A4-0084/96

Päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille teollisuusyhteistyöstä Keski-/Itä-Euroopan maiden kanssa (KOM(95)0071 - C4-0108/95)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(95)0071 - C4-0108/95),

- ottaa huomioon Essenin Eurooppa-neuvoston kokousta (9. - 10. joulukuuta 1994) silmällä pitäen 30. marraskuuta 1994 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin strategiasta Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE) valmistamiseksi liittymiseen ((EYVL C 363, 19.12.1994, s. 16)),

- ottaa huomioon taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan mietinnön ja talous- ja ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan ja raha- asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0084/96),

A. ottaa huomioon suuret muutokset, joita Eurooppa on kokenut rautaesiripun murtumisen jälkeen ja jotka eivät rajoitu ainoastaan taloudellisiin ongelmiin, vaan asettavat myös uusia ulko- ja turvallisuuspoliittisia haasteita,

B. ottaa huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopan maat ovat ilmaisseet halunsa liittyä EU:hun mahdollisimman pian ja että EU on ilmaissut valmiutensa luoda vuoden 1996 hallitusten välisessä konferenssissa EU:n laajentumisen kannalta välttämättömät edellytykset,

C. ottaa huomioon Keski- ja Itä-Euroopan maiden saavutukset poliittisen ja taloudellisen uudistuskehityksen alalla sekä EU:n Eurooppa-sopimusten ja Phare-ohjelman osana antaman tuen,

D. katsoo, että vaikka KIE-maiden taloudellisen kasvun odotetaan olevan nousussa ja ylittävän EU:ssa kirjatun kasvun, näiden maiden BKT/asukas on keskimäärin 50 % alhaisempi kuin yhteisössä, mikä viittaa siihen, että pyrkimyksiä kohti todellista lähentymistä on voimistettava ja että on edistettävä rakenteellisia uudistuksia taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mahdollistamiseksi,

E. ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden vakiintuminen KIE-maissa on edellytyksenä keskinäiselle yhteistyölle,

1. On tietoinen siitä, että Euroopan teollisuuden sijoittautumisperusteet määritellään uudelleen, kun EU avautuu ja myöhemmin laajentuu Keski- ja Itä- Eurooppaan, ja kehottaa komissiota huolehtimaan kasvun ja työllisyyden strategiassaan ja liittymisstrategiassa siitä, että KIE-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa tähän liittyvä taloudellinen rakennemuutoskehitys hyödyttää kansalaisia kaikissa asianosaisissa valtioissa;

2. Katsoo, että EU:n ja KIE-maiden teollisuuden tiiviimmällä yhteistyöllä, jonka on perustuttava vastavuoroisuuden periaatteeseen, on tärkeä osuus talousuudistuskehityksessä ja KIE-maiden valmistautumisessa EU:n jäsenyyteen;

3. Panee näin ollen tyytyväisenä merkille, että komissio aikoo joulukuussa 1994 pidetyn Essenin Eurooppa-neuvoston näkemysten mukaisesti kehittää teollista yhteistyötä KIE-maiden EU-jäsenyyteen valmistautumisstrategian olennaisena tekijänä, mikä konkretisoituu valkoisessa kirjassa KIE-maiden yhdentämistä EU:n sisämarkkinoihin;

4. Toteaa, että komission tehtävänä on kehittää kattavasti Keski- ja Itä- Euroopan valtioiden menestyksekkään lähentymisen takaavia reunaehtoja ja kiinnittää erityistä huomiota ympäristötoimiin liittyvän infrastruktuurin ongelmalliseen tilanteeseen, sillä ne eivät vielä tähän mennessä ole sopiva pohja ympäristöä kunnioittavan teollisen investointi-ilmapiirin kehittämiseen; tukee tässä yhteydessä komission tekemiä ehdotuksia, joissa Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden teollisuuskompleksien nykyaikaistamisessa vaaditaan eurooppalaisen standardin mukaisen ympäristövaikutusten arvioinnin käyttöönottoa samalla tavoin, kuin on tehtävä Euroopan unionin jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota erityisesti tukemaan KIE-maissa tarvittavien oikeudellisten ja hallinnollisten reunaehtojen luomista sekä niiden käyttöä ja valvontaa;

5. Toteaa, että EU:n ja KIE-maiden teollisuusyritysten ja -järjestöjen yhteistyö on ensisijaisesti talouselämän itsensä tehtävä ja että EU:n on ensisijaisesti luotava tälle edellytykset; pitää tässä yhteydessä tervetulleena EU:n toimia, joilla se pyrkii edistämään sellaisia yhteistyömuotoja kuten pyöreän pöydän keskustelut, kansallisen sijaintipaikkapolitiikan voittamiseksi;

6. Pitää suotuisan taloudellisen ilmapiirin luomista ja keskinäisen tiedonvaihdon edistämistä EU:n ja KIE-maiden teollisuuden välillä komission tärkeänä toiminta-alana, jossa on otettava huomioon yksittäisten KIE-maiden erityiset olosuhteet ja yksittäisten jäsenmaiden erityissuhteet KIE-maihin;

7. Pitää menestyksekkään teollisuusyhteistyön tärkeänä edellytyksenä sitä, että KIE-maat yksityistävät laajasti entisiä valtionyhtiöitä myös teollisuuden alalla; yhteistyön painopisteenä on oltava ympäristöystävälliseen uudenaikaiseen teolliseen tuotantoon tähtäävä uudistus;

8. On vakuuttunut, että tällä tavoin saadaan houkuteltua EU:sta KIE-maihin sijoituspääomaa, joka on perusta kestävälle yritysyhteistyölle ja jonka avulla KIE-maat saavat käyttöönsä uudistusprosessissa tarvittavaa teknistä tietämystä;

9. Kehottaa molempia osapuolia tekemään tiivistä yhteistyötä teknisten normien, standardien, laadunvalvonnan, testaus- ja hyväksyntämenettelyjen yhteensovittamisessa valkoisessa kirjassa esitetyn ohjelman pohjalta, jotta ne eivät muodostaisi hallinnollista estettä tiiviille teollisuusyhteistyölle ja että voitaisiin estää sosiaalinen ja ympäristöpolkumyynti;

10. Panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission pyrkimykset ottaa KIE-maiden tuotteita koskevassa alkuperäsääntelyssä huomioon mahdollinen laajentuminen kaikkiin KIE-maihin;

11. Korostaa vapaan EU:n markkinoille pääsyn merkitystä KIE-maiden tuotteille, jota ilman menestyksekkäällä teollisuusyhteistyöllä ei ole minkäänlaista pohjaa;

12. Kehottaa komissiota tukemaan voimakkaammin paikallista kauppaa ja käyttämään siinä hyödykseen suoran rajat ylittävän yhteistyön etuja voidakseen luoda näillä alueilla esikuvallisen alueellisen yhteistyön avulla esimerkkejä hallintouudistuksen parantamisesta alueellisen toimintakyvyn lujittamiseksi; tällöin olisi poistettava erityisesti taloudellis-tekniset ja oikeudelliset esteet;

13. Korostaa laajan ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen suurta merkitystä KIE-maiden talousuudistusten onnistumiselle ja kehottaa komissiota kiinnittämään teollisuusyhteistyössä asianmukaista huomiota tähän näkökohtaan ottamalla KIE-maat mukaan perus- ja jatkokoulutusohjelmiin;

14. Uskoo, että ammatillisen koulutuksen ja kielitaidon edistämiseksi tarkoitetut nuorison vaihto-ohjelmat vaikuttavat tässä yhteydessä myönteisesti keskinäiseen teollisuusyhteistyöhön;

15. Pitää työmarkkinaosapuolten hyviä suhteita merkityksellisenä perustana sosiaaliselle markkinataloudelle ja pitää näin ollen työsopimus- ja työehtosopimusoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä ja sen käytännön täytäntöönpanoa teollisuusyhteistyön tärkeänä tehtävänä;

16. On vakuuttunut, että myös KIE-maat hyötyvät tiiviimmästä teollisuusyhteistyöstä, ja ehdottaa, että sitä varten tarvittavat edellytykset luotaisiin Keski-Euroopan vapaakauppa-alueen (CEFTA) puitteissa;

17. Kannattaa Baltian maiden kanssa harjoitettavan teollisuusyhteistyön erityistä huomioon ottamista, koska niillä on itsenäistymisensä ja siihen liittyvän entisen Neuvostoliiton talousjärjestelmästä luopumisen seurauksena erityisen suuri tarve teollisuusyhteistyön harjoittamiseen, minkä vuoksi olisi edistettävä tiivistä yhteistyötä koko Itämeren alueella;

18. Muistuttaa, että teollisuusyhteistyötä on harjoitettava yhdessä tehokkaan kilpailupolitiikan kanssa, jotta voidaan välttää sen harjoittaminen kilpailua vahingoittavasti; pitää Eurooppa-sopimuksia sopivana perustana osapuolten väliselle tiiviille yhteistyölle tällä alalla;

19. Katsoo, että olisi toivottavaa, että myös KIE-maiden naapureina olevien IVY- maiden kanssa harjoitettaisiin yhteistyökumppanuussopimuksien ja Tacis- ohjelman puitteissa tiiviimpää teollisuusyhteistyötä, joka olisi sovitettava yhteen EU:n KIE-maiden kanssa harjoittaman teollisuusyhteistyön kanssa;

20. Toivoo, että EU:n teollisuusyhteistyö KIE-maiden kanssa sovitetaan yhteen muiden läntisten teollisuusmaiden sekä kansainvälisten järjestöjen, kuten YK, IMF, Maailmanpankki ja OECD, hankkeiden kanssa;

21. Toteaa, että energia-ala on taloudellisen uudistusprosessin perusta ja etteivät olemassa olevat perinteiset ja keskitetyt rakenteet sovellu moninaisen ympäristöystävällisen teollisuusmaiseman uudistamiseen ja rakentamiseen KIE-maissa ja että sen tähden on välttämätöntä suorittaa energia-alalla uudistuksia, joiden pyrkimyksenä on ympäristöä kunnioittava kestävä kehitys; uuden oikeudellisen perustan lisäksi tässä tarvitaan nopeita investointeja;

22. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallituksille ja parlamenteille.