Komission tiedonanto Neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuus /* KOM/2006/0045 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 13.2.2006 KOM(2006) 45 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuus KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuus Sähköiset viranomaispalvelut ovat tänä päivänä keskeinen osa EU:n taloudellista, yhteiskunnallista ja ympäristön uudistumista. Ne ovat vakiinnuttaneet paikkansa politiikan alojen kehittämisessä ja toteutuksessa, ja viime aikoina on kiinnitetty erityistä huomiota sähköisten viranomaispalveluiden merkitykseen Euroopan talouksien kilpailukyvyn ja innovaatiotoiminnan parantamiselle. Sähköisten viranomaispalveluiden kehittämisessä on huomattavasti edistytty Euroopassa kaikilla viranomaistasoilla. Tätä suuntausta on jatkettava, minkä lisäksi olisi kiinnitettävä enemmän huomiota rajatylittäviin sähköisiin viranomaispalveluihin, jotka edellyttävät yhteentoimivuuden korostamista entisestään. Jäsenvaltioiden viranomaisten tiiviimmällä yhteistyöllä tuetaan parempien palveluiden luomista unionin kansalaisille ja yrityksille sekä EU:n politiikan alojen tehokkaampaa toteutusta. Yhteistyön lisäämiseksi on parannettava viestintää yhä useamman julkisen sektorin viranomaisen välillä. Tähän haasteeseen voidaan vastata jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteisin toimin. Tämän tiedonannon tavoitteena on kiinnittää jäsenvaltioiden huomio toimiin, joita tarvitaan yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toteutumiseksi. Käsiteltäviä asioita on paljon, joten seuraavassa ehdotetaan painopisteitä ja ensimmäisiä toteutettavia toimia. Tiedonannossa neuvostoa pyydetään tarkastelemaan todettuja vaatimuksia ja antamaan tukensa toimenpiteille, joilla vaatimuksiin vastataan. JOHDANTO Taustaa Euroopan talouksien kilpailukyvyn lujittaminen edellyttää julkisen sektorin uudistusta Euroopassa ja sen organisaatioiden vuorovaikutuksen parantamista. - Yhtenäismarkkinat perustuvat nykyaikaiseen ja tehokkaaseen viranomaistoimintaan, jolla helpotetaan liikkuvuutta sekä kansalaisten ja yritysten saumatonta vuorovaikutusta. - Nykyaikaisen julkishallinnon lähtökohtina on oltava pitkälle kehitetty tieto- ja viestintätekninen infrastruktuuri sekä sähköisten viranomaispalveluiden yksinkertaistetut menettelyt. Vasta sen jälkeen pystytään tuottamaan kustannustehokkaita, avoimia ja tarkoituksenmukaisia viranomaispalveluita, joita tarvitaan tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen. Etenkin rajatylittävien sähköisten viranomaispalveluiden edut ovat tältä osin kiistattomat.[1] Myös sisämarkkinapalveluita koskevassa direktiiviehdotuksessa[2] korostetaan sähköisten viranomaispalveluiden infrastruktuurin ja yritysten liikkuvuuden keskinäisiä yhteyksiä. Jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan liikkuvia yrityksiä palveleville keskitetyille asiointipisteille yhteentoimivuuden infrastruktuuri liikkuvuuteen liittyviä hallintomenettelyjä varten. Viranomaisten lisääntyvällä tietojenvaihdolla olisi tuettava myös muita EU:n politiikan aloja. Poliittisia tavoitteita ei pystytä saavuttamaan ilman viranomaisten yhteistyön lisäämistä tietotekniikan tuella, oli sitten kyse oikeus- ja sisäasioista tai ulkosuhteista ja turvallisuuspolitiikasta. Standardeihin, avoimiin eritelmiin ja avoimiin käyttöliittymiin perustuvasta sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuudesta[3] on tullut olennaisen tärkeä monialainen kysymys. eEurope-toimintasuunnitelmassa[4] todetaan yhteentoimivuuden olevan ennakkoedellytys eurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden toteutumiselle. Myös jäsenvaltiot korostivat jälleen yhteentoimivuuden merkitystä heinäkuussa 2003 Comossa pidetyssä ministerikokouksessa toteamalla, että yleiseurooppalaisten palveluiden kehittämiseksi vaadittava yhteistyö on osittain sidoksissa julkishallinnon kaikilla tasoilla käytössä olevien tieto- ja viestintäjärjestelmien yhteentoimivuuteen. Vaikka siis jäsenvaltiot vastaavat järjestelmiensä yhteentoimivuudesta, Euroopan laajuinen yhteentoimivuus, jota tarvitaan yhteisten EU:n politiikan alojen ja painopisteiden täytäntöön panemiseksi, edellyttää Euroopan tason yhteistyötä ja koordinointia. Tällaisen laajemman yhteentoimivuuden kysymys olisi sen vuoksi säilytettävä yhtenä EU:n poliittisista painopisteistä yleishyödyllisten sähköisten palveluiden alalla (sähköiset viranomaispalvelut, mutta myös muut alat, kuten terveydenhuolto ja koulutus) etenkin osana uutta puitestrategiaa ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”[5] sekä siihen liittyviä eri aloitteita ja ohjelmia. i2010:ssä yhteentoimivuus mainitaan yhtenä neljästä suurimmasta haasteesta, jotka liittyvät yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen luomiseen, sekä TVT-pohjaisten julkisten palveluiden perustana. Haasteena yleiseurooppalaisten palveluiden tuottaminen kansalaisille ja yrityksille Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuteen pyritään jatkuvalla prosessilla, johon otetaan koko ajan mukaan uusia kumppaneita ja uusia teknologioita. - Sähköisiä viranomaispalveluita tuotetaan kaikilla viranomaistasoilla. Jotta palveluiden tarjonta olisi saumatonta, on varmistettava paikallisten, alueellisten, kansallisten ja EU:n viranomaisten välinen yhteentoimivuus. - Uusien jäsenvaltioiden integroiminen on merkittävä tehtävä, joka on jo käynnissä. - Yhä useammat verkossa asioivat kansalaiset odottavat ja vaativat tehokkaita ja yksinkertaistettuja tietojen ja palveluiden saantimahdollisuuksia. - Teknologiat ja markkinatuotteet kehittyvät koko ajan. Samalla kun luodaan uusia tapoja varmistaa yhteentoimivuus, mahdollisuudet monipuolistaa sähköisiä viranomaispalveluita lisääntyvät. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteentoimivuus muuttuu tärkeäksi yhä useammin sellaisissa yhteyksissä, joissa sillä ei ole aiemmin ollut merkitystä. - Jäsenvaltiot ovat edistyneet omien sähköisiä viranomaispalveluita koskevien ohjelmiensa ja toimintalinjojensa laadinnassa ja päätyneet moniin erilaisiin toteutusratkaisuihin. Epäyhtenäisten osien ja menettelyjen integroiminen on sen vuoksi nousemassa tärkeälle sijalle. - Yleiseurooppalaiset eritelmät ovat hajanaisia, eikä taitotietoa tai parhaita toimintatapoja toistaiseksi vaihdeta järjestelmällisesti. Toimijoiden lukumäärän kasvu sekä yhteyksien monimutkaistuminen ja niihin liittyvät tietotekniset järjestelmät edellyttävät johdonmukaista suunnittelua, yhteisiä toimintalinjoja ja standardeja sekä jatkuvaa ja laajaa koordinointia EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden välillä. Monimutkaisuus lisääntyy sitä mukaa kuin yleiseurooppalaiset palvelut levittäytyvät yhä laajemmalle. Tiedonannon aihealue Eurooppalaisen yhteentoimivuuden perusperiaatteet ja -rakenteet ovat valmiit. - Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden[6] ensimmäisessä versiossa ja siihen liittyvissä järjestelmäarkkitehtuurin suuntaviivoissa on esitetty periaatteet, standardit ja eritelmät, joilla tuetaan eurooppalaisiin sähköisiin viranomaispalveluihin osallistuvia yhteystahoja. - Sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvissä tutkimus- ja kehittämisohjelmissa on saatu päätökseen aiheeseen liittyviä tutkimuksia ja käynnistetty pilottihankkeita. - Sähköisiä viranomaispalveluita koskevista eEurope 2005 -toimintasuunnitelman kansallisista aloitteista järjestettyjen neuvoa-antavien kuulemisten tuloksena on annettu suosituksia menettelytavoista yhteentoimivuuden alalla[7]. - Tietoyhteiskunnan teknologioiden tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevassa ohjelmassa, sähköisten palveluiden Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa ohjelmassa (eTEN) sekä ohjelmassa, jonka aiheena on yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK), pyritään yksilöimään, validoimaan ja tuottamaan yleiseurooppalaisia palveluita[8]. HVTYK-ohjelmassa on saatu päätökseen sidosryhmien kanssa tehty yleiseurooppalaisia palveluita koskeva tutkimus[9]. Rajalliset resurssit huomioon ottaen on kuitenkin keskityttävä ensisijaisesti rajatylittäviin sähköisiin viranomaispalveluihin. Toiseksi olisi varmistettava kyseisiä palveluita varten vaadittavan yhteentoimivuuden tukitoimien kestävyys pitkällä aikavälillä. Sen vuoksi tässä tiedonannossa - asetetaan perusvaatimukset sähköisten viranomaispalveluiden yleiseurooppalaisen yhteentoimivuuden toteuttamiselle - vahvistetaan ensisijaiset toimet tiettyjen periaatteiden ja toimenpiteiden puitteissa, jotta saavutetaan sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuus yleiseurooppalaisessa toimintaympäristössä - ehdotetaan näissä puitteissa toteutettavia ensimmäisiä jatkotoimia. SÄHKÖISTEN VIRANOMAISPALVELUIDEN YLEISEUROOPPALAISEN YHTEENTOIMIVUUDEN TÄYTÄNTÖÖNPANO Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden edut Yhteentoimivuus on ennakkoedellytys maiden ja organisaatioiden välisten sähköisten viranomaispalveluiden tuottamiselle. Yhteentoimivuudella helpotetaan viestintää, vuorovaikutusta ja transaktioita eri yksiköiden ja yhteistyötahojen välillä. Sen ansiosta organisaatiot voivat säilyttää itsenäisyytensä, mutta tiedot ja transaktiot voivat siirtyä yli rajojen. Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden laajuus ja vaatimukset Sähköisten viranomaispalveluiden täytäntöönpanossa on otettava huomioon kolme yhteentoimivuuden avainaluetta, jotka liittyvät organisaatioon, tekniikkaan ja merkitykseen: - Organisatorinen yhteentoimivuus tarkoittaa sitä, että pystytään yksilöimään tietyn sähköisen viranomaispalvelun tuottamiseen osallistuvat tahot ja organisaatioprosessit ja päästään sopimukseen näiden tahojen vuorovaikutuksen rakenteesta eli määritellään niiden väliset yhteydet (business interfaces[10]). - Tekninen yhteentoimivuus tarkoittaa tietotekniikkajärjestelmien ja ohjelmistojen yhteenliittämistä sekä avoimien käyttöliittymien, standardien ja tiedonvaihtokäytäntöjen määrittelyä ja käyttöä luotettavien, toimivien ja tehokkaiden tietojärjestelmien luomiseksi. - Semanttinen yhteentoimivuus tarkoittaa sen varmistamista, että vaihdettujen tietojen merkitys ei häviä prosessissa vaan säilyy muuttumattomana ja että prosessiin osallistuvat ihmiset, sovellukset ja instituutiot säilyttävät ja ymmärtävät kyseiset tiedot. Kaikkien kolmen aihealueen sisällä ja välillä tarvitaan koordinointia. Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden hallinnointi Yhteentoimivuutta koskevat menettelytavat ja ratkaisut vaihtelevat sähköisten viranomaispalveluiden tyypin ja toteutusympäristön mukaan. Euroopan laajuisen alakohtaisen yhteentoimivuuden saavuttamisen on oltava vaiheittainen prosessi, jota olisi tuettava. Viranomaisten on tuettava kaikilla tasoilla aiheeseen liittyviä koordinointitoimia. Vastuutahot määritetään ottaen huomioon poliittiset painotukset ja tekniset näkökohdat. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti viranomaistoiminta on toteutettava suunnitellun toiminnan tavoitteisiin nähden tehokkaimmalla tasolla, mikä usein tarkoittaa jäsenvaltioiden tasoa. Kuitenkin kun otetaan huomioon palveluiden moninaisuus ja laajuus sekä yleiseurooppalaista yhteentoimivuutta tukevien toimenpiteiden koordinoinnin tarve, joitakin toimia on aiheellista toteuttaa EU:n tasolla. Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuutta koskevien sopimusten koordinointi tietyllä politiikan alalla on kyseisen alan vastuulla, kun taas yhteisesti sovellettavat säännöt ja osatekijät on vahvistettava samanlaisiksi kaikille politiikan aloille. Näin ollen esimerkiksi veroviranomaisten on määriteltävä verotustietojen vaihtoa koskevat semanttiset säännöt ja terveydenhuollon viranomaisten terveydenhuollon tilastotietojen vaihtoon sovellettavat semanttiset periaatteet. Sen sijaan yhteisessä käytössä olevat osatekijät, kuten tavaroiden, instituutioiden tai luonnollisten henkilöiden kuvaukset tai tekniset säännöt, jotka koskevat esimerkiksi turvallisten tiedonsiirtokäytäntöjen ja käyttöliittymien käyttöä, on organisoitava horisontaalisesti siten, että ne koskevat kaikkia aloja. Lisäksi ne on aiheellisissa tapauksissa sovitettava liike-elämässä toteutettaviin samankaltaisiin toimiin, joilla pyritään vastaamaan yhteentoimivuuden haasteisiin. Lainsäädäntö Kansallisissa sähköisiä viranomaispalveluita koskevissa ohjelmissa on tullut vastaan oikeudellisia esteitä, kun prosesseja on pyritty järjestämään uudelleen ja yksinkertaistamaan asiakasyhteyksien tehostamiseksi. Tällaisia ongelmia on todennäköisesti paljon enemmän yleiseurooppalaisella tasolla. Yleiseurooppalaisen sähköisten viranomaispalveluiden organisatorisen yhteentoimivuuden saavuttaminen saattaa edellyttää muutosten tekemistä kansallisiin säännöksiin. Lainsäädäntöehdotusten – myös EU-lainsäädännön – vaikutusten arvioinneissa saatetaan joutua käsittelemään sähköisten palveluiden hankaloitumista. Komissio on käynnistänyt tutkimuksen (osana eEurope 2005 -toimintasuunnitelman Modinis-ohjelmaa), jossa tarkastellaan lainsäädännöstä ja organisaatiosta johtuvia esteitä sähköisten viranomaispalveluiden toteutumiselle. YHTEENTOIMIVUUTTA KOSKEVIEN VAATIMUSTEN ASETTAMINEN Saavutukset Yleiseurooppalaisen yhteentoimivuuden periaatteet ja standardit Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden ensimmäinen versio julkaistiin marraskuussa 2004 hallintojen välistä tietojenvaihtoa (HVT) koskevan ohjelman valmisteluasiakirjan muodossa. Se sisältää ehdotuksia yleisohjeiksi yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden tuottamisesta. Siinä oletetaan, että jokaisella jäsenvaltiolla on valmiina tai kehitteillä omat julkishallinnon yhteentoimivuusperiaatteet (Government Interoperability Framework, GIF), joten sen tarkoituksena ei ole korvata sähköisten viranomaispalveluiden kansallisia yhteentoimivuusperiaatteita vaan täydentää niitä yleiseurooppalaisella ulottuvuudella. Eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa annetaan suosituksia ja määritellään yleisiä standardointivaatimuksia, jotka koskevat tällaisen yhteentoimivuuden organisatorisia, semanttisia ja teknisiä näkökohtia ja jotka muodostavat kattavan periaatekehyksen Euroopan laajuiselle yhteistyölle sähköisten viranomaispalveluiden alalla. Hankkeet ja tutkimukset Sähköisiä viranomaispalveluita koskevissa T&K-ohjelmissa sekä HVT- ja eTEN-ohjelmissa ja yksittäisillä politiikan aloilla on pantu täytäntöön useita hankkeita, joissa hyödynnetään ja edistetään sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuutta. Muun muassa HVT-ohjelmassa on laadittu sähköistä hankintatointa koskevia eurooppalaisia eritelmiä ja eLink, joka on viranomaisten ja niiden yhteystahojen turvallisen tietojenvaihdon varmistava välitysohjelmisto. eTEN-ohjelmassa on perustettu yleiseurooppalainen pilottijärjestelmä standardoitujen rekisteröintitietojen prosessoimiseksi yritysten käyttöön. Verohallinnon, tullihallinnon, terveydenhuollon, sosiaaliturvan ja tilastoinnin aloilla on edetty jo pitkälle yhteentoimivuuden ja standardoinnin kehittämisessä – osittain komission tuella. T&K-ohjelmassa tarkastellaan yhteentoimivuutta kehittymässä olevilla aloilla, kuten mobiilien sähköisten viranomaispalveluiden alalla. Vaadittavat toimet Painopisteiden määrittäminen Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuutta koskevien vaatimusten asettamisessa on keskityttävä ensisijaisiin politiikan aloihin. Kun otetaan huomioon EU:n suhdannetilanne ja kansalaisille koituvan todellisen hyödyn merkitys, valintaperusteisiin on sisällyttävä odotettavissa olevat vaikutukset kilpailukykyyn ja työllisyyteen, innovaatiotoimintaan ja unionin kansalaisuuden lujittamiseen. Rajatylittävä yritysrekisteröinti ja Euroopan laajuisen sähköisen hankintatoimen yhteentoimivuus ovat esimerkkejä ensisijaisista aloista. Myös yrityksille aiheutuvan hallinnollisen rasituksen vähentäminen on jälleen noussut kiireellisesti ratkaistavaksi kysymykseksi. Yleiseurooppalaisten tilastotietojen saumaton keruu merkitsee harppausta tulevaisuuteen. Rajatylittävillä sosiaaliturva- ja työnvälityspalveluilla helpotetaan kansalaisten liikkuvuutta. Periaateasiakirjat ja suuntaviivat Niiden kommenttien perusteella, joita yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden ensimmäisen version julkaiseminen on herättänyt, näyttää olevan tarpeen syventää tietoja yleiseurooppalaisista sähköisistä viranomaispalveluista ja niiden vaikutuksista. Eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden on muututtava sitä mukaa kuin politiikan vaatimukset ja teknologia muuttuvat. Periaatteita olisi täydennettävä suosituksilla, jotka koskevat tiettyjä standardeja ja sovelluksia ja joita voidaan antaa järjestelmäarkkitehtuuria koskevien suuntaviivojen ja vastaavien asiakirjojen muodossa osana HVTYK-ohjelmaa. Eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden tulevien tarkennettujen versioiden laadinnassa otetaan huomioon periaatteita koskevat suuntaviivat, jotka kootaan aiheeseen liittyvien eri EU-ohjelmien, myös i2010-aloitteen, kuulemismenettelyistä ja tutkimuksista. Pitemmällä aikavälillä saattaa osoittautua tarpeelliseksi luoda vakaa hallinnointiorganisaatio. Eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita on tarpeen täydentää vakiintuneiden HVT-ohjelman järjestelmäarkkitehtuuria koskevien suuntaviivojen tarkistetulla versiolla, jossa sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuutta käsitellään teknisemmästä ja pragmaattisemmasta näkökulmasta. Suuntaviivat perustuvat vankan järjestelmäarkkitehtuurin käsitteeseen, ja niissä annetaan ohjeita siitä, miten saatavilla olevien sähköisten viranomaispalveluiden yleisiä osatekijöitä voidaan panna täytäntöön ja integroida verkkoinfrastruktuuriin. Viranomaisyhteistyön edistäminen Joillakin politiikan aloilla, kuten tulli- ja verotusalalla, Euroopan laajuisesta tietojenvaihdosta on tullut tavanomainen käytäntö, joka on johtanut yhteentoimivuutta koskevien alakohtaisten sopimusten tekemiseen. Tästä huolimatta tarvitaan toimia yhteentoimivuuden saavuttamiseksi kaikilla viranomaistasolla. Komissio ehdottaa sidosryhmien yhteisiä validointi- ja käyttöönottohankkeita yhteentoimivien palveluratkaisujen toteuttamiseksi eTEN-ohjelman tuella. T&K-hankkeiden ja Modinis-ohjelman tutkimusten odotetaan tuovan lisävalaistusta asiaan. Lisäksi HVTYK-ohjelmalla edelleen edistetään ja helpotetaan eurooppalaisten viranomaisten yhteistyötä sekä tuetaan EU:n politiikan aloja. Eri jäsenvaltioita ja viranomaistasoja edustavat tiettyjen alojen sidosryhmät olisi koottava yhteen Euroopan tasolla, jotta ne voisivat - kartoittaa nykyiset palvelut ja niiden osatekijät eri jäsenvaltioissa - laatia palvelu- tai alakohtaisia toimintasuunnitelmia yhteentoimivuuden saavuttamiseksi ja sitä koskevan vertailuanalyysin tekemiseksi - määritellä horisontaalisen yhteentoimivuuden, johon pyritään Euroopan laajuisesti - päästä sopimukseen saavutettavasta sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden tasosta ja noudatettavasta lähestymistavasta - päästä sopimukseen yhteisesti toteutettavista malliratkaisuista, joita voidaan käyttää sellaisinaan tai laajemmassa mittakaavassa. Koordinointia koskevien toimintalinjojen tukemiseksi eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteiden ensimmäisiä ohjeita olisi täydennettävä Euroopan tason liitännäistoimilla ja vakiintuneilla koordinointimenettelyillä. Yleisten osatekijöiden hallinnointi Kansallisista yhteentoimivuutta koskevista ohjelmista ja standardointimenettelyistä saadut kokemukset osoittavat, että yhteisten osatekijöiden ja keskeisten näkökohtien tunnistaminen ja määrittely ovat olennaisia tietojen ja transaktioiden tehokkuuden kannalta. Tästä on esimerkkinä osoitetietojen merkitsemistä koskeva maailmanlaajuinen standardi, jonka ansiosta kirjeet saapuvat varmasti vastaanottajalle missä tahansa maassa. Oman alansa tietojenvaihtoon osallistuvien viranomaisten olisi päästävä sopimukseen näkökohdista, jotka koskevat vain niitä. Sen sijaan eri yhteyksissä esille tulevista samoista näkökohdista ja rajatylittävän yhteentoimivuuden kysymyksistä olisi päätettävä EU:n tasolla. Jäsenvaltioiden kanssa on perustettava tarkoituksenmukaiset koordinointimenettelyt, joiden tueksi saatetaan tarvita hallinnoinnin vastuuyksikköä. Tällaisen yksikön tehtävät voidaan antaa yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle, tai niitä voidaan käsitellä vakiintunutta Euroopan tason menettelyä noudattaen. Standard ointi Tieto- ja viestintätekniikan standardoinnille ominaisen avoimuuden ja osallisuuden ansiosta kyseisen standardoinnin avulla voidaan merkittävästi tukea verkkojen, palveluiden ja sovellusten yhteentoimivuuden toteutumista. Sen vuoksi on toimittava määrätietoisemmin, jotta julkisen sektorin sähköisiä viranomaispalveluita koskevat standardointivaatimukset saatetaan eurooppalaisten (CEN, CENLEC ja ETSI) ja kansainvälisten standardointilaitosten hyväksyttäviksi.[11] Eurooppalaiset standardointilaitokset ja etenkin CEN ja ETSI ovat käynnistäneet yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien ja viranomaisten kanssa eEurope-standardointisuunnitelmaan kuuluvan standardointiohjelman, jonka tavoitteena on yksilöidä ja panna täytäntöön sähköisten viranomaispalveluiden ensisijaisia standardointitoimia yhteentoimivuuden lisäämiseksi. Eurooppalaisia standardointilaitoksia kehotetaan jatkamaan kyseisiä toimia ja kehittämään niitä osana 12010-aloitetta. Rajatylittävien sähköisten viranomaispalveluiden rakenne Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden infrastruktuurin täytäntöönpanoon on taloudellisuus- ja tehokkuussyistä sovellettava standardeihin perustuvaa yleistä käsitteellistä rakennetta. Siinä vastuutoimijoiden tehtäväksi jää määritellä yksilöllisesti osatekijät, jotka halutaan panna täytäntöön, ja samalla varmistetaan koko järjestelmän johdonmukaisuus. Komissio vahvistaa yleiseurooppalaisiin sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvät yhteiset käsitteet, periaatteet ja suuntaviivat osana HVTYK-ohjelmaa yhteistyössä TTK- ja eTEN-ohjelmien kanssa. Sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuutta tukeva yhteinen infrastruktuuri Sähköiset tiedotuskanavat, rekisterit ja arkistot helpottavat sähköisten viranomaispalveluiden organisatorista ja semanttista yhteentoimivuutta sekä osoittavat, mistä ja millä edellytyksillä tietoa saa ja miten sitä tulkitaan. Infrastruktuurin tarkoituksena on vähentää kansallisten menettelyjen välisiä eroja. Komissio kannustaa selvitystyötä TTK-ohjelmassa sekä infrastruktuurin validointia ja täytäntöönpanoa eTEN- ja HVTYK-ohjelmissa. Infrastruktuurin pitkän aikavälin toiminnan organisointia ja rahoitusta olisi arvioitava. Yhteiset osatekijät Olisi määriteltävä yhteiset osatekijät ja keskeiset näkökohdat, joita Euroopan tason yhteentoimivuuteen osallistuvat tahot voivat ottaa huomioon ja jotka niiden on otettava huomioon. Niitä koskevista eritelmistä tehtyjä sopimuksia olisi koordinoitava, ne olisi julkaistava ja niitä olisi pidettävä yllä toimivaltaisten viranomaisten kesken ja tarvittaessa yhteistyössä tunnustettujen standardointielinten kanssa. EU:ssa ja sen ulkopuolella käytössä olevista hyvistä toimintatavoista odotetaan saatavan opettavia esimerkkejä ja lisätietoa. Koordinoinnin ja ylläpidon järjestäminen Yleiseurooppalaisen yhteentoimivuuden edellyttämien koordinointi- ja ylläpitotehtävien seurauksia olisi arvioitava.[12] Kyseisiin tehtäviin voisi kuulua - yhteisiä eritelmiä, standardeja ja sääntöjä koskevien yleiseurooppalaisten sopimusten koordinointi - tietyn politiikan alan sopimusten koordinoinnin tukeminen - kyseisten sopimusten jatkuvuuden varmistaminen tarjoamalla teknistä ja organisatorista tukea eritelmien ja sääntöjen saatavuuden, ylläpidon ja kehittämisen aloilla. HVTYK-ohjelmassa arvioidaan mahdollisia organisaatiomalleja ja esitetään toteutusvaihtoehtoja vuoden 2006 puoliväliin mennessä.[13] Tietämys, hyvät toimintatavat ja vaatimustenmukaisuus Yhteisten suuntaviivojen noudattaminen on olennaisen tärkeää sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Vaatimustenmukaisuus on kiinteästi sidoksissa tietämykseen, ja sovituista suuntaviivoista ja standardeista tiedottamiseen on panostettava. eTEN- ja HVTYK-ohjelmissa sekä IST- ja eEurope Modinis -ohjelmiin kuuluvissa sähköisiin viranomaispalveluihin liittyvissä toimissa edistetään jo nyt tiedottamista ja hyvien toimintatapojen levitystä. Näitä toimia toteutetaan jatkossa enemmän. Yhteentoimivien sähköisten viranomaispalveluiden kehittämisen ja levittämisen kannustaminen Julkinen sektori on pitkälti yksityisellä sektorilla tehdyn sähköisten viranomaispalveluiden kehitystyön varassa. eTEN- ja IST-ohjelmat tarjoavat mahdollisuuksia tällaisen kehitystyön tukemiseen. Saatavilla on runsaasti avoimen lähdekoodin ohjelmistokomponentteja, ja tällaisten ratkaisujen jakamista viranomaisten välillä edistetään IST-, eTEN- ja HVTYK-ohjelmissa. Tutkimustoiminta IST-ohjelman TTK-hankkeissa tutkitaan sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuutta innovatiivisissa palveluympäristöissä (kuten mobiili- tai monikanavapalvelut), joita voidaan soveltaa kaikilla tasoilla (paikallinen, alueellinen, kansallinen, Euroopan taso), sekä kehittymässä olevia yleiseurooppalaisia tulevaisuuden palveluita. Erityistä huomiota kiinnitetään seikkoihin, jotka liittyvät taustajärjestelmien integrointiin, semantiikkaan, olennaisiin toimintoihin, kuten rajatylittävään sähköiseen identiteetin hallintaan ja aidonnukseen, sekä sähköisten viranomaispalveluiden turvallisiin ympäristöihin. TTK-hankkeista saatujen kokemusten vaihtoa helpotetaan yhteentoimivuuden seurantaryhmän (Interoperability Observatory[14]) avulla. Liitännäistutkimuksia ja -toimia toteutetaan tai suunnitellaan esimerkiksi seuraavista aiheista: sähköinen tunnistaminen ja todentaminen sähköisten viranomaispalveluiden yhteydessä, paikallinen ja alueellinen yhteentoimivuus sekä yhteydet hyvien toimintatapojen vaihtoon. PÄÄTELMÄT Tämä tiedonanto perustuu yhteisymmärrykseen siitä, että Euroopassa tarvitaan rajatylittäviä viranomaispalveluita talouden kilpailukyvyn parantamiseksi sekä kansalaisten ja yritysten liikkuvuuden lisäämiseksi. Sen mukaan - yhteentoimivuudella tarkoitetaan kykyä liittää yhteen tiedonkäsittelyjärjestelmiä ja työnkulkua sekä ymmärtää ja käyttää uudelleen muista organisaatioista saatuja tietoja, ja se on välttämätön ehto kilpailukyvyn ja innovaatiotoiminnan kannalta suotuisampien toimintaedellytysten luomiselle Euroopassa - sähköisten viranomaispalveluiden yleiseurooppalaisen yhteentoimivuuden toteutuminen edellyttää kaikilta osapuolilta yhteisiä strategioita ja huomattavia investointeja yhteistyöhön ja infrastruktuuriin kestäviä yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita koskevan pitkän aikavälin vision perusteella - sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuus on Euroopan laajuinen haaste, johon EU:n toimielinten olisi vastattava tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; hallinnointia olisi käsiteltävä paitsi yleiseurooppalaisella tasolla, myös yksittäisillä politiikan aloilla ja eri sektoreiden välillä - sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivuuden toteutuksen painopisteet on määritettävä käyttäen perusteina odotettavissa olevia vaikutuksia unionin taloudelle ja Euroopan sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle - rajatylittävien palveluiden edellyttämien toimenpiteiden kestävyys ja alkuinvestointeihin tarvittavat resurssit on arvioitava ja turvattava. Komissio laatii tämän tiedonannon perusteella ehdotuksia, jotta voidaan luoda suotuisat olosuhteet yhteentoimiville yleiseurooppalaisille palveluille. Tämä toteutetaan osana i2010-aloitetta, jossa on laadittu sähköisiä viranomaispalveluita koskeva toimintasuunnitelma, sekä osana HVTYK-ohjelmaa, jossa on tarpeen määritellä 31. joulukuuta 2006 mennessä järjestelyt, joilla varmistetaan HVTYK:n infrastruktuuripalveluiden rahoituksen ja toiminnan kestävyys[15]. [1] Ks. muun muassa asiakirja KOM(2003) 567 lopullinen, 26.9.2003: ”Sähköisen hallinnon merkitys huomisen Euroopassa” ja SEK(2004) 346, 18.3.2004: ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuorovaikutteisten digitaalitelevisiopalvelujen yhteentoimivuudesta”. [2] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla (KOM(2004) 2, komission esittämä). [3] Tässä tiedonannossa yhteentoimivuudella tarkoitetaan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien ja liiketoimintaprosessien, joita nämä järjestelmät tukevat, kykyä vaihtaa tietoa ja jakaa sitä. Ks. Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet (European Interoperability Framework for pan-European eGovernment Services), versio 1.0, marraskuu 2004, http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585. [4] ”eEurope 2005: Tietoyhteiskunta kaikille - Toimintasuunnitelma Sevillan Eurooppa-neuvostolle 21.–22. kesäkuuta 2002”, KOM(2002) 263 lopullinen, 28.5.2002, http://europa.eu.int/information_society/eeurope/2005/all_about/action_plan/index_en.htm. [5] ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”, KOM(2005) 229 lopullinen, 1.6.2005, http://europa.eu.int/i2010. [6] Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet (European Interoperability Framework for pan-European eGovernment Services) on HVT-ohjelman valmisteluasiakirja, http://europa.eu.int/idabc/en/document/3473/5585. Sidosryhmät ovat laajalti tarkastelleet sitä ja keskustelleet siitä, mutta se ei ole osa Euroopan komission virallista politiikkaa. [7] Ks. CoBrA-suositukset, 25.10.2004: http://europa.eu.int/information_society/activities/egovernment_research/doc/cobra_recommendations_for_eGovernment_beyond2005.pdf . [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK). [9] Tulossa: Tutkimus yleiseurooppalaisia sähköisiä viranomaispalveluita koskevista sidosryhmien vaatimuksista. [10] Sellaisina kuin ne määritellään eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa. [11] Tätä ajatusta tuetaan poliittisella tasolla nk. CoBrA-suosituksissa, Euroopan unionin julkishallinnon pääjohtajien 43. kokouksen, joka järjestettiin 22. ja 23. marraskuuta 2004, päätöslauselmissa (http://www.eipa.nl/) sekä Alankomaiden aloitteesta sen puheenjohtajakaudella laaditussa strategia-asiakirjassa ”Rethinking the European ITC Agenda: Ten ICT-breakthroughs for reaching Lisbon goals”, Haag 2004, http://www.pwc.com/Extweb/pwcpublications.nsf/docid/EC6DE73A846581CE80256EFD002E41FB/$file/pwc_rethinking_european_ict_agenda.pdf. [12] Ks. myös EPAN, ”Key Principles of Interoperability Architecture”, joka on laadittu Irlannin puheenjohtajakaudella vuonna 2004. http://www.reach.ie/publications/downloads/PrinciplesofInteroperability.pdf. [13] Ks. HVTYK-ohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen 2004/387/EY 10 artiklan 8 kohta, EUVL L 144, 30.4.2004 (oikaisu: EUVL L 181, 18.5.2004, s. 25). [14] http://www.egovinterop.net/. [15] Ks. yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/387/EY 10 artiklan 8 kohta.