Alustava vaikutustenarviointi sai merkittävää huomiota, sillä siihen saatiin 66 kannanottoa eri sidosryhmiltä. Niistä 33 % oli viljelijöitä tai viljelijäjärjestöjä, 17 % jäsenvaltioiden viranomaisia, 15 % kansalaisjärjestöjä, 11 % jalostajia ja niiden järjestöjä, 8 % vähittäiskauppiaita ja niiden järjestöjä ja 17 % muita vastaajia (tiedeyhteisö, ammattiliitot, kauppiaat ja anonyymit vastaajat). On huomattava, että alustavan vaikutustenarvioinnin palautemenettelyä ei ole jäsennelty kyselylomakkeen tapaan. Sen sijaan kannanottojen sisällöstä seulottiin asiaankuuluvat tiedot järjestelmällisesti jälkikäteen.

Kyselyssä pyydettiin vastaajia yksilöimään ne elintarvikeketjun toimijat, joihin epäterveillä kaupan käytännöillä voi olla tuntuvia kielteisiä vaikutuksia. Vastaajista 94 % oli samaa tai osittain samaa mieltä siitä, että tuntuvia kielteisiä vaikutuksia kohdistui viljelijöihin, 83 % katsoi niitä kohdistuvan jalostajiin, 66 % pk-yrityksiin, 60 % kuluttajiin, 55 % kolmansien maiden toimijoihin, jotka tuottavat tuotteita EU:n markkinoille, 39 % kauppiaisiin ja 35 % vähittäiskauppiaisiin. Vastaajilta kysyttiin myös, olivatko he sitä mieltä, että epäterveillä kaupan käytännöillä voi olla välillisiä kielteisiä vaikutuksia kyseisiin ryhmiin, ja tulokset olivat pitkälti samanlaiset.

Vastaajista 91 % oli sitä mieltä, että elintarvikeketjussa esiintyy epäterveitä kaupan käytäntöjä (5 % ei vastannut ja 5 % ei ilmaissut selkeää kantaa). 76 % totesi, että epäterveet kaupan käytännöt aiheuttivat huomattavia ongelmia, ja 14 % katsoi, ettei ongelmia aiheutunut. 5 % vastaajista totesi, että epäterveitä kaupan käytäntöjä esiintyy mutta niiden vaikutus elintarvikeketjuun on kaiken kaikkiaan myönteinen tehokkuuden kannalta.

Tavarantoimittajana toimivista yrityksistä 30 % ei ole pyynnöstään huolimatta saanut kirjallista sopimusta. Tavarantoimittajia pyydettiin arvioimaan, olivatko ne joutuneet epäterveen kaupan käytännön kohteeksi silloin, kun ostaja on sijoittautunut johonkin toiseen jäsenvaltioon. 24 % vastaajista totesi, että ne joutuivat kyseisenlaiseen tilanteeseen ”usein tai huomattavan monessa tapauksessa”. 19 % tavarantoimittajista totesi, että ulkomaisen ostajan kanssa toimiminen vaikutti kielteisesti niiden kykyyn torjua epäterveitä kaupan käytäntöjä.

Sen jälkeen vastaajilta tiedusteltiin, minkä osatekijöiden he katsoivat kuuluvan tärkeänä osana epäterveitä kaupan käytäntöjä koskevien sääntöjen tehokkaaseen julkiseen täytäntöönpanoon. 94 % mainitsi tutkimusten ja tulosten avoimuuden, 93 % mahdollisuuden määrätä sakkoja sääntöjen rikkomistapauksissa, 92 % mahdollisuuden jättää ryhmävalituksia, 89 % kyvyn vastaanottaa ja käsitellä luottamuksellisia valituksia, 89 % toimivaltaisen viranomaisen nimeämisen, 73 % kyvyn toteuttaa tutkimuksia omasta aloitteesta ja 36 % muita tekijöitä. Eri organisaatiotyypit ja yksittäiset vastaajat olivat enimmäkseen joko samaa tai osittain samaa mieltä näitä tekijöistä lukuun ottamatta vähittäiskaupan alaa (kunkin tekijän osalta eri mieltä tai osittain eri mieltä 72–80 %).

2.5.Kysely jäsenvaltioiden viranomaisille

Jäsenvaltioiden viranomaisia kuultiin sarjalla kyselylomakkeita, joissa pyydettiin tietoja seuraavista: epäterveitä kaupan käytäntöjä koskevan uuden lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta aiheutuvat tosiasialliset ja/tai arvioidut hallinnolliset kustannukset tietyin edellytyksin; epäterveitä kaupan käytäntöjä koskevien sääntöjen, mukaan lukien valvontanäkökohdat, tilannetta niiden kansallisessa lainsäädännössä koskevien aiemmin (2015) toimitettujen tietojen päivittäminen; vaikutustenarvioinnit ja muut tutkimukset, joita jäsenvaltioilla on käytettävissä tältä alalta. Näitä tietoja käytettiin ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemää tutkimusta varten ja suoraan tässä vaikutustenarviointiraportissa (ks. liite 1). Jäsenvaltioille suunnattu kysely oli virallisesti avoinna 2. lokakuuta 2017 ja 3. marraskuuta 2017 välisen ajan, mutta myös viivästyneet vastaukset hyväksyttiin käytettäviksi ulkopuolisten asiantuntijoiden tutkimuksessa.

2.6.Elintarvikeketjun epäterveitä kaupan käytäntöjä käsittelevä Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimusseminaari

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ja Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) yhdessä järjestämä seminaari pidettiin Brysselissä 17. ja 18. heinäkuuta 2017. Seminaari kokosi yhteen kansainvälisiä asiantuntijoita keskustelemaan epäterveiden kaupan käytäntöjen menetelmiä, vaikutuksia ja sääntelynäkökohtia koskevasta tieteellisestä kirjallisuudesta. Useiden asiantuntijoiden kokoama ja JRC:n toimittama raportti on yleisesti saatavilla (tarkempia tietoja seminaarin tuloksista liitteessä 1).

2.7.Ad hoc -kokoukset elintarvikeketjun sidosryhmien kanssa

Sidosryhmien kanssa pidettiin useita kahdenvälisiä kokouksia niiden pyynnöstä. Kokouskumppaneita olivat Independent Retail Europe, FoodDrinkEurope, EuroCommerce, Euroopan merkkivalmistajien yhdistys (AIM), Tanskan kauppakamari, Saksan vähittäiskauppajärjestö, EU:n lihanjalostusteollisuuden yhteyskeskus (CLITRAVI), Euroopan karja- ja lihakaupan liitto (UECBV), Edeka, REWE, Federation du Commerce et de la Distribution, Euroopan meijeriteollisuusyhdistys, Kansainvälinen meijeriliitto, National Federation of Meat and Food Traders (Yhdistyt kuningaskunta), Europatat ja Euro Fresh Foods. Kahdenvälisissä kokouksissa keskityttiin vastaamaan sidosryhmien kysymyksiin vaikutustenarvioinnin prosessista ja sisällöstä, pyydettiin sidosryhmiä ilmoittamaan, tukevatko tai vastustustavatko ne aloitetta, ja käsiteltiin kunkin alan kannalta merkityksellisiä kysymyksiä.

2.8.Kansalaisvuoropuheluryhmät

Kaksi esittely- ja näkemystenvaihtotilaisuutta järjestettiin yhteistä maatalouspolitiikkaa käsittelevissä kansalaisvuoropuheluryhmissä, joissa on edustettuina useita eri sidosryhmiä. Ne pidettiin 6. marraskuuta 2017 (oliiviryhmä) ja 22. marraskuuta 2017 (puutarhaviljely- / hedelmä- ja vihannesryhmä).