FI Euroopan unionin virallinen lehti C 310/1

KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖS VARAINHOITOVUODELTA 2009

2010/C 310/01

SISÄLLYSLUETTELO

Tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

EKR:Jen varojen käyttö ja niitä koskeva kirjanpito

OSA I – EKR:N tilinpäätös: euroopan komission hallinnoimat varat

1. KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

1.1 Kahdeksas, yhdeksäs ja kymmenes EKR: konsolidoitu tase, tuotto- ja kululaskelma ja rahavirtalaskelma sekä konsolidoitu laskelma nettovarojen muutoksista

1.2 Kahdeksas EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.3 Yhdeksäs EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.4 Kymmenes EKR: tase, tuotto- ja kululaskelma ja laskelma nettovarojen muutoksista

1.5 Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

2.1 Määrärahat

2.2 Konsolidoidut tilit

2.3 Varojen hallinnointia koskevat muut tiedot

OSA II – EKR:N tilinpäätös: investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat

3. INVESTOINTIKEHYKSEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

3.1 Tuotto- ja kululaskelma

3.2 Tase

3.3 Laskelma rahoittajien varojen muutoksista

3.4 Rahavirtalaskelma

3.5 Tilinpäätöslaskelmien liitetiedot

LIITE OSAAN I – LUKU 2 (Selvitys rahoituksen toteutumisesta): tilanne maittain ja välineittäin

TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Vakuutan, että kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2009 tilinpäätös on laadittu kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen VIII osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjältä ja Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahastojen varat ja velat sekä niiden talousarvioiden toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahastojen taloudellisesta asemasta.

(allekirjoitus)

Philippe TAVERNE

Tilinpitäjä

EKR:JEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni tekee kehitysyhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän kehitysyhteistyön päätavoitteena on tukea talouden ja yhteiskunnan kehittämistä ja etenkin vähentää köyhyyttä pitkällä aikavälillä. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. Unioni laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamiseen. Kehitystyöhön osoitetut varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— Euroopan unionin talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (EKR) on tärkein väline, jolla unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot), sekä merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR:n perustamisesta määrättiin vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa. Rahastosta myönnettiin teknistä ja taloudellista tukea alun perin Afrikan maille, jotka olivat tuolloin vielä siirtomaita ja joihin joillakin jäsenvaltioilla oli historiallisia yhteyksiä.

EKR ei saa rahoitusta Euroopan unionin talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Rahastoon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta ja sitä hallinnoi erityiskomitea. Euroopan komissio vastaa EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta, ja Euroopan investointipankki (EIP) hallinnoi investointikehystä.

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2008–2013 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi. Vuonna 1964 tehdystä ensimmäisestä kumppanuussopimuksesta lähtien kehitysrahastojen ohjelmakausi on yleensä vastannut kumppanuussopimusten voimassaoloaikoja. Kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita Euroopan komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, jotta saadaan kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen käytöstä.

Cotonoun sopimuksella luotiin investointikehys. Investointikehystä hallinnoi Euroopan investointipankki. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen johonkin muuhun toimintaan. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska Euroopan komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa 2), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

Kymmenes EKR kattaa vuodet 2008–2013, ja sen kokonaismäärärahat ovat 22 682 miljoonaa euroa. Tästä summasta 21 966 miljoonaa euroa on osoitettu AKT-maille, 286 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille ja 430 miljoonaa euroa komissiolle tukimenoihin, jotka liittyvät EKR:n ohjelmasuunnitteluun ja sen varojen käyttöön. (1)

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 15. ja 16. Joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa rahoitusnäkymät vuosiksi 2007–2013. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta Euroopan unionin talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta myös vuosina 2008–2013.

Euroopan unionin talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina yhdeksi vuodeksi. EKR:n toiminta perustuu Euroopan unionin talousarviosta poiketen kuitenkin monivuotisuuteen. Jokainen EKR perustuu jäsenvaltioiden tekemään kumppanuussopimukseen ja kokonaisrahastoon, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen komission tehtäväksi. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien lisäksi omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oman toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan. Vuosina 2009 ja 2008 maksettaviksi tulleet rahoitusosuudet liittyivät yhdeksänteen EKR:oon, ja niiden suorittamista pyydettiin kyseisen rahaston rahoittamiseen osallistuvilta 15 jäsenvaltiolta. Kymmenennen EKR:n rahoittamiseen osallistuu 27 jäsenvaltiota. Kyseisen EKR:n rahoitusosuuksien maksamista ei ole vielä pyydetty jäsenvaltioilta.

Suurin osa 10. EKR:n varoista varataan ohjelmia varten, joskin varoja osoitetaan jonkin verran myös odottamattomien tarpeiden kattamiseen. Ohjelmista laaditaan suuntaa antavat monivuotiset puitteet, jotka ovat pääasiassa maantieteellisiä mutta joiden joukossa on myös temaattisia puitteita. Tämänhetkiset puitteet koskevat vuosia 2008–2013. Komissio on hyväksynyt maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat sekä AKT-valtioiden väliset strategia-asiakirjat edellä mainittujen puitteiden mukaisesti. Strategioiden toteuttamista seurataan vuosittain ja strategioista tehdään sekä väliarviointi (vuonna 2010, parhaillaan käynnissä) että loppuarviointi (vuonna 2012). Komissio voi näiden arviointien perusteella tarkistaa EU:n puolesta kyseisiä strategioita ja kohdentaa varoja uudelleen asianomaisten AKT-maiden ja -alueiden senhetkisten tarpeiden ja suoriutumisen perusteella.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon.

3. MITEN EKR:N VAROJA HALLINNOIDAAN JA MITEN NIITÄ KÄYTETÄÄN?

3.1 Toimintamenot

EKR:lla on erityyppisiä toimintamenoja sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan. Varainhoitoasetuksen mukaan komissio voi käyttää EKR:n varoja seuraavassa luetelluilla tavoilla.

Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamistehtävät kolmansille maille sen mukaan, millainen rahoituksen saajan paikallinen tilanne on.

Keskitetty hallinnointi: komission yksiköt toteuttavat talousarviota joka suoraan itse tai komissio toteuttaa sitä välillisesti siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä EU:n tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten Euroopan unionin julkisoikeudellisille virastoille tai julkisen palvelun tehtävää hoitaville yksiköille.

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille.

3.2 Taloushallinnon toimijat

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. Hän mm. päättää, miten käynnistettyjä toimia on hallinnoitava niille asetettujen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja vastaa sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Hänen tehtäviinsä kuuluu näin mm. oikeudellisten sitoumusten tekeminen, tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä.

Euroopan unionin lähetystön päällikkö on kentällä toimiva paikallinen yhteyshenkilö komission sekä AKT-valtioiden ja merentakaisten maiden ja alueiden kansallisten tai alueellisten viranomaisten välillä. Hän tekee läheistä yhteistyötä kansallisella tai alueellisella tasolla toimivien tulojen ja menojen hyväksyjien kanssa laadittaessa toteutusstrategioita, suunniteltaessa alakohtaista toimintapolitiikkaa sekä valmisteltaessa, tutkittaessa ja arvioitaessa EKR:n ohjelmia ja hankkeita.

Rahoitusta saavan valtion kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on kyseisen AKT-valtion tai merentakaisen maan tai alueen nimittämä johtavassa asemassa oleva virkamies, joka edustaa oman maansa viranomaisia asioissa, jotka koskevat EKR:sta rahoitettavia ja komission tai EIP:n hallinnoimia toimia. Useimmissa tapauksissa kansallisena tulojen ja menojen hyväksyjänä toimii hallituksen jäsen, yleensä suunnittelusta vastaava ministeri tai valtiovarainministeri. Kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä hoitaa EKR:n ohjelmien ja hankkeiden hallintoon, teknisiin kysymyksiin ja rahoitukseen liittyviä tehtäviä.

Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien antamat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta sekä tilinpäätösten laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjä varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan vakuuttaen, että se antaa oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta asemasta.

3.3 EKR varojen käyttäminen

EKR:sta osoitetaan varoja AKT-valtioille sekä merentakaisille maille ja alueille lähinnä avustuksina. Euroopan unioni ilmoittaa AKT-valtioille sekä merentakaisille maille ja alueille kunkin EKR:n toimintakauden alussa, miten paljon näille on tarkoitus myöntää avustuksia rahaston toimintakaudella. Varoja jaettaessa otetaan huomioon kunkin maan erityistarpeet sekä varoja saavan maan oma politiikka ja sen tekemä kehitystyö.

Varoja saava maa laatii yhteistyöstrategian joko neuvotellessaan tai neuvoteltuaan kehitysyhteistyökumppaneidensa (rahoittajien) kanssa. EU:n kanssa sovitut yhteistyöstrategiat sisältävät yleensä maan oman keskipitkän aikavälin kehitysstrategian, poliittisista ja sosioekonomisista olosuhteista tehdyn analyysin sekä Euroopan unionin oman arvion tilanteesta. Euroopan komission henkilökunta antaa kansallisille viranomaisille teknistä tukea yhteistyöstrategiaa koskevan asiakirjan laadinnassa.

Yhteistyöstrategian toteuttamiseksi laaditaan tämän jälkeen maaohjelma. Maaohjelmassa keskitytään rahoitettaviin aloihin ja osa-alueisiin, kuvataan, miten rahoitusavulla saavutetaan sille asetetut tavoitteet, annetaan toteutusaikataulu sekä ilmoitetaan, miten muut kumppanit (esim. kansainväliset järjestöt tai kansalaisjärjestöt) mahdollisesti osallistuvat ohjelman toteuttamiseen. Maaohjelmaa arvioidaan vuosittain ja siitä tehdään lisäksi väliarviointi ja EKR:n toimintakauden päättyessä loppuarviointi. Maaohjelmaa voidaan sen toteuttamiskaudella tarvittaessa muuttaa ja parantaa.

3.4 Sitoutuminen EKR:n varojen käyttämiseen

EKR:n varoja ei voida käyttää ennen kuin komissio ja mahdollinen varojen vastaanottaja ovat tehneet kirjallisen oikeudellisen sitoumuksen.

Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava riittävästi varoja sisältävä budjettikohta. Jos tämä edellytys täyttyy, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt. Syynä tähän on se, että EKR:n kirjanpitojärjestelmä muodostuu kahdesta erillisestä mutta toisiinsa yhteydessä olevasta järjestelmästä:

(a) talousarviokirjanpito, josta saadaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta ja

(b) liikekirjanpito, jonka perusteella laaditaan tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

Talousarviokirjanpitoon kirjataan sitoumukset ja suoritetut maksut. Talousarviokirjanpito pohjautuu maksuperusteisen kirjanpidon periaatteeseen, jonka mukaan meno tai tulo kirjataan vasta kun varoista tehdään sitoumus tai kun ne maksetaan tai saadaan. Tämän tyyppistä kirjanpitoa käytetään etenkin julkisella sektorilla, jolla painopiste on perinteisesti ollut talousarviossa ja sen toteuttamisessa.

Liikekirjanpito (joka perustuu suoritusperusteiseen kirjanpitoon) sisältää kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot (joten sen perusteella voidaan laatia tuotto- ja kululaskelma). Liikekirjanpito on perustana myös EKR:n taseelle, joka antaa kuvan EKR:n varoista ja veloista ja sen taloudellisesta asemasta 31. joulukuuta.

3.5 Maksun suorittaminen

Maksua ei voida suorittaa ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen.

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos maksettua ennakkoa ei käytetä sopimuksessa määrätyllä ajanjaksolla siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, se on maksettava takaisin. Näin ollen jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu EKR:oon. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät sopimusehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Taseeseen kirjattuun ennakkomaksumäärään tehdään (osittainen tai koko määrän suuruinen) vähennys, kun tukikelpoiset menot (jotka kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan) hyväksytään tai ennakkomaksuna suoritetut määrät palautetaan.

Vuoden lopussa on erityisesti arvioitava EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä siirtyvät erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtoveloiksi, ja sellaiset määrät, jotka eivät ole tukikelpoisia, jätetään avoimiksi niiden määrien tileille, joiden tukikelpoisuus on vielä tarkistettava. Nämä määrät on esitetty lyhytaikaisissa veloissa, jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi.

3.6 Aiheettomien maksujen takaisinperintä

EKR:sta rahoitettavien menojen tukikelpoisuus tarkistetaan kulloinkin sovellettaviksi tulevien sääntöjen tai avustusehtojen mukaisten asiakirjojen perusteella. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi komissiolla on oikeus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Toteutusjakson aikana todetut virheet voidaan korjata seuraavissa maksupyynnöissä. Toteutuksen päätyttyä todetut virheet korjataan perintämääräyksellä.

4. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

4.1 Tilinpäätös

Tilinpitäjä on vastuussa tilinpäätöksen laatimisesta ja sen varmistamisesta, että se antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Euroopan komission hallinnoimat varat — kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tilinpäätöslaskelmat — kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n rahoituksen toteutumista koskevat selvitykset

Osa II: Euroopan investointipankin hallinnoimat varat — investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat.

Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä erillisessä osassa, jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tilintarkastustuomioistuimelle tarkastettavaksi ja tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille vastuuvapauden myöntämistä varten.

4.2 Vuotuinen toimintakertomus

Tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa kuvataan toiminnan tuloksia ja arvioidaan sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

5. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

5.1 Tilintarkastus

EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosikertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus EKR:n tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen:

(1) vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista

(2) tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta

(3) erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä hallinnoinnin osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

Tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tutustua kaikkiin asiakirjoihin, joita se tarvitsee tarkastuksissaan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset kattavat kaikki EKR:n toiminnan osa-alueet, ja niissä voidaan tutkia myös yksittäisten toimien ja maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin huolehtii myös varsinaisen tilinpäätöksen tarkastamisesta ja tarkastaa tarvittaessa myös yksittäiset tasetilit ja tuotto- ja kululaskelman tilit sekä tilinpäätöslaskelmien esittämisen kokonaisuudessaan. Tilintarkastustuomioistuin voi sen vuoksi antaa lausunnon paitsi esitetyistä numerotiedoista myös käytössä olevasta järjestelmästä ja valvonnan ja tarkastusten järjestämisestä.

5.2 Vastuuvapauden myöntäminen

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää varojen käyttöön kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission varojen käyttöön liittyvästä vastuusta tietyn vuoden osalta. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa jompaankumpaan seuraavista tuloksista: vastuuvapaus myönnetään tai sen myöntämistä lykätään. Parlamentti voi vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä tuoda esille tärkeinä pitämiään havaintoja ja suosittaa toimenpiteitä, joita komission olisi toteutettava kyseisillä osa-alueilla. Komissio esittelee toteuttamansa toimenpiteet laatimassaan seurantaraportissa ja toimintasuunnitelmassa, jotka se toimittaa sekä parlamentille että neuvostolle.

OSA I

EKR:N TILINPÄÄTÖS: EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (2)

1. KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EUROOPAN KEHITYSRAHASTON TILINPÄÄTÖSLASKELMAT

1.1 KAHDEKSAS, YHDEKSÄS JA KYMMENES EKR: KONSOLIDOITU TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA RAHAVIRTALASKELMA SEKÄ KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU TASE

milj. euroa Liite-tieto 31.12.2009 31.12.2008 (3) PITKÄAIKAISET VARAT: Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 196 268 LYHYTAIKAISET VARAT: Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 800 649 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 66 17 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 523 291 Varat yhteensä 1 585 1 226 LYHYTAIKAISET VELAT: Lyhytaikaiset velat 2.6 (860) (709) Varat yhteensä (860) (709) Nettovarat 724 517 RAHASTOJEN VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 20 381 17 079 Muut varannot 2.8 2 252 2 252 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (18 814) (15 784) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 094) (3 030) Nettovarat 724 517





KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liite-tieto 2009 2008 (4) TOIMINNAN TUOTOT 3.1 49 23 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut (sis. yhteisrahoituksen) 3.2 (3 102) (3 007) Hallintokulut 3.3 (90) (58) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (3 144) (3 043) Rahoitustuotot 3.4 49 13 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 49 13 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 094) (3 094) Yhteisrahoitusosuuksien käyttö 0 0 Varsinaisten rahoitusosuuksien käyttö (3 094) (3 030) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 094) (3 094)





KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA

milj. euroa Liitetieto 2009 2008 (5) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 094) (3 128) TOIMINNAN RAHAVIRTA 4.2 Jäsenvaltioiden varsinaiset rahoitusosuudet 3 294 3 022 Jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuudet 2 0 Saamisten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) 0 1 Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen 72 0 Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (150) 38 Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen (45) (10) Muiden lyhytaikaisten varojen (lisäys)/väheneminen 0 4 Lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 152 (13) Nettorahavirta 230 (87) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 230 (87) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa (6) 2.5 & 4.3 293 379 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.5 523 293





Vuoden 2008 taloudellisen tuloksen täsmäyttäminen

Kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n taloudellinen tulos (3 030) Seitsemännen EKR:n taloudellinen tulos (98) Vuoden 2008 taloudellinen tulos (3 128)





KONSOLIDOITU LASKELMA KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahastojen pääoma Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. joulukuuta 2007 35 479 10 460 25 019 –25 666 1 293 646 Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet –3 000 3 000 3 000 Pääoman lisäys – yhteisrahoitusosuudet 2 2 Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista Varainhoitovuoden taloudellinen tulos –3 030 –3 030 Kymmenennen EKR:n toiminnan aloittaminen 21 152 21 152 Seitsemännen EKR:n toiminnan lopettaminen –10 940 –10 940 9 882 959 –98 Saldo 31. joulukuuta 2008 45 694 28 615 17 079 –18 814 2 252 517 Rahoitusosuudet Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet –3 300 3 300 3 300 Pääoman lisäys – yhteisrahoitusosuudet 68 66 2 2 Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista Yhteisrahoitusosuuksien käyttö Varsinaisten rahoitusosuuksien käyttö –3 094 –3 094 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos –3 094 –3 094 Saldo 31. joulukuuta 2009 45 761 25 381 20 381 –21 909 2 252 724

1.2 KAHDEKSAS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

KAHDEKSANNEN EKR:N TASE

milj. euroa Liite-tieto 31.12.2009 31.12.2008 PITKÄAIKAISET VARAT: Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 0 2 LYHYTAIKAISET VARAT: Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 54 92 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 6 4 Yhdystilit 2.4 708 859 Varat yhteensä 768 956 LYHYTAIKAISET VELAT: Lyhytaikaiset velat 2.6 (65) (94) Velat Yhteensä (65) (94) Nettovarat 703 862 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 12 840 12 840 Muut varannot 2.8 (2 153) (2 153) Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (9 825) (9 504) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (159) (321) Nettovarat 703 862





KAHDEKSANNEN EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liite-tieto 2009 2008 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 20 4 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (180) (329) Hallintokulut 3.3 0 (1) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (160) (325) Rahoitustuotot 3.4 1 4 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 1 4 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (159) (321)





LASKELMA KAHDEKSANNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. joulukuuta 2007 12 840 0 12 840 –9 504 –2 095 1 241 Rahoitusosuudet Pääoman lisäys Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista –57 –57 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – 321 – 321 Saldo 31. joulukuuta 2008 12 840 0 12 840 –9 825 –2 153 862 Rahoitusosuudet Pääoman lisäys Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista Varainhoitovuoden taloudellinen tulos – 159 – 159 Saldo 31. joulukuuta 2009 12 840 0 12 840 –9 985 –2 153 703

1.3 YHDEKSÄS EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

YHDEKSÄNNEN EKR:N TASE

milj. euroa Liite-tieto 31.12.2009 31.12.2008 PITKÄAIKAISET VARAT: Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 129 246 LYHYTAIKAISET VARAT: Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 507 516 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 59 13 Yhdystilit 2.4 653 0 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 11 13 Varat yhteensä 1 359 788 LYHYTAIKAISET VELAT: Lyhytaikaiset velat 2.6 (366) (374) Yhdystilit 2.4 0 (837) Varat yhteensä (366) (1 212) Nettovarat 993 (424) RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 7 539 4 239 Muut varannot 2.8 4 308 4 308 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (8 970) (6 280) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 884) (2 690) Nettovarat 993 (424)





YHDEKSÄNNEN EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liite-tieto 2009 2008 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 26 19 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut 3.2 (1 880) (2 652) Hallintokulut 3.3 (77) (57) Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (1 931) (2 690) Rahoitustuotot 3.4 47 0 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 47 0 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 884) (2 690)





LASKELMA YHDEKSÄNNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. joulukuuta 2007 11 699 10 460 1 239 –6 280 4 146 – 895 Rahoitusosuudet –3 000 3 000 3 000 Pääoman lisäys Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista 162 162 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos –2 690 –2 690 Saldo 31. joulukuuta 2008 11 699 7 460 4 239 –8 970 4 308 – 424 Rahoitusosuudet –3 300 3 300 3 300 Pääoman lisäys Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista Varainhoitovuoden taloudellinen tulos –1 884 –1 884 Saldo 31. joulukuuta 2009 11 699 4 160 7 539 –10 854 4 308 993

1.4 KYMMENES EKR: TASE, TUOTTO- JA KULULASKELMA JA LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

KYMMENENNEN EKR:N TASE

milj. euroa Liite-tieto 31.12.2009 31.12.2008 PITKÄAIKAISET VARAT: Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1 67 21 LYHYTAIKAISET VARAT: Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.2 239 42 Lyhytaikaiset saamiset 2.3 1 0 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.5 512 278 Varat yhteensä 819 340 LYHYTAIKAISET VELAT: Lyhytaikaiset velat 2.6 (430) (240) Yhdystilit 2.4 (1 361) (22) Velat yhteensä (1 791) (262) Nettovarat (971) 78 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty 2.7 2 0 Muut varannot 2.8 97 97 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (19) 0 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 051) (19) Nettovarat (7) (971) 78





KYMMENENNEN EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

milj. euroa Liite-tieto 2009 2008 TOIMINNAN TUOTOT 3.1 2 0 TOIMINNAN KULUT Toimintakulut (sis. yhteisrahoituksen) 3.2 (1 042) (27) Hallintokulut 3.3 (13) 0 Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (1 053) (27) Rahoitustuotot 3.4 2 9 Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 2 9 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (1 051) (19)





LASKELMA KYMMENENNEN EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

milj. euroa Rahaston pääoma Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty Kertyneet varannot Muut varannot Nettovarat yhteensä (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) Saldo 31. joulukuuta 2007 21 152 21 152 0 0 0 0 Rahoitusosuudet Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet Pääoman lisäys – yhteisrahoitusosuudet 2 2 Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista 97 97 Yhteisrahoitusosuuksien käyttö Varsinaisten rahoitusosuuksien käyttö –19 –19 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos –19 –19 Saldo 31. joulukuuta 2008 21 154 21 154 0 –19 97 78 Rahoitusosuudet Pääoman lisäys – varsinaiset rahoitusosuudet Pääoman lisäys – yhteisrahoitusosuudet 68 66 2 2 Siirrot aikaisemmista Euroopan kehitysrahastoista Yhteisrahoitusosuuksien käyttö Varsinaisten rahoitusosuuksien käyttö –1 051 –1 051 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos –1 051 –1 051 Saldo 31. joulukuuta 2009 21 222 21 221 2 –1 070 97 – 971

1.5 KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1. LAINSÄÄDÄNTÖ JA VARAINHOITOASETUS

Tilinpäätöslaskelmat on laadittu kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. Tämän asetuksen 121 artiklassa säädetään, että tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena.

Nämä tilinpäätöslaskelmat on laadittu EKR:n kirjanpitosääntöjen ja -menettelyjen mukaisesti, jotka perustuvat IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) antamiin julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja IASB:n (International Accounting Standards Board) antamiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). EKR:n tilinpitäjän vahvistamia arvostussääntöjä ja tilinpäätösmenettelyjä on sovellettu siltä osin kuin on kyse Euroopan komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta.

EKR:n tilinpitäjän on esitettävä alustava tilinpäätös tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä. Tilintarkastustuomioistuin esittää huomautuksensa alustavasta tilinpäätöksestä komissiolle viimeistään 15. kesäkuuta (125 artikla). Komissio hyväksyy huomautusten perusteella lopullisen tilinpäätöksen 31. heinäkuuta mennessä ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilinpäätös ja tarkastuslausuma, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa komission hallinnoimasta EKR:n varojen osasta, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 15. marraskuuta.

1.2. TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöslaskelmien tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EKR on julkisoikeudellinen yhteisö, sen tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että se on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti.

Jotta tilinpäätös antaisi oikean ja riittävän kuvan varainhoitovuodesta, siinä on esitettävä olennaiset tiedot organisaation toiminnan luonteesta ja laajuudesta, kerrottava toiminnan rahoituksesta sekä annettava täsmällistä tietoa yksittäisistä toiminnoista. Lisäksi tietojen on oltava selkeitä ja ymmärrettäviä ja eri varainhoitovuosien tietojen keskenään vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

EKR:n kirjanpito muodostuu liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Talousarviokirjanpito antaa yksityiskohtaisen kuvan talousarvion toteutuksesta. Talousarviokirjanpito on maksuperusteista. Liikekirjanpidosta käyvät ilmi suoriteperusteisina kaikki varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Tilinpäätöslaskelmat laaditaan tämän vuoksi liikekirjanpidon perusteella. Liikekirjanpidosta saadaan myös tase, jossa esitetään rahaston taloudellinen asema 31. joulukuuta.

EKR:n varainhoitoasetuksen 120 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista, jotka ovat

— toiminnan jatkuvuus,

— varovaisuus,

— kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus,

— tietojen vertailtavuus,

— olennaisuus,

— bruttoperiaate,

— sisältöpainotteisuus

— suoriteperusteinen kirjanpito.

1.3. LAATIMISPERUSTA

1.3.1. Toiminta- ja raportointivaluutta

EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta on euro, joten tilinpäätöslaskelmat laaditaan miljoonina euroina.

1.3.2. Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Valuutta 31.12.2009 31.12.2008 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,4730 26,8750 DKK 7,4418 7,4506 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8881 0,9525 HUF 270,4200 266,7000 LVL 0,7093 0,7083 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1045 4,1535 RON 4,2363 4,0225 SEK 10,2520 10,8700 CHF 1,4836 1,4850 JPY 133,1600 126,1400 USD 1,4406 1,3917

1.3.3. Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa varaukset, saamisten arvonalentumistappiot sekä siirtovelat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioiden muutokset otetaan huomioon kirjanpidossa sinä varainhoitovuonna, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.3.4. Kirjanpitojärjestelmän muuttaminen ja muutosten vaikutukset

EKR:n vuoden 2008 tilinpäätös oli viimeinen maksuperusteisen OLAS-kirjanpitojärjestelmän avulla laadittu tilinpäätös (OLAS-järjestelmästä saatuja maksuperusteisia saldoja mukautettiin suoriteperusteisten määrien tuottamiseksi). Vuoden 2009 helmikuussa kaikki EKR:n taloutta ja rahoitusta koskevat kirjanpitotiedot siirrettiin uuteen ABAC/SAP-kirjanpitojärjestelmään. Muutoksella pyrittiin varmistamaan, että käytössä olevasta kirjanpitojärjestelmästä saadaan kaikki tilinpäätösraportoinnissa tarvittavat tiedot suoriteperusteisina (kyseistä kirjanpitojärjestelmää käytetään myös Euroopan unionin talousarvion yhteydessä).

Uusi kirjanpitojärjestelmä on nyt otettu käyttöön ja EKR:n kirjanpitomenettelyt on yhdenmukaistettu Euroopan unionin kirjanpitomenettelyjen kanssa. Samalla tilinpäätöksen esittämistä on parannettu monin tavoin. Tietyt vuoden 2008 taseeseen, tuotto- ja kululaskelmaan ja rahavirtalaskelmaan sisältyvät erät on ryhmitelty uudelleen, jotta kyseiset laskelmat vastaisivat vuoden 2009 tilinpäätöksen esitystapaa.

Seuraavassa on lueteltu uuteen kirjanpitojärjestelmään siirtymisen tärkeimmät vaikutukset tilinpäätöslaskelmiin.

— Pitkäaikaiset ja lyhytaikaiset ennakkomaksut erotettiin ensimmäistä kertaa toisistaan vuoden 2009 tilinpäätöksessä. Lyhytaikaisista ennakkomaksuista siirrettiin vuoden 2008 taseessa 268 miljoonaa euroa pitkäaikaisiin ennakkomaksuihin tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi.

— Lisäksi vuoden 2008 taseessa siirrettiin lyhytaikaisiin velkoihin 6 miljoonaa euroa negatiivisia lyhytaikaisia varoja, joista suurin osa liittyi kohdentamattomiin maksuihin, jotta esitystapa saatiin vastaamaan vuoden 2009 tilinpäätöksessä noudatettua esitystapaa.

— Vuoden 2008 tuotto- ja kululaskelmassa rahoituskuluista siirrettiin 4 miljoonaa euroa saamisten arvonalentumistappioita toimintakuluihin, jotta esitystapa saatiin vastaamaan vuoden 2009 tilinpäätöksen esitystapaa.

— Valuuttakurssivoitot ja -tappiot: Vanhassa maksuperusteisessa kirjanpitojärjestelmässä ulkomaanvaluutan määräisten määrien uudelleenarvostuksen vaikutusta ei voitu erottaa muusta toiminnan tuloksesta eikä esittää erikseen. Uudessa kirjanpitojärjestelmässä valuuttakurssivaikutukset voidaan kuitenkin erottaa ja esittää erikseen. Vuoden 2009 tilinpäätöslaskelmissa valuuttakurssivoitot ja -tappiot on tämän vuoksi esitetty erikseen, joskaan vertailutietoja ei ole voitu esittää.

— EKR:n rahavirtalaskelman laadintamenetelmä yhdenmukaistettiin vuonna 2009 Euroopan unionin käyttämän menetelmän kanssa. Vertailusaldojen esittämistä on muutettu, jotta esitystapa vastaisin vuoden 2009 tilinpäätöksessä noudatettua esitystapaa.

— Ehdollisista veloista ja muista sitoumuksista annetaan aiempaa yksityiskohtaisempaa tietoa.

— Jotta tilinpäätöslaskelmien esitystapa olisi yhdenmukainen Euroopan unionin tilinpäätöksessä noudatetun esitystavan kanssa, tilinpäätökseen on sisällytetty talousarvion toteutuman ja taloudellisen tuloksen välinen täsmäytyslaskelma. Täsmäytys voidaan tehdä vuoden 2009 osalta uuden ABAC/SAP-kirjanpitojärjestelmän ansiosta. Koska määrien perustana olevia yksittäisiä vuoden 2008 kirjanpitotapahtumia ei ole siirretty uuteen järjestelmään, vertailutietoja ei ole voitu esittää.

Esitystapaan tehtyjen muutosten vaikutus kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n vuoden 2008 konsolidoituun taseeseen:

milj. euroa Vuoden 2008 tilinpäätös Esitystapaan tehdyt muutokset 31.12.2008 uusi esitystapa Pitkäaikaiset varat 0 268 268 Lyhytaikaiset varat 1 219 (262) 957 Lyhytaikaiset velat (702) (6) (709) Nettovarat 517 0 517

Esitystapaan tehtyjen muutosten vaikutus kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n vuoden 2008 konsolidoituun tuotto- ja kululaskelmaan:

milj. euroa Vuoden 2008 tilinpäätös Esitystapaan tehdyt muutokset 2008 uusi esitystapa Toiminnan ylijäämä/(alijäämä) (3 039) (4) (3 043) Rahoitustoiminnan ylijäämä/(alijäämä) 9 4 13 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 030) 0 (3 030)

1.4. TASE

1.4.1 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EKR:oon. Ennakkomaksu selvitetään (kokonaan tai osittain) vähentämällä siitä hyväksytyt tukikelpoiset menot ja palautetut määrät.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella kunkin varainhoitovuoden lopussa.

1.4.2 Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei kaikkia määriä pystytä perimään saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän (joka on vastaavilta lainanottajilta perittävällä markkinakorolla diskontattujen odotettujen vastaisten rahavirtojen nykyarvo) erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi vuosittain kirjataan yleinen 20 prosentin arvonalennus niistä keskeneräisistä perintämääräyksistä, joista ei siihen mennessä ole tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

1.4.3 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.4.4 Velat

Huomattava osa EKR:n veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan velat ovat pääasiassa maksamattomia menoilmoituksia tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta rahoitusta. Ne kirjataan menoilmoituksessa esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun menoilmoitus vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa menoilmoitukset arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun tavara- tai palvelutoimitus on vastaanotettu ja hyväksytty.

1.4.5 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EKR:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois EKR:sta ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä.

1.4.6 Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Suoriteperusteisessa kirjanpidossa on varmistettava, että liiketoimet kirjataan sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat. Tämä tarkoittaa sitä, että eri tilikaudet on tilikautta päätettäessä erotettava toisistaan. Erityisesti on arvioitava sellaiset EKR:n rahoitusta saaneiden tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu rahastolle (siirtovelat). Vastaavasti tiettynä varainhoitovuonna on voitu suorittaa maksuja, jotka liittyvät tuleviin kausiin (menoennakot). Myös tällaiset maksut on erotettava ja kirjattava sille varainhoitovuodelle, jolle ne kuuluvat.

EKR:n kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöslaskelmia laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätöslaskelmat antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EKR:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöslaskelmiin merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

EKR:n tilikauden päättämiseen liittyvässä laskennassa käytetään vuodesta 2009 lähtien samoja menettelyjä ja välineitä kuin Euroopan unionin tilikautta päätettäessä.

1.5. TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.5.1 Tuotot

EKR:lla ei ole tuloja koskevaa talousarviota. Jäsenvaltioiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan rahaston pääomaksi. EKR:n tuotot muodostuvat takaisin perityistä varoista ja korkotuotoista.

Varojen takaisinperintä

Sellaisista EKR:sta maksetuista määristä, jotka lopullisen tuensaajan tai kolmannen maan on maksettava takaisin, annetaan perintämääräykset tai ne vähennetään myöhemmistä maksuista ja merkitään kirjanpitoon seuraavasti:

— kun kyseessä on varojen takaisinperintä, perintämääräyksen seurauksena syntyy saaminen, joka kirjataan tuotoksi kyseisen vuoden tuotto- ja kululaskelmaan tai

— kun kyseessä on ennakkomaksujen takaisinperintä, takaisinperittävä määrä sisällytetään taseessa ennakkomaksuihin.

Korkotuotot

Korkotuotot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkotuotot muodostuvat liikepankeissa olevien käteistilien ja vaadittaessa maksettavien talletusten tuottamista koroista ja EKR:lle myöhässä suoritettujen maksujen viivästyskoroista. Korkotuotot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät.

1.5.2 Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EKR vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä EKR:lle, ja ne muodostavat valtaosan rahaston menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset sekä rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus tai muu säädös) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö tai menoilmoitus vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka rahasto on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole ilmoitettu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

Korkokulut

Korkokulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan käyttämällä efektiivisen koron menetelmää. Korkokulut muodostuvat maksetuista ja maksettavista koroista, ja ne kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät.

1.6. EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.6.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä, kun se tuottaa todennäköisesti taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

Ehdolliset varat arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen varmistamiseksi, että niiden muutokset otetaan asiamukaisesti huomioon tilinpäätöslaskelmissa. Jos on käytännössä varmaa, että omaisuuserästä saadaan taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja omaisuuserän arvo voidaan määrittää luotettavasti, omaisuuserä ja siihen liittyvät tulot merkitään tilinpäätöslaskelmiin kaudella, jonka aikana muutos tapahtuu.

Vakuudet ovat potentiaalisia omaisuuseriä, jotka ovat syntyneet aikaisempien tapahtumien seurauksena ja joiden olemassaolo riippuu vakuuden kohteena olevan tapahtuman toteutumisesta. Vakuudet voivat siten olla ehdollisia varoja. Vakuuden voimassaolo lakkaa, kun sen kohdetta ei enää ole. Vakuus realisoituu, kun sen ehtojen mukaan voidaan vaatia maksua vakuuden antajalta.

1.6.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

Ehdollisia velkoja arvioidaan aina tilinpäätöspäivänä sen toteamiseksi, onko taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtyminen pois rahastosta tullut todennäköiseksi. Jos käy todennäköiseksi, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta vaaditaan sellaisen velvoitteen täyttämiseksi, jota on käsitelty kirjanpidossa ehdollisena velkana, tilinpäätöslaskelmiin tehdään varaus kaudella, jonka aikana todennäköisyys muuttuu.

2. TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1 PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 (8) Pitkäaikaiset ennakkomaksut 129 67 196 268 Yhteensä 0 129 67 196 268

Useissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa.

LYHYTAIKAISET VARAT

2.2 LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 (9) Lyhytaikaiset ennakkomaksut (brutto) 221 2 321 415 2 957 2 418 Arvio ennakkomaksuja vastaan kuitattavista määristä – 168 –1 814 – 176 –2 158 –1 768 Yhteensä 54 507 239 800 649

Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti EKR:n suorittamat ennakkomaksut luokitellaan varoiksi. Tilinpäätöksessä esitettävistä ennakkomaksuista on vähennetty ennakkomaksuihin liittyvät keskeneräiset perintämääräykset ja arvioidut määrät, joita ei ole vuoden loppuun mennessä vielä kuitattu ennakkomaksuja vastaan.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi, ja se kuuluu lyhytaikaisiin varoihin.

Ennakkomaksua vastaan kuitattava määrä vastaa arviota avoinna olevien ennakkomaksujen saajille vuoden loppuun mennessä aiheutuneiden mutta rahastolle vielä ilmoittamatta olevien tukikelpoisten kustannusten määrästä. Myös nämä määrät kirjataan kuluksi raportointikauden tuotto- ja kululaskelmaan.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. Vakuuksilla on sekä nimellisarvo että käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan.

EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2009 oli 684 miljoonaa euroa. Vakuuksien vastaava käypä arvo oli 414 miljoonaa euroa.

2.3 LYHYTAIKAISET SAAMISET

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Nettosaamiset tuensaajilta 6 8 14 17 Saamiset jäsenvaltioilta 4 4 0 Siirtosaamiset 47 47 0 Yhteensä 6 59 1 66 17

Nettosaamiset tuensaajilta

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Saamiset tuensaajilta 7 13 20 23 Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen –1 –5 –6 –6 Yhteensä 6 8 0 14 17

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31. joulukuuta 2009 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella. Perintämääräysten loppusaldo on maksamatta olevien annettujen perintämääräysten arvo vuoden lopussa.

Tilinpitäjä tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Tämä arvio perustuu kahteen tekijään:

— yhteistyössä tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa arvioitavaan riskiin siitä, että velkaa ei pystytä perimään

— siihen, miten vanhasta velasta on kysymys; sellaisiin keskeneräisiin perintämääräyksiin, joista ei vielä ole tehty erillistä arvonalentumiskirjausta, sovelletaan yleistä 20 prosentin vuotuista arvonalennusta.

Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että EKR luopuisi kyseisten määrien perimisestä.

Saamiset jäsenvaltioilta

Yhdeksänteen kehitysrahastoon liittyvä saaminen jäsenvaltioilta muodostuu Portugalilta saamatta olevasta 4 miljoonan euron rahoitusosuudesta.

Siirtosaamiset

Siirtosaamiset muodostuvat pääasiassa myöhässä maksettujen perintämääräysten viivästyskoroista sekä ennakkomaksuille kertyneistä koroista. Erä sisältää lisäksi pankkitileiltä kertyneet korkotuotot.

Seuraavassa on jaottelu keskeneräisten perintämääräysten muutoksista.

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2009 Yhteensä 2008 Keskeneräiset perintämääräykset vuoden alussa 4 19 0 23 21 Annetut perintämääräykset 23 33 5 60 80 Päätökseen saatetut perintämääräykset –20 –39 –5 –63 –77 Maksettu –17 –28 –1 –45 –63 Luovuttu (varainhoitoas. 73 art.) –1 –1 –3 Peruutettu –1 –1 –2 Kuitattu –3 –10 –4 –16 –10 Keskeneräiset perintämääräykset vuoden lopussa 7 13 0 20 23

2.4 YHDYSTILIT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Siirrot kuudenteen EKR:oon / kuudennesta EKR:sta –2 065 – 214 –2 279 –2 279 Siirrot seitsemänteen EKR:oon / seitsemännestä EKR:sta 2 279 2 279 2 279 Siirrot kahdeksanteen EKR:oon / kahdeksannesta EKR:sta –3 076 303 –2 773 –2 925 Siirrot yhdeksänteen EKR:oon / yhdeksännestä EKR:sta 3 076 –1 664 1 412 2 903 Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta – 303 1 664 1 361 22 Yhteensä 708 653 –1 361 0 0

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu 10. EKR:oon. Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä.

Vuonna 2009 yhdystilien tärkeimpiin tilitapahtumiin kuuluivat 8. ja 9. EKR:n täytäntöönpanemiseksi 10. EKR:sta suoritetut maksut sekä 10. EKR:oon suoritettu maksu, joka liittyi 9. EKR:n aikana maksettaviksi pyydettyihin rahoitusosuuksiin.

2.5 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Pankkitalletukset 444 444 186 Stabex-vakuustilit 65 65 88 Yhteisrahoituksen pankkitilit 11 2 13 15 Kongo-erityisvarat (10) 1 1 2 Yhteensä 0 11 512 523 291

Pankkitalletukset

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Erityistilit – jäsenvaltioiden rahoituslaitokset 392 392 134 Käyttötilit – liikepankit 48 48 32 Paikalliset maksuasiamiehet 3 3 20 Yhteensä 0 0 444 444 186

Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 153 artiklan mukaisesti kassavarat esitetään kymmenennen EKR:n taseessa. Pankkitilityypeistä on lisätietoa rahoitusriskin hallintaa käsittelevässä luvussa 6.

Käteissaldojen kasvu johtuu lähinnä siitä, että varoja on käytetty suunniteltua vähemmän vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä vuoden 2008 viimeiseen neljännekseen verrattuna.

Paikallisten maksuasiamiesten tilit käsittävät AKT-maissa sekä merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla pankkitileillä olevat varat, joilla hoidetaan maksut paikallisessa valuutassa tuensaajavaltioissa. Tilit ovat joko euromääräisiä tai jonkin unionin jäsenvaltion valuutan määräisiä. Maksujen hallinnointia on pyritty entisestään keskittämään, ja paikallisten maksuasiamiesten 67 tilistä suljettiin vuonna 2009 yhteensä 45.

STABEX-vakuustilit

milj. euroa Saldo 31.12.2008 Korot Maksut Saldo 31.12.2009 Sudan 49 –13 36 Saint Lucia 15 15 Saint Vincent ja Grenadiinit 4 4 Zimbabwe 3 3 Norsunluurannikko 2 2 Malawi 1 1 Gambia 1 –1 0 Ruanda 6 –6 0 Muut maat 6 –3 3 Yhteensä 88 1 24 –65

Lyhenne Stabex tarkoittaa Euroopan unionin kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Stabex otettiin käyttöön vuonna 1975 tehdyllä Lomén sopimuksella. Tavoitteena oli AKT-valtioiden maataloustuotteista saamien vientitulojen epävakaudesta johtuvien haittojen korjaaminen. Stabex-vakuustilien saldo muodostuu käytettävissä olevien Stabex-varojen kokonaismäärästä, ja varat siirretään tuensaajina oleville AKT-maille tulevaisuudessa. Kyseinen määrä on kohdennettu kymmenenteen EKR:oon. Vuonna 2009 suljettiin seitsemän Stabex-vakuustiliä Stabex-tukivälineen asteittaisen lakkauttamisen seurauksena.

Näiden varojen lisäksi on muitakin tuensaajiin kuuluvien AKT-valtioiden hallussa olevia Stabex-varoja. Kun komissio ja tuensaajavaltio (AKT) sopivat siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen (11) (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle vakuustilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että Euroopan komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä vakuustileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeelle keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka varmistaa näin, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileille. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi.

Yhteisrahoituksen pankkitilit

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Yhteisrahoituksen pankkitilit 11 2 13 15 Yhteensä 0 11 2 13 15

Näillä pankkitileillä pidetään yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät varat. Nämä varat ovat asianomaisten jäsenvaltioiden omaisuutta, ja vastaava määrä on sen vuoksi merkitty velkoihin. Ne eivät tämän vuoksi vaikuta nettovarojen määrään.

Yhdeksänteen kehitysrahastoon kuuluva Italian yhteisrahoitushanke on yhä käynnissä Somaliassa. Tansaniassa toteutettava samaan yhteisrahoitukseen liittyvä hanke on jäissä, kunnes tuomioistuimet ovat käsitelleet hankkeeseen liittyvän riita-asian.

Kymmenennen EKR:n yhteisrahoituspankkitilit liittyvät aikaisempiin yhteisrahoitushankkeisiin, joita ollaan päättämässä. Nämä varat palautetaan jäsenvaltioille, kun tulojen ja menojen hyväksyjältä on saatu tarvittavat ohjeet.

LYHYTAIKAISET VELAT

2.6 LYHYTAIKAISET VELAT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Lyhytaikaiset velat 22 133 188 343 130 Siirtovelat 43 233 10 286 345 Pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 232 232 233 Yhteensä 65 366 430 860 709

Lyhytaikaiset velat

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Tuensaajat ja toimittajat 22 122 175 320 110 Yhteisrahoitukseen liittyvät velat jäsenvaltioille 11 2 13 15 Muut velat 10 10 5 Yhteensä 22 133 188 343 130

Tuensaajat ja toimittajat

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat, avustusten yhteydessä toimitetut menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu siirtovelkoihin.

Yhteisrahoitukseen liittyvät velat jäsenvaltioille

Ks. edellä liitetieto 2.5, yhteisrahoitukseen liittyvät pankkitilit.

Muut velat

Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja määriä.

Siirtovelat

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Siirtovelat 43 233 10 286 345 Yhteensä 43 233 10 286 345

Vuoden lopussa arvioidaan EKR:sta rahoitusta saaneiden sellaiset tukikelpoiset menot, joita ei ole vielä ilmoitettu. Kun nämä kyseiselle tilikaudelle kuuluvat erät on arvioitu, arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjataan siirtovelkoihin. Sellaisista siirtoveloista, jotka on katettu ennakkomaksulla, esitetään arvio ennakkomaksua vastaan kuitattavasta määrästä (ks. liitetieto 2.2).

Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Yhdistynyt kuningaskunta 228 228 222 Irlanti 3 3 3 Suomi 0 9 Yhteensä 0 0 232 232 233

Erä sisältää jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet.

NETTOVARAT

2.7 RAHASTON PÄÄOMA, JONKA MAKSAMISTA ON PYYDETTY

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 45 691 Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma 2 2 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty –7 460 –21 152 –28 612 Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty –2 –2 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2008 12 840 4 239 0 17 079 Rahaston pääoma 12 840 11 699 21 152 45 691 Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma 70 70 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty –4 160 –21 152 –25 312 Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty –69 –69 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2009 12 840 7 539 2 20 381

Rahaston pääoma tarkoittaa kunkin EKR:n saamisia jäsenvaltioilta. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin (12).

Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jonka maksamista ei ole vielä pyydetty jäsenvaltioilta.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

Kahdeksannen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan.

Yhdeksännen EKR:n alkuperäistä määrärahaa, joka oli 10 555 miljoonaa euroa, korotettiin 105 miljoonalla eurolla vuonna 2004. EIP maksoi korotuksen neuvoston päätöksen 2003/583/EY mukaisesti. Tämä lisämääräraha on tarkoitettu Kongon demokraattisessa tasavallassa toteutettaville toimille.

Yhdeksättä EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa varataan lisäksi 1 000 miljoonan euron summa, joka otettiin käyttöön vuosina 2004–2007 useilla neuvoston päätöksillä (13). AKT/EU-yhteisneuvoston vuonna 2007 tekemän päätöksen (14) mukaisesti komissio päätti pyytää vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia, joilla tuetaan Afrikan rauhanrahastoa AKT-valtioiden välisen yhteistyön puitteissa. Yhdeksännen EKR:n varoihin on näin tehty 39 miljoonan euron lisäys.

Kymmenes EKR tuli voimaan vuonna 2008, ja sen pääoma on kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen mukaisesti 21 152 miljoonaa euroa. Tätä määrää korotettiin samana vuonna Tanskalta saadulla Beniniä varten tarkoitetulla yhteisrahoituksella, jonka määrä oli 2 miljoonaa euroa.

Rahaston pääoma

milj. euroa Rahoitusosuudet % Pyydetty vuonna 2008 Saatu vuonna 2008 Pyydetty vuonna 2009 Saatu vuonna 2009 Maksua ei vielä pyydetty (9. EKR) Itävalta 2,65 78 78 87 87 111 Belgia 3,92 116 116 129 129 165 Tanska 2,14 64 64 71 71 90 Suomi 1,48 44 44 49 49 62 Ranska 24,30 719 719 802 802 1 021 Saksa 23,36 692 692 771 771 981 Kreikka 1,25 37 37 41 41 53 Irlanti 0,62 19 19 20 20 26 Italia 12,54 371 365 414 414 487 Luxemburg 0,29 8 8 10 10 12 Alankomaat 5,22 154 154 172 172 219 Portugali 0,97 29 29 32 28 41 Espanja 5,84 173 173 193 193 245 Ruotsi 2,73 80 80 90 90 115 Yhdistynyt kuningaskunta 12,69 376 376 419 419 533 EIP N.A. 40 46 Yhteensä 100,00 3 000 3 000 3 300 3 296 4 160

Edellä olevassa taulukossa on esitetty sellaiset 9. EKR:n varsinaiset rahoitusosuudet (eivät sisällä yhteisrahoitusta), joiden maksamista on pyydetty rahaston toimintaan osallistuvilta 15 jäsenvaltiolta vuosina 2008 ja 2009 ja joihin liittyvät maksut on saatu (10. EKR:n, jonka toimintaan osallistuu 27 jäsenvaltiota, rahoitusosuuksien maksamista ei ole vielä pyydetty).

Yhteisrahoitukseen liittyvä rahaston pääoma

Kymmenennessä EKR:ssa oleva yhteisrahoitukseen liittyvä pääoma kasvoi 68 miljoonalla eurolla yhteensä 70 miljoonaan euroon vuonna 2009, jolloin tehtiin seitsemän uutta yhteisrahoitussopimusta: Belgia, 15 miljoonaa euroa (12 miljoonaa euroa Mosambikia, 2 miljoonaa euroa Beniniä (15) ja 1 miljoona euroa Keski-Afrikan tasavallassa sijaitsevaa Ndelen aluetta varten (16)); Tanska, 3 miljoonaa euroa Beniniä varten (17); Alankomaat, 3 miljoonaa euroa Beniniä varten (18); Ranska, 39 miljoonaa Haitia varten ja Ruotsi, 8 miljoonaa euroa Kongoa varten (19).

Vuonna 2009 yhteisrahoitusosuuksia pyydettiin maksettavaksi 2 miljoonaa euroa: miljoona euroa Belgialta Ndelen aluetta varten ja miljoona euroa Ruotsilta Kongoa varten.

2.8 MUUT VARANNOT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Siirrot kuudenteen EKR:oon / kuudennesta EKR:sta 94 490 584 584 Siirrot seitsemänteen EKR:oon / seitsemännestä EKR:sta 533 1 135 1 668 1 668 Siirrot kahdeksanteen EKR:oon / kahdeksannesta EKR:sta 2 762 17 2 779 2 779 Siirrot yhdeksänteen EKR:oon / yhdeksännestä EKR:sta –2 762 80 –2 682 –2 682 Siirrot kymmenenteen EKR:oon / kymmenennestä EKR:sta –17 –80 –97 –97 Yhteensä –2 153 4 308 97 2 252 2 252

Kymmenes EKR tuli voimaan vuonna 2008, ja kaikki edellisistä EKR:ista vapautuvat varat siirretään 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Tästä varauksesta voidaan sitoa varoja ainoastaan 10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

Tällaisia siirtoja ei tehty vuonna 2009.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1 TOIMINNAN TUOTOT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2009 Yhteensä 2008 Varojen takaisinperintä: 14 9 24 23 Kurssivoitot (20) 6 16 2 25 0 Yhteensä 20 26 2 49 23

Tässä kohdassa esitetään EKR:n kirjanpitojärjestelmään kirjatut EKR:n antamat perintämääräykset ja tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat maksettuja takaisinperittäviä määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin. Takaisin perittyjä ennakkomaksuja ei sen sijaan kirjata tuottoihin vaan niillä hyvitetään taseessa olevaa ennakkomaksuista muodostuvaa erää. Varojen takaisinperintä sisältää vuodelta 2009 yhteensä 3 miljoonaa euroa takaisin perittyjä aiheettomia maksuja.

Kurssivoitot

Kurssivoittoja syntyy rahaston jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssivoitot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

3.2 TOIMINNAN KULUT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2009 Yhteensä 2008 Toimintakulut – tukivälineet (sis. yhteisrahoituksen) 173 1 849 1 036 3 058 3 004 Kurssitappiot (21) 7 30 6 44 0 Saamisten arvon alentuminen 1 1 4 Yhteensä 180 1 880 1 042 3 103 3 007

Toimintakulut – tukivälineet

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2009 Yhteensä 2008 Ohjelmoitava apu 120 131 626 877 417 Makrotaloudellinen tuki 93 93 344 Alakohtaiset politiikat 8 1 131 1 139 1 387 AKT-valtioiden sisäiset hankkeet 331 33 364 517 Korkotuet 0 2 Hätäapu 124 340 464 188 Pakolaisapu 0 6 Riskipääoma 0 17 Stabex 23 23 25 Sysmin 3 3 5 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat 40 40 19 Rakennesopeutus 0 0 Velanhuojennukset – Voimakkaasti velkaantuneet köyhät maat (HICP) ja Maailmanpankki –5 –5 –1 Institutionaalinen tuki –6 37 31 36 Vientitulojen kompensaatio 24 10 34 42 Kongo-erityisvarat –6 –6 2 Yhteensä 173 1 849 1 036 3 058 3 004

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

Kurssitappiot

Kurssitappioita syntyy rahaston jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssitappiot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia.

Kurssitappioiden nettomäärä oli 19 miljoonaa euroa (summa on saatu vähentämällä 44 miljoonaa euron kurssitappioista 25 miljoonan euron kurssivoitot). Suurin osa nettotappioista (15 miljoonaa euroa) liittyi seuraaviin valuuttoihin: NGN (naira), HTG (gourde), SLL (leone) ja GHS (Ghanan cedi). Osa näistä tappioista katettiin 5 miljoonan euron nettovoitoilla, jotka liittyivät seuraaviin valuuttoihin: NAD (Namibian dollari), SZL (lilangeni) ja ZMK (Sambian kwacha).

Saamisten arvon alentuminen

Tämä erä sisältää pääasiassa ennakkomaksuihin tehtyjä oikaisuja ja velallisilta oleviin saamisiin tehtyjä arvonalennuksia.

3.3 HALLINTOKULUT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2009 Yhteensä 2008 Hallintokulut 77 13 90 58 Yhteensä 0 77 13 90 58

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

Hallintokulut ovat vuodesta 2008 kasvaneet 32 miljoonaa euroa. Tämä johtuu EKR:n sopimusten täytäntöönpanoon liittyvien hallintokulujen kasvusta.

3.4 RAHOITUSTUOTOT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 2009 Yhteensä 2008 Korkotuotot – eurooppalaiset keskuspankit 1 1 11 Korkotuotot – Stabex (22) 1 1 4 Viivästyskorkotuotot perintämääräyksistä 1 0 Siirto 10. EKR:oon 0 –2 Ennakkomaksuista kertyneet korot 47 47 0 Yhteensä 1 47 2 49 13

Eurooppalaisissa keskuspankeissa olevilta tileiltä ja Stabex-tileiltä kertyi vuonna 2009 aiempaa vähemmän korkoa, vaikka kyseisillä pankkitileillä oli aiempaa enemmän varoja. Tämä johtui lähinnä huomattavasti aikaisempaa alhaisemmasta korkotasosta. Lisäksi liikepankeissa olevilla tileillä oli vuoden 2009 aikana vähemmän varoja kuin vuonna 2008.

Viivästyskorkotuotot perintämääräyksistä

Nämä korot kertyvät perintämääräyksiin liittyvistä velallisten myöhästyneistä maksuista. Nämä varat voidaan käyttää hankkeiden rahoittamiseen kymmenenteen EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 ja 6 artiklan mukaisesti.

Ennakkomaksuista kertyneet korot

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan 10. EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti sitä mukaa kuin ne kertyvät.

4. RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1 RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EKR kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden nettoyli- tai nettoalijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, sekä aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla.

Ulkomaanvaluutan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EKR:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

4.2 TOIMINNAN RAHAVIRTA

EKR:n rahavirtalaskelma sisältää ainoastaan toiminnan rahavirrat, koska EKR:lla ei ole sijoitus- eikä rahoitustoimintaa. EKR:n toiminnan tavoitteena on tukea asetettujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.3 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

Rahavirtalaskelmassa käteisvarat ja muut rahavarat sisältävät vuonna 2008 EU:n käyttötilin, joka esitetään vuoden 2008 taseessa lyhytaikaisissa veloissa. Vuonna 2009 kyseinen tili ei enää ollut käytössä, koska EKR:lle oli perustettu oma kassanhallintajärjestelmä ja kirjanpidossa oli siirrytty ABAC/SAP-järjestelmän käyttöön.

5. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.1 EHDOLLISET VARAT – SAADUT VAKUUDET

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Suoritustakuut 32 241 14 287 290 Sopimusvakuudet 16 169 1 186 186 Yhteensä 48 410 15 473 476

Suoritustakuut

Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EKR:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Sopimusvakuudet

Sopimusvakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset sopimusvakuudet esitetään ehdollisina varoina.

5.2 EHDOLLISET VELAT – OIKEUSTAPAUKSIIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Yhteensä 31.12.2008 Oikeustapauksiin liittyvät määrät 1 1 0 Yhteensä 0 1 0 1 0

Tämä kohta liittyy EKR:a vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin oikeuskuluihin. Kaikki ehdolliset velat ja sitoumukset rahoitetaan niiden toteutuessa tulevien EKR:jen varoista. Jäsenvaltiot puolestaan rahoittavat EKR:t.

5.3 MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

Talousarviositoumukset

milj. euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR Yhteensä 31.12.2009 Maksattamatta olevat talousarviositoumukset 417 3 390 2 113 5 920 Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät –65 – 355 – 185 – 605 Yhteensä 352 3 034 1 928 5 314

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia sitoumuksia syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2009 yhteensä 5 920 miljoonaa euroa. Tulevaisuudessa katettava määrä saadaan vähentämällä näiden sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2009 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät, jolloin tulokseksi saadaan 5 314 miljoonaa euroa.

6. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassatoimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

6.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassatoimintojen säännöt ja periaatteet vahvistetaan kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 215/2008 ja sisäisessä sopimuksessa.

Edellä mainitun asetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muissa valuutoissa, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

— Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 44 artiklan mukaisesti (ks. jäljempänä oleva 6.4 kohta) avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden maksuosuuksiin.

Kaikki liikepankit, joissa komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä kuin erityistilejä, on valittu komission järjestämillä tarjouskilpailuilla.

Kassa- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassa- ja maksutoimintojen hallinnointia säännellään kirjallisilla ohjeilla ja menettelyillä. Tavoitteena on minimoida operatiiviset ja rahoitusriskit sekä varmistaa riittävä valvonta. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

6.2 MARKKINARISKI

6.2.1 Valuuttakurssiriski

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassatoimintoihin ei kohdistu valuuttakurssiriskiä.

6.2.2 Korkoriski

EKR ei ota lainoja, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR saa kuitenkin pankkitileillään oleville varoille kertyvän koron. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaan marginaalikorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen marginaalikoron vaihtelut. Joidenkin tilien korko lasketaan Eonian perusteella. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

6.3 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 215/2008 mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet maksuosuuksiensa suorittamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody's P-1 tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa alhaisempikin luokitus voi riittää.

6.4 LIKVIDITEETTIRISKI

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, ja EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

7. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

Lähipiiriä koskevia ilmoitettavia tietoja ei ole.

8. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

9. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTTÄMINEN

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin varainhoitoasetuksen mukaisesti. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin perustuvat samoihin toimiin, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

milj. euroa 2009 (23) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS –3 094 TULOT Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu –3 Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 13 Ennakkomaksujen nettovaikutus 24 Siirtosaamisten nettomäärä –75 MENOT Maksamatta olevat kuluvan vuoden menot 228 Maksujen peruutukset 12 Ennakkomaksujen nettovaikutus – 506 Siirtovelkojen nettomäärä 331 TALOUSARVION TOTEUTUMA –3 069

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Tämän vuoksi varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu selvitetyistä ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtosaamisista vähennetään aiempien vuosien peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Kuluvan vuoden maksamatta olevat menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin.

Kuluvana vuonna maksetut aiempien vuosien menot kuuluvat kuluvan vuoden talousarviomenoihin. Kaikki vuoden 2008 ja sitä edeltävien vuosien menot maksettiin poikkeuksellisesti ennen 31. joulukuuta 2008, koska vuoden 2009 alussa otettiin käyttöön uusi ABAC/SAP-kirjanpitojärjestelmä. Edellä olevassa täsmäytyslaskelmassa ei tämän vuoksi ole kuluvana vuonna maksettuja aiempien vuosien menoja.

Maksujen peruutuksista saatavat varat eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuluvan vuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista kuluvan vuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtoveloista vähennetään aiempien vuosien peruutetut siirtovelat.

2. RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS

JOHDANTO

Aiemmat EKR:t

Siirtymäkauden toimenpiteistä 27. heinäkuuta 2000 tehdyssä AKT–EY-ministerineuvoston päätöksessä N:o 1/2000 säädetään, että osa aiempien Euroopan kehitysrahastojen kohdentamattomista varoista käytetään Cotonoun sopimuksen asianomaisten määräysten mukaisiin ohjelmiin ja että eräiden Cotonoun sopimuksen sisältämien määräysten soveltamista aikaistetaan siirtymätoimenpiteiden mukaisesti.

Komission 16. maaliskuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o 410/2001 määritetään AKT-valtioiden maa- ja alueohjelmille kohdennettavat määrärahat AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti. Päätöksessä säädetään, että aiempien vuosien Euroopan kehitysrahastojen kohdentamattomista varoista käytetään täytäntöönpanoon enintään miljardi euroa asianomaisten EKR:jen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tämä koskee ajanjaksoa, joka edeltää yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan voimaantuloa.

Komission 15. kesäkuuta 2001 tekemässä päätöksessä N:o 1033/2001 vahvistetaan määrärahat alueellisille ohjelmille ja AKT-valtioiden väliselle yhteistyölle AKT–EY-kumppanuussopimukseen sisältyvän rahoituspöytäkirjan mukaisesti.

Komission 11. heinäkuuta 2002 tekemällä päätöksellä N:o 1252/2002 lisätään AKT-valtioiden välistä yhteistyötä varten tarkoitettuja määrärahoja kuudennen ja seitsemännen EKR:n yleisestä varannosta otetuilla 60 miljoonalla eurolla. Päätöksessä säädetään myös, kuinka näitä ylimääräisiä varoja on käytettävä ennen yhdeksännen EKR:n rahoituspöytäkirjan voimaantuloa alkuperäisten EKR:jen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

AKT-EY-ministerineuvoston 23. joulukuuta 2002 tekemän päätöksen N:o 3/2002 mukaan kahdeksannen EKR:n kohdentamattomista varoista (yleinen varanto) 25 miljoonaa euroa käytetään alueelliseen yhteistyöhön AKT-EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti.

Koska kuudennen EKR:n tilit päätettiin vuonna 2006 ja seitsemännen EKR:n tilit vuonna 2008, tilinpäätös ei enää sisällä kyseisten EKR:jen rahoituksen toteutumiseen liittyviä taulukoita. Siirrettyjen varojen toteutusta koskevat tiedot ilmoitetaan kuitenkin yhdeksännen EKR:n yhteydessä.

Jotta varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksestä saadaan mahdollisimman läpinäkyvä, jäljempänä olevissa taulukoissa on edellisten vuosien tapaan esitetty kahdeksannen EKR:n osalta erikseen Lomén sopimuksen ja Cotonoun sopimuksen mukaisiin ohjelmiin käytetyt varat. Cotonoun sopimukseen liittyvät varat on yksittäisten maiden osalta merkitty kirjanpitoon ja esitetty tilinpäätöksessä AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä IV olevan 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan AKT-valtioille myönnetään määräraha A kattamaan makrotaloudellinen tuki sekä ohjelmille ja hankkeille myönnettävä tuki. Lisäksi myönnetään määräraha B kattamaan ennakoimattomat tarpeet, joihin kuuluvat mm. hätäapu, velanhuojennusaloitteet ja tuki vientitulojen vaihtelun haittavaikutusten kompensoimiseksi. (24) Alueiden osalta tilinpäätös laaditaan AKT-EY-kumppanuussopimuksen 2 luvussa tarkoitetun alueellisen ohjelmasuunnittelun mukaisesti (alueelliset ohjelmat ja AKT-valtioiden välinen yhteistyö).

Rahastojen käyttämättä jääneet varat sekä joulukuun 31. päivän 2007 ja 10. EKR:n voimaantulon välisenä aikana purettuja rahastojen sitoumuksia vastaavat varat siirrettiin AKT–EY-kumppanuussopimuksen liitteessä I b (vuosien 2008–2013 monivuotinen rahoituskehys) olevan 4 kohdan mukaisesti 9. EKR:oon sen varmistamiseksi, että EU pystyy jatkamaan varojen hallinnointia ja että käynnissä olevien hankkeiden juoksevat kustannukset voidaan kattaa ennen 10. EKR:n voimaantuloa.

Kun 10. EKR tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008, käyttämättä jääneet varat ja purettuja sitoumuksia vastaavat rahastojen varat siirrettiin 10. EKR:n suoritusvaraukseen. Tästä varauksesta voidaan ottaa käyttöön varoja ainoastaan 10. EKR:oon sovellettavan sisäisen sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Varauksessa oli 31. joulukuuta 2009 varoja yhteensä 82 miljoonaa euroa:

— aiempien EKR:jen purettuja sitoumuksia vastaavat varat: 77 miljoonaa euroa

— siirrot, jotka liittyvät siirtymiseen OLAS-kirjanpitojärjestelmästä Cris-ABAC-SAP- kirjanpitojärjestelmään (ks. liitteet): 4 miljoonaa euroa

— siirtämättä jätettyihin sitoumuksiin liittyvät vuonna 2010 annetut perintämääräykset: 0 miljoonaa euroa.

Suoritusvaraukseen on vielä siirrettävä aikaisempien EKR:jen purettuja sitoumuksia vastaava 96 miljoonan euron summa.

10. EKR

AKT–EY-kumppanuussopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltiot sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT) allekirjoittivat Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000, tuli voimaan 1. huhtikuuta 2003. Cotonoun sopimusta muutettiin samojen valtioiden Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 allekirjoittamalla sopimuksella.

Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös (2001/822/EY) tuli voimaan 2. joulukuuta 2001. Kyseistä päätöstä muutettiin 19. maaliskuuta 2007 (päätös 2007/249/EY).

Tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja vuosia 2008–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta tehty sisäinen sopimus, jonka Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät 17. heinäkuuta 2006, tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008.

Cotonoun sopimuksen mukaan yhteisön tuki AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille rahoitetaan toisella kaudella (2008–2013) 10. EKR:sta. Varojen yhteismäärä on 22 682 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

— AKT-valtioille kohdennetaan 21 966 miljoonaa euroa tarkistetun Cotonoun sopimuksen liitteessä I b olevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti;

— merentakaisille maille ja alueille kohdennetaan 286 miljoonaa euroa merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyssä tarkistetussa neuvoston päätöksessä olevan liitteen II Aa mukaisesti;

— komissiolle kohdennetaan 430 miljoonaa euroa 10. EKR:n varoihin liittyvästä ohjelmasuunnittelusta ja toteutuksesta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen sisäisen sopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

Kymmenennen EKR:n voimaantulopäivänä näitä määriä täydennettiin käyttämättömillä varoilla, ja niitä täydennetään edelleen 9. EKR:a edeltävien rahastojen mukaisesta maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamisjärjestelmästä (Stabex) vapautuvilla varoilla. Kyseiset käyttämättömät varat ja vapautuneet varat olisi käytettävä ja niitä olisi hallinnoitava tarkistetun Cotonoun sopimuksen ja sisäisen sopimuksen mukaisesti.

Määrärahat 10. EKR:sta AKT-valtioille ja alueille jakautuvat seuraavasti:

— maaohjelmille yhteensä 15 300 miljoonaa euroa: — josta A-määrärahoja 13 500 miljoonaa euroa; summasta otettiin käyttöön 12 223 miljoonaa euroa ja tästä käyttöön otetusta summasta 33 miljoonaa euroa siirrettiin alueellisiin määrärahoihin (PALOP-maat, useita alueita kattavat toimenpiteet); — josta B-määrärahoja 1 800 miljoonaa euroa; summa sisältää 601 miljoonaa euroa alkuperäisiä määrärahoja sekä ennakoimattomia tarpeita varten varatut 1 199 miljoonan euron määrärahat (jota käytetään mm. seuraavien välineiden rahoitukseen: vuotuinen FLEX-väline, maailmanlaajuisen finanssikriisin vaikutusten lieventämistä varten perustettu väliaikainen Vulnerability FLEX -väline sekä elintarvikkeiden hintakriisin lievittämiseksi toteutettavat toimet)

— alueohjelmille 1 783 miljoonaa euroa; koko summa on otettu käyttöön

— AKT-maiden välisille ohjelmille ja hankkeille 2 700 miljoonaa euroa; summasta on otettu käyttöön 2 230 miljoonaa euroa

— 683 miljoonaa euroa varantona väli- ja loppuarviointien jälkeen maa- ja alueohjelmiin osoitettavia myöhempiä määrärahoja varten.

Kymmenenteen EKR:oon liittyviä, jäsenvaltioilta saatavan yhteisrahoituksen maksamista koskevia sopimuksia allekirjoitettiin ja maksusitoumusmäärärahoja otettiin käyttöön yhteensä 60 miljoonan euron arvosta. Maksumäärärahoja sen sijaan otettiin käyttöön vain suoritettuja 2 miljoonan euron maksuja vastaava määrä. Muusta kuin euromääräisestä yhteisrahoituksesta allekirjoitettiin yksi maksusopimus (75 miljardia ruotsin kruunua eli noin 7 miljoonaa euroa), mutta määrärahoja ei vielä otettu käyttöön kurssitappioiden välttämiseksi.

Siirtyminen OLAS-kirjanpitojärjestelmästä Cris-ABAC-SAP-järjestelmään

Uuteen kirjanpitojärjestelmään siirryttiin tammikuussa 2009. Määrärahoja, kokonaissitoumuksia sekä yksittäisiä sitoumuksia ja maksuja koskevat tiedot ovat samat OLAS- ja SAP-järjestelmissä lukuun ottamatta muutamia liitteissä 1.1, 2.3 ja 3.1 käsiteltyjä poikkeuksia.

Erot johtuvat OLAS-järjestelmässä esiintyneistä poikkeustilanteista, jotka eivät ole mahdollisia uudessa järjestelmässä: negatiiviset tilit sekä tapaukset, joissa käytetty tai takaisin peritty summa ylittää sitoumuksen määrän.

Liitteenä olevat taulukot, jossa ilmoitetaan päätetyt, sidotut ja maksetut määrät, perustuvat nettomääräisiin lukuihin.

2.1 MÄÄRÄRAHAT

Taulukko 1.1.1

Kahdeksas EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2008, uusi järjestelmä

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset Määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2008 Järjestelmämuutoksen aiheuttama varojen lisäys tai vähentyminen Määrärahat 31.12.2008, uusi järjestelmä AKT Lomé Maa- ja alueohjelmat yhteensä 7 562 –2 347 0 5 215 Korkotuet 370 – 278 92 Hätäapu 140 –4 136 Pakolaisapu 120 –10 110 Riskipääoma 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 723 Sysmin 575 – 463 112 Rakennesopeutus 1 400 97 1 497 Voim. velkaantuneet köyhät maat 0 1 060 1 060 Korkotulojen käyttö 0 37 37 Cotonou 0 A-määrärahat 0 430 430 B-määrärahat 0 255 255 AKT Yhteensä 12 967 –2 232 0 10 735 MMA Maa- ja alueohjelmat yhteensä 115 –75 40 Korkotuet 9 –7 1 Hätäapu 3 –3 0 Pakolaisapu 1 –1 0 Riskipääoma 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 0 2 MMA Yhteensä 165 – 114 0 51 8. EKR Yhteensä 13 132 –2 346 0 10 786





Taulukko 1.1.2

YHDEKSÄS EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2008, uusi järjestelmä

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2008 Järjestelmämuutoksen aiheuttama varojen lisäys tai vähentyminen Määrärahat 31.12.2008, uusi järjestelmä AKT A-määrärahat 5 318 4 197 9 515 B-määrärahat 2 108 – 801 1 307 Kansallisten määrärahojen varanto 1 224 –1 224 0 CDE, CTA ja yht. edustajakokous 164 12 176 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 258 – 258 0 Alueelliset määrärahat 904 25 929 AKT-valtioiden väliset määrärahat 300 2 945 3 245 Täytäntöönpanomenot 125 0 125 Korot ja muut tulot 0 69 69 Hallintomenot 0 46 46 Erityismäärärahat (Kongo) 0 108 108 Siirrot 6. EKR:sta – Lomé 0 24 1 24 Siirrot 7. EKR:sta – Lomé 0 737 737 Vapaaeht.rahoitusosuudet rauhanrahastoon 0 39 39 AKT Yhteensä 10 401 5 918 1 16 320 MMA 0 0 A-määrärahat 0 250 250 B-määrärahat / C-varannon käyttö 0 7 7 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 144 – 144 0 Alueelliset määrärahat 8 42 50 Teknisen avun määrärahat 2 0 2 Siirrot 6. EKR:sta – Lomé 0 0 0 0 Siirrot 7. EKR:sta – Lomé 0 4 4 MMA Yhteensä 154 158 0 312 9. EKR yhteensä 10 555 6 077 1 16 633





Taulukko 1.1.3

Kymmenes EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2008, uusi järjestelmä

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2008 Järjestelmämuutoksen aiheuttama varojen lisäys tai vähentyminen Määrärahat 31.12.2008, uusi järjestelmä AKT A-määrärahat 0 11 372 11 372 A-määrärahojen varanto 13 500 –11 372 2 128 B-määrärahat 0 737 737 B-määrärahojen varanto 1 800 – 737 1 063 Alueelliset määrärahat 0 1 618 1 618 Alueellisten määrärahojen varanto 1 783 –1 618 165 Maa- ja alueohjelmien varanto 683 0 683 AKT-valtioiden väliset määrärahat 0 2 325 2 325 AKT-valt. välisten määrärahojen varanto 2 700 –2 325 375 Hallintomenot 430 0 430 Korot ja muut tulot 0 28 28 Yhteisrahoitus – A-määrärahat 0 2 2 AKT-varanto, ei käytettävissä 0 76 4 81 AKT Yhteensä 20 896 107 4 21 008 MMA A-määrärahat 0 0 0 A-määrärahojen varanto 195 0 195 B-määrärahat 0 0 0 B-määrärahojen varanto 15 0 15 Alueellisten määrärahojen varanto 40 0 40 Tutkimukset / tekninen apu, MMA 6 0 6 MMA-varanto, ei käytettävissä 0 1 1 MMA Yhteensä 256 1 257 10. EKR Yhteensä 21 152 108 4 21 265





Taulukko 1.2

Kahdeksas EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2009

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen31.12.2008 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2009 Nykyiset määrärahat AKT Lomé Maa- ja alueohjelmat yhteensä 7 562 –2 347 5 215 Korkotuet 370 – 278 92 Hätäapu 140 –4 136 Pakolaisapu 120 –10 110 Riskipääoma 1 000 67 1 067 Stabex 1 800 –1 077 1 723 Sysmin 575 – 463 112 Rakennesopeutus 1 400 97 1 497 Voim. velkaantuneet köyhät maat 0 1 060 1 060 Korkotulojen käyttö 0 37 37 Cotonou A-määrärahat 0 430 430 B-määrärahat 0 255 255 AKT Yhteensä 12 967 –2 232 1 10 736 MMA Maa- ja alueohjelmat yhteensä 115 –75 40 Korkotuet 9 –7 1 Hätäapu 3 –3 0 Pakolaisapu 1 –1 0 Riskipääoma 30 –24 7 Stabex 6 –4 1 Sysmin 3 –0 2 MMA Yhteensä 165 – 114 0 51 8. EKR Yhteensä 13 132 –2 346 1 10 787





Taulukko 1.3

Yhdeksäs EKR

Määrärahojen kehitys: tilanne 31. joulukuuta 2009

ANALYYSI VÄLINEITTÄIN

(miljoonaa euroa) Väline Alkuperäiset määrärahat Varojen kumulatiivinen lisäys tai vähentyminen 31.12.2008 Varojen lisäys tai vähentyminen vuonna 2009 Nykyiset määrärahat AKT A-määrärahat 5 318 4 197 0 9 515 B-määrärahat 2 108 – 801 0 1 307 Kansallisten määrärahojen varanto 1 224 –1 224 0 0 CDE, CTA ja yht. edustajakokous 164 12 0 176 Varanto (pitkän aikavälin kehitystyö) 258 – 258 0 0 Alueelliset määrärahat 904 25 0 929 AKT-valtioiden väliset määrärahat 300 2 945 0 3 245 Täytäntöönpanomenot 125 0 0 125 Korot ja muut tulot