PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Maailman ruokaturvatilanne heikkenee nopeasti, ja monet ruokapulasta kärsivistä maista ovat vähiten kehittyneitä tai alhaisen tulotason maita.

Jo ennen kuin Venäjän Ukrainaa vastaan käymä hyökkäyssota heikensi maailmanlaajuista ruokaturvaa entuudestaan, lähes 193 miljoonaa ihmistä 53 maassa/alueella kärsi akuutista ruokaturvattomuudesta ja tarvitsi kiireellistä apua (lähes 40 miljoonaa enemmän kuin vuotta aikaisemmin). Venäjän Ukrainaa vastaan käymä hyökkäyssota on johtanut viljan tarjonnan jyrkkään vähenemiseen maailmanmarkkinoilla, kun Mustanmeren reittien käyttö on estetty ja viljasiiloihin on tehty tahallisia iskuja. Elintarvikkeiden maailmanmarkkinahinnat nousevat nopeasti ja ovat nyt korkeimmillaan kolmeen vuosikymmeneen. Energian hinnannousu nostaa maatalouden tuotantopanosten (erityisesti lannoitteiden), kuljetuksen ja viime kädessä elintarvikkeiden hintoja. Nämä hinnankorotukset heikentävät makrotalouden näkymiä tilanteessa, jossa covid-19-pandemia on jo kaventanut julkisen talouden liikkumavaraa. Tämä voi johtaa velka-ahdingossa ja/tai maksutasekriisissä olevien maiden määrän kasvuun. Konfliktit ja kuivuus pahentavat entisestään tilannetta haavoittuvilla alueilla. Haavoittuvimpia ovat vähiten kehittyneet ja alhaisen tulotason maat. Kuten viime vuosikymmenten kansannousuissa on nähty, epävakaus ja konfliktit saavat usein alkunsa elintarvikkeiden äkillisestä hinnannoususta.

Maaliskuun 24. ja 25. päivänä 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti tilanteesta eniten kärsivien maiden tukemisen kiireellisyyttä ja poliittisuutta päätelmissään, joissa se kehotti komissiota priorisoimaan maailmanlaajuista ruokaturvaa ja ruoan kohtuuhintaisuutta koskevan työn erityisesti tukemalla ruokaturvaa ja maataloutta Ukrainassa sekä kaikkein haavoittuvimmissa ja tilanteesta eniten kärsivissä kolmansissa maissa. Myöhemmin eli toukokuun 30. ja 31. päivänä 2022 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti päätelmissään komissiota selvittämään mahdollisuutta ottaa käyttöön Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoja tilanteesta eniten kärsivien kumppanimaiden tukemiseksi. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa maantieteellisen pilarin kaikki määrärahat on jo ohjelmoitu ja niistä noin 3 miljardia euroa on kohdennettu maatalouteen, ravitsemukseen, vesihuoltoon ja sanitaatioon liittyviin ohjelmiin. Lisäksi humanitaarisen avun määrärahoista osoitettiin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maille vuonna 2022 alustavasti noin 520 miljoonaa euroa, joista merkittävä osa käytetään puutteellisen ruokaturvan kohentamiseen ja siihen liittyvien tarpeiden täyttämiseen. Tarpeiden ja mahdollisten seurausten laajuus huomioon ottaen kumppanimaiden tukemiseksi olisi kuitenkin otettava käyttöön lisärahoitusta. EU:n talousarviosta on käytettävissä vain hyvin vähän varoja: NDICI-välineen Globaali Eurooppa uusia haasteita ja painopisteitä koskeva joustovara käytetään vuonna 2022 kokonaisuudessaan muihin kiireellisiin prioriteetteihin ja vuoden 2022 humanitaarisen avun alustavat määrärahat, joilla on tarkoitus kohentaa ruokaturvaa AKT-maissa ja vastata siihen liittyviin tarpeisiin, jotka on määritelty jo ennen Venäjän hyökkäyssodan alkamista Ukrainassa, on kohta käytetty kokonaan. AKT-kumppanimaihin kohdistuvan vaikutuksen huomioon ottaen kymmenennestä ja yhdennestätoista EKR:stä vapautuneiden varojen käyttöönotto mahdollistaisi sen, että EU ja sen jäsenvaltiot voivat lisätä tukeaan ja osallistua toimiin Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan syventämän ruokaturvakriisin lievittämiseksi Team Europe -lähestymistapaa noudattaen.

Tämän neuvoston päätösehdotuksen tavoitteena on saada neuvostolta valtuutus käyttää kymmenennestä ja yhdennestätoista EKR:stä vapautuneita varoja sellaisten toimien rahoittamiseen, joilla lievitetään Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttamaa ruokaturvakriisiä ja talouden häiriötilaa AKT-maissa enintään 600 000 000 eurolla, joista 488 000 000 euroa otetaan kymmenennestä ja 112 000 000 euroa yhdennestätoista EKR:stä.

Näistä varoista enintään 582 000 000 euroa käytetään toimien rahoittamiseen ja enintään 18 000 000 euroa komissiolle aiheutuvien tukimenojen kattamiseen.

Varat käytetään tilanteesta eniten kärsivien kumppanimaiden hyväksi niin, että erityishuomiota kiinnitetään haavoittuvimmassa asemassa oleviin ja altistuneimpiin maihin. Varat käytetään

·makrotaloudelliseen tukeen (100 milj. euroa),

·ruoantuotannon ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn tukemiseen (350 milj. euroa), ja

·humanitaariseen apuun (150 milj. euroa).

Mitä tulee ruoantuotannon ja elintarvikejärjestelmien häiriönsietokyvyn tukemiseen, EU tukee investointeja paikalliseen tuotantokapasiteettiin osana kestäviä vesiviljely- ja maatalouselintarvikejärjestelmiä, jotka perustuvat agroekologisiin lähestymistapoihin, mukaan lukien maatalouden arvoketjujen ja ruoantuotannon monipuolistaminen. Tuen kohdentamisessa valittuihin maihin voitaisiin käyttää seuraavia kriteerejä:

·kumppaneiden puutteellisen ruokaturvan ja vajaaravitsemuksen (nouseva) taso,

·kumppaneiden altistuminen Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksille määriteltynä niiden elintarviketuonnin osuutena BKT:stä,

·kumppaneiden makrotaloudelliset haavoittuvuustekijät, jotka voitaisiin määrittää niiden julkisen talouden velkasuhteen, valuuttavarannon ja tuonnin (kk) vastaavuuden ja velkakestävyysanalyysin perusteella,

·unionin rahoituksen mahdollinen vaikutus kumppanimaissa tai -alueilla, mitä arvioidaan tarkastelemalla mahdollisuuksia lisätä tuotantoa ja selviytymiskykyä parantavia tukitoimia.

Ehdotuksen nojalla rahoitettavilla toimilla tuetaan EU:n toimintaa maailmanlaajuisen ruokaturvan varmistamiseksi. Toiminta on suunniteltu Eurooppa-neuvoston pyynnöstä. Se käsittää heti ja keskipitkällä aikavälillä toteutettavia toimia, joilla kumppaneille eri puolilla maailmaa osoitetaan, että EU antaa yhdennettyä, kattavaa ja nopeaa tukea sodasta niille aiheutuvien vaikutusten lieventämiseen. EU:n toiminta maailmanlaajuisen ruokaturvan varmistamiseksi sisältää erityyppisiä toimia, joista on sovittu FARM-aloitteen ja G7-maiden maailmanlaajuisen allianssin puitteissa, ja tukee YK:n maailmanlaajuisen kriisinhallintaryhmän työtä.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa