Erityisen tärkeää tämä on siksi, että Junckerin komissio on koko toimikautensa ajan käsitellyt lukuisia epäterveeseen tuontiin liittyviä tapauksia, joista monet ovat olleet Euroopan talouden kannalta kriittisiä. Marraskuun 2014 ja joulukuun 2018 välisenä aikana pantiin vireille 170 kaupan suojatoimiin liittyvää tapausta ja käytettiin 95:tä toimenpidettä tasapuolisten toimintaedellytysten palauttamiseksi. Viimeksi mainituista 35 on uusia toimenpiteitä ja muut koskevat olemassa olevien toimenpiteiden uusimista tai voimassaolon jatkamista.

Kaupan on oltava oikeudenmukaista, jotta se voi olla vapaata. EU:n kaupan suojatoimet ovat kulmakivi tasapuolisten kilpailuedellytysten säilyttämiseen tähtäävälle EU:n toiminnalle. Nykyaikaiset kaupan suojatoimet olisi mukautettava taloudellisiin realiteetteihin ja niiden käytön olisi rajoituttava yksinomaan siihen, mikä on tarpeen vahingollisen ja epäterveen tuonnin vaikutusten poistamiseksi. Näiden periaatteiden ohjaamana komission tiedonannossa ”Kaikkien kauppa” on asetettu ensisijaiseksi tavoitteeksi kaupan suojatoimien tehokkuuden ja toimivuuden parantaminen.

Tässä 37. kertomuksessa kerrotaan Euroopan unionin (EU) kaupan suojatoimia koskevasta toiminnasta kahdesta eri näkökulmasta. Ensinnäkin tässä kertomuksessa ei poikkeuksellisesti pitäydytä vain oikeudellisissa velvoitteissa, vaan tarkastellaan erityisesti Junckerin komission keskeisiä haasteita ja saavutuksia sekä tapahtuneita muutoksia kaupan suojatoimien alalla. EU:n kaupan suojatoimien 60-vuotisen historian aikana ei luultavasti ole aiemmin nähty toista yhtä haastavaa ajanjaksoa kuin vuodet 2014–2019. Maailmanlaajuinen teräksen tuotannon ylikapasiteetti lisäsi huomattavasti kaupan suojatoimenpiteisiin kohdistuvia vaatimuksia. Komissio vaikutti kyseisenä aikana Euroopan terästeollisuuden elinkelpoisuuden ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn säilyttämiseen merkittävällä ja mahdollisesti välttämättömällä tavalla ottamalla käyttöön 25 uutta terästä koskevaa kaupan suojatoimenpidettä. Lisäksi kaupan suojatoimia koskevia EU:n sääntöjä ajantasaistettiin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1994 kahden keskeisen lainsäädäntömuutoksen avulla. Näillä muutoksilla varmistettiin, että EU:n kaupan suojatoimilla voidaan entistä tehokkaammin ja tuloksellisemmin torjua villinä rehottavaa polkumyyntiä ja vahingollisia tukia. Komissio pani ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2002 vireille terästuotteita koskevan suojatoimenpidetutkimuksen ja otti sen johdosta käyttöön toimenpiteitä. Kuten tämä kertomus osoittaa, komission tehokkaalla, lujalla ja tasapainoisella lähestymistavalla saatiin suojattua EU:n työpaikkoja. Sillä on reagoitu vahvasti eräiden kauppakumppanien lisääntyvässä määrin protektionistisiin otteisiin. Samalla on uudistettu omaa kaupan suojatoimien järjestelmää, jotta se toimisi entistä tehokkaammin tulevaisuudessa.

Lisäksi on syytä mainita, että kaupan suojatoimenpiteiden tavoitteissa onnistumista mitatessaan komissio on pitänyt jatkuvasti yhteyttä kaikkiin tärkeimpiin kaupan suojatoimenpiteiden vaikutusten alaisiin sidosryhmäorganisaatioihin suojatoimien vaikutusten arvioimiseksi. Yritysten edustajien ja muiden sidosryhmien kanssa järjestettiin säännöllisiä tapaamisia, joissa muun muassa tiedotettiin kaupan suojatoimia koskevan lainsäädännön uudistuksista ja keskusteltiin niistä sekä käsiteltiin eri sidosryhmien huolenaiheita mahdollisimman laajalti.

Kaupan globalisoituminen on luonut lisää mahdollisuuksia kaupan suojatoimenpiteiden kiertämiseen tai niiden tehon heikentämiseen muulla tavoin. Tämän vuoksi komissio on jatkuvasti seurannut tuontitilastoja havaitakseen mahdollisen toimenpiteiden kiertämisen tai tullin absorption. Tällaisten tilanteiden korjaamiseksi komissio aloitti marraskuun 2014 ja joulukuun 2018 välisenä aikana 14 kiertämistä koskevaa tai absorptiotutkimusta ja näiden seurauksena laajensi 14 tapauksessa voimassa olevat toimenpiteet koskemaan muita maita tai tuotteita säilyttääkseen toimenpiteiden toivotun vaikutuksen.

EU:n polkupyöräteollisuuden jatkuvuudella on rakenteellisia vaikutuksia EU:n talouteen. Ilman toimivaa EU:n polkupyöräteollisuutta ei olisi polkupyörän osia valmistavaa EU:n teollisuutta. Eurooppa ei myöskään olisi luonut kokonaista tärkeää uutta markkinaa eli sähköpyöräteollisuutta, jonka kasvumahdollisuudet ovat edelleen huomattavat. EU:ssa polkupyörien valmistukseen on suoraan sidoksissa 11 000 työpaikkaa, polkupyörän osien valmistukseen 16 000 työpaikkaa ja sähköpyörien valmistukseen 3 600 työpaikkaa. Tammikuussa 2019 komissio otti käyttöön Kiinasta tuotavien sähköpyörien vastaiset lopulliset polkumyynnin vastaiset ja tuetulta tuonnilta suojautumista koskevat toimenpiteet. Kiinalaisten sähköpyörien viejien on todettu saavan valtavia tukia.

Kiinasta tuotavia polkupyöriä koskevat toimenpiteet ovat toinen huomionarvoinen esimerkki kaupan suojatoimien tehokkuudesta. Toimenpiteitä otettiin ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 1993 ja kaikissa sen jälkeen tehdyissä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa ja välivaiheen tarkasteluissa katsottiin, että nämä toimenpiteet olivat edelleen tarpeellisia Kiinan vahingollisen polkumyynnin torjumiseksi. Voidaan aiheellisesti väittää, että EU:ssa ei enää olisi polkupyöräteollisuutta, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei olisi otettu käyttöön. Muissa maissa, joissa toimenpiteitä ei ole otettu käyttöön tai niiden voimassaolo on päättynyt, kiinalaiset viejät ovat vallanneet käytännössä koko kotimarkkinat. Tutkimuksissa on toistuvasti todettu, että Kiinan ylikapasiteetti on hyvin merkittävä. Uusimman tutkimuksen mukaan käyttämätön kapasiteetti on 25 prosenttia suurempi kuin EU:n kokonaiskulutus, ja Kiinan pyrkimyksenä oli ilmeisesti tämän kapasiteetin täysimääräinen hyödyntäminen. Tämän vuoksi EU:n oli vuonna 2013 saatava loppumaan laajamittainen toimenpiteiden kiertämisjärjestely ja asettaa polkumyyntitullit kiinalaisten polkupyörien tuonnille Indonesian, Malesian, Sri Lankan ja Tunisian kautta. Tämän ansiosta tuotannonala sai EU:ssa takaisin niukan mutta kestävällä pohjalla olevan kannattavuutensa, mikä käy ilmi parhaillaan käsiteltävänä olevasta pyynnöstä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tekemiseksi.

Keraamisia laattoja koskevien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on yksi monista tapauksista, jotka osoittavat, että EU:n toimenpiteet ovat olleet erittäin tehokkaita EU:n teollisuuden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisessa. Ennen Kiinan polkumyyntikäytäntöjen vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta tuleva tuonti uhkasi vakavasti EU:n keramiikkateollisuuden tulevaisuutta. Voitot supistuivat kannattavuusrajalle ja investoinnit ja työllisyys vähenivät yhtä merkittävästi. Toimenpiteiden käyttöönotto kohensi tilannetta: tuotannonalan kannattavuus EU:ssa palautui, tuottavuus parani ja investoinnit lisääntyivät huomattavasti. Valtaosin pk-yrityksistä koostuvalla alalla investointien lisääminen on keskeistä EU:n yritysten menestykselle, sillä niiden on jatkuvasti uudenaikaistettava laitteitaan voidakseen pysyä mukana markkinasuuntauksissa. Toimenpiteiden ansiosta myös työllisyys vakaantui, ja ala työllistää nykyään huomattavat 60 000 työntekijää. Määrä oli tosin suurempi ennen polkumyynnin alkua. Tästä myönteisestä kehityksestä huolimatta toimenpiteet oli pidettävä voimassa kiinalaisten viejien valtavan ylikapasiteetin ja aggressiivisen hinnoittelun vuoksi. Tarkastelussa todettiin, että ilman toimenpiteitä olisi ollut merkittävä riski, että Kiinan epäterveet vientikäytännöt olisivat alkaneet uudelleen ja vaikuttaneet haitallisesti EU:n tuotannonalaan.

EU:n kaupan suojatoimenpiteillä on vahva korjaava vaikutus. Polkumyyntituonti tai tuettu tuonti vähenee useimmissa tapauksissa huomattavasti jo tutkimuksen aikana ja viimeistään toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Seuraavassa taulukossa on esimerkkejä voimassa olevista EU:n toimenpiteistä ja niiden vaikutuksista:

EU:n kaupan suojatoimet ovat edullinen keino helpottaa teollisuuden toimintaa. EU:n soveltamat tullit olivatkin pienempiä kuin ne, joita muilla kauppakumppaneilla oli käytössä. Esimerkiksi teräkselle asetetut tullit ovat nykyään keskimäärin 29–45 prosenttia, kun Yhdysvaltojen käyttämät vastaavat keskimääräiset tullit ovat 54–87 prosenttia. Yksi tärkeimmistä syistä näille pienemmille keskimääräisille tulleille EU:ssa on alempaa tullia koskeva sääntö, jonka mukaan olisi hyvitettävä joko epäterveen kilpailuasetelman aiheuttaja (polkumyyntimarginaali) tai sen vaikutus (vahinkomarginaali) riippuen siitä, kumpi niistä on pienempi. Lisäksi komissio panee vireille tutkimuksia vain silloin, kun ne ovat tarpeen. Ennen korjaavien toimenpiteiden käyttöönottoa se myös tutkii tarkoin, ovatko kaupan suojatoimenpiteet vastoin unionin yleisiä taloudellisia intressejä.

I.2 Järjestelmän uudistamisella lisää tehokkuutta ja varmuutta

Nykyaikaistaminen

Kaupan suojatoimia koskevien EU:n sääntöjen ydinosa on peräisin Uruguayn neuvottelukierroksen loppuvaiheesta. Perusasetusten nykyaikaistaminen nousi esiin jo vuonna 2008. Tarpeellisten uudistusten saattamisessa loppuun onnistuttiin kuitenkin vasta nykyisen komission toimikaudella. Eräs merkittävimmistä syistä tälle oli se, että globaalien markkinoiden uudenlainen todellisuus ja epäterveiden kaupan käytäntöjen esiinnousu osoittivat selvästi, että tehokkuutta ja varmuutta tarvitaan kiireesti lisää. Neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta 5. joulukuuta 2017 ja nykyaikaistetut säännöt tulivat voimaan 8. kesäkuuta 2018. Tämä merkittävä edistysaskel on parantanut EU:n kaupan suojatoimien toimivuutta ja avoimuutta ja saanut ne vastaamaan paremmin maailmantalouden haasteisiin. Samalla on vastattu kaikkien sidosryhmien tarpeisiin eli otettu huomioon EU:n tuottajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien intressit.

Nykyaikaistettu EU:n lainsäädäntö toi mukanaan useita muutoksia. Lainsäädännössä on otettu käyttöön parannettu vahinkomarginaalin laskentamenetelmä. Sillä on keskeinen merkitys sovellettaessa alempaa tullia koskevaa sääntöä, joka on yksi unionin kaupan suojatoimien keskeisistä ominaispiirteistä. Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laskentatapaa ajantasaistettiin, jotta voitiin ottaa paremmin huomioon talouden nykyiset realiteetit. Laskelmaan sisältyy nyt kuuden prosentin vähimmäisvoitto, minkä lisäksi vahinkomarginaalia laskettaessa on mahdollisuus ottaa huomioon unionin teollisuuden investoinnit ja tutkimus- ja kehitystoiminnan tarpeet. Uusissa säännöissä voidaan lisäksi ottaa huomioon raaka-aineiden hintojen vääristymät, jotka haittaavat kauppaa entistä enemmän.

Tehokkuuden parantamiseksi nopeutettiin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Toimenpiteet on nyt otettava käyttöön tavallisesti seitsemän ja viimeistään kahdeksan kuukauden kuluessa, kun aikaraja aiemmin oli yhdeksän kuukautta. Euroopan teollisuus pääsee näin ollen nopeammin eroon epäterveen kilpailun ongelmasta. EU otti käyttöön myös ennakkovaroitusmekanismin polkumyynnin vastaisten ja tuetulta tuonnilta suojautumista koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottamisesta. Sen avulla varmistetaan entistä paremmin menettelyjen avoimuus ja annetaan talouden toimijoille mahdollisuus sopeutua toimenpiteisiin varhaisemmassa vaiheessa. Millään muulla kaupan suojatoimia käyttävällä lainkäyttöalueella ei ole käytössä vastaavaa järjestelmää.

Yksi komission keskeisistä tavoitteista oli saada kaupan suojatoimet vastaamaan paremmin pienten yritysten tarpeita. Tämän tavoitteen mukaisesti EU:n pk-yritykset saavat lisätukea, jos kaupan suojatoimenpiteet vaikuttavat niihin.

Kaupan suojatoimia koskeva lainsäädäntö antaa lisäksi ensimmäisen kerran komissiolle mahdollisuuden ottaa huomioon sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat tarkastuksen kohteena olevissa maissa tietyissä tarkasti määritellyissä olosuhteissa. Tätä sovelletaan erityisesti alempaa tullia koskevan säännön osalta vahinkomarginaalia määritettäessä. Tällä uudella lähestymistavalla vastataan monien institutionaalisten sidosryhmien sekä kansalaisten yleiseen toiveeseen siitä, että avoimen kauppapolitiikan on perustuttava kestävään kauppaan sekä yhteisten ydinarvojen kunnioittamiseen.

Uusi polkumyyntimarginaalin laskentamenetelmä sekä entistä vahvempi tuetulta tuonnilta suojautumista koskeva väline

EU:n perusasetuksia muutettiin komission ehdotuksesta 20. joulukuuta 2017. Tavoitteena oli, että niillä voitaisiin vastata entistä paremmin talouden uusiin realiteetteihin. Lainsäädännön muutokset merkitsevät EU:n kaupan suojatoimien merkittävää uudistamista. Muutosten myötä käyttöön tuli ensinnäkin uusi normaaliarvon laskentamenetelmä tutkinnan kohteena oleville tavaroille silloin, kun kyse on viejämaan viranomaisten aiheuttamista merkittävistä vääristymistä. Tällaisia vääristymiä voi esiintyä koko maassa tai tietyllä alalla. Uudet säännöt eivät estä sitä, että mitä tahansa maata voidaan kohdella markkinatalousmaana tai muuna kuin markkinatalousmaana. Jotta sidosryhmät saavat mahdollisuuden tehdä valituksia maista, joissa vääristymiä esiintyy, komissio voi julkaista raportteja havaituista maa- tai toimialakohtaisista vääristymistä. Ensimmäinen tällainen raportti koski Kiinaa, johon suurin osa EU:n kaupan suojatoimia koskevasta toiminnasta on tähän mennessä kohdistunut. Samalla komissio ilmoitti, että seuraavan maaraportin aiheena on Venäjä.

Uudella lainsäädännöllä on toisekseen vahvistettu tuetulta tuonnilta suojautumista koskevaa välinettä. Näin voidaan parantaa komission mahdollisuuksia saada käsitys tukien koko laajuudesta, kun myös vasta tutkimusten yhteydessä yksilöityjä tukia voidaan käsitellä. Muutos on tärkeä, koska muissa valtioissa tukia annetaan yhä enemmän peitetysti ja tukien ilmoittamista koskevien Maailman kauppajärjestön sääntöjen vastaisesti.

I.3 Järjestelmä, jolla puututaan tehokkaasti uusiin maailmanlaajuisiin haasteisiin

Kaupan suojatoimien merkitys on kasvanut viime vuosina, ja toimet ovat osoittautuneet välttämättömäksi välineeksi maailmanlaajuisten kaupan haasteiden käsittelyssä.

Kiinalaisen ylikapasiteetin kauppaan kohdistuvien heijastusvaikutusten vuoksi Euroopan terästeollisuus kärsi vakavia tappioita vuosina 2013–2016. Poliittinen ratkaisu oli nopea ja kattava. Se esitettiin maaliskuussa 2016 annetussa tiedonannossa, jossa määriteltiin laaja kirjo koko kauppapolitiikkaa koskevia toimenpiteitä.

Kaupan suojatoimien osalta reagoitiin kahdella tavalla. EU otti vuosina 2014–2018 käyttöön 25 terästuotteita koskevaa uutta toimenpidettä (kun uusia kaupan suojatoimenpiteitä oli kaikkiaan 35). Tavoitteena oli torjua polkumyyntituonnin ja tuetun tuonnin vahingollisia vaikutuksia ja tasavertaisen kaupankäynnin edellytykset palauttamalla edistää alan elpymistä. Lisäksi EU ryhtyi lukuisiin kaupan suojatoimien alan toimenpiteisiin terästeollisuuden suojan parantamiseksi. Niihin lukeutuivat tuonnin valvonta, tutkimusten nopeuttaminen, tutkimusten vireillepano vahingon uhan perusteella (aiheellisissa tapauksissa) sekä lopullisten tullien soveltaminen takautuvasti silloin, kun se on perusteltua.

Toimien vaikutus on ollut merkittävä. Vuosina 2014–2017 käyttöönotettujen toimenpiteiden piiriin kuuluvien terästuotteiden tuonti väheni keskimäärin yli 95 prosenttia verrattuna tuontimääriin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Tuonti ei enää ollut kilpailukykyistä, kun sen epäterve osatekijä eli polkumyyntihinnat tai tuetut hinnat oli neutraloitu kaupan suojatoimenpiteiden avulla. Eräät terästuotteet, kuten kuumavalssatut kelat, ovat siinä mielessä kriittisiä, että niitä käyttävä EU:n teollisuus on riippuvainen tuonnista. Näiden tuotteiden polkumyyntituonti tai tuettu tuonti korvautui sellaisista muista lähteistä tulevalla tuonnilla, joista ei ollut kyseisenä aikana näyttöä epäterveestä hinnoittelusta. Kaupan suojatoimenpiteillä neutraloitiin polkumyyntituonti ja tuettu tuonti ja palautettiin tasapuoliset toimintaedellytykset sekä EU:n valmistusteollisuudelle että muiden kolmansien maiden tavarantoimittajille. Näin annettiin EU:ssa oleville käyttäjille mahdollisuus hyödyntää edelleenkin eri toimituslähteitä.

Vuonna 2017 saatiin ensimmäisiä konkreettisia merkkejä teräsalan elpymisestä, joka oli osaksi komission käyttöön ottamien kaupan suojatoimenpiteiden ansiota. EU:n terästeollisuus oli kuitenkin edelleen herkässä asemassa, ja se kärsi polkumyyntituonnin ja/tai tuetun tuonnin aiheuttamista vahingoista. Syynä tähän on etenkin teräsalan maailmanlaajuinen ylikapasiteetti.

Vuosi 2018 toi tullessaan kaupan alan uusia haasteita, jotka edellyttivät komissiolta nopeaa, mutta silti harkittua reagointia. Yhdysvallat otti 23. maaliskuuta 2018 käyttöön 25 prosentin tuontitullin terästuotteille. Euroopan unioni katsoi, etteivät nämä toimenpiteet olleet oikeudellisesti perusteltuja, ja vastasi määrätietoisesti näihin kauppaa häiritseviin toimiin. Komissio ryhtyi vastatoimenpiteisiin kolmella tavalla, jotka olivat Yhdysvaltojen toimenpiteiden riitauttaminen WTO:n riitojenratkaisujärjestelmässä, tasapainottavat toimenpiteet ja niiden lisäksi kaupan suojatoimi, joka toteutettiin panemalla vireille – ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2002 – suojatoimenpiteitä koskeva tutkimus. Yhdysvaltojen tullien seurauksena maailmanlaajuiset toimittajat alkoivatkin ohjata osan viennistään Yhdysvalloista EU:hun. Komissio pyrki torjumaan tuonnin jyrkän kasvun jatkumisen, joka uhkasi entisestään heikentää EU:n teräksentuottajien (maailmanlaajuisen ylikapasiteetin vuoksi) epävakaita taloudellisia olosuhteita ja otti käyttöön kaikkia koskevia lopullisia suojatoimenpiteitä. Tariffikiintiöinä toteutetuilla toimenpiteillä säilytetään EU:n terästuotteita käyttävän tuotannonalan tarvitsemat perinteiset kauppavirrat ja monipuoliset toimituslähteet ja suojataan samalla EU:n tuotantoteollisuutta kaupan vinoutumiselta.

Komissio tehosti myös toimiaan kolmansien maiden käyttämien kauppaa vääristävien tukien torjumiseksi. Erityisesti ylikapasiteettia edistävät tuet voivat osoittautua erityisen vääristäviksi ja johtaa usein ylituotannon ohjaamiseen vientimarkkinoille. Tällaisten tukien vaikutukset ovat käytännössä usein samat kuin vientituilla, jotka kielletään WTO:n säännöissä. Marraskuun 2014 ja joulukuun 2018 välisenä aikana komissio pani vireille 25 tukia koskevaa tutkimusta. Uutena käyttöön otettujen, laajennettujen tai pidennettyjen tukia koskevien toimenpiteiden määrä oli 12. Tutkimusten tuloksista kävi monissa tapauksissa ilmi suhteellisen suuria tukimääriä, jotka olivat aiempina kausina olleet melko harvinaisia. Esimerkkinä ovat huomattavan suuret tasoitustullit, jotka otettiin käyttöön Kiinasta tuleville kuumavalssatuille teräslevytuotteille (jopa 35,9 prosentin tasoitustulli) tai Kiinasta tuleville ulkorenkaille (jopa 51,08 prosentin tasoitustulli). Kolmansien maiden antamiin tukiin liittyvien ongelmien ratkaiseminen on yhä tärkeämpää, minkä vuoksi komissio julkisti erityisen tukia koskevan tietokannan, jonka tavoitteena tehdä ulkomaiset tukijärjestelmät näkyvämmiksi. Tietokanta on nyt julkaistu komission verkkosivustolla, ja sitä päivitetään säännöllisesti. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että WTO:n jäsenillä on lakisääteinen velvollisuus ilmoittaa antamistaan tuista WTO:lle. Monet WTO:n jäsenet eivät kuitenkaan noudata tätä velvoitettaan tai noudattavat sitä vain osittain. EU on järjestelmällisesti tuonut esille näitä velvoitteiden noudattamatta jättämisiä WTO:n tuki- ja tasoitustullikomiteassa. Lisäksi EU on tilannut selvityksiä, joissa kartoitetaan ulkomaisten hallitusten, erityisesti Kiinan, antamia tukia. Nämä selvitykset julkaistaan yleisölle, ja niillä on määrä korjata ulkomaisiin tukijärjestelmiin liittyvää avoimuuden puutetta.

I.4 Vahva sitoutuminen kolmansien maiden toimien käsittelyyn

Osana komission toimia eurooppalaisen teollisuuden tasavertaisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi komissio on ryhtynyt toimiin myös silloin, kun kolmannet maat ovat aikoneet ottaa käyttöön perusteettomia EU:n vientiin kohdistuvia kaupan suojatoimenpiteitä. Kaupan suojatoimiin liittyvä toiminta on kasvanut maailmalla jatkuvasti vuodesta 2014 ja oli siihenastisessa huipussaan vuonna 2018, kun komission yksiköt puuttuivat asiaan noin 70:ssä ulkomaisia kaupan suojatoimia koskevassa tutkimuksessa. Komissio teki kirjallisia huomautuksia ja osallistui kuulemisiin teknisellä tasolla käynnissä olleiden tutkimusten puitteissa. Tarvittaessa komissio toteutti myös poliittisia toimia.