A4-0403/97

Päätöslauselma transatlanttisista kauppa- ja taloussuhteista

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon 22. marraskuuta 1990 annetun transatlanttisen julistuksen EY:n ja USA:n välisistä suhteista ((Euroopan yhteisön tiedote 11-1990, 1.5.3. kohta.)),

- ottaa huomioon uuden transatlanttisen agendan (UTA), joka hyväksyttiin Madridissa 3. joulukuuta 1995, sekä sitä seuranneen EU:n ja USA:n yhteisen toimintasuunnitelman,

- ottaa huomioon Chicagon julistuksen transatlanttisen liike-elämän vuoropuhelusta (Transatlantic Business Dialogue) (TABD) (9. marraskuuta 1996) ja Roomassa 6. ja 7. marraskuuta 1997 pidetyn TABD-konferenssin tulokset,

- ottaa huomioon 16. joulukuuta 1996, 28. toukokuuta 1997 ja 5. joulukuuta 1997 pidettyjen EU:n ja USA:n huippukokouksien tulokset ja sitä ennen kokoontuneen johtotason ryhmän kertomukset,

- ottaa huomioon Washingtonissa 5. ja 6. toukokuuta 1997 pidetyn UTA:an liittyvän «Bridging the Atlantic: People-to-people links» -konferenssin tulokset,

- ottaa huomioon WTO:n 13. joulukuuta 1996 antaman Singaporen julistuksen,

- ottaa huomioon 20. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman uudesta transatlanttisesta agendasta (EU:n ja Yhdysvaltojen suhteet) ((Kyseisen päivän pöytäkirja, osa II, kohta 4.)), 15. toukokuuta 1997 antamansa päätöslauselman WTO:n Helmsin-Burtonin lakia koskevan riitojenratkaisumenettelyn keskeyttämisestä ((EYVL C 167, 2.6.1997, s. 150.)) ja 18. syyskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission ja Yhdysvaltain hallintoviranomaisten välillä Helmsin-Burtonin laista käytävistä neuvotteluista ((EYVL C 304, 16.10.1997, s. 116.)),

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan,

- ottaa huomioon taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan mietinnön ja kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnon (A4- 0403/97),

A. katsoo, että EU:n ja USA:n välisten suhteiden pitää perustua yhteisiin taloudellisiin ja poliittisiin sekä turvallisuutta, ekologisesti kestävää kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeviin etuihin sekä yhtenevään käsitykseen maailmanlaajuisista velvollisuuksista, riippuvuuksista ja tarpeista,

B. katsoo, että EU ja USA jakavat yhteiset arvot - demokratiasta, ihmisoikeuksista, talousfilosofiasta ja sosiaalisesta vakaudesta aina ympäristökysymyksiin ja omaehtoiseen kulttuuriin sekä yhteiseen turvallisuuspolitiikkaan,

C. katsoo, että transatlanttinen suhde on yksi maailman avoimimmista ja riippumattomimmista ja että se toimii molemmille osapuolille erittäin tärkeänä taloudellisena yhteytenä, kun otetaan huomioon kauppa, sijoitukset sekä teknologinen vaihto,

D. katsoo, että nämä ovat tekijöitä, jotka edellyttävät, että EU ja USA pitävät yllä läheisiä yhteyksiä keskenään huolimatta maailmantilanteen muuttumisesta ja kauppavirtojen ja taloudellisen toiminnan siirtymisestä Atlantin alueelta Aasiaan,

E. katsoo, että tutkimus- ja teknologiayhteistyö on ratkaisevan tärkeää kaupan ja investointien kehittymiselle Yhdysvalloissa ja Euroopan unionissa molempien osapuolten kannalta,

F. katsoo, että turvallisuuskysymysten monimutkaisuuden ja epävarmuuden lisääntymisen ja maailmanlaajuisen sekä alueellisen kaupan ja sijoitusmallien muuttumisen vuoksi tätä yhteyttä ei voi enää pitää itsestään selvänä ja että sitä on aktiivisesti laajennettava,

G. katsoo, että aika, jolloin USA:n edut automaattisesti yhdistettiin Länsi-Euroopan etuihin, on mennyttä, ja katsoo, että kylmän sodan jälkeen USA:n kauppapoliittiset asenteet ovat olleet luonteeltaan jyrkempiä ja perustuneet aikaisempaa enemmän oikeudenmukaisen kaupan, vastavuoroisuuden, alueellisuuden ja kahdenkeskisyyden kaltaisiin periaatteisiin,

H. katsoo, että transatlanttisen yhteistyön on tapahduttava tasaveroisten kumppanien välillä ja että siinä on otettava asianmukaisella tavalla huomioon kummankin osapuolen poliittiset, kulttuurilliset, sosiaaliset ja taloudelliset ominaispiirteet,

I. katsoo, että transatlanttisen yhteistyön päätavoitteena tulisi olla maailmanlaajuisen turvallisuuden lisääminen ja taloudellisten etujen tarjoaminen ei ainoastaan yrityksille, vaan myös työntekijöille ja kuluttajille terveessä ympäristössä,

J. ottaa huomioon, että kaupan vapauttaminen sisältyy uuteen kansainväliseen talousagendaan ja tästä syystä tarvitaan erityisesti yhtenäistä EU:n kauppapolitiikkaa, joka on luonteeltaan tulevaisuuteen suuntautuvaa ja ihmisläheistä, jotta transatlanttisia suhteita voidaan kehittää vielä tehokkaammin;

Yleistä

1. Katsoo, että EU:n ja USA:n taloudellinen vahvuus tuo niille yleismaailmallisella tasolla erityistä vastuuta, joka liittyy erityisesti perusihmisoikeuksia ja ympäristönsuojelua koskevien keskeisten standardien säilyttämiseen ja kehittämiseen, kansainvälisen oikeuden kunnioittamiseen, kansainvälisten instituutioiden vahvistamiseen ja demokratisointiin sekä kehitysmaiden osallistumiseen maailman talousjärjestelmään;

2. Katsoo, että EU:n ja USA:n suhteilla on merkittävä vaikutus kansalaisten elämään erityisesti työllisyyden kannalta mutta myös elämänlaadun ja kulttuurin osalta, ja että kaikkia kansalaisia edustavien parlamentaaristen elinten on toimittava merkittävässä roolissa näiden aloitteiden kehittämisessä;

3. Pitää tervetulleena UTA:n hyväksymistä, joka määrittämällä yhteisen työohjelman tärkeimmät tavoitteet yhteistyön keskeisillä alueilla on auttanut transatlanttisten suhteiden jäsentelyssä sekä käytännön toimenpiteisiin keskittymisessä;

4. Huomauttaa, että UTA on muuttuva asiakirja, joka mahdollistaa kehityksen jatkuvan seurannan ja tärkeimpien tavoitteiden saattamisen ajan tasalle; tukee EU:n ja USA:n yhteistä toimintasuunnitelmaa, joka sisältää periaatteet ja välineet UTA:n tavoitteiden saavuttamiseksi;

5. Huomauttaa, että uuteen transatlanttiseen kumppanuuteen liittyvien sitoumusten ja yhteisten toimien on tuotettava ensi vuonna todellista hyötyä sekä Euroopan että Yhdysvaltojen kansalaisille; tähän saakka saavutusten vauhti on ollut epätasaista;

6. Pitää myönteisenä sitä, että UTA kattaa laajan käynnissä olevien poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten aloitteiden valikoiman, ja näkee ohjelman vahvuuden kokonaisvaltaisessa suhtautumisessa EU:n ja USA:n väliseen transatlanttiseen alueeseen;

7. Toteaa, että EU ja Yhdysvallat ovat vastuussa siitä, että ne käyttävät taloudellista voimaansa muiden kansojen ja kansakuntien hyväksi ja että uuden kahdenkeskisen agendan tulee edistää monenkeskisen järjestelmän vakautta ja kasvua; kehottaa kaikkia osapuolia USA:n kongressi mukaan lukien ottamaan tämä tehtävä vakavasti;

8. Katsoo, että UTA:n tärkeimpien tavoitteiden asettamista tulee tehostaa etenkin laatimalla aikatauluja sen aloitteille niin, että eri osapuolet voivat vaikuttaa prosessiin ajallaan;

9. Huomauttaa, että parlamentaaristen elinten on seurattava tarkoin neuvotteluprosesseja myös «hallinnollisten järjestelyjen» yms. osalta; tunnustaa, että demokraattista vastuuta koskevista kysymyksistä tulee olennaisen tärkeitä, kun keskinäinen taloudellinen riippuvaisuus sekä sääntelyn yhdenmukaistuminen Atlantin molemmin puolin kehittyvät täyteen mittaansa; katsoo, että «yhteisen transatlanttisen alueen» perustaminen edellyttää parlamentin hyväksymistä;

10. Pyytää komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen, joka antaa yleiskuvan UTA:aan kulloinkin liittyvistä erilaisista sopimuksista ja toimista;

11. Tunnustaa Euroopan parlamentin ja kongressin elinten ja erityisesti suhteesta Yhdysvaltoihin vastaavan valtuuskuntansa sekä Yhdysvaltain edustajainhuoneen valtuuskunnan tärkeän merkityksen osapuolten välisen yhteistyön parantamisessa ja muistuttaa näiden valtuuskuntien puheenjohtajien 22. ja 23. syyskuuta 1997 Washington D.C:ssä järjestetyssä parlamenttien välisessä 47. kokouksessa antamasta julkilausumasta, jossa todettiin, että seuraavista kohdista on saavutettu yksimielisyys:

a) Transatlantic Business Dialogue (TABD);

b) kansainvälinen rikollisuus, huumeet ja terrorismi;

c) NATOn ja EU:n laajentuminen;

d) talouspakotteiden ja kauppasaartojen määräämistä edeltävä kustannusten ja hyötyjen arvioiminen;

e) julkiset hankinnat;

f) kilpailu- ja kartellilainsäädäntö;

g) kansojen väliset suorat yhteydet («People-to-people links»);

12. Tunnustaa transatlanttisen poliittisen verkoston (Transatlantic Policy Network) (TPN) edelläkävijän roolin uuden transatlanttisen kumppanuuden määrittelyssä;

13. Pitää tervetulleena tällä alalla käytyä tärkeää vuoropuhelua, transatlanttista pienyrityksiä koskevaa aloitetta (Transatlantic Small Business Initiative) (TASBI), transatlanttista liike-elämän vuoropuhelua (Transatlantic Business Dialogue) (TABD), transatlanttista kansalaisyhteiskuntaan liittyvää vuoropuhelua (Transatlantic Civil Society Dialogue) (TACD) sekä transatlanttista työhön liittyvää vuoropuhelua (Transatlantic Labour Dialogue) (TLD);

14. Korostaa erityisesti TABD:n merkitystä transatlanttisten suhteiden kehittämisen käyttövoimana, koska se on menestyksekkäästi vaikuttanut muun muassa Denverin G7- huippukokouksessa vuonna 1997 tehtyyn vastavuoroista tunnustamista koskevaan sopimukseen (Mutual Recognition Agreements) (MRA);

15. Muistuttaa, että sopimukset, joista on neuvoteltu UTA:n (mukaan lukien TABD, TASBI, TACD ja TLD) yleisissä puitteissa sekä vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset (MRA) eivät saa haitata kauppalakien, -sopimusten ja -säädösten lainsäädännöllistä valmistelua sekä tähän liittyvää parlamentaarista kuulemista;

16. Pitää myönteisinä EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä 5. joulukuuta 1997 pidetyssä huippukokouksessa annettuja yhteisiä lausuntoja seuraavista aiheista:

a) sähköinen kaupankäynti, jossa tunnustetaan sähköisen kaupankäynnin merkitys huomattavana käyttövoimana kasvulle ja uusille mahdollisuuksille ja jossa kannustetaan käynnistämään maailmanlaajuisesti avoin vuoropuhelu hallitusten ja yksityisen sektorin välillä, jotta pystyttäisiin luomaan ennustettavissa oleva lainsäädännöllinen ja kaupallinen ympäristö liiketoimien hoitamiselle Internetissä; siihen sisältyy myös sopimus pyrkiä mahdollisimman pian WIPO:n tekijänoikeussopimuksen sekä WIPO:n esityksiä ja äänitteitä koskevan sopimuksen ratifiointiin ja täytäntöönpanoon sekä pyrkimys varmistaa yksityisyyden tehokas suojeleminen, kun otetaan huomioon henkilökohtaisten tietojen käsittely maailmanlaajuisissa tietoverkoissa; pyrkimys luoda maailmanlaajuinen markkinoihin perustuva Internetin aluenimien rekisteröinti-, myöntämis- ja hoitojärjestelmä,

b) Ukraina, jossa osapuolet tunnustavat, että Ukrainan kehittyminen vauraaksi demokratiaksi on erittäin tärkeä Euroopan vakauden ja turvallisuuden osatekijä;

c) yhteistoiminta sääntelyn alalla, jossa osapuolet suostuvat tehostamaan - aina kun se on mahdollista - yhteistyötä kuulemisen alalla jo varhaisessa vaiheessa päätöslauselmia laatiessaan, luottamaan entistä enemmän toistensa teknisiin resursseihin ja asiantuntemukseen sekä yhdenmukaistamaan vastavuoroisen tunnustamiseen liittyviä sääntelyvaatimuksia;

17. Korostaa, että parlamentti varaa oikeuden tehdä lisäyksiä edellä mainittuihin aiheisiin, kun otetaan huomioon seuraavan EU:n ja Yhdysvaltojen välisen huippukokouksen esityslista;

Kahdenkeskiset kysymykset

18. On sitä mieltä, että EU:n ja Yhdysvaltojen pitäisi pyrkiä luomaan transatlanttinen talousalue, mikä takaisi kehityksen kohti tehokasta markkinoille pääsyä Atlantin molemmin puolin; UTA:n rajoissa luotavilla uusilla transatlanttisilla markkinoilla (New Transatlantic Market Place) (NTMP) tulisi soveltaa hyvin tiukkoja ympäristön ja kuluttajien suojelua koskevia normeja, ja huomioon olisi otettava myös sosiaalinen ulottuvuus; muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että molempien osapuolten on tehtävä velvollisuutensa ja pantava täytäntöön monenkeskisiä työ- ja ympäristöstandardeja koskevat OECD:n suuntaviivat (OECD Guidelines on Multilateral Labour and Environment Standards) vuodelta 1997;

19. Korostaa USA:n ja EU:n välillä esimerkiksi amerikkalaisen hormonikäsitellyn lihan, siipikarjan lihan ja geneettisesti muunnetun maissin tuonnista vallitsevien mielipide-erojen vuoksi sitä, että USA:n ja EU:n on päästävä sopimukseen noudatettavista elintarvikemääräyksistä;

20. Korostaa myös, että on päästävä sopimukseen villakankaisiin ja -vaatteisiin sovellettavien korkeiden tullimaksujen alentamisesta, sillä ne hankaloittavat huomattavasti yhteisön tekstiilituotteiden tuontia;

21. Painottaa sitä, kuinka tärkeitä «uusien transatlanttisten markkinoiden» toteuttamiseksi ovat kokonaisnäkemys, puitekehys, toimintasuunnitelma, aikataulu ja tavoitepäivämäärä sekä mekanismi Euroopan parlamentin poliittista kuulemista varten;

22. Pitää tärkeänä, että tämänhetkistä yhteistä kaupan esteiden tutkimusta laajennettaisiin, jotta uusien transatlanttisten markkinoiden vaikutuksia voidaan tutkia taloudellisten mallien pohjalta; on kuitenkin huolissaan siitä, että (muualla kuin periaatejulistuksissa) USA itse asiassa pitää yllä tullimuureja käytännöllisesti katsoen kaikilla taloudenaloilla, minkä on osoittanut jälleen heinäkuussa 1997 julkaistu komission 13. kertomus USA:n asettamista kaupan ja sijoitusten esteistä;

23. Painottaa 20. kesäkuuta 1997 parafoitujen vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten (MRA) tärkeyttä olennaisena välineenä kahdenkeskisen kaupan vilkastuttamiseksi uudelleen ja kehottaa ratifioimaan sopimukset pikaisesti ja etenkin kuulemaan asiasta Euroopan parlamenttia; painottaa tarvetta laajentaa yleinen yhteistyö sääntelyä vaativiin kysymyksiin;

24. Muistuttaa, että vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset ovat vain yksi transatlanttisen kaupan parantamisen väline ja että tähän tarkoitukseen olisi käytettävä useita eri mahdollisuuksia; nämä sopimukset olisi pantava täytäntöön nopeasti ja tätä prosessia olisi valvottava huolellisesti ja siitä olisi tehtävä avoin; komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille säännöllisesti tätä prosessia koskevia edistymiskertomuksia;

25. Katsoo, että EU:n ja USA:n välinen läheisempi taloudellinen ja poliittinen yhteistyö ja yhteisten menettelytapojen kehittäminen sekä talouspolitiikassa että sääntelykysymyksissä edellyttää kattavan institutionaalisen kehyksen luomista (esim. sopimuksen muodossa) näiden kahden osapuolen välille mukaan lukien entistä laajempi parlamenttien välinen yhteistyö;

26. Katsoo, että UTA ja erityisesti TABD ja TASBI ovat sopivia foorumeita ratkaisujen etsimiseen tiettyihin kaupan ja sijoitusten esteisiin; tässä yhteydessä pitäisi tehdä uusia aloitteita alueilla, jotka ovat tulevaisuudessa ratkaisevan tärkeitä, kuten tietoyhteiskunta, henkisen omaisuuden oikeus, elektroninen kauppa, tietosuoja, sijoitukset mediaan, uusia palveluja koskevat säännöt (esim. salausmenetelmät); toimia on toteutettava myös tekstiilien kaavojen ja mallien teolliseksi suojaamiseksi, jotta varmistetaan WTO:n TRIPS-sopimuksen noudattaminen kaavojen ja mallien tarkistamisessa ja valvonnassa;

27. Muistuttaa, että viestintä, Internet, tietotekniikka ja Cyber-Space ovat muuttamassa maailmaamme ja tapoja, joilla ostamme ja myymme, sekä tapoja, joilla työskentelemme ja elämme; kehottaa yleisen saatavuuden sisällyttämistä osaksi kahdenvälistä/monenvälistä agendaa ja katsoo, että kansalaiset pystyvät täysin hyödyntämään tietoyhteiskuntaa vain, jos yleinen saatavuus taataan;

28. Tuomitsee voimakkaasti USA:n Helmsin-Burtonin- ja dÁmato-lainsäädännön aiheuttamat eksterritoriaaliset vaikutukset ja tukee EU:n aloittamaa riitojen ratkaisumenettelyä WTO:ssa; jos EU:n ja USA:n 11. huhtikuuta 1997 saavuttama yhteisymmärrys ei johda ratkaisuun, EU:n on aloitettava uudelleen menettely WTO:ssa;

29. Katsoo, että on ryhdyttävä myönteisiin toimiin eurooppalaisten audiovisuaalisen alan tuotteiden USA:n markkinoille pääsyn helpottamiseksi; toteaa, että Yhdysvaltain audiovisuaalisen alan markkinat ovat suljetut ja että vain 3 % niillä kulutetuista tuotteista on muita kuin amerikkalaisia, ja on huolissaan USA:n ja EU:n audiovisuaalisen alan taseen epätasapainosta, jonka taustalla on rakenteellisia syitä ja todellisia esteitä; katsoo, että tämä epätasapaino muodostaa uhan eurooppalaiselle kulttuurille sekä EU:n ja USA:n moniarvoisuudelle ja että tätä ongelmaa on käsiteltävä olennaisena seikkana osapuolten välisissä neuvotteluissa;

30. Katsoo, että käydessään kauppaa sellaisten maiden kanssa, joita vastaan on ryhdytty YK:n pakotteisiin, USA:n ja EU:n olisi noudatettava mahdollisimman yhtenäistä linjaa, jotta vältytään siltä, että nämä maat käyttävät näkemyseroja hyväkseen vaarantaen kansainvälisen turvallisuuden ja luoden USA:n ja EU:n liike-elämälle eriarvoiset toimintamahdollisuudet;

31. Korostaa, että kahdenvälisten suhteiden ongelmat ja erityisesti kauppakiistat eivät vaikuta huomattavasti taloussuhteiden yleisesti ottaen vaikuttavaan kehitykseen ja että ne pitäisi ratkaista suorin neuvotteluin ja viimeisenä vaihtoehtona WTO:n riitojenratkaisumenettelyllä, jonka yhteydessä molemmat osapuolet sitoutuvat täysin kunnioittamaan WTO:n ratkaisuja;

32. Tukee kansainvälisen rikollisuuden, terrorismin ja huumekaupan vastaisia pyrkimyksiä uusien menettelyjen avulla, jotka mahdollistavat oikeutta pakoilevien asettamisen syytteeseen, luovutussopimusten parantamisen ja rikoksella hankittujen varojen takavarikoinnin; näiden menettelyjen tulisi noudattaa Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen mukaisia periaatteita;

Monenkeskiset kysymykset

33. Muistuttaa, että EU:n ja USA:n väliset taloudelliset ja kauppasuhteet ovat olennaisen tärkeitä WTO:n tapaisen avoimen, monenkeskisen ja säännellyn kauppajärjestelmän tehokkaalle toiminnalle ja jatkuvalle kehitykselle;

34. Painottaa WTO:n tulevien toimien perustavaa merkitystä sekä EU:lle että USA:lle; niihin kuuluu Uruguayn kierroksen ja sisäisen toimintaohjelman täysi toteutus sekä «uusien aiheiden» konkreettinen kehitys (kauppa ja kilpailu/sijoitukset/ympäristö/työtä koskevat perusstandardit) ja on sitä mieltä, että EU:n ja USA:n tulisi pyrkiä kehittämään yhtenäinen menettelytapa näissä kysymyksissä;

35. Toteaa, että myös kaupan ja sijoitusten sekä kansallisen turvallisuuden ja taloudellisten pakotteiden suhdetta tulisi käsitellä WTO:ssa tavoitteena tutkia mahdollisuuksia monenkeskisiin menettelytapoihin; asiasta pitäisi tehdä tutkimus WTO:ssa ja mahdollisesti myös OECD:ssä;

36. Katsoo, että WTO:n toiminnasta on tiedotettava julkisesti paljon perusteellisemmin (sekä EU:ssa että USA:ssa) ja että WTO:n neuvoa-antavan parlamentaarisen edustajakokouksen perustaminen edistäisi suuresti avoimuutta ja demokraattista vastuuta;

37. Katsoo, että eurooppalaisten ja amerikkalaisten viranomaisten olisi ILO:n ja WTO:n puitteissa järjestettävien kansainvälisten tapaamisten yhteydessä tehtävä yhteisiä ehdotuksia, jotka koskevat työpaikalla sovellettavia ihmisoikeuksia;

38. Muistuttaa, että maailmanlaajuinen turvallisuus- ja kauppapolitiikka ovat yhä enemmän sidoksissa toisiinsa ja että nämä molemmat näkökohdat käsittävän EU:n ja USA:n kumppanuuden tulisi tutkia uusia kompromisseja ja vastavuoroisia sopimuksia, jotka voisivat puolestaan olla pohjana monenkeskisille sopimuksille;

39. Katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen välisten suosituimmuusaseman takaavien taloudellisten sopimusten solmiminen voisi olla vaaraksi avoimelle monenkeskiselle järjestelmälle sekä WTO:lle; on sitä mieltä, että EU:n tulisi kannustaa USA:ta suosimaan monenkeskisiä menettelytapoja alueellisuuden asemesta;

40. Katsoo, että USA:n ja EU:n olisi kannatettava monenvälistä konferenssia alueellisista kauppasopimuksista ja suosituimmuusjärjestelyistä yleisesti;

41. On sitä mieltä, että tietotekniikkaa ja perusteleviestintäpalveluja koskevat sopimukset ovat hyviä esimerkkejä siitä, miten EU:n ja USA:n yhteiset toimet mahdollistavat positiivisia tuloksia monenkeskisellä tasolla;

42. Kehottaa selkeyttämään WTO:n määräyksiä vapaakauppa-alueiden ja alkuperämääräysten alalla;

43. Korostaa, että hyvä hallinto muuttaa tulevaisuudessa muotoaan uudessa riippumattomien kansalaisten maailmassa; siksi UTA:n on seurattava kehitystä tiiviisti ja pyrittävä optimoimaan hallinto (erityisesti oikeudenmukaisen ja riittävän edustuksen tehtävät) valtioissa ja kansainvälisissä toimielimissä;

44. Muistuttaa, että uudessa maailmanjärjestyksessä, jossa kansantaloudet ja turvallisuusrakenteet ovat yhä läheisemmässä yhteydessä toisiinsa, kehittymättömimpiä maita koskevista vastuullisista politiikoista muodostuu maailman vakauden ja vastavuoroisen taloudellisen kasvun vahvistamisen kannalta ratkaisevia, ja siksi monenvälisissä sopimuksissa on otettava huomioon nämä rakenteelliset erot;

45. Toteaa, että valtioista riippumattomien järjestöjen osallistumisen varmistamisesta on muodostunut yhteiskunnallisen vastuunalaisuutemme tärkeä osa; siksi WTO:n päätöksenteon on oltava riittävän avointa niiden valvontatehtävän helpottamiseksi;

46. Muistuttaa, että vaikka maatalouspolitiikka on perinteisesti ollut transatlanttisten suhteiden vaikein ala, suhteet ovat tulleet sopusointuisimmiksi Uruguayn kierroksen täytäntöönpanon ja viime vuosien YMP-uudistusten johdosta; tällä alalla on kuitenkin jälleen nousemassa esiin arkoja kysymyksiä, jotka korostavat tarvetta aloittaa työt vuonna 1999 pidettäviä uusia WTO-neuvotteluja silmällä pitäen;

47. Kehottaa tekemään yhteisen EU:n ja USA:n aloitteen WTO:n uutta neuvottelukierrosta varten;

Siltojen rakentaminen

48. Kiinnittää huomiota «Building Bridges across the Atlantic» -käsitteeseen, joka määrittää periaatteet sosiaalisten, kulttuurillisten, tieteellisten, koulutuksellisten ja kaupallisten siteiden syventämiselle kansan keskuudessa ja joka mahdollistaa siltojen rakentamisen transatlanttisen yhteisön eri osapuolten välille;

49. Tunnustaa transatlanttisen liike-elämän vuoropuhelun (TABD) arvokkaan panoksen annettaessa konkreettisia suosituksia transatlanttisen kaupan ja sijoitusten esteiden ylittämiseksi; se on saanut aikaan uuden yhteistyön ilmapiirin transatlanttisen liike-elämän yhteisössä keskittymällä tiettyihin kysymyksiin;

50. Tunnustaa transatlanttisen pienyrityksiä koskevan aloitteen (TASBI) kehittämisen tärkeyden luotaessa pienten ja keskisuurten yritysten yhteistyöympäristöä; pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkein uusia työpaikkoja luova tekijä;

51. Tunnustaa transatlanttisen työtä koskevan vuoropuhelun (TLD) tärkeyden sen valvoessa aktiivisesti uuden transatlanttisen agendan toimintaa työllisyys- ja sosiaalikysymyksissä, jotka liittyvät kaupan laajentumiseen, sijoituksiin ja työpaikkoihin Atlantin molemmin puolin;

52. Pitää merkittävänä aloitetta transatlanttisesta kansalaisyhteiskuntaa koskevasta vuoropuhelusta (TACD) ja sen pyrkimystä saattaa EU:n ja USA:n kansalaisjärjestöt ja säätiöt yhteistoimintaan yhteisen edun taloudellisissa ja sosiaalisissa hankkeissa;

53. Tunnustaa transatlanttisen tietojen vaihtopalvelun (Transatlantic Information Exchange Service) (TIES) tärkeyden kehitettäessä ja ylläpidettäessä verkkosivua, jolle kootaan tietoja EU:n ja USA:n välisestä kumppanuudesta sekä kansalaistason hankkeista;

54. Kannattaa yhteisiä toimia poliittisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi Keski- ja Itä-Euroopan maissa, kuten julistettiin vuonna 1995 pidetyssä EU:n ja USA:n välisessä huippukokouksessa;

55. Painottaa sitä tosiseikkaa, että tietoyhteiskunta vaikuttaa suuresti transatlanttisiin suhteisiin taloudellisella, sosiaalisella sekä akateemisella alalla; tätä vahvistavat esimerkiksi tietotekniikkaa ja perustelepalveluja koskevien neuvottelujen tulokset; tiedonkulun vapauden tulisi olla edelleenkin tämän alueen perusperiaate, mutta olisi kehitettävä myös yhdenmukainen EU:n ja USA:n menettelytapa sääntelyä kaipaavissa kysymyksissä;

56. Painottaa EU:n ja USA:n välisten parlamentaaristen yhteyksien vahvistamisen merkitystä ja vahvistaa 17. syyskuuta 1992 antamansa päätöslauselman, jonka 37 kohdassa se pyysi mm. «parantamaan lainsäädäntöprosessiin liittyvien elinten ja instituutioiden yhteyksiä» ((EYVL C 284, 2.11.1992, s. 134.)) ja jossa todettiin, että tällaisen vuoropuhelun tulisi myös tarjota riittävät yhteydet asiantuntijakomiteatasolla; katsoo, että transatlanttisen parlamentaarisen kotisivun luominen voisi olla ensimmäinen askel tähän suuntaan kuten myös harjoittelijavaihto-ohjelman järjestäminen toisaalta Yhdysvaltain kongressin ja toisaalta Euroopan parlamentin sekä sen poliittisten ryhmien henkilökunnan välille;

57. Katsoo, että transatlanttisia taloudellisia kysymyksiä pitäisi käsitellä WTO:ssa yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa; tällainen kokous lisäisi WTO:n prosessin demokraattisuutta;

58. Korostaa, että tietoyhteiskunnan edelleen kehittyessä tutkimus- ja kehitysyhteistyöllä on ratkaiseva asema; pitää siksi tervetulleena Washingtonissa 5. joulukuuta 1997 pidetyn EU:n ja USA:n huippukokouksen yhteyteen suunniteltua tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamista;

59. Kiinnittää huomiota luomaansa uuteen budjettikohtaan B7-6602, josta rahoitetaan kyseisessä päätöslauselmassa mainitut toimet;

60. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä Amerikan Yhdysvaltain kongressille ja hallinnolle.