FI Euroopan unionin virallinen lehti C 18/74

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa”

KOM(2009) 567 lopullinen

2011/C 18/13

Esittelijä: Ágnes CSER

Apulaisesittelijä: Renate HEINISCH

Euroopan komissio päätti 20. lokakuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Solidaarinen terveydenhuolto: terveyserojen vähentäminen EU:ssa

KOM(2009) 567 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 23. maaliskuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. huhtikuuta 2010 pitämässään 462. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 51 ääntä puolesta ja 1 vastaan kenenkään pidättymättä äänestämästä.

1. Suositukset

1.1 Terveys kaikissa politiikoissa -periaatteen pitäisi toteutua kaikissa EU:n politiikoissa. Tästä syystä komission tulisi arvioida ja tarkistaa toimiaan selvittääkseen, edistävätkö kaikki politiikanalat terveyden suojelun korkeaa tasoa ja terveyserojen vähentämistä. Komission tulisi kehittää mekanismeja suunnata uudelleen poliittisia toimiaan, jotka vaikuttavat kielteisesti terveyteen ja terveyseroihin.

1.2 ETSK pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot ja komissio pääsevät riittävän ajoissa yhteisymmärrykseen vertailukelpoisista indikaattoreista ja mitattavissa olevista tavoitteista. Näin annetaan kansallisille viranomaisille mahdollisuus arvioida, miten terveyserojen vähentämisessä on edistytty, ja voidaan auttaa sellaisilla osa-alueilla, joilla EU:n aloitteet voisivat täydentää kansallisia toimia.

1.3 ETSK kehottaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan komission suunnitelmiin, joilla pyritään parantamaan tietopohjaa sekä terveyseroihin liittyviä mittaus-, seuranta-, ja raportointimekanismeja.

1.4 ETSK kehottaa komissiota kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa paitsi uusia indikaattoreita terveyserojen seuraamiseksi myös menetelmän alalla jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen tarkistamiseksi. Tavoitteena on priorisoida kohennusta kaipaavia osa-alueita ja parhaita käytänteitä.

1.5 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota luomaan yleisestä taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä mallin, joka edistää talouskasvua ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta sekä lisää solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta ja kohentaa osaltaan terveystilannetta. Tätä tulisi pitää ensisijaisena tavoitteena Eurooppa 2020 -strategiassa ja huomiota tulisi kiinnittää EU:n rakennerahastojen keskeiseen rooliin tavoitteen saavuttamisessa.

1.6 Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin kaikkien terveyseroja aiheuttavien sosiaalisten erojen torjumiseksi erityisesti koulutuksen, kaupungistumisen ja ostovoiman alalla.

1.7 Toimia terveyserojen torjumiseksi maaseutualueilla on tehostettava erityisesti väestörakenteen muuttumisesta juontuvia haasteita silmällä pitäen.

1.8 Komission tulisi arvioida nykyisten, esimerkiksi (ravinto- ja alkoholikysymyksiä käsittelevien) eurooppalaisten foorumeiden vaikutusta muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin.

1.9 Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan uudelleen suosituksia, jotka ETSK on antanut aiemmissa terveys- ja sosiaalikysymyksiä käsittelevissä lausunnoissaan (1) ja joiden täytäntöönpano edistäisi terveyserojen torjumista.

2. Taustaa – terveyserot EU:ssa

2.1 EU:n kansalaiset elävät nykyään keskimäärin aiempaa pidempään ja terveempinä. Erot kansalaisten terveydessä ovat EU:n sisällä kuitenkin suuria ja alati kasvavia, mikä on merkittävä huolenaihe ja haaste. Talouden ja rahoitusmarkkinoiden tilanteen aiheuttama työttömyyden lisääntyminen pahentaa myös osaltaan tilannetta. Komission tiedonannon tarkoituksena on käynnistää keskustelu sellaisten EU:n täydentävien toimien määrittämiseksi, joilla voidaan auttaa jäsenvaltioita ja muita kansallisen tai alueellisen tason toimijoita löytämään ratkaisuja tähän kriittiseen tilanteeseen.

2.1.1 Esimerkkinä EU:ssa asuvien ihmisten terveyseroista voidaan mainita se, että alle yksivuotiaiden lasten kuolleisuus vaihtelee jäsenvaltioiden välillä suhteessa 1:5. Elinajanodotteen vaihtelu on miehillä 14 ja naisilla 8 vuotta. Merkittäviä terveyseroja on havaittavissa myös alueiden sekä kaupunki- ja maaseutualueiden välillä.

2.1.2 Elinajanodotteen vaihteluväli syntymähetkellä on koulutustasosta ja sosioekonomisesta ryhmästä riippuen miehillä 10 vuotta ja naisilla 6 vuotta. Manuaalista tai rutiininomaista työtä tekevien ihmisten terveydentila on usein muita ryhmiä heikompi. Myös sukupuolella on suurta merkitystä: naiset elävät miehiä pidempään mutta sairastavat enemmän.

2.1.3 Terveyserojen taustalla ovat sosiaaliset erot, jotka liittyvät elinolosuhteisiin, käyttäytymiseen, koulutustasoon, työhön ja tuloihin, terveydenhoitoon, palveluihin, jotka tähtäävät sairauksien ehkäisemiseen ja terveyden edistämiseen, sekä politiikkaan, joka vaikuttaa näiden tekijöiden määrään, laatuun ja jakautumiseen. Ihmisten kokema eriarvoisuus koulutuksen, työpaikkojen ja terveydenhoidon saannissa sekä sukupuoleen ja rotuun pohjautuva eriarvoisuus ovat ratkaisevia tekijöitä. Köyhyys yhdessä muiden yksilön asemaa heikentävien tekijöiden kanssa (lapsuus tai vanhuus, vammaisuus tai vähemmistötausta) lisää terveysriskejä entisestään.

2.1.4 Sosioekonomiset tekijät vaikuttavat elinolosuhteisiin ja terveyteen. Kaikilla EU:ssa asuvilla ei esimerkiksi ole mahdollisuutta asianmukaiseen vesi- ja jätevesihuoltoon.

2.1.5 Terveydenhuoltopalvelujen saantia saattavat haitata vakuutuksen (erityisesti lainsäädännöllisen sairausvakuutuksen) puuttuminen, kalliit hoitokustannukset, puuttuvat tiedot tarjolla olevista palveluista sekä kieli- ja kulttuuriesteet. Lisäksi köyhemmät sosiaaliset ryhmät hakevat terveydenhoitopalveluita muita vähemmän.

2.1.6 Terveyserot eivät ole väistämättömiä, vaan niihin vaikuttavat voimakkaasti ihmisten omat sekä viranomaisten, sidosryhmien ja yhteisöjen toimet. Näin ollen niihin voidaan puuttua asianmukaisilla politiikoilla ja toimilla. Yksilön oma terveyskäyttäytyminen ei ole tärkein havaittuja eroja selittävä tekijä. Erojen syntyminen liittyy lähinnä kunkin maan sosioekonomiseen ja terveydelliseen tilanteeseen sekä poliittisiin olosuhteisiin, jotka yhdessä vaikuttavat ihmiseen koko elämän ajan.

3. Komission ehdotuksen sisältö

3.1 Komission tiedonannon tarkoituksena on käynnistää keskustelu sellaisten mahdollisten EU:n täydentävien toimien määrittämiseksi, joilla voidaan tukea jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden toimia terveyserojen kaventamiseksi.

3.2 Huolimatta kaikista nykyisistä EU-aloitteista (2), joilla autetaan kuromaan terveyseroja EU:ssa, komissio katsoi, että se voisi auttaa jäsenvaltioita vielä enemmän puuttumalla terveyseroja aiheuttaviin tekijöihin.

3.3 Komission tiedonannossa määritellään seuraavat viisi keskeistä aihetta, joihin on puututtava:

— terveydenhoidon tasapuolinen jakautuminen osana sosiaalista ja taloudellista kehitystä

— tietopohjan sekä mittaus-, seuranta-, arviointi- ja raportointimekanismien parantaminen

— koko yhteiskunnan sitouttaminen

— muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden täyttäminen

— EU:n muun politiikan panoksen tehostaminen.

Kunkin keskeisen aiheen yhteydessä on luettelo EU-tason toimista, joita komission ja jäsenvaltioiden on tarkoitus edistää.

4. Yleiset huomiot – terveyseroihin puuttuminen

4.1 ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonantoon, jossa EU:n eri alueiden ja sosiaalisesti parempi- ja heikompiosaisten ihmisten välisten terveyserojen laajuutta pidetään haasteena. Komitea on nimittäin samaa mieltä siitä, että tällainen epätasa-arvo haittaa EU:n sitoutumista solidaarisuuteen, sosiaaliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen, ihmisoikeuksiin ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin.

4.2 Komission tiedonanto perustuu laajaan kuulemiseen, jonka lopulliset tulokset eivät ole kattavia. Muutamat tärkeät kysymykset on valitettavasti mainittu vain lyhyesti tai jätetty kokonaan pois. Monet näistä kysymyksistä kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta komissiolla voisi olla niiden käsittelyssä ja ratkaisujen löytämisessä täydentävä rooli.

4.3 Tiedonannossa luetellaan EU:n keskeiset politiikanalat (sosiaaliturva, ympäristö, koulutus jne.), jotka liittyvät terveyseroihin ja jotka vahvistavat toisiaan. ETSK korostaa näin ollen, että komission ja jäsenvaltioiden on tärkeää arvioida, millainen vaikutus eri politiikoilla on väestön terveydelliseen tilanteeseen KAIKILLA tasoilla eli paikallis-, alue- ja EU-tasolla. ETSK muistuttaa, että terveyserot eivät vähene itsestään, vaan niiden väheneminen on tulosta poliittisista päätöksistä.

4.4 ETSK katsoo, että komission tulisi hyödyntää käytettävissä olevia välineitä (mm. avoin koordinointimenetelmä, vaikutustenarvioinnit, tutkimusohjelmat, indikaattorit, kansainvälisten organisaatioiden kanssa tehtävä yhteistyö) mahdollisimman hyvin ja pohtia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa uusia menetelmiä, joilla voitaisiin varmistaa, että EU:n politiikoilla ja toimilla puututaan terveyseroja eripuolilla EU:ta synnyttäviin tai edistäviin tekijöihin. Jäsenvaltioita tukevien komission toimien tulee kuitenkin olla toissijaisuusperiaatteen ja perussopimusten mukaisia.

4.5 ETSK tukee komission roolia EU:n politiikkojen ja toimien koordinoinnissa, politiikkojen johdonmukaisuuden varmistamisessa, tiedon ja tietämyksen vaihdon edistämisessä jäsenvaltioiden välillä, hyvien toimintatapojen tunnistamisessa ja levittämisessä sekä tiettyjen sosiaaliryhmien kannalta tärkeisiin erityiskysymyksiin pureutuvien räätälöityjen toimintalinjojen suunnittelun helpottamisessa. ETSK odottaa parempaa yhteistyötä sidosryhmien, myös ETSK:n, kanssa sekä EU:ssa että kansainvälisellä tasolla.

4.6 ETSK kuitenkin korostaa jäsenvaltioiden roolia sen varmistamisessa, että paikallistasolla on saatavilla kattavaa, korkeatasoista, kaikille avointa ja henkilökohtaista terveydenhoitoa, sillä hoidon saatavuus on keskeinen tekijä terveyserojen vähentämisessä. Tämä koskee erityisesti lapsia, kroonisesti sairaita, useita sairauksia sairastavia sekä vanhuksia, jotka tarvitsevat toipumisaikanaan tuttua ympäristöä ja yhteyksiä perheeseen, ystäviin ja tuttaviin. Yhdenvertaisuuden toteutumisen hoitoonpääsyssä ei tule edellyttää, että tietyt väestöryhmät ja erityisesti muita heikommassa asemassa olevat joutuvat muuttamaan alueille, joilla on paljon terveydenhoitolaitoksia.

4.7 ETSK korostaa, että jäsenvaltioilla on vastuu terveydenhuoltopalveluiden järjestämisestä. Terveyseroista puhuttaessa on äärimmäisen tärkeää ottaa huomioon jäsenvaltioiden hallitusten rooli sosiaaliturvajärjestelmien takaamisessa ja sen varmistamisessa, että palveluita on – paikallistasolla – tuottamassa riittävästi hyvin koulutettua henkilöstöä, jolloin syrjäisissä kunnissa asuvat tai muita heikommassa asemassa olevat ryhmät eivät kärsi.

4.8 Huono terveys johtuu enimmäkseen terveydenhuoltojärjestelmistä riippumattomista syistä, joten siihen voidaan puuttua terveydenhoito- ja sosiaalijärjestelmien avulla. Joissain tapauksissa terveydenhoitojärjestelmien uusi kehitys saattaa kuitenkin pahentaa terveyseroja (3). Uudet teknologiat eivät saisi lisätä terveyseroja.

4.9 Erityisen tärkeää on lisätä nuorten tietoisuutta siitä, että terveet elintavat vähentävät sairastumisen riskiä. Nuorten, aikanaan vanhemmiksi ryhtyvien, ihmisten tietoisuudella näistä asioista voi olla merkittävä vaikutus heidän lapsiinsa ja tuleviin sukupolviin.

5. Erityisiä huomioita keskeisistä käsiteltävistä kysymyksistä

5.1 Terveydenhuollon tasapuolinen jakautuminen osana yleistä sosiaalista ja taloudellista kehitystä

5.1.1 Terveyseroilla on vaikutusta myös Lissabonin prosessin kannalta, sillä tuotannon menetykset, hoitokulut ja sosiaalietuudet saattavat heikentää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

5.1.2 ETSK tukee komission näkemystä siitä, että on tarpeen luoda yleisestä taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä malli, joka lisää talouskasvua, sosiaalista oikeudenmukaisuutta, solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta sekä kohentaa terveystilannetta. Tätä tulisi pitää ensisijaisena tavoitteena Eurooppa 2020 -strategiassa, jonka tulisi sisältää terveyseroja mittaava indikaattori, jolla voitaisiin seurata strategian ansiosta sosiaaliasioissa saavutettua edistystä. Huomiota tulisi kiinnittää EU:n rakennerahastojen keskeiseen rooliin tavoitteen saavuttamisessa.

5.1.3 ETSK muistuttaa jäsenvaltioita sosiaalisen terveydensuojelun, terveyspalveluiden saatavuuden ja terveyskysymyksiin liittyvän rahoituksen merkityksestä tasapuolisten terveystulosten saavuttamisessa. Tämä tuntuu erityisen tärkeältä, kun otetaan huomioon EU:n väestökehitys.

5.1.4 On syytä mainita, että terveyskysymyksiin liittyvää sosiaalista suojelua – esim. terveydenhuollon rahoitusmekanismit, kuten sosiaaliset ja kansalliset terveysvakuutukset tai veroperusteiset järjestelmät – tulee soveltaa ja laajentaa rahoituksen solidaarisuuden ja riskien yhdistämisen pohjalta, mikä on keskeistä, jotta voidaan saavuttaa yhdenvertaisuus terveyspalveluiden saatavuudessa. Terveyspalveluiden tehokkaan saatavuuden määrittelyssä tulisi käyttää seuraavia kriteereitä: kohtuuhintaisuus, saatavuus, laatu, taloudellinen suoja sekä tieto keskeisten palveluiden kirjosta (4).

5.1.5 Terveyseroihin tulisi puuttua pragmaattisella strategialla, jonka tavoitteena on saavuttaa edellä määritellyt yleinen kattavuus ja tehokas saatavuus koordinoimalla kaikkia terveydenhuollon rahoitusjärjestelmiä (yhteiskunnalliset ja yksityiset vakuutukset, sosiaalitukijärjestelmät, julkisen terveydenhuollon järjestelmät jne.). Näin voidaan kuroa umpeen sekä ne erot, jotka liittyvät esim. köyhien ja vähemmistöjen – kuten erilaisissa hallinnollisissa tilanteissa olevien maahanmuuttajien ja etnisten ja uskonnollisten ryhmien – terveyspalveluiden saantiin, että ikä- ja sukupuolisidonnaiset erot.

5.1.6 Aiheeseen liittyvien uudistusten tulisi johtaa oikeuksiin perustuvaan lähestymistapaan, joka pohjautuu sosiaaliseen vuoropuheluun ja jonka tavoitteena on varmistaa laaja yhteisymmärrys ja siten kestävät ratkaisut kysymyksissä, jotka liittyvät rahoitukseen ja ihmisarvoisiin työoloihin sekä vakuutetuille että terveydenhoidosta vastaaville työntekijöille. Tässä yhteydessä ETSK arvelee, että yksityistämisen lisäämisellä voisi olla kielteisiä vaikutuksia, sillä se saattaisi johtaa järjestelmään, joka perustuu solidaarisuuden sijasta kilpailuun.

5.2 Tietopohjan sekä mittaus-, seuranta-, arviointi- ja raportointimekanismien parantaminen

5.2.1 ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että terveyserojen mittaaminen on keskeistä tehokkaan toiminnan, seurannan ja edistymisen kannalta.

5.2.2 Näin ollen ETSK kehottaa KAIKKIA jäsenvaltioita osallistumaan komission suunnitelmiin, joilla pyritään parantamaan tietopohjaa sekä terveyserojen (taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset mukaan luettuina) mittaus-, seuranta-, ja raportointimekanismeja. Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot sitoutuvat toimittamaan ajankohtaista ja vertailukelpoista tietoa.

5.2.3 Tiedoissa olevien ja muiden vastaavien aukkojen merkittävyyden vuoksi ETSK kehottaa komissiota kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa paitsi uusia indikaattoreita terveyserojen seuraamiseksi myös menetelmän alalla jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen tarkistamiseksi. Tavoitteena on priorisoida kohennusta kaipaavia osa-alueita ja parhaita toimintatapoja.

5.2.4 ETSK kannattaa sitä, että terveyspalveluiden tehokkaan saatavuuden ja yleisen sosiaalisen terveydensuojelun kattavuuden mittaus ja seuranta liitetään kehitysindikaattoreiden joukkoon. Komitea katsoo lisäksi, että tiedot on tärkeää jaotella iän, sukupuolen, sosioekonomisen aseman ja maantieteellisen alueen mukaan. ETSK rohkaisee komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään tässä yhteydessä Maailman terveysjärjestön (WHO), Kansainvälisen työjärjestön (ILO), Dublinin säätiön ja EU:n perusoikeusviraston asiantuntemusta.

5.2.5 Tutkimuksen ja tietopohjan osalta ETSK kannattaa vahvemman painoarvon antamista terveys- ja sosiaalistaloudellisille kysymyksille EU:n tutkimuksen puiteohjelmassa. EU:n kansanterveysalan toimintaohjelman painopisteenä tulisi olla, että terveyseroja pyritään vähentämään myös seuraavalla budjettikaudella.

5.2.6 Komission tulisi lisäksi ottaa käyttöön välineitä ja puitteet, joiden avulla jäsenvaltiot voivat vaihtaa tutkimustuloksia, sekä luoda mahdollisuuksia tutkimusresurssien kokoamiseksi jäsenvaltioiden kesken.

5.2.7 ETSK myöntää, että terveyserojen vähentäminen on pitkäkestoinen hanke. Tiedonannossa esitettyjen toimien tarkoituksena on luoda puitteet kestävälle toiminnalle tällä alalla, ja ETSK odottaa kiinnostuneena ensimmäistä arviointikertomusta, joka laadittaneen vuonna 2012.

5.3 Koko yhteiskunnan sitouttaminen

5.3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmiin tehdä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä ja kuulla asianomaisia sidosryhmiä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla seuraavista aiheista:

— Otetaan terveyserot yhdeksi painopistealaksi terveysalan yhteistyöjärjestelyihin.

— Kehitetään – käyttäen kansanterveysalan toimintaohjelmaa, Euroopan sosiaalirahastoa ja muita mekanismeja – toimia ja välineitä ammattilaisten kouluttamiseksi puuttumaan terveyseroihin.

— Edistetään sosiaalisen suojelun komiteassa mietintöjen avulla pohdiskelua tavoitteiden kehittämisestä.

5.3.2 ETSK korostaa, että koko yhteiskunnan vahva sitouttaminen ei ole kiinni ainoastaan hallituksista vaan myös kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistumisesta. EU:n, kansallisen ja paikallisen tason sidosryhmien tulisi olla mukana kuulemisprosessissa, poliittisessa päätöksenteossa ja täytäntöönpanossa. ETSK pitää mahdollisena tehostaa näitä näkökohtia sekä kumppanuuksien kehittämistä ja hyvien käytänteiden parempaa jakamista. Jäsenvaltioissa on tarpeen laatia selkeitä seuranta- ja arviointiohjelmia saavutetun kehityksen mittaamiseksi.

5.3.3 Tehokkaampien kumppanuuksien solmiminen sidosryhmien kanssa auttaa edistämään erilaisiin sosiaalisiin taustatekijöihin kohdistuvaa toimintaa ja siten vähentämään terveyseroja. Kumppanuudet voivat esimerkiksi parantaa merkittävästi terveyspalveluiden saatavuutta ja soveltuvuutta, edistää terveydenhoidon ja ehkäisevän terveydenhoidon saatavuutta maahanmuuttajille, etnisille vähemmistöille ja muille muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, edistää tiedon ja tietämyksen vaihtoa ja hyvien käytänteiden tunnistamista ja levittämistä sekä helpottaa jäsenvaltioiden ja/tai tiettyjen sosiaaliryhmien kannalta tärkeisiin erityiskysymyksiin pureutuvien räätälöityjen toimintalinjojen suunnittelua. Sidosryhmät voivat myös auttaa mittaamaan yhteisön sisäisiä terveyseroja työssä ja vapaa-ajalla sekä tukea tiedon ja koulutuksen antamista sekä terveysalan ammattilaisille että muille sektoreille.

5.3.4 ETSK toivoisi, että muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä kuultaisiin tehokkaammin. Se pitäisi tervetulleena mahdollisuutta tarkastella tätä kysymystä tarkemmin komission kanssa.

5.4 Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien tarpeiden täyttäminen

5.4.1 On syytä muistaa, että muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ovat nykyisten kriisien ensimmäisiä uhreja sekä oman terveytensä että terveydenhoidon saatavuuden kannalta.

5.4.2 ETSK suhtautuu näin ollen myönteisesti seuraaviin seikkoihin:

— komission ja jäsenvaltioiden yhteistyö terveyspalveluiden ja ennaltaehkäisevän hoidon paremman saatavuuden takaamiseksi muita heikommassa asemassa oleville ryhmille

— terveyserojen vähentämiseen tähtäävät toimet tulevissa aloitteissa, joissa käsitellään terveenä ikääntymistä

— terveyseroihin keskittyvät toimet osana köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuotta (2010)

— väestörakenteen muutoksen valossa koheesiopolitiikan ja rakennerahastojen käyttö muita heikommassa asemassa olevien ryhmien terveyden edistämiseksi

— keskittyminen vain joihinkin painopistealoihin, joita on kuitenkin kehitettävä perusteellisesti.

5.4.3 ETSK suosittelee, että terveyseroja ja muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, kuten vammaisia, tarkasteltaisiin yleisemmin tasa-arvon ja syrjinnän näkökulmasta. Yksi esimerkeistä on ikääntyminen sukupuolen näkökulmasta. Naiset elävät yleensä miehiä pidempään mutta sairastavat enemmän. Lisäksi heidän työuransa on yleensä lyhyempi, joten eläke-edut ovat huonommat, mikä vaikuttaa suoraan terveydenhoidon ja lääkkeiden saatavuuteen. Myös maahanmuuttajanaisten tilanne vaatii erityishuomiota terveyskasvatuksen ja terveydenhoidon saatavuuden osalta.

5.4.4 Ennaltaehkäisevä terveydenhoito ja seulontaohjelmat sekä terveyden edistäminen ja valistus (esim. terveellisistä elintavoista, saatavilla olevista hoidoista, potilaan oikeuksista) ovat erittäin tärkeitä seikkoja etenkin muita heikommassa asemassa olevissa yhteisöissä. ETSK suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot kehittävät asianmukaisille muita heikommassa asemassa oleville ryhmille kohdistettuja kampanjoita ja palveluita. Koko väestölle suunnatut terveyskampanjat saavuttavat yleensä vain heikosti muita heikommassa asemassa olevat ryhmät. Kohdistettujen kampanjoiden tulisi voimaannuttaa muita heikommassa asemassa olevat yhteisöt määrittelemään omat tarpeensa ja tiedottamaan.

5.4.5 Komission tulisi tässä yhteydessä arvioida nykyisten (esimerkiksi ravinto- ja alkoholikysymyksiä käsittelevien) eurooppalaisten foorumeiden vaikutusta muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. ETSK tarjoutuu järjestämään potilasjärjestöjen foorumin, jossa voitaisiin vaihtaa kokemuksia ja levittää tietoa.

5.4.6 ETSK katsoo, että varhaiskasvatuksen laadukkuus ja saatavuus on yksi niistä keinoista, joilla voidaan ehkäistä terveyserojen syntymistä tulevien sukupolvien parissa. Erimuotoisten lastenhoitopalveluiden saatavuus on ratkaisevan tärkeä yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen osatekijä. Erityisen tärkeässä roolissa se on toisaalta epäedullisessa asemassa olevilla alueilla ja toisaalta heikossa asemassa oleville, mutta muutoin hyvissä oloissa eläville ryhmille ja perheille. Lastenhoitopalvelujen tarjoaminen voi auttaa ratkaisemaan heikossa asemassa olevien kotitalouksien sosiaalisia, taloudellisia ja terveyteen liittyviä ongelmia ja tukea syrjäytyneiden ryhmien sosiaalista integroitumista (5). Terveyserot juontuvat pitkälti koulutukseen liittyviin eroihin, minkä vuoksi ETSK pitää olennaisena, että kaikille taataan yhtäläiset mahdollisuudet laadukkaaseen koulunkäyntiin ja opiskeluun, jotta kaikki voivat hankkia itselleen elämänhallinnan mahdollistavat tiedot.

5.5 EU:n muun politiikan panoksen tehostaminen

5.5.1 ETSK kehottaa jäsenvaltioita asettamaan terveyserojen poistamisen ensisijaiseen asemaan ja varmistamaan, että sellaisia politiikkoja, jotka vaikuttavat sosiaalisiin, taloudellisiin ja terveyskysymyksiin, koordinoidaan, seurataan ja arvioidaan aiempaa paremmin. Näin voidaan edistää hyviä käytänteitä ja levittää tietoa eri puolille EU:ta.

5.5.2 EU:n eri politiikkojen vaikutusta terveydelliseen tilanteeseen olisi syytä tarkastella.

5.5.3 EU:n panosta terveyserojen vähentämiseen voidaan parantaa esimerkiksi lisäämällä ymmärrystä politiikkojen vaikutuksesta terveyteen ja yhtenäistämällä enemmän esimerkiksi koulutukseen, työoloihin, aluekehitykseen, ympäristökysymyksiin ja liikenteeseen liittyviä politiikkoja. Komission tulee ennen kaikkea kuitenkin varmistaa, että ehdotetut toimet eivät synnytä uusia eroja, mikä on vaarana etenkin, jos toimet vaikuttavat muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin (6).

5.5.4 Tavoite terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamisesta sisältyy Lissabonin sopimukseen tasa-arvoisessa asemassa sisämarkkinoiden kanssa. Lisäksi sopimuksessa annetaan EU:lle täydentävä rooli EU:n kansalaisten hyvinvoinnin varmistamisessa. ETSK toivoo, että Lissabonin sopimus elävöittää ”terveys kaikissa politiikoissa” -iskulausetta, jolla ei tällä hetkellä ole juurikaan sisältöä EU:n tasolla ja jolla on peitetty epätasapainoa, joka johtuu siitä, että sisämarkkinat menevät kaiken muun edelle.

5.5.5 Tämän vuoksi ETSK pyytää komissiota

— arvioimaan toimiaan (ennen täytäntöönpanoa, sen aikana ja sen päätyttyä) kaikilla politiikanaloilla saadakseen selville, auttavatko kaikki politiikanalat varmistamaan korkeatasoisen terveydensuojelun ja vähentämään terveyseroja (7)

— kehittämään menetelmiä, joiden avulla voidaan tehdä (ennakko- ja jälki)arviointi nykyisten toimintalinjojen eri väestöryhmien terveyteen kohdistuvista vaikutuksista ja saada näin tietoa politiikan kehittämiseksi edelleen

— kehittämään mekanismeja suunnata uudelleen poliittisia toimiaan, jotka vaikuttavat kielteisesti terveyteen ja terveyseroihin

— ryhtymään toimiin jäsenvaltioiden, järjestöjen ja ammattilaisten tietoisuuden lisäämiseksi terveyserojen todellisista vaikutuksista, eroja määrittävistä tekijöistä ja erojen poistamiskeinoista.

5.5.6 ETSK toivoisi lisäksi, että jäsenvaltiot käsittelisivät terveyseroja työohjelmissaan ja kehittäisivät asianmukaisia monialaisia strategioita.

5.5.7 ETSK kannattaa komission ehdotusta tukea jäsenvaltioita poliittisten toimien tehokkaammassa koordinoinnissa sekä analysoida näiden toimien ja niiden jäsenvaltioissa eri ryhmissä synnyttämien terveysvaikutusten välistä suhdetta. Terveyseroihin puuttumista tulisi tukea myös hyödyntämällä tehokkaammin EU:n koheesiopolitiikkaa, koordinoimalla koheesiorahastoja paremmin ja parantamalla niitä koskevaa tiedotusta, tehostamalla mahdollisuuksia kehittää investointeja terveyden- ja sosiaalihuollon sektoreille jäsenvaltioissa sekä hyödyntämällä EU:n maaseudun kehittämispolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan tarjoamia vaihtoehtoja.

5.5.8 Komissio ei tässä kuitenkaan saa loukata jäsenvaltioiden oikeutta järjestää ja rahoittaa terveydenhoitojärjestelmiään. Tämä koskee etenkin niiden oikeutta määritellä ja toteuttaa asianmukaisen tasoinen terveydensuojelu (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artikla).

5.5.9 Toimia terveyserojen torjumiseksi maaseutualueilla on tehostettava erityisesti väestörakenteen muutoksen tuomia haasteita silmällä pitäen. Tässä yhteydessä on tärkeää tiedostaa rooli, joka pienillä terveyspalveluiden tuottajilla (erityisesti yrittäjinä toimivilla terveydenhuollon ammattilaisilla) on potilaiden kattavassa, yksilöllisessä ja paikallisessa hoidossa. Sille tulee antaa erityistä tukea.

5.5.10 ETSK suhtautuu myönteisesti

— ehdotukseen käydä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa poliittista vuoropuhelua oikeudenmukaisuudesta ja muista terveyteen vaikuttavista keskeisistä perusarvoista, kuten EU:n terveysstrategiassa ja EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategiassa on esitetty, sekä ehdotukseen perustaa terveyttä ja rakenneuudistusta käsittelevä foorumi, jolla voidaan tarkastella toimenpiteitä terveyserojen vähentämiseksi

— komission aloitteeseen tukea kansainvälisellä tasolla muita maita terveyden alalla ja siihen liittyvillä aloilla välittämällä EU:n kokemuksia terveyserojen vähentämisestä.

Bryssel 29. huhtikuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Ks. seuraavat ETSK:n lausunnot aiheista:

”Pienten lasten hoito ja koulutus” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä: Mária Herczog

(2) Aloitteista voidaan mainita esimerkiksi neuvoston suositus syöpäseulonnasta, mielenterveyttä, tupakointia ja hiviä/aidsia koskevat aloitteet sekä parhaiden käytänteiden kokoaminen EU:n tasolla, tiedonkeruu sekä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien verkosto. Tukea saadaan myös tutkimuksen puiteohjelmista ja toimintaohjelmista, PROGRESS-ohjelmasta, tutkimuksista ja uudenlaisista toimintamalleista. Lisäksi työllisyyttä, terveyttä ja työturvallisuutta koskeva EU:n lainsäädäntö ja yhteinen maatalouspolitiikka sekä ympäristö- ja markkinapolitiikat vaikuttavat terveyskysymyksiin myönteisesti. Koheesiorahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston avulla vähennetään alueellisia eroja.

(3) Esimerkiksi Ranskassa antiretroviruslääkehoidon rajallinen saatavuus on kasvattanut terveyseroja hiv-positiivisten potilaiden keskuudessa.

(4) Perussopimukset, kansallisesti ja kansainvälisesti sovitut tavoitteet, äitiysetuudet, kuten sairaus- ja äitiysloma, tärkeimmät sosiaaliseen terveydensuojeluun liittyvät ILO:n yleissopimukset, kuten lääkintähuoltoa koskeva yleissopimus 130 ja yleissopimus 102, jossa keskitytään erityisesti sosiaaliturvaan, ja varsinkin sosiaaliseen terveydensuojeluun. Monet maat ovat allekirjoittaneet sopimuksen, viimeisimpinä Romania ja Bulgaria. EU-tason ratifioinnista puuttuu enää kaksi Baltian maata sekä Suomi (sukupuolisidonnaisten sanamuotojen vuoksi).

(5) ”Pienten lasten hoito ja koulutus” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä: Mária Herczog.

(6) Erityisen paljon muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat mm. ne, jotka eivät voi liikkua sairauden vuoksi, ne, jotka eivät etsi aktiivisesti parasta mahdollista hoitoa, ne, jotka eivät osaa sen maan kieltä, jossa haluaisivat hoitoa, ne, joilla ei ole varaa maksaa erikoislääkärin hoidosta tai hoidosta ulkomailla sekä ne, jotka eivät mielellään hanki hoitoa ulkomailta tai kaukana sijaitsevasta hoitolaitoksesta. Erityisesti väestörakenteen muutos luo uusia terveyshaasteita.

(7) Vaikka ennen monia lainsäädäntötoimia on jo laadittava vaikutustenarviointi, useimmissa tapauksissa ei arvioida lainkaan, saavutettiinko toimilla aidosti ja tehokkaasti niille asetetut tavoitteet. Arviointi on erityisen tärkeää nykyisessä talous- ja rahoituskriisissä, josta on enenevässä määrin muodostumassa myös työllisyys- ja terveydenhoitojärjestelmän rahoituskriisi, jolla on vaikutusta kansanterveyteen.