisijaiset tavoitteet 
Maatalouden monipuolistaminen, puutalouteen liittyvän toiminnan tukeminen ja maaseudun perus­
rakenteiden toteuttaminen saavat yhteensä yli 27 prosenttia yhteisön rahoituksesta. Tämä prosenttio­
suus voi kuitenkin vaihdella suuresti jäsenvaltiosta toiseen: Tanska, Espanja, Ranska, Italia ja 
Itävalta esittivät ohjelmia, joissa tähän tarkoitukseen varattujen määrärahojen osuus on keskimää­
räistä korkeampi. Tämä tarkoittaa sitä, että tavoitteen 5b kohdealuilla sijaitsevat maatilat voivat 
saada tukea, kun ne ryhtyvät tuotteiden laadun parantamista koskeviin hankkeisiin erityisesti 
maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) 
Nro 2081/92 mukaisesti. Herkillä maaseutualueilla viljelijöitä rohkaistaan erityisen aktiivisesti kehit­
tämään matkailua (maatilamatkailu) ja säilyttämään ja suojelemaan ympäristöä. Myös tuotteiden 
monipuolistamista rohkaistaan. Nämä toimenpiteet suunnitellaan ja mukautetaan eri alueiden tai 
jopa "mikroalueiden" tilanteen perusteella, ja ne täydentävät hyödyllisellä tavalla yhteistä maatalous­
politiikkaa, jonka vaikutuksia niiden on tarkoitus vahvistaa31. 
Pk-yritysten perustamisen ja kehittämisen tukeminen on toiseksi suurin toimenpidealue (25% yhtei­
sön rahoituksesta). Tämä on asetettu tärkeimmäksi tavoitteeksi Belgiassa, Saksassa, Alankomaissa, 
Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja siihen tarkoitettujen määrärahojen osuus on yhtei­
sön keskiarvoa suurempi. Tavoitteena on tukea kylien kaupan ja pienteollisuuden säilyttämistä ja 
kehittämistä ja tällä tavoin edistää maaseutuväestölle tarjottavien palveluiden parantamista. Tuotan­
tokin on otettu huomioon, sillä määrärahoja käytetään myös pk-yrityksiin suunnattavien suorien 
51 Katso II.D.2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen. 
Seistemàs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 107 
investointien helpottamiseen tai niiden kehittämiseen ja/tai sijoittautumiseen (taloudelliseen toimin­
taan tarkoitetut alueet, teolliset kiinteistöt jne.). Tukitoimenpiteiden pääasiallisena tavoitteena on 
auttaa maaseutualueiden pk-yrityksiä hyötymään yhtenäismarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista. 
Inhimillisiin voimavaroihin investoiminen on kolmanneksi suurin toimenpidealue. Lähes 15 prosent­
tia yhteisön rahoituksesta käytetään koulutustoimiin ja työllisyystukiin. "Henkiseen pääomaan" 
investoimisen on liityttävä erottamattomana osana muihin tuotannollisiin investointeihin. Maaseu­
dulla pääasiallisena tavoitteena on mukauttaa koulutusjärjestelyjä alueiden ja niiden asukkaiden 
erityistarpeisiin (alhainen väestötiheys, hyvin erikoistuneet kehittämishankkeet eivät useinkaan vas­
taa ennalta määrättyjä koulutusmalleja). Komissio on painottanut erityisesti, että tässä yhteydessä 
etusijalle olisi asetettava todellisten tarpeiden perusteella suunniteltu ja toteutettu koulutus, joka 
tukee paikallista kehityssuuntausta. 
Matkailuun (joka täydentää edellä mainittua maatilamatkailua) käytetään yli 12 prosenttia yhteisön 
määrärahoista. Tanskassa tämä on asetettu tärkeimmäksi tavoitteeksi. Myös Yhdistynyt kuningas­
kunta ja Italia ovat päättäneet käyttää huomattavan osan määrärahoista tähän tarkoitukseen, joka 
edustaa niiden osalta vastaavasti toiseksi ja kolmanneksi tärkeintä tavoitetta. Matkailuun liittyvien 
majoitusjärjestelyjen parantamista ja lisäämistä pidetään tärkeinä. Tarvittaessa toteutetaan täyden­
täviä investointeja maaseutualueiden vetovoiman parantamiseksi (alueiden parantaminen, matkai-
luopasteet, kulttuuri-, arkkitehtuuri- ja luonnonperinnön kehittäminen). Suurimpana haasteena on 
uusien matkailupalvelujen kehittäminen markkinoille (kulttuuriin, kokemukseen ja ulkoilmaurhei-
luun liittyvä matkailu jne.). 
Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteessa 5b: 
Laadukas ympäristö voi edistää maaseutualueiden kehittämistä. Se tukee monia matkailuun ja 
maatalouteen liittyviä toimia, jotka voivat puolestaan edistää paremman ympäristön syntymistä. 
Tästä syystä tavoitteen 5b osana ympäristöhankkeisiin suoraan suunnattavien investointien osuus 
on noin 720,5 miljoonaa ecua kaudella 1994-1999 eli 11,7 prosenttia tämän tavoitteen määrära­
hoista. Suurin osa määrärahoista (56°7o) keskitetään useimmiten ennakolta ehkäiseviin toimenpi­
teisiin, jotka edistävät ympäristön ja biodiversiteetin säilyttämistä. Toinen huomattava rahoituso­
suus (30%) käytetään saasteiden vähentämiseen liittyviin korjaaviin toimenpiteisiin. Esimerkkeinä 
mainittakoon ympäristönsuojelua tunnetuksi tekevien ryhmien ja rakenteiden perustaminen eri­
tyisesti maatilamatkailun kehittämisen yhteydessä (luontopolut, koulutus- ja vastaanottopisteet) 
ja meren biotooppien suojeluun tähtäävät toimenpiteet (lohen uudelleenistutus, rappeutuneiden 
alueiden saneeraus). Erittäin herkillä alueilla (esimerkiksi kosteikot) yhteisön tuessa otetaan 
huomioon taloudelliseen toimintaan kohdistuvat erityiset rajoitukset, jotta niille voitaisiin tarjota 
lisää mukautumiskeinoja. Lisäksi monipuolistamiseen liittyvää ja laadukkaaseen ympäristöön 
perustuvaa tuottavaa toimintaa rohkaistaan, kuten elintarviketeollisuuden ja maatalouden tutki­
mukseen ja kehittämiseen liittyviä palveluja, "vihreää matkailua", luonnonmukaista viljelyä tai 
luonnon säilyttämistä. Maaseutualueilla kuten muuallakin rohkaistaan myös pk-yrityksiin tehtä­
viä investointeja, jotka koskevat ympäristöystävällisiä tuotteita ja tekniikoita, uusiutuvia energia­
lähteitä ja energiaa sekä vettä säästäviä tekniikoita. 
Taulukko 52: Tavoite 5b ja ympäristö — ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen jakautu­
minen, 1994-1999 (EUR 9 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) 
(C) 14% 
l uonuonymparisltt, maisemat, biodivcisiteetii (a) 
Puhdistaminen/käsittely (puhtaat tekniikat, teollisuusjätteet) (b) 
Metsien hyödyntäminen (c) 
Yhlcensii 400,5 
216.2 
103.8 
720,5 «BP ^ 
(b) 30%^fi^8™S2fi^56% 
108 Seislemtis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Yhteisön investointien vaikutukset eri jäsenvaltioissa: 
Komission yhteisön investointien vaikutukseen kohdistamat odotukset verrattuna odotettuihin koko­
naisinvestointeihin olivat kahdenlaisia. Ensinnäkin varmistaa, että kullekin ohjelmalle myönnetty 
yhteisön tuki synnyttäisi suoraan "vipuvaikutuksen" ansiosta huomattavan kokonaisinvestoinnin. 
Toiseksi välttää, että yhteisön rahoitus hukkuu julkisten tukitoimenpiteiden laajaan joukkoon niin, 
että yhteisön tuen laadullista vaikutusta ei voida erottaa. Kunkin hyväksytyn yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan rahoitussuunnitelman tarkastelu osoittaa, että yhteisön investoinnin ja suunnitellun koko­
naisinvestoinnin välinen suhde liittyy suoraan ohjelmien sisältöön (ensisijaiset tavoitteet, toimenpitei­
den sisältö, toimintatyypit). Yhden yhteisöltä saadun ecun olisi synnytettävä keskimäärin 3,9 ecun 
investointi: 
• Italia ja Itävalta ehdottivat ohjelmia, joissa yhden yhteisöltä saadun ecun oli tarkoitus synnyttää 
5,2-6,5 ecun investoinnit; 
• Suomen, Belgian, Ranskan, Tanskan, Alankomaiden, Saksan ja Luxemburgin osalta yhteisöltä 
saadun yhden ecun odotettu vaikutus on 3,2-4,3 ecua suunnitellusta kokonaisinvestoinnista; 
• Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa odotetaan 2,5-2,7 ecun investointia kunkin yhtei­
sön myöntämän ecun osalta. 
Scisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 109 
6.2. Tavoitteen 5b toteuttaminen vuonna 1995 
Taulukko 53: Tavoite 5b 
ecua) Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (miljoonaa 
VUONNA 1994 HYVÄKSYTYT YOA 
Jiicnv.HU/Aluc 
Tanika 
S«kj. 
Baijeri 
Hessen 
Alo-SaJuI 
RJielnland-r/ah 
Schlcrwig-1Johtein 
L.p.nJ. 
Aragon 
Katalonia 
La Rioja 
Madrid 
h'avarra 
Baskimaa 
Kuulu 
Alsace 
Aoullaine 
Atrvergne 
Basse-Sormandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagne'Ardenne 
Franche kernit 
Haute-Normandie 
Languedoc.Roussillon 
Umnusin 
Lorraine 
nfidi-Pyrénits 
Payx^e-la-Loire 
Poitou^harentes 
Provence-Alpes^âte d'Azur 
Rliàne-Alpes 
Idi. 
Hotzano 
Entllia-Romagna 
Lajia 
Lombardia 
Toscana 
Trento 
Omhrta 
Votle a"Aoita 
Venexia 
Lmcmhurj; 
Alanknmaaf 
l-riesland 
Crontngen / Drenthe 
Umhourg 
Overijssel 
Zeeland 
YMUtynyl kunlngailcunta 
tjsst Anglia 
English Northern Uplands 
Ijiitnais-Kngtanti 
YHTEENSÄ1994 Yhictn.ï 
M,I) 
I.(I«JJ 
560.2 
80.8 
245.1 
111.3 
85.9 
tn.» 
2VK.6 
»4R.(I 
38.9 
19.3 
56.6 
26.5 
Z.II8.1 
4B.8 
225.3 
164.7 
133.3 
112.7 
186.3 
»4.1 
29.3 
78.1 
11.2 
119.9 
128.0 
96.» 
2R3.I 
122,0 
130.1 
95.0 
169,4 
é*4,2 
43,(1 
57.1 
145.7 
40.3 
133.0 
19,9 
75.5 
4.2 
145.G 
6.1 
150,(1 
68,7 
34,9 
19.1 
15.5 
11.» 
387.( 
6o.r 
I08.( 
2i9,r 
5.180,5 
100% EMOTR 
21,* 
454,2 
235.3 
42.0 
98.C 
44.5 
34.4 
M 3,9 
197.7 
BR.f 
26,3 
24.3 
37.» 
19,1 
1.IHK1.I 
19.0 
113.5 
80,3 
47.C 
61.2 
73.0 
36.1 
12.1 
34.3 
5.0 
63.5 
68.5 
36,3 
122,2 
47.0 
59,3 
46,0 
75.7 
305,2 
2R.5 
70.0 
18.1 
58.5 
9.2 
33,1 
2,2 
65,5 
2,1 
5(1,6 
20.6 
11.5 
8,1 
4.» 
5.r 
78,6 
10.5 
27.f 
41.1 
2.3M.2 
4$% EAKR 
21,6 
414,3 
207.3 
32.3 
98,0 
•4.5 
34.4 
148,4 
72.8 
36.0 
10.1 
13.2 
12.1 
4.5 
»7.7,2 
24.2 
»1.5 
63.3 
61,3 
39,4 
91.1 
35.9 
14.2 
33.2 
4.8 
41.2 
39,1 
48.3 
130.9 
57.7 
47.4 
38,7 
75.0 
2*4,4 
17.V 
21.5 
51.5 
18.1 
56.1 
7,8 
32,6 
2.0 
56,8 
3,1 
«13 
43.5 
16.8 
8,1 
8.9 
4.6 
250,4 
40,5 
64.8 
145.1 
2.113,5 
41% ESR 
il),» 
212,6 
117.6 
6.5 
49,0 
22,3 
17.2 
75.5 
28.1 
23.4 
.2.6 
11.7 
6.7 
3.0 
29U.K 
5.5 
30,3 
21,1 
25.0 
12,1 
22.2 
12,0 
3.0 
10,6 
1.4 
15,2 
20.5 
12 2-
30.0 
17,3 
23,4 
10.3 
18,6 
94,7 
5.2 
7.1 
24,1 
4.0 
18,5 
2.8 
9.7 
O.C 
23,3 
0,H 
17,* 
4,6 
6.6 
2,9 
1,8 
1.6 
S8,(» 
9.0 
16.2 
32.R 
7*0,8 
15% VUONNA 1995 HYVÄKSYTYT YOA 
Ji^cnv.ltto/Alue 
B*lxt» 
Aleeljesland 
l'ottonia 
Hcslhoek 
Sain» 
Bade n-H Orllemberg 
n'ordrheln-lt'est/alen 
Saar 
Lipanja 
Balroarll 
Kanilta 
Keskusylùnko 
Pyreneet 
lulla 
t'riuli l'enezia Giulia 
Liguria 
Marche 
Piemonte ( 
Yhdistynyt kunbi|(ailcun(a 
Borders Region 
KeskiJiollanll / Tas-sldc 
Dumfries and Calloway 
English hftdland Uplands 
Grampian 
Lincolnshire 
The Marches 
Hales 
YHTEENSÄ «995 Yhtcxml 
78,1 
10.3 
41.4 
26.4 
145,7 
74.9 
46.R 
34.1 
41,1 
46.1 
21,1 
12.7 
8.6 
2J9.J 
44,0 
35.8 
76.2 
83.5 
4J3,5 
30.4 
25.4 
47,7 
12 J 
39.5 
53,7 
40,6 
184,0 
944,2 
100% EMOTR 
2J.» 
3.5 
12.4 
7.9 
»8,7 
42.4 
18.3 
7.9 
2(1,7 
.'«. r 
7.» 
2.K 
4.2 
105,7 
20.7 
13.3 
37/ 
34.1 
72 /, 
3.7 
3.2 
6,4 
2.1 
4.8 
9.5 
7,4 
35.6 
198,5 
3IK EAKR 
41.1 
5.2 
20.4 
15.5 
58,6 
27/ 
23.7 
7.5 
12.2 
/.'.-' 
12.3 
8.3 
3.9 
1(15.9 
17.8. 
18.1 
30.5 
39.5 
2tU,r> 
20.7 
17.1 
34.4 
8.2 
2» fi 
36.2 
24.2 
115.1 
514.7 ESR 
U.2 
1.6 
8.7 
2.9 
18,4 
5.1 
4.7 
8.7 
13.2 
if.: 
2," 
1.5 
0.5 
27.9 
5.5 
4.3 
8.1 
9.9 
70J 
6.1 
5.1 
6.9 
!.» 
6.1 
8.0 
8.9 
33.3 
151.0 
It'.i 
YHTEENSÄ 1994-I99Î (.144,7 
/O0X 2.604,7 
<7* 2*28.2 911.8 
1SH 
Vuonna 1995 komissio hyväksyi 30 tavoitteen 5b yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, joista yhdeksän 
koskee uusia jäsenvaltioita". Kaudelle 1994-1999 hyväksyttyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 
määrä on tällä hetkellä yhteensä 78 kappaletta (48 hyväksyttiin vuonna 1994). Vuosina 1994 ja 1995 
hyväksytyistä ohjelmista 77:n rahoitukseen osallistuu kolme rahastoa (EAKR, EMOTR ja ESR) ja 
ainoastaan yksi yhtenäinen ohjelma-asiakirja (Valle d'Aosta) rahoitetaan EAKRrstä ja EMOTRrsta. 
" Katso I.A.7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 
IK) Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Yleisesti ottaen useimpien tavoitteeseen 5b kuuluvien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tosiasiallinen 
toteuttaminen aloitettiin vuoden 1995 aikana. Kaudeksi 1994-1999 suunniteltu rahoitus on 6,9 
miljardia ecua. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi, Ruotsi) osalta on tehty huomattavas­
ti työtä tukeen oikeutettujen alueiden päättämisen, yhteisön rahoituksen suuruuden määrittämisen, 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmistelun ja hyväksymisen sekä seurantakomiteoiden ensimmäis­
ten kokousten järjestämisen suhteen. 
Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyille tavoitteen 5b ohjelmille myönnettiin tukea lähes 6,750 miljardia 
ecua. Kahden vuoden aikana komissio teki maksusitoumukset 1,181 miljardista ecusta (eli 17,5% 
kauden 1994-1999 määrärahoista) ja maksoi 662 miljoonaa ecua (eli 9,8% määrärahoista). Sen 
jälkeen kun 78 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa oli hyväksytty, komissio teki maksusitoumukset ensim­
mäisestä erästä ja maksoi puolet kohdennetuista määrärahoista. Alueet ovat voineet hakea seuraavia 
maksuja ja maksusitoumuksia hankkeiden paikallisella tasolla tapahtuneen todellisen edistymisen 
perusteella. Lukuun ottamatta Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia, joiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat 
hyväksyttiin myöhemmin, 21 aluetta ovat voineet hakea yhteisön toista maksua (EMOTRrin, 
EAKRrn ja ESRrn ensimmäisen erän toinen ennakko), 15 aluetta ovat voineet hakea yhteisön 
kolmatta maksua (ensimmäisen erän saldo) EMOTRrin osalta ja 13 aluetta EAKRrn osalta. Ainoas­
taan jotkut alueet saattoivat hakea neljättä maksua (toisen erän toinen ennakko) eli 5 aluetta 
EAKRrn osalta ja 8 aluetta EMOTRrin osalta. 
Taulukko 54: Tavoite 5b — Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1994-1995 
%:ia tuesta B 
78,1 
78,1 
100% 
9,2 
12% 
4,6 
6% DK 
54,0 
54,0 
100% 
9,8 
18% 
5,7 
10% D 
1.229,0 
1.229,0 
100% 
261,7 
21% 
134,2 
11% E 
664,0 
664,0 
100% 
162.1 
24% 
118,4 
18% F 
2.239,4 
2.239,4 
100% 
373,2 
17% 
207,9 
9% I 
903,7 
903,7 
100% 
107,0 
12% 
53,5 
6% L 
6,0 
6,0 
100% 
0,8 
14% 
0,4 
7% N 
150.0 
150,0 
100% 
25,6 
17% 
12,6 
8% AT • 
4)1,0 
411,0 
100% 
78,3 
19% 
39,2 
10% Fl 
194,0 
194,0 
100% 
32,8 
17% 
15,9 
8% st: 
138,0 
0,0 
0% 
.0,0 
0% 
0,0 
0% UK 
820,5 
820,5 
100% 
120,7 
15% 
69,4 
8% Yhteensä' 
6.887,7 
6.749,7 
98% 
1.181,2 
18% 
661,9 
10% 
Ohjelmien edistymisestä on ensinnäkin huomautettava, että ohjelmien rahoituksen täytäntöönpanoa 
on nopeutettava. Tämän vuoksi on syystä tavoitella määrärahojen parempaa liikkumista. Seuranta­
komiteoissa on rohkaistava julkisten osarahoittajien suurempaa osallistumista. Tarvittaessa voidaan 
päättää ohjelmien mukauttamisesta. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kolmen rahaston 
yhdentämiseen liittyvään tavoitteeseen ja tällä tavoin saavutettava konkreettisia tuloksia, jotka 
heijastavat inhimillisiin voimavaroihin tehtävän investoinnin ja tuotantosektoriin tehtävän investoin­
nin välistä yhteyttä. 
Seistamiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 111 
6.3. Jäsenvaltiokohtainen esitys53 
BELGIA 
Tavoite Sb- Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Väcslö(l 000 as.) 1 448 
Pinta-ala (km3) 6.831 
Miljoonaa ecua 
i YOA Yhteensä I 78j 
Keskiarvo/YOA 26,0 
Rahastokohtainen jaottelu 
EMOTR I 23J3" 
EAKR 41,1 
ESRJ 1^2 (g) i% O Maatalous, metsätalous ja 
puutarhaviljely (a) 
• Talouden voimistaminen ja 
monipuolistaminen (b) 
• Merikalastuksen 
vakauttaminen (c) 
D Matkailun kehittäminen (d) 
• Kylien vetovoima ja 
elämänlaatu (e) 
• Inhimilliset voimavarat ja 
koulutus (0 
• Tekninen apu (g) 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Komissio hyväksyi vuoden 1995 alussa kolme yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa: Flanderissa kaksi 
ohjelmaa Westhoekin ja Meetjeslandin alueiden osalta ja Valloniassa yhden ohjelman Kaakkois-
Belgian osalta. Flanderin ja Vallonian alueet vastaavat näiden yhteisön tukitoimenpiteiden toteutta­
misesta. Etusijalle on asetettu pk- ja pkt-yritysten kehittäminen sekä maa- ja metsätalouden moni­
puolistaminen. Kolme seurantakomiteaa kokoontuivat vuoden 1995 aikana. Arviointi- ja tiedostu-
sohjelmia koskevista ehdotuksista keskustellaan seuraavissa kokouksissa. Yksityiskohtaiset hankkei­
den valintaperusteet on laadittu ja toimitettu komitean jäsenille. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 55: Tavoite 5b — Belgia — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
0) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
. 1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Meeljesland 
Vallonia 
Westhoek 
YIITEENSÄ 34,2 
135,4 
96,6 
266,2 10,3 
41,4 
26,4 
78,1 1.2 
4,9 
3.1 
9,2 1,2 
4.9 
3.1 
9,2 12% 
12% 
12% 
12% 0,6 
2,4 
1.5 
4,6 0.6 
2.4 
1.5 
4.6 50% 
50% 
50% 
50% 
Ohjelmien rahoituksen täytäntöönpanoa on nopeutettava vuonna 1996, sillä vuosina 1994-1995 
komissio sitoi 12 prosenttia ja maksoi 6 prosenttia koko kauden määrärahoista. 
" Kunkin jäsenvaltion ohjelmiin liittyviä pääasiallisia tavoitteita kuvataan yksityiskohtaisemmin vuoden 1994 vuosi­
kertomuksessa. 
112 Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
TANSKA 
Tavoite Sb - Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Väestö (I 000 as.) 
Pinta-ala (km») 361 
8.374 
Miljoonaa ecua 
I YOA Ylileensä 
Keskiarvo/YOA 
Ruhastokohtainen jaottelu 
EMOTR 
EAKR 
ESR 54,0 
54,0 
21,6 
21,6 
10,8 (d) 2% (a) 25% 
(b) 36% D Monipuolistaminen, 
ympäristönsuojelu (a) 
• Yritysten kehittäminen (b) 
• Matkailu (c) 
• Tekninen apu (d) 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Komissio hyväksyi Tanskaa koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 21. joulukuuta 1994. Siinä 
määriteltiin kolme pääasiallista tavoitetta, joita pidetään yhtä tärkeinä: maa- ja metsätalouden 
monipuolistaminen, muiden kuin maatalouteen liittyvien alojen monipuolistaminen ja kehittäminen 
sekä matkailun kehittäminen. Tanskan maatalousministeriö vastaa ohjelman toteuttamisesta. Ohjel­
man seurantakomitea kokoontui vuoden 1995 lopussa. Komitean jäsenille ilmoitettiin hankkeiden 
valintaperusteet. Arviointi- ja tiedotusohjelmista tehdään päätös vuonna 1996. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 56: Tavoite 5b — Tanska — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo­
naa ecua) 
Ohjelma 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(D Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3). % 
(3)/(2) 
1994 
Tanska | 201.5| 54,0| 3,4| 9,8| 18%| 2,5| 5,7| 58% 
Sen jälkeen kun 18 prosenttia yhteisön määrärahoista oli sidottu vuosien 1994 ja 1995 välillä, 
komissio maksoi 10,5 prosenttia koko kaudelle hyväksytyistä määrärahoista. 
SAKSA 
Tavoite Sb - Toinûntasuunnitelma 1994-1999 
Väestö (1 000 as.) I 7.823 
Pinla-ala (km1) j 96.178 
Miljoonaa ecua 
8 YOA YlitccnsllJ 1229,0 
KeskiarvoA'QA ~ 153,6 
Rahaslokohtainen jaottelu 
EMOTRl 522,9 
EAKR 475,1 
ESR] 231,0 (d) o.iv> 
(a) 42% O Maatalouden rakenteiden 
monipuolistaminen ja 
sopeuttaminen (a) 
• Muiden alojen kuin maatalouden 
kehittäminen (b) 
• Inhimillisten voimavarojen 
kehittäminen (c) 
O Ympäristönsuojelu (SAAR) (d) 
Scisieniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 113 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Saksan alueiden osalta hyväksyttiin joulukuun 1994 ja maaliskuun 1995 välillä kahdeksan yhtenäistä 
ohjelma-asiakirjaa. Näissä ohjelmissa kiinnitetään erityistä huomiota pk- ja pkt-yritysten kehittämi­
seen ja seuraavaksi tärkeimpänä pidetään maa- ja metsätalouden monipuolistamista. Kunkin ohjel­
man toteuttamisesta vastaavat osavaltiot. Kahdeksan seurantakomiteaa kokoontui vuoden 1995 
aikana. Hankkeiden tarkat valintaperusteet määritettiin ohjelmien toteuttamiseen käytettävien 
alueellisten tukijärjestelmien yhteydessä. Väliarviointi on tarkoitus aloittaa vuonna 1996 ja päättää 
vuonna 1997. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 57: Tavoite 5b — Saksa — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RU:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Baden-V/ilrtiemberg 
Nordrhein-Wesfaien 
Saar 450,8 
117,9 
108,0 74,9 
46,8 
24,1 8,8 
5,5 
2.8 8,8 
5.5 
2.8 12% 
12% 
12% 4,4 
2,7 
1.7 4.4 
2,7 
1.7 50% 
50% 
61% 
1994 
Baijeri 
Hessen 
Ala-Saksi 
Rheinland-Pfalz 
Schleswig-Holstein 
YHTEENSÄ 2.933,4 
232.3 
706.5 
426,8 
229,6 
5.205,3 560.2 
80,8 
245,1 
111,3 
85,9 
1.229,0 70,4 
14,1 
15.6 
8.0 
10,7 
135,8 135,5 
23,7 
44,4 
20.2 
20,9 
261,7 24% 
29% 
18% 
18% 
24% 
21% 34.9 
8.0 
11.3 
6.4 
1,8 
71,2 67,4 
12,8 
25,7 
12,5 
7,0 
134,2 50% 
54% 
58% 
62% 
33% 
51% 
Yhtenäisten ohjelmien rahoituksen toteuttaminen etenee tyydyttävästi. Komissio on sitonut 21 
prosenttia ja maksanut 11 prosenttia koko kaudelle vahvistetuista määrärahoista. 
ESPANJA 
Tavoite Sb - Toiniintusuunnitelnm 1994-1999 
Väestö (1000 as.) I 1.731 
Pinta-ala (km') 85.223 
^ Miljoonaa ecua 
7 YOA Yhteensä] 664,0 
Kcskiarvo/YOA 94.9 
Rahastokohtainen jaottelu 
EMOTRl 414,6 
EAKR 160,8 
ESR 8^6 (d) (e) 13% 
(a) 31% 
(b) 24% OPerusinlrastrukluunl (a) 
O Taloudellisen toiminnan 
monipuolistaminen (b) 
• Luonnonvarojen suojelu (c) 
O Maaseuluympanstön 
parantaminen (d) 
• Inhimilliset voimavarat (e) 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Espanjaa koskevat kaikki tavoitteen 5b yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuonna 1994, 
lukuun ottamatta Baleaarien YOArta (hyväksytty 18. tammikuuta 1995). Ohjelmia on yhteensä 
seitsemän. Niihin kuuluu viisi ensisijaista tavoitetta: taloudelliseen kehittämiseen tarvittavat perusra­
kenteet (maaseudun tiet, sähköistäminen ja teollisuuden pieninfrastruktuurit, tilojen jakaminen ja 
olemassaolevien kasteluverkkojen parantaminen); talouden monipuolistaminen ja työpaikkojen luo­
minen (maatalouden monipuolistaminen, laatupolitiikka, pienteollisuus-, teollisuus- ja palvelualan 
114 Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
pk-yritysten tuet); ympäristön suojelu ja kehittäminen (metsämaiden suojelu ja laajentaminen, 
eroosion torjunta, suojeltujen luonnonalueiden kehittäminen); maaseudun elinolojen parantaminen 
(pieninfrastruktuurin parantaminen ja kylien saneeraus) ja inhimilliset voimavarat (koulutus, työlli­
syystuki, työllisyysrakenteiden parantaminen, tieteen ja teknologian mahdollisuuksien parantami­
nen). Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat itsenäiset yhteisöt. 
Ohjelmien seurantakomiteat perustettiin vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana. Madridin ja 
Baleaarien komiteat kokoontuivat toisen kerran vuoden 1995 lopussa. Useimpia yhtenäisiä ohjelma-
asiakirjoja koskevien näkökohtien kansallisesta yhteensovittamisesta vastaava kansallinen seuranta­
komitea kokoontui heinäkuussa ja joulukuussa. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 58: Tavoite 5b — Espanja — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
j» 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset Klt:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(I) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
Baleaarit | 146,9| 46,l| 8,2| 8,2| 18%| 6,8| 6.8| 82% 
1994 
Aragon 
Katalonia 
La Rioja 
Madrid 
Navarra 
Baskimaa 
YHTEENSÄ 763,6 
366,7 
166,5 
112,9 
161,0 
81,2 
1.798,7 298,6 
148,0 
38,9 
49,3 
56,6 
26,5 
664,0 41,0 
17,1 
1.9 
6,5 
10,1 
3,8 
88,6 78,8 
34,7 
6,2 
11.3 
16,4 
6,4 
162,1 26% 
23% 
16% 
23% 
29% 
24% 
24% 37,8 
15,8 
1,8 
5.4 
10,9 
3,2 
81,7 56,8 
24,6 
4,0 
7.8 
14.1 
4.6 
118,4 72% 
71% 
64% 
69% 
86% 
71% 
73% 
Rahoituksen täytäntöönpano eteni yleisesti ottaen erittäin nopeasti vuoden 1995 aikana, jotta 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisessä vuonna 1994 ilmennyt viivästys saataisiin korjat­
tua. Komissio sitoi 24 prosenttia ja maksoi 18 prosenttia yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille koko 
kaudeksi myönnetyistä määrärahoista. 
RANSKA 
Tavoite Sb • Toitiùntasuuim'tielma 1994-1999 
Väestö (1 000 as.) I 9.759 
Pinta-ala (km') | 291.558 
Miljoonaa ecua 
20 YOA Yhteensä] 2239,4 
Keskiarvo/YOA | 112,0 
Rahastoko/tiainen jaottelu 
EMOTR I 1.007,1 
EAKR 939,4 
ESR] 292,9 (c) (d) 2% (a) i4% 
(b) 51% D Maatalouden monipuolistaminen 
(a) 
• Taloudellinen kehitys (b) 
Q Maaseutualueiden vetovoima (c) 
• Tekninen apu (d) 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Ranskan 18 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin vuonna 1994. Keskusylänköä ja Ranskan 
Pyreneitä koskevat kaksi lisäohjelmaa hyväksyttiin vuoden 1994 ensimmäisen neljänneksen aikana. 
Vuoden 1995 lopussa oli vielä tarkoitus hyväksyä teknistä apua koskeva erityisohjelma. Kaikissa 
ohjelmissa on asetettu etusijalle maa- ja metsätaloustuotannon mahdollisuuksien monipuolistamista 
Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 115 
ja kehittämistä koskevat strategiat. Toinen sija on annettu muiden kuin maatalouteen liittyvien 
alojen monipuolistamiselle ja kehittämiselle. Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat Ranskan valtion 
edustajat kullakin alueella. 
Vuonna 1995 pidettiin 30 seurantakomiteoiden kokousta. Kaikille osapuolille annettiin tiedoksi 
hankkeiden valintaperusteet, jotka esitettiin kullakin alueella laadituissa soveltamisasiakirjoissa. 
Useimmat komiteat tarkastelivat ja ehdottivat arviointiohjelmia. Arvioijat oli tarkoitus valita vuo­
den 1996 ensimmäisen puoliskon aikana, jotta väliarviointiin liittyvät työt voitaisiin aloittaa toisella 
vuosipuoliskolla. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 59: Tavoite 5b — Ranska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Kcskusyliiuko 
Pyreneet 27,4 
17,8 12,7 
8,6 1.1 
1.1 1.1 
1.1 8% 
13% 0.5 
0,5 0.5 
0,5 50% 
50% 
1994 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagnc-Ardcnne 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Langucdoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-dc-la-Loire 
Poitou-Charenles 
P.A.C.A.(l) 
Rhône-Alpes 
YHTEENSÄ 169.1 
762,4 
724,7 
433,4 
407,6 
510,6 
259,7 
100,1 
437,6 
32,9 
344.3 
560.8 
304.6 
849,9 
334.2 
450,8 
288,0 
844,5 
7.860,4 48,8 
225.3 
164,7 
133.3 
112,7 
186,3 
84,1 
29,3 
78.1 
11.2 
119.9 
128,0 
96,8 
283,1 
122,0 
130,1 
95,0 
169,4 
2.239,4 0.2 
2.8 
25.7 
12,8 
20,4 
0,0 
1,1 
0,0 
6.9 
0,0 
0.0 
14,0 
1.4 
4,9 
12,5 
3,8 
0,3 
1,6 
110,5 6.7 
34,4 
44,9 
31.5 
29,7 
26,2 
5.1 
4,1 
13,9 
I,' 
11,7 
32,0 
10,2 
33.9 
27,8 
20,9 
12.1 
24.9 
373,2 14% 
15% 
27% 
24% 
26% 
14% 
6% 
14% 
18% 
10% 
10% 
25% 
11% 
12% 
23% 
16% 
13% 
15% 
17% 0,0 
3,4 
19,0 
7.8 
9,4 
3,1 
0.5 
0.0 
4,8 
0.0 
0,0 
12,5 
1.2 
3.7 
4.2 
2,6 
1.9 
1.5 
76,6 3.3 
19,2 
28,6 
17,1 
14,1 
16,2 
2.5 
2.1 
8,3 
0.5 
5.8 
21.5 
5.6 
18.2 
11.8 
11,1 
7.8 
13,2 
207,9 48% 
56% 
64% 
54% 
47% 
62% 
49% 
50% 
60% 
50% 
50% 
67% 
55% 
54% 
42% 
53% 
65% 
53% 
56% 
(1) Provcncc-Alpes-Côtc d'Azur 
Rahoituksen toteutumisen osalta voidaan todeta, että komissio sitoi 17 prosenttia ja maksoi 9 
prosenttia Ranskalle myönnetystä yhteisön rahoituksesta (koko kausi). Ohjelmien hyväksymisessä 
vuoden 1994 lopussa aiheutuneen viivytyksen korjaamiseksi on ponnisteltava ankarasti. 
ITALIA 
Tavoite Sb- Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Väestö (1000 as.) I 4.828 
Pinta-ala (km2) 80.486 
Miljoonaa ecua 
13 YOA Yhteensä I 903,7 
Kcskiarvo/YOA 69,5 
Rahastokohtainen jaottelu 
EMOTR I 410,8 
EAKR 370,3 
ESjtJ 122,6 (d) 12% (e) 1% 
(a) 32% 
(c) 
(b) 43* O Maatalouden uudistaminen 
ja monipuolistaminen (a) 
O Muun kuin maatalousalan 
lujittaminen (b) 
• Ympäristö (c) 
DInhimilliset voimavarat (d) 
• Tekninen apu (e) 
116 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen aikana saatiin päätökseen Italian 13 yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan hyväksymismenettelyt. Kyseisissä ohjelmissa etusijalle on asetettu maa- ja metsätalouden 
monipuolistaminen. Erityistä huomiota kiinnitetään myös pk- ja pkt-yritysten kehittämiseen ja 
matkailuun. Lisäksi on pyritty varmistamaan, että kuhunkin ensisijaiseen tavoitteeseen kuuluvien 
koulutustoimenpiteiden lisäksi hyväksytään erillinen inhimillisten voimavarojen kehittämistä koske­
va tavoite. Italian ohjelmat edellyttävät yksityissektorin huomattavaa osallistumista. Ohjelmien 
toteuttamisesta huolehtivat itsenäiset alueet ja provinssit. 
Komissio osallistui 17 seurantakomitean kokouksiin, joissa käsiteltiin hankkeiden valintamenettely­
jen ja -perusteiden avoimuuden tärkeyttä. Kaikki komiteat valmistelivat ja hyväksyivät arviointioh­
jelmat. Puolueettomien arvioijien tarjouspyynnöllä tapahtuva valinta saadaan päätökseen vuoden 
1996 puolivälissä. Komiteat päättivät myös tiedotus- ja mainontaohjelmista. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 60: Tavoite 5b — Italia — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RU:n tuki 
O) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksu! 
1995 Maksu! 
. 1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Friuli Venezia Giulia 
Liguria 
Marche 
Piemonte 273,4 
189,6 
429,9 
438,2 44,0 
35,8 
76.2 
83.5 5.2 
4,2 
8,9 
9,8 5,2 
4,2 
8.9 
9,8 12% 
12% 
12% 
12% 2,6 
2.1 
4,5 
4,9 2.6 
2.1 
4,5 
4,9 50% 
50% 
50% 
50% 
1994 
Bolzano 
Emilia-Romagna 
Lazio 
Lombardia 
Toscana 
Trento 
Ombria 
Valle d'Aosta 
Venezia 
YHTEENSÄ 157,1 
311,6 
514,9 
213,8 
744,9 
66,0 
341,9 
13,9 
1.033,2 
4.728,4 43,0 
57,1 
145,7 
40,3 
133,0 
19,9 
75,5 
4,2 
145,6 
903,7 0,0 
3.4 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
31,5 5.1 
6,8 
16,7 
4,8 
15,8 
1.1 
10,7 
0,6 
17,3 
107,0 12% 
12% 
11% 
12% 
12% 
6% 
14% 
14% 
12% 
12% o.o 
1,7 
o.o 
o.o 
0,0 
o.o 
o.o 
o.o 
o.o 
15,8 2,6 
3.4 
8,3 
2.4 
7.9 
0.6 
5,4 
0.3 
8.6 
53,5 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Kaudella 1994-1995 komissio sitoi 12 prosenttia ja maksoi 6 prosenttia Italian yhtenäisille ohjelma-
asiakirjoille varatusta yhteisön tuesta. Vuonna 1995 käynnistettyjen tarjouskilpailujen ja esitettyjen 
hankkeiden tarkastelun jälkeen käytettävissä olevien varojen käyttöasteen voitiin odottaa kasvavan 
vuodesta 1996 alkaen. 
LUXEMBURG 
Tuvoite Sb - Toimintasuuiinitelnut 1994-1999 
Väestö (1000 as.) 30 
Pinta-ala (km') | jm 
Miljoonaa ecua 
1 YOA Yhteensä I 6\Ö~ 
Kcskiarvo/YOA 6,0 
Rahastokohlainen jaottelu 
EMOTR I Tjl 
EAKR 3,1 
ESRJ 0^8 (a) 21% 
<c) DMaa- ja metsätalouden 
elävöittäminen (a) 
O Teollisuuden ja 
palveluelinkeinojen työllisyys (ti) 
• Matkailu ja elämänlaatu (c) 
(b) '28% 
Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 117 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Luxemburgin tavoitteen 5b kohdealutta koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin joulu­
kuussa 1994. Ohjelman ensisijaisina tavoitteina ovat työpaikkojen luominen ja säilyttäminen pk- ja 
pkt-yrityksissä sekä matkailun ja elämänlaadun kehittäminen. Ohjelman toteuttamisesta huolehtii 
maatalousministeriö. Seurantakomitean ensimmäinen kokous oli tarkoitus pitää vuonna 1995, mutta 
se siirrettiin vuodeksi 1996. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 61: Tavoite 5b — Luxemburg — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelma 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
d) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Luxemburg | 25,5| 6,0j 0,0| 0,8| 14%| 0,2j 0,4| 50% 
Rahoituksen toteutumisen osalta voidaan todeta, että komissio sitoi 14 prosenttia ja maksoi 7 
prosenttia koko kaudelle vahvistetusta yhteisön tuesta. 
ALANKOMAAT 
Tavoite Sb - Toinuniasuunnilclitui 1994-1999 
Väestö (1000 as.) 1 800 
Pinta-ala (km') J S.405 
Miljoonaa ecua 
5 YOA " Yhteensä! 150,0 
Keskiarvo/YOA | 30.0 
Rahastokohtainen jaottelu 
EMOTRl 5ÖJ6 
EAKR . 81.8 
ESR) ]__ (d) (e) 11% M is (a) 8% 
(C) 42% (b) 25% O Maatalouden Ja puutarhaviljelyn 
kehittäminen (a) 
O Yritysten perustaminen (b) 
• Matkailuinfrastruktuuri (c) 
O Ympäristön suojelu (d) 
• Inhimilllisel voimavarat (e) 
O Tekninen apu (f) 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Komissio hyväksyi Alankomaiden viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa joulukuussa 1994. Tukitoimen­
piteet kohdistuvat pääasiassa pk- ja pkt-yritysten tukemiseen ja ympäristönsuojeluun. Ohjelmien 
toteuttamisesta vastaavat alueet. 
Komissio osallistui kahdeksaan seurantakomitean kokoukseen vuoden 1995 aikana. Kokouksissa 
annettiin tiedot hankkeiden valintaperusteista. Arviointiohjelmia valmistellaan parhaillaan ja ensim­
mäiset tarjouspyynnöt on tarkoitus käynnistää vuoden 1996 aikana. 
118 Seislentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 62: Tavoite 5b — Alankomaat — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n luki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksu! 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Friesland 
Groningen / Drenlhe 
Limburg 
Overijssel 
Zeeland 
YHTEENSÄ 266,9 
157,4 
48,4 
70,2 
49,2 
592,1 68,7 
34,9 
19,1 
15,5 
11,8 
150,0 4.5 
0,0 
0,0 
1,4 
1.4 
7,3 12.7 
4.2 
2.3 
3.3 
3.2 
25,6 18% 
12% 
12% 
21% 
27% 
17% 4.1 
1,7 
0,4 
1,2 
2.0 
9,5 5.2 
2.1 
1,1 
1.6 
2,5 
12,6 41% 
50% 
50% 
50% 
79% 
49% 
Vuosina 1994-1995 komissio sitoi 17 prosenttia ja maksoi 8 prosentti koko kaudelle vahvistetuista 
yhteisön määrärahoista. 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Tavoite Sb - Toimintasuunnitelma 1994-1999 
Väestö (1 000 as.) I2.841 
Pinta-ala (km3) | 67.987 
Miljoonaa ecua 
11 YOA : Yhteensä] 820,5 
Kcskiarvo/YQA | 74,6 
Rahasiokohtatnen jaottelu 
EMOTR I 151,2 
EAKR 535,0 
ESRJ 134,3 (c) (d) (f) 1% 
(e) 3% I (a) 6% 
(b) 55% D Maatalouden monipuolistaminen 
(a) 
O Yritykset (ei maatalousalan) (b) 
• Matkailu (c) 
O Ympäristönsuojelu (d) 
• Inhimilliset voimavarat (e) 
O Tekninen apu (0 
Toteuttaminen vuonna 1995 
Vuoden 1994 lopun ja vuoden 1995 alun välisenä aikana hyväksyttiin Yhdistyneen kuningaskunnan 
11 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. Yleisesti ottaen etusijalle on asetettu erityisesti pk- ja pkt-yritysten 
tukeminen sekä matkailun kehittäminen. Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat kansalliset viranomai­
set. 
-Vuonna 1995 järjestettiin 18 seurantakomitean kokousta, joissa komiteoiden jäsenille annettiin 
tiedoksi hankkeiden valintaperusteet. Arviointiohjelmat saadaan valmiiksi vuonna 1996. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 119 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 
Taulukko 63: Tavoite 5b — Yhdistynyt kuningaskunta 
toteutuminen (miljoonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 Maksut 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Borders Region 
Keski-Skollanti / Tayside 
Dumfries and Galloway 
English Midland Uplands 
Grampian 
Lincolnshire 
The Marches 
Wales 76,6 
64,0 
125,3 
33,3 
96,2 
133,6 
90,8 
483,4 30,4 
25,4 
47,7 
12,2 
39,5 
53.7 
40.6 
184,0 7.7 
3.8 
6,7 
1,4 
5.6 
7,5 
6,2 
27.1 7.7 
3,8 
6.7 
1.4 
5.6 
7.5 
6,2 
27,1 25% 
15% 
14% 
12% 
14% 
14% 
15% 
15% 3.1 
2,0 
3.6 
0.7 
2,9 
4,0 
3.4 
15,3 3.1 
2.0 
3,6 
0,7 
2,9 
4,0 
3.4 
15.3 41% 
54% 
54% 
52% 
52% 
53% 
55% 
56% 
1994 
East Anglia 
English Northern Uplands 
Lounais-Englanti 
YHTEENSÄ 132,4 
262,3 
514,5 
2.012,3 60,0 
108,0 
219,0 
820,5 1,4 
2.2 
5.1 
74,6 8,6 
15,0 
31,2 
120,7 14% 
14% 
14% 
15% 1.0 
1.7 
8,8 
46,4 4,6 
8,1 
21,8 
69,4 53% 
54% 
70% 
58% 
Komissio sitoi 15 prosenttia ja maksoi 8 prosenttia koko kaudelle vahvistetusta yhteisön tuesta. 
120 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin 
Vuoden 1994 liittymisneuvotteluissa kiinnitettiin erityistä huomiota kolmen uuden jäsenvaltion 
yhteisön rakennepolitiikkaan liittämiseen ja siitä annetaan tarkempia määräyksiä itse liittymisasia­
kirjassa. Liittymisasiakirjassa määrätään rakennerahastojen uuden tavoitteen (tavoite 6) käyttöönot­
tamisesta erittäin harvaan asutuilla alueilla, tehdään Itävallan Burgenlandin osavaltiosta tavoitteen 1 
kohdealue ja vahvistetaan jäsenvaltiokohtaisesti tavoitteiden 1 (Itävalta) ja 6 (Suomi ja Ruotsi) sekä 
tavoitteiden 2-5b (kaikki kolme maata) maksusitoumusmäärärahat. Liittymisasiakirjassa ei anneta 
tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueiden luetteloa eikä vahvisteta tavoitteiden 2-5b määrärahojen jakautu­
mista. Määrärahojen jakaminen kuuluu komission toimivaltaan ja se teki asiaa koskevat päätöksen­
sä vuoden 1995 aikana54. 
Vuonna 1995 uusien jäsenvaltioiden kohdalla keskityttiin pikemminkin eri tavoitteisiin liittyvien 
ohjelma-asiakirjojen valmisteluun kuin ohjelmien toteuttamiseen, koska yhteisön sääntöjä alettiin 
soveltaa kyseisissä maissa vasta 1. päivästä tammikuuta 1995 alkaen. Tästä syystä katsottiin, että 
näiden maiden eri ohjelmiin liittyvät tavoitteet olisi esiteltävä eri jaksossa. Muiden jäsenvaltioiden 
osalta tässä kertomuksessa keskitytään vuoden 1995 aikaiseen täytäntöönpanoon ja toteuttamiseen. 
On kuitenkin korostettava, että lähes kaikki tavoitekohtaiset tukiohjelmat hyväksyttiin erittäin 
nopeasti vuoden 1995 aikana. Monet niistä voitiinkin käynnistää ennen vuoden 1995 päättymistä. 
Kolmen uuden jäsenvaltion osalta hyväksyttiin vuonna 1995 yhteensä 35 ohjelma-asiakirjaa: 17 
Itävallan osalta, 9 Suomen osalta ja 9 Ruotsin osalta. Vuoden lopussa oli hyväksymättä ainoastaan 
kuusi Ruotsin yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, joista yksi koski tavoitetta 4 ja viisi tavoitetta 5b. 
Suurin osa hyväksytyistä ohjelmista liittyi tavoitteisiin 2 ja 5b (10). Toisen ja kolmannen sijan saavat 
tavoite 5b (9) ja tavoite 5a maatalous (5). Muiden tavoitteiden osalta hyväksyttiin yksi ohjelma/jä­
senvaltio (tavoite 1:1, tavoite 3: 3, tavoite 4: 2, tavoite 5a kalastus: 3, tavoite 6: 2). 
Kestävän kehityksen säilyttämisen tarve: 
Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa ollaan ympäristötietoisia. Ympäristön tila kaikissa kolmessa 
uudessa jäsenvaltioissa on erittäin hyvä. Erityisesti Ruotsin ja Suomen pohjoisosia (harvaan 
asuttu tavoitteen 6 kohdealue) pidetään viimeisinä Euroopan alueina, joissa villi luonto on 
säilynyt lähes koskemattomana. Itävallassa on joitakin Euroopan kauneimmista vuoristoalueista. 
Ympäristöasioiden huomioon ottaminen näkyy myös näiden jäsenvaltioiden kehittyneessä ympä­
ristölainsäädännössä. Tavoitteiden 6 ja 2 kohdealueilla Suomessa ja Ruotsissa suurin ympäris­
töongelma on luultavammin rajat ylittävän saastumisen uhka. Maan ja veden happamoituminen 
aiheuttaa jonkin verran vahinkoa. Toinen tärkeä kysymys näissä maissa on luonnonvarojen 
kestävä hyväksikäyttö. Itävallassa tärkeimpiä ympäristökysymyksiä ovat todennäköisesti vuoris­
toalueiden luonnonympäristön suojelu liikenteen aiheuttamalta saastumiselta ja kestävien matkai-
lumuotojen edistäminen. 
Ympäristö kaikkien ohjelmien laaja-alaisena tavoitteena: 
Uusien jäsenvaltioiden ohjelmien yhteisenä piirteenä on ympäristön huomioiminen kaikkien 
toimenpiteiden taustalla olevana horisontaalisena teemana. Ruotsin ohjelmiin kuuluvissa useim­
missa toimenpiteissä ympäristökysymyksiä käytetään horisontaalisena perusteena. Luonnollisesti 
ei ole mahdollista ilmaista taloudellisesti päätöstä asettaa etusijalle kestävään kehitykseen ja 
luonnonolojen parantamiseen tähtääviä toimia. 
54 Vuoden 1994 laajentumisen rakenteellisia kysymyksiä käsitellään yksityiskohtaisemmin vuoden 1994 vuosikerto­
muksessa. 
Scisieniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 121 
7.1. Tavoitteet 1 ja 6 
Tavoite 1 
ITÄVALTA 
Burgenlandin alue Itävallassa on ainoa tavoitteen 1 kohdealue kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. 
Vuonna 1995 tämän kolmen Keski-Euroopan maan raja-alueen keskimääräinen BKT oli noin 70 
prosenttia yhteisön keskiarvosta. Sen 270 000 asukasta elävät pääasiassa maaseutualueilla, joiden 
pinta-ala on 4 000 km2. Komissiolle 20. huhtikuuta 1995 esitetty yhtenäinen ohjelma-asiakirja 
hyväksyttiin 15. marraskuuta 1995. Rakennerahastojen tuki on 165,6 miljoonaa ecua ja ohjelman 
kokonaiskustannukset 831,4 miljoonaa ecua. 
Tavoite 1: Itävalta - toimintasuunnitelma 1995-1999 
Ensisijaiset tavoitteet 
Kauppa ja teollisuus (.) 
Tutkimus/kehittäminen (b) 
Matkailu (c) 
Maatalous ja ympäristö (d) 
Kasvun edistäminen ja vakaa 
työllisyys (t) 
Tekninen apu (0 
Yhlnniä Kokonais­
kustannukset 
360.9 
82.6 
191.5 
125.0 
63.0 
8.4 
831,4 KJi.it tuki 
Yhteensä 
56.8 
15.5 
38.7 
24.2 
26.3 
4.1 
I6S.6 EAKR 
53.8 
12.5 
38.7 
0.7 
2.0 
107,6 ESR 
3.0 
3.0 
25.6 
1.5 
33,1 EMOTR 
24,2 
0.6 
24,8 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
114.4 
26.9 
63.2 
48,2 
26.7 
4.2 
2*3,6 Yksityinen 
rahoitus 
189.7 
40.2 
89.6 
52.6 
10.0 
182,1 (e) e% (0 1% 
(d) 15% 
(C) 23% (a) 43% 
(b) 10% 
Alueellista kehittämistä koskevan ohjelman yleisinä tavoitteina ovat dynaamisen teollisuus-, kauppa-
, matkailu- ja maatalousalueen luominen Keski-Eurooppaan ja sisäisten taloudellisten erojen vähen­
täminen yhtenäistämällä elämänlaatua koko alueella. Rahoitettujen toimenpiteiden tarkoituksena on 
luoda 7 300 uutta työpaikkaa (6 000 teollisuudessa, 1 000 teknologian alan pk-yrityksissä ja 300 
teknologiakeskuksissa). 
Joitakin yleisiä tavoitteita: 
• Erityistä huomiota kiinnitetään mahdollisuuksiin lisätä naisten, am­
mattitaidottoman työvoiman ja nuorten työtilaisuuksia erityisesti 
maaseutualueilla. Tällä tavoin voidaan pysäyttää väestökato ja vähen­
tää muuttoliikettä; 
• Paikallisen työvoiman koulutukseen ja pätevöittämiseen tähtäävien 
toimenpiteiden tavoitteena on täyttää alueen tarpeet teknologian alan 
pk-yritysten yrittäjien koulutuksen ja paikallisen talouden kehittämi­
sen suhteen; 
• Kansainvälistyminen, yhteistyö ja verkottuminen, joka heijastaa Bur­
genlandin alueen maantieteellistä tilannetta ja sen yhteistyötä Unkarin 
ja muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa; 
• Ainutlaatuisen ympäristön säilyttäminen: Luonnon ja ympäristön 
suojelua koskevan toimenpiteen (0,8 miljoonaa ecua rakennerahas­
toista; kokonaiskustannukset 2,26 miljoonaa) tavoitteena on osallis­
tua hankkeiden rahoitukseen matkailualan kannalta houkuttelevilla 
suojelualueilla ja maisemissa: Burgenlandin ekologinen ohjelma, 
Neusiedlerseen, Neusiedlersee-Seewinkelin luonnonpuiston puhdista­
mista koskeva ohjelma ja vaarassa olevien biotooppien ja elävien 
lajien suojelua koskeva ohjelma. 
Keski-Euroopan uuden tilanteen ja Itävallan Euroopan unioniin liittymisen tarjoamia mahdollisuuk­
sia on hyödynnettävä myös Burgenlandin alueella vuosina 1995-1999. Tässä mielessä naapurimaiden 
ja muiden Itävallan alueiden kasvumahdollisuuksilla on hyvin suotuisa vaikutus Pohjois- ja Keski-
Burgenlandin tulevaisuuden näkymiin. Alueen eteläosa ei saa vastaavaa hyötyä samoista ulkopuoli­
sista kannustimista. Siellä onkin keskityttävä omien mahdollisuuksien kehittämiseen (erityisesti 
kylpylämatkailu) ja yritettävä hyötyä mahdollisimman paljon rajojen yli ulottuvasta yhteistyöstä. 
122 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 64: Tavoite 1 — Itävalta — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo­
naa ecua) 
Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
YOA Burgcnland | 831,4| 165,6| 28,8| 17%| 14.4| 50% 
Tavoite 6 
Tavoite 6 esitettiin liittymisasiakirjassa ja sen tarkoituksena on harvaan asuttujen alueiden kehittä­
minen. Tällä tarkoitetaan, että asukastiheys on enintään kahdeksan henkilöä neliökilometriä kohti. 
Tavoitteeseen 6 kuuluvat alueet Suomessa ja Ruotsissa määriteltiin liittymisasiakirjan pöytäkirjassa 
N:o 6. Yleisesti myös tavoitteeseen 6 sovelletaan rakennerahastoista annettujen asetusten säännöksiä 
ja erityisesti tavoitteeseen 1 sovellettavia säännöksiä. 
Taulukko 65: Tavoite 6 Suomessa ja Ruotsissa — perustilastot 
Suomi 
Ruotsi 
YHTEENSÄ Väestö yhteensä 
tavoite 6 
840.000 
449.000 
1.289.000 %:ia 
kokonaisväestöstä 
17% 
5% 
-Pinta-ala yhteensä 
tavoite 6 (km2) 
206.000 
241.640 
447.640 %:ia kokonaispinta-
alasta 
60% 
50% 
-
SUOMI 
Tavoitteeseen 6 kuuluvat Suomen alueet kattavat yhtenäisen pinta-alan, johon kuuluvat Lapin, 
Kainuun, Pohjois-Karjalan ja Etelä-Savon alueet sekä osia Pohjois- ja Keski-Pohjanmaan, Pohjois-
Savon ja Keski-Suomen alueista. Keskimääräinen asukastiheys on neljä henkilöä neliökilometriä 
kohti. 1990-luvun lamasta johtuva työttömyyden kasvu näillä alueilla on pahentanut niiden perintei­
siä ongelmia, joita ovat väestön asteittainen väheneminen ja kaupunkeihin suuntautuva maaltapako. 
Lisäksi kaikki alueet ovat suuresti riippuvaisia maa- ja metsätaloudesta sekä julkisista palveluista. 
Perusteollisuus on epätasapainossa ja keskittyy joihinkin suuriin metsä-, metalli- ja kemianteollisuu­
den alan yrityksiin. Lisäksi pk-yrityksiä on suhteellisen vähän ja julkissektorin työpaikkojen vähene­
minen vaikuttaa enemmän naisiin kuin miehiin. 
Tavoitteen 6 yhtenäinen ohjelma-asiakirja esitettiin komissiolle 8. maaliskuuta 1995 ja se hyväksyt­
tiin 11. heinäkuuta 1995. Sen strategiana on kehittää alueiden valtteja eli puuteollisuuden ja 
metsätalouden tuotteita, erikoistuneita maatalouden haaroja, metalliteollisuutta, elektroniikkateolli­
suutta ja matkailua. Tarkoituksena on vahvemman pk-yrityssektorin luominen kannustamalla pai-
kallisteollisuuden ja yksityissektorin yritysten perustamista sekä koulutusta ja tutkimus- ja kehittä­
mistoimintaa. Ohjelmassa pyritään myös käyttämään maksimaalisesti uusien teknologioiden tarjoa­
mia mahdollisuuksia erityisesti televiestinnän alalla pitkien etäisyyksien aiheuttaman vaikutuksen 
ehkäisemiseksi. Koska maatalous on tärkeää erityisesti alueen eteläosissa, noin neljäsosa ohjelmasta 
on suunnattava viljelijöiden tukemiseen epäsuotuisten alueiden maatalouden tukijärjestelmän mu­
kaisesti (tavoite 5a). Ohjelmaan kuuluu myös ESR:n toimenpiteitä, joilla tuetaan työttömiä ja 
koulutusta. ESR rahoittaa myös tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita. 
Suomen viranomaisten kanssa käytyjen neuvottelujen aikana alunperin ehdotettuihin ohjelmiin 
tehtiin joitakin muutoksia. Yhteisön osarahoitusosuutta epäsuotuisilla alueilla vähennettiin, jotta 
kehittämiseen tarvittavat määrärahat löydettäisiin. Perusrakenteita koskevat hankkeet hylättiin ja 
inhimillisiin voimavaroihin liittyviä toimia tietoyhteiskunnan alalla lujitettiin. Lisäksi jotkut melko 
Seisleniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 123 
vaatimattomat toimenpiteet yhdistettiin maaseudun joustavaa kehittämistä koskevaan pakettiin, 
jolla rahoitetaan pääasiassa paikallisia hankkeita monilla eri aloilla mukaan lukien Pohjois-Lapin 
saamelaisvähemmistöön liittyvät hankkeet. 
Tavoite 6: Suomi - toimintasuunnitetnm 199S-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet 
Teollinen kehittäminen (a) 
Inhimillisien voimavaiujr.n Lcluttaminen (t) 
M.uulous, melsanhoilu. puuuihavtljcly, 
kalastus, maaseudun kehu ja ympanslo (r) 
1 etninen apu (il) 
Viilenisi Kokonais­
kustannukset 
513,4 
189.8 
biU.S 
18.4 
1.37d,l RR.11 luki 
Yhteensä 
153.7 
87,9 
209.1 
9.2 
459.9 EAKR 
133,8 
16.7 
18.6 
3.4 
172,5 ESR 
19,9 
71.2 
12.6 
2.1 
1(15.8 EMOTR 
0,0 
0.0 
17-t.U 
V> 
177,6 KOR 
0.0 
0,0 
3.1» 
(1.1 
4,0 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
153.7 
87,9 
280.5 
531.3 yksityinen 
rahoitus 
206.0 
14.0 
114.9 
J34.9 (d) 1% 
(b) ,<% 
Lopulliseen ohjelmaan kuuluu kolme ensisijaista tavoitetta: teollinen kehittäminen, yritysten luomi­
nen ja olemassa oleviin yrityksiin investointi; inhimilliset voimavarat, mukaan lukien koulutus ja 
työttömien neuvontapalvelut, tutkimus ja tietoyhteiskunta; maatalous, metsätalous, kalastus, maa­
seudun kehittäminen ja ympäristö. Yhteisö rahoittaa ohjelmaa 459,9 miljoonalla eculla Gösta suurin 
osa eli 39% maksetaan EMOTR:ista, koska tasaushyvitykset ovat huomattavia) ja kokonaiskustan­
nukset ovat 1,326 miljardia ecua. 
Ympäristötoimenpiteet: 
Teollisuuden kehittämistä ja ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden osalta Suomen YOA:aan 
kuuluu toimenpiteitä, joita yhteisö rahoittaa 14,4 miljoonalla eculla: 
• ensinnäkin halutaan rohkaista biomassan ja muiden uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja 
kehittää energiaa koskevia perusrakenteita ja verkkoja (rakennerahastojen tuki: 8 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset: 35,3 miljoonaa). Tähän kuuluvat mm. investoinnit ympäristöys­
tävällisiin energiantuotantoa koskeviin menetelmiin (uusiutuvat energialähteet, päästöjen vä­
hentäminen jne.) ja energian järkevää käyttöä koskevat toimet; 
• ympäristönsuojeluun liittyvä toimenpide koskee veden toimitusjärjestelmien parantamista, 
jätehuollon parantamista, kierrätyksen kehittämistä, matkailukeskusten ympäristönsuojelua, 
luonnonvaroihin investointia, ympäristötutkimuksia, ympäristöhallintoa koskevia suunnitel­
mia jne. (rakennerahastojen tuki: 6,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 16 miljoonaa). 
Ohjelman tavoitteina on vähentää työttömyyttä vuosittain 2 prosentilla ja työllistää 8 000 työtöntä 
alueella, jossa oli 90 600 työtöntä vuonna 1994 (24% työelämässä olevasta väestöstä), lisätä yksityis­
ten palvelujen ja teollisuuden työpaikkojen määrä 135 000:een (117 500 vuonna 1994) ja vähentää 5 
prosentilla paikallisen BKT:n ja kansallisen keskiarvon välistä eroa (eli vähentää ero 20%:sta 
15%:iin). 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hallinto on jaettu alueiden ja keskushallinnon kesken. Kukin alue on 
hyväksynyt oman ohjelmansa, jonka se panee täytäntöön hankkeiden valintamenettelyjä ja -perustei­
ta koskevan yhteisen kehyksen mukaisesti ja alueen, ministeriöiden paikallisyksiköiden ja työmarkki­
naosapuolten edustajista koostuvan alueellisen hallintokomitean välityksellä. Tästä syystä ohjelma 
sisältyy yhteen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, johon kuuluu yksi seurantakomitea. Seurantakomi­
tea kokoontui vuoden 1995 syys- ja marraskuussa. 
RUOTSI 
Ruotsissa on seitsemän tavoitteeseen 6 kuuluvaa aluetta, jotka sijaitsevat maan pohjoisosissa. Niihin 
kuuluu yksi kokonainen lääni (Jämtland) ja osia kuudesta muusta läänistä (Värmland, Kopparberg, 
Gävleborg, Västernorrland, Västerbotten ja Norrbotten). Niiden asukastiheys on kaksi henkilöä 
neliökilometriä kohti. Näille alueille on kokonaisuudessaan ominaista pienet kaupunkikeskukset, 
124 Seisienitis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
jotka sijaitseva kaukana toisistaan. Kolmasosa väestöstä asuu hyvin hajallaan kyseisten keskusten 
ulkopuolella. Alueen harva asutus ja siitä johtuva suuri riippuvuus rannikkoalueista edellyttää 
perusrakenteita ja sosiaalista yhteisvastuullisuutta. Työttömyystaso on 13 prosenttia ja työllisyys 
riippuu suuresti julkisesta sektorista erityisesti naisten työpaikkojen osalta. Toiseksi suurimpina 
työllisyyslähteinä ovat metsätalous ja taantuva kaivostoiminta. 
Komissio hyväksyi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 6. marraskuuta 1995. Rakennerahastojen tuki on 
252 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 635 miljoonaa ecua. Ohjelman tavoitteena on poistaa 
ongelmia, jotka liittyvät alueiden syrjäiseen asemaan, perinteisen teollisuuden työpaikkojen vähene­
miseen (erityisesti kaivokset) sekä naisten ja nuorten maaltapaosta johtuvaan väestön epätasapai­
noon. Ohjelmassa halutaan myös kehittää alueen omia voimavaroja eli sen turmeltumatonta ympä­
ristöä, runsaita luonnonvaroja ja suhteellisen hyvin kehittyneitä perusrakenteita. Yhtenäisessä ohjel­
ma-asiakirjassa pyritäänkin luomaan yksityiselle sektorille työpaikkoja, jotta voitaisiin vähentää 
työttömyyttä ja korvata julkisen sektorin työpaikkojen suunniteltu vähentäminen, joka kohdistuu 
erityisesti naisiin. Pienten hajanaisten yhteisöjen säilyminen riippuu niiden mahdollisuuksista synnyt­
tää uusia työpaikkoja sekä kyvystä pitää alue vetovoimaisena asuin- ja työskentelypaikkana. 
Tavulle 6: Ruutit • iiiimiiilusuuiinitelinu 199S-I9<J9 (miljoonaa ecua) 
l'oâa\lalhiel tavoitteet 
1 yollisyys. kauppa ja teollisuus (a) 
Osaamisen edistäminen (li) 
Maalalous, kalastus ja luonnonvarat (e) 
Maaseudun kehin, ja yhdyskuntatyö (d) 
Saamelaiset (e) 
Tekninen apu (0 Aulu.iim 
kuMannukxrt 
269.4 
102.7 
151,5 
85.4 
15.7 
10.3 
63 5,01 82.6 
48.8 
66.1 
41.7 58,2 
35.7 
12,5 
13.7 20.O 
2.6 5.0 Kansallinen 
julkinen 
80.2 
40.4 
61.0 
41.7 Vk my uit 
tuholla 
(b) IES 
Viiden ensisijaisen tavoitteen ympärille keskittyvä ohjelman strategia perustuu myös tiettyihin hori­
sontaalisiin teemoihin: tietotekniikoiden maksimaalinen hyväksikäyttö kaikilla sosiaalis-taloudellisen 
toiminnan alueilla; miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien takaaminen; erityisen luonno­
nympäristön ja kulttuuriperinnön säilyttäminen; alueen kilpailueduista hyötyminen; yksilöiden taito­
jen ja pätevyyden parantaminen. Yritysten tukemiseen ja niiden kilpailukyvyn lisäämiseen, TTK-
toiminnan mahdollisuuksien sekä tietotekniikan kehittämiseen, maatalouden ja luonnonvarojen 
kehittämiseen ympäristöystävällisesti, matkailun kehittämiseen, paikallisten aloitteiden edistämiseen 
ja koulutus- ja pätevyystason lisäämiseen liittyy myös yksi toimenpidekokonaisuus. Saamelaisia 
koskevan erityistavoitteen tarkoituksena on mahdollistaa heidän ympäristönsä ja perinteisen elämän­
tapansa (poronkasvatus) säilyminen. 
Ympäristötoimenpiteet: 
Ruotsin YOA.aan kuuluu kaksi toimenpidettä, joita yhteisö tukee 6 miljoonalla eculla: 
• luonnonvarat ja maaseutumaisemien säilyttäminen: kierrätys, veden toimitus- ja poistojärjes-
telmien parantaminen, erityisalueiden suojelu, tutkimus ja pilottihankkeet ympäristöystävälli­
sen maatalouden alalla ja parempien ympäristöhallintoa koskevien järjestelmien kehittäminen 
(rakennerahastojen tuki: 4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 8 miljoonaa); 
• ympäristöalan asiantuntemuksen kehittämiseksi on tarkoitus tukea ympäristöteknologioihin 
liittyvää koulutusta, maanviljelijöiden ja metsänomistajien ympäristöhallintoon liittyvää kou­
lutusta, teollisuuden ja kaupan kierrätykseen liittyvää koulutusta, uusia vesitekniikoita ja 
matkailualan tiedottamista, joka koskee "jokamiehenoikeutta nauttia maaseudusta" fallema-
nsrätt") (rakennerahastojen tuki: 2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 4 miljoonaa). 
Ohjelman yleisinä tavoitteina ovat noin 9 500 työpaikan luominen ja/tai säilyttäminen, alueen 
henkeä kohti jakautuvan BKT:n (energiantuotantoa lukuun ottamatta) ja kansallisen keskiarvon 
välisen eron vähentäminen, 900 uuden yrityksen perustaminen ja tietotekniikan asiantuntemuksen 
lisääminen. 
Scistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 125 
Paikallisista ja alueellista rakenteista muodostetut hallintokomiteat panevat täytäntöön suurimman 
osan ohjelman rahoituksesta (80%). Joidenkin toimenpiteiden toteuttamisesta (esimerkiksi tavoit­
teen 5a toimenpiteet) huolehtivat keskusyksiköt. Saamelaiset puolestaan saavat yleiskattavaa tukea. 
Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitea kokoontui ensimmäisen kerran joulukuussa 1995 ja 
hankkeiden hyväksyminen ja toteuttaminen aloitettiin saman vuoden aikana. 
Taulukko 66: Tavoite 6 — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) 
Suunniteltu 
Hyväksytty 
% 
Maksusitoumukset 1995 
%:ia tuesta 
Maksut 1995 
%:ia tuesta Fl 
459,9 
459,9 
100% 
81,0 
18% 
40,5 
9% SE 
252,0 
252,0 
100% 
44,9 
18% 
22,5 
9% Yhteensä 
711,9 
711,9 
100% 
125,9 
18% 
63,0 
9% 
7.2. Tavoite 2 
Komissio hyväksyi 22. helmikuuta 1995 Itävallan ja Suomen55 osalta ja 10. toukokuuta 1995 
Ruotsin56 osalta luettelot tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista rakennerahastoista annettujen asetusten 
ja Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan määräysten mukaisesti ja alueellista kehitystä ja 
uudistamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean annettua yksimielisen hyväksyntänsä. 
Taulukko 67: Tavoite 2 uusissa jäsenvaltioissa — Perustilastot 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi Alueiden 
lukumäärä 
4 
6 
5 Väestö yhteensä 
tavoite 2 
640.000 
790.000 
970.000 % :ia 
kokonaisväestöstä 
8v0 
15% 
11% Pinta-ala yhteensä 
tavoite 2 (km1) 
8.692 
17.000 
35.325 %:ia 
kokonaispinta-alasta 
10% 
5% 
8% 
ITÄVALTA 
Itävallan viranomaiset esittivät tavoitteen 2 neljää Itävallan kohdealuetta koskevat ehdotukset 
(Steiermark, Ala-Itävalta, Ylä-Itävalta ja Vorarlberg) 26. päivänä huhtikuuta 1995, ja komissio 
hyväksyi yhtenäiset ohjelma-asiakirjat 15. päivänä marraskuuta 1995. Ohjelmat kattavat kauden 
1995-1999. Niiden kokonaiskustannukset ovat 816 miljoonaa ecua, josta rakennerahastot maksavat 
101 miljoonaa ecua. 
Taulukko 68: Tavoite 2 
ecua) Itävalta —- Rahoituksen jakautuminen alue-ja rahastokohtaisesti (miljoonaa 
YOA 
Sleiermark 
Ala-Itävalta 
Ylä-Itävalla 
Vorarlberg 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustannukset 
463,4 
199,2 
67,0 
86,6 
816,1 RR:n tuki 
Yhteensä 
58,0 
22.4 
10,8 
9,9 
101,0 EAKR 
38,8 
17,9 
7,1 
6,4 
70,2 ESR 
19,2 
4,5 
3,6 
3,5 
30,8 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
123,7 
33,7 
18,7 
12,0 
188,2 Yksityinen 
rahoitus 
281,7 
143,0 
37,5 
64,7 
526,9 
"EYVLN:oL51, 8.3.1995. 
54 EYVL N:oL 123, 3.6.1995. 
126 Seislentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen strategiana on talouden uudistaminen ja monipuolistaminen alueil­
la, joilla metalli-, kaivos- ja tekstiiliteollisuus taantuvat nopeasti. Erityisesti painotetaan uusien 
yritysten perustamista ja olemassa olevien yritysten lujittamista (erityisesti pk-yritykset) uusia tekno­
logisia taitoja kehittämällä. Noin 60 prosenttia käytettävissä olevista varoista kohdennetaan teolli­
suuden ja pienteollisuuden sekä vastaavien teknologisten taitojen vahvistamiseen. Varoista 30 prose­
nttia käytetään inhimillisten voimavarojen pätevöittämistä koskevien toimenpiteiden rahoittamiseen 
ja 7 prosenttia matkailun kehittämiseen ja edistämiseen. Neljän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 
puitteissa rahoitettujen toimenpiteiden ansiosta syntyvien tai säilyvien työpaikkojen määrän on 
arvioitu olevan 11 000. 
Tavoite 2: Itävalta - toinùntasuunnilelma 1995-1999 
Fääasiallisel tavoitteet 
Yritysinvestoinnit (mukaan lukien matkailu) (a) 
TTK, innovaauo, teknologiansiirto (u) 
Toimintaa lukevat iiUiastrukiuuril (c) 
koulutus ja uudelleenkoulutus (ii) 
Tekninen apu («) 
VIIVEENSÄ Kokonais­
kustannukset 
573.4 
84.4 
76.6 
75,6 
6.1 
116.1 K/C/i tuki 
Yhteensä 
40.11 
10.2 
16.7 
50,5 
2.8 
101,(1 EAKR 
40,8 
10,2 
16.7 
0.0 
2,5 
70,3 ESR 
0,0 
0,0 
0,0 
30.5 
0.3 
3U.8 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
84.9 
23.2 
35.1 
41.7 
3.3 
1KB.2 Yksityinen 
rahoitus 
44 7.7 
51.0 
24,8 
3.4 
0.0 
SJ<i,Y (d) 9' (e) 1% 
(b) 
(a) 7i% 
Ympäristön huomioon ottaminen yhdennetysti: 
Ympäristönsuojelu on YOA.jen erottamaton osa ja se liittyy puhtaiden tekniikoiden käyttööno­
ton ja vaihtoehtoisten energialähteiden käytön tukemiseen: 
• Steiermarkissa kahteen eri ensisijaiseen tavoitteeseen (teollisuusinvestoinnit ja matkailu; tekno­
logiansiirto ja neuvonta) kuuluvalla kahdella toimenpiteellä tuetaan ympäristönsuojelua har­
joittaviin yrityksiin investointia sekä energian säästämisestä ja ympäristötekniikoista annetta­
vaa neuvontaa; 
• Vorarlbergissä tietotaidon parantamista koskevalla toimenpiteellä tuetaan pilottihankkeita ja 
toimintaa, joka edistää energian järkevää käyttöä ja ympäristöystävällisempiä tuotantoteknii-
koita; 
• Ala-Itävallassa ympäristötoimet kuuluvat kolmeen toimenpiteeseen: talouden rakenneuudis­
tuksen yhteydessä tuetaan yritysten tekemiä investointeja (energian järkevä käyttö, teollisuus­
jätteiden ja ilmansaasteiden vähentäminen jne.); yrityksille tarjottavien neuvontapalveluiden 
yhteydessä pk-yrityksille tarjotaan neuvontaa (jätteiden käsittely, saasteiden vähentäminen, 
tarkastukset jne.); ja talouden perusrakenteiden yhteydessä tuetaan uusiutuviin energialähtei­
siin tehtäviä investointeja (aurinkoenergia, biomassa, tuulienergia, vesivoimasähkö jne.). 
Lisäksi toteutetaan erityistoimenpiteitä, joiden tavoitteena on naisten sijoittaminen uudelleen 
työmarkkinoille erityisesti Ala- ja Ylä-Itävallassa. Teknistä apua annetaan, jotta voidaan lujittaa 
ja luoda alueellisia hallintorakenteita, jotka auttavat uutta luovien hankkeiden kehittämistä ja 
käynnistämistä sekä alueellisten kehittämisponnistusten yhteensovittamista. 
Taulukko 69: Tavoite 2 — Itävalta 
joonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mii-
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset KR:n tuki 
0) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(D Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
YOA Ylä-Hävalta 
YOA Ala-Itävalta 
YOA Sleiermark 
YOA Vorarlberg 
YHTEENSÄ 199,2 
67,0 
463,4 
86.6 
816,1 22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 22,4 
10,8 
11,1 
9,9 
54,1 100% 
100% 
19% 
100% 
54% 7,6 
3,9 
5,6 
4.3 
21,4 34% 
37% 
50% 
44% 
40% 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 127 
SUOMI 
Suomessa tavoitteeseen 2 kuuluu kuusi teollisuusaluetta. Toimintasuunnitelma on sisällytetty yhteen 
yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kaudella 1995-1996, ja Suomen viranomaiset haluavat esittää uuden 
ohjelman kaudeksi 1997-1999. Alueista kolme on rannikkoalueita (osia Satakunnasta ja Varsinais-
Suomesta länsirannikolla ja Itä-Uudestamaasta ja Kymenlaaksosta Suomenlahden itärannikolla ja 
Kokkolasta luoteisrannikolla). Kolme muuta aluetta sijaitsevat sisämaassa Päijät-Hämeen (Lahti), 
Keski-Suomen (Jyväskylä) ja Etelä-Karjalan (Lappeenranta) alueilla. Alueiden suurimpana ongelma­
na on korkea työttömyysaste (keskimäärin 23% vuonna 1994 verrattuna kansalliseen keskiarvoon 
20%), joka johtuu rakennemuutoksista ja työpaikkojen jatkuvasta vähenemisestä pääasiallisilla 
teollisuudenaloilla, joita hallitsevat metsä-, metalli- ja kemianteollisuuden suuryritykset. Näiden 
teollisuudenalojen työpaikkojen rakenteellinen lasku on kiihtynyt Venäjän kaupan romahdettua 
vuoden 1990 jälkeen. 
Riippuvuus muutamista suurista työnantajista on eräs näiden alueiden heikkouksista. Tämän vuoksi 
yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotetaan pk-yritysten monipuolistamista ja kehittämistä. Ohjel­
massa rohkaistaan uusien yritysten perustamisen lisäksi olemassa olevien pk-yritysten kehittämistä 
investointien, tutkimuksen, uusien tuotteiden kehittämisen sekä teknologiaan ja markkinointiin 
liittyvien taitojen parantamisen kautta. Koulutus ja verkkojen muodostaminen muiden pk-yritysten 
tai suurempien yritysten (ryhmässä tapahtuva kehittäminen) kanssa onkin tärkeää. Lisäksi ohjelman 
tavoitteena on kehittää Suomen asemaa pääsyväylänä Venäjälle ja Baltian maihin erityisesti transito-
kauppaan käytettyihin satamiin kohdennettujen investointien avulla. 
Tavoite 2: Suomi- loimititasuunnilelnui 1995-1996 
Pääasialliset tavoitteet 
Yritysten kehittäminen (a) 
Pätevyys ja tekniikat (b) 
Ympäristö, infrastruktuurit ja matkailu (c) 
Tekninen apu (d) 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustannukset 
172,8 
45.6 
61,1 
2.8 
281,0 RR:n luki 
Yhteensä 
36.6 
16.3 
14.9 
1.4 
aa EAKR 
30.5 
8.7 
14.9 
l.l 
ssa ESR 
«.1 
7.6 
0,0 
0.3 
14,0 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
49.4 
20.1 
37.0 
1.4 
107.» Yksityinen 
rahoitus 
86.8 
9.2 
9.9 
I0S.9 (c) (d) 1% 
(b) 
Ohjelma esitettiin komissiolle 8. maaliskuuta 1995 ja se hyväksyttiin 11. heinäkuuta 1995. Siihen 
kuuluu kolme ensisijaista tavoitetta: yritysten kehittäminen; pätevyyden ja teknologioiden kehittämi­
nen; ympäristö, perusrakenteet ja matkailu. Yhteisön tuki on 69,2 miljoonaa ecua ja kokonaiskus­
tannukset 283 miljoonaa ecua. Ohjelman tavoitteina on noin 10 000 tosiasiallisen työpaikan syntymi­
nen alueen teollisuuden ja palveluiden aloilla, kansalliseen keskiarvoon suhteutetun työttömyystason 
alentaminen, pk-yritysten määrän lisääminen 3 prosentilla ja vientiä harjoittavien pk-yritysten 
määrän lisääminen 3 prosentilla. 
Kaksi ympäristönsuojelua koskevaa toimenpidettä: 
Toinen toimenpide sisältyy pätevyyttä ja tekniikoita koskevaan ensisijaiseen tavoitteeseen ja 
toinen varsinaisesti ympäristöä koskevaan tavoitteeseen: 
• Ympäristötekniikoiden kehittämistä ja soveltamista koskevan toimenpiteen (0,3 miljoonaa 
ecua rakennerahastoista, kokonaiskustannukset 1,1 miljoonaa) tavoitteena on tukea "vihreitä" 
teknologioita koskevan tiedon keräämistä ja jakamista, ympäristöystävällisten tuotteiden ja 
tuotantomenetelmien kehittämistä, opintoja ja ympäristöalan tutkimusta sekä yritysten välistä 
ympäristöalan yhteistyötä. 
• Ympäristönsuojelua ja kaupunkien saneerausta koskevan toimenpiteen (6,9 miljoonaa ecua 
rakennerahastoista, kokonaiskustannukset 30 miljoonaa ecua) tavoitteena on tukea vapaiden 
teollisuusrakenteiden saneerausta ja käyttöä, kaupunkien keskustan ympäristön parantamista, 
ympäristökysymyksiä koskevien tiedotuskampanjoiden järjestämistä sekä tutkimusta ja kehit­
tämistä jätteiden käsittelyn alalla. 
128 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Ohjelman hallinto on jaettu alueiden ja keskushallinnon välille. Kukin alue on hyväksynyt oman 
ohjelmansa, jota se toteuttaa valintamenettelyjä ja -perusteita koskevaa yhteistä kehystä noudattaen 
sekä alueen, ministeriöiden aluetoimistojen ja työmarkkinaosapuolten edustajista koostuvan alueelli­
sen hallintokomitean välityksellä. Tämän vuoksi ohjelma on sisällytetty yhteen yhtenäiseen ohjelma-
asiakirjaan, jonka toteutusta valvoo yksi kansallinen seurantakomitea. Seurantakomitea kokoontui 
vuoden 1995 syys- ja marraskuussa. 
Taulukko 70: Tavoite 2 
naa ecua) Suomi — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo-
Öhjclma ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:u tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) 
1995 
YOA Suomi 283,0 69,2 ____ Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) 
45% 15,6 /o 
(3)/(2) 
50% 
RUOTSI 
Tavoitteeseen 2 kuuluvaa viittä Ruotsin aluetta (Ângermanlandin rannikko, Bergslagen, Ble-
kinge, Fyrstad ja Pohjois-Norlannin rannikko, kokonaisväestö 970 000) koskevat ehdotukset 
esitettiin komissiolle 16. kesäkuuta 1995 ja viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin 22. 
marraskuuta 1995. Ne kattavat kauden 1995-1999. Näille viidelle alueelle on ominaista vahva 
riippuvuus perinteisestä teollisuudesta (metsä-, kaivos-, koneenrakennusteollisuus), muutaman 
suuren työnantajan hallitseva asema paikallisilla työmarkkinoilla, huono yrityshenki, väestöpa-
ko ja väestön ikääntyminen. Rakennerahastot rahoittavat ohjelmia yhteensä 160 miljoonalla 
eculla, ja kokonaiskustannukset ovat hieman yli 800 miljoonaa ecua. 
Näiden alueiden suurimpana haasteena on uusien työpaikkojen luominen, jotta perinteisten 
teollisuudenalojen viimeaikaiset menetykset ja julkisella sektorilla odotettu työpaikkojen vähe­
neminen voitaisiin korvata. Tämän vuoksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan päätavoitteena on 
alueiden talouden uudistaminen ja monipuolistaminen vakaan pohjan luomiseksi yksityisen 
sektorin työpaikkojen syntymiselle. Viidessä ohjelmassa etusijalle asetetaan kyseisten alueiden 
yritysympäristön parantaminen sekä tuotantosektorin pk-yritysten ja yrityksille tarjottavien 
palveluiden lujittaminen. Toisena tavoitteena on alueiden rikkaaseen kulttuuriperintöön ja 
luonnon kauneuteen perustuvan matkailun kehittäminen. Näiden ohjelmien toteuttamisen an­
siosta syntyvien uusien työpaikkojen määräksi on arvioitu 21 000. 
Taulukko 71: Tavoite 2 
ecua) Ruotsi — Rahoituksen jakautuminen alue- ja rahastokohtaisesti (miljoonaa 
YOA 
Angermanlandin rannikko 
Bergslagen 
Blekingc 
Fyrstad 
I'ohjois-Norlannin rannikko 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustannukset 
89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,0 
803,2 RR:n tuki 
Yhteensä 
18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 EAKR 
14,2 
47,5 
12,3 
19,0 
28,7 
121,7 ESR 
3,8 
19.5 
2,7 
5,0 
7,3 
38,3 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
29,5 
150,9 
33,1 
56,0 
83,0 
352,5 Yksityinen 
rahoitus 
42,0 
103,5 
37,7 
65,5 
42.0 
290,7 
Näiden strategisten tavoitteiden saavuttamista varten ensisijaisissa tavoitteissa keskitytään yritysten 
ja teollisuuden, matkailun ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. Yritysten kilpailukyvyn ja 
vientimahdollisuuksien monipuolistamisen ja lisäämisen rohkaisemiseksi tuetaan neuvontapalveluja, 
verkkojen muodostamista sekä tutkimus- ja koulutustoimia. Pk-yritysten innovaatioiden edistämi­
seksi yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa halutaan tukea yritysten verkottumista, yritysten ja asiantun-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 129 
tijakeskusten välistä yhteistyötä ja pk-yritysten henkilökunnan koulutusta. Lisäksi halutaan houku­
tella investointeja (teollisuusalueiden saneeraus ja puhdistus ja edistämistoimet). Ohjelmissa tuetaan 
vielä matkailun kehittämiseen tarkoitettuja tukitoimia (esimerkiksi pienet matkailun perusrakenteet, 
alueiden rikasta perintöä korostavien kulttuuritapahtumien järjestäminen, uusien kohteiden kehittä­
minen). Nämä ensisijaiset tavoitteet perustuvat horisontaalisiin teemoihin, kuten tietotekniikan 
kehittäminen, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen, ympäristön säilyttämi­
nen sekä taitojen ja pätevyyden lisääminen. 
Ympäristötoimenpiteet: 
Ympäristötoimenpiteitä sisältyy Ruotsin kaikkiin YOA:hin ja niihin liittyy: 
• Hylättyjen teollisuusalueiden ja -rakenteiden saneeraus ja puhdistaminen (Bergslagen: EAKR: 
3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 16 miljoonaa). 
• ympäristöystävällisten tuotteiden kehittämisen ja puhtaiden tekniikoiden käyttöönoton tuke­
minen pk-yrityksissä (Fyrstad: EAKR: 0,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 3,6 miljoo­
naa). 
• Perinnön säilyttämisen ja ylläpitämisen tukeminen (Fyrstad: EAKR: 1,6 miljoonaa ecua; 
kokonaiskustannukset: 9,1 miljoonaa; Pohjois-Norlannin rannikko: EAKR: 1,8 miljoonaa 
ecua; kokonaiskustannukset: 8,7 miljoonaa). 
Ohjelmista hyötyvät eniten pk-yritykset, yrityksen perustamista suunnittelevat osapuolet, kunnat, eri 
paikallisyhteisöt sekä koulutus- ja tutkimus-kehittämislaitokset. 
Tavoite 2: Ruotsi - toimintasuunnitelma 1995-1999 
Pääasialliset tavoitteet 
Yritysten kehittäminen (a) 
Innovaatio, tutkimui ja kehittäminen (b) 
Yritysympäristö, matkailu, paikallinen kehitys (e) 
Koulutus, tutkinnot (d) 
Tekninen apu (e) 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustannukset 
453.1 
(6.7 
157.1 
97.2 
9.1 
103,2 RR.n tuki 
Yhteensä 
79.5 
17.8 
33.* 
24.3 
4.6 
160,0 EAKR 
63.5 
17.8 
30,8 
6.2 
3.4 
171,7 ESR 
16 
0.0 
3 
18.1 
1.7 
31,3 Kansallinen 
julkinen 
rahoitus 
171.7 
39.( 
19.6 
46.9 
4.5 
JSÎ.S Yksityinen 
rahoitus 
301,9 
29.1 
33.7 
26.0 
0.0 
390,7 
Ohjelmat toteutetaan yhteistyössä komission, keskushallinnon ja kaikkia paikallisia eturyhmiä edus­
tavien alueellisten ja paikallisten viranomaisten, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, välillä ja 
kustakin yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta vastaavista yleisistä seurantakomiteoista koostuvan hal-
lintokomiteajärjestelmän välityksellä. Viisi seurantakomiteaa pitivät ensimmäisen kokouksensa jou­
lukuussa 1995. 
Taulukko 72: Tavoite 2 — Ruotsi — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(D Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
YOA Angerlandslcctcn 
YOA Bergslagen 
YOA Blckinge 
YOA Fyrstad 
YOA Pohjois-Norlannin rannikko 
YHTEENSÄ 89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161.0 
803,2 18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 18,0 
12,8 
15,0 
24,0 
36,0 
105,8 100% 
19% 
100% 
100% 
100% 
66% 6,2 
6,4 
5,0 
8,2 
12,3 
38,1 34% 
50% 
34% 
34% 
34% 
36% 
130 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
7.3. Tavoitteet 3 ja 4 
Kuten muidenkin tavoitteiden kohdalla tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät uusien jäsenvaltioiden yhtenäiset 
ohjelma-asiakirjat laadittiin aktiivisen yhteistyön ansiosta vuoden 1995 aikana. 
Taulukko 73: Tavoitteet 3 ja 4 — uusien jäsenvaltioiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen (mil­
joonaa ecua) 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
Yhteensä Tavoitteet 3 ja 4 
395,0 
343,0 
520,0 
1.258,0 Tavoite 3 
334,0 
258,4 
347,0 
939,4 Tavoite 4 
61,0 
84,6 
173,0 
318,6 
ITÄVALTA 
Itävallan tavoitteiden 3 ja 4 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin heinäkuussa 1995. Ne saavat 
ESRrn rahoitusta yhteensä 395 miljoonaa ecua ja niiden toteuttamisesta vastaa yleisesti työ- ja 
sosiaaliministeriö erityisesti julkisen työvoimaviranomaisen ja osavaltioiden sosiaaliviranomaisten 
välityksellä. Ohjelmat kattavat kauden 1995-1999. 
Tavoite 3: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet 
Rakenteellista muutoksista kärsivien henkilöryhmien tukeminen (a) 
Pitkäaikaistyöttömien, vanhusten ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden 
sopeuttaminen (b) 
Vammaisten sopeuttaminen (c) 
Nuorten ammattiin pääsyn tukeminen (d) 
Miesten ja naisten yhdenvertaisien mahdollisuuksien edistäminen (e) 
Tekninen apu (f) 
Yhteensä ESR 
25,8 
113,8 
95,2 
22,9 
61,1 
15,2 
334,0 (f) 5% (a) 8% 
(b) 33% 
Tavoite 3: Tavoitteessa 3 kiinnitetään erityistä huomiota väestöryhmiin, joihin Euroopan unioniin 
liittymisestä seurannut talouden kehityksen nopeutuminen on vaikuttanut eniten. ESRrn rahoitus, 
joka täydentää ja lujittaa Itävallan työmarkkinapolitiikkaa, kohdennetaan pääasiassa pitkäaikais­
työttömiin, vanhuksiin ja työmarkkinoilta syrjäytymisen uhkaamiin henkilöihin. Huomattavalla 
tukiosuudella rohkaistaan työttömiä vammaisia palaamaan työmarkkinoille. Lisätoimenpiteitä to­
teutetaan naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja nuorten sopeuttamiseksi 
työmarkkinoille. 
Tavoite 4: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet ESR 
Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi ja tutkintojen ajantasalle 
saattaminen (a) 4 5 
Ammatillinen koulutus (b) 46,0 
Koulutusjärjestelmän parantaminen ja kehittäminen (c) 8,4 
Tekninen apu (d) 2,1 
Yhteenstt 61,0 (c) ,4% (d) 3% (3) 7% 
Tavoite 4: Tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan päätehtävänä on auttaa palkansaajia mukau­
tumaan teollisuuden kehitykseen ja uusiin tuotantomenetelmiin. Keskittämisperiaatteen mukaisesti 
toimenpiteet keskitetään pk-yritysten henkilöstöön. Niissä otetaan huomioon iäkkäät, epäpätevät ja 
vanhentuneen pätevyyden omaavat työntekijät, ratkaisevassa asemassa olevat työntekijät, tullivir-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 131 
kailijat sekä osa-aikaiset ja kausiluontoiset työttömät. Koska tämä on uusi lähestymistapa Itävallan 
työvoimapolitiikassa, tukitoimenpiteet arvioidaan kahden toteuttamisvuoden jälkeen ja tarvittaessa 
niitä mukautetaan tai ne korvataan. 
Itävallan viranomaisten tekemä päätös maksaa ennakoita hankkeita edistäville osapuolille helpotti 
ohjelmien täytäntöönpanoa vuonna 1995. Sosiaalis-taloudelliset vaikutukset näkyvät kuitenkin vasta 
vuoden 1996 aikana. 
Taulukko 74: Tavoitteet 3 ja 4 — Itävalta — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RRmtuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite 3 '*,";-
199 S 
YOA Itävalta | 779,3| 334,0| 64,]| 19%| 32,0| 50% 
Tavoite 4 
1995 
YOA Itävalta 
YHTEENSÄ 171,4 
950,6 61,0 
395,0 11,7 
75,8 19% 
19% 5,9 
37,9 50% 
50% 
SUOMI 
Uusista jäsenvaltioista Suomen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan liittyvät ohjelmat hyväksyttiin en­
simmäisenä. Tavoitteiden 3 ja 4 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin 25. heinäkuuta 1995 ja ne 
saavat ESRrn tukea yhteensä 343 miljoonaa ecua. ESRrn tuki vastaa 7 prosenttia työllisyystoimenpi­
teisiin kohdennetuista kansallisista varoista. Suomessa opetus, koulutus ja työllisyyspolitiikka ovat 
Euroopan edistyneimpiä, joten ESRrn toimenpiteissä ja ohjelmissa voidaan kiinnittää erityistä 
huomiota innovatiivisiin toimiin. 
Toteuttamisen osalta voidaan mainita, että kunkin tavoitteen seurantakomiteat perustettiin ja ne 
ovat jo kokoontuneet. Lisäksi on jo järjestetty monia seminaareja, valmistelukokouksia ja työryh­
miä. Suomen viranomaisten kanssa on kehitetty seuranta- ja arviointisäännöt, ja seurantakomiteat 
antavat niistä lausuntonsa vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana. Tavoitteiden 3 ja 4 mukaises­
ti toteutettavien tukitoimenpiteiden yhteensovittamisesta vastaa työministeriö. Se koordinoi myös 
yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaikkiin tavoitteisiin kuuluvia inhimillisiä voima­
varoja koskevia toimenpiteitä ja vastaa ESRrn useimpien laaja-alaisten ohjelmien toteuttamisesta. 
Talousarvion laatiminen ja kansalliset säännöt takaavat ESRrn hankkeisiin sovellettavien päätöksen­
tekomenettelyjen laajan jaon. 
Tavoite 3: Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteena on työttömyyden torjunta ja talouden kasvun 
edistäminen pk-yrityksiä perustamalla. Noin 97 400 henkilön on tarkoitus hyötyä tavoitteen 3 
mukaisesti toteutettavista toimenpiteistä. 
Tavoite 3: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet ESR 
Uudelleensijoittamisen väylät (a) 110.0 
Työpaikkojen syntyminen ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen pk-
yrityksissä (b) 61,5 
Nuorten työllisyystarpeet (c) 82,2 
Ahvenanmaan tukitoimenpiteet (d) 0,8 
Tekninen apu (e) __ 
Vhtcens»! 258,4 (d) °'3% (e) 2% 
42% 
(b) 24% 
132 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vuoden 1995 alussa Suomen viranomaiset nopeuttivat ohjelman käynnistämistä ottamalla käyttöön 
menettelyn, joka koskee ehdottomia ensisijaisia tavoitteita. Uusien työmenetelmien ja käytännön 
mallien luominen, hallinnollinen menettely ja tarvittavien välineiden käyttöönotto kesti ennakoitua 
kauemmin. Monien hankkeiden toteuttaminen aloitettiin syksyn lopussa. Vuonna 1995 käynnistettiin 
kaiken kaikkiaan 204 hanketta. Ensimmäisen toteuttamisvuoden vaikeudet huomioon ottaen vuoden 
1995 lopputilanne on melko tyydyttävä. 
Tavoite 4: Kaudella 1995-1999 tavoitetta 4 rahoitetaan yhteensä 84,6 miljoonalla eculla. Siihen 
kuuluu kolme ensisijaista alaa ja sen on tarkoitus tuottaa hyötyä 34 500 henkilölle. 
Tavoite 4: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet ESR 
Työelämän aikaisen kehityksen ennakointi (a) 7,6 
Ammatillinen koulutus ja uudelleenkoulutus; ohjaus ja neuvonta (b) 
47,5 
Osaamisen kehittäminen ja innovatiiviset verkot (c) 25,5 
Ahvenanmaan tukitoimenpiteet (d) 0,2 
Tekninen apu (e) 3^8 
Yhteensä 84,6 (d) o,2%(e) 4A (a) 9% 
(C) 30% 
(b) 57% 
Tavoitteen 4 ohjelma käynnistyi ennakoitua nopeammin useimmissa jäsenvaltioissa. Ainoana ongel­
mana on rahoituksen ja hankkeiden keskittäminen muutamiin toimenpiteisiin, joista esimerkkinä 
voidaan mainita erityisesti työntekijöiden käytännön taitojen kehittämistä koskeva toimenpide, joka 
on yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laajin ja ainoa tähän asti kunnolla käynnistyneistä toimenpiteistä. 
Muut toimenpiteet kuuluvat vasta harvoihin hankkeisiin. Vuonna 1995 aloitettiin yhteensä 81 
hankkeen toteuttaminen. 
Taulukko 75: Tavoitteet 3 ja 4 — Suomi 
(miljoonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2V(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Tavoite 3 
1995 
YOA Suomi | 926,0 258,4| 60,3 23%| 30,2| 50% 
Tavoite 4 
1995 
YOA Suomi 
YHTEENSÄ 301,5 
1.227,5 84,6 
" 343,0 14,8 
75,2 18% 
22% 7,4 
37,6 50% 
50% 
RUOTSI 
Tavoite 3: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet ESR 
Nuorten työmarkkinoille pääsy (a) 96,6 
Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta (b) 173,1 
Syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden työmarkkinoille sijoittaminen (c) 63,3 
Tekninen apu (d) 14,0 
Yhteensä 347,0 (c) 18% (d) 4% 
(a) 28% 
(b) 50% 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 133 
Tavoite 3: Ruotsi esitti tavoitteen 3 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan luonnoksensa komissiolle 
huhtikuussa 1995, ja komissio hyväksyi sen 6. joulukuuta 1995. Sen toteuttaminen alkoi vasta 
vuonna 1996, mutta ESRrn tukea päätettiin myöntää takautuvasti 1. päivän heinäkuuta 1995 jälkeen 
aloitetuille tukeen oikeutetuille hankkeille. ESRrn rahoitus keskitetään tehokkaimpiin ja innovatiivi-
sempiin sijoittamistoimenpiteisiin, joiden kohderyhmänä ovat eniten työmarkkinoilta syrjäytymis­
vaarassa olevat henkilöt. Kaikkien toimenpiteiden on noudatettava miesten ja naisten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevaa periaatetta. Noin 160 000 henkilön on tarkoitus hyötyä tavoitteen 3 
ohjelmasta vuosien 1995 ja 1999 välisenä aikana. 
Tavoite 4: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
Pääasialliset tavoitteet ESR 
Ennakointi, suunnitteluja kehittäminen (a) 26,0 
Pätevyyden parantaminen, ohjaus ja neuvonta (b) 112,4 
Yhteistyö-ja siirtorakenteet, verkot (c) 26,0 
Tekninen apu (d) 8^6 
Yhteensä 173,0 (c) (d) 5% 
Tavoite 4: Ruotsin viranomaiset esittivät tavoitteen 4 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan luon­
noksen komissiolle huhtikuussa 1995, mutta se voitiin hyväksyä vasta helmikuussa 1996. Tämän 
seurauksena ESRrn rahoitusta voidaan myöntää ainostaan kaudella 1996-1999 käynnistetyille hank­
keille. Ohjelmassa keskitytään pääasiassa innovatiivisiin mukauttamistoimenpiteisiin, jotka koskevat 
alle 50 henkilöä työllistävien pk-yritysten henkilökuntaa. Yhtenäinen ohjelma-asiakirja on johdon­
mukainen kokonaisuus, jonka kukin toimenpide johtaa tai avaa tien toiseen toimenpiteeseenr 
makrotaloudellinen ennuste johtaa yritysten ammatillisten tarpeiden ennakointiin ja määrittämiseen. 
Tähän lähestymistapaan kuuluu erillisten yrityssuunnitelmien laatiminen, johdon jatkuva koulutta­
minen ja, pääasiallisena toimenpiteenä, henkilökunnan ja erityisesti työttömyyden uhkaamien työte­
kijöiden taitojen kehittäminen. Viimeinen toimenpide koskee työtekijöiden, yritysten ja siirtoraken-
teiden välisten verkkojen perustamisen rohkaisua. Enintään 15 prosenttia pääasiallisiin toimenpitei­
siin sidotuista määrärahoista varataan hankkeisiin, joiden kohderyhmänä kuntien ja läänien tasolla 
on julkisia hoitopalveluja tarjoavien pk-yritysten henkilökunta. Lisäksi kaikissa toimenpiteissä 
otetaan huomioon miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet. Tuensaajien kokonaismäärä on noin 
240 000 henkilöä kaudella 1996-1999. 
Taulukko 76: Tavoite 3 
naa ecua) Ruotsi — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo-
Ohjelmat 
ja 
hyväksymisvuosi 
Tavoite 3 
1995 
YOA Ruotsi Kokonais­
kustannukset 
771,0 RR:ntuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) o/ /o 
(2)/(l) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) 
347,0 73,0 21% 36,5| o/ /o 
(3)/(2) 
50°/ 
134 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
IA. Tavoite 5a 
Tavoite 5a maatalous 
Maatalouteen liittyvän tavoitteen 5a menoja koskevat arviot uusissa jäsenvaltioissa tavoitteiden 1, 5b 
ja 6 kohdealueiden ulkopuolella hyväksyttiin vuoden 1995 aikana. Lisäksi hyväksyttiin alakohtaiset 
ensisijaiset tavoitteet, viljelijäryhmät ja aluetyypit. 
Taulukko 77: Tavoite 5a maatalous — toteutumisen ennakkoarvio uusissa jäsenvaltioissa (miljoonaa 
ecua) 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
Yhteensä Yhteensä 
385,8 
331,0 
90,1 
806,9 Tuotanto 323,5 
Kaupanpitäminen ja jalostaminen 62,3 
Tuotanto 287,9 
Kaupanpitäminen ja jalostaminen 43,1 
Tuotanto ' 67,2 
Kaupanpitäminen ja jalostaminen 22,9 
Tuotanto 678,6 
Kaupanpitäminen ja jalostaminen 128,3 % 
84% 
16% 
87% 
13% 
75% 
25% 
84% 
16% 
Tavoite 5a maatalous —jäsenvaltioiden valinnat, 1995-1999 
Itävalta 
(0 12% (a)11% 
(b) 3% 
(e) 57% (C) 27% 
(e 66% Suomi 
(a) U% (b) °-9% 
(f) 7% \-
(e) 78% 
• Tiloilla toteutettavat investoinnit (a) QTuottajaryhmittymät (b) «Jalostusja kaupanpiläminen (c) 
D Koulutus ja tukipalvelut (d) D Vuoristoalueet ja epäsuotuisat alueet (e) PNuoret maanviljelijät (Q 
Tavoite 5a kalastus 
Valmistelut aloitettiin vuonna 1994 ja vuoden 1995 aikana hyväksyttiin kalastukseen liittyvää 
tavoitetta 5a koskevat Itävallan, Suomen ja Ruotsin kolme ohjelmaa kaudeksi 1995-1999. Huomau­
tettakoon, että Ruotsin ja Suomen tavoitteeseen 6 liittyvät yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sisältävät 
myös kalastusta koskevan osan. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 135 
Taulukko 78: Tavoite 5a kalastus 
naa ecua) etusijalle asetetut tukitoimenpiteet uusissa jäsenvaltioissa (miljoo-
Itävalta Suomi Ruotsi RR yhteensä 
Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudelleensuuntaminen 
Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet 
Laivaston uudistaminen 
Vesiviljely 
Suojellut merialueet 
Salamalaitteet 
Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen 
Tuotteiden menekin edistäminen 
Sosiaalis-laloudelliset toimenpiteet (1) 
Muut toimenpiteet 1,05 
0,87 
0,04 
pm 4,1 
2,4 
6,0 
0,5 
1,0 
6,5 
2,2 
pm 
0,3 4,0 
12,0 
5,1 
1,9 
2,2 
9,0 
2,2 
pm 
3,6 8,1 
0,0 
14,4 
12,2 
2,4 
3,2 
16,4 
4,4 
pm 
3,9 
Yhteensä 2,0 1 ' • z. 
(I) Jäsenvaltiot ovat voineet ottaa käyttöön nama toimenpiteet asetuksen (EY) No 3699/93 muuttamisen jälkeen vuonna 1995 
Toimenpiteita koskevat summat maa; Hetaan kokonaismaa/ai aitojen puineissa 23,0 40,0 65,0 
Taulukko 79: Tavoite 5a kalastus — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi 
1995 
YOA Itävalta 
YOA Suomi 
YOA Ruotsi 
YHTEENSÄ Kokonais­
kustannukset 
22,5 
81,9 
115,9 
220,3 HR:n tuki 
(1) 
2,0 
23,0 
40,0 
65,0 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
2,0 
23,0 
40,0 
65,0 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) 
0,2 
6,9 
12,0 
19,1 % 
(3)/(2) 
10% 
30% 
30% 
29% 
ITÄVALTA 
Kalastukseen liittyvän tavoitteen 5a yhtenäinen ohjelma-asiakirja (tavoitteen 1 kohdealueen ulko­
puolella) hyväksyttiin 26. heinäkuuta 1995 ja siihen kuuluu 2 miljoonaa ecua KORrin rahoitusta 
kaudelle 1995-1999. Ohjelma-asiakirja koskee pääasiassa vesiviljelyä sekä tuotteiden jalostamista ja 
kaupanpitämistä. Seurantakomitea piti lokakuussa 1995 ensimmäisen kokouksensa, jossa se hyväk­
syi komitean sisäisen työjärjestyksen ja hankkeiden valintaperusteet. Itävallan viranomaiset ovat jo 
käynnistäneet ohjelman ensimmäiset toimet. 
SUOMI 
Suomessa tavoitteen 5a yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattaa kaikki kalastukseen liittyvät toimenpi­
teet tavoitteen 6 kohdealueen ulkopuolella. Ohjeellisessa rahoitussuunnitelmassa kauden 1995-1999 
kokonaisinvestointi on arvioitu 82 miljoonaksi ecuksi, josta 23 miljoonaa ecua rahoitetaan KORrsta. 
Ohjelma hyväksyttiin 28. heinäkuuta 1995 ja siihen liittyy kahdeksan ensisijaista tavoitetta. Näihin 
kuuluvat erityisesti pyyntiponnistusten sopeuttaminen, laivaston uudistaminen, vesiviljely ja tuottei­
den jalostaminen. Seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin joulukuussa 1995. Komitean 
jäsenten joukossa on viisi edustajaa eri kalastusjärjestöistä. Vaikka joitakin hankkeita on jo hyväk­
sytty, suunnitteluun perustuva tukimenettely on Suomessa uutta ja Suomen viranomaisilta sekä 
seurantakomitealta vie vielä jonkin aikaa ennen kuin ne pystyvät hyväksymään menettelyt ja 
valvomaan ohjelman toteuttamista. 
RUOTSI 
Ruotsin kalastukseen liittyvän tavoitteen 5a ohjelma tavoitteen 6 kohdealueen ulkopuolella hyväksyt­
tiin 8. marraskuuta 1995. KORrin rahoitusosuus on 40 miljoonaa ecua. Ohjelman pääasiallisena 
136 Seistemäs vuosikertomus — Rake une rahastoisi a 1995 
tavoitteena on tukea kalastuslaivaston sopeuttamista ja uudistamista sekä jalostusteollisuuden laa­
dullista ja määrällistä kehittämistä. Seurantakomitea vastaa tavoitteen 5a toimenpiteistä (mukaan 
lukien tavoitteen 6 kohdealueet rahoituskysymyksiä lukuun ottamatta) koko maassa. Se piti joulu­
kuussa 1995 perustamiskokouksensa, jossa se myös hyväksyi hankkeiden valintaperusteet. Tämän 
vuoksi ohjelman toteuttaminen voitiin aloittaa vuoden 1996 alussa. 
7.5. Tavoite 5b 
Kolmen uuden jäsenvaltion tavoitteen 5b ohjelmat arvioitiin ennakolta ennen yhtenäisten ohjelma-
asiakirjojen hyväksymistä. Arviointi kohdistettiin Manner-Suomen (14 aluetta) osalta yhteen ohjel­
maan sekä Ahvenanmaan saariston osalta yhteen ohjelmaa, Itävallan osalta seitsemään ohjelmaan ja 
Ruotsin osalta viiteen ohjelmaan. Arvioinnin tavoitteena oli tarjota komissiolle tarkempia tietoja 
alueiden tarpeista, niiden kehitysmahdollisuuksista sekä niiden maatalouden ja maaseudun kehittä­
misen suuntaviivoista. Niissä keskityttiin erityisesti seuraaviin kysymyksiin: ohjelmien strategian ja 
niiden tavoitteiden määrällisen ilmaisun määritteleminen selkeämmin erityisesti tulojen ja työllisyy­
den osalta, aluejakoperiaatteen noudattaminen erityisesti Manner-Suomessa, jossa kaikki tavoitteen 
5b kohdealueet kuuluvat yhteen ohjelmaan, aineellisten ja toteuttamiseen liittyvien mittareiden 
määrittäminen ja yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksen mittaaminen maaseutualueilla. Näiden 
kysymysten tarkastelu osoittautui komissiolle hyödylliseksi myös ohjelmista neuvoteltaessa. 
Taulukko 80: Tavoite 5b — uusissa jäsenvaltioissa vuonna 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat 
(miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio/alue 
Itävalta 
Kärnten 
Ala-Itävalta 
Ylä-Itävalta 
Salzburg 
Sleiermark 
Tiroli 
Vorarlberg 
Suomi 
Mannermaa 
Ahvenanmaa 
YHTEENSÄ 
% Kokonais­
kustannukset 
2.679,9 
404,8 
762,7 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
624,1 
613,8 
10,3 
3.304,0 RR yhteensä 
411,0 
58,0 
111,6 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
194,0 
191,4 
2,6 
605,0 
100% EMOTR 
164,2 
20,9 
44,6 
41,3 
6,4 
34.1 
13,8 
3,1 
66,7 
65,5 
1,2 
230,9 
38% EAKR 
175,0 
28,9 
46,7 
41,3 
7,0 
34,1 
13,8 
3,1 
94,5 
93,4 
1.2 
269,5 
45% ESR 
71,8 
8,2 
20,3 
15,9 
2,6 
17,1 
6,9 
1,0 
32,8 
32,5 
0,3 
104,6 
17% 
ITÄVALTA 
Väestö (1 000 as.) I 2.276 
Pinta-ala (kma) | 50.040 
miljoonaa ecua 
7 YOA Yhteensä I 411,0 
Keskiarvo/YOA | 51/7 
Rahastokohtainen jaottelu 
EMOTR I 164,2 
EAKR 175,0 
ESRj T__ (e) 
(d) (9) 1* (a) 28% 
(C) 8% (b) 28% QMaa* ja metsätalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen 
(«) • Muiden alojen kuin maatalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen 
(b) 
• Ympäristönsuojelu (c) 
O Matkailu (d) 
• Paikallinen kehitys ja kylit 
saneeraus (e) 
• Inhimilliset voimavarat (0 
9J Tekninen apu (g) 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 137 
Komissio hyväksyi vuoden alussa luettelon Itävallan tavoitteen 5b kohdealueista ja yhteisön määrä­
rahat (411 miljoonaa ecua) kaudeksi 1995-1999. Seitsemän yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyt­
tiin 4. joulukuuta 1995. Ohjelmissa on asetettu etusijalle maatalouden monipuolistaminen sekä pk-
ja pkt-yritysten tukeminen. Ne edellyttävät erittäin huomattavia investointeja yksityissektorilta. 
Niiden toteuttamisesta vastaavat osavaltiot. Vuonna 1995 komissio sitoi 19 prosenttia ja maksoi 9 
prosenttia koko kauden yhteisön tuesta. 
Taulukko 81: Tavoite 5b — Itävalta — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen 
(miljoonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) 0/ /O 
(3)/(2) 
1995 
YOA Kantien 
YOA Ala-flävalta 
YOA Ylä-ltavalta 
YOA Salzburg 
YOA Steiermark 
YOA Tiroli 
YOA Vorarlberg 
YHTEENSÄ 404,8 
762,7 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
2.679,9 58,0 
111,6 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 11,0 
21,2 
18,9 
3,1 
16,2 
6,6 
1.4 
78,3 19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 5,5 
10,6 
9,4 
1,5 
8.1 
3,3 
0,7 
39,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
SUOMI 
Väestö (1 000 as.) I 1.094 
Pinta-ala (km') 95.219 
miljoonaa ecua 
2 YOA YhteensäI 194,0 
Keskiarvo/YOA 97.0 
Rahastokohtainen jaottelu 
EMOTR I 66/7 
EAKR 94,5 
ESR 3^8 (9) * (a) 22% 
(b) 4i% O Maa- ja metsätalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen 
<*' • • 
O Muiden alojen kuin muuloudcn 
monipuolistaminen j* kehii 
(b) 
• Ympäristönsuojelu (c) 
O Matkailu (d) 
I Paikallinen kehitys ja kylit 
saneeraus (e) 
O Inhimilliset voimavarat (0 
• Tekninen apu (g) 
Komissio hyväksyi tammi- ja helmikuussa 1995 Suomen tavoitteen 5b kohdealueet ja yhteisön 
rahoitusosuuden kaudeksi 1995-1999 (194 miljoonaa ecua). Suomen viranomaiset esittivät yhtenäis­
ten ohjelma-asiakirjojen luonnokset 8. maaliskuuta 1995, ja komissio hyväksyi kaksi ohjelmaa 13. 
marraskuuta 1995. Ohjelmissa on otettu huomioon kunkin kyseisen alueen maantieteelliset ja 
sosiaalis-taloudelliset ominaispiirteet. Toinen ohjelmista koskee Ahvenanmaan saaristoa ja toinen 
mannermaata (käsittää 14 alueellista alakohtaa). Ohjelmien ensisijaisena tavoitteena on pk- ja pkt-
yritysten tukeminen. Toinen tavoite koskee maa- ja metsätalouden monipuolistamista. Ahvenan­
maalla pyritään kehittämään erityisesti matkailua. 
Alueellisella tasolla toteuttamisesta vastaavat "maakuntaneuvostot" ja kansallisella tasolla sisäasiain­
ministeriö. Seurantakomiteat muodostettiin 11. ja 13. joulukuuta. Vuonna 1995 komissio sitoi 17 
prosenttia ja maksoi 8 prosenttia kahden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan koko kauden yhteisön 
rahoitusosuudesta. 
138 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 82: Tavoite 5b — Suomi — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil­
joonaa ecua) 
Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais­
kustannukset RR:n tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
YOA Manner-Suomi 
YOA Ahvenanmaa 
YHTEENSÄ 613,8 
. 10,3 
624,0 191,4 
2,6 
194,0 30,5 
2,3 
32,8 16% 
89% 
17% 15,2 
0,7 
15,9 50% 
30% 
49% 
RUOTSI 
V:ies(O(l000as.) 754 
1'mla-alu (km') | 52.74f> 
mil/oonua ecua 
5 YOA Yhteensäil 138,0 
KcskiarvoA'OA | 27,6 (f) 21% 
(e) 
(d) (9) » (a) 17% 
(C) 5% (b) 36% O Maa- ja metsätalouden 
monipuolistaminen ja kehittäminen 
(») • Muiden alojen kuin maatalouden 
llliinipuulisuniinen |a k rliillauiuurii 
.Y"; u.m..,,du(l) 
• Matkailu (d) 
• 1'aikallinen kehitys ja kylien 
saneeraus (e) 
O Inhimilliset voimavarat (0 
• Tekninen apu (B) 
Komissio hyväksyi 18. huhtikuuta 1995 Ruotsin tavoitteen 5b kohdealueet. Alueiden asukastiheys on 
erittäin alhainen (14 asukasta/km2). Kyseisiin alueisiin kuuluu kolme mannermaassa sijaitsevaa 
aluetta (Kaakkois-Ruotsi ja Västerbotten/Gävle/Dalarna, metsäalue, jossa väestö asuu hyvin hajal­
laan; Länsi-Ruotsi, jolle on ominaista väestön ikääntyminen ja nuorten jatkuva muuttoliike) ja kaksi 
saarialuetta (Skärgarden, noin 300 saaresta koostuva saaristo, jolle on ominaista syrjäisyys, väestön 
ikääntyminen ja nuorten muuttoliike, sekä Gotlanti, joka on suurin Ruotsin saarista, jonka paikalli­
set tuottajat ovat eristäytyneitä pääasiallisista markkinoista ja jonka erityistä kulttuuri- ja ympäristö­
perintöä olisi kehitettävä). Komissio teki määrärahoja koskevan päätöksensä 22. maaliskuuta 1995. 
Kaudella 1995-1999 yhteisön rahoitusosuus on 138 miljoonaa ecua. Viiden yhtenäisen ohjelma-
asiakirjan luonnokset esitettiin komissiolle vuonna 1995 ja ne on tarkoitus lyödä lukkoon vuonna 
1996. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 139 
B. MUUT TUKITOIMET 
1. Yhteisöaloitteet 
1.1. Johdanto 
Ohjelmien hyväksymisvuosi 
Vuoden 1995 tärkeimpiä tapahtumia oli se, että silloin hyväksyttiin suurin osa yhteisöaloiteohjelmis­
ta ja aloitteiden varauksen jakamisesta tehtiin ehdotus. Vuonna 1995 komissio hyväksyi yhteensä 263 
yhteisöaloiteohjelmaa eli noin kaksi kolmasosaa 15 jäsenvaltion ehdottamista 401 yhteisöaloiteohjel­
masta. Tämä on 81 prosenttia (9 540 miljardia ecua) kahdelletoista jäsenvaltiolle kaudelle 1994-1999 
myönnetystä alkuperäisestä kokonaissummasta (11,729 miljardia ecua) ja 42 prosenttia (157,7 
miljoonaa ecua) kolmelle uudelle jäsenvaltiolle vuosille 1995-1999 myönnetystä summasta (376 
miljoonaa ecua). Yhteensä näissä ohjelmissa on kolmelle uudelle jäsenvaltiolle suunniteltu 45 
yhteisöaloiteohjelmaa (14 INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa ja 31 muuta aloitetta). Koska uusien 
jäsenvaltioiden osalta aloitekohtaisesta jaosta päätettiin vasta huhtikuussa 1995, vuonna 1995 hyväk­
syttiin ainoastaan kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa. ' 
Taulukko 83: Vuonna 1995 esitetyt ja hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat 
Q 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
N 
P 
UK 
EUR 12 
AT 
Fl 
SE 
HUK IS 
Imen cg/ 
Regen 
Peaee 
Yhteensä ADAPT 
(A) 
2 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
2 
14 
1 
1 
1 
n 
17 <l»t 
2 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
! 
1 
1 
2 
14 
1 
1 
1 
17 
17 Employment 
(A) 
n 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
3 
3 (B) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
3 
3 LEADER 
(A) 
4 
1 
14 
1 
17 
20 
1 
21 
1 
4 
1 
S 
91) 
S 
2 
2 
102 
102 (B) 
0 
0 
13 
1 
17 
11 
1 
12 
1 
4 
1 
5 
66 
I 
0 
0 
67 
67 PESCA 
(A) 
0 
0 
0 
0 
0 
6 <B) 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
1 
4 
0 
0 
4 
4 SME 
(A) 
2 
1 
16 
1 
1 
3 
1 
1 
1 
1 
1 
" 5 
34 
1 
2 
1 
38 
38 (B) 
1 
0 
9 
1 
0 
3 
1 
0 
0 
1 
1 
4 
21 
0 
0 
0 
21 
21 REGIS 
(A) 
1 
4 
1 
6 
6 
6 <B> 
1 
1 
1 
3 
3 
3 RECIIAR 
(A) 
2 
7 
1 
1 
7 
2 
1 
8 
29 
1 
30 
30 <B) 
2 
• 
6 
1 
0 
6 
2 
• 
1 
8 
26 
0 
26 
26 KONVER 
(A) 
3 
1 
16 
1 
1 
17 
1 
1 
1 
1 
1 
44 
1 
45 
45 (B) 
3 
1 
13 
1 
0 
17 
0 
0 
0 
1 
1 
37 
0 
37 
37 RESIDER 
(A) 
2 
• 
9 
1 
1 
7 
1 
1 
1 
0 
3 
26 
1 
27 
27 ») 
2 
• 
8 
1 
0 
S 
0 
0 
1 
0 
2 
19 
0 
19 
19 RETEX" 
(A) 
. 2 
• 
8 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
1 
2 
20 
1 
21 
21 (B) 
1 
• 
4 
' 
0 
1 
0 
2 
1 
0 
2 
12 
0 
12 
12 URBAN 
(A) 
3 
1 
10 
1 
1 
8 
1 
1 
1 
2 
1 
10 
40 
1 
I 
1 
43 
43 (B) 
2 
1 
8 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
2 
1 
1 
IS 
1 
0 
0 
19 
19 Vhlrenii 
(A) 
20 
5 
81 
8 
25 
69 
5 
31 
6 
12 
8 
37 
307 
15 
8 
8 
338 
62 
1 
401 <B) 
13 
3 
62 
8 
20 
46 
3 
18 
3 
II 
7 
26 
220 
4 
2 
2 
228 
34 
' 
263 
(A) Vuonna 1995 esitetyt ohjelmat 
(D) Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat 
* Muka.in lukien vuonna 1993 hyväksytyt ja vuonna 1995 muutetut Y AO t 
Yhteisöaloiteohjelmien hyväksyminen on ollut hidasta. Kaikkien rakennerahastojen aloitteiden (13) ja 
niihin liittyvien ohjelmien suuri lukumäärä (noin 400), mikä osittain johtuu siitä, että eräät jäsenvaltiot 
ovat sisällyttäneet niihin alueelliset yhteisöaloiteohjelmat, on itse asiassa ensimmäistä kertaa hidastanut 
hyväksymistä. Hitautta on lisännyt komission pyrkimys hyväksyä yhteisöaloiteohjelmat, jotka vastaavat 
laadultaan yhteisöaloitteiden ominaisuuksia, ja erottaa ne siten yhteisön tukikehyksestä/yhtenäisestä 
ohjelma-asiakirjasta. Näiden erilaisten pyrkimysten päämääränä on: 
• panna täytäntöön kokeiluluontoisia toimia, joita voidaan toteuttaa saman jäsenvaltion eri alueilla ja 
eri jäsenvaltioissa (kokemusten vaihto, toimivat käytännöt) ja 
• tehdä toteutetut toimet alueella näkyvämmiksi ja ilmoittaa selvästi unionin etu kohderyhmien (esimer­
kiksi yhdyskuntien kysymysten käsittely tai miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet) tai arkaluon­
teisten aiheiden osalta (esimerkiksi taantuvien teollisuusalueiden uudistaminen ja rakenneuudistus). 
' Katso 1.3. Uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloitteet. 
140 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1W5 
Yhteisöaloitteet ja ympäristö: 
Ympäristön huomioon ottaminen yhteisöaloitteissa on toistuva teema riippumatta siitä, nähdään­
kö ympäristöystävällisyys ensisijaisena asiana sinänsä tai paikallisen tai alueellisen tason kehityk­
sen ja uudistusten valttina. Ympäristön huomioon ottaminen ei ole uutta, sillä 1990 luotiin 
suuruudeltaan 580 miljoonaa ecua oleva aloite ENVIREG, joka oli tarkoitettu heikommin 
kehittyneille rannikkoalueille ja jonka pyrkimyksinä olivat veden puhdistaminen ja jätteiden 
käsittely, rannikkoalueiden hoito ja niiden biotooppien suojelu2. Vuodesta 1994 ENVIREG:in 
rahoittamat toimet on integroitu yhteisön tukikehykseen ja yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, mikä 
on merkki siitä, että ympäristö on alettu ottaa uudelleen järjestelmällisesti huomioon rakenteelli­
sissa tukitoimenpiteissä. 
Myös "Toisen sukupolven" aloitteet noudattavat tätä ajatusta. Vaikka kauden 1994-1999 aloittei­
den osalta on vaikea arvioida nimenomaisesti ympäristöön sidottujen määrärahojen suuruutta, 
suurin osa aloitteista koskee siihen liittyviä uudistavia ja yhdistettyjä toimenpiteitä. 
Teollisuuden uudistamista koskevat aloitteet RECHAR, RESIDER, RETEX ja KONVER pyrki­
vät erityisesti vanhojen kaivos-, teräs-, tekstiili- tai aseteollisuuden rakennusten saneeraamiseen ja 
korjaamiseen voimakkaasti taantuneilla teollisuusalueilla3. Kaupunkiympäristö on yksi URBAN-
yhteisöaloitteen osalta hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien tärkeimmistä kohteista. Maaseu­
tuympäristön osalta LEADER keskittyy erityisesti maaseudun elinolosuhteiden parantamiseen ja 
edistää yhdennettyjä tonttien ja kylien uudistamistoimia. REGIS pyrkii erittäin syrjäisiä alueita 
tukeviin yksityiskohtaisempiin toimiin, kuten rannikkovyöhykkeiden parantamiseen, jätevesien ja 
yhdyskunta- tai teollisuusjätteiden käsittelyyn tai luonnolle aiheutuvien riskien välttämiseen. 
Pienten ja keskisuurten yritysten osalta yksi painopistealue on ympäristön huomioon ottamisen 
sekä pk-yritysten energian järkiperäisen käytön tukeminen erityisesti saasteettoman tuotannon 
teknologioita ja menetelmiä korostamalla. INTERREG II — yhteisöaloitteessa voidaan rahoittaa 
rajat ylittävään yhteistyöhön liittyviä toimenpiteitä, jotka liittyvät luonnonvarojen järkiperäiseen 
käyttöön, luonnonpuistojen yhteistä hoitoa ja uudistuvien energiavarojen kehitystä koskeviin 
toimenpiteisiin, jätevesien käsittelyn perusrakenteiden yhdistettyyn kehitykseen, saastumisen eh­
käisyyn ja valvontaan, jätehuoltoon ja uusien teollisuudenalojen ympäristöä koskevien vaatimus­
ten noudattamisen valvontaan rajaseutualueilla. REGEN-vaiheessa voidaan energiaverkkojen 
aikaansaamiseksi hyötyä selvästi maakaasun tuontia koskevista toimenpiteistä, joiden avulla 
voidaan vähentää energiankulutukseen liittyviä saasteita. 
Vuoden 1995 varauksen jakamista koskeva ehdotus 
Komissio hyväksyi 4. lokakuuta ehdotuksen yhteisöaloitteiden varauksen jakamisesta (1,665 miljar­
dia ecua) vuoden 1999 lopussa päättyvän ajanjakson aikana. Varauksen suuruus vastaa summaa, 
joka oli käytettävissä sen jälkeen, kun vuonna 1994 aluksi hyväksyttiin 13 yhteisöaloitetta koskevat 
suuntaviivat 12 jäsenvaltion osalta. Varauksessa on myös otettu huomioon joitakin tällä välin 
toteutettuja rahoituksellisia mukautuksia. Komissio ehdotti 2. päivänä marraskuuta 1995 myös 
muutoksia yhteisöaloitteisiin URBAN, EMPLOYMENT (vaihe "Integra") ja ADAPT (vaihe "Bis") 
sekä uutta aloitetta INTERREG II C. 
2 Katso IV.C. Yhteisöaloitteiden jälkiarviointi. 
J Lisätietoja jäljempänä kohdassa, jossa esitellään vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 141 
Taulukko 84: Yhteenveto yhteisöaloitteista vuosina 1994-1995 tehdyistä komission päätöksistä (miljoo­
naa ecua) 
Päivät 
Heinäkuu 1994 
Lokakuu 1994 
Joulukuu 1994 
Huhtikuu 1995 
Toukokuu 1995 
Tammikuu 1995 
Lokakuu 1995 Päätökset 
- YA:iden kokonaissumma (9 %) 
- 13 YA:ilteen kokonaissumma 
(jäsenvaltiokohtaiset määrärahat 9 YA.een osalta) 
(aihekohtaiset määrärahat 4 teollisuutta koskevan YA.een osalla) 
(RETEX mukautus) 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
-Mukautus E, IRL, N, UK 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
- Jäsenvaltiokohtaiset määrärahat RECIIAR, RESIDER, RETEX 
- Lisämäärärahat RESIDER Luxemburg 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
- Jäsenvaltiokohtaiset määrärahat KONVER 
- Määrärahat Espanja 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
- Portugalin tekstiiliteollisuudesta annettu neuvoston asetus (1) 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
- Määrärahat PEACE 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
- Uusien jäsenvaltioiden varaus 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä 
- Ehdotus varauksen jakamisesta yhteisöaloite- ja jäsenvaltiokohtaisesti (12 jv) 
- Ehdotus varauksen jakamisesta yhteisöaloite- ja jäsenvaltiokohtaisesti (3 jv) 
Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä Summat 
(vuoden 1994 
hintoina) 
13.467,0 
-11.872,5 
(9.950,5) 
(1.916,8) 
(5,2) 
1.594,5 
-250,0 
1.344,5 
(1.416,8) 
-5,1 
1.339,4 
(500,0) 
-50,0 
1.289,4 
+400,0 
1.689,4 
-98,4 
1.591,0 Summat 
(vuoden 1995 
hintoina) 
1.613,7 
51.3 
1.665,0 
-1.613.7 
-51.3 
o.o 
(1) Muistutettakoon, että Portugalin tekstiili-ja vaatetusteollisuutta koskeva ohjelma, jonka komissio liitti vuonna 1993 
yhteisöaloiteohjelmaksi, jota tuetaan kyseisen alan uudistamiseksi Portugalissa, siirrettiin vuonna 1994 otsakkeen 3 "Rahoitusnäkymät" 
alle ja ja komissio on antanut siitä erityisasetuksen. Siirron seurauksena vastaavat määrärahat otettiin uudelleen käyttöön 
yhteisöaloitteiden varauksessa. Vuonna 1995 ohjelman vastaavan budjettikohdan maksusitoumuksista toteutui 80 miljoonaa ecua ja 
maksuista 40 miljoonaa ecua. 
Määrärahojen jakamista koskevassa ehdotuksessa on periaatteena ollut ajatus keskittymisestä tiettyi­
hin teemoihin, joita ovat teollisuuden rakenneuudistukset, inhimilliset voimavarat, kaupungin ja 
maaseudun kehittäminen ja aluesuunnittelu. Tämä vastaa Euroopan parlamentin toiveita. Euroop-
pa-neuvoston Edinburgissa vahvistamat suuntaviivat ja tavoitteelle 1 varatun kokonaissumman 
noudattaminen on myös otettu huomioon. Varauksen jakaminen näillä kolmella alueella tapahtuu 
seuraavalla tavalla: 
• tavoite "teollisuuden rakenneuudistukset" pyrkii monipuolistamaan tekstiili- ja vaatetus-, hiilikai­
vos-, teräs- tai aseteollisuudesta voimakkaasti riippuvaisia alueita. Tässä yhteydessä komissio on 
ehdottanut neljän aloitteen (RETEX, RECHAR, RESIDER ja KONVER) vahvistamista ja niiden 
jatkamista vuoteen 1999; 
• tavoite "HUMAN RESOURCES" pyrkii edistämään: 
— työllisyyden kehitystä ja aloitteiden EMPLOYMENT, ADAPT, KONVER, RECHAR, RESI­
DER, RETEX, URBAN, LEADER ja PESCA vahvistamista; 
— miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien vahvistamista sekä EMPLOYMENT-.in vai­
heen "Now" sekä URBAN:in suuntaviivojen muutosten avulla että nuorten työllistämistä 
tukevien toimenpiteiden vahvistamista EMPLOYMENT:^ vaiheen "Youthstart" avulla; 
— toimenpiteitä sosiaalista syrjäytymistä sekä rasismia ja muukalaisvihaa vastaan EMPLOY­
MENT:^ uuden "Integra"-vaiheen avulla; 
— aktiivisen väestön tietoyhteiskuntaan mukauttamista lisätoimien avulla (ADAPT "Bis"); 
tavoitteella "kaupungin ja maaseudun kehittäminen sekä aluesuunnittelu" on kaksi päämäärää: 
— erityisesti keskisuuria kaupunkeja tukevien toimenpiteiden vahvistaminen (tältä osin suunni­
tellaan URBAN-aloitteen suuntaviivojen muuttamista ja siihen on varattu talousarviossa 140 
142 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
miljoonaa ecua) säilyttäen painopisteenä maaseudun kehittämisen (LEADER II -aloitteelle 
myönnetään lisää 230 miljoonaa ecua); 
— uudenlainen valtioiden välinen yhteistyö, johon komissio on ehdottanut uutta aloitetta: 
INTERREG II "C". 
URBAN:in vahvistaminen: Komissio on ehdottanut huomion kiinnittämistä keskisuuriin kaupunkei­
hin sekä kaupungeille ensisijaisiin asioihin, kuten pitkäaikaistyöttömyyteen, miesten ja naisten 
yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja kaupunkiympäristöön. 
Uusi vaihe INTERREG II "C" (415 miljoonaa ecua): tämä uusi aloite on tarkoitettu ainoastaan 
Euroopan aluesuunnitteluun ja poikkeaa selvästi rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä, jota edistet­
tiin INTERREGin ensimmäisessä vaiheessa. Sen osoittaa asianomaisten alueiden koko: kyseessä on 
laajoilla alueilla tapahtuva valtioiden välinen yhteistyö (ei rajojen yli tapahtuva yhteistyö), joka 
kattaa alueen laajemmin eikä keskity ainoastaan raja-alueisiin. Vaihe liittyy ainoastaan aluesuunnit­
telua koskeviin kysymyksiin. Voidaan erottaa kolme näkökantaa: yleiset valtioiden välistä yhteistyö­
tä koskevat toimet aluesuunnittelun alalla, tulvien ehkäiseminen valtioiden välisellä yhteistyöllä ja 
toimet kuivuutta vastaan. Ensimmäinen osa-alue edustaa yleiskattavaa lähestymistapaa kun taas 
kaksi muuta vastaavat yksityiskohtaisempiin tarpeisiin. Tärkeää on uuden herätteen antaminen 
jäsenvaltioille ja alueille, jotta ne voisivat yhdessä määrittää yhdenmukaisen kehityksen varmistami­
seen tähtäävän suunnitelman. Tämä tarkoittaa taloudellisen toiminnan ja inhimillisten voimavarojen 
tasapuolista jakautumista suurilla yhteisillä valtioiden välisillä alueilla sekä yhdessä tässä tarkoituk­
sessa toteutettavia käytännön toimia. Kyseisiä suuria alueita voivat olla esimerkiksi Itämeren allas, 
Alpit, Välimeren allas ja Atlantin rannikko. Näin voidaan osoittaa käytännössä tästä valtioiden 
välisestä käytännöstä aiheutuva hyöty. 
INTERREG II Cja ympäristö: aluesuunnittelu ja vesitalous 
Kertomus Eurooppa 2000+ osoitti luonnonvarojen suojelun ja aluesuunnittelun välillä vallitsevan 
yhteyden eli toiminnan alueittaisen jakautumisen. Aluesuunnittelulla on itse asiassa suuri merkitys 
ympäristön säilyttämisen, suojelun ja parantamisen kannalta ja myös luonnonvarojen harkitun ja 
järkiperäisen käytön kannalta. Perustamissopimuksen 130s artiklassa on viittaus tähän. Näin on 
erityisesti vesivarojen osalta, sillä ne ovat jakautuneet hyvin epätasaisesti yhteisön alueelle, ja tällä 
on väistämättömiä vaikutuksia niiden alueiden toiminnalle, joilla on vähän vettä. Lisäksi talou­
dellisen toiminnan sijoittuminen ja/tai keskittyminen tietyille alueille on vaikuttanut joskus 
vakavastikin pohjavesiin ja sisävesialtaisiin, ja valtioiden välisen yhteistyön tarve on osoittautunut 
välttämättömäksi, jotta veden käytöstä voidaan neuvotella yhdessä. Merivesien ja erityisesti 
rannikkoalueiden osalta myös yleiskattava alueellinen ja yhdennetty lähestymistapa on osoittautu­
nut välttämättömäksi, jotta voidaan säilyttää sekä näiden alueiden kehitys että luonnonvarat. 
Komissio valmisteli vuonna 1995 INTERREG II -aloitteen uutta vaihetta koskevan ehdotuksen 
edistääkseen valtioiden välistä yhteistoimintaa näillä alueilla. INTERREG II C:n tavoitteita ovat 
erityisesti kestävän kehityksen suunnitelmia koskevat tutkimukset ja toimien tasapainoinen jaka­
minen yhteisön alueella. Kyseinen tavoite sisältää kolme osaa: 
• valtioiden välinen yhteistyö aluesuunnitteluun liittyvissä toimissa, joiden tulee olla yhdenmu­
kaisia kyseisen valtioiden välisen alueen kestävän kehityksen kanssa, johon erityisesti liittyy 
ympäristöltään herkkien alueiden määrittäminen ympäristösuunnitelmassa ja yhteisön politiik­
kojen alueellisen vaikutuksen parantaminen (erityisesti liikenteen osalta); 
• tulvien torjuminen valtioiden välisellä yhteistyöllä, jota edustaa etenkin sisävesialtaiden yhtei­
set parannussunnitelmat sekä tulvia ennalta ehkäisevät toimet; 
• kuivuuden vastainen toiminta alueellista kestävää kehitystä koskevien toimien avulla, jotka 
rajoittavat liiallista veden kulutusta ja suosivat vesivarojen järkiperäistä käyttöä. 
Rannikkoalueiden osalta komissio antoi asiasta tiedoksiannon* vuonna 1995. 
* Katso l.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 143 
Kukin edellä mainituista teemoista — teollisuuden rakenneuudistukset, inhimilliset voimavarat, 
kaupungin ja maaseudun kehittäminen ja aluesuunnittelu — on jaettu aloitteittain ja jäsenvaltioit­
tain rakennerahastoista annetun asetuksen 12 artiklan mukaisesti sekä alkuperäisen vuonna 1994 
esitetyn yhteisöaloitteiden määrärahojen jaon mukaisesti. 
Taulukko 85: Komission vuonna 1995 tekemä ehdotus varausten myöntämisestä aloitekohtaisesti (mil­
joonaa ecua) 
Teollisuutta koskevat aloitteet 380,0 
Retex 45,0 
Rechar 45,0 
Résider 45,0 
Konver 245,0 
Employment 100,0 
Adapt-Bis 170,0 
InierreglIC 415,0 
Rajat ylittävä yhteistyö 100,0 
Kuivuus 150,0 
Tulvat 165.0 
Urban 140,0 
Leader 230.0 
Pesca 30.0 
YHTEENSÄ 1 1.665,0 
Ehdotus varauksen jakamisesta edellä olevan taulukon mukaisesti esitettiin Euroopan parlamentille 
17. lokakuuta 1995 ja yhteisöaloitteiden hallintokomitealle ensimmäisessä tiedotuskokouksessa 12. 
joulukuuta 19955. Komissio hyväksynee muodollisesti ehdotuksen vuoden 1996 alussa6. 
Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1997/99 
Taulukko 86: Vuoden 1995 yhteisöaloitteet vuosien 1994-1997/99 toimintasuunnitelmassa (miljoonaa 
ecua)7 
| ADAPT |Employmenl| LEADER | PESCA | SME | REGIS | RECIIAIt| KO\VER|RE.SII>ER| RETEX"| URBAN |IN1 IIKKIC;-- | Vhtrrnsl 
lilJKIT. 
Suunniteltu (vuoden 1994 liimoina) 
Hyväksytty 
Hyvaksymis-% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
*/>:ia tuesta 
Maksusitoumukset 1994-1995 
%:ia tuesta 1.402.0 
1.402,3 
100% 
265.1 
19% 
132.6 
9% 1.452,0 
1.451,3 
100% 
236.0 
16% 
117,8 
8% 1.447.0-
1.243,6 • 
86% 
466.8 • 
38% 
132.4 • 
11% 257,0 • 
253.0 • 
98% , 53-> * 21% 
17.2 -
7% 1.027.0 • 
491.3 • 
48% 
203.5 • 
41% 
67.7 • 
14% 600,0 
456,5 
76% 
58,8 
13% 
22.0 
5% 406,0 
328.0 
81% 
172,5 
53% 
75,6 
23% 506,0 
352,1 
70% 
238.2 
68% 
87,3 
25% 520,0 
284,2 
55% 
177,1 
62% 
78.3 
28% 522.0 
512.1 
98% 
165.1 
32% 
75.5 
15% 651.0 
375.0 
58% 
150.5 
40% 
54.7 
15% 2 939,0 
2390,8 
81% 
561.8 
24% 
234,4 
10% II 729.0 
9.540.2 
81% 
2748.7 
29% 
1 095.5 
11% 
GUR3 
Suunniteltu (vuoden 1995 hintoina) 
Hyväksytty 
Hyvaksymis-% 
Maksusitoumukset 1994-1995 
'/•ia tuesta 
Maksusitoumukset 1994-1995 
•/.ia tuesta 42,5 
42.5 
100% 
42.5 
100% 
20.0 
47% 72.9 
72.9 
100% 
72,9 
100% 
36,4 
50% 62.1 
2.6 
4% 
2.0 
78% 
0,3 
13% 6.5 
0,0 
0% 
0.0 
0% 
0.0 
0% 36.3 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
0% 1.8 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
o% 3.3 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
0% 5.1 
0.0 
0% 
.0.0 
0% 
0.0 
0% 2.6 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
0% 17.0 
9.8 
57% 
6,8 
70% 
3.4 
35% 125.9 
30.0 
24% 
23.5 
78% 
7.0 
23% 376.0 
157.7 
42% 
147,7 
94% 
67J 
43% 
' Kiukaan tukien verkot 
' Ainoastaan kauden 1994-1997 mJUrärahal 
'* Mukaan lukien Peace 
Vuonna 1994 tapahtuneet viivästymiset ohjelmien hyväksymisessä saatiin suurelta osin kiinni vuonna 
1995. Vuoteen 1999 suunnitelluista määrärahoista oli hyväksytty vuoden 1995 loppuun mennessä 
yhteisöaloiteohjelmien muodossa 81 prosenttia ja tiettyjen aloitteiden osalta (ADAPT, EMPLOY­
MENT, PESCA, RETEX) jopa 100 prosenttia. Vähemmän edistyneitä aloitteita ovat SME, RESI­
DER ja URBAN. Sitoumusten määrät ovat suoraan yhteydessä hyväksymistasoon suunnittelukau­
den alussa. Maksut ovat edistyneet hitaammin, mikä on normaalia, sillä yhteisöaloiteohjelmissa 
lopulliset edunsaajat saivat vuoden 1995 lopussa vain vähäisiä avustuksia käynnistysvaiheen vuoksi. 
Yhteisöaloiteohjelmien hyväksymistä koskevissa neuvotteluissa ja niiden täytäntöön panosta lähtien 
komissio on huolehtinut siitä, että yhteisöaloitteet lisäävät rakennerahastojen toiminnan arvoa, kun 
5 Katso III.A.4. Komiteoiden lausunnot. 
6 Komissio itseasiassa vahvisti 8. toukokuuta 1996 varauksen jaon ja aloitteiden URBAN, INTERREG II, ADAPT ja 
EMPLOYMENT suuntaviivojen muutokset.. 
7 Taulukossa ja tässä kappaleessa myöhemmin mainitut summat ovat toimintasuunnitelman summat tarkistusten 
jälkeen ja ennen yhteisöaloitteiden varauksen jakoa, josta päätettiin vasta vuonna 1996.. 
144 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
otetaan huomioon yhteisön tukikehyksen/yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta toteutettu toiminta. 
Tämän vuoksi komissio edistää valtioiden välisiä ja uutta luovia toimia. Toisaalta komission on 
varmistettava sellaisten paikallisten toimien, joihin muiden alueiden kannattaa osallistua, yhteenso­
vittaminen ja niitä koskevien tietojen levitys yhteisössä. Komissio tutkii tästä näkökulmasta mahdol­
lisuutta ottaa vuoden 1996 alussa käyttöön Euroopan laajuisia verkostoja yhteisöaloitteiden hyödyn­
tämiseksi. 
Taulukko 87: Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista — EU:n 15 jäsen­
valtiota (miljoonaa ecua) 
Yhteisöaloitteet 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumiärä) 
ADAPT 07» 
Belgia (2) 
Tanska (1) 
Saksa (1) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (1) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 
EMPLOYMENT <J7) 
Belgi»(2) 
Tanska (1) 
Saksa(1) 
Kreikka (1) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (I) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (1) 
luvalta (1) 
Portugali (1) 
Suomi (1) 
Ruotii (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 
LEADER tôt 
Saksa (13) 
Kreikka (1) 
Espanja (17) 
Ranska (11) 
Irlanti (1) 
Italia (12) 
Luxemburg ( 1 ) 
Alankomaat (4) 
Itävalta (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (5) 
TESCAtin 
Belgia (1) 
Tanska (1) 
Saksa(1) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Ranska(1) 
Irlanti (1) 
tulia (1) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta ( 1 ) Kokonais­
kustannukset 
XOlfl.ï 
91.9 
65.7 
480.4 
44.6 
403,2 
622.5 
28.3 
360,5 
0.8 
142.8 
25.8 
29.2 
42.9 
21,7 
650.6 
2-73S.7 
70.2 
20,7 
297.5 
83.1 
576,8 
384.4 
99.5 
589.1 
0,6 
90,9 
49,4 
55.6 
66,3 
39.9 
314.9 
3.091,1 
382.4 
263,6 
1.161.9 
319.0 
165.6 
436.0 
1.8 
35.2 
6.5 
I56.E 
160.4 
605.9 
4.3 
48,6 
62.0 
54,6 
95.7 
81.3 
12.2 
81.2 
34.2 
47,: 
84.7 Rakennerahastojen tuki 
Yhteeniä 
3.44V 
31.2 
29.5 
228,8 
30.1 
256,4 
249.7 
21.2 
190,0 
0.3 
57.6 
11,6 
21.0 
19.7 
11.3 
286,6 
1.504,2 
32.1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146.5 
76.1 
348.7 
0,3 
42,4 
23.0 
40,3 
29.2 
20.7 
146.5 
1.242,4 
169.8 
148.0 
354,8 
122,9 
67.9 
183,2 
1,0 
8.5 
2.6 
117.6 
66,2 
153,0 
2.0 
16.4 
23.0 
27.1 
41.5 
28.3 
6.7 
34.2 
10.8 
25,6 
37.4 EAKR 
52,5 
0.0 
0.0 
0.0 
3.5 
25,6 
23,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
55.2 
0,0 
0,0 
0,0 
5.8 
38.7 
0,6 
4.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
5,1 
0,0 
0.0 
1.0 
354,8 
59.9 
68.2 
162.8 
59.5 
41,0 
68,7 
0,5 
4,4 
0.9 
47,4 
41,5 
tl6,9 
0,0 
5.0 
18,0 
18.2 
11.5 
2.4 
2.4 
26.5 
4.8 
5.Ï 
22.C ESR 
1392,4 
31.2 
29,5 
228,8 
26.6 
230.8 
226,4 
21.2 
190,0 
0.3 
57,6 
11.6 
21.0 
19.7 
U.3 
286,6 
iA*9.6 
32.1 
10,6 
156,8 
58,6 
347.9 
145.9 
72.1 
348,7 
0,3 
42,4 
23.0 
35,2 
29.2 
20,7 
145,5 
H 0,4 
16,9 
7.0 
29.3 
15.3 
8.7 
24,6 
0.0 
0.3 
0.6 
5.7 
11.9 
33,1 
O.C 
4,1 
2,4 
0,3 
8,< 
7.1 
o,-
1.1 
0. 
2, 
7. EMOTR 
fi.C 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
11,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
o.o 
567,3 
93,0 
72.7 
162,7 
48.1 
18,2 
89.9 
0.5 
3.8 
1,1 
64.5 
12,8 
«.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,C 
O.C 
O.C 
O.C 
O.C 
O.C 
O.C 
O.C KOR 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
o.o 
o.o 
o.o 
o.o 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
o.o 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
Ö.0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
o.o 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
102.3 
2,0 
7,3 
2.6 
8,5 
21.3 
18.8 
3.7 
6.3 
5.8 
17.7 
8.4 Tavoitteen 1/6 
kohdealueiden 
tuki 
413,5 
3.8 
0.0 
63.1 
30.1 
151.7 
7.1 
21.2 
76,7 
0.0 
0.0 
0.4 
21.0 
3.0 
0.5 
34.9 
915,2 
9.5 
0.0 
68,9 
64,4 
38o,6 
5.9 
76.1 
246.8 
0.0 
1.2 
0.8 
40.3 
0.0 
1.0 
23.7 
886,1 
82.1 
148.0 
296.0 
3.0 
67.9 
143.5 
o.o 
2.1 
2.6 
117,6 
23.3 
nuo 
0.0 
0,0 
13.1 
27.1 
29.1 
0.3 
6.7 
I9.C 
2.C 
25.6 
6.1 tavoitteen 1/6 
kohdealueiden 
tuesta 
29% 
12% 
0% 
28% 
100% 
59% 
3% 
100% 
40% 
0% 
0% 
3% 
100% 
15% 
4% 
12% 
i\V. 
30% 
0% 
44% 
100% 
100% 
4% 
100% 
71% 
0% 
3% 
3% 
100% 
0% 
5% 
16% 
11V. 
48% 
100% 
83% 
2% 
100% 
78% 
0% 
25% 
100% 
100*/. 
35% 
;,.::ï---51% 
0% 
0% 
57% 
100% 
70% 
1% 
100*/. 
56% 
19% 
100% 
16% 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 145 
Yhteisöaloitteet 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumääri) 
SME nn 
Belgia (1) 
Saksa (9) 
Kreikka (1) 
Ranska (3) 
Irlanti (1) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (4) 
REGIS O) 
Espanja ( 1 ) 
Ranska(1) 
Portugali (1) 
RLCHAK(1£) 
Bclg.a(2) 
Saksa (6) 
Kreikka (1) 
Ranska (6) 
Italia (2) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (8) 
KONVER (37) 
Belgia (3) 
Tanska (1) 
Saksa (13) 
Kreikka (1) 
Ranska (17) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1) 
RESIDER-OO) 
Belgia (2) 
Saksa (8) 
Kreikka (1) 
Ranska (5) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 
RETEX H 8)' 
Belgia (1) 
Saksa(7) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (2) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 
URBAN 09) 
Belgia (2) 
Tanska (1) 
Saksa (8) 
Kieikka(l) 
Espanja ( 1 ) 
Luxemburg ( 1 ) 
Alankomaat (2) 
luvalta (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta ( 1 ) 
PEACE (1) 
iNTERRECflïECEN <34> Kokonais­
kustannukset 
LD2S.S 
14.2 
356.3 
156.9 
139.2 
53.2 
26.9 
235.9 
43,0 
751.5 
385,5 
209.2 
156.8 
900.2 
58.1 
400.8 
2.0 
39,4 
34,1 
U 
364,6 
883,7 
30,4 
5.3 
342.3 
20,3 
244,1 
10.7 
230.6 
MW 
52,9 
558.3 
8.9 
105.8 
51.5 
10,8 
52.5 
L756J 
6,0 
284.3 
145.3 
361.1 
79,3 
22,5 
249,2 
3.5 
526.8 
78,2 
822,9 
26.6 
3.0 
270,1 
67.2 
248.7 
1.0 
87,9 
31.9 
62.0 
24.5 
415,9 
3.88IJ Rakennerahastojen tuki 
Yhteensä 
4913 
9.4 
156.8 
83.3 
58.5 
28,8 
10.3 
124.0 
20.1 
456.5 
216,9 
115.6 
124.0 
328.0 
15,7 
128,4 
1.5 
16,7 
1.7 
0.9 
163.2 
352,1 
11,5 
2.4 
144,5 
12,9 
71,0 
7.9 
101.9 
284J 
24.4 
164,3 
4.7 
42,6 
18.1 
6.9 
23.2 
592,7 
3,0 
65,9 
87,5 
90.4 
28,9 
11.4 
79,0 
1,0 
189.0 
36,6 
384.8 
8.2 
1.5 
86,4 
45.2 
162,6 
0,5 
9,3 
9.8 
44.3 
17.0 
300,0 
2.120,8 
YHTEENSÄ 42»1> | 70.731,4} 9.~*fi EAKR 
445.4 
7.5 
139,0 
74.4 
56.0 
26.5 
9.5 
113.7 
18.8 
384,4 
205.0 
63.4 
U6.0 
266,0 
11,6 
101.7 
1.4 
15.5 
1,7 
0.9 
133,2 
299,8 
9.9 
1.6 
122,9 
11.5 
64,4 
7.9 
81.6 
23*,4 
24.4 
127.0 
4.1 
38,1 
14,7 
6.9 
19.1 
559,5 
2,0 
59.8 
78,0 
87.3 
24.3 
9,2 
79,0 
1.0 
189,0 
30.0 
320,0 
6.3 
1.3 
74.8 
34.1 
144.9 
0.4 
7.5 
6,J 
35,3 
8, 
14$J 
1.904^ ESR 
45,1 
1.9 
17.8 
9.0 
2.5 
2.3 
0.8 
10,3 
1.3 
28.7 
0.0 
28.7 
0.0 
6Z,i 
4,1 
26.6 
0.2 
U 
0.0 
0.0 
30.1 
52,4 
1.6 
0.8 
21.6 
1,4 
6.6 
0.0 
20.4 
A9fi 
0,0 
37.3 
0.6 
4,5 
3.4 
0.0 
4.1 
33,2 
1,0 
6.1 
9.5 
3.1 
4,6 
0.0 
0.0 
0.0 
6.6 
«4,8 
2.0 
0.2 
U.6 
11.1 
17.7 
0.1 
1.4 
2,5 
9.C 
8.S 
105,4 EMOTR 
«,0 
0,0 
0,0 
o.o 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
42,'S 
12.0 
22,9 
8.0 
fl.O 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
«Ä 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
«.« 
0.0 
J.O 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0! 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
«fl 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,C 
O.C 
O.C 
O.C 
O.C 
O.C 
12,4 
108,1 KOR 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,6 
0.0 
0.6 
o.o 
04) 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
0.0 
OJD 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
o.o 
o.o 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
> 1,5 
2,6 
5J41J| 33«5,t| 741.5J 107.0 Tavoitteen 1/6 
kohdealueiden 
tuki 
402,1 
8.5 
136.7 
83.3 
9.3 
28.8 
2.2 
124,0 
9.2 
456,5 
216.9 
115.6 
124.0 
6U> 
0.9 
54,0 
1.5 
0,0 
0.8 
0.9 
2.9 
87.3 
0,0 
0.0 
59.0 
12.9 
0.0 
7.9 
7.7 
44,6 
9.0 
26,0 
4.7 
0.0 
0.0 
6.9 
0.0 
437,4 
3.0 
51.4 
87.5 
50.7 
0.0 
11.4 
39.4 
0,0 
189.0 
5.0 
315.0 
5.7 
0.0 
70.3 
45.2 
132.6 
0.0 
0.0 
O.C 
44.3 
17.C 
30O.C 
1.825,' tavoitteen 1/6 
kohdealueiden 
tuesta 
82% 
90% 
87% 
100% 
16% 
100% 
22% 
100% 
46% 
100% 
100% 
100% 
100% 
19% 
6% 
42% 
100% 
0% 
46% 
100% 
2% 
25% 
0% 
0% 
41% 
100% 
0% 
100% 
8% 
16% 
37% 
16% 
100% 
0% 
0% 
; 100% 
0% 
74% 
100% 
78% 
100% 
56% 
0% 
100% 
50% 
0% 
100% 
14% 
82% 
69% 
0% 
81% 
100% 
S2% 
0% 
0% 
0% 
100% 
100% 
100% 
86% 
6.285.6J 64% 
Mukaan lukien vuonna 1993 hyväksytyt 11 yhteisöaloiteohjelmaa, joista S:tta muutettiin vuonna 1995 
146 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
1.2. Kahdentoista jäsenvaltion aloitteiden esittely 
ADAPT (1994-1999) 
ADAPT (1,402 miljardia ecua): uuden tavoitteen 4 mukaisesti ADAPT pyrkii helpottamaan työvoi­
man sopeutumista teollisuuden muutoksiin, auttamaan yrityksiä tuottavuuden lisäämisessä ja uuden 
toiminnan suosimisessa. Suunnitellut toimenpiteet kattavat seuraavat alat: koulutus, neuvonta ja 
ohjaus, uusien työllistymismahdollisuuksien ennakointi ja edistäminen, rakenteiden ja tukijärjestel­
mien mukauttaminen; tiedotusta, tiedon jakelua ja tunnetuksi tekemistä koskeva toiminta. Koulutusta, 
neuvontaa ja ohjausta koskeviin toimenpiteisiin käytetään 43 prosenttia kaikille jäsenvaltioille myön­
netystä rahamäärästä. Tärkeimmät edunsaajat ovat teollisuuden muutoksesta kärsivät työntekijät, 
jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai ovat menettäneet sen yrityksen uudelleenorganisoinnin 
vuoksi. 
Komissio hyväksyi toukokuussa 1995 ADAPT:in 14 ensimmäistä ohjelmaa. Kolmen uuden jäsenval­
tion ohjelmat hyväksyttiin joulukuussa 19958. Rahoitetuista toimenpiteistä ennakointia, verkostojen 
edistämistä ja työpaikkojen luomista koskevat muodostavat 25 prosenttia. Muut toimenpiteet koske­
vat tukirakenteiden ja -järjestelmien mukauttamista (20%) ja tiedotukseen, jakeluun ja tunnetuksi 
tekemiseen liittyvää toimintaa (12%). Hankkeiden ensimmäisen valintavaiheen aikana kokonaismää­
rä nousi 3 600 hakemukseen. Arviolta 1 400 ADAPT-hanketta hyväksytään ja aloitetaan helmikuu­
hun 1996 mennessä. 
Taulukko 88: Vuonna 1995 hyväksytyt ADAPT-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Belgia (2) 
Tanska (1) 
Saksa (1) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 
Yhteensä (14) Kokonais­
kustannukset 
91,9 
65.7 
480,4 
44,6 
403,2 
622,5 
28,3 
360,5 
0,8 
142,8 
29,2 
650,6 
2.920,5 RR:n 
tuki 
O) 
31,2 
29.5 
228,8 
30,1 
256.4 
249.7 
21.2 
190.0 
0.3 
• 57,6 
21.0 
286,6 
1.402,3 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
5.7 
5,3 
42,9 
7,1 
48.1 
46.9 
3,9 
36.1 
0,1 
11.5 
4.0 
53,5 
265,1 % 
(2)/(l) 
18% 
18% 
19% 
24% 
19% 
19% 
18% 
19% 
18% 
20% 
19% 
19% 
19% Maksut 
1995 
(3) 
2,8 
2,7 
21.5 
3,6 
24.0 
23,5 
1,9 
18,1 
0,0 
5,8 
2.0 
26,7 
132,6 % 
(3)/(2) 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Belgia: Flaaminkielisessä yhteisössä painotetaan enemmän työntekijöiden pätevyyden parantamista 
kuin muutokseen sopeutumisen teknisempiä puolia. Ranskankielinen yhteisö on puolestaan määrit­
tänyt yleisen tason toimintalinjoiksi yritysten ammattitaidon ja kilpailukyvyn parantamisen sekä 
uusien toimenpiteiden kehittämisen työpaikkojen luomiseksi. 
Tanska: Ohjelma korostaa uuden teknologian, uusien materiaalien ja työnorganisointimuotojen 
käyttöönottamista sekä uusia laadunhallintajärjestelmiä ja joustavaa työn suunnittelua. 
Saksa: Yhteisöaloiteohjelma käsittelee kahta pääteemaa, jotka ovat perusedellytysten parantaminen 
sekä tavat, joilla nämä edellytykset voivat auttaa vahvistamaan pk-yritysten kilpailukykyä. Uusissa 
osavaltioissa etusija annetaan rakennus-, jakelu-, suojelu- ja ympäristöalalle sekä koulutukselle 
yritysten luomiseksi. 
Katso 1.3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet. 
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 147 
Kreikka: Ohjelma pyrkii johtotason henkilökunnan koulutuksen avulla luomaan ja käyttämään 
yhteisiä palveluja, kouluttamaan kouluttajia, avustamaan korkealaatuisten tietojen tuottamisessa 
yritysryhmille, avustamaan pienten yritysten kehityshankkeissa sekä liikeyrityksen kaltaisissa aloit­
teissa, joissa yritykset voivat hoitaa yhdessä tuotekehityksen, raaka-ainetoimitukset ja koulutukseen. 
Espanja: Yhteisöaloiteohjelma on kohdistettu työntekijöihin heidän pätevyytensä saattamiseksi ajan 
tasalle tai uusiin tai vastikään luotuihin työpaikkoihin valmistautumiseksi, äskettäin palkatuille ja 
koulutusta tarvitseville työntekijöille, työntekijöille, joiden työssä laadunhallintojärjestelmä on otet­
tu käyttöön, työntekijöille, joita uhkaa työpaikan menettäminen tai jotka ovat tilapäisesti työttömiä, 
pk-yritysten johtajille ja omistajille sekä itsenäisille ammatinharjoittajille ja osuuskuntien jäsenille. 
Ranska: Ohjelma pyrkii tehostamaan paikallistasolla tapahtuvia teollisuuden muutoksia koskevia 
ennakkoarvioita, tukemaan pk-yritysten työntekijöiden koulutusta ja luomaan uusia työmuotoja. 
Italia: Italian ohjelmalle tyypillistä on se, että alueet ovat vastuussa sekä hankkeiden valinnasta että 
ADAPT:in täytäntöönpanosta. Kyseessä on ensisijaisesti kansallisen suunnitelman tukeminen, jolla 
pyritään aikaansaamaan nykyaikainen ja tehokas jatkokoulutusjärjestelmä. Ensimmäisessä vaihees­
sa (1994-1996) pyritään edistämään yrityksissä tapahtuvaa koulutusta, määrittämään uudelleen 
ammatillisen koulutuksen julkinen kapasiteetti, aikaansaamaan alueellisia seurantakeskuksia, tukea 
koulutusryhmittymille ja epäpätevien työntekijöiden uudelleenkoulutusta. 
Irlanti: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii vaikuttamaan Irlannin yritysten riittämättömiin koulutusta kos­
keviin investointeihin, niiden huonoihin koulutusjärjestelmiin, monipuolisten ja uudistavien koulu­
tuksen lähestymistapojen luomiseen, hyvin pienten yritysten koulutuksen puutteeseen sekä yritysten 
ja opetus- ja koulutuslaitosten välisten yhteyksien puuttumiseen. 
Luxemburg: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii parantamaan pk-yritysten inhimillisten voimavarojen kehit-
tämisjärjestelmiä sekä luomaan uusia tietokantoja ja -verkkoja, jotka mahdollistavat tehokkaam­
man tietoihin pääsyn ja niiden käytön. 
Alankomaat: Pk-yritysten merkitystä korostetaan, ja erityistä huomiota saavat myös uudet yritykset, 
jotka ovat mahdollisia uusien työpaikkojen luojia. 
Portugali: Ohjelma kohdistuu yhä heikon peruskoulutuksen tason sekä työvoiman pätevyyden 
parantamiseen, tuotantokapasiteetin nykyaikaistamiseen, koulutus- ja ammatillisen koulutuksen 
järjestelmien vahvistamiseen, yritysten nykyaikaistamisen ja mukauttamisen tukemiseen ja näiden 
seurauksena työn luomiseen. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Kaksi Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmaa (koskevat Iso-Britanniaa 
ja Pohjois-Irlantia) keskittyy pk-yrityksiin. Ne kiinnittävät erityistä huomiota suurten yritysten 
henkilökunnan jatkuvaan vähentymiseen ja pk-yritysten työpaikkojen määrän kasvuun (etenkin alle 
50 henkilöä työllistävät yritykset) erityisesti laajenevilla aloilla, kuten palvelu-, matkailu- ja kulttuu­
rialalla. 
148 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
EMPLOYMENT ja HUMAN RESOURCES (1994-1999) 
EMPLOYMENT ja HUMAN RESOURCES (1,452 miljardia ecua) pyrkii inhimillisiä voimavaroja 
kehittämällä ja yhdennetyn lähestymistavan avulla tukemaan työllisyyden elpymistä ja edistämään 
yhteisvastuullisuutta sekä miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Se koostuu 
kolmesta vaiheesta, joilla kullakin on oma talousarvionsa: 
À NOW (361 miljoonaa ecua) tukee naisten koulutusta ja työmahdollisuuksien lisäämistä koskevien 
uudistavien ja tehokkaampien lähestymistapojen ja välineiden kehitystä; 
• HORIZON (731,1 miljoonaa ecua) edistää vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymistä ja 
vastustaa syrjäytymistä; 
• YOUTHSTART (319,3 miljoonaa ecua) edistää pätevyyttä vailla olevien nuorten työelämään 
siirtymistä. 
Kuhunkin vaiheeseen liittyy neljä päätoimenpideryhmää: 
i) ensisijaisesti koulutus-, ohjaus-, neuvonta-ja työllisyysjärjestelmän laadun parantamiseen pyrkivät 
toimenpiteet; 
ii) koulutustoimenpiteet, joita ei ole tarkoitettu ainoastaan kohderyhmille vaan myös niille, jotka 
vaikuttavat kohderyhmien työelämään pääsyn laatuun; 
iii) työn ja uuden toiminnan luomiseen liittyvät tukitoimenpiteet 
iv) toimenpiteet, jotka liittyvät sekä Employment-aloitteen osalta käsiteltyjen ongelmien että toteutet­
tujen toimien tunnetuksi tekemiseen. 
Sekä EMPLOYMENTin että ADAPTin kohdalla komission alkuperäisten suuntaviivojen (helmikuu 
1994) määrittämisen jälkeen kului neuvotteluihin ja valmisteluihin lähes kaksi vuotta ennen kuin 
hankkeet esiteltiin (vuoden 1995 lopussa) jäsenvaltioiden toimesta ja toiminta käynnistyi. Vuoden 
1995 kaksi päätapahtumaa olivat komission 8. joulukuuta hyväksymien uusien jäsenvaltioiden 
yhteisöaloiteohjelmia koskevat neuvottelut9 sekä koko unionia koskeva hankkeiden valinnan ensim­
mäinen vaihe. Vuoden 1994 loppuun mennessä oli hyväksytty 12 jäsenvaltion ohjelmat (Belgia 2, 
Yhdistynyt kuningaskunta 2 ja muut jäsenvaltiot kukin 1). Yhteensä yli 2 364 hanketta valittiin, 
joista vaiheen Now hankkeita oli 763 ja vaiheen Horizon 1 133 (yli 930 hanketta Horizon-vammaiset 
ja noin 200 hanketta Horizon-vähäosaiset) ja Youthstart-vaiheen hankkeita 464. Nämä ovat noin-
lukuja, sillä tätä kertomusta laadittaessa hankkeiden valinnasta vastaavat kansalliset viranomaiset 
eivät olleet vahvistaneet tietoja. Hankkeet on valittu kunkin jäsenvaltion ohjelmassa määritettyjen 
toimintalinjojen mukaisesti. Nämä ohjelmat ottavat huomioon EMPLOYMENTin yleiset toiminta­
linjat ja tavoitteet sekä kunkin valtion erityisolosuhteet ja määrittelevät ensisijaiset tavoitteet sekä 
tavan, jolla hankkeiden tuloksia sovelletaan yleisessä politiikassa sekä sen täytäntöönpanossa. 
Vuonna 1995 käynnistettiin suuri valtioiden välisen teknisen avun ohjelma komission sekä kansallis­
ten ja alueellisten viranomaisten auttamiseksi aloitteiden täytäntöön panossa ja erityisesti valtioiden 
välisen kanssakäymisen kehittämiseksi. EMPLOYMENTin ja ADAPTin osalta kansalliset tukira­
kenteet luotiin kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 1995 alkupuolella. Yhteisön tasolla toimivan teknisen 
avun järjestön, Europsin, toiminnan suunniteltiin alkavan 1. toukokuuta 1995 julkisen tarjouskilpai­
lun jälkeen10. Näiden kansallisella ja yhteisön tasolla toimivien teknisen avun rakenteiden henkilö­
kunta on nyt valittu ja ne ovat täysin toimintakykyisiä. 
Vuonna 1995 perustettiin jokaisessa jäsenvaltiossa seurantakomiteoita. Suurimalla osalla jäsenval­
tioista on erilliset seurantakomiteat kullekin EMPLOYMENTin ja ADAPTin aloitteelle, mutta eräät 
jäsenvaltiot ovat yhdistäneet näiden kahden aloitteen valvonnan ja joillakin on seurantakomiteoita, 
jotka kattavat tavoitteiden 3 ja 4 tärkeimmät ohjelmat ja kyseiset aloitteet. Seurantakomiteoiden 
kokouksia on järjestetty jo yli 50. 
' Katso 1.3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet. 
10 Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 149 
Taulukko 89: EMPLOYMENT-ohjelmien toteuttaminen — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RK:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat 
Belgia (2) 
Tanska (1) 
Saksa(1) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Ranska (1) 
Irlanti (1) 
Italia (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 
Yhteensä (14) 70,2 
20.7 
297.5 
83,1 
576,8 
384,4 
99.5 
589,1 
0.6 
90,9 
55,6 
314,9 
2.583,2 32.1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146.5 
76.1 
348,7 
• 0.3 
42,4 
40,3 
146,5 
1.451,3 21.7 
1,6 
23.1 
8.0 
58,6 
22,3 
7.6 
51,5 
0.3 
4.2 
5,7 
31,4 
236,0 68% 
15% 
15% 
12% 
15% 
15% 
10% 
15% 
100% 
10% 
14% 
21% 
16% 10.8 
0,8 
11,6 
4,0 
29,3 
11,1 
3.6 
25,7 
0,2 
2,1 
2.8 
15.7 
117,8 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
5.0% 
50% 
50% 
50% 
NOW: NOW koskee ensisijaisesti naisten koulutukseen, työllistämiseen ja ammatilliseen yhdentämi-
seen osallistuvia viranomaisia ja elimiä, joita ovat alueelliset tai paikalliset yhteisöt, naisten ja 
miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävät järjestöt, koulutus- ja tiedotuskeskukset, ammattiyhdis­
tykset, yksityiset yhtiöt sekä naisjärjestöt. EMPLOYMENT-NOWn rahoittamilla toimilla on neljä 
tavoitetta: 
• Työmarkkinoiden horisontaalisen ja vertikaalisen jakautumisen vähentäminen parantamalla nais­
ten työnsaantimahdollisuuksia aloilla, joilla on hyvät uranluonti- ja kasvumahdollisuudet. Tans­
kalaisten ohjelmassa on painopistealueena vastustaa voimistuvaa suuntausta, joka koskee naisten 
osuuden jatkuvaa vähenemistä työmarkkinoilla. Kreikassa yksi ensisijaisista tavoitteista on edis­
tää naisten osallistumista aloilla, jotka eivät ole kansani ^oudessa kovin perinteisiä. Belgian 
flaaminkielisen yhteisön yhteisöaloiteohjelma pyrkii kavinustamaan nuoria naisia valitsemaan 
koulutusohjelmia, jotka todennäköisemmin mahdollistavat työpaikan saannin tulevaisuudessa. 
Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelma painottaa ensisijaisesti koulutusmenetelmiä. Painopisteenä 
ei ole enää naisten työmarkkinoille pääsy vaan heidän urankehityksensä; 
• Työnteon ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien sovittaminen paremmin yhteen. Saksan ohjel­
massa painopistealueena on siten työpaikan ja perhevelvollisuuksien yhteensovittaminen uuden­
laisten työjärjestelyjen, lastenhoidon ja naisten työhön paluun helpottamisen avulla. Monet naiset 
ovat uhranneet aikansa lasten kasvatukselle ja ovat sen jälkeen palaamassa takaisin työmarkki­
noille; 
• Edistää naisten toimesta tapahtuvaa yritysten ja työpaikkojen luomista erityisesti yritysten perus­
tamisessa avustavien rahoitusvälineiden kautta. Tämä on keskeistä erityisesti Ranskan ohjelmas­
sa; 
• Yritysten, ammattijärjestöjen ja muiden tärkeiden tahojen tietoisuuden lisääminen. Alankomai­
den yhteisöaloiteohjelma pyrkii vahvistamaan naisten osallistumista ammattijärjestöjen toimin­
taan, ja Portugalin ohjelma lisäämään julkisten ja yksityisten järjestöjen tietoisuutta naisten ja 
miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista työmarkkinoilla muuttuvassa yhteiskunnassa. 
Horizon: Vaiheen Horizon tavoitteena on parantaa koulutuksen laatua ja luoda työpaikkoja vam­
maisille ja henkilöille, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen. Monissa tapauksissa nämä kaksi 
tavoitetta ovat saaneet jäsenvaltiot luomaan kyseisten henkilöryhmien erityisiin tavoitteisiin sovellet­
tuja järjestelmiä. 
Horizon-vammaiset: Jäsenvaltioiden ohjelmat heijastavat kansallisten järjestelmien ja painopistea­
lueiden eroja. Toisistaan voidaan erottaa kaksi toiminta-aluetta: 
150 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
• koulutus-, ohjaus-, neuvonta- ja työllisyysjärjestelmän kehitys sekä ammatillisen täydennyskoulu­
tuksen organisaatio. Tanskassa ensisijaisia ovat hankkeet, jotka pyrkivät saamaan vammaiset 
mukaan ammatilliseen koulutukseen (erityisesti ylemmän asteen ja täydennyskoulutus). Uuden 
teknologian käyttöä sekä työpaikkojen mukauttamista ja perus- ja ammattikoulutuksen opetuso­
losuhteiden parantamista korostetaan; 
• työpaikkojen luominen ja yritysten perustamisen, osuuskuntien sekä julkisen ja yksityisen sekto­
rin välisen yhteistyön tukeminen. Esimerkiksi Ranskan ja Italian ohjelmat korostavat vammaisten 
työelämään siirtymistä henkilökohtaisen työhön pääsyn kautta paikallisten viranomaisten avulla. 
Belgian flaaminkielisessä yhteisössä ensisijaisia ovat työpaikkojen mukauttaminen sekä uuden 
teknologian käyttö ja etätyön kehittäminen. Erityistä huomiota saavat yksilöllistetty valmistava 
koulutus, ammatillinen pätevöityminen sekä alkuvaiheen tuki uudessa työpaikassa. Saksassa 
naiset olivat aliedustettuina edellisessä Horizon-ohjelmassa, ja sen vuoksi yhteisöaloiteohjelma 
antaa etusijan hankkeille, jotka vastaavat työelämään pyrkivien vammaisten naisten tarpeisiin. 
Irlannissa toteutetaan positiivista syrjintää, jolla pyritään helpottamaan vammaisten työelämään 
sopeutumista. Kreikassa ponnistellaan erityisesti valtioiden välisen yhteistyön aikaansaamiseksi. 
Se liittyy etätyötä koskevien menettelyjen ja vaatimusten aikaansaamiseen tiettyjen tehtävien 
osalta. 
Horizon-vähäosaiset: EMPLOYMENT-ohjelmat sisältävät oman luettelon kaikkien jäsenvaltioiden, 
lukuun ottamatta Suomea, Ruotsia ja Luxemburgia, vähäosaisia koskevista ensisijaisista toimenpi­
teistä. Koska yhteisöaloitteen Horizon-vähäosaiset suuntaviivat kattavat suuren osan kohderyhmis­
tä, jäsenvaltiot ovat useimmiten päättäneet olla rajoittamatta kohderyhmiä. Suunnitellut toimet 
kohdistuvat siten sekä kohderyhmiin että uudistavien menetelmien tutkimukseen: 
• Tietyt jäsenvaltiot, erityisesti Alankomaat, Tanska ja Portugali, pitävät selvästi tärkeimpänä 
kohderyhmänä siirtolaisia. Italiassa, Espanjassa, Alankomaissa ja Portugalissa on sen sijaan 
huumausaineiden väärinkäyttö yhä tärkeämpi painopistealue. Merkittävä osa jäsenvaltioista pai­
nottaa myös kouluttajien kouluttamista, olipa kyseessä sitten inhimillisistä voimavaroista vastaa­
vien kouluttaminen, asiantuntijoiden koulutusjärjestelyt (sosiaalityöntekijät, ammatinvalinna-
nohjaajat jne.) tai uusien ammatillisten profiilien esiin tuominen (paikallisen kehityksen vaikutta­
jat, sosiaali- ja koulutusalan virkamiehet jne.); 
• Tietyt lähestymistavat tarjoavat uudistuksille ja valtioiden väliselle taitotiedon vaihdolle suotuisan 
maaperän. Siten käsitys ohjatusta työhön pääsystä on nykyisin yleisesti hyväksytty. Korostetaan 
yksilöllistä lähestymistapaa tai Belgian lailla sellaisten rakenteiden luomista, jotka mahdollistavat 
asteittain etenevän työhön pääsyn. Ranskassa ja Portugalissa perustaitojen (luku- ja kirjoitustai­
don ja kielitaidon) hankkiminen asetetaan etusijalle, kun taas Saksassa, Kreikassa ja Alankomais­
sa on puolestaan ehdotettu valmistavan koulutuksen eri muotoja, jotka tarjoavat ohjausta ja 
työkokemusta. Tarkoituksena on kehittää taitoja työn hankkimiseksi (Yhdistynyt kuningaskunta) 
tai todellisessa työelämässä selviytymiseksi (Ranska). Lisäksi työpaikkojen luomisen osalta tulisi 
voida tehdä tärkeää kokeiluluontoista työtä. Jotkin jäsenvaltiot ovat asettaneet etusijalle yhteis­
työn luomisen hankkeiden ja paikallisten työpaikkojen välille tai paikallisen yhteistyön aikaansaa­
misen julkisen ja yksityisen sektorin välille. Esimerkiksi eräässä tapauksessa paikalliset yritykset 
osallistuivat avustamalla erään hankkeen avulla koulutettujen vankien työelämään paluuta. Yri­
tykset voivat myös osallistua yhteiskuntatalouden alalla toimivien yritysten, osuuskuntien tai 
yritysten käynnistämistä tukevien paikallisten keskusten toiminnan kehittämiseen. Toinen suosit­
tu lähestymistapa on myös vähäosaisten valmentaminen uusia työmahdollisuuksia tarjoavilla 
aloilla työskentelyyn. Koulutusohjelmat keskittyvät erityisesti ympäristö-, vapaa-ajan, matkailu-, 
terveyden sekä sosiaalisten palvelujen alalle. Huomionarvoista on myös valmistautuminen uuden­
tyyppiseen työhön sopeutumiseen ja samanaikaisesti kelpoisuusvaatimusten kasvu. Eräät jäsen­
valtiot, kuten Tanska, tarjoavatkin valmentautumista joustavaan työhön, etätyöhön, jaettuun 
työhön jne. 
Vaikka kohderyhmiä koskevat määritykset osoittavat, että vammaiset ovat keskittyneet huolestutta­
valla tavalla joillekin maantieteellisille alueille ja erityisesti kaupunkialueille, alueilla ei ole merkitys-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 151 
tä jäsenvaltioille toimintalinjoja määritettäessä. Kuitenkin paikallisen yhteistyön menetelmä on 
ehdottomasti välttämätön, jotta yhteiskuntatalouden alalla toimiville yrityksille tai mikroyritysten 
käynnistämiseen voidaan järjestää tukea. Ensimmäisten hyväksytyttyjen hankkeiden osalta on sel­
vää, että suuri osa niistä on paikallisten yhteistyöosapuolten johtamia. 
Youthstart: EMPLOYMENT-aloitteen vaihe Youthstart pyrkii rohkaisemaan kaikissa jäsenvaltiois­
sa nuorten hyväksi toteutettavien toimien täytäntöönpanoa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi 
Youthstartin on taattava tehokkaiden palvelujen avulla kaikkien nuorten pääsy tarkoituksenmukai­
seen koulutukseen ja työmarkkinoille. Tämän päämäärän saavuttamiseksi jäsenvaltiot ovat ottaneet 
käyttöön kaksi lähestymistapaa: 
• uudistustoiminta, jonka tarkoituksena on parantaa yleistä ammatillista koulutusta ja helpottaa 
nuorten pääsyä siihen erityisesti vähemmän koulutusta omaavien osalta sekä mukauttaa koulutus­
ta paremmin työelämän tarpeisiin sopivaksi ja harjoittelua painottavaksi. Esimerkiksi Ranskan 
ohjelma pyrkii vahvistamaan ja parantamaan sellaisen koulutuksen laatua, jossa teoria ja käytän­
nön työ vuorottelevat aikaansaamalla läheisemmät yhteydet teoreettisen koulutuksen ja yrityksis­
sä tapahtuvan käytännön harjoittelun välille ja myös parantamaan yrityksissä vastaavien ohjaa­
jien pätevyyttä. Ohjelmassa ehdotetaan myös Euroopan laajuisen ulottuvuuden antamista koulu­
tukselle, jossa teoria ja käytännön työ vuorottelevat, järjestämällä työharjoittelua muissa jäsen­
valtioissa; 
« koulutus mittojen mukaan. Irlanti suosii valmistavaa koulutusta, kun taas Tanskan ohjelmassa 
kehitetään ja testataan koulun virallisen opetusohjelman ulkopuolella tapahtuvaa tukiopetusta. 
Tavoitteena on rohkaista yksilön motivaatiota ja henkilökohtaista aloitteellisuutta koulutuksen 
suhteen. Kreikassa korostetaan uusia opetusmenetelmiä, kouluttajien kouluttamista ohjaus- ja 
tukitehtäviin, itsearviointia, ryhmätyötä ja viestintämenetelmiä. Belgian flaaminkielisen yhteisön 
ohjelmassa suunnitellaan myös kouluttajien kouluttamista tunnistamaan vaikeuksissa olevat nuo­
ret varhaisessa vaiheessa. 
Lisäksi useissa ohjelmissa pyritään vaikuttamaan etnisten vähemmistöjen ja nuorten siirtolaisten 
kohtaamiin kulttuurillisiin ja kielellisiin esteisiin silloin, kun on kyse ammatilliseen koulutukseen 
pääsystä ja koulutuksessa etenemisestä. Esimerkiksi Saksan ohjelman toimintalinjassa oleviin hank­
keisiin kuuluu nuorille siirtolaisille tiedottaminen ja heidän ohjaamisensa heidän omalla äidinkielel­
lään. Suurin osa ohjelmista korostaa myös ohjauksen ja neuvonnan laadun parantamista ja sen 
kautta yhtenäisemmän ja paremmin yhteensovitetun palvelun järjestämistä, joka keskittyy yksilöi­
den kykyihin ja tarpeisiin. Tanskassa nuorille oppivelvollisuuden viimeisinä vuosina tarkoitettua 
neuvontaa ja ohjausta ollaan parantamassa ja laajentamassa koulutuksen, ammatillisen koulutuksen 
ja työmarkkinoiden välisen yhteistyön suuntaan sekä paikallisten tukitahojen, kuten ohjaus- ja 
neuvontakeskusten, yhdistämiseksi. 
Youthstartin suuntaviivoissa jäsenvaltiot kutsuttiin muodollisesti tutkimaan keinoja nuorten autta­
miseksi itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. Esimerkiksi Belgiassa on tarjolla oman yrityksen perusta­
misesta kiinnostuneille nuorille yrityksen johtamiskoulutusta ja juridisia neuvoja. Kreikka keskittää 
tukensa nuorten itsensä kehittämille ja johtamille paikallisille työllistämisaloitteille. Pohjois-Irlannin 
ohjelma puolestaan pyrkii saamaan nuorten kyvyt esiin ja luomaan työpaikkoja maaseudulle paikal­
lisiin voimavaroihin turvautumalla. 
Erilaiset ohjelmat osoittavat, että suuri osa aloitteista pyrkii institutionaalisten ja hallinnollisten 
esteiden vähentämiseen Youthstartin innovatiivisen käytön mahdollistamiseksi. Italiassa on toimin­
talinjana verkkojen luominen julkisen ja yksityisen sektorin välille paikallisella ja alueellisella 
tasolla, kun taas Alankomaissa keskitetään pyrkimykset koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja 
julkisten viranomaisten väliseen yhteistyöhön (poliisi ja etnisiä vähemmistöjä edustavat järjestöt). 
152 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
LEADER II (1994-1999) 
LEADER (1,447 miljardia ecua) pyrkii tukemaan maaseudun kehittämiseen pyrkiviä paikallisten 
yhteistyöosapuolten maaseudulla suunnittelemia ja johtamia hankkeita, jotka korostavat toimien uutta 
luovaa, esittelevää ja soveltamiskelpoista luonnetta. Aloite pyrkii kannustamaan paikallisen väestön, 
yhteenliittymien ja yhteisöjen voimakasta osallistumista. Yhdessä niiden tulee määrittää ja panna 
täytäntöön johdonmukainen ja kyseisen alueen ominaispiirteisiin mukautettu kehityssuunnitelma. 
Tämä ilmenee siitä, että LEADER II voi antaa taloudellista tukea ainoastaan kahdelle edunsaajaryh-
mälle: paikallisen toiminnan ryhmille (julkiset ja yksityiset yhteistyöosapuolet, jotka yhdessä luovat 
kehityssuunnitelman) tai muille yhteisille toimijoille (yhteisöt, konsulaatit, osuuskunnat jne.) sillä 
ehdolla, että niiden toiminta liittyy paikalliseen alueen kehitykseen. LEADER II tukee myös valtioiden 
välisiä yhteistyöhankkeita ja edistää kokemusten vaihtoa ja taitotiedon siirtoa Euroopan laajuisen 
maaseudun kehittämisverkon kautta (yhteisön verkon ja kansallisten verkostojen rahoittamiseen on 
varattu 2,5%:n suuruinen viitteellinen osuus). LEADER II -aloitetta sovelletaan tavoitteisiin 1, 5b ja 6 
kuuluvilla maaseutualueilla (tavoitteen 1 kohdealueille on varattu 900 miljoonaa ecua). 
Komissio on saanut 15 jäsenvaltiolta 102 LEADER II -aloitetta koskevaa ohjelmaehdotusta (12 
jäsenvaltiolta 90 ehdotusta). Komissio on varmistanut, että paikalliset osapuolet ovat olleet hyvin 
yksimielisiä ehdotuksista, kuten LEADER II -yhteisöaloitteen suuntaviivoissa edellytetään. Ohjel­
mista ja yleiskattavista tuista hyväksyttiin 67 (12 jäsenvaltion osalta 66) ja 35 on vielä hyväksyntää 
vailla (12 jäsenvaltion osalta 24 ja uusien jäsenvaltioiden osalta 11). 
Taulukko 90: Vuonna 1995 hyväksytyt LEADER II -ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Saksa (13) 
Kreikka (1) 
Espanja (17) 
Ranska (11) 
Irlanti (1) 
Italia (12) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (4) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (5) 
Verkot 
Yhteensä (66) Kokonais­
kustannukset 
382,4 
263.6 
1.161,9 
319,0 
165,6 
436,0 
4,8 
35,2 
156,8 
160,4 
3.085,6 RR:n 
tuki 
O) 
169,8 
148,0 
354,8 
122.9 
67,9 
183.2 
1,0 
8,5 
117.6 
• 66,2 
1.239,9 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
124,6 
22,6 
112,1 
95,6 
7,5 
28,6 
1,0 
8.2 
6,7 
56,2 
3,7 
" 466,8 % 
(2)/(l) 
73% 
15% 
32% 
78% 
11% 
16% 
100% 
97% 
6% 
85% 
38% Maksut 
1995 
(3) 
38,8 
11,3 
34,9 
15,5 
3,8 
14.0 
0,4 
2.5 
3,6 
4,8 
2,9 
132,4 % 
(3)/(2) 
31% 
50% 
31% 
16% 
50% 
49% 
40% 
30% 
53% 
9% 
77% 
28% 
Suurin osa näistä ohjelmista sisältää kolme toimenpidettä, jotka on mainittu komission LEADER II 
-yhteisöaloitteen suuntaviivat vahvistavassa tiedonannossa. Ne ovat: 
• "pätevyyden hankkiminen": alueilla, joilla paikallinen kehitystoiminta on uutta, kyseisellä toi­
menpiteellä mahdollistetaan tiedotustoimien, väestön motivointia koskeva ja alueen vahvojen ja 
heikkojen puolien arvioinnin rahoitus sekä kehityssuunnitelman laatiminen; 
• "maaseudun uudistamista koskevat ohjelmat": toimenpide mahdollistaa paikallisten tahojen ky­
seistä aluetta koskevien kehityssuunnitelmien rahoittamisen; 
• "valtioiden välinen yhteistyö": tavoitteena on helpottaa paikallisen tason työryhmien tai muiden 
useita jäsenvaltioita koskevien yhteisten hankkeiden toteuttamista; 
Suunnitellut toimet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: 
• alueiden ominaislaadun vahvistaminen: esimerkiksi arkkitehtuuriperinnön (Asturia) ja pienten 
kaupunkikeskusten (Irlanti) kunnostaminen, perinteisen taitotiedon edistäminen (Portugali, Ara­
gon), paikallisten tuotteiden tai luonnon perinnön hyödyntäminen (Itä-Anglia, Italia, Luxem­
burg, Kreikka, Portugali) tai laajemmin paikallisten yhteisöjen tukeminen (Yhdistynyt kuningas­
kunta); 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 153 
• verkoston luomiseen liittyvät toimet: matkailualan tarjonta (Bourgogne) tai yhteistoiminta (Li­
mousin), maanviljelijät ja jakeluyhtiöt (Hessen), julkiset palvelut, jotka liittävät pienet kaupunki­
keskukset ympäröiviin maaseutualueisiin (Languedoc-Roussillon), yrityspalvelukeskusten luomi­
nen (Luxemburg); 
• uusien toimintamuotojen tukeminen, mikä joissakin tapauksissa perustuu uuden viestintäteknolo­
gian käyttöön. Siihen kuuluu esimerkiksi etätyö (Northern Uplands) tai maaseutumatkailuun 
liittyvien varausjärjestelmien luominen (Kreikka, Portugali). 
LEADER ja maaseutuympäristö: 
Kestävän kehityksen politiikan mukaisesti oli ympäristöön liittyvät näkökohdat huomioitava 
LEADER.in osalta. Taloudellisessa kehityksessä tulisi ottaa huomioon luonnonperintö, joka on 
kyseisten alueiden keskeinen valtti erityisesti vähiten kehittyneillä maaseutualueilla. Maaseudulla 
on ryhdytty lukuisiin ympäristöön paikallisella tasolla vaikuttaviin toimiin. Elinympäristön miel­
lyttävyys vaikuttaa merkittävästi siihen, pysyvätkö asukkaat maaseudulla ja muuttaako sinne 
uusia asukkaita. Useilla LEADER.in rahoittamilla ohjelmilla on ympäristöllistä merkitystä: 
• maaseutualueiden ympäristöystävällinen hoito. Tämä tarkoittaa luonnonvarojen suojelua ja 
palauttamista entiseen arvoonsa. Tanskan saaristossa on tuettu "kukkivat kylät" -toimintaa. 
Belgiassa Hageland-ryhmä on parantanut ja hoitanut ekologisella tavalla joitakin luonnonmai­
semaan liittyviä tekijöitä (pensasaitojen istutus, soiden luominen, puiden hoito jne.); 
• saastumista vähentävä jätehuolto, jätteiden hyödyntäminen tai energiatuotanto biomassan 
avulla. Ranskassa Buech-Durance-ryhmä osallistui siirrettävän talousjätteiden keräyspisteen 
asentamiseen. Irlannissa Cavan ja Monaghan -ryhmä kerää talteen erään sieniviljelmän jätteet 
ja kompostoi ne. Espanjassa Sierra de Bejar Francia -ryhmä on ottanut-käyttöön uuden myllyn 
jätteiden täydellisen puhdistusjärjestelmän, jossa jäämät käytetään polttoöljynä tai lannoittee­
na. Kreikassa Thebes-ryhmä tukee lämmitykseen tarkoitetun biomassaenergian tuottamista 
tukevia toimia; 
• ekosysteemien suojelu: luonnonvarojen hoidon parantaminen, eläimistön ja kasviston sekä 
ympäristöltään herkkien luonnonalueiden suojelu. Useiden ryhmien ensisijaisena tavoitteena 
on puiden istuttaminen. Espanjassa näin on tapahtunut Orensessa ja Sierra de Gatassa; 
Italiassa Toscanassa jne. Kreikassa Thessaloniken ryhmä auttaa biotoopin hyödyntämisessä 
haikaroiden kasvattamiseksi. Mytilinin ryhmä on ryhtynyt työhön kivettyneen metsän suojele­
miseksi; 
• ekoturismi: luonnonvarat ovat perustekijä maaseutumatkailun kehityksessä. Lisäksi tarvitaan 
edellytyksiä turistien vastaanottamiseksi ja toimintaohjelmia. Saksassa Daunin alueen ryhmä 
on luonut geologisia löydöksiä käsittelevän kierroksen, jonka kohteena on Ei/elin ylängön 
tulivuoret. Irlannissa Bally Houra -ryhmä kehittää virkistystoimintaa alueen vuoristoon. 
Myös luonnonmukaisen maanviljelyn kehittämisellä sekä koulutusta, tunnetuksi tekemistä ja 
neuvontaa koskevalla toiminnalla on kiistaton merkitys. Ranskassa Haut-Allier-ryhmä tukee 
jokien ekologiaa ja ympäristöä koskevan tiedotus-ja tutkimuskeskuksen toimintaa ja Est-Mayen-
nais-ryhmä toimii pysyvän ympäristöalan tietokeskuksen perustamiseksi. Skotlannissa Loch Aber 
-ryhmä osallistuu luonnonperinnön seurantakeskuksen perustamiseen lintutieteellisen luonnon­
suojelualueen läheisyyteen. 
Komissio on myös valinnut tarjouspyynnön perusteella laitoksen, joka on vastuussa hallinnollisista 
tehtävistä ja maaseudun uudistamisen ja kehityksen Euroopan seurantakeskuksen toiminnan hallin­
nosta ja toiminnasta. Seurantakeskuksen tehtävänä on tunnistaa, luonnehtia, vahvistaa ja helpottaa 
maaseutuympäristössä toteutettujen uudistusten siirtoa. 
154 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
PESCA (1994-1999) 
PESCA (257 miljoonaa ecua) täydentää yhteisön tukikehyksissä olemassa olevia rakenteellisia tukia, 
jotka liittyvät kalastuksen uudistamiseen ja alan yritysten toiminnan monipuolistamiseen. Suunnitellut 
toimet pyrkivät monipuolistamaan kalastustoimintaa (matkailu, pienteollisuus), parantamaan kalasta­
jien ammatillista pätevyyttä ja lisäksi hyödyntämään kalastustuotteita ja parantamaan kaupan pitämi­
sen väyliä. PESCA soveltuu käyttöön ensisijaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla, jotka sijaitsevat 
tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueilla. Puolet määrärahoista on suunnattu tavoitteeseen 1 kuuluville 
alueille. 
Vuonna 1995 hyväksyttiin neljä PESCA-ohjelmaa (Italia, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kunin­
gaskunta). Vuoden 1994 loppuun mennessä oli jo hyväksytty seitsemän ohjelmaa. Määrärahojen 
käyttöaste selittyy ohjelmien myöhäisellä hyväksymisellä sekä hallintojärjestelmien jonkinasteisella 
monimutkaisuudella. Maksusitoumusten osalta todettakoon, että 64 prosenttia vuoden 1995 talou­
sarvioon merkityistä määrärahoista sidottiin (45 miljoonasta ecusta 28,3 miljoonaa ecua jaettiin 
Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan kesken), mutta ainoastaan 17 prosenttia varatuista 
määrärahoista maksettiin (31,9 miljoonasta ecusta jaettiin 5,3 miljoonaa ecua Alankomaiden, Italian 
ja Yhdistyneen kuningaskunnan kesken). 
Taulukko 91: Vuosina 1994-1995 hyväksytyt PESCA-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa 
ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) Kokonais­
kustannukset KK: n 
tuki 
(I) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Vuonna 199S hyväksytyt ohjelmat 
Ranska (1) 
Italia (1) 
Alankomaat (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1) 81,3 
81,2 
34,2 
84,7 28,3 
34.2 
10,8 
37,4 18,8 
4,4 
1,2 
5,1 66% 
13% 
11% 
14% 0,0 
2,2 
0,6 
2,5 0% 
50% 
50% 
50% 
Vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat 
Belgia (1) 
Tanska (1) 
Saksa (1) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Irlanti (1) 
Portugali (1) 
Yhteensä (11) 4,3 
48,6 
62,0 
54,6 
95,7 
12,2 
47,2 
605,9 2,0 
16,4 
23,0 
" 27,1 
41,5 
6,7 
25,6 
253,0 0,3 
2,7 
3,8 
4,5 
6,9 
1,1 
4,3 
53,1 17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
21% 0,2 
1,4 
1,9 
2.3 
3,5 
0,6 
2,1 
17,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
32% 
Suurimmassa osassa jäsenvaltioita hankkeiden valinta oli juuri alkanut tai oli alkamassa vuoden 
1995 lopussa. Irlannissa kuitenkin kansalliset viranomaiset ovat hyväksyneet jo 22 hanketta. Kreikas­
sa suunniteltujen toimien monimutkaisuus, mikä johtuu usean rahaston osallistumisesta rahoituk­
seen, on saanut kansalliset viranomaiset etsimään välittäjäelintä, joka vastaisi ohjelman hallinnosta. 
Ranskan merentakaisten departementtien osalta REGIS-yhteisöaloiteohjelmat kattavat PESCA:n 
toimet. Ainoastaan Réunionia koskeva ohjelma hyväksyttiin joulukuussa 1995. Ruotsin ja Suomen 
ohjelmat esitettiin komissiolle vuoden 1995 loppupuolella11. 
" Katso 1.3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 155 
SME (1994-1999) 
SME (1,027 miljardia ecua) pyrkii mukauttamaan pk-yritykset sisämarkkinoiden ja kansantalouksien 
globaalistumisen vaatimuksiin. Tämä aloite jatkaa myös aikaisempia STRIDE- (heikommassa asemas­
sa olevien alueiden teknologisten mahdollisuuksien vahvistaminen), PRISMA-(yrityspalvelujen paran­
taminen) ja TELEMATIQUE- (edistyneiden teleliikennepalvelujen käyttö) hankkeita. SME on tarkoi­
tettu erityisesti tavoitteeseen 1 kuuluville alueille, joille on suunnattu määrärahoista 80 prosenttia. 
Edistettävät toimenpiteet pyrkivät parantamaan tuotantojärjestelmää ja yritysten organisaatiota, jotta 
ympäristö voitaisiin ottaa paremmin huomioon, tai kehittämään yhteistyötä ja pk-yritysten välisiä 
verkkoja sekä vahvistamaan tutkimusta ja teknologian vaihtoa harjoittavien keskusten, yliopistojen ja 
pk-yritysten välistä yhteistyötä. 
SME-aloite on uusi aloite kaudella 1994-1999. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ohjelmaehdotuksiin on 
tehty paljon mukautuksia, jotta voitaisiin varmistaa aloitteen suuntaviivojen noudattaminen. Nämä 
mukautukset ovat koskeneet erityisesti uutta luovia tekijöitä ja pk-yritysten kansainvälistämistä. 
Mukautukset ovat aiheuttaneet neuvotteluvaiheen pidentymisen. Viidentoista jäsenvaltion ehdotta­
mista 38 yhteisöaloiteohjelmasta 21 hyväksyttiin vuonna 1995 (Belgia 1, Saksa 6, Yhdistynyt kunin­
gaskunta 1 sekä Tanskan, Espanjan, Italian ja Luxemburgin yhteisöaloiteohjelmat, joita ei ole jaettu 
aluekohtaisesti, ja kolmen uuden jäsenvaltion 4 yhteisöaloiteohjelmaa). 
Taulukko 92: Vuonna 1995 hyväksytyt SME-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Belgia (1) 
Saksa (9) 
Kreikka (1) 
Ranska (3) 
Irlanti (1) 
Alankomaat (1) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (4) 
Yhteensä (21) Kokonais­
kustannukset 
14,2 
356,3 
156,9 
139,2 
53,2 
26,9 
235,9 
43,0 
1.025,5 RR:n 
tuki 
O) 
9,4 
156,8 
83,3 
58,5 
28.8 
10.3 
124.0 
20,1 
491,3 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
7,5 
101.2 
10.5 
15.4 
26,5 
9,5 
13,2 
19,7 
203,5 % 
(2)/(I) • 
80% 
65% 
13% 
26% 
92% 
92% 
11% 
98% 
41% Maksut 
1995 
(3) 
2,2 
30,9 
5,2 
4,6 
7.9 
2,9 
6,6 
7,3 
67,7 % 
(3)/(2) 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
50% 
37% 
33% 
Belgia: Hyväksytty yhteisöaloiteohjelma koskee Valloniaa ja sitä täydennetään Flanderia koskevalla 
yhteisöaloiteohjelmalla. Se rakentuu kahden keskeisen ajatuksen ympärille: yhteensovittamisen ja 
pk-yrityksiä tukevien verkkojen tehostaminen sekä pk-yritysten yhteisten palvelujen tehostaminen. 
Painopisteenä verkkojen luominen ja pk-yritysten palvelut: 
Valloniaa koskevassa yhteisöaloiteohjelmassa on kaksi pääkohtaa: 
1. tuen yhteensovittaminen ja verkkojen luominen: 
• yhteensovittamalla pk-yritysten palveluista vastaavien laitosten toi­
mintaa kokemustenvaihdon ja yhteistoiminnan edistämiseksi; 
• yhteensovittamisesta vastaavien yksiköiden perustaminen. 
2. Pk-yritysten yhteisten palvelujen luominen: 
• luomalla rahoituslähteisiin pääsyn edellytyksiä tutkiva rahoitus­
foorumi; 
• teknologisten toimien avulla, joilla pyritään erityisesti yhteensovit­
tamaan ja arvioimaan eräitä pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä; 
• Pk-yrityksiä voimistamalla ottaen huomioon yhteistyöosapuolten 
löytämisen tarpeen, ympäristöä koskevat vaatimukset, tietotekno­
logian ja laatuvaatimukset. 
Saksa: Pk-yritysten tukemiseksi on hyväksytty yhdeksän yhteisöaloiteohjelmaa teollisuuden ja palve­
lujen aloilla. Viisi ohjelmaa koskee läntisiä Saksan osavaltioita (viisi ohjelmaa vielä hyväksyntää 
vailla) ja neljä ohjelmaa uusia osavaltioita. Näiden ohjelmien laatiminen on osoittautunut vaikeaksi 
156 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Saksan pk-yritysten osalta kansallisella tasolla ilmenneiden yhdenmukaistamista ja yhteensovittamis­
ta koskevien ongelmien vuoksi. Tämä on suuresti viivästyttänyt toimintaa. Esimerkkinä suunnitel­
luista toimista voidaan mainita ympäristön ja energiavarojen hoito (Berliinissä rakennerahastojen 
rahoitusosuus oli 615 000 ecua). Tarkoituksena on kehittää suunnitelmia energian säästämistä ja 
C02:n päästöjen vähentämistä koskevista keinoista tiedottamiseksi yrityksille ja toisaalta mahdollis­
taa "Eco-Audit" -välineen käyttö yrityksille. 
Kreikka: Yhteisöaloiteohjelman päätavoitteena on edistää kreikkalaisten pk-yritysten kansainvälisty­
mistä pyrkimällä yritysryhmittymien aikaansaamiseen sekä helpottaa niiden pääsyä pääomamarkki­
noille edistämällä rahoitussunnittelun työvälineitä (riskisijoittaminen, keskinäiset vakuudet) sekä 
tuomalla esiin laatua korostavan politiikan (varmentaminen, standardit ja standardointi). 
Ranska: Kolme ohjelmaa on hyväksytty. Kahden tavoitteeseen 1 kuuluvan yhteisöaloiteohjelman 
(Korsika ja Nord-Pas-de-Calais) osalta 40,9 miljoonan ecun suuruista sijoitusta tuetaan yhteisön 9,3 
miljoonan ecun suuruisella tuella, mikä mahdollistaa Nord-Pas-de-Calaissa pk-yritysten aineetto­
malle sijoitukselle tarkoitetun tuen rahoituksen, yhteistoiminnan tukemisen ja teknologisen ympäris­
tön parantamisen. Korsikassa toiminta kohdistuu uutta luovien yritysten perustamiseen, yritysten 
välisten uusien yhteistyö- ja viestintämuotojen kehittämiseen uusille markkinoille pääsyn helpottami­
seksi sekä asiantuntemuksen kehittämiseen taloudellisen muutoksen osalta. Tavoitteisiin 2 ja 5b 
kuuluvia alueita koskevat yhteisöaloiteohjelmat (yhteisön tuki: 49,2 miljoonaa ecua; kokonaiskus­
tannukset: 98,3 miljoonaa ecua) mahdollistavat yhteistyö- tai innovaatiohankkeita toteuttaville pk-
yrityksille tarkoitetun takuurahaston perustamisen, edistävät STRIDE-ohjelmaa seuraavia nykyai­
kaistamista ja uudistamista koskevia yhteishankkeita sekä aikaansaavat eri alojen eurooppalaisten 
yritysten välistä yhteistyötä. 
Irlanti: Yhteisöaloiteohjelma on tarkoitettu erityisesti pk-yrityksille, joissa on alle 50 työntekijää tai 
joiden liikevaihto on alle 3,7 miljoonaa ecua. Yhteisöaloiteohjelma keskittyy rahoituksen ja määrä­
rahojen saantiin, julkisten hankintojen saantiin, palveluyritysten sisämarkkinoihin mukauttamiseen, 
hyvien käytäntöjen levittämiseen ja taitotiedon sekä yritysten ympäristön parantamiseen. 
Alankomaat: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kaikki tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvat Alankomaiden alueet 
ja pyrkii parantamaan pk-yritysten kilpailukykyä alueellisten tuotantorakenteiden vahvistamiseksi. 
Sillä on viisi ensisijaista tavoitetta, jotka ovat: tuotantojärjestelmien kehittäminen ja teknologinen 
innovaatio, pk-yritysten ja tutkimuskeskusten välinen yhteistyö, pk-yritysten verkkojen luominen, 
ammatillinen pätevyys, tekninen apu ja valtioiden välinen vaihto. 
Portugali: Portugalin yhteisöaloiteohjelma on rahoitusosuudeltaan suurin vuonna 1995 hyväksytty 
pk-yrityksiä koskeva yhteisöaloiteohjelma. Se kattaa koko Portugalin ja sisältää sekä kilpailukyvyn 
parantamiseen ja Portugalin taloudellisen tuottavuuden perustana olevien pk-yritysten nykyaikaista­
miseen tähtääviä toimenpiteitä että toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on yritysten ympäristön 
parantaminen erityisesti koulutuksen ja rahoitussuunnittelun avulla. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Neljä yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty (Highlands&Islands, Lowland 
Scotland, Wales, Pohjois-Irlanti). Hyväksyntää vaille on vielä Englantia koskeva ohjelma. Esimer­
kiksi Highlands&Islandsia koskevan yhteisöaloiteohjelman rakennerahastojen tuen suuruus on lähes 
3 miljoonaa ecua. Pk-yritysten kannalta kyseessä on maantieteellisesti erityisen vaikea ja Euroopan 
alueisiin verrattuna hyvin erilainen alue. Ohjelman avulla pyritään siten välttämään riskiä joutua 
Euroopan taloudellisesta suuntauksesta eristetyksi myöntämällä tukea pk-yritysten palveluihin tar­
joamalla korkeatasoista koulutusta ja edistämällä yritysten välistä yhteistyötä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 157 
REGIS (1994-1999) 
REGIS (600 miljoonaa ecua) pyrkii parantamaan erittäin syrjäisten alueiden yhdentymistä yhteisössä. 
Se sisältää joitakin vanhojen ohjelmien POSEIDOM, POSEIMA ja POSEICAN toimia sekä muiden 
yhteisöaloitteiden osalta toteutettuja toimenpiteitä erittäin syrjäisillä alueilla, jotta ne voisivat olla 
täysipainoisesti mukana valtioiden välisissä yhteistyöverkoissa. Nämä toimenpiteet pyrkivät monipuo­
listamaan taloudellista toimintaa, tukemaan yhteyksiä muuhun unioniin, aikaansaamaan yhteistyötä 
erittäin syrjäisten alueiden välille, luonnolle aiheutuvien vaarojen ehkäisemiseen ja ammatillisen 
koulutuksen tukemiseen. 
Kolme jäsenvaltiota, Portugali, Espanja ja Ranska, osallistuvat REGIS-aloitteeseen. Vuonna 1995 
Portugali ehdotti Madeiraa ja Azoreja koskevaa ohjelmaa, Espanja Kanariansaaria koskevaa ohjel­
maa ja Ranska merentakaisia departementteja koskevia neljää ohjelmaa. Portugalin ja Espanjan 
yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin vuonna 1995. Ranskan osalta silloin hyväksyttiin ainoastaan 
Réunionia koskeva ohjelma (vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla olivat siis Guadeloupea, 
Martiniqueta ja Guyanaa koskevat yhteisöaloiteohjelmat). 
Taulukko 93: Vuonna 1995 hyväksytyt REGIS-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Espanja (1) 
Ranska (1) 
Portugali (1) 
Yhteensä (3) Kokonais­
kustannukset 
385,5 
209.2 
156,8 
751,5 UK: n 
tuki 
(1) 
216,9 
115,6 
124,0 
456,5 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
28.0 
8.8 
22.0 
58,8 0/ 
/o 
(2)/(l) 
13% 
8% 
18% 
13% Maksut 
1995 
(3) 
0,0 
4,4 
17,6 
22,0 % 
(3)/(2) 
0% 
50% 
80% 
37% 
Espanja: Yhteisöaloiteohjelman yhteisön tuen suuruus on 216,9 miljoonaa ecua. 
Kanariansaaria koskeva ohjelma: 
REGIS-yhteisöaloiteohjelman päätavoitteet ovat taloudellisen toiminnan 
monipuolistaminen, teknologinen kehitys sekä alueellisen ja taloudellisen 
epätasapainon korjaaminen kehittämällä matkailua, joka ei uhkaa ym­
päristöä ja kulttuuriperintöä, tukemalla yhteyksiä muuhun yhteisöön ja 
muihin erittäin syrjäisiin alueisiin sekä ammatillisella koulutuksella ja 
työllä. 
Suunniteltuja toimenpiteitä on kymmenen: paikallinen kehitys (14%), 
matkailun edistäminen (21%), taloudellista toimintaa tukevat perusra­
kenteet (22%), taloudellisen rakenteen kehittäminen (11%), URBAN Las 
Palmas (4%), URBAN Santa Cruz, Teneriffa (4%), alueellinen yhteistyö 
(0,3%), pk-yritysten teollisuuden kehitystä koskeva suunnitelma (19%), 
arviointi, seuranta ja tekninen apu (0,7%). Rakennerahastot rahoittavat 
ohjelmasta 56 prosenttia. 
Ranska: Réunionia koskeva ohjelma kohdistuu taloudellisen toiminnan edistämiseen, viestinnän 
kehittämiseen sekä alueelliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön, paikalliseen kehitykseen, ympäris­
tön valvontaan sekä luonnolle aiheutuvien vaarojen välttämiseen ja parempaan pätevyyteen tähtää­
vään koulutukseen ja miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin. 
Portugali: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii edistämään perusrakenteita koskevia ensisijaisia toimia (Ma­
deiran lentokenttä jne.), paikallisten mahdollisuuksien kehittämiseen (esimerkiksi Azorien energian 
tuotanto) ja alueiden väliseen yhteistyöhön ja maatalouden edistämiseen. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
RECHAR II (1994-1997) 
RECHARII (406 miljoonaa ecua) jatkaa taantuvan hiilikaivosteollisuuden eniten haittaamien alueiden 
uudistamisen tukemista, mutta painottaa enemmän ympäristön suojelua, uutta liiketoimintaa ja 
inhimillisiä voimavaroja. Suunnitellut toimenpiteet pyrkivät ympäristön ja vanhojen kaivosrakennus­
ten parantamiseen ja saneeraamiseen, uuden toiminnan edistämiseen (erityisesti pk-yrityksissä), talou­
dellisten uudistusten ja aluesuunnittelun elinten tukemiseen ja koulutuksen sekä työllisyyden tukemi­
seen (erityisesti pk-yrityksissä). 
Jäsenvaltiot ovat ehdottaneet 30 RECHAR-aloitetta koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa. Neuvotteluja 
ja ohjelmien hyväksyntää on helpottanut edellisen suunnittelukauden (1990-1993) aikana hankittu 
kokemus. Tästä syystä lähes kaikki ehdotetut eli 26 yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty, ja ainoas­
taan neljä odottaa hyväksyntää vuonna 1996 (Saksa 1, Ranska 1, Itävalta 1 sekä Espanjan yhteisöa­
loiteohjelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti). 
Taulukko 94: Vuonna 1995 hyväksytyt RECHAR II -ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Belgia (2) 
Saksa (6) 
Kreikka (1) 
Ranska (6) 
Italia (2) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (8) 
Yhteensä (26) Kokonais­
kustannukset 
58,1 
400,8 
2,0 
39.4 
34,1 
1,1 
364,6 
900,2 KK:n 
tuki 
(1) 
15,7 
128.4 
1.5 
16.7 
1,7 
0.9 
163,2 
328,0 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
15,7 
55.9 
1,4 
15,5 
1,7 
0,9 
81.6 
172,5 % 
(2)/(l) 
100% 
44% 
90% 
93% 
100% 
100% 
50% 
53% Maksut 
1995 
(3) 
7,8 
26.8 
0.7 
1.8 
0,4 
0,3 
37,8 
75,6 % 
(3)/(2) 
50% 
48% 
50% 
12% 
23% 
30% 
46% 
44% 
Belgia: Kaksi yhteisöaloiteohjelmaa koskee Vallonian Charleroin (Châtelet) aluetta ja Flanderin 
Limburgia. Châteletin osalta yhteisöaloiteohjelma keskittyy hiilikaivostoiminnan turmelemien ve-
denjakeluverkostojen rakenteiden uudistamiseen. Nämä toimet jatkavat jo aloitteen RECHAR I 
aikana toteutettuja toimia. Limburgissa painopistealueita ovat talouden perusrakenteiden muuttami­
nen, sosiaalisten rakenteiden nykyaikaistaminen ja työvoiman taloudellinen ja sosiaalinen yhdentä­
minen. 
Saksa: Kuusi yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty ja ainoastaan yksi (Brandenbourg) oli hyväksyn­
tää vailla vuoden lopussa. Kolme ohjelmaa koskee uusia osavaltioita ja kolme läntisiä osavaltioita. 
Nordrhein-Westfalenin ohjelma on rahoitusosuudeltaan huomattavin kaikista RECHAR-ohjelmista. 
Ohjelmat koskevat ensisijaisesti ympäristön puhdistustoimenpiteitä, uuden liiketoiminnan edistämis­
tä sekä olemassa olevan inhimillisen pääoman ylläpitoa. Nordrhein-Westfalenin yhteisöaloiteohjel­
ma pyrkii toiminta-alojen monipuolistamiseen ja välillisen liiketoiminnan vahvistamiseen. Pk-yritys­
ten kilpailukyvyn vahvistamiseksi tuetaan uusien markkinoiden luomista kehittämällä uusia menetel­
miä ja uusien tuotteiden myynnillä sekä parantamalla mahdollisuuksia uusimman teknologian 
käyttöön. Nordrhein-Westfalenin ohjelman toteutuksella toivotaan voitavan turvata 5 400 työpaik­
kaa. 
Kreikka: RECHAR-ohjelman, joka kattaa Kreikan pohjoisosassa sijaitsevan Kozani-Ptolemaidan 
teollisuusalueen, ensisijaisena tavoitteena on parantaa ruskohiilen louhinnan pilaamien alueiden 
ympäristöä. Lisäksi on suunniteltu työttömien tai työttömyyden uhkaamien työntekijöiden uudel­
leenkoulutusta. 
Ranska: Hyväksyttyjen kuuden yhteisöaloiteohjelman yhteisön tuen suuruus on noin 17 miljoonaa 
ecua. Niistä 11 miljoonaa on myönnetty Lorrainelle (Boulayn, Farbachin ja Sarregueminesin alueet) 
erityisesti kaivosalueiden tukemiseksi. Suunniteltujen toimien osalta korostetaan erityisesti teolli-
suusmatkailun kehitystä teollisuuden perinnön arvostusta korostamalla ja etenkin pyrkimyksillä 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 *->9 
Blanzyn kaivosmuseon (Montceau-les-Minesin kaivosalue, Bourgogne) kunnostamiseen. Lisäksi toi­
mintaan kuuluu Gardanen (Bouches-du-Rhône), Albi-Carmeauxin (Tarn) ja Lorrainen (kesantojen 
asteittainen vähentäminen, kaupunkikeskusten uudistaminen, matkailuala jne.) kaivosalueiden edis­
täminen sekä Alèsin (Gard) ja La Muren (Isère) alueiden muutoksia edistävän ympäristön ja 
perusrakenteiden luominen. 
Italia: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa: Sardinia ja Toscana. Sardinian ohjel­
man investointien suuruus on 1,6 miljoonaa ecua. Se koskee Sulcis-Iglesienten hiilikaivosaluetta ja 
siihen kuuluu ainoastaan ympäristön parantaminen PK-yritysten sijoittamista varten. Toscanan 
osalta kyseessä on Santa Barbaran hiilikaivosalue, ja yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan voimak­
kaasti yksityisen sektorin osallistumista, jonka suunniteltu rahoitusosuus on lähes 95 prosenttia (35,6 
miljoonaa ecua). Myös tämä ohjelma koostuu ainoastaan pk-yritysten paikallisen rakenteen moni­
puolistamisesta, ja siihen kuuluu korkotuen myöntäminen yrityksille, joiden hankkeet koskevat 
teknologista innovaatiota, energiaa ja ympäristönsuojelua. 
Portugali: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii rahoittamaan hiilikaivosten sulkemisesta kärsivän Castelo de 
: Paivan (maan pohjoisosassa) aluetta tukevia toimia. Korvaavan toiminnan kehittämisessä välttämät-
( tornien perusrakenteiden rahoittamisen lisäksi kyseisen yhteisöaloiteohjelman tavoitteita ovat ympä-
j ristön tilan parantaminen ja tekninen apu liiketoiminnalle. 
! 
; Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksyttiin kahdeksan RECHAR-yhteisöaloitetta. Näistä 
ohjelmista tärkeimpiä ovat Yorkshirea ja East-Midlandsia koskevat ohjelmat, joille on myönnetty 
, noin puolet määrärahoista. Englannin ja Skotlannin muut hiilikaivosalueet ovat myös oikeutettuja 
! tukeen. Myös Walesin ja Koillis-Englannin yhteisöaloiteohjelmat ovat tärkeitä. 
KONVER (1994-1997) 
KONVER (506 miljoonaa ecua) jatkaa toimintaohjelmia PERIFRA I ja II (esittelyhankkeiden tukemi­
nen aseteollisuusalueiden uudistamiseksi). Se pantiin täytäntöön ensimmäisen kerran vuonna 1993. Se 
on tällä hetkellä monivuotinen ja sen tavoitteena on tukea puolustussektorista voimakkaasti riippuvais­
ten alueiden taloudellista monipuolistamista uudistamalla alaan liittyvää teollisuutta ja edistämällä 
kaikilla teollisuudenaloilla elinkelpoista kaupallista toimintaa, lukuun ottamatta toimintaa, joka liittyy 
sotateollisuuteen. Pääomasta vähintään 50 prosenttia on suunniteltu tavoitteisiin 1, 2 tai 5b kuuluvien 
alueiden tukemiseen. 
Jäsenvaltioiden välisen rahoituksen jaon ja kyseisen aloitteen tukikelpoisten alueiden vahvistami­
sen12 viivästymisen vuoksi myös ohjelmien ehdottaminen jäsenvaltioiden taholta myöhästyi. Vuonna 
1995 hyväksyttiin 37 yhteisöaloiteohjelmaa, joista suurin osa joulukuun lopussa. Hyväksyntää 
vuoden 1995 loppuun mennessä odotti kahdeksan ohjelmaa (Saksa 3 sekä Espanjan, Italian, Luxem­
burgin, Alankomaiden ja Ruotsin yhteisöaloiteohjelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti). Niiden 
osuus on 70 prosenttia kyseiselle aloitteelle myönnetystä kokonaissummasta. 
12 Saatiin päätökseen joulukuussa 1994. Katso vuosikertomus 1994. 
160 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 95: Vuonna 1995 hyväksytyt K ON VER-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Belgia (3) 
Tanska (1) 
Saksa(13) 
Kreikka (1) 
Ranska (17) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (I) 
Yhteensä (37) Kokonais­
kustannukset 
30,4 
5,3 
342,3 
20,3 
244,1 
10,7 
230,6 
883,7 K K: n 
tuki 
0) 
11,5 
2,4 
144,5 
12,9 
71,0 
7,9 
101,9 
352,1 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
11,5 
2,4 
130,6 
11,5 
64,4 
7,9 
10,0 
238,2 % 
(2V(1) 
100% 
100% 
90% 
89% 
91% 
100% 
10% 
68% Maksut 
1995 
(3) 
5,7 
1,2 
38,7 
5,7 
32,0 
3,9 
0,0 
87,3 % 
(3)/(2) 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
0% 
37% 
Belgia: Belgian kolmella alueella on kullakin yhteisöaloiteohjelma. Flanderissa (Brugge, Leuven, 
Turnhout, Tongres ja Hasselt) suunnitellut toimet koskevat talouden edistämistä ja ympäristön 
tukemista. Brysselin ja pääkaupungin alueella tulisi kunnostaa kasarmi ja muuttaa sitä niin, että 
sinne voidaan sijoittaa uutta liiketoimintaa (pienteollisuutta, pieniä liikeyrityksiä, taidekeskus). 
Valloniassa ohjelma kattaa osan tavoitteisiin 1, 2 ja 5b kuuluvista alueista ja pyrkii voimistamaan 
pk-yritysten rakennetta, kehittämään matkailualan toimintaa hylättyjen tonttien kunnostuksen jäl­
keen sekä uudelleenkouluttamaan alan työntekijöitä. 
Tanska: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kaksi tavoitteen ulkopuolista aluetta, jotka ovat Jyllanin 
keskellä sijaitseva Karup ja Kööpenhamina. Suunniteltuihin toimenpiteisiin kuuluu palvelut ja pk-
yritysten teknologisen kehityksen tukeminen, matkailualan ja ympäristön edistäminen ja palkansaa­
jien uudelleenkoulutus. 
Saksa: Vuonna 1995 Saksan 13 yhteisöaloiteohjelmalle myönnettiin rakennerahastojen määrärahoja 
144,5 miljoonaa ecua. Saksa on siten suurin KONVER-aloitteen edunsaaja. Esimerkiksi Nordrhein-
Westfalenin yhteisöaloiteohjelmassa, joka on tärkein ohjelma läntisissä osavaltioissa, suunnitellaan 
tonttien uudistamisen osalta Cartecin teknologiakeskuksen rakentamista entiselle "Churchill-Bar­
racks" -tontille Lippstadtiin. Rödinghausenissa tyhjänä oleva armeijan rakennus "Birdwood Bar­
racks" uudistetaan kauppa-alueeksi. Mindenin kylässä vanha sotilaskoulu uudistetaan kaupallisen 
oppilaitoksen toimitiloiksi. 
Kreikka: Ohjelman päätavoitteena on aseteollisuusalaan liittyvän liiketoiminnan uudistaminen sekä 
kaupallisesti elinvoimaisten yritysten mukauttaminen kaikilla teollisuuden aloilla. 
Ranska: Maan 17 yhteisöaloiteohjelmaa liittyvät 57 matkailu- ja työalueeseen, joista 23 sijaitsee 
tavoitteisiin 2 ja 5b kuuluvien tukikelpoisten alueiden ulkopuolella. Yleisesti ottaen kyseisten ohjel­
mien saama tuki on alle 5 miljoonaa ecua. Suurin tuki (Aquitaine) on 13,2 miljoonaa ecua. 
Rakennerahastojen määrärahoista 9 prosenttia myönnetään ammatilliseen koulutukseen liittyville 
toimille. Kokonaisinvestoinnista 31 prosenttia myönnetään sotilasalueiden ja aseteollisuuden vähen­
tymisestä kärsivien alueiden uudistamiseen pk-yritysten alueille sijoittumisen edistämiseksi. Lisäksi 
määrärahoja käytetään sosiaalisten ja taloudellisten perusrakenteiden uudistamiseen ja nykyaikaista­
miseen (14%). Suurin osa tuesta (46%) koskee pk-yrityksiä, ja painopistealueena on yritysten 
ympäristön parantamiseen pyrkivä toiminta. Kokonaisuutena ohjelmat vahvistavat tavoitteen 2 
osalta kyseisellä alueella tai naapurialueella täytäntöönpantuja ohjelmia (poikkeuksena île de 
France, Limousin ja Aquitaine). 
Portugali: Yhteisöaloiteohjelman päätavoitteet ovat aseteollisuudesta riippuvaisten alueiden talou­
den tukeminen (esimerkiksi Azorit, Alentejo, Lissabon), sotilasalueiden uudistaminen uuden toimin­
nan kehittämiseksi alueilla ja ympäristön parantaminen armeijan koulutusalueiden ympärillä. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Ainoastaan yksi, Isoa-Britanniaa, Pohjois-Irlantia ja Gibraltaria koske­
va yhteisöaloiteohjelma on hyväksytty. Siinä suunnitellaan lähes 50 prosenttia määrärahoista käytet-
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 161 
taviksi tavoitteen ulkopuolella sijaitsevilla alueilla, jotta huomioon otetuiksi tulisivat aseteollisuuden 
taantumisesta aiheutuvat erityisongelmat. Toiminta kohdistuu kyseisten alueiden taloudellisen perus­
tan monipuolistamiseen ympäristön parantamista korostaen. Toinen tekijä on teknologian vaihto, 
jonka avulla tulisi mahdollistaa tärkeän puolustusalan tietojärjestelmän käyttö pkt-yritysten moni­
puolistamiseksi ja uudistamiseksi. Seurantakomitea vastaa seurannasta, ja ohjelma on lisäksi jaettu 
kutakin aluetta koskevaan 14 alaohjelmaan, joita kutakin johtaa ministeriöiden, paikallisten virano­
maisten ja komission edustajista koostuva työryhmä. 
RESIDER II (1994-1997) 
RESIDER II (520 miljoonaa ecua) jatkaa RESIDER I:n aloittamaa toimintaa eli terästeollisuusaluei-
den uudistamisen tukemista. Kyseinen aloite asettaa RECHAR II:n tavoin etusijalle ympäristönsuoje­
lun, uuden liiketoiminnan ja inhimilliset voimavarat nopeuttaakseen kyseisten alueiden sopeutumista 
niiden taloudellisia edellytyksiä heikentäviin tekijöihin. Suunnitellut toimenpiteet ovat samankaltaisia 
kuin RECHAR II:n osalta. 
Vuonna 1995 jäsenvaltiot esittivät 27 RESIDER-aloitetta koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa (joista yksi 
oli Itävallan ehdotus). Kaudella 1990-1993 hankitun kokemuksen avulla ohjelmien hyväksyminen oli 
mahdollista lähes kokonaisuudessaan vuonna 1995. Hyväksyttyjä ohjelmia oli siten 19 (yksi Portuga­
lia koskeva ohjelma hyväksyttiin jo vuonna 1994), ja ainoastaan kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa 
oli hyväksyntää vailla vuoden 1995 lopussa (Saksa 1, Ranska 2, Yhdistynyt kuningaskunta 1 sekä 
Espanjan, Italian, Luxemburgin ja Itävallan yhteisöaloiteohjelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtai­
sesti). 
Taulukko 96: Vuosina 1994-1995 hyväksytyt RESIDER II -ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa 
ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat 
Belgia (2) 
Saksa (8) 
Kreikka (1) 
Ranska (5) 
Alankomaat (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (2) 52,9 
558,3 
8,9 
105.8 
51,5 
52.5 24,4 
164,3 
4,7 
42,6 
18,1 
23,2 23,7 
62.5 
4,1 
38,6 
18.1 
23,2 97% 
38% 
88% 
91% 
100% 
100% 5,6 
31,2 
2,1 
17,5 
7,4 
11,6 24% 
50% 
50% 
45% 
41% 
50% 
Vuonna 1994 hyväksytty ohjelma 
Portugali (I) 
Yhteensä (20) 10.8 
840,6 6,9 
•284,2 6.9 
177,1 100% 
62% 2,9 
78,3 42% 
44% 
Belgia: Kaksi hyväksyttyä yhteisöaloiteohjelmaa koskevat Charleroin ja Liègen alueita, joihin on 
vaikuttanut voimakkaasti terästeollisuuden taantuminen (vuonna 1994 Charleroin työttömyys oli yli 
20%; vuosina 1978-1993 Liège menetti lähes 10 000 työpaikkaa). Kummassakin ohjelmassa suunni­
tellaan ympäristöä parantavia toimenpiteitä ja/tai rakennusten saneeraamista. Lisäksi suunnitellaan 
taloudellisen rakenteen monipuolistamista, yrityksen perustamisrahaston luomista uusille tai uudelle-
norganisointivaiheessa oleville yrityksille, tukea yritysten perusrakenteiden aikaansaamiseksi, pien­
teollisuus- ja palvelualan yritysten liikealueiden varustamiseksi ja teiden rakentamiseksi, tutkimus­
keskusten laitteistojen parantamista ja teknologisten uudistusten edistämistä. 
Saksa: Kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty, ja vuodelle 1996 hyväksyttäväksi jää ainoas­
taan yksi ohjelma (Brandenburg). Yksi päätavoitteista on hylättyjen teollisuusalueiden käyttöönotto 
ja niiden uudistaminen uutta taloudellista käyttöä varten. Suunnitellut tuet mahdollistavat uusien 
alueiden käytön teollisuus- ja kaupallisten yritysten tarkoituksiin sekä teollisuus- ja kaupallisen 
toiminnan alueiden yhdentämisen kaupunkisuunnitteluun ja ympäristön parantamisen. Näin Nord-
rhein-Westfalenin osavaltio toteutti "Internationale Bauausstellung-IBA-"Emscher Park" -näyttelyn 
162 Seistemäs vuosikertomus — Rakenne rahasi oista 1995 
yhteydessä erityisen epäsuotuisan Ruhrin alueen täydellisen kaupunkialueen uudistamisen tiukkoja 
ekologisia ja kaupunkisuunnitteluun liittyviä vaatimuksia noudattaen (rakennerahastojen tuki: 25,9 
miljoonaa ecua). Ohjelman avulla voitaneen säilyttää yhteensä 6 500 työpaikkaa. 
Kreikka: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kolme aluetta, jotka ovat Thessaloniken, Volosin ja Ateenan 
lähistöllä. Sen päätavoitteena on vahingoittuneen ympäristön parantaminen ja terästeollisuusaluei-
den taloudellisen toiminnan aloittaminen uudelleen. Lisäksi suunnitellaan työttömien tai työttömyy­
den uhkaamien työntekijöiden ammatillista uudelleenkoulutusta. 
Ranska: Hyväksytyissä viidessä yhteisöaloiteohjelmassa (Nord-Pas-de-Calais'ta ja Normandiaa kos­
kevat ohjelmat olivat vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla) määrärahat keskitettiin yli 70 prosent­
tisesti Meurthe-et-Mosellen ja Moselien departementeille ja kolmelle Lorrainessa sijaitsevalle Meusen 
alueelle (Etain, Spincourt ja Verdun-Est). Yleisenä tavoitteena on näiden alueiden työpaikkojen 
syntymisen edistäminen ja elinolosuhteiden parantaminen. Yhteisöaloiteohjelmissa suunnitellaan 
julkisten palvelujen kehittämistä, kuten teollisuuden kokous- ja koulutuskeskuksen kunnostamista 
entisellä terästeollisuusalueella (Le Creusot) tai entisen terästeollisuuden rakennuksen muuttamista 
näyttelyalueeksi (Ugine). Ympäristön ja kaupunkialueiden vetovoimanparantaminen on toinen pai­
nopistealue, josta esimerkkinä voidaan mainita kaivosveden käsittely (Lorraine) tai tekniikan ja 
taitotiedon keskuksen perustaminen (Lorraine). Myös yritysten perustamista ja kehittämistä tuetaan 
yhteisiä palveluja parantamalla myös esimerkiksi perustamalla huoltokeskuksia satama- ja on-shore 
toimintaa varten (Fos-sur-Mer) tai ottamalla käyttöön hylättyjä teollisuusalueita teknologisten verk­
kojen ja teknologian siirron kehitystoimintaa varten (Picardia). 
Alankomaat: Yhteisöaloiteohjelma koskee Umondia, joka on terästeollisuuden ja muiden alojen, 
erityisesti kalastuksen, taantumisesta kärsivä alue. Ohjelma pyrkii erityisesti laajentamaan alueen 
taloudellista perustaa ja sen tarkoituksena on luoda 2 000 pysyvää työpaikkaa. Toimenpiteisiin 
kuuluu teollisuusalueiden puhdistaminen ja uusien teollisuuslaitosten ja rakennusten aikaansaami­
nen, huoltoon liittyvien perusrakenteiden kehittäminen (satamalaitteet), yritysten uudistaminen (pk-
yritysten tukemista koskevat suunnitelmat, riskipääoma, käynnistystuki, pk-yritysten verkot), koulu­
tus ja työmarkkinat (ohjaus, seurantakeskukset, tietojenvaihto) sekä matkailualaa edistävä toiminta­
suunnitelma. 
Portugali: Portugalin RESIDER-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin vuonna 1994, ja se on ensimmäi­
nen hyväksytty RESIDER-ohjelma. Sen tavoitteet ovat terästeollisuuden rakenneuudistuksesta eri­
tyisen paljon kärsivän Setubalin alueen taloudellisen muutoksen vauhdittaminen, työttömien tai 
työttömyyden uhkaamien henkilöiden työmarkkinoille uudelleensijoittumisen helpottaminen sekä 
työpaikkoja luovan uuden taloudellisen toiminnan aikaansaamisen ja kehittämisen edistäminen sekä 
aineellisten ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen. Vuoden 1995 lopussa yhteisöaloiteohjelman 
osalta oli toteutettu vuosina 1994-1995 69 prosenttia todellisista julkisista kustannuksista suunnitel­
tuihin julkisiin kustannuksiin verrattuna. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksytyt kaksi yhteisöaloiteohjelmaa koskevat Walesia 
ja Länsi-Skotlantia (Englantia koskeva ohjelma on vielä hyväksymättä). Ohjelmat pyrkivät täydentä­
mään muita kyseisiä alueita koskevia yhteisöohjelmia sekä tavoitteen 2 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa 
Länsi-Skotlannin osalta. 
RETEX (1994-1997) 
RETEX (522 miljoonaa ecua) esiteltiin vuonna 1992 tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta voimakkaasti 
riippuvaisten alueiden talouden monipuolistamisen tukemiseksi. Vuonna 1994 sen toimintaa jatkettiin 
vuoteen 1997 ja sitä laajennettiin kattamaan tavoitteiden 1, 2 ja 5b uudet tukikelpoiset alueet. Tuettuja 
toimenpiteitä ovat esimerkiksi neuvonta ja laitteet, joiden avulla ei tavoitella voittoa, jotka parantavat 
yritysten taitotietoa, paikallisten yritysryhmittymien ja yhteistyön tukeminen tai yritysten henkilöstön 
koulutus sekä yrityspalvelut. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 163 
Vuoden 1994 alussa alkaneen tavoitteiden 1, 2 ja 5b uusille kohdealueille tarkoitettujen uusien 
RETEX-määrärahojen myöntämisen yhteydessä on tehty merkittäviä muutoksia suurimpaan osaan 
vuonna 1993 hyväksytyistä ohjelmista. Myös uusia ohjelmia on esitetty. Vuonna 1995 komissiolle 
esitettiin 21 RETEX-yhteisöaloiteohjelmaa, seitsemän uutta yhteisöaloiteohjelmaa hyväksyttiin ja 
viittä jo olemassa ollutta yhteisöaloiteohjelmaa muutettiin. Kokonaisuutena vuonna 1995 hyväksyt­
tiin tai muutettiin siis 12 yhteisöaloiteohjelmaa. RETEX:in osalta hyväksytyt 18 yhteisöaloiteohjel­
maa edustavat siis 98 prosenttia tälle aloitteelle vuosille 1994-1997 myönnetystä kokonaissummasta. 
Taulukko 97: RETEX-ohjelmien tilanne vuonna 1995 — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Vuonna 19**5 
hyväksytyt ohjelmat 
Saksa 
Sachsen 
ThUringen 
Ala-Saksi 
Belgia - Vallonia 
Alankomaat -Twcnie 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Polijos-lrlanti 
Iso-Britannia 
Vuonna 1993 
hyvltksytyt 
ja vuonna 1995 
muutetut ohjelmat 
Saksa - Baijeri 
Ranska 
llalia 
Tavoitteen 1 kohdealueet 
Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet 
Kreikka 
Vuonna 1993 
hyväksytyt ohjelmat 
Saksa 
Nordrhein-Westjalen 
Baden-Wurtlenberg 
Hessen 
Espanja 
Irlanti 
Portugali luki 
1994-1997 
(1) 
53,2 
41.9 
9.6 
1.8 
3,0 
1,0 
36,6 
4.2 
32.4 
Tuki 
1993 
(1993 himoina) Tuki 
1994-1997 Tuki 
1993-1997 
(») 
1,3 7,6 8,8 
4,0 24,9 28,9 
12,1 66,9 79,0 
7.9 31.5 ' 39,4 
4.2 35.5 39,6 
12,1 75,4 87,5 
Tuki 
1993 
(1993 hintoina) Tuki 
1994-1997 
(1993 hintoina) Tuki 
1993-1997 
(1993 hintoina) 
(D 
0,7 3,1 3,7 
0.2 . 1,4 1.6 
0,2 ' 0.6 0,8 
0,3 1.1 1,4 
18,1 72.3 90,4 
2,3 9.1 11,4 
30,0 159,0 189,0 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) 
13.1 25% 
3.7 9% 
8.2 86% 
1,2 67% 
3,0 100% 
1,0 100% 
30,0 82% 
3.8 89% 
26.2 81% 
Maksu­
sitoumukset 
1993-1995 
(2) % 
(2)/(D 
8.8 100% 
7,0 24% 
12.1 15% 
7.9 20% 
4,2 10% 
11,8 13% 
Maksu­
sitoumukset 
1993-1995 
(2) % 
(2V(U 
0,9 25% 
0,2 11% 
0.2 28% 
0,5 40% 
38,5 43% 
6.9 61% 
111,4 59% Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
6,6 50% 
1.8 50% 
4.1 50% 
0,6 50% 
1,5 50% 
0,5 50% 
14.1 47% 
1.9 50% 
12.2 47% 
Maksut 
1993-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1.0 11% 
3.4 49% 
6.0 50% 
3.9 50% 
2.1 50% 
9,1 78% 
Maksut 
1993-1995 
(3) (3)/(2) 
0,6 59% 
0.1 50% 
0.1 50% 
0,4 65% 
34,2 89% 
4,1 59% 
63,1 57% 
Belgia: Vuonna 1995 hyväksytty RETEX-ohjelma koskee Valloniaa (Hainaut). Flanderille on suun­
niteltu toista ohjelmaa. Kaksi tärkeintä tavoitetta ovat pk-yritysten toiminnan monipuolistaminen 
paikallisia mahdollisuuksia kehittämällä (avustaminen ja tiedottaminen uuden taloudellisen kehityk­
sen yksikön avulla, johtajien palkkaaminen yrityksiin, ulkoisiin konsultteihin turvautuminen mark­
kinoiden avoimmuuden lisäämiseksi) ja työvoiman ammattitaidon parantaminen (uuteen teknolo­
giaan kouluttaminen, sisäinen ja ulkoinen liikkuvuus, koulutuskeskusten ja yritysten välisen yhteis­
työn edistäminen). 
Saksa: Vuonna 1993 hyväksyttiin neljä RETEX-ohjelmaa, jotka koskivat Baijeria, Baden-Wurttem-
bergia, Nordrhein-Westfalenia ja Hesseniä. Baijeria koskeva yhteisöaloiteohjelma sai vuonna 1995 
lisämäärärahoja vuosille 1995-1997. Vuonna 1996 odotetaan määrärahojen lisäämistä myös Baden-
Wùrttembergin osalta, mutta ei Hessenin ja Nordrhein-Westfalenin osalta. Vuonna 1995 hyväksyt­
tiin myös kolme uutta ohjelmaa, jotka koskevat Ala-Saksia, Thuringeniä ja Saksia. Saksassa on siis 
käynnissä yhteensä seitsemän yhteisöaloiteohjelmaa, joiden rakennerahastojen myöntämän tuen 
suuruus kaudella 1994-1997 on 63,8 miljoonaa ecua. 
Espanja: RETEX-ohjelma kattaa vuodet 1993-1997, ja se hyväksyttiin vuonna 1993. Se koskee 
osittain 11 Espanjan aluetta, jotka kuuluvat tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueisiin. Kaudelle 1994-
1997 suunnitellaan 800 000 ecun suuruista yhteisön lisätukea. 
164 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Espanjan tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta riippuvaisten alueiden toi­
minnan monipuolistaminen: 
Espanjan RETEX-ohjelma kattaa 11 maakunnan aluetta (Andalusia, 
Aragon, Castilla-Leôn, Castilla-La-Mancha, Katalonia, Extremadura, 
Galicia, La Rioja, Madrid, Murcia ja Valencia). Se erottuu muista 
yhteistyön määrän perusteella (yhteisön tuesta 59% käytetään alueellis­
ten ja paikallisten viranomaisten toimintaan). Ohjelma muodostuu vii­
destä alaohjelmasta: 
• "Yritysten kilpailukyky" (41%) on monia alueita kattava alaohjelma. 
Sen on pannut täytäntöön teollisuusministeriö ja siihen kuuluvat teks­
tiili- ja vaatetusteollisuudesta riippuvaisten alueiden kansainväliseen 
kilpailuun mukauttavat toimenpiteet ja alueiden monipuolistaminen; 
• "Teollisuuden rakenteiden parantaminen" (54%) on alueellinen ja 
paikallinen alaohjelma. Se pyrkii perustamaan liikkeellepanevia ja 
neuvoa-antavia ryhmiä sekä yritysryhmittymiä, toteuttamaan neuvon­
taa ja arviointia koskevia tutkimuksia, kehittämään nykyaikaistamis­
ta koskevia suunnitelmia sekä levittämään uusia tuotantomenetelmiä; 
• "Yritysten riskipääoman ja lainan saanti" (4%), alueellinen ja paikal­
linen kattavuus; 
• "Ammatillinen koulutus" (1%), alueellinen ja paikallinen kattavuus 
• Seuranta ja arviointi. 
Ranska: Kauden 1994-1997 RETEX-yhteisöaloiteohjelmalla muutetaan vuonna 1993 hyväksyttyä 
ohjelmaa. Muutos laajentaa merkittävällä tavalla aluetta, joka on kasvanut 21 alueesta 53 työssä­
käyntialueeseen vuosien 1993 ja 1994-1997 välillä. Myös toiminnan monipuolistamista koskeville 
hankkeille myönnetään enemmän tukea, mutta samanaikaisesti säilytetään tekstiilialan yritysten 
tuki, joka on enintään 30 prosenttia rakennerahastojen kokonaistuesta. 
Irlanti: Vuonna 1993 hyväksytty yhteisöaloiteohjelma kattaa kauden 1993-1997. Se on tarkoitettu 
erityisesti eräiden Irlannin tekstiilialan rakenteellisten heikkouksien selvittämiseen. 
Italia: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa, joista toinen koskee tavoitteen 1 ja 
toinen tavoitteiden 2 ja 5b alueisiin kuuluvia Italian alueita. Ne itse asiassa muuttavat vuonna 1993 
käynnistettyjä kahta ohjelmaa muuttamalla useiden alueellisten toimenpiteiden sisältöä ja yhteisön 
tuen vuosittaista jakoa. Näille kahdelle yhteisöaloiteohjelmalle on ominaista voimakas yksityisen 
sektorin osallistuminen. Tavoitteen 1 kohdealueiden osalta se on lähes 30 prosenttia ja tavoitteiden 2 
ja 5b alueiden osalta 52 prosenttia. 
Alankomaat: Vuonna 1995 hyväksytty ohjelma kattaa kauden 1994-1997 ja koskee Twenten aluetta. 
Tavoitteena on vahvistaa alueen pk-yritysten kilpailukykyä sekä tekstiili- ja vaatetusalan sisällä että 
sen ulkopuolella. Tämän vuoksi ohjelmalla on vain yksi toimintalinja, jossa keskitytään innovatiivi­
sen yritysorganisaation luomiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään laatua koskevaan hallintoon, 
ympäristöhallintoon, työolosuhteisiin ja strategiseen hallintoon. 
Portugali: Vuonna 1993 hyväksytty ohjelma on rahoitusosuudeltaan merkittävin RETEX-yhteisöa-
loiteohjelma. Siinä pyritään tekstiiliteollisuuden rakenneuudistuksesta kärsivien alueiden tuotantora­
kenteen monipuolistamiseen ja alan nykyaikaistamiseen alueilla, joille kyseinen teollinen toiminta on 
voimakkasti keskittynyt. Vuoden 1995 lopussa todellisista julkisista kuluista oli toteutunut 51 
prosenttia suunniteltuihin julkisiin kuluihin verrattuna. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa, joista toinen 
koski Pohjois-Irlantia ja toinen Isoa-Britanniaa. Isoa-Britanniaa koskeva ohjelma kattaa yhdeksän 
tavoitteiden 1, 2 ja 5b tukikelpoista aluetta. Eräiden alueiden osalta yhteisöaloiteohjelmaa täydentä­
vät erityiset alueelliset suunnitelmat. Toimenpiteet keskittyvät alueiden taloudellisen perustan moni­
puolistamiseen uusien teknologioiden ja uusien tuotteiden esittelyn kautta. Koulutus- ja uudelleen-
koulutusohjelma pyrkii helpottamaan itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä sekä yritysten 
perustamista. Lisäksi on suunnitteilla ympäristön huomioon ottavia toimenpiteitä. Esimerkiksi 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 165 
Yorksiren ja Humbersiden sekä East Midlandsin hankkeet koskevat nestemäisten jätteiden käsittelyä 
alueiden kuvan parantamiseksi. 
URBAN (1994-1999) 
URBAN (651 miljoonaa ecua) pyrkii edistämään tutkimusta lukuisten kaupunkialueiden ongelmien 
ratkaisemiseksi ja tukemaan taloudellista ja sosiaalista elävöittämistä koskevia toimia luomalla uutta 
taloudellista toimintaa. URBAN tukee myös perusrakenteiden ja laitteiden uudistamista koskevia 
toimia sosiaali-, terveys- sekä turvallisuusalalla, työpaikkojen edistämistä paikallisella tasolla ja ympä­
ristön parantamista edellä mainittujen toimien yhteydessä. Hankkeiden tulee olla esimerkkinä muille 
kaupunkialueille ja niiden tulee kuulua kaupunkien yhdentymistä koskeviin pitkän aikavälin suunnitel­
miin. Kaksi kolmasosaa määrärahoista suunnataan tavoitteeseen 1 kuuluville alueille ja yksi kolmasosa 
tavoitteeseen 2 kuuluville alueille. 
Jäsenvaltiot ovat hakeneet URBAN-aloitteen tukea noin 130 kaupungille, joista on valittu 86. Myös 
kansalliset viranomaiset ovat ehdottaneet joitakin ohjelmia, ja ne koskevat useita asianomaisen 
jäsenvaltion kaupunkeja. Näin ollen yhteisöaloiteohjelmia on ainoastaan 43, joista 18 hyväksyttiin 
vuoden 1995 loppuun mennessä. Vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla oli siten 24 yhteisöaloi­
teohjelmaa (Belgia 1, Saksa 2, Ranska 8, Irlannilla ja Italialla molemmilla yksi YAO, joita ei ole 
jaoteltu aluekohtaisesti, Yhdistynyt kuningaskunta 9 ja uudet jäsenvaltiot 2). 
URBAN ja kaupunkiympäristö: 
URBAN-aloite on tarkoitettu kaupunkialueille, joiden ympäristöolosuhteet ovat erityisen huonot. 
Tämä ilmenee esimerkiksi hylättyinä rakennuksina ja saastuneina alueina, viheralueiden ja perus­
rakenteiden puutteena sekä paikallisväestön erittäin vähäisenä liikkuvuutena. URBAN.in yhden­
netyssä lähestymistavassa otetaan huomioon sekä ympäristö että kestävä kehitys. Aloitteessa 
pidetään ympäristöä selvästi avaintekijänä kyseisten alueiden ongelmien ratkaisemisessa. Monet 
URBAN:in yhdennettyihin ohjelmiin kuuluvat toimenpiteet pyrkivät siis perusrakenteiden ja 
ympäristön parantamiseen, kuten rakennusten restauroimiseen niiden muuttamiseksi uuteen ta­
loudelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan sopiviksi, julkisten alueiden ja erityisesti viheraluei­
den saneeraamiseen, energian säästöön tai elinympäristöä arvostavien kulttuuri- tai virkistyspalve­
lujen tarjoamiseen. Yhteisöaloitteiden™ varauksen myöntämisen kautta URBAN:in vahvistami­
seksi luotujen uusien suuntaviivojen mukaisesti ja kaupunkiympäristöä koskevien ongelmien 
ratkaisemista painotetaan tulevaisuudessa entistä enemmän. 
Taulukko 98: Vuonna 1995 hyväksytyt URBAN-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 
Jäsenvaltio 
(yhteisöaloite­
ohjelmien 
lukumäärä) 
Belgia (2) 
Tanska (1) 
Saksa (8) 
Kreikka (1) 
Espanja (1) 
Luxemburg (1) 
Alankomaat (2) 
Portugali (1) 
Yhdistynyt kuningaskunta (1) 
Vhteensä (18) Kokonais­
kustannukset 
26,6 
3,0 
270,1 
67,2 
248,7 
1,0 
87,9 
62,0 
24,5 
791,0 RR:n 
tuki 
(1) 1 
8,2 
1,5 
86,4 
45,2 
162,6 
0,5 
9.3 
44,3 
17,0 
•375,0 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
8,2 
1,3 
79,0 
4,5 
22,8 
0,5 
7,9 
9,2 
17,0 
150,5 /o 
(2)/(l) 
100% 
88% 
91% 
10% 
14% 
100% 
85% 
21% 
100% 
40% Maksut 
1995 
(3) 
4,1 
0,4 
23,2 
1.7 
11,4 
0,0 
2,4 
4,6 
6,9 
54,7 % 
(3)/(2) 
50% 
30% 
29% 
38% 
50% 
8% 
30% 
50% 
40% 
36% 
1J Katso 1.1 Johdanto — Vuoden 1995 varauksen jakamista koskeva ehdotus. 
166 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Belgia: Kaksi yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty ja ainoastaan Brysseliä koskeva ohjelma on 
hyväksyntää vailla. Ohjelma kattaa Anversin, joka on 1800-luvulla rakennetun alueen koillinen osa 
keskusaseman lähistöllä. Yhteisöaloiteohjelma pyrkii luomaan uusia työpaikkoja, parantamaan 
turvallisuutta, ammatti- ja peruskoulutusta sekä kaupunkisuunnittelua. Charleroita koskeva yhtei­
söaloiteohjelma keskittyy Foucaultin alueeseen, jolle tyypillistä on alhainen koulutustaso, rappeutu­
neet asuinrakennukset, korkea työttömyys, rikollisuus ja huumeet. Suunnitelluin toimin pyritään 
lisäämään alueen vetovoimaa (pysyvän kongressi- ja konferenssikeskuksen perustaminen sekä kau­
punkia ja sen tuotteita mainostavan näyttelyosaston perustaminen), edistämään uusien alojen kehi­
tystä uuden sarjakuvakeskuksen perustamisen avulla, kunnostamaan koko alue uudelleen etenkin 
maantie- ja jalankulkuliikennettä parantamalla sekä määrittelemällä alueen laatu sosiaalisesti uudel­
leen. Tämä tapahtuu Euroopan sosiaalirahaston kanssa yhteisrahoitetun ja Charleroin julkisen 
sosiaaliavun keskuksen sekä MIRECrin (alueellinen työllisyys- ja integraatioasioiden lähetystö) 
kanssa yhteistyössä johdetun toiminnan avulla. 
Tanska: Yhteisöaloiteohjelma koskee Jyllannin pohjoisosassa sijaitsevaa Aalborgin kaupunkia 
(Thistedvejin alue), joka on tavoitteen 2 tukikelpoinen alue. Kaupungille on ominaista korkea 
työttömyys, liikenneongelmat ja riittämättömät sosiaaliset ja kulttuurialan palvelut. Hanke keskittyy 
yhteen hankkeeseen, kaupungin kestävän kehityksen keskuksen perustamiseen. Sen tarkoituksena on 
Thistedvejin alueen nykyaikaistaminen ja kestävän, taloudellisesti tasapainoisen teollisen kasvun 
edistäminen ja alueen asukkaiden kannustaminen. 
Saksa: Kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty (Berliini, Brandenburg, Rostock, Magde­
burg, Chemnitz, Erfurt, Bremen, Duisburg), joista kuusi koskee uusia osavaltioita ja kaksi läntisiä 
osavaltioita. Vuonna 1996 hyväksyttäneen Saaria koskeva kolmas ohjelma. Esimerkiksi Duisburg-
Marxlohia koskevan ohjelman osalta toteutetaan "Stadtteilwirtschaft" kehityshanke sekä neuvonta 
ja tukitoimia alueiden olemassa olevien mahdollisuuksien säilyttämiseksi ja uusien yritysten perusta­
miseksi. Tavoitteena on erityisesti pienten yritysten poismuuttoliikkeen pysäyttäminen sekä innova­
tiivisten uusien yritysten luomista koskevien mahdollisuuksien selvittäminen. 
Kreikka: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kuusi hanketta: Attikan Drapetsona-Keratsini ja Peristeri, 
Volosin Nea-Ionia, Patras (kaakko), Thessalonike (itä) ja Syros (Ermoupolis), joilla kullakin on 
alaohjelma. Hankkeet toimivat kaikki esimerkkeinä muille kaupunkialueille ja niiden uutta luovat 
toimet sijoittuvat kaupungin pitkän aikavälin yhdentymistä koskevaan suunnitelmaan. Kunkin 
alaohjelman tavoitteena on uuden paikallisen taloudellisen toiminnan käynnistäminen, joka puoles­
taan edistää kyseisten alueiden ja väestön edellytysten parantamisen kannalta välttämätöntä sosiaa­
lista toimintaa (työpaikkoja paikalliselle väestölle, terveyteen liittyvät perusrakenteet jne.) ja kau­
punkeihin liittyvää toimintaa (liiketoiminnan perusrakenteet ja ympäristöä koskevat toimet). 
Espanja: Espanjan yhteisöaloiteohjelma on rahoitusosuudeltaan merkittävin vuonna 1995 hyväksyt­
ty URBAN-ohjelma. Siinä suunnitellaan 17 hankkeen toteuttamista yli 100 000 asukkaan kaupun­
kien alueilla (katso alla oleva taulukko), jotka koskevat taloudellista ja sosiaalista uudistamista, 
rakennusten saneerausta ja ympäristön tai muiden perusrakenteiden parantamista. Hankkeisiin 
pyritään myös sisällyttämään sosiaalista syrjäytymistä ja rikollisuutta vastustavia uudistavia toimia. 
Kansalaisjärjestöt osallistuvat ohjelman täytäntöönpanemiseen, ja teknisessä avussa painotetaan 
kokemusten vaihtoa Espanjassa ja Euroopassa. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset vastaavat 
ohjelman päivittäisestä hallinnosta suorassa yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa, jolle ylei­
nen vastuu yhteisöaloiteohjelmista kuuluu. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 167 
Taulukko 99: URBAN-ohjelman rahoitus Espanjassa (miljoonaa ecua) 
Kokonais­
kustannukset Rakennerahastot ... — ,, 
EAKJÎ ESR 
Tavoilleen I kohdealueet 
Cadiz 
Malaga 
Huelva 
Sevilla 
Badajoz 
Cartagena 
Valencia 
Toledo 
Valiadolid 
Salamanca 
Langreo 
Corurta 
Vigo 14,3 
14,3 
14,4 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 10,0 
10,0 
10.0 
10,0 
10.0 
10,0 
10,0 
10.0 
10,0 
10,0 
10.0 
10,0 
'10,0 7,0 
10,0 
8,0 
' 9,1 
7,6 
9,0 
10,0 
8,0 
10.0 
9,9 
8,8 
. 9,1 
8,1 3,0 
0,0 
2,0 
0,9 
2,4 
1,0 
2,0 
0,1 
1,2 
0,9 
1,9 
Tavoitteen 2 kohdealueet 
Sabadel! I 13.4 
Badalona 6,6 
Baracaldo | 20.0 6.7 
3,3 
10.0 6,1 
2,3 
9,4 0,6 
1,0 
0,6 
Ei tavoitella 
Madrid 
Kaupungit yhteensä 
Arviointi, hallinto 
YHTEENSÄ 20,0 
245,8 
2,9 
248,7 10,0 
160,0 
2,6 
162,6 10,0 
142,3 
2,6 
144,9 -
17,7 
0,0 
17,7 
Alankomaat: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa. URBAN Haag koskee Schilde-
rswijkia, joka on 1800-luvun puolivälin jälkeen rakennettu 149 hehtaarin suuruinen alue. Se pyrkii 
vahvistamaan alueen taloutta, luomaan uusia työllisyysmahdollisuuksia paikallisväestölle ja paranta­
maan turvallisuutta. URBAN Amsterdam puolestaan kohdistuu Amsterdam-Bijlmermeerin aluee­
seen, joka on 7 km2:n suuruinen alue Amsterdamin Zuidoostin alueella. Ohjelma pyrkii alueen 
voimistamiseen alueellisen innovaation ja sosiaalisten, taloudellisten sekä hallinnollisten uudistusten 
avulla. 
Portugali: Portugalin URBAN-ohjelma muodostuu kansallisesta, ei kaupunkeja koskevasta suunni­
telmasta. Se koskee neljää hanketta Lissabonin kaupunkialueella ja kahta hanketta Porton kaupun­
kialueella. Toimiin kuuluu sekä perusrakenteita koskevia pieniä hankkeita että toimenpidekokonai­
suuksia, joiden tarkoituksena on edistää paikallisia aloitteita sekä yhteisön kiinnostusta. Sen merki­
tys työpaikkojen luomisessa ja säilyttämisessä on vähäinen, mutta elinolosuhteet paranevat huomat­
tavasti. Eräät toimet ovat erityisen selviä, kuten esimerkiksi Lissabonin Casal Ventoson ympäristös­
sä. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksyttiin ainoastaan Pohjois-Irlantia koskeva ohjelma. 
Maan viranomaiset ehdottivat myös yhdeksää muuta hanketta, joiden rakennerahastojen tuen 
suuruus oli noin 80 miljoonaa ecua. Vuoden 1995 lopussa komissio odotti tarkistettuja ohjelmia. 
Pohjois-Irlannin ohjelma koskee Belfastia ja Londonderryä. Niissä molemmissa katoliset ja protes­
tanttiset alueet ovat yhdistäneet pyrkimyksensä uudistusprosessin alkuun panemiseksi. Belfastissa 
painotetaan työpaikkojen luomista lasten vanhemmille, erityisesti äideille, sekä nuorten työttömien 
uudelleen työhön pääsyn tukemista. Londonderryssä annetaan kaupunkialueiden uudistamista ja 
talouden elpymistä edistäville hankkeille, joihin aloite on tullut yhteisöstä, rahoitustukea ja apua 
koulutuksen järjestämisessä. 
168 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
INTERREG II (1994-1999) 
INTERREG II (2 939 miljardia ecua) sisältää kaksi eri vaihetta, jotka vastaavat aikaisempia aloitteita 
INTERREG I ja REGEN: rajojen yli tapahtuva yhteistyö ja sekä unionin sisä- että ulkorajojen raja-
alueita koskeva tuki (2,4 miljardia ecua, joista 75% tavoitteeseen 1 kuuluville alueille); energiaverkko-
jen täydentäminen (500 miljoonaa ecua) ja niiden liittäminen laajempiin eurooppalaisiin verkkoihin. 
Keski- ja Itä-Euroopan maiden rajojen osalta hyväksyttiin vuonna 1994 PHARE-ohjelman puitteissa 
rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön maiden välillä koskeva 
yhteistyöohjelma. 
15 jäsenvaltiota ehdotti 62 INTERREG II -ohjelmaa, joista hyväksyttiin yhteensä 34. Niistä kolme 
kuului REGEN-vaiheeseen ja 31 rajojen yli tapahtuvaan yhteistyöhön. Tämä vastaa noin 77 prosent­
tia ehdotettujen ohjelmien kokonaissummasta. Vuonna 1995 hyväksyttiin rahoituksen kannalta 
suurimmat hankkeet. Rajojen yli tapahtuvan yhteistyön muodot ovat kehittyneet ensimmäiseen 
suunnittelukauteen 1990-1993 verrattuna, ja komissio on rahoittanut joitakin Euroopan raja-aluei­
den liiton kehittämiä toimia. Lisäksi syyskuussa julkaistiin rajojen yli tapahtuvan yhteistyön suunnit­
teluun tarkoitettu käytännön opas. 
Vaihe REGEN: 
Taulukko 100: Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG/REGEN-ohjelmat 
joonaa ecua) 12 EU:n jäsenvaltiota (mil-
INTERREG/REGEN 
lïspanja/Portugali 
Kieikia/Italia (sahlcö) 
K/eikka: Energiaverkkqjen 
valmistuminen 
Yhteensä Kokonais­
kustannukset 
548.21 
189.l| 
450,0| 
1.187,6 RR.n 
tuki 
(1) 
220,d 
75.8 
I80.0J 
475,8 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
61.9| 
4.3! 
45,01 
111,2 % 
(2)/(l) 
28% 
6V. 
25V. 
23 V. Maksut 
1995 
(3) 
13.51 
2.1 
Oi 
50,2 % 
(3)/(2) 
70V. 
50*/. 
10% 
4SV. 
REGEN Espanja/Portugali: Ohjelman tavoitteena on rahoittaa maakaasun vastaanottoa ja kuljetus­
ta Portugaliin koskevaan järjestelmään liittyvien töiden viimeinen vaihe ja yhdistää maakaasun 
kuljetusta Portugaliin ja Espanjaan koskevat järjestelmät. Nämä hankkeet liittyvät Euroopan laa­
juisten energiaverkkojen kehitykseen ja niiden tarkoituksena on kyseisten kahden jäsenvaltion 
energianhankinnan monipuolistaminen, millä on suotuisa vaikutus ympäristöön ja mikä parantaa 
talouden kilpailukykyä. Vuoden 1995 lopussa oli kyseisen yhteisöaloiteohjelman toteutusaste jaksol­
la 1994-1995 42 prosenttia suunnitelluista julkisista kustannuksista. 
REGEN Kreikka/Italia (sähkö): Ohjelma koskee Italian ja Kreikan sähkönjakeluverkkojen liittämis­
tä yhteen. Se jatkaa edellisen kauden REGEN-yhteisöaloiteohjelman saavutusten toteuttamista. 
Määrärahat on sidottu kokonaan tavoitteeseen 1 kuuluville alueille. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 169 
Sisämarkkinoiden toteuttamiseen pyrkivä hanke: 
Italian ja Kreikan sähköverkkojen yhteenliittämistä koskevassa kyseisten 
maiden välisessä INTERREG/Regen-ohjelmassa suunnitellaan 204 mil­
joonan ecun suuruista kokonaisinvestointia sekä 75,8 miljoonan ecun 
suuruista yhteisön investointia (EAKR) (ohjelma kuitenkin kattaa 189,4 
miljoonaa). Ohjelmaan kuuluu: 
• kahden tasasuuntaamon rakentaminen, 
• tasajännitekaapelin rakentaminen kyseisten asemien liittämiseksi toi­
siinsa, 
• 160 km pitkän merenalaisen kaapelin asentaminen 600 MW:n kuljet­
tamiseen Porto Badiscosta (Italia) Aetosiin (Kreikka). 
Kyseinen yhteisöaloiteohjelma edistää Kreikan ja Italian välistä rajojen 
yli tapahtuvaa yhteistyötä sekä sisämarkkinoiden toteuttamista etenkin 
energia-alalla ja vähentää energiasta riippuvaisuutta öljyn osalta sekä 
edistää yhteisön ympäristöpolitiikkaa (S02:n ja C02:n väheneminen). 
REGEN Kreikka "energiaverkkojen aikaansaaminen": Ohjelma liittyy vastaanottoa ja liikenneverk­
koja koskevien töiden päätökseen viemiseen maakaasun saamiseksi Kreikkaan ja jatkaa kaudella 
1989-1993 REGENiin rahoittamia toimia. Hanke on kokonaisuudessaan EAKR:n rahoittama sa­
moin kuin "luonnonkaasu"-suurhanke Kreikan ensimmäisessä yhteisön tukikehyksessä kaudella 
1989-1993. Ohjelmaan kuuluu venäläisen maakaasun Bulgarian rajalta Ateenaan tuovan tärkeimmän 
korkeapaineputken ja korkeapaineisten päähaarojen rakentaminen ja vastaanottotyöt sekä algeria­
laisen nesteytetyn kaasun (LNG) käsittely ja kuljetus putkea pitkin. 
Taulukko 101: Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG II: raja-alueiden välinen yhteistyö -ohjelmat 
EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) 12 
Kokonais- " 
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(D Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Jäsenvaltioiden väliset 
Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond 
Belgia/Alankomaat: Middengebicd 
Saksa/Alankomaat/Bclgia: Euregio Maas-Rein 
Tanska/Saksa: Fyns Amt/K.E.R.N. 
Tanska/Saksa: Sud-Jutland/Planungsraum V 
Tanska/Saksa: Storstiem/Ostholsiein/LUbeck 
Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saar/Lorraine 
Ranska/Saksa: PAMINA 
Saksa/Luxemburg: Euregio 
Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard 
Saksa/Alankomaat: Euregio 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Nord 
Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Pohjois-Irlanti 
Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales 
Espanja/Portugali 
Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset 22.8 
66,3 
71,9 
3,6 
22,2 
10,4 
46,5 
22,1 
30.9 
62,7 
*53,6 
12,8 
23.1 
261,7 
142,8 
755,3 11,1 
32,4 
35,7 
1.8 
11,1 
5.2 
23,3 
11,1 
8.0 
22,5 
22,0 
6.4 
11,5 
157.0 
84.1 
552,0 9,8 
29,2 
33.5 
1,4 
8.3 
4.1 
22,3 
10.1 
8.0 
22.5 
22,0 
6,4 
11,5 
26,9 
10,9 
75,0 88% 
90% 
94% 
80% 
74% 
79% 
96%| 
91% 
100%| 
100% 
100% 
100% 
100% 
17% 
13% 
14% 2,9 
8,8 
10,0 
0,4 
2.5 
1.2 
6.7 
3.0 
2.4 
6.7 
6,6 
1.9 
3.5 
13,4 
5.5 
44,6 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
50% 
59% 
Tanska/Itämeri 
Saksa/Tsekin tasavalta 
Saksa/Puola: Brandenburg 
Saksa/Puola: Mecklenburg-Vorponimeni 
Saksa/Pitola/Tshekin tasavalta: Sachsen 
Kicikka/Albania/Bulgaria 
Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud 
Sak&a/Sveilsi: Bodensec 
Ranska/Sveitsi: Franche-Comté 
Ranska/Sveitsi: Rhône-Alpes 
Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko: Gibraltar 4,6 
42,2 
120,0 
84,1 
215.7 
459.4 
49,9 
9,7 
14,2 
11,6 
1.7 2,0 
16 
72.0 
63.1 
146.5 
277,0 
24,6 
4,9 
7.1 
5.4 
0.7 1.8 
16.8 
10,1 
8.0 
16.6 
28.1 
23.4 
4,9 
7,1 
0,6 
0,5 90% 
100% 
14% 
13% 
11% 
10% 
95% 
100% 
100% 
11% 
66% 0,5 
5.4 
5,0 
4.0 
8,3 
14,0 
7,0 
2,4 
2.2 
0,2 
0,0 30% 
32% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
31% 
30% 
0% 
Yhteensä 2.621,91 1.615,01 419,6 26%1 169,4 40% 
170 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Rujojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeva vaihe: 
Vuonna 1995 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista tärkeän osan muodostivat INTERREG II:n 
rajojen yli tapahtuvan yhteistyön vaihetta koskevat ohjelmat. Ehdotettuja yhteisöaloiteohjelmia oli 
59, joista hyväksyttiin 31. Vuoden lopussa oli hyväksyntää vailla vielä 27 ohjelmaa, joista 10 koski 
uusia jäsenvaltioita. INTERREG II:n toteutuminen ja Euroopan unionin laajentuminen kolmella 
uudella jäsenvaltiolla on lisännyt huomattavasti ulkorajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä. Etenkin 
unionin itärajojen osalta komissio, jäsenvaltiot sekä Keski- ja Itä-Euroopan valtiot, joita INTER­
REG- ja PHARE-ohjelman yhdistetty toiminta "rajojen yli tapahtuva yhteistyö" koskee, ovat 
panneet täytäntöön yhdistettyjä, yhteistyön parantamiseen pyrkiviä järjestelmiä ja välineitä. 
Jäsenvaltioiden väliset vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat 
Belgian ja Alankomaiden välillä on hyväksytty kaksi yhteisöaloiteohjelmaa, joiden rakennerahasto­
jen kokonaisrahoitus on 43,5 miljoonaa ecua (kokonaisinvestoinnit: 89,1 miljoonaa ecua). Näistä 
kahdesta ohjelmasta toinen koskee Euregio Scheldemondia (Zeeland (A) / Itä- ja Länsi-Flanderia 
(osittain) (B)) ja toinen Middengebiedin aluetta (Antverpen, Limburg ja Leuven (osittain) (B) / 
Pohjois-Brabant, Limburg (A)). Lisäksi rajojen yli tapahtuvan yhteistyön vahvistamiseksi kunkin 
yhteisöaloiteohjelman tavoitteena on kestävän ja korkeatasoisen sosiaalisen ja taloudellisen kehityk­
sen edistäminen sekä raja-alueiden taloudellisen perustan vahvistaminen. 
Belgian, Alankomaiden ja Saksan välillä on ohjelma "Euregio Maas-Rein", joka koskee alueita, 
joista eräät ovat osittain oikeutettuja tavoitteiden 2 ja 5b alueiden tukeen. Sitä yhteensovittaa 
Euregio Maas-Rein, joka on perustettu Alankomaiden lainsäädännöllä ja jolla on pitkä kokemus 
rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä, osavaltioiden hallitukset ja Saksan liittovaltion viranomaiset 
sekä Alankomaiden ja Belgian kansalliset ministeriöt. Yhteisöaloiteohjelmassa on neljä pääkohtaa: 
taloudellinen ja teknologinen kehitys ja innovaatio (28%), ympäristö, luonto ja alueet (27°7o), 
aluesuunnittelu (15%), sosiaalinen ja kulttuurillinen yhdentyminen (15%), ammattitaidon ja työma­
rkkinoiden kehittäminen (11%) sekä tekninen apu (5%). 
Tanskan ja Saksan välillä on hyväksytty kolme ohjelmaa, joiden osalta rakennerahastojen rahoituso­
suus on 18,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 36,2 miljoonaa). Ohjelmat koskevat kolmea 
maantieteellisiltä ominaisuuksiltaan erilaista aluetta. Ensimmäinen niistä on Planungsraum V (Nord-
friesland, Schleswig-Flensburg, Flensburg)-S0nderjyllands Amt, joka on ainoa maaraja Saksan ja 
Tanskan välillä ja jonka osalta yhteisö on viime vuosina rahoittanut useita onnistuneita rajojen yli 
tapahtuvaa yhteistyötä koskevia hankkeita. Toinen alue on Ostholstein/Lyypekki-Storstroms Amt, 
joka on meren läheisyydessä oleva rakenteellisista ongelmista kärsivä alue ja kuuluu INTERREG I:n 
tukikelpoisiin alueisiin. Kolmas alue on "K.E.R.N." (Kiel, Eckernförde, Rendsburg, Neumunster)-
Fyns Amt, joka kuuluu ensimmäistä kertaa INTERREG:in tukikelpoisiin alueisiin. Näiden kolmen 
ohjelman strategiat poikkeavat hieman toisistaan ensiksikin siksi, että eräät rajat ylittävät rakenteet 
ovat olleet olemassa jo jonkin aikaa kun taas toiset ovat verrattain uusia, ja toisaalta siksi, että raja 
kulkee välillä maa-alueiden ja välillä merialueiden kautta. Suunnitellut toimet pyrkivät erityisesti pk-
yritysten kehittämiseen, tutkimukseen, kehittämiseen ja koulutukseen. Kahdessa ensimmäisessä 
yhteisöaloiteohjelmassa energian käytön ja ympäristön tarpeiden yhteensovittamiseen sekä kahdessa 
jälkimmäisessä matkailualan kehittämiseen. 
Ranskan ja Saksan välillä on hyväksytty kaksi ohjelmaa, joiden tuen kokonaismäärä on 34,3 
miljoonaa ecua. Saarin, Lorrainen ja Pfalzin välisessä ohjelmassa suunnitellaan yhdessä Saksan ja 
Luxemburgin välisen INTERREG-ohjelman kanssa sellaisen eurohallintokeskuksen rakentamista, 
joka järjestäisi eurooppalaisia seminaareja Euroopan markkinoista kiinnostuneille yrittäjille. Kau­
della 1991-1993 perustettiin kyseisten kolmen alueen ja Ranskan välisen sopimuksen perusteella 
yhteinen ranskalais-saksalainen rahoituslaitos, Saarländische Investitionskredietbank (SIKB), ja ky­
seinen sopimus on uudistettu nykyiselle kaudelle. Toinen yhteisöaloiteohjelma koskee alueita Etelä-
Pfaltz, Mittlerer Oberrhein ja Pohjois-Alsace (PAMINA) ja se pyrkii vahvistamaan kyseisen alueen 
yhdentymistä taloudellista kehitystä, aluesuunnittelua, luonnonvarojen kehitystä, ympäristöä, so-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 171 
siaalista yhteenkuuluvuutta, kulttuuria ja koulutusta koskevilla toimenpiteillä. Viimeksi mainittujen 
alojen osalta toimenpiteet rahoitetaan ensimmäistä kertaa yhdessä ESR:n kanssa. 
Luxemburgin ja Saksan välinen ohjelma koskee tavoitteiden 2 ja 5b osittain tukikelpoisia alueita. 
INTERREG I -ohjelman käynnistyttyä ryhdyttiin hankkeita ja rahoituslähteitä hallinnoimaan yhtei­
sesti. Sitä jatkettiin kyseisellä ohjelmalla. Suunnitellut toimenpiteet koskevat ympäristön suojelua 
(32%), taloudellista ja teknistä kehitystä sekä innovaatiota (19%) ja matkailualaa. 
Alankomaiden ja Saksan välillä on hyväksytty neljä yhteisöaloiteohjelmaa, joiden rahoitus on 
yhteensä 62,4 miljoonaa ecua. Ohjelma Ems-Dollard täydentää näiden alueiden tavoitteiden 2 tai 5b 
yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Kun yhteisöaloiteohjelma INTERREG I keskittyi matkailualaan, 
nykyinen ohjelma pyrkii parantamaan yritysten kilpailukykyä ja houkuttelemaan uusia investointeja 
(erityisesti perusrakenteet (35%), matkailuala (29%) ja taloudellinen kehitys (15%)). Kolme muuta 
ohjelmaa, Euregio, Euregio Rein-Waal ja Euregio Rein-Pohjois-Maas, koskevat tavoitteiden 2 tai 5b 
osittain tukikelpoisia alueita. Niissä suunnitellaan seuraavia toimenpiteitä: taloudellinen ja teknolo­
ginen kehitys sekä innovaatio (35%), ammattitaidon ja työmarkkinoiden kehittäminen (17%), 
aluesuunnittelu (14%) ja sosiaalinen sekä kulttuurillinen yhdentyminen (13%). Kullakin ohjelmalla 
on oma hallinto. Ohjelmat ovat Euregioiden, joilla on kymmenen vuoden kokemus rajojen yli 
tapahtuvasta yhteistyöstä, osavaltioiden hallitusten ja Saksan liittovaltion viranomaisten sekä Alan­
komaiden kansallisten ministeriöiden laatimia. 
Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä hyväksyttiin vuonna 1995 kaksi yhteisöaloiteohjel­
maa, joissa rakennerahastojen kokonaisrahoitus oli 241 miljoonaa ecua. Niistä ensimmäinen koskee 
Irlannin ja Pohjois-Irlannin välistä yhteistyötä ja seuraa yhteisöaloiteohjelmaa INTERREG I. Siihen 
verrattuna uusi ohjelma painottaa enemmän rajojen yli tapahtuvia paikallisella tasoilla alulle pantuja 
yhteistyöhankkeita sekä pieniä perusrakenteita, joilla on suoraa etua alueelle. Toinen yhteisöaloi­
teohjelma koskee INTERREG:in osalta ensimmäistä kertaa tukikelpoisia alueita, Irlannin itärannik­
koa ja Walesin kahta aluetta (Gwynedd ja Dyfed). Ohjelma pyrkii toissalta näiden kahden alueen 
merenkulun kehittämiseen keskittyen satamiin ja satamiin pääsyyn (pääasiassa Irlannissa) ja toisaal­
ta niiden yleiseen taloudelliseen kehitykseen ja ainoastaan talouden ja kaupan alan, matkailualan ja 
kulttuurin sekä inhimillisiin voimavaroihin liittyvien yhteisten hankkeiden tukemiseen. 
Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset erityiset yhteistyöraken­
teet: 
Kussakin INTERREG-yhteisöaloiteohjelmassa voidaan ottaa käyttöön 
erityisiä ad hoe -yhteistyörakenteita. Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen 
yhteisöaloiteohjelman osalta nimettiin ohjelman kehityksestä vastaava 
viranomainen, jonka tarkoituksena on edistää ohjelman näkyvyyttä ja 
toimia yhdistävänä tekijänä paikallisten ryhmien, kyseisten jäsenvaltioi­
den keskusviranomaisten ja muista rakennerahastojen ohjelmista alueel­
la vastaavien tahojen välillä. Vastaavalla tavalla Irlannin ja Walesin 
välisen yhteisöaloiteohjelman osalta on perustettu paikallinen yhteenso­
vittamisesta vastaava elin (koostuu kahdesta Walesin koordinaattorista 
sekä kolmesta Irlannin asianomaisesta vastuunalaisesta alueellisesta vira­
nomaisesta) yhteistyön ja taloudellista kehitystä edistävien hankkeiden 
vahvistamiseksi. 
Portugalin ja Espanjan välillä yhteisöaloiteohjelma INTERREG II käsittää toimia, joilla pyritään 
korjaamaan raja-alueelle tyypillisiä ongelmia, jotka aiheutuvat alueen verrattain eristyneestä asemas­
ta kansantalouksiin tai muuhun Euroopan unioniin verrattuna. Suunnitelmassa keskitytään paikalli­
sella tasolla aikaansaatuun rajat ylittävään kehitykseen sekä talouteen ja ympäristöön liittyvien 
perusrakenteiden vahvistamiseen. Suunnitelluilla hankkeilla pyritään myös edistämään raja-alueen 
tasapainoista taloudellista ja sosiaalista kehitystä, väestöpaon ehkäisemiseen, toteuttamaan rajojen 
yli tapahtuvaa alueellista suunnittelua ja tukemaan rajojen yli tapahtuvan yhteistyön järjestelyjen 
luomista. Vuoden 1995 lopussa yhteisöaloiteohjelman vuosien 1994-1995 todellisten julkisten kustan­
nusten suuruus oli 38 prosenttia suunnitelluista julkisista kustannuksista. 
172 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat kolmansien maiden kanssa 
Itämeren maiden osalta hyväksyttiin Tanskan ja Itämeren alueiden välinen yhteisöaloiteohjelma, 
jonka tavoitteena on jatkaa yhteistyön kehittämistä Bornholmin kreivikunnan (Tanska) ja muiden 
Itämeren alueiden välillä. 
INTERREG-yhteistyö Itämerellä: 
Marraskuussa 1995 hyväksytty yhteisöaloiteohjelma tukee rajojen yli 
tapahtuvaa yhteistyötä Bornholmin hallintoalueen (tavoitteen 5b tukikel­
poinen alue) ja Itämeren alueiden välillä, etenkin Puolassa ja Baltian 
maissa. Toimenpiteisiin kuuluu: 
• pk-yritysten kehittäminen kaupallisen ja teollisen alan neuvontaeli-
men toiminnan avulla, 
• rajat ylittävien rakenteiden luominen. Niihin kuuluu työryhmiä ja 
konferensseja, jotka pyrkivät edistämään sekä kahdenvälistä että mo­
nenvälistä yhteistyötä, 
• viestinnän ja viestinten alan yhteistyö, jonka tavoitteena on uusien 
toimintojen kehittäminen Bornholmin "Itämeren viestintäkeskuk­
seen", 
• välttämätön ammatillinen koulutus yhteistyön luomiseksi ja kehittä­
miseksi. 
Keski-ja Itä-Euroopan maiden kanssa hyväksyttiin vuonna 1995 neljä yhteisöaloiteohjelmaa, joihin 
Saksan alueet osallistuvat. Niiden rakennerahastojen rahoituksen kokonaismäärä on 298,3 miljoo­
naa ecua. Nämä ohjelmat on sovitettu yhteen PHARE-ohjelman toiminnan kanssa. Kaksi ohjelmista 
koskee Saksan ja Puolan välistä rajaa, yksi ohjelma koskee kolmea valtiota (Saksa, Puola ja Tsekin 
tasavalta) ja yksi ohjelma koskee Baijerin ja Tsekin tasavallan välistä rajaa. Kolme ensimmäistä 
ohjelmaa (Mecklemburg-Vorpommern/Puola, Brandenburg/Puola ja Saksi/Puola/Tsekin tasaval­
ta) pyrkii vähentämään Puolan ja TSekin tasavallan raja-alueille tyypillisiä rakenteellisia heikkouk­
sia. Määrärahat keskitetään perusrakenteisiin ja ympäristöön, taloudelliseen kehitykseen (mukaan 
luettuna myös matkailualan kehitys) ja maanviljelyyn, inhimillisiin voimavaroihin sekä tekniseen 
apuun. Vuonna 1995 aloitettiin lukuisia hankkeita. Baijerin ja Tsekin tasavallan välinen yhteisöaloi­
teohjelma keskittyy sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, erityisesti matkailualaan ja taloudelli­
seen yhteistyöhön (44%), liikenteeseen, perusrakenteisiin ja ympäristönsuojeluun (34%), inhimilli­
siin voimavaroihin (12%) sekä aluesuunnitteluun ja tekniseen apuun (10%). Tsekin tasavallan 
edustajat ovat seurantakomitean jäseniä. Keski-Euroopan maan edustajat ovatkin ensimmäistä 
kertaa tiiviisti mukana yhteisön alueen ohjelman täytäntöönpanossa. Merkille pantavaa on se, että 
kyseinen ohjelma on laadittu toisaalta Tsekin tasavallan PHARE-ohjelman rajojen yli tapahtuvaa 
yhteistyötä varten ja toisaalta Saksin, Puolan ja Tsekin tasavallan INTERREG II -ohjelmaa varten. 
Tämä on mahdollistanut yhtenäisen linjan määrittämisen Pommerista Passauhun seurantakomiteoi­
den ja valmistelevien työryhmien osalta. 
Lisäksi Kreikan ja Albanian sekä Bulgarian välinen yhteisöaloiteohjelma on hyväksytty ja liitetty 
Albanian ja Bulgarian viranomaisten kanssa sovittuihin rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeviin 
pöytäkirjoihin, joita myös on rahoitettu PHARE-ohjelman tuella14. Toiminta ei koske ainoastaan 
liikenteen, teleliikenteen ja energian perusrakenteita, jotka ovat välttämättömiä näiden kolmansien 
maiden liittämiseksi Euroopan laajuisiin verkkoihin (esimerkiksi Via Egnatia), vaan myös teollisuu­
den, matkailun, ympäristön, maanviljelyn, paikallisen kehityksen ja inhimillisten voimavarojen 
aloja. Ohjelmaan kuuluu myös joitakin yhteistyöhön kuuluvia toimia (kokemusten vaihto koulutuk­
sen, vesivarojen hoidon jne. aloilla) Kyproksen ja joidenkin Keski-Idän maiden (Egypti, Israel jne.) 
kanssa. 
"Vuonna 1995 hyväksyttyä tukea (277 miljoonaa ecua) täydennetään vuonna 1996 EMOTR:n lisätuella (32,8 
miljoonaa ecua). 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 173 
Sveitsin sekä Ranskan, Saksan ja Iävallan välillä on hyväksytty neljä yhteisöaloiteohjelmaa. Niissä 
yhteisön rahoituksen suuruus on 41,9 miljoonaa ecua. Ranskan, Saksan ja Sveitsin välinen ylä- ja 
keski-Reiniä koskeva ohjelma keskittyy samoin kuin jo INTERREG.in ensimmäisessä vaiheessa 
yhteistyöhön talouden, ympäristön, koulutuksen ja matkailun aloilla. Lisäksi yhteistyötä ammatilli­
sen koulutuksen ja terveyden aloilla suosivat toimenpiteet yhdennetään. Seurantakomitea on päättä­
nyt yhdessä ensimmäisistä kokouksistaan uuden tiedotus- ja neuvontatoimiston perustamisesta 
Breisachin/Neuf-Brisachin rajalle (alueen etelä- ja pohjoisosassa on jo kaksi tiedotustoimistoa). 
Näiden toimistojen tarkoituksena on lähistön maakuntien väestölle ja yksityisille sekä julkisille 
laitoksille ja yksilöille tiedottaminen ja niiden neuvonta naapurimaata koskevissa asioissa. Saksan ja 
Sveitsin välillä INTERREG I:n puitteissa hyväksytty yhteisöaloiteohjelma Ylä-Rein — Bodensee on 
nyt laajennettu kattamaan Itävallan raja-alue Voralberg. Näin muodostuu uusi ohjelma Alpenrhein-
Bodensee-Ylä-Rein, johon kuuluu sekä yhteisöön kuuluvia että sen ulkopuolisia alueita. Vuonna 
1995 hyväksyttiin ainoastaan ohjelman Saksaa koskeva osa, jonka suuruus on 4,9 miljoonaa ecua. 
Myös kaksi Ranskan ja Sveitsin välistä ohjelmaa on hyväksytty. Ranskassa ohjelma koskee alueita 
Franche-Comté ja Rhône-Alpes. 
Marokon kanssa on hyväksytty Gibraltaria koskeva ohjelma, joka täydentää tavoitteen 2 Gibraltaria 
koskevia toimia. Tämän yhteisöaloiteohjelman toimenpiteet — perusrakenteet, yhteistyötä koskevat 
tutkimukset ja pilottihankkeet, ammatillista koulutusta ja koulutusta koskeva yhteistyö — pyrkivät 
lisäämään Gibraltarin ja Marokon yritysten yhteistyön merkitystä, jolla odotetaan olevan kerran­
naisvaikutus rajojen yli tapahtuvassa kaupassa keskipitkällä aikavälillä. Ohjelman seurantakomi­
tealle, jossa Marokon hallituksella on tarkkailijan asema, annetaan tehtäväksi valvoa yksittäisten 
hankkeiden valintaa koskevia säännöksiä. 
PEACE (1994-1997) 
Komissio hyväksyi 28. heinäkuuta PEACE-aloitteen sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-
Irlannissa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa. Keväällä 1995 järjestetyissä kolmessa suuressa 
konferenssissa näillä alueilla voitiin konsultoida osapuolia ja henkilöitä, joilla on kokemusta neuvot­
telujen käynnistämisestä uudelleen ja molempien osapuolten kantojen ymmärtämisestä, mikä helpot­
taa ohjelman nopeaa hyväksymistä. Rakennerahastojen tuen määrä on 300 miljoonaa ecua ja 
kokonaiskustannusten määrä noin 416 miljoonaa ecua vuosina 1995-1997. Myöhemmin päätetään 
lisätuesta vuosille 1998-1999. Koko Pohjois-Irlanti ja Irlannin kuusi raja-alueen kreivikuntaa ovat 
oikeutettuja tukeen. 
Taulukko 101a: PEACE-ohjelma (miljoonaa ecua) 
PEACE 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
Yhteensä 
Pohjois-Irlanti 
Irlanti Kokonais­
kustannukset 
-
415,9 
-RR:n 
tuki 
(1) 
148,3 
127,8 
22,4 
1.5 
300,0 
240,0 
60,0 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
18,7 
11,0 
1,3 
0,1 
31,1 
. % 
(2)/(D 
13% 
9% 
6% 
9% 
10% 
. Maksut 
1995 
(3) 
8,6 
5,5 
0,6 
0,07 
14,8 
. % 
(3)/(2) 
46% 
50% 
50% 
50% 
48% 
. 
Ohjelman tavoitteena on auttaa Pohjois-Irlannin ristiriitojen sovittamisessa antamalla välttämättö­
mät voimavarat paikallisille talous- ja sosiaalielämän tahoille kehityksen muuttamiseksi kestäväksi 
rauhaksi. Tavoitteena on edistää taloudellisesta ja sosiaalisesta elämästä syrjäytyneiden ihmisten 
sosiaalista yhdentymistä ja elvyttää taloudellista kasvua alueilla, jotka ovat eniten kärsineet yhteeno­
toista. Ohjelmassa on seitsemän alaohjelmaa, jotka ovat: kaupunki-ja maaseutualueiden uudistami­
nen, työllisyys, rajojen yli tapahtuva yhteistyö, sosiaalista syrjäytymistä ehkäisevät toimet, tuotta-
174 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
vien sijoitusten ja teollisuuden kehityksen edistäminen, yhteistyön edistäminen ja tekninen apu. Jotta 
voitaisiin saada mahdollisimman paljon ihmisiä mukaan päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon, 
voimavarat on hajautettu hyvin voimakkaasti. Varoista 43 prosenttia jakavat valtioista riippumatto­
mat järjestöt (trustit ja osuuskunnat), joihin kuuluu yksi rajat ylittävä laitos, joilla on keskeinen 
asema hankkeiden valinnassa ja määrärahojen myöntämisessä. Varoista 15 prosenttia on lisäksi 26 
äskettäin luodun sellaisen alueellisen yhteistyöryhmän vastuulla, joihin on kuuluttava kunnan/kau­
punginvaltuustoihin valittuja edustajia, paikallisten tai vapaaehtoisjärjestöjen edustajia ja paikalli­
sen tai muun sektorin edustajia, mukaan luettuna lakisääteiset paikalliset järjestöt. 
Vuoden 1995 tärkein aikaansaannos oli näiden uusien rakenteiden perustaminen. Komission ja 
kahdeksan välittäjinä toimivan järjestön väliset sopimukset allekirjoitettiin joulukuussa 1995 ja 
alueellisten yhteistyöryhmien perustamisen estävä poliittinen kompastuskivi poistettiin. Lisäksi to­
teutettiin välttämätön rahoituslähteiden ja viranomaisten välinen toimintojen yhteensovittaminen. 
Kaikki tämä on mahdollistanut nopean etenemisen ensimmäisten valtion tukien toteuttamiseksi, 
hyväksynnän saamiseksi alueiden yhteistyölle ja suuren tiedotus- ja edistämiskampanjan aikaansaa­
miseksi. 
1.3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet 
Huhtikuussa 1995 komissio hyväksyi kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteiden täytäntöönpane-
mista koskevan tiedonannon, joka sisälsi viitteellisen määrärahojen jaon aloitteiden ja jäsenvaltioi­
den kesken. 
Taulukko 102: Yhteisöaloitteiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kolmessa uudessa jäsenval­
tiossa, 1995-1999 (miljoonaa ecua) 
ADAPT 
EMPLOYMENT 
LEADER 
PESCA 
Teolliset muutokset 
-josta RECHAR 
-josta RESIDER 
-josta RETEX 
-josta KONVER 
-josta SME 
URBAN 
INTERREG 
Varaus 
YHTEENSÄ Itävalta 
11,6 
23,0 
23,3 
18,2 
1.8 
5,1 
2.6 
8,7 
9,8 
42,7 
17,5 
146,1 Suomi 
19,7 
29,2 
24,7 
3,0 
10,8 
10.8 
3.9 
43,7 
18,4 
153,4 Ruotsi 
U,3 
20,7 
14,2 
3,5 
20,0 
3.3 
16,8 
3,4 
39,5 
15,3 
127,8 Yhteensä 
42,5 
72,9 
62,1 
6,5 
49,1 
1,8 
5,1 
2,6 
3,3 
36,3 
17,0 
125,9 
51,3 
• 427,2 
Kukin uusista jäsenvaltioista osallistuu eri tavalla yhteisöaloitteisiin. Itävalta ei osallistu aloitteisiin 
KONVER, PESCA ja REGIS. Suomi ei osallistu aloitteisiin RECHAR, RESIDER, RETEX, KON­
VER ja REGIS. Ruotsi puolestaan ei osallistu aloitteisiin RECHAR, RESIDER, RETEX ja REGIS. 
Myös ohjelmien hyväksymisen osalta kyseisten kolmen jäsenvaltion tilanteet ovat erilaiset. Itävallan 
osalta on hyväksytty 4 ehdotetuista 15 ohjelmasta (joista puolet kuuluu LEADER:iin). Suomen 8 
ehdotetusta yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin 2 ja Ruotsin kohdalla 2 ohjelmaa 7 ehdotetusta 
ohjelmasta. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 175 
Taulukko 103: Uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloitteet — vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa 
ecua) 
Yhteisöaloitteet 
(Yhteisöaloite­
ohjelmien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Maksut 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
ADAPT 
Itävalta (1) 
Suomi (!) 
Ruotsi (1) 
Yhteensä 25,8 
42,9 
21,7 
90,4 11,6 
19,7 
11,3 
42,5 11,6 
19,7 
11,3 
42,5 100% 
100% 
100% 
100% 5,8 
8,6 
5,6 
20,0 50% 
44% 
50% 
47% 
EMPLOYMENT 
Itävalta (1) 
Suomi (1) 
Ruotsi (1) 
Yhteensä 49,4 
66,3 
39,9 
155,5 23,0 
29,2 
20,7 
72,9 23,0 
29,2 
20,7 
72,9 100% 
100% 
100% 
100% 11,5 
14,6 
10,3 
36,4 50% 
50% 
50% 
50% 
LEADER 
Itävalta (1) j 6,5| 2,6| 2,0| 78%| 0,3 j 16% 
URBAN 
Itävalta (1) | 31,9| 9,8| 6,8| 70%| 3,4| 50% 
INTERREG 
Itävalta/Unkari 
Itävalta/Tsekin tasavalta 
Itävalta/Slovakia 
Itävalta/Slovenia 
Yhteensä 28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
78,9 11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
30,0 8,8 
3,9 
4,9 
5,9 
23,5 80% 
88% 
88% 
65% 
78% 2,6 
1,2 
1,5 
1,8 
7,0 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
ADAPT 
Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloiteohjelmat (yksi kutakin jäsenvaltiota kohti) valmisteltiin 
komission kanssa toisella vuosipuoliskolla ja hyväksyttiin joulukuussa. Tämä antaa kyseisten jäsen­
valtioiden hankkeiden edistäjille mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti ADAPT-aloitteeseen sen 
alusta alkaen. Esimerkkinä voidaan mainita, että Suomelle on myönnetty tukea tuottavuuden 
kasvuun ja työllisyyteen. Painopisteenä on yritysten kansainvälistäminen (erityisesti pk-yritysten), 
etätyön ja joustavan työn edistäminen, koulutussuunnittelun parantaminen, etäopiskelu, uusien 
teknologioiden edistäminen yrityksissä sekä työvoimapalveluiden tietokantojen luominen. Itävallan 
ohjelmassa painopistealueena ovat pk-yritykset ja julkiset sekä yksityiset koulutuslaitokset yhdistä­
vien paikallisten verkkojen luominen. Ruotsissa yhteisöaloiteohjelman tavoitteena on sellaisten 
uusien keinojen ja rakenteiden löytäminen, joiden avulla palkansaajat ja yritykset voivat ennakoida 
muutokset, jotka heidän on kohdattava. Painopistealueena on Itävallan tapaan täydentävien osa­
puolten yhteistyö (yritykset, tutkimuskeskukset, paikalliset tahot jne.) sekä naisten erityistarpeiden 
huomioon ottaminen työmarkkinoilla ja tietoteknologian mahdollisuudet. 
EMPLOYMENT 
Kolmen uuden jäsenvaltion EMPLOYMENT-ohjelma hyväksyttiin vuonna 1995. Jokainen kansalli­
nen yhteisöaloiteohjelma kuvailee aloitteen kunkin vaiheen erityisiä toimintalinjoja. Vaiheen Hori-
zon-vammaiset osalta Itävallan ohjelma tukee joustavien koulutusjärjestelmien täytäntöönpanemista 
(kouluttajien kouluttaminen multimedian käyttöön, etäopetus, atk:ta hyödyntävä opetus). Ruotsissa 
sen sijaan yksi toimintalinjoista koskee neuvonta-, koulutus-, työllisyys- ja yritystoimien yhdentymis­
tä koskevien mallien kehittämistä kykyjen ja kokemuksen jatkumon luomiseksi, joka voidaan 
muuttaa työpaikoiksi. Vaiheen Horizon-vähäosaiset osalta huomionarvoista on se, että Ruotsi ja 
Suomi eivät ole halunneet määrittää selvää kohderyhmää. Ruotsi antaa lievän etusijan siirtolaisille, 
kun taas Suomi on esittänyt erilaisia valmistavan koulutuksen muotoja ohjauksen ja ammatillisen 
kokemuksen osalta. Suomi on asettanut lisäksi toimintalinjaksi yhteistyön kehittämisen hankkeiden 
ja paikallisten työpaikkojen välillä. Itävalta puolestaan painottaa työllisyyttä koskevia ohjelmia, 
jotka on yhdistetty tukipalveluihin ja joiden pyrkimyksenä on lisätä kohderyhmien luottamusta 
itseensä. 
176 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vaiheen NOW osalta Ruotsi on suunnitellut laajoja toimenpiteitä, joista voidaan mainita naisten 
kannustaminen yritysten luomiseen tai valitsemaan ammatti miehisinä pidetyiltä aloilta. Tätä toimin­
talinjaa noudatetaan myös Suomessa, jossa esimerkiksi korostetaan Itävallan tapaan työ- ja perhe-
elämän yhteen sovittamista esimerkiksi korostamalla joustavia työaikoja ja korkealaatuisia lasten­
hoitopalveluja. 
Youthstart-vaiheessa kaikki kolme jäsenvaltiota painottavat vaihtelevia toimenpiteitä voidakseen 
vastata nuorten kohtaamiin erilaisiin ongelmiin. Toimintalinjoihin kuuluu sekä koulutuksen sekä 
työkokemuksen alueet. Lisäksi Itävallan ja Ruotsin yhteisöaloiteohjelmat pyrkivät luomaan sekä 
sosiaaliset että nuorten koulutukseen liittyvät ongelmat huomioon ottavia työtapoja ja edistämään 
paikallisten tahojen yhteistyötä. Suomen yhteisöaloiteohjelmassa korostetaan muun muassa mahdol­
lisuuksia käytännön kokemuksen hankkimiseen maassa jo olemassa olevien "nuorten työpajojen" 
kautta. Ohjelma kohdistuu erityisesti "moniongelmaisiin" nuoriin. Ruotsin yhteisöaloiteohjelmassa 
ovat erityisesti nuoret siirtolaiset yhtenä ensisijaisista kohderyhmistä. 
LEADER 
Vuonna 1995 hyväksyttiin ainoastaan yksi uusia jäsenvaltioita koskeva LEADER-ohjelma, joka 
koskee Itävaltaa (Burgenland). Ohjelmaehdotuksia tehtiin yhteensä 12 (Itävalta 8, Suomi 2, ja Ruotsi 
2). Komissio hyväksyi Burgenlandia koskevan yhteisöaloiteohjelman 21. joulukuuta. Sitä seurannee 
seitsemän muuta Itävaltaa koskevaa LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa. Valittavien hankkeiden tulee 
olla luonteeltaan innovatiivisia, esimerkinomaisia ja niiden tulee olla siirrettävissä. Paikallisen 
väestön motivointia korostetaan. 
PESCA 
Uusien jäsenvaltioiden eli Suomen ja Ruotsin (Itävalta ei osallistu tähän aloitteeseen) PESCA-
yhteisöaloiteohjelmia ei voitu hyväksyä vuonna 1995. Valmistelut ovat kuitenkin edenneet ja ohjel­
mien hyväksymistä suunnitellaan vuoden 1996 alkupuolella. 
URBAN 
Itävalta on ainoa uusi jäsenvaltio, jonka URBAN-ohjelma on hyväksytty (Itävallan ainoa URBAN-
yhteisöaloiteohjelma). Itävallan viranomaiset ehdottivat 17. heinäkuuta Wienin kaupunkia koskevaa 
ohjelmaa, jonka komissio hyväksyi 21. joulukuuta. Ohjelma koskee keskikaupungin aluetta, jossa 
on 130 000 asukasta. Ohjelmassa rahoitetaan yhdennetty taloudellisten, sosiaalisten ja perusrakentei­
siin liittyvien toimenpiteiden kokonaisuus. Ohjelman tavoitteet ovat määrällisiä ja niihin kuuluu 400 
uuden työpaikan luominen, 7 000—10 000 m2:n suuruisten paikallisten yritystilojen saneeraaminen 
ja 3 000 henkilön kouluttaminen tai uudelleenkouluttaminen. 
INTERREG II 
Itävalta on kolmesta uudesta jäsenvaltiosta ainoa, jonka INTERREG II — ohjelmia on hyväksytty 
vuonna 1995. Noin kolmasosa Itävallan yhteisöaloitteisiin käytettävissä olevista kokonaisvaroista on 
varattu lNTERREG:ille. Itävallalla on pitkä raja Saksan ja Italian kanssa, mutta myös neljän Keski-
Euroopan valtion kanssa. Yhteisön lailla Itävalta pitää unionin uusia ulkorajoja hyvin tärkeinä. Sen 
vuoksi maa on päättänyt keskittää suurimman osan INTERREG ILlle varatuista määrärahoista (30 
miljoonaa ecua) ulkorajoja koskeviin neljään yhteisöaloiteohjelmaan. Neljää ohjelmaa koskevat 
ehdotukset esitettiin 17. heinäkuuta, ja komissio hyväksyi ne 21. joulukuuta. 
Päätavoitteena on auttaa PHARE-ohjelman yhteydessä yhteisön raja-alueiden mukautumista 
Euroopan uusiin puitteisiin ja edistää kahdenvälistä yhteistyötä paikallisella ja alueellisella tasolla 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 177 
yhteistyöverkkoja luomalla. Lähes 60 prosenttia näiden neljän ohjelman kokonaisrahoituksesta 
kohdistuu yhteistyön ja taloudellisen kehityksen parantamiseen. Tekniset perusrakenteet, inhimilliset 
voimavarat, ympäristönsuojelu ja rajat ylittävät tutkimukset muodostavat muut toimintalinjat. 
Näillä INTERREG II:n ohjelmilla on suuri strateginen merkitys unionin tulevaa laajentumista 
silmällä pitäen. Vaikka käytettävissä olevat varat ovat verrattain vähäiset, rahoitusta koskevat 
toimet osoittavat kaikkien yhteistyöosapuolten sitoutumista yhteistyön ja rajojen yli tapahtuvien 
yhteyksien parantamiseen. 
Itävallan yhteisöaloitteet ja ympäristö: 
Kaikissa vuonna 1995 hyväksytyissä Itävallan yhteisöaloiteohjelmissa suunnitellaan joko suoria 
tai epäsuoria ympäristöä koskevia toimenpiteitä: 
LEADER: Burgenlandia koskevien yhteisöaloiteohjelmien painopistealueisiin kuuluu ympäristön 
säilyttäminen ja parantaminen: Etelä-Burgenlandiin suunnitellaan luonnonmukaisesti viljeltyjen 
tuotteiden kaupan keskusta. 
URBAN: Ohjelmassa ei ole erityisiä ympäristöllisiä toimenpiteitä, mutta monilla toimenpiteillä on 
voimakas "ympäristöllinen suunta" toimintalinjassa "uudelleenkoulutus ja työpaikkojen luomi­
nen". Yksi tärkeimmistä rahoitettavista hankkeista on hylätyn rakennusalueen jälleenrakentami­
nen yrityskeskukseksi aurinkoenergiaa käyttäville yrityksille (aurinkoteknologiaan ja muuhun 
ympäristötekniikkaan liittyvän koulutuksen järjestäminen). Toimintalinja "urbion" pyrkii paran­
tamaan suoraan alueen fyysistä ympäristöä (Stadtbahnbögenin uudistaminen, julkisten tilojen, 
myös viheralueiden, parantaminen). Ohjelman ympäristöön liittyvä osuus on arviolta vähintään 
neljäsosa EU:n käytettävissä olevasta kokonaisbudjetista (tai noin 2,5 miljoonaa ecua rakennera­
hastojen varoista). 
INTERREG II: Kaikki ohjelmat sisältävät tarkat ympäristönsuojelua koskevat toimenpiteet. Syy 
tähän on kahdenlainen: entisen "rautaesiripun" erityisen maantieteellisen aseman vuoksi raja-
alueiden luonto oli monin paikon lähes koskematonta. Naapurivaltioiden ympäristön saastuminen 
on vakava uhka uuden taloudellisen toiminnan kehittymiselle, erityisesti pehmeälle matkailulle, 
johon kohdistuvat suuret odotukset raja-alueilla. Toimenpiteet ovat seuraavat: 
• INTERREG Itävalta — Slovenia: rajat ylittävä yhteistyö luonnonsuojelun ja ympäristöohjel­
mien osalta (tutkimukset, selvitykset, pilottiluonteiset toimet, kuten esimerkiksi alppisuojien 
ekologinen nykyaikaistaminen, vesivarojen suojelu, tulvilta suojaaminen), vesitalous ja vesira­
kennustekniikka, rajat ylittävä luonnonsuojelu sekä luonnonpuistot. 
• INTERREG Itävalta — Tsekin tasavalta: ympäristö ja energia, mukaan luettuna ympäristöä 
koskevan taitotiedon vaihto ja neuvonta ja uudistuvan energian käyttö. Matkailualaa kehite­
tään pehmeän matkailun muodossa, johon kuuluvat matkailualan esitykset luonnon ja ympä­
ristön ymmärtämisen lisäämiseksi. Maataloutta koskeviin toimenpiteisiin kuuluu vaurioitunei­
den metsien parantaminen. 
• INTERREG Itävalta — Slovakian tasavalta: Environment-toimintalinja sisältää teknistä ym­
päristönsuojelua, neuvontaa ympäristöä ja energiaa koskevissa kysymyksissä ja luonnonsuoje­
lua koskevia toimenpiteitä. 
• INTERREG Itävalta — Unkari: Toimintalinja "ympäristö ja luonto" tukee rajat ylittävien 
luonnonpuistojen laajentamista ja perustamista. 
17K Seistemäs vuosikertomus — Rakcnneraiiasioista 1995 
1.4. Yhteenveto jäsenvaltioittain (EUR 12)3 
Taulukko 104: Yhteisöaloitteet, jäsenvaltiokohtaiset määrärahat vuosina 1994-1999 (ennen varauksen 
jakamista ja mukautuksen jälkeen) (vuoden 1994 hintoina)) 
Jäsenvaltio 
0 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
1' 
UK 
Verkot 
Yli ITUNSA 
*M<A.UII lukien P INTERREG* 
82 
18 
402 
595 
565 
246 
160 
347 
4 
72 
340 
109 
0 
2.939 
tACi. ADAPT 
31 
30 
229 
30 
256 
250 
21 
190 
0 
58 
21 
287 
0 
1.402 Employment 
32 
11 
157 
64 
387 
147 
76 
349 
0 
42 
40 
147 
0 
1.452 LEADER 
8 
8 
174 
146 
350 
187 
67 
282 
1 
8 
116 
65 
34 
1.447 PESCA 
2 
16 
23 
27 
42 
28 
7 
34 
0 
11 
26 
37 
5 
257 SME 
12 
3 
183 
82 
.248 
58 
28 
188 
0 
10 
122 
67 
25 
1.027 REGIS 
0 
0 
0 
0 
214 
262 
0 
0 
0 
0 
124 
0 
0 
600 RECHAR 
16 
0 
159 
2 
34 
33 
0 
2 
0 
0 
1 
161 
0 
406 KONVER 
II 
2 
219 
13 
23 
70 
0 
45 
0 
12 
K 
101 
0 
506 RESIDER 
24 
0 
19) 
5 
72 
61 
0 
84 
12 
18 
' 7 
4 5 
0 
520 
• RETEX 
4 
0 
68 
75 
75 
25 
9 
67 
0 
1 
16? 
36 
0 
522 URBAN 
11 
2 
97 
45 
160 
55 
16 
115 
1 
9 
44 
i/7 
0 oonaa ecua) 
Ylilctiisä 
234 
89 
1.902 
1.083 
2.425 
1.421 
384 
1.703 
19 
242 
1.152 
64 
^_ 1Ï.729 
BELGIA 
Belgia osallistuu REGIS-aloitetta lukuun ottamatta kaikkiin yhteisöaloitteisiin. Vuosina 1994-1995 
hyväksyttyjä kansallisia ohjelmia on yhteensä 16 ja REGIS-ohjelmia kolme. Vuoden 1995 lopussa 
hyväksyntää vailla oli vielä yksi yhteisöaloiteohjelma kutakin seuraavaa aloitetta kohden: URBAN, 
RETEX, SME, INTERREG (Ranskan kanssa) ja LEADER. 
TANSKA 
Vuosina 1994-1995 hyväksyttiin Tanskassa kansallisella tasolla viisi yhteisöaloiteohjelmaa sekä neljä 
INTERREG-ohjelmaa. Kolme yhteisöaloiteohjelmaa jäi vielä hyväksyntää vaille. Ne olivat SME- ja 
LEADER-ohjelmat ja yksi Ruotsin kanssa toteutettava INTERREG-ohjelma. Suunnitelmien mu­
kaan Tanska osallistuu siten seitsemään yhteisöaloitteeseen, jotka ovat URBAN, KONVER, EM­
PLOYMENT, ADAPT, SME, PESCA, LEADER ja INTERREG. 
SAKSA 
Komissio hyväksyi suurimman osan yhteisöaloiteohjelmista vuonna 1995. Kyseisten ohjelmien hy­
väksyminen oli joskus vaikeaa, koska suunniteltuja toimia ei oltu aina määritelty riittävän tarkasti 
(erityisesti niiden täydentävyys tavoitteen 2 ohjelmien osalta) ja koska käytettävissä ei ollut täsmälli­
siä tietoja arviointia varten. Yhteensä 67 kansallisella tasolla täytäntöön pantavaa yhteisöaloiteohjel­
maa hyväksyttiin kaikista yhteisöaloitteista, lukuun ottamatta REGIS-ohjelmaa ja 17 INTERREG-
ohjelmaa. Vuoden 1995 lopussa oli vielä hyväksyntää vailla yhteensä 19 LEADER, URBAN-, 
RECHAR-, RESIDER-, RETEX-, SME- ja KONVER-ohjelmaa. Uusissa osavaltioissa, jotka ovat 
kokonaisuudessaan tukikelpoisia tavoitteen 1 osalta, on pantu täytäntöön alueellisella tasolla kah­
deksan yhteisöaloitetta, jotka rahoitetaan keskeisesti EAKR:n varoilla. Aloitteet ovat KONVER, 
RESIDER, RECHAR, RETEX, SME, URBAN, LEADER ja INTERREG. Täytäntöön pantavia 
yhteisöaloiteohjelmia on 38 ja rakennerahastojen rahoitus niille on 817 miljoonaa ecua (80% 
EAKR:n määrärahoista). Vuonna 1995 hyväksyttiin 31 ohjelmaa (28 kansallisen tason ohjelmaa ja 3 
INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa) näistä 38 ohjelmasta (seitsemästä hyväksyntää vailla olevasta 
ohjelmasta 5 koski Brandenburgia, 1 Sachsen-Anhaltia ja 1 Saksia. 
Yleisenä sääntönä on, että vuosien 1991-1994 yhteisöaloiteohjelmia koskevat maksut on suoritettava 
vuoden 1995 loppuun mennessä. Melkoinen osa ensimmäisen ohjelmasuunnittelukauden yhteisöaloi­
teohjelmista sai rahoitusta vielä vuonna 1995. Läntisissä osavaltioissa tilanne vaihtelee aloitteittain. 
Tarkempia tietoja kunkin jäsenvaltion yhteisöaloitteista on liitteessä 3, taulukossa 2. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 179 
Osa ohjelmista on saatu päätökseen vuonna 1995, kun taas toisten kohdalla maksuaikoja on 
pidennetty. Kokonaisuutena näihin ohjelmiin liittyvien maksujen määrä on melko pieni. INTER­
REG I:n osalta maksukausi päättyi vuoden 1995 lopussa, mutta kolmelle yhteisöaloiteohjelmalle 
(Pommeri, Oberrein-Mitte-Siid ja Saksa/Sveitsi/Itävalta/entinen Tsekkoslovakia) on myönnetty 
jatkoa maksuaikaan (31. päivään joulukuuta 1996 kahden ensimmäisen osalta ja 30. päivään 
kesäkuuta 1996 viimeisen osalta). STRIDE-ohjelmien maksujen määrä on melko pieni (117 000 
ecua). Niiden tulokset näkyvät kuitenkin selvästi kyseisten alueiden tutkimukseen, teknologiaan ja 
innovointiin liittyvien mahdollisuuksien vahvistumisena sekä nykyaikaisen teknologian käytön li­
sääntymisenä. RECHAR I:n osalta saatiin vuonna 1995 päätökseen toinen kahdesta ohjelmasta eli 
Nordrhein-Westfalen (23,1 miljoonan ecun suuruisen summan maksamista haettiin helmikuussa). 
Kokonaisuutena Nordrhein-Westfalen saa EAKR:sta yhteisöaloiteohjelmille 54,1 miljoonaa ecua. 
Saarin RECHAR 1 -ohjelma on edelleen kesken ja maksettava summa on 1,4 miljoonaa ecua (tuki 
7,5 miljoonaa). Myös RESIDER I:n osalta Nordrhein-Westfalenia koskeva ohjelma saatiin päätök­
seen vuonna 1995. Vuonna 1995 maksettu summa oli 15,7 miljoonaa ecua ja EAKR:n kokonaisra-
hoitusosuus 31,1 miljoonaa ecua. 
KONVER I -ohjelmat ovat viivästyneet enemmän, koska ne hyväksyttiin vasta vuoden 1993 lopussa 
ja sitoumuksia lykättiin 30. päivään kesäkuuta 1994. Tämän vuoksi pitkän ja vaikean ohjelmien 
suunnittelun jälkeen määräaikaa jatkettiin kymmenen ohjelman16 kohdalla 31. päivään joulukuuta 
1995 ja kuuden muun ohjelman17 osalta vuoteen 1996. Saksassa on toteutettu mielenkiintoisia 
hankkeita, jotka koskevat sotilaskäytössä olleiden maiden ja rakennusten muuttamista pääosin 
taloudelliseen käyttöön, mikä on yksi KONVER:in keskeisistä menetelmistä. Rheinland-Pfalzissa 
esimerkiksi osa entisestä Zweibrùckenin lentotukikohdasta on muutettu siviililentokentäksi ja toinen 
osa teollisuuden ja käsityön toimintakeskukseksi. Lentokentän uudistamistöitä varten on perustettu 
kunnallinen ryhmä. Tällä tavalla kiito- ja laskeutumisrata on voitu pitää toiminnassa ja on luotu 
useita lentoliikenneammattien koulutuspalveluja sekä teollisuuden ja käsityön toimintakeskus. 
KREIKKA 
Kreikka osallistuu kaikkiin aloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta. Yhteisöaloiteohjelmat 
(yksi kutakin aloitetta kohti) hyväksyttiin vuonna 1995 EMPLOYMENT- ja PESCA-yhteisöaloi-
teohjelmia lukuun ottamatta, jotka hyväksyttiin vuonna 1994. Kansallisella tasolla on siten pantu 
täytäntöön kymmenen ohjelmaa sekä kolme INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa (kaksi REGEN-
ohjelmaa ja yksi rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeva ohjelma). 
ESPANJA 
Espanja osallistuu vuosina 1994-1999 kaikkiin yhteisöaloitteisiin. Jokainen tukitoimenpide pannaan 
täytäntöön omalla kansallisen tason ohjelmalla, lukuun ottamatta LEADER:ia (17 yhteisöaloiteoh­
jelmaa, joista kymmenen tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla). Vuosina 1993-1994 hyväksyttiin kolme 
yhteisöaloiteohjelmaa (RETEX, PESCA ja EMPLOYMENT) hyväksyttiin vuonna 1995 22 ohjel­
maa: INTERREG 2 (rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeva yhteisöaloiteohjelma ja REGEN), 
URBAN 1, ADAPT 1, REGIS 1 ja 17 LEADER-ohjelmaa. Espanjassa on siis pantu täytäntöön 23 
yhteisöaloiteohjelmaa kansallisella tasolla sekä kaksi INTERREG-ohjelmaa. Kuusi ohjelmaa odot­
taa vielä päätöstä (INTERREG Espanja-Ranska, INTERREG Espanja-Marokko, RECHAR, RESI­
DER, SME ja KONVER) ja niitä tarkasteltiin vielä vuoden 1995 lopussa. 
'* Hampuri, Saar, Baden-Wùrttemberg, Berliini, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Brandenburg, Sachsen, Sachsen-
Anhalt, Thiiringen. 
17 Rheinland-Pfalz, Baijeri, Ala-Saksi, Schleswig-Holstein, Hessen, Mecklenburg-Vorpommern. 
1X0 Seistemäs vuosikertomus ••• Rakennerahastoista 1995 
RANSKA 
Ranskan viranomaiset tekivät vuosina 1994-1995 yhteensä 85 yhteisöaloiteohjelmia koskevaa ehdo­
tusta. Niistä viittä lukuun ottamatta (EMPLOYMENT, ADAPT, RETEX, tavoitteiden 2 ja 5b SME 
ja PESCA) kaikki olivat alueellisia ja koskivat kaikkia aloitteita. Näistä 85 ehdotuksesta komissio 
hyväksyi jo vuonna 1994 EMPLOYMENT-aloitteen yhteisöaloiteohjelman ja vuonna 1995 se hyväk­
syi 51 ohjelmaa (46 kansallisen tason ohjelmaa). Suurimmalla osalla hyväksyntää vailla olevista 33 
ohjelmasta käsittely oli vuoden lopussa viimeisessä vaiheessa. Nämä 51 ohjelmaa koskevat INTER-
REG:iä (viisi ohjelmaa), RECHAR II:ta (6), RESIDER:iä (5), muutosta yhteisöaloiteohjelmaan 
RETEX (1), SME-ohjelmaa (3), REGIS-ohjelmaa (1), kaikkia KONVER-ohjelmia, PESCA-ohjel-
maa, ADAPT-ohjelmaa ja 11 LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa. 
IRLANTI 
Vuonna 1995 hyväksyttiin URBAN:ia lukuun ottamatta kaikki Irlannin yhteisöaloiteohjelmat eli 
SME, ADAPT ja LEADER (rakennerahastojen suunniteltu rahoitusosuus 15,8 miljoonaa ecua). 
Näihin on lisättävä vuonna 1993 hyväksytty RETEX-ohjelma, vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat 
EMPLOYMENT ja PESCA sekä ohjelma PEACE ja kaksi INTERREG-ohjelmaa, joihin Irlanti 
osallistuu. Irlanti ei osallistu aloitteisiin RECHAR, RESIDER, KONVER ja REGIS. 
ITALIA 
Vuonna 1994 hyväksytyn EMPLOYMENT-yhteisöaloiteohjelman jälkeen hyväksyttiin vuonna 1995 
18 Italiaa koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa. Hyväksytyt aloitteet olivat RECHAR, RETEX (muutos 
vuonna 1993 hyväksyttyyn yhteisöaloiteohjelmaan), ADAPT, LEADER ja PESCA. Vuonna 1996 
hyväksyttäviksi jäävät URBAN, RESIDER, SME ja KONVER. Näihin kansallisiin ohjelmiin on 
vielä lisättävä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelman Regen-vaihetta, jotka myös hyväksyttiin 
vuonna 1995. Italia osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS:tä lukuun ottamatta. 
LUXEMBURG 
Luxemburgin kohdalla hyväksyttiin vuonna 1995 ainoastaan kolme yhteisöaloiteohjelmaa (URBAN, 
ADAPT, LEADER), mutta EMPLOYMENT hyväksyttiin vuonna 1994. Kolme RESIDER:iä, SME-
:tä ja KONVER:ia koskevaa ohjelmaa on hyväksyntää vailla. Luxemburg osallistuu myös INTER-
REG-ohjelmaan, mutta ei osallistu puolestaan aloitteisiin RECHAR, RETEX, REGIS ja PESCA. 
ALANKOMAAT 
Alankomaiden osalta hyväksyttiin vuonna 1995 11 yhteisöaloiteohjelmaa, jotka koskevat muita 
paitsi EMPLOYMENT-aloitetta, jota koskeva ohjelma hyväksyttiin vuonna 1994, sekä RECHAR-
ja REGIS-aloitetta, joihin Alankomaat ei osallistu. Alankomaat osallistuvat seitsemään INTER-
REG-ohjelmaan. Vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla oli ainoastaan yhteisöaloiteohjelma KON­
VER. 
PORTUGALI 
Portugali osallistuu kaikkiin aloitteisiin, ja sitä koskevat kaikki ohjelmat on hyväksytty vuonna 
1993 (RETEX), 1994 (RESIDER, EMPLOYMENT ja PESCA) ja 1995 (kaikki muut). Yhteensä 
11 Portugalia koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa, yksi kutakin aloitetta kohti, on pantu täytäntöön 
kansallisella tasolla. Niihin on lisättävä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa, joista toinen 
kuuluu vaiheeseen Regen ja toinen rajojen yli tapahtuvaan yhteistyöhön. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 181 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu kaikkiin muihin paitsi REGIS-yhteisöaloitteeseen, myös 
PEACE-ohjelmaan Pohjois-Irlannin hyväksi. Sillä onkin yhteensä 28 erilaista kansallisen tason 
yhteisöaloiteohjelmaa, jotka hyväksyttiin vuonna 1995, lukuun ottamatta kahta EMPLOYMENT-
yhteisöaloiteohjelmaa, jotka hyväksyttiin vuonna 1994. Huomioon on otettava myös kolme vuonna 
1995 hyväksyttyä INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa. Myös 11 muuta ohjelmaa on ehdotettu (RESI­
DER 1, SME 1 ja URBAN 9) ja niitä koskevat neuvottelut komission ja Britannian viranomaisten 
välillä ovat aiheuttaneet erilaisia muutoksia hankkeisiin. Vuoden 1995 loppuun mennessä niiden 
hyväksymisessä oli edistytty. Erityisesti Pohjois-Irlannin osalta, joka on tavoitteen 1 tukikelpoinen 
alue, kaikki sitä koskevat alueelliset yhteisöaloiteohjelmat eli PEACE, RETEX, SME, EMPLOY­
MENT, ADAPT ja LEADER hyväksyttiin vuonna 1995. Pohjois-Irlanti saa tukea myös KONVER 
ja PESCA-ohjelman kautta, jotka koskevat koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa. 
Yhdistyneen kuningaskunnan aloitteiden täytäntöönpanon osalta on jo tehty joitakin järjestelyjä. 
Joissakin tapauksissa hallintokomiteat ovat hyväksyneet uusia menettelyjä, kuten hankkeiden hy­
väksyminen hankeryhmittäin. Tässä suhteessa on huomattava ero ohjelmien välillä, joita varten on 
perustettu erityinen seurantakomitea (KONVER:in, RETEX:in, EMPLOYMENT:in, ADAPT:in ja 
PESCAm kansalliset seurantakomiteat), sekä ohjelmat, joiden vuoksi ei ole välttämätöntä perustaa 
erityistä seurantakomiteaa, koska yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomiteoilla (tavoite 1 tai 2) 
on yhtälailla velvollisuus huolehtia yhteisöaloitteiden seurannasta. RECHAR-yhteisöaloiteohjelmat 
kuuluvat jälkimmäiseen ryhmään, koska kukin yhteisöaloiteohjelma on jatkoa näiden alueiden 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjalle, ja vastaavien seurantakomiteoiden tehtävänä on 
eri yhteisöohjelmien täytäntöön panon yleinen valvonta kyseisellä alueella, mukaan luettuna yhtei­
söaloiteohjelmat. Täytäntöönpanosta paikan päällä vastaavat RECHAR:in hallintokomiteat, jotka 
on perustettu kaivosalueiden paikallisen yhteistyön kautta. Lisäksi RESIDER:in osalta on perustettu 
yhteistyörakenne, joka muistuttaa RECHAR-ohjelmien rakenteita ja korostaa voimakkasti paikallis­
ten yhteisöjen ja elinten osallistumisen tärkeyttä. Esimerkiksi Länsi-Skotlannissa (Lanarkshire) 
suunnitelma luotiin yhteistyössä ohjelman hallintoryhmien kanssa, joihin kuuluu Lanarkshiren 
kehityskeskus ("Lanarkshire Development Agency"), paikalliset viranomaiset, Strathclyden kunnan­
valtuusto, The East Kilbide Development Corporation, Scottish Enterprise National ja The Scottish 
Office. 
18: Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu 
Jokainen rakennerahasto sekä KOR voi rahoittaa omaan toimialaansa kuuluvia toimia, jotka 
koskevat tutkimusta, pilottitoimia tai teknistä apua. Kunkin rahaston kyseisten toimien rahoitukselle 
on asetettu enimmäismäärät: 1,5 prosenttia EAKR:n, 1 prosenttia EMOTR:n, 0,5 prosenttia ESR:n 
ja 2 prosenttia KOR:n vuosittaisesta talousarviosta18. 
2.1. Uutta luovat toimet ja tekninen apu EAKRrstä annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan mukai­
sesti 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet 
EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklassa säädetään erityisesti uutta luovien tutkimusten ja pilotti­
hankkeiden rahoituksesta taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. Tämänkaltaisen toi­
minnan toimintalinjat määritettiin ja järkiperäistettiin vuonna 199419 ja kaudelle 1995-1999 myön­
nettiin rahoitusta 395 miljoonaa ecua. Toimenpiteet aloitettiin vuonna 1995. 
Taulukko 105: Uutta luovat toimet (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) 
(miljoonaa ecua) toimintalinjat 1995-1999 
Tavoitteet -
Alueiden välinen yhteistyö 180,0 
- sisäinen alueiden välinen yhteistyö 110,0 
- ulkoinen alueiden välinen yhteistyö 70,0 
Alueellista kehittämisiä koskevat 90,0 
uutta luovat toimet 
- teknologisen innovaation edistäminen, 
- tietoyhteiskunta, 
- kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, 
- uudet työllisyyslähteet (erityisesti 
lähityö) 
Aluesuunnittelu 45,0 
Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet 80,0 
Yhteensä 395,0 
Komissiolla on kolme ensisijaista toimintalinjaa EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan uutta 
luovien toimien osalta uudelle kaudelle: 
• hankkeiden valinnan avoimmuuden lisääminen ehdotuspyyntöjen järjestelmällisen käytön kautta, 
• yhteistyön lisääminen poliittisten vastuutahojen, paikallisten viranomaisten eri tasojen sekä talou­
dellisten ja sosiaalisten yhteistyöosapuolten välillä, 
• jäsenvaltioiden tehokkaampi osallistuminen pilottihankkeiden seurantaan ja arviointiin, jotta 
hankkeiden uutta luova luonne voi vaikuttaa aluepolitiikan toiminnalliseen suunnitteluun. 
Syksyllä 1995 komissio julkaisi sarjan ehdotuspyyntöjä, joiden tarkoituksena oli panna täytäntöön 
10 artiklan mukaisesti rahoitettuja toimia. Nämä ehdotuspyynnöt koskevat edellä mainittuja toimin­
talinjoja ja kattavat viisi aluetta: tietoyhteiskunta, teknologian siirto, uudet työllisyyslähteet, talou­
dellisen kehityksen verkot kulttuurista alkaen ja kaupunkeja koskevat pilottihankkeet. 
Aluekehityksen uutta luovat toimet: 10 artiklan mukaiset ehdotuspyynnöt tietoyhteiskunnan ja 
teknologian siirron aloilla valmisteltiin kahden pilottihankesarjan avulla. Niistä ensimmäinen on 
EAKR:n ja ESR:n yhteisrahoittama20 ja sen rahoituksen suuruus on 20 miljoonaa ecua. Se on 
18 Vuonna 1993 tarkistetuissa asetuksissa käyttöönotetut periaatteet ja muutokset esitellään vuosikertomuksessa 1994. 
'* Katso vuosikertomus 1994. 
M Katso 2.2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 183 
koejärjestelmä, jossa laaditaan alueellisia suunnitelmia tietoyhteiskunnan kehittämiseksi kuudella 
alueella (Nord-Pas-de-Calais, Saksi, Luoteis-Englanti, Keski-Kreikka — Makedonia, Piemonte ja 
Valencia). Päätavoitteena on tietoyhteiskunnan käsitteen tekeminen todelliseksi alueiden jokapäiväi­
sessä elämässä esittämällä palveluja ja uutta luovia sovelluksia, jotka edistävät tehokkaasti käyttä­
jien osallistumista ja levittävät toimivia käytäntöjä erityisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla. 
Näiden ehdotuspyyntöjen jälkeen on suunniteltu noin 150 pilottihankkeen valitsemista vuonna 1996. 
Toinen sarja koostuu kahdeksasta pilottihankkeesta, jotka on käynnistetty alueellisina teknologia-
suunnitelmina ja jotka koskevat Lorrainen, Saksin, Walesin, Limburgin, Norten (Portugali), Abruz-
zin, Keski-Kreikan — Makedonian ja Castilla-Leônin alueellisten uudistusten suunnitelmia. Niiden 
talousarvio on 15 miljoonaa ecua. Näissä alueellisissa uudistussuunnitelmissa etsitään parhaita 
menetelmiä yhteistyön edistämiseksi pk-yritysten, tutkimuslaitosten ja julkisten viranomaisten välillä 
yritysten paikallisten teknologisten vaatimusten sekä alueellisten kykyjen ja mahdollisuuksien arvioi­
miseksi, mikä parantaa alueen uudistumiskykyä. 
Aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty kestävä kehitys: 
Kertomus Eurooppa 2000 + sekä viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan periaate-
ja toimintaohjelman — "Kohti kestävää kehitystä"lx täytäntöönpanoa koskeva kertomus paljas­
taa uhkat ympäristölle ja yhteisön rannikkoalueiden kestävälle kehitykselle. Ehdottaakseen yh­
dennettyyn luonnonvarojen kehitykseen ja säilyttämiseen liittyviä toimintatapoja komissio antoi 
31. lokakuuta 1995 rannikkovyöhykkeiden yhdennettyä kehitystä koskevan tiedonannon22, jossa 
se tarkastelee näiden alueiden tilannetta, mainitsee yhteisön toiminnan syyt ja luo perustan 
havainnollistavalle ohjelmalle. Kyseinen ohjelma sopii viidennen toimintaohjelman puitteisiin 
ympäristön ja Euroopan aluesuunnittelua koskevan lähestymistavan osalta ja sillä on kaksi 
tavoitetta: 
À vaihtelevien rannikkovyöhykealueiden kaikkien kestävän kehityksen edellytysten osoittaminen. 
Erityisesti otetaan huomioon uutta luovat mallit, eri vastuutasojen välisen yhteistyön mekanismit 
sekä eri alueiden politiikkojen yhteensovittamista helpottavat rakenteet ja 
À keskustelun edistäminen niiden toimijoiden välillä, jotka eniten osallistuvat kyseisten alueiden 
kehitykseen yksimielisyyden saavuttamiseksi päätöksenteon eri tasoilla. 
Esittelyhankkeiden valintaa suunnitellaan suoritettavaksi vuonna 1996. Suuri merkitys tulee ole­
maan ohjelmasta opittujen tietojen levittämisellä erityisesti heikoimmassa asemassa oleville 
alueille. EAKR:n rahoitus voidaan järjestää kahdella tavalla: EAKR.stä annetun asetuksen 10 
artiklan aluesuunnittelua koskevan vaiheen kautta tai uuden Interreg II C" yhteisöaloitteen 
vaiheen kautta, sillä rannikkoalueiden yhtennetty hoito voisi olla tärkeä osa rannikkovaltioiden 
välistä rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä. 
Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet: Uutta luovien paikallisten kehitystoimien ohella komissio otti 
vuonna 1995 käyttöön myös uuden kaupunkien pilottihankkeita koskevan ohjelman kaudelle 1995-
1999, jossa rahoitetaan jäsenvaltioissa 25-30 hanketta. Ehdotuspyyntö julkaisiin marraskuussa 1995 
ja esitettiin direktorian kokouksessa joulukuussa (katso jäljempänä). Ehdotusten viimeinen jättöa-
jankohta oli huhtikuussa 1996. Ehdotuspyynnössä ehdotettuja teemoja olivat ympäristön parantami­
nen, kuten esimerkiksi viheralueiden luominen, jätteiden käsittely, kierrätys ja uudistuvien luonnon­
varojen käyttö. Vuonna 1995 jatkettiin vielä 32 suunnittelukauden 1989-1993 hanketta, ja komissio 
jatkoi teknisen avun antamista kyseisille hankkeille sekä niiden seurantaa. Osa näistä hankkeista 
saataneen päätökseen vuoden lopussa, mutta toisia on jatkettava odottamattomien vaikeuksien 
(tulvat, arkeologiset löydökset, muutokset lainsäädännössä jne.) vuoksi. Kaikki hankkeet ovat nyt 
kuitenkin täytäntöönpanon viimeisessä vaiheessa, ja suurin osa saataneen päätökseen vuonna 1996. 
Taloudellista yhteistyötä koskevat toimet: Komissio järjesti joulukuussa 1995 Brysselissä direkto­
rian, johon osallistui yli 500 Euroopan unionin paikallisten ja alueellisten viranomaisten valtuuskun-
11 KOM (95) 624 lopullinen, 10. tammikuuta 1996. 
22 KOM (95) 511. 
23 Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
1H4 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
taa. Tavoitteena oli löytää taloudelliseen kehitykseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön osallistuvia 
tahoja pilottihankkeita varten. Tilaisuus oli jatkoa ensimmäiselle maaliskuussa 1995 järjestetylle 
direktorialle, jossa esitettiin erityisesti paikallisia viranomaisia koskevat yhteisöohjelmat. 
Vuonna 1995 järjestettiin lisäksi aikaisempien vuosien tapaan kaksi Europartenariat-tapahtumaa, 
jotka rahoitettiin 10 artiklan mukaisesti24. Tätä pk-yrityksiä tukevaa toimenpidettä täydennettiin 
vuonna 1995 perustamalla tukikelpoisille alueille, myös uusiin jäsenvaltioihin, 14 uutta Euroopan 
liike-elämän uudistamiskeskusta {European Business Innovation Centres — BICs) jotka mahdollista­
vat pk-yrityksille kaikkien niiden perustamisessa ja kehittämisessä tarvittavien neuvontapalvelujen 
helpomman saannin. Komissio aloitti myös pilottihankkeen, joka koski suurten rakennusalueiden 
neljää oheisaluetta (Belgia, Ranska, Kreikka ja Portugali) ja joka pyrki paikalliseen kehitykseen ja 
aikaansaamaan taloudellisia vaikutuksia paikallisella tasolla. 
EAKR.stä annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti myönnettävä tekninen apu 
Asetuksen 7 artiklan mukaisesti EAKR:sta voidaan rahoittaa valmistelua, arviointia ja seurantaa 
koskevia toimenpiteitä sekä yhteisön alueellista toimintaa koskevia tutkimuksia ja tiedotustoimia. 
Vuonna 1995 EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti komission aloitteesta toteutettujen 
muiden tukitoimenpiteiden kustannukset olivat suuremmat kuin vuonna 1994. Vuonna 1995 maksu­
sitoumukset olivat 14 miljoonaa ecua (0,11% EAKR:n talousarviosta) ja vuonna 1994 12 miljoonaa 
ecua (myös 0,11% EAKR:n talousarviosta). 
Taulukko 106: EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 — 
maksusitoumukset (miljoonaa ecua) 
I EAKR I % 
Valmistelu-ja seurantatoimet 1,0 7% 
Arviointi 3,0 21% 
Alueelliset tutkimukset 1,3 9% 
Konferenssit, kollokviot, seminaarit 0,4 3% 
Tiedotus-ja mainontatoimet 4,9 35% 
Tekninen apu ja laineet 3_4_ 24% 
Yhteensä! 14,0| 10~Ö% 
Vuonna 1995 aloitettu arviointi (21%) koskee suunnittelukaudella 1989-1993 toimeenpantuja raken­
nerahastojen tukia ja tiettyjä yhteisöaloitteita. Alueellisista tutkimuksista (9%) saatiin alueellisiin 
kysymyksiin hyödyllisiä tietoja ja niitä käytetään perustana erityisesti taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden ensimmäistä kolmivuotiskautta koskevan kertomuksen valmistelussa. Yksi tue­
tuista lukuisista konferensseista ja kollokvioista (3%) on esimerkiksi yhdessä Euroopan neuvoston 
kanssa Prahassa järjestetty Euroopan yhdentymistä ja suur-Euroopan aluesuunnittelua käsitellyt 
konferenssi. Erilaiset mainontatoimet sekä tiedotus- ja viestintäsuunnitelman luominen (35%) antoi­
vat komissiolle mahdollisuuden jatkaa pyrkimyksiään yhteisön aluepolitiikan tunnetuksi tekemisek­
si25. Suurimmassa osassa toimista hyödynsaajana oli useita jäsenvaltioita, kuten aikaisempinakin 
varainhoitovuosina. 
2.2. ESRtsta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 
ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti voidaan rahoittaa erityyppisiä uutta luovia toimia, 
teknistä apua ja pilotti- sekä esittelyhankkeita, jotka liittyvät ammatilliseen koulutukseen ja työlli­
syyden parantamiseen, sekä rahastosta rahoitettujen toimien seurantaa ja arviointia koskevia toimia. 
u Katso II.D.4. Rakennerahastot ja pk-yritysten. 
2J Katso III.D. Tiedotus ja viestintä, hyvien käytäntöjen levittäminen. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 185 
Vuonna 1995 toteutettiin kaksi samansuuntaista uutta luovaa tointa: varainhoitovuonna 1994 valitut 
hankkeet aloitettiin ja vuonna 1995 rahoitettavat hankkeet valittiin. Maaliskuussa 1995 hyväksyttiin 
vuoden 1994 ehdotuspyynnöistä 12 jäsenvaltiota koskevat 32 hanketta. Hankkeet kattavat kolme 
tärkeintä toimintalinjaa: uusia työpaikkoja luovan kasvumallin löytäminen, työmarkkinoiden toi­
minnan parantaminen ja koulutusjärjestelmien vahvistaminen. Suurin osa hankkeista koskee koulu­
tusjärjestelmien vahvistamista ja ulottuu paikallisten liikkuvien koulutuskeskusten perustamisesta 
(Kreikka) yhteistyöhön vammaisten työllisyyden parantamiseksi. Näiden hankkeiden kokonaiskus­
tannukset kahdentoista jäsenvaltion osalta ovat 32 miljoonaa ecua, josta ESR:n rahoitusosuus on 18 
miljoonaa ecua (56%). Ensimmäiset maksut (50% ESR:n maksusitoumuksesta) suoritettiin elokuus­
sa 1995. 
Varainhoitovuoden 1995 ehdotuspyynnöt esitettiin touko-ja kesäkuussa 1995. Ehdotusten viimeinen 
jättöajankohta komissiolle oli lokakuussa, johon mennessä se oli saanut 169 ehdotusta. Ne arvioitiin 
ulkopuolisten asiantuntijoiden toimesta, jotka valittiin jäsenvaltioiden ja komission sisäisten arvioi­
jien ehdottamista ehdokkaista. Arvioinnin jälkeen laadittiin väliaikainen luettelo, jossa oli 61 
hanketta. Arvioitu talousarvion loppusumma on 62 miljoonaa ecua, josta ESR:n rahoitusosuus on 
27 miljoonaa ecua. 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitetuista uutta luovista aluekehitystä koske­
vista toimista rahoitetaan yhteisesti ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan ja EAKR:sta annetun 
asetuksen 10 artiklan mukaisesti toimet, jotka koskevat tietoyhteiskunnan käsitteen yhdentämistä 
heikommassa asemassa olevien alueiden aluekehityspolitiikkaan26. Käytettävissä olevan kokonaisra­
hoituksen määrä on sen vuoksi 20 miljoonaa ecua (15 miljoonaa ecua EAKR:sta ja viisi miljoonaa 
ecua ESR:sta). Tuki myönnetään kahdelle vaiheelle, jotka ovat tietoyhteiskunnan alueellisten suun­
nitelmien valmistelu (sisältää työllisyyteen ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä tekijöitä) sekä 
useita alueita koskevien sovellutusten käynnistäminen, jotka ovat uutta luovia ja esittäviä heikom­
massa asemassa olevilla alueilla. ESR keskittyy verkkoihin, jotka toteuttavat työllisyyteen, koulutuk­
seen ja työmarkkinoiden hallintoon liittyviä hankkeita. Sovellutukset voivat siten koskea etäopetus­
ta, joka käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa tai näiden teknologioiden käyttämistä tehokkaammin 
toisaalta laitosten ja työmarkkinoiden paikallisten vaikuttajatahojen sekä toisaalta työnhakijoiden 
yhdistämiseksi tehokkaammalla tavalla. Hankkeet käynnistetään vuoden 1996 puolivälin jälkeen. 
Suurin osa teknisen avun toimista kuuluu eri tavoitteiden tai yhteisöaloitteiden osalta rahoitettuihin 
ohjelmiin. Komission aloitteen määrärahat käytetään sen toiminnan toteuttamiseen ja erityisesti 
yhteisöaloitteiden EMPLOYMENT ja ADAPT täytäntöönpanoon. Niitä varten perustettiin touko­
kuussa 1995 ulkoinen tukirakenne Europs, jonka johtaminen tapahtuu sopimuksen perusteella. 
Tämä rakenne valittiin ehdotuspyynnön perusteella ja sen vuosittaisen talousarvion suuruus on 
5 573 000 ecua. Sen päätehtävä vuonna 1995 oli komission avustaminen ohjelmaehdotusten valinnas­
sa. Europsin päätehtävänä on tutkia yhteisöaloiteohjelmien EMPLOYMENT ja ADAPT sisältöä ja 
auttaa näitä yhteisöaloitteita koskevien tietojen valmistelussa ja levittämisessä. Lisäksi valittiin 
tarjouskilpailun perusteella suhdetoimintaan ja viestintään erikoistunut välittävä tukirakenne, jonka 
tehtävänä on ESR:a koskevien tiedotus-ja viestintätoimien hoitaminen. 
Taulukko 107: ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 (miljoo­
naa ecua) 
Uutta luovat toimet, tutkimukset 
Tekninen apu 
YHTEENSÄ Maksusitoumukset 
18,0 
8,0 
26,0 % ' 
69% 
31% 
100% Maksut 
9,0 
9,9 
18,9 
26 Katso 2.1. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet — Uutta luovat toimet aluekehi­
tyksessä. 
186 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
2.3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 
Asetuksen 8 artiklan mukaisesti EMOTR:sta voidaan rahoittaa: 
• arviointia ja seurantaa, teknistä apua koskevia toimenpiteitä ja yleisluonteisia tutkimuksia. 
Tekninen apu voidaan panna täytäntöön komission tai toimivaltaisen kansallisen tai alueellisen 
viranomaisen aloitteesta. Ainoastaan komissio voi ehdottaa tutkimuksia sen yksiköiden ensisijais­
ten tarpeiden mukaisesti; 
• pilottihankkeita maatalouden rakenteiden mukauttamiseksi ja maaseudun kehityksen edistämi­
seksi. Pilottihankkeet pyrkivät soveltamaan kiinnostavia tutkimustuloksia pienessä mittakaavassa 
aidoissa olosuhteissa; 
• esittelyhankkeita, joiden tavoitteena on yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita vastaavien tuo­
tannon ja hallinnollisten järjestelmien, menetelmien ja tekniikoiden todellisten mahdollisuuksien 
osoittaminen. Esittelyhankkeita sovelletaan lähes täydessä laajuudessa ja niiden on perustuttava 
tuloksiin, jotka on jo vahvistettu tutkimuksen tasolla; 
• tarpeellisia toimenpiteitä tietojen sekä maaseudun kehittämistä ja maatalouden rakenteiden pa­
rantamista koskevista tutkimuksista saatujen kokemusten ja tulosten levittämiseksi yhteisön 
tasolla. 
Yhteenveto vuosina 1989-1995 rahoitetuista toimista 
Koska aikaisemmissa vuosikertomuksissa ei ole mainittu EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan 
mukaisesti vuodesta 1989 toteutettua toimintaa, päätettiin niiden sisällyttämisestä tähän kertomuk­
seen, sillä osaa ensimmäisen vaiheen hankkeista jatkettiin vuonna 1995, jolloin myös toisen vaiheen 
hankkeet aloitettiin. 
Taulukko 108: EMOTR.sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuosina 1989-1995 
(miljoonaa ecua) 
Tekninen apu, arviointi, tutkimukset 
Pilotti-ja esittelyhankeet 
Levittämistoimenpiteet 
Yhteensä Hankkeiden 
lukumäärä 
51 
78 
8 
137 , EMOTR 
19,2 
51,6 
1 1.8 
72,6 % 
26% 
71% 
2% 
100% 
Arviointi, seuranta, tekninen apuja tutkimukset: Vuosina 1989-1995 kuusi hanketta koski tiettyjen 
ohjelmien ennakkoarviointia ja seitsemän hanketta tiettyjen asetusten jälkiarviointia. Suurin osa 
teknistä apua koskevista toimenpiteistä (19 hanketta) koski yhteisön asetusten täytäntöönpanon ja 
seurannan tukemista. Viimeksi on aloitettu komission aloitteesta 19 yleisen tason tutkimusta. 
Pilotti- ja esittelyhankkeet pantiin täytäntöön useiden maatalouden ja maaseudun yhteiskunnan 
alojen toimesta. Suurin osa maanviljelyn monipuolistamista ja tuotekehitystä koskevista hankkeista 
keskittyi muihin kuin elintarvikkeina käytettäviin tuotteisiin (maatalouden, maaseutumatkailun ja 
aluesuunnittelun kehitys) sekä korkealuokkaisten tuotteiden myynnin edistämiseen. 
Maataloutta ja ympäristöä koskevat pilottihankkeet: 
EMOTR:in pilotti- ja esittelyhankkeiden avulla voidaan testata tehokkaalla tavalla erilaisia 
menetelmiä maatalouden tuotannon sekä maaseudun kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun 
yhteensovittamiseksi. Vuosina 1989-1995 rahoitettuihin toimiin kuului ympäristöystävällisten tek­
niikkojen esittelyjä koetilojen perustaminen maanviljelyjärjestelmien elinkelpoisuuden osoittami­
seksi ottaen huomioon ympäristölliset näkökohdat sekä maaseudun hoidon. 
Jakelutoimenpiteisiin kuului ensisijaisesti kirjasten rahoitus sekä seminaarien järjestäminen tiedon 
esittämiseksi yhteisön maaseudun kehitystä koskevasta politiikasta sekä maanviljelyn rakenteiden 
parantamisesta saaduista kokemuksista. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 187 fe 
Vuosi 1995: EMOTR.n pilotti-ja esittelyhankkeiden siirtymäkausi 
EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitettujen pilotti-ja esittelyhankkeita koske­
vien tietojen laajemman jakelun varmistamiseksi julkaistiin lokakuussa 1994 ehdotuspyyntö (hank­
keet oli esitettävä viimeistään 31. maaliskuuta 1995), joka koski neljää ensisijaista aluetta: muut kuin 
elintarvikkeina käytettävät tuotteet, maatalouteen ja ympäristöön liittyvät tekijät, metsätalous ja 
maaseudun kehitys. Ehdotuksia vastaanotettiin 583 ja ne arvioitiin riippumattomien asiantuntijoiden 
sekä komission yksiköiden toimesta vuonna 1995. Valitut hankkeet rahoitetaan vuoden 1996 talou­
sarviosta. Kyseinen ehdotuspyyntö koski ainoastaan pilotti-ja esittelyhankkeita. Arviointia, teknistä 
apua, seurantaa sekä jakelua ja tutkimusta koskevat hankkeet (komission, kansallisten, alueellisten 
tai paikallisten viranomaisten ehdottamat hankkeet) rahoitetaan tämän menettelyn ulkopuolella 
(kuusi tutkimusta ja teknistä apua koskevaa hanketta vuonna 1995). 
2.4. KOR.sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti toteutetut uutta luovat toimet ja tekninen apu 
Kuten muista rakennerahastoista, KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti siitä voidaan 
rahoittaa tutkimuksia, pilotti- ja esittelyhankkeita, palveluja ja teknistä apua, tiedotuskampanjoita 
jne. Vuonna 1995 käytettiin tämän kaltaisiin toimiin yhteensä 2 050 000 ecua. 
Taulukko 109: KOR.sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 (miljoo­
naa ecua) 
I KOR I % 
Tutkimukset 1,5 71% 
Julkaisut 0,0 2% 
Tekninen apu 0_6 27% 
Yhteensä! " 2,11 100% 
Ehdotuspyynnön perusteella aloitettiin 13 tutkimusta, jotka koskivat pääasiassa tietojen keräämistä 
biologisiin tarkoituksiin, kalastuksen ja ympäristön välisiä yhteyksiä, sosiaalisia ja taloudellisia 
näkökohtia, kalastusteknologiaa, veden laatua elävien simpukoiden tuottamiseksi ja kalastustuottei­
den laadun varmistamista. Teknistä tukea koskevat määrärahat myönnettiin yhteisön kalastusalusre­
kisterin ajantasalla pitämiseksi ja esittelemiseksi, pyyntiponnistusten mukauttamisen monivuotisen 
ohjausohjelman 1997-2000 laatimiseksi ja Infosys-järjestelmän käyttöön ottamiseksi, jotta KOR:n 
rahoittamien rakenteellisten toimenpiteiden valvonta ja arviointi saataisiin tietokoneavusteiseksi. 
Julkaisuihin, jotka on rahoitettu 4 artiklan mukaisesti, kuuluu vesiviljelyä ja ympäristöä käsittelevä 
kertomus sekä kalastuksen ja vesiviljelyn rakenteellisia toimenpiteitä käsitteleviä esitteitä, joita on 
jaettu kaikissa jäsenvaltioissa. 
Scisicntäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 189 
II LUKU 
TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 
TARKASTUKSET JA VARAINHOITO 
ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 
YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 191 
A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 
Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin korjaava ja täydentävä lisätalousarvio, jotta varauksessa 
olevat määrärahat saataisiin kolmen uuden jäsenvaltion käytettäväksi ja tavoitteen 6 yhteisön 
tukikehyksiä ja yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja varten voitaisiin ottaa käyttöön erityiset budjettikoh­
dat. Korjaavassa ja täydentävässä lisätalousarviossa osoitettiin EAKR:lle yhteensä 261 miljoonaa 
ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 130 miljoonaa ecua maksumäärärahoja. Tämä edusti 2 prosen­
tin kasvua alkuperäiseen talousarvioon verrattuna. 
1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1995 
1.1. Yleinen toteuttaminen vuonna 1995 
Tässä jaksossa tarkastellaan talousarvion toteuttamista vuonna 1995 kokonaisuudessaan eli kauden 
1994-1999 sekä edellisten kausien määrärahojen toteuttamista. Erikseen käsitellään kuitenkin hiljat­
tain vuoden 1995 talousarvioon otettujen määrärahojen toteuttamista sekä edelliseltä vuodelta 
vuoden 1995 talousarvioon siirrettyjen määrärahojen toteuttamista. 
Taulukko 110: Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ja toteuttaminen vuonna 1995 (miljoonaa ecua) 
I " YTK YTK YTK YTK Yhteisö- Siirtymii- YHTEENSÄ 
EAKR ESR EMOTR KOR -luillect toimenpiteet 
Alkuperäinen talousarvio 10.592,70 6.443.80 3.315,80 438,95 2.144,00 242,00 23.177,25 
Määrärahasiirto -129,70 -54,80 -192.80 0.05 378,00 0,00 0,75 
Täydentävä lisätalousarvio 221,41 317.11 251.10 12,28 80,20 8,90 891,00 
Vuoden 1995 määrärahat yhteensä 10.684,41 6.706,11 3.374,10 451,28 2.602,20 250,90 24.069,00 
Uudelleen käyttöönotetut määrärahat 0,00 0,00 0.00 0,00 0,00 0,00 0,00 
Siirretyt määrärahat 0_0 4_S3 0,00 _00 313,58 20,90 339,11 (1) 
Käytettävissä olevat määrärahat 10.684,41 6.710,74 3.374,10 451,28 2.915,78 271,80 24.408,11 (2) 
Toteuttaminen 10.566,05 5.125.25 3.348.33 451,23 2.666,65 111,92 22.269,43 
Toteuttamistaso 99% 76% 99% 100% P/% 41% 91% 
Toteutumalla jääneet määrärahat 118,36 1.585,49 25,77 0,05 249,13 159,88 2.138,68 
Vuoden 1996 alkuun siirretyt määrärahat , 0,00 4,32 0,00 0,00 20.41 45,88 70,63 
Uudelleen käyttöönoton perusteella 5,44 
vapautuneet nettomäärärahat 
Tuleviksi vuosiksi uudelleenbudjeloidut 118,06 1.584,79 ' * 25.58 0,22 228,71 115,42 2.072,78 
miirJrahat 
Vapautuneet määrärahat 283,75 99.28 28,66 48,49 . 31,34 42.03 533,56 
(1) josta 7,5 miljoonaa ecua jäädytettiin 31. maaliskuuta 1995 
(2) 24 400,6 miljoonaa ecua, josta on vähennetty jäädytetyt 7,5 miljoonaaa ecua 
Taulukko 111: Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönote­
tut määrärahat vuodelta 1994 vuoteen 1995 — miljoonaa ecua) 
KiyitUiviiti Wowl MMVÛ-.A./ (A) • 
Mak»uùl«iiai«kirl Malum </ä_-'.6e/_i UyUi ft) 
MakjusWoHWukael Vuvtam 199t tiirrttyt mear.r.A.r fC) 
Makswiiloumukiet Makiul Tvu*tun*m*jiintKlmà*rmtMkiàt(At'{B)-te) ' 
M.kiutilouniukiel Makml 
Tuulle I 
lavolle 2 
Tavoite i 
Tavuin 4 
Tavoilc 5a oiaalalous 
(ci tavoitteet l_.SU) 
oilc Sa maalaillut 
(mukaan lukien lavoile. 
Tavoite Sa kalailui 
Tavoite Hi 
Tavoilc 6 
Siinymiluimcn|iitcc! ja 
uutta luovat tutmel 
Yhttitoaloiltcet 
Pcloiteu torjunta 
Entinen DDR IS 190,11 
I VII 70 
201).II 
)65.)9 
296.76 
171.97 
6»O.I0 
125.92 
250.90 12 550.17 
2 212.60 
I 756.76 
111.20 
462.0) 
114.60 
941.90 
76.24 
376.65 
1107.15 
0.77 
51.00 14517.77 
1114.74 
1606,59 
94.J0 
212.60 
171.97 
571.«6 
125.92 
9J.90 
2157.71 
0.06 
0.00 11.177.54 
I 091.05 
I 474.72 
54.11 
116,64 
»1.61 
417,15 
62.96 
111.17 
1120.06 
0,11 
16.01 0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
lt.74 
20.41 
0.00 
o.oo 116.00 
20.50 
71.00 
0,00 
44.50 
0.00 
0,00 
0.00 
10.00 
114.16 
0.00 
111.06 671.11 
241.46 
402,59 
270.19 
14.16 
0.00 
101,94 
0.00 
1111.26 
224.01 
0.69 
0.00 556,62 
I 141.05 
209.0) 
1)4.01 
100.19 
511.05 
11.21 
112.711 
602,7) 
0.64 
-77.07 
YHTEENSÄ 
Vuonna 1995 kaikki tukitoimenpiteet ja rahastot huomioon ottaen komissio teki maksusitoumuksia 
21,938 miljardia ecua ja maksoi 17,215 miljardia ecua vuoden 1995 määrärahoista. Lisäksi edelliseltä 
vuodelta siirretyistä määrärahoista tehtiin maksusitoumuksia 331,6 miljoonaa ecua. Näitä lukuja on 
verrattava maksusitoumusmäärärahoja varten varattuihin 24,069 miljardiin ecuun (24,408 miljardia 
ecua siirrot mukaan luettuina) ja maksumäärärahoja varten varattuihin 21,202 miljardiin ecuun. 
192 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Käyttämättä jäi yhteensä 2,131 miljardia ecua maksusitoumusmäärärahoja (2,139 miljardia ecua 
siirrot mukaan luettuina) ja 3,987 miljardia ecua maksumäärärahoja. Käyttämättä jääneistä määrä­
rahoista vuoden 1996 talousarvioon siirrettiin 63,5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 
573,8 miljoonaa ecua maksumäärärahoja. 2,072 miljardia ecua siirrettiin seuraavien vuosien talou­
sarvioihin. 
Taulukko 112: Määrärahojen toteutuminen budjettikohdan mukaan jaoteltuna (muut kuin siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut määrärahat) 
Kohta Nimike Maksusitoumukset Maksut 
YTK 
O 
tk 
O B2-100 
B2-1000 
B2-1001 
B2-1002 
B2-1003 
B2-1004 
B2-10IO YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 5a (muut kuin 1 ja 5b kohdealueet) 
Tavoite 5a (5b kohdealueet) 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Petosten torjunta 2.395.179.999 
282.599.220 
373.305.787 
249.500.000 
47.740.000 
10.000 
Yhteensä EMOTR 3.348.335.006 1.694 819.384 
316.643.872 
288.255.362 
207015.401 
23.870000 
7.500 
2.530.611.520 
B2-I10 
B2-1I00 
B2-1101 
B2-1102 
B2-I110 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 5a 
Tavoite 6 
Petosten torjunta 
Yhteensä KOR 270.833.000 
178.967.000 
1.430.000 
451.230.000 155.710.334 
91.628.181 
715.000 
248.053.514 _ 
B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 
B2-1210 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Petosten torjunta 8.960.795.036 
1.332.611.700 
228.388.044 
44.260.000 
30.000 7.379.713.350 
815.617.460 
156.122.460 
22.130.000 
37.106 
Yhteensä EAKR 10.566.084.7801 8.373.620.376 
B2-I30 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 
B2-131 YTK 
Tavoite 1 
Tavoite 2 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5b 
Tavoite 6 
Petosten torjunta 2.890.964.235 
402.127.449 
1.606.593.025 
94.500.000 
93.970.958 
32.490.000 
19.000 2.647 301.618 
275.434.338 
1.474.721.111 
54.111.428 
74.715.824 
16.245.000 
81 000 
Yhteensä ESR 5.120.664.667 4.542.610.319 
YHTEISÖALOITTEET 
B21400 
B21400 
B2I400 
B21400 PESCA (kalatalousalan rakenneuudistus) 
ESR 
KOR 
EAKR 
Yhteensä PESCA 964.000 
20.7,60.036 
6.552.899 
28.276.935 482.000 
1.564.518 
3.276.449 
5J22.967 
B2141 
B21410 
B214I0 
B214I0 
B214I0 Alueiden välinen yhteistyö 
ESR 
EMOTR-O 
KOR 
EAKR 
Yhteensä INTERREG 4.7,45.000 
7.010.000 
334.460.500 
346.215.500 2.372.500 
4.030.200 
218.259.850 
224.662.550 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 193 
Kohta Nimike Maksusitoumukset Maksut 
PS 2 < O H >- f) B214I2 
B2I4I2 
B21412 
B21412 
B2I42 
B21420 
B21420 
B21421 
B21421 
B21422 
B21422 
B21423 
B21423 
B2143 
B21430 
B21430 
B21431 
B21431 
B21432 
B21432 
B21433 
B21433 
B2144 
B21440 
B21440 
B21440 
B2145 
B21450 
B21450 
B2I46 
B21460 
B21460 
B21460 
B2147 
B21470 
B21470 ESR 
BMOTR-0 
KOR 
EAKR 
Yhteensä PEACE 
Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
ESR 
EAKR 
Yhteensä NOW 
ESR 
EAKR 
Yhteensä HORIZON 
ESR 
EAKR 
Yhteensä YOUTHSTART 
ESR 
EAKR 
Yhteensä ADAPT 
Teollisuuden rakenneuudistus 
ESR 
EAKR 
Yhteensä RECHAR 
ESR 
EAKR 
Yhteensä RESIDER 
ESR 
EAKR 
Yhteensä KONVER 
ESR 
EAKR 
Yhteensä RETEX 
REGIS II (erittäin syrjäiset alueet) 
EMOTR-O 
KOR 
EAKR 
Yhteensä REGIS 
URBAN (kaupunkialueet) 
ESR 
EAKR 
Yhteensä URBAN 
LEADER II (maaseudun kehittäminen) 
ESR 
EMOTR-O 
EAKR 
Yhteensä LEADER 
SME-aloite 
ESR 
EAKR 
Yhteensä SME 
ESR 
EMOTR-O 
KOR 
EAKR 
Yhteensä Yhteisöaloitteet 10.963.000 
1.271.000 
137.000 
15.014.000 
27.385.000 
26.728.815 
1.626.298 
28.355.113 
51.908.658 
3.110.964 
22.813.724 
1.463.454 
24.277.178 
297.622.306 
10041.768 
23.002.000 
148.660.161 
171.662.161 
11.258.000 
143.470.500 
154.728.500 
10654.000 
227.568.000 
238.222.000 
2.047.000 
162.776.410 
164.823.410 
36777 000 
36.777.000 
|4.2;85.I77 
121.611.382 
135.896.559 
2.965.637 
221.085.705 
217 026.189 
441.077.531 
13.937.000 
183.390.000 
197.327.000 
493.894.317 
229 366.705 
20.897.036 
1.613.549.525 
2 J 57.707.583 5.481.500 
635.500 
68.500 
7.507.000 
13.692.500 
13.364.407 
713.149 
14.077.556 
25.954.329 
1.455 482 
27.409.811 
11.406 861 
731.727 
12.138.588 
147.600.000 
5.020.884 
152.620.884 
11.501.000 
63 672.168 
75.173.168 
5.629.000 
71.390.850 
77.019.850 
5.327.000 
82.004.885 
87.331.885 
1.023.500 
74.335.571 
75J59.071 
22.020400 
22.020.400 
7.142.588 
46.574.610 
53.717.198 
2.882.818 
67.106.871 
62.719.602 
132.709.291 
6 968.500 
60.739.701 
67.708.201 
247.136.003 
71.772.571 
1.633018 
720422.327 
1.040.963.920 
194 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
r Kohta Nimike Maksusitoumukset Maksut 
SS 
E _. 
E 5 
_" S MUUT TUKITOIMENPITEET 
B2148 
B2148 
B2148 
B2148 
B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 c 
B21900 
B21900 
B21900 
B21900 
B21900 ESR 
EMOTR-O 
EAKR 
VARAUS 
Yhteensä Aiemmat loimet (*) 0 
EMOTR-O 
KOR 
EAKR 
ESR 10.867.167 
13.371.419 
30980.969 
38 677.505 
Yhteensä Siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat toimet 93.897.060 
ESR 
EMOTR-O 
KOR 
EAKR 
VARAUS 
YhlcensäEnt. DDR 
(•) Maksut kaudella 1989-1993 51 634 647 
19827 041 
207.616.049 
0 
279.097.737 
42 062 926 
12.772 210 
82 322 392 
46 709 165 
183.866.694 
0 
14 933 560 
1.073.579 
•0 
0 
16.012.139 
Taulukko 113: Maksusitoumukset vuonna 1995 (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä­
rahat — miljoonaa ecua) 
Kiyicltlvissa 
olevat yhteensä 
Toteutuneet 
yhtccnsli 
% 
EAKR 
ESU 
EMOTR 
KOR 
•/. YHTEENSÄ 
24.068,25 (1) 
21.937,86 (2) 
91,15% 
12.210,59 (2) 
5.653,22 (2) 
3.588,56 (2) 
485,50 
100% YTK 
T.v.I 
15.190.88 
14.517,77 
96% 
8.960,80 
2.890.96 
2.395,18 
270,83 
66% Tav.2 
1.978.20 
1.734,74 
88% 
1.332,61 
402,13 
8% TavJ 
2.013,51 
1.606,59 
80% 
1.606.59 
7% Tav.4 
365,39 
94,50 
26% 
94.50 
0% Tav.5» 
860.45 
834,87 
97% 
655,91 
178,97 
4% Tav.5b 
680,80 
571,86 
84% 
228,39 
93,97 
249,50 
3% Tav.6 
125,92 
125,92 
100% 
44,26 
32,49 
47,74 
1,43 
1% Ylileens-
YTK 
21.215,15(1) 
19.486,26 (2) 
92% 
10.566,05 (2) 
5.120,65 (2) 
3.348,33 (2) 
451.23 
89% Siirlyttiä-
toiinen piteet 
250.90 
93,90 
37% 
30.98 
38,68 
10,87 
13,37 
0% Yhtcisö-
aloillcct 
2.602,20 
2.357,71 
91% 
1.613,55 
493,89 
229.37 
20,90 
11% % 
100% 
56% 
26% 
16% 
2% 
( I ) Lukuun ottamatta 0,750 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten kayleuävissä olevia määrärahoja 
(2) Lukuun ottamalta 0,059 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten kohdennettuja määrärahoja (0,030 EAKR, 0,019 ESR ja 0.010 EMOTR). 
Ohjelmien suunnittelun osalta vuonna 1995 hyväksyttiin yhteisöaloiteohjelmat, uusien jäsenvaltioi­
den ohjelmat ja muutamat eri tavoitteiden jäljellä olleista ohjelmista. Uudet maksusitoumukset eivät 
kuitenkaan edustaneet suurinta osuutta vuoden 1995 talousarvioon liittyvistä toimista, jotka pikem­
minkin heijastivat kansallisesta aloitteesta toteutettavia tukiohjelmia (yhteisön tukikehykset/yhtenäi­
set ohjelma-asiakirjat), joita koskevat päätökset oli tehty vuonna 1994. Maksusitoumusmääräraho­
jen vajaakäyttö johtuu erityisesti toteuttamisen porrastamisesta kahden vuoden ajalle. Nykyisen 
suunnittelukauden käytettävissä olleista määrärahoista käytettiinkin 91 prosenttia eli 21,938 miljar­
dia ecua. Ohjelma-asiakirjojen valmistelu ja hyväksyminen vuoden 1994 lopussa näkyi talousarvion 
toteuttamisessa vuonna 1995, sillä vaatimus, jonka mukaan 40 prosenttia edellisen vuoden erästä on 
käytettävä ennen seuraavan vuotuisen erän sitomista, aiheuttaa vuoden 1994 vajaakäytön heijastumi­
sen vuodelle 1995. Vaatimusta voimistaa yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen järjestelmä. Vaikka yhte­
näiset ohjelma-asiakirjat tekevät mahdolliseksi ensimmäisen vuotuisen erän sitomisen nopeammin, 
seuraavien erien sitominen edellyttää suurempaa toteuttamistasoa, koska ohjelma-asiakirjoihin liitty­
vät tukisummat ovat suurempia kuin yhteisön tukikehysten toimenpideohjelmiin liittyvät tukisum­
mat. 
Eri tavoitteiden toteuttaminen vaihtelee suuresti. Ainoastaan tavoitteen 6 kohdalla toteuttaminen 
onnistui 100-prosenttisesti, koska ohjelmia oli vähän. Tavoitteiden 1 ja 5a käytettävissä olleista 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 195 
määrärahoista sidottiin yli 95 prosenttia ja tavoitteiden 2 ja 5b määrärahoista noin 85 prosenttia. 
Ainoastaan tavoitteiden 3 ja 4 maksusitoumusmäärärahojen käytössä ilmeni huomattavia vaikeuksia 
(vastaavasti 80°7o ja 26°7o). Eroja tasoitti kuitenkin huomattavasti se seikka, että tavoite 1, jonka 
maksusitoumusten toteutumistaso oli vuonna 1995 melko tyydyttävä (673 miljoonaa ecua jäi käyttä­
mättä 15,190 miljardista ecusta) yksinään vastaa 2/3 vuoden 1995 maksusitoumuksista. Muiden 
tavoitteiden osuudet vaihtelevat 0,4 prosentista (tavoite 4) 8 prosenttiin (tavoite 2). 
Muiden tukitoimenpiteiden osalta yhteisöaloitteiden maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 
2,358 miljardia ecua (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat), joista käyttämät­
tä jäi 244,5 miljoonaa ecua eli 9 prosenttia vuoden 1995 määrärahoista. Vuonna 1994 esiintynyt 
viivästyminen voitiinkin kuroa suurelta osin umpeen, kuten yhteisöaloitteiden vuoden 1995 maksusi­
toumusten osuus osoittaa (lähes ll°7o). 
Taulukko 114: Maksut vuonna 1995 (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — 
miljoonaa ecua) 
KKylctUvissä 
olevat yhteen*! 
Toteutuneet 
yhteensK 
EAKK 
ESR 
EMOTR 
KOR YHTEENSÄ 
20.678,79 (1) 
16.919,60 (2) 
81,82'/. 
9.176,33 (2) 
4.836^7 (2) 
2.644,44 (2) 
262,46 
100% YTK 
Tav.l 
12.550,17 
11.877,54 
95% 
7.379,71 
2.647,30 
1.694,82 
155.71 
70% Tav.2 
2.252.60 
1.091,05 
48% 
815,62 
275,43 
6% Tav.3 
1.756.76 
1.474,72 
84% 
• 1.474,72 
9% Tav.4 
188.20 
54,11 
29% 
54.11 
0% Tav.5a 
892.13 
696,53 
78% 
604,90 
91,63 
4% Tav.Sb 
948,90 
437,85 
46% 
156,12 
74,72 
207,02 
3% Tav.6 
76.24 
62.96 
83% 
22.13 
16.25 
23,87 
0,72 
0% Ylttccnsii 
YTK 
18.664.99(1) 
15.694,77 (2) 
8-1% 
8.373,58^2) 
4.542.53 (2) 
2.530,60 (2) 
248,05 
93% Siirtymä­
toimenpiteet 
376,65 
183,87 
49% 
82,32 
46,71 
42,06 
12.77 
1% Yliteislt-
aloitlect 
1.585.15 
1.040.96 
66% 
720.42 
247.14 
71.77 
1.63 
6% •/. 
100% 
54% 
29% 
16% 
2% 
(1) Lukuun ottamalla 0,765 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten ja 522 miljoonaa ecua aiempia loimia varten tarkoitettuja varauksia. 
(2) Lukuun ottamana 0,126 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten (0,037 EAKR, 0,081 ESR ja 0,008 EMOTR) sek» 279,098 miljoonaa ecua aiempia toimia 
varten ja 16,012 miljoonaa ecua entista DDR:S1 varten tarkoitettuja ma_r_rahoja. 
Vuonna 1995 toteutuneiden maksumäärärahojen summa oli yhteensä 16,920 miljardia ecua eli 82 
prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista (20,679 miljardia ecua). Käyttämättä jäi yhteensä 
3,759 miljardia ecua. Ohjelmien toteuttaminen onkin edennyt melko hitaasti, sillä ne hyväksyttiin 
porrastetusti vuoden 1994 lopun ja vuoden 1995 välillä. On korostettava, että yhteisön maksut 
riippuvat ohjelmien toteuttamisen edistymisestä kansallisella tasolla, sillä ohjelman hyväksymisen, 
vastaavan vuotuisen erän sitomisen ja ensimmäisen ennakon maksamisen jälkeen komissio voi 
maksaa toisen erän vasta, kun jäsenvaltio pystyy todistamaan, että lopullisille edunsaajille aiheutu­
neiden tosiasiallisten menojen määrä on vähintään puolet ensimmäisestä ennakosta. Vuoden 1995 
puolivälissä tai lopussa hyväksyttyjen ohjelmien kohdalla olikin vaikeaa suorittaa alunperin talousar­
vioon kirjattuja maksuja. 
Eri tavoitteisiin liittyvien maksujen määrät vaihtelevat enemmän kuin maksusitoumusten määrät. 
Ainoastaan tavoitteen 1 käytettävissä olleista määrärahoista toteutui lähes 95 prosenttia. Muiden 
tavoitteiden määrärahojen toteutumistaso on noin 80 prosenttia (tavoitteet 3, 5a ja 6) tai alle 50 
prosenttia (tavoitteet 2 ja 5b) tai jopa 30 prosenttia (tavoite 4). Koska tavoitteen 1 osuus kaikista 
maksumäärärahoista on 70 prosenttia, toteutumistaso kokonaisuudessaan on 82 prosenttia. Yhtei­
söaloitteiden maksusitoumusten toteutumistasosta (66%) näkyy, että ohjelmat hyväksyttiin vuonna 
1995 ja että niiden tosiasiallinen toteuttaminen ei ollut vielä täysin käynnistynyt. 
Edellä olevissa kappaleissa kuvataan vuoden 1995 talousarvioon ensimmäistä kertaa kirjattujen 
toisen suunnittelukauden määrärahojen toteutumista eli määrärahoissa ei ole otettu huomioon 
siirrettyjä tai uudelleen käyttöönotettuja määrärahoja. Vuodelta 1994 vuoteen 1995 siirrettyjen ja 
196 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
uudelleen käyttöönotettujen sekä vuonna 1995 toteutuneiden määrärahojen osuus' on kuitenkin 
vähäinen koko talousarvioon verrattuna (339,1 miljoonaa ecua). Niihin kuuluu 4,6 miljoonaa ecua 
ESRrn tavoitteen 2 määrärahoja (käytetty 100-prosenttisesti) ja erityisesti 313,6 miljoonaa ecua 
yhteisöaloitteita koskevia määrärahoja (EAKR: 268,9 miljoonaa ecua; ESR: 18,3 miljoonaa ecua; 
EMOTR: 20,6 miljoonaa ecua; KOR: 1,2 miljoonaa ecua) ja 20,9 miljoonaa ecua uutta luovia toimia 
ja siirtymätoimenpiteitä koskevia määrärahoja (ESR: 18 miljoonaa ecua). Vuonna 1995 siirretyistä 
ja uudelleen käyttöönotetuista määrärahoista (yhteensä 339,1 miljoonaa ecua) sidottiin yhteensä 
331,6 miljoonaa ecua (98%). 
Ennen vuotta 1994 päätettyjen tukitoimenpiteiden eli ensimmäisen suunnittelukauden (1989-1993) 
aikaisten ja jopa aikaisempien tukitoimenpiteiden osalta suoritettiin myös huomattava määrä maksu­
ja. Näiden maksujen kokonaismäärä oli 1,835 miljardia ecua, josta 1,551 miljardia ecua vastaa 
kauden 1989-1993 maksusitoumuksia. Kyseessä ovat tavanomaisesti ensimmäisen kauden tukitoi­
menpiteitä päätökseen saatettaessa suoritettavat maksut. Vaikka kyseisiin tukitoimenpiteisiin liitty­
vät maksusitoumukset oli täytettävä ennen vuoden 1993 loppua (jollei ohjelmia ollut pidennetty), on 
kuitenkin huomattava, että jäsenvaltioiden on yleensä suoritettava maksut lopullisille tuensaajille 
kahden vuoden kuluessa (31. päivään joulukuuta 1995 mennessä) ja toimitettava todistukset menois­
ta komissiolle sitä seuraavien kuuden kuukauden kuluessa (30. päivään kesäkuuta 1996 mennessä). 
Komission vuonna 1995 suorittamat maksut kuvastavatkin ensimmäisen suunnittelukauden ohjel­
mien päättämistä. 
Taulukko 115: Ennen toista suunnittelukautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 1995 
(mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
J 
i 
i 
| 
i < 1994 
1989-1993 
D 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
P 
UK mmmMÊmmmmmmmmmÊmmÊmÈm® 
mmm 
730.81 
549.09 
0.00 
34,84 
80,05 
50,83 
0.03 
242,74 
139,73 
0,86 mmm 
279.99 
278,00 
5.20 (3) 
0,00 
90,88 
13,14 
0,27 
91,49 
77,03 
0,00 mtmm tn 
133.40 
30.00 (3) 
25.90 
41.80 
13,40 
9.50 
8,60 
2,30 
1,90 IKitföili 
75,50 
15,88 
1.10 (3) 
0,92 
6,83 
0.00 
4.71 
0.75 
1,25 
0,34 *yfct&MÄ':;:: 
1.086.30 (2) 
976.37 
i 
36,30 
61,65 
219,55 
77.37 
14.50 
343.58 
220,31 
•3.10 WÈmm 
18M1 
224,25 
224,25 
15,41 
0,44 
80,65 
17.85 
23.25 
14,73 
5.19 
9,19 
57.53 pœ«il $MÉI 
21,00 
20,53 
3.39 
0.29 
5.21 
0.15 
11.01 
0,49 
0,00 
0,00 
0,00 M$É«i: 
245.25 
244,78 
18,80 
0,73 
85,86 
18,01 
34,26 
15,21 
5,19 
9.19 
57.53 mv&j 
»en 198,11 
198,11 
16.89 
17,36 
27,22 
14,11 
0,00 
83,84 
0,00 
0,00 
38,70 m®m®&w$&fflm%^ 
mmm tn 
49.5 
4.2 
0.0 
5,9 
I.I 
20,7 
11,6 
0.1 
2.8 
3,1 $$!«&«*; 
8.50 
8,05 
0,07 
0,10 
1,27 
1.80 
0,00 
0,00 
0,00 
1,28 
3.53 ÄM**»**^ 
8,50 (2) 
57,55 
4,27 
0.10 
7.17 
2,90 
20,70 
11,60 
0,10 
4,08 
6,63 
< 1994 
1989-1993 
D 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
P 
UK ; v""rv'TÀVotrE"5S"" %-w^ ,: 
ï-UûRv-
20,86 
20,86 
1,05 
0,21 
0,45 
0,28 
2.93 
12,46 
0,00 
0,90 
2,57 ;. ESR'< 
17,32 
17,31 
0,96 
0,00 
10,70 
1.26 
3.78 
0,62 
0.00 
0.00 
0,00 J_MOTR 
fi) 
36,10 
2,80 
0,00 
3,60 
2,20 
17.80 
8.10 
0,00 
1.60 
0,00 A'W-vfW* 
38.17(2) 
74.27 
4.81 
0,21 
14,76 
3.73 
24,51 
21,18 
0.00 
2,50 
2,57 i 3HS8»^ 
^JR&KTO^X-
975,92 
794,19 
16,47 
0,65 
81.11 
34,84 
98.18 
77,01 
0,03 
269,93 
5.19 
10,10 
139,73 
60,96 |^.$Skj& 
516,42 
513.96 
21.23 
17,65 
48,33 
0,00 
106,39 
27,93 
0,27 
176.43 
0.00 
0,00 
77,03 
38.70 MÖ*8 
221.70 
219.00 
7,00 
0,00 
39.50 
25.90 
45.10 
51,90 
9,50 
28,30 
0,10 
4,40 
2,30 
5,00 ta!*Jtù* 
82,92 
23,93 
0,07 
0,10 
2.37 
0,92 
8,63 
0,00 
4,71 
0,75 
0,00 
1,28 
1,25 
3,87 YMétn** 
1.835,13 
1.551,09 
44.77 
18,40 
171,31 
61.65 
258,31 
156.84 
14.50 
475.41, 
5.29 
15,78 
220.31 
108,52 
(1) Ennen vuotta 1989 sovittuja maksusitoumuksia vastaavaa EMOTRin maksujen tavoitekohtaista jaottelua ei ole saatavissa 
(2) Lukuun ottamalta EMO IRin maksuja (ks. edellä) 
(3) Entinen DDR (kohu B2-I900). 
(4) Yhtään lavoilleen 4 mukaista maksua ei ole suoritettu. 
Yleensä varainhoitovuodelle kirjatut ja sen lopussa käyttämättä jääneet maksusitoumus- tai maksumäärärahat 
peruutetaan. Ne voidaan kuitenkin päättää siirtää yksinomaan seuraavaan varainhoitovuoteen seuraavien perustei­
den mukaisesti: maksusitoumusmäärärahojen osalta kun ne vastaavat maksusitoumuksia, jotka toteutetaan ennen 
seuraavan vuoden 31. päivää maaliskuuta; maksumäärärahojen osalta kun hyväksytyt määrärahat on käytetty. 
Yleensä tietyn varainhoitovuoden käyttämättä jääneet määrärahat vapautetaan, mikä tarkoittaa niiden peruuttamis­
ta. Maksusitoumusmäärärahat voidaan kuitenkin ottaa käyttöön uudelleen alunperin suunnitellun ohjelman toteut­
tamiseksi. 
SeistenùLs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 197 
Taulukko 116: 31. päivänä joulukuuta 1995 maksamatta olevat määrärahat (miljoonaa ecua) 
Staksamutto 
I99S lopussa 
Maksamalla 
199 S 
määrärahoista 
Maksamatta 
1994 
määrärahoista 
Maksamatta 
määrärahoista 
ennen 1994 ÊÂKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EÄKK 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Tav. 1 
13.776^6 
8.723.20 
2.631.38 
1.828,05 
593,72 
7.539,44 
4.682.46 
1.345,99 
1.262.87 
248.12 
2.021,43 
1415,48 
367,73 
174.78 
63,45 
4.215,49 
2.625,26 
917,67 
390,40 
282,16 Tav. 2 
2.694,83 
2 202,91 
491,92 
1.092,77 
838.39 
254.38 
828,96 
718,46 
110,51 
773,10 
646,06 
127.03 Tav. 3 
1.484,88 
1.484,88 
635,63 
635,63 
313,84 
313.84 
535,41 
535,41 
-Tav. 4 
174,95 
174,95 
68,22 
68,22 
106,74 
106,74 
0,00 
0,00 Tav. 5a 
974,19 
784.73 
189,46 
617,29 
491.83 
125,46 
192,49 
151,81 
40.68 
164,41 
141.09 
23,32 Tav. 5b 
923.10 
377,22 
143.44 
402,44 
332,00 
136,31 
50,85 
144,84 
118,89 
90.00 
28,89 
472,22 
150,91 
63.70 
257.61 
0.00 Tav. 6 
62,96 
22.13 
16.25 
23,87 
0.72 
62,96 
22,13 
16.25 
23,87 
0,72 Tavoitteet 
yhlecnlä 
20.091,27 
11.325,46 
4.942,83 
3.039.09 
783.90 
10.34831 
5.679.29 
2.371.31 
1.923,41 
374,29 
3.58234 
" 2.223\93 
927.70 
326.58 
104,13 
6.160,63 
3.422.24 
1.643.82 
789.10 
305,48 Yhteisö­
aloitteet 
2.704,65 
1.608,77 
120,22 
975,66 Siirtymä­
toimenpiteet 
377,58 
51,46 
86,69 
239,42 Ent. DDK 
25432 
0,00 
0,00 
25432 Petosten 
torjunta 
0,05 
0,02 
0,03 
0,00 YHTEENSÄ 
1995 
lopussa 
23.427,87 
12.008.56 
3.789,28 
7.630,03 % 
100*/. 
51% 
16% 
33% 
Käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen kasvu Edinburghissa tehdyn sopimuksen ja vuo­
den 1994 siirtojen sekä maksumäärärahojen vajaakäytön ansiosta vaikuttaa suoraan vuoden lopussa 
jäljellä olevien maksumäärärahojen määrään. Vuoden 1995 maksatusaste oli 46 prosenttia verrattu­
na 54 prosenttiin vuonna 1994. Tämä tarkoittaa sitä, että jäljellä olevien määrärahojen määrä kasvoi 
15 miljardista ecusta 23,428 miljardiin ecuun vuosien 1993 ja 1995 välillä. Kasvu johtuu kuitenkin 
pikemminkin alhaisemmasta maksatusasteesta meneillään olevan varainhoitovuoden aikana (1995, 
mutta tämä koskee myös vuotta 1994) kuin sidottujen määrärahojen maksatuksen hidastumisesta 
edellisten vuosien aikana. Kun ohjelmia saatettiin päätökseen vuoden 1995 lopussa ensimmäisen 
suunnittelukauden määrärahoista oli jäljellä kolmasosa. Koska vuonna 1995 saatiin päätettyä erit­
täin suuri määrä ensimmäisen suunnittelukauden ohjelmia, edellisten vuosien jäljellä olevien sidottu­
jen määrärahojen maksatusaste kasvoi. Kaikki tavoitteet ja rahastot huomioon ottaen vuosina 1992 
ja 1993 sidotuista määrärahoista on maksettu 85 prosenttia. 
Vuoden 1995 lopussa kunkin rahaston osuus jäljellä olevista kokonaismäärärahoista on seuraava: 
EAKR 56%; ESR 25%; EMOTR 15%; KOR 4%. Nämä luvut vastaavat melko hyvin vuoden 1994 
lukuja (EAKR 56%; ESR 27%; EMOTR 13%; KOR 4%). Ne eroavat kuitenkin ensimmäisestä 
suunnittelukaudesta siinä suhteessa, että EAKR osuus on pienentynyt huomattavasti (68% vuonna 
1989 ja 56% vuonna 1993). EMOTR:in osuus puolestaan on kasvanut (11% vuonna 1989 ja 13% 
vuonna 1993). ESR:n osuus kasvoi vuosien 1989 ja 1995 välillä, mutta pieneni vuosien 1993 ja 1995 
välillä (20% vuonna 1989, 27% vuonna 1993). Sama koskee myös kalastusalan määrärahoja (0,5% 
vuonna 1989, 5% vuonna 1993). 
1.2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 
Tässä jaksossa tarkastellaan kauden 1994-1999 määrärahojen toteutumista kiinnittämättä huomiota 
aikaisempia toimia koskevien määrärahojen toteutumiseen. Sen vuoksi huomioon on otettu myös 
vuonna 1994 käyttämättä jääneet ja vuoden 1995 talousarvioon siirretyt määrärahat. 
Kunkin rahaston osuus rakennerahastojen määrärahojen toteutumisesta kokonaisuudessaan vaihte­
lee hieman määrärahalajista riippuen, vaikka niiden suhteet ovat edelleen samat (ks. taulukot 113 ja 
114). EAKR:n osuus on noin 55 prosenttia, mutta sen maksusitoumusmäärärahojen osuus on 
hieman suurempi (55,7%) ja sen maksumäärärahojen osuus hieman pienempi (54,2%). EMOTR:in 
tilanne on vastaava: sen osuus rakennerahastojen toimista on noin 16 prosenttia, maksusitoumus­
määrärahojen osuus 16,4 prosenttia ja maksumäärärahojen osuus 15,6 prosenttia. Sama koskee 
KOR:ia (2,2% maksusitoumusmäärärahoista, 1,5% maksumäärärahoista). Sen sijaan ESR:n maksu­
määrärahojen toteutuminen on ollut dynaamisempaa (28,6% kaikista rahastoista) kuin maksusitou-
musmäärärajojen toteutuminen (25,8% kaikista rahastoista). 
198 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 117: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Yhleensï 
v. (iva) Käytettävissä 
1995 (1)W 
21.219,78 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
IT 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Maksusitoumukset 1995 
Tavi Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5aM Tav.5aK Tav.5b Tav.6 
~~" H.513,10 1.739,37 1.567,90 94,50 655,07 177,02 571,86 125,92 
8,97 4,63 33,39 - 30,23 - 9,16 
6,00 41,00 5,00 16,73 23,28 3,36 
2.022,55 38,01 48,22 - 165,14 12,46 135,77 
2.653,04 ....... 
4.778,90 659.21 206,97 62,70 21.09 19.90 88,58 
222,47 313,09 396,80 - 252,08 31,62 110,46 
954,21 - - - -
2.228,63 .... 22,37 31,50 
3,29 0,27 5,47 0.89 
17,20 9,15 143,83 - 4,88 1,40 7,31 
28,80 54,15 64,06 11,70 61,50 2,00 78,33 
1.379,72 ....... 
31,10 60,33 14,83 61,42 23,00 32,81 81,00 
105,78 73,00 - 13,73 40,00 - 44,92 
218,60 518,25 497,00 - 22,80 0,11 74,59 Yhteensä (2) (b) 
19.444,74 
92% 
86,38 
95,37 
2 422,15 
2653,04 
5 837,35 
1.326,52 
954,21 
2282,50 
9,92 
183.77 
300,54 
1.379,72 
304,49 
277,43 
1.331.35 
Yhteensä 
V. (2V(I) Käytettävissä 
1995 (1) (c) 
18.932,14 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL -
IT 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Maksut 1995 
Tavi Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.SaM Tav.5aK Tav.5b Tav.6 
10.794,61 885,91 1.349,82 54,11 554,63 81,02 363,41 62,96 
29,57 11,75 42,33 - 12,74 1,29 4,58 . -
8,35 39,04 2,50 16,49 18,63 2,45 
1.251,97 32,52 104,48 - 160,90 9,93 71,21 
1.705,79 - - - - - -
3.779,30 447,96 169,65 38,13 27,64 - 81,69 
--"• 140,37 145,06 312,88 - 242,14 25,31 76,57 
- 856,47 ....... 
•1:176,13 ..... 15,75 
4,00 0,21 2,01 - 0,21 
9,56 12,30 142,57 - 1,96 2,33 9,45 
14,40 21,42 32,03 5,85 30,75 0,20 39.16 
"1.667,23 ....... 
15,55 30,17 7,42 30,71 6,90 „ 15,94 40,50 
38,06 36,50 - 6,86 12.00 - 22,46 
163,81 152.96 436,17 - 22,43 4,43 46,39 Yhteensä (2) (d) 
14.146,47 
75% 
102.26 
87,46 
1.631.01 
1.705.79 
4.544,37 
942.33 
856,47 
1.191,88 
6,43 
178,17 
143,81 
1.667,23 
147,19 
115,88 
826,18 
(>) Lukuun oiumalia 0,750 miljoonaa ecua petosten torjumaa 
(b) Lukuun ottamaa» 0,059 miljoonaa ecua petosten torjuntaa 
(c) Lukuun ottamalta'0,765 miljoonaa ecua petosten torjuntaa 
(d) Lukuun ottamatta 0,126 miljoonaa ecua petosten torjuntaa 
koskevia maksusiioumusmilrirahoja. •arten kJyictUvissi olevia määrärahoja, 
koskevia maksusitoumusmäärärahoja. 
vanen ja 522 miljoonaa ecua aiempia loimia varten tarkoitettuja miUrarahoja. 
sekä 279,098 miljoonaa ecua aiempia toimia ja 16,012 miljoonaa ecua entisti DDR.I 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 199 
EAKR 
Taulukko 118: Kauden 1994-1999 EAKR:n määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav.2 
Tav.5b 
Tav.6 
Yhteensä (*) Maksusitoumukset 1995 
Käytettävissä (1) 
9.021,26 
1.332,64 
285,95 
44,26 
10.684,11 Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
8.960,80 
- 1.332,61 
- 228,39 
- 44,26 Ylitceiisb (2) 
8.960,80 
1.332,61 
228,39 
44,26 
10.566,06 % 
(2V(1) 
99% 
100% 
80% 
100% 
99% Maksut 1995 
Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
6.651,15 
- 611,01 
- 135,13 
- 22,13 Yhteensä 
6.651,15 
611,01 
135,13 
22,13 
7.419,42 
10,00 
19,96 
709,83 
128,71 0,00 
6,00 
20,33 
545,10 
261.90 
0,00 
0,00 
0,09 
38,91 
24,80 
83,22 
352,26 4,82 
3,36 
49,48 
25,22 
45,02 
12,41 
0,00 
1,94 
33,34 
16,03 
0,00 
36,78 22,40 
21,86 6,79 
9,36 
991.71" 
1.812,99 
3.772,42 
403,14 
498,13 
1.571,39 
0,00 
12,03 
92,21 
709,83 
63,23 
105,08 
517,75 20,77 
452,44 
1.131,50 
2.517,66 
37,65 
391,45 
878,35 
4,29 
9.98 
1.123,93 
83,14 9,43 2,41 
8.35 2,45 
15,63 15,54 
395,86 26,00 
98,97 27,77 
0,00 6,20 
0,00 0,21 
7.77 7,40 
13.80 16.67 
12,40 7,78 11,20 
26,78 0,00 10,93 
22,03 22,68 32,61 
10.80 
483,61 
1 131,50 
2.939,51 
164.38 
391.45 
884,55 
0.21 
19,46 
40.45 
1.123,93 
31,38 
37,71 
127,85 
i petosten torjunnan osalta 0,300 niitjoonaa ecua käytettävissä oltvia määrärahoja, 0,030 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0,037 
•tJjoonaa ecua mais-jja 
Vuonna 1995 EAKRrn maksusitoumusmäärärahoista toteutui yhteensä 12,211 miljardia ecua ja 
maksumäärärahoista 9,176 miljardia ecua (ks. taulukot 113 and 114). Yhteisön tukikehysten/yhte­
näisten ohjelma-asiakirjojen osalta (budjettikohta B2-120) maksusitoumusmäärärahoista toteutui 
10,566 miljardia ecua ja maksumäärärahoista 8,374 miljardia ecua. Toteutumistaso oli vastaavasti 99 
ja 87 prosenttia kokonaistuesta (korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion hyväksymisen sekä 
määrärahojen siirtojen jälkeen). Osa maksumäärärahoista liittyy vuotta 1994 edeltäneisiin kausiin. 
Maksujen määrä yksinomaan kaudella 1994-1999 on 7,419 miljardia ecua. Yhteisön tukikehyksii­
n/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyvien toimien osuus oli 87 prosenttia EAKR:n maksusitou­
musmäärärahoista ja 91 prosenttia EAKR:n maksumäärärahoista. 
Erittäin suuri määrä vuoden 1995 maksusitoumuksista johtui suoraan uusien tukien hyväksymisestä 
erityisesti Italian ja uusien jäsenvaltioiden kohdalla. Vuoden 1995 loppuun mennessä lähes kaikki 
tavoitteiden 1, 2 ja 6 suunnitellut tukitoimenpiteet oli hyväksytty. Tavoitteen 1 toteuttaminen edistyi 
hyvin ja se näkyy maksusitoumusmäärärahojen käytössä (yli 99% käytettävissä olleista määrärahois­
ta). EAKRrn vastaavan alamomentin (B2-1200) alkuperäisiä maksusitoumusmäärärahoja (korjaava 
lisätalousarvio mukaan lukien) korotettiin 627 miljoonalla eculla, jotka saatiin muihin tavoitteisiin 
(2, 5b ja 6) liittyvistä EAKRrn alamomenteista. Sen sijaan EAKRrn muihin tavoitteisiin liittyvät 
alkuperäiset määrärahat osoittautuivat ylijäämäisiksi. Sen vuoksi edellä mainitun tavoitetta 1 koske­
van määrärahasiirron lisäksi tavoitteesta 2 siirrettiin 130 miljoonaa ecua LEADER-aloitteeseen 
vuotuisen yleisen määrärahasiirtomenettelyn yhteydessä. 
Tavoitteen 1 maksumäärärahat olivat 6,651 miljardia ecua kaudella 1994-1999. Tässäkin tapauksessa 
toteutumistaso oli 99 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Tavoitteiden 2 ja 5b maksu­
määrärahoja käytettiin kuitenkin vähemmän. Koska vaihtoehtoisia kohteita ei ollut, varainhoitovuo­
den lopussa oli käyttämättä 1,253 miljardia ecua. 
Yhteisöaloitteiden kohdalla EAKRrn maksusitoumusmäärärahoista (budjettikohta B2-14), mukaan 
lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat, toteutui 1,882 miljardia ecua ja maksumää­
rärahoista 928 miljoonaa ecua eli vastaavasti 96 ja 70 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista 
(korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion ja määrärahasiirtojen jälkeen). Yksinomaan vuoden 1995 
määrärahojen (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat) osalta yhteisöaloitteiden 
maksusitoumukset olivat 1,614 miljardia ecua (13% EAKRrn-toiminnasta) ja maksut 720,4 miljoo­
naa ecua (8%). 
200 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Alueellisten aloitteiden (INTERREG, PEACE, REGIS, teollisuuden uudistamista koskevat aloitteet, 
URBAN, SME) EAKRrn maksusitoumusmäärärahat toteutuivat kokonaisuudessaan. Muutamia 
poikkeuksia lukuun ottamatta maksusitoumukset vastasivat uusien ohjelmien hyväksymistä. Huo­
mattava osa näistä maksusitoumuksista syntyi tuesta, johon liittyi yksi ainoa maksusitoumus (ohjel­
mat, joiden tuki oli asetuksissa säädettyä rajaa pienempi eli alle 40 miljoonaa ecua). Tämä lisäsi 
huomattavasti maksusitoumusmäärärahojen käyttöä ja johti EAKRrn maksusitoumusmäärärahojen 
korottamiseen 552 miljoonalla eculla. Kyseiset varat saatiin osittain vuotuisen yleisen määrärahasiir­
ron kautta, jossa vapautettiin määrärahoja yhteisön tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja 
koskevasta budjettikohdasta, mutta pääosin aloitteita koskevan luvun sisäisestä siirrosta ESRrn 
käytettävissä olevista määrärahoista. EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteiden osalta on huomatta­
va, että EAKR osallistui näiden ohjelmien rahoitukseen talousarviota laadittaessa ennakoitua pie­
nemmällä osuudella, joten EAKRrn maksusitoumus- ja maksumäärärahat osoittautuivat ylijäämäi­
siksi. 
Varainhoitovuoden 1995 yhteisöaloitteiden alkuperäiset maksumäärärahat olivat ylijäämäiset, koska 
vuonna 1994 hyväksyttiin vain joitakin ohjelmia ja mainitun vuoden maksusitoumusmäärärahoja jäi 
käyttämättä. Vajaakäytön seurauksena oli, että vuoden 1994 maksusitoumuksiin liittyvistä vuoden 
1995 maksumäärärahoista voitiin käyttää vain osa. 
Siirtymätoimenpiteisiin ja uutta luoviin toimiin liittyvistä EAKRrn maksusitoumusmäärärahoista 
(budjettikohta B2-1820) toteutui vuonna 1995 31 miljoonaa ecua ja maksumäärärahoista 82,3 
miljoonaa ecua eli vastaavasti 23 ja 40 prosenttia alkuperäisestä summasta (korjaavan lisätalousar­
vion ja määrärahasiirtojen jälkeen). Tästä budjettikohdasta rahoitetaan komission EAKRrstä anne­
tun asetuksen 7 ja 10 artiklan ja rakennerahastojen koordinointiasetuksen 16 artiklan mukaisesti 
hyväksymiä toimia. Huomattavin rahoitusosuus liittyy EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklan 
mukaisesti hyväksyttyihin toimiin. Toimien hyväksynnän mahdollisimman suuren avoimuuden var­
mistamiseksi komissio päätti soveltaa vuonna 1995 erityismenettelyä2. Koska menettely vahvistettiin 
melko myöhään, tarjouspyynnöt oli käynnistettävä vuoden 1996 puolella. Kyseisiin toimiin varattuja 
määrärahoja ei siis voitu käyttää vuonna 1995. 
ESR 
Taulukko 119: Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tiv2 
Tiv.3 
Tav.4 
Tav.5b 
Tav.6 
Yhleensï (') Maksusitoumukset 1995 
täytettäviisi (1) 
3503,61 
650,19 
2013,51 
365,39 
145,35 
32,49 
6710.54 Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
2.886,29 i- -
- 406.76 -
- 1.567,90 
- 94,50 
- 93,97 
- 32,49 Yhleensï (2) 
2.886,29 
406,76 
1.567,90 
94,50 
93,97 
32,49 
5.081,91 % ' 
(2)/(D 
82% 
63% 
78% 
26% 
65% 
100% 
76% Maksut 1995 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
2.470,76 - .... 
- 274.90 .... 
- 1.349,82 
- 54,11 
- 57,40 
- 16.25 Yhleensï 
2.470,76 
274,90 
1.349,82 
54,11 
57,40 
16,25 
4.223,24 
5,00 
5,04 
370.86 4.63 33,39 0,00 1,55 
0,00 41,00 5,00 0,00 
17,68 48,22 0,00 5,10 
114,11 206,97 62,70 5,30 
51,19 396.80 0,00 29,73 
0,00 0,00 0,00 3,27 
0,00 3,29 0,27 0,00 
9.06 143.83 0.00 0,92 
15,24 64,06 11,70 13.68 
6.30 60,33 
22,56 73,00 
165,99 497,00 14,83 5,18 21.10 
0,00 0.00 11,39 
- 29.24 39.57 
46.00 
677.05 
368.56 
1.226.83 
593,36 
295.13 
226,66 
3.56 
158.81 
109.72 
370,86 
107.74 
106,95 
751.10 7.41 2.32 
- 0,00 
476.56 16.89 
253,46 
765,90 52.10 
95,74 46,09 
293,97 
80.79 0.00 
0.00 
4,53 
7,62 3.46 
2.52 
437,67 42.33 0.00 0,77 
39,04 2,50 0,00 
104.48 0,00 4,26 
169,65 38,13 3.21 
312,88 0,00 18,21 
0.00 0,00 1.64 
4,00 0.21 0,00 
142,57 0,00 0,46 
32,03 5,85 6.84 
3,15 
- 11,28 
53,27 130,93 30.17 
36,50 
436,17 
(*) Lukuun otlamMU rxiotlcn torjunnan osalla 0,200 miljoonaa ecua kaylcilaviua olevia määrärahoja, 0,019 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0.0SI miljoonaa ecua maksuja 7,42 2.59 10,55 
0,00 0,00 5.70 
- 19,42 52.83 
41.54 
602,19 
253,46 
1.028,99 
472,92 
293,97 
82.43 
4.21 
151.02 
54,86 
437,67 
53,88 
53.48 
639,79 
Vuoden 1995 aikana ESRrn maksusitoumusmäärärahoista toteutui yhteensä 5,653 miljardia ecua ja 
maksumäärärahoista 4,836 miljardia ecua (ks. taulukot 113 ja 114). Maksusitoumusmäärärahojen 
toteutumistaso käytettävissä olleista määrärahoista (6,710 miljardia ecua) on 76 prosenttia. Kauden 
Katso I.B.2 Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 201 
1994-1999 yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (budjettikohta B2-130) käsittävät 
maksusitoumusmäärärahoja 5,082 miljardia ecua (90% ESRrn maksusitoumuksista vuonna 1995). 
Sidotuista määrärahoista yhteensä 4,6 miljoonaa ecua vastaa vuodelta 1994 vuoteen 1995 siirrettyjä 
määrärahoja ja nämä käytettiin 100-prosenttisesti. Huomattava vajaakäyttö vaihtelee tavoitteiden ja 
jäsenvaltioiden mukaan ja se johtuu seuraavista syistä: 
• vuoden 1995 maksusitoumusten vajaakäyttö (yhteensä 1,448 miljardia ecua) johtui pääasiassa 
lukuisten päätösten tekemisessä esiintyneistä viivytyksistä, minkä vuoksi toteuttaminen viivästyi 
ja ohjelmia oli mukautettava seuraavien varainhoitovuosien kannalta. Joissain tapauksissa tilan­
netta vaikeuttivat myös eri rahastojen tukitoimenpiteiden yhteensovittamisessa monien rahastojen 
rahoittamiin ohjelmiin paikallisella tasolla ilmenneet vaikeudet; 
• kaikki tavoitteet huomioon ottaen alkuperäisissä rahoitussuunnitelmissa vahvistettujen vuoden 
1995 erien kokonaissumma oli 6,529 miljardia ecua, ja ESRrn olisi pitänyt käyttää kyseinen 
kokonaissumma ohjelmia muuttamatta. Niinpä vuoden 1995 talousarvioon kirjatuissa 6,710 
miljardissa ecussa oli jo sellaisenaan ylijäämää noin 181 miljoonaa ecua. 
Huomattavaa vajaakäyttöä esiintyi erityisesti Italiassa (28°7o vuoden 1995 maksusitoumuksista toteu­
tui), Belgiassa (35°7o) ja Saksassa (66%). Nämä prosenttiosuudet vaihtelevat suuresti myös eri 
tavoitteiden kannalta katsottuna: tavoitteen 4 määrärahoista sidottiin vuonna 1995 ainoastaan 27 
prosenttia, tavoitteen 1 määrärahoista 86 prosenttia, tavoitteen 3 määrärahoista 76 prosenttia, 
tavoitteen 2 määrärahoista 74 prosenttia ja tavoitteen 5b määrärahoista 57 prosenttia, vaikka kahden 
viimeksi mainitun tavoitteen osalta vuonna 1995 hyväksytyissä tietyissä yhtenäisissä ohjelma-asiakir­
joissa ja toimenpideohjelmissa oli sidottu vain yksi ainoa erä. Ainoastaan tavoitteen 6 määrärahat 
sidottiin kokonaisuudessaan. 
Kauden 1994-1999 maksumäärärahoista toteutui 4,223 miljardia ecua (94% ESRrn maksuista yhteen­
sä). Yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maksujen toteutumistaso, mukaan lu­
kien vuotta 1994 edeltäneiden kausien maksut, oli yhteensä 81 prosenttia käytettävissä olleista 
määrärahoista. Käyttämättä jäi 1,117 miljardia ecua. 
Yhteisöaloitteisiin (B2-140) kuului 493,9 miljoonaa ecua ESRrn maksusitoumusmäärärahoja (9% 
maksusitoumuksista yhteensä) ja 247,1 miljoonaa ecua maksumäärärahoja (5%). ESRrn maksusi­
toumusmäärärahoista toteutui 82 prosenttia ja maksumäärärahoista 46 prosenttia. Myös tässä 
suhteessa tilanne vaihtelee aloitteen mukaan. Ensinnäkin inhimillisiä voimavaroja koskevien aloittei­
den osalta ADAPT-aloitteen maksusitoumusmäärärahat toteutuivat kokonaisuudessaan ja maksu­
määrärahat 86-prosenttisesti, koska kaikki ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1995. EMPLOYMENT-
aloitteen osalta käytettiin ainostaan 80 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista (32% maksumäärä­
rahoista), joten vuoden 1995 lopussa käyttämättä oli 26 miljoonaa ecua. Tämä johtui erityisesti siitä, 
että viisi ohjelmia koskevaa päätöstä siirrettiin vuodelle 1996. Muiden aloitteiden osalta, joiden 
rahoitukseen ESR osallistuu, maksusitoumusmäärärahoista toteutui ainoastaan 56 prosenttia ja 
maksumäärärahoista 33 prosenttia. Se johtuu seuraavista syistär 
• yhteisöaloiteohjelmia on yhteensä 300 kappaletta ja ESR osallistuu niistä 230 rahoitukseen. 
Ohjelmien paljous vaikeuttaa selvästi hallintoa ja seurantaa; 
• kyseisiä ongelmia pahentaa se, että huolimatta komission ponnisteluista ohjelmat hyväksyttiin 
vuoden 1995 lopussa (toimien suunnittelu osoittautui erittäin vaikeaksi); 
• päinvastoin kuin muiden rahastojen kohdalla ESRrstä annetussa asetuksessa säädetään, että 
jäsenvaltioiden on toimitettava sille tukipyynnöt sähköisesti. Jäsenvaltioissa ESRrn toimista 
vastaaville viranomaisille ilmoitettiin kyseisestä vaatimuksesta myöhään tai ne osoittautuivat 
vastahakoisiksi mukautumaan kyseiseen vaatimukseen. 
ESRrstä annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten uutta luovien toimien osalta (38,7 miljoonaa ecua eli 
0,6% maksusitoumuksista yhteensä) vuodelta 1994 siirretyt 18 miljoonan ecun maksusitoumusmää­
rärahat toteutuivat kokonaisuudessaan. Sen sijaan ennen varainhoitovuoden 1995 loppua osoittautui 
mahdottomaksi tehdä päätöksiä 61 hankkeesta, joiden toteuttamiseen on varattu on yhteensä 26,8 
miljoonaa ecua. Kyseinen summa olikin siirrettävä varainhoitovuoteen 1996. 
202 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
EMOTR 
Taulukko 120: Kauden 1994-1999 EMOTR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav.5a 
Tav.5b 
Tav.6 
Yhteensä (*) Maksusitoumukset 1995 
Käytettävissä (1) 
2395,18 
681,48 
249,50 
47,74 
3373,90 Tav.l Tav.5a Tav.51) Tav.6 
•2.395,18 
655,07 
- 249,50 
- 47,74 Yhteensä (2) 
2.395,18 
655,07 
249,50 
47,74 
3.347,49 % 
100% 
96% 
100% 
100% 
99% Maksut 1995 
Tav.l Tav.5a Tav.5b Tav.6 
1.591,42 
554,63 
- 170,89 
- 23,87 Yhteensä 
1.591,42 
554,63 
170,89 
23,87 
2.340,81 
(•) Luluun ottamaiu petosten torjunnan osalta 0,200 miljoonia ecua käytettävissä olevia määrärahoja, 0.0IÛ miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0,008 miljoonaa ecua maksuja 
Vuonna 1995 EMOTRrin ohjausosaston maksusitoumusmäärärahoista toteutui 3,589 miljardia ecua 
ja maksumäärärahoista 2,644 miljardia ecua (ks. taulukot 113 ja 114). Toteutumistasot olivat 
vastaavasti 97 ja 83 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Vuoden 1995 aikana 183 miljoo­
naa ecua maksusitoumusmäärärahoja siirrettiin EMOTRrsta muihin rahastoihin. Määrärahasiirto 
koski erityisesti yhteisöaloitteita, koska rahoitusta tarvittiin vuoden aikana hyväksytyille ohjelmille, 
jotka eivät olleet vielä tiedossa määrärahoja talousarvioon kirjattaessa. EMOTRrsta siirrettiin 
muihin rahastoihin maksusitoumusmäärärahoja ainoastaan vähäinen määrä (32,5 miljoonaa ecua). 
Vuonna 1995 yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin (B2-100) liittyvistä maksusi­
toumusmäärärahoista toteutui 3,347 miljardia ecua (93% EMOTRrin määrärahoista yhteensä) ja 
maksumäärärahoista 2,530 miljardia ecua (96%). Näistä määrärahoista sidottiin 99 prosenttia. 
Käyttämättä jäi 94,9 miljoonaa ecua. Kyseinen summa koskee: 
• tavoitetta 5a (käyttämättä 25,6 miljoonaa ecua eli 4% käytettävissä olleista määrärahoista), koska 
Itävallan ja Italian kaupanpitämistä koskevat kaksi ohjelmaa hyväksyttiin myöhään; 
• yhteisöaloitteita (käyttämättä 49 miljoonaa ecua, josta 29,8 miljoonaa ecua liittyy LEADER-
aloitteeseen, eli 16% käytettävissä olleista määrärahoista). LEADER-aloitteen toteutumistaso 
johtuu siitä, että jotkut jäsenvaltiot halusivat mieluummin kohdentaa erät vuosittain kuin käyttää 
koko tuen suuruista yhtä ainoaa maksusitoumusta, vaikka käytettävissä olleet määrärahat oli 
laskettu yhden ainoan maksusitoumuserän perusteella kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Muiden 
aloitteiden osalta, joiden rahoitukseen EMOTR osallistuu, määrärahat osoittautuivat rahoitus­
suunnitelmissa arvioituja tarpeita suuremmiksi ja lisäksi ohjelmien hyväksyminen viivästyi; 
• siirtymätoimenpiteitä (käyttämättä 20,3 miljoonaa ecua eli 65% käytettävissä olleista määrära­
hoista). EMOTRrsta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisten toimenpiteiden maksusitoumukset 
olivat jokseenkin olemattomat (0,6 miljoonaa ecua verrattuna yli 20 miljoonan ecun arvioihin), 
koska hankkeiden ennakkoarviointi viivästyi. 
Maksumäärärahojen 83 prosentin toteutumistaso (käyttämättä 553 miljoonaa ecua) johtui ensimmäi­
sen kauden niiden ohjelmien alhaisesta toteutumistasosta, joita ei saatu päätökseen suunniteltujen 
määräaikojen kuluessa. Tämä koski tavoitetta 5b (maksettu 36,1 miljoonaa ecua eli 16% vuoden 
alussa maksamatta olleista 228 miljoonasta ecusta) ja tavoitteen 5a mukaisia kaupanpitämistä/jalos-
tamista koskevia ohjelmia (maksettu 94 miljoonaa ecua eli 22% vuoden 1995 alussa maksamatta 
olleista 431 miljoonasta ecusta). Komissio hyväksyi tämän tilanteen perusteella kyseisten ohjelmien 
maksujen määräaikojen pidentämisen. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 203 
EMOTRrin määrärahojen toteuttaminen vaihtelee melkoisesti eri tavoitteiden mukaan. Tavoite 1 on 
edelleen tärkein tavoite (72% yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maksusitou­
muksista ja 68% maksuista) ja se vaikuttaa määrärahojen käytön suhteen kokonaisuudessaan melko 
dynaamiselta (kahta ohjelmaa lukuun ottamatta kaikki yhteisön tukikehysten ohjelmat hyväksyttiin 
vuonna 1995), vaikka tilanteet ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa. Vuoden 1995 aikana tavoitteen 1 
yhteisön tukikehykset määräsivät EMOTRrin määrärahojen toteutumisen tahdin, sillä jotkut jäsen­
valtiot (Kreikka, Espanja, Saksa) esittivät vuoden 1995 erien sitomista koskevat hakemukset, mikä 
teki mahdolliseksi tavoitteiden 5a ja 5b käyttämättä olevien määrärahojen sitomisen osittain. Määrä­
rahoista toteutuikin 2,395 miljardia ecua verrattuna vuodeksi 1995 arvioituihin 2,250 miljardiin 
ecuun. 
Kuten edellä on mainittu tavoitteiden 5a ja 5b toteutumistasot olivat alhaisimmat. Tämä johtuu siitä, 
että useimmat ohjelmat hyväksyttiin marras- ja joulukuussa 1994 ja loput vuonna 1995 (vuoden 
lopussa kahta ohjelmaa lukuun ottamatta kaikki ohjelmat oli hyväksytty 12 jäsenvaltion osalta). 
Jäsenvaltiot eivät siis voineet esittää vuoden 1995 erän sitomista tai maksua koskevia pyyntöjä. 
Tavoitteen 5a kohdalla maksusitoumusmäärärahojen määrä oli 655,1 miljoonaa ecua eli 62 prosent­
tia talousarvioon kirjatuista 1,057 miljardista ecusta. Tätä lukua on kuitenkin tarkasteltava oikeassa 
yhteydessään, sillä käytettävissä olevat määrärahat laskettiin sillä perusteella, että osa EMOTRrin 
jäsenvaltioiden vuoden 1993 kuluista (edellinen suunnittelukausi) maksamista korvauksista suoritet­
taisiin vuonna 1995. Kaikki korvaukset maksettiin kuitenkin vuonna 1994 ja sen vuoksi vuoden 1995 
talousarvio koski ainoastaan uuden suunnittelukauden maksusitoumuksia. Tästä syystä 655,9 mil­
joonaa ecua olisi verrattava uusien ohjelmien vuoden 1995 suunniteltuun erään, joka oli 958 
miljoonaa ecua. Toteutumistasoksi tuleekin 68 prosenttia. 
Edellä mainittuun 655,9 miljoonaan ecuun kuuluu "välillisen suunnittelun" mukaiset maksusitou­
mukset (pääasiassa asetus (ETY) Nro 2328/91), joiden määrä on 578 miljoonaa ecua, ja kaupanpitä-
mis/jalostamistoimenpiteisiin liittyvät maksusitoumukset (asetus (ETY) Nro 866/90), joiden määrä 
on 78 miljoonaa ecua. Ensimmäisessä tapauksessa kolmen uuden jäsenvaltion määrärahat ovat 
yhteensä 129,7 miljoonaa ecua (22%) ja kahdentoista jäsenvaltion määrärahat 448,3 miljoonaa ecua 
(78%). Viimeksi mainittu summa on 75 prosenttia kahdentoista jäsenvaltion vuonna 1995 käytettä­
vissä olleista määrärahoista (594 miljoonaa ecua). Tämä johtuu siitä, että vuonna 1994 toteutumista­
so oli ennakoitua alhaisempi Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Alankomaissa. Kaupanpitämis/ja-
lostamistoimenpiteiden maksusitoumuksista (78 miljoonaa ecua) ainoastaan 8,4 miljoonaa ecua 
(11%) vastaa vuoden 1995 erän maksusitoumuksia (josta 6,9 miljoonaa ecua koskee Suomea). 
Loppuosa koostuu uuttaa kautta koskevista vuoden 1994 maksusitoumuseristä, joita ei voitu hyväk-
I syä vuonna 1994, mutta jotka hyväksyttiin vuoden 1995 alussa. 
Tavoitteen 5b määrärahojen tilanne on vastaava, sillä alunperin varatuista 507,5 miljoonasta ecusta 
käytettiin 249,5 miljoonaa ecua eli 49 prosenttia. Tästä summasta ainoastaan 170 miljoonaa ecua 
(68%) vastaa kauden 1995 suunniteltuja maksusitoumuksia ja 42,9 miljoonaa ecua (25% 170 
miljoonasta) myönnettiin Itävallalle ja Suomelle. Loppuosa vuoden 1995 maksusitoumuksista (79,5 
miljoonaa ecua) liittyy vuoden 1994 eriin, jotka sidottiin vuoden 1995 alussa, koska ohjelmien 
hyväksyminen oli viivästynyt. Vuoden 1995 erät sidottiin ainoastaan Espanjassa, Saksan tietyissä 
osavaltioissa (Baijeri, Hessen, Ala-Saksi, Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein), Ranskassa harvo­
jen ohjelmien osalta (Auvergne, Bourgogne, Limousin) ja Alankomaissa (Friesland ja Zeeland). 
Määrärahojen toteutuminen vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa. Eniten maksusitoumusmääräraho­
ja käytettiin Saksassa (728,9 miljoonaa ecua) ja sen jälkeen Espanjassa (650,3 miljoonaa ecua). 
Maksumäärärahojen tilanne on käänteinen (vastaavasti 527,2 miljoonaa ja 534,9 miljoonaa). Vielä 
on kuitenkin liian aikaista tehdä johtopäätöksiä, sillä ohjelmat hyväksyttiin vuosina 1994 ja 1995 eri 
tahdissa tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan. On kuitenkin tärkeää korostaa, että tietyissä 
jäsenvaltioissa todettu viivästyminen (Ranska tavoitteiden 1 ja 5b osalta, Italia ja Yhdistynyt 
kuningaskunta tavoitteen 5b osalta) voi olla vaikea kuroa umpeen seuraavien varainhoitovuosien 
aikana. Suurin osa uusien jäsenvaltioiden ohjelmista hyväksyttiin ja määrärahat (yhteensä 231,1 
miljoonaa ecua) sidottiin vuonna 1995. Tavoitteiden 1 ja 6 kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja 
204 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
tavoitteen 5a mukainen "välillinen suunnittelu" hyväksyttiin ja määrärahat sidottiin. Sen sijaan 
asetuksen (ETY) Nro 866/90 osalta ainoastaan Suomen määrärahat ja tavoitteen 5b osalta Itävallan 
ja Suomen määrärahat sidottiin vuonna 1995. 
LEADER-aloitteen osana hyväksyttiin lukuisia yhteisöaloiteohjelmia. Niitä koskevien maksusitou­
musmäärärahojen oli summa 236 miljoonaa ecua (221 miljoonaa ecua siirretyt ja uudelleen käyttöö­
notetut määrärahat pois luettuina). 
KOR 
Taulukko 121: Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav.5a 
Tav.6 
Yhteensä (*) Maksusitoumukset 1995 
Käytettävissä (1) 
270,83 •' 
178,97 
1,43 
451,23 Tav.l Tav.5a Tav.6 
270,83 
177,02 
1,43 Yhteensä (2) 
270,83 
177,02 
1,43 
449,28 % 
(2)/(l) 
100% 
99% 
100% 
100% Maksut 1995 
Tav.l Tav.5a Tav.6 
81,27 
81,02 
0,72 Yhteensä 
81,27 
81,02 
0,72 
163,01 
(*) Lukuun ottamana 0,050 miljoonaa ecua petosi en torjuntaa varten käytettävissä* olevia määrärahoja. 
Vuosi 1995 oli KORrin toinen suunnitteluvuosi kolmea uutta jäsenvaltiota lukuun ottamatta. Seura­
takseen perusteellisesti ohjelmien tosiasiallista toteuttamista paikallisella tasolla komissio antoi 25. 
heinäkuuta 1995 asetuksen (EY) Nro 1796/95 KORrin myöntämän tuen täytäntöönpanoa koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä. Talousarvioon kirjatut maksusitoumusmäärärahat käytettiin koko­
naisuudessaan ja jotkut maksusitoumukset oli siirrettävä vuoden 1996 talousarvioon. KORrin mak­
susitoumusten kokonaismäärä on 485,5 miljoonaa ecua (ks. taulukko 113), josta 449,3 miljoonaa 
liittyy yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin (93% KORrin toiminnasta). Vuoden 
1995 maksujen määrä on yhteensä 262,5 miljoonaa ecua, josta 163 miljoonaa ecua liittyy kauden 
1994-1999 yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin eli 94 prosenttia KORrin mak­
suista. 
PESCA-aloitteen osalta vuosi 1995 oli vuoden 1994 lopussa hyväksyttyjen seitsemän ohjelman toinen 
suunnitteluvuosi ja muiden ohjelmien ensimmäinen suunnitteluvuosi (Alankomaat, Ranska, Italia, 
Yhdistynyt kuningaskunta). Vuonna 1995 talousarvioon kirjatuista 45 miljoonasta ecusta sidottiin 
28,2 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 käyttämättä jääneet määrärahat liittyvät EAKRrään ja ESRrään 
kun taas KORrin määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan (20,7 miljoonaa ecua). Maksumäärära­
hoista maksettiin ainoastaan 5,3 miljoonaa ecua 31,9 miljoonasta ecusta (0,6 miljoonaa Alanko­
maille, 2,2 miljoonaa Italialle ja 2,5 miljoonaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle). Yhteisöaloiteohjel­
mien myöhäinen hyväksyminen ja hallintomekanismien monimutkaisuus voi selittää PESCAn mää­
rärahojen alhaisen käyttöasteen edelliseen kauteen verrattuna. Näihin ongelmiin on löydettävä 
ratkaisu vuonna 1996. 24 miljoonan ecun vajaus maksusitoumusmäärärahoissa on katettava vuosien 
1997-1999 talousarvioista. 
Hallinnon yksinkertaistamiseksi uusien jäsenvaltioiden KORrista rahoitettaviin tavoitteen 5a ohjel­
miin liittyi ainoastaan yksi maksusitoumus. Kahta muuta ohjelmaa koskevia päätöksiä muutettiin, 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 205 
jotta maksusitoumus voitaisiin tehdä yhtenä eränä. Kuutta ohjelmaa oli mukautettava toteuttamises­
sa vuonna 1994 esiintyneiden viivästysten huomioon ottamiseksi. Ohjelmat koskivat Italiaa (tavoit­
teet 1 ja 5a), Yhdistynyttä kuningaskuntaa (tavoite 5a) ja Alankomaita (tavoite 5a). Saksan tavoit­
teen 1 ohjelmaa mukautettiin, koska määrärahat käytettiin ennakoitua nopeammin. 
2. Kauden 1994-1999 suunnittelun toteutuminen 
2.1. Toteutuminen 1994-95 
Taulukko 122: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirretyt ja 
uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Yhteensä 
V. (2V(D Käytettävissä 
1994-95(1) (a) 
.40.266,37 "=-
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL . 
IT 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Maksusitoumukset 1994-95 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5aM Tav.SaK Tav.5b Tav.6 
-27.268,56 3.796,91 3.357,11 363,63 1.387,32 ' 313,45 ~ 1.181,25 125,92 
107,00 62,16 97,76 4,63 53,03 4,08 9,16 
30,29 85,00 6,00 38,67 46,59 . 9,79 
3.892,08 286,85 307,77 29,61 322,72 24,87 261,74 
4.572,22 ....... 
8.317,41 659,21 426,59 118,10 77,41 39,83 ' 162.09 
497.67 904,39 778,40 95,39 518,73 63,27 373,18 
1.709,66 ........ 
3:024,80 299.95 200,47 60,61 117,47 44,77 107,00 
7,97 6,46 0,53 12,22 1,10 0,84 
37,20 105,02 282,27 22,23 25,27 9,16 25,61 
28,80 54,15 64,06 11.70 61,50 2,00 78.33 
f 4.549.40 ....... 
31,10 60,33 14,83 61.42 23,00 32,81 81,00 
• 105,78 73,00 - 13,72 40,00 - 44,92 
532,32 1.250,05 975,00 - 85,16 14,78 120,70 Yhteensä (2)(b) 
37.794,15 
94% 
337,82 
216,34 
5.125.65 
4.572,22 
9.800,64 
3231,03 
1.709,66 
3 855.07 
29.12 
506.76 
300,54 
4.549.40 
304,49 
277,42 
2.978,01 
Yhteensä 
V. (IVO) Käytettävissä 
1994-95 (1) (c) 
35.529,48 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
IT ~" 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Maksut 1994-95 
Tav.l Tav.2 • Tav.3 Tav.4 Tav.5&M Tav.5aK Tav.5b Tav.6 
17.754,80 1.877,84 2.407,64 188,68 730,60 149,28 661,85 62,96 
79,77 29,31 74,51 2,32 16,51 3.33 4,58 __ -
19,99 74,24 3.00 19,19 30,29 5,66 ' " -
2.470,05 156.94 234,26 14.81 209,82 16,13 134,20 
2.791,66 - - - -
5.549,60 447,96 244,54 65,83 55,81 9.97 118,44 
_ 279,66 423,29 503,68 47,70 242,97 41,13 207,93 
J.399,16 - - - - - -
1.555,47 149,97 100,23 30,31 58,73 11,20 ' 53,50 
3,99 5,59 0.34' 5,37 0,11 0,42 
19,63 52,51 253,32 11.12 12,15 6,21 12,56 
14,40 21,42 32,03 5,85 30,75 0,20 39,16 
.3.264,05 --.-... 
15,55 30.17 7.42 30,71 6,90 15,94 40,50 
38,06 36,50 - 6,86 12,00 - 22.46 
331,36 518,85 818,57 • - 41,73 11,82 69.45 Yhteensä (2) (d) 
23.833,64 
67% 
210,34 
152,37 
3.236,20 
2.791,66 
6.492.14 
1.746,36 
1.399,16 
1.959.41 
15,81 
367,50 
143.81 
3.264.05 
147.19 
115.88 
1.791.78 
(a) Lukuun ottamalla 1.500 miljoonaa ecua petosten torjuntaa varten käytettävissä olevia nutranhoja sek* 44,232 miljoonaa ecua budjettikohdasta 
B2-I000 (Suotaan markkinapolitiikkaan liittyvä, rakenteelliset toimet), joita ei jaettu tavoitekohtaiseni vuonna 1994. 
(b) Lukuun ottamalla 0,174 miljoonaa ecua petosten torjuntaa koskevia maksusitoumuimalrtrahoja scki tavoitteen Sa maatalous osalta 43,65 miljoonaa 
ecua budjettikohdasta B2-I000ja 356,6 miljoonaa ecua asetuksen ("ETY)N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994). 
(c) Lukuun ottamatta 0,990 miljoonaa ecua petosten torjuntaa varten käytettävissä olevia mitraiahoja seka 61 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I00O, 
joita ei jaeltu Uvoilckohtaiscsti vuonna 1994, ja 522 miljoonaa ecua aiempia toimia varten käytettävissä olevia määrärahoja. 
(d) Lukuun ottamalta 0,126 miljoonaa ecua petosten torjuntaa koskevia makxumaaitnihoja, 279,098 miljoonaa ecua aiempia toimia koskevia määrärahoja, 
16,012 miljoonaa ecua entisti DDR ai koskevia määrärahoja scki lavoilleen 5a maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I0O0 ja 
417,02 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994). 
206 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Kaikki rahastot huomioon ottaen uuden suunnittelukauden talousarvion maksusitoumusmäärära­
hoista toteutui 90 prosenttia vuonna 1994 ja 91 prosenttia vuonna 1995. Molempina varainhoitovuo­
sina käyttämättä jäi siis noin 2 miljardia ecua (2 miljardia vuonna 1994 ja 2,1 miljardia vuonna 
1995). Vuosina 1994 ja 1995 pelkästään yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa 
käytettävissä olleiden määrärahojen toteutumistaso eri tavoitteiden osalta oli 94 prosenttia. Jos 
kahta ensimmäistä vuotta verrataan kauteen 1989-1993, tulokset eivät vaikuta niin hyviltä. Vuosien 
1989 ja 1993 välillä määrärahojen toteutuminen etenikin erittäin hyvin ja toteutumistasot olivat yli 99 
prosenttia vuosina 1989 ja 1991-1993 (mutta ainoastaan 93,7% vuonna 1990). 
Vuonna 1994 yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen määrärahat voitiin sitoa lähes 
99-prosenttisesti lähes kaikkien rahastojen osalta. Ainoastaan ESRrn maksusitoumusten taso oli 95 
prosenttia (käyttämättä 272 miljoonaa ecua). Määrärahojen vajaakäytön pääasiallisena syynä oli 
yhteisöaloitteiden hyväksymisen viivästyminen vuonna 1994, jolloin ainoastaan 12 prosenttia määrä­
rahoista sidottiin. Käyttämättä jäikin 1,697 miljardia ecua, josta siirrettiin 339,1 miljoonaa ecua ja 
vuonna 1995 toteutui 311,6 miljoonaa ecua. 
Maksumäärärahojen toteutumistaso oli 75 prosenttia vuonna 1994 ja käyttämättä jäi 4,8 miljardia 
ecua. Vuonna 1995 tapahtuikin parannusta, sillä toteutumistaso oli 82 prosenttia ja käyttämättä jäi 
3,759 miljardia ecua. Tämä vastaa ohjelmien toteuttamisen tosiasiallista aloittamista vuonna 1995. 
2.2. Kauden 1994-1999 kunkin rahaston määrärahojen toteutuminen 1994-1995 
EAKR 
Taulukko 123: Kauden 1994-1999 EAKRm määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siir­
retyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav.2 
Tav.Sb 
Tav.6 
Yhteensä (*) Maksusitoumukset 1994-95 
Käytettävissä (I) 
16.766,42 
2.932,64 
581,95 
44,26 
20.325,27 Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
16.705,60 -
- 2.931,52 
- 485,60 
- 44,26 Yhteensii (2) 
16.705,60 
2.931,52 
485,60 
44,26 
20.166,97 % 
(2)/{l) 
100% 
100% 
83% 
100% 
99% Maksut 1994-1995 
Tav.l Tav.2 Tav.5b Tav.6 
10.626,76 
- 1.375,72 
- 257,48 
- 22,13 Yhteensä 
10.626,76 
1.375,72 
257,48 
22,13 
12.282,09 
49,12 4,82 
24,84 5,93 
198,05 99,04 
545.10 
751,68 44,65 
157,11 
24,30 
19.96 
2.925,37 
301,24 239,29 43,86 
6,03 0,43 
66,95 14,02 
38,91 33,34 
24,80 16,03 
83,22 0,00 
903,52 66,36 22,40 
21,86 121,87 
30,77 
2.142,06 
3.151,22 
5.956,94 
1.145,48 
748,60 
2.301,29 
6,46 
105,27 
92,21 
2.925,37 
63,23 
105,08 
1.271,13 53,75 
1.027,06 
1.847.77 
3.582,35 
107,89 
568,45 
1.087,57 
11,44 
9,98 
2.161,09 
169,41 24,39 
17.77 
104,49 
395,86 
326,44 
119,65 
3.01 
33,48 
13.80 
12.40 
26.78 
297.66 11,20 
10,93 80.55 
21,51 
1.171,87 
1.847,77 
4.013.93 
518.14 
568.45 
1.229,15 
3,22 
52,32 
40,45 
2.161,09 
31.38 
37.71 
504,55 
(•) Lukuun ottamana petosten toijunnan oulu 0.600 miljoonaa ecua käytettävissä olevia määrärahoja, 0.045 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0.0J7 
miljoonaa ecua maksuja. 
Vuoden 1995 lopussa yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen määrärahojen toteutu­
misessa näkyy EAKRrn osalta 1,3 prosentin eli 265 miljoonan ecun suuruinen hienoinen viivästymi­
nen verrattuna rahoitustaulukoiden vuosien 1994 ja 1995 eriin. Tämä johtuu erilaisista tilanteista. 
EAKRrn osalta tavoitteen 1 maksusitoumukset etenevät yleisesti ottaen rahoitussuunnitelmissa enna­
koitua nopeammin niiden määrän ollessa 526 miljoonaa ecua eli 3 prosenttia. Huomattavinta 
edistystä on tapahtunut Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa, joissa ylijäämä on yhteen­
sä 1,701 miljardia ecua. Sen sijaan Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa on esiintynyt vajaakäyttöä yhteensä 1,178 miljardia ecua. 
Tavoitteen 2 EAKRrn maksusitoumukset puolestaan etenevät rahoitussuunnitelmassa ennakoitua 
hitaammin vajaakäytön ollessa 650 miljoonaa ecua eli 18 prosenttia. Tämä johtuu erityisesti siitä, 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 207 
että useimmat tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa ja vuoden 1995 aikana. Hyväksy-
mistahdin vuoksi ohjelmat eivät edistyneet riittävästi, jotta toiset erät olisi voitu sitoa. Lukuisiin 
tukitoimenpiteisiin liittyi yksi ainoa maksusitoumus koordinointiasetuksen 20 artiklan 3 kohdan 
mukaisesti, mikä paikkasi jonkin verran maksusitoumusmäärärahojen käyttöä. Toteutuminen vii­
västyi erityisesti Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningas­
kunnassa vajaakäytön ollessa yhteensä 709 miljoonaa ecua. Edistymistä tapahtui ainoastaan Itäval­
lassa, Luxemburgissa ja Ruotsissa, koska niitä koskeviin tukitoimenpiteisiin liittyi ainoastaan yksi 
maksusitoumus. 
Tavoitteen 5b osalta EAKRrn maksusitoumukset jäivät 305 miljoonaa ecua eli 39 prosenttia alhai­
semmiksi kuin rahoitussuunnitelmissa oli ennakoitu. Tämä johtui pääasiassa samasta syystä kuin 
tavoitteen 2 kohdalla. Toteutumisen viivästyminen koskee useimpia jäsenvaltioita, mutta erityisesti 
Ranskaa, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Mainituissa kolmessa jäsenvaltiossa vajaakäyttö 
oli yhteensä 244 miljoonaa ecua. Ohjelmien toteuttaminen eteni sen sijaan tyydyttävästi Espanjassa 
ja Tanskassa. Itävallan ja Suomen tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. 
Tavoitteen 6 tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. Ensimmäisistä eristä tehtiin maksusitou­
mukset toimintasuunnitelman mukaisesti. 
Ottaen huomioon, että vuonna 1994 hyväksyttiin ainoastaan joitakin yhteisöaloiteohjelmia EAKRrn 
vuoden 1995 talousarvion toteutuminen kuvastaa tukitoimenpiteiden edistymistä vuosina 1994 ja 
1995. Kaikkien alueellisten aloitteiden toteuttaminen viivästyi yleisesti verrattuna niiden ennakoituun 
edistymiseen (833 miljoonaa ecua eli 32%). Koska kyseisten aloitteiden rahoituksen toteutuminen 
riippuu suoraan ohjelmien hyväksymisestä, maksusitoumusmäärärahojen käyttöön vaikutti suuresti 
niiden uusien ohjelmien lukumäärä, joihin kuuluu ainoastaan yksi maksusitoumus. Maksusitoumus­
määrärahojen toteutumisesta ei siis voi tehdä mitään selkeää johtopäätöstä yhteisöaloitteiden rahoi­
tuksen toteutumisen edistymisestä. 
ESR 
Taulukko 124: Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirretyt 
ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav .2 
Tiv.3 
Tav.4 
Tav.Jb 
Tav.6 
Yhtceusl (') Maksusitoumukset 1994-95 
KlyletUvissa(l) 
6572,80 
1187,19 
3822,31 
634,59 
256,95 
32,49 
12506,33 Tav.l Tav.2 Tav.3 Tav.4 Tav.5b Tav.6 
5.780,37 - -
- 865,39 -
- 3.357.11 
- 363.63 
- 180.31 
- 32.49 Yhleensï (2) 
5.780,37 
865^9 
3.357,11 
363,63 
180,31 
32,49 
10.579,31 % 
(2)/(D 
88% 
73% 
88V. 
57% 
70% 
100% 
85% Maksut 1994-1995 
Tav.l Tav.2 Tav.3 Tiv.4 Tav.5b Tav.6 
4.084.30 - .... 
- 502.13 .... 
- 2.407.64 
- 188.68 
- 100,57 
- 16.25 Yhteensl 
4.084,30 
502,13 
2.407,64 
188,68 
10037 
16,25 
7.299.S7 
13,04 
5,45 
88,80 97.76 4.63 1,55 
85.00 6.00 1,29 
307,77 29.61 27,46 
426.59 118.10 13.29 
778,40 95,39 64.71 
200,47 60,61 14.35 
6.46 0.53 0,11 
282,27 22.23 2,22 
64,06 11,70 13.68 
60,33 14,83 5,18 21.10 
73.00 0,00 0,00 11.39 
975,00 - 36,47 141,68 
97,74 
1.620,15 
684.71 
2.338.18 
1.276,67 
619,31 
798.44 
9,04 
352,99 
109,72 
795.89 
107,74 
106.95 
1.520.11 19,76 
852.73 
411,53 
1.166.94 
130.65 
539.76 
200.27 
5.06 
2.52 
650.18 
104.89 4,93 
2,23 
52,45 
52.10 
96,85 
30.33 
0.97 
19.03 
7,62 
3.15 
11,28 
221,20 74.51 2.32 0,77 
74,24 3.00 0,64 
234,26 14,81 15.44 
244.54 65.83 7.21 
503.68 47,70 35.70 
100,23 30.31 7.18 
5,59 0,34 0,05 
253.32 11.12 1,11 
32,03 5.85 6.84 
30.17 7.42 2,59 
36,50 0,00 0,00 
818,57 - 23,04 10.55 
5.70 102.29 
80.11 
1.169.69 
411.53 
1.536.62 
814.58 
539.76 
368,32 
6,95 
289.64 
54.86 
650.18 
53.88 
53.48 
1.167.70 
(* j LiÄutm ouaniMU pciotl-tA loijunnjn a maXuiiiUMiinuksia ja 0,011 miljoonaa ecua maksuja 
Vuosien 1994 ja 1995 kaikkien määrärahojen toteutumistilanne vaikuttaa paremmalta kuin pelkäs­
tään vuoden 1995 tilanne. Kaikki tavoitteet huomioon ottaen maksusitoumusmäärärahojen toteutu­
mistaso oli 85 prosenttia, mikä heijastaa ohjelmien monen vuoden ajalle jaettua toteuttamista. 
Vuoteen 1995 verrattuna tilanteet eivät kuitenkaan eroa suuresti eri tavoitteiden ja jäsenvaltioiden 
kohdalla. Lukuun ottamatta tavoitetta 6, jonka osalta määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan, 
eniten määrärahoja käytettiin tavoitteen 1 osalta käytettävissä olleina määrärahoina (83'•/o), vuoden 
208 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 
1995 eränä (86%) tai kauden 1994-1995 eränä (91%) ilmoitettuna. Lukuihin kätkeytyvät kuitenkin 
huomattavat viivästykset kahdessa jäsenvaltiossa (Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta). Tavoitteen 3 
toteuttaminen oli Saksassa selvästi jäljessä (18% vuoden 1995 rahoitussuunnitelmasta ja 58°7o 
kauden 1994-1995 rahoitussuunnitelmasta) ja Belgiassa hieman jäljessä (53% vuoden 1995 rahoitus­
suunnitelmasta). Tavoitetta 4 koskevaa vuoden 1995 erää ei puolestaan voitu käyttää ollenkaan 
Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Huolimatta vuonna 1995 
tehdyistä, yhtä ainoaa maksusitoumusta koskevista lukuisista päätöksistä tavoitteiden 2 ja 5b 
yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimenpideohjelmien osalta, niiden toteuttaminen edistyy varsin 
hitaasti taikka polkee paikoillaan Tanskassa (tavoitteet 2 ja 5b), Saksassa (tavoitteet 2 ja 5b), 
Espanjassa (tavoite 5b), Ranskassa (tavoite 2), Italiassa (tavoitteet 2 ja 5b), Luxemburgissa (tavoite 
5b) ja Alankomaissa (tavoitteet 2 ja 5b). 
Koska EMPLOYMENT-yhteisöaloitteen ohjelmat hyväksyttiin joulukuussa 1994 ja ADAPT-yhtei-
söaloitteen ohjelmat toukokuussa 1995, jäsenvaltiot etsivät seuraavien kuukausien aikana yhteistyö­
kumppaneita muista valtioista. Tämän vuoksi hankkeiden edistäjien kanssa voitiin tehdä ensimmäi­
set sopimukset vasta vuoden 1995 puolivälissä eikä vuoden 1994 määrärahoja käytetty ollenkaan ja 
vuoden 1995 käyttöaste jäi keskimääräistä pienemmäksi. 
EMOTR 
Taulukko 125: Kauden 1994-1999 EMOTRAn määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav.Sa 
Tav.ib 
Tav.6 
Yhteensä * Maksusitoumukset 1994-95 
Käytettävissä (1) 
4275,92 
1769,48 
515,41 
47,74 
6608,55 Tav.l Tav.5a** Tav.5b Tav.6 
4:275,75 
- 1.387,32 
- 515,34 
- 47,74 Yhteensä (2) 
4.275,75 
1387,32 
515,34 
47,74 
6.226,15 % 
(2)/(l) 
100% 
78% 
100% 
100% 
94% Maksut 1994-1995 
Tav.l Tav^a*»* Tav.5b Tav.6 
2.844,47 
730,60 
- 303,81 
- 23,87 Yhteensä 
2.844,47 
730,60 
303,81 
23,87 
3.902,74 
861.60 
699,19 
979,67 
69,21 
332,56 
477,78 53,03 2,79 
38,67 2,57 
322,72 135,24 
' 77,41 
518,73 104,15 
151,36 
117,47 48,78 
12,22 0,30 
25,27 9.37 
61,50 31.30 
61,42 11,60 
13,72 0,00 
85,16 17,87 36,80 
10,94 69,82 
41,24 
1.319,56 
699,19 
1.161,23 
739,30 
332,56 
644,03 
12,52 
36,54 
96,60 
776,14 
109,82 
24,66 
162,94 6,08 
578,67 
518,12 
691,08 
37,65 
•285,46 
'251,65 
1,55 
1,90 
419,63 
52,69 16,51 1,40 
19,19 1.29 
209,82 78,44 
55,81 75,52 
242,97 88,42 
58,73 24,39 
5,37 0,15 
12,15 4,05 
30,75 15,65 
30,71 5.56 
6,86 0,00 
41.73 8,93 18,40 
5.47 23,99 
20,48 
866,93 
518,12 
822.41 
369.04 
285,46 
334,77 
5.52 
17.75 
48.30 
419,63 
54,67 
12.33 
103,35 
* Lukuun ottamalla petosten torjunnan osalla 0,400 miljoonaa ecua käytettävissä olevia määrärahoja, 0,010 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0.008 
miljoonaa ecuamaksuja 
" Lukuun ottamana 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I000 (Suoraan markkinapolitiikkaan liittyvät rakenteelliset loimet) seka 356.6 miljoonaa 
ecua asetuksen (ETY) No 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) 
• •• Lukuun ottamana 43.6S miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I000 ja 417,02 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) No 2328/91 mukaisia korvauksia 
(ainoastaan vuonna 1994). 
Vuoden 1995 lopussa EMOTRrin ohjausosastosta rahoitettavien yhteisön tukikehysten/yhtenäisten 
ohjelma-asiakirjojen maksusitoumusmäärärahoja on käytetty hieman rahoitustaulukoissa ilmoitet­
tuja vuosien 1994 ja 1995 eriä vähemmän (0,4% eli 25,6 miljoonaa ecua). Kokonaistilanteeseen ovat 
kuitenkin vaikuttaneet monet eri tekijät. Yleisesti ottaen tavoitteen 1 maksusitoumukset olivat 
rahoitussuunnitelmiin verrattuna 790 miljoonaa ecua eli 23 prosenttia edellä. Toteuttaminen edistyi 
ennakoitua nopeammin erityisesti Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa. Sen sijaan 
toteuttaminen viivästyi Ranskassa ja Italiassa. Tavoitteen 5a maksusitoumukset olivat rahoitussuun­
nitelmiin verrattuna 115 miljoonaa ecua eli 8 prosenttia jäljessä. Tämä johtui erityisesti asetusta 
(ETY) Nro 2328/91 (maatalousrakenteet) koskevasta vajaakäytöstä kaikkialla ja erityisesti Italiassa 
sekä asetuksen (ETY) Nro 866/90 (kaupanpitäminen ja jalostaminen) mukaisten toimenpideohjel­
mien toteuttamisen yhden vuoden viiveestä kaikkialla muualla paitsi Espanjassa ja Luxemburgissa. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 2(N 
Yleisesti ottaen tavoitteeseen 5b liittyvät EMOTRrin maksusitoumukset olivat rahoitussuunnitelmiin 
verrattuna 25 miljoonaa ecua eli 32 prosenttia jäljessä, koska toimenpideohjelmien toteuttaminen 
viivästyi kaikkialla muualla paitsi Espanjassa ja Saksassa. Tavoitteen 6 tukitoimenpiteet hyväksyttiin 
vuonna 1995. Ensimmäisistä eristä tehtiin maksusitoumukset, joten mitään poikkeuksia toiminta­
suunnitelmasta ei esiintynyt. Koska vuonna 1994 hyväksyttiin ainoastaan joitakin yhteisöaloiteohjel­
mia (erityisesti LEADER), vuoden 1995 talousarvion toteutuminen kuvastaa tukitoimenpiteiden 
edistymistä vuosina 1994 ja 1995. 
KOR 
Taulukko 126: Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirre­
tyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) 
Tav.l 
Tav.5a 
Tav.6 
Yhteensä (*) Maksusitoumukset 1994-95 
Käytettävissä (1) 
506,84 -'• 
317,97 
1,43 
826,23 • Tav.l Tav.5a Tav.6 
506,84 
313,45 
1,43 Yhteensä (2) 
506,84 
313,45 
1,43 
821,71 % 
(2)/(D 
100% 
99% 
100% 
99% Maksut 1994-95 
Tav.l Tav.5a Tav.6 
199,28 
149.28 
0,72 Yhteensä 
199,28 
149,28 
0,72 
349,28 
(*) Lukuun Mlamttu 0,100 miljoonaa ecua petosten torjuntaa varten käytettävissä olevia määrärahoja 
Vuosina 1994-1995 KORrin määrärahojen toteutumistaso on tyydyttävä, sillä yhteisön tukikehyste­
n/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen käytettävissä olleista maksusitoumusmäärärahoista toteutui 99 
prosenttia (käyttämättä 4,5 miljoonaa ecua). Vuoden 1995 lopussa tavoitteen 1 maksuista oli 
suoritettu 199,3 miljoonaa ecua vuosien 1994 ja 1995 välillä sidotuista 506,8 miljoonasta ecusta. 
Tämä on varsin kohtuullista, kun otetaan huomioon, että suunnittelukauden teki lyhyemmäksi 
ohjelmien hyväksyminen vuoden 1994 lopussa. Vastaavasti kalastusta koskevan tavoitteen 5a koh­
dalla vuoden 1995 lopussa oli maksettu 151,6 miljoonaa ecua vuosina 1994-1995 sidotuista 317,8 
miljoonasta ecusta (48%), mikä tekee tuloksesta tyydyttävän. Vuosi 1995 oli tavoitteen 6 ensimmäi­
nen suunnitteluvuosi ja vuoden 1995 luvut ovat kohtuullisia (0,72 miljoonaa ecua maksettu sidotuista 
1,43 miljoonasta eli 50%). PESCA-aloitteen osalta sidottiin 53,1 miljoonaa ecua 81 miljoonasta 
ecusta (65%) ja maksettiin 17,2 miljoonaa ecua sidotuista 53,1 miljoonasta ecusta (32%). 
210 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 
B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO 
Komissio vastaa perustamissopimuksen 205 artiklan nojalla yhteisön talousarvion ja siten myös 
rakennerahastojen talousarvion toteuttamisesta. Se valvoo, että kyseinen toteuttaminen sujuu moit­
teettomasti ja tehokkaasti, koska siitä riippuu yhteisön rakenteellisen toiminnan tehokkuus ja 
uskottavuus. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon, että jäsenvaltiot vastaavat rakenne­
rahastojen ohjelmien ja hankkeiden paikallisesta hallinnosta rakennerahastojen toimintaa ohjaavan 
toissijaisuus- ja yhteistyöperiaatteen mukaisesti. Toisen suunnittelukauden (1994-1999) käynnistyessä 
| ja rakennerahastojen määrärahojen kasvaessa komissio kiinnittää kuitenkin erityistä huomiota 
I itsensä ja jäsenvaltioiden soveltaman hallinto- ja valvontajärjestelmän laatuun. Kaikki osapuolet 
1 ovat tietoisia tästä tarpeesta, sillä esimerkiksi Strasbourgissa maaliskuussa 1995 pidetyssä ministerita­
son epävirallisessa kokouksessa komissio ja jäsenvaltiot pääsivät yhteisymmärrykseen tarpeesta 
parantaa ja vahvistaa rakennerahastojen valvontaa ja hallintoa. Tämän seurauksena aluepolitiikasta 
ja koheesiosta vastaava komission jäsen Monika Wulf-Mathies otti jäsenvaltioihin toukokuussa 1995 
kirjallisesti yhteyttä korostaen jälleen kerran yhteisön määrärahojen varainhoitojärjestelmän sekä 
valvonta- ja arviointitoimien parantamisen tärkeyttä ja pyytäen jäsenvaltioita toteuttamaan näiden 
vaatimusten täyttymisen varmistavat aiheelliset toimenpiteet. Tässä suhteessa komissio kiinnitti 
vuonna 1995 huomiota sekä sen paikan päällä vuodesta 1994 alkaen suorittamien ja edelleen vuonna 
1995 jatkamien tarkastusten vahvistamiseen että erityisesti varainhoidon rationalisointi- ja paranta­
mistoimien aloittamiseen. 
1. Tarkastukset 
1.1. Rakennerahastoista vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset 
Komission tehtävänä on varmistaa, että asianmukaiset ohjelmien valvontaa ja varainhoitoa koskevat 
järjestelmät otettiin käyttöön jäsenvaltioissa. Se järjestääkin paikan päällä suoritettavia tarkastuksia 
sekä järjestelmien tarkastuksia varmistaakseen rakennerahastojen määrärahojen asianmukaisen käy­
tön. Asetuksen (ETY) Nro 4253/88 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön varojen moitteettoman 
käytön takaaminen ja säännönvastaisuuksien estäminen ovat kuitenkin ensi sijassa jäsenvaltioiden 
vastuulla. Tästä syystä ne vastaavat menojen toteutumisesta komissiolle esitettävien todistusten 
luotettavuudesta sekä ohjelmien toteuttamisesta aiheutuvien menojen tukikelpoisuudesta. Niinpä 
kustakin rakennerahastosta vastaavat yksiköt suorittavat erityisiä tarkastuksia. Kaikkien tarkastus­
ten tarkoituksena on toisaalta todeta valvonta- ja hallintojärjestelmien luotettavuus jäsenvaltioissa ja 
toisaalta tarkastaa ohjelmista aiheutuvien menojen asianmukaisuus. Vuonna 1995 tarkastustoimia 
sovitettiin yhteen entistä enemmän sekä keskenään että varainhoidon valvonnan, UCLAFrin1 ja 
tilintarkastustuomioistuimen toimien kanssa. 
EAKR: Vuonna 1995 EAKRrn osaksi tuli 20 paikan päällä suoritettua tarkastustehtävää (yksi 
Tanskassa ja Alankomaissa, kaksi Ranskassa, Italiassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnas­
sa, kolme Espanjassa ja Portugalissa, neljä Saksassa). Asetuksen (ETY) Nro 4253/88, sellaisena kuin 
se on muutettuna, 23 artiklan mukaisesti tarkastusohjelmat toimitetaan tiedoksi kyseisille jäsenval­
tioille. Tarkastusten tavoitteena on varmistaa ensisijaisesti hallintoa ja toimien sisäistä valvontaa 
koskevan järjestelmän olemassaolo ja tehokkuus sekä komissiolle toimitettujen tietojen luotettavuus 
(erityisesti menojen toteutumisesta annetut todistukset). Toiseksi niillä varmistetaan EAKRrn määrä­
rahojen asianmukainen käyttö sekä kirjanpidon täsmällisyys, laillisuus, säännönmukaisuus ja moit­
teeton varainhoito kunkin tukimuodon, yhteisön asetusten ja yhteisön politiikkojen perusteella. 
Kukin tarkastusohjelma on laadittu ottaen huomioon muun muassa varainhoidon valvonnan ja 
tilintarkastustuomioistuimen suorittamat tarkastukset, riskianalyysin tulokset ja aiempien tarkastus­
ten tulokset. 
Komission petosten torjuntaa koordinoiva yksikkö. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Tarkastukset osoittavat, että erityisiä tai järjestelmällisiä rikkomuksia esiintyy usein paikallisissa 
toimissa. Yleensä kyseessä ovat puutteet yhteisön ennakoiden ja maksujen perusteena olevien 
menojen toteutumisesta annettujen todistusten luotettavuudessa sekä yhteisön sääntelyyn riittämät­
tömästi mukautettujen tiettyjen sisäisen valvonnan menetelmien heikkous. Menoilmoituksiin sisältyy 
usein sellaisia menoja, joita EAKR ei voi rahoittaa (esimerkiksi palkat tai ministeriöiden taikka 
muiden julkisten elinten toimintakustannukset), ja tosiasiallisesti aiheutuneiksi menoksi todennetut 
kustannukset saattavat käsittää arvioita tulevista, muista kuin reaalisesti aiheutuneista menoista. 
Toisinaan tuensaajien menoilmoitukset toimitetaan komissiolle, ja jäsenvaltioiden nimeämät virano-
, maiset todentavat ne komissiolle ilman sisäistä valvontaa, mistä seuraa muodollisia virheitä ja 
epäsäännönmukaisuuksia. Lisäksi monilla alueilla julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ei 
noudateta täydellisesti eikä tukitoimenpiteiden suunnittelua seurata taikka arvioida riittävän tarkas­
ti. Esimerkiksi tietyissä tapauksissa ei oikeudellisia ja rahoitusta koskevia sitoumuksia eikä maksuja 
toteuteta ennen tuen myöntämisestä tehdyissä päätöksissä mainittuja määräaikoja. 
ESR: Kuten EAKRmkin kohdalla vuosittain, jäsenvaltioille lähetettiin ennen vuoden 1995 alkua 
koordinoitu tarkastusohjelma. Kyseinen ohjelma toteutettiin ennakoidusti. Käyntejä tehtiin yhteensä 
73, joista 10 prosenttia tehtiin ennalta suunnittelematta yhdessä UCLAFrin kanssa. Yleensä tarkas­
tukset kohdistuivat hallintojärjestelmiin, ja niiden avulla oli mahdollista osoittaa tiettyjä kansallisen, 
alueellisen ja paikallisen hallinnon heikkouksia. Ne analysoidaan yhteistyössä ja niihin etsitään 
ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa yhteisön ja kansallisten varojen moitteeton hoito. Tarkemmin 
sanottuna tarkastusten avulla voitiin paljastaa ongelmia, jotka liittyvät muihin kuin tukikelpoisiin 
menoihin (esimerkiksi rahoituskulut), ESRrään kuulumattomiin toimiin, verotuksen kannalta epäi­
lyttäviin kirjanpitoasiakirjoihin, ALVroa koskevien säännösten noudattamatta jättämiseen jäsenval­
tioiden osalta, moitteettoman varainhoidon noudattamatta jättämiseen (suhteettomat kustannukset) 
jne. Tarkastukset paljastivat myös joitakin petostapauksia, joita koskevia oikeudellisia tietoja 
kansalliset viranomaiset laativat parhaillaan. 
EMOTR: Vuonna 1995 EMOTRm määrärahojen käyttöön liittyvien tarkastusten määrä kasvoi 
huomattavasti verrattuna vuoteen 1994 (21). Tarkastuksia tehtiin 35 ja ne järjestettiin joko EMO­
TRrsta vastaavien yksiköiden tai kyseisten jäsenvaltioiden varainhoidon valvojan aloitteesta. Tarkas­
tukset kohdistuivat käytettyihin järjestelmiin tai kirjanpitomerkintöihin, joiden osalta varmistettiin 
yhteisön sääntöjen noudattaminen. Etusija annettiin ensimmäisen suunnittelukauden 1989-1993 
ohjelmille ja toimille, sillä kyseisen kauden maksusitoumukset tuli toteuttaa ennen vuoden 1993 
loppua tai, jos määräaikaa oli pidennetty, vuoden 1994 tai 1995 aikana. Jäsenvaltioita pyydettiin 
jälleen kerran asetuksen (ETY) Nro 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan mukaisesti 
lisäämään omien tarkastustehtäviensä määrää ja toimittamaan komissiolle säännöllisesti näiden 
tarkastusten tulokset. 
Useimpien jäsenvaltioiden ilmoitettujen menojen tarkastamista varten käyttöönottama järjestelmä 
toimii yleensä hyvin. Heikkouksia ja sääntöjenvastaisuuksia paljastui kuitenkin joissakin jäsenval­
tioissa ja toimenpiteissä. Tyhjentävää luetteloa antamatta esimerkkeinä voidaan mainita ennen 
määrätyn kauden loppua toteutettujen maksusitoumusten laillisuuteen liittyvät epävarmuudet, 
EMOTRm osarahoitusta koskevan mainonnan ja tiedotuksen puuttuminen, yhteisön sääntöjen 
noudattamatta jättäminen julkisten hankintojen alalla, tuen myöntäminen sellaisille menoille, joilla 
ei ole tukioikeutta, sopimattomat ja riittämättömät valvontatoimenpiteet, merkittävät viivästykset 
lopullisille tuensaajille suunnatuissa maksuissa, muuntokurssin virheellinen soveltaminen sekä yhtei-
sörahoituksen myöntäminen samanaikaisesti kahdesta eri lähteestä. 
KOR: Vuoden 1995 aikana KORrsta vastaavat yksiköt tekivät kuusi tarkastusta (yhden Kreikassa, 
Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kaksi Espanjassa), joiden tarkoituksena oli 
tarkastaa 20 vanhojen säädösten (asetukset (ETY) Nro 4028/86 ja Nro 4042/89) perusteella rahoitet­
tua hanketta, sillä KORriin liittyvät tarkastukset alkavat vasta vuonna 1996. Näiden käyntien aikana 
sääntöjenvastaisuuksia paljastui neljässä jäsenvaltiossa. Ranskassa (La Seyne-sur-Mer, Saint-André) 
tuensaaja itse keskeytti vesiviljelyhankkeen (mahdollista pidättämistä koskevasta päätöksestä kes­
kustellaan paraikaa) ja toinen tuensaaja esitti muita kuin tukikelpoisia menoja. Kreikassa (Thessalo-
nike, Halkidiki, Ateena) jalostustehdas ei ollut vielä aloittanut toimintaansa (jäsenvaltiolta on 
212 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
pyydetty kertomusta vuodeksi 1996) ja erään ankerias viljelyhankkeen osalta jäsenvaltiota pyydettiin 
kohdistamaan perinpohjainen tarkastus tuensaajana ja rakentajana toimiviin yrityksiin. Espanjassa 
(Madrid) eräästä jalostushankkeesta löydettiin vähäinen määrä muita kuin hyväksyttäviä menoja. 
Lopuksi Italiassa (Napoli ja Bari) kolmen tarkastetun jalostusta/kaupanpitämistä koskevan hank­
keen toteuttamisen todettiin viivästyneen huomattavasti. UCLAF osallistui tarkastuksiin Kreikassa 
ja Madridissa. Muiden tarkastusten yhteydessä ei todettu mitään suurempia rikkomuksia eli Lugossa 
(Galicia, Espanja) laivanrakennushankkeiden osalta ja Skotlannissa kuuden vesi viljelyhankkeen 
osalta. 
Kaikkien rahastojen osalta kunkin tarkastuksen tulos ilmoitetaan useimmissa tapauksissa kyseiselle 
jäsenvaltiolle, jolle huomautetaan puutteista ja jota pyydetään muuttamaan menettelyjä voimassa 
olevan sääntelyn mukaisesti. Useissa tapauksissa komissio pyytää myös jäsenvaltioiden nimeämää 
viranomaista esittämään uuden menoilmoituksen asianmukaisesti korjattuna ja tekee lisäksi tarvitta­
vat rahoitusta koskevat mukautukset. Komission yksiköt voivat kuitenkin tilanteen sitä vaatiessa 
jäädyttää kaikki uudet rahavirrat. Siinä tapauksessa ne ehdottavat jäsenvaltiolle asetusten säännös­
ten perusteella joitakin yleisiä tai erityisiä ratkaisuja, jotka mahdollistavat yhteisön sääntöjen ja 
kansallisten säännösten noudattamisen. Tämän jälkeen ne seuraavat niiden toimeenpanoa. Kun 
oletettuja petostapauksia koskevat oikeudelliset tutkimukset aloitetaan, komissio lakkauttaa maksut 
kunnes menettely on saatu päätökseen, jotta se voisi toimia tapauksen edellyttämällä tavalla (maksu, 
alentaminen, peruuttaminen). Tarkastusten tärkeimpänä vaikutuksena on kuitenkin rakennerahasto­
jen hallinnosta ja sisäisestä valvonnasta vastaaville viranomaisille ja alueellisille yksiköille niistä 
koituva oppi, sillä käynnit korjaavat niiden käytäntöjä ja sääntöjen vastaisia menettelyjä. 
Lisäksi komission yksiköt muistuttavat säännöllisesti jäsenvaltioiden viranomaisia siitä, että on 
tarpeen soveltaa kaikilla hallinnon tasoilla rahoituksen toteuttamista koskevia määräyksiä, jotka 
sisältyvät ohjelmien hyväksymisestä tehtyihin komission päätöksiin. Vuonna 1995 rahastoista vastaa­
vat yksiköt korostivat erityisesti tilintarkastustuomioistuimen (sektorikirjeet, vuosikertomus) ja 
varainhoidon valvojan suorittamien tarkastusten tulosten seurantaa ja syvensivät suhteitaan UCLA-
Frin kanssa. Edelleen kukin yksiköistä osallistui komission keskusteluihin menojen tukikelpoisuu­
teen liittyvistä ongelmista2. 
Valvontaa vahvistettiin myös rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheetto­
masti maksettujen summien takaisinperinnästä annetulla komission asetuksella (EY) Nro 1681/94. 
Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden toimittamien tiedonantojen perusteella syntyvä tilanne ei ole lähes­
kään tyydyttävä3, sillä komissio löytää edelleen lukuisia tiedottamatta jääneitä sääntöjenvastaisuuk­
sia. 
Lopuksi on muistutettava, että komissio esitti lokakuussa 1995 Euroopan parlamentin pyynnöstä 
kertomuksen, jossa käsiteltiin rakennerahastojen hallintoa koskevia rikkomuksia Saksan uusissa 
osavaltioissa4 kauden 1991-1993 aikana. Kyseisessä kertomuksessa tuodaan erityisesti julki, että 
havaitut oletetut sääntöjenvastaisuudet ja petokset, hallinto- ja valvontajärjestelmien heikkoudet, 
epätietoisuus yhteisön säännöistä ja hallintojärjestelyn riittämättömyys johtuivat poikkeuksellisesta 
poliittisesta, taloudellisesta ja hallinnollisesta tilanteesta, joka vallitsi uusissa osavaltioissa kyseisen 
siirtymäkauden aikana. Kertomuksessa luetellaan myös komission ja jäsenvaltion rikkomusten 
selvittämistä ja estämistä varten toteuttamat toimenpiteet. 
1.2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset 
Varainhoidon valvonta suunnitteli rakennerahastoihin kohdistuvat valvontatoimensa vuonna 1995 
varainhoidon parantamiseksi parhaillaan käytävien keskustelujen perusteella5. Toiminnassa kiinni-
2 Katso jäljempänä 1.2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset. 
' Katso vuosikertomus 1995 "Yhteisön taloudellisen edun suojaaminen" (KOM(96)175 lopullinen). 
4 EYVL N:o L 353, 17.12.1990. 
5 Katso jäljempänä 2. Varainhoidon parantaminen. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 213 
tettiin huomiota tarkastusten rationalisointiin mm. toisaalta tarkastelemalla komission hyväksynnän 
myöntämistä koskevan otantajärjestelmän sovellettavuutta ja toisaalta lisäämällä järjestelmien tar­
kastuksia jäsenvaltioissa. 
Vuonna 1995 varainhoidon valvoja teki 86 tarkastusta paikan päällä ja tarkastettavia tukimuotoja 
vastaavat tarkastetut menot olivat yhteensä noin 7,250 miljardia ecua. Tarkastusohjelman tavoittee­
na oli ensisijassa varmistaa rakennerahastojen toimien laillisuus, säännönmukaisuus ja tehokkuus ja 
samanaikaisesti täydentää rahasto- ja jäsenvaltiokohtaisesti varainhoidon valvonnan halussa olevia 
tarkastusasiakirjoja sekä saattaa ajantasalle vuonna 1994 laadittu järjestelmien tarkastuskertomus. 
Tämän vuoksi tarkastukset kohdistuivat pääasiassa jäsenvaltioissa kaikkia rahastoja varten käyttöö­
notettujen hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastukseen varainhoidon valvojan kehittämää tar­
kastusmenettelyä noudattaen. Melko usein todettiin, etteivät jäsenvaltioiden nimeämien viranomais­
ten antamat menojen toteutumista koskevat todistukset aina perustuneet luotettavaan ja riittävään 
valvontajärjestelmään. Tämä koskee erityisesti menojen tukikelpoisuuden valvonnan riittämättö­
myyttä lopullisten tuensaajien toimittamien rahoitusta koskevien tietojen eri käsittelytasoilla, mistä 
seuraa, että tietyt menot hylätään tukeen kelpaamattomina hankkeiden tasolla satunnaisesti toteute­
tuissa tarkastuksissa. Esimerkkeinä mainittakoon käytettyjen välineiden ostaminen, tukikausien 
ulkopuolella syntyneet yleis- ja henkilöstökulut, ilmoitetuista menoista vähennettävien tulojen kir­
janpitoon merkitsemättä jättäminen, menojen muuntaminen ecuiksi sääntöjenvastaisella tavalla 
(ESR), maanhankinta, sääntöjenvastaiset taikka ohjelmissa määrättyjen määräaikojen ulkopuoliset 
rahoitussitoumukset (EMOTR) jne. 
Lisäksi vuonna 1995 jatkettiin neuvotteluja, joiden tarkoituksena on laajentaa komission ja kysee­
seen tulevien kansallisten valvontaelinten väliset yhteistyöpöytäkirjat koskemaan uusia jäsenvaltioi­
ta, jotta eri viranomaisten, joita tarkastukset koskevat, voimavaroja voitaisiin käyttää hyväksi 
mahdollisimman tehokkaasti ja komission SEM 2000 — aloitteen osana vahvistamien suuntaviivojen 
mukaisesti. Kreikan valtiovarainministeriön yhteyteen perustettu erityinen tarkastusten koordinoin­
tielin mahdollisti pöytäkirjan allekirjoittamisen Kreikan kanssa (huhtikuu 1995). Alankomaiden 
kanssa käydyt yksityiskohtaiset keskustelut mahdollistavat pöytäkirjojen sanamuodon mukauttami­
sen samankaltaisen rakenteen omaavien jäsenvaltioiden (erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta, Ruot­
si, Suomi) ja liittovaltiorakenteen omaavien jäsenvaltioiden (Belgia, Saksa, Itävalta) hajautettuihin 
tai keskittämättömiin valvontajärjestelmiin. Olemassa olevien pöytäkirjojen osalta tarkastusten 
yhteensovittaminen on voitu toteuttaa Ranskan, Italian ja Espanjan kanssa vuoden alussa esitettyjen 
ja käsiteltyjen koordinoitujen suunnitelmien mukaisesti. 
Vuosien 1992 ja 1994 välillä noudatetun järjestelmien tarkastusta koskevan ohjelman ja edellä 
mainitun kertomuksen tuloksena huomattiin, että menojen tukikelpoisuuteen liittyi erityinen ongel­
ma. Tämä johtuu siitä, että rakennerahastojen toimintaa ohjaavissa asetuksissa ei anneta yksityis­
kohtaista määritelmää tukikelpoisista menoista, ja vaikka eri tukimuotojen hyväksymisestä annetuis­
sa teksteissä on tiettyjä yleisiä seikkoja koskevia vakiolausekkeita (toteutuneet ja maksetut menot, 
tositteet, lopullisen tuensaajan käsite, tukikelpoisuuteen liittyvät määräpäivät), niissä ei anneta 
erityisiä suuntaviivoja, jotka koskevat menojen tiettyjä momentteja tai erityistyyppejä. Tämän 
vuoksi komissiossa aloitettiin vuonna 1995 yksityiskohtainen keskustelu tiettyjen tukikelpoisuuteen 
liittyvien monimutkaisten ongelmien valottamiseksi. Tätä tarkoitusta varten syyskuussa 1994 perus­
tettu yksiköiden välinen työryhmä, jonka puheenjohtajana toimii varainhoidon valvoja, laati ensim­
mäisen yhteenvetokokonaisuuden, jossa täsmennetään ja yhdenmukaistetaan rakennerahastojen 
tietyt menopuolen momentit, kuten käytetyt välineet, kuoletukset, ALV, pankkikorot, tukikelpoi-
suuskaudet, lopullisen tuensaajan käsite. Työ suuntautui pääasiassa avoimien ja valvottavissa ole­
vien yksityiskohtaisten sääntöjen laadintaan, jotta voitaisiin toteuttaa rahoitustekniikan toimenpitei­
tä, kuten riskipääomarahasto (komissio antoi suuntaviivat heinäkuussa 1995) ja takuurahasto. 
Useita tukikelpoisuuteen liittyviä kysymyksiä tarkastellaan vielä vuoden 1996 aikana (esimerkiksi 
sijoitukset kiinteistöihin ja maaomaisuuteen). Tästä syystä tukikelpoisuuskysymys kirjattiin osana 
jäljempänä kuvattua varainhoidon parantamista perustetun ja Euroopan valtiovarainministerien 
henkilökohtaisista edustajista koostuvan työryhmän esityslistalle. 
214 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
2. Varainhoidon parantaminen 
Aloittaessaan tehtävänsä uusi komissio päätti käynnistää sisäisen keskustelun, joka koskee keinoja 
vahvistaa varainhoitoa komission sisällä. Keskustelut aloitettiin vuonna 1995 kolmessa vaiheessa, ja 
ne kattoivat kaikki rakennerahastoista vastaavat yksiköt. Ensimmäisessä vaiheessa sisäistä hallinto­
järjestelmää lujitettiin olemassaolevissa puitteissa rationalisoimalla komission rahoitusta koskevia 
menettelyjä ja yksiköitä. Tähän sisältyi tehokkaamman rakenteen luominen talousarvioista ja rahoi­
tuksesta vastaaville osastoille, paremman henkilöstökoulutuksen antaminen ja hallintovälineiden 
uudenaikaistaminen, jotta varainhoidossa käytettäviä menettelyjä voitaisiin järkiperäistää, yhteisön 
ohjelmia olisi mahdollista arvioida paremmin ja muiden yhteisön toimielinten esittämiä talousarviota 
koskevia huomautuksia voitaisiin edistää tehokkaasti. Toisen vaiheen tavoitteena oli uudistaa tuntu­
vammin menettelyjä ja sisäistä organisaatiota erityisesti talousarviota koskevan päätöksenteon avoi­
muuden lisäämiseksi ja toteutettujen toimien arviointimenettelyn luomiseksi. Nämä molemmat 
vaiheet käynnistettiin peräkkäin vuonna 1995 ja niitä jatkettiin rinnakkain koko vuoden ajan. 
Kolmas vaihe käynnistyi vuoden 1995 lopussa ja sitä on tarkoitus jatkaa vuonna 1996. Sen tavoittee­
na on vahvistaa ja kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyöhön osallistumista sellaisilla aloilla, joilla 
niille kuuluu yhteisön määrärahoihin liittyviä tehtäviä. Tämä koskee ensisijassa rakennerahastoja. 
Ministeritasolla onkin aloitettu keskustelut useilla organisaatioon ja yhteisön määrärahojen jäsenval­
tioissa tapahtuvaan hallintoon liittyvillä aloilla, jotta määrärahojen harkittu ja tehokas hallinto tulisi 
taattua. Suoraan rakennerahastoihin liittyen tähän keskusteluun, joka tähtää jäsenvaltioiden ja 
komission välisen yhteistyön parantamiseen, kuuluu erityisesti kysymys rakennerahastojen osarahoi­
tukseen oikeuttavien menojen yhteisestä, avoimesta ja kaikkien hyväksymästä määritelmästä. Kes­
kustelut ratkaisevatkin ohjelmien lähitulevaisuuden sekä niiden valvonnan että niiden moitteettoman 
taloudellisen ja hallinnollisen toteuttamisen kannalta. 
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 215 
C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 
1. Koheesiorahasto 
Koheesiorahasto, rakennerahastot ja ympäristö 
Koheesiorahasto on rakennerahastojen rinnalla ympäristöhankkeisiin suuntautuvan tuen tärkeim­
piä rahoitusvälineitä. Sen toimintaa ohjaavassa asetuksessa säädetään itse asiassa tarpeesta etsiä 
asianmukainen tasapaino liikenteen perusrakenteiden ja ympäristöä koskevien hankkeiden välillä, 
joiden alalla se on toimivaltainen. Vuosille 1993-1999 varatuista 16 miljardista ecusta koheesiora­
hasto on jo kohdentanut 45 prosenttia kahden ensimmäisen toimintavuotensa (1993-1994) määrä­
rahoista ympäristöhankkeisiin. Koko kautena tarkoituksena on jakaa määrärahat puoliksi ympä­
ristö-ja liikennehankkeiden välillä. Hankkeet koskevat esimerkiksi vesihuoltoa, jätevesien käsitte­
lyä tai jätteiden tuhoamista. Kaikissa tapauksissa komissio tavoittelee mahdollisimman suurta 
johdonmukaisuutta ja yhteensopivuutta koheesiorahaston ja rakennerahastojen rahoituksen välil­
lä. 
Koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen johdanto-osassa mainitaan, että ympäristön ja 
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla koheesiorahaston, rakennerahastojen, ElPrn ja yhtei­
sön muiden rahoitusvälineiden avulla käynnistetyt tukitoimenpiteet olisi sovitettava yhteen'. Sen 1 
artiklassa säädetään, että koheesiorahasto voi myötävaikuttaa hankkeiden teknisesti ja taloudellisesti 
itsenäisten vaiheiden rahoittamiseen. Tässä yhteydessä komissio valvoo, ettei useista vaiheista koos­
tuvan hankkeen mitään menopuolen momenttia rahoiteta samanaikaisesti koheesiorahastosta ja 
rakennerahastoista. Lisäksi koheesiorahastosta annetun asetuksen 9 artiklassa (avun yhdistely ja 
päällekkäisyys) säädetään, ettei mihinkään menopuolen momenttiin voida antaa samanaikaisesti 
koheesiorahaston ja rakennerahastojen tukea ja ettei koheesiorahaston ja muiden yhteisön rahoitus­
välineiden myöntämän kokonaisavun määrä saa olla yli 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuk­
sista. Tämä säännös ei siis kiellä useita rahoitusvälineitä tukemasta erikseen samaa tärkeää hanketta 
niin kauan kun on varmaa, että hankevaiheen kustannukset voidaan selvästi erotella ajankohdan ja 
luonteen mukaan. 
Tavoitteena on, että koheesiorahasto voi osallistua erityisesti yhdessä EAKRrn kanssa kokonaisha-
nkkeen kahden tai useamman vaiheen toteuttamiseen. Käytettävissä olevien yhteisön rahoitusvälinei­
den yhteensovittaminen itse asiassa lisää tukitoimenpiteiden vaikutusta erityisesti Euroopan laajuis­
ten liikenneverkkojen alalla ja nopeuttaa verkkojen kehitystä. Hankevaiheiden suunnittelu edellyt­
tääkin rahoitusvälineiden kiinteää yhteensovittamista sekä hankkeiden aineellista ja taloudellista 
seurantaa. Rakennerahastoista erityisesti EAKRrn ja vähäisemmässä määrin EMOTRm tarkoitukse­
na onkin tukea ympäristön ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alan hankkeita. Sen vuoksi on 
toteutettu toimenpiteitä kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi. 
Kyseiset toimenpiteet koskevat ensisijassa koordinointitoimien käyttöönottoon sovellettavia menette­
lyjä. Komissio huolehti aluksi yleisen koordinointitoiminnan toteuttamisesta yhteisön tukikehyksiä 
valmisteltaessa, jotta tavoitteeseen 1 kuuluvien koheesiorahaston tuensaajamaiden maksusitoumuk­
set voitaisiin kaksinkertaistaa reaalisesti kuten Edinburghin Eurooppa-neuvoston kokouksessa pää­
tettiin. Yhteisön tukikehysten rahoitussuunnitelmissa on sen vuoksi ilmaistu selkeästi koheesiorahas­
tosta myönnetyt varat2. Esimerkiksi Espanjassa ainoastaan tietyt alueet ovat oikeutettuja tavoitteen 
1 mukaiseen tukeen ja 7,950 miljardia ecua koheesiorahaston rahoitusosuudesta kaudelle 1993-1999 
merkittiin yhteisön tukikehysten tavoitteen 1 kohdealueille. Tämä summa määritettiin Edinburghissa 
asetetun tavoitteen perusteella. Toissijaisuus- ja yhteistyöperiaatteiden mukaisesti sopivien hankkei­
den, joilla taataan rakennerahastojen määrärahojen reaalinen kaksinkertaistuminen Espanjan vähi­
ten vaurailla alueilla, esittäminen kuuluu kansalliselle hallitukselle ja tavoitteen 1 tukikehyksen 
seurantakomitealle. Koska koheesiorahasto ei ole luonteeltaan alueellinen, se ei yleensä kokoa 
alueellisia tietoja. 
' Neuvoston asetus OEY) N:o 1164/94, 16.5.1994, EYVL N:o L 130, 25.5.1994. 
2 Katso vuosikertomus 1994. 
216 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Toiseksi konkreettisten hankkeiden yhteensovittaminen vaatii yhä suurempaa huomiota, sillä raken­
nerahastot toimivat ensisijaisesti toimenpideohjelmien kautta, kun taas koheesiorahastosta rahoite­
taan yksittäisiä hankkeita tai hankeryhmiä. Tarkoituksenmukaisia koordinointimenettelyjä otettiin 
käyttöön rahastoa edeltäneen koheesion rahoitusvälineen toiminnan alkaessa sen varmistamiseksi, 
että esitettyjä hankkeita tai hankkeiden vaiheita ei ollut aikaisemmin esitetty rakennerahastoille. 
Rakennerahastojen hallinnosta vastaavia yksiköitä on kuultava ennen kuin komissio tekee päätöksen 
koheesiorahaston tuen myöntämisestä. Lisäksi on otettu käyttöön valvontatoimenpiteitä, jotta voi­
daan varmistaa, ettei mitään menopuolen momenttia voida rahoittaa samanaikaisesti rakennerahas­
toista ja koheesiorahastosta. Nämä menettelyt ovat toimineet tähän asti hyvin, sillä rakennerahasto­
jen ja koheesiorahaston hallinnosta vastaavien yksiköiden välillä ei ole ollut erimielisyyksiä eikä 
kaksinkertaista rahoitusta ole esiintynyt. Joissain tapauksissa jäsenvaltiot ovat esittäneet saman 
hankkeen eri vaiheita eri rahoitusvälineille, mutta kyseinen menettely on.sääntöjenmukainen. 
Suurhanke Portugalissa: 
Aluksi Cruz-Bragan moottoritie Portugalissa sisältyi kauden 1994-1999 
tukikehyksiin ja se oli tarkoitus rahoittaa EAKRrstä. Kun koheesiorahas­
to perustettiin katsottiin, että kyseinen Euroopan laajuisiin liikenneverk­
koihin kuuluva investointi tulisi rahoittaa koheesiorahastosta, sillä näin 
EAKRrstä voitaisiin myöntää enemmän tukea liikenteen alalle. Niinpä 
moottoritien toinen rakennusvaihe poistettiin EAKRrn toimenpideohjel­
masta ja siirrettiin koheesiorahastosta rahoitettavaksi, josta sille myön­
nettiin suurempaa tukea koheesiorahastosta annetun asetuksen 7 artiklan 
mukaisesti. Jotta yhteisön tukien mahdolliselta päällekkäisyydeltä vältyt­
täisiin, komission yksiköt määrittelivät aluksi yhdessä kansallisten vira­
nomaisten kanssa hankkeen kaksi erillistä vaihetta aineellisia indikaatto­
reita käyttäen. Tämän jälkeen vahvistettiin varainhoitoa varten määrä­
päivä, josta alkaen koheesiorahasto hyväksyi maksupyynnöt ja tositteet. 
Lisäksi komissio lisäsi tarkastuksia silloin, kun tuki siirrettiin EAKRrstä 
koheesiorahastoon tehden kaksi tarkastuskäyntiä neljän kuukauden 
aikana. On sanomattakin selvää, että monivaiheisten ohjelmien hallinto­
kustannukset ovat pienemmät, kun työt ovat selkeästi eriteltyjä. 
Komissio tutkii parhaillaan, kuinka koheesiorahaston tukea saavat neljä jäsenvaltiota (Espanja, 
Kreikka, Irlanti, Portugali) voisivat osallistua entistä paremmin yhteensovittamiseen, sillä toimenpi­
deohjelmissa yksittäisten hankkeiden valinta tapahtuu yleensä suunnittelun alueellisella tasolla. 
2. EBP 
Vuonna 1995 EIP vahvisti pitävänsä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvutta tärkeänä painopis­
tealueenaan. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite esitettiin Euroopan unionista 
tehdyssä sopimuksessa. Vuonna 1995 myönnetyistä yhteensä 21,4 miljardin ecun lainoista (vuoteen 
1994 verrattuna 7,5%:n kasvu, vuosina 1993-1994 l,6%:n kasvu) 18,782 miljardia myönnettiin 
yhteisössä (tämä tarkoittaa 5,2%:n kasvua vuoteen 1994 verrattuna, kun taas vuosien 1993-1994 
lasku oli 2%). Kehityksessä jälkeen jääneille tai teollisuuden taantumisesta kärsiville alueille myön­
nettiin 12,144 miljardia ecua. 
Taulukko 127: EIP — Alueelliseen kehitykseen suunnattu rahoitus (miljoonaa ecua) 
EIP:n koko toimima yhteisössä (1) 
Alueellinen kehitys 
Tavoite l 
Koheesiorahaston tukea saavat maat 1995 
18.782 
12.144 
68% 
5 881 
48% 
4.648 
38% 1994 
17.682 
12.035 
5.748 
48% 
4.746 
39% 1993 
16.779 
L2 462 
74% 
7.228 
58% 
6.142 
34% 
(1) Myönnetyn rahoituksen määrä, is. yksinäiset allekirjoitetut rahoitussopimukset ja 
osoitetut määrärahat tämänhetkisistä globaalilainoista 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 217 
Vuonna 1993 hidastunut rahoituksen keskittäminen alueellisen kehittämisen kohdealueiden inves­
tointeihin (72% vuonna 1994 verrattuna 74%:iin vuonna 1993) väheni edelleen vuonna 1995 (68%). 
Vastoin kauden 1989-1993 aikana havaittua kasvavaa suuntausta, pankin alueelliseen kehitykseen 
kohdistuva toiminta kasvoi absoluuttisesti, mutta on reaalisesti vuoden 1992 tasoa alhaisempi. 
Heikkenemisestä huolimatta taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on edelleen ElPrn paino­
pistealueita. 
Kaikilla kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla (tavoite 1) ElPrn lainojen rahoitus oli 5,881 miljardia 
ecua eli 48 prosenttia alueelliseen kehitykseen tarkoitetusta kokonaissummasta (48% myös vuonna 
1994 ja 58% vuonna 1993). Myös tässä voidaan havaita laskun jatkuminen vuoteen 1993 ja kauteen 
1989-1993 verrattuna. Koheesiorahastosta tukea saavien neljän maan (Kreikka, Espanja, Irlanti ja 
Portugali) saamat tuet olivat 4,648 miljardia ecua eli 26 prosenttia kaikesta rahoituksesta yhteisössä 
(28% vuonna 1994, 37% vuonna 1993) ja 38 prosenttia kaikesta alueelliseen kehitykseen kohdistu­
vasta rahoituksesta (39% vuonna 1994). 
Taulukko 128: Alueelliseen kehitykseen suunnatun rahoituksen jakautuminen aloittain (miljoonaa ecua) 
Alueellinen kehitys |YHTEENS | % 
Energia 2.009 16,5% 
Liikenne 4.385 36,1% 
Televiestintä g85 7 3% 
Ympäristö ja muut infrastruktuurit 1.614 13,3% 
Teollisuus, maatalous ja palvelut 3.251 26,8% 
YHTEENSÄ! 12.144 100%, 
Yksittäisten lainojen ja globaalilainojen jako vahvistaa yleisten määrärahojen myöntämisen elpymi­
sen (vuonna 1993 ne vähenivät huomattavasti) ja vastaavasti yksittäisten lainojen määrän heikon 
laskun. 
3. EHTY 
EHTYm perustamissopimuksen 56 artiklan nojalla komissio voi myöntää lainoja uusia työpaikkoja 
luoviin uudistamisinvestointeihin hiili- ja teräsalan toiminnan ja työpaikkojen vähenemisestä kärsi­
villä alueilla. Näihin lainoihin voi kuulua korkohyvityksiä, jotka lasketaan uusia työpaikkoja 
koskevan arvion perusteella ja joiden suuruus on enintään 3 prosenttia viiden vuoden aikana. 
Komission vuodesta 1990 alkaen toteuttamat toimenpiteet ovat vahvistaneet asteittain kyseisten 
lainojen alueellista luonnetta ja niiden yhteensovittamista rakennerahastojen kanssa3. Näiden toi­
menpiteiden erityisenä tarkoituksena oli vahvistaa lainojen keskittämistä yhteisön tukikehysten 
alueellisten tavoitteiden sekä yhteisön RECHAR- ja RESIDER-aloitteiden piiriin kuuluvilla alueilla. 
Komission vuonna 1995 hyväksymien EHTYm uusien uudistamislainojen, joista neuvosto antoi 
myönteisen lausuntonsa helmikuussa 1996, kokonaismäärä oli 394,4 miljoonaa ecua ja uusien 
työpaikkojen lukumäärä noin 27 000. EHTYm vuoden 1995 talousarviosta varattiin 11,45 miljoonaa 
ecua jo myönnettyjen lainojen korkohyvityksiin. Saman vuoden aikana komissio maksoi 102 uudis-
tamislainaa, joista 95 oli globaalilainoja (196 miljoonaa ecua) ja 7 suoria lainoja (64,2 miljoonaa 
ecua). 
4. Euroopan investointirahasto 
Kesäkuussa 1994 perustetun Euroopan investointirahaston tehtävänä on tukea pitkä- ja lyhytaikaisia 
investointeja myöntämällä Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin suunnatuille lainoille ja 
investoinneille pitkäaikaisia takuita. 
> EYVL N:o C 188/9, 28.7.1990, EYVL N:o C 59/4, 6.3.1992 ja komission päätös E/1967/94, tehty 12 päivänä 
joulukuuta 1994. 
218 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Vuonna 1995 taattujen lainojen määrä oli 686,8 miljoonaa ecua, joista 116,46 miljoonaa oli 
tosiasiallisesti allekirjoitettuja toimia; Kaikista allekirjoitetuista toimista Euroopan laajuisiin verk­
koihin liittyvien hankkeiden määrä oli 94 prosenttia, josta 17 prosenttia liittyi liikenteen alaan, 26 
prosenttia televiestintään ja 51 prosenttia energiaan. Pk-yrityksiä koskevien hankkeiden määrä oli 6 
prosenttia. 
5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä 
Sopimuksessa Euroopan talousalueesta määrättiin rahoitusjärjestelmästä, jolla tuetaan yhteisön 
taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävää tavoitetta ja jota EFTA-valtiot rahoitta­
vat ja EIP hallinnoi. Rahoitusjärjestelmän kokonaismäärästä määrätään sopimuksen pöytäkirjassa 
38: vuosina 1994-1998 myönnettävä avustusten kokonaismäärä on 500 miljoonaa ecua ja kahden 
prosentin korkotuki vuodessa on saatavissa 1,5 miljardin ecun kokonaismäärän osalta kymmeneksi 
vuodeksi. Järjestelmän rahoitustukea saavat Kreikka, Irlanti, Pohjois-Irlanti, Portugali ja tavoittee­
seen 1 kuuluvat Espanjan alueet (kauden 1989-1993 aikana). 
Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen näiden maiden rahoitusosuus Euroopan talousa­
lueen rahoitusjärjestelmässä on maksettu yhteisön talousarviosta. Tästä syystä komissiolla on edus­
tajansa hankkeiden hyväksymisestä vastaavassa rahoitusjärjestelmäkomiteassa. 
Vuoden 1995 aikana hyväksyttiin korkotuet 302,4 miljoonan ecun lainoille ja seitsemälle hankkeelle 
Espanjassa ja yhdelle Kreikassa. Komitea hyväksyi 68 miljoonan ecun avustukset neljälle hankkeelle 
Kreikassa ja kolmelle Espanjassa. Hankkeet vastaavat kolmea painopistealaa, jotka ovat liikenne, 
ympäristö ja koulutus. 
Pireuksen konttiterminaali, esimerkki useiden yhteisön rahoitusvälinei­
den käytöstä: 
Pireuksen satama on rahtilaivojen pääasiallinen tulosatama Attikan 
alueelle, jolla noin puolet kreikkalaisista asuu. Meriliikenne on tullut 
viime aikoina Kreikassa tärkeämmäksi, sillä yli 90 prosenttia kauppata­
varoista saapuu meritse. Pireus on toinen Kreikan kahdesta satamasta, 
jossa sijaitsee konttiterminaali. Yhdessä sataman kolmesta osasta, Iko-
nionissa, on konttiterminaali, ja sen toinen osa, Ikonion II, on osittain 
valmis. ETA:n rahoitusjärjestelyn kautta toisen terminaalin rakentami­
sen loppuun saattamiseen myönnettiin 12,1 miljoonaa ecua. Tämä lisää 
huomattavasti sataman konttiliikenteen kapasiteettia. Lisäksi EIP myön­
si 42,9 miljoonan lainan, joka saa 2 prosentin korkotukea vuodessa 10 
vuoden ajan. Myös koheesiorahasto osallistuu hankkeeseen 15 miljoo­
nan ecun rahoitusosuudella, joka käytetään reunalaiturin täydentämi­
seen sekä nosturien, traktoreiden ja muiden erityislaitteiden ostamiseen. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 219 
D. YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS 
Johdanto 
Rakennerahastoista annetuissa asetuksissa (puiteasetuksen 7 artikla) edellytetään, että rakenteelliset 
toimet ja yhteisön muut alakohtaiset politiikat täydentävät toisiaan. Kyseistä aihetta onkin syytä 
tarkastella tässä kertomuksessa, sillä myös tätä tavoitetta vahvistettiin vuonna 1995. Ympäristötee­
maan sisällyttäminen tähän kertomukseen kuvaa kyseistä ponnistusta, joka ilmenee monilla tavoin ja 
monilla tasoilla. Lakien ja asetusten suhteen vuonna 1995 jatkettiin yhteensovittamista ja ennakoin­
tia, jotta rikkomukset voitaisiin ehkäistä ja niistä voitaisiin langettaa rangaistuksia erityisesti ympä­
ristön, kilpailusääntöjen ja julkisten hankintojen aloilla. Rahoitustuen kannalta rakennerahastot 
täydentävät joidenkin alojen yhteisöaloitteita, kuten yhtäläisiä mahdollisuuksia, pk-yrityksille suun­
nattua tukea, Euroopan laajuisia verkkoja sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä. 
Komissiossa aloitettiin keskustelut, jotta voitaisiin arvioida mahdollisuuksia parantaa yhteisön eri 
politiikkojen ja rakennerahastojen yhteistoimintaa. Komissio pyytää myös jäsenvaltioita ja ohjelmat 
täytäntöönpanevia viranomaisia ottamaan huomioon eri suuntaviivat omalla tahollaan. Yhteisön 
politiikkojen täydentävyyttä on sovellettava sekä ohjelmia suunniteltaessa (mistä annettiin takuut, 
kun säädöksiä tarkistettiin vuonna 1993) että toteutettaessa niitä paikallisella tasolla. Tämä vuoksi 
komissio pyytää jäsenvaltioita ponnistelemaan kaikilla hallinnon tasoilla ja toteutusvaiheissa (erityi­
sesti seurantakomiteoissa ja julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä tai tukijär­
jestelmiä sovellettaessa), jotta mahdollisuudet rikkoa yhteisön sääntöjä vähenisivät. Vuonna 1995 
komissio pohti myös suosituksia, joilla tietyt yhteisön muista politiikoista poikivat kysymykset 
voitaisiin saattaa osaksi rakennerahastojen ohjelmien nykyistä suunnittelua. Tämä keskustelu johti 
lukuisiin komission tiedonantoihin koheesiopolitiikasta ja ympäristöstä, rannikkovyöhykkeiden yh­
dennetystä kehityksestä1, rakenteellisista toimista ja työllisyydestä2 sekä kehitystä ja työllisyyttä 
koskevien paikallisten aloitteiden rohkaisemisesta. Tänä aikana valmisteltiin myös muita tiedonanto­
ja erityisesti naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön 
politiikkoihin. Ympäristöön liittyviä kysymyksiä käsitellään tämän kertomuksen muissa osissa eikä 
tässä jaksossa puututa kyseen aiheeseen. 
i Työllisyyspolitiikan täydentävyys 
| Kuten tässä kertomuksessa on jo painotettu, rakennerahastot ovat erityisesti työllisyyden kannalta 
j yhteisön tärkein apuväline työttömyyden torjunnassa. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
j etusijalle asettamista viidestä toimenpiteestä kolmea voidaan soveltaa suoraan rakennerahastoihin. 
i Kyseiset toimenpiteet ovat ammatillisen koulutuksen parantaminen, työmarkkinoiden tehokkuuden 
; lisääminen ja työttömyyden erityisen raskaasti koskettamien ryhmien työmarkkinoille sijoittamisen 
helpottamista koskevat toimenpiteet. Cannesissa ja Madridissa kokoontuneet Eurooppa-neuvostot 
vahvistivat mainittujen toimenpiteiden tärkeyden, mutta ne ilmaisivat kannattavansa myös komis­
sion ehdotuksia paikallisista kehitys- ja työllisyysaloitteista. 
Rakennerahastot ovat kyseisten toimenpiteiden tärkein rahoitusväline erityisesti ESRrn tavoitteiden 3 
ja 4 osalta, mutta myös kaikkien alueittain jaoteltujen tavoitteiden (tavoitteet 1, 2 ja 5b) osalta. 
Komissio ehdotti vuoden 1995 aikana monia asiakirjoja, jotka koskivat sen ehdotuksia Eurooppa-
neuvostojen etusijalle asettamien työllisyystoimenpiteiden toteuttamisesta. Kesäkuussa 1995 komis­
sio hyväksyi paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden rohkaisemista Euroopan laajuisesti koske-
Naiden kahden tiedonannon osalta katso LA. 1.2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen ja I.B.2. Uutta luovat toimet 
ja tekninen apu. 
Aluksi tiedonanto esitettiin Madridin epävirallisessa ministerikokouksessa (30.11.-1.12.1995) ja julkaistiin sen 
jälkeen vuonna 1996 (KOM(96)109 lopullinen, 30.3.1996). Katso Johdanto: C. Työllisyys unionin tärkeimpänä 
haasteena. 
^O Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 
van tiedonannon, jossa ehdotetaan strategiaa kyseisen kehityksen tukemiseen ja sen tulosten levittä­
miseen rakennerahastojen seurantakomiteoiden välityksellä. Lokakuussa Euroopan laajuisesta työl­
lisyysstrategiasta annetussa tiedonannossa rakennerahastot asetetaan keskeiseen asemaan kyseisessä 
kehityksessä. Edellä mainitussa tiedonannossa "rakennepolitiikka ja työllisyys" kyseiset tehtävät 
esitetään yksityiskohtaisemmin. 
Työmarkkinoiden tehokkuuden lisäämiseen tähtäävät toimenpiteet (esimerkiksi ammatillisen koulu­
tuksen tukeminen) ovat kuitenkin luonteeltaan sellaisia, että määrällisten tavoitteiden ilmaiseminen 
on vaikeaa. Siitä huolimatta rakennerahastot ovat pyrkineet sopeutumaan Essenin huippukokouk­
sessa esitettyihin ongelmiin. 
1. Rakennerahastot, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjäytymisen torjunta 
Syrjäytymisen torjunta ja yhtäläisten mahdollisuuksien ajaminen kuuluvat Essenissä määriteltyihin 
ja tämän jälkeen Cannesissa ja Madridissa vahvistettuihin yhteisön politiikkojen ensisijaisiin tavoit­
teisiin. Tässä yhteydessä ESR toimii pääasiassa tavoitteen 3 perusteella, mutta myös alueellisten 
tavoitteiden perusteella (tavoitteet 1, 2 ja 5b), mitä on vaikeampi tunnistaa. 
Rakennerahastot ja syrjäytymisen torjunta 
Syrjäytymisen torjunta kuuluu ESRrn tavoitteen 3 ensisijaisiin toimiin. Kaudeksi 1994-1999 tähän 
tarkoitukseen kohdennettiin 5,6 miljardia ecua. Valittu lähestymistapa tähtää päinvastoin kuin 
aikaisemmin syrjäytymisen käsittelyyn kokonaisvaltaisena ilmiönä eikä eri politiikkojen lisänä. 
Tämän vuoksi etusijalle asetetaan työmarkkinoille palaaminen eli koulutustoimet. Ensimmäistä 
kertaa ESR pitää mahdollisena integroitujen sopeuttamisväylien luomista, olipa sitten kyseessä 
työelämään tai yhteiskuntaan sopeuttaminen. Tästä syystä yhteisön rahoituksella tuetaan sekä 
sosiaalisia liitännäistoimenpiteitä että varsinaisia koulutustoimia. 
Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet 
Rakennerahastojen toimintaa ohjaaviin asetuksiin vuonna 1993 tehdyt muutokset laajentavat yhtä­
läisten mahdollisuuksien periaatetta koskevan velvoitteen koskemaan kaikkia rahastojen tukitoimen­
piteitä. Ohjelmien hyväksymisestä tehtäviin päätöksiin on sisällytetty erityinen vakiolauseke, jolla 
varmistetaan tämän uuden velvoitteen noudattaminen. Ohjelmissa on valittu kaksi lähestymistapaa, 
jotka vaihtelevat jäsenvaltiokohtaisesti. Toiset jäsenvaltiot (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa tai 
Espanja) ovat valinneet naisiin kohdistettavat erityistoimenpiteet, kun taas toiset jäsenvaltiot suosi­
vat laaja-alaisempaa lähestymistapaa ja tarkastavat tarkkoja arviointimittareita käyttäen yhtäläisten 
mahdollisuuksien politiikan vaikutukset. Näin tehdään varsinkin Ranskassa. Vähintään 2 prosenttia 
tavoitteiden 1 ja 3 määrärahoista on varattu tähän tarkoitukseen, mikä tarkoittaa 785 miljoonaa 
ecua kaudella 1994-1999. Tavoitteeseen 5b kuuluvia maaseutualueita koskevissa tukitoimenpiteissä 
miesten ja naisten yhtäläisillä mahdollisuuksilla on kasvava merkitys kun otetaan huomioon, että 
monilla alueilla yli 40 prosenttia maatilan tuloista on lähtöisin sen ulkopuolelta lähestulkoon aina 
naisten hoitamista toimista. Tällainen toiminta luo varallisuutta ja työllisyyttä sekä myötävaikuttaa 
dynaamisen talouden säilymiseen ja kehittymiseen. NOW-ohjelmaa (1991-1993) jatkettiin ja lujitet­
tiin EMPLOYMENT-aloitteen (1994-1999) yhteydessä. ESRrn myöntämän 361 miljoonan ecun 
turvin NOW keskittyy naisia koskevien uusien koulutus- ja työllisyyskäsitteiden luomiseen, kokei­
luun ja toteuttamiseen3. Yksi EMPLOYMENT-NOW-ohjelman ensisijaisista tavoitteista on yhteisön 
tukikehyksien puitteissa rahoitetuista hankkeista saatujen positiivisten tulosten omaksuminen. 
J Katso I.B.I. Yhteisöaloitteet, ohjelmien tarkastelu jäsenvaltioissa. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 221 
Komissioon perustettiin vuonna 1995 puheenjohtaja Jacques Santerin vetämä yhtäläisten mahdolli­
suuksien seurannasta vastaava komission jäsenistä koostuva työryhmä sekä yksikköjen välinen 
työryhmä, joka valmisteli ehdotuksen komission tiedonannoksi parlamentille ja neuvostolle aiheesta 
"naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien liittäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja 
toimiin". Kyseinen asiakirja sisältää rakennerahastoihin liittyvän osan, sillä ne toimivat pääasiallise­
na rahoitusvälineenä, jolla voidaan edistää tämän unionin ensisijaisen tavoitteen toteuttamista. 
Edelleen on jatkettu keskusteluja, jotka koskevat tasa-arvoisuusperiaatteen tämänhetkisiin ohjelmiin 
sisällyttämisen tasoa mittaavia indikaattoreita ja keinoja. Onkin ehdotettu, että luotaisiin perusmit-
tareita, joilla voidaan mitata tiettyjä positiivisia mielleyhtymiä omaavia toimenpiteitä tasa-arvoisuu-
den alalla, jotta ohjelmien seurantakomiteoita varten voitaisiin määritellä hankkeiden valintaan 
vaikuttavat merkitykselliset perusteet. Jo nyt on käynnistetty laaja-alainen arviointitutkimus, jotta 
pystyttäisiin valottamaan millä tavoin rakennerahastot tosiasiallisesti toteuttavat tätä ulottuvuutta. 
Lisäksi komission on tarkoitus laatia metodiset suuntaviivat seurantakomiteoiden käyttöön. Kaikki 
tähän saakka tehty työ puoltaa yhteisön eri tukitoimenpiteiden johdonmukaisuuden ja täydentävyy­
den lujittamista. 
2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen 
Rakennerahastot ja yhteinen maatalouspolitiikka 
Koska maatalous on edelleen monilla yhteisön alueilla yksi tärkeimmistä toiminnanhaaroista, useim­
mat kauden 1994-1999 ohjelmat sisältävät maatalouteen liittyviä toimenpiteitä. Tästä syystä on 
tärkeää toisaalta valvoa, että jäsenvaltioiden maaseutua koskevissa kehityssuunnitelmissa ehdotta­
mat tavoitteiden 1 ja 5b mukaiset toimet vastaavat yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) suuntaviivo­
ja ja toisaalta ottaa huomioon maatalouden toimenpiteiden vaikutus taloudellisen toiminnan kehitty­
miseen. Esimerkiksi tavoitteen 5b osalta yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa esitetyt maataloustoimen-
piteet laadittiin siten, että YMPm uudistus ja maaseudun kehittäminen täydensivät toisiaan. Toimen­
piteissä otetaan huomioon tavoitteeseen 5b kuuluvien alueiden maatalouden monimuotoisuus (ra­
kenteet, järjestäytymisen muodot, perinteet ja osaaminen, maantieteellinen sijainti, markkinoiden 
läheisyys tai kaukaisuus). Rakenteiden monimuotoisuus johtaa lukuisiin ratkaisuihin, jotta kukin 
maatila pystyisi sopeutumaan markkinoihin, laajentamaan tuottamiensa tuotteiden tai tarjoamiensa 
palvelujen valikoimaa (maatilamatkailu, ympäristö) ja samalla hillitsemään tuotantokustannuk-
siaan. 
Jos suunnitellut toimenpiteet, joiden avulla maanviljelijöiden määrä säilyy riittävänä, edistävät 
maaseudun sosiaalis-taloudellista kehitystä, komissio antaa tiettyjä takuita. Yleensä aina kansallista 
tukijärjestelmää ehdotettaessa tarkastetaan, että se vastaa YMPm sääntöjä ja valtion tukia koskevia 
sääntöjä. Ensisijaisiksi valitut toimet koskivat uusien tekniikoiden soveltamista, energian säästöä, 
laadun edistämistä jne. Esimerkiksi keinokastelun alalla etusija annettiin olemassa olevien rakentei­
den parantamiseen tähtääville toimille vesihävikin välttämiseksi (haihtuminen, vuodot jne.) kastel­
tuun alaan viittaamatta. Kun kyseessä olivat uudet alueet komissio asetti laajennukselle erittäin 
tiukat rajat ja pyysi tietoja aiottuja viljelmiä koskevista suunnitelmista. 
Tavoitteen 5a kohdalla noudatettu lähestymistapa on samanlainen sekä tuotannon että kaupanpitä-
misen rakenteiden tasolla. Joidenkin tuotteiden markkinoiden tasapainon säilyttämiseksi tuotannon 
kasvuun johtavat investointituet ovat kiellettyjä (sianliha-, muna- ja siipikarja-ala). Naudanliha-
alalla on annettu rajoituksia. Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen alalla komissio 
otti käyttöön valintaperusteita yhteisön politiikkojen ja erityisesti YMPm suuntaviivojen mukaisesti. 
Joillakin aloilla investointituet ovat kiellettyjä tai sallittuja tiukoissa rajoissa ja niiden on johdettava 
olemassa olevan kapasiteetin vähenemiseen, sillä tavoitteena on kyseisten alojen nykyaikaistaminen 
ja järkiperäistäminen (naudanliha, sianliha jne; tietyt jalostetut hedelmät ja vihannekset). 
222 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Maaseudun haasteet 
Vuoden 1988 rakennerahastouudistuksesta lähtien yhteisössä on toteutettu erityistä maaseutua kos­
kevaa politiikkaa. Maaseutu elää perusteellista murroskautta ja sen herkkään tasapainoon kohdistuu 
yhä enemmän paineita. Maaseutuvaltaiset alueet kattavat yli 80 prosenttia yhteisön alueesta ja niillä 
asuu yli neljäsosa sen väestöstä. Maaseutuyhteisöjen varallisuustaso ja ympäristö ovat yhä suurem­
massa vaarassa ja monien maaseutualueiden pääelinkeinona oleva maatalous elää murroskautta, 
joka kyseenalaistaa jopa kyseisten alueiden olemassaolon perustan. Joidenkin maaseutualueiden 
kokemina ongelmina voidaan mainita mm. taloudellisen toiminnan väheneminen, väestön ikäänty­
minen, nuorten maaltapako, elämänlaadulle korvaamattomien palveluiden lopettaminen riittävän 
väestömäärän puuttuessa ja autioitumisen uhka. 
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopi­
muksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö pyrkii "vähentämään eri alueiden välisiä kehitysero­
ja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan luettuna, jälkeenjäänei­
syyttä". Maaseutua autettaessa sen valtteja on hyödynnettävä ja taloudellisen ja sosiaalisen elämän 
kaikki osatekijät on otettava huomioon. Toisin sanoen samanaikaisesti olisi huolehdittava sekä 
maataloudesta että kaikista muista maaseudun elämän tekijöistä, jotka ovat merkittäviä yhdenty­
neen ja elinkelpoisen maaseudun talouden kehittymisen sekä hyvän "elämän laadun" kannalta. 
Maanviljelyn jatkaminen tietyillä maaseutualueilla samaistetaan usein kyseisten alueiden selviytymi­
seen ja se edellyttää eri toimien yhteensovittamista, kuten yhteiset markkinajärjestelyt, tuotannon 
monipuolistaminen, tuotteiden laadun parantaminen, kasvinsuojelualan tai tutkimuksen alan poli­
tiikkojen toteuttaminen. Samanaikaisesti on jatkettava maatalouden rakenteiden uudistamis- ja 
mukauttamistoimia maatilojen saamiseksi kilpailukykyisiksi ja luonnonympäristön suojelemiseksi 
ympäristönsuojelupolitiikan mukaisesti. 
Kuitenkin jo monien vuosien ajan maatalouden työllisyys on laskenut tasaisesti. Aktiivisen maata­
lousväestön määrä on enää ainoastaan 5,5 prosenttia koko työväestöstä, kun 1960-luvun alussa sen 
määrä oli yli 20 prosenttia. Muutto suuriin kaupunkitaajamiin ei ole ratkaisu niin kauan kuin 
jatkuva työttömyys hidastaa työvoiman palvelukseen ottamista ja pahentaa ongelmia. Maaltapako 
on vaarassa autioittaa eräitä maaseutualueita, mikä puolestaan vaarantaa koko unionin alueen 
tasapainon. Yhteisön monialaisen maaseudun kehityspolitiikan onkin edistettävä väestörakenteen 
säilymistä ja elinkelpoisten maaseutuyhteisöjen kehittämistä. Tästä syystä on löydettävä vaihtoehtoi­
sia ratkaisuja, jotta väestö pysyisi paikoillaan ja uusia maatalouden ulkopuolisia työpaikkoja 
syntyisi mahdollisimman paljon sellaisilla aloilla kuin matkailu, pienteollisuus, pk-yritykset, lomitta-
: mispalvelut, kylien kunnostaminen, asutuksen tai monien historialliseen kulttuuriperintöön kuulu­
vien rakennusten säilyttäminen. 
Maaseutualueiden kehittämiseen tähtäävä politiikka on pantava täytäntöön koko yhteisön alueella. 
Sitä edistetään tavoitteen 5a rahoitustoimenpiteillä ja YMPm uudistuksen liitännäistoimenpiteillä. 
Toimien on kuitenkin ensisijassa kohdistuttava taloudellisesti eniten kärsineisiin tai heikoimmin 
kehittyneisiin alueisiin. Tämän vuoksi määrärahat on keskitettävä tavoitteiden 1, 6 ja 5b kohdea­
lueille niin yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa kuin yhteisöaloitteissa ja eri­
tyisesti LEADER-aloitteen yhteydessä. Kaudella 1989-1993 maaseudun kehittämiseen kohdennettiin 
noin 15 miljardia ecua. Määrärahat on tarkoitus kaksinkertaistaa kaudella 1994-1999. 
3. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka 
Vuodesta 1994 alkaen, jolloin yhteinen kalastuspolitiikka liitettiin rakennerahastojen mekanismei­
hin, kaikilla kalatalouden rakenteiden tukemiseksi käytetyillä välineillä (sekä yhteisön tukikehykse­
t/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat että PESCA-aloite) on ollut kaksinainen tehtävä. Toisaalta niiden 
tavoitteena on taata kyseisen politiikan säilyminen ja kestävä kehitys edistämällä pyyntiponnistusten 
mukauttamista kalavarojen vähetessä. Toisaalta nämä välineet edistävät taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden lujittamista myöntämällä tukia, joiden tarkoituksena on vahvistaa kaikkia 
kalastusketjun rakenteita (laivasto, kalanviljely, tuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen, sata-
Seisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 223 
mavälineistö). Lisäksi KORrsta rahoitetuissa kalastuslaivastoa koskevissa toimenpiteissä on nouda­
tettava kunkin jäsenvaltion pyyntiponnistuksia rajoittavien monivuotisten ohjausohjelmien tavoittei­
ta. Esimerkiksi uusien kalastusalusten rakentamiseen myönnetään tukea vain, jos ohjelmien vuotui­
sia välitavoitteita ja myöhemmin lopullisia tavoitteita noudatetaan. 
4. Rakennerahastot ja pk-yritykset 
Pk-yrityksille ja pienteollisuudelle suunnatun tuen osalta kaudelle 1994-1999 hyväksytyt toimenpi­
deohjelmat osoittavat, kuinka tärkeinä komissio pk-yrityksiä pitää. Tästä syystä keskimäärin 10 
prosenttia EAKRrn varoista kohdennetaan erityisesti pk-yrityksiä hyödyttäviin toimenpiteisiin4. 
Lisäksi yhteisön SME-aloite edistää pk-yritysten osaamisen parantamista ja ADAPT-aloite puoles­
taan tähtää työllisyyden ja työvoiman teollisiin muutoksiin sopeutumisen parantamiseen myös pk-
yrityksiä hyödyttävällä tavalla. 
Vuoden 1995 aikana hyväksyttiin suurin osa yhteisön SME-aloitteeseen liittyvistä ohjelmista (1 
miljardi ecua, josta 800 miljoonaa on kohdennettu tavoitteen 1 kohdealueille). Seurantakomiteoissa 
komissio varmistaa, että pk-yrityksillä on omat edustajansa ohjelmien toteuttamiseen osallistuvien 
talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten joukossa, jotta pk-yritykset liittyisivät kiinteämmin 
yhteisöohjelmiin. Tätä suositellaan komission Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle 
osoittamassa kertomuksessa5, jossa komissio korostaa pk-yritysten tärkeyttä työllisyyden, kasvun ja 
kilpailukyvyn avaintekijöinä Euroopan unionissa. On huomattava, että yrityspolitiikasta vastaavat 
komission yksiköt osallistuvat niiden ohjelmien seurantakomiteoiden kokouksiin, jotka koskevat 
erityisesti pk-yrityksiä. Esimerkkinä mainittakoon teollisuuteen tai palveluihin liittyvät ohjelmat 
varsinkin tavoitteeseen 1 kuuluvissa maissa (Irlanti, Portugali ja Kreikka) sekä SME-aloitteen 
ohjelmat. 
EUROPARTENARIAT-Euroopan yritysten kontaktipäivät 
Vuonna 1995 järjestettiin kaksi EUROPARTENARIAT-tapahtumaa, 
toinen Saksassa ja toinen Portugalissa.Tapahtumien tarkoituksena oli 
edistää kohdealueiden (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) ja muiden jäsenvaltioiden 
sekä kolmansien maiden yritysten välistä yhteistyötä ja luoda yhteyksiä 
näiden välille. 
EUROPARTENARIAT Nordrhein-Westfalen (Dortmund, 20.-21. maa­
liskuuta 1995) yhdisti noin 5 000 vierailijaa 54 eri maasta. 357 saksalaista 
yritystä osallistui noin 10 000 liiketapaamiseen 2 000 vierailevan pk-
yrityksen kanssa, joista 200 oli lähtöisin Itsenäisten valtioiden yhteisöstä. 
EUROPARTENARIAT Portugali (Lissabon, 24.-25. marraskuuta 1995) 
oli myös suuri menestys. 406 portugalilaista yritystä tapasi noin 2 000 pk-
yritystä 13 000 keskustelun aikana. 
Komissio tukee myös Keski- ja Itä-Euroopan, Itsenäisten valtioiden yh­
teisön ja Välimeren maiden yritysten osallistumista kyseisiin tapahtu­
miin. 
5. Rakennerahastot, tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Vuonna 1995 jatkettiin jo vuonna 1993 komission tiedonannolla "Yhteenkuuluvuus ja TTK-politiik-
ka"6 käynnistettyä toimintaa. Vuodesta 1994 alkaen taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
otettiin paremmin huomioon neljännessä tutkimuksen puiteohjelmassa ja tutkimuksen/teknologisen 
kehittämisen ulottuvuus rakennerahastoissa mainitun tiedonannon ansiosta. Erityisesti rakennera-
4 Katso vuosikertomus 1994 
5 Komission kertomus "P 
SEC(95)2087. 
• KOM(93)203, 12.5.1993. Komission kertomus "Pk-yritysten asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn lähteenä Euroopan unionissa" 
SEC(95)2087. 
224 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
hastojen rahoittamat TTK-toimet ovat kasvaneet selvästi määrältään (johtuu osittain siitä, että 
rakennerahastojen varat lähes kaksinkertaistettiin kaudella 1994-1999), mutta myös prosentuaalisesti 
edelliseen kauteen verrattuna7. Muistutettakoon, että kyseiset toimet edustavat lähes 5 prosenttia 
tavoitteen 1 yhteisön rahoitusosuudesta ja 12 prosenttia tavoitteen 2 rahoitusosuudesta. Lisäksi 
ESRrstä annetussa tarkistetussa asetuksessa säädetään, että ESR tukee tavoitteiden 1, 2 ja 5b 
perusteella tutkimusta, tiedettä ja teknologiaa koskevaa koulutustoimintaa. 
Yhteisöaloitteiden osalta vuonna 1995 käynnistettiin suurin osa SME-ja ADAPT-ohjelmista. SME-
aloitteen tavoitteena on rahoittaa yhteistyön edistämistä TTK-toiminnassa pk-yritysten välillä sekä 
pk-yritysten ja tutkimuskeskusten, teknologiansiirtokeskusten, yliopistojen ja koulutuskeskusten 
välillä. ADAPT-aloite (1,5 miljardia ecua, josta 400 miljoonaa on kohdennettu tavoitteen 1 alueille) 
edistää mm. yritysten välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa sekä tutkimusta yrityksiin ja ammatillista 
koulutusta antaviin laitoksiin suuntautuvan teknologiansiirron alalla. Näihin on vielä lisättävä 
EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet, joista esitettiin vuoden 1995 
toisella vuosipuoliskolla ehdotuspyynnöt, jotka koskevat alueellisten innovaatiostrategioiden kehit­
tämistä, tietoyhteiskuntaa koskevia alueellisia kehitysstrategioita sekä alueiden välisiä verkkoja 
tietoyhteiskuntaan liittyvien erityissovellutusten kehittämiseksi1. Näiden toimien rahoittamiseksi 
kaudella 1995-1999 on varattu 20 miljoonaa ecua tietoyhteiskunnan osalta ja 15 miljoonaa ecua 
innovaatiota ja teknologiansiirtoa edistävien yhteistyötoimien osalta. 
Lisäksi tutkimuksen neljännessä puiteohjelmassa otetaan vuonna 1993 esitetyn tiedonannon mukai­
sesti huomioon taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaatimus erityisesti sen kolmannessa 
toimessa ("Tutkimustoiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyödyntä­
minen") ja sen neljännessä toimessa ("Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus"). Ensiksi mainitun toimen 
perusteella tällä hetkellä toimii 18 innovaatiokeskusta (yhteensä 52rsta) tavoitteen 1 kohdealueilla ja 
yksi keskus tavoitteen 6 kohdealueella. Innovaatiokeskusten verkko kattaa suurimman osan tavoit­
teisiin 2 ja 5b kuuluvista alueista. Tutkijoita koskevassa toiminnassa tarjotaan lukuisia tilaisuuksia 
epäsuotuisten alueiden tutkijoille varsinkin tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla. Esimerkkeinä mainitta­
koon yhden vuoden lisäapurahat, jotka edistävät tutkijoiden paluuta kotilaboratorioihinsa; merkit­
tävien tutkijoiden näillä alueilla oleskelusta aiheutuvien kustannusten korvaaminen; epäsuotuisten 
alueiden ja varakkaampien alueiden välisten verkkojen edistäminen; suuriin laitoksiin pääsyä koske­
viin hakemuksiin liittyvä valinta ottaen huomioon epäsuotuisten alueiden vaikutus tieteellis-teknisiin 
voimavaroihin; heikommassa asemassa olevien alueiden eurokonferensseihin osallistumisen edistä­
minen; ohjelman etenemisen säännöllinen arviointi yhteenkuuluvuuden alalla (seurannasta vastaava 
työryhmä perustettiin 1995). 
6. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot 
Rakennerahastot käyttävät edelleen suuren osan määrärahoistaan Euroopan laajuisten verkkojen 
rahoittamiseen yleisesti9. Kun yhteisön eri välineiden rahoitustoimenpiteiden seurantaa varten luotiin 
järjestelmä ja liikenteen alan Euroopan laajuisia verkkoja koskeva monivuotinen suunnittelumenet-
tely otettiin käyttöön, eri välineiden välillä on voitu saavuttaa parempi yhteensovittamisen ja 
johdonmukaisuuden taso. Vuonna 1995 erityisen tärkeää Euroopan laajuisten verkkojen toteuttami­
sen kannalta oli se, että hyväksyttiin varainhoitoasetus10, jossa vahvistetaan yhteistä etua tuottaville 
hankkeille suunnatun yhteisön rahoitustuen myöntämisen edellytykset ja menettelyt liikennettä, 
televiestintää ja energiaa koskevien Euroopan laajuisten verkkojen alalla. Kyseisessä asetuksessa 
säädetään 2,345 miljardin ecun määrärahoista kaudelle 1995-1999. 
' Katso vuosikertomus 1994. 
* Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
* Katso vuosikertomus 1994. 
10 Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 18.9.1995. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 225 
Euroopan laajuiset liikenneverkot 
Yhteiseen liikennepolitiikkaan liittyy olennaisena osana Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ke­
hittäminen, jonka tulisi ratkaista joitakin syrjäisten alueiden perusrakenteita ja yhteyksiä yhteisön 
keskusalueiden kanssa koskevia puutteita". Yhteisö osallistuu tähän kehitykseen esittämällä suunta­
viivoja, joiden tavoitteena on edistää kahden perustavoitteen, sisämarkkinoiden sekä taloudellisen ja 
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamista. Verkkojen päätehtävänä on erillisalueiden, saarialuei­
den ja syrjäseutualueiden liittäminen yhteisön keskusalueisiin. Suuntaviivoissa määritellään perusta­
missopimuksen määräysten mukaisesti (XII osasto, 129 b, c ja d artikla) suunniteltujen toimien 
tavoitteet, painopisteet ja pääperiaatteet. Niissä yksilöidään myös yhteistä etua koskevat hankkeet. 
Nämä kaikki ehdotukset esitetään joulukuussa 1995 Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä 
hyväksytyissä Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa, 
joissa monivälinekuljetuksia pidetään yhtenä mahdollisena ratkaisuna ympäristön suojelun vahvista­
misessa. Suuntaviivoissa yksilöidään myös Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteuttamisen eri 
osatekijät: 
• tieverkko (75 000 km), josta 20 000 km on rakennettava tai kunnostettava seuraavan kymmenen 
vuoden aikana ja noin 40 prosenttia töistä suoritetaan syrjäseutualueilla; 
• rautatieverkko (73 000 km vuoteen 2010 mennessä), jonka tavoitteena on pullonkaulojen poista­
minen keskusalueilta ja verkon laadun parantaminen syrjäseutualueilla (välineistö, sähköistämi­
nen, uudet yhteyslinjat jne.); 
• satamat, jotka ovat välttämättömiä syrjäisille jäsenvaltioille, sekä laivaliikenteen tieto- ja hallin-
toverkko, jonka kehittäminen tulevaisuudessa (turvallisuuden ja tehokkuuden parantaminen 
ekologisesti herkkien alueiden ympäristöä suojellen) koskee suoraan syrjäisiä maita; 
• lentoasemaverkko, joka toimii erityisesti pääsyväylänä syrjäseuduille, ja lentoliikenteen hallinto-
verkon toteuttaminen asteittain, jonka puuttuminen tällä hetkellä on erityisen haitallista tietyille 
syrj äseutualueille. 
Yhteisö tarjoaa rahoitusta edellä mainitun varainhoitoasetuksen perusteella. Tuki toteutuu toteutet-
tavuustutkimusten rahoitukseen osallistumisena, lainatakuina tai korkotukina sekä asianmukaisesti 
perustelluissa tapauksissa suorina investointitukina, jotka täydentävät jäsenvaltioiden kohdentamia 
varoja. Hyväksyttyjen rahoitusnäkymien mukaisesti 1,8 miljardia ecua on suunnattu liikennehank­
keiden rahoittamiseen ja erityisesti Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa hyväksymien 14 ensisi­
jaisen hankkeen toteuttamiseen12. Vuonna 1995 jaettiin 240 miljoonaa ecua. Yhteisön tukitoimenpi­
teiden tehokkuuden optimoimiseksi komissio ehdotti ohjeellista monivuotista ohjelmaa kaudeksi 
1996-1999. Tämä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva talousarvion kohta täydentää rahoi­
tusta rakennerahastoista (erityisesti yhteisön tukikehykset), jotka huolehtivat Euroopan laajuisten 
liikenneverkkojen joidenkin osien rahoituksesta (Espanjassa, Irlannissa ja Italiassa), sekä rahoitusta 
koheesiorahastosta, joka rahoittaa myös Euroopan laajuisten verkkojen osuuksia tukeen oikeute­
tuissa jäsenvaltioissa. Näiden toimien johdonmukaisuudesta huolehditaan noudattamalla neuvotte­
lu- ja kuulemismenettelyjä komission eri yksiköiden välillä. EAKR ja koheesiorahasto edistävätkin 
huomattavasti Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin kuuluvien yhteistä etua olevien hankkeiden 
toteuttamista ja tarjoavat tällä tavoin mahdollisuuden lieventää perusrakenteiden vajavuutta, joka 
on yksi henkilöiden ja tavaroiden syrjäseuduille suuntautuvan ja sieltä lähtöisin olevan vapaan 
liikkuvuuden tiellä olevista esteistä. EAKR osallistuu myös Euroopan laajuisiin verkkoihin pääsyä 
koskevien urakoiden rahoitukseen. Koska rahastot suuntaavat toimensa eri kuljetusmuotoja koske­
vien hankkeiden tukemiseen, molemmat ovat yhteisön huomattavampia välineitä Euroopan laajuisen 
verkon kehittämisessä ja sen tavoitteen toteuttamisessa eli kestävän liikkuvuuden luomisessa yhteisön 
ympäristöpolitiikkaa noudattaen. 
" Tämä esitetään komission tiedonannossa "Yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys" (KOM(92)494). Avainasemas­
sa on Euroopan laajuisia verkkoja koskeva politiikka, mutta myös tarve sisällyttää ympäristönsuojelu liikenteen 
alaan. 
12 Katso vuosikertomus 1994. 
226 Seistemäs vuosikertomus — Rakeimerahastoista 1995 
Euroopan laajuiset energiaverkot 
Euroopan parlamentti hyväksyi toisessa käsittelyssään 26. lokakuuta 1995 Euroopan laajuisia kaasu­
ja sähköverkkoja koskevat suuntaviivat sekä Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevat erityistoi­
menpiteet. Rakennerahastot edistävät yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sekä 
INTERREG Il-aloitteen kautta merkittävästi Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämistä. 
Vuonna 1995 komissio myönsi merkittävän rahoitusosuuden INTERREG-aloitteen REGEN-vaiheen 
nojalla kaasuverkkojen kehittämiseen Kreikassa ja Pyreneiden niemimaalla13. Nämä hankkeet kuu­
luvat Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston energia-alalla hyväksymän 10 
ensisijaisen hankkeen joukkoon. Lisäksi yksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan politii­
kan tärkeimmistä tavoitteista (perustamissopimuksen 129 b artikla) on edistää taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja erityisesti liittää syrjäseutualueita yhteisön keskusalueisiin. Tämän 
politiikan mukaisesti komissio myönsi vuonna 1995 Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvästä bud­
jettikohdasta 12,2 miljoonaa ecua energiaverkkoja koskevan tutkimuksen osarahoitukseen, josta 
summasta 6,5 miljoonaa ecua (53%) suunnattiin kehityksestä jälkeenjääneille alueille. 
Euroopan laajuiset televiestintäverkot 
Televiestinnän alalla hyväksyttiin 19. lokakuuta 1995 Euroopan laajuisia verkkoja/digitaalista moni­
palveluverkkoa (ISDN) koskevat suuntaviivat, joissa vahvistetaan ISDNrää koskevien Euroopan 
laajuisten toimien rahoituksen yleinen kehys. 
7. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus 
Julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen noudattaminen on yksi rakennerahastoista annetun 
puiteasetuksen 7 artiklassa selkeästi mainituista vaatimuksista. Komissio valvoo tätä asiaa koskevien 
säännösten ja määräysten noudattamista kahdella tavalla ensinnäkin osarahoitusta haettaessa ja 
toiseksi valvoessaan rahastoja ja tarkkaillessaan kyseisten säännösten ja määräysten noudattamista. 
Ensimmäisessä tapauksessa, erityisesti yhteistyöperiaate ja suunnittelu huomioon ottaen, julkisia 
hankintoja koskevien säännösten ja määräysten (perustamissopimus ja direktiivit) noudattamista 
valvotaan ennakolta ainoastaan yli 25 miljoonaa ecua ylittävien suurhankkeiden osalta. Ohjelmien 
toteuttamisen aikana komissio voi seurantakomiteoiden avulla tarkastaa julkisia hankintoja koske­
vien sääntöjen noudattamisen. Ottaen huomioon kyseisten hankkeiden suuren määrän komissio ei 
kuitenkaan harjoita valvontaa järjestelmällisesti. Se pyytääkin ensi sijassa jäsenvaltioiden vastaavia 
viranomaisia tarkastamaan järjestelmällisesti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen 
ohjelmien toteuttamiseen liittyviä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia tehtäessä. Kunkin paikal­
la suoritettavan tarkastuskäynnin yhteydessä14 julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattami­
nen varmistetaan järjestelmällisesti. Lisäksi tutkittaessa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen 
rikkomuksia komissio osallistuu toimintaan, kun kyseessä on yhteisön osarahoitus. Vuonna 1995 
eräät merkittävät riita-asiat osoittivatkin, että yhteisön rahoitus oli vaarassa. 
Eri tietolähteistä huolimatta sattuman osuus on edelleen suuri ja syrjinnän vaara melkoinen. Ohjel­
mien rahoitukseen osallistuminen hankkeiden sijaan tarkoittaa sitä, että erityisesti ohjelmien toteut­
tamisesta ja hankkeiden valinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten on valvottava, että julkisiin 
hankintoihin liittyviä sääntöjä noudatetaan. Komissio pyrkii kuitenkin parantamaan tilannetta. 
Ensinnäkin on varmistettava, että yhteisön direktiivit siirretään oikealla tavalla osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa olisi tarkasteltava ratkaisua, joka voisi perustua 
julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisesta hankintaviranomaisille annettavaan todis­
tukseen, asiaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä valvovan elimen perustamiseen ja hankintayksikön 
" Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
14 Katso II.B. Tarkastukset ja varainhoito. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 227 
vastuuntuntoon, kun kyseessä on yhteisön rahoitus. Ratkaisu nojaisi toissijaisuus- ja yhteistyöpe­
riaatteeseen. Joka tapauksessa on tarpeen ottaa uusi askel valvontajärjestelmän kehittämisessä, jotta 
päästäisin paremmin perille rahoitettujen julkisten hankintojen tilanteesta ja valvonta muuttuisi 
enemmän ennakolta ehkäiseväksi ja vähemmän rankaisevaksi. 
8. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka 
Komissio valvoo perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan nojalla yrityksille suunnattuja valtion tukia 
siinä määrin kuin ne vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuen 
arviointiperusteissa komissio on korostanut taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ulottu­
vuutta, kuten vuonna 1995 hyväksytyt yleiset tekstit osoittavat. Työllisyystukea15 koskevissa suunta­
viivoissa mainitaankin, että kyseisiä tukia voidaan suositella, kun niiden tavoitteena on uusien 
työpaikkojen syntyminen epäsuotuisilla alueilla. Samoin tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattuja 
valtion tukia koskevassa yhteisön kehyksessä16 määrätään suuremmista tuista, kun tuetut hankkeet 
toteutetaan avustusalueella. Käänteisesti sanottuna on tärkeää, että komissio varmistaa rakennepoli­
tiikan ja kilpailupolitiikan välisen johdonmukaisuuden, sillä yritystuet edustavat huomattavaa osaa 
rakenteellisista toimista. Tämän johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio tarkastelee ohjelma-
asiakirjojen sisältämiä tukitoimenpiteitä ja varmistaa erityisesti, että yhteisön osarahoittamien hank­
keiden kansalliset rahoitusosuudet kuuluvat komission hyväksymiin järjestelyihin perustamissopi­
muksen 92 ja 93 artiklan mukaisesti. 
Vuonna 1995 jatkettiin jo vuonna 1994 aloitettua kilpailupolitiikan ja rakennepolitiikan välisen 
johdonmukaisuuden parantamista17. Ensinnäkin saatiin päätökseen Espanjassa ja Belgiassa kansalli­
sella tasolla alueellisiin tukiin oikeutettujen alueiden karttojen tarkistaminen. Sen lisäksi, että 
kyseisissä kartoissa noudatetaan rakennerahastojen eri tavoitteiden suunnittelun määräaikoja, ne 
parantavat toisaalta kansallisella tasolla avustettujen alueiden ja toisaalta rakennerahastojen tukeen 
oikeutettujen alueiden välistä johdonmukaisuutta. Toiseksi kolme uutta jäsenvaltiota Itävalta, Suo­
mi ja Ruotsi toimittivat komissiolle luettelon järjestelyistä, joiden rahoitukseen yhteisö osallistuu. 
Toiset järjestelyt hyväksyttiin sellaisenaan, sillä ne oli hyväksytty vuonna 1994 Euroopan talousa­
lueesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. Toisia, jotka oli pantu täytäntöön ennen ETA-sopimuksen 
voimaantuloa, muutettiin yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Uusien jäsenvaltioiden alueellista 
tukea koskevat kartat voitiinkin hyväksyä vuonna 1995. Vaikka joitakin tavoitteisiin 1, 2, 5b ja 6 
kuuluvia alueita on vielä jäljellä eivätkä jäsenvaltiot ole sisällyttäneet niitä alueellisia tukia koske­
vaan karttaansa, se ei ole ristiriidassa rakennerahastojen yritystukia koskevan järjestelyn osarahoi­
tuksen kanssa. Tukialueilla sallittujen tukijärjestelyjen onkin vastattava pk-yrityksille suunnattuihin 
tukiin liittyviä säännöksiä tai merkitykseltään vähäisen tuen (de minimis) sääntöä taikka kuuluttava 
ympäristöön tai tutkimukseen/kehittämiseen kohdennettuja tukia koskeviin laaja-alaisiin järjestelyi­
hin. Myös asiaa koskevien päätöksentekomenettelyjen sekä rakennerahastojen tukien ja valtion 
tukien myöntämismenettelyjen parempi yhteensovittaminen tuottaa edelleen tuloksia siinä määrin 
kuin se mahdollistaa rakennerahastojen tuen myöntämisestä tehtyjen päätösten nopeamman hyväk­
symisen. 
EYVL N:o C 334, 12.12.1995. 
EYVLN:oC45, 17.2.1996. 
Katso vuosikertomus 1994. 
228 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
9. Rakennepolitiikka ja koulutus sekä ammatillinen koulutus 
Vuosi 1995 oli koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien yhteisön toimintaohjelmien 
uuden sukupolven ensimmäinen toteuttamisvuosi. Neuvosto hyväksyi kyseiset uudet toimintaohjel­
mat (SOCRATES18 ja LEONARDO DA VINCI19) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 126 ja 
127 artiklan perusteella. Molempien ohjelmien edellytyksenä on, että niiden täytäntöönpano on 
yhtenäistä muiden yhteisön ohjelmien ja aloitteiden kanssa tai täydentää niitä toiminnallisesti. 
Lisäksi LEONARDO DA VINCI-ohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 8 artiklassa määrätään, 
että "jäsenvaltioilla on mahdollisuus yhteisön tukikehysten täytäntöönpanoon liittyvien vastuualuei­
densa osalta yhtenäistää tätä ohjelmaa rakennerahastojen toimien kanssa". 
Yhtenäisyyden ja toiminnallisen täydentävyyden painottaminen on ilmeistä, kun sitä tarkastellaan 
Essenissä pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella. Ky­
seisessä kokouksessa ensisijaiseksi poliittiseksi tavoitteeksi asetettiin koulutus ja ammatillinen koulu­
tus työllisyyden ja kilpailukyvyn avaintekijöinä. Innovatiivisten koulutusta ja ammatillista koulutus­
ta koskevien hankkeiden tulokset on syytä siirtää rakennerahastojen tarjoaman rahoituksen valtavir­
tauksiin. 
ADAPT- ja EMPLOYMENT-yhteisöaloitteiden sekä LEONARDO DA VINCI-ohjelman keskinäi­
sen toiminnallisen täydentävyyden varmistamisessa on edistytty käytännössä. Kyseisistä ohjelmista 
vastaavat komission yksiköt laativat maaliskuussa 1995 toiminnallista täydentävyyttä koskevan 
puiteasiakirjan, jossa määritettiin toteutettavien toimenpiteiden laajuus. Kyseisten toimenpiteiden 
tavoitteena on toisaalta estää samanaikainen rahoitus kahdesta eri lähteestä ja toisaalta hyötyä 
molempien ohjelmaryhmien täydentävästä täytäntöönpanosta. 
18 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 819/95/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, yhteisön toimintaoh­
jelmasta "Socrates". 
" Neuvoston päätös 94/819/EY, tehty 6 päivänä joulukuuta 1994, toimintaohjelmasta Euroopan yhteisön ammatil­
lista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi. 
III LUKU 
TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, 
ALUEELLINEN YHTEISTYÖ, 
KESKUSTELU TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, 
TIEDOTUS JA MAINONTA 
ZZ9 
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 231 
A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU 
Rakennerahastojen täytäntöönpano virittää jatkuvaa ja moninaista keskustelua komission ja yhtei­
sön muiden toimielinten välillä. Tämä keskustelu on laajenemassa sekä siihen osallistuvien tahojen 
että keskustelun aiheiden osalta. Keskustelujen menetelmät ovat moninaiset ja ulottuvat erityisesti 
komission, Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean välisestä 
järjestelmällisestä tietojen vaihdosta muille toimielimille osoitettujen virallisten tekstien hyväksymi­
seen komission tiedonantoina ja lausuntoina sekä muiden toimielinten päätöslauselmina. Tämä 
tietojen vaihto tapahtuu erityisesti virallisten kokousten (esimerkiksi Euroopan parlamentin tai sen 
valiokuntien istunnot, ministerikokoukset) tai epävirallisten kokousten kautta (seminaarit tai yhteiset 
työryhmät) sekä poliittisella tai teknisellä tasolla (yksikköjen välillä ja rakennerahastojen komiteois­
sa). 
Monien yhteyksien vuoksi käsiteltävä aihepiiri ovat luonnollisesti hyvin laaja. Vuonna 1995 tärkeim­
piä rakennerahastoihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä aiheita olivat 
uusien jäsenvaltioiden ohjelmien ja PEACE-aloitteen sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-
Irlannissa hyväksyminen, yhteisöaloitteita varten varattujen määrärahojen jakamista koskevan ko­
mission päätöksen valmisteleminen ja siihen liittyvät neuvottelut, tavoitteeseen 2 kuuluvien ohjel­
mien toisen vaiheen valmisteleminen kaudelle 1997-1999 tai viides määräaikaiskertomus alueiden 
sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä (hyväksytty vuonna 1994). Myös rakennerahastojen 
täytäntöönpanosta, kuten niiden tehokkuudesta ja arvioinnista, toimenpideohjelmien täytäntöönpa­
non kehityksestä ja siitä seuraavan rahoituksen toteutumisestasta tai paikallisten viranomaisten sekä 
sosiaalisten ja taloudellisten yhteistyöosapuolten osallistumisesta on keskusteltu. Keskusteltu on niin 
ikään myös rakennerahastojen ympäristöön liittyvistä kysymyksistä, kuten niiden yhteydestä Euroo­
pan aluesuunnittelupolitiikan kehitykseen tai rakennerahastojen myötävaikutuksesta työpaikkojen 
luomisen edistämiseen. 
1. Euroopan parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu 
1.1. Euroopan parlamentti 
Vuonna 1995 komission ja Euroopan parlamentin välinen vuoropuhelu oli jatkuvaa ja hedelmällistä. 
Ensiksi on muistettava, että komission ja Euroopan parlamentin välisten menettelytapojen mukaan 
kaikki rakenteellisia toimenpiteitä koskevat ohjelma-asiakirjat toimitetaan parlamentille. Komission 
ja Euroopan parlamentin väliseen vuoropuheluun kuuluu rakennepolitiikasta annettujen päätöslau­
selmien sekä lausuntojen hyväksyminen erikoistuneiden parlamentin valiokuntien aloitteesta sekä 
komission edustajien säännöllinen läsnäolo näiden valiokuntien kokouksissa. 
Alueellisella tasolla parlamentti antoi vuonna 1995 lausunnon useista rakennerahastojen tukitoimen­
piteistä: Portugalille myönnettävästä taloudellisesta tuesta erityiselle tekstiili- ja vaatetusteollisuuden 
nykyaikaistamisohjelmalle1, yhteisöaloitteesta sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-Irlannis-
sa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa (PEACE-aloite)2, komission ehdotuksesta poikkeuksellisen 
yhteisön tuen myöntämisestä Madeiraan lokakuussa 1993 iskeneen pyörremyrskyn tuhoamien aluei­
den rakentamiseksi uudelleen sekä päätösehdotuksesta merentakaisten departementtien tuottaman 
perinteisen rommin valmisteverojen laskemisesta. 
Lisäksi parlamentti antoi lausuntonsa yhteisön alueiden tilannetta sekä sosiaalista ja taloudellista 
kehitystä käsittelevästä viidennestä määräajoin annettavasta kertomuksesta. Huomattuaan, että 
yhteisön alueilla tapahtuneesta yleisestä kehityksestä huolimatta taloudelliset ja sosiaaliset erot ovat 
Ohjelma hyväksyttiin alunperin vuonna 1993 yhteisöaloiteena Tekstiili-Portugali ja muutettiin myöhemmin rahoi­
tusnäkymien 3 otsakkeeksi (katso vuosikertomus 1994 sekä tämän kertomuksen kohta I.B.l. Yhteisöaloitteet). 
Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
232 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
edelleen suuret, se kehottaa etsimään haitalliset ja epätasa-arvoisuutta lisäävät tekijät arvion laatimi­
seksi rakenteellisista ja taloudellisista tukitoimenpiteistä ja valvontatoimenpiteiden ja määrärahojen 
väärinkäytöstä langetettavien rangaistusten lisäämiseksi. Tarvitaan myös rakennerahastojen tukikel-
poisuusperiaatteita koskevaa tutkimusta tehokkuuden lisäämiseksi ja unionin tulevan laajentumisen 
vaikutusten tutkimista. Lisäksi parlamentti hyväksyi "Eurooppa 2000+ " -tiedonantoa koskevan 
päätöslauselman, jossa se erityisesti pyytää, että vuonna 1996 alkanut hallitusten välinen konferenssi 
liittäisi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen Euroopan laajuisen aluesuunnittelupolitiikan täy­
täntöönpanossa välttämättömät tekijät, joihin kuuluu erityisesti yhteisten suuntaviivojen hyväksymi­
nen ja jotka takaavat yhteisön eri politiikkojen johdonmukaisuuden ja toisiaan täydentävyyden, 
Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan vahvistamisen sekä lainsäädännön, jonka tarkoi­
tuksena on helpottaa rajojen yli tapahtuvaa ja alueiden välistä yhteistyötä. 
Komissio osoitti halukkuutensa esittää aluepoliittiselle valiokunnalle rakennepolitiikan täytäntöön­
panossa tapahtuneen kehityksen. Tästä syystä alue- ja koheesiopolitiikasta vastaava komission jäsen 
Monika Wulf-Mathies, esitettyään vuoden 1995 alueellisen työohjelman, ilmoitti parlamentin jäse­
nille Starsbourgissa 30. — 31.3.19953 pidetyn epävirallisen ministerikokouksen tuloksista sekä 
yhteisöaloitteille varattujen määrärahojen jakamista koskevasta komission päätösehdotuksesta4. 
Hän esitti myös yhteenvedon rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä sekä taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden ja talous- ja rahaliiton välisestä yhteydestä. Jälkimmäisestä aiheesta ilmoitti 
mielipiteensä myös talous- ja rahoitusasioista vastaava komission jäsen Yves-Thibault de Silguy. 
Vuoden loppuun mennessä Monika Wulf-Mathies oli esittänyt komission vuoden 1996 työohjelman, 
tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden tukitoimenpiteiden suuntaviivat kaudelle 1997-1999 sekä tiedo­
nannon "koheesiopolitiikka ja ympäristö"5. Aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaava pääjohtaja 
esitteli koheesion rahoitusvälineen, joka oli koheesiorahaston edeltäjä, toimintaa vuosina 1993-1994 
sekä antoi uutta alueellista ohjelmasuunnittelua koskevan tiedonannon rakennerahastojen tavoittei­
den 1 ja 2 osalta. 
Erityisesti ESRrn suhteen vuoden 1994 lopulla luotu Euroopan parlamentin sosiaaliasiain valiokun­
nan ja ESRrn välinen työryhmä jatkoi työtään vuonna 1995. Sen rakenne on joustava ja siihen 
kuuluu viisi sosiaaliasiain valiokunnan jäsentä sekä ESRrn johtaja ja sen yksikköjen johtajat, jotka 
tapasivat noin kerran kuussa vuonna 1995. Käsiteltävät asiat olivat luonteeltaan laaja-alaisia, kuten 
talousarvion toteutuminen, toimenpideohjelmien täytäntöönpano, arviointi, yhteisöaloitteet, mutta 
myös yksityiskohtaisempia, kuten ESRrstä annetun asetuksen 6 artiklan uutta luovat toimet, tietoyh­
teiskunta, tilintarkastustuomioistuimen kertomus jne. Työryhmä kävi myös Italiassa, jotta saataisiin 
selkeä kuva ESRrn yhteisrahoittamista toimista. 
! Maatalouden ja maaseudun kehitykseen liittyvien kysymysten osalta keskusteltiin rakennerahastojen 
; viidettä vuosikertomusta (1993) koskevaa lausuntoa valmisteltaessa maaseudun kehittämispolitiikan 
•• täytäntöönpanosta Euroopan unionin, asiaan liittyvien eri tavoitteiden (1, 5a, 5b) ja LEADER-
yhteisöaloitteen osalta. Esiin tuotiin ongelmat, jotka liittyvät työpaikkojen säilyttämiseen maaseu­
dulla, toiminnan monipuolistamiseen sekä maataloudessa että sen ulkopuolella olevilla aloilla, 
. luonnonalueiden suojeluun liittyvien ongelmien huomioon ottamiseen, ympäristönsuojeluun, käsitel­
tiin sekä hallinnollisempia ongelmia, kuten maksujen suorittamista tai talouselämän ja työmarkki­
noiden osapuolten osallistumista. Lausuntoja annettiin myös vuoristoalueiden ja vähemmän kehitty­
neiden maatalousalueiden määrittelystä vuoristoalueiden ja eräiden epäsuotuisien alueiden maata­
loudesta 28. huhtikuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/268/ETY säännösten mukaisesti 
kolmen uuden jäsenvaltion osalta. Lausuntoja annettiin yhteisöaloitteiden täytäntöönpanosta kol­
messa uudessa jäsenvaltiossa sekä erityisesti määrärahojen jakamisesta aloitteiden kesken ja määrä­
rahavarauksen jakamisesta kahdelletoista vanhalle jäsenvaltiolle. 
1 Katso ULA.3. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastuussa olevien ministerien epäviralliset kokoukset. 
4 Katso I.B.l Yhteisöaloitteet. 
5 Katso LA. 1.2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 233 
Komission ja parlamentin kalastusvaliokunnan välinen vuoropuhelu jatkui edelleen. Euroopan 
parlamentti, pyydettyään kalastusta edistäviä sosiaalisia ja taloudellisia toimenpiteitä, suhtautui 
niiden hyväksyntään hyvin myönteisesti vuoden aikana6. Kalastusasioista vastaava komission jäsen 
Emma Bonino selitti komission kantaa tässä asiassa parlamentin täysistunnossa syyskuussa 1995. 
Komission ja parlamentin kalastusvaliokunnan välistä vuoropuhelua rikastuttivat myös vuonna 1995 
järjestetyt seminaarit, joissa asiaa pohdiskeltiin ja joista yksi keskittyi kalastusalan rakennepolitiik­
kaan (Saint Jacques de Compostelle, 2. — 3.10.1995). 
1.2. Talous-ja sosiaalikomitea 
Komissio seuraa tarkkaavaisesti talous- ja sosiaalikomitean työtä ja osallistuu siihen kaikilla tasoilla, 
sekä poliittisella että teknisellä. Vuonna 1995 se ylläpiti yhteyksiä ja tutki kaikki komitean hyväksy­
mät lausunnot. Aluepolitiikan osalta komitea antoi lausuntonsa kolmesta komission kertomuksesta. 
Ne olivat rakennerahastojen uudistuksen täytäntöönpanoa koskeva viides vuosikertomus (1993), 
alueiden sosiaalis-taloudellista tilannetta koskeva viides määräaikaiskertomus sekä koheesion rahoi­
tusvälineen vuosikertomus (1993-1994). Kunkin lausunnon kohdalla komissio otti huomioon komi­
tean kannan ja ehdotukset ja ilmoitti suhtautumisestaan. Komitea hyväksyi myös PEACE-aloitetta 
koskevan lausunnon. 
Aloitteita koskevissa lausunnoissaan komitea katsoi asianmukaiseksi keskittyä "yhteenkuuluvuuden 
tulevaisuuteen" uuden laajentumismahdollisuuden vuoksi. Paikallisten kehitysaloitteiden osalta se 
mainitsi paikallisen kehityksen edut taloudelliselta, alueelliselta ja sosiaaliselta kannalta. Aluesuun­
nittelun osalta se ilmaisi kantansa tulevaisuutta koskevassa "Eurooppa 2000+ " -tutkimuksessa ja 
siinä yhteydessä "aluesuunnittelusta ja alueiden välisestä yhteistyöstä Välimeren alueella" suurem­
man taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi. Komission tiedonannon 
"Eurooppa 2000 + " osalta komitea tukee suurelta osin komission kantaa. Se myös korostaa yhteisön 
aluepoliittisen näkemyksen kehittämisen merkitystä. Komitea tukee samoin myös valtioiden rajat 
ylittävän yhteistyön kehitystä INTERREG II7 -aloitteen uudistuksen yhteydessä sekä aluekehityksen 
komitean pyrkimyksiä yhteisön alueen kehityssuunnitelman laatimiseksi. Talous- ja sosiaalikomitea 
kannattaa itse aluesuunnittelupolitiikan liittämistä osaksi Euroopan unionista tehtyä sopimusta. 
Samanaikaisesti vuoropuhelu ESRrn osalta jatkui vuonna 1995, ja erityisesti komission edustajat 
ottivat osaa komitean työhön, joka koski työmarkkina-asioita sekä rakennerahastojen täytäntöönpa­
noa. Tämä koskee myös kalastusalaa, jonka osalta komitea lisäksi antoi KORrsta annetun asetuksen 
molemmista muutoksista* myönteiset yksimieliset lausunnot (mittayksikön sekä kalastuksen sosiaa-
lis- taloudellisten toimenpiteiden muutos). 
2. Suhteet alueiden komiteaan 
Vuonna 1995 komissio loi perustan alueiden komitean kanssa käytävälle yksityiskohtaiselle vuoropu­
helulle ehdottamalla hyvin laajaa yhteistyötä, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
viiden alan ulkopuolelle ulottuvaan vuosittaiseen kuulemisohjelmaan ja koskee sekä lainsäädäntöeh­
dotuksia että ennakolta tapahtuvaa kuulemismenettelyä. Monika Wulf-Mathies selvitti syyskuun 
1995 täysistunnossa näkökantansa tietoyhteiskunnasta keinona vahvistaa yhteisön yhteenkuuluvuut­
ta ja korosti jäsenvaltioiden ja paikallisten viranomaisten asemaa kaikkien alueiden tasapuolisen 
osallistumisen varmistamisessa. 
Komitea antoi lisäksi lausunnon alue- ja koheesiopolitiikkaan suoraan tai epäsuorasti liittyvistä 
ajankohtaisista aiheista. Se ilmaisi kantansa erityisesti PEACE-aloitteesta, kaupunkialueiden kehi-
6 Katso I.A.5.2. Tavoite 5a kalastus. 
' Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
• Katso l.A.5.2. Tavoite 5a kalastus. 
2^4 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
tyksestä, EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklan uutta luovasta toiminnasta sekä koheesiorahaston 
vuosikertomuksesta (1994). Lausunnossaan aloitteesta alueellisten ja paikallisten viranomaisten 
asemasta rakennerahastojen yhteistyötä koskevan periaatteen osalta komitea totesi, että tämän 
periaatteen soveltamisessa oli edistytty ja ehdotti, että paikalliset viranomaiset olisivat enemmän 
mukana rakenteellisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Se pyytää rakennerahastoista annetun 
asetuksen 4 artiklan muuttamista siten, että yhteistyössä olisivat selvästi mukana alueelliset ja 
paikalliset viranomaiset9. 
Alueiden komitea ilmaisi myös yksityiskohtaisen kantansa komission tiedonannosta "Eurooppa 
2000+ ". Se suhtautuu tiedonantoon hyvin myönteisesti ja on samaa mieltä tärkeimmistä johtopää­
töksistä. Se kannattaa erityisesti Euroopan aluesuunnittelupolitiikkaa, jonka ensimmäinen ilmaus on 
yhteisön alueen kehittämissuunnitelman laatiminen. Se vahvistaa jo lausunnossaan muodostamansa 
ehdotuksen, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen muuttamista siten, että siinä olisi 
mukana myös aluesuunnittelu ja alueiden välinen, rajojen yli tapahtuva ja valtioiden välinen 
yhteistyö. 
Lausunnoista kaksi ovat maaseudun kannalta suoraan kiinnostavia. Ne ovat maaseutumatkailun 
kehitystä koskeva lausunto, jossa "suositellaan suurempaa yhteisön tukitoimenpiteiden johdonmu­
kaisuutta sekä kansallisten politiikkojen yhdenmukaistamista maaseutumatkailussa". Toinen lausun­
to koskee vuoristoalueiden Euroopan asiakirjaa, joka on Euroopan paikallisten ja alueellisten 
viranomaisten kongressin (Euroopan neuvosto) laatima ja johon liittymistä komitea suosittelee 
Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille. Maaseutualueita koskevia ongelmia käsiteltiin myös muissa 
lausunnoissa, erityisesti niissä, jotka koskevat tiedonantoa "Eurooppa 2000+ " ja "toimenpiteitä 
j Etelä-Euroopan kuivuuden sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia vastaan". 
3. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset 
Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavat ministerit järjestivät vuonna 1995 kaksi epävirallista 
kokousta, joista toinen pidettiin Strasburgissa 30. — 31.3. Ranskan toimiessa puheenjohtajana ja 
toinen Madridissa 30.11. — 1.12.1995 Espanjan toimiessa puheenjohtajana. 
Aluepolitiikan osalta Strasburgin kokous arvioi aluepolitiikan täytäntöönpanoa kaudella 1994-1999. 
Tähän arviointiin kuului vuoden 1994 työn tulokset tavoitteiden 1, 2 ja 5b ohjelmien osalta sekä 
rakennerahastojen seuraavien vuosien tukitoimenpiteiden onnistumiselle välttämättömät edellytyk­
set. Korostettiin yksimielisesti useita kohtia, joita ovat: etusijan antaminen pysyvien työpaikkojen 
edistämiselle, tämän toimintalinjan tehtävänä on kaikkien yhteistyöosapuolten ja asianomaisten 
alojen mukaan saaminen; tukitoimenpiteiden keskittäminen yleisesti joihinkin tärkeimpiin toiminta­
linjoihin, jotka ottavat täysin huomioon unionin poliittiset suuntaviivat; erityinen tarve pitää huolta 
rakennerahastojen varojen käytön tehokkuudesta joko yksityiskohtaisen seurannan, mahdollisim­
man perusteellisten riippumattomien arvioiden tai tiukennetun rahoituksen valvonnan avulla. Tämä 
rahastojen tehokkuuden lisääminen on jäsenvaltioiden ja komission yhteinen tehtävä. Strasburgissa 
pyrittiin selvittämään, miten rakennerahastot voisivat yhä lisätä vaikutustaan työllisyyteen. Vastaa­
valla tavalla jatketaan selvityksiä siitä, miten yhteistyötä voidaan parantaa ja rikastuttaa ja painottaa 
yhä enemmän työllisyyden toimintalinjaa. 
Madridissa 30.11. — 1.12.1995 pidetyssä kokouksessa ministerit keskustelivat uusien tavoitetta 2 
koskevien ohjelmien valmistelusta kaudelle 1997-1999,0. Suurin osa ministereistä kannatti lähesty­
mistapaa, joka jatkaa ensimmäistä vaihetta 1994-1996. He kuitenkin huomasivat, että on pyrittävä 
' Katso III.B. Alueellinen yhteistyö. 
10 Tavoitteen 2 ohjelmat on suunniteltu rakennerahastoista annetun asetuksen 9 artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen 
mukaisesti kahden perättäisen kolmivuotiskauden ajalle (1994-1996 ja 1997-1999). Ensimmäisen vaiheen jälkeen 
komissio ehdottaa tukikelpoisten alueiden luettelon muuttamista läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.. 
Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 235 
parantamaan rakennerahastojen tehokkuutta keskittämällä voimavarat alueille, jotka tarvitsevat 
niitä eniten. Ministerit ja komissio ovat myös sopineet, että rakennerahastojen osittain rahoittamien 
toimien tulisi edistää merkittävällä tavalla työpaikkojen syntymistä tavoitteen 2 kohdealueilla. He 
katsoivat, että tavoitteen 2 uusien ohjelmien tulisi keskittyä tutkimukseen ja kehitykseen, ympäris­
tönsuojeluun ja miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen ottaen huomioon 
yksittäiset tilanteet ja kunkin alueen erityiset tarpeet. 
Aluesuunnittelun alalla näissä kokouksissa tutkittiin yksityiskohtaisemmin aikaisempina vuosina 
pohdittuja kysymyksiä11. Ne keskittyivät kolmeen keskeiseen ja toisistaan riippuvaan aiheeseen: 
yhteisön alueen kehittämissuunnitelman valmisteluun, valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyvien 
hankkeiden aloittamiseen aluesuunnittelun alalla ja yhteisön tasolla tapahtuvaan aluesuunnitteluun. 
Strasburgin kokouksessa esiteltiin Euroopan alueen "kehityssuuntaa koskevat suunnitelmat" eli sen 
tulevaisuuden kartografinen näkymä muuttumattomissa poliittisissa olosuhteissa. Nämä keskustelut 
olivat ensimmäinen vaihe yhteisön eri alueiden erityisten ominaisuuksien ymmärtämisessä. Samaa 
kysymystä tutkittiin yksityiskohtaisemmin Madridissa. Jäsenvaltioiden ehdottamat alustavat poliitti­
set vaihtoehdot esiteltiin ennen edellisenä vuonna Leipzigin kokouksessa sovittujen periaatteiden 
soveltamista heidän omilla alueillaan. Ministerit ovat myös suostuneet tarkastelemaan vuonna 1997 
yhteisön alueen kehittämissuunnitelman ensimmäistä virallista hanketta. 
Aluesuunnittelua koskevan valtioiden välisen yhteistyön osalta ministerit korostivat näissä kahdessa 
kokouksessa INTERREG II C — yhteisöaloitteen12 uuden vaiheen käynnistämisen merkitystä. 
Monika Wulf-Mathies esitteli kaksi aluesuunnittelupolitiikan tulevaisuutta yhteisön tasolla koskevaa 
muistiota, joista toinen keskittyi Euroopan aluesuunnittelun poliittisiin ja hallinnollisiin tulevaisuu­
dennäkymiin ja toinen aluesuunnittelun ulottuvuuteen Euroopan tasolla. 
4. Komiteoiden lausunnot 
Rakennerahastojen täytäntöönpanossa komissiota avustaneilla viidellä komitealla13 oli tärkeä, kah­
densuuntainen tehtävä vuonna 1995: kolmen uuden jäsenvaltion ohjelmien hyväksyminen ja raken­
nerahastojen täytäntöönpano. 
Kehityksen ja alueiden uudistamisen neuvoa-antava komitea tapasi kolme kertaa. Sitä kuultiin kaksi 
kertaa kirjallisella menettelyllä ja se antoi yhteensä 16 lausuntoa, joista kolme kirjallisella menettelyl­
lä. Nämä lausunnot olivat kaikki yksimielisesti myönteisiä ja ne koskivat uusien jäsenvaltioiden 
ohjelmia eli tavoitteeseen 2 kuuluvien tukikelpoisten alueiden luetteloa ja tavoitteiden 1, 2 ja 6 
varsinaisia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Rakennerahastojen täytäntöönpanon suhteen komissio 
ilmoitti komitealle EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan14 mukaisen toiminnan aloittamista 
koskevista suuntaviivoista, jonka jälkeen laadittiin uutta luovia toimia koskeva opas, jota jaettiin 
komitean jäsenille. Vastaavalla tavalla huomiota kiinnitettiin Euroopan tulevaisuudennäkymiin 
aluesuunnittelun osalta erityisesti näistä asioista vastuussa olevien ministerien epävirallisten kokouk­
sien aikaansaaman edistävän sysäyksen myötä15. Lisäksi käytiin hyödyllisiä keskusteluja, jotka 
koskivat periaatteiden ja ohjelmien täytäntöönpanon eri tekijöitä, kuten aluepolitiikan arviointia, 
täydentävyysperiaatteen tarkastamista, komission sisäisiä menettelyjä ohjelmia hyväksyttäessä, ra­
kennerahastojen hallinnossa havaittuja rahoitusta koskevia epäsäannönmukaisuuksia, säännösten 
täytäntöönpanoa tiedotuksen ja julkisuuden osalta. Nämä keskustelut antoivat komissiolle ja jäsen­
valtioille mahdollisuuden ilmaista tavoitteensa ja haasteet, joihin jokaisen on pyrittävä vastaamaan 
" Katso etenkin kuudennessa vuosikertomuksessa (1994) mainitut Korfun ja Leipzigin kokoukset (1994).. 
12 Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
13 Rakennerahastoista annetun asetuksen 17 artiklan yksityiskohtaiset säännöt (neuvoston asetus (ETY) N:o 2052/88, 
sellaisena kuin se on muutettuna). 
14 Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
15 Katso edellä kohta 3. 
236 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
ja siten määrittämään paremmin parannuksia vaativat kohdat erityisesti EAKRrn toimivaltaan 
kuuluvien tukitoimenpiteiden tehokkaan toteuttamisen mahdollistamiseksi. 
Myös ESR-komitean toiminta oli yhtä lailla tärkeää vuonna 1995. Jäsenten kolmevuotisen toimikau­
den lakkaamisen johdosta sen kokoonpanoa uudistettiin neuvoston päätöksellä lokakuussa 1995. Se 
järjesti viisi kokousta, joiden aikana se asetuksen mukaisesti antoi lausuntoja komission päätösluon­
noksista, jotka koskivat lähinnä uusien jäsenvaltioiden yhteisön tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma-
asiakirjoja. Lisäksi esimerkiksi alueiden uudistamisen ja kehityksen neuvoa-antavan komitean ta­
paan ESR-komitea tarkasteli yhteistyön puitteissa luonteeltaan laaja-alaisia rakennerahastojen täy­
täntöönpanoa koskevia kysymyksiä, kuten niiden talousarvion toteuttamista, jäsenvaltioiden ilmoit­
tamia epäsäännönmukaisuuksia, lopullisten edunsaajien tunnistamiseen liittyviä kysymyksiä. Muut 
enemmän tulevaisuutta pohdiskelevat keskustelut koskivat muun muassa PEACE-yhteisöaloitetta, 
yhteisöaloitteiden edistymistä, työllisyyden tukemista koskevia suuntaviivoja, sosiaalisen vuoropuhe­
lun toimien täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja sekä ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan 
uutta luovia toimia. ESR-komitea keskittyi myös vuoden 1996 työohjelman laatimiseen työnsä 
saaman uuden sysäyksen myötä. Jäsenten aktiivisemman osallistumisen edistämiseksi se aloitti 
tilapäisen työryhmän perustamista koskevat keskustelut. Sen tehtävä olisi edistää Essenin Eurooppa-
neuvoston päätelmiin liittyviä töitä ja työllisyyttä koskevia toimintasuunnitelmia. 
Myös maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea kokoontui vuonna 1995 
yhtä usein eli 11 kertaa. Kaikkien esitettyjen toimenpiteiden osalta se antoi 180 myönteistä lausuntoa. 
Komitea osallistui tiiviisti tavoitteen 5b uuden vaiheen töihin. Jokaisessa kokouksessa tiedotettiin 
tavoitteen 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen kehitysvaiheesta. Lisäksi komitea antoi yksimielisesti 
myönteisiä lausuntoja kaikille vuonna 1995 ehdotetuille tavoitteen 5b ohjelmille sekä päätösluonnok­
sille, joilla ne hyväksyttiin. Pyydettiin myös lukuisia muita lausuntoja, jotka koskivat tavoitteen 5a 
toimenpiteitä (erityisesti maataloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskevat uudet ohjel­
mat) sekä YMP:n uudistukseen liittyviä toimenpiteitä (erityisesti maataloutta ja ympäristöä koskevat 
toimenpiteet). 
Kalatalouden rakenteiden pysyvä hallintokomitea kokoontui vuonna 1995 kuusi kertaa ja sille 
ilmoitettiin kaikista alan rakenteellisista toimenpiteistä. Se antoi yhteensä kuusi myönteistä lausun­
toa, joista viisi oli yksimielisiä ja koski tavoitteiden 5a (kalastuksen osalta) ja 6 yhtenäisiä ohjelma-
asiakirjoja uusissa jäsenvaltioissa ja kuudes koski KOR:n määrärahojen maksutapoja koskevaa 
uutta asetusta16. 
Yhteisöaloitteiden hallintokomitea kokoontui vuoden 1995 lopussa ensimmäiseen mielipiteiden vaih­
toa varten järjestettyyn kokoukseen. Aiheena olivat yhteisöaloitteita koskevan varauksen jakaminen 
sekä muutokset neljän aloitteen, INTERREG II, URBAN, EMPLOYMENT ja ADAPT, suuntavii­
voihin. Kyseessä oli suuntaviivoja koskeva keskustelu ennen kuin Euroopan parlamentti antaa 
lausuntonsa vuoden 1996 alussa. Komitea hyväksyy sen jälkeen sen virallisen lausunnon. Kokous 
antoi komissiolle mahdollisuuden ilmaista toimintalinjat, joiden mukaisesti se teki ehdotuksensa 
varaukseen jätettyjen määrärahojen sitomisesta17, ja jäsenvaltioiden valtuuskunnille mahdollisuuden 
ilmaista suhtautumisensa, jotka komissio sitoutui ottamaan huomioon niin hyvin kuin mahdollista. 
Lisäksi samassa kokouksessa komissio ilmoitti jäsenvaltioille LEADER II:n kansallisten verkkojen 
yhteisrahoitusta koskevista suuntaviivoista. 
'* Komission asetus Q3Y) N:o 1796/95, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 174, 26.7.1995. 
" Katso I.B.l. Yhteisöaloitteet. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 237 
B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ 
1. Yleiskatsaus 
Ohjelmien tosiasiallinen toteuttaminen alkoi vuonna 1995 ja sen myötä alkoi myös yhteistyön 
tukemisen aktiivinen seuranta alueellisella tasolla (esimerkiksi tavoitteen 5b osalta vuonna 1995 
järjestettiin 86 alueellisten seurantakomiteoiden kokousta). Tämän vuoksi tässä vuosikertomuksessa 
; pidettiin järkevänä kertoa yhteistyön ja ohjelmien seurannan järjestämisestä alueellisella tasolla. 
Edellisessä vuosikertomuksessa olleet tiedot uusien ohjelmien valmistelusta osoittavat, kuinka suu­
resti Euroopan unionin alueiden ja valtioiden hallinnolliset rakenteet ja niiden toiminta poikkeavat 
toisistaan. Rakennerahastoja koskevan alueellisen yhteistyön tehokkuuteen vaikuttaa luonnollisesti 
hallinnollinen ja poliittinen moninaisuus. Tällä hetkellä käytössä olevat tiedot tukitoimenpiteiden 
hallinnosta ja seurannasta vastaavien elinten perustamisesta osoittavat, että alueellisten viranomais­
ten osallistuminen on laajaa. Tilanne on parantunut edelliseen suunnittelukauteen verrattuna. Mui­
den alueellisten ja erityisesti paikallisten yhteistyöosapuolten osalta tilanne on monimutkaisempi 
näiden hallinnollisten ja rahoituksellisten vastuiden mukaisesti. Joissakin tapauksissa nämä elimet 
kuitenkin yhdistävät tukitoimien seurantaan osallistuvia paikallisia viranomaisia tai edustavat niitä. 
Ympäristöviranomaisten osallistuminen: 
Kun rakennerahastoista annettuja asetuksia tarkistettiin vuonna 1993, tuli ympäristöviranomais­
ten osallistuminen ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon pakolliseksi. Niiden asema on 
erityisen tärkeä yhteisön ympäristöä koskevan säännöstön noudattamisen varmistamisessa. Ohjel­
ma-asiakirjoissa on mainittava erityisesti niiden osallistumista koskevat säännöt. Myös komission 
tiedonannossar'koheesiopolitiikka ja ympäristö" * painotetaan ympäristöviranomaisten merkitystä 
rakenteellisia tukitoimenpiteitä toteutettaessa. Tämä johtuu erityisesti säännöksistä, joilla ympä­
ristöviranomaisista tehdään eri ohjelmien seurantakomiteoiden jäseniä erityisesti silloin, kun 
asiaan liittyy toimenpiteitä, joilla on ympäristöllistä vaikutusta. 
Rakenteellisia tukitoimenpiteitä toteutettaessa seurantakomiteat ovat tärkein mekanismi kansallises­
sa, alueellisessa ja jopa osa-alueiden yhteistyössä. Komiteat kokoontuvat vähintään kaksi kertaa 
vuodessa kutakin tukimuotoa varten (yhtenäinen ohjelma-asiakirja, toimenpideohjelma, yleiskattava 
tuki jne.) ja toimivat yleisesti ottaen hyvin. Niiden toimintamalli mahdollistaa alueellisten ja paikal­
listen yhteistyöosapuolten täyden mukanaolon. On kuitenkin myönnettävä, että sääntelyyn liittyy 
kansallisten ja yhteisön menettelyjen jonkinasteinen monimutkaisuus, ja yhteistyön on kehityttävä 
näissä olosuhteissa (yhteistyön eri tasot, aikarajoitukset, tuettavien alojen moninaisuus jne.). 
Monimutkaisuus voi joskus estää kaikkien asianomaisten yhteistyöosapuolten täyden ja aktiivisen 
osallistumisen. Komissio uskoo, että rakennerahastojen hallintoa voidaan yksinkertaistaa. Kuitenkin 
vaatimus rakennerahastojen määrärahojen käytöstä asianmukaisella tavalla edellyttää menettelyjä, 
jotka varmistavat sekä niiden käytön tehokkuuden että valvonnan. Suuri osa näiden komiteoiden 
työstä on yleensä rahoituksen valvontaa ja tukitoimenpiteiden toteuttamista. Myös noudatettujen 
suunnitelmien, tukitoimenpiteiden tulosten ja vaikutusten yleisempää analysointia tulisi tehostaa. 
Lisäksi komiteoiden työmenettelyt eivät niiden hyvin operatiivisten tehtävien vuoksi aina sovellu 
sellaisten suuntaviivojen tai muiden uusien suuntausten edistämiseen, joita yhteisön toimielimet 
saattavat hyväksyä ohjelmien elinaikana (esimerkiksi työllisyyttä, ympäristöä sekä miesten ja naisten 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat tiedonannot). 
Alueellista yhteistyötä koskeva alueiden komitean tutkimus ja lausunto2 tukevat pääasiallisesti näitä 
seikkoja. Komitea huomauttaa erityisesti, että "muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta paikalliset 
1 Katso LA. 1.2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen. 
1 Aloitetta koskeva lausunto N:o 234/95, 20.7.1995: "Alueellisten ja paikallisten yhteisöjen asema rakennerahastojen 
yhteistyötä koskevassa periaatteessa". 
238 Seistemäs vuosikertomus — Raketuteraluistoista 1995 
ja alueelliset viranomaiset osallistuvat nykyisin enemmän kuin edellisen suunnittelukauden aikana" 
(17 kohta). Se korostaa, että yhteistyössä tarvitaan etukäteen "poliittista tahtoa" ja esittelee "yhteis­
työosapuolten tiiviistä yhteistyöstä aiheutuvia etuja" (36 kohta). Se on kuitenkin sitä mieltä, että 
"rakennerahastoja koskevien sääntöjen tulisi olla yksinkertaisempia" (23 kohta). Alueiden komitean 
ehdotuksista seuraavat ansaitsevat erityistä huomiota: 
• ohjelmaasiakirjojen tulisi olla eri yhteistyöosapuolten yhteisesti allekirjoittamia (valtio, alue, 
komissio). Tätä käytäntöä sovellettiin vanhojen yhdennettyjen Välimeren ohjelmien osalta ja sillä 
on ilmeisesti erityistä poliittista merkitystä, mutta sen täytäntöönpano saattaisi olla melko vai­
keaa; 
• "nykyisten yhteistyötä koskevien asetusten säännösten epäselvyyden vähentäminen". Tämä mie­
lenkiintoinen ehdotus ei ole ehkä suoraan sovellettavissa, mutta komissio tunnustaa ehdotuksen 
merkittävyyden. Itse asiassa sääntelyn epäselvyys vastuiden jakamisen osalta tukea toimenpiteitä 
toteutettaessa saattaa joissakin tapauksissa haitata sekä tukitoimien näkyvyyttä että toimien 
moitteetonta täytäntöönpanoa paikallisella tasolla; 
• paikallisten ja alueellisten viranomaisten muodollinen mukaan ottaminen asetuksen (ETY) Nro 
2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklaan "koska niillä on demokraattinen oikeus 
j edustaa alueellisia ja paikallisia tarpeita ja toimintalinjoja." Kyseisessä 4 artiklassa mainitaan 
| "jäsenvaltion kansallisella, alueellisella, paikallisella tai muulla tasolla nimeämät toimivaltaiset 
| viranomaiset ja elimet [...]". 
I | 
| Komissio pyrkii alueellisen yhteistyön rikastuttamiseen ja on tietoinen toissijaisuuden sekä kunkin 
yhteistyöosapuolen hallinnollisten, oikeudellisten tai rahoituksellisten vastuiden sille aiheuttamista 
rajoituksista. 
2. Alueellisen yhteistyön täytäntöönpano jäsenvaltioissa3 
Belgia: Maan liittovaltaisen rakenteen mukaisesti sekä vallonilainen että flaamilainen alue vastaavat 
ohjelmien hallinnosta, täytäntöönpanosta ja seurannasta. Seurantakomiteoissa puheenjohtajana on 
liittovaltion ulkoministeriö. Tekniset komiteat tutkivat hankkeet, niiden tukikelpoisuuden ja yhtei­
sön säännöstön mukaisuuden. Komissio voi osallistua kokouksiin ja tehdä teknisiä huomautuksia,-
mutta se ei saa äänestää. Vallonian osalta komission osallistumisesta kyseisiin teknisiin komiteoihin 
on mainittu ohjelmien täytäntöönpanoa koskevissa säännöksissä. Hankkeet valitsee alustavasti 
toinen elin, valintakomitea, jossa komissio ei ole edustettuna. Tekniset komiteat kokoontuvat kaksi 
kertaa vuodessa ennen seurantakomiteoiden kokouksia ja toimivat alkuperäisien valinnan perusteel­
la. Sekä flaamilainen että vallonilainen alue ovat edustettuina tavoitteen 5b kalastuksen seurantako­
miteassa. 
Tanska: Belgian tapaan tekniset komiteat on Tanskassa järjestetty samalla tavalla kuin seurantako­
miteat. Tekniset komiteat kokoontuivat seitsemän kertaa vuonna 1995. Komissio voi osallistua 
kokouksiin, mutta kuitenkin ainoastaan tarkkailijana. Vielä näin ei ole kuitenkaan tapahtunut. 
Saksa: Uusien osavaltioiden ja Itä-Berliinin (tavoite 1) osalta yhteisön tukikehyksen täytäntöönpa­
nosta huolehtivat alueiden välinen, monta rahastoa kattava seurantakomitea, horisontaaliset seuran­
nasta vastaavat alakomiteat ja kussakin osavaltiossa monta rahastoa kattavat seurannasta vastaavat 
alakomiteat. Alueiden välinen monta rahastoa kattava seurantakomitea kokoontui kahdesti vuonna 
1995 keskustelemaan yleisistä yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä asioista. Komitea 
perusti kutakin osavaltiota varten alakomiteat ja hyväksyi teknisen avun toimenpiteitä koskevat 
Kalastuksen, jota ei ole jaoteltu aluekohtaisesti, osalta (tavoite 5a) alueiden edustajat osallistuvat useissa jäsenval­
tioissa täysipainoisesti seurantakomiteoiden työhön. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 239 
suuntaviivat. Osavaltioiden alakomiteat kokoontuivat vuonna 1995 kaikissa osavaltioissa ja kesä­
kuussa 1995 komissio järjesti tiedotusseminaarin, jossa keskusteltiin joistakin käytännön ja rahoi­
tuksen toteutukseen liittyvistä asioista sekä toimenpiteistä, joiden avulla yhteisön politiikat voitaisiin 
ottaa paremmin huomioon. 
Myös tavoitteen 2 osalta tehtiin erikoisjärjestelyjä. Komissio ehdotti vastuun antamista ohjelmista, 
jotka saavat yli 40 miljoonaa ecua yhteisön tukea, kaikki osavaltiot ja rahastot kattavan ja liittoval­
tion tasolla toimivan seurantakomitean lisäksi kunkin osavaltion alakomiteoille. Ne turvaavat kyseis­
ten ohjelmien tehokkaan alueellisen seurannan ja noudattavat yhteistyön periaatetta. Asiasta käytä­
vät neuvottelut kansallisten viranomaisten kanssa jatkuivat vielä vuoden 1995 lopussa. Merkille 
pantavaa on se, että tavoitteen 2 seurantakomitea ja alakomiteat (jos niitä on) ovat toimivaltaisia 
myös tavoitteen 2 ohjelmien sekä yhteisöaloiteohjelmien osalta (lukuun ottamatta INTERREG-
ohjelmia, joita varten perustettiin erityisiä seurantakomiteoita niiden erityisen tavoitteen vuoksi). 
Berliinin osavaltion tapauksessa yksi ainoa alakomitea, joka kokoontui jo vuoden 1995 lopussa, on 
toimivaltainen sekä tavoitteen 2 (Länsi-Berliini) ja tavoitteen 1 (Itä-Berliini) ohjelmien osalta sekä 
Berliiniä koskevien yhteisöaloitteiden osalta. 
Vastuu tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanosta annettiin osavaltioille. Ne ovat mukana kummas­
sakin kalastuksen tukitoimenpiteitä koskevassa seurantakomiteassa eli yhdeksän osavaltiota on 
mukana tavoitteen 5a komiteassa ja kuusi osavaltiota sekä Berliini (itäinen osa) ovat tavoitteen 1 
komiteassa. 
Espanja: Vuonna 1995 kullakin alueella järjestettiin kaksi tavoitteen 1 ohjelmia koskevaa seuranta­
komitean alueellista kokousta ja tavoitteiden 2 ja 5b osalta yksi kokous. Alueelliset viranomaiset 
osallistuivat yhteisön tukikehysten toimintalinjojen valmisteluun tavoitteiden 1 ja 2 osalta sekä 
alueellisten toimenpideohjelmien suunnitteluun. Niille myönnettävän rakennerahastojen tuen suu­
ruus vaihtelee toimivallan, rakennerahastojen ja toteutettavien toimenpiteiden tyypin mukaan. Pai­
kallisille viranomaisille myönnetään myös pienempi määrä yhteisön tukea, vaikka ne eivät osallistui-
sikaan yhteisön tukikehysten valmisteluun. Siten tavoitteen 1 hyväksytystä ja/tai suunnitellusta 
tuesta toimenpiteet, joista itsenäiset yhteisöt tai paikalliset viranomaiset ovat vastuussa, muodostavat 
35 prosenttia ja 10 prosenttia kaikesta EAKRrn tuesta yhteisön tukikehyksessä sekä 48 prosenttia ja 
16 prosenttia tavoitteen 2 tuesta. Myös alueelliset viranomaiset ovat edustettuina tavoitteiden 1 ja 2 
monia rahastoja kattavissa alueellisissa seurantakomiteoissa. Toisaalta paikalliset viranomaiset eivät 
ole aina edustettuina, lukuun ottamatta tavoitteeseen 2 kuuluvaa Baskimaan ohjelmaa (kolme 
Diputaciones Foralesiio. pitää siellä istuntonsa), Baleaarien ohjelmaa (kolme jäsentä edustaa kaikkia 
ll:tä edunsaajakuntaa) ja tavoitteen 1 "paikallisen ympäristön" ja "paikallisen kehityksen" toimin­
taohjelmien komiteoita. 
Halu saada paikalliset viranomaiset mukaan tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanoon johti joilla­
kin alueilla valtuustojen sekä vuoristoalueiden maanviljelyn liittojen osallistumiseen ohjelmien suun­
nitteluun. Kalastuksen tukitoimien osalta kukin itsenäinen yhteisö on edustettuna joko tavoitteen 5a 
seurantakomiteassa (kuusi yhteisöä) tai tavoitteen 1 kalastusta koskevan ohjelman seurantakomiteas-
: sa (11 yhteisöä). 
, Ranska: Tavoitteiden 1 ja 2 seurantakomiteoiden puheenjohtajana on alueen maaherra. Jäseninä on 
paikallisten viranomaisten edustajia (alueellinen neuvosto, yleinen neuvosto, kunta), alueen kansalli­
sia laitoksia ja komissio. Kaikki nämä komiteat (tavoite 1: 5 komiteaa ja tavoite 2: 19 komiteaa) 
perustettiin ja ne kokoontuivat vuonna 1995. Vastuu tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanemisesta 
annettiin valtion alueellisille edustajille, mutta myös paikalliset viranomaiset ja talouselämän sekä 
työmarkkinoiden yhteistyöosapuolet ovat edustettuina kussakin seurantakomiteassa. Kun otetaan 
huomioon suuri sisäinen epäyhtenäisyys eräillä alueilla, joihin kuuluu suuri osa tavoitteen 5b 
tukikelpoisista alueista, joihinkin ohjelmiin kuuluu toimenpiteitä (tai toimenpiteiden osia), joiden 
suunnittelu on toteutettu osa-alueiden (departementti) tasolla. Tarkoituksena on paikallisten virano­
maisten osallistumisen lisääminen. Kaikki rannikkoalueet ovat PESCA-aloitteen seurantakomitean 
täysjäseniä. 
24" Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 
Irlanti: Irlantia pidetään yhtenä kokonaisena alueena rakennerahastojen hoidon ja hallinnon kannal­
ta. Kahdeksan alueellista viranomaista vastaakin rakennerahastojen kustannusten seurannasta omil­
la alueillaan. Tämän vuoksi niiden ja kansallisen hallinnon välillä järjestetään säännöllisesti kokouk­
sia, joissa keskustellaan kehityksestä. Ne osallistuvat myös yhteisön tukikehyksen väliarviointiin, 
jonka on tapahduttava vuoden 1996 aikana. Alueelliset viranomaiset osallistuvat myös erityiseen 
kokoukseen, joka järjestetään yhteisön tukikehyksen seurantakomitean tavallisten kokousten jäl­
keen. Paikallisella tasolla seurantakomiteaan kuuluu vaaleilla valittuja paikallisia edustajia sekä 
vapaaehtoisjärjestöjen, paikallisten ja julkisten viranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten edusta­
jia. 
Italia: Italian alueellisilla viranomaisilla on yhtä suuri merkitys rakennerahastojen osittain rahoitta­
mien toimien toteuttamisessa etenkin tavoitteen 1 (Mezzogiorno) osalta kuin toimenpideohjelman 
toteutuksesta pääosin vastaavilla elimillä. Yhteisön tukikehyksessä tavoitteelle 1 myönnetyistä yhtei­
sön varoista noin puolet kuuluu alueellisten hallintojen vastuulle. Alueet osallistuvat myös keskus­
johtoisiin ohjelmiin. Alueet ovat niin ikään vastuussa tavoitteen 2 ohjelmien täytäntöönpanosta kun 
taas tavoitteen 5b osalta vastuussa ovat sekä alueet ja itsehallintoalueet. KOR:sta kalastukselle 
myönnettävän tuen osalta KOR:n tavoitteen 1 seurantakomiteassa on kuusi aluetta (Abruzzi, Basili-
| cata, Calabria, Apulia, Sisilia ja Sardinia), kun taas Trenton itsehallintoalue osallistuu tavoitteen 5a 
! seurantakomitean toimintaan. 
I 
I Yleisesti ottaen komission, valtion ja alueiden välinen keskustelu on kehittynyt tyydyttävällä tavalla. 
i Ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavien alueellisten viranomaisten tarjoaman tiedon laatu on ylei-
j sesti hyvä ja seurantakomiteoita kuullaan, silloin kun se on aiheellista. Lisäksi on pyritty voimak-
! kaasti parantamaan tukitoimenpiteet toteuttavien alueellisten elinten organisaatiota komission ja 
j Italian hallituksen heinäkuussa 1995 tekemän sopimuksen mukaisesti4. Näin kullekin alueelle perus-
| tettiin alueelliset "cabine di regia" -yksiköt, jotka pitävät yhteyttä kansalliseen "cabine di regia" -
\ yksikköön sekä poliittisella että hallinnollisella tasolla eri ohjelmien toimintalinjojen tai erityisten 
toimenpiteiden toteuttamiseen osallistuvien eri osastojen toimien yhteensovittamiseksi. Nämä "ca­
bine di regia" -yksiköt perustettiin nopeammin tavoitteen 2 alueilla kuin muualla. 
Alankomaat: Kaikkien tavoitteiden 1 ja 2 tukikelpoisia alueita koskevien ohjelmien hallinnosta ja 
seurannasta huolehtii kaupan ja teollisuuden kehittämisen kansallinen yksikkö, joka toimii kauppa-
ja teollisuusministeriön alaisuudessa. Yksikkö hyväksyy lopullisesti erityisesti EAKR:sta yhteisrahoi-
tetut hankkeet. Hankkeet valitsee etukäteen tekninen komitea, jossa komissio voi olla tarkkailijana. 
Seurantakomiteoiden kokouksissa, joihin komissio osallistuu, se saa tietoja erityisesti osarahoitetta­
viksi valituista sekä hylätyistä hankkeista asiakirjasta, jossa on tiedot niistä ja niiden taloudellisesta 
vaikutuksesta. Vastuu tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanosta annettiin sen sijaan alueille. 
Itävalta: Vuonna 1995 Itävallan alueelliselle yhteistyölle oli ominaista uusien ohjelmien valmistelun 
jatkuminen. Tavoitteiden 1 ja 2 ohjelmat valmisteltiin yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja 
paikallisten viranomaisten kanssa. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomiteoissa tullaan 
myöhemmin toteuttamaan laajennettua yhteistyötä, jossa on mukana komissio ja työmarkkinaosa­
puolet. 
Portugali: Jäsenvaltio on kokonaisuudessaan tukikelpoinen tavoitteen 1 osalta, mutta aluejako on 
melko kehittymätön. Komissio painotti Portugalin viranomaisille, että se pitää yhteistyötä alueellis­
ten viranomaisten kanssa hyvin tärkeänä. Vuonna 1995 luotiin alueellisia neuvoa-antavia komiteoita, 
joiden tehtävänä on alueellisten toimenpideohjelmien täytäntöönpanon seuranta ja joiden myötä 
tilanne parantunee aikaisempaan verrattuna. Azorien ja Madeiran itsenäisten alueiden edustajat 
osallistuvat kalastuksen toimenpideohjelman seurantakomitean kokouksiin tarkkailijoina. 
Suomi: Maassa on kehittynyt hyvin laaja yhteistyö uusia ohjelma-asiakirjoja valmisteltaessa. Pyra-
midimallinen lähestymistapa otettiin käyttöön yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmistelussa ja 
4 Katso LA.2. Tavoite 1. 
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 241 
täytäntöönpanossa tavoitteiden 2 ja 6 osalta. Ensimmäiseen vaiheeseen kuului ohjelmien valmistelu 
kyseisillä alueilla. Sen jälkeen keskusviranomaiset kokosivat alueelliset hankkeet yhdeksi ohjelmaksi, 
jonka komissio hyväksyi yhtenäisenä ohjelma-asiakirjana, joka kunkin tavoiteen osalta kattaa koko 
maan ja sisältää suunnitelmat määrärahojen jakamisesta eri toimien ja alueiden kesken. Kahta 
yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa valvoo seurantakomitea, joka koostuu kaikkien alueiden edustajista, 
rahoituksesta vastaavista ministeriöistä, komissiosta ja työmarkkinaosapuolista. Ohjelman hallinto 
on kullakin alueella annettu alueellisen hallintokomitean tehtäväksi, jossa on alueen, ministeriöiden 
paikallisten yksikköjen ja työmarkkinaosapuolten edustajia. Alueellinen hallintokomitea laatii oman 
suunnitelmansa alueensa ohjelman täytäntöönpanemiseksi keskusviranomaisille alunperin toimitetun 
suunnitelman pohjalta. Hankkeen rahoitusta koskevat päätökset tehdään suurelta osin ministeriöi­
den paikallisten yksikköjen tai ministeriöiden itsensä toimesta. Alueellisen hallintokomitean on 
tutkittava ja hyväksyttävä kaikki hankkeet. Tällä tavoin se valvoo täytäntöönpanoa ja voi päättää 
suuressa määrin siitä, miten yhtenäinen ohjelma-asiakirja täytäntöön pannaan sen alueella. 
Myös tavoitteiden 3 ja 4 ohjelmien täytäntöönpano toteutetaan hyvin hajautetusti. Suomen työmi­
nisteriö yhteensovittaa kaikkien tavoitteiden inhimillisiin voimavaroihin liittyvän tuen ja on myös 
vastuussa useimpien horisontaalisten ESR-ohjelmien täytäntöönpanosta. Myös muilla ministeriöillä, 
erityisesti opetus- sekä kauppa- ja teollisuusministeriöllä, on vastuualueensa, kun taas muut kunnal-
\ liset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja valtiosta riippumattomat järjestöt osallistuvat ESR:n 
i toimenpiteiden toteuttamiseen alueellisella ja paikallisella tasolla. Hanketasolla talousarvion hyväk­
syminen ja kansallinen lainsäädäntö varmistavat, että päätöksentekomenettelyt ESR:n osittain ra-
hottamissa hankkeissa ovat laajalti yhteisiä. Horisontaalisten ohjelmien osalta päätöksentekomenet­
tely on hajautettu työministeriön sekä muiden asianomaisten ministeriöiden kesken (kauppa ja 
teollisuus, maatalous). Alueellisella tasolla työssäkäyntialueiden neuvoa-antavat komiteat sekä 
alueelliset hallintokomiteat varmistavat, että toiminta on yhteensovitettu tutkimalla tarkoin kaikki 
alueellisten tukiohjelmien hankkeet ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset tekevät lopullisen päätök­
sen. ESR korostaa myös tarvetta varmistaa käytännönläheinen yhteistyö edunsaajaryhmien hallin­
nollisten yksikköjen, alueiden, kuntien, yliopistojen ja muiden koulutuslaitosten, työvoimatoimisto­
jen sekä kaupan ja teollisuuden edustajien välillä. Sen vuoksi suurin osa ohjelmien hankkeista 
toteutetaan yhteistyönä. 
Ruotsi: Ruotsin alueelliset yhteistyöosapuolet osallistuvat täysipainoisesti komissiolle ehdotettujen 
ohjelmien valmisteluun. Osapuolina on paikallisten ja alueellisten hallitusten, kunnanvaltuustojen, 
työnantajien, ammattijärjestöjen, rahoituslaitosten, maanviljelijöiden ja ympäristön eturyhmien 
sekä paikallisten ja muiden yhteisöjen edustajia. Ne ovat edustettuina yhtenäisten ohjelma-asiakirjo­
jen seurantakomiteoissa kansallisen hallituksen ja komission ohella. Suurimman osan ohjelman 
talousarviosta (80%) panevat täytäntöön alueelliset hallintokomiteat, jotka muodostuvat paikallisis­
ta ja alueellisista rakenteista. Keskusvirastot hoitavat eräät, esimerkiksi tavoitteeseen 5a kuuluvat 
toimenpiteet, mutta saamelaiset saavat yleiskattavaa tukea. 
Yhdistynyt kuningaskunta: Alueellista yhteistyötä vahvistettiin vuonna 1994 hyväksytyissä ohjelmis­
sa. Tavoitteiden 1, 2 ja 5b yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille perustettiin kullekin alueellisen tason 
seurantakomitea, jonka puheenjohtajana on Government Officen alueellinen johtaja ja jäseninä 
kaikkien keskeisten yhteistyöosapuolten edustajat, etenkin asianomaiset ministeriöt (ympäristö-, 
kauppa- ja teollisuus-, liikenne-, opetus- ja maatalous-) sekä komissio. Paikalliset viranomaiset, 
koulutus- ja yksityinen sektori ovat myös edustettuina seurantakomiteoissa. Niiden jäsenten luku­
määrä vaihtelee viidestä tai kuudesta (Gibraltar) muiden alueiden lähes 40:ään (esimerkiksi East 
Midlands). Paikalliset viranomaiset ovat voimakkasti mukana. Niiden osuus on yleensä noin yksi 
kolmasosa komiteoiden paikoista. Niitä edustavat yleensä virkamiehet, mutta myös vaaleilla valittu­
ja edustajia on joissakin tapauksissa mukana. Erityisesti tavoitteen 2 ohjelmien osalta komissio vaati 
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia korjaamaan vaaleilla valittujen edustajien (osallistuivat 
neljään tavoitteiden 1 ja 2 16:sta valvontakomiteasta) sekä maan hallituksen vastustukseen kaatu­
neen talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumisen puutteen. Tällä laajennetulla yh­
teistyöllä kyettiin joissakin tapauksissa edistämään tilannetta vähäisessä määrin seurantakomiteoi­
den puheenjohtajien tilanteen mukaan järjestämien kokousten ansiosta. 
242 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Myös kaupunkialueiden kehityksen järjestöt ja kehityksen alueelliset sekä paikalliset toimistot ovat 
edustettuina. Maininnan ansaitsevat myös yhteenliittymät ja ympäristöasioiden toimielimet (esimer­
kiksi National Rivers Authority tai Scottish Natural Heritage) ja joskus myös tärkeimmät paikalliset 
yritykset. Yksityistä sektoria pyydetään usein osallistumaan kauppakamarien tai muiden elinten 
kautta. Niitä ovat esimerkiksi Railtrack, Traning and Enterprise Councils (joilla on keskeinen asema 
Englannissa ja Walesissa) ja Local Enterprise Councils (Skotlannin toimivaltainen viranomainen). 
Myös paikallisten korkeamman asteen oppilaitosten (yliopistojen) ja keskiasteen jälkeisen koulutuk­
sen (16 ikävuoden jälkeen) laitosten osallistuminen on varmistettu. 
Seisicmäs vuosikertomus — Rukenncraliastoista 1995 243 
C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINOIDEN 
OSAPUOLTEN KANSSA 
1. Talouselämän ja työmarkkinoiden yhteistyö rakenteellisten tukitoimenpiteiden seurannassa 
Rakennerahastojen ohjelmien seurannassa ja erityisesti seurantakomiteoiden kokouksissa komissio 
painottaa talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten tiiviimpää osallistumista. Nämä osapuolet 
myös pyrkivät edesauttamaan taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja voivat siten edistää hyödyllisellä 
tavalla ohjelmien täytäntöönpanoa alueillaan. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen vaihtelee jä­
senvaltioittain ja riippuu niille annetuista institutionaalisista, oikeudellisista tai rahoituksellisista 
toimivaltuuksista. Osallistumiseen vaikuttavat myös rakennerahastojen tavoitteet. 
1.1. Yleiskatsaus 
Vuonna 1995 komissio sai päätökseen selvityksensä talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten 
osallistumisesta rakenteellisten toimien täytäntöönpanoon ja seurantaan. Yleisesti ottaen voidaan 
erottaa neljä tilannetyyppiä: 
• talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet osallistuvat tehokkaasti seurantakomiteoiden toimin­
taan. Ainoastaan pieni osa yhteisön tuista käsitellään tällä tavalla, mutta työmarkkinaosapuolet 
osallistuvat lähes kaikkien tavoitteiden 3 ja 4 osalta myönnettävien ESR:n tukien seurantaan; 
• talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet eivät osallistu suoraan seurantakomiteoihin, vaan 
ovat edustettuina niissä esimerkiksi kansallisten tai alueellisten taloudellisten ja sosiaalisten 
neuvostojen kautta; 
• talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet eivät osallistu suoraan tai epäsuoraan seurantakomi­
teoihin. Kuitenkin järjestetään täydentävää toimintaa (tiedotusistunnot, neuvoa-antavat komi­
teat, seminaarit jne.) joskus myös säännöllisesti, jotta niillä olisi mahdollisuus saada tietoja 
täytäntöönpanosta ja tuoda esiin huolensa ja ehdotuksensa; 
• talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumisesta rakenteellisten tukitoimien täytän­
töönpanoon ja seurantaan ei ole annettu erityisiä määräyksiä. Tähän ryhmään kuuluvan yhteisön 
tuen osuus on varsin suuri. 
Viimeaikainen kehitys osoittaa, että rakenteellisten tukitoimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat 
viranomaiset suhtautuvat nyt myönteisemmin uusien yhteistyöosapuolten ja muiden tahojen mukaan 
ottamiseen yhteisön rakenteellisten tukitoimien seurantaan. Tämän vuoksi komissio rahoittaa kaikki 
toimivaltaisten viranomaisten järjestämät täydentävät tiedotus-, neuvottelu- ja yhteistyötoimet, 
jotka mahdollistavat eri yhteistyöosapuolten mahdollisimman tehokkaan osallistumisen ottaen huo­
mioon niiden todelliset vastuualueet sekä teknisen ja toiminnallisen kapasiteetin. 
1.2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhteistyön täytäntöön paneminen jäsenval­
tioissa 
Edellistä yleistä esittelyä voidaan tarkentaa esittelemällä tilanne jäsenvaltioittain siten, että erotellaan 
toisistaan rakennerahastojen alueelliset tavoitteet ja ne tavoitteet, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti. 
Aluekohtaisesti jaotellut toimintasuunnitelmat (tavoitteet 1, 2 ja 5b) 
Belgia, Luxemburg, Alankomaat, Tanska: Nämä neljä jäsenvaltiota suunnittelevat säännöllistä 
tietojen välittämistä ohjelmien edistymisestä työmarkkinaosapuolille (etenkin ammattiliitot ja työ­
nantajajärjestöjen edustajat). Työmarkkinaosapuolet ovat täysjäseniä yhtenäisten ohjelma-asiakir-
244 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
jojen ja yhteisöaloitteiden seurantakomiteoissa, joissa niiden läsnäolo on välttämätön edellytys. 
Esimerkiksi tavoitteen 5b osalta on Belgiassa ja Tanskassa neljä työmarkkinaosapuolten edustajaa. 
Belgiassa työnantajien ja työntekijöiden edustajia on molempia kaksi, mutta Tanskassa on kaksi 
ammattiliittojen edustajaa, yksi yritysjohtajien ja yksi maatalouskamarin edustaja. Alankomaissa 
edustajia on viisi: yksi työnantajien edustaja, kolme työntekijöiden edustajaa ja yksi maatalouden 
edustaja. 
Saksa: Työmarkkinaosapuolten osallistuminen vaihtelee tavoitteiden mukaan. Tavoitteen 1 (uudet 
osavaltiot) kohdalla horisontaalisten seurantakomiteoiden kokouksia1 edeltävät talouselämän ja 
työmarkkinoiden osapuolten kanssa järjestettävät valmistelukokoukset. Tavoitteen 2 kohdalla talou­
selämän ja työmarkkinoiden osapuolten tulisi osallistua komission ehdottamiin osavaltioiden alako­
miteoihin eniten rahoitusta saavien ohjelmien osalta, mutta tätä asiaa koskevat keskustelut olivat 
vielä kesken vuoden 1995 lopussa. Tavoitteen 5b kohdalla talouselämän ja työmarkkinoiden osapuo­
lille (paikalliset kamarit ja työehtosopimusten sopimuspuolet) tiedotetaan asioista kokouksissa, jotka 
järjestetään ennen seurantakomitean kokousta ja sen jälkeen. 
Espanja: Työmarkkinaosapuolet eivät ole tavoitteiden 1 ja 2 yhteisön tukikehysten ja toimenpideoh­
jelmien seurantakomiteoiden jäseniä. Sen sijaan niille tiedotetaan yhteisön tukikehyksen, ohjelmien, 
hankkeiden ja niihin liittyvien yleiskattavien tukien kehityksestä Espanjan talous- ja sosiaalikomi­
tean välityksellä kunkin yhteisön tukikehyksen seurantakomitean kokouksen jälkeen. Komissio on 
ensimmäistä kertaa saanut Espanjan viranomaiset pitämään kokouksen työmarkkinaosapuolten 
kanssa talous- ja sosiaalikomitean puitteissa. Kyseisen kokouksen tarkoitus oli muun muassa tiedot­
taa talous- ja sosiaalikomitealle toista vuosipuoliskoa koskevista tavoitteen .1 yhteisön tukikehyksen 
seurantakomitean esittämistä johtopäätöksistä. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen tavoitteen 
5b osalta vaihtelee enemmän alueittain. Kahteen alueelliseen seurantakomiteaan kuuluu ammattijär­
jestöjen sekä talous-ja sosiaalikomitean edustajia. Muilla alueilla järjestetään ainoastaan erityisiä 
tiedotuskokouksia. 
Ranska: Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistuminen ohjelmien seurantaan on 
varsin laajaa osapuolten lukumäärän perusteella ja vaihtelee tavoitteen ja alueen mukaan. Tavoitteen 
1 ohjelmien osalta työmarkkinaosapuolet ovat Korsikan ja Nord-Pas-de-Calaisin tapauksissa edus­
tettuina seurantakomiteoissa alueellisen talous- ja sosiaalineuvoston edustajan kautta. Merentakais­
ten departementtien (Réunion, Ranskan Guyana, Guadeloupe, Martinique) paikalliset kamarit 
(kauppa- ja teollisuus-, maatalous- ja ammattikamarit) osallistuvat virallisesti seurantakomiteoiden 
, työhön, vaikka käytännöt vaihtelevatkin. Ne ovat joko itse varsinaisen seurantakomitean jäseniä tai 
| ne on kutsuttu komitean kokouksen jälkeen järjestettäviin tiedotuskokouksiin. Lisäksi silloin, kun 
• merentakaisten departementtien yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin, järjestettiin kunkin 
j alueen kaikkien työmarkkinaosapuolten kanssa virallisia kokouksia, joihin osallistuivat sekä paikal-
! liset kamarit että työnantajien, ammattijärjestöjen ja ammattiliittojen edustajia. Huomionarvoista 
; on myös se, että tehdessään virkamatkoja eri alueille komission virkamiehet vierailevat säännöllisesti 
1 paikallisissa kamareissa keskustelemassa ohjelmien täytäntöönpanosta. 
i 
; Tavoitteen 2 ja kaikkien näiden yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta työmarkkinaosapuolet ovat 
edustettuina seurantakomiteoissa talous-ja sosiaalineuvoston alueellisen edustajan kautta. Tavoit­
teen 5b seurantakomiteoihin sen sijaan kuuluu alueellisten yhteistyöosapuolten ohella paikallisten 
maatalous-, ammatti-, kauppa- ja teollisuuskamarien edustajia sekä alueellisen talous- ja sosiaalineu­
voston jäseniä. Joissakin seurantakomiteoissa on myös ympäristönsuojelujärjestöjen edustajia. 
Irlanti: Työmarkkinaosapuolet ovat osallistuneet täysipainoisesti rakennerahastojen kustannusten 
hallintoon rahastojen vuonna 1989 tapahtuneesta uudistuksesta lähtien. Niiden edustajat ovat toi­
menpideohjelmien seurantakomiteoiden täysjäseniä ja osallistuvat rakennerahastojen tukitoimien 
päätöksentekomenettelyyn. Tätä osallistumista arvostetaan suuresti ja se tuo mukanaan hyvin 
tärkeää alakohtaista kokemusta useisiin seurantakomiteoiden kokouksiin. Lisäksi työmarkkinaosa-
* Katso ILB. Alueellinen yhteistyö. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 245 
puolet ovat edustettuina kaikissa yhdeksässä alueellisessa seurantakomiteassa2. Työmarkkinaosa­
puolet osallistuvat myös kunkin yhteisön tukikehyksen seurantakomitean tavallisen kokouksen 
jälkeen järjestettävään erityiseen kokoukseen. Ne ovat näin täysin yhdennettyjä rakennerahastojen 
hallintorakenteeseen Irlannissa. 
Italia: Yhteistyön laajentaminen kattamaan talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet on todelli­
nen uudistus edelliseen kauteen verrattuna. Tärkeimpien ammattijärjestöjen ja työnantajien järjestö­
jen edustajat ovat säännöllisesti mukana tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksen seurantakomiteoiden 
työssä osallistumalla seurantakomiteoita ennen järjestettäviin teknisiin kokouksiin sekä siellä tehdyjä 
päätöksiä käsitteleviin tiedotuskokouksiin. Tavoitteen 2 kohdalla talouselämän ja työmarkkinoiden 
osapuolet osallistuivat kattavammin uudistamissuunnitelmien valmisteluun ja yhtenäisiä ohjelma-
asiakirjoja koskeviin neuvotteluihin vuonna 1994. Tämä osallistuminen sai virallisen hyväksynnän 
tavoitteen 2 yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomiteoiden täysjäsenyytenä. Niiden jäseninä 
oli yksi ammattijärjestön, yksi työnantajajärjestön ja yksi paikallisten viranomaisten edustaja. 
Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet olivat myös edustettuina kaikissa tavoitteen 5b seuran­
takomiteoissa, mutta ainostaan neuvoa-antavassa asemassa. 
Itävalta: Työmarkkinaosapuolet (työnantajien järjestöt, ammattijärjestöt, kauppakamarit ja tavoit­
teen 1 osalta maanviljelijöiden järjestöjen edustajat) ovat edustettuina seurantakomiteoissa. Niiden 
tarkemmasta asemasta kyseisissä komiteoissa kuitenkin keskusteltiin vielä vuoden 1996 alussa. 
Portugali: Alueellisen yhteistyön tapaan komissio pitää hyvin tärkeänä yhteistyön toteuttamista 
Portugalin talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten kanssa ja se on painottanut tätä seikkaa 
Portugalin viranomaisille. Komissio on varmistanut, että kansallinen talous- ja sosiaalikomitea saa 
noin neljä kertaa vuodessa tiedot tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosta. 
Suomi ja Ruotsi: Työmarkkinaosapuolten edustajat (työnantajajärjestöt, ammattijärjestöt, kauppa­
kamarit ja tavoitteen 6 osalta maatalousjärjestöjen edustajat) ovat Suomessa ja Ruotsissa seuranta­
komiteoiden täysjäseniä. Kyseisiä järjestöjä kuullaan myös silloin, kun tehdään tärkeitä hankkeita 
koskevia päätöksiä. Yhteistyötä on pyritty laajentamaan siten, että seurantakomiteoihin kuuluisi 
paikallisia asukkaita edustavia muita järjestöjä (esimerkiksi Ruotsin kansanliikkeet). 
Yhdistynyt kuningaskunta: Maan ohjelmia koskeva sosiaalinen vuoropuhelu ei ole yhtä kehittynyttä 
kuin muissa jäsenvaltioissa. Kaikki työmarkkinaosapuolet eivät ole missään yksittäisessä ohjelmassa 
mukana vastaamassa sen alueellisesta täytäntöönpanosta. Työmarkkinaosapuolet ovat toisinaan 
mukana laajennetussa alueellisessa yhteistyössä, mutta eivät seurantakomiteoissa. Ne saavat tietoja 
ohjelmista, mutta tietojen välitystapa vaihtelee alueittain. Seurantakomitean puheenjohtaja toimit­
taa joskus tilaisuuden jälkeen kertomuksia asianomaisille työmarkkinaosapuolille (tavoitteen 5b 
osalta järjestetään seurantakomitean kokousten jälkeen paikallisille viranomaisille ja asianomaisille 
elimille erityisiä tiedotuskokouksia). Muissa tapauksissa työmarkkinaosapuolille tiedotetaan asioista 
siinä määrin kuin se on hyödyllistä. Säännöllistä työmarkkinaosapuolten kuulemista etukäteen ei 
alueilla ole. 
Toimintasuunnitelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti (tavoitteet 3, 4 ja 5a) 
Tavoitteen 3 osalta talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet ovat mukana kaikkien jäsenvaltioi­
den seurantakomiteoissa, lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Tilanne on käytännölli­
sesti katsottuna samanlainen tavoitteen 4 seurantakomiteoiden kohdalla, joissa työmarkkinaosapuo­
let ovat täysjäseniä. Erona on kuitenkin se, että talouselämän osapuolet (esimerkiksi paikalliset 
kamarit) ovat niissä useimmin edustettuina kuin muissa tavoitteissa. Siten Saksassa tavoitteen 4 
seurantakomiteoihin kuuluu neuvonantajina Saksan kauppa- ja teollisuuskamareiden liitto (DIHT) 
sekä Zentralverband des Deutschen Handwerks (ZdH — Saksan käsityöteollisuuden liitto). Näin on 
myös Suomessa, Ranskassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Italiassa. 
1 Katso II.B. Alueellinen yhteistyö. 
246 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Kalastuksen rakenteellisten toimien suhteen (tavoite 5a) talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet 
(kalastuksen ja/tai vesiviljelyn yritykset, alan työntekijät ja ammattijärjestöt) osallistuvat seuranta­
komiteoihin suoraan kuudessa jäsenvaltiossa (Itävalta, Tanska, Suomi, Kreikka, Irlanti ja Ruotsi), 
mutta kahdessa jäsenvaltiossa (Ranska ja Alankomaat) ne osallistuvat ainoastaan epäsuorasti ennen 
komitean kokouksia. 
2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet yhteisön tasolla 
é Yhteisön tasolla komissio on vahvistanut lakisääteistä käytäntöä yhteisön tasolla järjestyneiden 
työmarkkinaosapuolten kuulemisesta vuosittain. Komission joulukuun 1994 kokouksessa ehdottama 
työryhmä perustettiin vuonna 1995. Ryhmä sai aikaan kyseisen tiukasti vuosittain tapahtuvan 
kuulemismenettelyn muuttamisen jatkuvaksi yhteistyöprosessiksi. Ryhmä kokoontui vuonna 1995 
kaksi kertaa ja näiden kokoontumisten ansiosta on voitu valmistella paremmin vuosittaista virallista 
kuulemistilaisuutta, joka teknisistä syistä tapahtui vuoden 1996 alussa. Kuulemisen aikana komissio 
esitti kuudennen rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen vuodelta 1994. Se 
antoi myös rakennerahastojen toiminnan kehitystä vuonna 1995 koskevan ensimmäisen yhteenvedon 
ja kuvasi käynnissä olevia töitä ensimmäisessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koske­
vassa kolmivuotiskertomuksessa. Työmarkkinaosapuolten kannanotoissa merkillepantavaa oli: 
• talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten halu komission tapaan osoittaa rakenteellisten 
toimien tulokset ja vaikutus ja erityisesti niiden vaikutus taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuulu­
vuuden edistämiseen. Tämän vuoksi työmarkkinaosapuolet ovat osoittaneet selvää kiinnostusta 
yhteenkuuluvuudesta annettavan kolmivuotiskertomuksen valmistelutyöhön. Ne arvioivat, että 
kertomuksessa tulisi myös määrittää rakennepolitiikan ensimmäisten uusien askelten suunta 
vuoden 1999 jälkeen rakennepolitiikan tehokkuuden lisäämiseksi; 
• tiettyjen toimialojen huolet: maatalouden ja kalastuksen aloilla vallitsevat ongelmat, esimerkiksi 
kauppa- ja teollisuuskamarien halu osallistua aktiivisesti rakenteellisiin tukitoimiin, pk-yritysten 
ongelmat yhteisön tuen saamisessa; 
• toive, että komissio pohtisi tulevissa kertomuksissaan enemmän käytännönläheisiä kysymyksiä, 
kuten esimerkiksi talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumista tukitoimien täytän­
töönpanon seurantaan; 
• asteittaista parantumista on huomattavissa, mutta on välttämätöntä edistää merkittävästi työma­
rkkinaosapuolten osallistumista rakenteellisten toimien täytäntöönpanon seurantaan. Työmarkki­
naosapuolten osallistumisessa on teknisiä vaikeuksia silloin, kun arvioidaan esimerkiksi hankkei­
den mahdollista vaikutusta dynaamisen alueellisen kehityksen aikaansaamiseen tai jopa työpaik­
kojen luomiseen. Tämän vuoksi halutaan edistää myös kohdennettua teknistä apua niiden teknis­
ten ja toiminnallisten kykyjen vahvistamiseksi. 
Komissio kannattaa suurinta osaa työmarkkinaosapuolten toiveista. Se on tietoinen, että ne voivat 
osallistua tehokkaasti ainoastaan, jos asianomaisilla yhteistyöosapuolilla on välttämättömät tekniset 
ja toiminnalliset kyvyt. Tämän vuoksi EAKR rahoitti vuonna 1995 15 seminaaria, jotka olivat 
talous- ja sosiaalikomitean järjestämiä. Niissä jäsenliittojen alueellisia ja kansallisia edustajia val­
mennettiin osallistumaan tavoitteen 1 seurantakomitean työhön. Luxemburgissa järjestettiin alusta­
va seminaari tavoitteiden, suuntaviivojen ja työmenetelmien vahvistamiseksi. Komissio osallistui 
seminaariin. Jäsenvaltioiden kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla järjestettyjen kaikkien 15 semi­
naarin tulokset, päätelmät ja ehdotukset toimitettiin Lissabonin yhteisistuntoon. Talous- ja sosiaali­
komitean johtoelimet laativat niistä yleistä kehitystä koskevan yhteenvedon ja toimittivat arvionsa 
komissiolle. Talous- ja sosiaalikomitea huomauttaa, että ammattiliittojen osallistuminen seurantako-
mitoihin on varsin rajallista ja että jäsenjärjestöjen tulisi edelleen vaatia niiden osallistumista 
komiteoihin sen varmistamiseksi, että ohjelmilla ja hankkeilla edistetään voimakasta alueellista 
kehitystä, joka puolestaan luo työpaikkoja. Talous- ja sosiaalikomitea on huomannut, että rakenteel­
listen tukitoimien seurannassa välttämätön tekninen kapasiteetti puuttuu. Komitean mielestä raken-
Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 247 
nerahastoista annetuissa asetuksissa säädetty tekninen apu tulisi käyttää kyseisen kapasiteetin paran­
tamiseen. Tämän vuoksi talous- ja sosiaalikomitea kannattaa alueellisten asiantuntijoiden verkon 
luomista ammattiyhdistysten virkailijoiden auttamiseksi seurantatoiminnassa. 
ESR:n ja joidenkin työmarkkinaosapuolten ryhmien välinen suhde liittyy ensisijaisesti koulutuksen 
rahoitukseen. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklassa3 säädetään kyseisestä rahoituksesta ja sillä 
voidaan vahvistaa tavoitteen 4 ohjelma-asikirjojen sekä ADAPT-aloitteen koulutustoimenpiteitä. 
Molemmissa tapauksissa työmarkkinaosapuolet voivat osallistua aktiivisesti ohjelmien täytäntöön­
panoon. Vuoden 1994 lopussa komissio laati asianomaisten työmarkkinaosapuolten kanssa tältä osin 
rahoitetuille toimenpiteille suuntaviivat ja toimitti ne ESR:n komitealle. Nämä suuntaviivat koskivat 
ensisijaisesti yhteisön taloudellista ja institutionaalista järjestelmää, jonka puitteissa muunlaiset 
toimenpiteet kehittyvät, toisijaisesti uudenlaista tuotantoa ja työn organisointia ja kolmanneksi 
aiheita, jotka liittävät toisiinsa teollisuuden muutoksen ja työmarkkinat. 
ESRSta rahoitettiin vuonna 1995 suuntaviivojen mukaisesti koulutustoimia yhteisön tasolla4. Ta­
lous-ja sosiaalikomitean osalta kyseessä oli 14 kurssia, joihin osallistui 15 jäsenvaltiota. Ne käsitteli­
vät muun muassa uuden teknologian (kuten suurinopeusjunien, tietoliikenteen, lentoliikenteen ja 
ympäristön) vaikutuksia eri alojen työllisyyteen. Lisäksi työnantajien edustajille järjestettiin erilaisia 
koulutustilaisuuksia UNICE-CONPRI:n esittämän ohjelman puitteissa. Julkisten yritysten Euroo­
pan keskuksen ensimmäistä kertaa ehdottama toimintaohjelma pyrki löytämään vastauksen tasapuo­
lisen edustuksen aikaansaamiseen työmarkkinaosapuolten välille. Fondazione Regionale Pietro Seve-
' so pani alulle toimintaohjelman, joka koski Euroopan teollisuuden välisten suhteiden mallien 
: kehittämistä ja arviointia. ESR:sta rahoitettiin yhteistyössä alan työmarkkinaosapuolten kanssa 
; alakohtaisia tutkimuksia, jotka koskivat teollisuuden muutoksen vaikutuksia työkäytäntöihin (eten-
! kin ammatilliset pätevyysvaatimukset, uudet taidot ja ammatit). Nämä alakohtaiset tutkimukset 
koskivat muun muassa tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuutta. Vuoden 1994 lopussa alkaneiden 
keskustelujen tuloksena5 luotiin perusta talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhdistämiseksi 
teollisuuden muutoksen aiheuttamiin vaikutuksiin. Kyseessä ovat uudet rakenteet, jotka sopivat 
paremmin tulevaisuuden sosiaaliseen vuoropuheluun. Tässä yhteydessä painotetaan tarvetta saada 
Euroopan sosiaaliseen vuoropuheluun mukaan kaikki järjestöt, jotka voivat vaikuttaa merkittävällä 
tavalla teollisiin suhteisiin. Tätä asiaa selventänee komission tiedonanto, jonka se antaa vuonna 
1996. 
Maaseutuun liittyvien kysymysten kohdalla komissio kuulee erityisesti maatalouden rakennepoliitti-
' sia kysymyksiä käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa. Se kokoontui vuonna 1995 kaksi kertaa ja 
\ näissä kokouksissa käytiin laajaa keskustelua maaseudun kehityspolitiikan ongelmista. Keskustelun 
: aiheina olivat myös yhteisön maatalouden varhaista eläkkeelle jäämistä koskevaan tukijärjestelmään 
liittyvät erityisongelmat, tuki nuorille maanviljelijöille sekä LEADER II — aloitteen esittely. Komis­
sio tiedotti yhteistyökumppaneilleen myös yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjois­
sa tapahtuneesta kehityksestä sekä tavoitteiden 1, 5b ja 6 toimenpideohjelmista, LEADER-aloitteen 
kehityksestä sekä yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyvistä toimenpiteistä*. Keskustelun 
kohteena oli myös maatalouden rakenteita käsittelevän neuvoa-antavan komitean asema, toiminta ja 
tulevaisuus. 
Samaan tapaan kalastuksen alalla kalastuksen neuvoa-antava komitea on elin, jonka kautta teolli­
suuden ja komitean välinen vuoropuhelu tapahtuu. Se vastaanotti useaan otteeseen KOR:n ja siitä 
J Katso I.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
4 Nämä toimet jatkavat edellisellä kaudella aloitettuja toimia. Tämän vuoksi tulisi vuonna 1996 tehdä kattava 
AFETT- ja CONPRI 1 — toimia koskeva jälkiarviointi. Se on ilmeisesti hyvin tärkeää sekä toimet rahoittavalle 
ESRrlle että edunsaajille. 
5 Katso vuosikertomus 1994. 
* Asetukset (ETY) N:o 2078/92, 2079/92 ja 2080/92. 
24X Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
annetun asetuksen 4 artiklassa mainittujen toimenpiteiden7 sekä PESCA-aloitteen täytäntöönpanoa 
koskevia tietoja ja selvityksiä. Maaliskuussa 1995 kalastuksesta vastaava komission jäsen Emma 
Bonino osallistui muun muassa kalastuksen rakennetukea ja valtamerien kalastajien sosiaalis-talou-
dellisia toimenpiteitä käsitelleen komitean kokoukseen. Lisäksi komissio työskenteli merikalastuksen 
yhteiskunnallisia ongelmia käsittelevän sekakomitean kanssa, joka on perustettu osana Euroopan 
laajuista yhteiskunnallista vuoropuhelua. Kyseinen teollisuus oli myös edustettuna joidenkin komis­
sion Euroopan parlamentin jäsenille järjestämien teemaseminaarien istunnoissa8: ensimmäinen semi­
naari (Ancona, 22. — 23.6.1995) liittyi kalakantojen säilyttämiseen ja toinen (Santiago de Compos-
tella, 2. — 3.10.1995) käsitteli vesiviljelyn ja kalastuksen rakennepolitiikkaa. 
' Katso l.B.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
• Katso III.A.l. Vuoropuhelu Euroopan parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 249 
D. TIEDOTUS JA MAINONTA, HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITYS 
1. Tiedotus ja mainonta 
Jäsenvaltioita koskevat säännökset 
Jäsenvaltioiden velvoitteet tiedotuksen ja mainonnan osalta esitetään asetuksen (ETY) N:o 4253/88, 
sellaisena kuin se on muutettuna, 32 artiklassa sekä 31. toukokuuta 1994 tehdyssä komission 
päätöksessä1. Komissio sitoutuu toimittamaan jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille käytän­
nönläheisen käsikirjan kyseisen päätöksen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Käsikirja julkaistiin 
vuonna 1995 ja se lähetettiin rakennepolitiikasta kansallisessa hallinnossa vastaaville tahoille, joita 
myös pyydettiin tarkastelemaan asiaa ja varmistamaan, että sitä käsitellään myös seurantakomiteois­
sa. 
Tiedottamisvelvoite muodostaa myös osan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymistä koskevien 
päätösten vakiolausekkeista, ja seurantakomiteat pyrkivät jatkuvasti yhteisön säännöstön soveltami­
seen. Komission edustajat kiinnittivät seurantakomiteoiden huomion tähän asiaan vuonna 1995 
järjestettyjen kokousten aikana. Osana toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa jotkin seurantakomi­
teat ovat myös hyväksyneet teknisellä avulla rahoitettavia mainontasuunnitelmia. 
Komission tiedotustoimet 
EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklassa annetaan komissiolle mahdollisuus omasta aloitteestaan 
toteuttaa joitakin teknisen avun tukitoimenpiteitä. Komissio onkin yhteisrahoittanut osallistumista 
joihinkin tärkeisiin tapahtumiin, seminaarien järjestely kulu ja ja muita kertaluonteisia toimia. Vuon­
na 1995 komissiolla oli osastot 40 eri tilaisuudessa, joiden rahoitukseen se osallistui. Osastot jakoivat 
asiakirjoja ja antoivat tietoja 17 000 vierailijalle. Erityistä huomiota kiinnitettiin näiden tapahtumien 
viestimissä saamaan julkisuuteen sekä erityisten tietojen toimittamiseen lehdistölle. Komissio myös 
valmistaa erilaisia julkaisuja, joita jaetaan ensisijaisesti alueellisessa tietokannassa oleviin noin 
30 000 osoitteeseen. Mukana ovat nyt myös uudet jäsenvaltiot. Jo valmistuneisiin ja yleisön saatavil­
la oleviin julkaisuihin kuuluvat lähes kaikki tavoitteen 1 (yhteisön tukikehykset kokonaisuudessaan 
sekä yhteenvedot niistä) sekä tavoitteen 2 (vain yhteenvedot) alueiden ohjelma-asiakirjat. Aluepoli­
tiikkaa koskevia uutisia on kuukausittain ilmestyvässä tiedotuslehdessä. Myös Internetiin on tehty 
alue- ja koheesiopolitiikkaa käsittelevä sivu2. 
"Ympäristöjä alueet: kestävän kehityksen tiellä" 
Tämä on komission suurelle yleisölle julkaiseman tiedotuskirjasen nimi. Se käsittelee ympäristön 
tilaa alueilla ja selittää yhteisön ympäristöpolitiikan päälinjat — erityisesti viidennen ympäris-
töäohjelman — sekä yhteisön eri alueilla toteutetut toimet. Se kattaa rakennerahastojen ja 
koheesiorahaston toimet ja sisältää esimerkkejä vuodesta 1989 suoritetuista hankkeista. 
Maaliskuussa 1995 tarkistetun mainontasuunnitelman hyväksymisen jälkeen komissio jatkoi pyrki­
myksiään yhteyksien ja tavoitteiden laajentamiseksi. Ranskassa menestyksekkäästi alkanutta pilotti­
hanketta laajennettiin yhteistyössä komission jäsenvaltioissa sijaitsevien toimistojen kanssa Espan­
jaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Saksaan. Tämä viestimiä koskevan suunnitelman laajen­
nus syvensi yleisön tietoja ja laajensi tällä tavoin aluepoliittisten kysymysten käsittelyä kansallisessa 
ja alueellisessa lehdistössä ja televisiossa. Osana tätä suunnitelmaa komissio laajensi televisioasemien 
usein käyttämiä videokuvapankkejaan ja kehittää parhaillaan kuvakirjastoa samaa tarkoitusta var­
ten. 
Jäsenvaltioiden toteuttamista rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukitoimenpiteisiin 
liittyvästä tiedotus- ja mainontatoiminnasta annettu komission päätös — EYVL N:o L 152, 18.6.1994 (katso myös 
vuosikertomus 1994). 
Europa-serveri: http. .//www.cec.lu. 
250 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
ESR:n tunnettuuden lisäämiseksi erityisesti suuren yleisön kannalta ja sen työn avoimmuuden 
lisäämiseksi valmisteltiin ja yhteensovitettiin mainontasuunnitelma ja siihen liittyviä toimenpiteitä. 
Ensimmäinen kokous kunkin jäsenvaltion edustajien kanssa järjestettiin vuonna 1995 ja vuonna 
1996 järjestetään kaksi seminaaria. Tämä yhteydenpito johti ESR:n tiedotusta, mainontaa ja sen 
näkyvyyttä koskevien mielipiteiden vaihtoon jäsenvaltioissa. Lisäksi laadittiin yleinen ESR:a käsitte­
levä tiedotusesite, jota jaettiin yhdeksällä eri kielellä yli 160 000 kappaletta todelliseen tiedon 
tarpeeseen. Myös EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteita sekä tavoitetta 4 käsitteleviä julkai­
suja laadittiin. ESR osallistui lukuisiin tapahtumiin kokemusten ja taitotiedon vaihdon lisäämiseksi. 
Niihin kuuluivat etenkin Opiossa ja Sevillassa järjestetyt tapahtumat. 
EMOTRm ohjausosaston osalta tiedontarve ilmeni aktiivisena osallistumisena alueellisten esitteiden 
valmisteluun Madridin Eurooppa-neuvoston kokousta varten. Komissio aikoo tulevaisuudessa vauh­
dittaa maaseudun kehitystä koskevaa tiedotuspolitiikkaansa. 
Myös KOR tuottaa yhtä lailla julkaisuja ja järjestää tapahtumia. Vuoden 1994 kalastuksen raken­
teellisia toimia koskevia julkaisuja3 jaettiin kaikissa jäsenvaltioissa. Niitä täydennettiin suurelle 
yleisölle tarkoitetuilla 15 esitteellä, jotka rahoitettiin KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan4 mukai­
sesti ja jotka käsittelivät KOR:sta myönnettävää tukea kussakin jäsenvaltiossa sekä julkaisulla 
"Vesiviljely ja ympäristö Euroopan yhteisössä". Komissio järjesti kalastusta ja vesiviljelyä edistävää 
rakennepolitiikkaa käsittelevän seminaarin Santiagossa (Espanja) ja siihen osallistui joukko Euroo­
pan parlamentin jäseniä sekä alan ammattiryhmien edustajia. Se järjesti myös Brysselissä pyöreän 
pöydän keskustelun kalastuksesta riippuvien alueiden muuttamisesta. Kokouksen tarkoituksena oli 
perehtyä paremmin Euroopassa tästä asiasta saatuihin kokemuksiin ja analysoida niitä. 
2. Toimet hyvien käytäntöjen levittämiseksi 
Komission rakennerahastoihin liittyvät tiedotustoimet koskevat sekä ohjelmia ja niiden täytäntöön­
panoa että uutta luovia toimia. Tavoitteena on niiden levittäminen myöhemmin laajemmalle alueelle. 
Hyvien käytäntöjen levittäminen tapahtuu eri muodoissa erityisesti verkkojen ja komission järjestä­
mien tärkeiden tapahtumien avulla. 
Uutta luovien toimien ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti toteutetun alueiden 
välisen yhteistyön osalta levittäminen tapahtuu pääasiassa kolmella tavalla: 
• ensiksikin ja ottaen huomioon niiden toiminnan verkoissa, koehankkeet RECITE (sisäinen 
yhteistyö) ja ECOS-OUVERTURE (ulkoinen yhteistyö) edistävät kokemusten vaihtoa, joka 
johtaa nopeasti taitotiedon vaihtoon jäsenten välillä. Tämä vaihto liittyy uutta luoviin käytäntöi­
hin, jotka koskevat verkossa yleistä mielenkiintoa herättäviä aiheita, kuten esimerkiksi ENVIRO-
NET:issa saastumisen valvonnan ja ehkäisemisen mekanismeja, DYONISOS:in viininviljelymene-
telmiä tai tiedekeskusten verkon tietokoneavusteisen laskennan välineitä. Aikaisemmassa vaihees­
sa pienempien verkkojen tietojen vaihtoa koskevassa PACTE-ohjelmassa pyritään lisäämään 
alueiden välistä yhteistyötä aluekehitykseen liittyvien yleistä mielenkiintoa herättävien tietojen ja 
kokemusten vaihdon avulla; 
• kunkin verkon kohdalla komissio järjestää käynnistyspäiviä, joissa jäsenet voivat tavata toisiaan. 
He voivat osallistua myös tarkastelupäiviin, joissa tehdään yhteenvetoja hyvistä käytännöistä ja 
laajennetaan niitä alueelliselle tasolle. Näiden päivien tuloksena tuotetaan asiakirjoja, joiden 
jakelu on laaja; 
3 "Euroopan yhteisö ja kalastusteollisuus. Rakennetukea koskeva käytännön opas". "Yhteinen kalastuspolitiikka", 
rakenteellisen näkökulman sisältävä tiedotusasiakirja. "Uusi yhteinen kalastuspolitiikka", tiedotusesite, jossa on 
rakennetukia käsittelevä kappale. 
4 Katso LB.2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 251 -*"" 
• komission Brysselissä vuosittain järjestämä direktoria (kahdesti vuonna 1995) antaa mahdollisuu­
den 1 200 osallistujaa edustavien noin 500 paikallisen viranomaisen valtuuskuntien kokoontumi­
seen ja tietojen saamiseen uutta luovia toimia koskevista ohjelmista sekä heitä koskevasta 
alueiden välisestä yhteistyöstä, saada tapaustutkimusten avulla kehityksen tekniikan ja hyvien 
käytäntöjen menetelmiä koskevaa tukea ja mikä tärkeintä, aloittaa yhteistyöhankkeita ehdotus­
pyyntöihin perustuvien tapaamisten avulla. 
Useimpiin yhteisöaloitteisiin liittyy rajojen yli toteutettavia toimia ja etenkin verkkojen luomista 
tietojen vaihtoa ja yhteistyöhön osallistuvien osapuolten välisiä kokouksia varten. Kaikki niistä on 
suunniteltu hyvien käytäntöjen levittämiseen ja rajojen yli tapahtuvan yhteistyön edistämiseen. Tästä 
syystä yhteisöaloitteiden uudella kaudella määrärahoja verkkojen rahoittamiseen myönnetään LEA-
DER:ista (34 miljoonaa ecua), SME:stä (25 miljoonaa ecua) ja PESCA:sta (5 miljoonaa ecua) ja ne 
saavat tukea myös ADAPT- ja EMPLOYMENT-ohjelmien kautta. Koska osa ohjelmista hyväksyt­
tiin vuonna 1995, suurin osa tietojen vaihtoon liittyvistä toimista on edelleen valmisteltavina ja ne 
toteutetaan vuonna 1996. PESCA:n osalta tarjous- ja ehdotuspyyntöjen valmistelu julkaisemista 
varten tapahtui vuonna 1996 uutta luovien rajat ylittävien hankkeiden edistämiseksi ja hyvien 
käytäntöjen levittämiseksi julkaisujen, konferenssien, yhteistapaamisten ja verkkojen luomisen avul­
la jne. Myös ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteiden osalta on suunniteltu hyviä käytäntöjä 
käsittelevien oppaiden julkaisemista. 
LEADER-verkko on sen sijaan toiminut aktiivisesti LEADER Irn kautta saatujen kokemusten 
ansiosta. Euroopan innovaation ja maaseudun kehityksen seurantakeskus edistää Euroopan maaseu­
dun kehityksen verkkoa, johon kuuluu koko LEADER II -aloite. Seurantakeskuksen toimintaan 
kuuluu lehtien julkaiseminen ja erilaisten kokousten ja tapahtumien järjestäminen. Kuukausittainen 
INFO-LEADER tiedotuslehtinen on tärkeä tapa edistää Euroopan maaseudun kehityksen verkkoa, 
sillä se "tarjoaa keinon kaikille LEADER Hm osallistuville tahoille julkaista uutisia ja etsiä yhteis­
työkumppaneita tai yhteistyötä tai vaihtaa tietoja asioista, jotka todennäköisesti kiinnostavat kaik­
kia aloitteeseen osallistuvia tahoja". Vuonna 1995 järjestettiin etenkin erilaisia kansallisia ja kansain­
välisiä kokouksia, joihin osallistui useita LEADER-ryhmiä. Maaliskuussa Murcian LEADER-ryhmä 
järjesti kokouksen, joka koski rakennusten restaurointia maaseutumatkailua varten. Keväällä kym­
menen Portugalin, Ranskan ja Walesin paikallista toimintaryhmää osallistui Puolassa seminaariin, 
jossa esiteltiin LEADER-aloite. Heinäkuussa CNASEA (Centre national pour l'aménagement des 
structures des exploitations agricoles — maatilojen rakenteen parantamisen kansallinen keskus) 
järjesti Pariisissa paikallisten toimintaryhmien kansallisen kokouksen. Espanjassa perustettiin maa­
seudun kehityksen kansallinen verkko yhdistämään paikallisia toimintaryhmiä. Lokakuussa Carin-
thia ja Norischen alueen paikallinen toimintaryhmä järjestivät LEADER-aloitteen alulle panevan 
seminaarin. Lokakuussa myös Itävallassa järjestettiin Limnoksen Mirinassa kymmenes Kreikan 
LEADER-verkon jäsenten kokous. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 253 --
IV LUKU 
YHTEENVETO KAUDESTA 1989-1993 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 255 
Johdanto 
Ohjelmien suunnittelun vuoksi koko ensimmäisen suunnittelukauden 1989-1993 arviointi jatkuu 
edelleen. Ohjelmia hyväksyttiin läpi koko kauden (jopa vuonna 1993), niiden aineellinen toteuttami­
nen saattoi jatkua vuoteen 1995 asti ja monia ohjelmia sekä niiden rahoituksen toteuttamista 
pidennettiin (jos menot voitiin kohdentaa vasta vuoden 1993 lopussa, jäsenvaltioiden tuensaajille ja 
komission jäsenvaltioille suorittamat maksut sallittiin vuoteen 1995 tai jopa vuoteen 1996 asti). Tämä 
kehitys selittää, miksi koko kauden arviointi tapahtuu myös asteittain. Vaikka komissio aloitti 
ensimmäiset arvioinnit vuonna 19941, ne olivat usein luonteeltaan alustavia ja liittyivät ainoastaan 
joihinkin tukitoimenpiteisiin. Vuoden 1993 jälkeen laadituissa vuosikertomuksissa pyrittiin kuiten­
kin esittelemään tuloksia sitä mukaa kuin ne tulivat komission tietoon. Tässä kertomuksessa kyseistä 
(ehtävää jatketaan vuonna 1995 suoritettujen arviointien osalta. 
On kuitenkin huomattava, että tällainen kehys (kuluvan vuoden toiminnasta kertova vuosittain 
laadittu kertomus) ei sovellu kovinkaan hyvin koko suunnittelukauden kuvaamiseen ilman, että se 
tulee liian pitkäksi tai siinä lyödään laimin asetuksissa esitettyjä vaatimuksia. Vuonna 1995 tarkiste­
tun lainsäädännön mukaisesti (puiteasetuksen 16 artikla) komission on kuitenkin laadittava joka 
kolmas vuosi taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta kertomus, jossa otetaan huomioon 
kaikki rahoitusvälineet ja yhteisön politiikat (siis ensisijassa rakennerahastot), jotta voitaisiin analy­
soida niiden osuutta yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa. Ensimmäinen tällainen kertomus esitettiin 
vuonna 1996. 
A TUEN TÄYDENTÄVYYDEN JÄLKIARVIOINTI 
Koska rakenteellisten toimien tavoitteena on tarjota osarahoitusta kansallisille ohjelmille, tuen 
täydentävyyden periaate on erityisen tärkeä toimien reaalista taloudellista vaikutusta mitattaessa. 
Komission on varmistettava, että jäsenvaltioiden julkiset tai vastaavat rakenteelliset menot säilyvät 
tietyn suunnittelukauden aikana vähintään samalla tasolla kuin edellisen suunnittelukauden aikana. 
Vuonna 1995 työskenneltiinkin ahkerasti tuen täydentävyyden tarkistamiseksi suunnittelukauden 
1989-1993 osalta, sillä tällainen työ voidaan suorittaa luotettavasti vasta vuoden kuluttua siitä, kun 
maksusitoumukset ovat oikeudellisesti päättyneet, vaikka kansalliset ja yhteisön maksut jatkuvat 
edelleen. Joidenkin jäsenvaltioiden ja tavoitteiden kohdalla arviointi on saatu päätettyä, vaikka se 
osoittautuikin usein hankalaksi. 
1. Tavoitteet 1 ja 2 
Näiden tavoitteiden osalta tuen täydentävyyden jälkiarviointi alkoi vuonna 1995. Tilanne vaihtelee 
huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Belgian (Vallonia), Tanskan, Espanjan, Irlannin ja Alankomaiden 
vuoden 1995 lopussa esittämät tiedot ovat tyydyttäviä ja osoittavat, että tuen täydentävyyden 
periaatetta on noudatettu kaudella 1989-1993. Sen sijaan Saksan, Belgian (Flanderi) ja Kreikan 
toimittamat tiedot osoittautuivat riittämättömiksi eikä niitä voitu käyttää asianmukaisessa jälkiar­
vioinnissa. Ranska, Italia, Luxemburg ja Portugali eivät olleet vielä vuoden 1995 lopussa esittäneet 
mitään lukuja. 
2. Tavoitteet 3 ja 4 
Kuten tavoitteiden 1 ja 2 kohdalla, tuen täydentävyyden tarkastaminen on hyödyllistä ja tehokasta, 
jos jäsenvaltio suostuu yhteistyöhön. Luotettavaan tulokseen päästiinkin niiden jäsenvaltioiden 
osalta, jotka sovelsivat tunnollisesti komission metodologiaa. Tämä koskee Luxemburgia, Ranskaa, 
Katso Vuosikertomukset 1993 ja 1994. 
256 Seistemäs vuosikertomus — Rakenncraliastoista 1995 
Saksaa, Tanskaa (vaikka tarkastus perustui näytteeseen, joka ei ollut riittävän edustava) ja Portuga­
lia, joissa tuen täydentävyyden periaatetta oli noudatettu. Kahdessa tapauksessa tuen täydentävyys 
varmistettiin, vaikka komissio ei ollut saanut riittävän tarkkoja (Alankomaat) tai edustavia (Italia) 
lukuja. Kreikka toimitti tiedot ainoastaan vuosilta 1990-1991. Muiden jäsenvaltioiden (Belgia ja 
Yhdistynyt kuningaskunta, joissa tuen täydentävyyttä ei varmistettu) luvut eivät puolestaan olleet 
luotettavia, vaikka niissä oli otettu huomioon kansallinen talousarvio kokonaisuudessaan. Kaksi 
jäsenvaltiota vastusti periaatetta. Irlanti väitti, että tuen täydentävyyttä tavoitteiden 3 ja 4 osalta ei 
voida mitata, sillä koko maa kuuluu tavoitteeseen 1. Espanjassa oltiin sitä mieltä, että komissiolle 
toimitettujen tietojen lähdettä ei ole pakko paljastaa. 
Yhteenvetona todettakoon, että arvioinnin perusteella tuen täydentävyyttä oli noudatettu Ranskassa, 
Saksassa, Tanskassa, Luxemburgissa ja Portugalissa. Havaintojen perusteella sama voidaan todeta 
myös Italian ja Alankomaiden osalta. Sen sijaan arviointia ei saatu päätökseen vuonna 1995 Belgian, 
Espanjan, Kreikan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. 
B. TAVOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI 
Eri tavoitteiden toteutumista ja tuloksia koskeva jälkiarviointi aloitettiin vuonna 1994 ja sitä 
jatkettiin intensiivisesti vuonna 1995. Tavoitteen 1 osalta lukijan on syytä tutustua edelliseen 
vuosikertomukseen, jossa esitettiin yksityiskohtaisesti mainittua tavoitetta koskevat tulokset ja sen 
vaikutukset. Myös tavoitteen 2 alustavat tulokset esitettiin edellisessä vuosikertomuksessa. Tavoit­
teen 2 osalta arvioijien kertomuksia analysoitiin tarkemmin vielä vuoden 1995 aikana. Tavoitteiden 
3, 4 ja 5b alustavat tulokset esiteltiin edellisessä kertomuksessa, ja vuoden 1995 aikana tehty työ 
tukee niitä. Tavoitteen 5a tulokset saatiin vasta tähän kertomukseen. 
1. Tavoitteet 3 ja 4 
Kauden 1989-1993 tavoitteiden 3 ja 4 jälkiarviointia koskevat kertomukset saatiin viimeisteltyä 
vuoden 1995 aikana. Vaikka joidenkin jäsenvaltioiden kertomusten jättämisessä esiintyi viivytyksiä, 
tulosten yhteenveto saatiin laadittua vuoden loppuun mennessä ja se on tarkoitus jakaa vuoden 1996 
aikana. Tämä edesauttaa komission ja jäsenvaltioiden lähestymistapojen yhteensovittamista sekä 
helpottaa ESRrn poliittisten suuntaviivojen valmistelua erityisesti tukimuotoja koskevien asianmu­
kaisten yksityiskohtaisten sääntöjen varmistamisen ja kohderyhmiin kohdistuvan vaikutuksen kan­
nalta. 
Lopulliset päätelmät eivät juurikaan eroa jo vuoden 1994 vuosikertomuksessa kuvatuista alustavista 
tuloksista. On kuitenkin hyödyllistä tarkentaa jonkin verran ohjelmien toteuttamisedellytyksiä. 
Yhteenvetokertomuksessa painotetaan vuoden 1988 uudistuksen kahta avaintekijää eli monivuotista 
suunnittelua ja arviointia. Monivuotinen suunnittelu muutti kansallisten hallintojen toimintatapoja, 
mutta auttoi luomaan todellisen jatkuvan kehitys- ja tukistrategian. Lisäksi yhteisön ja jäsenvaltioi­
den tasolla kehittyi vähitellen uusi arviointikulttuuri. 
Vuoden 1988 uudistuksen toinen perustavanlaatuinen periaate oli yhteistyöhön osallistumisen lujitta­
minen, mikä ilmeni alueellisten ja työmarkkinoiden osapuolten lisääntyneenä osallistumisena. Vaik­
ka kertomuksessa todetaan, että hajautetun rakenteen maissa esiintyi keskinäistä lähenemistä ja jopa 
varojen hajauttamista, työmarkkinaosapuolten osallistuminen jäi monissa tapauksissa vaatimatto­
maksi vuosien 1989 ja 1993 välillä. Myös tuensaajien varsinaisesta seurannasta vastaavien elinten ja 
yrityskoulutukseen osallistuvien osapuolten todellinen asema yhteistyössä jäi pelkästään muodolli­
seksi. 
Seistemäs vuosikertomus Rakennerahastoista 1995 257 
2. Tavoite 5a 
Maatalouteen liittyvän tavoitteen 5a arviointimenetelmä kaudella 1989-1993 eroaa suuresti muiden 
tukimuotojen arviointimenetelmästä erityisesti, koska kyseisen tavoitteen toimenpiteet kuuluvat 
kahden eri asetuksen soveltamisalaan. Nämä asetukset ovat tuotantorakenteiden mukauttamisesta 
annettu neuvoston asetus (ETY) Nro 2328/91 ja tuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen raken­
teiden mukauttamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) Nro 866/90. 
Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (tuotantorakenteet) mukaiset toimenpiteet: Nämä toimenpiteet ovat 
jo kauan olleet yhteisen maatalouspolitiikan olennainen osa. Jälkiarvioinnissa keskitytään niiden 
toteuttamiseen komission yksiköiden laatimien ja vuosittain jäsenvaltioille toimitettujen kyselylo­
makkeiden avulla. Lomakkeet koskevat seuraavia tietoja: 
• maatiloilla toteutuneet investoinnit; 
• ohjelmaan kuuluvien tilojen määrä aluekohtaisesti jaoteltuna, tukea saavien maanviljelijöiden 
osuudet, viljellyt alat, tuotantotyyppi; 
• investointilajin jaottelu, investointien päätarkoitus ja niiden kokonaismäärä, suunniteltu tuki­
määrä; 
• nuorten maanviljelijöiden toiminnan aloittamista koskeva tuki ja näiden investointien helpottami­
seen tarkoitettu lisätuki; 
• tasaushyvitykset ja tilojen lukumäärä alueen ja koon mukaan jaoteltuna, tukea saavat pinta-alat 
ja eri alueilla myönnetyt määrät. 
Toimenpiteiden kokonaisvaikutusta maatalousrakenteiden kehittymiseen ei analysoida järjestelmälli-
; sesti. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin tarkasteltu tiettyjä toimenpiteitä, ja komissio puolestaan 
; laatii nuorille viljelijöille myönnettävästä tuesta kertomusta, jonka viimeistelyä ei saatu päätökseen 
! vielä vuoden 1995 aikana. 
, Asetuksen (ETY) N:o 866/90 (tuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen) mukaiset toimenpiteet: 
! Tuotteiden jalostamiseen ja kaupanpitämiseen liittyvät toimenpiteet ovat kuuluneet asetuksen (ETY) 
; N:o 866/90 mukaisesti suunnittelumenettelyn piiriin vasta vuodesta 1991. Vuoteen 1990 asetuksen 
! (ETY) N:o 355/77 mukaisten hankkeiden valinnasta vastasi komissio. Jäsenvaltioiden oli tiedotetta­
va komissiolle eri hankkeiden tulokset laatimalla kustakin hankkeesta sen lopettamisen jälkeen 
loppukertomus. Nykyisin asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisesti seuranta ja arviointi toteutetaan 
rakennerahastojen koordinointiasetuksen 25 ja 26 artiklan säännösten mukaisesti perustamalla 
seurantakomiteoita ja ottamalla käyttöön aineellisia ja rahoitusta koskevia mittareita, joiden avulla 
on mahdollista määrittää toimenpiteiden edistyminen. Asetuksen (ETY) N:o 866/90 soveltamista 
arvioivat seurantakomiteat on sittemmin perustettu kaikissa jäsenvaltioissa ja asiamukaiset seuranta-
ja arviointiohjelmat on laadittu. Kauden 1989-1993 jälkiarvioinnin järjestämisestä vastaavat kyseiset 
komiteat. 
258 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
3. Tavoite 5b 
Ympäristöä koskevat lukuisat aloitteet: 
Toimenpideohjelmiin kuului huomattava määrä ympäristöalan tukitoimenpiteitä. Kaudella 1989-
1993 ympäristöä koskeva yhteisön rahoitus oli lähes samansuuruinen kuin kaudella 1994-1999: 
vastaavasti 11,4 prosenttia ja 11,7 prosenttia. Alueesta riippuen toimenpiteet voivat koskea 
maatalouden tai elintarviketeollisuuden saasteiden vähentämistä ja ehkäisemistä, luonnonvarojen 
hoitoa (vesi, eläimet, kasvit), harvinaisten tai uhattujen lajien elvyttämistä, maaseutualueiden 
jätehuoltoa, kulttuuriperinnön kunnostamista ja kehittämistä esimerkiksi suojelualueiden ja luon­
nonpuistojen muodossa. 
Tällaisten ohjelmien menestys johtuu epäilemättä paremmasta ympäristötietoisuudesta. Lisäksi 
erityisesti jätehuoltoa koskeva ympäristölainsäädäntö edellyttää suurempia julkisia investointeja, 
jotka rasittavat suuresti maaseutuyhteisöjen taloutta. Yhteisön tuet ovatkin usein ratkaisevia 
tarvittavien laitteistojen saamiseksi. 
Yksityisten jätehuoltoon ja jätevesien käsittelyyn liittyvien järjestelmien osalta toimet on rahoitet­
tava noudattaen ympäristötukea koskevia yleisiä suuntaviivoja. Monet maaseutualueet pyrkivät­
kin sekä suojelemaan että kehittämään ympäristöä edistämällä uusia matkailumuotoja, jotka 
perustuvat luonnon löytämiseen. Tällaisia toimia on helppo toteuttaa, sillä tarvittavat investoinnit 
ovat usein vähäisiä: vastaanottokeskus, polkujen merkitseminen, tarkkailulaitteet syrjäisillä 
alueilla jne. Tämän alan aloitteet ovat onnistuneet ja niiden määrä kasvaa koko ajan. Ympäristön 
suojelun ja käytön välistä yhteyttä olisi rohkaistava, sillä tällä tavoin velvollisuudet (lainsäädän­
nön soveltaminen) voivat muuttua uusiksi ja kannattaviksi toimiksi, jotka soveltuvat erityisesti 
maaseutualueille. 
Tavoitteen 5b jälkiarviointi kauden 1989-1993 osalta saatiin päätökseen vuoden 1995 aikana ja 21 
aluetta koskeva koordinointikertomus viimeisteltiin. Arvioinnin lopulliset tulokset eivät eroa vuoden 
1994 vuosikertomuksessa esitellyistä välituloksista. Tutustuessaan kyseiseen kertomukseen lukijan 
on syytä pitää mielessä, että arviointi koski ainoastaan joitakin alueita. Olisi kuitenkin huomattava, 
että tulojen kehityksen, työpaikkojen syntymisen ja maaseudun väestön vähenemisen hidastumisen 
mittaamisen mahdollistavien määrällisinä ilmaistujen yhtenäisten tietojen vahvistamisessa esiintyi 
lukuisia ongelmia. Lisäksi kertomuksessa esitetään järjestelmällisempi yhteenveto aineellisesta to­
teuttamisesta (maa- ja metsätalouden investoinnit, kylien saneeraus, tuetut pk-yritykset, teollisuus-
ja matkailuinfrastruktuurit, ympäristöaloitteet jne.). Kauden 1989-1993 aikana tavoitteen 5b koh­
dealueet kattoivat 17 prosenttia yhteisön alueesta ja 5,1 prosenttia sen väestöstä (16,3 miljoonaa 
asukasta). Yhteisön tuen kokonaismäärä oli 3 miljardia ecua eli noin 5 prosenttia rakennerahastojen 
käytettävissä olleista määrärahoista. 
C. YHTEISÖALOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI 
Komissio aloitti vuonna 1989 joukon yhteisöaloitteita asetuksen (ETY) N:o 4253/88 11 artiklan 
mukaisesti. Nämä aloitteet ovat rakennepolitiikan erityisiä rahoitusvälineitä. Komissio ehdottaa niitä 
jäsenvaltioille omasta aloitteestaan tukeakseen toimenpiteitä erityisesti Euroopassa ominaisten on­
gelmien ratkaisemiseksi, jotka eivät kuulu jäsenvaltioiden kehityssuunnitelmiin. Yhteisöaloitteiden 
tarkoituksena oli luoda tietynlaista joustavuutta ja antaa erityiset mahdollisuudet yhteistyöhön ja 
uudistuksiin esimerkiksi tukemalla kansalliset rajat ylittäviä toimia, luomalla todellisen yhteisöllisen 
ulottuvuuden tai kokeilemalla uusia lähestymistapoja. Yhteisön rahastojen kokonaisrahoituksen 
suuruus näiden aloitteiden toteuttamiseen on 5,3 miljardia ecua, mikä on lähes 10% rakennerahas­
toille myönnetyistä kokonaismäärärahoista. 
Vuonna 1995 komissio toteutti kaikkien aloitteiden jälkiarvioinnin ryhmittämällä arviointityöt kol­
meen suureen aloitteiden ryhmään: aluekehitystä koskevat aloitteet, inhimillisiin voimavaroihin 
liittyvät aloitteet ja maaseudun kehittämistä koskeva LEADER-aloite. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 259 
Ympäristön huomioon ottaminen vuosina 1991-1993: 
Useisiin vuosien 1989-1993 yhteisöaloitteisiin kuului ympäristöä tukevia toimia erilaisilla alueilla, 
kuten hiiliteollisuus- (RECHAR), terästeollisuus- (RESIDER) ja raja-alueilla (INTERREG), sekä 
erilaisia esimerkiksi T&K- ja tuotteiden laatua koskevia toimia. Aloitteista vuonna 1990 aloitettu 
ENVIREG oli tarkoitettu erityisesti heikommin kehittyneiden rannikkoalueiden ympäristön suo­
jelemiseksi (katso jäljempänä). Maaseutualueilla LEADER-aloitteen avulla toteutetaan lukuisia 
toimia ympäristön suojelemiseksi. Kyseinen aloite on edistänyt etenkin tuotteiden ja ympäristöys­
tävällisten menetelmien kehittämistä maaseudun epäsuotuisilla alueilla. Näin esimerkiksi Kreikas­
sa (Leucaden saari) on edistetty oliivin kivien käyttöä energian tuottamiseksi. Italiassa (Ombria) 
on luotu järjestelmä käsityöläisten keramiikkapajan jätteiden keräämiseksi. Ranskassa (Ylä-Jura) 
on perustettu vähän saastuttavia lämmitysjärjestelmiä, joiden energia on peräisin metsätöissä 
syntyvästä puujätteestä. 
1. Aluekehitystä koskevat aloitteet 
Yhteensä kymmenen aluekehitystä koskevaa yhteisöaloitetta arvioitiin. Aloitteet jaettiin neljään 
pääryhmään: 
• heikommin kehittyneiden alueiden yhdentyminen sisämarkkinoihin: STRIDE pyrkii vahvis­
tamaan joidenkin tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvien alueiden kykyjä innovaatioon ja teknologi­
seen kehitykseen; TELEMATICS edistää kehittyneiden teletoimintapalvelujen käyttöä ta­
voitteeseen 1 kuuluvilla alueilla; PRISMA pyrkii parantamaan tavoitteen 1 kohdealueilla 
sijaitsevien yritysten perusrakenteita ja palveluja laatua ja julkisia hankintoja koskevan 
politiikan avulla; 
• ympäristön suojelu: ENVIREG pyrkii parantamaan ja suojelemaan ympäristöä ja edistä­
mään taloudellista kehitystä pääasiassa tavoitteeseen 1 kuuluvilla rannikkoalueilla; 
• yhteistyö ja rajat ylittävät verkot: INTERREG auttaa raja-alueita sisämarkkinoihin valmis­
tautumisessa etenkin parantamalla rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä; 
• taantuvista alueista riippuvaisten teollisuusalueiden toiminnan monipuolistaminen: teräsa-
lueiden RESIDER, telakka-alueiden RENAVAL ja hiilikaivosteollisuusalueiden RECHAR. 
Taulukko 129: Yhteisön aloitteet vuosina 1989-1993 
joonaa ecua) rahoitukset aloitteittain ja jäsenvaltioittain (mii-
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Yhteisö (5) 
Yhteensä ENVIREG 
84,0 
139,2 
16,1 (i) 
30,4 
171,2 
101,8 
17,7 
560,4 PRISMA 
17,7 
32,2 
5,2 (2) 
9,4 
22,6 
17,5 
5,7 
110,3 INTERREG/ 
REGEN 
89,9 
118,4 
2,0 
82,2 
1.077,2 
1.369,7 RECHAR 
27,6 
87,6 
25,3 
52,4 
3,4 
184,2 
380,5 RESIDER 
18,6 
93,2 
52,4 
58,8 
23,0 
8,7 
5,0 
4,7 
264,4 RENAVAL 
6,5 
12,4 
37,3 
18,2 
65,3 
20,5 
27,6 
24,0 
87,3 
299,1 STRIDE 
4,5 
2,'2 
4,3 
i 59,3 
155,9 
16,4 (3) 
13,1 
94,9 
2,1 
4,6 
54,1 
30,2 
441,6 TELEMATIC 
S 
41,3 
75,5 
1,7 
11,0 
64,7 
35,6 
5,4 
235,2 YHTEENSÄ 
57,2 
14,6 
222,4 
292,2 
498,7 
215,9 
182,3 
398,9 
10,8 
32,2 
323,6 
335,2 
1.077,2 
3.661,2 
(1) Mukaan lukien 12,06 miljoonaa ecua tavoitteen I kohdealueille 
(2) Mukaan lukien PR1SMA-TELEMATICS 
(3)ENVIREG-STRIDE 
(4) Tämä luku edustaa EUR12:n INTERREGiin arvoa ja siihen kuuluu 82,39 miljoonaa ecua EAKR:stä annetun asetuksen 10 artiklan mukaisia määrä: ahoja 
Yhteisöaloitteiden yleinen arvo on se, että ne kehittävät valtioiden välistä yhteistyötä, yhteisön 
toiminta on avointa ja esittelevää ja ohjelmien joustavuus mahdollistaa innovaation. On todettava, 
että ohjelmien myönteisistä vaikutuksista huolimatta esiintyi joitakin tekijöitä, jotka vähensivät 
toimien mahdollista tehokkuutta. Etenkin, koska: 
~(^ Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
• joustavuuden mahdollistanut tavoitteiden laajuus aiheutti myös sen, että aloitteiden erityisluonne 
jossain määrin katosi siten, että niiden voitiin joskus nähdä ainoastaan laajentavan olemassa 
olevaa kansallista politiikkaa; 
• ohjelmien hallinnolliset järjestelyt olivat usein monimutkaisia ja jäsenvaltioiden välillä ei ollut 
johdonmukaisuutta sisällön ja ajoituksen suhteen, osa valtioidenvälisen yhteistyön mahdollisuuk­
sista katosi. 
Kuitenkin asiaan liittyvien sosiaalis-taloudellisten tekijöiden kannalta aloitteisiin suhtauduttiin 
myönteisesti, sillä ne mahdollistivat alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan, joka antoi 
aloitteille mahdollisuuden osoittaa kykynsä uutta luovaan toimintaan. 
STRIDE, PRISMA, TELEMATICS 
Nämä kolme yhteisöaloitetta mahdollistivat ratkaisevan yhteyden aikaansaamisen yhteenkuuluvuu­
den ja yhdentymisen välille. Tarkoituksena oli auttaa heikommassa asemassa olevia alueita kehittä­
mään teknisen ja inhimillisen pääoman perusrakennetta, jota tarvittiin antamaan kyseisillä alueilla 
sijaitseville yrityksille suuremmat etuudet sisämarkkinoilla. Kyseiset ohjelmat painottivat kaikki 
teknologista kehitystä ja innovaatiota: 
• STRIDEm tarkoituksena oli pääasiassa edistää tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden tutkimus- ja 
kehityskapasiteettia, vaikka eräille toimille voitiin myöntää rahoitusta myös tavoitteeseen 2 
kuuluvilla alueilla. Aloitteella myönnettiin rahoitusta tavoitteen 1 kohdealueille tutkimuksen ja 
kehityksen perusrakenteisiin kohdistuvien investointien edistämiseksi, uusia investointeja ja mää­
rärahoja T&K-toiminnan luomista koskevien hankkeiden käyttökustannuksiin sekä tukea tutki-
mus-ja kehityskeskuksille, jotka valmistautuvat ja osallistuvat yhteisön rahoittamaan tutkimuk­
seen. Se tuki myös tutkimuskeskusten ja teollisuuden välisiä yhteyksiä ja verkkoja tavoitteisiin 1 
ja 2 kuuluvilla alueilla, joihin kuuluu monenlaisia yhteenliittymiä ja teknologian siirtomenetel­
miä. Eniten rahoitusta saanut alue oli tutkimustoiminta, johon kuuluivat T&K-keskukset, sekä 
tutkimusta ja kehitystä ja laitteistoja koskeva tuki (57%); 
• TELEMATICS keskittyi kehittyneiden telemaattisten palvelujen käytön tukemiseen sen sijaan, 
että ainoastaan niihin pääsyä olisi laajennettu, ja korosti pk-yritysten roolia. Ohjelma tuki useita 
hankkeita, jotka koskivat datasiirtoa (myös tietokantojen ja verkkojen kehitys), palvelujen 
käyttäjien tukemista, pk-yritysten kehittyneiden palvelujen kehitystä ja markkinointi-, edistämis-
sekä koulutustoimia. Datasiirto sai suurimman osan rahoituksesta (42%); 
• PRISMA pyrki auttamaan tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden yrityksiä saamaan etua sisämarkki­
noiden toteutumisesta ja korosti etenkin laatuvaatimusten täyttämistä sekä yksityisillä että julki­
silla markkinoilla. Suurin osa (75%) rahoituksesta käytettiin kalibrointia ja metrologiaa koskeviin 
hankkeisiin, joihin kuului sekä laboratorion perusrakenteita että siihen liittyviä laatujärjestelmiä 
koskevia hankkeita. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 261 
250 STRIDE, PRISMA, TELEMATICS: .JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOKOHTAISESTI 
(miljoonaa ecua) 
n 
rs 
B DK D EL ta PRISMA 
OTELi-MATICS 
0STRIIU" 
—4—•"'—( *—*-
IRL I 
STRIDEm, TELEMATICSm ja PRISMA:n aikaansaama hyöty 
Tutkitut avainalueet olivat innovaatio, ohjelmien esittelyn vaikutukset, kansainvälistymisen aste, 
yhteydet muihin ohjelmiin ja täydentävyyden aste (vaihe, johon asti toimia olisi toteutettu, jos 
ohjelmia ei olisi ollut olemassa). 
! STRIDE: Innovaation aste oli varsin korkea. Ohjelman aihe oli uusi ja ohjelmaa suunniteltaessa 
luotiin merkittäviä uusia yhteyksiä yliopistoihin ja paikallisiin yrityksiin (etenkin Portugalissa ja 
Kreikassa). Vaikutus tuotekehitykseen liittyvälle tutkimukselle sekä myös tukipalvelujen järjestämi­
selle tukena olevan teknologisen innovaation tasoon ja määrään oli huomattava. Yhteensä STRI­
DEm tuella kehitettiin useita satoja uusia tuotteita ja prosesseja, ja se helpotti monenlaisten 
,• tutkimusteknologioiden käyttöön ottamista ensimmäistä kertaa eräillä alueilla ja eräissä maissa. 
Siellä, missä edunsaajat ovat olleet tiiviisti mukana hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa, 
! havainnollistaminen onnistui varsin hyvin. 
Ohjelman erityistavoite oli kansainvälistäminen, ja se auttoi edistämään monia valtioiden välisiä 
yhteyksiä. Kuitenkin hyvin harvoissa hankkeissa oli mukana osapuolia muista jäsenvaltioista. Suurin 
menestys saavutettiin, kun tutkimusjärjestöjä ja yrityksiä kannustettiin osallistumaan tutkimuksen 
puiteohjelmaan ja luotiin yhteyksiä käyttämällä hyväksi tutkijoiden liikkuvuutta. Jälkimmäinen 
tarkoittaa sitä, että suuri määrä edunsaajia voitiin tavoittaa talousarvion ollessa varsin pieni. 
Virallinen yhteistyö hankkeiden välillä oli vaikeaa, sillä muiden STRIDE-ohjelmien sisällöstä vallitsi 
tiedon puute, aikataulut olivat erilaisia ja hankkeiden toteutuksessa tapahtui viivästyksiä. Epäviral­
lista yhteistyötä kuitenkin tehtiin. Yhteydet muihin ohjelmiin tapahtuivat pääosin puiteohjelmien 
kautta ja muutamassa tapauksessa osallistumalla EAKR:n rahoittamien hankkeiden kustannuksiin. 
Muiden ohjelmien kanssa oli vähän yhteistyötä jopa selvästi kiinnostavien SPRINT- ja COMETT-
hankkeiden kohdalla. 
Yleisesti ottaen aloitteen täydentävyys oli hyvä siinä mielessä, että se edisti lukuisia hankkeita, joita 
ei muuten olisi rahoitettu. Joissakin tapauksissa se mahdollisti alueellisella tasolla kokonaisia 
toimintalinjoja, joita ei aikaisemmin ollut olemassa. Huolta aiheuttivat muutama Italiassa toteutettu 
hanke, joissa isot, etenkin monikansalliset yritykset saivat suurta valtion tukea. Joissakin tapauksis­
sa tukea myönnettiin myös keskeisille julkisen sektorin hankkeille ja laboratorioille, joissa ohjelman 
kautta rahoitettiin toimintaa, joka suurella todennäköisyydellä olisi toteutettu joka tapauksessa.. 
STRIDE-aloite oli erittäin onnistunut teknologisen ulottuvuuden sisällyttämistä yhteisön aluepoli­
tiikkaan koskeva kokeilu. Sillä oli perustavaa laatua oleva vaikutus kustannusrakenteeseen laajem­
missa yhteisön tukikehyksissä ja se edisti kiinnostusta joihinkin muihin alueellisiin teknologia-
aloitteisiin. 
262 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Eräitä STRIDEm tärkeimpiä saavutuksia: 
• 68 uutta tutkimuskeskusta ja 100 muun tutkimuskeskuksen varustelu 
tai kehittäminen heikommassa asemassa olevilla alueilla; 
• noin 300 uutta tuotetta ja prosessia sekä 46 uutta patenttia; 
• 4 400 välittömästi tai välillisesti luotua työpaikkaa. 
TELEMATICS: Tällä aloitteella oli kyseisellä ajanjaksolla ainoana yhteisöaloitteena se etu, että 
kansallisella hallinnolla oli jo kokemusta samankaltaisesta STAR-ohjelmasta. Ohjelman hieman alle 
220 miljoonan ecun suuruinen talousarvio oli kuitenkin vain pieni osa siitä, mitä teletoimintaan on 
vuodessa käytetty heikommin kehittyneillä alueilla. Kuten aikaisemmin mainittiin, ohjelman tarkoi­
tus ei ollut erityisesti kehittää innovatiivisia palveluja vaan tukea kehittyneiden palvelujen käyttöä. 
Innovaatiota oli olemassa olevan teknologian soveltaminen uusiin tilanteisiin. Keskeisenä tavoitteena 
oli kehittyneiden teletoimintapalvelujen ja tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien avaami­
nen pk-yrityksille. 
Ohjelman esittelevä vaikutus oli erityisen suuri, koska se toimi esimerkkinä onnistuneesta ohjelmasta 
ja siten rohkaisi uusia käyttäjiä. Tämä oli yleensä välillistä eikä erityisten esittelevien tai edistävien 
toimenpiteiden tulosta. 
Ohjelman kansainvälisyyden aste oli rajallinen. Kaikkia rajat ylittävän yhteistyön mahdollisuuksia, 
pääsyä muissa jäsenvaltioissa sijaitseviin palveluihin ja hankkeiden välistä kokemusten vaihtoa ei 
käytetty hyväksi. Ei kuitenkaan pidä olettaa, että kansainvälistymistä pitäisi kaikissa tapauksissa 
tavoitella. Jos tarvitaan ainoastaan muiden jäsenvaltioiden asiantuntemusta, virallinen osallistumi­
nen ei ole välttämätöntä ja sopivan rahoituksen saamiseen ja perusteisiin liittyvät ongelmat voivat 
muodostua ylipääsemättömiksi. 
Työmarkkinavuodon osalta tämä oli tavallisesti osittaista, sillä hankkeet olisivat todennäköisesti 
edenneet myöhemmin tai vähemmän kunnianhimoisessa muodossa. Telematiikan kaltaisella nopeasti 
etenevällä alalla tällä edistymisellä voi kuitenkin itsessään olla merkittävä vaikutus. 
Eräitä TELEMA TICS:in tärkeimpiä saavutuksia: 
• 17 000 pk-yritystä käyttää kehittyneitä telematiikan palveluja, 
• 32 000 kehittyneiden palvelujen uutta käyttäjää. 
PRISMA: PRISMAm arvo on innovaatiossa, esittelyssä ja täydentävyydessä. Itse ohjelma oli 
innovatiivinen, etenkin sen ajatus heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevien pk-yritysten 
ongelmien ratkaisemisesta ottamalla käyttöön palvelualan perusrakenteita, kuten kalibroinnin ja 
metrologian laboratorioita. Paikallisesta näkökulmasta katsottuna myös käytetty teknologia oli 
innovatiivista siinä määrin kuin näitä teknologioita ei oltu aikaisemmin käytetty kyseisillä alueilla. 
Myös uutta luovasta hankkeiden suunnittelusta on esimerkkejä. Näiden hankkeiden esittelevä vaiku­
tus oli suuri, sillä yritykset ymmärsivät kalibroinnin ja laadun varmistuksen määrälliset edut. Julkisia 
hankintoja koskevat hankkeet olivat vähemmän menestyksekkäitä, koska tämä on vaikeampi alue 
pk-yrityksille ja vastustuksen määrä oli sen vuoksi suurempi. 
Työmarkkinavuodon määrät olivat yleensä alhaisia erityisesti kalibroinnin ja metrologian palvelujen 
osalta, sillä yksityisillä yrityksillä ei ole tapana investoida laitteistoihin, joilla kyseinen palvelu 
tarjotaan muille pk-yrityksille alhaisen tuoton ja suurten riskien vuoksi ja koska kyseessä on ala, 
johon valtion elimet eivät yleensä investoi. 
Yleensä standardoinnin vahvistaminen sekä laadunvarmistus edistivät sisämarkkinoiden toteutumis­
ta. 
Eräitä PRISMAm tärkeimpiä saavutuksia: 
• 300 kalibrointia ja standardeja koskevaa hanketta, 
• mukana 4 500 järjestöä, jotka hyötyivät palveluista. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 263 
ENVIREG 
ENVIREG-aloitteella oli neljä täsmällistä erityistavoitetta: 
À saastumisen vähentäminen rannikkoalueilla, joiden talous on merkittävässä määrin riippuvainen 
matkailusta. Painopistealueena ovat nopean taloudellisen kasvun ja vakavia ympäristöongelmia 
omaavat alueet; 
À rannikkoalueiden maan käytön suunnittelun edistäminen luonnon ekosysteemien suojelemiseksi ja 
rannikkoalueiden asukkaiden vähentymisen ehkäiseminen; 
À järjestelmien ja perusrakenteiden kehityksen edistäminen myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden 
hoitamiseksi; 
À saastumisen valvonnan ja käsittelyn perusrakenteiden ja teknologioiden suunnitteluun ja hoitoon 
liittyvän teknisen asiantuntemuksen vahvistaminen. 
Aloite kattoi tavoitteiden 1, 2 ja 5b Välimeren alueet ja muut Etelä-Euroopan rannikkoalueet 10 
km:n säteellä rannikosta. Myrkyllisten jätteiden ja teknisen avun osalta kaikki tavoitteen 1 kohdea­
lueet olivat tukikelpoisia. 
ENVIREGän aikaansaama hyöty 
i ENVIREGnn avulla rahoitettiin joukko hankkeita, jotka olivat merkittäviä niiden innovatiivisen 
| sisällön vuoksi ja joita ei olisi muuten toteutettu. Määrärahojen avulla tuettiin usein myös hankkeita, 
! joiden tarkoituksena oli tiettyjen direktiivien noudattaminen. Niihin kuuluivat yhdyskuntien jäteve-
| sien käsittelystä annettu direktiivi ja myrkyllisten jätteiden huollosta annettu direktiivi, jotka olivat 
; suuri haaste monille tavoitteen 1 kohdealueille. Erityisesti ENVIREG edisti ympäristön parantamista 
! tavoitteen 1 alueilla seuraavilla tavoilla: 
i i 
; • mahdollistamalla yksittäisille alueille jätevesien ja jätehuollon perusrakenteisiin liittyvien inves­
tointien toteuttamisen; 
• suorittamalla teknistä arviointia tai teteutettavuustutkimuksia, jotka auttavat optimoimaan suun­
nitelmat ja ympäristölle aikaansaatavan hyödyn; 
• huomion keskittäminen rannikkoalueiden hoitoon liittyviin asioihin; 
° rannikkoalueiden biotooppeihin keskittyminen — innovatiivinen lähestymistapa; 
• vesivarojen hoidon ja käsitellyn jäteveden uudelleenkäytön korostaminen; 
• muihin ENVIREG-hankkeisiin perustuvien tai niitä edistävien hankkeiden edistäminen tiennäyt­
täjänä toimimalla. 
Lisäksi luotiin teknisen avun rakenne AMBER, joka hoitaa ympäristöasioita koskevien hankkeiden 
kokemusten vaihdon ja hyvien käytäntöjen levittämisen. 
Kyseinen hanke muutti merkittävällä tavalla yhteisön rakennepolitiikkaa, kun ympäristöulottuvuu­
den yhdentämistä uuden sukupolven yhteisön tukikehyksiin ja toimenpideohjelmiin parannettiin. 
264 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Eräitä ENVIREGän tärkeimpiä saavutuksia: 
• yli 800 hanketta rahoitettiin, 
• merkittävää kehitystä saatiin aikaan yhdyskuntajätteiden ja -jäteve­
den keruussa ja käsittelyssä. EU:n ja muiden Euroopan maiden väli­
sen kuilun kaventamisessa on edistytty selvästi. Lähes kaksi kolmaso­
saa määrärahoista on myönnetty tavoitteeseen 1 kuuluvien rannikkoa­
lueiden jätevesien puhdistuslaitteistoille etenkin Espanjassa, Etelä-
Italiassa ja Kreikassa. 
Portugalin esimerkki: ENVIREG on yhteisrahoittanut laajoja puhdistus-
ja ehkäisytoimenpiteitä (jätteiden tiivistämistehdas ja Matosinhosin kaa-
sunpolttolaitos, Alvielan nahan parkitsemislaitosten jätteiden keräämi­
nen, öljypuomit, sammutusveneet, tyhjennyshanat, Madeiran ja Azorien 
tarkistusastiat öljyn aiheuttamaa saastumista ja kemikaaleja vastaan), 
yhdennetyn lähestymistavan puitteissa, jossa on yhdistetty ekosysteemien 
ja matkailun kannalta merkittävien maisemien säilyttäminen. Paikallisen 
suunnittelun ympäristön hoitoa koskevat pyrkimykset ovat olleet erityi­
sen tärkeitä. 
RESIDER, RENAVAL, RECHAR 
Näiden kolmen yhteisöaloitteen tarkoituksena oli monipuolistaa teollisuuden taantumisesta kärsiviä 
alueita, ja niiden yhteisön menojen kokonaismäärä oli 943,9 miljoonaa ecua. RESIDER-ohjelma 
kohdistui alueisiin, jotka ovat kärsineet terästeollisuuden taantumisesta ja jotka olivat myöhemmin 
rakenneuudistuksen tarpeessa. Ohjelma kattoi 18 aluetta kahdeksassa jäsenvaltiossa. RENAVAL 
keskittyi laivanrakennuksesta sekä laivojen uudistamisesta ja korjaamisesta riippuvaisiin 26 aluee­
seen yhdeksässä jäsenvaltiossa, joilla oli esiintynyt samankaltaista työpaikkojen vähentymistä. RE­
CHAR auttoi alueita, joihin hiilikaivosteollisuuden taantuminen oli vaikuttanut erityisen voimak­
kaasti ja joita uhkasi sen vuoksi työpaikkojen menetykset. Se kattoi 26 hiilikaivosaluetta kuudessa 
jäsenvaltiossa. Neljä jäsenvaltiota (Ranska, Saksa, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta) sai rahoi­
tuksesta yli 80 prosenttia, ja niistä Yhdistynyt kuningaskunta sai eniten tukea. 
Yhteisön tuen tarkoituksena ei ollut tukea suoraan taantuvaa teollisuutta vaan edistää työpaikkojen 
luomista, uusien yritysten perustamista ja olemassa olevien yritysten laajentumista taantuvilla alueil­
la. Tähän pyrittiin seuraavilla tavoilla: 
• investoimalla perusrakenteita koskeviin hankkeisiin, 
• tukemalla suoraan pk-yrityksiin kohdistuvia pääomainvestointeja, 
• tukemalla välillisesti (esimerkiksi välittäjien kautta) pk-yrityksiä antamalla niille teknistä apua 
esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen, markkinoinnin jne. osalta, 
• RECHAR:in osalta järjestämällä ammatillista koulutusta ja tukea rakennemuutosta varten. 
Ohjelmat olivat selvästi liian suppeita, jotta ne olisivat kyenneet ratkaisemaan tuen kohteena olevan 
teollisuuden taantumisesta aiheutuneet ongelmat. Sen vuoksi ohjelmilla ainoastaan käynnistettiin 
uuden toiminnan edistäminen. 
RESIDERùn, RENA VALdnja RECHARän aikaansaama hyöty 
Arvioinnin mukaan ohjelmista riippuvaisuuden taso on varsin korkea: RECHAR 45 prosenttia, 
RENAVAL 33 prosenttia ja RESIDER-hankkeet olivat täysin riippuvaisia yhteisön tuesta. Hank­
keista ainoastaan enintään 5 prosenttia (RECHAR:in osalta ei yhtään) olisi edistynyt ilman ohjelmia. 
Siten voidaan sanoa, että ohjelmilla oli myönteinen vaikutus hankkeiden toteutukseen. Myös yksityi­
sen ja julkisen sektorin tuen osuus oli verrattain korkea eli 2,66 prosenttia. 
Yksi merkittävimmistä tuloksista oli yksityisen sektorin investointien taso alueilla, jotka kärsivät 
lisääntyvästä investointien puutteesta, koska niitä pidettiin niin epämieluisina. Rahoitettuihin toi-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 265 
menpiteisiin kuului sekä "hardware"-tyyppisiä investointeja, kuten perusrakenne tai ympäristön 
parantaminen tai suora tuki pk-yrityksille ja "software"-tyyppisiä investointeja, kuten välillinen pk-
yritysten tukeminen ja RECHAR:in osalta matkailun, ammatillisen koulutuksen ja taloudellisen 
muutoksen elinten tukeminen, /far^vvare-tyyppisten hankkeiden rahoitukseen käytettiin määrära­
hoista yleensä 67 — 80 prosenttia. 
Tutkimuksessa nousi esiin eräitä hankkeita, joissa rajat ylittävää yhteistyötä tapahtui Euroopan 
laajuisten verkkojen välityksellä sekä kansallisten raja-alueiden lähellä sijaitsevien hankkeiden välil­
lä. RECHAR:in kohdalla myös EAKR:n ja ESR:n hankkeet täydensivät toisiaan, ja niitä pidettiin 
esimerkkeinä hyvästä käytännöstä. 
Eräitä RESIDER.in, RENA VAL:in ja RECHARUn tärkeimpiä saavu­
tuksia: 
• 904 RESIDER-hanketta, 
• 1 771 RENAVAL-hanketta, 
• 2 220 RECHAR-hanketta, 
• ohjelmien yhteisön ulkopuolisen rahoituksen suuruus 2 miljardia 
ecua, 
• lukuisia työpaikkoja tuettiin suoraan tai välillisesti näiden kolmen 
aloitteen avulla. 
INTERREG I 
INTERREG:in tarkoitus oli edistää rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä ja sen kaksi tavoitetta olivat: 
• nopeuttaa yhteisön kehitystä erityisesti sisämarkkinoiden toteutumisen avulla ja toimimalla raja-
alueilla, jotka ovat jäsenvaltioiden kohtaamispaikkoja, 
• selvittää tiettyjä kehitykseen liittyviä ongelmia, jotka aiheutuvat maantieteellisistä tai taloudelli­
sista haitoista. 
Yhteensä 31 toimenpideohjelmaa hyväksyttiin, joista yhdeksän liittyi yhteisön ulkorajoihin ja 22 
sisärajoihin. Aloite sai yhteisön tukea 1,077 miljardia ecua, mikä jaettiin 2 500 hankkeen kesken. 
Noin puolet INTERREG:in menoista kohdistui viestinnän ja energian perusrakenteisiin. Näin tapah­
tui erityisesti tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. Tehokkaiksi rajojen yli tapahtuvan yhteistyön 
edistämisessä osoittautuivat kuitenkin myös matkailu- ja ympäristöala. 
INTERREG Im aikaansaama hyöty 
Ohjelmalla oli hyvin laajat tavoitteet, jotka korostivat yhtä lailla raja-alueiden sosiaalista ja taloudel­
lista kehitystä kuin todellista rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä ja jotka aikaansaivat yhteisön, 
kansallisen ja aluepolitiikan voimakasta yhdentymistä. Yksi ohjelman tärkeimmistä vaikutuksista oli 
sen kyky vahvistaa paikallista politiikkaa. Kaksi kolmasosaa hankkeista ei olisi voinut toimia ilman 
ohjelman tukea ja niiden lisäksi 20:ta prosenttia ohjelmista laajennettiin ja ne toteutettiin nopeam­
min. Ohjelman rajat ylittävä luonne johti useiden innovatiivisten toteutus- ja hallintomekanismien 
kehitykseen, uusiin yhteistyömuotoihin sekä kansainvälisellä tasolla että jäsenvaltioissa. Kolmasosal­
la rajoista oli kunnianhimoisempia rajojen yli tapahtuvan yhteistyön muotoja, jotka edistivät muita 
yhteistyön muotoja julkisluonteisen ja yksityisen sektorin välillä. 
266 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Taulukko 130: INTERREG I — hankkeiden jakautuminen sektoreittain 
Ala 
SME 
Matkailu 
Ympäristö 
Maaseudun kehittäminen 
Työllisyys ja koulutus 
Tutkimus ja korkeakoulutus 
Viestintäinfrastruktuuri 
Rajojen yli toimivat järjestöt 
Rajojen yli ulottuvat kehityssuunnitelmat Hankkeiden 
lukumäärä 
278 
659 
187 
182 
160 
142 
464 
229 
174 %:a hankkeista 
11,1 
26,4 
7,5 
7,3 
6,4 
5,7 
18,6 
9,2 
7,0 %:a 
kustannuksista 
7,5 
16,4 
8,9 
5,3 
3,7 
2,7 
49,3 
3,8 
2,5 
Ohjelmalla oli myös voimakas esittelevä vaikutus, sillä se loi uskottavuutta rajojen yli tapahtuvalle 
työlle: kolmasosa hankkeista johti muihin rajat ylittäviin hankkeisiin. Kulttuurin tasolla hankkeen 
tavoitteena ei ollut yleisesti ottaen homogenisointi vaan paikallisten tapojen ja käytäntöjen arvon 
lisääminen siten, että molempien osapuolten kokemusta voidaan käyttää hyväksi ja kehittää molem­
pia osapuolia rikastuttavalla tavalla. Näin tapahtui erityisesti matkailualalla, jolla alueet pystyivät 
kehittämään oman perinnön arvostustaan osana kokemusten vaihtoa muiden kanssa. Innovaation 
edistämisen ja laadun parantamisen osalta INTERREG I:n päätekijät olivat seuraavilla aloilla: 
tiedon levittäminen, kokemusten vaihto, taitotiedon ja teknologian vaihto, uuden dynamiikan 
luominen taloudelliseen ja kulttuurilliseen vaihtoon. 
Eräitä INTERREG Im tärkeimpiä saavutuksia: 
Hankkeiden moninaisuuden vuoksi on vaikea laatia luetteloa konkreetti­
sista saavutuksista. Lyhyellä aikavälillä INTERREG:in toiminta on kui­
tenkin edistänyt: 
• pätevyyden tason nostamista koulutuksen avulla, 
• alueille pääsyä ja niiden palveluja parantuneiden viestintäyhteyksien 
avulla, 
• alueiden vetovoimaa matkailun ja kulttuurihankkeiden avulla, 
• työpaikkojen luomista hankkeilla rahoitettujen töiden avulla. 
Pitemmällä aikavälillä INTERREG on myötävaikuttanut näiden aluei­
den elintason parantumiseen seuraavilla tavoilla: 
• kehittämällä inhimillisiä voimavaroja, joiden tehtävänä on vähentää 
alueiden heikkoutta kohdata taloudellisia muutoksia, 
• luomalla ja kansainvälistämällä paikallisten pk-yritysten välisiä yh­
teyksiä, 
• noudattamalla suoritettujen valmistelevien tutkimusten konkreettisia 
toimia, 
• ympäristöä parantavien toimien vaikutuksen kautta. 
2. Inhimillisiin voimavaroihin liittyvät aloitteet NOW, HORIZON ia EUROFORM 
Myös nämä kolme yhteisöaloitetta ovat olleet kohteena riippumattoman asiantuntijan suorittamassa 
jälkiarvioinnissa. Tämän arvioinnin päätavoitteita ovat olleet sekä ohjelman että hankkeen tasolla 
tapahtuvan soveltamisen johdonmukaisuuden että tehokkuuden arviointi, mutta myös yhteisön 
tuoman lisäarvon arviointi eli tietojen valtioidenvälinen luonne, yhdenmukaistaminen ja levittämi­
nen. Tämä tutkimus toteutettiin elokuun 1994 ja heinäkuun 1995 välisenä aikana ja lopullinen 
kertomus esitettiin joulukuussa 1995. Tämä aikataulu mahdollisti tutkimuksen johtopäätösten ja 
suositusten käyttämisen uudelleen EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteen suunnittelussa ja 
käynnistyksessä uudella suunnittelukaudella 1994-1999. 
NOW-, HORIZON- ja EUROFORM-aloitteen osalta myönnettiin 12 jäsenvaltiossa tukea 4 408 
hankkeelle vuosina 1991-1994. Hankkeista suurin osa oli julkisten laitosten johtamia ja ne kohdistui-
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 267 
vat paikallisiin ja alueellisiin ongelmiin. Tukikelpoisia toimia olivat erityisesti koulutussektorin 
parantaminen (joka sai suuren osan tuesta), kohderyhmien neuvonta, palvelut ja tukijärjestelmät 
sekä työpaikkojen luominen. 
NOW-aloitteen kohderyhmänä olivat työttömät naiset ja sen tulos on myönteinen siinä määrin kuin 
työmarkkinoiden kehitys on lisännyt naisten työpaikkojen määrää, mihin aloitteella näyttää olleen 
vaikutusta. Tämä johtopäätös ei ole kuitenkaan täysin yksiselitteinen, sillä naisten ja miesten 
palkkauksessa on yhä eroja ja osa tästä työmarkkinoilla tapahtuneesta parantumisesta koskee itse 
asiassa epävarmoja työpaikkoja. Huomioon tulisi ottaa myös työllisyydessä ja naisten työelämään 
osallistumisessa Euroopassa vallitsevat suuret erot. 
HORIZON-aloite koskee työkyvyttömyydestä tai tietystä vammasta kärsiviä henkilöitä. Sen koko­
naisvaikutuksen arvioinnissa on ilmennyt joitakin vaikeuksia, sillä yhteisön tasolla ei ole olemassa 
vertailukelpoisia tilastoja. Yleisellä tasolla kuitenkin voidaan tehdä se johtopäätös, että HORIZO-
N:in taloudelliset varat olivat verrattain vähäiset, kun otetaan huomioon ryhmien koko ja kansalliset 
tuet. Siitä syystä tulokset olivat kirjavia, vaikka sen vaikutus näyttää olleen merkittävämpi painopis­
tealueilla, joilla HORIZON:in rahoitusosuus mahdollista edunsaajaa kohti on 295 ecua. 
EUROFORM on ensisijaisesti auttanut työttömiä, ja koulutussektori on ollut sen tärkein edunsaaja. 
j Yhteisön tuki yritysten koulutustoiminnalle on tämän aloitteen osalta arvioitu 10 prosentiksi maksu-
'• sitoumusten kokonaismäärästä painopistealueilla, joilla suurin osa koulutusta edistävistä toimenpi-
i teistä on rahoitettu ESR:n määrärahoin. Etenkin EUROFORMnn innovatiiviset näkökohdat (esi-
; merkiksi sen valtioidenvälinen luonne, toimintalaji, edunsaajaryhmät, maantieteellinen tarkkuus ja 
• täytäntöönpanosta vastaavien järjestöjen ominaisuudet) ovat olleet selvempiä kuin NOW- ja HORI-
ZON-aloitteessa. 
NOW:n, HORIZON-Anja EUROFORMän aikaansaama hyöty 
Yhteisössä aikaansaatujen hyötyjen osalta on tutkittu innovatiivisia tekijöitä eli valtioidenvälistä 
luonnetta, levitystä ja yhdenmukaistamista. Valtioidenvälisen luonteen osalta tässä tutkimuksessa on 
pyritty mittaamaan sen toteutusastetta. Hankekohtainen selvitys on paljastanut, että noin 20 prose­
nttia kokonaisvaroista on myönnetty valtioiden väliseen toimintaan ja yhteistyöosapuolten määrän 
keskiarvo hanketta kohti on hieman alle kolme. Tärkeämpää on se, että valtioiden välistä toimintaa, 
jota ei olisi voitu toteuttaa ilman aloitteita, pidettiin yhteisöaloitteiden innovatiivisimpana puolena. 
Kertomuksessa on myös määritetty joitakin tärkeimpiä esteitä, jotka rajoittavat valtioidenvälisen 
luonteen edistämistä, kuten hankkeiden liian lyhyt toteuttamisaika, puutteellinen yhteensovittaminen 
ohjelmatasolla sekä yhteisön tasolla esiintyvät ongelmat yhteistyöosapuolten määrittämisessä. Nämä 
tekijät on otettava huomioon uudella suunnittelukaudella. Muita pakotteita ovat kieli ja kulttuurien 
väliset esteet. 
Komission yksiköt ovat ottaneet nämä seikat huomioon yhteisöaloitteiden uutta sukupolvea määri­
tettäessä. Tässä suhteessa jäsenvaltioiden kanssa on sovittu yhteisistä valintaperusteista ja yhteenso-
vitetuista valintamenettelyistä ja tukirakenteille on myönnetty teknistä apua. Lisäksi tuen myöntä­
mistä koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin kuuluu vastedes hankkeisiin osallistuvien yhteistyöosa­
puolten välillä tehty "valtioiden välistä yhteistyötä koskeva sopimus", joka kattaa hankkeiden 
toteuttamista koskevat tärkeimmät seikat. Vähintään kolmen yhteistyöosapuolen osallistumista 
koskeva edellytys hyväksyttiin parhaimmaksi käytännöksi. 
Levityksen osalta arvion mukaan tehokkaasta kansallisen tason tiedottamisesta huolimatta hankkei­
den tulosten sekä viestinnällinen vaikutus on ollut heikko. Kaksi pääheikkoutta ovat olleet toisaalta 
julkisten laitosten toteuttama liian vähäinen tuotekehitys (kuten koulutusoppaat, tietojärjestelmät 
jne.) ja yleisemmin tiedotussuunnitelman puuttuminen kaikilta tasoilta, mikä estää tulosten tehok­
kaan levittämisen. Tietojen levittämisen parantamiseksi on sovittu, että vastuussa olevat ESR:n, 
komission ja jäsenvaltioiden yksiköt ottavat käyttöön johdonmukaisen tiedotussuunnitelman, johon 
tulisi kuulua järjestelmällisempi tietojen luominen ja jonka tulisi aikaansaada kelpoisuuksia hankkei-
26K Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
den tasolla. Aloitteiden vaikutus uuteen suunnittelukauteen liittyvien yhteisön tukikehysten sisältöön 
on arvioitu vähäiseksi. Tämä johtuu osittain aloitteiden ominaisuuksista (valtioidenvälinen luonne ja 
lukuisat pienet hankkeet), minkä vuoksi aloitteita on vaikea yhdentää yhteisön tukikehyksiin. 
Yhteensovittamisen lisääminen kansallisella ja komission tasolla on välttämätöntä. Tutkittaessa 
vaikutusta kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen politiikkaan on osoittautunut, että vaikutus on 
erityisen suuri paikallisella tasolla, jolla nykyisten laitosten välinen yhteistyö samoin kuin kyvyt 
osallistua valtioiden väliseen toimintaan ovat lisääntyneet huomattavasti. Kaikesta huolimatta ylei­
nen vaikutus kansalliseen politiikkaan ja toimenpiteisiin on ollut vähäistä muutamia poikkeuksia 
lukuun ottamatta. Tämä vähäinen vaikutus selittyy samoin aloitteiden perustavanlaatuisilla ominai­
suuksilla, jotka rajoittavat niiden vaikutusta hieman suuremmilla resursseilla varustettuihin kansalli­
siin ohjelmiin. 
Tutkimuksen tärkeimmät suositukset seuraavalle suunnittelukaudelle olivat ensiksikin se, että selkeä 
suunnitelma on välttämätön aloitteiden potentiaalisen vaikutuksen korostamiseksi ja niiden valtioi­
denvälisen ulottuvuuden johdonmukaisuuden parantamiseksi. Toiseksi, vaikka koulutuksen tarve on 
suurempi kuin muilla aloilla, kannattaa myös toteuttaa työmarkkinoita koskevia uudistavampia 
aloitteita. Ensisijaisen tärkeää on myös yhteensovittaa ESR:n tärkeimmät ohjelmat paremmin niiden 
yhteisvaikutuksen mahdollistamiseksi, johon kuuluu seuranta- ja arviointijärjestelmien toteuttami­
nen. 
3. Yhteisöaloite maaseudun kehittämiseksi; LEADER I • 
Vuonna 1995 julkaistiin julkinen tarjouspyyntö, joka koski arvioijan valitsemista LEADER I -
aloitteelle. Arviossa tulee olla mukana 12 jäsenvaltiossa perustetut 217 paikallista työryhmää ja 
niiden toiminta sekä koordinointiyksikön toiminta vuosina 1990-1994. Työ tulee aloittaa työme­
netelmien määrittämisellä ja siihen tulee kuulua määritys aloitteen vaikutuksista, arvolisä 
suhteessa muihin toimintaohjelmiin, tehokkuus varojen käytössä ja täytäntöönpanoa koskevien 
sääntöjen laatiminen. Tutkimus on suoritettava vuosina 1996-1997. 
1 
LIITTEET 
h 
LIITE 1: 
Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 273 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 1: Tavoite 1 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA Ruhasia 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ . 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YHTÇEWS* 
ESR. 
EMÖi?» 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
1,97 
0,00 
7.00 
0,00 
8.97 
921.90 
606.05 
482,60 
12,00 
2.022,55 
1.812.99 
368,56 
452,19 
19,30 
2.653,04 
3.202,10 
837.75 
571,12 
167,93 
4.778,90 
96.22 
115,64 
9,50 
1,11 
222.47 
498,13 
295.13 
154,76 
6.19 
954,21 
1.558,98 
223,39 
411.69 
34,57 
2.228,63 
10,00 
5,00 
0.00 
2.20 
17,20 
19.96 
5.04 
3.80 
0,00 
28.80 
709,83 
370,86 
275,10 
23,93 
1.379,72 
128.71 
58,87 
27,42 
3.60 
218,60 
XMJS 
•••2-a«4* 
m*3 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
rniararahat 
1.97 
0.00 
7,00 
0,00 
8.97 
921.90 
606,05 
482.60 
12,00 
2.022,55 
1.812.99 
368,56 
452.19 
19.30 
2.653,04 
3.202,10 
837.75 
571,12 
167,93 
4.778,90 
96 22 
115.64 
9.50 
1,11 
222,47 
498,13 
295.13 
154,76 
6.19 
954,21 
t.558.98 
223.39 
411.69 
34.57 
2.228,63 
10,00 
5.00 
0,00 
un 
17.20 
19.96 
5.04 
3.80 
0,00 
28,30 
709,83 
370,86 
275,10 
23,93 
1.379,72 
128.71 
58.87 
27.42 
3.60 
218.60 
v V 
2JM,1* 
*• miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
20.77 
0.00 
1.39 
0,00 
22.16 
•»52,44 
476.56 
314,37 
8,10 
1 251.97 
1.131.50 
2S3.46 
315.50 
5.34 
1.705.79 
2.517.66 
765.90 
454,79 
40,96 
3.779.30 
37.65 
66.94 
6.12 
0.87 
(11.56 
391,45 
293.80 
167,06 
4.00 
856.30 
875.35 
66,54 
216.99 
0,00 
1.158,89 
429 
3.46 
0.53 
1.28 
9.56 
9,98 
2.52 
1.90 
0,00 
14,40 
1.123.93 
411,86 
86,53 
19.09 
1.641,42 
83,14 
5327 
25.75 
1.64 
163.31 
S &6-U-t5 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
maarirahat 
20.77 
7.41 
1.39 
0.00 
29.57 
452,44 
476,56 
314,87 
8.10 
1.251.97 
1.131.50 
253.46 
315.50 
5.34 
1.705.79 
2.517,66 
765,90 
454,79 
40,96 
3.779.30 
37.65 
95.74 
6,12 
0,87 
140.37 
391,45 
293,97 
167.06 
4,00 
856.47 
878,35 
80,79 
216,99 
0,00 
1.176,13 
429 
3.46 
0,53 
1.28 
9.56 
9.98 
2.52 
1,90 
0.00 
14,40 
1.123,93 
437,67 
86.53 
19.09 
1.66723 
83,14 
53,27 
25.75 
1.64 
163.81 
\ , 5.65145 
% XJJtt,"** 
* «4,27 
Budgettikohdat B2-1000. B2-1 KK). B2-1200, B2-1300. 
274 Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 2: Tavoite 2 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
g. Rahasto 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
YHTEJJ-WS»; 
EAKR. 
ËSR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1996) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
0.00 
0,00 
0,00 
6,00 
0.00 
6,00 
20.33 
17,68 
38.01 
545.10 
114,11 
659.21 
261,90 
51.19 
313.09 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,09 
9,06 
9.15 
38.91 
15,24 
54.15 
24.80 
6.30 
31,10 
8322 
22.56 
105.78 
35U6 
165.99 
518.25 
\ * USUI Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
0,00 
4,63 
4,63 
6,00 
0.00 
6.00 
20.33 
17.68 
38,01 
545.10 
114.11 
659.21 
261,90 
51,19 
313,09 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.09 
9.06 
9.15 
38.91 
1524 
54,15 
24,80 
6.30 
31.10 
83.22 
22,56 
105,78 
3S"L26 
165,99 
518,25 
' * 1?st3iB#t 
• '•**' % .S**-*.'* 's\, 
v*1 ":.Tr f^-.f. "• "" miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1996) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
9.43 
0,00 
9.43 
S.35 
0.00 
8.35 
15,63 
10,30 
25.92 
395.86 
52.10 
447,96 
98,97 
43.15 
142,12 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
7.77 
4,53 
12,30 
13.80 
7,62 
21,42 
12,40 
3.15 
15,55 
26,78 
11.23 
38,06 
22,03 
123.40 
145,43 
v 254£> Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
9.43 
2.32 
11.75 
8,35 
0,00 
8.35 
15.63 
I6.S9 
32.52 
395.86 
52,10 
447,96 
98.97 
46,09 
145.06 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
7.77 
4.53 
12,30 
13.80 
7,62 
21.42 
12,40 
3.15 
15.55 
26.78 
11,23 
38.06 
22,03 
130,93 
152.96 
« Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 275 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 3: Tavoite 3 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELCIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirreltyjen ja uudelleen 
käyttöönotenuj en 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
33,39 
41,00 
43.22 
206,97 
396,30 
0,00 
3,29 
143.83 
64,06 
60.33 
73,00 
497.00 
15tV7,9<J Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
33,39 
41,00 
48,22 
206,97 
396,30 
0,00 
3,29 
143.83 
64,06 
60,33 
73,00 
497,00 
\Mttn miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
34,24 
12,30 
96.4? 
169,65 
312,88 
0.00 
3.51 
142.57 
32,03 
30,17 
36,50 
436,17 
t306<5î Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
42.33 
39,04 
104,48 
169,65 
312,33 
0,00 
4,00 
142,57 
32,03 
30,17 
36.5C 
436,17 
U4ÎUU 
* Budiiettikohta B2-1302. 
276 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 4: Tavoite 4 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHTj-ä-a-s* Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
m Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
0.00 
5.00 
0,00 
62,70 
0,00 
0,00 
0.27 
0,00 
11,70 
14.83 
0.00 
,' ^9<& Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
0.00 
5.00 
0.00 
62,70 
0,00 
0,00 
0.27 
0,00 
11,70 
14,83 
0.00 
• >vv, "' ' ^ miljoonaa ecua 
Maksut 
(kansi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
0,00 
2,50 
0.00 
38.13 
0.00 
0.00 
0.21 
0.00 
5.85 
7.42 
0,00 
\f «<« Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
0,00 
2.50 
0.00 
38.13 
0.00 
0.00 
0.21 
0.00 
5.85 
7.42 
0,00 
54-41-
* BudgettikohtaB2-l303. 
Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 in 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 5: Tavoite 5a Maatalous — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALAiNKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
30.23 
16,73 
165,13 
21.10 
252.08 
0,00 
5,47 
4,89 
61.50 
61,42 
13.72 
22,80 
,< 4S$Jff, Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
30.23 
16.73 
165.13 
21.10 
252.08 
0,00 
5.47 
4.89 
61.50 
61.42 
13.72 
22,80 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
12.74 
16.49 
160.90 
27.64 
242.14 
0.00 
2,01 
1.96 
30,75 
30,71 
6.86 
22,43 
v^v i', «4.,t» 
:<\ y '/> '< v. Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
12,74 
16.49 
160.90 
27.64 
242,14 
0.00 
2.01 
1,96 
30,75 
30,71 
6,86 
22,43 
\ '" 5H61 
Budjettikohdat B2-I001. B2-1002. 
278 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 6: Tavoite 5a Kalastus — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALAJNKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEEKSÄ Rahasto 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR * 
KOR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
0,00 
23,28 
12,46 
19,90 
31.62 
22,37 
0.39 
1.40 
2,00 
23,00 
40,00 
0.11 
1 ' *'«> ,\,tnj& Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
0.00 
23.23 
12.46 
19,90 
31,62 
22,37 
0.89 
1.40 
2.00 
23.00 
40.00 
0.11 
" ' v *\ * 
.v^'* *•' ^ ""'v>' miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
1.29 
18,63 
9.93 
0.00 
25,31 
0.00 
0,00 
2.33 
020 
6,90 
12.00 
4,43 
: v s" «,» Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
1.29 
13.63 
9.93 
0.00 
25,31 
0,00 
0,00 
2,33 
020 
6.90 
12,00 
4.43 
*• *t,« 
Budgettikohta B2-1101. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 279 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 7: Tavoite 5b — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
'v Vs Rahasto 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
Yj"TE3tN$X 
f 
ÊÀK» . 
ESR 
EMOTH Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
4,82 
1.55 
2,79 
9.16 
3.36 
0,00 
0,00 
3,36 
49,48 
5,10 
81.19 
135,77 
25.22 
5,30 
58.06 
88.58 
45,02 
29,73 
35.70 
110.46 
12,41 
3,27 
15,83 
31.50 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
1.94 
0.92 
4,45 
7,31 
33,34 
13,68 
31,30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
3X81 
36.781 
29.24 
8,57 
74.59 
' ' 22*3* 
24*vS0 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
4.82 
1.55 
2,79 
9.16 
3.36 
0.00 
0.00 
3.36 
49.48 
5.10 
81.19 
135,77 
2522 
5.30 
58.06 
88.58 
45,02 
29,73 
35.70 
! 110,46 
12,41 
3.27 
15.83 
31.50 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
1.94 
0.92 
4.45 
7.31 
33,34 
13,68 
3120 
78,33 
16.03 
5.18 
M.60 
32,81 
36.78 
2924 
8.57 
74,59 
•wxW-î-w» miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
2.41 
0.77 
1,40 
4,58 
2.45 
0.00 
0,00 
2.45 
15.54 
4.26 
51.41 
71.21 
26.00 
3.21 
52,48 
81.69 
27,77 
18.21 
30.59 
76,57 
6,20 
1,64 
7,91 
15.75 
0,21 
0,00 
0.00 
0,21 
7,40 
0,46 
t.59 
9.45 
16.67 
6,84 
15,65 
39,16 
7.78 
2,59 
5.56 
15.94 
22,68 
19.42 
4,29 
46,39 
• ^"K 
: , " I34,ti 
- 5T,« 
[ " v* f^ft,»» 
1 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
2.41 
0,77 
1,40 
4.53 
2.45 
0.00 
0.00 
2.45 
15,54 
4.26 
51,41 
71.21 
26.00 
3,21 
52,43 
31.69 
27,77 
18,21 
30,59 
76,57 
6.20 
1.64 
7,91 
15.75 
0,21 
0,00 
0.00 
0.21 
7,40 
0.46 
1.59 
9,45 
16,67 
6.84 
15,65 
39.16 
7.78 
2.59 
" 5.56 
15,94 
22,68 
19,42 
4,29 
46.39 
3"Ö*M 
OS,» 
S7v40 
t?0",»9| 
* Budaettikohdat B2-l(X)3. B2-1202. B2-1304. 
280 Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 8: Tavoite 6 — YTK 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio 
SUOMI 
RUOTSI 
. Rahasto 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YICTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
22.40 
21,10 
36.30 
0.70 
81.00 
21.86 
11.39 
10,94 
0.73 
44,92 
tiS,?2 
32,49 
47,.74 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
22.40 
21,10 
36,30 
0,70 
81.00 
21.36 
11.39 
10.94 
0,73 
44,92 
iîSvS-î 
3*2^9 
47,74 
1,43 Maksut 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
11.20 
10.55 
18.40 
0.35 
40.50 
10.93 
5.70 
5.47 
0.37 
22.46 
6W>t" 
«>» 
23.S7 
0,71 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
11.20 
10,55 
IS.4C 
0,35 
40.50 
10.93 
5.70 
5.47 
0.37 
22.46 
«J6 
22,W 
1625 
23,87 
1X72 
* Budjettikohdat B2-1004. B2-1102. B2-1203. B2-1305. 
î 
LIITE 2: 
Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 283 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 1: Tavoite 1 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
SAKSA 
KREIKKA 
ESPANJA 
RANSKA 
IRLANTI 
ITALIA 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
PORTUGALI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
i Rahasto 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YKTEJrNSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTK 
KOK Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
67.93 
24,70 
14,00 
0.37 
107.00 
1.844,97 
1.166.51 
361,60 
19.00 
3.892,08 
3.151,22 
684,71 
699,19 
37,10 
4.572,22 
5367,19 
1.666,10 
979,67 
304,46 
8317,41 
236,69 
185,46 
69,21 
6,30 
497,67 
748,60 
619,31 
332.56 
9.19 
1.709.66 
2.018,14 
462,35 
477,78 
66,54 
3.024,80 
24.30 
8,20 
1,90 
2,80 
37,20 
19,96 
5,04 
3.80 
0.00 
23.80 
2.925.37 
795,89 
776,14 
52,01 
4.549,40 
301,24 
162,11 
59,91 
9,06 
532,32 
27268,56 
t£.7QSjSfl 
$,78037 
+.275,75 
S06JM Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönoterut 
määrärahat 
67,93 
24,70 
14,00 
0.37 
107.00 
1.844.97 
1.166,51 
861.60 
19,00 
3.892.08 
3.151.22 
684,71 
699,19 
37,10 
4.572,22 
5.367,19 
1.666,10 
979,67 
304,46 
8.317,41 
236,69 
185.46 
69,21 
6,30 
497,67 
748.60 
619,31 
332,56 
9,19 
1.709,66 
2.018,14 
4/52.35 
477,78 
66,54 
3.024,80 
24,30 
8,20 
1,90 
2,80 
37.20 
19,96 
5,04 
3.80 
0.00 
28,80 
2.925,37 
795,89 
776,14 
52,01 
4.549.40 
301,24 
162.11 
59,91 
9,06 
532.32 
27.2J5846 
16.705,6a 
$.7.WvJ7 
4.173,73 
506,84 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrirajiojen 
ulkopuoliset 
53,75 
12,35 
6,03 
0,19 
72.36 
1 027,06 
352.73 
573,67 
11,60 
2.470.05 
1.347,77 
411,53 
513,12 
14,24 
2.791,66 
3.582,35 
1.166,94 
668.62 
109.22 
5.527,13 
107,89 
101,35 
37.65 
3,46 
250.36 
568,45 
539,59 
285,46 
5.50 
1.398,99 
1.087,57 
186.02 
251,65 
15,99 
1.541,22 
11,44 
5,06 
1,55 
1,58 
19,63 
9,98 
2,52 
1,90 
0,00 
14.40 
2.161,09 
624,37 
419,63 
33,14 
3.233,23 
169,41 
104,39 
52,69 
4.37 
331.36 
I7jS.*i5,S"> 
10 626,76 
4 00T4S 
*LS22,01 
19*23 Mukaan luk.cn 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
miirärahat 
53,75 
19,76 
6.0S 
0.19 
79,77 
1.027.06 
852.73 
573.67 
11.60 
2.470.05 
1.847,77 
411,53 
513,12 
14.24 
2.791,66 
3.582,35 
1.166,94 
691.08 
109,22 
5.549,60 
107,39 
130,65 
37,65 
3.46 
279.66 
568,45 
539,76 
285,46 
5,50 
1.399,16 
1.087,57 
200,27 
251,65 
15,99 
1.555,47 
11.44 
5,06 
1,55 
1,58 
19,63 
9.98 
2,52 
1,90 
0,00 
14,40 
2.161,09 
650,18 
419,63 
33,14 
3.264,05 
169,4! 
104,89 
52,69 
4,37 
331.36 
17.734.X41 
1*626,76 
4.084,30 
2.344,47 
I5WS 
* Budgettikohdat B2-1000. B2-1100, B2-I200. B2-130O. 
284 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 2: Tavoite 2 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Rahasto 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
YHTEENSÄ 
YKTEENvSÄ. 
EAKR 
ESH ^ Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1996) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
49.12 
8,41 
57,53 
24,84 
5,45 
30,29 
198,05 
88,80 
,286,35 
545,10 
114.11 
659,21 
751.68 
152.71 
904,39 
239.29 
60.66 
299.95 
6.03 
1.94 
7.97 
66.95 
38,07 
105.02 
38.91 
1524 
54.15 
24,80 
6,30 
31,10 
83,22 
22.56 
105,78 
903,52 
346,53 
1250.05 
"IKFLj» 
'v 160,76 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
49.12 
13.04 
62.16 
24.34 
5.45 
30.29 
198.05 
88.80 
286,85 
545,10 
114.11 
659.21 
751.68 
152,71 
904,39 
239.29 
60.66 
299.95 
6.03 
1,94 
7,97 
66,95 
38,07 
105,02 
38.91 
15.24 
M. IS 
24.80 
6,30 
31.10 
8322 
22^6 
105,78 
903.52 
346,53 
1.230.05 
."fcWUZ 
* • ^ »aï* miljoonaa ecua 
Maksut 
(kansi 1994-1996) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
24,39 
2,61 
27.00 
17.77 
2,23 
19.99 
104,49 
45.35 
150,34 
395.86 
52.10 
447.96 
326.44 
93.91 
420,35 
119.65 
30.33 
149,97 
3.01 
0,97 
3.99 
33,48 
19,03 
52.51 
13,80 
7.62 
21,42 
12,40 
3.15 
15,55 
26,73 
11.28 
33,06 
297,66 
213.67 
511,33 
t a"<5»72 
482,75 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
24.39 
4.93 
29.31 
17.77 
2.23 
19.99 
104.49 
52.45 
156.94 
395.86 
52.10 
447.96 
326.44 
96.85 
423.29 
119.65 
30.33 
149.97 
3,01 
0.97 
3.99 
33.43 
19.03 
52.51 
13.80 
7,62 
21,42 
12.40 
3.15 
15.55 
26.78 
11.23 
38,06 
297,66 
221.20 
S 18,83 
U7SV72 
Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 285 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 3: Tavoite 3 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGH 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YIFTEENSA Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
' «SK Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
97,76 
85.00 
307.77 
426,59 
778.40 
200.47 
6.46 
282,27 
64.06 
60,33 
73.00 
975,00 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
97,76 
85.00 
307.77 
426.59 
778,40 
200.47 
6.46 
' 282,27 
64.06 
60J3 
73.00 
975,00 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
66.42 
47.50 
226,27 
244,54 
503,63 
100,23 
5.09 
253.32 
32,03 
30,17 
36,50 
818,57 
V. Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
74,51 
74.24 
234,26 
244,54 
503,68 
100.23 
5,59 
253.32 
32,03 
30,17 
36.50 
818.57 
XW& 
* Budjettikohta B2-1302. 
286 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 4: Tavoite 4 — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
#ilEjÊ^^ Rahasto 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
ESR 
•lllllsiiip: Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
4,63 
6,00 
29,6! 
118,10 
95,39 
60,61 
0,53 
22,23 
11,70 
14,33 
0,00 
WÊÊÊÊÊÊÊÊÊifëM Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
4,63 
6.00 
29.61 
118.10 
95.39 
60,61 
0,53 
22.23 
11.70 
14,83 
0,00 
i;:iliil::iilil?^»^i miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
2,32 
3.00 
14,81 
65,33 
47,70 
30,31 
0,34 
11.12 
5,35 
7,42 
0,00 
|||;:||||||||||:S8j6& Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
2,32 
3.00 
14.31 
65.33 
47.70 
30,31 
0,34 
11.i: 
5,85 
7,42 
0.00 
|iis:«i|i;i8*;ii!* 
Budjettikohta B2-1303. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 287 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 5: Tavoite 5a Maatalous — YTK 
Jäsenvaltio 
BELCIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR 
EMOTR «Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
53.03 
38.67 
322.72 
77.41 
518.73 
117,47 
12,22 
25.27 
61,50 
61.42 
13,72 
85,16 
t3*r& Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
53,03 
38,67 
322.72 
77,41 
518.73 
117.47 
12.22 
25,27 
61.50 
61.42 
13.72 
85,16 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
16.51 
19.19 
209,32 
55.31 
242.97 
58,73 
5,37 
12,15 
30.75 
30.71 
6.86 
41,73 
73M* Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
16.51 
19.19 
209.32 
55.31 
242.97 
58,73 
5.37 
12.15 
30.75 
30,71 
6,86 
41,73 
730,60 
•Budjettikohdat B2-l(X)i. B2-l(X)2 (toisin sanoen pois luettuna budjettikohta B2-10(X) — Markkinapolitiikkaan 
suoraan liittyvät rakenteelliset tukitoimet (ainoastaan vuonna 1994 — 43,65 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 
43.65 miljoonaa ecua maksuja) ja pois luettuna asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaiset korvaukset vuodeksi 1993 
(356,6 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 417.02 miljoonaa ecua maksuja). 
2X8 Seistemäs vuosikertomus •— Rakenneraliastoista 1995 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 6: Tavoite 5a Kalastus — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
RUOTSI 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
YHTEENSÄ Rahasto 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR 
KOR Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
4.08 
46,59 
24,87 
39,83 
63.27 
44,77 
1,10 
9.16 
2.00 
23,00 
40.00 
14.78 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
4.08 
46.59 
24,87 
39,83 
63.27 
44,77 
1.10 
9.16 
200 
23.00 
40.00 
14.78 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
3.33 
30,29 
16.13 
9,97 
41,13 
11.20 
0.11 
621 
0.20 
6,90 
12,00 
11.82 
i, • % W$» Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
3.33 
30.29 
16.13 
9.97 
41.13 
11,20 
0.11 
6.21 
0.20 
6.90 
12,00 
11.82 
* ' ""v>' 1. X 
Budjettikohta B2-1101. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 289 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 7: Tavoite 5b — YTK 
Jäsenvaltio 
BELGIA 
TANSKA 
SAKSA 
ESPANJA 
RANSKA 
ITALIA 
LUXEMBURG 
ALANKOMAAT 
ITÄVALTA 
SUOMI 
YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA 
>, Rahasto 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
YHTEENSÄ 
YltTE£N$A 
EAKR. 
ESR 
EMÔTK Maksusitoumukset 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
4,32 
1,55 
2,79 
9.16 
5.93 
1,29 
2,57 
9.79 
99,04 
27,46 
135,24 
261,74 
44,65 
13,29 
104,15 
162,09 
157,11 
64,71 
151.36 
373.18 
43,86 
14,35 
48.78 
107.00 
0,43 
0,11 
0,30 
0,84 
14,02 
2,22 
9.37 
25,61 
33,34 
13,68 
31.30 
78.33 
16.03 
5.18 
11,60 
32.81 
66,36 
36,47 
17.87 
t20,70 
«fc-LM 
v • s , .5*3.34 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
4.32 
1.55 
2.79 
9.16 
5,93 
1.29 
2.57 
9,79 
99.04 
27.46 
135,24 
261,74 
44.65 
13,29 
104,15 
162,09 
157,11 
64,71 
151,36 
373.18 
43,86 
14,35 
48,78 
107.00 
0.43 
0.11 
0,30 
0,84 
14,02 
2,22 
9,37 
25,61 
33,34 
13.68 
31.30 
78,33 
16.03 
3.18 
11,60 
32.81 
66.36 
36.47 
17.87 
120.70 
vV • s < 
K< .. Y v 
\ v ;--;«J» 
- J«W» miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1994-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
2.41 
0,77 
1.40 
4,58 
3.74 
0.64 
1,29 
5.66 
40,32 
15,44 
78,44 
134.20 
35,72 
7,21 
75,52 
118,44 
83.81 
35,70 
83.42 
207.93 
21.93 
7.18 
24,39 
53,50 
0.21 
0,05 
0.15 
0,42 
7.40 
1,11 
4,05 
12.56 
16.67 
6,84 
15.65 
39.16 
7.78 
2.Î9 
5,56 
15,94 
37,48 
23.04 
8.93 
69.45 
r utfis 
137,4» 
: s "ins,** Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
2.41 
0.77 
I.4C 
«.58 
3.74 
0.64 
1.29 
5.66 
40.32 
15.44 
73.44 
134.20 
35.72 
7.21 
75.52 
113.44 
33.81 
35,70 
88.42 
207.93 
21.93 
7.18 
24,39 
53.50 
0.21 
0.05 
0,15 
0,42 
7.40 
1.11 
4,05 
12.56 
16.67 
6,34 
15.65 
39.16 
7,78 
2.59 
5.56 
15.94 
37.48 
23,04 
8,93 
69.45 
6UJt5 
137,48 
303,-11 
Budjettikohdat B2-1003. B2-1202, B2-1304. 
290 Seislemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoisla 1995 
Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* 
Taulukko 8: Tavoite 6 — YTK 
Jäsenvaltio 
SUOMI 
RUOTSI Rahasto 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
YHTEENSÄ 
YKTEENvSÂ. 
EAKR 
ESR 
EMOTft 
kOR * Maksusitoumukset 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
22,40 
21.10 
36,30 
0.70 
31,00 
21,86 
11,39 
10.94 
0.73 
44,92 
05,92; 
**« 
32,49 
47,74 
' U43 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
22,40 
21,10 
36,30 
0,70 
81.00 
21.36 
11.39 
10,94 
0.73 
44,92 
440.6 
32,4.9 
47,74 
1,43 miljoonaa ecua 
Maksut 
(kausi 1995-1999) 
Siirrettyjen ja uudelleen 
käyttöönotettujen 
määrärahojen 
ulkopuoliset 
11.20 
10.55 
18,40 
0.35 
40.50 
10,93 
5.70 
5.47 
0.37 
22,46 
62,-as. 
22.Ï3 
16^5 
13,37 
B-,71 Mukaan lukien 
siirretyt ja uudelleen 
käyttöönotetut 
määrärahat 
II JO 
10.55 
18.40 
0.35 
40.50 
10.93 
5.70 
5.47 
0.37 
22.46 
«JS 
32.13 
I6US 
23,»7 
U,Ti 
* Budjettikohdat B2-I004. B2-1102. B2-1203. B2-I305. 
2SA 
LIITE 3: 
Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 293 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys 
miljoonaa ecua 
Yhteisö­
aloitteet 
(YAOtien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1994-1993 
(2) (2V(D Muksut 
1994-199S 
P) PV(2) 
ADAPT (17)-
Belgia 
Vallonia 
Flanderi 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Iso-Britannia 
Pohjois-Irlanti 
EVÖT-OYjVEENrffTJ 
Belgia 
Vallonia 
Flanderi 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itävalta 
Portugali 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskuoU 
ho-Brltannla 
Pohjois-Irlanti 
%,SXD€K.(W 
Saksa 
Baden- Wûrttemberg 
Baijeri 
Berliini (Ita) 
Brandt burg 
Hessen 
Mecklenburg- Vorpommem 
Ala-Saksi 
Nordrhein- Wesljalen 
Rheinland-Pfalz 
Saar 
Sachsen 
Ala-Saksi 
ThUringen 3 «0,8$ 
91,95 
11.29 
40.65 
65,68 
480,43 
44^9 
403,24 
622,51 
28,27 
360,49 
0,80 
142,30 
23,75 
29,17 
42,90 
21,72 
650,60 
645.83 
4,77 
2.73«,6-7 
70,19 
43,53 
26.66 
20,68 
297^3 
83,15 
376,75 
384,42 
99,49 
389,08 
0,60 
90,86 
49J7 
5345 
66,25 
39,89 
314,83 
296.76 
18.09 
vl^-UI 
382,40 
14,26 
113.45 
0.40 
33.67 
21.29 
29.31 
40,09 
8.76 
23.48 
4.20 
33,45 
26.34 
29.69 L444,«7 
3K20 
16.24 
14.96 
29,50 
228,30 
30,10 
236,40 
249,70 
21,20 
190,00 
0,30 
5745 
1147 
21,00 
19,70 
11,25 
286,60 
283.50 
3.10 
LSZ+,13 
32,10 
19,89 
12.21 
10,56 
156,80 
64,40 
386,60 
146^0 
76,10 
348,70 
040 
42,44 
23,01 
4040 
29,15 
20,69 
14640 
134.60 
11.90 
v M4-r,44 
169,79 
5.68 
43.05 
0.24 
18,83 
6.20 
15.56 
18.84 
3.34 
8,35 
1.82 
18.01 
15.56 
13.92 367,66! 
5,69 
3.04 
2.66 
541 
42,92 
7,14 
48,10 
46,94 
3,90 
36,10 
0,03 
1141 
11,37 
3,99 
19,70 
11,25 
33,49 
53.18 
0.31 tm 
18'/. 
19% 
13% 
18% 
19% 
24% 
19% 
19% 
18% 
19% 
18% 
20% 
100% 
19% 
100% 
100% 
19% 
19% 
10% 
3f6"t,87j 2fl% 
21,69 
19.89 
1.80 
1,61 
23,14 
8,04 
38,63 
22,27 
7,61 
31,47 
040 
•U4 
-23,01 
3,67 
29,15 
20,69 
3146 
20.47 
10.89 
,, ,, , *v« 
12447 
3.67 
6.08 
0.24 
11.21 
3.61 
13.25 
18,21 
3.54 
8.55 
1.21 
18.10 
11.63 
13.26 68% 
100% 
15% 
15% 
15% 
12% 
15% 
15% 
10% 
15% 
100% 
10% 
100% 
14% 
100% 
100% 
21% 
15% 
91% 
•»% 
73% 
100% 
14% 
100% 
91% 
90% 
98% 
97% 
100% 
100% 
67% 
100% 
75% 
95% 152.62 
2,85 
1.52 
1.33 
2,66 
21,46 
3,57 
24,05 
23,47 
1,95 
18,05 
0,03 
5,76 
5,79 
2,00 
8,64 
5,63 
26,75 
26.59 
'• 6,16 
14443 
10,85 
9.95 
0.90 
0,80 
1147 
4,02 
2941 
11,13 
3,61 
25,73 
0,15 
2,12 
1141 
2,33 
1448 
1045 
15,68 
10,24 
3.44 
nvn 
38,82 
1.70 
3.04 
0.07 
5.22 
1.68 
4.59 
5.46 
1,06 
2.57 
0.36 
5.45 
3.62 
4.00 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
44% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
'47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
M% 
31% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
31% 
30% 
' Mukaan lukien verkot (maksusitoumukset: 3,7 miljoonaa ecua; maksut: 2,9 miljoonaa ecua) 
294 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) 
Yhteisö­
aloitteet 
(YAO:ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) <2)/(l) Maksut 
1994-1995 
(3) miljoonaa ecua 
PiV(2) 
Kreikka 
Espanja 
Andalusia 
Aragon 
Asluria 
Baleaarit 
Kanariansaaret 
Cantabria 
Casiilla-La-ivlancha 
Costilla-Leon 
Katalonia 
Extremadura 
Galicia 
La Rioja 
Madrid 
Murcia 
Navarra 
Baskimaa 
Valencia 
Ranska 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Korsika 
Franche-Comté 
Languedoc.Rouxsillon 
Limousin 
Poitou-Charenles 
Provtnct-Alpes-Côie d'Azur 
Irlanti 
Italia 
Abruzzi 
Basiticala 
Bolzano 
Calabria 
Campania 
Emilia-Romagna 
FriuU Venezia Ciulia 
Apulia 
Sardinia 
Toscana 
Ombria 
Valle d'Aosia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Drtnlhe 
Fttmland 
Noordoosl Friesland/Noordwesl Croningen 
Noorduest Friesland 
Itävalta - Burgenland 
Portugali 263,60 
1.161,93 
249,29 
137.40 
35.53 
11.27 
30.81 
19.39 
142.63 
122.38 
68,10 
56.14 
119.47 
18.40 
14.15 
24.26 
21.47 
12,63 
77,62 
318,97 
38.51 
31.19 
23.81 
21.19 
28.32 
7.16 
11.55 
33.71 
40,94 
38,27 
24.12 
16548 
435,96 
J0.JJ 
39.10 
19.20 
47,71 
51.32 
20,61 
14.54 
33.20 
73,86 
53.11 
31.13 
1.83 
445 
35,17 
2.84 
4.43 
14.43 
13.47 
640 
136,30 148,00 
354,81 
68,81 
27,48 
13.00 
3.13 
12.33 
6,41 
41.00 
53.50 
13.62 
24.00 
43.82 
3.68 
3,60 
9.52 
4.81 
2.47 
23.63 
122,39 
17.23 
12.78 
10.13 
8.53 
14.09 
3.05 
5.78 
14.39 
13.04 
9,83 
12,06 
67,92 
18340 
15.97 
19.55 
4.80 
23,15 
23.82 
6.33 
4.90 
26.60 
32.37 
14.81 
8.41 
0.47 
1.01 
8,46 
1.05 
2.11 
2.64 
2.65 
247 
11749 2246 
112,10 
9.S5 
24.13 
12.52 
3.07 
1.35 
0.97 
4,47 
9.60 
2.12 
22.44 
2.90 
3.43 
3.36 
1.74 
4.17 
2.31 
3.12 
9546 
13.06 
11.96 
9.12 
1.48 
4.26 
3.05 
4.97 
12.96 
14.50 
8,01 
4.22 
740 
23,62 
6.03 
1.72 
4,26 
3.96 
2.77 
0,69 
0.30 
6.04 
0.57 
0.00 
0.00 
0.28 
1.01 
1,18 
1.03 
2.02 
2.50 
2.61 
2.01 
6,74 15% 
32% 
14% 
33% 
96% 
98% 
15% 
15% 
11% 
13% 
16% 
94% 
7% 
93% 
93% 
13% 
87% 
94% 
13% 
78% 
87% 
94% 
90% 
88% 
30% 
100% 
86% 
90% 
96% 
81% 
35% 
11% 
16% 
38% 
9% 
89% 
26% 
11% 
11% 
6% 
23% 
- 2% 
0% 
0% 
59% 
100% 
97% 
100% 
96% 
95% 
98% 
78% 
6% 1148 
34,86 
4.93 
4.51 
2.45 
1.22 
0.92 
0.48 
2.24 
4.30 
1.06 
4.39 
1.45 
1.03 
1.01 
0.87 
1.25 
0.69 
1.56 
1543 
1.25 
2.13 
0.50 
1.52 
1.28 
0.54 
1.49 
0.90 
3.12 
1.53 
1.27 
3,75 
14,00 
J.02 
0.36 
1,87 
2.98 
1.38 
0,34 
0.15 
3.02 
0.29 
0.00 
0.00 
0.08 
0,41 
0.22 
0.60 
0.75 
0,78 
043 
349 S0% 
Jl% 
30% 
19% 
20% 
40% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
20% 
50% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
50% 
16% 
3% 
18% 
5% 
20% 
30% 
18% 
30% 
7% 
22% 
19% 
30% 
50% 
49% 
50% 
50% 
44% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
0% 
30% 
40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
16% 
S3% 
SeistenuLs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 295 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Yhteisö­
aloitteet 
(YAO:ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) (2V(D Maksut 
1994-1995 
P) % 
pyro 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Englanti 
Highlands and Islands 
Pohjois-Irlanti 
Wales 
Skotlanti 
Verkot 
PESCA n n 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
SMÊf2ï) 
Belgia - Vallonia 
Saksa 
Baijeri 
Berliini 
Bremen 
Hessen 
Mecklenburg- Vorpommem 
Nordrhein- Westfalen 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
ThUringen 
Kreikka 
Ranska 
Korsika 
Hainatil 
Tavoitteiden 2 ja 5b alueet 
Irlanti 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Highlands 
Pohjois-Irlanti 
Skotlanti 
Wales 
REClfAÄ(26) 
Belgia 
Chdlelet 
Umburg 
Saksa 
Ala-Saksi 
Nordrhein- Westfalen 16047 
57.78 
27.91 
31.47 
18.33 
24.38 
46S.&9 
445 
48,64 
62,00 
54,63 
95,66 
S143 
12,18 
81,19 
34,18 
47,17 
84,65 
I.O254I 
1442 
35645 
19,68 
36.20 
8.94 
3.40 
35.38 
31,64 
99.67 
63.89 
57.45 
156,86 
13942 
15.75 
25.14 
98.33 
534O 
2646 
23540 
4249 
6,96 
11.10 
19,71 
3.22 
9flO,i7 
58,03 
1.86 
56.19 
400,31 
J.JO 
280.41 6640 
25.85 
11.96 
11.35 
8.62 
8.41 
252,99 
2,00 
16,40 
23,00 
27,10 
41,50 
2840 
6,70 
34,17 
10,80 
25,60 
37,42 
49345 
9,41 
156,83 
6.91 
14.61 
0.97 
1.16 
18.30 
7.92 
42.80 
35.10 
29.00 
8343 
58,49 
3.04 
6.29 
49.17 
28,79 
1044 
12348 
20,09 
3.04 
6.20 
8,52 
2,23 
331,02 
15,68 
0,93 
14.75 
12348 
1.63 
66.45 56,16 
22.40 
8,84 
9.70 
7.58 
7.64 
3.75 
53.11 
043 
2,73 
3,83 
4,51 
6,91 
18,78 
Ul 
4,42 
1,15 
446 
5,07 
20343 
7.49 
10140 
6.97 
14.61 
0.91 
1.16 
14,65 
7.92 
4.39 
21.52 
29.00 
10,45 
15,41 
2.60 
6.29 
6.33 
26,49 
944 
1342 
19,74 
3.04 
6.20 
8.52 
1.98 
, 13241 
15,68 
0.93 
14.75 
55,38 
1.63 
7.74 85% 
87% 
74% 
85% 
83% 
91% 
21% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
(6% 
17% 
13% 
11% 
17% 
14% 
41% 
80% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
10% 
61% 
100% 
13% 
26% 
85% 
100% 
13% 
92% 
92% 
11% 
98% 
100% 
' 100% 
100% 
85% 
33% 
100% 
100% 
100% 
44% 
100% 
12% 4,32 
1.47 
1.14 
0.77 
0.31 
0.63 
2.38 
ÎT.I6 
0,17 
147 
1.92 
246 
3,46 
0,00 
0,56 
241 
0,58 
2,13 
244 
6T,21 
245 
3043 
2.09 
4.48 
0.49 
0.35 
4.65 
3.96 
2.20 
2.98 
9.65 
543 
4,62 
0,7» 
1.89 
1.96 
743 
2,36 
6,61 
744 
0.96 
3.10 
2.69 
0.59 
W0 
7,84 
0.47 
7.38 
2640 
0.83 
3.87 9% 
7% 
13% 
3% 
11% 
3% 
77% 
33% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
33% 
30% 
30% 
30% 
31% 
50% 
30% 
32% 
50% 
50% 
14% 
23% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
37% 
31% 
50% 
32% 
30% 
44% 
50% 
30% 
50% 
48% 
50% 
50% 
296 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraliastoista 1995 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) 
Yhteisö­
aloitteet 
(YAO:ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) PV(D Maksut 
1994-1995 
P) miljoonaa ecua 
PV(2) 
Saar 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
ThUringen 
Kreikka 
Ranska 
Bourgogne 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 
Midi-Pyrtnies 
Provence-Alpes-Càle d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italia 
Sardinia 
Toscana 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
East Midlands 
lla-Skotlanti 
Koillis-Englami 
Luotta-Englanti 
Wales 
West Midlands 
Länsi-Skotlanti 
Yorkshire 
BgGISO, 
Espanja 
Ranska - Reunion 
Portugali 
Ko^Si'v») 
Belgia 
Bryssel 
Flanderi 
Vallonia 
Tanska 
Saksa 
Baijeri 
Berliini 
Bremen 
Hampuri 
Hessen 
Mecklenburg- Vorpommem 
Alajaksi 
Nordrhein- Westfalen 
Reinland -Pfdlz 
Soar 
Sachsen-Anhalt 
Schtesvng-Hohtein 
ThUringen 
Kreikka 
Ranska 
Alsace 
Aquitaine 22.86 
51,63 
30,60 
10.00 
2,03 
39,42 
3.08 
3.74 
25.11 
4,44 
2.02 
2.02 
34,13 
1.56 
32.57 
1,15 
364,59 
99.28 
21.89 
51.15 
15.28 
46,44 
27,86 
6.50 
96.19 
7«,«7 
385,49 
209,17 
156,81 
«83,64 
30,43 
5.75 
11.80 
12.88 
543 
34243 
28,95 
18.61 
21.54 
2.48 
49.75 
33.03 
36.34 
34.33 
27,82 
4.38 
17.04 
29.79 
38.01 
2047 
244,06 
19.98 
64.44 6.26 
29.80 
19.22 
5.00 
142 
16,66 
1.54 
1.01 
10.93 
1.15 
1.01 
1.01 
1,68 
0.78 
0,90 
0,86 
16345 
42.15 
10.00 
23.46 
6.90 
20.46 
12.66 
3.04 
44.37 
45640 
216,93 
11546 
124,00 
352,13 
11,45 
1.73 
4.80 
4.92 
148 
14444 
/2.o*7 
11.76 
4,47 
1.24 
12.42 
19.45 
12.92 
14.90 
13.91 
1.24 
11.16 
8.94 
19.45 
12,91 
71,02 
4.25 
13.16 4.56 
19.81 
17.12 
5.00 
147 
15.49 
1.54 
0.81 
10.08 
1.03 
1.01 
1.01 
1,68 
0.78 
0.90 
0,36 
8147 
4.24 
10.00 
23.46 
5.38 
20.46 
10.13 
3.04 
4.36 
?*P 
28,01 
8,76 
22,05 
Z>«42 
11,45 
1.13 
4.80 
4.92 
24« 
130,61 
8.45 
10.26 
4,47 
1.24 
12.42 
19.45 
12.92 
14.90 
9,04 
0,65 
11.16 
6.19 
% 19.45 
11,48 
64,42 
4,04 
11.86 73% 
66% 
89% 
100% 
90% 
93% 
100% 
80% 
92% 
90% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 
10% 
100% 
100% 
85% 
100% 
80% 
100% 
10% 
«3% 
13% 
8% 
18% 
68% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
90% 
67% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
65% 
52% 
100% 
69% 
100% 
»9% 
91% 
95% 
90% 1.15 
9.91 
3.56 
2.50 25% 
50% 
50% 
50% 
0,68) 50% 
1.78 
0.77 
0.00 
0.00 
0.00 
0.51 
0.51 
049 
0.39 
0.00 
046 
37,85 
2.12 
5.00 
11.73 
0.00 
10.2} 
5.07 
1.52 
2.18 
i2,6;2 
0,00 
448 
17,64 
vST43 
5,73 
0.86 
2.40 
2.46 12% 
50% 
0% 
0% 
0% 
50% 
50% 
23% 
50% 
0% 
30% 
46% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
&•/. 
0% 
50% 
80% 
,'37% 
50% 
50% 
50% 
50% 
1,19| 50% 
38,74 
4.22 
3.90 
2.24 
0.00 
0.93 
0.00 
6.45 
7.45 
1.35 
0.04 
0.61 
1.83 
9,72 
5.74 
31,99 
2.02 
5.93 30% 
50% 
38% 
50% 
0% 
8% 
0% 
50% 
50% 
15% 
6% 
3% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 297 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) 
Yhteisö­
aloitteet 
(YAO:ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
O) Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % . 
PVd) Maksut 
1994:1995 
P) miljoonaa ecua 
py(2) 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Ile-de-France 
Languedoc-Roussilton 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Picardie 
Poitou-Charenles 
Rhône-Alpes 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta-Gibraltar 
RESIBÇR{20) 
Belgia 
Charleroi 
Uège 
Saksa 
Baijeri 
Bremen 
Ala-Saksi 
Nordrhein- Westfiilen 
Saar 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
ThUringen 
Kreikka 
Ranska 
Bourgogne 
Lorraine 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Picardie 
Rhône-Alpes 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Wales 
Länsi-Skotlanti 
REtEX(l»h 
Belgia - Vallonia 
Saksa 
Baden- Wûrttemberg' 
Baijeri 
Hessen' 
Ala-Saksi 
Nordrhein- Westfalen 
Sachsen 
ThUringen 3.78 
7.42 
10.40 
22.02 
5.49 
18.33 
10.06 
21.95 
2.23 
12.45 
2.23 
11,74 
20,70 
3.12 
7.23 
10,66 
230,61 
840>1 
52,89 
24.48 
28.42 
55840 
12.09 
6.55 
47,52 
397,40 
47,58 
30.29 
1.69 
9.19 
844 
105.7S 
3.68 
13.52 
15.26 
1.22 
6.06 
5140 
10,77 
52,46 
28.54 
23.93 
W5*42 
6,00 
23444 
24.45 
129.39 
6.70 
4.93 
3.73 
90.14 
25.01 1.52 
2.33 
5.16 
4. IS 
2.43 
5.52 
3.14 
4.OS 
UI 
4.05 
1.11 
5.87 
9.42 
1.52 
2.23 
740 
10144 
28440 
24,43 
11.90 
12.53 
16447 
5.39 
3.28 
14.81 
101,89 
12.90 
14.88 
5.00 
6.12 
4,69 
42,62 
1.84 
31.11 
5.18 
2.31 
2.18 
18,10 
641 
23,13 
12.96 
10,23 
$9T,7D 
3,00 
65,87 
0.80 
8.88 
1.40 
1.81 
1.37 
41.85 
9.56 1.22 
2.02 
4.47 
3.92 
1.96 
4.74 
2.76 
4.05 
1.11 
3.65 
l.ll 
5.37 
8.40 
1.52 
2.23 
740 
949 
17740 
23,68 
11.15 
12,53 
62,49 
3.39 
3.28 
14.81 
8.39 
9.39 
10.12 
3.00 
6.12 
4,12 
38,61 
1.84 
27.33 
3.18 
2.31 
1.14 
18,10 
641 
23,18 
12.96 
10.23 
IM» 
3,00 
2247 
0.23 
8.81 
0.35 
1.21 
0.17 
3.67 
8.24 80% 
87% 
87% 
94% 
81% 
86% 
88% 
100% 
100% 
90% 
100% 
91% 
89% 
100% 
100% 
99% 
10% 
' <3% 
97% 
94% 
100% 
38% 
100% 
100% 
100% 
8% 
13% 
68% 
100% 
100% 
88% 
91% 
100% 
88% 
100% 
100% 
80% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
• ' - 4t% 
100% 
33% 
28% 
99% 
39% 
67% 
11% 
9% 
86% 0.61 
1.01 
2.23 
1.96 
0.98 
2.37 
1.38 
2.02 
0.33 
1.82 
0.56 
2.69 
4.20 
0.76 
l.ll 
3,95 
0,00 
7-840 
548 
5.58 
0.00 
31,25 
2,70 
1.64 
7.40 
4.19 
4,69 
5.06 
2.50 
3.06 
2,06 
1745 
0.92 
13.77 
1.55 
0.79 
0,52 
745 
243 
1149 
6.48 
5.11 
r«u,ïo 
1,50 
8,11 
0.11 
1.00 
0.36 
0.60 
0.08 
1.83 
4.12 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
44% 
24V. 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
45% 
50% 
50% 
30% 
34% 
30% 
41% 
42% 
50% 
50% 
50% 
5$% 
50% 
35% 
50% 
11% 
65% 
50% 
50% 
50% 
50% 
' YAO hyväksymin vuonna 1993; kokonaiskustannukset ja tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1995 
298 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Yhteisö­
aloitteet 
(YAO:ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(D Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
pyo) .Maksut 
1994-1995 
p) % 
PV(2) 
Kreikka-
Espanja" 
Ranska* 
Irlanti-
Italia 
Tavoilleen 1 alueet* 
Tavoitteiden 2 ja 5b alueet' 
Alankomaat - Twente 
Portugali" 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Pohjois-Irlanti 
Iso-Britannia 14543 
361,13 
7947 
22,46 
24940 
78.39 
170.32 
3,50 
526,84 
78,15 
8.40 
69.75 
Or*JBA4*vî(19*J i Slz^n 
Belgia 
Anvers 
Charleroi 
Tanska 
Saksa 
Berliini 
Bremen 
Chemnitz 
Duisburg 
Erfurt 
Magdeburg 
Rostock 
Brandenburg 
Kreikka 
Espanja 
Luxemburg 
Alankomaat 
Amsterdam 
Haag 
Itävalta - Wien 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta - Pohjois-Irlanti 26,56 
15.24 
11.33 
>,04 
270,07 
31.05 
16.31 
141.31 
18.65 
17.18 
19.94 
16.02 
9.61 
67,17 
248,68 
1,03 
8741 
19.68 
68.23 
3143 
62,02 
2442 87,52 
9049 
23,39 
11,43 
78,99 
39.37 
39.62 
1.01 
189,00 
36,60 
4.20 
32.40 
384,76 
845 
2.58 
5.66 
1.52 
8647 
16.10 
8.00 
9,20 
8.10 
12.89 
12.88 
12.00 
7.20 
4540 
162,60 
0,51 
940 
4.65 
4.65 
9,77 
4440 11,30 
38,53 
7,04 
6,93 
12,05 
7.90 
4.16 
1,01 
11147 
29,96 
3.75 
26.21 13% 
43% 
24% 
61% 
15% 
20% 
10% 9,14 
34,16 
3,42 
4,06 
6.03 
3.95 
2.03 
I00*/.j 0,S1 
59%| 63,06 
82% 
89% 
81% 14,10 
1.88 
12.23 
15747] 41%} 58.Ï3 
845 
2.58 
5.66 
1.34 
79,00 
16.10 
8.00 
9.20 
6.81 
12.89 
8.92 
9.88 
7.20 
442 
22,85 
041 
7,89 
3.67 
4.22 
6,84 
942 
1645) 1645 100% 
100% 
100% 
88% 
91% 
100% 
100% 
100% 
84% 
100% 
69% 
32% 
100% 
10% 
14% 
100% 
85% 
79% 
91% 
70% 
21% 
100% 4,12 
1.29 
1.83 
0.40 
23,19 
1.70 
0.74 
2.99 
2,04 
3.91 
4.46 
4.94 
2.41 
1,70 
11,42 
0,04 
247 
1.10 
1.27 
3,42 
4,61 
6,85 73% 
89% 
49% 
59% 
50% 
50% 
50% 
50% 
57% 
47% 
50% 
47% 
37% 
50% 
50% 
50% 
30% 
29% 
11% 
9% 
33% 
30% 
30% 
50% 
50% 
24% 
38% 
50% 
8% 
30% 
30% 
30% 
50% 
50% 
40% 
1 YAO hyväksyttiin vuonna 1993; kokonaiskustannukset ja tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1995 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 299 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 2: Jäsenvaltiokohtainen esitys 
Jäsen­
valtio 
(YAO:ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
O) Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) % 
PVC») Maksut 
1994-1995 
P) miljoonaa ecua 
% 
py<2) 
BELGIA 
ADAPT (2) 
EMPLOYMENT (2) 
PESCA (I) 
SME(l) 
RECHAR (2) 
KONVER (3) 
RESIDER (2) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
Ytiteew» (16) 
INTERREG/REGEN (3) 91,95 
70,19 
4,25 
14,22 
53,05 
30,43 
52,89 
6.00 
26.56 
354\54 31,20 
32,10 
2,00 
9,41 
15,68 
11,45 
24,43 
3.00 
8,25 
137,53 5.69 
21,69 
0,33 
7.49 
15,68 
11.45 
23.68 
3.00 
8,25 18% 
68% 
17% 
80% 
100% 
100% 
97% 
100% 
100% 
9TM\ 71 y. 2.85 
10,85 
0,17 
2.25 
7,84 
5.73 
5.58 
1.50 
4.12 50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
24% 
50% 
50% 
4947: 42T. 
TANSKA 
ADAPT (l) 
EMPLOYMENT (1) 
PESCA (1) 
KONVER (1) 
URBAN (1) 
Yttteenstt (S) 
INTERR£G/R£GEX (4) 65.68 
20.68 
48.64 
5.33 
3.04 
Î4347 29.50 
10.56 
16,40 
2,38 
1.52 
6946 5.31 
1.61 
2,73 
2.38 
1,34 
T3,37 18% 
15% 
17% 
100% 
88% 
2%% 2,66 
0,30 
1.37 
1.19 
0.40 
M* 50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
49% 
SAKSA 
ADAPT (t) 
EMPLOYMENT (t) 
LEADER (13) 
PESCA (I) 
SME (9) 
RECHAR (6) 
KONVER (13) 
RESIDER (8) 
RETEX (7)* 
URBAN (8) 
Yhtttasii (67) 
INTERREC/RECES (17) 480,43 
297,53 
382,40 
62.00 
356,25 
400,31 
34243 
558,30 
234,34 
270,07 
3.43^47 228,80 
156.80 
169,79 
23,00 
156.83 
128,33 
144,54 
164,27 
65.87 
86,37 
J434,64 42,92 
23,14 
124,57 
3,83 
101,20 
55,88 
130,61 
62,49 
22,87 
79,00 
^ M6vSt 19% 
15% 
73% 
17% 
65% 
44% 
90% 
38% 
35% 
91% 
49% 21.46 
11.57 
38.82 
1.92 
30.85 
26.80 
38,74 
31.25 
3,11 
23.19 
232.7Î 50% 
50% 
31% 
50% 
30% 
48% 
30% 
50% 
35% 
29% 
36% 
KREIKKA 
ADAPT (I) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (I) 
PESCA (t) 
SME(l) 
RECHAR (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (t)" 
URBAN (1) 
Ynutmii CJO> 
INTERREG/REGEN (2) 44,59 
83,15 
263,60 
54,63 
156,86 
2,03 
20.27 
8,94 
145,33 
67,17 
*46,$6] 30,10 
64,40 
148,00 
27,10 
83.33 
1,52 
12,91 
4,69 
87,52 
45,20 
$04,76 7,14 
8.04 
"22,56 
4,51 
10,45 
U7 
11.48 
4,12 
11,80 
«.52 
v 8533 24% 
12% 
15% 
17% 
13% 
90% 
89% 
88% 
13% 
10% 
t7% 3.57 
4,02 
11.28 
2,26 
5,23 
0.68 
5,74 
2,06 
9.14 
1.70 
43,681 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
78% 
38% 
S3% 
, 
1993-1995 4:lle YAO:lle 
" 1993-1995 
300 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 2: Jäsenvaltiokohtainen esitys (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jäsen­
valtio 
(YAOtien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
0) Maksu­
sitoumukset 
1994-1995 
(2) (2y(i) Maksut 
1994-1995 
P) % 
PV(2) 
ESPANJA 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (17) 
PESCA (1) 
REGIS (1) 
RETEX (1)" 
URBAN (1) 
Yhteens» (24) 
INTERREG/REGEN (2) 403,24 
576,75 
1.161.93 
95.66 
385,49 
361,13 
248,68 
3432,83 256,40 
336.60 
354.31 
41.50 
216,93 
90.39 
162,60 
1.S09.43 43.10 
53.65 
112.10 
6,91 
23,01 
38.53 
22,35 
31542 19%| 24.05 
15%) 29.31 
32%| 34.36 
17%) 3.46 
13%) 0.00 
43%l 34.16 
i 
I4%| 11,42 
21 %| 13746 50% 
50% 
31% 
50% 
0% 
89% 
50% 
44% 
RANSKA 
ADAPT (l) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (II) 
PESCA (1) 
SME (3) 
RECHAR (6) 
REGIS (1) 
KONVER (17) 
RESIDER (5) 
RETEX (t)* 
YJstc«nsä (47) 
INTERREG/REGEN (5) 622,51 
384,42 
318.97 
81,33 
139,22 
39,42 
209,17 
244,06 
105,75 
79,27 
'-242*42 249,70 
146.50 
122,39 
23,30 
58.49 
16.66 
115,56 
71.02 
42,62 
28,89 
'8»a,63 46,94 
22,27 
95,56 
18.78 
15.41 
15.49 
8,76 
64,42 
38.61 
7,04 
33349 19% 
15% 
78% 
66% 
26% 
93% 
3% 
91% 
91% 
24% 
38% 23.47 
11.13 
15,53 
0,00 
4.62 
1,73 
4,38 
31,99 
17.55 
3.42 
3048 50% 
50% 
16% 
0% 
30% 
12% 
50% 
50% 
45% 
49% 
34% 
IRLANTI 
ADAPT(l) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SME(l) 
RETEX (1)-
Volcans» (.6T 
INTERREG/REGEN (2) 
PEACE (1) 28,27 
99,49 
165.58 
12,18 
5340 
22,46 
**LJ1 21,20 
76.10 
67,92 
6,70 
28,79 
11,43 
•"•' : " ' '2"Ö,t4 3.90 
7,61 
7.50 
l.ll 
26,49 
6.93 
' 5344 13% 
10% 
11% 
17% 
92% 
61% 
15* 1,95 
3.61 
3.75 
0,56 
7.95 
4,06 
ntja 50% 
47% 
50% 
50% 
30% 
59% 
*i% 
ITALIA 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (12) 
PESCA (1) 
RECHAR (2) 
RETEX (2)» 
Y^ttetti*CW> 
INTERREG/REGEN (2) 360,49 
589,08 
435,96 
81,19 
34,13 
249.20 
WSfctM 190,00 
348.70 
18340 
34,17 
1.68 
78.99 
, W*"M 36.10 
51,47 
23,62 
4,42 
1.63 
12,05 
13445 19% 
15% 
16% 
13% 
100% 
15% 
16% 18.05 
25,73 
14,00 
241 
0,39 
6,03 
66t4t S0% 
50% 
49% 
50% 
23% 
50% 
A9% 
LUXEMBURG 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (I) 
LEADER (1) 
URBAN (1) 
Yhteen»» (4) 
INTERREG/REGEN (1) 0.80 
0.60 
4.S5 
1.03 
7/38 0.30 
0.30 
1,01 
0.51 
3.U 0.05 
0.30 
1.01 
0.51 18% 
100% 
100% 
100% 
t,87{ »% 0.03 
0.15 
0.41 
0,04 
0,6] 50% 
50% 
40% 
8% 
33% 
1993-1995 
Seistemäs vuosikertomus - Rakennertihuutiista 1995 301 
Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 
Taulukko 2: Jäsenvaltiokohtainen esitys (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jäsen­
valtio 
(YAO.ien lukumäärä) Kokonais­
kustannukset RR:n 
tuki 
(1) Maksu­
sitoumukset 
1994-I99S 
(2) % 
(2V(i) Maksut 
1994-1995 
(3) % 
py<2) 
ALANKOMAAT 
ADAPT (l) | 
EMPLOYMENT (1) j 
LEADER (4) j 
PESCA (1) | 
SME(I) | 
RESIDER (1) | 
RETEX (l) ] 142.801 57,55 
90,86 
35,17 
34,18 
26,86 
51.50 
3,50 
URBAN (2) 1 87.91 
Yhteensä: (J2:) 
INTERREG/REGEN (7) 472;77 42.44 
3,46 
10,30 
10.34 
18,10 
1.01 
9.30 
($8,06 11.51 
4.24 
8,18 
1.15 
9.54 
13.10 
1.01 
7.89 
61,63 20% 
10% 
97% 
11% 
92% 
100% 
100% 
85% 
31»% 5.76] S0% 
2.12] 50»/. 
2.45] 30% 
0.53] 50% 
2.361 30% 
7.35] 41% 
0.51) 50% 
2.37] 30% 
23.99k 33% 
ITÄVALTA 
ADAPT (l) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
URBAN (I) 
YMeensâ: (4) 
INTERREG/REGEN (4) 25.75 
49.37 
6.50 
31,93 
ttt,55 11.57 
23,01 
2.57 
9.77 
«16,92 11.57 
23,01 
2.01 
6,84 
43,43 100% 
100% 
78% 
70% 
93% 5.79] 50% 
11.51] 50% 
0.33] 16% 
3.42] 50% 
21.04* 43% t 
PORTUGALI 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (I) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SM£(1) 
RECHAR (1) 
REGIS (I) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1 )• 
URBAN (1) 
YÎKeefssâ. (Il) 29.17 
55.55 
156.80 
47.17 
235.90 
1.15 
156,81 
10,66 
10,77 
526.84 
62,02 
1492*45 21.00 
4040 
117,59 
25,60 
123,98 
0.86 
124,00 
7,90 
6,91 
189,00 
44.30 
70t,43 3.99 
5.67 
6,74 
446 
1342 
0.36 
22,05 
74-0 
6.91 
11147 
9.22 
-" '«ÖJC» 19% 
14% 
6% 
17% 
11% 
100% 
18% 
99% 
100% 
59% 
21% 
' " ITS 2.00 
2.33 
3,59 
2.13 
6.61 
0.26 
17.64 
3.95 
2.93 
63.06 
4.61 
309.69 50% 
50% 
53% 
50% 
50% 
30% 
80% 
50% 
42% 
57% 
50% 
57S 
INTERREG/REGEN (2) | 
SUOMI 
ADAPT (I) 
EMPLOYMENT (1) 
YxitcensSÇL.") 42,90 
6645 
: „ «»45 19,70 
29.15 
4JL85 19.70 
29.15 
, j 4843 100% 
100% 
ÎD0*/*. 8.64] 44% 
14.58] 50% 
Z34t| 43% 
RUOTSI 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (I) 
YTsteerDÏvïI • ' 21,72 
39.89 
' 61,60 11.25 
20.69 
«,94 * 1145 
20,69 
••ft$4 100%] 5.63 
loovJ 10.35 
*00S| t$#l 50% 
50% 
SOS 
YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA 
ADAPT (2) 
EMPLOYMENT (2) 
LEADER (5) 
PESCA (1) 
SME (4) 
RECHAR (8) 
KONVER (1) 
RESIDER (2) 
RETEX (2) 
URBAN (1) 
TOtc«fuS{X8J-
INTERREG/REGEN (3) 
PEACE (1) 650.60 
314.85 
160,37 
34,65 
42,99 
364.5S 
230,6 
52,4< 
78, V. 
24.5; 
•iàtaj 286,60] 53,49) 19%] 26,75 
146.5o| 3146] 21%) 15.63 
66,20J 56.16J S5%| 4.32 
37,42] 5.07] I4%j 2,54 
20,09] 19.74) 98%j 7.34 
I63.2S| 81.57) 50%) 37.35 50% 
50% 
9% 
50% 
37% 
46% 
101.94| 9.99) I0-/.J 0.00] 0% 
23.18] 23.13] I00%| M.59] 50% 
36.60] 29.96] 82%| 14.10] 47% 
1 16.95| 16.95| 100%] 6.35] 40% 
"j asaiäj yZTA1\ "%j ™&\ 19% 
1993-1995 
"hoy 
LIITE 4: 
Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen 
Seistenuis vuosikertomus — Rakcnneralicistoista 1995 305 
Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* 
Taulukko 1: Toteutuminen 1995 
miljoonaa ecua 
Jasenvaltio / Rahaslol Maksusitoumiikjel Makmt 
»Budjettikohdat B2-1800, B2-18K). B2-1820 ja B2-1830, mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä­
rahat 8ELCrA. 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
iiiSiSSM 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
SAKSA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
JJSFAN3A 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
RANSXA. 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
ISLAM* 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
ire* MA 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 
LUXEMBURG 
EAKR 
ESR 
EMOTR 
KOR 25,9* 
0,00 
24,99 
0.00 
0.06 
fmmmmmmm. 0.00 
1.10 
0,00 
0.16 
MO 
0,90 
5.30 
0.00 
0,21 
?^$i*i^$S5S^SiS^äiii 
0,01 
1.63 
0,02 
1.15 
*A<i 
0.00 
0.52 
0,00 
3.88 
4y» 
0.00 
2^8 
0.01 
1.33 
...V* 
0,00 
4.16 
0.01 
0,80 
"" ••' " . .. *T> 7 
0.00 
2.06 
10,30 
1.54 
•.«. 
0.00 
0.9Î 
0.00 
O.OC 2M2 
2,46 
16.80 
0.S8 
0.18 
mmwmmmmmmïs 
1.10 
0,67 
0.01 
1.06 
1*2* 
8.21 
4.66 
0,15 
0.22 
imvMm^Mm^mmW^^ 
0,00 
3.19 
4.98 
1.30 
15,51 
2.28 
7,44 
3,08 
2.72 
l*M 
1.51 
7.46 
8,40 
1.07 
«n 
0.00 
4.87 
2.63 
0.31 
36JG 
12,83 
1.79 
20.63 
1.59 
<V» 
0.00 
0.58 
0,00 
0.00 
306 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* 
Taulukko 1: Toteutuminen 1995 (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio / Rahastot Maksusitoumukset Maksut 
ALAflKDMAAT ! 3,67 ; 3^ 
EAKR 0,00 1.4S 
ESR 1,74 0.76 
EMOTR 0.00 0.02 
KOR 0.92 0.79 
ITÄVALTA ) 0^26. 0J5 
EAKR ' 0.00 0.00 
ESR 0.24 0,14 
EMOTR 0,01 0,01 
KOR 0,00 0,00 
:PO~KTtfGAU ; 7,86-1 25.02 
EAKR 0,00 18,00 
ESR 7.44 5,34 
EMOTR 0.00 0,21 
KOR ÇV42 1,46 
iSUOMI J t&\ Ö£l_ 
EAKR 0,00 0,00 
ESR 0,28 0,10 
EMOTR 0,01 0.00 
KOR 0JJ0 0.00 
Rtrc-rst ^ : ojsr: ogq 
EAKR 0,00 0.00 
ESR 0,22 0,10 
EMOTR 0,02 0.00 
KOR OM 0.00 
i V H"D*STY"S YT K^l^NC^KKNrr A .; «4: , &*4: 
EAKR 0,00 0.97 
ESR 3.71 1.75 
EMOTR 0.27 1,35 
KOR ' 2.56 2,07 
VtttZlSa M ; :*t&*i..., 34^t) 
EAKR 30.08 33.48 
ESR 0,00 1.02 
EMOTR 0,21 0.00 
KOR * ?J2L__ °'°° 
iYHTEgygA ; \:....VlWt. - E»*8* 
EAKR 30.98 82.32 
ESR 56.70 56.69 
EMOTR 10.87 42.06 
KOR t3.37 - 12,77 
Budjettikohdat B2-18(X), B2-1810, B2-1820 ja B2-1830. mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä­
rahat 
Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraliastoista 1995 307 
Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* 
Taulukko 2: Toteutuminen 1994-1995 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio / Rahastot Maksusitoumukset Maksut 
;BEX,CTA- •[ . 4%& SW» 
EAKR 0.00 6,61 
ESR 45,34 48,52 
EMOTR 3.20 0,30 
KOR 0,59 0.35 
EAKR v^^-^^^-i^^ ^ ^ 
ESR 1.75 1.20 
EMOTR 0,00 0,21 
KOR ; 2£4_ 1.31 
SAKSA | «Mi_ £?2Î£ 
EAKR 1,27 24,38 
ESR 6.63 5.59 
EMOTR 1.33 1.01 
KOR 0.88 0.64 
KKBXtOKX : >*M* **&. 
EAKR 2,11 7.59 
ESR 29.20 18.22 
EMOTR 0.02 5,47 
KOR 2£, ]& 
"ggAJfJA *•_ '! •ffj.flO. Slfi* 
EAKR 55,00 32.97 
ESR 1.60 8.65 
EMOTR 5.55 6.83 
KOR ^__ 5^85 4^0 
RANSKA ' * -..> ttjg» y > && 
EAKR 0,00 23.26 
ESR 3.65 8.34 
EMOTR 4.71 20.12 
KOR 3.02 2,17 
iteLAKtt • • '' vC. :i../. • ' '% • --< ?,*&[.?. ***** 
EAKR 0.00 0,88 
ESR 4.87 5,68 
EMOTR 0.57 5,22 
KOR ; OJIS 0^ 
jlTAUA •;. ..'!....••, '.'..... ??»*•*- *&*S 
EAKR 0,00 32^9 
ESR ' 8,81 12^8 
EMOTR 20.97 47,69 
KOR 2.41 " 3.08 
iùixE»t»Q»& ""> ' '"•'•. • -/ oîL: <**** 
EAKR 0.00 0.00 
ESR 1.12 °.63 
EMOTR 0.00 0.00 
KOR j Ojjo] 0JM 
•Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820 ja B2-1830. mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä­
rahat 
308 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* 
Taulukko 2: Toteutuminen 1994-1995 (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio / Rahastot Maksusitoumukset Maksut 
ALAiNKO>tAAT [ 4v47j l\te 
EAKR 0,00 3.29 
ESR 1,95 1.25 
EMOTR 0,00 0,44 
KOR 2,52 1,07 
rTAYALTA. J BJ6 <U5 
EAKR 0.00 0.00 
ESR 0,24 0.14 
EMOTR 0,01 0,01 
KOR 0,00 0.00 
iPORTJ-JGAIJ '• 76y39| 66,58 
EAKR 59.01 52.51 
ESR 7.99 5.72 
EMOTR 6,33 6,44 
KOR 3^06 1,91 
SttQMt ^ \ Q& ÇM£ 
EAKR 0,00 0.00 
ESR 0,28 0,10 
EMOTR 0,01 0.00 
KOR 0.00 0.00 
fcUQTS* / Q-,57 9ja 
EAKR 0.00 0.00 
ESR 0,22 0,10 
EMOTR 0,02 0,00 
KOR 0^4 0.00 
YKDïStVy YT KUgqNCASKH?«TA " ; «4K i£42. 
EAKR 0,00 2,88 
ESR 5,26 8,08 
EMOTR 0.27 2.59 
KOR 6.43 2.57 
;yOTËî36 'j. 46,6> T%0* 
EAKR 46,23 76,01 
ESR 0,01 2,03 
EMOTR 0,21 0,00 
KOR OJjfii 0.00 
JYKTEgiN^iS, s .. ..i 33ty» 513j,S7 
EAKR 163,67 270,63 
ESR 118,92 126.54 
EMOTR 43.20 96.82 
KOR j * 30.521 19,54 
•Budjettikohdat B2-1800, B2-1810. B2-1820 ja B2-1830, mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä­
rahat 
2*3 
LIITE 5: 
Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 311 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 1: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1995 
miljoonaa ecua 
Jlunvaltk. / 
Alue TAVOITE 
I | 2 | 3 | 4 | Sa(maaL) | Sa (kalai.) | Sh \ t YA Yhteerul 
»£US(A 
Drysscl 
nanilcri 
Vallonia 
Monia alueita 
-ftN^SI'!^ 
0st for Storebclt 
Vesi for Storebclt 
Monia alueita 
Siii^igg^ 
Mecklenburg-Vorpommem 
llrimucnburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
ThUringen 
Berliini 
Schleswig-Holstein 
Hampuri 
Ala-Saksi 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-WOrttcmberg 
Baijeri 
Saar 
Monia alueita 
«PÖJKä^^ 
AnaL Stercaa kai Nisiä (1) 
Kent Ke DiL Makedoniaa 
Pelop. A DiL Sler. Eli. (2) 
Theaialia 
KjHti 
Ipirou(3) 
Thrakii(4) * ' 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Monia alueita 
w^^*MMMmmM^MMMM 
Galkia 
Asluria 
Cantabria 
Baskimaa 
Nevana 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Castilla-Leön 
Culilia-U-Manch* 
Extremadura 
KaUlnnia 
Comuniuad Vateneiana 
Baleaarit m 
-
-
8,97 
" 
WttWï 
• 
-
-
WM*& 
370,40 
272,79 
338,53 
461.58 
297,82 
109.98 
" 
-
• 
-
• 
• 
• 
171.46 
ffigMsiyw 
195.86 
118.41 
140,50 
55.24 
84,20 
82,46 
72.66 
91.25 
1.812,45 
mi^iJïM 
589.88 
224,68 
106,55 
296,07 
240,09 
155 JO 
589,60 •M3 
• 
0,00 
4.63 
" 
iSSiSSiX-w 
0,00 
6,00 
ïffî&fflft-
• 
• 
• 
• 
U.IO 
0,00 
• 
6,49 
2.61 
5.37 
1,20 
3,10 
• 
0,00 
6.14 
lr 
MM$#& 
• 
Wmim 
192.43 
22,83 
11,87 
13.86 
79,13 
. 
288,98 
-
10,37 ....#M 
1,90 
0,00 
25,95 
5,55 
Wm4im 
• 
• 
41,00 
WW*& 
• 
-
• 
8,09 
6,12 
0,00 
0,00 
6.28 
0,00 
7.90 
5,04 
8,34 
0,00 
6.45 
0,00 
;:;i::*x*-ii*:::*-*:*:|Ä 
• 
• 
1 
• • 
mimtö* 
20,66 
6,78 
0,00 
0,00 
18,41 
15.56 
0,00 fcilXv 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
Wmiïm 
, 
5.00 
;Äö$-i*. 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
-
• 
'• 
0,00 
iljiS'gi'-'iSSS 
MSmm )iV» 
0,27 
12.31 
5,90 
11.75 
Mmmi 
16.73 
WÊwa 
• 
• 
• 
• 
• 
0,49 
0.68 
4,74 
0,11 
0,00 
3,33 
0.00 
3,50 
13.56 
0.50 
13843 
• , 
iiS*S*iii!iKtt pto 
• 
• 
• 
0.00 
mmmm 
• 
• 
23,28 
&;;&$$$; 
• 
• 
-
• 
-
-
. 
12.46 
. 
i 
WMmm-SU* 
-
4,31 
4.86 
SSSÄS-CJ». 
• 
3.36 
££:?#*#? 
• 
• 
• 
-
-
10.69 
• 
15,60 
-
5.49 
14,05 
7.97 
8,79 
70,36 
2.82 
:$&S8.:|*Ï 
WM*m 
3,78 
10.11 
1.94 
40.95 
6.52 
' " 
17.05 
8.21 • 
m-Ä-vz-yxxt 
• 
• 
m#mZi 
• 
• 
-
-
• 
-
• 
• «,1? 
1.73 
24.79 
65.68 
0.00 
XMZÏ9M 
0.00 
0.00 
9,03 
W88M& 
59.24 
24,41 
75J5 
65,28 
93,96 
41,22 
6,19 
1.24 
48,79 
16,72 
49,30 
19,47 
17,59 
5,67 
34,44 
15.81 
42,92 
ii:::::::*:;::»,*! 
0,00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
61.64 
mismm 
2,90 
12.52 
0,97 
2.31 
4.17 
3.43 
24.18 
.".36 
9.60 
4,47 
22,44 
2,12 
3.12 
3.07 mx*. 
3.R9 
41.41 
115.99 
17.30 
SgSlitutfii: 
0,00 
6.00 
98,40 
mMi$t 
429,63 
297,20 
413,88 
526,86 
391,78 
172,38 
23,49 
1.92 
75.62 
25,72 
60,16 
45,95 
33.70 
26,30 
118.36 
31.72 
365.07 
v&giäiffi 
195,86 
118,41 
140,50 
55,24 
84,20 
82.46 
72,66 
91,25 
1.874,09 
•••iglilÖMÄ* 
592,78 
237,20 
107.52 
219.18 
43.89 
17.24 
78,99 
107,42 
305.66 
244,56 
177,64 
323,71 
592.72 
21.65 
(1) Sialta! TOaAttika 
(2) Sislltll TO:t Manner-Kreikka, Uiui-Krcikka ja Pcloponnesos 
(3) SislltU TO.t Epeiroi ja Joonianmeren saaret 
(4) Sislltll TO.t Traakia ja Ill-Makedonia 
(5) SisllUI TO:t Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren etelloaan saaret 
312 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 1: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jltenvalttf, / 
Alue ___^ TAVOITE 
2 | 3 | 4 | Sa (maat.) | Sa (kala..) | Sh | « Yhteensä 
Andalusia 
Murcia 
Ceula ja Melilla 
Kanariansaaret 
Monia alueita 
^CKftgSIÄ 
Ile dc France 
1 laute-Normandie 
Bassc-Normandie 
Picardie 
Champognc-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nnrd-Pos-dc -Calais 
Bretagne 
Pays dc la Loire 
Poitou-Charentcs » • 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Langucdoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyana 
Réunion 
Monia alueita 
ifttAWi 
Monia alueita 
1-TALÎA 
Piemonte 
Valle d'Aosia 
Lombardia 
Trcntin 
Venezia 
Friouli Venezia Giulia 
Liguria 
Emilia-Romagna 
Toscana 
Ombria 
Marche 
Lazio 
Abrizzi 
Mnlise 
Campania 
Apulia 
Basilica ta 
Calabria 
Sisilia 
•Sardinia 
Monia alueita 700,29 
169,37 
25,42 
307,57 
1.374,18 
Wmèm 
• 
• 
9,40 
-
• 
• 
• 
14.25 
24.45 
54.03 
8,12 
nuo 
fUM 
954.21 
Z22*s°£? 
-
-
" 
• 
• 
-
" 
-
• 
134,37 
26,75 
124,02 
203,67 
51.65 
117,17 
189,39 
50,95 
1.330,62 39,75 
•&88&lrt$*. 
45,19 
17,08 
37,58 
0,00 
13.91 
0,00 
12,02 
0.00 
41,94 
17,10 
39,96 
0,00 
2,10 
3.82 
13.63 
19,25 
0,00 
19,86 
29,64 
w 
9JH 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 145,56 
igixgàwiijKi 
• 
-
396,80 
-
• 
•• IIJKT 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
1 0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 62,70 
MM&fà 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
0,00 
(MM 
-
-
-
0,00 21.10 
mmimm 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
252.08 
Vjvlt 
• 
• 
• 
0,00 19,90 
mmïm 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
31.62 
-
n& 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
22J7 mmim 
0,00 
12.80 
0.00 
20,35 
1.12 
0,00 
12.52 
3.75 
1,40 
0.21 
6.86 
14.01 
2,84 
4.89 
25,68 
1,56 
0,00 
0,32 
2.14 
-
J1-.5-T 
•9.78 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
5,22 
4.19 
3.39 
0.00 
0.00 
8,93 
0.00 
• Mmm* 
• 
• 
-
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
, 
-
\ . 
• 
-
• 9.85 
1.74 
0.00 
29.8f 
99,43 
W£m%ii 
4,74 
0.00 
11.13 
10,71 
1.96 
10.86 
3.92 
7,40 
8,72 
0,00 
9.52 
38,73 
4,04 
4,97 
18,54 
26.92 
4.68 
13.17 
4.98 
16.53 
15,79 
5,65 
0,00 
0,00 
0.00 
8,76 
75,39 
42,64! 
42,64 
7ftr-rJ 
0.00 
0,28 
0,00 
4.26 
0.00 
0.30 
0.00 
0,69 
0,90 
0,00 
0,00 
0,00 
6,03 
0,00 
2.77 
6.04 
1.72 
5,96 
0.00 
1.35 
40,51 710,14 
171,11 
25.42 
337,42 
1.762.61 
iglSiäiil.ii: 
4,74 
45,19 
41,02 
48,29 
1,96 
45.12 
5.04 
28.82 
8,72 
54,47 
30.38 
80.09 
4.25 
13.93 
32,55 
33,58 
23,21 
58,11 
6,54 
36,39 
45.74 
19,90 
24,45 
54,03 
112 
120,96 
758.04 
..!.!!*•«# 
996,85 
2J53tis> 
9.78 
0.28 
0,00 
4,26 
0,00 
5.52 
4,19 
4,08 
0,90 
0,00 
8.93 
0,00 
140,40 
26,75 
126,78 
209,71 
53,37 
123,13 
189.39 
52,30 
1.393,52 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 313 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 1: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) 
1 1 | i | 4 | 5« (m..l.) | Sa (kala«.) | Sh • | 6 miljoonaa ecua 3 
LUXEMBURG 
Monia alueita 
ALAffitoMAA? 
Noord-Ncderland 
Oost-Nederland 
Wesl-Nedcrland 
Zuid-Nedcrland 
Monia •lueita 
ITÄVALTA 
OaiAsicrrcich 
SOdoslerrcich 
WestAslcrrcich 
Monia alueita 
PORTVCfAU 
Nord 
Centre 
Lissabon ja Tcjon laakso 
Alcntcjo 
Algarve 
Azorit 
Madeira 
Monia alueita 
RU0>Wï$^ 
Manner-Suomi 
Ahvenanmaa 
Monia alueita 
!tt)tt^SS:':;:;K^ 
Sydiverige 
Vasts verige 
Mellcrsta Nnrrland 
Övre Norrland 
Monia alueita 
WWffli^^ 
North 
Yorkshire and 1 lumbersidc 
Fast Midland» 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
Koillis-Englanti 
NorthWest 
Wales 
Skotlanti 
Pohjois-Irlanti 
Gibraltar 
Monia alueita 
VHnasô-
twre»^../ -
"7,irr 
17,20 
M,** 
28,80 
1 379,72 
97,80 
59,99 
93,98 
57,69 
24,88 
84,70 
82,35 
878,33 
•'•:*:*:::|:*:;:-:;:-:-:-ï 
WMXm 
wMw$ 
50,17 
39,14 
129,29 
• 
V 
J-«tt.8> «M 
0,00 
»,15 
9,15 
0,00 
0,00 
S4,IÄ 
22.41 
11,12 
20,62 
WMiim 
31.10 
;£;£•*$&* 
15,00 
24,00 
18,00 
48,78 
Si-ggSttt» 
0,00 
103,79 
6,55 
6.13 
0.00 
122.96 
95.65 
32.70 
15.58 
134.89 
0,00 
;. *m*> w 3,29 
l*3fif 
143.83 
t*M 
64 06 
, 
• 
mimm 
• 
• 
60,33 
mWM 
73,00 
%&$$tjto 
497.00 
JV 
i&tjfi >,P 
0,27 
0,[« 
0,00 
<i,« 
• 
11,70 
, 
WmW» 
14,83 
$888i.:w'i 
-
::::::W::i"::S:::i"! 
* 
; ....*i» .Vtf 
5,47 
-«<*» 
4,89 
«^ 
• 
61.50 
r 
WmWm 
61.42 
mm#*& 
. 
13,72 
msmm 
22,80 
* 
.4>8W« t>*> 
0,89 
M» 
1.40 
l,vt 
• 
-
2,00 
-r 
" 
" 
" 
• 
• 
mmMW 
23.00 
•giiliSSiWj»* 
• 
40,00 
MSM&b 
• 
• 
• 
0,00 
v» 
HWfc M» 
0.00 
7.JT 
4,50 
1,42 
1,40 
0.00 
71»,» 
21.18 
27.21 
29,94 
, 
• 
fmmm 
30,48 
2,33 
WWZm 
mmm 
• 
7,51 
1.39 
' 
5,11 
• 
2.16 
-
27.08 
23.77 
7,57 
. 
MtM • 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
^WSxi-ttiftfl 
81,00 
S'iwS'WiS1*' 
44,92 
i&n ifti 
1.8] 
stfr 
6.16 
3.03 
7.89 
0.00 
40.30 
v«,« 
8.85 
0.00 
0,00 
34,58 
U798 
0.00 
0.00 
9.22 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
138,76 
Wmmi 
0,00 
0,00 
48,85 
WSiffln 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
31,94 
W$&$i 
0.00 
4.36 
4.24 
0,00 
0,00 
0,00 
10.13 
23.46 
5.88 
42,98 
51.30 
46,62 
0.00 
116.89 
«MfcW 
:....*.!»^«i O,» 
11,75 
24(<TA 
19,80 
21,65 
9,29 
0.00 
190,42 
Uifit 
81.24 
38,33 
50.56 
173,84 
MiTvTO 
97.80 
59.99 
103.20 
57,69 
24.88 
84,70 
82,35 
1.017,09 
mmtm 
30,48 
2.33 
320.53 
gijg'jiïaj» 
15.00 
24.00 
18.00 
48,78 
203,58 
WMtiw 
0,00 
108.16 
18,29 
1,39 
6,13 
5.11 
133,09 
121,27 
88,75 
85,64 
249,11 
175,91 
0,00 
644.26 
44»;"* 
itiU» 
314 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 2: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1994-1995 
Jiicnvaltlo / 
Alue TAVOITE 
1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat.) | Sa (kalat.) | Sh | t n 
YA liljoonaa ecua 
Yhteensl 
BEL.OIA 
Bryssel 
Flnnderi 
Vallonia 
Monia alueita 
TANSKA 
Q.vt for Storebclt 
Vest for Storebclt 
Monia alueita 
SAttSA 
Mccklenburg-Vorpommem 
Brandenburg 
Sâchsen-Anhalt 
Sachsen 
ThUringen 
Berliini 
Schleswig-Holstein 
Hampuri 
Ala-Saksi 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurttcmbcrg 
Baijeri 
Saar 
Monia alueita 
lOte-JLKKA 
AnaL Slereas kai Nisiä (1) 
Kenl. Ke Dit. Makedoniaa 
Pelop. & DiL Sicr. Eli. (2) 
Thessalia 
Kriti 
Ipirou (3) 
Thrakis (4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Monia alueita 
ESPANJA 
Galicia 
Asturia 
Cantabria 
Baskimaa 
Navarra 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Castilla-Leon 
Caitilla-La-Mancha 
Extrcmadure 
Katalonia 
Cnmunidad Valenciana 
Baleaarit 1*7,09 
-
-
107,00 
• 
• 
-
• 
3 Wi,itt 
625,34 
568,39 
673,61 
916,10 
571,53 
211,42 
325,70 
!fvM,«-
298,72 
239,23 
. 284.40 
111,61 
131,00 
143,54 
146,81 
156,40 
3.033,18 
«irörtt 
937,94 
338,64 
155,98 
• 
537,87 
407,00 
284,96 
886,02 «,tfr 
• 
38,32 
23,84 
" 
WJ9 
9.52 
20,77 
4(Hiv«$ 
-
• 
-
• 
49,19 
15,39 
13.52 
14,94 
115,00 
21,26 
23,46 
13,64 
20,46 
J. 
SiiïiSÏSîail: 
192.43 
22,83 
11.87 
13.86 
79,13 
288,98 
10.37 5*7,77-
3,73 
30,40 
52.73 
10.91 
85,0» 
-
" 
85,00 
.»2iW 
• 
• 
-
15,88 
12 JO 
5,99 
18.58 
12,33 
43,02 
15,50 
. 10,17 
16,37 
8,66 
13,01 
136.05 
4 
• 
" 
" 
miimm 
• 
• 
• 
41.32 
13,44 
4,34 
20,04 
36,76 
31.12 
12,95 4M 
0,29 
3,45 
0,27 
0,62 
tsm 
• 
6.00 
ttfil 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
29,61 
• 
• 
mWmtë s>jt» 
0,27 
16,10 
9,63 
27,03 
3»,6? 
-
38,67 
.... *&« 
-
0,49 
0,68 
4,74 
0,11 
4,85 
3,33 
3,02 
3.50 
13,56 
0,50 
287,95 
+ 
• 
..• 
• 
• 
• 
-
mwmm 
• 
• 
-4,N 
-
4,08 
-****» 
• 
46.59 
im. 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
24 87 
, 
• 
-
• 
'-•• • 
WM$m 
. • 
• 
* 
-9.Î+ 
-
4,31 
4.86 
• 
*t7» 
• 
-
9,79 
W* 
-
• 
• 
• 
-
20,91 
44,41 
5,49 
23,66 
20,17 
8,79 
135,49 
2.82 
+ 
• 
-
Wïmm 
6,43 
16,43 
6,20 
78,83 
11.32 
•J 
34,6f 
8,21 • 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
/ 
'••:::;:;:"^:"S*S*>1 
• 
J 
• 
-»-y* 
1.73 
26,59 
68,61 
0,33 
1MT 
0,00 
0.00 
13,37 
. ...***& 
59,24 
24,41 
75.35 
65,28 
93,96 
41,22 
6,19 
1.24 
48,79 
16.72 
49,47 
19.74 
1749 
5.90 
35.70 
• 15.81 
69,90 
. 85<7t 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
85,98 
mmm 
2,90 
• 1242 
0,97 
2JI 
4,17 
3.43 
24.18 
346 
9.60 
4.47 
22,44 
2,12 
3,12 
3,07 +3Ä,W 
6,02 
119.17 
266,94 
42,97 
MS,» 
9,52 
20,77 
199,41 
iTtttt 
684.58 
592,81 
748.96 
981.38 
665.49 
317,71 
55.18 
7,92 
130,05 
44,09 
217.82 
83,49 
74,40 
34,56 
207,04 
52,61 
874,08 
4 «8 87 
298,72 
239,23 
284,40 
111,61 
131.00 
143.54 
146,81 
156,40 
3.119,17 
mmmn 
940,84 
351.16 
156.95 
242.50 
56,87 
25,83 
136.91 
130.57 
547,46 
411.47 
307.41 
356,88 
889.14 
34,60 
(1) Sislltll TO:nAllika 
(2) Sislltll TOt Manner-Kreikka, Llnsi-Kreikka ja Pcloponnesoi 
(3) Sislltll TOt Epeiroi ja Joonianmercn saaret 
(4) Sislltll TO.t Traakia ja Itl-Makcdonia 
(5) Sislltll TO.t Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren eteläosan saaret 
Seistemäs vuosikertomus — Rakenneruluistoista 1995 315 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 2: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio / 
Ahic ____^ TAVOITE 
1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat.) | Sa (kalaa.) | Yhteen il 
Andalusia 
Mursia 
Ceuta ja Melilla 
Kanariansaaret 
Monia alueita 
HAW5KA 
Ile de France 
I bute-Normandie 
Bassc-Normandic 
Picardie 
Champagnc-Ardcnne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou-Charenles 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne : 
Rhône-Alpes 
Langucdoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyana 
Réunion 
Monia alueita 
«urn Monia alueita 
ffAtlA 
Piemonte 
Valle cTAosU 
Lombardia 
Trenlin 
Venezia 
Friuli Venezia Giulia 
Liguria 
Emilia-Romagna 
Toscana 
Ombria 
Marche 
Lazio . . 
Abcuzzi 
Mölise 
Campania 
Apulia 
Basilicata 
Calabria 
Sisilia 
Sardinia 
Monia alueita 1.337,33 
263,91 
44,19 
453,00 
2.725,59 
417.*t 
• 
• 
• 
69,87 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
48,49 
57.57 
100.61 
26,87 
194,21 
..***<*,» 
1.680,13 
in*;» 
• 
150,90 
37,74 
177,22 
203,67 
98,05 
189.15 
189,39 
170,58 
1.808.01 • 
-
" 
" 
39,75 
Û«4^9 
91.59 
35.45 
76,49 
24.64 
29,61 
24.20 
114,06 
28,52 
85,14 
34.04 
80,44 
19,60 
17,30 
• 
37,86 
27,17 
38,68 
31,69 
42,27 
65,65 
-
-
• 
• 
-
• 
.. .........'.'. 
• 
aSJ-JS. 
65,15 
6,00 
23,00 
• 
22,57 
24,00 
3043 
12,00 
4046 
35,00 
21,00 
2044 
. -
• 
-
• 
266,62 
TIX,« 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
778,40 
*w,ii 
1842 
1,86 
2645 
7.90 
1643 
8,00 
643 
27.64 
9,84 
4.57 
5.51 
18.30 
49.71 -
• 
• 
118,10 
S?4J 
" 
-
• 
-
-
" 
" 
-
• 
-
-
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
95.39 
«Mii 
• • 
• 
101,86 
VtftfiX 
• 
• 
-
• 
-
-
-
• 
-
-
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
-
• 
, 
-
• 
678,61 
* 
• 
r*w 
• 
. • 
• 
• 
• 
• 
_... -
60.61] 117,47 • 
-
-
-
39,83 
61,27 
" 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
-
• 
• 
-
-
-
-, 
• 
-
-
-
• 
• 
6347 
-: 
• 
4*Jrt 
• 
• 
• 
• 
• 
t • 
• 
• 
. • 
44.77 -
• 
• 
SISJ& 
1.09 
31,54 
4.12 
29,69 
5,09 
• 
26,19 
27.78 
20.85 
10.20 
6,75 
13.92 
32,02 
34,39 
33,89 
44,88 
24.91 
11,65 
12,09 
• 
. 
-
• 
-
2,14 
-
• 
mim 
9.78 
0.59 
4,79 
643 
17.30 
5.22 
4,19 
6,78 
15,79 
10,75 
8,93 
. 16,66 
-
-• 
• 
-
• 
• 
' 
-
-
-
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
" 
• 
-
-
, • 
-
• 
-
" 
• 
-1 
i 9,85 
1.74 
0,00 
29.86 
175,01 
MJi?!*: 
4,74 
0,00 
11.13 
10.71 
1.96 
10.86 
3,92 
7.40 
8.72 
0,00 
9,52 
38.73 
4,04 
4.97 
18,54 
26,92 
4.68 
13,17 
4,98 
16,53 
15,79 
5,65 
0.00 
0,00 
0,00 
8,76 
10146 
*M* 
53 54 
f-rivlc-
0.00 
0.28 
0,00 
4,26 
0,00 
040 
0,00 
0,69 
0,90 
0,00 
0,00 
0,00 
6.03 
0,00 
2,77 
6,04 
1.72] 
5,96 
0.00 
145 
104.04 1.347,18 
265,65 
44.19 
482.86 
3.466.76 
;:W:ÇJ;7Ï»ii(JI 
4,74 
92,68 
78,13 
87,20 
30.72 
70,16 
33,21 
19143 
63.44 
112.91 
64,42 
129,36 
30,39 
36,18 
50,57 
99.16 
65.75 
96,72 
61,58 
70,45 
93,52 
54,13 
57,57 
100,61 
26,87 
202,97 
1.719,37 
..M*»!** 
1.733,67 
3M942 
93,25 
8,73 
54,04 
1849 
56,09 
37,52 
41,05 
47,11 
66,89 
50,32 
35.44 
5541 
156,93 
37,74 
179,99 
209,71 
99,77 
195.11 
189.39 
171.93 
2.184.61 
316 Seistemäs vuosikertomus —- Rakenneralutstoista 1995 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 2: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) 
Jlaenvaltio / 
Alue TAVOITE 
1 | .2 | J | 4 | 5» (maat.) | 5. (kalaa.) | Sh | « miljoonaa ecua 
YA Yhlecnil 
luxrntnmc 
Monia alueita 
AUHK-OJVlAA* 
Noord-Nederland 
Oost-Nedcrland 
Wcsl-Nedcrland 
Zuid-Nedcrland 
Monia alueita 
lTX.VAl.TA 
Ostosterrcich 
Södflstcrreich 
WcstOslcrrcich 
Monia alueita 
TOflTOIÏAttl 
Nord 
Centre 
Lissabon ja Tejon laakso 
Alcnlcjo 
Algarve 
Azorit 
Madeira 
Monia alueita 
imm. 
Manner-Suomi 
Ahvenanmaa 
Monia alueita . 
Matsi 
Sydsvcrige 
Vastsverige 
Mcllersta Norrland 
Övre Norrland 
Monia alueita 
»»m-SO!!-^ 
North 
Yorkshire and Humberside 
Fast Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
Koillis-Englanli 
North West 
Wales 
Skotlanti 
Pohjois-Irlanti 
Gibraltar 
Monia alueita 
YH-OHSft 
YHTENSÄ -
i?ja 
37.20 
• 
im 
28,80 
A,i4«rti 
210,00 
126,00 
124,54 
78,62 
28,48 
216,21 
148,65 
3.616,26 
s-
-
<. 
-
• 
m& 
162,13 
81.89 
288,30 
: ttMffr 7,$7 
7,97 
IHJ,»": 
33,38 
36,48 
I 
35.16 
_.*>*? 
22,4! 
11,12 
20,62 
-. 
ÏM 
31,10 
ittyt 
15,00 
24,00 
18,00 
48.78 
USM* 
25.00 
204,44 
31.66 
43,65 
29,00 
240,88 
193,55 
137,26 
75,34 
264,27 
5,00 
« 
W«3> «Vfc 
6,46 
Mi,2t 
282.27 
«rM 
-
64,06 
H 
• 
' 
• 
• 
*IW 
60,33 
73lf9fl 
73,00 
MM 
• 
• 
-
975,00 
« 
: ÏS*MJ <!>« 
0,53 
22,2i 
22,23 
1l.7i> 
• 
-
11,70 
, 
UA> 
14,83 
-
-. 
• 
• 
• 
-
* 
-MM* ti.îl 
12,21 
ÏS& 
25,27 
«.«» 
• 
-
61,50 
. 
HAZ 
61,42 
ii>iz 
13,72 
...*$W 
85,16 
-
«»«-M w< 
1,10 
%H 
9,16 
*.«• 
• 
2,00 
.: 
-
-
• 
*M» 
• 
23,00 
^«,-tftl 
40,00 
Mj» 
• 
14,78 
* 
' «VJ« W4 
0.84 
IS^Sl 
16.86 
3.28 
3,18 
2.29 
7-M* 
21,18 
27,21 
29,94 
v-
M,«l 
30,48 
2,33 
J-
liMI» 
7.51 
8,59 
-
31,17 
15,01 
27,08 
23,77 
747 
v, 
utu* • 
• 
-
' 
-
-
• 
• 
• 
-
-
• 
• 
-
• 
Hifi» 
81,00 
' '44J92 
44,92 
• 
• 
"SM .<><? 
1,87 
«vi* 
6,16 
3.03 
7.89 
0.00 
44.54 
«vO 
8 85 
0.00 
0.00 
34.58 
VUf* 
0.00 
0.00 
9.22 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
182,95 
#Xf 
0.00 
0,00 
48,85 
iiM 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
31.94 
W-vlJ. 
0,00 
4,36 
4,24 
0.00 
0,00 
0.00 
10,13 
23,46 
5.88 
42,98 
51.30 
47.79 
0.00 
13743 
"WW 
xwm lapi 
30,98 
&II4X 
56,40 
79,99 
11.07 
37,45 
383,47 
XXII 
81,24 
38.33 
50.56 
173,84 
4h?40,H 
210,00 
126,00 
133,76 
78,62 
28.48 
216.21 
148,65 
3.799,22 
Ï5Î.M 
30,48 
2,33 
320,53 
*l»4« 
15,00 
24,00 
18,00 
48,78 
203,58 
.-WW,* 
25,00 
208.81 
43.40 
8.59 
43,65 
60,17 
251.01 
232,02 
305,27 
145,40 
421,23 
336,09 
5.00 
1.219,84 
$W,M 
: ,.*»M* 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 317 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 3: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1995 
JSaenvaltln / 
Alue TAVOITE 
1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat.) | Sa (kalat.) | 51. | 6 n 
YA liljoonaa ecua 
Yhlcenal 
BttOlA 
Bryssel 
Flanderi 
Vallonia 
Monia alueita 
TAflSKA 
Ost for Slorcbclt 
Vest for Storebclt 
Monia alueita 
SAKSA 
Mccklenburg-Vorpommem 
Brandenburg 
Sachscn-Anholt 
Sachsen 
Thuringen 
Berliini 
Schleswig-Holstein 
Hampuri 
Ala-Saksi 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Badcn-Wurtlcmberg 
Baijeri 
Saar 
Monia alueita 
kftElKKA 
Anat. Stereas kai Nisiä (1) 
Kent. Ke DiL Makedonias 
Pelop. & Dit. Ster. Eli. (2) 
Thessalia 
Kriti 
lpimu(3) 
Thrakis(4) 
Nison Anaiolikou Egeou (5) 
Monia alueita 
«JSTAWA 
Galicia 
Asluria 
Cantabria 
Baskimaa 
Navan* 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Caslilla-Lcon 
Castilla-La-Mancha 
Extremadure 
Katalonia 
Comunidad Valenciana 
Daleaaril -»,57 
• 
-29,57 
-
-
lttt^-7 
247,43 
228.36 
165.63 
29843 
129,16 
47,19 
135,67 
;• T7«i7J 
10644 
124,56 
119,65 
5946 
49.68 
50,41 
74,40 
, _ 59,42 
1.06147 
*""»."3 
390,88 
132,54 
42,03 
30045 
252,77 
147.46 
429,69 *<>?$ 
• 
0,00 
11,75 
-
*4S 
0,00 
8,35 
-
.»£* 
" 
• 
." -' 11.90 
0.00 
• 
345 
442 
2,68 
0,60 
1,55 
2.55 
5.77 
-
4*TfiS 
148,42 
16,72 
3,93 
6,93 
29,46 
• 220,40 
-| 5,18 $&i 
1,49 
949 
26,00 
5,45 
35MU 
" 
-39,04 
104.48! 
-
• 
-• 
• 
8,81 
6,72 
1,80 
0,00 
6,84 
12,91 
6.23 
4.06 
6,58 
2.60 
7.13 
40.82 
>• 
««f*? 
15,54 
6,72 
0,62 
2,10 
13,45 
18.51 
0,00 m 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
l*,a 
• 
• 
2,50 
<v* 
-
-• 
• 
• 
0.00 
+ 
1 
-1 
M,l,i Xi.li. 
0.13 
8.21 
4,40 
0,00 
T6,4> 
" 
-
16,49 
. mty* 
, 
---0.24 
0.34 
2.37 
0,05 
1.45 
1.67 
0,91 
1,75 
6.78 
0.25 
145,09 
• 
• 
JEW 
1 :.,.lrU. 
• 
--
142 
«i«3-
-
• 
18.63 
9,« 
• 
-
--' 
-
• 
9,93 
-• 
ûfitr "V* 
2.15 
2,43 
-
WS 
2.45 
fijl 
• 
• 
• 
1,84 
11.30 
2,75 
7,99 
6,37 
4.39 
34.86 
1.72 
V 
»1,431 
3.23 
10,92 
1,82 
37,83 
547 
15,75 
6.7f • v 
• 
•• 
-
• -
' • 
• 
-
• 
• 
• 
-HUi 
0,86 
1249 
25.08 
0.00 
435 
0.00 
0,00 
4.25 
»M» 
14.18 
7,63 
22.73 
27.43 
36,96 
10,15 
1.83 
0,00 
20,75 
5.10 
22,58 
3,10 
3.92 
1,70 
12.43 
. 6.24 
21.46 
J»,"** 
0,00 
0,00 
0,00 
. 0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
30.26 
**,*? 
1.45 
2.45 
0,48 
0.69 
1.25 
1.03 
4.51 
1.01 
4,80 
2.24 
449 
I.OC 
l.5f 
1.22 1441,5:4 
2.48 
32.15 
99.23 
6.68 
»lv» 
0.00 
8.35 
83.36 
UH*.» 
261.62 
235,99 
188,37 
325.96 
166.12 
78,04 
10,63 
2.14 
37,66 
16,21 
4247 
19.58 
16.80 
14.42 
59,22 
21,11 
352,97 
Utä6fl< 
106,54 
124,56 
119.65 
5946 
49,68 
50.41 
74,40 
59.42 
1.091,83 
4<*m 
39243 
134,99 
42,52 
167,87 
35.61 
9.41 
5146 
49,28 
30545 
255,00 
151.85 
255,72 
431,25 
13,16 
(1) Sislltll TO:n Altika 
(2) Sislltll TOt Manner-Kreikka, Llnai-Krcikka ja Pcloponnesos 
(3) Sislltll TO:t Epeims ja Joonianmercn saaret 
(4) Sislltll TO-.I Traakia ja Itl-Makedonia 
(5) Sislltll TO:t Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren eteläosan saaret 
318 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 3: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) 
Jilenvaltlo / 
Alue TAVOITE 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a (maat) | Sa (kala*.) | Sb . | 6 YA iiljoonaa ecua 
Yhteen»! 
Andalusia 
Murcia 
Ceula ja Melilla 
Kanariansaaret 
Monia alueita 
RAMjSKA 
Ile de France 
I laute-Normandie 
Bosse-Normandie i 
Picardie 
Champognc-Ardennc 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays dc la Loire 
Poilou-Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franc he-Comlé 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhonc-Alpes 
Lenguedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyana 
Réunion 
Monia alueita 
muusft» 
Monia alueita 
ITAEM. 
Piemonte 
Valle d'Aosia 
Lombardia 
Trentin 
Venezia 
Friuli Venezia Giulia 
Liguria 
Emilia-Komagna 
Toscana 
Ombria 
Marche 
Lazio 
Abruzzi 
Mölise 
Campania 
Apulia 
Basilicata 
Cslabria 
Sisilia 
Sardinia 
Monia alueita 638,23 
101,59 
22,33 
254.35 
1.059,82 
t+7,44: 
-
---• 
-8,94 
-
• 
10,45 
21,89 
32,40 
7,60 
66.16 
* 
.US--.47 
856,47 
t.Hl>,lv 
• 
* 
6842 
15.52 
63,21 
92,91 
29.20 
60,9.1 
74,06 
25,47 
74649 • 
-
14,92 
14ÄM-
-18,49 
12,15 
30,47 
0,00 
0,00 
0,00 
11.74 
0,00 
22,85 
6,74 
15,48 
0,00 
1.10 
2.59 
2,11 
15,62 
0,00 
5,71 
0,00 
-
Oyff" 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 -
--
112,72 
s,M*i 
-
------
• 
---
• 
. 
312,88 
-
0,0(1 
0,00 
0,00 
0,00 
.0,00 
0,00 
- 0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 -
-
-• 
38,13 
(1,8(1 
-
-• -
• 
-
• 
---
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
0.00 
' 
"j\vft 
-
0,00 -
-
• 
27,65 
2v<2.11 
• 
• 
• • • -
--• -• 
• 
• 
-
-
. • 
r 
.-• 242.14 
«f-Jft 
"> 
• 
, 
0,00 • 
-
• 
-
0,00 
«Mi 
-
--• • 
• • 
--• 
• 
• • • 
-
-
-
• 
• 
* 
• -25,31 
.'.'.'........7-
• 
HvRO 
• 
-
• 
-
• 
0,00 • 
• 
-
7*47 
0,00 
7,77 
• • 
0.00 
9,40 
0,51 
-3,08 
4,16 
2,57 
1,23 
0.00 
4,80 
12,46 
3,42 
3.65 
18.98 
1.55 
0.00 
1,92 
• 
" 
-" 1,07 
J. 
• 
"ISÇK 
4,89 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
2.61 
2.09 
1.69 
0,00 
0,00 
4,46 
0,00 
' " -
• 
-• 
• " • 
• 
--
--
-
-
" 
• 
• 
-
---* 
-
-
" 
-1 4,93 
0,87 
0,00 
0,92 
59,56 
1*""/""* 
2.37 
0,00 
1.51 
4,99 
0.98 
3.21 
1,96 
2,44 
3,51 
0,00 
2,29 
14,10 
2,02 
1,49 
5.14 
7,18 
1,82 
2,74 
2,14 
2,28 
6,01 
142 
0,00 
0,00 
0,00 
4,38 
26,90 
. •»*,« 
16,42 
J4,«5 
0,00 
0,08 
0,00 
1,87 
0,00 
0.15 
0,00 
0.34 
0,00 
• 0,00 
0,00 
0,00 
3,02 
0,00 
1,38 
3,02 
0.86 
2,98 
0,00 
0,68 
20.2C 643.15 
102,46 
22.33 
255.28 
1.312.80 
1V&M 
2.37 
18,49 
21,43 
35,45 
0,98 
12,60 
2.47 
23.12 
6,59 
27,01 
11,60 
30,81 
2,02 
7,38 
17,61 
13,19 
7,59 
•37,34 
3,69 
8,00 
7,93 
11.78 
21,89 
32,40 
7,60 
7045 
608,30 
*»>** 
872,89 
l.lMvSfl 
4,89 
0,08 
0,00 
1,87 
0,00 
2,76 
2,09 
2.04 
0,00 
0,00 
4,46 
0,00 
71,23 
15,52 
64,59 
95,93 
30,06 
63,91 
74,06 
26,15 
766,85 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 319 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 3: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) 
miljoonaa ecua 
Jäsenvaltio I 
Alue _^ TAVOITE 
1 1 | 3 | 4 | Sa(m«.t)"l Sa (kalaa.) | Sh -f YhteensI 
LIJXtMWttC 
Monia alueita 
ALANKÔMAA.T 
Noord-Nedcrland 
Oost-Nedcrland 
West-Nederland 
Zuid-Ncderland 
Monia alueita 
JTAYAttA 
Ostöslcrrcich 
SOdostcnreich 
WestOstcrrcich 
Monia alucila 
PORTUGALI i 
Nord 
Centre 
Lissabon ja Tcjon laakso 
Alenlejo 
Algarve 
Azorit 
Madeira 
Monia alueita 
WmimmWMMM^^WMm 
Manner-Suomi 
Ahvenanmaa 
Monia alueita 
Sil«HÄ&^ 
Sydaverige 
Vastsverige 
Mellersla Norrland 
Övre Norrland 
Monia alueita 
yÄtös^i*^ 
North 
Yorkshire and Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
Koillis-Englanti 
North West 
Wales 
Skotlanti 
Pohjois-Irlanti 
Gibraltar 
Monia alueita 
vmxtsu 
VBÏtKNSA •—\ 
i& 
9,56 
H«> 
14,40 
• 
1 ««7,(11 
77.75 
47,03 
65,08 
27,04 
15,90 
96,87 
74.80 
1.262.54 
mxmm. 
-
-
• 
• 
-
• 
• 
iiSäi;|SiäfcMiE 
• 
-
-
-
• 
• 44,47 
1645 
102,78 
• 
-
v 
"«»••Us jy* 
"oJSö 
124a 
12,30 
0,00 
0,00 
t3At 
7,62 
5.56 
8.24 
•v 
• 
W88&& 
15.55 
'$%&&*& 
5.04 
8.20 
6,16 
18,66 
mW*&* 
0,00 
1941 
5.85 
4,37 
0,00 
19,10 
3748 
2744 
14,33 
25,09 
0,00 
JV 
mji : 4j,M_ 
4,00 
Uifil 
142,57 
itua 
32.03 
, 
• 
• 
Mmm 
• 
30,17 
mW*$> 
36.50 
M$m& 
• 
436,17 
* 
....%*#j* »4» 
04Î 
-JyBo 
0,00 
\it 
5.85 
-, 
• 
Wmmi 
7,42 
mmm* 
• 
-
mmm* 
• 
-
«4.11 1 >J1I» 
2,00 
E ' i<*4 
1,96 
J<V$ 
30,75 
r 
• 
mmm* 
30,71 
mm$$s 
• 
6.86 
m$M& 
• 
• 
• 
22,43 
-
4S*M ; «vWi 
0,06 
24i 
2.33 
84t> 
0,20 
-
• 
• 
• 
•mmmm. 
6.90 
WmMM 
• 
12,00 
mm®. 
, • 
4,43 
-
*w I>4J-
0.21 
S-<4S 
5,78 
1.24 
2,00 
0.43 
5*46 
10.59 
13,60 
14,97 
-
• 
" 
-
• 
mmim 
15,24 
0,70 
wm&ï 
• 
W88&& 
• 
3.97 
0,96 
" 
8.79 
* 
1.67 
15,26 
11,66 
-
4,09 
r 
«M* ——t 
-
•• 
H 
mmw&> 
-
40.50 
ii'iwiiiiiï-gr*! 
• 
• 
• 
, 22.46 
«w* jM» 
0.60 
21>»7 
1.85 
l.ll 
2.37 
0,00 
16.54 
.*«<*« 
3.75 
0.00 
0.00 
17.29 
7»,M 
O.Oo| 
0,00 
4.61 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
74,74 
mmim 
0,00 
0,00 
• 23,21 
mmMi 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
15.97 
tmMM 
0.00 
2.18 
2.12 
0.00 
0.00 
0.00 
5,07 
11,73 
0.00 
18.11 
17,06 
17.61 
0,00 
42,84 
"M-Mt 
iblHrUf ,,-. 7^L<| 
7.10 
lovi1 
19,93 
11,91 
4.37 
0.43 
163,40 
i«4^5 
36.36 
19,16 
23,21 
86,12 
M«fi6 
77,75 
47,03 
69.70 
27.04 
15.90 
%,87 
74.80 
1.337.28 
mmim. 
15.24 
0.70 
154,45 
•ii^^ii»; 
5.04 
8.20 
6,16 
18.66 
93.79 
W$M$$. 
0,00 
21,49 
11.94 
0,96 
4.37 
8,79 
24,17 
50,77 
72.01 
47,70 
70,36 
12049 
0,00 
509,97 
mj* 
...*.«!*,«(: 
320 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 4: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1994-1995 
Jäsenvaltio / 
Alue Tavoite 
1 | 2 | 1 | 4 | Sa (maat.) | Se (kalaa.) | Sh | 6 miljoonaa ecua 
YA YhtecruI 
«eujiA 
Bryssel 
Flanderi 
Vallonia 
Monia alueita 
TAJMÇKA. 
0st for Storebclt 
Vest for Storebclt 
Monia alueita 
&!^;':":&^ 
Mecklenburg-Vorpommcm 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
ThUringen 
Berliini 
Schleswig-Holstein 
Hampuri 
Ala-Saksi 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wûrttemberg 
Baijeri 
Saar 
Monia alueita 
KHEJKKA 
Anat. Stereos kai Nisiä (1) 
KcnL Ke Dii. Makedoniaa 
Pelop. A Dit. Ster. Eli. (2) 
Thessalia 
Kriti 
Ipirou (3) 
Thrakis (4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Monia alueita 
Jv-SPAWA 
Galicia 
Asturia 
Cantabria 
Baskimaa 
Navarra 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Castilla-Leon 
Castilla-La-Mancha 
Exlrcmadurc 
Katalonia 
Comunidod Valenciana 
rialeaarit n,n. 
• 
-
79,77 
• 
-: 
" 
" 
.SS**7«;i* 
402,99 
422,32 
355.83 
618,89 
306,05 
107,01 
-
• 
-
" 
• * 
-
• 
256,96 
IToiVfl 
157,97 
184,97 
191,60 
87,74 
73,08 
80,95 
111,47 
92,00 
1.780,92 
StS*-"",» 
561.98 
188.19 
66,75 
421,46 
335,2' 
212,34 
570,7 29V1 
-
17,56 
11,75 
19-,S» 
4,26 
15,73 
^£fi*<tf* 
• 
• 
" 
" 
29,94 
7,70 
-
6,76 
10,38 
57,50 
10,63 
11,73 
-
9.37 
12,93 
ixt&s 
148.42 
16,72 
5,93 
6.93 
29,46 
220.4C 
5,1" M*t 
2,40 
24.59 
39,39 
8 13 
74,24; 
• 
74,24 
mmw\ 
• 
-
-
• 
-
12,71 
9,76 
4,80 
9,29 
• 9,87 
34,41 
10,03 
6,62 
10,60 
6,93 
10.41 
108,84 
• 
M-»*» 
25,87 
10,05 
0,62 
248 
22,62 
23,03 
il 1,0. . . . Mkf t*Ji 
0.15 
1.73 
0,13 
0,31 
S.Htl 
" 
• 
3,00 
mrnM 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
-
-
• 
14.81 
+ 
• 
• 
• 
-
-
<5,»s 0,13 
10,11 
6,27 
0,00 
f*,f» 
19,19 
$ft;;';;;i*iiM* 
• 
• 
• 
• 
• 
0,24 
0.34 
2,37 
0,05 
3,88 
1,67 
2,41 
1.75 
6,78 
045 
190,08 
•>. 
»W W* 
• 
-
3,26 
w -
• 
30,29 
mmfäft 
• 
-
• 
-
• 
-
-
-
-
• 
-
-
-
16.13 
-
«O 4,Ä* 
-
2,15 
2,43 
-
5^«: 
-
5,66 
mmm 
• 
-
• 
-
• 
6,95 
• 
25.71 
-
2.75 
12,79 
12,47 
4,39 
67,43 
1,72 
• 
• 
WM 
4,55 
14,08 
3,95 
56,77 
7.77 
24,5(-
6,7t • 
• 
• 
• 
-
• 
-
• 
mmm 
• 
• 
• 
-
-
-
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
J 
-•ttl.87 
0.86 
13,29 
26,54 
0,17 
M1 
0,00 
0,00 
6.41 
mmnm 
14.18 
7.63 
22.73 
27,4.1 
36,96 
10,15 
1,83 
0,00 
20,75 
5.10 
22,66 
3.32 
3.92 
1,81 
13,05 
6.24 
34,95 
Myt» 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
45,6» 
»Ln^5. 
1,45 
2.45 
0.48 
0,69 
145 
1.03 
441 
1.01 
4,80 
2.24 
4,39 
l.0f 
l.5f 
14" MU4 
3,55 
69,44 
166,28 
11,87 
1$*-;TS 
4,26 
15,73 
138.79 
mxmpi 
417,18 
429.95 
378.57 
646,32 
343,01 
159,80 
26.48 
5,14 
64,87 
25,40 
12140 
38,44 
37,15 
18.55 
103,56 
31,55 
621,77 
2.8D(<48 
157,97 
184,97 
191,60 
87.74 
73,08 
80,95 
111,47 
92,00 
1.826.60 
*»«"-
563,43 
190,64 
67.23 
179,53 
42,10 
11,54 
70,78 
60.86 
426,25 
337.49 
216,73 
269,04 
572.28 
14.19 
(1) Sislltll TO:n Allika 
(2) Sislltni TOt Manner-Kreikka, I Jnri-Krcikka ja rcloponnesos 
(3) Sislltll TO.t Epeiros ja Joonianmercn saaret 
(4) Sislltll TOt Traakia ja Iti-Makedonia 
(5) Sislltll TOt Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren eteläosan s 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 321 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 4: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) 
miljoonaa < 
Jïxcnvattto / 
Alue 1 | l | 3 | 4 | 5a (maat.) | Sa (k* Us.) j 
Andalusia 
Murcia 
Ccuta ja Melilla 
Kanariansaaret 
Monia alueita 
R^K* 
Ile de France 
Ilaulc-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagnc-Ardcnne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loue 
Poitou-Charente* 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
limousin 
Aquitaine 
Midi-P)-Pénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Rousi i ilon 
Provence-Alpes-Côte ifAzur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Cru y ana 
Réunion 
Monia alueita 
tftUNÏ. 
Monia alueita 
rtAljIA 
Piemonte 
Valle d'Aosia 
Lombardia 
Trentin 
Venezia 
Friuli Venezia Giulia 
Liguria 
Emilia-Romagna 
Toscana 
Ombria 
Marche 
Lazio 
Abruzzi 
Mölise 
Campania 
Apulia 
Basilicala 
Calabria 
Sisilia 
Sardinia 
Monia alueita 956.74 
148,12 
31,71 
327.07 
1.749,70 
-S&-.T-
" 
40,02 
27.36 
38,45 
55,99 
17,00 
107,87 
"i.J*>,(ö 
1.369.63 
J.M5.4-
-
• 
• 
76,48 
19,32 
89.81 
92,91 
52,40 
78,26 
74,06 
86,90 
985,28 14,92 
•»234» 
41,69 
21.34 
49.92 
12.32 
7,85 
12.10 
62.76 
14.26 
27.03 
15.21 
35.72 
9.80 
8.69 
19.61 
8,88 
25.33 
15,85 
16,92 
18,01 
* 
I4*St 
3247 
3,00 
1140 
11,28 
12,00 
15,27 
6,00 
20,18 
17,50 
1040 
10.17 
. 158,75 
501.68 
-
-
• 
-
-
-
-
503,68 
J: 
H 
T0fl,2J 
9,16 
0.93 
13.12 
3,95 
8.11 
4.00 
3,16 
13,82 
4,92 
249 
2.75 
9.15 
-
-
-
24,86 65,83 
4->,7ft 
-
-
-
" 
• 
47,70 
J0-4* 
30,31 80,25 
4»2>$ 
-
" 
-
-
• 
" 
-
-
-
402,85 
-
58v7i 
1 
• 
• — .. " 
58,73 9,97 
nj3 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
-
• 
-
41,13 
«•: 
" 
Jl4" 
-
-
• 
-
-
11,20 IftT^J 
0.54 
17,14 
2.06 
14,06 
2.50 
16.18 
11,79 
11.12 
5,63 
3,27 
8.33 
21.47 
19.19 
18.15 
28.57 
13.23 
5,83 
7,81 
" 
• 
-
1.07 
-v 
-
-JvSTf 
4.89 
0.30 
2.39 
3.11 
8,65 
2.61 
2,09 
3,39 
7,90 
547 
4,46 
843 -
-
" 
-
-
• 
" 
-
-
' 
• 
-
-
-
-4.93 
0.87 
0.00 
0,92 
102,40 
-13,88-
247 
0,00 
1.51 
4,99 
0,98 
3,21 
1.96 
2.44 
3.51 
0,00 
2,29 
14,10 
2.02 
1.49 
5.14 
7.18 
1.82 
2.74 
2.14 
. 2-28 
6.01 
142 
0.00 
0.00 
0.00 
4.38 
39.99 
. ...;...*>*? 
21.87 
«,4« 
0.00 
0,08 
0.00 
1,87 
0.00 
0.15 
0,00 
044 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
3.02 
0.00 
148 
3.02 
0.86 
2.98J 
0.00 
0.6R 
52.02 961.67 
148.99 
31,71 
327,99 
2.181.82 
+ iMtyt 
2.37 
42,24 
39,99 
54.90 
15.36 
25.12 
16,56 
105,23 
33,95 
38,82 
28.62 
55,45 
15,09 
18,51 
26.61 
45.98 
28.86 
56,65 
31.21 
25,03 
31,83 
28.69 
38.45 
55,99 
17,00 
112.25 
1.036,41 
... .*#<>!» 
1.391,50 
2.fU5,n 
46,62 
4.31 
27.02 
8,94 
28.05 
18,76 
20,52 
23,55 
33,00 
25,16 
17,72 
27,65 
79,50 
19.32 
91,19 
95,93 
5346 
81.24 
74,06 
87,57 
1.162,40 
322 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu 
Taulukko 4: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) 
Jäsenvaltio / 
Alue Tavoite 
1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat.) | Sa (kalai.) | Sh | f. YA liljontvaa ecua 
Yhteemi 
tiOXEMBUHC 
Monia alueita 
A^NROMAAT 
Noord-Nederland 
Oost-Nedcrland 
West-Ncderland 
Zuid-Nederland 
Monia alueita 
CTÄVAtTA 
Oslfisterreich 
SQdnslcrreich 
Wcstvistcrrcich 
Monia alueita 
PORTUÇA-;! 
Nord 
Centre 
Lissabon ja Tcjon laakso 
Alentejo 
Algarve 
Azorit 
Madeira 
Monia alueita 
SUOMt 
Manner-Suomi 
Ahvenanmaa 
Monia alueita 
SJutWSt j 
Sydsvcrigc 
Vaslsverige 
Mellerala Norrland 
Övre Norrland 
Monia alueita 
WtÖ«T^^ 
North 
Yorkshire and Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
Koillis-Englanli 
North West 
Wales 
Skotlanti 
Pohjois-Irlanti 
Gibraltar 
Monia alueita 
mmsft 
*ïitEC«$Â v 
-
IJ-,63 
19,63 
• 
-
U,44 
14.40 
-
3 HS.;» 
148,28 
88,34 
89,53 
43,78 
18.78 
181,16 
123,80 
2.569,75 
. 
J 
JJM* 
100.46 
40,69 
190,21 
v 
: --»•tt-M* v* 
3.99 
«.SI 
16.69 
18,24 
17,58 
-
2M1 
7,62 
5 56 
8.24 
* 
• 
-
-
1*41' 
15,55 
UM 
5,04 
8,20 
6,16 
18,66 
Sx%4$ 
12.50 
69.63 
18.40 
23,13 
14,50 
78,06 
86,33 
79,81 
44,21 
89,7» 
2,50 
-
iXttM *rW 
5,59 
J5342 
253.32 
UM 
-
32,03 
-: 
J*,1T 
30,17 
iS& 
36,50 
tiifif 
1 
818,57 
,. 
'• ...tWf« «4-
0,34 
«<« 
-
-
11.12 
.&<$ 
5,85 
T 
" 
7i<* 
7.42 
J. 
J 
1 
J 
• 
-
v 
m** M? 
5,37 
•n,tii 
12,15 
ipt 
30,75 
•» 
-
sir,7i. 
30,71 
»yi* 
J 
-
6,86 
4\fi 
-j 
•* 
-
t 
• 
41,73 
; 
*t4-.-» <M7 
0,17 
»,21 
• 
-
• 
• 
6,21 
&,JQ 
0.20 
, 
6$H 
6,90 
11,011 
12,00 
tm 
• 
J 
J 
11,82 
; 
M*.tt «M* 
0,42 
124* 
7,27 
1,64 
2.50 
1.15 
J9vt<r 
.10,59 
13,60 
14,97 
-
1?.$4 
15.24 
0,70 
• 
0,1$ 
3,97 
4,56 
• 
21,82 
8.09 
15.26 
11,66 
4,09 
* 
. .«'M* -
4^50 
40,50 
;"' #.'« 
22,46 
• 
-
' 
*M« Ui 
0,62 
Z3,-*9 
1.85 
1,11 
2.37 
0.00 
18,66 
M,-* 
3.75 
0,00 
0,00 
17,29 
WW 
0,00 
0,00 
4,61 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
104,98 
WJH 
0,00 
0,00 
. 23.21 
iifit 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
15,97 
mzi 
o.oo 
2.18 
2.12 
0.00 
0.00 
0,00 
5.07 
11.73 
0,00 
18,11 
17.06 
18,19 
0,00 
53,06 
2444) 
U«44 («,58 
16.50 
»i,»s 
25.81 
40,61 
4.87 
18.73 
301,46 
1<v(j8Ji 
36.36 
19.16 
23.21 
86.12 
3 37-t/ri 
148,28 
88,34 
94,14 
43,78 
18,78 
181,16 
123.80 
2.674,73 
ö».» 
15,24 
0,70 
154,45 
rii^f 
5.04 
8,20 
6.16 
18.66 
93.79 
i i.N*,tt 
12.50 
71,82 
24,49 
4,56 
23,13 
3642 
83.13 
106.15 
180.27 
77,58 
159.18 
208.40 
2.50 
929.28 
HUt 
! »«.M$,*3 
y& -• 
LIITE 6: 
Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 325 
Liite 6: Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet' 
miljoonaa ecua 
IRLANTI 
Tallaghtin sairaala 
(Dublin) 
ITALIA 
Cioia Tauron 
satama (Calabria) Tav. 
1 
1 Kokonais­
kustannukset 
131.24 
120.00 EAKR: n 
tuki 
(D 
39.37 
40.00 Julkinen 
kansallinen 
rahoitus 
91.87 
0,00 Yksityinen 
rahoitus 
0,00 
80,00 Maksu­
sitoumukset 
1995 
(2) 
39,37 
40,00 % 
avo> 
100% 
100V. Maksut 
1995 
(3) 
31.50 
* 0,00 % 
(3)/(2) 
80°/. 
0% 
* Koordinointiasetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset suurhankkeet 
%n 
LIITE 7: 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 329 
Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 1: EUR15 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR: n rahoitus 
•/. 
74% 
6% 
5% 
15% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
50% 
62% 
57% 
47% 
SIV. Tuensaajat 
1000 henk 
20.008.9 
820.0 
482.4 
5403.5 
26.714,8 % 
75% 
3% 
2% 
20% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämäin siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 19% 
20% 
11% 
3% 
10% 
19% 
2% 
12% 
0% 
3% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
13,9 
14,5 
7,3 
1.9 
8,9 
11,7 
0.7 
11.5 
1.7 
1.3 
73,4 •/. 19% 
20% 
10% 
3% 
12% 
16% 
1% 
16% 
2% 
2% 
100% 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
330 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 2: Belgia 
ESK:n rahoituksen jakautuminen loimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
»OV. 
4% 
6% 
9% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
38% 
35% 
44% 
43% 
39% Tuensaajat 
1000 henk 
371.5 
23.6 
11,4 
23,2 
429.7 % 
86% 
5% 
3% 
5% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä V. 
24% 
14% 
20% 
4% 
10% 
8% 
5% 
9% 
0% 
7% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 benk 
16,1 
8.2 
4.8 
1.0 
5.2 
4,0 
1.3 
1.8 
0.0 
1.1 
43.S % 37% 
19% 
11% 
2% 
12% 
9% 
3% 
4% 
0% 
3% 
100% 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 331 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 3: Tanska 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
93% 
3% 
4% 
0% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
47% 
50% 
49% 
0% 
47% Tuensaajat 
1000 henk 
56.5 
1.4 
0.4 
0.0 
58,4 % 
97% 
2% 
1% 
0% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, lieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä V. 
41% 
17% 
19% 
1% 
10% 
7% 
0% 
1% 
0% 
4% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b! Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
4.4 
2.1 
2.0 
0.1 
1.1 
1.6 
o.o 
0.1 
0.0 
0.1 
11,5 % 38% 
18% 
17% 
1% 
10% 
14% 
0% 
1% 
0% 
1% 
100% 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
332 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 4: Saksa 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
79% 
1% 
5% 
15% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
48% 
52% 
58% 
58% 
50% Tuensaajat 
1000 henk 
1214.1 
9.3 
0.0 
275.0 
1.498,5 % 
81% 
1% 
0% 
18% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 16% 
16% 
6% 
6% 
2% 
43% 
2% 
3% 
0% 
4% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
e. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvisuminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
3.2 
2.3 
1.2 
1.4 
1.3 
8.1 
0.3 
0.7 
0.0 
0.0 
18,3 % 17% 
12% 
6% 
8% 
7% 
44% 
2% 
4% 
0% 
0% 
100% 
Ml 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 333 
Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 5: Kreikka 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
•/. 
79% 
0% 
2% 
19% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
66% 
0% 
76% 
74% 
68% Tuensaajat 
1000 henk 
1.050.3 
0.0 
3.0 
98.1 
1.151.4 % 
91% 
0% 
0% 
9% 
100% 
ESR.n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. TyöU hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4 a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 4% 
3% 
10% 
2% 
15% 
8% 
1% 
54% 
2% 
0% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3 a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4 a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
4.9 
4.6 
11.7 
2.5 
27,3 
8.1 
0,4 
31.7 
19.2 
0,3 
110,7 % 4% 
4% 
11% 
2% 
25% 
7% 
0% 
29% 
17% 
0% 
100% 
Ml 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
334 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 6: Espanja 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
67% 
21% 
6% 
6% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
61% 
69% 
64% 
62% 
63% Tuensaajat 
1000 henk 
6630.6 
496.4 
433.8 
213.9 
7.774,8 % 
85% 
6% 
6% 
3% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 26% 
24% 
10% 
3% 
10% 
9% 
3% 
15% 
0% 
0% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenveruislen mahdollisuuksien edisUminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
29,0 
28,0 
10,8 
5,1 
38.5 
22,1 
3.8 
58.2 
2.7 
11,1 
2094 % 14% 
13% 
5% 
2% 
18% 
11% 
2% 
28% 
1% 
5% 
100% 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Raketmerahastoista 1995 335 
Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 7: Ranska 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
36% 
0% 
5% 
58% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
33% 
0% 
52% 
43% 
39% Tuensaajat 
1000 henk 
2264,3 
0.0 
0.2 
4.155,1 
6.419,6 % 
35% 
0% 
0% 
65% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. TyöU hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, lieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 15% 
25% 
18% 
1% 
20% 
14% 
0% 
0% 
0% 
7% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edisUminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvisuminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
27,3 
42.9 
16.8 
0.8 
8.9 
14.0 
0.1 
0.2 
o.o 
0.0 
111,0 % 25% 
39% 
15% 
1% 
8% 
13% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% » 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
336 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 8: Irlanti 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
89% 
1% 
1% 
9% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
44% 
75% 
80% 
63% 
46% Tuensaajat 
1000 henk 
897,6 
3.7 
0,0 
95.1 
996,4 % 
90% 
0% 
0% 
10% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 12% 
44% 
22% 
1% 
4% 
13% 
0% 
4% 
0% 
0% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, lieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuen t/l 000 henk 
22,8 
74.0 
82,5 
10.7 
43.5 
45.0 
0.0 
4.2 
0.0 
0.0 
282.7 % 8% 
26% 
29% 
4% 
15% 
16% 
0% 
1% 
0% 
0% 
100% 
il 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 337 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 9: Italia 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
90% 
0% 
6% 
3% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
57% 
0% 
51% 
61% 
56% Tuensaajat 
1000 henk 
1.856,4 
0,0 
5.? 
37.3 
1.899,6 % 
98% 
0% 
0% 
2% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilta 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 19% 
27% 
8% 
5% 
11% 
11% 
5% 
7% 
2% 
6% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. TyöU hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
jYhtecnsä Tuens/1000 henk 
7.8 
8.2 
1.4 
1.1 
2.4 
3,7 
0.7 
5.6 
2.4 
0.1 
33.4 % 23% 
25% 
4% 
3% 
7% 
11% 
2% 
17% 
7V. 
0% 
100% 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
338 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7r ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko lOr Luxemburg 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
82% 
12% 
5% 
0% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
45% 
45% 
45% 
45% 
45% Tuensaajat 
1000 henk 
8,6 
1.4 
0,0 
0,0 
10,0 % 
86% 
14% 
0% 
OV, 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 22% 
12% 
40% 
5% 
4% 
8% 
0% 
. 6% 
0% 
4% 
100*/. 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
2.9 
2,7 
3,6 
2,5 
3,6 
9.5 
0,0 
1.2 
0.0 
0,0 
26,0 % 11% 
10% 
14% 
10% 
14% 
37% 
0% 
5% 
0% 
0% 
100% 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 339 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 11: Alankomaat 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR: n rahoitus 
% 
62% 
0% 
5% 
33% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
41% 
45% 
46% 
42% 
42% Tuensaajat 
1000 henk 
292,7 
1.0 
0.0 
66.9 
360,6 % 
81% 
0% 
0% 
19% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 42% 
27% 
3% 
1% 
17% 
10% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvisuminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
10.9 
0,1 
0.3 
0,1 
8.1 
4.0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
23.5 % 46% 
0% 
1% 
0% 
34% 
17% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
340 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7r ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 12: Itävalta 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
63% 
13% 
5% 
18% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
41% 
44% 
48% 
42% 
42% Tuensaajat 
1000 henk 
128.7 
17.2 
0.0 
12.7 
158,7 % 
81% 
11% 
0% 
8% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4 a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 20% 
4% 
17% 
11% 
17% 
23% 
1% 
0% 
0% 
6% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta/aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
3,9 
0,9 
1.5 
1.4 
7,1 
4,9 
0,3 
0.0 
0,0 
0.0 
20,0 V. 
20% 
5% 
8% 
7% 
36% 
25% 
2% 
0% 
0% 
0% 
100% 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 341 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 13: Portugali 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
82% 
4% 
3% 
11% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
74% 
74% 
76% 
75% 
74% Tuensaajat 
1000 henk 
1.917,1 
60.0 
0.3 
362,8 
2J40.2 % 
82% 
3% 
0% 
16% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 14% 
9% 
7% 
0% 
2% 
15% 
5% 
46% 
1% 
1% 
100% 
' ' ' Tuensaajat/1000 asukasta/aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. i. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
35.7 
7.8 
10.6 
0,0 
2,7 
34.7 
0.5 
125.0 
20,8 
0.0 
'"'"-" 237,8 % 15% 
3% 
4% 
0% 
1% 
15% 
0% 
53% 
9% 
0% 
. 100% 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
342 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7r ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 14: Suomi 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
56% 
6% 
2% 
36% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
31% 
48% 
49% 
31% 
31% Tuensaajat 
1000 henk 
132,7 
4,9 
0,0 
63.0 
200.6 % 
66% 
2% 
0% 
31% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 33% 
19% 
5% 
1% 
22% 
12% 
3% 
4% 
" 0% 
1% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
11,4 
10,4 
1,2 
0.4 
64,6 
5.7 
1.4 
0.9 
0.0 
0,0 
96,0 % 12% 
11% 
1% 
0% 
67% 
6% 
1% 
1% 
0% 
0% 
100% 
Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 343 
Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 15: Ruotsi 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä ESR:n rahoitus 
% 
93% 
0% 
7% 
0% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
37% 
0% 
50% 
0% 
37% Tuensaajat 
1000 henk 
281.3 
0.0 
3.5 
0,0 
284,7 % 
99% 
0% 
1% 
0% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
e. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 26% 
16% 
12% 
1% 
27% 
7% 
6% 
. 2% 
0% 
4% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämäin siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisjen voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
9.0 
5.2 
3.4 
0,1 
60,5 
1.6 
0,3 
o.o 
o.o 
0,4 
80,5 % 11% 
6% 
4% 
0% 
75% 
2% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
344 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* 
Taulukko 16: Yhdistynyt kuningaskunta 
ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan 
Koulutus 
Työllisyystuki 
Tekninen apu 
Muut tukitoimenpiteet 
Yhteensä E5R:n rahoitus 
% 
89% 
5% 
3% 
2% 
100% %:ia kokonais­
kustannuksista 
41% 
43% 
51% 
71% 
42% Tuensaajat 
1000 henk 
2.906,5 
200.9 
23,7 
0.5 
3.131,6 % 
93% 
6% 
1% 
0% 
100% 
ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
e. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä % 16% 
14% 
15% 
4% 
9% 
38% 
1% 
. 0% 
0% 
4% 
100% 
Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 
1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen 
b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen 
c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen 
d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 
2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 
3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen 
b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 
4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen 
b. Virkamiesten koulutus 
Tekninen apu/Monia päämääriä 
Yhteensä Tuens/1000 henk 
12,4 
9,5 
8,7 
3.0 
2.8 
17,1 
0.2 
0,0 
0,0 
0.4 
54,1 % 23% 
18% 
16% 
6% 
5% 
32% 
0% 
0% 
0% 
1% 
toov. 
* Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 
'!H 
LYHENTEET 
Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 347 
ADAPT 
AFETT 
CEEP 
CES 
EAKR 
ECOS-OU VERTU RE 
EFTA 
EHTY 
EIP 
EIR 
EMOTR 
EMOTR-O 
EMPLOYMENT 
ENVIREG 
ESR 
EUROCHAMBRES 
EUROPARTENARIAT 
FORCEM 
HORIZON 
INTERREG 
ISDN 
KONVER 
KOR 
LEADER 
MD 
NOW 
PACTE 
PEACE 
PERIFRA 
PESCA 
PHARE 
Pk-yritykset 
RECHAR 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RESIDER 
RETEX 
SDEC 
SME 
SR 
STRIDE 
TTK 
TENs/RTE Yhteisöaloite työvoiman sopeuttamiseksi teollisuuden rakennemuutok­
sessa 
Teknologian parissa työskentelevien henkilöiden koulutusta Euroopassa 
ajava liitto 
Julkisten yritysten Euroopan keskus 
Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö 
Euroopan aluekehitysrahasto 
Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkien yhteistyöverkko • 
Euroopan vapaakauppaliitto 
Euroopan hiili- ja teräsyhteisö 
Euroopan investointipankki 
Euroopan investointirahasto 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto 
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto 
Yhteisöaloite inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi 
Yhteisöaloite ympäristön suojelemiseksi alueellisella tasolla 
Euroopan sosiaalirahasto 
Euroopan kauppa-ja teollisuuskamarien liitto 
Rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden yritysten ja muualle 
yhteisöön tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden yritysten välisten yh­
teyksien edistämistoimi 
Ammatillista jatkokoulutusta hoitava säätiö (Espanja) 
Yhteisöaloite vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymiseksi 
Yhteisöaloite raja-alueiden ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseksi 
Digitaalinen monipalveluverkko 
Yhteisöaloite aseteollisuusalueiden uudistamiseksi 
Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline 
Yhteisöaloite maaseudun kehittämistä koskevien hankkeiden tukemisek­
si 
Merentakainen departementti (Ranska) 
Yhteisöaloite naisten työmahdollisuuksien lisäämiseksi 
Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten välistä tietojenvaihtoa koske­
va ohjelma 
Yhteisöaloite sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa ja 
Irlannin raja-alueen kreivikunnissa 
Aloite syrjäseutualueiden ja epävakaan toiminnan tukemiseksi 
Yhteisöaloite kalatalouden alalla 
Ohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen kehityksen tuke­
miseksi 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Yhteisöaloite hiilikaivosalueiden uudistamiseksi 
Ohjelma Euroopan alueiden ja kaupunkien välisen verkon perustami­
seksi 
Maakaasuverkkoja koskeva yhteisöaloite 
Yhteisöaloite erittäin syrjäisten alueiden tukemiseksi 
Yhteisöaloite terästeollisuusalueiden uudistamiseksi 
Yhteisöaloite tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden toiminnan monipuo­
listamiseksi 
Euroopan alueen kehityssuunnitelma 
Yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi yhtenäismarkkinoille 
Suurhanke 
Yhteisöaloite "Tutkimus ja teknologia innovaatiotoiminnassa ja Euroo­
pan alueellinen kehittäminen" 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Euroopan laajuiset verkot 
348 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 
TO Toimenpideohjelma 
UCLAF Petosten torjuntaa koordinoiva yksikkö (komissio) 
UNICE-CONPRl Euroopan yhteisön teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto 
URBAN Yhteisöaloite taantuvien kaupunkialueiden tukemiseksi 
YA Yhteisöaloite 
YAO Yhteisöaloiteohjelma 
YMP Yhteinen maatalouspolitiikka 
YOA Yhtenäinen ohjelma-asiakirja 
YOUTHSTART Yhteisöaloite nuorten työelämään siirtymisen tukemiseksi 
YT Yleiskattava tuki 
YTK Yhteisön tukikehys 
I. II IIHP III . Hl . I . . " 'i ""'•!l!'l{l!j>|ll1.:; 
;' i,-;..'•..:•'••'•:••-. •• ;• •.;;-jà?iî;*M-i 
•••••À ••: • • ; \>\*-\i\W 

^n 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 502 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 13 03 05 
Luettelonumero : CB-CO-96-557-FI-C 
ISBN 92-78-10834-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg