FI Euroopan unionin virallinen lehti C 229/85

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kohti tiukempia huumausaineiden vastaisia eurooppalaisia toimia”

COM(2011) 689 final

2012/C 229/16

Esittelijä: Ákos TOPOLÁNSZKY

Euroopan komissio päätti 25. lokakuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kohti tiukempia huumausaineiden vastaisia eurooppalaisia toimia

COM (2011) 689 final.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 18. huhtikuuta 2012.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 23.–24. toukokuuta 2012 pitämässään 481. täysistunnossa (toukokuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK)

1.1 suhtautuu myönteisesti komission tiedonannon sisältöön ja katsoo, että EU:n vahvistamiseksi toteutettavien toimien tulee olla päättäväisiä ja että toimien, joilla pyritään puuttumaan tehokkaasti huumausaineiden kysyntään ja tarjontaan, on oltava tasapainoisia.

1.2 on juuri tästä johtuen pettynyt siihen, että tiedonanto näyttää olevan askel taaksepäin verrattuna tasapainoiseen ja yleisesti hyväksyttyyn lähestymistapaan, joka on ollut tähän asti vallitseva, sillä tiedonannossa pääpaino on tarjonnan vähentämiseen tähtäävillä toimilla.

1.3 katsoo, että sääntelyyn ja rangaistuksiin perustuva lähestymistapa ei ole riittävä, ja suosittaa voimakkaasti uuden huumausaineiden vastaisen EU:n strategian laatimista. Sen tulisi pohjautua nykyisen, päättymässä olevan strategian perinpohjaiseen arviointiin.

1.4 ilmaisee huolensa rahoituspolitiikan painopistealueiden muuttamisesta ja suosittaa voimakkaasti paluuta tasapainoiseen lähestymistapaan myös tältä osin.

1.5 tukee huumekaupan vastaisten kansallisten säännösten yhdenmukaistamisen jatkamista sekä suosittaa, että EU:n kriminaalipolitiikan yhdenmukaistamisprosessi laajennettaisiin koskemaan myös huumeiden käytön erilaisia muotoja.

1.6 suosittaa, että tarjontaa rajoittavia toimia varten perustettaisiin ja otettaisiin käyttöön riippumattomia ja tieteellisesti perusteltuja valvontamekanismeja ja että näiden tehtävien suorittamiseen myönnettäisiin asianmukaiset resurssit.

1.7 on yhtä mieltä ehdotetuista toimista, jotka koskevat rikollisista toimista saatujen varojen menetetyksi tuomitsemista ja takavarikointia. Komitea suosittaa, että menetetyksi tuomittuja varoja käytettäisiin – ainakin osittain – kysyntää rajoittavien toimien rahoitukseen, sillä ne saavat tällä hetkellä osakseen aivan liian vähän rahoitusta.

1.8 korostaa, että uusien vaarallisten huumeiden kohdalla yksittäinen sääntelytoimi ei riitä: se on joka tapauksessa toteutettava osana yhdennettyä ja kokonaisvaltaista toimintapolitiikkaa, jonka tuloksia on seurattava ja arvioitava jatkuvasti.

1.9 katsoo, että kysynnän vähentämistä käsittelevä osa tiedonannosta on suhteettoman ylimalkainen ja väärin painotettu, ja kehottaa komissiota ottamaan käyttöön institutionaalisia mekanismeja, joilla taataan tieteelliseen näyttöön perustuvien aloitteiden toteutuminen tällä alalla.

1.10 on vakaasti sitä mieltä, että tähän asti erillisten politiikkojen toisiaan kumoavan vaikutuksen välttämiseksi tarvitaan jo keskipitkällä aikavälillä kokonaisvaltaista ja koordinoitua lähestymistapaa riippuvuuteen nähden, ja tämän politiikan on katettava kaikkien psykoaktiivisten aineiden (laillisten ja laittomien) käyttöön liittyvät ongelmat.

1.11 tukee huumausaineita tarkastelevan kansalaisyhteiskunnan foorumin työtä ja suosittaa, että sen näkemykset otettaisiin nykyistä paremmin huomioon sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla.

2. Yleistä

2.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”Kohti tiukempia huumausaineiden vastaisia eurooppalaisia toimia” (1).

2.2 Komitea tukee asiakirjan päätelmää, jonka mukaan Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeen ”Euroopan on puututtava huumeongelmaan tiukasti ja määrätietoisesti niin huumeiden kysynnän kuin tarjonnankin osalta”. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on valmis antamaan uutta pontta huumausaineiden vastaiselle EU:n politiikalle, ja on samaa mieltä siitä, että ”EU:n toiminta olisi kohdistettava toimiin, joilla on lisäarvoa”.

2.3 ETSK on kuitenkin pettynyt siihen, että tiedonanto näyttää olevan askel taaksepäin verrattuna tasapainoiseen ja yleisesti hyväksyttyyn lähestymistapaan, joka on ollut tähän asti vallitseva ja joka on perustunut siihen, että tarjontaa ja kysyntää pyritään vähentämään samassa suhteessa. Asiakirjassa painotetaan pääosin tarjontaa rajoittavia oikeudellisia välineitä, kun taas kysynnän vähentämisen osalta siinä on ainoastaan joukko pikaisesti muotoiltuja tavoitteita.

2.4 Komitean mielestä on valitettavaa, että komission asiakirjassa jätetään vähälle huomiolle huumeidenkäyttöön liittyvät sosiaalipolitiikan monialaiset ja ihmisoikeuksiin kytköksissä olevat näkökohdat, ja niiden sijaan nostetaan etusijalle oikeudelliset ja rikosoikeudelliset välineet, joita on tutkittu tieteellisesti vähän, joiden tehokkuudesta ei ole juurikaan näyttöä tämänhetkisten tietojen valossa ja jotka ovat myös kalliimpia (2).

2.5 Komitea on vakuuttunut siitä, että tarjonnan vähentäminen saa täyden merkityksensä vasta, jos se on osa laajempaa strategista lähestymistapaa. On vältettävä antamasta kriminaalipolitiikalle suhteettoman vahvaa asemaa viimeisenä keinona (ultima ratio). Ennaltaehkäisevien toimien jättäminen taka-alalle ei olisi EU:n politiikalle ominaista, sillä unioni on omissa välineissään tukenut kokonaisvaltaista ja monikerroksista strategiaa eikä yksipuolisia, pakkotoimiin perustuvia ja ihmisoikeuksia heikosti kunnioittavia lähestymistapoja, joita käytetään säännönmukaisesti monilla maapallon alueilla.

2.6 ETSK on vakuuttunut siitä, että huumausaineiden vastaisessa EU:n politiikassa on nykyisen strategian pohjalta laadittava ja hyväksyttävä laajan keskustelun jälkeen uusi yhteinen strategia, jossa ilmaistaan jäsenvaltioiden yhteinen sitoutuminen nykyiseen strategiseen ajatteluun, toimintaohjelmiin ja rahoituspolitiikkaan (paras politiikkojen yhdistelmä), sillä ne edustavat eräänlaista tasapainoa ja pohjautuvat Lissabonin sopimuksen perusarvoihin.

2.7 Valtion ei pidä aiheuttaa suurempia vahinkoja tai riskejä kuin se, miltä se haluaa suojella, ja tämän perusperiaatteen mukaisesti olisi luotava päätöksentekojärjestelmä, joka mahdollistaisi määrättyjen poliittisten toimien muuttamisen välittömästi, mikäli riippumaton arviointi osoittaa niiden tulokset kielteisiksi.

3. Rahoitus

3.1 ETSK on huolissaan siitä, että komissio on muuttanut rahoituksen painopistealueita ja vähentänyt niiden määrää. EU:n kolmas terveysalan monivuotinen toimintaohjelma kaudeksi 2014–2020 ”Kansanterveys kasvun tukena” ei käsittele huumeongelmaa eikä huumausaineiden kysynnän vähentämistä. Siinä ei myöskään anneta tarvittavia taloudellisia resursseja, joilla voitaisiin vähentää kysyntää huumausaineiden vastaisen EU:n strategian ja toimintaohjelman mukaisesti.

3.2 Sama muutos on vaikuttanut rahoituksen painopistealueisiin komission ehdotuksissa, jotka liittyvät oikeusalan ohjelmaan sekä perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevaan ohjelmaan, sillä huumeongelman hoitoon suunnattavien tukien painopiste on ennen kaikkea rikollisuuden torjumiseen liittyvissä näkökohdissa. ETSK kehottaa ponnekkaasti komissiota muuttamaan rahoituspolitiikkaansa siten, että se tukee tasapainoisempaa lähestymistapaa.

4. Erityistä

4.1 Huumeidenkäyttö ja huumausainekauppa

4.1.1 Huumausainekaupan torjumisen osalta tiedonannossa kiinnitetään huomiota siihen, että laittomien huumausaineiden markkinat muuttavat jatkuvasti muotoaan ja että salakuljetusta varten on kehitetty innovatiivisia menetelmiä ja uusia teknologioita. Kaikkien näiden kielteisten ilmiöiden torjumiseksi tiedonannossa korostetaan, että huumausainekaupan vastaisten aloitteiden koordinointia on parannettava.

4.1.2 Asiakirjassa painotetaan, että Lissabonin sopimuksen (3) voimaantulo mahdollistaa huumausainekaupan vastaisten oikeudellisten ja poliittisten välineiden vahvistamisen, mutta todetaan myös, että ”huumausaineiden laittoman kaupan kansallisten torjuntatoimenpiteiden lähentäminen ei ole juurikaan edennyt” tiettyjen välineiden (4) avulla, eivätkä ne ole riittävästi auttaneet ”helpottamaan oikeudellista yhteistyötä huumausainekauppaan liittyvissä tapauksissa” (5).

4.1.3 Tämän vuoksi komission tiedonannossa suositetaan uusia oikeudellisia välineitä, joiden avulla olisi tarkoitus ensinnäkin luoda yhteiset, tärkeitä tapauksia ja lieventäviä olosuhteita koskevat vähimmäissäännöt laajojen rajatylittävien huumausainekaupan verkostojen torjuntaa varten ja toiseksi pyrkiä parantamaan rikosten ja seuraamusten määritelmiä sekä tiukentaa jäsenvaltioiden raportointivelvollisuuksia.

4.1.4 ETSK hyväksyy pääosin asiakirjan päätelmät mutta tähdentää, että pyrkimykset voivat tuottaa toivottuja tuloksia ainoastaan, mikäli tarjonnan vähentämiseen tähtäävien toimien tulosten arviointia varten luodaan asianmukainen väline ja hyvät indikaattorit. Komitea kehottaakin luomaan arviointi- ja seurantamekanismit, joilla pystytään mittaamaan näiden toimien todellinen tehokkuus ja kannattavuus. Komitea tukee jo käynnistettyä työtä, jonka tavoitteena on laatia asianmukaiset indikaattorit. (6)

4.1.5 ETSK tähdentää, että tarjonnan vähentämiseen tähtäävien toimien arviointiin varatut resurssit ovat aivan liian vähäisiä verrattuna siihen, missä määrin loukataan sellaisten huumeidenkäyttäjien perusoikeuksia, jotka eivät oikeudellisesti vaaranna muita ihmisiä eivätkä tavoittele taloudellista voittoa.

4.1.6 ETSK suosittaa, että aihetta käsittelevän Euroopan komission tiedonannon (7) hengessä EU:n kriminaalipolitiikan yhdenmukaistaminen koskisi myös sellaisia käyttäytymismuotoja, joiden osalta nykyiset oikeus- ja rangaistuskäytännöt (normit, rangaistukset, menettelyt, poikkeukset) ovat niin erilaisia eri jäsenvaltioiden välillä, että tämä vaarantaa ihmisoikeudet ja oikeusturvan. ETSK:n mielestä tämä pätee tällä hetkellä huumausaineiden käyttöön (8).

4.1.7 ETSK muistuttaa, että EU:n kaavailema vähimmäisrangaistusten yhdenmukaistaminen ei saa johtaa jäsenvaltiossa määrättävien seuraamusten enimmäistasojen nostamiseen. Komitea kiinnittää huomiota myös siihen, että tarjonnan vähentämiseen painottuva politiikka saattaa antaa kuvan poliittisten päättäjien voimattomuudesta. Tämän vuoksi on ehdottoman tärkeää löytää tasapaino yhtäältä rikosoikeudellisten seuraamusten uhan ja toisaalta välttämättömien hoito- ja tukitoimien välille.

4.1.8 ETSK katsoo, että yksinomaan huumausainekaupan torjumiseen painottuvan lähestymistavan sijaan olisi mietittävä uudelleen rikosoikeudellisia strategioita siten, että samalla pyritään vähentämään huumausainemarkkinoihin liittyviä sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja sekä edistämään ihmisten ja yhteiskunnan turvallisuutta.

4.2 Huumausaineiden lähtöaineet

4.2.1 ETSK on yhtä mieltä kyseisessä luvussa tehdystä tilannearvioinnista ja kannattaa näkemystä siitä, että nykyisillä ja suunnitelluilla toimilla tulee varmistaa näiden kemikaalien laittoman käytön tehokas valvonta häiritsemättä kuitenkaan niiden laillista kauppaa.

4.2.2 Komitea katsoo komission tavoin, että kansainvälistä yhteistyötä tällä alalla olisi vahvistettava huolimatta suurista eroista, joita tällä hetkellä on tietojen laadussa sekä niiden toimittamismahdollisuudessa ja -valmiudessa erityisesti unionin ulkopuolisten maiden osalta.

4.3 Rikollisista toimista saatujen varojen menetetyksi tuomitseminen ja haltuunotto

4.3.1 ETSK tukee komission pyrkimyksiä tällä osa-alueella ja pitää mainittuja oikeudellisia välineitä oikeasuhteisina ja käyttötarkoitukseensa soveltuvina. Komitea harmittelee kuitenkin, että erilaisista syistä johtuen näiden välineiden tehokkuus ei ole vastannut odotuksia.

4.3.2 Tämän vuoksi ETSK kannattaa uusien, nykyistä tiukempien EU:n säädösten laatimista sekä toivoo, että lainsäädännön yhdenmukaistaminen EU:n tasolla laajennettaisiin koskemaan tätä osa-aluetta.

4.3.3 Komitea ehdottaa, että ainakin osa menetetyksi tuomituista varoista käytettäisiin kysyntää rajoittavien toimien tukemiseen, sillä ne ovat osoittautuneet tehokkaimmaksi keinoksi torjua huumausaineiden käyttöä ja hoitaa sen sosiaalisia seurauksia siitä huolimatta, että näiden toimien rahoitus on yleensä ollut riittämätöntä.

4.4 Uudet psykoaktiiviset aineet

4.4.1 ETSK on periaatteessa yhtä mieltä komission huomioista, jotka koskevat uusia psykoaktiivisia aineita. Komissio katsoo, että yleisluonteinen sääntely vastaa sekä kansalaisten että viranomaisten odotuksia, kun kyse on kyvystä valvoa näitä uusia aineita nopeasti. Terapeuttiseen käyttöön liittyvät ja oikeutetut teolliset edut saattavat kuitenkin kärsiä, mikäli eri aineiden aiheuttamia riskejä ei arvioida tehokkaasti. Komitea huomauttaa myös, että nykyinen riskinarviointimenetelmä ei edusta monialaista lähestymistapaa vaan perustuu ensisijaisesti kemiallisiin ja rikosteknisiin analyyseihin.

4.4.2 ETSK korostaa, että uusien vaarallisten huumeiden kohdalla yksittäinen sääntelytoimi ei myöskään riitä. Se on joka tapauksessa toteutettava osana yhdennettyä ja kokonaisvaltaista toimintapolitiikkaa, jonka tuloksia on seurattava ja arvioitava jatkuvasti. Haitallisten vaikutusten vaara on nimittäin olemassa: houkutus siirtyä uusiin aineisiin, muihin tarkoituksiin hyödyllisten aineiden kriminalisointi, niiden hintojen nousu laittomilla markkinoilla, kieltäminen tai automaattinen valvonta, käytön siirtyminen maan alle, laittomien markkinoiden sisältämät ylimääräiset riskit jne. Komitea pahoittelee sitä, että ehdotetuissa sääntelyvälineissä ei oteta näitä näkökohtia huomioon.

4.4.3 ETSK:n mielestä on tärkeää, että luettelon laatimisen ohella poliittiset päättäjät ehdottavat myös keinoja, joilla pyritään hoitamaan psykoaktiivisten aineiden käytön terveydellisiä ja sosiaalisia seurauksia ja tarvittaessa tutkivat vaihtoehtoisia sääntelymahdollisuuksia, kriminalisoimatta suoraan käyttäjiä. Tämän kannalta on komitean mielestä välttämätöntä paikata puutteita tiedonkeruussa, parantaa tiedonkulun vuorovaikutusta, järjestää jatkokoulutusta alan ammattilaisille, huolehtia luotettavasta tiedottamisesta nykyaikaisimpia menetelmiä ja teknologioita hyödyntäen, kehittää sääntelyä ja valvontaa kuluttajansuoja-asioissa sekä ottaa käyttöön asianmukaiset hoito- ja tukipalvelut.

4.4.4 ETSK muistuttaa myös, että uusiin aineisiin kohdistetut sääntelytoimenpiteet jättävät varjoonsa monesti paljon merkittävämmät ongelmat, joita aiheuttavat valvonnan piiriin kuulumattomat ”vanhat” psykoaktiiviset aineet, kuten alkoholi, nikotiini ja tietyt hallusinogeeniset teollisuustuotteet.

4.5 Kysynnän vähentäminen

4.5.1 ETSK on pettynyt komission ehdotuksiin, jotka koskevat kysynnän vähentämistä, sillä ne sisältävät lähinnä yleisluonteisia toteamuksia. Komitea kehottaa komissiota laatimaan toimintastrategian, joka on sekä laadullisesti että määrällisesti askel eteenpäin pyrittäessä takaamaan hoitoa koskevat perusoikeudet.

4.5.2 Näin ollen komission ei pidä keskittyä yksinomaan laatimaan laadullisia normeja, vaan lisäksi sen olisi edistettävä tasapainoisen lähestymistavan mukaisten rahoituspolitiikkojen toteuttamista jäsenvaltioissa.

4.5.3 Terveysongelmien (hiv, aids, hepatiitti ja yliannostus) vähentämiseksi kaikkialla Euroopassa tulisi varmistaa, että huumeisiin liittyvistä ongelmista kärsiville on tarjolla kattavasti laaja valikoima näyttöön perustuvia, kohtuuhintaisia palveluita, jotka ovat helposti saatavilla ja käytettävissä. Näihin palveluihin kuuluvat vieroitus, laitoshoito, avohoito ja yhteisöperustainen hoito, kuntoutus, yhteiskuntaan sopeuttaminen, korvaushoito ja neulavaihtopalvelut. Ohjelmien tulisi olla kattavasti saatavilla myös vankilaympäristössä sekä vähemmistöjen ja syrjintävaarassa olevien ryhmien keskuudessa.

4.5.4 ETSK katsoo, että huumausaineisiin liittyvistä ongelmista kärsivien kriminalisoinnin ja rankaisemisen sijaan unioni- ja jäsenvaltiotason huumeidentorjuntapolitiikassa olisi keskityttävä ensisijaisesti terveys- ja hoitopalvelujen tarjoamiseen avuntarvitsijoille.

4.5.5 ETSK kiinnittää huomiota siihen, että tällä hetkellä Euroopan unionilla ei ole minkäänlaisia mahdollisuuksia varoittaa tai rankaista jäsenvaltioita, jotka eivät takaa mahdollisuutta saada hoitopalveluja, joiden vaikutus on kuitenkin todistettu tieteellisesti ja jotka ovat elintärkeitä kohderyhmän kannalta. Tämä loukkaa ihmisoikeuksia.

4.5.6 Komitea kehottaakin komissiota edistämään ensinnäkin sellaisten institutionaalisten mekanismien luomista, joilla taataan aloitteiden toteutuminen jäsenvaltioissa tällä osa-alueella, jonka tehokkuus on osoitettu tieteellisesti, sekä toiseksi varmistamaan näiden toimien toteuttamista tukevien rahoitusmekanismien tasapainoisen toiminnan ja valvonnan.

4.6 Kansainvälinen yhteistyö

4.6.1 ETSK kannattaa vuoropuhelua tuotanto- ja kauttakulkumaiden kanssa sekä niille annettavaa tukea ja teknistä apua, ja kehottaa vahvistamaan näitä poliittisia toimia.

4.6.2 Komitea kannattaa myös sitä, että EU sitoutuu entistä tiiviimmin toimintaan naapurimaiden, strategisten kumppaneiden ja EU:hun johtavien huumereittien varrella olevien maiden kanssa tasapainoisella ja kattavalla lähestymistavalla, mutta siten, että ihmisoikeuksia noudatetaan täysimääräisesti.

4.6.3 ETSK on tyytyväinen Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen saavuttamiin tuloksiin huumetilanteen seurannan, tiedonvälityksen tarkkuuden ja laadun parantamisen sekä yhteisten strategisten lähestymistapojen laatimisen aloilla sen perustamisesta lähtien.

4.6.4 ETSK kehottaa komissiota laatimaan tilannearvioinnin vallitsevan talouskriisin aiheuttamista sosiaalisista muutoksista ja kiinnittämään siinä erityisesti huomiota huumausaineiden käyttöön ja kauppaan liittyvään kuvioon.

4.6.5 ETSK tunnustaa huumausaineita koskevien Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusten (9) merkityksen ja niiden ansiosta saavutetut tulokset, mutta pitää aiheellisena korostaa, että niiden julkilausutuista tavoitteista huolimatta ei ole pystytty takaamaan tiettyjen aineiden laillista, asianmukaista ja oikeudenmukaista saatavuutta suurimmassa osassa maapallon maita ja osassa Eurooppaa. Vastaavasti tuotanto ja laiton käyttö eivät ole vähentyneet, vaan ne ovat jopa lisääntyneet huomattavasti. Samalla nykyinen järjestelmä ei vieläkään pysty takaamaan terveyttä ja hyvinvointia edistäviä toimia, joiden tehokkuus on osoitettu tieteellisesti.

4.6.6 Tämän vuoksi ETSK suosittaa, että Euroopan unioni puoltaisi kriittisyyttään menettämättä YK:n puitteissa solmittuja, huumausaineita koskevia yleissopimuksia ja niiden toteuttamista edellyttäen, että tämä tapahtuu jäsenvaltioiden yhteisymmärryksen pohjalta ottaen tiukasti huomioon tieteellinen näyttö. EU voisi ottaa kantaa sopimusten muuttamisen puolesta, mikäli sen katsotaan olevan tarpeellista.

4.6.7 ETSK on tyytyväinen huumausaineita tarkastelevan kansalaisyhteiskunnan foorumin työhön ja tukee sitä. Komitea kehottaa unionin hallintoelimiä ottamaan nykyistä paremmin huomioon foorumin asiantuntemuksen antamat tulokset. ETSK toivoo voivansa osallistua foorumin toimintaan tarkkailijana.

5. Tulevaisuudennäkymät

5.1 Lissabonin sopimuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti ETSK kehottaa sekä komissiota että jäsenvaltioita vahvistamaan aktiivista sosiaalista vuoropuhelua ja ottamaan ammattiryhmät sekä mahdollisuuksien mukaan kuluttajajärjestöt päättäväisesti mukaan strategiseen suunnitteluun, jotta edistettäisiin osallistavaa demokratiaa ja jotta viranomaisten koordinointitoimintaa arvioitaisiin ammattimaisesti.

5.2 Komitean mielestä tarvittaisiin kaksisuuntaista suunnittelua. Globaalilla tasolla olisi tärkeää luoda synergioita eurooppalaisella tasolla yhdenmukaistettujen lähestymistapojen välille vahvistetun koordinoinnin kautta. Lisäksi tarvitaan paikallista lähestymistapaa, jotta tulevat eurooppalaiset toimintapolitiikat eivät jää abstrakteiksi, vaan vastaavat paikallisyhteisöjen todellisia tarpeita ja voivat näin saada paikallisyhteisöt mukaan yhteistyöhön.

5.3 ETSK on vakaasti sitä mieltä, että jo keskipitkällä aikavälillä tarvitaan kokonaisvaltaista ja koordinoitua lähestymistapaa riippuvuuteen nähden, ja tämän politiikan on katettava kaikkien psykoaktiivisten aineiden (laillisten ja laittomien) käyttöön liittyvät ongelmat. Tällä hetkellä politiikat ovat keinotekoisella tavalla erillisiä poliittisista ja oikeudellisista syistä, niissä käytetään hyvin erilaisia keinoja ja niiden seurauksilla on pikemminkin taipumus kumota toisensa kuin tukea toisiaan. Oikeusturvan ja ihmisoikeuksien kannalta kysymyksiä herättää myös näiden erilaisten politiikkojen hyvin vaihteleva suhde voimankäyttöön, joka kuuluu yksinomaan valtiolle.

5.4 ETSK suosittaa, että komissio valmistelee mahdollisuutta sallia lääkekannabiksen valvottu lääkinnällinen käyttö ja kattavat korvaushoitomenettelyt.

5.5 ETSK suhtautuu kriittisesti siihen, miten alkoholia – ainetta, joka aiheuttaa paljon suurempia sosiaalisia ongelmia – tarkastellaan unionin tasolla. Komitea viittaakin aikaisempiin lausuntoihinsa (10) ja kehottaa komissiota ryhtymään päättäväisiin toimiin tällä alalla.

Bryssel 24. toukokuuta 2012 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 689 final.

(2) Useimmissa maissa rikosoikeudellisia välineitä kohdistetaan tällä hetkellä etupäässä huumausaineista riippuvaisiin henkilöihin, eikä niillä ole suurta vaikutusta välittäjiin.

(3) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohta.

(4) Esimerkiksi neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, tehty 25 päivänä lokakuuta 2004, laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta.

(5) COM(2011) 689 final.

(6) Ensimmäinen huumausaineiden tarjontaan liittyviä indikaattoreita käsittelevä eurooppalainen konferenssi. Yhteinen aloite, jonka tavoitteena on laatia kantavia vaihtoehtoja huumausaineiden markkinoiden, rikollisuuden ja tarjonnan vähentämiseen tähtäävien toimien seurantaan. Euroopan komissio 20.–22. lokakuuta 2010.

(7) COM(2011) 573 final.

(8) Sama teko (esimerkiksi pienehköjen määrien jakaminen kuluttajien välillä) voi johtaa joissakin valtioissa 2–5 vuoden vankeustuomioon, kun taas toisissa maissa käytetään vastaavassa tilanteessa kansallisen tai kunnallisen tukipolitiikan keinoja (työpaikkojen luominen, asumistuki, sosiaaliavustukset jne.).

(9) Vuoden 1961 huumausaineyleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, yleissopimus psykotrooppisista aineista (1971) ja yleissopimus huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan (1988).

(10) EUVL C 175, 27.7.2007, s. 78–84; EUVL C 318, 23.12.2009, s. 10–14.