Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027: Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

ja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (uudelleenlaadittu toisinto)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Yleisesittelijä: Antonello PEZZINI

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 18.7.2019 neuvosto, 26.7.2019 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 173 artiklan 3 kohta ja 304 artikla Vastaava jaosto Yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus Työvaliokunnan päätös 24.9.2019 Hyväksyminen täysistunnossa 31.10.2019 Täysistunnon nro 547 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 168/0/1

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa täysin tarkistetun asetuksen ehdotusta Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ja EU:n monivuotisen tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman välisestä synergiasta osana Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa käyttöön otettua rationalisointia, jonka tarkoituksena on yksinkertaistaa puiteohjelman rakennetta tutkimuksen ja innovoinnin osalta.

1.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman pilari ”Avoin innovointi” tarjoaa Euroopan innovaationeuvoston kautta erittäin lupaaville innovoijille keskitetyn yhteyspisteen ja tehostaa yhteistyötä ekosysteemien ja toimijoiden kanssa – synergiassa EIT:n kanssa – välttäen päällekkäisyyksiä ja varmistaen todellisen täydentävyyden, kuten neuvosto on todennut Horisontti Eurooppa -puiteohjelman täytäntöönpano-ohjelmaa koskevan ehdotuksen osalta ( 1 )

1.3 EIT:n olisi tässä yhteydessä oltava yksi tärkeimmistä sellaisen tavoitekeskeisen innovoinnin vauhdittajista, jonka avulla kyetään vastaamaan yhteiskunnan haasteisiin esimerkiksi seuraavilla aloilla: kestäväpohjaiset innovaatioekosysteemit, innovointi ja yrittäjyystaidot elinikäisen oppimisen näkökulmasta, korkeakoulujen toiminnan tehostaminen, uudet markkinasuuntautuneet ratkaisut globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi sekä synergiat ja lisäarvo koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa.

1.4 ETSK:n mielestä EIT:llä ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöillä tulisi olla nykyistä merkittävämpi asema EU:n innovaatiotoiminnassa kansallisella ja alueellisella tasolla. Niiden tulisi kehittää valmiuksiaan edistääkseen entistä tiiviimpää ja tehokkaampaa koordinointia kaikkien sidosryhmien kanssa eri tasoilla. Lisäksi niiden tulisi lisätä toimiaan kaikkien yritysten suuntaan näiden koosta riippumatta, jotta voidaan vahvistaa yrityskulttuuria EU:ssa.

1.5 ETSK suosittaa, että EIT ylläpitää ja korostaa ainutlaatuista lisäarvoaan korkeatasoisena yrittäjyysosaamiseen erikoistuneena Euroopan johtavana toimijana (learning by doing), joka kartoittaa ja testaa uusia opetus- ja oppimismenetelmiä. Keskeisten kansainvälisten akkreditointielinten olisi tunnustettava EIT:n laatumerkki, ja se olisi tehtävä tunnetuksi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja niiden kumppanien muodostaman piirin ulkopuolella, jotta voidaan luoda pohjaa yhä laajemmalle innovaatioyhteisölle yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden – etenkin Aasian maiden ja Yhdysvaltojen – kanssa.

1.6 ETSK katsoo, että EIT:n olisi tuettava sellaisten uusien tuotteiden kehittämistä, joilla on vahva kaupallinen arvo ja joihin liittyy kansainvälisiä koulutuskokemuksia teollisuuden tohtoriohjelman mallin mukaisesti. Näin edistettäisiin epäilemättä uusien kauppakumppanien vahvempaa ja aktiivisempaa osallistumista osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan.

1.7 Jotta pk-yritykset voidaan osallistaa entistä paremmin, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi tutkia uusia menetelmiä ”lähivaikutuksen” hyödyntämiseksi ja edistämiseksi ottamalla toimiin mukaan erityisesti alueellisia keskuksia, joiden tulisi toimia alueellisille ja paikallisille toimijoille kanavana päästä globaaleille innovaatioalustoille.

1.8 EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi kehittää omia yritysten ja kehittämistoimien rahoitusstrategioita, jotta voidaan tukea innovatiivisten yritysten vakiinnuttamista. Olisi myös vahvistettava verkostoja rahoitusalan ja riskipääomarahastojen kanssa.

1.9 ETSK suosittaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen jakaantumisessa otetaan nykyistä enemmän huomioon geopoliittinen tasapaino ja varmistetaan, että ne kattavat paremmin EU:n alueen, alkaen kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisöistä myös sellaisia alueita kuin Adrianmeri ja Balkanin alue ja Kiina silmällä pitäen.

1.10 Strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskevan päätösehdotuksen osalta ETSK katsoo, että olisi noudatettava kokonaisvaltaista toimintamallia ja otettava huomioon kaiken tyyppiset kumppanuudet (vertaiskumppanuudet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt, tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden lippulaivahankkeet [FET Flagships ]), kuten neuvoston päätelmissä kehotetaan. Näin voidaan varmistaa kattava yleiskuva siitä, mitä kumppanuuksien puitteissa tehdään, ja saavuttaa poliittiset tavoitteet.

1.11 ETSK kannattaa yleisesti ottaen strategista innovaatio-ohjelmaa sellaisena kuin se on määritelty päätösehdotuksen liitteessä, sikäli kuin ehdotetut toimet toteutetaan täysin yhdenmukaisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman strategisen suunnitelman kanssa, kuten todetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdeksännestä puiteohjelmasta antamassa yhteisessä kannassa ( 2 )

1.12 ETSK on tyytyväinen siihen, että EIT:n on tarkoitus ”jatkaa yksinkertaistamiseen tähtäävää työtään keventääkseen osaamis- ja innovaatioyhteisöön kohdistuvaa tarpeetonta hallinnollista taakkaa, jolloin niiden vuotuinen liiketoimintasuunnitelma ja monivuotinen strategia voidaan panna täytäntöön joustavalla ja tehokkaalla tavalla”.

1.13 ETSK toteaa, että EIT:n edellytetään laativan kertomuksen kaikista menestyneistä innovatiivisista tuotteista, jotka on saatettu markkinoille sen kymmenvuotisen olemassaolon aikana (value for money).

1.14 ETSK:n mielestä yhtä lailla tärkeitä ovat raportointi ja seuranta tarkkoja vaikutusindikaattoreita soveltaen, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallisen suorituskyvyn arviointi sekä todelliset saavutukset, tulokset ja edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa Horisontti Eurooppa -puitesopimuksen mukaisesti.

2. Johdanto

2.1 Euroopan vaikeudet muuttaa keksintöjä myyntikelpoisiksi tuotteiksi ja palveluiksi on saanut EU:n tarkistamaan tutkimuspolitiikkaansa, jotta voitaisiin korjata sen kyvyttömyys muuntaa nopeasti perustutkimuksen huippuosaaminen markkinasuuntautuneeksi innovaatioksi.

2.2 Euroopan unioni perusti vuonna 2008 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin, ja ETSK on jo ilmaissut siitä näkemyksensä ( 3 ) . Instituutin tarkoituksena on vahvistaa unionin innovointivalmiuksia, ja se on kiinteä osa tutkimuksen ja innovoinnin eurooppalaista puiteohjelmaa.

2.3 EIT on nykyisin Euroopan suurin yhdennetty innovaatioekosysteemi. Se kokoaa yhteen kumppaneita yrityksistä, tutkimuskeskuksista ja oppilaitoksista ja tukee osaamis- ja innovaatioyhteisöjä. Kyseiset yhteisöt edustavat eurooppalaisten kumppanuuksien laajaa kirjoa, ja ne kykenevät sekä vastaamaan erityisiin globaaleihin haasteisiin että vahvistamaan kehittämisekosysteemeitä edistämällä koulutuksen ja tutkimuksen yhdentämistä, jotta luodaan innovointia edistäviä toimintaympäristöjä ja helpotetaan innovatiivisten yritysten perustamista, Euroopan innovaationeuvoston toimintaa tiiviisti täydentäen.

2.4 Nykyisestä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta 2014–2020 rahoitetaan nimenomaan innovointia uusin julkisin välinein, jotka on otettu käyttöön innovoinnin tehostamiseksi Euroopassa ja yritysten kannustamiseksi osallistumaan innovointitoimiin. Tällaisia välineitä ovat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, kuten yhteiset teknologia-aloitteet, laina- ja takuujärjestelmät, esimerkiksi RSFF-rahoitusväline, ja riskipääoma, esimerkiksi GIF-rahoitustuki ( 4 )

2.5 EIT:n määrärahat vuosina 2008–2013 olivat yli 300 miljoonaa euroa, ja vuosina 2014–2020 niiden suuruus oli 2,7 miljardia euroa. Vuosina 2021–2027 ne tulevat olemaan 3,1 miljardia euroa, ja EIT:llä onkin merkittävä rooli Eurooppa 2020 -strategiassa ( 5 )

2.6 EIT:n tarkoituksena on parantaa innovointiprosesseja yhdentämällä koulutus ja yrittäjyys tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan erityisesti keskittyä konkreettisiin tuloksiin ja käytännön hyötyihin ( 6 )

2.7 EIT toimii osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat laajamittaisia eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka käsittelevät erityisiä yhteiskunnallisia haasteita tuomalla yhteen tutkimus- ja koulutusalan sekä liike-elämän organisaatioita. EIT myöntää rahoitustukea osaamis- ja innovaatioyhteisöille, ja sen on seurattava niiden toimintaa, mihin liittyy tehokas valvonta ja tulosten levittäminen.

2.8 EIT on nykyisin integroitu Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan osana sen kolmatta pilaria (Innovatiivinen Eurooppa). Tämän lisäksi tulisi kuitenkin luoda synergiaa ja täydentävyyttä myös ohjelman muiden elementtien kanssa ( 7 ) . Osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, jotka ovat EIT:n kiinteä osa, pidetään ”institutionaalisina eurooppalaisina kumppanuuksina”.

2.9 Erityisesti EIT:n yleiset tavoitteet heijastuvat sen toiminta-aloihin, sellaisina kuin ne yksilöidään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa, jossa määritetään myös eurooppalaisten kumppanuuksien – mukaan lukien EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen – valintakriteerit, toteuttaminen, seuranta, arviointi ja päättyminen.

2.9.1 On syytä mainita, että toimien päätavoitteena on — vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa — edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta — tukea korkeakoulujen muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä — tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi.

2.10 EIT on EU:n hajautettu virasto, ja sen toimipaikka on Budapestissä. EIT ei ole tutkimuskeskus eikä se osallistu suoraan yksittäisten hankkeiden rahoittamiseen vaan tarjoaa rahoitustukea osaamis- ja innovaatioyhteisöille.

2.11 Osaamis- ja innovaatioyhteisöt valitaan avoimella valintamenettelyllä sellaisten ensisijaisten aiheiden perusteella, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus. EIT tukee parhaillaan kahdeksaa osaamis- ja innovaatioyhteisöä, jotka kokoavat yhteen yrityksiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia rajatylittäviin kumppanuuksiin ( 8 )

2.12 Kukin osaamis- ja innovaatioyhteisö pyrkii vahvistamaan innovointivalmiuksia hallinnoimalla tasapainoista toimintakokonaisuutta kolmella alalla: — innovoinnin tukihankkeet, joilla tuetaan ja kehitetään uusia tuotteita, palveluita ja innovatiivisia ratkaisuja — koulutus sekä kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön jatkokoulutusohjelmien (maisteri- tai tohtorikoulutusohjelmien) muodossa tarjoamat innovatiiviset koulutusohjelmat, johtamis- ja täydennyskoulutus, elinikäisen oppimisen moduulit sekä kesäkurssit, joilla on EIT:n laatumerkki — yritysten perustamiseen ja tukemiseen liittyvä toiminta sekä startup-ohjelmat, jotta autetaan yrittäjiä ja mahdollisia yrittäjiä muuntamaan ideansa menestyksekkääksi toiminnaksi keskittymällä ensisijaisesti markkinoille pääsyyn, rahoitukseen, verkostoihin, mentorointiin ja valmennukseen.

2.13 Samaan aikaan kukin osaamis- ja innovaatioyhteisö on osana omaa valveuttamisstrategiaansa sitoutunut toteuttamaan valveuttamis-, viestintä- ja levittämistoimia sekä kehittämään alueellisen innovaation ohjelmaa (Regional Innovation Scheme, RIS) tiiviissä synergiassa EIT:n kanssa.

2.14 ETSK on jo aiemmin korostanut, että osaamis- ja innovaatioyhteisöissä ”olisi myös taattava eri Euroopan maiden edustus, erityisesti innovaatiokeskusten sijainnin osalta” ja että ”tiedepilarissa edistettävää yrittäjyyttä olisi vahvistettava” ( 9 )

2.15 ETSK on myös todennut, että ”osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat suhteellisen keskittyneitä”, ja toivonut, että ”ryhdytään erityistoimiin suhteiden luomiseksi laboratorioihin, yrityksiin ja tutkimuskeskuksiin mahdollisimman monissa jäsenvaltioissa” ( 10 )

2.16 Euroopan parlamentti on puolestaan kehottanut komissiota säilyttämään osaamis- ja innovaatioyhteisöt nykyisessä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin rakenteessa korostaen avoimuuden ja sidosryhmien laajan osallistumisen merkitystä ja ”analysoimaan, miten osaamis- ja innovaatioyhteisöt sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti voivat toimia vuorovaikutuksessa Euroopan innovaationeuvoston kanssa” ( 11 )

2.17 Euroopan parlamentti on myös pannut tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen pohjalta merkille, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt eivät ole käyttäneet instituutin myöntämiä avustuksia kokonaisuudessaan, mikä on johtunut pääasiassa liiketoimintasuunnitelmien puutteellisesta täytäntöönpanosta ( 12 ) . Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen EIT:stä laatimassa erityisraportissa todetaan, että instituutin monimutkainen toimintakehys ja hallinnolliset ongelmat ovat haitanneet sen yleistä tehokkuutta ja johtaneet erilaisiin heikkouksiin.

2.18 Neuvosto on puolestaan tunnustanut strategisten kumppanuuksien ja aloitteiden, kuten EIT:n ja Marie Skłodowska-Curie -toimen, todistetun lisäarvon ( 13 ) , ja sovitun mukaisesti tulevan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kolmannessa pilarissa (Innovatiivinen Eurooppa) keskitytään läpimurtoinnovoinnin vahvistamiseen perustamalla Euroopan innovaationeuvosto. Innovaationeuvosto tarjoaisi keskitetyn asiointipisteen erittäin lupaaville innovoijille ( 14 )

3. Euroopan komission ehdotukset

3.1 Ehdotuksilla pyritään varmistamaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuus ja läpinäkyvyys sekä mukauttamaan EIT EU:n seuraavaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan (2021–2027) ja erityisesti eurooppalaisia kumppanuuksia varten Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa ehdotettuun toimintamalliin, jotta voitaisiin vahvistaa edelleen EU:n innovaatiopotentiaalia.

3.2 Ehdotetuilla 3 miljardin euron määrärahoilla, jotka tarkoittavat 600 miljoonan euron lisäystä (+ 25 prosenttia) nykyiseen strategiseen innovaatio-ohjelmaan (2014–2020) nähden, EIT:n katsotaan kykenevän rahoittamaan tehokkaasti nykyisiä toimia ja uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä sekä tukemaan 750 korkeakoulun innovointivalmiuksia.

3.3 EIT:n on määrä toteuttaa toimia, joiden tavoitteena on — vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa — edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta ja tukea EU:n korkea-asteen oppilaitosten muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä — tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi.

3.4 Uudelleenlaadittua EIT-asetusta ( 15 ) koskevalla ehdotuksella pyritään lisäämään oikeudellista selkeyttä ja parantamaan EIT:n mukauttamista EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan uudella oikeusperustalla. Asetusehdotuksessa otetaan myös käyttöön yksinkertaistettu rahoitusmalli EIT:tä varten, jotta voidaan edistää tehokkaammin julkisia ja yksityisiä lisäinvestointeja ja vahvistaa EIT:n hallintorakennetta.

3.5 Ehdotetussa päätöksessä strategisesta innovaatio-ohjelmasta 2021–2027 – jonka on vastattava tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa ”Horisontti Eurooppa” – pyritään seuraaviin tavoitteisiin: — Lisätään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alueellista vaikutusta sellaisten vahvistettujen EIT-verkostojen avulla, joissa on mukana nykyistä useampia korkeakouluja, yrityksiä ja tutkimuskeskuksia, varmistaen kytkökset alueellisiin älykkään erikoistumisen strategioihin. — Tuetaan korkea-asteen koulutuksen innovointivalmiuksia. — Perustetaan uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä. EIT perustaa kaksi uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä, jotka valitaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman painopisteiden kannalta tärkeimmiltä aloilta. Ensimmäisessä keskitytään kulttuurialaan ja luoviin aloihin, ja toinen täsmennetään seuraavassa vaiheessa vuonna 2025.

4. Yleistä

4.1 ETSK on tyytyväinen rooliin, joka EIT:llä on innovaatioekosysteemille antamansa tuen ansiosta edistettäessä EU:n kilpailukykyä, siltä osin kuin instituutti on kyennyt antamaan panoksen ns. osaamiskolmion kehittämiseen.

4.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että ”Avoin innovointi” tarjoaa Euroopan innovaationeuvoston kautta erittäin lupaaville innovoijille keskitetyn yhteyspisteen ja tehostaa yhteistyötä ekosysteemien ja innovatiivisten prosessien toimijoiden kanssa.

4.3 EIT:n tulisi tässä yhteydessä olla yksi tavoitekeskeisen innovoinnin tärkeimmistä vauhdittajista, jotta voidaan vastata yhteiskunnan haasteisiin sellaisilla aloilla kuin — kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa — yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvät taidot elinikäisen oppimisen näkökulmasta, mukaan luettuna korkea-asteen oppilaitosten valmiuksien lisääminen — uudet markkinasuuntautuneet ratkaisut globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi — synergia ja lisäarvo koko Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa.

4.4 EIT:llä ja osaamis- ja innovaatioyhteisöillä tulisi olla keskeisempi rooli EU:n innovaatiotoiminnassa kansallisella ja alueellisella tasolla, ja niiden tulisi vahvistaa valmiuksiaan, jotta voidaan lisätä ja parantaa koordinointia kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa.

4.5 EIT:n olisi toimittava kaikkien yritysten suuntaan näiden koosta riippumatta ja vahvistettava EU:n yrittäjyyskulttuuria osallistamalla kaikki yhteiskuntaelämän eturyhmät, luotava synergioita Euroopan innovaationeuvoston kanssa sekä tuotava lisäarvoa moniin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman piirissä toteutettaviin hankkeisiin.

4.6 ETSK:n mielestä EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi asetettava etusijalle osaamis- ja innovaatioyhteisöissä aktiivisesti toimivien suurten ja keskisuurten yritysten välisten yhteyksien järjestelmällinen vahvistaminen sekä uudet ja startup-yritykset, jotka osallistuvat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen aloitteisiin.

4.7 EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi kehittää omia strategioitaan yritysten rahoittamiseksi, jotta tuetaan innovatiivisten yritysten vahvistumista rahoitusmaailmaan ja riskipääomarahastoihin ylläpidettävien asianmukaisten yhteyksien kautta.

4.8 ETSK:n mielestä EIT:n rahoitustuen tulisi vastata alan kokoa, tyyppiä ja kehitystasoa. Pienten ja keskisuurten yritysten on vaikeampaa selviytyä sääntelytaakasta, ja niitä olisi tuettava taloudellisesti.

4.9 Jotta pk-yritykset voidaan osallistaa entistä paremmin, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi tutkia keinoja ”lähivaikutuksen” hyödyntämiseksi ja edistämiseksi erityisesti alueellisten keskusten avulla. Näiden tulisi toimia alueellisille ja paikallisille toimijoille kanavana pääsyyn globaaleille innovaatioalustoille sekä tarjota pk-yrityksille kohdennettuja rakenteita ja tukea.

4.10 ETSK katsoo, että alueelliset keskukset ovat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä. Yhdentyminen paikallisiin innovaatiojärjestelmiin ja toiminta ulkoisten kumppanien tehokkaana ”portinvartijana” ovat kaksi keskeistä näkökohtaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulevan rahoituksen kestävyyden kannalta.

4.11 Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuutta ja läpinäkyvyyttä olisi lisättävä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien (täysivaltainen kumppani, assosioitunut kumppani jne.) valintamenettelyt ja -kriteerit olisi julkistettava. Säännöt toiminnan ja hankkeiden (esim. innovointiehdotusten) valitsemiseksi olisi asetettava laajasti saataville ja niitä olisi levitettävä koko EU:ssa. Lisäksi riippumattomien elinten olisi otettava käyttöön asianmukaiset palautemekanismit ja valvottava niitä.

4.12 ETSK suosittaa, että EIT ylläpitää ja korostaa ainutlaatuista lisäarvoaan koulutuksen alalla korkeakoulutuksen johtavana toimijana Euroopassa sekä kehittää yrittäjyysosaamisen erityistaitoja paikallistasolla (learning by doing). Keskeisten kansainvälisten akkreditointielinten olisi tunnustettava EIT:n laatumerkki.

4.13 ETSK katsoo, että EIT:n olisi tuettava sellaisten uusien tuotteiden kehittämistä, joilla on vahva kaupallinen merkitys ja joihin liittyy kansainvälisiä koulutuskokemuksia teollisuuden tohtoriohjelman mallin mukaisesti.

4.13.1 ETSK kannattaa tinkimättä tarkistetussa asetuksessa ehdotettua EIT:n mukauttamista EU:n tutkimuksen ja innovoinnin monivuotiseen puiteohjelmaan Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja ehdotettujen ”eurooppalaisten kumppanuuksien” yhteydessä.

4.14 ETSK:n mukaan on vielä yksinkertaistettava sekä EIT:n – jonka hallintoa on vahvistettava – että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi noudattaa samoja sääntöjä, laatia vuosikertomukset ja noudattaa vuosittaisten liiketoimintasuunnitelmien sijaan monivuotisia liiketoimintasuunnitelmia.

4.15 ETSK korostaa, että on ryhdyttävä tehokkaisiin korjaaviin toimiin vastauksena Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioihin. Ne koskevat eräitä EIT-mallin keskeisiä elementtejä, joita ei ole suunniteltu asianmukaisesti sen varmistamiseksi, että luodaan tehokas ja innovatiivinen julkinen järjestelmä.

4.16 Strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskevan päätösehdotuksen osalta ETSK katsoo, että prosessissa olisi noudatettava kokonaisvaltaista toimintamallia ja katettava kaiken tyyppiset nykyiset kumppanuudet (vertaiskumppanuudet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt, tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden lippulaivahankkeet [FET Flagships ]), kuten neuvoston päätelmissä kehotetaan.

Bryssel 31. lokakuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Toimielinten välinen asia 2018/0225 (COD) – 8550/19, 15.4.2019.

(2) Toimielinten välinen asia 2018/0224 (COD) – 7942/19, 27.3.2019.

(3) EUVL C 161, 13.7.2007, s. 28, EUVL C 181, 21.6.2012, s. 122, EUVL C 62, 15.2.2019, s. 33.

(4) Yhteiset teknologialoitteet (JTI) otettiin käyttöön, jotta voidaan vastata paremmin teollisuuden tarpeisiin tietyillä tutkimusaloilla. Ne ovat riippumattomia EU:n elimiä, joissa teollisuus ja eräissä tapauksissa myös jäsenvaltiot ovat mukana. Riskinjakorahoitusväline (RSFF) perustettiin, jotta parannetaan tutkijoiden mahdollisuuksia saada lainarahoitusta etenkin suurempiriskisiin investointeihin tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja innovoinnin alalla. Kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki (GIF) kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa tarjoaa riskipääomaa innovatiivisille sekä suuren kasvupotentiaalin pk-yrityksille.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1292/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 174), 3 artikla.

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1312/2013/EU, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 892).

(7) Ks. alaviite 1.

(8) EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond, EIT Digital: For a strong, digital Europe, EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers, EIT Health: Together for healthy lives in Europe, EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy, EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing, EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe, EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

(9) EUVL C 62, 15.2.2019, s. 33

(10) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 122

(11) Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. kesäkuuta 2017 Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanon arvioinnista sen väliarvioinnin ja yhdeksättä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen perusteella, EUVL C 331, 18.9.2018, s. 30

(12) Euroopan parlamentin päätöslauselma (EU) 2019/1483, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2019, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2017, EUVL L 249, 27.9.2019, s. 229

(13) Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta, 23.5.2018.

(14) EU:n neuvosto – lehdistötiedote 27.3.2019.

(15) Asetus (EU) 1291/2013.