Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan komission Urban Audit -kaupunkitutkimuksen loppukertomus"



Virallinen lehti nro C 253 , 12/09/2001 s. 0012 - 0014



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan komission Urban Audit -kaupunkitutkimuksen loppukertomus" (2001/C 253/04) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan komission Urban Audit -kaupunkitutkimuksen loppukertomuksen, ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon aiheesta "Kohti kaupunkien toimintaohjelmaa Euroopan unionissa" KOM(97) 197 lopullinen, ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon aiheesta "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys" sekä Wienissä vuonna 1998 järjestetyn kaupunkifoorumin, jossa hyväksyttiin aihetta "kaupunkien oloja käsittelevän vertailevan tiedon parantaminen" koskeva toimi, ottaa huomioon työvaliokuntansa 11. huhtikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa lausunto Euroopan komission Urban Audit -kaupunkitutkimuksen loppukertomuksesta ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 4:n "maankäyttö, taajama-asiat, energia, ympäristö" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 4:n 9. helmikuuta 2001 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 190/2000 rev. 2), jonka esittelijä oli Keith Whitmore (UK, ELDR), ja katsoo, että Urban Audit -kaupunkitutkimuksen julkaiseminen antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tarkastella saatavissa olevaa vertailevaa tietoa 58:sta Euroopan unionin kaupungista, ja katsoo, että Euroopan taloudellista ja sosiaalista kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuutta koskevan toisen kertomuksen julkaiseminen antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden keskustella kaupunkipolitiikan roolista yhteisön alueen kehittämisessä, hyväksyi 4. ja 5. huhtikuuta 2001 pitämässään 38. täysistunnossa (huhtikuun 4. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitean näkemykset Euroopan komission kaupunkitutkimuksesta 1.1. Alueiden komitea on tyytyväinen kaupunkitutkimuksen kokeiluvaihetta käsittelevän loppukertomuksen julkaisemiseen ja katsoo kertomuksen olevan arvokas lisä Euroopan kaupunkialueiden elämänlaadusta saatuun tutkimustietoon, jonka määrä kasvaa jatkuvasti. 1.2. Alueiden komitea pitää kaupunkitutkimuksen vahvuutena mm. sen laajuutta ja laaja-alaisuutta. Tutkimus antaa tietoa lukuisista talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämän osa-alueista ja ympäristökysymyksistä, eikä siinä rajoituta ainoastaan alakohtaiseen tarkasteluun, mikä voi olla muiden kaupunkioloja koskevien tilastojen heikkous. 1.3. Alueiden komitea kannattaa Euroopan yhteisöjen virallisen tilastotoimiston Eurostatin osallistumista tiettyjen kaupunkitutkimuksessa saatujen tietojen täsmentämiseen ja validointiin tulevaisuudessa. Komitea on myös saanut sen käsityksen, että Eurocities-verkosto osallistuu indikaattoreiden kehittämiseen, ja pitää tätä erittäin myönteisenä, sillä näin menetelmää voidaan testata kentällä. 1.4. Komitea on tyytyväinen siihen, että kaupunkitutkimuksessa on sovellettu laadullista tarkastelutapaa (puhtaasti määrällisen sijaan), mutta suhtautuu varauksellisesti tietojen todelliseen vertailtavuuteen. Se mitä Euroopan suurkaupungeissa käsitetään elämänlaatuun kuuluvaksi, on suurelta osin kontekstisidonnaista ja määräytyy siis pitkälti paikallisten, alueellisten ja kansallisten asenteiden, käsitysten ja kulttuurin mukaan. 1.5. Alueiden komitea ei myöskään ole vakuuttunut tietojen täydellisyydestä, sillä tutkimuksen useiden keskeisten solujen tiedot ovat puutteellisia. Näin ollen komitea suhtautuu epäillen tietojen mahdolliseen tulkintaan sekä tulkintojen pohjalta tehtäviin poliittisiin päätelmiin. 1.6. Lisäksi alueiden komitea suhtautuisi erittäin varauksellisesti aikomuksiin käyttää kaupunkitutkimusta poliittisia painopistealoja ja varojen jakamista koskevien päätösten perustana ilman, että tutkimusmenetelmää ja kerättyjen tietojen tulkintaa kehitettäisiin ja tutkimuksen tietoja täydennettäisiin huomattavasti. 1.7. Kaupunkitutkimusta on alueiden komitean mielestä pidettävä ainoastaan osana laajempaa kaupunkiasioita koskevaa keskustelua, johon vaikuttavat erityisesti Euroopan aluekehityssuunnitelma, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva toinen kertomus sekä ensi vuoden toukokuussa järjestettäväksi suunniteltu koheesiofoorumi. 2. Kaupunkitutkimusta koskevat alueiden komitean suositukset 2.1. Alueiden komitea katsoo kaupunkitutkimuksen edistävän Euroopan muuttuvien kaupunkiolojen ymmärtämystä ja toivoo, että tutkimuksen keskeisistä tuloksista laadittaisiin tulkintakertomukset, jotta saataisiin selkeämpi käsitys tutkimuksen poliittisista vaikutuksista. 2.2. Alueiden komitea kehottaa Euroopan komissiota kehittämään kaupunkiasioita varten yhdennetyn lähestymistavan, jota sovellettaisiin kaikissa komission pääosastoissa, sillä kyse on horisontaalisista kysymyksistä, jotka edellyttävät laaja-alaista yhteensovittamista. 2.3. Eurostatin osallistuminen helpottaa tietojen validointia. AK pitää ilahduttavana sitä, että Eurostat saattaa ottaa muutamat kaupunkitutkimuksen selväpiirteiset osoittimet mukaan yhteisön virallisiin tilastoihin. 2.4. Alueiden komitea varoittaa käyttämästä kaupunkitutkimusta päävälineenä tulevaa kaupunkipolitiikkaa koskevassa päätöksenteossa ja politiikan arvioinnissa. 2.5. Alueiden komitea kannattaa Eurocities-verkoston osallistumista menetelmän testaukseen ja osoittimien kehittämiseen, ja pitää tärkeänä sitä, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan täysimääräisesti mukaan kaupunkitutkimuksen jatkotoimiin. Siten keskeisten kysymysten määrittelyssä voidaan edetä alhaalta ylöspäin sen sijaan, että sovellettaisiin korostetusti ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. 2.6. Vastaavanlainen tutkimus, jossa osoittimia olisi määrällisesti vähemmän mutta ne olisivat nykyistä luotettavampia ja paremmin todennettavissa, olisi toteutettava piakkoin myös ehdokasvaltioissa. Tässä vaiheessa tutkimus on rajoitettu koskemaan EU:n nykyisiä 15:tä jäsenvaltiota. 2.7. Alueiden komitea kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota paikallis-, alue- ja valtiotasolla käyttämiinsä osoittimiin, jotta voidaan varmistaa, että kustakin jäsenvaltiosta muodostuu sisäisesti johdonmukainen kuva. Tämä parantaa lopulta jäsenvaltioiden keskinäistä vertailtavuutta kaikilla tasoilla. 2.8. Alueiden komitea pitää lukuja ja tilastotietoa tärkeänä, mutta katsoo, että esimerkiksi mielipidetutkimusten avulla kerätty täydentävä tieto auttaisi muodostamaan selkeän kuvan elämänlaadusta, joka monilla aloilla perustuu yksilöllisiin käsityksiin. 2.9. Arvioitaessa osallistumista julkiseen elämään olisi otettava huomioon sellaiset keskeiset käsitteet kuin kansalaisuus. 2.10. Alueiden komitea huomauttaa, että monet objektiivisilta ja vertailukelpoisilta vaikuttavat tilastot ovat todellisuudessa erittäin kontekstisidonnaisia, toisin sanoen ne ovat tiukasti kiinni jäsenvaltioiden poliittisissa puitteissa. Näissä taas voi olla valtavia eroja, ja esimerkiksi työttömyysasteen arviointimenetelmät vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. 2.11. Mikäli tietyillä aloilla siis on olemassa Euroopan laajuisesti käyttökelpoisia yhteisiä kriteereitä (esim. Kansainvälisen työjärjestön laatima työttömyyden määritelmä tai kansainvälinen tutkimus rikollisuudesta ja kostotoimenpiteistä), niitä olisi AK:n mielestä käytettävä kaupunkitutkimuksessa ulkoisina "valvontavälineinä" tai objektiivisina vertailukohtina. 2.12. Alueiden komitea katsoo, että kaupunkien luokittelu pieniin, keskikokoisiin ja suuriin, pohjoisiin ja eteläisiin, sijainniltaan keskeisiin ja syrjäisiin sekä pääkaupunkeihin ja muihin kaupunkeihin tarjoaa analyysille luotettavan lähtökohdan. Koska tutkimuksessa ei kuitenkaan analysoida sitä, mitkä tekijät yksin tai yhdessä vaikuttavat mihinkin elämänlaadun indikaattoriin tietyssä luokassa, luokittelusta saatu hyöty jää vähäiseksi. Tämän vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota ottamaan seuraavan välttämättömän askeleen ja arvioimaan näiden tekijöiden vaikutusta elämänlaatuun. 2.13. Kaupungit, jotka ovat halukkaita osallistumaan Urban Audit -kaupunkitutkimukseen tulevaisuudessa, olisi saatava luovuttamaan tietoa kaikilta aloilta, joilta sitä on saatavissa. Yksittäiset kaupungit eivät siis saisi pidättyä antamasta arkaluonteiseksi katsomaansa tietoa, sillä tämä heikentäisi lopputuloksen laatua kokonaisuudessaan. 2.14. Alueiden komitean mielestä Euroopan komission tulisi lähitulevaisuudessa pikemminkin keskittyä täydentämään tutkimukseen alun perin osallistuneita 58:aa kaupunkia koskevia tietoja kuin pyrkiä lisäämään osallistujien määrää tässä vaiheessa. Komitea antaa arvoa kaupunkitutkimuksen monitahoisuudelle (58:aa kaupunkia arvioidaan 21 elämänlaadun osa-alueen suhteen kolmena eri ajankohtana kolmella eri tasolla), mutta toteaa, että ainoastaan yksi kaupunki kykeni antamaan jokaiselta osa-alueelta täydellistä tietoa kaikkien kolmen arviointivuoden osalta. Tutkimusta olisi täydennettävä puuttuvilla tiedoilla. 2.15. Lontoota ja Pariisia olisi kuitenkin poikkeuksellisesti pyydettävä osallistumaan kaupunkitutkimukseen mahdollisimman pian. Vaikka nämä kaupungit ovat huomattavasti tähän mennessä tutkittuja 58:aa kaupunkia suurempia, niiden elämänlaatua on kuitenkin aiheellista arvioida niiden omista lähtökohdista käsin. Euroopan komission vuonna 1997 tekemässä Lontoota koskeneessa tutkimuksessa, joka olisi syytä saattaa ajantasalle, saatiin viitteitä useista esiin nousevista ongelmista, kuten kaupungin yhä selkeämmästä jakautumisesta. Tutkimuksen tulokset voivat tuoda uusia näkökulmia kaupunkitutkimuksen tiettyjen tulosten tulkintaan. 2.16. Alueiden komitean mielestä Euroopan komissio voisi hyödyntää AK:n vuonna 1999 tekemää tutkimusta aiheesta "Euroopan alueiden ja kaupunkien elämänlaadun arviointi - Teoreettinen käsitteenmuodostus, perinteiset ja innovatiiviset osoittimet" tehokkaammin toimiensa perustana. Tutkimuksessa tuodaan esiin useita kehkeytyviä kysymyksiä, joita ei voida kuvata pelkin osoittimin. 2.17. Eurooppalaista kaupunkimallia on käsitelty paljon. Eurooppalaisella mallilla tarkoitetaan kaupunkia, joka on alueellisesti suhteellisen tiivis ja jonka asukasluku on suurimmillaan korkeintaan noin 10 miljoonaa. Mallin vastakohdan muodostavat Etelä-Amerikassa sijaitsevat megalopolit, joiden asukasmääriä koskevat ennusteet liikkuvat 21 miljoonasta ylöspäin. Olisi mielenkiintoista verrata näitä vastakkaisia malleja toisiinsa kestävän kehityksen ja elämänlaadun suhteen, ja AK:n mielestä Euroopan komission tulisikin myöhemmin toteuttaa tällainen vertailututkimus. 2.18. Alueiden komitea katsoo, että Euroopan kaupunkitutkimus olisi piakkoin laajennettava koskemaan pieniä ja keskikokoisia kaupunkeja, joissa suurin osa Euroopan kaupunkiväestöstä asuu. 2.19. Voisi olla hyödyllistä laatia vertaileva analyysi kaupunkitutkimuksen sekä toisen koheesiokertomuksen asianomaisten osien tuloksista. 2.20. Alueiden komitea suosittaa, että vuoden 2001 toukokuussa järjestettäväksi ehdotetun koheesiofoorumin tarjoamaa tilaisuutta käytetään hyväksi ja foorumissa käsitellään perusteellisesti tulevaa kaupunkipolitiikkaa, siihen liittyvää monialaista ja alakohtaista toimintaa sekä aluesuunnittelun asianmukaisia puitteita. Käsittelyssä olisi kiinnitettävä huomiota yhteisön alueen tasapainoiseen kehitykseen. 3. Päätelmät 3.1. Alueiden komitea katsoo, että tutkimuksesta on hyötyä kaupunkien kehityksestä vastaaville poliittisille päättäjille ja heidän yhteistyökumppaneilleen kaikissa jäsenvaltioissa ja että Euroopan komissio ansaitsee tutkimuksesta kiitoksen. Tutkimus tarjoaa ensinnäkin huomattavan määrän todennettavissa olevaa tietoa 58:sta Euroopan suurkaupungista. Lisäksi se voi edistää joko kahdenvälisten yhteyksien tai verkostojen luomista Euroopan kaupunkien välille yhteisten etujen mukaisten toimien toteuttamiseksi tulosten pohjalta. 3.2. Alueiden komitean mielestä kaupunkitutkimus on hyödyllinen osa Euroopan aluekehityssuunnitelman (EDSP) sekä Interreg- ja Urban-yhteisöaloitteiden pohjalta mahdollisesti perustettavan seurantakeskuksen tai pohdintaryhmän (think-tank) toimintaa. Tietty osa kaikkien kolmen aloitteen määrärahoista on varattu tietojen ja hyvien käytänteiden vaihtoon, joten komitea suosittaa voimakkaasti, että komissio pyrkii sovittamaan yhteen nämä erilaiset mutta toisiinsa liittyvät aloitteet. 3.3. Alueiden komitean katsoo, että Euroopan komissio tarvitsee tällaista selkeästi yhdennettyä lähestymistapaa erityisesti torjuakseen toiminnan hajautumisen ja edistääkseen yhteistyötä niiden pääosastojensa välillä, jotka vastaavat yhdessä kaupunkeihin liittyvistä kysymyksistä. 3.4. Alueiden komitea katsoo, että kaupunkitutkimus voi edistää huomattavasti kaupunkiasioiden ymmärtämystä, jos sitä täydennetään yhtäältä paikallistasolla suoritettavista mielipidetutkimuksista saatavin tiedoin ja toisaalta yhteisön tasolla sovellettavin objektiivisin ja yleiseurooppalaisin normein (esim. Kansainvälisen työjärjestön työllisyystilastot). 3.5. Alueiden komitean mielestä pelkät osoittimet eivät luotettavasti tulkittuinakaan voi korvata arviointia ja politiikan kehittämistä eikä kaupunkitutkimusta yksistään voida käyttää tulevan kaupunkipolitiikan määrittämiseen. Kaupunkitutkimusta ei ehdottomasti tule käyttää päätöksenteon perusteena EU:n tukivaroja jaettaessa. Se kuitenkin muodostaa ilman muuta mielenkiintoisen välineen yhteisötason kaupunkipolitiikan suuntaamiseksi sekä yhdistystoiminnan elvyttämiseen tähtäävien erityisohjelmien laatimiseksi komission marraskuussa 1998 Wienissä järjestämän kaupunkifoorumin tulosten mukaisesti. 3.6. Alueiden komitea katsoo, että jäsenvaltiot hyötyvät kaupunkitutkimuksen tarjoamista mahdollisuuksista pitkällä aikavälillä täysimääräisesti ainoastaan, jos keskeisiä tietoja pyritään tulkitsemaan yhdessä siten, että poliittiset päättäjät voivat niitä soveltaa. Tähän sisältyy se, että tuodaan mahdollisuuksien mukaan esiin mielekkäät syy-seuraus-suhteet keskeisten yhteiskunnallis-taloudellisten, kulttuuristen ja ympäristöön liittyvien tekijöiden olemassaolon tai puuttumisen sekä tästä johtuvien elämänlaatua koskevien käsitysten välillä. Bryssel 4. huhtikuuta 2001. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos Chabert