KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE päätöksen N:o 1152/2003/EY 8 artiklan 3 kohdan, direktiivin 2008/118/EY 45 artiklan 1 kohdan, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2073/2004 35 artiklan 1 kohdan ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 mukaisesta väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä tapahtuvien valmisteveron alaisten tuotteiden siirtojen tietokoneistetun valvontajärjestelmän toiminnasta ja valmisteverotuksen alan hallinnollista yhteistyötä koskevien sääntöjen soveltamisesta /* COM/2013/0850 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE päätöksen N:o 1152/2003/EY 8 artiklan 3 kohdan, direktiivin 2008/118/EY 45 artiklan 1 kohdan, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2073/2004 35 artiklan 1 kohdan ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 mukaisesta väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä tapahtuvien valmisteveron alaisten tuotteiden siirtojen tietokoneistetun valvontajärjestelmän toiminnasta ja valmisteverotuksen alan hallinnollista yhteistyötä koskevien sääntöjen soveltamisesta SISÄLLYSLUETTELO KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE........ 2 1........... Johdanto....................................................................................................................... 4 2........... Yhteenveto................................................................................................................... 4 3........... Valmisteveron alaisten tuotteiden liikkumisen ja valvonnan tietokoneistaminen......... 5 4........... Paperituloste sähköisestä hallinnollisesta asiakirjasta tai muu kaupallinen asiakirja sekä korvaavat järjestelyt (neuvoston direktiivin 2008/118/EY 45 artiklan 1 kohta)............................................ 8 5........... Valmisteverotuksen hallinnollista yhteistyötä koskeviin järjestelyihin liittyvän kuulemisen tulokset 9 6........... Yleiset päätelmät ja jatkotoimet................................................................................. 10 1. Johdanto Euroopan unionissa sovellettavat yleisimmät valmisteverot ovat alkoholijuomien, valmistetun tupakan ja energiatuotteiden (moottori- ja lämmityspolttoaineiden, kuten dieselin, bensiinin, sähkön, maakaasun, hiilen ja koksin) valmisteverot. Kaikki EU:n jäsenvaltiot kantavat valmisteveroa kyseisten kolmen tuoteluokan tuotteista, ja perussäännöt, erityisesti verojen rakenne ja vähimmäisverokannat, on yhdenmukaistettu EU:n tasolla, jotta estetään kilpailuolosuhteiden vääristyminen sisämarkkinoilla, joilla jäsenvaltioiden välisillä sisärajoilla ei enää tehdä verotarkastuksia. Valmisteverojärjestelmän toiminta sisämarkkinoilla edellyttää yleisiä säännöksiä, joita sovelletaan kaikkiin tuoteluokkiin. Tällaiset säännökset koskevat erityisesti valmisteveron alaisten tuotteiden tuotantoa, varastointia ja siirtoa jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltioiden on tehtävä myös hyvin toimivaa hallinnollista yhteistyötä kaikissa valmisteveroissa, jotta voidaan minimoida vääristymät ja jotta valmisteveroja voidaan soveltaa asianmukaisesti rajatylittävissä tilanteissa. Edellä mainittu tuotekohtainen valmisteverolainsäädäntö sisällytetään näin ollen horisontaalisiin sääntöihin, jotka esitetään näitä näkökohtia koskevissa EU:n eri säädöksissä. Tässä kertomuksessa on tarkoitus arvioida tällaisten horisontaalisten sääntöjen toimivuutta lainsäädännössä säädettyjen raportointivelvoitteiden mukaisesti tarkastelemalla kahta keskeistä näkökohtaa, jotka ovat väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä tapahtuvien valmisteveron alaisten tuotteiden siirtojen tietokoneistetun valvontajärjestelmän toiminta ja valmisteverotuksen alan hallinnollista yhteistyötä koskevien sääntöjen soveltaminen. Kyseessä on siis ensimmäinen ”rakennuspalikka” virallisessa taloudellisessa arvioinnissa, jonka komissio aikoo toteuttaa tulevina vuosina ja joka kattaa myös valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annettuun neuvoston direktiiviin 2008/118/EY sisältyviä muita aineellisia oikeussääntöjä ja jossa tarkastellaan myös EU:n valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmän (EMCS) – valmisteveron alaisten tuotteiden väliaikaisesti verottoman EU:n sisäisen liikkumisen ja valvonnan tietokoneistetun järjestelmän – toimintaa. On huomautettava, ettei tässä kertomuksessa voida asian teknisyyden vuoksi selittää uudelleen kaikkia siihen liittyviä käsitteitä ja termejä. Tältä osin viitataan liitteenä olevaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ja asiaa koskevalla komission verkkosivustolla[1] oleviin selvityksiin. Liitteenä olevassa yksiköiden valmisteluasiakirjassa käsitellään tässä kertomuksessa esitettyjä asioita yksityiskohtaisesti. 2. Yhteenveto Komissiolle asiaa koskevassa lainsäädännössä asetettujen oikeudellisten velvoitteiden mukaisesti tähän kertomukseen sisältyy kolme osaa, joissa käsitellään EU:n valmisteverolainsäädännön tiettyjen horisontaalisten näkökohtien täytäntöönpanoa. Jokainen osa perustuu sidosryhmille tehtyyn kattavaan kyselyyn sekä muuhun asianomaisten osapuolten palautteeseen ja esiin otettuja asioita koskeviin komission pohdintoihin. Liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään kattava yleiskuva kolmella sidosryhmien kuulemiskierroksella saadusta palautteesta sekä keskeiset havainnot ja sovellettu menetelmä. Tämän kertomuksen 3 luvussa käsitellään valmisteveron alaisten tuotteiden liikkumisen ja valvonnan tietokoneistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1152/2003/EY täytäntöönpanoa. Kyseisessä päätöksessä säädetään valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmän (EMCS) hallinnollisista järjestelyistä ja keskitetystä kehitysrahoituksesta. Ylivoimainen enemmistö kaikista sidosryhmistä toteaa päätöksen nojalla toteutettavien hallinnollisten järjestelyjen toimivan hyvin ja pitää EMCS-järjestelmää merkittävänä parannuksena aikaisempaan paperimuotoiseen järjestelmään verrattuna. Sidosryhmät ovat kuitenkin tehneet lukuisia hyödyllisiä parannusehdotuksia, kuten EMCS-järjestelmän yhdistäminen tullisovelluksiin. Komissio ottaa nämä ehdotukset huomioon tulevassa lainsäädännöllisessä ja teknisessä työssään. Kertomuksen 4 luvussa käsitellään direktiivin 2008/118/EY 45 artiklan 1 kohdassa säädettyä vaatimusta, jonka mukaan komission on esitettävä kertomus EMCS-järjestelmän korvaavista menettelyistä ja paperituloste sähköisestä hallinnollisesta asiakirjasta. Sidosryhmät olivat yleisesti ottaen tyytyväisiä direktiivin 2008/118/EY nojalla toteutettuihin järjestelyihin, mutta pyysivät vakiomalleja korvaaville asiakirjoille, jotta voidaan varmistaa, että kaikki asianomaiset osapuolet voivat helposti tunnistaa ne sellaisiksi. Komissio tarkastelee mahdollisuutta sisällyttää kyseiset ehdotukset komission asetuksen (EY) N:o 684/2009 tulevaan tarkistukseen. Kertomuksen 5 luvussa esitetään yhteenveto jäsenvaltioiden kuulemisesta, joka koskee niiden ensimmäisiä kokemuksia hallinnollisesta yhteistyöstä valmisteverotuksen alalla ja asetuksen (EY) N:o 2073/2004 kumoamisesta annetusta neuvoston asetuksesta (EU) N:o 389/2012. Jäsenvaltioiden mielestä uusi järjestelmä on parempi kuin aiemmat sähköisiin lomakkeisiin perustuneet järjestelmät, koska se mahdollistaa työnkulun paremman valvonnan ja tarjoaa helposti saatavilla olevan hallinnollista yhteistyötä koskevien tietojen arkiston. EMCS-järjestelmän toimivuuden parantamiseksi tehtiin erilaisia ehdotuksia, jotka komissio ottaa huomioon järjestelmän tulevassa kehityksessä ja tarvittaessa vastaavissa täytäntöönpanosäädöksissä. 3. Valmisteveron alaisten tuotteiden liikkumisen ja valvonnan tietokoneistaminen Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat vuonna 2003 päätöksen N:o 1152/2003/EY valmisteveron alaisten tuotteiden liikkumisen ja valvonnan tietokoneistamisesta. Siinä velvoitetaan komissio esittämään parlamentille ja neuvostolle kertomus järjestelmän täytäntöönpanosta. Kyseisen päätöksen perusteella komission ja jäsenvaltioiden oli tarkoitus täsmentää ja kehittää EMCS-järjestelmää vuosina 2004–2009. EMCS-järjestelmän ydintoiminnan oli tarkoitus alkaa 1. huhtikuuta 2009 (kaikkien jäsenvaltioiden kaikkien toimijoiden piti voida kuitata sähköisiä hallinnollisia asiakirjoja lähettämällä sähköisiä vastaanottoraportteja, vaikka myös paperimuotoinen järjestelmä jäisi käyttöön). EMCS-järjestelmä oli tarkoitus ottaa täysimääräisesti käyttöön 1. tammikuuta 2010 (kaikissa tavaroiden väliaikaisissa valmisteverottomissa siirroissa oli tarkoitus käyttää EMCS-järjestelmää). Komission ja kaikkien jäsenvaltioiden välisten keskustelujen sekä valmisteverokomitean keskustelujen perusteella todettiin, ettei alkuperäinen suunnitelma ollut enää realistinen. Useat jäsenvaltiot vahvistivat, että EMCS-järjestelmän käyttöönotossa oli teknisiä ongelmia. Siinä oli myös oikeudellisia rajoituksia, koska neuvostossa EMCS-järjestelmän oikeusperustan muodostavasta direktiiviehdotuksesta käydyt keskustelut kestivät kauemmin kuin alun perin odotettiin. Komissio ehdotti näin ollen EMCS-järjestelmän täytäntöönpanosuunnitelman tarkastelemista uudelleen ja esitti kaksi vaihtoehtoa: 1) EMCS-järjestelmän täytäntöönpanoa ja käyttöönottoa lykätään vuodella (1. huhtikuuta 2010 asti) muuttamatta vaiheistusta ja laajuutta koskevissa eritelmissä esitettyä strategiaa. 2) Jäsenvaltioille, jotka olisivat valmiita aloittamaan EMCS-järjestelmän täytäntöönpanon ja käytön ennen huhtikuuta 2010 (esim. 1. syyskuuta 2009), annetaan mahdollisuus edetä. Tullipoliittisen ryhmän 25. kokouksessa (2. heinäkuuta 2008) valmisteverosta vastaavat pääjohtajat kannattivat suurella enemmistöllä ensimmäistä vaihtoehtoa. EMCS-järjestelmän ensimmäinen toimintavaihe aloitettiin huhtikuussa 2010, ja kyseistä järjestelmää käytettiin rinnakkain vuonna 1993 käyttöön otetun paperimuotoisen järjestelmän kanssa. EMCS-järjestelmä on korvannut aikaisemman paperimuotoisen järjestelmän kokonaan 1. tammikuuta 2011 alkaen. EMCS-järjestelmän toinen toimintavaihe aloitettiin 1. Tammikuuta 2012. Siihen sisältyivät valvontatoimien rekisteröinti, tapahtumien raportointi siirtojen aikana ja tietojenvaihto jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä varten. Komissio on tehnyt talouden toimijoille ja jäsenvaltioiden hallinnoille kolme tutkimusta, jotka koskevat EMCS-järjestelmän eri näkökohtia. Tässä jaksossa käsitellään päätöksen täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia koskevan kyselyn tuloksia. Muiden tutkimusten tuloksia tarkastellaan tämän kertomuksen myöhemmissä luvuissa. Kyselyyn saatiin 131 vastausta, joista 104 oli peräisin yksittäisiltä talouden toimijoilta ja eurooppalaisilta ammattiliitoilta, ja 27 vastausta saatiin 23 jäsenvaltiolta. Ylivoimainen enemmistö sidosryhmistä katsoo, että päätöksen tavoitteet on yleisesti ottaen saavutettu tyydyttävästi. Sidosryhmien mukaan päätöksessä säädetyt hallinnolliset järjestelyt toimivat hyvin. Kaikki sidosryhmät ovat hyötyneet riittävästi EMCS-hankkeesta, ja päätöksentekoprosessi täyttää yleisesti ottaen odotukset. Komissio ei siksi aio ehdottaa päätöksen tarkistamista. Talouden toimijat ovat kaiken kaikkiaan tyytyväisiä EMCS-hankkeen nykyiseen kuulemisjärjestelmään, joka perustuu valmisteveroa käsittelevään yhteysryhmään. Jotkin talouden toimijat haluaisivat kuitenkin, että yhteysryhmällä olisi enemmän tapaamisia ja että se keskustelisi enemmän käytännön seikoista. Ne haluaisivat myös komission tekevän EMCS-järjestelmän yhteydessä useammin elinkeinonharjoittajiin kohdistuvia tutkimuksia. Komissio aikoo tutkia, miten näitä pyyntöjä voitaisiin parhaiten noudattaa. Kaikkien sidosryhmien ylivoimainen enemmistö katsoo lisäksi, että EMCS-järjestelmä on merkittävä parannus aikaisempaan paperimuotoiseen järjestelmään verrattuna. Tämän osoittaa myös äärimmäisen vähäinen teknisten virheiden määrä (teknisiä virheitä tapahtuu alle 1 prosentissa valmisteveron alaisten tavaroiden siirroista) ja erittäin lyhyet valmisteveron alaisten tavaroiden siirron päättämiseen tarvittavat ajat (sähköisen hallinnollisen asiakirjan hyväksymisestä kuluu keskimäärin 6,8 päivää vastaanottoraportin lähettämiseen määräpaikassa.) Seuraaviin EMCS-järjestelmän näkökohtiin on kuitenkin kiinnitettävä vielä huomiota: EMCS-järjestelmän ja tullisovellusten väliset yhteydet eivät toimi tyydyttävästi, minkä vuoksi talouden toimijoilta ja jäsenvaltioiden hallinnoilta edellytetään manuaalisia toimenpiteitä. Tämä pätee erityisesti silloin, kun vientimenettely alkaa muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa valmisteveroalan toimijan päätoimipaikka sijaitsee, tai kun tavarat poistuvat Euroopan unionista toisen jäsenvaltion kautta. Normaalista tapahtumasarjasta poikkeavien tapausten käsittelyjärjestelmää siirron aikana ei ole aina määritetty asianmukaisesti, mikä aiheuttaa talouden toimijoille ja jäsenvaltioille oikeudellista epävarmuutta ja lisärasitteita. Talouden toimijat kärsivät edelleen toisinaan viivästyksistä, jotka johtuvat siitä, että muissa jäsenvaltioissa myönnettyjä talouden toimijoiden lupia koskevien tietojen jakelu on viivästynyt. Lähettäjältä saatavien tietojen laatu aiheuttaa edelleen ongelmia joillekin vastaanottajille ja määräjäsenvaltioille. Jotta voidaan ratkaista tullijärjestelmiä koskeviin yhteyksiin liittyvät ongelmat, tulevaisuudessa aiotaan ottaa käyttöön EMCS-järjestelmä, jossa on parannetut yhteydet tullijärjestelmiin. Komissio pyrkii sisällyttämään valmisteveron alaisia tavaroita koskevat erityisvaatimukset myös uusiin tullisovelluksiin, joita kehitetään unionin tullikoodeksin täysimääräistä täytäntöönpanoa varten. Sen yhteydessä tarkistetaan myös direktiiviin 2008/118/EY sisältyviä tullimenettelyjä koskevia säännöksiä. Komissio tutkii parhaillaan, miten poikkeusten käsittelyä voidaan parantaa, jotta EMCS-järjestelmään saataisiin uusi toiminto. Tämä voi edellyttää direktiivin 2008/118/EY tarkistamista, jotta tämän alan olemassa olevia säännöksiä voidaan selventää ja laajentaa. Komissio on antanut uuden täytäntöönpanoasetuksen (komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 612/2013), jossa säädetään talouden toimijoiden lupien reaaliaikaisesta jakelusta jäsenvaltioiden välillä. Reaaliaikainen jakelu otetaan käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2015. Komissio pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa parantamaan EMCS-sovellusten vaatimustenmukaisuuden testausta, jotta voidaan vähentää virheellisistä tiedoista johtuvien ongelmien todennäköisyyttä. Sidosryhmiä pyydettiin ehdottamaan keinoja, joilla voitaisiin tulevaisuudessa mitata EMCS-järjestelmän suorituskykyä. Jäsenvaltiot ovat pitkälti yksimielisiä seuraavista mitattavista seikoista: siirtojen päättämiseen kulunut aika, hallinnollista yhteistyötä koskeviin pyyntöihin vastaamiseen kulunut aika, virheitä sisältäneiden siirtojen prosenttiosuus, niiden vientitapahtumien prosenttiosuus, jotka täytyy päättää manuaalisesti, mitattavissa oleva hallinnollisen rasitteen vähentyminen / tulojen perimisen parantuminen. Ensimmäinen, toinen ja kolmas mitattava seikka voidaan lähtökohtaisesti selvittää automaattisesti. Neljännen ja viidennen kohdalla on tutkittava lisää, mitkä ovat parhaita keinoja kerätä tällaiset tiedot. Komissio valmistelee parhaillaan neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 34 artiklan perusteella tilastoja koskevaa täytäntöönpanoasetusta, ja ottaa kyseiset suositukset huomioon laatiessaan täytäntöönpanoasetusta ja arvioidessaan uudelleen EMCS-järjestelmän CS/MISE-komponentin toimintaa[2]. 4. paperituloste sähköisestä hallinnollisesta asiakirjasta tai muu kaupallinen asiakirja sekä korvaavat järjestelyt (neuvoston direktiivin 2008/118/EY 45 artiklan 1 kohta) Kertomuksen tämän luvun laadinta perustuu neuvoston direktiivin 2008/118/EY 45 artiklan 1 kohtaan, jonka nojalla komission on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus EMCS-järjestelmän korvaavista menettelyistä, joista säädetään direktiivin 26 ja 27 artiklassa, ja paperituloste direktiivin 21 artiklan 6 artiklassa tarkoitetusta saateasiakirjasta. Laatiessaan tätä kertomusta komissio järjesti jäsenvaltioille ja elinkeinonharjoittajien edustajille kohdennetun kyselyn voidakseen arvioida tällaisten järjestelyjen tehokkuutta ja hyödyllisyyttä. Siihen sisältyi myös joitakin EMCS-järjestelmää koskevia yleisiä kysymyksiä, joista saatiin alustavia tietoja tulevia tutkimuksia varten. Kyselyyn saatiin kaikkiaan 104 vastausta, ja siinä voitiin määritellä kaksi eri otosta – jäsenvaltioiden ja elinkeinonharjoittajien otos. Kyselylomakkeen vastauksista saadaan arvokasta tietoa nykyisestä korvaavasta menettelystä ja saateasiakirjan paperitulosteeseen liittyvistä mahdollisista ongelmista. Enemmistö jäsenvaltioiden ja elinkeinonharjoittajien otoksesta oli tyytyväinen nykyiseen korvaavaan menettelyyn. Valtaosa molempien otosten vastaajista kuitenkin totesi, että tarvitaan kaikissa jäsenvaltioissa käytettävä vakiomuotoinen korvaava asiakirja. Useimmat jäsenvaltiot katsoivat, että ainoastaan oleelliset tiedot sisältävä vakiomalli vähentäisi tarvetta muuttaa korvaavia asiakirjoja aina EMCS-järjestelmän uuden version yhteydessä. Myös joidenkin elinkeinonharjoittajia edustaneiden vastaajien ensisijaisena tavoitteena oli vähentää tarvetta turvautua korvaavaan menettelyyn tutkimalla keinoja parantaa pääsyä kansallisiin EMCS-järjestelmiin. Jäsenvaltioista 50 prosenttia katsoi, että sähköisen saateasiakirjan (e-AD) paperitulosteeseen olisi hyödyllistä lisätä viivakoodi, joka sisältää asiakirjan hallinnollisen viitekoodin. Lähes 40 prosenttia jäsenvaltioiden ja elinkeinonharjoittajien otoksesta piti vakiomuotoista asiakirjaa tarpeellisena. Voitaisiin laatia vakiomalli, joka sisältää viivakoodin. Tämä auttaisi tunnistamaan paperitulosteen ja ratkaisemaan kielelliset ongelmat, jotka liittyvät siihen, että paperitulosteita on olemassa kaikilla virallisilla kielillä. Vastaajat kuitenkin pitivät korvaavan menettelyn parissa työskentelyä tärkeämpänä, sillä molempien otosten enemmistö piti vakiomuotoista korvaavaa asiakirjaa tarpeellisena. Vastatessaan EMCS-järjestelmää koskeviin yleisiin kysymyksiin valtaosa sekä jäsenvaltioiden että elinkeinonharjoittajien otoksesta piti järjestelmästä saamaansa toiminnallista kokemusta hyvänä tai erinomaisena. Järjestelmän parantamiseksi vastaajat ehdottavat esimerkiksi mahdollisuutta korjata e-AD-asiakirjan tietoja hyväksymisen jälkeen ja SEED-tietokannan (jaettava rekisteri elinkeinonharjoittajista, joilla on lupa siirtää tavaroita EMCS-järjestelmässä) nopeampaa päivitystä sen pitämiseksi ajan tasalla. Lisäksi on erittäin tärkeää tutkia vientimenettelyssä esiintyviä EMCS-järjestelmään liittyviä ongelmia. Kyselyn kautta saatua palautetta tutkitaan lisää, jotta voidaan hienosäätää myöhempiä kyselyjä, jotka koskevat EMCS-järjestelmän tulevia arviointimenetelmiä ja ‑perusteita sekä direktiivin 2008/118/EY yleistä täytäntöönpanoa. Komissio suosittelee seuraavaa: · Laaditaan kaikissa jäsenvaltioissa käytettävät korvaavien asiakirjojen vakiomallit. · Tutkitaan mahdollisuuksia parantaa kansallisten EMCS-järjestelmien saatavuutta, jotta ei tarvitse käyttää korvaavia menettelyjä. · Ehdotetaan vakiomallia e-AD-asiakirjan paperitulosteelle. Tämä auttaisi vähentämään kielellisiä ongelmia. Malli voisi perustua vakiomuotoisiin kaupallisiin asiakirjoihin, esimerkiksi CMR-rahtikirjaan. Se olisi otettava vapaaehtoisesti käyttöön koehankkeessa. · Jokaisen siirron yksilöivän ARC-koodin[3] olisi sisällyttävä viivakoodina paperitulosteeseen, jotta voidaan helpottaa tienvarsitarkastuksia ja auttaa elinkeinonharjoittajia tunnistamaan lähetykset. Komissio aikoo tarvittaessa sisällyttää edellä mainitut suositukset komission asetuksen (EY) N:o 684/2009 seuraavaan tarkistukseen; kyseisessä asetuksessa määritetään EMCS-järjestelmän sähköisten sanomien sisältö ja korvaavien asiakirjojen rakenne. 5. valmisteverotuksen hallinnollista yhteistyötä koskeviin järjestelyihin liittyvän kuulemisen tulokset Neuvoston asetus (EU) N:o 389/2012 tuli voimaan heinäkuussa 2012, ja se korvasi neuvoston asetuksen (EY) N:o 2073/2004. Uudessa asetuksessa selvennetään ja yhdenmukaistetaan talouden toimijoiden rekisteröintijärjestelmää, tietojenvaihtoa, toimintatilastojen laadintaa sekä komission ja jäsenvaltioiden velvollisuutta ylläpitää ja kehittää EMCS-järjestelmää. Ensimmäisen asetuksen toimintaa koskevan kertomuksen määräaika on vuonna 2017, mutta katsottiin hyödylliseksi kerätä jäsenvaltioiden ensimmäiset kokemukset asetuksen soveltamisesta erityisesti EMCS-järjestelmän yhteydessä, koska asetuksen mukaan EMCS-järjestelmää on käytettävä kaikissa tavanomaisissa olosuhteissa. Uusi asetus ei ole toistaiseksi johtanut suuriin muutoksiin jäsenvaltioiden yhteistyötavassa, vaikka valmisteverotuksen alan keskusyhteistoimiston tehtävät ovat lisääntyneet ja sen asema on vahvistunut. Sähköisten lomakkeiden korvaaminen EMCS-vaiheella 3 (tammikuussa 2012) on onnistunut erittäin hyvin, ja jäsenvaltioiden suuri enemmistö pitää tätä parannuksena. Nykyistä sisältöä ja työnkulkua olisi kuitenkin arvioitava uudelleen, jotta saadaan selville, voidaanko mainittujen liiketoimintatarpeiden täyttämiseksi tehdä lisäparannuksia. Jäsenvaltiot kannattavat EMCS-järjestelmässä lähetettävän palautesanoman kehittämistä sekä sellaisen säännöksen sisällyttämistä asianmukaiseen täytäntöönpanoasetukseen, jonka nojalla pyynnön esittävät jäsenvaltiot voivat ilmoittaa pyynnön vastaanottaville jäsenvaltioille saamiensa tietojen perusteella toteuttamistaan toimista. Jotkin jäsenvaltiot arvostelivat EMCS-järjestelmän nykyisiä korvaavia järjestelyjä. Jäsenvaltiot eivät välttämättä ole mukana asiakirjavirrassa, minkä katsotaan mahdollistavan petoksia. Kyseiset jäsenvaltiot haluaisivat, että asiakirjat kulkevat niiden kautta, kuten e-AD-asiakirjat. Jotkin jäsenvaltiot haluaisivat ottaa käyttöön uuden sanoman, joka mahdollistaisi tietojen siirron silloin, kun tarkastuksen kohteena oleva talouden toimija ei voi luoda kyseessä olevia valmisteveron alaisia tavaroita koskevaa asiakirja-aineistoa. Jotkin jäsenvaltiot raportoivat, ettei kaikkiin hallinnollista yhteistyötä koskeviin pyyntöihin vastata yhden tai kolmen kuukauden määräajoissa tai ettei niihin vastata ollenkaan. Tämä voi johtua osittain siitä, ettei EMCS-järjestelmässä ole asetukseen (EU) N:o 389/2012 sisältyvää mahdollisuutta kieltäytyä avunpyynnön täyttämisestä tai perustella kieltäytymistä, vaikka EMCS-siirron historiaa koskevasta pyynnöstä on mahdollista kieltäytyä. Jotkin jäsenvaltiot ehdottivat myös järjestelmän parantamista siten, että pyyntöihin voitaisiin vastata osittain. SEED-tietokannan katsotaan toimivan hyvin, ja sitä pidetään enimmäkseen luotettavana ja ajantasaisena. Lisäparannuksia on odotettavissa, kun komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 612/2013 säädetyt palvelun tasoa koskevat velvoitteet tulevat voimaan. EMCS-järjestelmän olisi vastedes tuettava paremmin riskianalyysia. Komissio ottaa nämä näkökohdat huomioon tulevassa lainsäädännöllisessä ja teknisessä työssään. 6. Yleiset päätelmät ja jatkotoimet Komission aloittamat tutkimukset väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä tapahtuvien valmisteveron alaisten tuotteiden siirtojen tietokoneistetun valvontajärjestelmän toimintaa ja valmisteverotuksen alan hallinnollista yhteistyötä koskevien keskeisten horisontaalisten sääntöjen toiminnasta osoittavat selvästi, että nykyiset säännöt toimivat tyydyttävästi. On kuitenkin saatu lukuisia hyödyllisiä parannusehdotuksia, jotka koskevat erityisesti EMCS-järjestelmän yhdistämistä tullisovelluksiin ja korvaavien asiakirjojen standardointia, sekä joitakin EMCS-järjestelmän toimintoja koskevia erityisehdotuksia. Komissio aikoo tarkastella näitä ehdotuksia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asiaa koskevassa teknisessä työssä ja tarvittaessa myös täytäntöönpanosäädösten yhteydessä. Tältä pohjalta EU:n valmisteverojärjestelmää ja erityisesti koko EMCS-järjestelmää arvioidaan kokonaisvaltaisemmin ja direktiivi 2008/118/EY pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan pitäen silmällä vuonna 2015 tehtävää mahdollista lainsäädäntöuudistusta koskevaa aloitetta. [1] http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/circulation_control/index_en.htm [2] Kyseinen EMCS-järjestelmän komponentti poimii toimintatietoja ja luo tilastoraportteja, joten sen avulla saadaan valtaosa suorituskykyä koskevista tiedoista. [3] Hallinnollinen viitekoodi – ks. lisätietoja ja -selvityksiä myös osoitteesta http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/faq/faq_2898_en.htm.