KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 7/2000

SISÄLTÖ

1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys

2. Määrärahojen alustava käyttö

3. Selvitysosa

4. Päätelmät

1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys

Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 31. päivään toukokuuta 2000 toteutettuja menoja.

1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot

>TAULUKON PAIKKA>

1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

3. Selvitysosa

3.1. Määrärahojen täytäntöönpano heinäkuussa 2000

Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano heinäkuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.5.2000) on 32 043 miljoonaa euroa eli 78,2 prosenttia määrärahoista. Menot ovat

- alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 238 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella; indikaattorin ylitys on suurempi kuin viime kuussa,

- alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 826 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella.

3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät

3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden

Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillan tuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä.

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $.

Todetut euron tosiasialliset kurssit ovat selvästi budjettipariteettia alhaisemmat. 1.8.1999-31.7.2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista ja jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen määrä on pienempi dollarin kurssikehityksen vuoksi [1].

[1] 1.8.1999-20.6.2000 todettujen dollarin noteerausten keskiarvo on 1 EUR = 1 $. Jos 20.6. vallinnut kurssi (1 EUR = 0,95 $) pysyisi ennallaan varainhoitovuoden loppuun, keskimääräinen pariteetti olisi myös noin 1 EUR = 1 $.

EMOTR:n tukiosasto hyötyy näistä säästöistä vain osittain. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopulla rahoitusvaraukseen eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseen.

3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset

Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siten huomattaviin säästöihin.

Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa 119 miljoonaksi euroksi. Äskettäin tehdyn laskelman mukaan kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin 240 miljoonaa euroa eli 121 miljoonaa euroa enemmän.

3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät

3.3.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot

Luku B1-10: Peltokasvit // + 248 milj. EUR

// (menot: 16 069 milj. EUR)

(indikaattori: 15 821 milj. EUR)

Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä:

- budjettivallan käyttäjän talousarviota laadittaessa päättämät määrärahojen tasaleikkaukset, erityisesti joitakin hehtaaritukia koskevien budjettikohtien indikaattorin ylitykset,

- suuremmat vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotuet (suuremmat määrät),

- suuremmat vientituet dollarin suotuisasta kurssikehityksestä aiheutuneista säästöistä huolimatta; jäsenvaltiot ennakoivat kuitenkin, että tukimenot pienenevät tulevina kuukausina,

- ennakoitua suuremmat julkisen varastoinnin menot. Komissio arvioi kuitenkin, että julkisen varastoinnin menot ovat varainhoitovuoden lopulla vähemmän kuin talousarvioon on kirjattuna määrärahoja. Koska ohraa on myyty huomattavia määriä hyvään hintaan, interventiovarasto on varainhoitovuoden lopulla selvästi pienempi kuin alunperin ennakoitiin. Ylimääräistä varaston arvonalennusta ei myöskään todennäköisesti tarvita varainhoitovuoden lopulla.

Durumvehnän tuen osalta on havaittavissa lisäksi alikäyttöä indikaattoriin nähden, mikä johtuu komission pyytämien tehostettujen tarkastusten aiheuttamista maksujen viivästymisistä Italiassa.

Komissio arvioi, että tämän luvun menoja on varainhoitovuoden lopulla vähemmän kuin määrärahoja. Alikäyttö johtuu julkisen varastoinnin, vientitukien ja Italian tarkastuksista johtuen myös durumvehnän pienemmistä menoista. Muiden hehtaaritukien sekä tärkkelyksen tuotantotukien menot sitä vastoin ylittävät määrärahat (tasaleikkauksen vuoksi).

On kuitenkin huomattava, että menoissa otetaan varainhoitovuoden lopulla huomioon dollarin suotuisasta kurssikehityksestä aiheutuneet säästöt ja että niistä johtuen siirretään merkittävä summa rahoitusvaraukseen varainhoitovuoden lopulla.

Luku B1-11: Sokeri // + 36 milj. EUR

// (menot: 1 347 milj. EUR)

(indikaattori: 1 311 milj. EUR)

Indikaattorin ylitys johtuu dollarin suotuisasta kurssikehityksestä aiheutuneista säästöistä huolimatta suuremmista vientitukimaksuista. Tämä johtuu alhaisista maailmanmarkkinahinnoista.

Ylitys kompensoituu osittain sokerinpuhdistuksen mukautustuen pienemmillä menoilla.

Tämän luvun menojen arvioidaan olevan varainhoitovuoden lopulla suurin piirtein talousarvioon kirjattujen määrärahojen tasolla. On kuitenkin muistettava, että osa dollarin suotuisasta kurssikehityksestä aiheutuneista säästöistä siirretään rahoitusvaraukseen.

Luku B1-12: Oliiviöljy // - 50 milj. EUR

// (menot: 1 966 milj. EUR)

(indikaattori: 2 016 milj. EUR)

Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu aiempaa pienemmistä oliiviöljyn tuotantotukimenoista. Kiintiöjärjestelmää on muutettu, ja se koostuu nykyisellään kansallisista kiintiöistä. Tämän muutoksen vuoksi ennakkomaksujen yleistaso on edellisiä vuosia alhaisempi. Alikäyttö todennäköisesti häviää sen jälkeen, kun jäljellä oleva määrä on maksettu, mikä tapahtuu myöhemmin varainhoitovuoden kuluessa.

Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 169 milj. EUR

// (menot: 978 milj. EUR)

(indikaattori: 1 147 milj. EUR)

Alikäyttö indikaattoriin nähden koskee pääasiassa hedelmä- ja vihannesjalosteita ja johtuu varsinkin sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavien taloudellisten korvausten pienemmistä menoista. Osan tästä alikäytöstä pitäisi johtua viivästyneistä maksuista, ja todennäköisesti osa aiemmin varainhoitovuodeksi 2000 ennakoiduista menoista toteutuu vasta seuraavana varainhoitovuotena.

Tuoreiden hedelmien ja vihannesten alalla puolestaan on hieman alikäyttöä indikaattoriin nähden banaanien pienempien maksujen vuoksi.

Varainhoitovuoden lopulla menojen arvioidaan olevan talousarvioon otettujen määrärahojen alapuolella, koska sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavista taloudellisesta korvauksista ja banaaneista on aiheutunut arvioitua vähemmän menoja.

Luku B1-16: Viini // + 25 milj. EUR

// (menot: 489 milj. EUR)

(indikaattori: 464 milj. EUR)

Indikaattorin ylitys johtuu puristemehun käytöstä maksettavan tuen suuremmista menoista.

Tämän luvun menojen arvioidaan olevan hieman määrärahoja korkeammalla varainhoitovuoden lopulla.

Luku B1-17: Tupakka // - 104 milj. EUR

// (menot: 773 milj. EUR)

(indikaattori: 877 milj. EUR)

Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 sadosta maksettavien palkkioiden maksun viivästymisestä. Viivästyksen arvioidaan korjautuvan varainhoitovuoden lopulla.

Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // + 6 milj. EUR

// (menot: 1 800 milj. EUR)

(indikaattori: 1 794 milj. EUR)

Tämän luvun kokonaismenot ovat suunnilleen indikaattorin tasolla. Useissa luvun budjettikohdissa on kuitenkin havaittavissa eroja indikaattoriin nähden.

Indikaattori on ylittynyt voin julkisen varastoinnin (suuremmat ostot), rasvattoman maidon käytöstä maksettavien tukien (erityisesti kaseiinin valmistukseen käytetyn rasvattoman maidon tuet) ja vientitukien (suuremmat vientimäärät) menojen osalta.

Huomattava alikäyttö indikaattoriin nähden sitä vastoin johtuu rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin pienemmistä menoista. Myyntivoitot ovat huomattavasti suurempia, sillä julkisista interventiovarastoista on myyty suurempia määriä eikä interventio-ostoja ole.

Määrärahojen tarpeen voidaan odottaa olevan pienempi varainhoitovuoden lopulla. Tämä johtuu pienemmistä rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin menoista ja talousarvioon hyvitettävistä ennakoitua suuremmista maidon lisämaksuista. Sen sijaan vientitukiin, voin julkiseen varastointiin ja rasvattoman maidon käytön tukiin liittyvät menot ovat todennäköisesti määrärahoja korkeammat.

Luku B1-21: Naudanliha // + 243 milj. EUR

// (menot: 3 679 milj. EUR)

(indikaattori: 3 435 milj. EUR)

Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä:

* ensisijaisesti arvioitua suuremmista palkkiomenoista, jotka johtuvat

- budjettivallan käyttäjän päättämästä määrärahojen tasaleikkauksesta,

- ennakoitua suuremmista erityisiä markkinatukitoimenpiteitä koskevista menoista (eläinten teurastus ja hävittäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi),

- palkkioiden maksun nopeutumisesta; suuri osa palkkioista on maksettava tuensaajille kesäkuun loppuun mennessä, ja sen vuoksi seuraavassa kuussa pitäisi olla havaittavissa menojen ja indikaattorin tason lähentymistä ja.

* julkisten varastojen myynnistä saaduista arvioitua pienemmistä voitoista.

Edellä mainituista syistä johtuen määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopulla.

Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // + 74 milj. EUR

// (menot: 1 174 milj. EUR)

(indikaattori: 1 100 milj. EUR)

Indikaattorin ylitys johtuu vuoden 1999 uuhipalkkion jäljellä olevan osan nopeammasta maksutahdista aiempiin vuosiin verrattuna. Kyseessä on vain tilapäinen vaikutus.

Tämän luvun tarpeiden ennakoidaan olevan aiempaa pienempiä yhteisön markkinoiden hyvästä hintatasosta johtuvien vuosien 1999 ja 2000 pienempien uuhipalkkiomenojen vuoksi.

Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 29 milj. EUR

// (menot: 376 milj. EUR)

(indikaattori: 347 milj. EUR)

Määrärahojen ylitys johtuu erityisesti useiden perustuotteiden (viljat, voi ja rasvaton maito) suuremmista menoista. Tämä johtuu erityisesti suuremmista vientimääristä.

Menoja supistaakseen komissio keskeytti toukokuun puolivälissä vientitukien maksuun oikeuttavien vientitodistusten antamisen.

Varainhoitovuoden lopulla menojen taso suhteessa määrärahoihin riippuu erityisesti ennen tätä päivämäärää annettujen todistusten käyttöasteesta ja jäsenvaltioiden maksajavirastojen maksutahdista.

Luku B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakoiden vähentäminen //

Tämä luku, jota ei seurata indikaattorijärjestelmällä, kattaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä päätetyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioille kuukausikorvauksina maksettavien ennakoiden vähentämisen ja keskeyttämisen.

Menojen tämänhetkinen taso johtuu erityisesti tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä päätetyistä rahoituskorjauksista.

Komissio on lisäksi päättänyt ennakoiden vähennyksistä, jotka koskevat erityisesti Italian markkinointivuonna 1998/1999 perimättä jättämiä maidon lisämaksuja.

Komission olisi lisäksi hyväksyttävä mahdollisuuksien mukaan ennen kesälomia kaksi tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä, joita käsitellään parhaillaan hallinnollisessa menettelyssä. Näiden päätösten perusteella perittävien määrien arvioidaan varainhoitovuoden lopulla yltävän määrärahojen tasolle.

Luku B1-39: Muut toimenpiteet // - 105 milj. EUR

// (menot: 640 milj. EUR)

(indikaattori: 745 milj. EUR)

Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu tiettyjen maatalouden valuuttatukien oletettua myöhäisemmästä maksatuksesta. Kyseessä on luultavasti vain tilapäinen ero. Maatalouden valuuttatuista aiheutuvien menojen arvioidaan sen sijaan varainhoitovuoden lopulla ylittävän talousarvioon otetut määrärahat Englannin punnan kurssikehityksen vuoksi.

3.3.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet

Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // - 826 milj. EUR

// (menot: 1 059 milj. EUR)

(indikaattori: 1 886 milj. EUR)

Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu siitä, että komissio ei ole vielä hyväksynyt ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Tässä vaiheessa komissio voi ottaa huomioon ainoastaan aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuneet menot. Maaseudun kehittämisestä aiheutuvat muut menot voidaan ottaa EMOTR:n tukiosaston talousarvioon vasta kyseisten ohjelmien hyväksymisen jälkeen.

Jäsenvaltioiden varainhoitovuoden lopulle vahvistamien arvioiden perusteella tarve on hyvin vähäinen talousarvioon otettuihin määrärahoihin nähden.

4. päätelmät

Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano heinäkuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.5.2000) on 32 043 miljoonaa euroa eli 78,2 prosenttia määrärahoista.

4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano

Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) menot ovat 238 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella.

Indikaattorin ylittävät alat ovat seuraavat:

- peltokasvit (+ 248 milj. euroa), mikä johtuu budjettivallan käyttäjän talousarvion vahvistamisen yhteydessä päättämästä määrärahojen tasaleikkauksessa sekä tärkkelyksen tuotantotuista; (varainhoitovuoden lopulla on odotettavissa kuitenkin määrärahojen pienempi tarve, mikä johtuu viljamarkkinoiden pienemmistä menoista),

- naudanliha (+ 244 milj. euroa), mikä johtuu suuremmista menoista palkkioiden (osittain nopeamman maksutahdin vuoksi), eläinten teurastusten ja hävittämisen Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi sekä julkisen varastoinnin osalta,

- lampaan- ja vuohenliha (+ 74 milj. euroa) uuhipalkkiomaksujen nopeamman maksamisen vuoksi (tarpeiden ennakoidaan olevan määrärahoja pienempiä varainhoitovuoden lopulla),

- sokeri (+ 36 milj. euroa) kasvaneiden vientitukien vuoksi,

- liitteeseen I kuulumattomat tuotteet (+ 29 milj. euroa) kasvaneiden vientimäärien vuoksi,

- viini (+ 25 milj. euroa), mikä johtuu puristemehun käytöstä maksettavaa tukea koskevista suuremmista menoista.

Alikäyttöä indikaattoriin nähden esiintyy erityisesti seuraavilla aloilla:

- hedelmät ja vihannekset (- 169 milj. euroa) erityisesti hedelmä- ja vihannesjalosteita koskevien tukien pienempien maksujen vuoksi (osittain viivästyneiden maksujen vuoksi),

- muut toimenpiteet (- 105 milj. euroa), mikä johtuu maatalouden valuuttatukien viivästyneestä maksamisesta (menot ylittävät todennäköisesti varainhoitovuoden lopulla talousarvion määrärahat),

- tupakka (- 104 milj. euroa) indikaattoriin nähden hitaamman maksutahdin vuoksi,

- oliiviöljy (- 50 milj. euroa) myöhästyneiden maksujen vuoksi.

Maito- ja maitotuoteala on suunnilleen indikaattorin tasolla, mutta luvun sisällä on suuria eroja indikaattoriin nähden. Tämän luvun menot ovat varainhoitovuoden lopulla todennäköisesti määrärahoja alhaisemmat.

Komissio arvioi, että alaotsakkeeseen 1a varainhoitovuoden jälkipuoliskolla kirjattavat menot ovat alunperin arvioituja pienemmät. Todennäköiset säästöt vaikuttavat merkittävässä määrin vasta tulevina kuukausina, ja sen vuoksi niillä on hyvin vähän vaikutusta menojen tämänhetkiseen tasoon. Tämä koskee erityisesti viljamarkkinoiden, maito- ja maitotuotealan (rasvattoman maitojauheen julkisesta varastoinnista aiheutuneet säästöt ja suuremmat lisäpalkkiomaksujen perityt määrät) sekä lampaanlihan pienempiä menoja. Komissio katsoo, että alaotsakkeeseen 1a ylitysriski on pienempi ja menot pysynevät talousarvion määrärahojen rajoissa.

4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano

Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 826 miljoonaa euroa indikaattorin alapuolella. Tämä johtuu siitä, että komissio ei ole vielä hyväksynyt ohjelmakauden 2000-2006 uusia ohjelmia. Tässä vaiheessa komissio voi ottaa huomioon ainoastaan aiemmista liitännäistoimenpiteistä aiheutuneet menot. Maaseudun kehittämisestä aiheutuvat muut menot voidaan ottaa EMOTR:n tukiosaston talousarvioon vasta uusien ohjelmien hyväksymisen jälkeen.

Jäsenvaltioiden varainhoitovuoden lopulle vahvistamien arvioiden perusteella tarve on hyvin vähäinen talousarvioon kirjattuihin määrärahoihin nähden.