FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 13.6.2007 
KOM(2007) 323 lopullinen 
2007/0109 (CNS)   
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
Suomessa tietyille määrille siemeniä ja siemenviljaa sallitun tuen tuloksista 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS 
asetuksen (EY) N:o 1947/2005 muuttamisesta Suomen siemenille ja siemenviljalle 
myöntämän kansallisen tuen osalta 
(komission esittämä) 
  
{SEK(2007) 799} 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. J OHDANTO .................................................................................................................... 3 
2. S IEMENTUOTANNON KANSALLINEN TUKIJÄRJESTELMÄ ................................................. 3 
2.1. Viljakasvien siementuotannon tuet .............................................................................. 3 
2.2. Nurmikasvien siementuotannon tuet............................................................................ 4 
2.2.1. Tuotanto ................................................................................................................ ....... 4 
2.2.2. Täytäntöönpano.......................................................................................................... .. 5 
2.2.3. Tuen muuttaminen ....................................................................................................... 5  
2.2.4. Tuen alueellinen eriyttäminen...................................................................................... 5 2.2.5. Tukikelpoisten kasvien lajikkeet (liite V).................................................................... 6 
2.2.6. Puna-apila ( Trifolium pratense L. ) – liite VI, taulukko 1 ............................................ 6 
2.2.7. Timotei ( Phleum pratense L. ) – liite VI, taulukko 2.................................................... 6 
2.2.8. Nurminata ( Festuca pratensis huds. ) – liite VI, taulukko 3......................................... 6 
2.2.9. Koiranheinä ( Dactilis glomerata L. ) – liite VI, taulukko 4.......................................... 7 
2.2.10. Englanninraiheinä ( Lolium perenne L. ) – liite VI, taulukko 5..................................... 7 
3. S
IEMENTUONTI SUOMEEN ............................................................................................. 7 
3.1. Siemenviljan tuonti – liite VII, taulukot 1 ja 2 ............................................................ 7 
3.2. Nurmikasvien siementen tuonti – liite VII, taulukko 3................................................ 8 
4. M UUT TUKIJÄRJESTELMÄT SUOMESSA .......................................................................... 8 
5. K ATSAUS NURMIKASVIEN SIEMENTEN TUOTANTOON SUOMESSA JA EU-15: SSÄ........... 9 
6. T ILATUKIJÄRJESTELMÄ ................................................................................................. 9 
7. Y HTEENVETO JA PÄÄTELMÄT ...................................................................................... 10 
7.1. Oikeusperusta............................................................................................................. 10 
7.2. Järjestelmän soveltaminen ......................................................................................... 10 
7.3. Muut tukijärjestelmät ................................................................................................. 10 
7.4. Tilatukijärjestelmä ..................................................................................................... 10  
7.5. Siementen lisääminen muissa maissa ........................................................................ 10 7.6. Siemenviljan tuotanto ................................................................................................ 11 
7.7. Tuonti Suomeen ......................................................................................................... 11 
8. E
HDOTUS .................................................................................................................... 11 
Huom.: Kertomuksessa tarkoitetut liitteet löytyvät kertomukseen oheistetusta komission 
valmisteluasiakirjasta.  (http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm
) 
 
FI 3   FI KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
Suomessa tietyille määrille siemeniä ja siemenviljaa sallitun tuen tuloksista 
1. J OHDANTO  
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2358/711 8 artiklan mukaisesti 9. tammikuuta 2001 
tehdyllä komission päätöksellä 2001/60/EY2 Suomen sallittiin myöntävän tukea 
siemenviljalle 31. joulukuuta 2005 asti (ks.  liite I) ja 9. tammikuuta 2001 tehdyllä 
komission päätöksellä 2001/61/EY3 puna-apilan, timotein, nurminadan, koiranheinän 
ja englanninraiheinän siemenille 31. joulukuuta 2005 asti (ks. liite II). 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1947/2005 8 artiklan 2 kohdan mukaan komissio 
toimittaa neuvostolle 1. tammikuuta 2006 mennessä Suomen hyvissä ajoin 
toimittamien tietojen perusteella laaditun kertomuksen tietyille määrille siemeniä ja tietyille määrille siemenviljaa sallitun tuen tuloksista ja liittää siihen tarpeelliset 
ehdotukset. 
Tämä kertomus perustuu Suomen viranomaisten säännöllisesti toimittamiin tietoihin.  
2. S
IEMENTUOTANNON KANSALLINEN TUKIJÄRJESTELMÄ  
Vilja- ja nurmikasvien siementukea s aa myöntää yksinomaan Suomen kansalliseen 
lajikeluetteloon merkityille vilja- ja nurmika svilajikkeille, joita viljellään ainoastaan 
Suomessa (lähialueilla viljeltäviä vähäisiä määriä lukuun ottamatta). 
Suomella on lupa myöntää siemenviljan  tuottajille  vuosittain 100 000 tonnin 
enimmäismäärän rajoissa tukea, joka  voi olla enintään 2,523 euroa 100:aa 
kilogrammaa kohden eli yhteensä enintään  2,523 miljoonaa euroa (ks. liite I). 
Nurmikasvien siementuotannon osalta kullekin lajikkeelle  on vahvistettu 
hehtaarikohtainen enimmäistuki tukikelpoi sen enimmäispinta-al an rajoissa; tuen 
enimmäismäärä on 1,814 milj oonaa euroa (ks. liite II).  
2.1. Viljakasvien siementuotannon tuet 
Siemenviljan tuotanto kasvoi vuosien 2000–2005 aikana 23 % eli 57 309 tonnista 
70 531 tonniin. 
Samana ajanjaksona ohransiementen tuotan to lisääntyi 62 %, kevätvehnän 163 % ja 
syysvehnän 70 %. Kauransiementen tuotan to sitä vastoin väheni 32 %, ja 
rukiinsiementen 10 %. 
                                                 
1 EYVL 246, 5.11.1971, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) 
N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1). Kumottu ja korvattu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1947/2005 (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 3). 
2 EYVL 21, 23.1.2001, s. 17. 
3 EYVL 21, 23.1.2001, s. 18. 
 
FI 4   FI Taulukossa 1 esitetään Suomen viranomaisilta saadut vuosia 2000–2005 koskevat 
tiedot. 
Taulukko 1 Viljakasvien varmennettu siementuotanto tonneina Suomessa vuosina 
2000–2005 
Viljakasvi  2000 2001 2002 2003 2004 2005 Muutos-% 
2000/2005  
Ohra 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Kaura 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32% 
Ruis 660 569 887 1 394 315 592 –10% 
Kevätvehnä  3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163% 
Syysvehnä  525 861 1 056 1 141 1 552 892 70% 
Yhteensä  57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Lähde: Suomen viranomaiset  
Kun tuki vahvistetaan 100:aa kilogramm aa kohden, hehtaarikohtaisen tuen määrän 
arvioidaan vuosina 2000–2005 olevan kesk imäärin 68 euroa/ha, ja suuntaus on 
kasvava, kuten taulukosta 2 ilmenee. 
Taulukko 2 Arvio siemenviljan hehtaarituesta  aiempien keskisatojen perusteella, 
kun tuki on 2,523 euroa/100 kg. 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Keskimäärin
vuodesta 2000 
vuoteen 2005  
Tuotanto (kg)  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355
Pinta-ala (ha)  27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136
Sato (kg/ha) (1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704
Tukitaso (€/ha)  52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2
(1) Ohran, kauran, rukiin sekä syys- ja kevätvehnän keskisato  
Vuosina 2000–2005 siemenviljantuotannon keskisato on lisääntynyt 44 %, ja 
hehtaarituen taso on kehittynyt vastaavasti. 
Liitteessä III esitetään siemenviljalajikke et, joille myönnettiin kansallista tukea 
vuosina 2000–2005. Luettelosta ilmenee, että laji kkeiden (erityisesti ohralajikkeiden) 
lukumäärä on lisääntynyt huomattavasti. 
2.2. Nurmikasvien siementuotannon tuet 
2.2.1. Tuotanto 
Vuosina 2000–2005 nurmikasvien siementuotanto  väheni pääasiassa säävaihtelujen 
vuoksi 4 685 tonnista vuonna 2001 vain  1 654 tonniin vuonna 2004. Kuten 
taulukosta 3 ilmenee, vuoden 2004 tuotanto oli kuitenkin huomattavasti edellisten 
kuuden vuoden 3 163 tonnin keskiarvoa alhais empi. Tärkein nurmikasvi on timotei. 
 
FI 5   FI Taulukko 3 Nurmikasvien varmennettu siementuotanto tonneina Suomessa vuosina 
2000–2005 
Laji 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Muutos %:
eina 
2000/2005  
Puna-apila  53 125 68 62 4 52 –2% 
Timotei  2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11% 
Nurminata  423 732 468 454 318 700 66% 
Koiranheinä  6 3 0 2 0 0  
Englanninraiheinä  45 44 31 38 13 43 –6% 
Yhteensä  2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1% 
Lähde: Suomen viranomaiset  
2.2.2. Täytäntöönpano 
Suomen viranomaiset tekivät vuosina 2000–2005 omasta aloitteestaan joitakin 
muutoksia tukijärjestelmää n. Ne muun muassa mukautti vat hehtaaritukea sallitun 
enimmäispinta-alan ylittyessä ja  eriyttivät tukea alueellisesti. 
2.2.3. Tuen muuttaminen 
Suomen viranomaisten hyväksymä siementen tuotantoala oli vuosina 2000–2005 
useaan otteeseen komission päätöksessä 2001/61/EY esitettyä suurempi. 
Tuen määrittämiseksi käytettiin kahta menetelmää. Vuosina 2000–2002 määrärahat laskettiin  kertomalla komission päätöksessä 
vahvistettu enimmäispinta-ala päätöks en mukaisella hehtaarikohtaisella 
enimmäistuella. Tulo jaettiin hyväksytyllä kansallisella pinta-alalla (joka ylitti 
sallitun enimmäispinta-alan). Näin saatiin tul okseksi alennettu hehtaarikohtainen 
tuki.  
Vuonna 2003 otettiin käyttöön tukiyksikkökerr oin, joka määriteltiin siksi osuudeksi 
tukihakemuksen kohteena olevasta tukeen oikeuttavasta tukiyks ikkömäärästä, jolta 
tuki maksetaan. 
Jos kansallinen enimmäispinta-ala ylittyy, tukeen oikeuttava pinta-ala lasketaan 
käyttämällä tukiyksikkökerrointa ja vähentäm ällä lineaarisesti kaikkien hakijoiden 
hyväksyttyä pinta-alaa. 
Jos tukiyksikkökerroin on pien empi kuin yksi, yksittäise lle viljelijälle myönnetään 
käytännössä tukea ainoastaan osasta kut akin hänen hakemaansa hehtaaria. 
2.2.4. Tuen alueellinen eriyttäminen 
Vuosina 2004 ja 2005 siemententuottajille maks etun tuen määrä vaih teli alueittain 
(ks. liite IV). Tukitasoja oli kaksi: yksi taso Etelä-Suomen tukialueille A ja B ja 
toinen taso pohjoisen Su omen tukialueille C1–C4. 
Tukea ryhdyttiin eriyttämään alueellises ti, koska käyttöön otettiin maatalouden 
ympäristötuen kansallinen lisäosa, jota sove lletaan vain alueilla A ja B. Näin siis 
myös haluttiin välttää ma hdolliset liikakorvaukset. 
 
FI 6   FI 2.2.5. Tukikelpoisten kasvien lajikkeet (liite V) 
Hyväksyttyyn kansalliseen tukeen kelp aavien kasvilajien lajikkeiden lukumäärä 
lisääntyi huomattavasti vuosina 2000–2005 erityi sesti timotein ja puna-apilan osalta. 
Liitteessä VI esitetään tukea saavien lajien kehitys, tuotantoa koskevia tietoja, 
tarkastuksen jälkeen hyväksytyt pinta-alat, sadot, enimmäistukea vastaavat pinta-alat 
ja hehtaarikohtaiset tuet vuosina 2000–2004. Seuraavat kappaleet perustuvat näiden 
tietojen analyysiin. Vertailukohtana on käyt etty EU15:n keskisatoa, joka esitetään 
liitteessä VIII oleva ssa taulukossa 1. 
2.2.6. Puna-apila (Trifolium pratense L.) – liite VI, taulukko 1 
Puna-apilan kokonaistuotantomäärä vaihteli Suomessa vuosina 2000–2005 
huomattavasti vuonna 2001 tuotetuista 125 tonnista 4 tonniin vuonna 2004. 
Tuotannonlasku johtuu pääasiassa satojen jyrk ästä pienenemisestä (188 kilosta/ha 
10 kiloon/ha) ja vähäiseltä osin  pinta-alan pienenemisestä. 
EU15:ssä keskisato vaihteli vuosina 2000–2005: se oli 260 kg/ha vuonna 2004 ja 
380 kg/ha vuonna 2000. 
Lisäksi tarkastusten jälkeen hyväksytty pi nta-ala oli sallittua enimmäispinta-alaa 
suurempi vuosina 2001 ja 2002, jolloin he htaarikohtaista tu kea alennettiin. 
2.2.7. Timotei (Phleum pratense L.) – liite VI, taulukko 2 
Myös timotein tuotanto vaihteli vuos ina 2000–2005: se oli 3 781 tonnia vuonna 2001 
ja 1 319 tonnia vuonna 2004. Tuotantomäärien erot johtuivat sekä sadon että pinta-alan vaihteluista. Vuonna 2001 sato o li 527 kg/ha ja vuonna 2004 vain 236 kg/ha. 
EU-15:n keskisato vuosina 2000–2005 väli llä 280–530 kg/ha. Timotein satoluvut 
samoina vuosina Suomessa olivat varsin  samanlaiset kuin EU-15:n keskiluvut. 
Tarkastuksen jälkeen hyväksytty timotei n tuotantoalue oli koko ajanjaksolla 
suurempi kuin komission päätöksessä 2001/ 61/EY sallittu enimmäispinta-ala, 
erityisesti vuosina 2001, 2002 ja 2003, jolloin se ylitti sallitun pinta-alan yli 
40 prosentilla. 
Sallitun enimmäispinta-alan ylittämisen vuoks i hehtaarikohtaista tukea alennettiin 
vuosina 2000–2002. Vuodesta 2003 alkaen on s ovellettu tukiyksi kkökerrointa, joka 
oli 0,70 vuonna 2003, 0,89 vuonna 2004 ja 0,97 vuonna 2005. 
2.2.8. Nurminata (Festuca pratensis huds.) – liite VI, taulukko 3 
Nurminadan tuotanto on vaihdellut 732 tonnista vuonna 2001 vain 318 tonniin 
vuonna 2004. 
Vuosien 2000–2005 satoluvut vaihtelivat hieman, 444 kilosta/ha vuonna 2001 noin 
200 kiloon/ha vuonna 2004. 
EU-15:n keskisato vuosina 2000–2005 vaihteli välillä 530–750 kg/ha. Lisäksi tarkastusten jälkeen hyväksytty pinta-ala oli kaikkina vuosina sallittua 
enimmäispinta-alaa suurempi; vuonna 2003 ylitys oli jopa yli 44 %. 
 
FI 7   FI Vuosina 2000–2002 tukea alennettiin. Sen jälk een on käytetty tukiyksikkökerrointa, 
joka oli 0,68 vuonna 2003, 0,75 vuonna 2004 ja 0,74 vuonna 2005. 
2.2.9. Koiranheinä (Dactilis glomerata L.) – liite VI, taulukko 4 
Koiranheinän tuotanto va ihteli vuoden 2000 kuudesta tonnista nollaan tonniin 
vuosina 2004 ja 2005. 
Vuonna 2003 koiranheinästä saatu sato oli 339 kg/ha, vuonna 2002 ainoastaan 
23 kg/ha. 
EU-15:n keskisato vaihteli vuos ina 2000–2005 välillä 790–1 020 kg/ha. 
Vuosina 2000–2003 koiranheinän siementen hyväksytty tuotantopinta-ala oli 
komission päätöksessä 2001/61/EY vahvist etun enimmäispinta-alan puitteissa; 
vuosina 2004 ja 2005 hyväksytty ä pinta-alaa ei ollut. Sen vuoksi hehtaarikohtaisen 
tuen määrä pysyi vuosina 2000–2003 muuttumattomana. 
Kiinnostus koiranheinän tuotan toon on selkeästi hiipumassa. 
2.2.10. Englanninraiheinä (Lolium pere nne L.) – liite VI, taulukko 5 
Englanninraiheinän tuotanto vaihteli  45 tonnista vuonna 2000 13 tonniin vuonna 
2004. 
Vuonna 2001 sato oli Suomessa 651 kg/ha, ja vuonna 2004 vain 180 kg/ha. EU-15:n keskisato vaihteli vuosin a 2000–2005 välillä 1 090–1 510 kg/ha. 
Tarkastuksen jälkeen vuosina 2000–2005 hyvä ksytyt pinta-alat olivat komission 
päätöksessä vahvistetun enimmäispinta-alan puitteissa.  Hehtaarikohtaista tukea ei 
muutettu, ja sen määrä oli suurin mahdollinen.  
3. S
IEMENTUONTI SUOMEEN  
3.1. Siemenviljan tuonti – liite VII, taulukot 1 ja 2 
Siemenviljan tuonti lisääntyi 39 tonnist a vuonna 2000 118 tonniin vuonna 2004, 
mutta laski viiteen tonniin vuonna  2005 (liite VII, taulukko 1). 
Vuonna 2000 tuonnin osuus tuotannosta ol i 0,07 % ja vuonna 2005 vielä pienempi. 
Suomen markkinoilla saatavilla olleen varmennetun siemenviljan kokonaismäärä 
(kotimainen tuotanto ja tuonti; sieme nviljaa ei viety) ol i 57 347 tonnia vuonna 2000 
ja 70 536 tonnia vuonna 2005 (li ite VII, taulukko 2). 
Siemenviljan tuonti Suomeen on kasvanut hieman tietyllä osalla asianomaista 
ajanjaksoa; vuonna 2003 havaittiin äkil linen tilapäinen nousu. Tuonnin osuus 
Suomen markkinoilla saatavilla olleen  siemenviljan kokonaismäärästä on kuitenkin 
ollut hyvin vähäinen (myös vuonna 2003). 
 
FI 8   FI 3.2. Nurmikasvien siementen tuon ti – liite VII, taulukko 3 
Nurmikasvien siementen tuonti vähentyi huomattavasti vuosina 2000–2005. Tuonnin 
kokonaismäärä laski 79 % e li 712 tonnista vuonna 2000 152 tonniin vuonna 2005. 
Vuonna 2002 tuontimäärä oli ennätyksellinen alhainen, 142 tonnia. Lasku johtui lähinnä timotein ja nurminadan si ementen tuonnin vähenemisestä. 
Nurmikasvien varmennettuja siemeniä tu otettiin vuosina 2000–2005 Suomessa siten, 
että vuonna 2000 määrä oli 2 678 tonnia ja vuonna 2005 2 703 t onnia. Tuonnin osuus 
kansallisesta nurmikasvien siemente n tuotannosta oli 27 % vuonna 2000, 5 % 
vuonna 2003 ja 6 % vuonna 2005. 
Liitteessä VII olevaan taulukkoon 4 sisältyvistä, tuonnin kasvua vuonna 2004 
koskevista tiedoista ilmenee, että t uonnilla korvattiin os ittain saman vuoden 
kotimaisen tuotannon vähäisyys. Niinpä  voidaankin olettaa, että Suomen 
markkinoille tarkoitettuja siemeniä voidaan kasvattaa Suomen ulkopuolella. 
Koska nurmikasvien siementen kotimainen tuotanto voidaan korvata tuontisiemenillä 
kotimaisen tuotannon ollessa vähäistä, kotimaisen tuotannon voidaan katsoa 
kilpailevan samoilla markkinoilla tuonnin kanssa. 
4. M
UUT TUKIJÄRJESTELMÄT SUOMESSA  
Liittymisasiakirjaan perustuvat tukijärjestelmät  
Suomessa ja Ruotsissa on ot ettu liittymisasiakirjan 142 artiklan nojalla käyttöön 
pitkäaikainen kansallinen tukijärjestelm ä, josta myönnetään korvauksia ilmasto-
olosuhteiden vuoksi (ns. pohjoinen tuki). S uomessa järjestelmää sovelletaan alueilla 
C1–C4 (ks. liite IV), ja korvauksen määr ä lisääntyy sitä mukaa, mitä kauemmas 
pohjoiseen mennään. Tätä  luonnonhaittakorvausta ma ksetaan eläin- tai 
hehtaarikohtaisesti tai alueilla C3 ja C4 teurastuspalkkiona. 
Alueilla A ja B voidaan väliaikaisesti myöntää alenevaa kansallista tukea 
kotieläintaloudelle ja  puutarhatuotannolle tukijärj estelmässä, joka perustuu 
liittymisasiakirjan 141 artiklaan (ks. liite IV). Tuen muodot ovat investointituki, 
jonka intensiteetti on tavanomai sta korkeampi, sekä tulotuki. 
Muut tukijärjestelmät  
Edellä mainittujen tukijärjestelmien lisäksi  Suomessa maksettiin myös maatalouden 
ympäristötuen kansallista lisäosaa. Liitty missopimuksen 141 artiklaan perustuvassa 
päätöksessä sallitaan maatalouden ympä ristötoimenpiteisiin myönnettävän tukea 
kannustimina, jotka voivat olla enintään 130 % perustuesta. Lajeittain vaihtelevia 
kannustimia maksettiin yhteisrahoitettuje n maatalouden ympäristötukien lisäksi. 
Lisäksi maaliskuussa 2005 hyväksyttiin kansallinen epäsuotuisten alueiden LFA-
tuki. Järjestelmässä voidaan myöntää peru stukea ja joissakin tapauksissa lisätukea 
alueille, jotka ovat kelpoisia yhteisrahoi tettuihin luonnonhaitta korvauksiin. Nämä 
tuet maksetaan yhteisrahoitettuje n luonnonhaittakorvausten lisäksi. 
 
FI 9   FI Liitteessä XI esitetään l yhyt yhteenveto eri järjeste lmistä saatavista tuista 
(siementuotannon kansallista tukea lukuun o ttamatta), joita vilje lijä voi saada vuonna 
2005. 
5. K ATSAUS NURMIKASVIEN SIEMENTEN TUOTANTOON SUOMESSA JA EU-15: SSÄ  
Liitteessä VIII esitetään nurmikasvien siem enten tuotannon keskihinnat ja -sadot EU-
15:ssä vuosina 2000–2005. Siinä myös verrataan tietoja Suomea koske viin tietoihin. 
Yhteenvedon perusteella voidaan todeta seuraavaa: 
– siemensadot ovat Suomessa pääasia ssa alhaisemmat kuin EU-15:ssä lukuun 
ottamatta timoteitä, jonka sadot ovat keskimäärin samantasoiset (liite VIII, 
taulukko 1); 
– keskihinnat ovat Suomessa yleensä EU-15:n keskihintaa korkeammat, 
erityisesti puna-apilan osalta  (liite VIII, taulukko 2); 
– siementuotannosta Suomen markkinoi lla saatavat tulot ovat yleensä 
alhaisemmat kuin EU-15:n keskia rvo (liite VIII, taulukko 3); 
– siementuotannon hehtaarikohtai nen tuki (mukaan luettuin a EU:n ja kansalliset 
tuet) on Suomessa vuosina 2000–2004 ke skimäärin huomattavasti korkeampi 
kuin EU-15:ssä, koiranheinää lukuun o ttamatta (liite VIII, taulukko 6); 
– siementuotannosta saatavat hehtaarikohtai set tulot (mukaan luettuina markkinat 
ja tuet) ovat Suomessa vuosina 20 00–2004 keskimäärin useimpina vuosina 
korkeammat kuin EU-15:ssä puna-apilan ja  timotein osalta mutta yleensä 
alhaisemmat kuin EU-15:ssä nurminada n ja englanninraiheinän osalta. 
Koiranheinää koskevat tiedot Suomesta ovat riittämättömät, jotta niitä voitaisiin verrata EU-15:n lukujen kanssa (liite VIII, taulukko 7). 
6. T
ILATUKIJÄRJESTELMÄ  
Suomi ryhtyi vuoden 2006 alussa soveltamaan tilatukijärjestelmää ja otti käyttöön 
alueellisen yhdistelmämallin. Maa jaetaan kolmeen alueeseen ja noin 80 % YMP-
tuesta siirretään alueelliseen tasatukeen. Jo tkin tuet pidetään t uotantoon sidottuina ja 
ne maksetaan tasatuen lisäosana. Tarkoituks ena on alentaa lisäosien määrää asteittain 
vuoteen 2016 mennessä, jolloin ryhdytään sove ltamaan kaikilla al oilla pelkästään 
tasatukea. 
Kaikki peltokasvituet ja yhteisön siementu et irrotetaan neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1782/2003 99 artiklan mukaisesti  kokonaan tuotannosta timoteitä ( Phleum 
Pratense  L.) lukuun ottamatta. Kun timotein tuot antotuki säilytetään tuotantomääriin 
sidottuna, sen siementen tuotantotaso  pysyy Suomessa hyvin todennäköisesti 
korkealla. 
 
FI 10   FI 7. Y HTEENVETO JA PÄÄTELMÄT  
7.1. Oikeusperusta 
Liittymisasiakirjan nojalla annetun perusa setuksen säännös, jonka mukaan Suomi voi 
myöntää kansallista tukea, on siirtymä kauden toimenpide, koska sen mukaan 
komissio toimittaa neuvostolle paitsi kertom uksen myös liittää s iihen kansallista 
tukijärjestelmää koskevat ”tarpeelliset ehdotukset”. 
7.2. Järjestelmän soveltaminen 
Suomi voi myöntää viljelijöille tukea pi nta-alaa ja tuen määrää koskevien 
enimmäismäärien puitteissa, jotka vahvi stetaan päätöksissä 2001/60/EY ja 
2001/61/EY. 
Vuosina 2000–2002 tukea myönnettiin koko tuotantoal alle, joka joskus ylitti sallitun 
pinta-alan, minkä vuoksi tu kia alennettiin. Vuoden 2002 jälkeen on sovellettu 
tukiyksikkökerrointa. 
7.3. Muut tukijärjestelmät 
Useimpien 4 luvussa lueteltujen järjes telmien – liittymisasiakirjan 141 artiklaan 
perustuvaa järjestelmää lukuun ottamatta – tarkoituksena on ensisijaisesti maksaa 
Suomen viljelijöille korvausta va ikeiden ilmasto-olosuhteiden vuoksi. 
Sen vuoksi monien näiden järjestelmie n ja siementuota nnon kansallisen 
tukijärjestelmän tarkoitukset ovat samat, ja on ilmeistä, että  ilmasto-olosuhteiden 
vuoksi käyttöönotetut tukijärjestelmät ovat kum uloituvia. Koska tukijärjestelmillä on 
sama tavoite, on tarpeen tarkastella uudelleen siementuotannon kansallisen 
tukijärjestelmän (jota on sovellettu jo 12 vuoden ajan) ja muid en tukijärjestelmien 
suhdetta. 
7.4. Tilatukijärjestelmä 
Suomi soveltaa 1. tammikuuta 2006 alkaen  alueellista yhdistelmämallia, jossa 
yhteisön peltokasvi- ja siem entuet irrotetaan  tuotantomääristä  timoteitä lukuun 
ottamatta. Jos siementuotannon kansallisen tuki järjestelmän soveltam ista jatkettaisiin 
määrittämättömän ajan, se tarkoittaisi sitä, että siemenalan tuet sidottaisiin pysyvästi uudelleen tuotantomääriin; näin vuoden 2003 uudistuksella saavutetut edut 
saattaisivat kumoutua. Tällä voisi ol la vaikutusta myös WTO:n suhteen. 
Timotein siementen lisäystoiminta on Suomessa  lähes optimaalisella tasolla, ja se 
tapahtuu suhteellisen kilpa ilukykyisissä olosuhteissa. Kun timotein tuotantotuki 
säilytetään tuotantomääriin sidottuna, sen siementen tuotantotaso pysyy Suomessa 
hyvin todennäköisesti korkealla. 
7.5. Siementen lisääminen muissa maissa 
Sen perusteella, että nurmikasvien si ementen tuonti lisäänty i vuonna 2004, jolloin 
kotimainen tuotanto romahti, ja että siemenviljan tuonti äkillisesti nousi vuonna 
2003, Suomen markkinoille ja se n erityisiin ilmasto-olosuhtei siin tarkoitettuja nurmi- 
ja viljakasvien siemeniä lienee ma hdollista lisätä Suomen ulkopuolella. 
 
FI 11   FI 7.6. Siemenviljan tuotanto 
Siemenviljan tuotanto oli vuosina 2000–2005 kasvusuuntainen. Lisäksi 
siemenviljantuotannon keskituotos on lisääntynyt 44 %, ja hehtaarituen taso on kehittynyt vastaavasti. 
Kansallista tukea vuosina 2000–2005 saaneide n lajikkeiden määrä on myös noussut 
huomattavasti. 
7.7. Tuonti Suomeen 
Vuosina 2000–2005 tuotiin erittäin vähän siemenviljaa. Tuontimäärät nousivat 
hieman kyseisenä ajankohtana, mutta la skivat vuonna 2005 hyvin alhaiselle tasolle. 
Nurmikasvien siementen tuontimäärät vähenivät 79 % vuosina 2000–2005 ja 
vastasivat kuutta prosenttia kotimaisesta tuotannosta. 
Koska kotimainen tuotanto voidaan se n ollessa vähäistä korvata tuonnilla, 
kotimaisen tuotannon voidaan katsoa kilpailevan tuonnin kanssa samoilla markkinoilla. 
Sen vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdolli suutta, että siementuotannon kansallinen 
tuki toimisi esteenä siemente n tuonnille, koska se lisää keinotekoisesti suomalaisen 
siementuotannon kilpailukykyä suhteessa muis ta jäsenvaltioista tuotaviin siemeniin. 
8. E
HDOTUS  
Liitteenä on ehdotus neuvoston asetuksek si, joka perustuu tämän kertomuksen 
päätelmiin. 
Ehdotetut toimenpiteet eivät vaikuta Eu roopan yhteisöjen ylei seen talousarvioon. 
 
FI 12   FI PERUSTELUT  
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1947/2005 8 ar tiklan 2 kohdan mukaan komissio toimittaa 
neuvostolle kertomuksen Suomessa tietyille määr ille siemeniä ja siemenviljaa sallitun tuen 
tuloksista ja liittää siihen  tarpeelliset ehdotukset. 
Nurmi- ja viljakasvien siem entuotannolle Suomessa myönne ttävän tuen tuloksia koskevat 
havainnot esitetään Suomessa tietyille määrille siemeniä ja  siemenviljaa sallitun tuen 
tuloksista laaditussa kertomuksessa. Kertom uksessa kuvataan nurmi- ja viljakasvialan 
kehitystä Suomessa vuosina 2000–2005. 
Ottaen huomioon, että on olemassa myös mu ita tukijärjestelmiä, joista myönnetään 
suomalaisille viljelijöille korvausta ilmasto -olosuhteiden vuoksi, että on tarpeen estää 
kaksinkertaiset korvaukset ja et tä kansallinen tukijärjestelmä saattaa vääristää kilpailua, 
ehdotetaan, että Suomelta poistetaan mahdollisuus  myöntää kansallista nurmi- ja viljakasvien 
tuotantotukea vuodesta 2011 alkaen, lukuun ottama tta timotein siemeniä, joiden tuki on 
lakkautettu vuodesta 2006 alkaen. Sen vuoksi o lisi muutettava siem enalan yhteisestä 
markkinajärjestelystä ja asetusten (ETY ) N:o 2358/71 ja (ETY) N:o 1674/72 kumoamisesta 
annetun neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1947/2005 8 artiklan 2 kohtaa. 
 
FI 13   FI 2007/0109 (CNS) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS 
asetuksen (EY) N:o 1947/2005 muuttamisesta Suomen siemenille ja siemenviljalle 
myöntämän kansallisen tuen osalta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi muksen ja erityisesti sen 36 artiklan ja 37 
artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
4, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Siemenalan yhteisestä markkinajärjestely stä ja asetusten (ETY ) N:o 2358/71 ja (ETY) 
N:o 1674/72 kumoamisesta 23 päivänä marraskuuta 2005 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1947/2005
5 8 artiklan 2 kohdan mukaan Suomi voi myöntää 
komission suostumuksella tukia tietyille määrille siemeniä ja siemenviljaa, jotka on tuotettu yksinomaan Suomessa sen er ityisten ilmasto-olosuhteiden vuoksi. 
(2) Komissio on esittänyt neuvostolle Suomen toimittamien tietojen perusteella laaditun 
kertomuksen
6 asetuksen (ETY) N:o 1947/2005 8 ar tiklan 2 kohdan toisen alakohdan 
mukaisesti. Kertomus osoittaa, että Suomen  siementen ja siemenviljan tuottajat voivat 
saada tukea myös muista tukijärjestelm istä, joista myönnet ään suomalaisille 
viljelijöille korvausta ilma sto-olosuhteiden vuoksi.  
(3) Kertomuksen mukaan Suomen siemenv iljan tuotanto on nousussa, ja siemenviljan 
tuontimäärät pienet verrattu ina kotimaiseen tuotantoon. Lisäksi kertomuksesta käy 
ilmi, että kotimaisen siementuotannon laskie ssa tuonti on lisääntyny t ja päinvastoin, 
mistä voidaan päätellä, että kotimai set siemenet on mahdollista korvata 
tuontisiemenillä ja että S uomen myöntämä kansallinen tu ki voi vääristää kilpailua 
tuontituotteiden kanssa.  
(4) Lisäksi timotein siementen lisäystoiminta on Suomessa lähes optimaalisella tasolla ja 
se tapahtuu kilpailukykyisissä olosuhteiss a. Kun timotein tuotan totuki säilytetään 
tuotantomääriin sidottuna, se toimii Suomessa kannustimena tuottaa timotein 
siemeniä. Timotein siementen kansallin en tuki olisi sen vuoksi lakkautettava. 
                                                 
4 EUVL C ..., ..., s. ... 
5 EUVL 312, 29.11.2005, s. 3. 
6 KOM(2007) … 
 
FI 14   FI (5) Edellä mainitun perusteella ja yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan 
varmistamiseksi on aiheellista poistaa Suomelta mahdollisuus myöntää kansallista tukea siemenille ja siemenviljalle. Jotta s uomalaisilla viljelijöillä olisi kuitenkin 
mahdollisuus valmistautua tilanteeseen, jossa  kansallista tukea ei myönnetä, siementen 
ja siemenviljan tuotantoon olisi timotein siemeniä lukuun ottamatta myönnettävä tukea 
viimeisen ylimääräisen siirtymäkauden aj an, jonka päätytty ä kyseinen tuki 
lakkautetaan. 
(6) Jotta kansallisesta tukijärjestelmästä voi daan tehdä välivaiheen tarkastelu, Suomelta 
olisi edellytettävä yksityiskohtaista kertomus ta myönnetyn kansallisen tuen tuloksista. 
(7) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1947/2005 olisi muutettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1947/ 2005 8 artiklan 2 kohta seuraavasti: 
”2. Suomi voi komission suostumuksella m yöntää tukia enintään satovuoteen 2010 asti, 
mainittu satovuosi mukaan luett una, tietyille määrille siemen iä ja siemenviljaa, jotka 
on tuotettu yksinomaan Suomessa, timotein ( Phleum pratense  L.) siemeniä lukuun 
ottamatta. 
Suomen on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2008 
yksityiskohtainen kertomus sa llitun tuen tuloksista.” 
2 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena pä ivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä  
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja