(3)Alankomaita koskeva vuoden 2018 maaraportti julkaistiin 7 päivänä maaliskuuta 2018. Siinä arvioitiin Alankomaiden edistymistä neuvoston 11 päivänä heinäkuuta 2017 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 7 päivänä maaliskuuta 2018. Komissio päätteli analyysinsä perusteella, että Alankomaiden makrotaloudessa on epätasapainoja. Alankomaiden vaihtotaseen ylijäämä suhteessa BKT:hen on euroalueen jäsenvaltioiden suurin kolmen vuoden keskiarvona tarkasteltuna. Ylijäämä viittaa siihen, että varoja ei ole kohdennettu optimaalisesti vaan kasvua ja hyvinvointia olisi mahdollista lisätä. Yksityistä velkaa on paljon, erityisesti kotitalouksien asuntolainoja ja monikansallisten yritysten velkaa. Kotitalouksien suuret varat ja velat lisäävät alttiutta rahoitusmarkkinahäiriöille.

(4)Alankomaat toimitti vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2018 ja vuoden 2018 vakausohjelmansa 26 päivänä huhtikuuta 2018. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(5)Kauden 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ohjelmasuunnittelussa on otettu huomioon niihin liittyvät maakohtaiset suositukset. Kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 23 artiklassa säädetään, komissio voi pyytää jäsenvaltiota tarkastelemaan uudelleen kumppanuussopimustaan ja asiaankuuluvia ohjelmiaan ja esittämään niihin muutoksia, kun tämä on tarpeen asiaankuuluvien neuvoston suositusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Komissio on antanut tarkempaa tietoa kyseisen säännöksen hyödyntämisestä ohjeissa sellaisten toimenpiteiden soveltamiselle, joilla Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan.

(6)Alankomaihin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2018 vakausohjelmassaan julkisen talouden ylijäämän pienenevän vuoden 2017 1,1 prosentista 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, pysytään edelleen koko ohjelmakauden ajan. Vuoden 2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan ennakoidaan supistuvan 44,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2018 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan supistuvan 0,5 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2017 ensin 0,1 prosentin alijäämään vuonna 2018 ja sitten 0,3 prosentin alijäämään vuonna 2019, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Julkisen talouden velan odotetaan pysyvän vakaalla lasku-uralla ja alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon. Kaiken kaikkiaan neuvosto arvioi Alankomaiden vuosina 2018 ja 2019 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Samaan aikaan keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen olisi kuitenkin mahdollista käyttää finanssi- ja rakennepolitiikkaa julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin.

(7)Alankomaiden tutkimus- ja kehityssektori on tehokas, ja maan hyvin toimiva koulutusjärjestelmä ja tiedepohja muodostavat vankan perustan innovoinnin ja kasvukapasiteetin tukemiselle koulutuksen ja tutkimus- ja kehitystoimien avulla. On ilmoitettu huomattavista lisäinvestoinneista, jotka voisivat osaltaan auttaa vakauttamaan julkista ja yksityistä tutkimus- ja kehitysintensiteettiä. Vielä ei ole varmaa, saavuttaako Alankomaat Eurooppa 2020 -strategian mukaiset tavoitteensa, erityisesti tutkimukseen ja kehittämiseen tehtyjen investointien ja uusiutuvaan energian osalta.

(8)Keskeinen haaste kotitalouksien velkaantuneisuuteen puuttumiselle ovat asuntomarkkinat. Niille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut jäykkyyksiä ja vääristäviä kannustimia, jotka ohjaavat asuntorahoitusta ja alakohtaista säästökäyttäytymistä. Vuodesta 2012 on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla osittain puututaan tähän. Vuonna 2017 hallitus ilmoitti suunnitelmista nopeuttaa asuntolainojen korkovähennyksen pienentämistä verotuksessa vuodesta 2020 alkaen. Vuokramarkkinoilla ei kuitenkaan ole hyvin toimivaa keskisegmenttiä, minkä vuoksi kotitaloudet suosivat asunnon ostamista vuokraamisen sijaan. Tämä johtaa suuriin velkamääriin suhteessa tuloihin ja taloudelliseen haavoittuvuuteen nuorella iällä. Yhteiskunnan tukemien vuokra-asuntojen sektori on yksi EU:n suurimmista, mutta asunnoissa eivät aina asu ne, jotka niitä todella tarvitsevat. Korkean tulotason kotitaloudet pysyvät yhteiskunnan tukemissa vuokra-asunnoissa, koska tuettuja asuntoja hallinnoivat yhtiöt eivät nosta vuokria niin nopeasti kuin se olisi lainsäädännön mukaan mahdollista. Hallitus on ilmoittanut, että se aikoo tukea kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa yksityisillä vuokramarkkinoilla, mutta konkreettisia suunnitelmia tästä ei ole vielä esitetty.

(9)Kuten vuoden 2018 euroalueen suosituksessa todetaan, aggressiivisten verosuunnittelustrategioiden torjunta on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että voidaan estää yritysten välisen kilpailun vääristyminen, kohdella veronmaksajia oikeudenmukaisesti ja suojella julkista taloutta. Veronmaksajien aggressiivisista suunnittelustrategioista aiheutuvat heijastusvaikutukset jäsenvaltioiden välillä edellyttävät kansallisten politiikkatoimien koordinointia EU:n lainsäädännön täydentämiseksi. Alankomaiden kautta maksettujen osinkojen, rojaltien ja korkojen suuri määrä viittaa edelleen siihen, että aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat yritykset hyödyntävät maan verosääntöjä. Suuri osa suorista ulkomaisista sijoituksista on erillisyhtiöiden hallussa. Koska EU:n ulkopuolelle (ts. sellaisilta osapuolilta, joiden kotipaikka on EU:ssa, sellaisille osapuolille, joiden kotipaikka on kolmansissa maissa) suoritettaviin rojalti- ja osinkomaksuihin ei sovelleta lähdeveroa, seurauksena voi olla, että kyseiset maksut välttyvät kokonaan verotukselta, jos niitä ei veroteta myöskään maksun vastaanottajan lainkäyttöalueella. Aggressiivista verosuunnittelua voi helpottaa myös väärinkäytösten vastaisten sääntöjen puuttuminen, erityisesti sekamuotoisten yksikköjen tapauksessa. Komissio toteaa, että Alankomaiden sitoutuminen torjumaan aggressiivista verosuunnittelua, kuten se on ilmoittanut verotusta koskevassa uudistusohjelmassa, jossa otetaan käyttöön rojalti-, korko- ja osinkomaksuista perittävä lähdevero tapauksissa, joissa on kyse väärinkäytöksestä tai maksuista alhaisen verotuksen lainkäyttöalueille, on myönteinen askel aggressiivisen verosuunnittelun vähentämiseksi. Ohjelma olisikin pantava nopeasti täytäntöön ja sitä olisi seurattava tiiviisti. Viimeaikaisten keskustelujen perusteella komissio jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, jonka tarkoituksena on torjua veronmaksajien aggressiivisia verosuunnittelustrategioita.

(10)Alhaisesta työttömyydestä ja korkeasta avointen työpaikkojen määrästä huolimatta nimellispalkkojen kasvu oli vuonna 2017 maltillista (1,5 %). Kasvu on vähäisempää kuin inflaation, tuottavuuden ja työttömyyden perusteella olisi voitu ennakoida. Maltillinen palkkakehitys voidaan osittain yhdistää tuottavuuden hitaaseen kasvuun, työmarkkinoilla edelleen jatkuvaan ylikapasiteettiin ja työmarkkinoiden suurempaan segmentoitumiseen. Vuonna 2017 hallitus hyväksyi useita verotuksellisia toimenpiteitä, joilla vähennetään työhön kohdistuvaa verorasitusta ja pyritään lisäämään työssä käyvien käytettävissä olevia nettotuloja. Kotitalouksien käytettävissä olevien nettotulojen lisääminen entisestään luomalla olosuhteet, jotka edistävät palkkojen nousua, ja eläkejärjestelmän toisen pilarin uudistaminen sen läpinäkyvyyden, sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden ja häiriönsietokyvyn parantamiseksi tukisivat kotimaista kysyntää ja edistäisivät euroalueen talouden tasapainottamista.

(11)Työllisyyden viimeaikainen kasvu johtuu suurelta osin määräaikaisissa työsuhteissa olevien ja yrittäjien määrän lisääntymisestä. Määräaikaisten työsopimusten osuus on suuri ja kasvaa edelleen, ja yksinyrittäjien määrä kasvaa nopeasti. Tähän ovat syynä sovellettavan työlainsäädännön ja työsuojelun suuret erot samoin kuin vero- ja sosiaaliturvalainsäädännön erot. Vaikka joitakin toimenpiteitä on toteutettu ja lisätoimenpiteistä on hiljattain ilmoitettu, jotkin näistä seikoista luovat työntekijöille edelleen taloudellisia kannusteita ryhtyä yrittäjiksi tai kannustavat työntekijöiden palkkaamiseen määräaikaisen työsopimuksen nojalla. Lisäksi toimenpiteiden täytäntöönpanoa näennäisyrittäjyyden torjumiseksi on lykätty vuoteen 2020. Yrittäjät ovat muita useammin alivakuutettuja työkyvyttömyyden, työttömyyden ja ikääntymisen varalta. Tämä saattaa vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmän kestävyyteen pitkällä aikavälillä.

(12)Vaikka työmarkkinat toimivat kaiken kaikkiaan hyvin, käyttämätöntä työvoimareserviä on edelleen. Erityisesti osa-aikatyötä tekevien naisten suuri määrä ja maahanmuuttajataustaisten työllisyystilanne muodostavat yhä merkittävän haasteen. EU:n ulkopuolella syntyneiden maahanmuuttajien työllisyysaste on 20,6 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin Alankomaissa syntyneiden henkilöiden. Ero on vieläkin suurempi EU:n ulkopuolella syntyneiden naisten osalta.

(13)Kotitalouksien säästämisasteen nousu viime vuosina on johtunut osaksi suuremmista säästöistä eläkejärjestelmän toisessa pilarissa (pakolliset täydentävät yksityiset järjestelmät), mihin myös sääntely-ympäristö on vaikuttanut. Asianmukainen kustannusten ja riskien jakaminen sukupolvien sisällä ja niiden välillä niin, että mennään indeksointia ja rahoituspuskureita koskevia sääntöjä (taloudellista arviointia koskeva kehys) pidemmälle, auttaisi kotitalouksia kohdentamaan varansa kasvua paremmin tukevalla tavalla. Hallitus on vahvistanut aikovansa uudistaa eläkejärjestelmän toista pilaria huomattavasti. Tavoitteena on parantaa kattavuutta ja luoda entistä läpinäkyvämpi, joustavampi ja vakuutusmatemaattisesti oikeudenmukaisempi järjestelmä. Vuoden 2018 ikääntymisraportin mukaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu pitkällä aikavälillä keskisuuri riski, sillä pitkäaikaishoidon menojen ennustetaan kasvavan 3,5 prosentista 6,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2070 mennessä.

(14)Komissio on vuoden 2018 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Alankomaiden talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2018 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2018 vakausohjelman ja vuoden 2018 kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Alankomaille viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Alankomaiden finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, missä määrin ne ovat unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.

(15)Neuvosto on tutkinut vuoden 2018 vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella ja katsoo, että Alankomaiden odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.

(16)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1 ja 2,

SUOSITTAA, että Alankomaat toteuttaa vuosina 2018 ja 2019 toimia, joilla se

1.keskipitkän aikavälin tavoitetta noudattaen hyödyntää finanssi- ja rakennepolitiikkaa julkisten ja yksityisten investointien lisäämiseksi tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin; toteuttaa toimenpiteitä, joilla vähennetään kotitalouksien velanoton suosimista ja asuntomarkkinoiden jäljellä olevia vääristymiä, erityisesti tukemalla yksityisen vuokra-asuntosektorin kehittämistä;

2.vähentää määräaikaisten työsopimusten käytön ja yksinyrittäjäksi ryhtymisen kannustimia ja edistää samalla riittävää sosiaaliturvaa yrittäjille sekä torjuu näennäisyrittäjyyttä; luo edellytykset palkkojen vahvemman nousun edistämiselle kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten roolia; varmistaa, että eläkejärjestelmän toisen pilarin läpinäkyvyyttä, sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja häiriönsietokykyä parannetaan.

Tehty Brysselissä