Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista:

- "Ehdotukset: Neuvoston päätökset erityisohjelmista, joilla pannaan täytäntöön Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelma 2002-2006 erityisohjelmista, joilla pannaan täytäntöön Euroopan atomienergiayhteisön tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelma 2002-2006", ja

(KOM(2001) 279 lopullinen - 2001/0122 CNS, 2001/0123 CNS, 2001/0124 CNS, 2001/0125 CNS, 2001/0126 CNS)

- "Muutettu ehdotus: Neuvoston päätös eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006"

(KOM(2001) 594 lopullinen - 2001/0122 CNS)

(2002/C 221/21)

Neuvosto päätti 6. heinäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista.

Neuvosto päätti 8. marraskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2002. Esittelijä oli Giannino Bernabei.

Talous- ja sosiaalikomitean hyväksyi 29. ja 30. toukokuuta 2002 pitämässään 391. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Tiivistelmä suosituksista

1.1. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että

1.1.1. erityisohjelmat tulee liittää Barcelonan Eurooppa-neuvoston 15.-16. maaliskuuta 2002 vahvistaman Lissabonin prosessin strategiseen tavoitteeseen erityisesti osaamiseen perustuvan eurooppalaisen talouden kilpailukykyyn ja kestävään kehitykseen liittyvissä kysymyksissä.

1.1.2. kuudetta puiteohjelmaa pidemmälle ulottuvaksi keskipitkän aikavälin tavoitteeksi on aiheellista asettaa talousarvion kasvattaminen 50 prosentilla, kuten Barcelonan kokouksessa korostettiin sekä määrärahojen että henkilöresurssien osalta. Komitea vetoaa jäsenvaltioihin ja teollisuuteen, jotta ne toimisivat omalta osaltaan samoin.

1.1.3. haasteisiin on vastattava integroimalla tutkimus- ja innovaatiotoimet tavoitteiden keskittämisen, perinteisten ja innovatiivisten välineiden tasapainoisen jakautumisen, toimien jatkuvuuden, yksinkertaistamisen, joustavuuden, avoimuuden ja riippumattomuuden avulla ja ennen kaikkea yhteisen teknologisen perustan laajentamisen sekä laajan avautumisen ja kansainvälisen houkuttelevuuden avulla.

1.1.4. Erityisohjelmat voivat toimia katalysaattorina eurooppalaisten julkisten ja yksityisten, akateemisten ja yritysmaailman, pienen ja suuren mittakaavan toimijoiden sekä kansallisten ja alueellisten, eurooppalaisten ja yhteisön toimien integrointiprosessissa tulevan tieteellisen, teknisen ja innovatiivisen kehityksen sekä seitsemättä puiteohjelmaa 2006-2010 koskevien tietoisten valintojen kannalta.

1.1.5. ohjelmien ja erillisten toimintalinjojen kehitystä tulee tukea hyvin rakennetulla ja määritellyllä eri tason hallinto- ja neuvoa-antavien elimien järjestelmällä. Ne toimivat yhdyssiteinä ja vuoropuhelufoorumeina, sekä ohjaavana ja valvovana tekijänä, jotta integroitua tutkimus- ja innovaatioaluetta voitaisiin hallinnoida yhdenmukaisesti ja tasapainoisesti.

1.2. Komitea suosittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle seuraavaa:

1.2.1. Yhtenäisen ja vahvan yhteisen tutkimus- ja innovaatiopolitiikan tukemiseksi on laadittava toimintastrategia. Strategiaan kuuluvat kuudes puiteohjelma, tutkimuksen ja koulutuksen integroitu strategia, teknologisen innovaation interaktiivisia prosesseja tukevien julkisten toimien sääntöjen uudenaikaistaminen, etenkin julkisten tutkimusten tulosten markkinoille saattaminen, yritysmaailman, tiedeyhteisön ja akateemisten piirien vuorovaikutuksen vahvistaminen ja yhtenäistäminen, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmuotojen laajentaminen ja helpottaminen sekä innovaatiopalvelujen avoimen eurooppalaisen järjestelmän määritteleminen.

1.2.2. Erityisohjelmien rakennetta on parannettava, jotta voidaan täyttää selkeyden ja avoimuuden kriteerit sekä yhdistää entistä paremmin kaikki osatekijät riippumatta niiden luoteesta ja mittasuhteista. Näin yhteistä tieteellistä ja teknologista pohjaa voidaan laajentaa tasapainoisesti rajattuun joukkoon ensisijaisia aihealueita.

1.2.3. Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointia ja lujittamista koskeva erityisohjelma on jaettava kahteen osaan:

- erityisohjelma, joka kattaa seitsemään budjettikohtaan jakautuvat keskipitkän ja pitkän aikavälin ensisijaiset aihealueet sekä kolmeen budjettikohtaan jakautuvat monialaiset lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimet

- eurooppalaisen tutkimusalueen yhtenäistä koordinointia ja kehittämistä koskeva erityisohjelma, johon tulee sisältyä seuraavat toimet: tuki kansallisten ja eurooppalaisten toimien koordinoinnille määriteltyjen yhteistyöpöytäkirjojen puitteissa, tuki politiikkojen yhtenäiselle kehittämiselle, laaja-alaisen strategisen tietojärjestelmän jatkuva kehittäminen mm. selkeän, tietoisen ja avoimen lähestymistavan luomiseksi seitsemättä puiteohjelmaa varten.

1.2.4. Kansainvälisen yhteistyön toimintakenttää, suunnitelmia ja menettelyitä on laajennettava ulottamalla yhteistyö Latinalaiseen Amerikkaan, Aasiaan, AKT-maihin ja Etelä-Afrikkaan sekä tarjottava asianmukaiset yhteistyömahdollisuudet myös pienemmille yksiköille mm. kansainvälisten Craft-toimien avulla.

1.2.5. Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämistä koskevaan erityisohjelmaan on lisättävä tutkimuksen ja innovaation yhteyksille sekä alueellisille TTK-aloitteille varattu budjettikohta.

1.2.6. Pienyrityksiä koskevaa eurooppalaista peruskirjaa on sovellettava täysipainoisesti. Erityisesti tulee toteuttaa komitean ehdotuksia tutkimuksen ja innovaation alalla turvautumalla asianmukaisiin välineisiin, teknisiin välittäjiin sekä tiedotus- ja neuvontapolitiikkaan siten, että sellaiset taloudelliset ja ammatilliset välittäjäorganisaatiot kuin teollisuusjärjestöt, kauppakamarit ja käsiteollisuuskamarit osallistuvat toimintaan suoraan ja entistä aktiivisemmin.

1.2.7. On varmistettava pienten ja keskisuurten yritysten osallistumismahdollisuudet niille tarkoitettuihin monialaisiin erityistoimiin, eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämistä koskevan erityisohjelman tutkimuksen ja innovaation yhteyksille ja alueellisille TTK-aloitteille varattuun budjettikohtaan sekä kuhunkin ensisijaiseen painopistealueeseen (vähintään 15 prosenttia) omine itsenäisine ehdotuksineen ja omine kollektiivisen tutkimuksen ja tutkimusyhteisön välineineen.

1.2.8. Yhteisen tutkimuskeskuksen EY- ja Euratom-erityisohjelmia on kehitettävä yhteisön tason ytimeksi yleiseurooppalaiselle tutkimusverkolle sekä teknisille ja tieteellisille viitejärjestelmille. Niiden tulee myös tuoda yhteen tietoja ja tutkijoita kansainvälisellä tasolla sekä toimia siltana kansalaisyhteiskunnan ja poliittisten päättäjien suuntaan. Niiden onkin täydennettävä vakituista henkilöstöään varaamalla vähintään 15-20 prosentin osuus kansainvälisille stipendiaateille.

1.2.9. Ydinenergia-alan erityisohjelmaa on lujitettava energiansaannin varmistamiseksi ja puhtaan ja riskittömän energian tuottamiseksi tukemalla fuusiota ja ITER-hanketta sekä tukemalla ja laajentamalla ydinjätteitä ja laajentuneen unionin ydinturvallisuutta koskevia toimia siten, että kehitetään aiempaa turvallisempia ja vähemmän jätteitä tuottavia uusia tekniikoita.

1.2.10. Kaikkien ehdotusten tekijöiden käyttöön on tarjottava ennalta määrittelemättömät toimintavälineet, jotta voidaan varmistaa osallistumisen dynaaminen laajentaminen rajoittamisen sijaan. Uudet ja vanhat välineet tulee asettaa kilpailuasemaan, jolloin niiden joukosta voidaan valita parhaat ja käyttäjäystävällisimmät välineet, jotka vastaavat loppukäyttäjien tarpeisiin.

1.2.11. Uusien välineiden eli integroitujen hankkeiden, huippuosaamisen verkostojen ja kollektiivisen tutkimuksen peruspiirteet, kriteerit ja menettelyt on tarkennettava avoimesti jo yhteisön peruspäätöksissä toimielinten päätöksentekoprosessin yhteydessä. Etenkin valinta- ja arviointikriteerien tulee kuulua ennalta määriteltyyn eri osatekijöiden valikoimaan, jonka joukosta voidaan työohjelmien, informaatiopakettien ja tarjouskilpailujen yhteydessä valita asianmukaisimmat.

1.2.12. On luotava integroituja nanohankkeita, joiden osallistujien määrä ja kesto olisi rajallinen ja joilla olisi erilliset tarjouskilpailut, jotta voitaisiin varmistaa, että vähintään 15 prosenttia ensisijaisten aihealueiden rahoituksesta varataan yhteisön ja ehdokasvaltioiden pienille yksiköille. Lisäksi erityisohjelmien toteuttamisvälineisiin pitäisi lisätä ohjaushankkeet, joilla tuettaisiin etenkin pienehköjen yksiköiden tutkimus- ja innovaatioaloitteita nopeuttamalla yksiköiden edistymistä huippuosaamisen eri vaiheissa.

1.2.13. Kuudennen puiteohjelman erityisohjelmille on vahvistettava hallintojärjestelmä, jolla voidaan tukea, ohjata ja valvoa laajaa integrointiprosessia hyvin organisoitujen, järjestelmällisten ja vuorovaikutteisten konsultatiivisten ja hallinnollisten puitteiden avulla. Näihin puitteisiin kuuluvat ohjelmakomiteat ja niiden aihealakohtaiset ja erityiset alakomiteat, uuden CREST-hankkeen käynnistäminen, eurooppalaiset neuvoa-antavat ryhmät jokaista erityisohjelmaa ja budjettikohtaa varten sekä suhteet integroitujen hankkeiden ja huippuosaamisen verkostojen tieteellisten komiteoiden ja toisaalta uuden EURABin kanssa.

2. Johdanto

2.1. Joulukuun 10. päivä 2001 tutkimusneuvosto pääsi poliittiseen sopimukseen kahdesta puiteohjelmasta, ja 28. tammikuuta 2002 se hyväksyi asiasta yhteisen kannan. Komissio puolestaan hyväksyi 30. tammikuuta 2002 muutetut ehdotukset erityisohjelmia koskevista päätöksistä kahta puiteohjelmaa (2002-2006) koskevien ehdotustensa päivittämiseksi. Erityisohjelmia on viisi.

2.2. Tammikuun 10. päivä 2002 komissio esitti muutetut ehdotukset osallistumissäännöistä. Komitea antoi aiheesta lausunnon 21. helmikuuta 2002.

2.3. Komissio ehdottaa seuraavanlaista järjestelyä EY:n kuudennen puiteohjelman toteuttamiseen tarkoitettuihin erityisohjelmiin:

- Kaikki aihe-alueet, koordinointitoimet sekä tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhtenäinen kehittäminen keskitetään yhteen erityisohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", jota yhteisö rahoittaa 12855 miljoonalla EUR:lla.

- Kaikki monialaiset toimet, tukitoimet ja jäsentävät toimet sisällytetään erityisohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", jolle myönnetään 2655 miljoonan EUR:n rahoitus.

- Luodaan EY:n perustamissopimuksen mukaisesti kaksi erityisohjelmaa yhteistä tutkimuskeskusta (YTK) varten, ja myönnetään tarkoitusta varten 760 miljoonaa EUR.

2.4. Euratomin kuudetta puiteohjelmaa koskevien ehdotusten toteuttamiseen komissio ehdottaa kahta erityisohjelmaa:

- fissiota, fuusiota, ydinturvallisuutta ja ydinjätteen loppusijoitusta koskeva erityisohjelma "Ydinenergia", jolle varataan 940 miljoonan EUR:n rahoitus.

- yhteisen tutkimuskeskuksen Euroopan atomienergiayhteisölle toteuttamien suorien toimien erityisohjelma, jota yhteisö rahoittaa 290 miljoonalla EUR:lla.

3. Yleistä

3.1. Komitea on vakuuttunut, että kuudennen puiteohjelman toteuttaminen siihen sisältyvien erityisohjelmien täysipainoisen kehittämisen avulla tulee liittää Lissabonin Eurooppa-neuvoston asettamaan strategiseen päämäärään, joka vahvistettiin Tukholman ja Göteborgin huippukokouksissa. Päämäärän mukaan EU:sta on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamiseen perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

3.2. Komitea pahoittelee, että tähän tavoitteeseen on reagoitu hitaasti ja erityisesti sitä, että sen saavuttamisen kannalta tärkeiden osatekijöiden toteuttamista on jarruteltu. Näihin tekijöihin kuuluvat muun muassa yhteisön patentin sekä avoimen ja kilpailukykyisen eurooppalaisen patenttijärjestelmän hyväksyminen(1), Galileo-yhteisyrityksen käynnistäminen(2) sekä ITER-hanketta koskevan päätösprosessin nopeuttaminen. Komitea katsoo lisäksi, että yhteisön tutkimus- ja innovaatiotoimien taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten optimointi edellyttää entistä tehokkaampia puitteita teknologisille haasteille sekä kaikkien nykyisten ja potentiaalisten voimien aktivointikapasiteetin parantamista laajentamalla eurooppalaisen tieteellisen ja teknologisen järjestelmän akateemisia, teollisia, rahoituksellisia ja henkilöresursseja.

3.3. Komitea on tyytyväinen neuvoston yhteiseen kantaan, joka "osoittaa neuvoston kannan lähentyneen huomattavasti Euroopan parlamentin ja komission näkemyksiä(3)". Tämä antaa toivoa, että kuudes puiteohjelma ja sen toteuttamiseen tarkoitetut erityisohjelmat hyväksytään pian. Tällöin olisi mahdollista, samalla kun osallistumissäännöt(4) hyväksytään lopullisesti, käynnistää yhteisön TTK-toimet oikea-aikaisesti ja asianmukaisella tavalla. Näin niitä voitaisiin kehittää ja toteuttaa siten, että siirtymä viidennestä puiteohjelmasta tapahtuisi joustavasti.

3.4. Komitean mielestä kuudennen puiteohjelman erityisohjelmien rakenteen, välineiden, tieteellisen ja teknisen sisällön sekä täytäntöönpanomenettelyiden tulee vastata selkeästi tähän haasteeseen kahdelta kannalta:

- tutkimustoimien sisäinen integrointi, toimintalinjojen rakentava vaikutus, varojen keskittäminen rajalliseen määrään ensisijaisia aihealueita, uusien ja vanhojen toimintavälineiden tasapainoinen määrittely, niiden sisäisen hallinnan yksinkertaistaminen, järjestelyn joustavoittaminen ja riippumattomuuden lisääminen, yhteisön tutkimus- ja innovaatiotoimen jatkuvuus.

- avoimuus ja tasavertaiset osallistumismahdollisuudet, asianmukaiset ja ennalta määritellyt valinta- ja arviointikriteerit, avoin ja yksinkertainen osallistuminen, käyttäjäystävällinen lähestymistapa kaikenkokoisia ja -tyyppisiä mahdollisia hankkeita varten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten näkyvyys, lisää ammattitaitoa vaativia työpaikkoja, lisää uusia teknologisesti innovatiivisia yrityksiä, tieteen ja yhteiskunnan sekä korkeakoulujen ja yritysten väliset yhteydet ja vuoropuhelu sekä entistä tuntuvampi ja maailmanlaajuisesti vahvempi ulkoinen kansainvälinen ulottuvuus, jonka avulla voidaan edistää yhteistyötä sekä tieteellistä ja teknistä osaamista mahdollisimman monilla aloilla ja maantieteellisesti mahdollisimman laajalla alueella yhteisten intressien pohjalta ja yhdenmukaisesti asiaankuuluvien yhteisön politiikkojen kanssa.

3.5. Komitea katsoo, että Lissabonin strategian keskeisen aseman tulee näkyä kuudennen puiteohjelman toteuttamisessa. Komitean mielestä puiteohjelman konkreettinen täytäntöönpano on myönteinen haaste, sillä se edistää eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttamista, jolloin Eurooppaan voi syntyä lisää kaikenkokoisia yrityksiä, tutkimuskeskuksia ja yliopistoja, jotka tukevat huippuosaamiseen perustuvan yhteiskunnan kehittymistä. Lisäksi se auttaa rakentamaan sellaisen eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen, joka pystyy houkuttelemaan EU:hun huippukykyjä ja huippuosaamista muualta maailmasta.

3.6. Komitea korostaa, että yhteisön toimien onnistumisen kannalta on ehdottoman tärkeää varmistaa, että nämä näkökohdat otetaan riittävällä tavalla huomioon kuudennen puiteohjelman toteuttamiseen tähtäävissä ohjelmissa, jotta tutkimuksen ja innovaation alalla toimivien määrä kasvaisi EU:ssa ja että EU:hun voitaisiin houkutella uusia toimijoita ja uutta kapasiteettia. Toisaalta on myös pidettävä huolta siitä, ettei tutkimus- ja innovaatiotoimien avoimuuden, tasavertaisten osallistumismahdollisuuksien, varmojen ja yksiselitteisten kelpoisuus-, valinta- ja arviointikriteerien, selkeiden ja yhdenmukaisten lähtökohtien, käyttäjäystävällisen lähestymistavan ja taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten näkyvyyden perusperiaatteita uhrata integraation, kriittisen massan, organisaation joustavuuden ja autonomian sekä sisäisen hallinnon yksinkertaistamisen vaatimuksille.

3.7. Kuten komitea on jo todennut eurooppalaisesta tutkimusalueesta, viidennen puiteohjelman vaikutuksista kuudenteen puiteohjelmaan ja kuudetta puiteohjelmaa koskevista ehdotuksista antamissaan lausunnoissa, se pitää tärkeänä erityisesti seuraavia näkökohtia:

- Varmistetaan jatkuvuus ja minimoidaan riskit, joita esiintyy, kun otetaan mukaan uusia kokeilemattomia rakenteita ja välineitä.

- Käytetään sekä nykyisiä että kuudetta puiteohjelmaa varten esitettyjä uusia välineitä rinnakkain ja vapaavalintaisesti.

- Vältetään suljettuja piirejä, mielivaltaisuutta ja epätasa-arvoa ohjelmaan liittyviin "johdannaisiin" tarjouskilpailuihin osallistumisessa ja tehdään ennalta määritellyistä valinta- ja arviointikriteereistä avoimet.

- Tuetaan uusia välineitä liitännäistoimilla (komission ulkopuolinen ohjaus), koulutuksella sekä toteutettavuus- ja esitutkimuksilla ja hankkeilla kouluttamalla ulkopuolisia tutoreita, jotka voivat seurata yksittäisiä hankkeita käyttäen uusien välineiden pohjalta.

- Vältetään lisäämästä byrokratiaa ja pyritään pienentämään kustannuksia ja hankkeiden hallintorasitetta riippumatta siitä, kuka niitä tukee.

- Säilytetään perustutkimus uusien ideoiden ja niistä kehitettävien teknisten sovellusten lähteenä sekä soveltava tutkimus ja innovaatio kokonaisvaltaisen vuorovaikutteisen prosessin edistäjinä. Hoidetaan taloushallinto tehokkaasti ja vastuuntuntoisesti.

- Toteutetaan eurooppalainen tutkimusalue, joka on avoin yhteistyölle assosioituneiden maiden ja muiden asiasta kiinnostuneiden yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja jonka yhteydessä toteutetaan yhteisiä tutkimushankkeita molemminpuolisten intressien pohjalta. Yhteistyöaluetta laajennetaan myös Latinalaiseen Amerikkaan ja Aasiaan, AKT-maihin ja Etelä-Afrikkaan. Yhteistyötä teollisuusmaiden, mm. Yhdysvaltojen, Japanin, Kanadan ja Australian kanssa tulee edistää molemminpuolisen avoimuuden ja yhteisten intressien pohjalta.

- Vahvistetaan ja laajennetaan pk-yritysten osallistumista kuudenteen puiteohjelmaan nykyisestä 20-22 prosentin tasosta pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan(5) hengen mukaisesti. Erityistä huomiota tulee kiinnittää perinteistä toimintaa harjoittaviin ja välitason teknologiaa käyttäviin pien- ja mikroyrityksiin. Niille tulee antaa aktiivista valistusta ja neuvontaa, jotta ne voisivat hyödyntää täysimääräisesti mahdollista kapasiteettiaan panostaakseen ensisijaisiin aihealueisiin sekä myös alhaalta ylös suuntautuvaan lähestymistapaan perustuvaan lyhyen aikavälin lisätutkimukseen.

- Tuetaan kaikkia, myös perinteisiä, innovaatiolähteitä myöntämällä merkittävä osa pk-yrityksille tarkoitetuista varoista ensisijaisiin aihealueisiin joustavien osallistumisvälineiden kautta.

- Suunnataan liikkuvuutta edistäviä toimia akateemisen ja yritysmaailman välisten yhteyksien tiivistämiseen, eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseen sekä ehdokasvaltioiden osallistumisen ja kansainvälisen yhteistyön lisäämiseen.

- Varmistetaan tutkimuksen ja innovaation vuorovaikutuksen lisääminen verkkojen luomiseen ja rationalisointiin suunnatuilla toimilla, taloudelliseen ja teknologiseen tietoon liittyvillä toimilla sekä uusilla alueellisilla TTK-aloitteilla antamalla uusille välineille alueellinen ulottuvuus.

- Vahvistetaan yhteisen tutkimuskeskuksen strategista, toimielinten välistä roolia päätöksentekijöitä kansalaisten turvallisuuden kannalta avustavana tahona, joka tarjoaa puolueettoman tieteellisen ja teknisen viitekehyksen toimintalinjoille ja yhteisön toimielimille sekä komitealle.

- Luodaan strategisia tietoverkkoja laadun, huippuosaamisen ja uusien näkökulmien kehittämisen seuraamiseksi ja valvomiseksi, jotta seitsemättä puiteohjelmaa voidaan valmistella avoimella tavalla.

- Vahvistetaan Euratomin ohjelmaa, jotta ydinenergia, sen tuotanto, ydinjätteen kuljetus ja varastointi olisi entistä turvallisempaa ja jotta voitaisiin kehittää fuusiotutkimusta.

3.8. Komitea katsoo, että huolimatta tähän mennessä toteutetuista toimista osaamiseen perustuvan kilpailukykyisen yhteiskunnan kulmakivenä olevaa vahvaa ja yhtenäistä eurooppalaista tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa varten tarkoitetun toimintastrategian kehittämiseksi, on ryhdyttävä myös konkreettisiin lisätoimiin, joilla luodaan todella yhtenäinen alue, joka perustuu tutkimusta ja koulutusta yhdistelevään strategiaan, uudistetaan interaktiivisille innovaatioprosesseille tarkoitettuja valtiontukia koskevia sääntöjä, edistetään julkisrahoitteisen tutkimuksen tulosten markkinoille saattamista, lisätään teollisuuden ja akateemisten piirien verkottumista sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusyhteistyötä ja tuetaan innovaatiopalvelujen eurooppalaisen järjestelmän luomista.

3.9. Komitean mukaan toimintastrategian tulee edistää tieteellistä ja teknistä kehitystä, mutta myös auttaa kehittämään täydentäviä toimia, joilla voidaan tukea rakenteellisia muutoksia. Näin on mahdollista hyödyntää täysipainoisesti uusien löydösten ja uuden teknologian tarjoamia mahdollisuuksia, varmistaa, että koko yhteiskunta pääsee osalliseksi niistä koituvista eduista sekä vapauttaa unionin merkittävät, sekä henkilöstön että taloudellisen ja teknologisen pääoman innovatiiviset voimavarat poistamalla rakenteelliset, oikeudelliset, verotukselliset, hallinnolliset ja toiminnalliset esteet ja vakauttamalla asianmukaiset taloudelliset olosuhteet.

3.10. Toisaalta komitea suosittaa jälleen kerran, "että kuudetta puiteohjelmaa pidemmälle ulottuvaksi keskipitkän aikavälin poliittiseksi tavoitteeksi asetetaan talousarvion korottaminen 50 prosentilla, ja vetoaa jäsenvaltioihin sekä teollisuuteen, jotta ne toimisivat omalta osaltaan samoin"(6).

4. EY:n erityisohjelmien toteuttamisrakenne ja sisältö

4.1. Komitea katsoo, että EY:n kuudennen puiteohjelman rakenteen tulee olla mahdollisimman selkeä ja avoin, kohdennettu ja tasapainoinen, sisäisesti ja ulkoisesti yhtenäinen, valvottavissa oleva, näkyvä ja helppokäyttöinen. Lisäksi siinä tulee seurata kohdissa 2.8 ja 2.9 määriteltyä, yhtenäisen tutkimus- ja innovaatioalueen luomiseen tähtäävää toimintastrategiaa ja kehitellä alusta lähtien integrointiväyliä, joiden pohjalta voidaan suunnitella seuraavaa monivuotista ohjelmaa.

4.2. Komitean mielestä EY:n kuudennen puiteohjelman tulisi rakentua seuraavasti:

- erityisohjelma, johon sisältyy kaksi painopistealaryhmää: ensimmäinen koskee keskipitkän ja pitkän aikavälin tutkimuksen ensisijaisia aihealueita ja toinen lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisia erityistoimia ja molempia kokonaisuuksia varten varataan oma budjettikohta

- rakenteellinen erityisohjelma, jolla on kolme erillistä budjettikohtaa ja hallintolinjaa: yksi tutkimuksen ja innovaation välisille yhteyksille ja alueellisen tutkimuksen aloitteille, yksi tutkijoiden liikkuvuuden edistämiselle ja yksi tutkimusinfrastruktuureille

- erityisohjelma, joka koskee tutkimustoimien koordinoimista ja yhtenäistä kehittämistä eurooppalaisen tutkimusalueen eri tasojen välillä, tutkimuksen ja yhteiskunnan välisiä suhteita, sukupuolten välistä tasa-arvoa sekä laaja-alaista strategista tietojärjestelmää

- EY:n yhteiselle tutkimuskeskukselle varattu erityisohjelma.

5. Ensimmäinen erityisohjelma: eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen

Ensimmäisen erityisohjelman tulisi rakentua komitean mukaan seuraavasti:

5.1. Keskipitkän ja pitkän aikavälin tutkimuksen ensisijaiset aihealueet

5.1.1. A) Elinolosuhteiden ja resurssien perusteiden ylläpito, parantaminen ja turvaaminen:

5.1.1.1. Terveysalan genomiikkaa ja bioteknologiaa koskeva budjettikohta, joka kattaa kaksi erillistä toiminta-alaa:

a) Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla (geenien ilmentyminen ja proteomiikka, rakennegenomiikka, vertaileva genomitutkimus ja populaatiogenetiikka, bioinformatiikka, monitieteiset funktionaalisen genomiikan lähestymistavat biologisten perusprosessien tutkimuksessa, genomiikan ja bioteknologian tietämyksen ja teknologian sovellukset terveysalalla, teknologia-alustat uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitomenetelmien kehittämiseksi).

b) Merkittävimpien sairauksien vastainen taistelu (sydän- ja verisuonitaudit, diabetes sekä harvinaiset sairaudet, antibiootti- ja muu lääkeresistenssi, aivotutkimus ja hermostosairaudet, ihmisen kehityksen ja ikääntymisprosessin tutkimus, syöpätutkimus, merkittävimmät köyhyyteen liittyvät tartuntataudit kuten HI-virus ja tuberkuloosi, malaria).

5.1.1.1.1. Komitea suosittaa, että erityistä huomiota kiinnitetään bioturvallisuuteen ja -valvontaan, kuten komitean lausunnossa aiheesta "Tavoitteena strateginen näkemys biotieteistä ja biotekniikasta(7)" todetaan. Komitea on lisäksi tyytyväinen tutkimusneuvoston 10. joulukuuta 2001 pidetyn kokouksen yhteydessä esitettyyn, pöytäkirjaan merkittyyn komission lausumaan bioetiikasta. Olisi myös aiheellista korostaa biolääketieteen tekniikoita sekä degeneratiivisia sairauksia. Komitea katsoo lisäksi, että kohtaan b on aiheellista lisätä muita kuin ruoka-aineallergioita sekä reumasairauksia koskeva aihealue.

5.1.1.2. Energiaa, liikennettä, kestävää kehitystä ja globaalimuutosta koskeva budjettikohta:

a) Kestävät energiajärjestelmät(8) (1 - tutkimustoimet, joilla on vaikutuksia lyhyellä ja pitkällä aikavälillä: puhdas energia, erityisesti uusiutuvat energialähteet ja niiden integrointi energiajärjestelmään, mukaan luettuina varastointi, jakelu ja käyttö, energiansäästö ja energiatehokkuus, mukaan luettuina uusiutuvien raaka-aineiden käytön avulla saavutettu energiansäästö ja energiatehokkuus, vaihtoehtoiset moottoripolttoaineet; 2 - tutkimustoimet, joilla on vaikutuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä: polttokennot ja niiden sovellukset, uusi teknologia energian sitomiseen/siirtoon ja varastointiin, erityisesti vety, uudet kehittyneet ratkaisut uusiutuvien energialähteiden teknologiassa).

b) Kestävä pintaliikenne (1 - ympäristöystävällisten liikennejärjestelmien ja -välineiden kehittäminen: uudet teknologiat ja ratkaisut kaikkia pintaliikennemuotoja eli tie-, raide- ja vesiliikennettä varten, kehittyneet suunnittelu- ja valmistustekniikat; 2 - liikenteen turvallisuuden, tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantaminen: eri liikennemuotojen integrointi ja niiden keskinäisten painotusten muuttaminen, tie-, raide- ja vesiliikenteen turvallisuuden parantaminen ja liikenneruuhkien välttäminen).

c) Ilmastonmuutos ja ekosysteemit (kasvihuonekaasujen päästöjen ja ilman epäpuhtauksien vaikutukset ja mekanismit ilmaston, otsonikadon ja hiilinielujen eli merten, metsien ja maaperän kannalta, veden kierto, mukaan luettuina maaperään liittyvät näkökohdat, biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit, kestävän maankäytön strategiat, mukaan luettuina rannikkoalueet, viljelysmaa ja metsät, operatiiviset ennusteet ja mallintaminen sekä ilmastonmuutoksen maailmanlaajuiset havainnointijärjestelmät, täydentävä tutkimus riskinhallinnan edistyneiden menetelmien ja ympäristön laadun arviointimenetelmien kehittämiseksi, mukaan luettuna näihin tarkoituksiin tarvittavaa mittausta ja testausta koskeva esinormatiivinen tutkimus).

5.1.1.2.1. Komitea toteaa tyytyväisenä, että sen ehdotukset(9) on otettu huomioon erityisesti energiaa ja liikennettä koskevissa aihealueissa. Se katsoo kuitenkin, että perinteisiä polttoaineita koskeva aihealue tulisi säilyttää myös EHTY-sopimuksen piakkoin tapahtuvan sulauttamisen kannalta. Komitea suosittaa, että aihealueen otsaketta muutetaan edellä esitetyllä tavalla muotoon "energia ja liikenne, kestävä kehitys ja globaalimuutos". Komitea katsoo, että "kestävyyttä" on korostettava mainitsemalla perusteluosassa, että se on yhteinen tekijä kuudennen puiteohjelman erityisohjelmien kaikille aihealueille.

5.1.1.3. Elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskeva budjettikohta, joka kattaa seuraavat alat:

- ravintoon liittyvien sairauksien ja allergioiden epidemiologia mukaan luettuna ruokavalion vaikutus lasten terveyteen, ympäristöstä johtuvat ravintoketjuun liittyvät ympäristöriskit, ravinnon terveysvaikutukset (uudet tuotteet, luomutuotteet, terveysvaikutteiset elintarvikkeet, muuntogeenisiä organismeja(10) sisältävät tuotteet, bioteknologian uuteen kehitykseen perustuvat tuotteet), koko tuotantoketjun kattavat jäljitysmenetelmät, analyysi-, havaitsemis- ja valvontamenetelmät, entistä turvallisemmat ja ympäristöystävällisemmät tuotantomenetelmät ja terveellisemmät elintarvikkeet, rehujen ja eläinten lääkityksen vaikutus ihmisten terveyteen, ympäristöstä johtuvat ravintoketjuun liittyvät terveysriskit (kemialliset, biologiset ja fysikaaliset).

5.1.1.3.1. Komitea on tyytyväinen siihen, että turvallisuuskysymysten rinnalla painotetaan myös elintarvikkeiden laatua. Näin voidaan lisätä sekä kuluttajien että tuottajien suojelua. Komitea huomauttaa kuitenkin, että tämän ensisijaisen aihealueen useat osiot ovat päällekkäisiä ensimmäisen aihealueen sekä aihealueen 2 c kanssa. Tämä saattaa aiheuttaa sekaannusta mahdollisille hankkeille. Aihealueen tulee olla joka tapauksessa yhteydessä yhteisen tutkimuskeskuksen eri toimintoihin sekä yhteisön toimintalinjoja tukeviin horisontaalisiin toimiin, erityisesti silloin, kun kyseessä on yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka. Komitea suosittaa lisäksi, kuten se on jo todennut lausunnossaan aiheesta "Tavoitteena strateginen näkemys biotieteistä ja biotekniikasta(11)", että olisi käynnistettävä tutkimuksia erityisesti uusilla aloilla muuntogeenisten organismien herättämiin kysymyksiin vastaamiseksi ja että olisi asetettava etusijalle elintarvikkeiden laadun parantamiseen tähtäävä strategia. Komitea katsoo, että olisi suunniteltava hankkeita, joiden avulla voitaisiin helpottaa elintarvikeyritysten mukautumista uusiin laatustandardeihin, uusiin keksintöihin ja uuteen tekniikkaan.

5.1.1.4. Kansalaisuutta, demokratiaa ja uusia hallintotapoja sekä tiedettä ja hallintoa koskeva budjettikohta:

- Euroopan yhdentymisen ja EU:n laajentumisen vaikutukset hallintoon ja kansalaisiin, vastuualueiden määrittäminen ja uudet hallintotavat, konfliktien ratkaisemiseen ja rauhan ja oikeuden palauttamiseen liittyvät kysymykset, uudet kansalaisuuden muodot ja kulttuuri-identiteetti.

5.1.1.4.1. Komitea pitää tärkeänä tätä humanististen ja yhteiskuntatieteiden tutkimusalaa, mutta sen mielestä siihen tulisi sisällyttää myös tieteen ja yhteiskunnan painopistealan toimet, jotka kuuluvat nykyisellään toiseen erityisohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", sillä ne ovat tiiviisti yhteydessä toisiinsa. Tämä pätee erityisesti tieteen ja hallinnon näkökohtiin, joiden koordinointi on joka tapauksessa välttämätöntä. Myös yhteys yhteisen tutkimuskeskuksen toimiin on tärkeä erityisesti teknisten ja taloudellisten näkymien kannalta. Osaamisyhteiskuntaa ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä tiedettä, työelämää ja yritystoimintaa koskevat aihealueet tulisi sisällyttää selkeästi näihin toimiin.

5.1.2. B) Tieteellisen tiedon ja teknologisen kehityksen vahvistaminen ja edistäminen kilpailukyvyn lisäämiseksi:

5.1.2.1. Tietoyhteiskunnan teknologiaa koskeva budjettikohta:

- tietoyhteiskunnan tekniikoiden soveltava tutkimus keskeisiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin ongelmiin vastaamiseksi: luotettavuutta ja turvallisuutta tukevat tekniikat, yhteiskunnallisiin haasteisiin liittyvä tutkimus, työelämän ja yritystoiminnan ongelmiin liittyvä tutkimus, tieteen, tekniikan, liiketoiminnan ja yhteiskunnan monimutkaisten ongelmien ratkominen

- viestintä-, tiedonkäsittely- ja ohjelmistotekniikat: viestintä- ja verkkoteknologia, ohjelmistotekniikka, sulautetut ja hajautetut järjestelmät

- komponentit ja mikrojärjestelmät: mikro-, nano- ja optoelektroniikka, mikro- ja nanotekniikat, mikrojärjestelmät, näytöt

- tiedonhallinnan tekniikat ja käyttöliittymät: tiedonhallinnan tekniikat ja digitaalisisältö, älykkäät rajapinnat ja käyttöliittymät.

5.1.2.1.1. Komitea katsoo, että tämän aihealueen rakenne jakautuu kahtia, sillä se on suunnattu toisaalta ongelmanratkaisuun ja toisaalta tekniikoihin, jotka ovat osittain mukana myös painopistealassa 6. Komitean mielestä selkiyttäminen saattaisi olla tarpeen ennen kaikkea siksi, että näin voitaisiin ohjailla paremmin mahdollisia hankkeita. Neuvoston yhteisessä kannassa esitetty lähestymistapa vaikuttaa selkeämmältä. Komitean mielestä digitaalialan turvallisuutta tulisi korostaa.

5.1.2.2. Nanoteknologiaa ja nanotieteitä, älykkäitä monikäyttöisiä materiaaleja sekä uusia tuotantomenetelmiä ja -laitteita koskeva budjettikohta:

- nanoteknologia ja nanotieteet: pitkän aikavälin monitieteellinen tutkimustoiminta, jossa pyritään ymmärtämään asiaan liittyviä ilmiöitä, hallitsemaan prosesseja ja kehittämään tutkimusvälineitä, nanobioteknologia, nanometriluokan tekniikat materiaalien ja komponenttien valmistukseen, käsittely- ja hallintavälineiden ja -instrumenttien kehittäminen, alan sovellukset esimerkiksi terveydenhuollossa, kemian alalla, energia-alalla, optiikassa ja ympäristöalalla

- älykkäät monikäyttöiset materiaalit: perusosaamisen lisääminen, älykkäiden monikäyttöisten biomateriaalien tuotantoon, muuntamiseen ja käsittelyyn liittyvä teknologia, materiaalikehityksen tukena tarvittavat suunnittelu- ja valmistustekniikat

- uudet tuotantomenetelmät ja -laitteet: uusien prosessien sekä joustavien ja älykkäiden valmistusjärjestelmien kehittäminen, järjestelmätutkimus ja riskienhallinta, tuotantojärjestelmien, tuotteiden ja palvelujen elinkaaren optimoiminen (hyödyntämällä hybriditeknologiaa ja uusia organisaatiorakenteita).

5.1.2.2.1. Komitea katsoo, että tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden tutkimusta tulisi korostaa selkeämmin. Komitean mielestä olisi lisäksi aiheellista ottaa mukaan myös neuvoston yhteisessä kannassa mainitut supra- ja makromolekyylirakenteet sekä kuvaohjattu kirurginen robotiikka ja nano- ja mikrorobotiikka.

5.1.2.3. Ilmailua ja avaruutta koskeva budjettikohta:

- ilmailu: kilpailukyvyn vahvistaminen, päästöjen ja melun aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentäminen, ilma-alusten turvallisuuden parantaminen, lentoliikennejärjestelmän toimintakapasiteetin ja turvallisuuden parantaminen; avaruus: Galileo, GMES.

5.1.2.3.1. Komitea korostaa Euroopan avaruusjärjestön ESAn kanssa tiiviissä yhteistyössä toteutettavien Galileo-ohjelmaa koskevien tutkimusten merkitystä. Niiden painoarvo on merkittävä, sillä ohjelmalla on huomattavia vaikutuksia monien taloudenalojen ja eurooppalaisen yhteiskunnan kilpailukykyyn. Komitea tähdentää lisäksi, että ilmailun alalla mukaan olisi liitettävä erikseen kaikki siviililentokoneet neuvoston ja parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemien päätösten mukaisesti, jotta voitaisiin suojella kovassa kansainvälisessä kilpailussa mukana olevien merkittävien eurooppalaisten teollisuusalojen tietotaitoa sekä saada mukaan useampia toimijoita.

5.2. Lyhyen ja keskipitkän aikavälin tutkimuksen ensisijaiset monialaiset aihealueet

5.2.1. Eri alojen politiikan tukeminen sekä tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi:

- politiikan tarpeita palveleva tutkimus: Euroopan luonnonvarojen kestävä hallinta, terveyden, turvallisuuden ja tulevaisuuden takaaminen Euroopan kansalaisille, laajemman ja yhdentyneemmän Euroopan unionin taloudellisen potentiaalin ja yhteenkuuluvuuden tukeminen

- uusien ja esiin nousevien tieteellisten ja teknologisten ongelmien tutkimus.

5.2.1.1. Komitea kannattaa yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan, yhteisen liikennepolitiikan, ympäristöpolitiikan, energiapolitiikan ja muiden politiikkojen tukitavoitteita sekä Eurooppa-neuvostojen asettamia yhteisön politiikan tavoitteita. Komitea pitää tärkeänä, että uusien esiin nousevien, erityisesti monialaisten ja poikkitieteellisten pioneeriteknologioiden tutkimusten valinta monivuotisen ohjelmoinnin yhteydessä tapahtuu avoimesti ja että siinä otetaan täysipainoisesti huomioon puiteohjelman ensisijaisten aihealueiden kehitystä seuraavien eurooppalaisten neuvoa-antavien ryhmien, erityisohjelmien hallintokomiteoiden (ja alakomiteoiden) sekä eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antavan komitean (EURAB) antamat lausunnot. Tämän alan toimista tulisi laatia erillinen toimintakertomus, johon sisältyisivät myös Sevillassa toimivan tekniikan tulevaisuudentutkimuslaitoksen (IPTS) analyysit sekä tiivistelmä laaja-alaisen strategisen tietojärjestelmän toiminnasta. Toimintakertomus annettaisiin vuosittain EP:lle, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle mm. yhteisön tulevien TTK-toimien ohjelmalinjausten valmistelemiseksi.

5.2.2. Pk-yrityksiä varten tarkoitetun tutkimuksen ja innovaation lisääminen mukaan lukien pk-yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen yhteistyö, yrittäjien ja kollektiivisen tutkimuksen ammattilaisten ryhmittymät ja organisaatiot, uusien huipputeknologiayritysten perustaminen sekä pk-yritysten uusien innovatiivisten verkkojen luominen.

5.2.2.1. Komitea katsoo, että pk-yrityksiä koskevan monialaisten toimien tutkimuslinjan tulisi olla lisänä pk-yrityksille ensimmäisessä erityisohjelmassa varattuun 15 prosentin vähimmäisosuuteen ensisijaisten aihealueiden toimista. Komitea huomauttaa painokkaasti, että alhaalta ylöspäin suuntautuvien vapaan kentän monialaisille toimille tulee saada ensimmäisessä käsittelyssä hyväksyttyä 50 prosentin osuutta suurempi osuus rahoitusvaroista. Tutkimusyhteistyön ja kollektiivisen tutkimuksen hankkeita koskevien osallistumissääntöjen tulee olla sellaiset, että pienten yritysten osallistumista sekä monialaisiin että aihealakohtaisiin toimiin voidaan lisätä mm. sellaisten kansallisen ja alueellisen tason välittäjäorganisaatioiden avulla kuin teollisuus- ja ammattialajärjestöt, kauppakamarit ja käsiteollisuuskamarit. Komitea viittaa tässä yhteydessä aiheesta antamaansa lausuntoon(12).

5.2.3. Kansainvälinen yhteistyö toteuttamalla molempia osapuolia kiinnostavia toimia, jotka koskevat EU:n ulkopuolisten maaryhmien taloudellisia ja sosiaalisia tarpeita.

5.2.3.1. Komitea korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on ehdottoman tärkeää sellaisen eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttamiseksi, joka on houkutteleva ja avoin ja jonka avulla sekä sisäiset että ulkoiset henkilöstö- ja taloudelliset voimavarat voidaan suunnata keskitetyllä tavalla maailmanlaajuisesti kestävän talouskehityksen edelläkävijänä olevan eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan toteuttamiseen. Komitea muistuttaa, että kansainvälisen yhteistyön toimet liittyvät kahteen, painoarvoltaan yhtä tärkeään toimintalinjaan, joista toinen kuuluu ensisijaisten aihealueiden ja toinen monialaisten toimien piiriin. Komitea katsoo, että nämä toimintalinjat on koordinoitava yhtenäisesti ja että vastuu koordinoinnista on määriteltävä selkeästi unionissa ja etenkin sen ulkopuolella.

5.2.3.2. Komitea painottaa, että eurooppalaisen tutkimuspolitiikan kansainvälisen ulottuvuuden tulee olla selkeä ja avoin. Komitea ehdottaa jälleen kerran, että kansainvälisen yhteistyön monialaisiin toimiin tarjottaisiin osallistumismahdollisuutta seuraaville EU:n ulkopuolisten maiden ryhmille: Välimeren ja Balkanin alueen maat, Latinalainen Amerikka ja Aasian maat, entisen Neuvostoliiton alueen maat sekä AKT-maat ja Etelä-Afrikka. Yhteistyötä teollisuusmaiden, mm. Yhdysvaltojen, Japanin, Kanadan ja Australian kanssa tulisi edistää avoimuuden ja yhteisten intressien pohjalta.

5.2.3.3. Komitean mielestä olisi suunniteltava erityisiä menettelyitä pk-yritysten ja pienehköjen tutkimuskeskusten kansainvälisen yhteistyön helpottamiseksi (esimerkiksi kansainvälinen Craft-hanke). Komitea korostaa, että on tärkeää määritellä ennakolta sellaiset suunnitelmat ja automaattiset mekanismit, joiden avulla voidaan saada aikaan todellista synergiaa toteuttamisen ja toiminnan tasolla kansainvälisessä tieteellisessä ja teknologisessa yhteistyössä sekä edellä mainittuja alueita koskevissa yhteistyön ja teknisen avun yhteisöohjelmissa. Näin voitaisiin varmistaa myös unionin politiikkojen yhtenäinen ja näkyvä profiloituminen yhteisön ulkopuolella.

6. Toinen erityisohjelma: eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen

Toisen erityisohjelman tulisi koskea puiteohjelman rakenteellisia näkökohtia eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttamisen kannalta. Siihen sisältyvät seuraavat kolme budjettikohtaa:

6.1. Tutkimuksen ja innovaation väliset yhteydet sekä alueelliset tutkimus- ja innovaatioaloitteet seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi: erityyppisten jo olemassa olevien tai suunniteltavien verkkojen koordinoiminen ja parantaminen; kansallisten tai alueellisten Cordis-tietojärjestelmien luominen ja verkottaminen yhteisön tason Cordis-järjestelmien kanssa; kilpailija- ja markkinaseurannan sekä teknologiaseurannan palvelujen parantaminen; innovaatioon tarkoitettujen riskipääomavirtojen optimointi euromarkkinoilla; alueiden välisten rakenteiden ja verkkojen vahvistaminen alueiden välisten integroitujen ohjelmien ja huippuosaamisen alueellisten verkkojen tarjoamien välineiden avulla; innovaatiotoimien, temaattisten integroitujen hankkeiden ja huippuosaamisverkkojen koordinointi; alueellisten vertailuanalyysi- ja kartoitushankkeiden kehittäminen; pienempien yksiköiden avustaminen eurooppalaisten tutkimushankkeiden käynnistämisessä ja hallinnossa; yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen välisten GRID-järjestelmien perustamisen tukeminen alueellisella ja alueiden välisellä tasolla myös unionin raja-alueiden kanssa; TTK-toimien käynnistäminen yhteistyössä rakennerahastojen ja muiden asiaankuuluvien rahoitus- ja yhteistyövälineiden, erityisesti Innovation 2000 -aloitteiden, Euroopan investointirahaston ja Euroopan investointipankin kanssa.

6.1.1. Komitea pahoittelee, että kyseisen budjettikohdan varat ovat pienemmät kuin edellisessä puiteohjelmassa ja katsoo, että varoja tulisi lisätä. Innovaatiotoimilla sekä alueellisilla ja alueiden välisillä aloitteilla on Lissabonin prosessin kannalta keskeinen rooli eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttamisessa eurooppalaisen innovaatioparadoksin hälventämiseksi. Komitea korostaa myös integroiduille hankkeille ja alueiden välisille huippuosaamisen verkoille varattujen välineiden sekä etenkin pienemmille yksiköille tarkoitetun ohjauksen merkitystä. Se pitää tärkeänä myös ennalta määriteltyjä suunnitelmia yhteisön innovaatio- ja aluekehitystoimien yhteydessä tehtävien yhteistoimien toteuttamiseksi.

6.1.2. Komitea painottaa kilpailijoiden ja markkinoiden seurannan sekä teknologian seurannan palveluja koskevien toimien merkitystä ja toivoo, että niille myönnettävää rahoitusosuutta lisättäisiin.

6.2. Henkilöstön liikkuvuus, johon kuuluvat korkeakoulujen ja teollisuuden välinen vaihto, julkisten ja yksityisten tutkimuskeskusten välinen vaihto, yksittäisten tutkijoiden tukeminen, huippuosaamisen edistäminen, paluu ja uudelleenintegrointi sekä nuorten tutkijoiden ja sukupuolten välisen tasapainon tukeminen. Erityisesti voidaan mainita seuraavat toimet:

- vastaanottotoimet: Marie Curie -tutkijakoulutusverkot, alkuvaiheen tutkijakoulutukseen tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat, osaamisen siirtoon tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat, Marie Curie -konferenssi- ja -kurssiapurahat

- henkilökohtaiset toimet: EU:n ja assosioituneiden maiden tutkijoille tarkoitetut Euroopan sisäiset Marie Curie -apurahat, EU:n ja assosioituneiden maiden tutkijoille tarkoitetut kansainväliset Marie Curie -apurahat, EU:n ulkopuolisten maiden tutkijoille tarkoitetut Marie Curie -apurahat

- huippuosaamisen edistämistuki ja tunnustuspalkinnot: Marie Curie -huippuosaamisapurahat kehitettäville tutkimusohjelmille, huippuosaamispalkinnot tunnustuksen antamiseksi tutkijoille, Marie Curie -oppituolit

- paluuta ja uudelleenintegroitumista tukevat järjestelyt: Euroopassa Marie Curie -apurahan käyttäneille sekä Euroopan ulkopuolella tutkimusta tehneille EU:n ja assosioituneiden maiden tutkijoille tarkoitetut omaan maahansa tai omalle alueelleen paluuta ja ammattiin uudelleenintegroitumista tukevat apurahat

- aloitteet, jotka luovat synergiaa kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa ja joihin kuuluvat myös tutkijoille tarkoitettu lähituki, verkottamistuki sekä kansallisen ja alueellisen tason rakenteiden erilaiset hallintotavat

- koulutustoimien tukeminen puiteohjelman muiden toimintojen yhteydessä laatimalla yhteiset arviointi- ja valintakriteerit ja edistämällä eri toimintojen välisiä yhteisiä lähestymistapoja.

6.2.1. Komitea pitää tieteen ja tekniikan alan henkilöstöresurssien koulutusta ja liikkuvuutta koskevia toimia keskeisinä Euroopan kannalta. Se onkin tyytyväinen tälle budjettikohdalle myönnettyihin huomattaviin varoihin. Se katsoo lisäksi, että merkittävä osa (ainakin kolmannes) näistä varoista tulisi kytkeä suoraan puiteohjelman ensisijaisiin aihealueisiin. Yliopistomaailman ja teollisuuden (molemminsuuntainen) vuorovaikutus tulisi asettaa etusijalle sekä rahoituksen kriittisessä massassa että toimien kehittämisessä. Varojen hallinnan tulisi olla mahdollisimman hajautettua, epäbyrokraattista, joustavaa ja käyttäjäläheistä. Olisi myös tutkittava, mitä hallinnollisia, verotuksellisia ja sosiaaliturvaan liittyviä esteitä tiedemiesten, insinöörien ja tutkijoiden liikkumisella on Euroopassa, jotta voitaisiin tukea neuvoston vahvistamia, liikkuvuuden esteiden poistamiseen tähtääviä toimia ja jotta näille ammattiryhmille voitaisiin luoda koko yritys- ja korkeakoulumaailman kaikkialla Euroopassa hyväksymät urapuitteet.

6.3. Tutkimusinfrastruktuurit, joiden yhteydessä tuetaan tärkeitä infrastruktuureja ja verkkoja, pienten ja keskisuurten ja uusien infrastruktuurien kehittämistä. Tämän budjettikohdan tavoitteena on erityisesti

- helpottaa eurooppalaisten tutkijoiden mahdollisuuksia käyttää tarvitsemiaan infrastruktuureja

- tukea nykyisten ja uusien infrastruktuurien kehittämisen koordinoitua lähestymistapaa myös alueellisella ja alueidenvälisellä tasolla.

6.3.1. Ehdotukseen sisältyy viisi tukijärjestelmää:

- tutkimusryhmien ja yksittäisten tutkijoiden mahdollisuudet käyttää muiden maiden tärkeitä infrastruktuureja

- integroivat toimet verkkopalvelujen tarjoamiseksi ja yhteisten hankkeiden toteuttamiseksi, jotta voitaisiin helpottaa tutkimustulosten hyödyntämistä erityisesti pk-yrityksissä integroitujen aloitteiden ja koordinointitoimien avulla

- viestintäverkkojen kehittäminen Euroopan kaikkien tutkijoiden käyttöön tietoyhteiskunnan teknologiaa koskevan ensisijaisen aihealueen yhteydessä Geant-verkon, suuritehoisten erityisrunkoverkkojen ja testausalustojen (GRID) sekä sähköisen julkaisutoiminnan palvelujen avulla

- valmistelevat ja teknisluonteiset toteutettavuustutkimukset uusien infrastruktuurien valmistelemiseksi ottaen huomioon kaikki mahdolliset käyttäjät sekä Euroopan investointipankin ja rakennerahastojen tarjoamat rahoitustuet

- uusien infrastruktuurien kehittäminen rajallisella määrällä hankkeita ottaen huomioon jäsenvaltioiden mielipiteet ja täydentämällä Euroopan investointipankin tai rakennerahastojen rahoitusosuuksia.

6.3.2. Komitea on samaa mieltä tutkimusinfrastruktuurien tuen merkityksestä, sillä ne voivat vaikuttaa selkeästi unionin tulevaan kilpailukykyyn lisäämällä ja nopeuttamalla eurooppalaisen tutkimuksen suorituskykyä, tarjoamalla huippupalveluita erityisesti pk-yrityksille, edistämällä tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä ja luomalla korkealaatuisia keskuksia rajatylittävälle aluekehitykselle. Yhteisön aluepolitiikan välineiden synerginen käyttö olisi helpompaa, jos ne ohjattaisiin entistä keskitetymmin strategisena tavoitteena olevan, maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen osaamisyhteiskunnan toteuttamiseen.

6.3.3. Komitea korostaa kapasiteetiltaan huippuluokan verkkojen merkitystä - riippumatta siitä, ovatko infrastruktuurit huomattavia, keskisuuria vai pieniä - jos halutaan tukea tehokkaasti, muun muassa verkkoläheisyyden kannalta, hyvin varustetun ja yhtenäisen eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen luomista.

6.4. Tiedettä ja yhteiskuntaa koskevan budjettikohdan osalta komitea viittaa kohtaan 5.1.1.4.1 komitean aiheesta jo aiemmin laatimassa lausunnossa(13) esitettyjen linjojen mukaisesti.

7. Kolmas erityisohjelma: eurooppalaisen tutkimusalueen koordinointi ja yhtenäinen kehittäminen

Komitean mielestä kolmannessa erityisohjelmassa tulisi keskittyä toimien jatkuvaan koordinointiin, politiikkojen yhtenäiseen kehittämiseen sekä tutkimus- ja innovaatiotoimien jatkuvan seurannan, arvioinnin, määrittelyn ja ennakoinnin luomiseen ja kehittämiseen Euroopan alueen eri tasoilla. Budjettikohdat ovat seuraavat:

7.1. Toimien koordinoinnin tukeminen erityisesti kehittämällä aloitteita seuraavilla aloilla:

- kansallisten toimien koordinointi erityisesti terveyden, bioteknologian, ympäristön ja energian alalla edistämällä ja tukemalla useampien maiden yhteisiä aloitteita ja luomalla synergiaa sellaisten kansallisten toimien välille, joihin liittyy yhteisiä strategisia intressejä

- koordinointi Euroopan tasolla kehittämällä yhteistoimintaa ja yhteisiä aloitteita COSTin, Eurekan ja ESAn kanssa sekä yhteisiä foorumeita Euroopan eteläisen observatorion (ESO), Euroopan molekyylibiologian laboratorion (EMBL), Euroopan synkrotronisäteilyn tutkimuslaitoksen (ESRF), Laue-Langevin -instituutin (ILL) ja Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuslaitoksen (CERN) kanssa, laatimalla mahdollisia uusia vastaavanlaisia eurooppalaisia aloitteita ja kehittämällä kansainvälistä yhteistyötä sellaisten aloitteiden avulla kuin Intelligent Manufacturing Systems ja Human Frontiers.

7.2. Politiikkojen yhtenäisen kehittämisen tukeminen seuraavin toimin: luodaan hälytysjärjestelmiä alhaalta ylöspäin suuntautuville ja uusille prosesseille sekä uusia mahdollisia ideoita ja käsitteitä; eritellään haasteet ja yhteisesti kiinnostavat alat; yhdenmukaistetaan kansallisten politiikkojen vertailuanalyysivälineet; hahmotellaan tiivistetyt, systemaattiset ja jatkuvat puitteet, jotka on jaoteltu yhdenmukaisiin kansallisten ja alueellisten tutkimus- ja innovaatioaloitteiden ryhmiin julkisia ja yksityisiä toimijoita varten; toteutetaan yhteisen tutkimuskeskuksen avustuksella ennakoivien elinten vahva verkko hallitusten ja parlamenttien tekemien päätösten tukemiseksi; kehitetään yhteisö-, jäsenvaltio- ja aluetason tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen vertailuanalyysia; laajennetaan huippuosaamisen kartoittamista; tehdään tutkimuksia ja yksilöidään ja levitetään hyviä käytänteitä tutkimuksen ja innovaation säätely- ja lainsäädäntöympäristön parantamiseksi Euroopassa. Tällöin voitaisiin edistää erityisesti yksityisen sektorin tutkimus- ja teknologiainvestointeja.

7.3. Laaja-alaisen strategisen tietojärjestelmän jatkuva kehitys (uusi budjettikohta): Jotta voitaisiin varmistaa yhtenäinen, selkeä ja avoin näkemys taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista sekä tulevaisuuteen suuntautuneen yhteisön ohjelmointitoiminnan dynamiikka ja todellinen legitiimiys eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen yhtenäiseksi ja koordinoiduksi toteuttamiseksi, on luotava yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolle tarkoitettu laaja-alainen tietoverkko ja rahoitettava sitä teknologisen kehityksen ja sen kautta saavutettujen tulosten seuraamiseksi, arvioimiseksi ja mahdollisen uuden kehityksen ennakoimiseksi seurannan, arvioinnin, määrittelyn ja ennakoinnin integroidussa piirissä alhaalta ylöspäin suuntautuvan prosessin välityksellä.

7.3.1. Komitea katsoo, että puiteohjelman sisäisen sekä yhteisön, kansainvälisen, eurooppalaisen, kansallisen ja alueellisen tason välisen koordinoinnin sekä politiikkojen yhtenäisen kehityksen tulee olla kuudennen puiteohjelman keskeisiä elementtejä. Yhteisön talousarviovarat ovat edelleenkin liian suppeat suhteessa eurooppalaisten toimien kokonaismäärään, joten yhteisö voi toimia alalla ainoastaan katalysaattorina. Komitea pitääkin tärkeänä, että nämä toimet kootaan itsenäiseen erityisohjelmaan, jolla on oma hallintokomiteansa ja oma eurooppalainen neuvoa-antava ryhmänsä. Sen tulee olla keskeisellä sijalla tulevan seitsemännen puiteohjelman ohjelmatoiminnan laatimisessa ja sen integroimisessa toimintastrategiaan, jonka tavoitteena on todellisen, yhtenäisen tutkimus- ja innovaatioalueen luominen, kuten kohdissa 2.8 ja 2.9 todetaan.

7.3.2. Komitea kannattaa tällaisten toimien vahvistamista ja suosittaa yhteisten ja vapaaehtoisten suunnitelmien kehittämistä menettelyiden standardoimiseksi, tarjouskilpailujen ja valinta- ja arviointijärjestelmien muotoilemiseksi sekä avoimuuden ja osallistumismahdollisuuksien varmistamiseksi. Lisäksi komitea suosittaa normatiivista toimintaa tukevien ja ennakoivien koordinoitujen toimien kehittämistä, sillä ne ovat tärkeitä eurooppalaisen järjestelmän ja myös hajautetulla tasolla toimivien yhdenmukaistettujen tilastojärjestelmien kilpailukyvyn kannalta. Komitea painottaa, että olisi aiheellista virallistaa eurooppalaisten tutkimuslaitosten kanssa tehtävä yhteistyö laatimalla yhteistyöpöytäkirjoja CERNin kanssa tehdyn pöytäkirjan mallin mukaisesti. Olisi myös tarpeen laatia yhteisön tasolla yhteisesti sovittuja standardipöytäkirjoja jäsenvaltioiden ja alueiden väliseen yhteistyöhön.

7.3.3. Komitea viittaa kuudennesta puiteohjelmasta antamaansa lausuntoon(14) ja toteaa, että yhtenäisen ja kiinteän eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen luomiseksi, kuudennen puiteohjelman tehokkaaksi ja tietoiseksi toteuttamiseksi sekä selkeän, tietoisen ja avoimen lähestymistavan soveltamiseksi seitsemännen puiteohjelman yhteydessä tarvitaan kohdassa 6.3 kuvattua laaja-alaista strategista tietojärjestelmää, jolle on myönnettävä asianmukaiset varat.

8. EY:n yhteisen tutkimuskeskuksen erityisohjelma

8.1. Yhteisen tutkimuskeskuksen erityisohjelma jakautuu ehdotuksen mukaan seuraavasti:

- elintarvikkeet, kemikaalit ja terveys, jossa keskitytään seuraaviin painopistealueisiin: elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu, muuntogeeniset organismit, kemikaalit, biolääketieteen sovellukset

- ympäristö ja kestävä kehitys: globaalimuutoksen arviointi ja torjuminen, Euroopan ympäristön (ilman, vesivarojen ja maan resurssien) suojelu, kestävää kehitystä tukeva energia-alan toiminta, ympäristöarvioinnit, ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) tukeminen

- teknologian kehityksen ennakointi: teknologis-taloudellisen kehityksen ennakointi, tulevaisuuden ennakoinnin kansainväliset yhteistyöfoorumit

- vertailumateriaalit ja mittaukset: yhteisön vertailumateriaalitoimisto ja sertifioidut vertailumateriaalit, kemian ja fysiikan metrologia

- yleinen turvallisuus ja petosten torjunta: kansainvälinen humanitaarinen turvallisuus, luonnolliset ja teknologiset katastrofit ja uhkat, tietoverkkojen tietoturva, EU:n sääntelyn noudattamisen seuranta ja petosten torjunta

- tutkijakoulutus ja infrastruktuurin käyttömahdollisuudet: tutkijoiden kansainväliset koulutus- ja liikkuvuusapurahat.

8.2. Komitea katsoo, että yhteinen tutkimuskeskus tekee tärkeää työtä, kun se luo yhteyksiä eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen vahvistamiseksi ja tukee muita yhteisöpolitiikkoja, tuotteiden ja prosessien turvallisuutta sekä kansainvälistä yhteistyötä, Välimeren alueen yhteistyön laajentamista, tutkijoiden koulutusta ja liikkumista sekä laaja-alaisen strategisen tietojärjestelmän jatkuvaa kiertoa edistävää teknologisen kehityksen ennakointia. Komitea korostaa, että yhteisellä tutkimuskeskuksella voi olla strateginen interinstitutionaalinen rooli, kun se avustaa poliittisten päätösten tekijöitä tarjoamalla neutraalin tieteellisen ja teknologisen perustan yhteisön politiikoille ja toimielimille, myös talous- ja sosiaalikomitealle.

8.3. Komitean mielestä yhteinen tutkimuskeskus muodostaa yhteisön tasolla ytimen yleiseurooppalaiselle tutkimusverkolle sekä teknisten ja tieteellisten viitejärjestelmien eurooppalaiselle verkolle, sillä se tuo yhteen tietoja ja tutkijoita kansainvälisellä tasolla ja toimii siltana tutkimuksen ja kansalaisyhteiskunnan välillä. Komitea korostaakin, että on tärkeää luoda synergiaa ensisijaisen aihealueen "Kansalaisuus, demokratia ja uudet hallintotavat sekä tiede ja hallinto" kanssa. Komitea katsoo, että monialaisille, etenkin teknologian kehityksen ennakointia sekä tutkijakoulutusta ja infrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tukemista koskeville toimille on myönnettävä nykyistä enemmän varoja. Komitea kannattaa ponnekkaasti ajatusta, että yhteiselle tutkimuskeskukselle tulisi antaa mahdollisuus osallistua täysipainoisesti kaikkiin yhteisön välineisiin omien yhteisön laitosten toteuttamien toimien lisäksi. Komitea korostaa yhteisen tutkimuskeskuksen roolia tieteentekijöiden kansainvälisessä koulutuksessa, jotta se voi houkutella puoleensa kansainvälisen tiedeyhteisön ja teollisuuden huippututkijoita ja osaamista. Suunniteltu noin 10 prosentin vähennys vakituisen henkilöstön määrään tulee kompensoida varaamalla vähintään 15-20 prosentin osuus kansainvälisille stipendiaateille.

9. Euratomin erityisohjelmien toteuttamisrakenne ja sisältö

Komitea kannattaa Euratomin kuudennen puiteohjelman erityisohjelmien toteuttamisrakennetta:

- ydinenergia-alan erityisohjelma

- yhteisen tutkimuskeskuksen Euratom-erityisohjelma.

9.1. Ydinenergiatuotannossa on nykyään kaksi erillistä tuotantoperiaatetta: fuusio, jossa käytetään hyvin kevyitä atomiytimiä, kuten deuteriumia, tritiumia ja heliumia, ja fissio, jossa käytetään raskaita atomiytimiä, kuten uraania. Komitea muistuttaa, että nämä periaatteet ovat hyvin erilaisia teknisten ratkaisujen, niihin liittyvien ongelmien, tarvittavien ja käytettävissä olevien resurssien sekä ympäristönäkökohtien osalta. Niiden pitkän aikavälin potentiaalia ja toteutettuja toimia tulee siten arvioida erikseen.

9.1.1. Ydinfuusio tarjoaa merkittävät mahdollisuudet, sillä se on turvallista, sen resurssit ovat käytännössä rajattomat, se tuottaa vain vähän jätettä ja sillä ei ole ilmastoon vaikuttavia kaasupäästöjä. Vaikka alan tutkimus on vielä kehitysvaiheessa, Euroopassa tehdyistä kokeista on saatu vaikuttavia tuloksia. Komitea on vakuuttunut, että yhteisön on edelleenkin panostettava alaan ja kiihdytettävä sen kehitystä. Komitea antaakin täyden tukensa tälle hyvälle vaihtoehdolle, jota varten tulee myöntää asianmukaiset varat.

9.1.2. Fissioreaktorit ovat toimineet jo vuosikymmenten ajan merkittävällä, tehokkaalla ja turvallisella tavalla EU:n sähkömarkkinoilla sekä vähentäneet CO2-päästöjen tasoa. Nykyisten reaktoreiden yhtenä ongelmana on kuitenkin se, että ne tuottavat suuren määrän ydinjätettä, vaikka CO2-päästöjä eikä kasvihuonekaasupäästöjä olekaan. Toinen ongelma on voimalaitosten turvallisuus. Ydinjätteiden käsittelyä ja varastointia koskevan yhteisesti hyväksytyn lähestymistavan puuttuminen estää fissioenergian käytön laajentamista tulevaisuudessa. Komitea tähdentää, että on tehtävä tutkimuksia ydinjätteen loppusijoittamisen tekniikoiden kehittämiseksi ja vahvistamiseksi, sopivien sijoituspaikkojen yksilöimiseksi, turvallisuusarvioinnin menetelmien tieteellisen tuntemuksen edistämiseksi, asianmukaisten päätöksentekoprosessien luomiseksi, uusien reaktorityyppien ja polttoainekiertoratkaisujen löytämiseksi sekä jätteiden loppusijoitusmahdollisuuksien selkiyttämiseksi teollisuuden tasolla asianmukaisin turvallisuuskuluin.

9.1.3. Komitea on vakuuttunut, että yhteiskunnan torjuva suhtautuminen ydinteknologiaan johtuu osaksi sosioekonomisista syistä sekä tämän teknologian mahdollisuuksia ja vaaroja koskevien asiallisten ja luotettavien tietojen puutteesta. Onkin tärkeää, että tämä puute korjataan erityisesti kouluissa ja yliopistoissa toteuttavien laajojen toimien avulla ja että tutkimus ja koulutus eivät rajoitu ainoastaan alan suuriin hankkeisiin. Laajemmin tarkasteltuna tämä puute on osa yleisempää ongelmaa eli suuren yleisön huonoa luonnontieteiden ja niihin liittyvän uuden teknologian tuntemusta, kuten komitea toteaa lausunnossaan aiheesta "Tiede, yhteiskunta ja kansalaiset Euroopassa"(15).

9.2. Ydinenergia-alan erityisohjelma

Ydinenergia-alan erityisohjelma jakautuu kolmeen tutkimustyön ensisijaiseen aihealueeseen:

- hallittu lämpöydinfuusio

- radioaktiivisen jätteen hallinta

- säteilysuoja.

Näiden kolmen budjettikohdan lisäksi on vielä muita ydinteknologian ja -turvallisuuden alan toimia.

9.2.1. Hallittua lämpöydinfuusiota koskevan budjettikohdan osalta komitea on vakuuttunut, että ydinfuusiotutkimuksessa saavutetun kehityksen pohjalta on perusteltua jatkaa sitkeästi ponnisteluja fuusioenergialaitoksen rakentamiseksi ja että fuusioenergian avulla voidaan vuosisadan puolenvälin jälkeen edistää laajamittaista ja päästötöntä sähköntuotantoa. JETin ja muiden eurooppalaisten laboratorioiden osuus tässä kehitystyössä on osoitus alalla toteutetun eurooppalaisen tutkimusalueen onnistumisesta.

9.2.1.1. Komitea kannattaa seuraavan vaiheen (Next Step) toteuttamiseksi ehdotettua sisältöä, jonka tavoitteena on fuusion tieteellisen toteutettavuuden osoittaminen, JETin ja nykyisten laitteiden hyödyntäminen Next Step -hankkeen tukemiseksi kehittämällä sellaisia kokonaisuuksia kuin stellaattori, kaupalliseen käyttöön tarkoitettujen erityistekniikoiden optimointi sekä fuusioenergian materiaalien fyysisten perusteiden ja teknologian kehittäminen.

9.2.1.2. Komitea suosittaa uudelleen fuusiolle varatun rahoitusosuuden lisäämistä yli neuvoston yhteisessä kannassa ehdottaman ja komission hyväksymän 750 miljoonan EUR:n rajan erityisesti ITER-hankkeen tukemiseksi (200 miljoonalla EUR:lla) ja ITER-oikeussubjektin perustamista koskevien neuvotteluiden edistämiseksi, sen sijoittamiseksi Eurooppaan ja sen toteuttamiseksi yhdessä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Komitea toteaa tyytyväisenä, että Euroopan parlamentti on asiasta samaa mieltä.

9.2.2. Komitean mielestä komission tekemiä ehdotuksia radioaktiivisen jätteen hallintaa koskevan budjettikohdan sisällöstä tulee laajentaa siten, että mukaan liitetään myös jätteiden käsittely ja pakkaaminen sen lisäksi, että siinä keskitytään varastointiprosessien tutkimukseen, jätteiden vaikutusten vähentämistä koskevaan tutkimukseen, uuden reaktoritekniikan, erityisesti korkean lämpötilan reaktorin (HTR) tutkimukseen sekä voimanmuuntojärjestelmien tutkimukseen ja niiden sovelluksiin.

9.2.2.1. Komitea on huolissaan, että varoja myönnettäessä on tehty liiallisia ja komitean mielestä perusteettomia leikkauksia erityisesti radioaktiivisen jätteen hallinnassa; varoja on supistettu 40 prosentilla komission alustaviin ehdotuksiin verrattuna. Tällainen leikkaus on ristiriidassa sen kanssa, että alalle on kehitettävä asianmukaisia ja yleisesti hyväksyttäviä tekniikoita, jotka tarjoavat poliittisille päättäjille ja suurelle yleisölle konkreettisia todisteita siitä, että riskit on minimoitu ja että päästövapaiden ja hallittavissa määrin radioaktiivista jätettä tuottavien fissioydinvoimaloiden tarjoamia mahdollisuuksia on käytetty hyväksi.

9.2.3. Komitea katsoo, että säteilysuojaa koskevaan budjettikohtaan kuuluvat säteilysuojatoimet, innovatiivisten ratkaisujen tutkiminen ja uusien, entistä turvallisempien prosessien kehittäminen sekä ydinturvallisuuden ja säteilysuojan alan koulutus ovat tärkeitä Euroopan teollisuuden kannalta mutta ennen kaikkea myös kansalaisen suojelun kannalta ja siksi, että näin fissioenergiaa voidaan pitää edelleenkin tärkeänä ja pitkän aikavälin vaihtoehtona varman ja riskittömän energian tuotannossa. Komitea viittaa kuudetta TTK-puiteohjelmaa käsittelevässä lausunnossaan(16) antamiinsa suosituksiin, jotka koskevat ehdokasvaltioissa ja niiden läheisyydessä sijaitsevia nykyisiä ydinvoimaloita. Euroopan unionin - ja Euroopan teollisuuden - tulee laatia niitä varten omat toimintalinjat sekä hahmotella asianmukaisia teknisiä ja tieteellisiä ratkaisuja ottaen huomioon Venäjän ja Yhdysvaltojen viimeaikainen kehitys sekä niiden suunnitelmat kehittää edistyneitä reaktorityyppejä ja rakentaa lisää voimaloita.

9.2.3.1. Komitea katsoo, että näille toimille myönnettyjä rajallisia varoja tulisi järjestellä uudelleen, sillä alan toimet ovat tärkeitä.

9.2.4. Ydinteknologian ja -turvallisuuden muut toimet koskevat yhteisön terveys-, energia- ja ympäristöpolitiikan tukemista, jotta ensisijaisten aihealueiden ulkopuolisten alojen kapasiteetti voitaisiin säilyttää korkeana ja jotta voitaisiin edistää eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. Komitean mielestä näille toimille myönnettyjä varoja tulisi suunnata uudelleen siten, että radioaktiivisen jätteen hallintaa koskevan budjettikohdan rahoitusosuutta lisättäisiin.

9.3. Yhteisen tutkimuskeskuksen Euratom-erityisohjelma

Yhteisen tutkimuskeskuksen Euratom-erityisohjelmaan ehdotetut toiminnot jakautuvat seuraavasti:

- radioaktiivisen jätteen hallinta ja ydinmateriaalivalvonta: käytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisten jätteiden käsittely ja varastointi, Euratomin ja IAEA:n ydinmateriaalivalvonta, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen

- erityyppisten reaktoreiden turvallisuus, säteilyvalvonta ja metrologia: erityyppisten reaktoreiden turvallisuus, säteilyvalvonta.

9.3.1. Komitea ihmettelee, että yhteisen tutkimuskeskuksen Euratom-erityisohjelmasta puuttuvat ydintutkimuksen lääketieteellisiä sovelluksia koskevat toimet, joilla on kuitenkin pitkät ja menestyksekkäät perinteet ja jotka ovat erityisen mielenkiintoisia yliopistoverkkojen, tutkimuskeskusten, lääketieteen alan järjestöjen ja lääketeollisuuden kannalta. Näihin toimiin ei viitata EY:n yhteisen tutkimuskeskuksen erityisohjelmassa riittävästi eikä asianmukaisesti. Komitea katsoo, että koko ohjelmalle myönnettyjen varojen ja erityisesti jätehuoltoon sekä fissiomateriaalien ja reaktoreiden turvallisuuteen varatun rahoitusosuuden supistaminen ei ole perusteltua varsinkaan laajentumisen kannalta. Lisäksi komitea pitää tärkeänä, että tutkijoiden ja korkean ammattitaidon omaavan henkilöstön koulutukseen varataan erilliset määrärahat, jotta ydinalan asiantuntemusta voidaan ylläpitää ja lisätä sekä unionissa että assosioituneissa maissa etenkin laajentumista silmällä pitäen.

10. Erityisohjelmien toteuttamiseen ehdotetut välineet

10.1. Komitea on jo ottanut kantaa kuudennen puiteohjelman aihealakohtaisille erityisohjelmille ehdotettujen uusien välineiden yleisiin puitteisiin. Komitea katsoo yksimielisesti, että on tarpeen

- tarkentaa niiden mekanismit arvioimalla niiden tehokkuus ja toteutettavuus

- tukea niitä muutamalla viidennen puiteohjelman nykyisellä välineellä, jotta voidaan varmistaa kaikkien asianomaisten osapuolien laaja osallistuminen ja välttää osallistumisen rajoittamista

- vahvistaa liitännäistoimiin liittyviä mekanismeja eri välinein (ohjaus, koulutus, toteutettavuustutkimukset ja -hankkeet ja esitutkimukset)

- muuttaa hakkeiden muotoa ja kestoa, jotta kaikille potentiaalisille osallistujille, myös pienemmille yksiköille, voidaan taata osallistumis- ja hallintomahdollisuudet

- tarjota ehdotusten tekijöiden käyttöön toimintavälineet, joita ei ole määritelty ennakolta tarjouskilpailuissa

- asettaa konsortioiden järjestämien tarjouskilpailujen ehdoksi, että "se tapahtuu komission määrittämissä puitteissa, joilla on tarkoitus taata avoimuus, tasa-arvoinen kohtelu ja johdonmukaisuus ohjelman tavoitteisiin nähden"(17).

10.1.1. Komitea on tyytyväinen, että komissio on ottanut huomioon joitain komitean 11. heinäkuuta 2001 antamassa lausunnossa esittämiä ehdotuksia. Näistä voidaan mainita erityisesti viidennen puiteohjelman tiettyjen välineiden, mm. erityistutkimusohjelmien, säilyttäminen kuudennelle puiteohjelmalle ehdotettujen välineiden rinnalla, jotta voitaisiin varmistaa myös pienempien yksiköiden mahdollisimman laaja osallistuminen yhteisön tutkimustoimiin eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toimijoina.

10.1.2. Erityisohjelmien eri osille suunnitelluille välineille on hahmoteltava selkeät, avoimet ja yksinkertaiset puitteet osallistumista, toimintatapoja ja rahoitusta varten. Niiden tulee seurata suuntaviivoja, jotka komissio on määrittänyt tutkimuksen valtionavulle.

10.2. Erityisohjelmille ehdotetaan seuraavia välineitä:

10.2.1. Huippuosaamisen verkostot

10.2.1.1. Komitea katsoo, että huippuosaamisen verkostojen integraatiotasoa osoittaviin tekijöihin tulee lisätä myös teollisuuden ja akateemisten piirien integraation taso. Huomioon otettavien kriteerien joukossa tulisi olla myös tiedeyhteisölle ja teollisuudelle tarjottavien palvelujen asiantuntemuksen taso. Tällä kriteerillä tulisi voida varmistaa huippuosaamisen verkostojen selkeä dynamiikka sekä välttää suljettujen piirien syntymistä määrittelemällä ennakolta mitattavissa olevat välitavoitteet, joita komission tieteellisen alan virkamies voi valvoa. Lisäksi komitea on vakaasti sitä mieltä, että huippuosaamisen verkostoihin tulee osallistua tarpeen mukaan erikseen myös teollisuuden kumppani ja huippuosaamisen verkostojen käyttäjät, erityisesti pk-yritykset, jotta voidaan varmistaa, että tämä väline on mukana lausunnon kohdissa 2.8 ja 2.9 määritellyssä toimintastrategiassa. Komitean mukaan valinta- ja arviointikriteerien tulee joka tapauksessa kuulua ennalta määriteltyyn eri osatekijöiden valikoimaan, jonka joukosta voidaan eritellä työohjelmissa ja informaatiopaketeissa määritellyt osatekijät. Niiden yhteydessä tulee ottaa huomioon tarve edistää uusien huippuosaamisen verkostojen luomista sekä pienten ja keskisuurten yksiköiden huippuosaamisen verkostoja. Tavoitteiden ja kumppaneiden muutokset kesken prosessin tulee tehdä mahdollisimman avoimesti ja ennalta määriteltyjen yhteisten sääntöjen pohjalta yhteisön valvonnassa.

10.2.1.2. Komitealla on vahvoja epäilyksiä ehdotetusta yhteisen ja yksilöllisen vastuun järjestelmästä. Komitea viittaa tässä yhteydessä lausuntoonsa osallistumissäännöistä(18). Komitean mukaan on eroteltava jo nyt kaksi erilaista lähestymistapaa tukikelpoisiin kustannuksiin: kuudenteen puiteohjelmaan ehdotettu luettelo kustannuksista, jotka eivät täytä tukikelpoisuusehtoja, ja TTK-toimien valtiontukisäännöissä mainittu luettelo kustannuksista, jotka täyttävät tukikelpoisuusehdot.

10.2.1.3. Komitea katsoo, että jokaista budjettikohtaa varten perustettavien hallinnon alakomiteoiden tulee olla mukana yhteispäätösmenetetyssä tehtäessä lopullisia arvioita ehdotusten hyväksymisestä ja huippuosaamisen verkostojen muuttamisesta.

10.2.2. Integroidut hankkeet

10.2.2.1. Komitea on tyytyväinen, että integroituja hankkeita ei käytetä enää diskriminoivana välineenä hankkeisiin osallistumisessa ja että niiden kriittistä massaa arvioidaan laadullisesti eikä määrällisesti. On kuitenkin pyrittävä välttämään mielivaltaisuutta. Komitea katsoo, että myös integroitujen hankkeiden kohdalla on tärkeää, että konsortiossa toteutuu teollisuuden ja akateemisen maailman vahva synergia yksityisten ja julkisten tahojen välillä siten, että pienemmät yksiköt, erityisesti pk-yritykset, ja loppukäyttäjät osallistuvat toimintaan. Jokaisessa integroidussa hankkeessa tulisikin olla mukana akateemisia piirejä edustavia kumppaneita, pk-yrityksiä ja käyttäjiä sekä osallistujina että ehdotusten tekijöinä.

10.2.2.2. Komitea katsoo, että integroitujen hankkeiden mukauttamista ja joustavoittamista varten tulee laatia järjestelmä, joka on tarkoitettu nimenomaan pienille yksiköille. Näiden integroitujen nanohankkeiden tulisi saada suurin osa pk-yrityksille ensisijaisissa aihealueissa varatusta 15 prosentin rahoitusosuudesta, niiden keston tulisi olla lyhyempi kuin muilla hankkeilla (2-3 vuotta), kumppaneiden määrän tulisi olla rajallinen (kaksi yksikköä kahdesta eri maasta) ja niillä tulisi olla erilliset tarjouskilpailut.

10.2.2.3. Komitean mukaan integroiduilla hankkeilla tulee olla määritellyt, mitattavissa olevat ja määrälliset tavoitteet. Niihin tulee sisältyä selkeät elementit, joiden avulla voidaan ennakoida innovatiivista potentiaalia sen mukaan, miten hankittuja tietoja pystytään käyttämään hankkeen edetessä ja sen lopussa (esim. uudet toiminnot tai entisten toimintojen laajentaminen, johdannaisyritykset, uudet innovatiiviset yritykset, tietojen markkinointi). Samoin kuin huippuosaamisen verkostoissa, myös integroiduissa hankkeissa valinta- ja arviointikriteerien tulee kuulua osana käsiteltävänä olevissa säännöksissä ennalta määriteltyihin tekijöihin. Integroitujen hankkeiden tavoitteiden ja kokoonpanon muuttamisessa on taattava avoimuus yhteisön tasolla.

10.2.3. Kollektiiviset tutkimushankkeet

10.2.3.1. Komitea toistaa kannattavansa täysin tätä uutta välinettä, jota ei tule soveltaa ainoastaan pk-yritysten monialaisille toimille varatun budjettikohdan yhteydessä, vaan sitä tulee voida käyttää myös eurooppalaisen tutkimusalueen integrointia koskevan erityisohjelman muiden budjettikohtien toteuttamiseen ja erityisesti kansainvälistä yhteistyötä tukeviin ensisijaisiin aihealueisiin ja erityistoimiin, jotka kuuluvat näihin budjettikohtiin. Komitean mielestä tätä välinettä tulisi voida käyttää myös eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämisen erityisohjelmaan kuuluvan tutkimuksen ja innovaation välisiä yhteyksiä ja tutkimuksen ja innovaation alueellisia aloitteita koskevan budjettikohdan yhteydessä.

10.2.3.2. Komitea katsoo lisäksi, että pk-yrityksiä koskeville monialaisille toimille tarkoitetussa budjettikohdassa tulisi varata huomattava osuus varoista kyseisten toimien toteuttamiseen kollektiivisten tutkimushankkeiden avulla.

10.2.4. Tutkimusyhteistyöhankkeet

10.2.4.1. Komitea pitää myönteisenä, että tämä väline on säilytetty, sillä siitä on saatu hyviä tuloksia jo edellisissä puiteohjelmissa. Komitean mukaan välineen käyttöä tulisi laajentaa eurooppalaisen tutkimusalueen integrointia koskevan ohjelman kaikkien budjettikohtien toteuttamiseen erityisesti aihealakohtaisten toimien ja kansainvälisen yhteistyön rahoittamisen osalta. Kansainvälisen yhteistyön yhteydessä komitea kannattaa kansainvälisten Craft-hankkeiden tukemista. Komitea toistaa osallistumissääntöjä koskevassa lausunnossa(19) antamansa suosituksen, jonka mukaan olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin asiakirjojen esittämistä koskevien menettelyiden yksinkertaistamiseksi. Komitea kehottaa laatimaan toimintasuunnitelman, jossa nämä menettelyt hahmotellaan esimerkiksi hajauttamalla esivalintajärjestelmät ja myöntämällä yleisiä tukia välittäjille.

10.2.5. Osallistuminen yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin (EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla)

10.2.5.1. Kuudennen puiteohjelman ensisijaisia tutkimusaloja koskeviin kansallisten ohjelmien yhteistoteutukseen kuuluu yhdenmukaisten työohjelmien laatiminen, rahoituksen kohdentamisen koordinointi, tiettyjen toimien uudelleensuuntaaminen täydentävyyden parantamiseksi ja yhteisten tarjouskilpailun käyttö(20).

10.2.5.2. Komitea on jo esittänyt näkemyksensä asiasta puiteohjelmaa koskevista ehdotuksista antamassaan lausunnossa (erityisesti sen kohdassa 7.4.5 ja sitä seuraavissa kohdissa)(21).

10.2.6. Erityiset kohdennetut tutkimushankkeet

10.2.6.1. Nämä hankkeet on muodostettu samaan tapaan kuin viidennen puiteohjelman 1998-2002 hankkeet. Komitean mielestä niiden tulisi kuulua edellä mainittujen välineiden kanssa samanaikaisesti tarjottaviin vaihtoehtoihin kaikissa tarjouskilpailuissa, jotka koskevat ensisijaisten aihealueiden toteuttamista. Komitea katsoo, että olisi myönteistä ja edistyksellistä vertailla vapaasti eri toteuttamisvälineitä, joiden avulla voitaisiin mitata todellista tehokkuutta ja mukautumista julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien vaatimuksiin. Nämä käyttäjät ovat tärkeimpiä toimijoita teknisen kehityksen toteuttamisessa ja sen soveltamisessa Lissabonin strategian sekä eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen toteuttamiseksi.

10.2.6.2. Komitea kannattaa ehdotusta, jonka mukaan huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden tulee olla käytössä "puiteohjelman alusta alkaen kaikilla aihealueilla". Se katsoo kuitenkin, että kaikkia edellä mainittuja välineitä tulee tarjota rinnakkain yhteisön tutkimuksen integrointia koskevan erityisohjelman toteuttamiseksi, jotta joukosta voidaan valita ne, jotka ovat parhaimpia ja käyttäjäystävällisimpiä ja jotka vastaavat osallistujien vaatimuksiin sen sijaan, että valittaisiin välineet, jotka sopivat parhaiten niiden yhteisön tahojen vaatimuksiin, jotka ovat vastuussa ohjelmista ja niihin liittyvistä tarjouskilpailuista.

10.3. Muut välineet

10.3.1. Erityisohjelmien toteuttamiseen on ehdotettu myös seuraavia välineitä:

- koordinointitoimet

- erityiset tukitoimet

- erityiset kohdennetut innovaatiohankkeet

- integroidut infrastruktuurialoitteet

- tutkijavoimavaroja ja tutkijoiden liikkuvuutta edistävät ja kehittävät toimet.

10.3.2. Komitean mukaan eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämistä koskevan toisen erityisohjelman toteuttamisvälineiden joukkoon tulisi liittää myös ohjaushankkeet, joilla tuettaisiin erityisesti pienempien yksiköiden tutkimus- ja innovaatioaloitteita nopeuttamalla niiden edistymistä huippuosaamisen eri vaiheissa, jotta ne voisivat osallistua erityisesti integroituihin hankkeisiin ja alueiden välisiin huippuosaamisen verkostoihin.

10.3.3. Komitea katsoo, että tutkijavoimavarojen ja tutkijoiden liikkuvuutta edistävien ja kehittävien toimien päätavoitteena tulee olla akateemisen maailman ja teollisuuden välisten yhteyksien luominen, ulkopuolisen ja kansainvälisen huippuosaamisen, erityisesti nuorten tutkijoiden, houkutteleminen unioniin, tiiviit yhteydet ensisijaisiin aihealueisiin(22) sekä yksinkertaiset ja hajautetut menettelyt, jotka ovat lähellä potentiaalisia käyttäjiä.

10.3.4. Komitea kannattaa tutkimusinfrastruktuurien integroitujen aloitteiden yhteydessä tuki- ja tutkimustoimiin yhdistettyjen verkkotoimien tukemista varaamalla rahoitusta uusille infrastruktuureille sekä pienempien infrastruktuurien vahvistamiselle. Erityisten tukitoimien perustana tulisi joka tapauksessa olla yhteydet Geant-hankkeeseen, jolle on varattu lähes kolmannes kyseisen budjettikohdan yhteisövaroista.

10.3.5. Lopuksi komitea katsoo, että koordinointitoimia sekä muita erityisiä tukitoimia, jotka liittyvät ensimmäiseen ja toiseen erityisohjelmaan sekä politiikkojen koordinointia ja yhdenmukaisuutta koskevaan erityisohjelmaan ja laaja-alaista strategista tietojärjestelmää koskevaan erityisohjelmaan, tulisi tarkentaa toimintamenettelyiden osalta eikä niiden yhteydessä tulisi rajoittua ainoastaan konferenssien ja kokousten järjestämiseen ja asiantuntijaryhmien kokoamiseen.

10.3.6. Komitean mukaan nämä toimet ovat strategisesti ja operationaalisesti välttämättömiä, jotta voidaan taata integroidun tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttaminen ja sen sopusointuinen kehitys ja jotta voidaan luoda perusteet sen huomioon ottamiseksi vastuuntuntoisella ja tietoisella tavalla seitsemännen puiteohjelman 2006-2010 sekä yhteisön seuraavien ohjelmointitoimien yhteydessä. Komitean mielestä erityisten tukitoimien joukkoon voitaisiin liittää myös pienempien tutkimusyksiköiden tekemille toteutettavuustutkimuksille ja esihankkeille myönnettävät tuet muutenkin kuin uusien tutkimusinfrastruktuurien yhteydessä, jotta erityisesti syrjä- ja ulkoalueilla ja ehdokasvaltiossa toimivat yksiköt voisivat osallistua entistä helpommin puiteohjelmaan.

11. Erityisohjelmien hallinto

11.1. Kuudennen puiteohjelman toteuttamiseen liittyy tärkeitä uusia näkökohtia, jotka koskevat puiteohjelman tavoitteita, lähestymistapoja, rakennetta, välineitä ja soveltamismenettelyitä. Sen tavoitteena on toimia katalysaattorina tärkeässä prosessissa, jossa integroidaan eurooppalaisen tutkimuksen eri julkisia ja yksityisiä, akateemisia ja teollisia toimijoita sekä kansallisia, alueellisia, yhteisön ja Euroopan tason toimia. Sen yhteydessä edellytetään lisäksi tiiviitä suhteita eri päätöksentekotahojen välillä.

11.2. Komitean mukaan onkin välttämätöntä, että komission käytössä on hyvin rakennettu ja määritelty hallinto- ja neuvoa-antavien elinten järjestelmä, johon se voi olla yhteydessä ja jonka kanssa se voi käydä vuoropuhelua ja sopia yhdessä puiteohjelman erityisohjelmien toteuttamisen valinnoista ja suuntauksista. Puiteohjelman tavoitteena tulee olla integroidun eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttaminen. Tämä alue on luonteeltaan sellainen, että se edellyttää sekä jäsenvaltioiden että ehdokasvaltioiden ja assosioituneiden maiden toimijoiden osallistumista.

11.3. Näin ollen komitea katsoo, että hallitustason ohjelmakomiteoiden, hallitustason asiantuntijoiden tieteen ja tekniikan eurooppalaisen tutkimuskomitean (CREST), akateemisten piirien ja teollisuuden edustajien riippumattoman elimen (EURAB) sekä teollisuuden ja tutkimuksen eurooppalaisten neuvoa-antavien ryhmien (EAG) tulisi voida tukea ennakoivasti ja interaktiivisesti komission toimia, jotta eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän kaikkia perustekijöitä voidaan kehittää avoimesti, sopusointuisesti, yhdenmukaisesti ja yhtenäisesti. Komitea katsoo, että yhteisen tutkimuskeskuksen osalta tutkimuslaitosten hallintoneuvostot voivat toimia myös valvojina ja niihin voi kuulua muiden eurooppalaisten elinten tarkkailijoita, muun muassa talous- ja sosiaalikomiteasta.

11.4. Komitea kannattaa, että ohjelmien hallintoelinten yhteydessä perustetaan jokaiselle erityisohjelmalle horisontaalinen komitea, joka voi koordinoida ohjelman toimia kokonaisvaltaisesti. Tällainen komitea ja kutakin aihealaa ja tarvittaessa ensisijaisten aihealueiden alakohtia käsittelevät alakomiteat saisivat näin keskeisen roolin. Nämä elimet muodostavat komitean mielestä ehdottoman tärkeän tahon todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseksi ja edistämiseksi kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Ne luovat myös perustan tehtävien jaon ja yhteistyön kehittämiselle.

11.5. Komitea katsoo kuitenkin, että kyseisten komiteoiden toiminta-alat ja toimivaltuudet tulisi määritellä tarkkaan. Niiden rakenteen tulisi perustua ennalta määrättyyn kokousjärjestelmään, ja kokoonpano vaihtuisi kokouksesta toiseen sen mukaan, mitä yksittäisiä budjettikohtia kuuluu kuhunkin yksittäiseen ohjelmaan. Kokouksia pidettäisiin säännöllisesti, eivätkä komiteat olisi vain neuvoa-antavia, vaan ne osallistuisivat päätöksentekoon työohjelmia, tiedotuspaketteja ja tarjouskilpailuja määriteltäessä sekä ehdotuksia ja käyttäjille tarkoitettuja ohjeita arvioitaessa.

11.6. Komitea viittaa uuden tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean (CREST) rooliin ja tehtäviin kuudennen puiteohjelman toteuttamisen yhteydessä. Se katsoo, että tätä elintä, joka on perustettu jo useita kymmeniä vuosia sitten, tulisi tukea ja vahvistaa, jotta se voisi toimia yhteisön, kansallisen ja alueellisen tason asianomaisten toimijoiden ja asiantuntijoiden välisenä arvokkaana yhdyssiteenä integroidun tutkimus- ja innovaatioalueen toteuttamiseksi. Uuden CRESTin tulisikin jakaantua myös puiteohjelman yksittäisten aihealueiden erityisryhmiin edistäen yhteisön, kansallisen ja alueellisen tason integrointia.

11.7. Komitea katsoo, että eurooppalaisia neuvoa-antavia ryhmiä (EAG) tulisi perustaa kaikille erityisohjelmissa eritellyille budjettikohdille, jotta voitaisiin edistää tiedemaailman ja teollisuuden, pk-yritysten sekä väli- ja loppukäyttäjien osallistumista kuudennen puiteohjelman toteuttamisvaiheisiin sekä seitsemännen puiteohjelman valmisteluun. Eurooppalaisten neuvoa-antavien ryhmien tulisi myös luoda yhteyksiä ja siteitä juuri perustettuun uuteen EURABiin, jonka tehtäviä ja toimia tulisi tarkentaa ja jonka toiminnan tulisi olla avointa, näkyvää ja julkista.

Bryssel, 30. toukokuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs

(1) EYVL C 155, 29.5.2001.

(2) EYVL C 48, 21.2.2002.

(3) Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, SEK(2002) 105 lopullinen, 30. tammikuuta 2002.

(4) Ks. TSK:n lausunto kuudennen puiteohjelman osallistumissäännöistä, EYVL C 94, 18.4.2002.

(5) EYVL C 48, 21.2.2002.

(6) EYVL C 260, 17.9.2001, kohta 4.1.1.1.

(7) Ks. TSK:n lausunto 1425/2001, EYVL C 94, 18.4.2002, ja uusi, valmisteilla oleva lausunto.

(8) Komitea laati parhaillaan lisälausuntoa energiatutkimuksesta.

(9) EYVL C 260, 17.9.2001, kohdat 1.1 ja 7.3.2.

(10) GMO.

(11) Ks. TSK:n lausunto 192/2002, 20. helmikuuta 2002, EYVL C 94, 18.4.2002.

(12) Ks. TSK:n lausunto 185/2002, EYVL C 94, 18.4.2002.

(13) EYVL C 221, 7.8.2001.

(14) EYVL C 260, 17.9.2001, kohdat 11.4, 11.4.1, 11.4.2 ja 11.4.3.

(15) EYVL C 221, 7.8.2001.

(16) EYVL C 260, 17.9.2001.

(17) Ks. TSK:n lausunto, EYVL C 94, 18.4.2002.

(18) Ks. TSK:n lausunto, EYVL C 94, 18.4.2002, kohdat 3.2.5, 3.2.5.1 ja 3.2.5.2.

(19) TSK:n lausunto, EYVL C 94, 18.4.2002.

(20) Ks. KOM(2002) 43, s. 89.

(21) EYVL C 260, 17.9.2001.

(22) EYVL C 260, 17.9.2001.