Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä kouluopetuksen laadunarvioinnissa"

(2000/C 317/18)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä kouluopetuksen laadunarvioinnissa, KOM(1999) 709 lopullinen - 2000/022 (COA),

ottaa huomioon neuvoston 29. helmikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan sekä 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n "koulutus, ammattikoulutus, kulttuuri, nuoriso, urheilu, kansalaisten oikeudet" tehtäväksi,

ottaa huomioon alueiden komitean tammikuun 16. päivänä 1997 antaman lausunnon "Alue- ja paikallisviranomaisten tehtävä oppilaitosten ja yritysten lähentämisessä" (CdR 346/96 fin)(1),

ottaa huomioon alueiden komitean marraskuun 19. päivänä 1997 antaman lausunnon "Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa" (CdR 285/97 fin)(2),

ottaa huomioon valiokunta 7:n toukokuun 5. päivänä 2000 hyväksymän alueiden komitean lausunnon (CdR 21/2000 rev. 1, vk 7/023), jonka esittelijä oli Else Købstrup, DK/ELDR, ja

KATSOO, ETTÄ

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklan mukaan yhteisö voi myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden kulttuurillista ja kielellistä monimuotoisuutta. Kyse ei siis ole jäsenvaltioiden lainsäädännön ja hallinnollisten määräysten yhdenmukaistamisesta,

kouluopetuksen laatu kuuluu jäsenvaltioiden painopistealoihin. Neuvosto on korostanut asian merkitystä useissa kokouksissaan, viimeksi Brysselissä 20. marraskuuta 1997,

komissio toteutti vuosina 1997-1998 yhteistyössä jäsenvaltioiden sekä Norjan, Islannin ja Liechtensteinin toimivaltaisten viranomaisten kanssa kouluopetuksen laadunarviointia koskevan kokeiluhankkeen. Hankkeen tavoitteena oli kiinnittää huomiota siihen, että koulutuksen itsearviointi on laadun kehittämisen välttämätön perusta. Tavoitteena oli lisäksi parantaa nykyisiä jäsenvaltioiden menettelyjä ja tuoda laadunarviointiin eurooppalainen ulottuvuus. Kokeiluhanke kattoi joukon erilaisia itsearviointimenettelyjä ja edisti rajanylittävää ja koulujenvälistä kokemustenvaihtoa,

koulujen arviointia koskevan komission kokeiluhankkeen loppuraportista ilmeni, että suurin osa hankkeeseen osallistuneista oli kehittänyt uusia itsearvioinnin menetelmiä, ja sekä uudet arviointimenetelmät että rajanylittävä ja koulujenvälinen kokemustenvaihto myötävaikuttivat kehitykseen ja oppimiseen,

opetusministerit päättivät kesäkuussa 1998 Prahassa pidetyssä konferenssissa kehottaa komissiota perustamaan kansallisista asiantuntijoista koostuvan työryhmän, jonka tehtävänä oli kehittää joukko laatuindikaattoreita jäsenmaiden arviointien laatimisen tueksi ja avuksi. Asiantuntijaryhmä on nyt laatinut luettelon 16 laatuindikaattorista käyttäen valintakriteereinä poliittista vaikutusta, vertailtavuutta ja tietojen pätevyyttä,

edellä mainitun luettelon pohjalta on laadittu selonteko "A European report of quality of education", joka esitellään opetusministereille Bukarestissa kesäkuussa 2000,

hyväksyi 14. ja 15. kesäkuuta 2000 pitämässään 34. täysistunnossa (15. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Alueiden komitean kanta

1.1. Alueiden komitea toteaa aluksi arvioinnin tarkoituksena olevan, että koulut voivat siten lisätä innovaatio-, kehitys- ja opetusmahdollisuuksiaan. Perusajatus arvioinnin taustalla on siis, että arviointi on kehittämisen ja opetuksen välttämätön edellytys, että edistystä luovat tulokset edellyttävät asianosaisten osallisuutta ja että avoimuus ja vuoropuhelu synnyttävät luottamusta ja turvallisuutta eivätkä valvonnan pelkoa.

1.2. Alueiden komitea suhtautuu periaatteessa myönteisesti komission ehdotukseen suositukseksi kouluopetuksen laadunarvioinnin eurooppalaisen yhteistyön vahvistamisesta. Komitea katsoo arvioinnin eurooppalaisen ulottuvuuden voivan olla sitä, että eri maiden ja alue- ja paikallisviranomaisten toimitapojen eroavuuksia hyödynnetään kokemusten vaihdon avulla ja edistetään siten kehitystä ja oppimista. Lisäksi kansainvälisissä yhteyksissä esitetty eurooppalainen näkemys arviointikysymyksistä voi auttaa murtamaan amerikkalaisten, kanadalaisten ja japanilaisten hallitsevan aseman alalla.

1.3. Alueiden komitea korostaa, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa toimivalta kouluopetusasioissa on alue- ja paikallisviranomaisilla. Kyseisillä viranomaisilla on ratkaiseva rooli niin esi- ja peruskouluopetuksessa kuin nuorisoasteen koulutuksessa. Kehityksen myötä hajauttaminen on lisääntynyt ja useissa jäsenvaltioissa käyttäjillä on suora vaikutusmahdollisuus kouluneuvostojen välityksellä. Lisäksi joukko kouluviranomaisia on keskittynyt kehittämään kumppanuussuhteita siten, että myös esimerkiksi paikallinen elinkeinoelämä osallistuu kouluopetuksen laadun kehittämiseen ja tuntee siitä vastuuta. Kouluopetuksen laatua tulee siis kehittää ja määritellä alhaalta käsin niin vanhempien, opettajien ja koulunjohtajien, paikallis- ja alueviranomaisten kuin muidenkin alue- ja paikallisvaikuttajien välisenä yhteistyönä.

1.4. Alueiden komitea korostaa, että opetuksen laadunmittausmenetelmiä ei voida yhdenmukaistaa, koska ne riippuvat opetukselle asetetuista tavoitteista. Tavoitteet riippuvat täysin eri jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten olosuhteista ja edellytyksistä. Koulupoliittiset tavoitteet määritellään sekä valtakunnallisesti että alue- ja paikallistasolla. Alueiden komitea painottaa, että tätä erilaisuutta on kunnioitettava.

1.5. Alueiden komitea pitää sekä opetuksen että voimavarojen vertailuanalyysiä myönteisenä, kunhan vertailua käytetään paikallisviranomaisten ja koulujen oman kehitys- ja opetustyön pohjana. Kaikki kokemukset osoittavat, että mikäli arvioinnin halutaan onnistuvan ja sillä halutaan olevan tavoiteltu opettava ja kehittävä vaikutus, tulee kaikkien asianomaisten osapuolien olla osallisina hankkeessa alhaalta eikä ylhäältä käsin ohjatun prosessin välityksellä.

1.6. Alueiden komitea korostaa, että kaikkien arviointien tavoitteena tulee olla opetuksen ja siten koulujen laadun parantaminen. Siksi on hyvin tärkeää, että koulut oppivat muuttamaan arviointien tulokset edistykselliseksi toiminnaksi. Tuloksia ei pidä käyttää koulujen asettamiseen paremmuusjärjestykseen tai yksittäisten koulujen arvosteluun, sillä se voisi tuhota hankkeeseen osallistuvien välisen välttämättömän luottamuksen. Arviointi on työväline, jota koulut voivat käyttää hyödyntääkseen voimavaroja mahdollisimman tehokkaasti sekä kehittyäkseen ja oppiakseen. Sen pohjalta on lisäksi hyvä laatia strategioita, joiden avulla lisätään koulujen kykyä sopeutua paikalliseen, alueelliseen, valtakunnalliseen ja kansainväliseen kehitykseen ja muutokseen.

1.7. Elinkeinoelämässä on kysyntää sekä "koville" että "pehmeille" tiedoille ja taidoille, minkä vuoksi on tärkeää, että oppilaat hankkivat molempia. Siksi on kehitettävä sellaisia arviointimenetelmiä, joita voidaan käyttää sekä pehmeiden että kovien tietojen ja taitojen arviointiin.

1.8. Koulujen käyttäjät ja muut osapuolet, erityisesti vanhemmat, mutta myös paikalliset nuorisokoulutuksesta vastaavat tahot, elinkeinoelämä jne., on saatava mukaan siihen paikalliseen poliittiseen prosessiin, jossa laatutavoitteet asetetaan ja arvioinnit määritellään. Koko prosessin tulee olla avoin ja selkeä. Tulosten käyttötarkoituksesta ei pidä olla epäilyksiä, eikä myöskään siitä, kenen "omaisuutta" tulokset ovat tai millä edellytyksin ja kuinka laajasti ne julkaistaan. Alueiden komitean kokemuksen mukaan valvonta-arvioinnilla ei myöskään ole kehittävää tai opettavaa vaikutusta, vaan päinvastoin.

1.9. Alueiden komitea korostaa, että koulujen laadunarvioinnin tavoitteena on tukea positiivista kehitystä parantamalla opetuksen laatua ja lisäämällä tietoisuutta voimavarojen tehokkaasta käytöstä. Alueiden komitea pitää myönteisenä sitä, että paikallis- ja alueyhteisöjen välille luodaan rajanylittäviä verkostoja, jotka edistävät vastavuoroista ideoimista ja oppimista.

1.10. Alueiden komitea muistuttaa, että yhteisön tulee läheisyysperiaatteen mukaisesti toimia vain silloin kun ja siinä määrin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita. Lukuun ottamatta edellä esitettyjä kantoja kouluopetuksen kehittämisestä ja järjestämisestä alueiden komitea ei katso, että EU:n roolia kouluopetuksessa tulisi laajentaa tai syventää.

1.11. Komitea huomauttaa, että arvioinnissa tulee ottaa huomioon koulujen sopeutuminen uuteen teknologiaan sekä oppilaille tarjottava alan koulutus.

2. Alueiden komitean huomautukset

(Jatkossa mainitut luvut 1a), 1b) jne. viittaavat suoraan suosituksessa käytettyyn numerointiin(3))

2.1. Suositukset jäsenvaltioille

2.1.1. Alueiden komitea korostaa, että avointen arviointijärjestelmien täytäntöönpano on tosiasiassa vasta ensimmäinen askel. Seuraava askel on, että koulut oppivat käyttämään arvioinnin tuloksia oppimisen ja kehittymisen pohjana.

2.1.2. (kohta 1a) Sen lisäksi, että tarkoituksena on "turvata - - kouluopetuksen laatu", tavoitteisiin on lisättävä "opetuksen laadun kehittäminen". Laatujärjestelmien tulee parantaa laadunkehittämiskykyä. Laadunkehittämistä voidaan edistää mm. suhtautumalla avoimesti muissa Euroopan maissa saatuihin kokemuksiin.

2.1.3. (kohta 1b) Oikea tasapaino itsearvioinnin ja ulkoisen arvioinnin välillä on tärkeä. Alueiden komitea paneekin tyytyväisenä merkille, että asia mainitaan suosituksessa. Ulkoista arviointia voidaan käyttää peilinä, josta itsearviointia voidaan tarkastella ja näin pysyä oikealla linjalla. Hyvät ulkoiset yhteistyökumppanit innoittavat jatkamaan kehittämistä.

2.1.4. (kohta 1c) Alueiden komitea pitää erittäin tärkeänä sitä, että arvioinnin tarkoitus ja edellytykset selvitetään kaikille osapuolille. Avoimuus, luottamus ja selvät tavoitteet ovat tällöin avainasemassa.

2.1.5. (kohdat 2a ja 2b) Alueiden komitea korostaa, että jäsenmaiden koulujärjestelmien väliset erot ovat hyvin suuria, ja siksi komitean mielestä olisi epätarkoituksenmukaista, mikäli komissio kehottaisi laatimaan maakohtaisia standardeja. Komitea katsoo, että on kunkin jäsenvaltion kouluviranomaisten tehtävä laatia normit sen mukaan, kenellä on vastuu ja asiantuntemus kouluopetuksesta. Kysymys siitä, ovatko maakohtaiset normit ja laatuindikaattorit paras tapa kehittää koulujen laatua, kuuluu siis ratkaista paikallis-, alue- ja valtion viranomaisten poliittisissa keskusteluissa. Kohdan 2a) osalta komitea katsoo, että sana "seurata" tulee poistaa. Se viittaa liikaa epätarkoituksenmukaiseen valvontaan.

2.1.6. (kohta 3) Alueiden komitean mielestä on tärkeää varmistaa yhteinen vastuu koulujen kehittämisestä ottamalla mukaan myös ulkoisia osapuolia, kuten paikallinen elinkeinoelämä. Positiivinen asia olisi esimerkiksi, että elinkeinoelämä tarjoaisi riittävästi asiaankuuluvia harjoittelupaikkoja koulujen oppilaille ja etenkin niille, joilla on erilainen kulttuuritausta. Näin voitaisiin lisäksi lähentää koulua entisestään työelämään ja edistää Euroopan kansalaisten siirtymistä niiden välillä.

2.1.7. (kohta 4a) Alueiden komitea on erityisen tyytyväinen siihen, että koulunjohtajat mainitaan arviointiprosessin avainhenkilöinä. Koulunjohtajat eivät ole pelkästään liikkeellepanijoita, vaan he myös takaavat onnistuneen prosessin toteutumisen ja uskottavat tulokset, jotka edistävät oppimista ja laadunkehitystä. Alueiden komitea tukee siksi työnantajan vastuun korostamista koulunjohtajien jatkokoulutuksessa, kun ajatellaan erityisesti arviointityöhön perehtymistä sekä kykyä antaa työntekijöille virikkeitä ja johtaa konkreettista arviointia kouluissa.

2.1.8. (kohta 4b) Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti verkostojen luomiseen niin paikallistasolla kuin alueiden ja valtioiden välillä. Omista ja muiden kokemuksista oppiminen on opettavan toiminnan perusta. Samasta syystä komitea kehottaa kohdan 5b) osalta komissiota painokkaasti harkitsemaan verkostojen ja muiden paikallis- ja aluetason tulevien kokeiluhankkeiden taloudellista tukemista.

2.1.9. (kohta 5a) Ilmaisu "yksilöidä hyvät toimintatavat" tulee korvata ilmaisulla "etsiä" tai "tunnistaa hyvät toimintatavat".

2.1.10. (kohta 6b) Alueiden komitea kehottaa varovaisuuteen vertailukelpoisten tietojen, indikaattoreiden ja vertailuarvojen kehittämisen suhteen. Mikäli arviointityö on tarkoitus liittää paikalliseen ja alueelliseen prosessiin ja mikäli prosessia halutaan käytettäväksi innovatiiviseen kehittämiseen ja oppimiseen, eivät valtakunnalliset normit ole aina tarkoituksenmukaisimmat. Alueiden komitea suhtautuu epäillen erityisten indikaattoreiden kehittämiseen ja vaihtamiseen. Sellainen edellyttää yhtäältä mittavaa hallinnollista ja byrokraattista panosta, ja toisaalta kyseisenlaisilla indikaattoreilla saavutettuja tuloksia saatettaisiin käyttää kouluviranomaisten työn epätarkoituksenmukaiseen paremmuusjärjestykseen asettamiseen niin paikallis-, alue- kuin valtakunnan tasolla. Alueiden komitea katsoo voivansa kannattaa jäsenvaltioiden koulujärjestelmistä laadittavien yleisluonteisten, asiaankuuluvien mittalukujen määrittelemistä, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia hyvistä toimintatavoista.

2.1.11. (kohta 6c) Alueiden komitea pitää myönteisenä, että eurooppalainen asiantuntemus annetaan jäsenvaltioiden käyttöön. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä, että eurooppalaisiin verkostoihin osallistuvien jäsenvaltio-osapuolien valinnan perusteena käytetään konkreettista kokemusta ja päivittäisiä yhteyksiä kouluopetuksen arviointityöhön. Kyseistä konkreettista kokemusta on useimmiten alue- ja paikallisviranomaisten edustajilla ja alue- ja paikallistasoa edustavien organisaatioiden asiantuntijoilla.

2.2. Ehdotukset komissiolle

a) Yleishuomautukset kohtiin II 1, 2 ja 3

2.2.1. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävää tiivistä yhteistyötä, tietokannan perustamista ja arviointijärjestelmien kehittämisestä joka kolmas vuosi annettavaa kertomusta koskevien komissiolle tehtyjen ehdotusten osalta alueiden komitea toteaa yleisesti suhtautuvansa myönteisesti laadun kehittämistä koskevaan yhteistyöhön ja kokemusten vaihtoon. Komitea katsoo olevan asianmukaista kerätä esimerkkejä parhaista toimintatavoista ja asettaa ne saataville Internetiin. Komitea tukee myös sitä, että jäsenvaltiot todistavat eri arviointimenetelmien kehittämisen asianmukaisin asiakirjoin.

b) Yksityiskohtaiset huomautukset kohtiin II 1, 2 ja 3

2.2.2. (kohta II 1) Alueiden komitea muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa laajalti toimivaltaa koulutusalalla, ja niillä on siten myös laadunarvioinnin ja laadunvarmistamisen alalla tarvittavaa kokemusta. Komitea ehdottaa siksi, että alue- ja paikallisviranomaisten edustajat kutsutaan mukaan kohdassa II 1 mainittua verkostojen luomista koskevaan tiiviiseen yhteistyöhön. Kuten tässä asiakirjassa on jo edellä mainittu, on "alhaalta ylöspäin" -periaatteeseen perustuva ajattelutapa keskeinen, mikäli arviointiprosessin katsotaan olevan innovaation ja oppimisen onnistumisen edellytys. Alueiden komitea korostaa näin ollen, että arviointityön kannalta on tärkeää tukea alue- ja paikallistason kehitystä.

2.2.3. (kohta II 2) Alueiden komitea ehdottaa, että suosituksen kohdassa II 2 mainittuun tietokantaan kerätään esimerkkejä ainoastaan itsearviointimalleista sekä esimerkkejä parhaista toimintatavoista koulu-/itsearvioinnista. Tietokannan tulee sisältää ei-kaupallisia malleja ja kokemuksia, jotka ovat suoraan koulujen käytettävissä, ja koulujen tulee myös voida lisätä omia kokemuksiaan suoraan tietokantaan. Alueiden komitea korostaa siis, että on järkevää kerätä eri arviointimalleja, joista koulut ja alue- ja paikallisviranomaiset voivat saada ideoita. Komitea toteaa samalla, ettei ole tarkoituksenmukaista esittää käytettäviksi ylhäältä alas suuntautuvia laatuindikaattoreita, joiden määrittelyyn eivät alue- ja paikallistason toimijat lainkaan ole osallistuneet.

2.2.4. (kohta II 3) Alueiden komitea esittää, että suosituksen kohdassa II 3 mainittu joka kolmas vuosi laadittava kertomus sisältää tietoa ainoastaan laadunarviointijärjestelmien kehittämisestä jäsenvaltioissa sekä alan eurooppalaisesta yhteistyöstä. Kertomukseen ei tule sisältyä luetteloa asetettujen eurooppalaisten laatuindikaattoreiden mukaan mitatuista tuloksista.

Bryssel 15. kesäkuuta 2000.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Jos Chabert

(1) EYVL C 116, 14.4.1997, s. 98.

(2) EYVL C 64, 27.2.1998, s. 76.

(3) Suom. huom. Komission asiakirjan suomenkielisessä toisinnossa numerointi poikkeaa osittain muiden kielitoisintojen numeroinnista. Komission asiakirjan sivulta 7 alkavat suositukset jäsenvaltioille on muissa kielitoisinnoissa numeroitu kohdaksi I (luetelmakohdat 1-6) ja sivulla 8 esitetyt pyynnöt komissiolle kohdaksi II (luetelmakohdat 1-3).