EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 01.10.1997 
KOM(97) 498 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen sellaisten Kiinan 
kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden 
päälliset ovat tekstiiliainetta 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
(1) Komission asetuksella (EY) N:o 165/971 otettiin käyttöön väliaikainen 
polkumyyntitulli tiettyjen sellaisten Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta 
peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta. 
(2) Tietyt asianomaiset osapuolet, yhteisön tuottajat, viejät ja tuojat esittivät 
huomautuksia kirjallisesti. Komissio tarjosi mahdollisuuden tulla kuulluiksi sitä 
pyytäneille osapuolille. Komissio otti huomioon kaikki esitetyt näkökannat ennen 
lopullisten päätelmien tekemistä. 
(3) Komissio hyväksyi erään indonesialaisen viejän väitteen siitä, että hintojen 
vertailukelpoisuuteen vaikuttavaa tekijää ei otettu huomioon polkumyyntiä 
koskevissa laskelmissa, ja näin ollen alensi laskemansa normaaliarvon ja 
polkumyyntimarginaalin tasoa sekä Indonesian että Kiinan osalta, koska 
Indonesiaa käytettiin vertailumaana normaaliarvon laskemiseksi Kiinan osalta. 
(4) Saatujen näkökantojen ja käytettävissä olevien tietojen lisätutkimusten perusteella 
komissio katsoi, että cif-tuonnin ja yhteisön tuottajien myynnin kaupan portaiden 
välisen eron huomioon ottamiseksi vahingon korjaamiseen riittävää tasoa 
koskevassa laskelmassa alustavassa vaiheessa käytettyä oikaisua olisi korotettava. 
1 EYVLN:oL29, 31.1.1997, s. 3 
\ (5) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio tutki asioita, joita se 
piti olennaisina yhteisön etua koskevan tutkimuksen osalta. Tutkittuaan suuren 
määrän seikkoja ja asiaan liittyvät eri edut komissio katsoo, että ei ole pakottavia 
syitä, jotka johtaisivat siihen päätelmään, että lopullisten toimenpiteiden 
käyttöönotto olisi yhteisön edun vastaista. 
(6) Edellä sanotun perusteella komissio vahvisti alustavat päätelmänsä siitä, että 
Indonesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat jalkineet tuodaan 
yhteisöön polkumyynnillä ja että ne aiheuttavat merkittävää vahinkoa yhteisön 
tuotannonalalle sekä päätti, että suojatoimenpiteiden käyttöönotto lopullisena 
polkumyyntitullina ja väliaikaisen tullin lopullinen kantaminen lopullisesti käyttöön 
otetun tullin suuruisena on yhteisön edun mukaista. 
(7) Edellä esitettyihin laskelmiin tehdyt tarkistukset vaikuttavat alustaviin päätelmiin 
siten, että lasketaan yhteistyössä toimineita indonesialaisia yrityksiä koskevaa 
yksilöllistä tullia, jonka uusi vaihteluväli on 0 prosentista 14,1 prosenttiin, sekä 
jäännösvahingon korjaamiseen riittävää tasoa 15,4 prosenttiin Indonesian osalta ja 
61,2 prosenttiin Kiinan kansantasavallan osalta. 
(8) Näin ollen komissio ehdottaa, että neuvosto ottaa käyttöön lopullisen 
polkumyyntitullin tiettyjen sellaisten Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta 
peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan mukaisesti. Ottaen huomioon 
vahingon suuruuden ehdotetaan myös, että neuvosto kantaa väliaikaisen 
polkumyyntitullin käyttöön otetun lopullisen tullin suuruisena. 
-1 a 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 
annettu 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen sellaisten Kiinan 
kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien jalkineiden tuonnissa, joiden 
päälliset ovat tekstiiliainetta 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista 
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 384/962 ja erityisesti sen 9 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa 
komiteaa, 
sekä katsoo, että 
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 
(1) Komission asetuksella (EY) N:o 165/973, jäljempänä 'väliaikaista tullia koskeva 
asetus', otettiin käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tiettyjen sellaisten Kiinan 
kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevien, CN-koodeihin 6404 19 10 ja ex 
6404 19 90 kuuluvien jalkineiden tuonnissa yhteisöön, joiden päälliset ovat 
tekstiiliainetta. 
2 EYVL N:o L 56, 6.3.1996. Asetus sellaisena, kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 
(EYVL N:oL 317, 6.12.1996, s. 1). 
3 EYVL N:oL 29, 31.1.1997, s. 3 
-lir-
B. MYÖHEMPI MENETTELY 
(2) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tietyt asianomaiset 
osapuolet esittivät huomautuksia kirjallisesti. 
(3) Komissio tarjosi mahdollisuuden tulla kuulluiksi sitä pyytäneille osapuolille. 
(4) Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisiksi katsomiensa tietojen 
etsimistä ja tarkastamista. 
(5) Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella 
aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten 
tullien vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille myönnettiin 
myös määräaika, jossa näiden oli esitettävä huomionsa kyseisen ilmoittamisen 
jälkeen. 
(6) Asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia 
tarkasteltiin ja ne otettiin tarvittaessa huomioon lopullisissa päätelmissä. 
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN 
TUOTE 
1. Tarkasteltavana oleva tuote 
(7) Alustavia päätelmiään varten komissio katsoi, että sisä- tai ulkokäyttöön 
tarkoitetut muut kuin urheilujalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia tai muovia ja 
päälliset tekstiiliainetta (jotka kuuluvat CN-koodeihin 6404 19 10 ja 
ex 6404 19 90) kuuluvat samaan tuoteluokkaan. Tässä yhteydessä tietyt 
asianomaiset osapuolet väittivät, että tohvelit ja ulkojalkineet poikkeavat liian 
paljon toisistaan, erityisesti käytön osalta, jotta ne voisivat kuulua samaan 
tuoteluokkaan. 
2-
(8) Tässä yhteydessä olisi muistettava, että useimmilla tarkasteltavana olevaan lajiin 
kuuluvilla ulkokäyttöön tarkoitetuilla kevyillä jalkineilla voidaan korvata tohvelit 
(niitä voidaan käyttää ja käytetäänkin sisätiloissa), joten ne kilpailevat suoraan 
tohveleiden kanssa. Näin ollen vahvistetaan, että tarkasteltavana olevaan lajiin 
kuuluvia tohveleita ja ulkojalkineita olisi pidettävä yhtenä tuoteluokkana. 
(9) Viitaten siihen, että tietyn tyyppiset jalkineet, joita toisinaan kutsutaan nimellä 
"espadrilles" oli alustavassa vaiheessa jätetty menettelyn ulkopuolelle, useat 
asianomaiset osapuolet pyysivät erilaisin perustein tiettyjen tuotteiden, joilla 
väitettiin olevan erityispiirteitä, jättämistä menettelyn ulkopuolelle. Nämä väitteet 
tutkitaan jäljempänä. 
a) Neopreenijalkineet 
(10) Useat tuojat pyysivät sellaisten tietyn tyyppisten jalkineiden jättämistä menettelyn 
ulkopuolelle, joita toisinaan kutsutaan nimellä "sukellusjalkineet", jotka on 
valmistettu neopreenista ja joita käytetään tietyissä vesiurheilulajeissa, kuten 
sukelluksessa. Neopreeniä yleensä vahvistetaan tekstiilipäällysteellä silloin, kun sitä 
käytetään jalkineiden valmistuksessa, minkä tuloksena päällinen, jonka ulkopinta-
ala on suurin on tekstiiliainetta, joten nämä jalkineet voidaan näin ollen luokitella 
CN-koodiin 6404. Lisäksi väitettiin, että koska tiettyjä vesiurheilulajeja, kuten 
sukellusta, ei selvästi pidetä yhdistetyssä nimikkeistössä tarkoitettuna urheiluna, 
asianomaiset neopreenijalkineet olisi luokiteltava CN-koodiin 6404 19 90, vaikka 
tällainen erityistuote ei sinänsä kuuluisi tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan. 
3-
(11) Tutkittuaan asiaa yksityiskohtaisemmin komissio totesi, että asianomaiset 
neopreenijalkineet myydään vesiurheiluvälineitä myyvissä liikkeissä eikä 
jalkineliikkeissa ja että ne kuuluvat selvästi eri markkinoille. Niiden fyysisten 
ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen ansiosta kuluttajat pitävät niitä selvästi eri 
tuotteena kuin tarkasteltavana olevaan "muut kuin urheilujalkineet, joiden päälliset 
ovat tekstiiliainetta" -luokkaan kuuluvat tuotteet. 
(12) Kun niiltä pyydettiin mielipidettä asiasta, valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan edustajat eivät esittäneet vastalauseita, mutta ilmoittivat 
päällimmäiseksi huolekseen sen, että jos kyseiset jalkineet jätetään menettelyn 
ulkopuolelle niiden kuvauksen olisi oltava riittävän yksityiskohtainen tullien 
kiertämisen estämiseksi. 
(13) Edellä mainituista syistä ja ottaen huomioon, että asianomaiset jalkineet ovat 
selvästi tulliviranomaisten tunnistettavissa katsotaan, että neopreenijalkineet, joita 
toisinaan kutsutaan nimellä "sukellusjalkineet" tai "vesiurheilujalkineet" olisi 
jätettävä menettelyn ulkopuolelle. 
b) "Vaellusjalkineet" 
(14) Vaellusta ei pidetä yhdistetyssä nimikkeistössä tarkoitettuna urheiluna, joten 
vaellusjalkineet, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta kuuluvat yleisesti CN-koodiin 
6404 19 90. Tietyt osapuolet pyysivät, että tämä tuote jätetään menettelyn 
ulkopuolelle kahdella perusteella. Ensimmäisenä perusteena oli väite, että 
asianomainen tuote myytiin korkealla hinnalla ilman polkumyyntiä. Lisäksi tietyt 
tuojat väittivät voineensa oikeutetusti odottaa, että vaellusjalkineisiin ei olisi 
kohdistettu toimenpiteitä, koska polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamista 
koskevan ilmoituksen espanjankielisen toisinnon4 luettelossa jalkineista, joita ei 
luettu mukaan, ilmaisu "ja muita hiihtokenkiä" oli käännetty ilmaisulla "botas de 
senderismo", joka on vaellusjalkineiden espanjankielinen vastine. 
4 EYVL N:o C 45, 22.2.1995, s. 2 
(15) Ensimmäisen perusteen osalta olisi huomattava, että yhteistyössä toimineiden 
viejien toimittamat tiedot, joita komissio käytti polkumyyntiä koskevassa 
tutkimuksessa, eivät vahvistaneet sitä, että kyseiset jalkineet olisi tuotu ilman 
polkumyyntiä. 
(16) Toisen perusteen osalta tiettyjen tuojien väitettä, että ne olisivat voineet 
oikeutetusti odottaa, että vaellusjalkineisiin ei kohdistettaisi toimenpiteitä (johtuen 
siitä, että ilmaisu "ja muita hiihtokenkiä" oli käännetty väärin polkumyynnin 
vastaisen menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen espanjankielisessä 
toisinnossa), ei voida hyväksyä seuraavista syistä: 
Ensiksi olisi viitattava yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytäntöön 
(Anklagemyndigheden v. Schumacher ym., 27 päivänä lokakuuta 1981 annettu 
tuomio, asia 250/80), jonka mukaan silloin, kun määräysten tai säännösten eri 
kielitoisinnot eroavat toisistaan, on tarkoituksenmukaista tulkita niitä yhteisön 
asiaan liittyvien sääntöjen kokonaisuuden ja erityisesti niiden tavoitteet huomioon 
ottaen. 
Yhteisön toimielinten käytäntönä on ollut pitkään laatia suljettu luettelo urheilun 
eri muodoista yhdistetyn nimikkeistön yhteydessä. Lisäksi polkumyynnin vastaisen 
menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen sanamuoto oli selvästi lainaus 
yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 alanimikehuomautuksen b kohdasta, jossa 
ilmaisu "laskettelu-, pujottelu- ja muita hiihtokenkiä" oli käännetty ilmaisulla 
"calzado para esquiar" eikä ilmaisulla "botas de esqui, senderismo". 
-5-
(17) Lopuksi olisi korostettava, että jalkineita, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta ja 
joita kutsutaan vaellusjalkineiksi tuotetaan laajasti Euroopan yhteisössä ja että ne 
kuuluvat sekä valituksen että menettelyn piiriin. Itse asiassa suurinta osaa näistä 
tuotteista voidaan käyttää ja käytetäänkin muihin tarkoituksiin kuin siihen 
tekniseen tarkoitukseen, johon ne on tarkoitettu, mikä vahvistaa sen, että ne 
kuuluvat samaan luokkaan kuin tarkasteltavana oleva tuote. 
Tämän vuoksi katsotaan, että niin sanottuja vaellusjalkineita ei pitäisi jättää 
menettelyn ulkopuolelle. 
c) Terveysjalkineet 
(18) Ortopediset jalkineet, jotka on tarkoitettu erityisen ja pysyvän vamman tai fyysisen 
poikkeavuuden korjaamiseen, kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön 90 ryhmään 
eivätkä ne kuulu tämän tutkimuksen piiriin. Tuote, joka luokitellaan CN-koodiin 
6404 19 90, ja jonka jättämistä menettelyn ulkopuolelle pyydettiin, on 
terveysjalkineet, joita myydään apteekeissa kappaleittain eikä pareittain ja joita ei 
ole sovitettu tietylle henkilölle, vaan ne on tarkoitettu esimerkiksi henkilölle, jolla 
on nyrjäytynyt tai murtunut nilkka. Väite perustuu siihen, että tällainen erityistuote 
ei voi kuulua tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan. 
(19) On selvää, että kyseessä olevat terveysjalkineet kuuluvat eri markkinoille (niitä ei 
myydä jalkinemyymälöissä vaan apteekeissa). Lisäksi niiden myyntitapa on hyvin 
erityinen (niitä ei myydä pareittain vaan kappaleittain ja ne on sovitettu kipsin eikä 
jalan mukaisesti), joten kuluttajat pitävät niitä selvästi eri tuotteena kuin 
tarkasteltavana olevaan luokkaan kuuluvat tuotteet. 
(20) Kun niiltä pyydettiin mielipidettä asiasta, valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan edustajat totesivat, että yhteisössä tuotetaan jonkin verran 
terveysjalkineita, mutta eivät vastustaneet päätelmää, että kyseisillä jalkineilla on 
riittävästi erityispiirteitä sekä fyysisiltä ominaisuuksiltaan että 
käyttötarkoituksiltaan, joten niiden ei voida katsoa kuuluvan tarkasteltavana 
olevaan "muut kuin urheilujalkineet, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta" -
luokkaan. 
(21) Edellä mainituista syistä (ja ottaen huomioon, että asianomaiset jalkineet ovat 
selvästi tulliviranomaisten tunnistettavissa) katsotaan, että terveysjalkineet, joita 
myydään apteekeissa kappaleittain eikä pareittain olisi jätettävä menettelyn 
ulkopuolelle. 
d) Kertakäyttöiset tohvelit 
(22) Kertakäyttöisten tohveleiden jättämistä menettelyn ulkopuolelle pyytänyt osapuoli 
selitti, että kyseisiä jalkineita, joita tuodaan hyvin alhaisella yksikköhinnalla, ei 
yleensä myydä kuluttajille, vaan niitä annetaan ilmaiseksi (esimerkiksi tietyt hotellit 
antavat niitä vierailleen tai tietyt lentoyhtiöt antavat niitä matkustajilleen). Väitteen 
mukaan nämä olosuhteet johtavat siihen, että asianomaiset jalkineet eivät kuulu 
tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan. 
(23) Kun niiltä pyydettiin mielipidettä asiasta, valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan edustajat väittivät, että käsite "kertakäyttöinen" (tai "ei myynnissä") 
on subjektiivinen ja että asianomaiset jalkineet olivat selvästi fyysisiltä 
ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan tarkasteltavana olevaan tuoteluokkaan 
kuuluvia tohveleita. 
7-
(24) Kyseessä olevat jalkineet eivät tosin fyysisiltä ominaisuuksiltaan tai 
käyttötarkoituksiltaan eroa muista tohveleista. Vaikka niin sanotut kertakäyttöiset 
tohvelit näyttävät kuuluvan eri markkinoille tuojan tasolla (väitteen esitti 
"lentokoneissa ja hotelleissa tarjottavien palvelutuotteiden" parissa toimiva yritys, 
eikä jalkineiden jakelija), tilanne ei ole niin selkeä kuluttajan tasolla, koska 
kyseinen tuote on selvästi vaihtoehtoinen tarkasteltavana olevan tyypin kaltaisen 
tohvelin kanssa. 
(25) Edellä mainituista syistä katsotaan, että niin sanottuja kertakäyttöisiä tohveleita ei 
pidä jättää menettelyn ulkopuolelle. 
2. Samankaltainen tuote 
a) Erilaisiin tuotantomenetelmiin perustuva väite 
(26) Tietyt osapuolet ovat jälleen ottaneet esille vulkanoitujen jalkineiden kysymys, jota 
käsiteltiin jo alustavassa vaiheessa (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen 
johdanto-osan 18 kappale). Erityisesti väitettiin jälleen, että yhteisön tuotannonala 
ei tuota riittävästi vulkanoiduilla pohjilla varustettuja jalkineita ja että sen tuotanto 
keskittyy lähinnä ruiskuvalumenetelmään. Suoritetun lisätutkimuksen tulokset ovat 
seuraavat. 
-8 
(27) Vaikka vulkanointimenetelmä eroaa selvästi ruiskuvalumenetelmästä olisi 
muistettava, että samankaltaista tuotetta määritettäessä sovellettavat tärkeimmät 
olennaiset perusteet pohjautuvat tuotteiden yleisiin teknisiin tai fyysisiin 
ominaispiirteisiin sekä käyttötarkoitukseen ja toimintaan eikä niiden 
tuotantomenetelmään. Tässä yhteydessä eri tuotantomenetelmistä johtuvat 
vähäpätöiset erot jätetään yleisesti huomiotta. 
(28) Useiden osapuolten esittämien teknisten väitteiden osalta, joiden mukaan 
vulkanoinnissa käytetään kumia, kun taas ruiskuvalumenetelmässä käytetään muun 
muassa PVC-muovia, mikä johtaa eroihin raaka-aineen saatavuudessa, ulkonäössä 
(PVC-muovi on kiiltävämpää kuin kumi) ja hajussa (kumilla on ominaishaju, mutta 
PVC-muovi on hajuton) sekä liukenemiseen ja sulamiseen liittyvissä 
ominaisuuksissa, ei voida kieltää, että tämäntyyppisten jalkineiden tuotannossa 
esiintyy toisistaan poikkeavia kemiallisia ja fyysisiä reaktioita. Olisi kuitenkin 
pidettävä mielessä, että synteettistä kumia käytetään yleisesti jalkineiden 
valmistuksessa. Näin ollen näissä tuotantomenetelmissä käytetyt raaka-aineet, eli 
synteettinen kumi ja PVC-muovi, ovat kumpikin petrokemiallisia johdannaisia, 
joita voidaan valmistaa siellä, missä tarvittavan tuotantomenetelmän käyttö on 
mahdollista (esimerkiksi Euroopassa, Yhdysvalloissa tai Lähi-idässä). 
-9-
Synteettistä kumia on saatavilla kaikkialla maailmassa, ja sitä käytetään etenkin 
renkaiden tuotannossa. Väitettä, joka koskee raaka-aineen parempaa saatavuutta 
vulkanoitujen jalkineiden tuottajille kehitysmaissa ei voida pitää asiaankuuluvana, 
sen vuoksi, että vaikka se voi parantaa tuotantomenetelmän kustannustehokkuutta, 
se ei muuta sitä, että tuote on samankaltainen kuin yhteisössä tuotettu tuote. Olisi 
myös huomattava, että tehdäkseen eron kyseessä olevien jalkineiden välillä 
osapuolet joutuivat vetoamaan perusteisiin, jotka menevät paljon pidemmälle kuin 
tavanomaisessa käytössä yleisesti käytettävät perusteet: vaikka PVC-muovi sulaa, 
toisin kuin kumi, tämä tapahtuu vasta 80°C ylittävässä lämpötilassa, joka on paljon 
korkeampi kuin tavanomaisissa käyttöolosuhteissa esiintyvä lämpötila. Tämän 
lisäksi kuluttajat eivät tavanomaisissa olosuhteissa suorita liukenemiskokeita ennen 
tuotteen ostamista. 
(29) Olisi korostettava, että tiettyjen tuojien väite, jonka mukaan vulkanoitujen 
jalkineiden tuotanto yhteisössä olisi laskenut, esitettiin menettelyn ollessa jo 
edistyneessä vaiheessa. Tähän asti saadusta näytöstä kuitenkin ilmenee, että 
kyseistä tuotantomenetelmää käytetään edelleen yhteisössä (esimerkiksi 
Espanjassa, jossa useat tuottajat ilmoittivat voivansa edelleen tuottaa noin 22 
miljoonaa paria kyseisiä jalkineita vuodessa) ja että yhteisössä on useita tuottajia, 
jotka ovat halukkaita ja kykeneviä tuottamaan vulkanoituja jalkineita. 
Tutkimuksesta ilmeni myös, että vastoin useiden osapuolten esittämiä väitteitä 
Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta tuotuja vulkanoituja jalkineita myydään 
toisinaan erikoistuneissa jalkinemyymälöissä pahvilaatikkoon pakattuna 
merkkituotteena, kun taas yhteisössä ruiskuvalumenetelmällä tuotettuja jalkineita 
voidaan myydä halpamyyntiliikkeissä muovipussiin pakattuna muuna kuin 
merkkituotteena. 
10 
(30) Edellä esitetyistä seikoista voidaan päätellä, että käytetyissä tuotantomenetelmissä 
esiintyvistä teknisistä eroista huolimatta vulkanoidut jalkineet kilpailevat suoraan 
ruiskuvalumenetelmällä valmistettujen jalkineiden kanssa. Nämä jalkinetyypit ovat 
itse asiassa niin samanlaisia, että keskivertokuluttaja ei kykenisi erottamaan niitä. 
Tämän vuoksi ei ole syitä pitää Kiinan kansantasavallassa ja Indonesiassa 
valmistettuja ja yhteisöön vietyjä vulkanoituja jalkineita muuna kuin tuotteena, 
joka on samankaltainen yhteisössä ruiskuvalumenetelmällä valmistettujen 
jalkineiden kanssa asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 1 artiklan 
4 kohdan mukaisesti. 
b) Eri tuoteryhmien väitettyyn olemassaoloon perustuvat väitteet 
(31) Tietyt osapuolet ovat toistaneet väitteensä siitä, että tuodut jalkineet ja yhteisössä 
valmistetut jalkineet kuuluvat eri tuoteryhmiin, jotka eivät suoraan kilpaile 
keskenään. Nämä väittivät, että keskimääräistä korkeammalla hinnalla tuodut 
jalkineet eivät olisi samankaltaisia kuin keskimääräisellä tai sitä alhaisemmalla 
hinnalla tuodut jalkineet perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 
(32) Tuojat ovat toistuvasti antaneet asiasta näennäisesti ristiriitaisia lausuntoja; jotkut 
niistä väittivät tuovansa huonolaatuisia jalkineita, jollaisia ei yksinkertaisesti ollut 
saatavilla yhteisössä, kun taas toiset väittivät tilaavansa Kiinan kansantasavallasta 
tai Indonesiasta pitkälle kehitettyjä tuotteita, jotka valmistetaan tuojien omien 
ohjeiden ja muotoilun mukaisesti, ja joskus myös niiden omista raaka-aineista. 
11-
Tästä ristiriidasta ilmenee yksinkertaisesti se, että Kiinan kansantasavalta ja 
Indonesia kykenevät itse asiassa valmistamaan ja viemään yhteisöön markkinoiden 
koko kirjon kattavia tuotteita. Tämä ei ilmene tuontia koskevista tilastoista, koska 
keskimääräiset hinnat riippuvat paljolti halvoista jalkineista, jotka muodostavat 
suuren osan tuonnista. Näin ollen kyseessä oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan 
valmistamat tuotteet ovat samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan 
mukaisesti. 
c) Päätelmä 
(33) Edellä sanotun perusteella vahvistetaan, että tämän menettelyn kohteena Kiinan 
kansantasavallassa ja Indonesiassa valmistetut sekä yhteisöön viedyt jalkineet ja 
yhteisössä valmistetut jalkineet ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 
artiklan 4 kohdan mukaisesti. Samalla tavoin tämän tutkimuksen kohteena olevat 
Indonesiassa valmistetut jalkineet sekä Kiinan kansantasavallassa valmistetut ja 
yhteisöön viedyt jalkineet ovat samankaltaisia tuotteita. 
D. POLKUMYYNTI 
1. Indonesia 
(a) Normaaliarvo 
(34) Indonesialaiset viejät vastustivat sitä, että komissio oli käyttänyt normaaliarvon 
muodostamiseksi voittomarginaalia, joka määritettiin yhden yrityksen muun kuin 
kyseessä olevan tuotteen, eli tässä tapauksessa nahka- tai muovipäällisillä 
varustettujen jalkineiden voittoa tuottavan myynnin perusteella. Nämä viejät 
väittivät, että kyseinen voittomarginaali oli liian korkea eikä edustanut 
asianomaista tuotannonalaa. 
-12 
Lisäksi väitettiin, että normaaliarvot ja polkumyyntimarginaalit olivat liian suuria, 
koska kyseistä voittomarginaalia oli käytetty normaaliarvon muodostamisessa 
kaikkien Indonesian otokseen kuuluvien yritysten osalta. Nämä viejät väittivät, että 
olisi pitänyt käyttää seitsemän prosentin marginaalia, jota komissio oli pitänyt 
hyväksyttävänä yhteisön tuotannonalan osalta. 
(35) Tätä väitettä ei voitu hyväksyä. Ensiksi perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b 
alakohdassa säädetään, että asianomaisen tuotteen kotimaan myynnin puuttuessa 
normaaliarvoa muodostettaessa huomioon otetut myynti-, hallinto- ja muut 
kustannukset sekä voittoa varten lisätyt määrät voidaan määrittää saman yleisen 
luokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä tavanomaisessa kaupankäynnissä 
kyseisen viejän tai tuottajan alkuperämaan kotimarkkinoilla maksamien tai saamien 
tosiasiallisten määrien perusteella. Tätä menetelmää sovellettiin tämän asetuksen 
johdanto-osan 34 kappaleessa mainitun yrityksen tapauksessa. 
Kahden otokseen kuuluvan yrityksen tapauksessa, joilla ei ollut asianomaisen 
tuotteen tai saman yleisen tuoteluokan kotimaan myyntiä, normaaliarvo 
määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti, eli 
käyttäen mitä muuta tahansa hyväksyttävää menetelmää. Näissä olosuhteissa 
katsottiin, että hyväksyttävin menetelmä olisi käyttää tämän asetuksen johdanto-
osan 34 kappaleessa tarkoitetun yrityksen osalta määritetyt myynti-, hallinto- ja 
muut kustannukset sekä voittoa varten lisätyt määrät. 
Toiseksi yhteisön tuotannonalan osalta vahinkoa aiheuttamattoman hinnan 
laskemiseksi käytetty seitsemän prosentin marginaali on vähimmäismäärä, jonka 
komissio katsoo tarpeelliseksi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon 
poistamiseksi, eikä se mitenkään liity normaaliarvon muodostamisessa käytettyyn 
voittomarginaaliin, jonka on perustuttava Indonesian markkinoilla saatuun 
tosiasialliseen voittoon. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuin on johdonmukaisesti todennut, että tosiasiallisten 
voittomarginaalien käytölle olisi annettava etusija normaaliarvon muodostamisessa. 
13 
(36) Otokseen kuuluva indonesialainen yritys väitti, että komission olisi pitänyt käyttää 
normaaliarvon laskelmassa kustannusarvioita, jotka tämä oli antanut paikalla 
suoritetun tarkastuksen aikana. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että 
asianomaisella yrityksellä ei ollut kustannusten kirjanpitojärjestelmää, vaan 
ainoastaan kustannusarvioita, joita oli käytetty mahdollisille asiakkaille 
tarkoitettujen hintatarjousten laatimisessa. Nämä kustannusarviot ilmoitettiin 
kustannuksina yrityksen vastauksessa kyselylomakkeeseen. 
Tämä väite hylättiin, koska yritys ei kyennyt todistamaan kustannusarvioiden 
paikkansapitävyyttä. Lisäksi mitään kustannuksia koskevia tietoja ei ollut saatavilla 
tiettyjen mallien osalta. Suorien raaka-ainekustannusten lisäksi mitään tietoja ei 
ollut saatavilla minkään mallin osalta. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia 
koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä, jonka mukaan kustannukset laskettiin 
uudelleen soveltamalla myynnin kokonaiskustannuksia ilman myynti-, hallinto- ja 
muita kustannuksia sekä voittoa varten lisättäviä määriä asianomaisiin malleihin 
käyttämällä yrityksen omassa kirjanpidossa ilmoitettua liikevaihtoa, koska sitä 
pidetään tarkoituksenmukaisimpana menetelmänä yksittäisten jalkinemallien hinnan 
määrittämiseksi. 
(b) Vientihinta 
(37) Koska vientihintojen määrityksestä ei esitetty näkökantoja, väliaikaiset määritykset 
vahvistetaan. 
14 
(c) Vertailu 
(38) Tämän asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa tarkoitettu indonesialainen viejä, 
jonka voittoa tuottavaa kotimaan myyntiä käytettiin normaaliarvon 
muodostamisessa Indonesian osalta väitti, että komissio oli jättänyt hintojen 
vertailukelpoisuuteen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vaikuttavan 
tekijä huomiotta, kun se ei oikaissut normaaliarvoa luottokustannusten perusteella. 
Komissio katsoi, että tämä oikaisu tosiaan puuttui, ja tarkisti laskelmansa 
vastaavasti. Koska tämän yrityksen myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä 
voittoa varten lisättyjä määriä käytettiin normaaliarvon muodostamisessa muiden 
otantaan kuuluvien indonesialaisten yritysten osalta, myös niiden normaaliarvon 
tasoa oli laskettava tehdyn oikaisun huomioon ottamiseksi. Kaikki polkumyyntiä 
koskevat laskelmat oikaistiin vastaavasti. 
(39) Tämän asetuksen johdanto-osan 36 kappaleessa tarkoitettu yritys väitti, että 
polkumyyntimarginaali oli määritetty laskemalla yksittäisten mallien kustannusten 
keskiarvo ja soveltamalla keinotekoisen korkeaa voittomarginaalia normaaliarvon 
muodostamisessa. Väitteen mukaan keskiarvon käyttö merkitsi normaaliarvojen 
paisuttamista, minkä vuoksi alhaisilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin katsottiin 
tapahtuvan polkumyynnillä. Yritys väitti myös, että toimittamiensa yksilöllisten 
normaaliarvojen käyttö ja kohtuullisen voittomarginaalin soveltaminen olisivat 
johtaneet siihen päätelmään, että polkumyyntiä ei esiintynyt. 
Tämän asetuksen johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatut olosuhteet huomioon 
ottaen komissio katsoi, että kohtuullisen tarkan kustannuslaskelman 
aikaansaamiseksi ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin laskea kustannukset uudelleen 
yrityksen oman kirjanpidon mukaisesti ja soveltaa asianomaisiin malleihin myynnin 
kokonaiskustannuksia ilman myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä ilman 
voittoa varten lisättäviä määriä. 
15-
(d) Polkumyyntimarginaalit 
(40) Lopullisten polkumyyntimarginaalien laskemisessa käytettiin samaa menetelmää 
kuin väliaikaisten polkumyyntimarginaalien laskemisessa. 
Polkumyyntimarginaaleja on kuitenkin muutettu tämän asetuksen johdanto-osan 
38 kappaleessa kuvatun normaaliarvoon tehdyn oikaisun huomioon ottamiseksi. 
(i) Otokseen kuuluvat yhteistyössä toimineet yritykset 
(41) Tällä tavoin määritetyt sekä prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistut 
marginaalit ovat: 
- P.T. Dragon 4,0 % 
- P.T. Emperor Footwear 0,0 % 
- P.T. Sindolla Pratama 24,9 % 
(ii) Tutkimukseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet tuottajat/viejät 
(42) Ottaen huomioon muutokset otokseen sisältyvien yhteistyössä toimineiden 
yritysten polkumyyntimarginaaleissa kahden tutkimukseen kuulumattoman 
yhteistyössä toimineen yrityksen prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla 
ilmaistu polkumyyntimarginaali vahvistetaan lopullisesti 14,2 prosentin 
suuruiseksi. 
(iii) Polkumyynnin jäännösmarginaali 
(43) Ottaen huomioon muutokset otokseen sisältyvien yhteistyössä toimineiden 
yritysten polkumyyntimarginaaleissa lopullisessa määrityksessä käytettävä cif-
hinnasta yhteisön rajalla ilmaistu polkumyyntimarginaali vahvistetaan 39,7 
prosentin suuruiseksi. 
- 16 
2. Kiinan kansantasavalta 
(a) Yksilöllinen kohtelu 
(44) Kiinalaiset viejät väittivät, että komissio ei antanut riittävästi perusteita hylätessään 
yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien yksilöllistä kohtelua koskevan 
pyynnön. Nämä viejät pyysivät toistamiseen yksilöllisen kohtelun myöntämistä 
lopullisen määrittämisen osalta. 
Olisi korostettava, että komission menettelytapaan kuuluu maakohtaisen tullin 
määrittäminen muiden kuin markkinatalousmaiden osalta lukuun ottamatta 
tapauksia, joissa yritykset kykenevät todistamaan riippumattomuudensa valtiosta. 
Mikään asianomaisista yrityksistä ei kuitenkaan kyennyt todistamaan 
riippumattomuuttaan, koska kaikilla oli siteitä Kiinan valtioon joko suoraan taikka 
maakuntien tai kuntien viranomaisten kautta. Koska tästä asiasta ei ole saatavilla 
muita tietoja alustavat päätelmät yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön 
hylkäämisestä vahvistetaan. 
(b) Normaaliarvo 
(45) Kiinalaiset viejät väittivät saaneensa komissiolta riittämättömiä tietoja 
indonesialaisista jalkineista, joita oli käytetty vertailussa vietyjen kiinalaisten 
mallien kanssa. Nämä viejät väittivät erityisesti saaneensa riittämättömiä tietoja 
indonesialaisten jalkineiden tuotannossa käytetyistä raaka-aineista ja menetelmistä, 
jotta ne olisivat voineet pyytää oikaisuja fyysisissä ominaisuuksissa esiintyvien 
erojen perusteella. 
-17 
Tässä yhteydessä olisi korostettava, että komissio pyrki saamaan kiinalaisilta 
viejiltä tietoja yhteisöön vietyjen mallien muotoilusta, koostumuksesta ja raaka-
aineista tavoitteenaan mahdollisimman oikeudenmukaisen vertailumallin 
löytäminen. Tästä huolimatta kiinalaiset viejät antoivat ainoastaan hyvin 
puutteellisia tietoja. Näin ollen komissio arvioi vertailukelpoisuuden saatavilla 
olevien tietojen perusteella ja totesi, kuten väliaikaisten toimenpiteiden 
käyttöönoton yhteydessä, indonesialaiset mallit otokseen sisältyvien kiinalaisten 
yritysten yhteisöön viemien kiinalaisten mallien kanssa samankaltaisiksi tai, jos 
samankaltaisia malleja ei ollut, niitä lähinnä muistuttaviksi. Kiinalaisille viejille 
toimitettiin kaikki tiedot, joihin vertailu perustui. 
(c) Vientihinta 
(46) Koska vientihintojen määrittämisestä ei ole esitetty näkökantoja, alustavat 
määritykset vahvistetaan. 
(d) Vertailu 
(47) Koska Indonesiaa käytettiin vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan 
kansantasavallan osalta, Kiinan kansantasavaltaa koskevaa yhtenäistä marginaalia 
alennettiin tämän asetuksen johdanto-osan 38 ja 40 kappaleessa tarkoitetun 
Indonesian normaaliarvojen osalta myönnetyn luottokustannuksia koskevan 
oikaisun huomioon ottamiseksi. 
-18 
(e) Polkumyyntimarginaali 
(48) Joissakin tapauksissa kiinalaiset viejät asettivat kyseenalaiseksi komission 
suorittaman Kiinasta tapahtuvan viennin normaaliarvon painotetun keskiarvon ja 
yhteisöön suuntautuvien vientitapahtumien vientihintojen välisen vertailun. Nämä 
viejät väittivät, että vientihinnoissa ei esiintynyt riittävästi eroja eri ostajien, 
alueiden tai ajanjaksojen välillä ja että vientihintoja ja normaaliarvoa olisi 
verrattava painotetun keskiarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan 
mukaisesti. Tarkistettuaan laskelmansa komissio totesi, että hintojen väliset erot 
olivat pieniä ja että lopullisessa määrityksessä normaaliarvon painotettu keskiarvo 
olisi verrattava vientihintojen painotettuun keskiarvoon. 
Tämän perusteella todettiin, että Kiinan tasavallan osalta laskettu 
polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif yhteisön rajalla -hinnasta oli 
133,2 prosenttia. 
E. YHTEISÖN TUOTANNONALA 
(49) Tietyt osapuolet ovat toistaneet väitteensä siitä, että komissio ei olisi kyennyt 
vahvistamaan vahinkoa koskevia todisteita antaneen yhteisön tuotannonalan 
edustavaa luonnetta ja laajentaneet kyseistä väitettä. Väite perustui yhteisön 
kokonaistuotantoa koskevan luvun väitettyyn epäluotettavuuteen ja siinä 
arvosteltiin komission käyttämää otantamenetelmää. Myös tietyille yhteisön 
tuottajille myönnetyn nimettömän kohtelun perusteluja kyseenalaistettiin. 
19 
1. Yhteisön kokonaistuotanto 
(50) Olisi muistettava, että valituksen saaman tuen taso tarkastettiin ennen menettelyn 
aloittamista. Samankaltaisen tuotteen arvioitu Euroopan yhteisön 
kokonaistuotantomäärä, jonka perusteella 68 valituksen tehneen yhteisön tuottajan 
kanta määritettiin, tarkastettiin uudelleen (vuosien 1991 ja 1994 välisen ajanjakson 
osalta) kansallisten jalkineiden tuottajajärjestöjen tiloissa ja todettiin oikeiksi. 
Lisäksi olisi korostettava, että samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantoa koskeva 
luku, jonka perusteella tämä kanta määritettiin, vastaa yhteisön suurinta 
mahdollista tuotantomäärää. Luotettavien tietojen puutteen vuoksi ei voitu tutkia 
perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, olisiko tiettyjen 
sellaisten tuottajien tuotantomäärät, jotka eivät olleet mukana valituksessa pitänyt 
jättää pois kokonaistuotantoa koskevasta luvusta sen perusteella, että niiden 
liiketoiminnan pääasiallinen sisältö olisi tuonti enemmän kuin tuotanto Euroopan 
yhteisössä. 
Näiden väitettyjen yhteisön tuottajien, joista eräiden tiedetään tuoneen suuria 
määriä, tiedetään myös tuottavan Euroopan yhteisössä suhteellisen suuria määriä 
jalkinepareja. Jos asiasta olisi ollut saatavilla riittäviä tietoja on todennäköistä, että 
osa yhteisössä tuotetuista määristä olisi jätetty kokonaistuotantoa koskevan luvun 
ulkopuolelle. Sen sijaan liiketoiminnan pääasiallinen sisältö tarkistettiin ainoastaan 
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa määriteltyyn 
'ensimmäiseen ryhmään' kuuluvan 28 yrityksen osalta, minkä tuloksena todettiin 
(kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55 kappaleessa on 
selitetty), että kaikkien yritysten liiketoiminnan pääasiallinen sisältö sijaitsee 
yhteisössä. 
(51) Näin ollen vahvistetaan tutkimuksen kohteena olevan yhteisön tuotannonalan 
edustavuus, joka määritettiin luotettavalla tavalla ja paikkansa pitävien lukujen 
perusteella. 
20 
2. Otanta 
(52) Tässä yhteydessä olisi muistettava, että menettelyn mahdollisten osapuolten suuren 
määrän huomioon ottaen tämän menettelyn aloittamisesta julkaistussa 
ilmoituksessa mainittiin, että tutkimus voidaan suorittaa otannan avulla. Tämän 
tuloksena yhteistyötä pyydettiin tutkimuksen alusta asti rajoitetulta määrältä 
yhteisön tuottajia (kansallisten tuottajajärjestöjen kautta), jotka valittiin valitusta 
tukevien 68 yrityksen joukosta. 
Tarkoituksenmukaisia vastauksia saatiin 28 tuottajalta, joista valittiin tarkistusta 
varten yhdeksän yritystä, joiden vastaukset tarkistettiin niiden tiloissa 
perusteellisesti (viimeksi mainitusta tuottajaryhmästä käytetään väliaikaista tullia 
koskevassa asetuksessa ilmaisua 'tarkistusotos'). 
Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat 28 yritystä vastaavat hieman yli 25 prosentista 
yhteisön samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja näin ollen niitä voidaan pitää 
yhteisön tuotannonalana, koska kukaan ei ole ilmoittanut vastustavansa valitusta. 
Näitä olosuhteita olisi pidettävä poikkeuksellisina, ja ne johtuvat siitä, että 
ensimmäisen tyhmän oli alun perin tarkoituksena muun muassa edustaa yli 25 
prosenttia kokonaistuotannosta. Perusasetuksessa ei kuitenkaan säädetä tästä 
asiasta, jota olisi pidettävä yhteisön tuotannonalan edustavuuden ylimääräisenä 
tarkistuksena eikä lainsäädäntöön perustuvan velvoitteen täyttämisenä. 
(53) Tutkimuksen kohteena olleen yhteisön tuotannonalan edustavuuden osalta olisi 
korostettava, että vahinkoa koskevat päätelmät perustuivat erilaisista 
tarkoituksenmukaista lähteistä, jotka kaikki edustavat yhteisön tuotannonalaa, 
saatuihin tietoihin. 
21 
• tuotanto, myynti, markkinaosuudet ja työllisyys yhteisössä määritettiin jokaisen 
kansallisen jalkineiden tuottajien järjestön tasolla, joten ne kattavat 
samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannon. Tämä seikka on selvästi 
ristiriidassa sen asianomaisen osapuolen esittämän väitteen kanssa, joka liittyy 
lopulliseen ilmoittamiseen ja jonka mukaan Italian jalkineyhdistyksen lukuja oli 
jätetty huomioimatta, kun yleisiä vahinkoindikaattoreita määritettiin. 
• hintoja, kustannuksia ja kannattavuutta koskevat yleiset suuntaukset 
määritettiin ensimmäiseen ryhmään kuuluvien 28 yhteistyössä toimineen 
valmistajan tasolla, 
• hintojen ja viitehintojen alittavuuden tutkimus perustuu tarkistusotokseen 
sisältyviltä yhdeksältä yritykseltä saatuihin hintoja ja kustannuksia koskeviin 
tietoihin, jotka tarkistettiin perusteellisesti; nämä yritykset ovat kooltaan ja 
tuotevalikoimaltaan edustavia, ja ne sijaitsevat tärkeimmissä tuotannosta 
vastaavissa jäsenvaltioissa. 
3. Tarkistusotokseen kuuluvien 9 yrityksen nimetön kohtelu 
(54) Tietyt osapuolet ovat toistaneet väitteensä siitä, että komissio olisi 
perusteettomasti myöntänyt nimettömän kohtelun tarkistusotokseen kuuluville 
yhdeksälle yritykselle ja laajentaneet kyseistä väitettä. Nämä osapuolet ovat 
väittäneet, että valituksen tehneiden kotimaisten yritysten olisi oltava valmiina 
kohtaamaan mitä tahansa kaupallisia vastatoimia ja pyytäneet, että ainakin 
ensimmäiseen ryhmään kuuluvien 28 yrityksen nimet paljastettaisiin. 
22 
(55) Tässä yhteydessä olisi jälleen korostettava, että kyseessä oleva nimetön kohtelu 
myönnettiin sen vuoksi, että uhkaukset ylittivät tuojien tavanomaisen oikeuden 
valita lähteensä ja niitä ei voida pitää kaupallisissa suhteissa esiintyvänä 
tavanomaisena käytäntönä. Tällä tavoin myönnettyä rajoitettua suojelua pidettiin 
lisäksi erityisen tarkoituksenmukaisena sellaisen otoksen yhteydessä, jossa tietyt 
valikoidut yritykset ovat erityisesti suojattomassa asemassa, vaikka ne edustavat 
paljon suurempaa ryhmää ja ajavat kyseisen ryhmän etuja. 
(56) Ensimmäiseen ryhmään kuuluvien 28 yrityksen osalta yritysten nimet ei-
luottamuksellisessa kyselylomakkeessa korvattiin yleensä tunnuksella ja useimmat 
jalkineiden tuottajien kansalliset järjestöt (jotka toimittivat vastaukset) laativat 
erillisen luettelon vastanneista yrityksistä, tietenkin paljastamatta tunnusten ja 
luettelossa esiintyvien nimien välistä yhteyttä. Näin ollen olisi korostettava, että 
kaikki asianomaiset osapuolet ovat saaneet mahdollisuuden tutustua sekä 
ensimmäiseen ryhmään kuuluvien 28 tuottajan antamiin ei-luottamuksellisiin 
tietoihin että tarkistusotokseen kuuluvien 9 yrityksen antamiin tarkistettuihin ja 
vahvistettuihin tietoihin erillisessä tiedostossa. 
(57) Koska kaikille osapuolille oli annettu mahdollisuus tutustua ensimmäiseen ryhmään 
kuuluvien 28 yrityksen täyttämiin kyselylomakkeisiin sekä kansallisten järjestöjen 
laatimiin luetteloihin ennen kuin edellä mainittu painostus tuli komission tietoon 
katsottiin, että koska kyseessä olevia tiedostoja, joiden avulla oli mahdollista 
tunnistaa 22 yritystä 28:sta, ei voitu muuttaa nimettömiksi jälkeenpäin, niihin olisi 
oltava mahdollista tutustua muuttumattomassa muodossa. Näissä olosuhteissa 
pidettiin tarkoituksenmukaisena sisällyttää ensimmäiseen ryhmään kuuluvien 28 
yrityksen nimet kaikille osapuolille lähetettyyn lopulliseen ilmoitukseen ja olla 
paljastamatta tarkistusotokseen kuuluvien yhdeksän yrityksen nimiä. 
23-
F. VAHINKO 
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi 
(58) Tietyt osapuolet ovat väittäneet, että Indonesiasta ja Kiinan kansantasavallasta 
tapahtuvan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida. Erityisesti väitettiin, että kaksi 
kumulaation edellytystä oli täyttämättä: 
(59) Ensiksi väitettiin, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisen määrityksen 
tekemiseksi siitä, onko kustakin maasta (jonka osalta kumulointia harkitaan) 
tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali vähimmäistasoa 
suurempi, yhteisön toimielinten pitäisi käyttää yhteistyössä toimineiden viejien 
osalta todetut marginaalit jäännösmarginaalien sijaan. Tätä väitettä ei voida 
hyväksyä, erityisesti ottaen huomioon indonesialaisten viejien vähäisen 
yhteistyötason. Lisäksi olisi myös huomattava, että kahden yhteistyössä toimineen 
indonesialaisen viejän osalta (otokseen kuuluvista kolmesta viejästä) todetut 
polkumyyntimarginaalit ylittivät vähimmäistason. 
(60) Toiseksi on väitetty, että kumulointi ei ollut asianmukaista tiettyjen 
kilpailuedellytyksissä esiintyvien erojen johdosta (väitteen mukaan indonesialaisten 
jalkineiden tuonnin keskimääräinen hinta paria kohti oli huomattavasti suurempi 
kuin kiinalaisten jalkineiden hinta). Vaikka Eurostat vahvisti osan väitetyistä 
eroista katsottiin, että: 
nämä erot eivät ole riittäviä indonesialaisten ja kiinalaisten viejen 
hinnoittelupolitiikkojen erottamiseksi (erityisesti, jos Indonesian ja Kiinan 
kansantasavallan keskimääräisiä hintoja verrataan muiden yhteisöön vievien 
kolmansien maiden hintoihin, jotka ovat paljon korkeampia kuin 
tutkimuksen kohteena olevien maiden hinnat), 
-24-
käytettävissä olevien tietojen yksityiskohtaisesta tutkimuksesta ilmenee, 
että sekä Indonesiasta että Kiinan kansantasavallasta tapahtuva tuonti 
kattaa kaikki hintatasot, ja 
käytettävissä olevien tietojen perusteella todennäköisin selitys tälle erolle 
on lievästi erilainen tuotejakauma selvästi erilaisen hinnoittelupolitiikan 
sijaan. 
(61) Näin ollen tätä asiaa koskevat väliaikaiset päätelmät (sellaisina, kuin ne on 
tarkoitettuina väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64—69 
kappaleessa) olisi vahvistettava. 
2. Yleiset vahingon tekijät 
(62) Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet muita huomautuksia yleisten 
vahingon tekijöiden väliaikaisesta määrityksestä (kuten esimerkiksi kulutus 
yhteisön markkinoilla tai yhteisön tuotannonalan tuotanto, myynti, kannattavuus ja 
työllysyystilanne) asianomaisia päätelmiä ei tutkittu enää. 
3. Alihinnoittelua koskeva laskelma 
(63) On väitetty, että alihinnoittelua ei harjoitettu väliaikaista tullia koskevassa 
asetuksessa tarkoitetulla tasolla, tai että sitä ei harjoitettu ollenkaan. Tietyt 
osapuolet ovat kuulemisensa aikana esittäneet näytteitä malleista, joiden väitettiin 
olevan vertailukelpoisia ja joista tuodut mallit (jotka oli useimmiten valmistettu 
tuojan omien ohjeiden ja muotoilun mukaisesti) olivat kalliimpia kuin yhteisössä 
tuotetut mallit. 
25 
Vaikka nämä väitteet voivat joissakin tapauksissa pitää paikkansa olisi 
korostettava, että sekä viejien hintoja tiettyjen mallien osalta että Eurostatilta 
saatuja hintoja koskevat tutkimukset eivät vahvistaneet niitä laajemmalla pohjalla. 
Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että lopullisten päätelmien tekemiseksi on 
tarkoituksenmukaista nojautua edelleen tutkimuksen aikana saatuihin (ja 
mahdollisimman pitkälle tarkistettuihin) yksityiskohtaisiin ja/tai yleisiin tietoihin, 
joiden perusteella alihinnoittelu oli ehdottomasti todettu. 
(64) On väitetty myös, että kaupan portaissa esiintyviä eroja koskevat oikaisut olivat 
riittämättömiä ja että ne olisi tarkistettava. Erityisesti esitettiin todisteita, joiden 
mukaan väliaikaisessa vaiheessa myönnetty 13 prosentin oikaisu tuojien ja yhteisön 
tuottajien asiakkaiden välisten kaupan portaiden erojen huomioon ottamiseksi 
kattaisi ainoastaan kuljetukset yhteisön sisällä sekä liitännäiskustannukset. 
Asiaa tutkittiin edelleen keskittyen tuojiin, joiden osalta oli saatu tätä oikaisua 
koskevia varmennettuja tietoja, eli viiteen väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa 
mainittuun yhteistyössä toimineeseen tuojaan. Nämä tuojat, joiden tiloissa oli 
suoritettu tarkastuskäynti, edustivat yhteensä 14,8 prosenttia asianomaisista 
tuontimääristä tutkimusajanjakson aikana. 
26 
Varmistettiin, että kolme tuojaa ei ollut hankkinut asianomaista tuotetta 
merkittävissä määrin yhteisön tuottajilta tutkimusajanjakson aikana, vaan niillä oli 
lähinnä samat asiakkaat kuin yhteisön tuottajilla. Näin ollen pääteltiin, että 
tuontihinnat olisi oikaistava sellaisten kustannusten osalta, jotka olivat aiheutunet 
tuontihetken ja sen hetken välillä, jolloin kuluttaja sai tuotteet haltuunsa sekä 
kohtuullisen voiton osalta, jotta niitä voitaisiin verrata oikeudenmukaisesti. Tämän 
vuoksi otettiin huomioon kaikki asianomaiseen tuotteeseen sovellettavat 
kustannukset, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka näyttivät olevan osa 
tuotantokustannuksia (kuten tuojan vientimaassa sijaitsevalle tuottajalle 
toimittamat raaka-aineet) ja jotka oli näin ollen sisällytetty Eurostatin ilmoittamaan 
tavaran tullausarvoon. 
Sen sijaan kaksi viidestä tuojasta näyttivät olevan yhteisön tuottajien asiakkaita, 
joten ainoastaan cif:stä varaston tasolla kannettuun tulliin aiheutuneet 
kustannukset otettiin huomioon, kun tämä vastasi kaupan porrasta, jolla yhteisön 
tuottajien hinnat ja kustannukset oli määritetty. 
Asianomaisen tuotteen keskimääräisen tuontihinnan ja edellä mainittujen 
kustannusten välinen suhde tutkittiin jokaisen tuojan osalta. Tästä tutkimuksesta 
ilmeni, että kaksi seikkaa oli otettava huomioon cif-hinnan oikaisemiseksi 
vastaamaan yhteisön tuottajien toimitusten kaupan porrasta. Vaikka osaa 
kustannuksista voidaan pitää suhteutettuna tavaran arvoon, todettiin, että 
asianmukainen oikaisu edellyttää parikohtaisen kiinteän määrän määrittämistä 
välttämättömien ja tavaran arvosta riippumattomien kustannusten huomioon 
ottamiseksi. 
27-
(65) Tutkittujen todisteiden perusteella todettiin, että asianomaisen tuotteen cif-
tuontihintaa oli korotettava 20 prosentilla sekä 0,2 eculla jokaista paria kohti ja 
tavanomaisesti sovellettavalla tullilla, jotta sitä voitaisiin verrata 
oikeudenmukaisesti yhteisön tuottajien hintoihin ja kustannuksiin. 
(66) Laskennat on oikaistu tämän mukaisesti, minkä tuloksena väliaikaista tullia 
koskevassa asetuksessa todettu alihinnoittelu vahvistettiin. Todettiin, että sellaisten 
yhteistyössä toimineiden viejien luokkakohtaisesti lasketut ja prosentteina yhteisön 
tuotannonalan hinnoista ilmaistut alihinnoittelumarginaalit, joihin sovellettiin 
väliaikaista polkumyyntitullia ylittivät 10 prosenttia Indonesian osalta ja 30 
prosenttia Kiinan kansantasavallan osalta 
4. Vahinkoa koskevat päätelmät 
(67) Edellä sanotun perusteella ja koska muita väitteitä ei esitetty vahvistetaan, että 
yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 
artiklan mukaisesti, kuten todettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-
osan 84 kappaleessa. 
G. SYY-YHTEYS 
(68) Useimpien viejien ja tuojien mielestä Vietnamista tapahtuva tuonti on ollut yhtenä 
syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tässä suhteessa on 
korostettava, että valitusta jätettäessä Vietnamin tiedossa oleva markkinaosuus oli 
suhteellisen vähäinen. Jälkeenpäin tapahtunut kasvu oli jo havaittavissa 
tutkimusajanjakson aikana, jolloin Vietnamista peräisin olevien tuotteiden 
markkinaosuus oli kuitenkin vähäisempi kuin kiinalaisten tuotteiden. Edellä 
sanotun perusteella voidaan päätellä, että Vietnamista tapahtuvan tuonnin 
vaikutukset eivät ole voineet poistaa tämän tutkimuksen kohteena olevan tuonnin 
ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. 
28-
(69) Koska muista mahdollisista vahingon syistä ei ole esitetty perusteltuja todisteita, 
vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 85—95 
kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. 
H. YHTEISÖN ETU 
1. Kuluttajiin kohdistuva vaikutus 
(70) Vaikka kuluttajat tai kuluttajajärjestöt eivät ole väliaikaista tullia koskevan 
asetuksen julkaisemisen jälkeen esittäneet huomautuksia, jotkut osapuolet ovat 
väittäneet, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä olisi merkittävä vaikutus 
yhteisön kuluttajiin ja erityisesti pienituloisiin kuluttajiin. 
Toimenpiteiden odotettavissa olevaa vaikutusta kuluttajahintoihin koskevaa 
väitettä on tutkittu perusteellisesti. Tutkimuksen tulokset ovat seuraavat: 
a) Absoluuttinen vaikutus 
(71) Ensinnäkin jakelijoilta veloitettujen jalkineiden hintojen osalta on todennäköistä, 
että yhteisön tuotannonala, jonka markkinaosuus on 29 prosenttia ja 
keskimääräinen jalkineparista veloittama hinta 4,82 ecua, ei kykenisi korottamaan 
hintojaan yli väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106 kappaleessa 
määritellyn kohtuullisen voiton saamiseksi vaadittavan 4,4 prosentin tason ilman, 
että sen markkinaosuuden nykyinen voimakas pieneneminen jatkuu. Lisäksi niistä 
maista, joita tämä menettely ei koske, tapahtuva tuonti edustaa 21,4 prosenttia 
kyseisen tuotteen markkinoista ja kyseisten kolmansien maiden tuottajien ei 
odoteta haluavan tai kykenevän korottamaan hintojaan merkittävästi. 
29 
Indonesian osalta olisi muistettava, että vahingon korjaava taso on tämän maan 
osalta huomattavasti alhaisempi kuin Kiinan kansantasavallan ja sen 
keskimääräinen jalkineparista veloittama tuontihinta on 2,34 ecua. Koska Kiinan 
kansantasavallasta peräisin olevien jalkineiden markkinaosuus on 39,9 prosenttia 
(keskimääräinen jalkineparin hinta 1,65 ecua) ja ottaen huomioon ehdotetun tullin, 
ehdotettujen toimenpiteiden odotettavissa oleva keskimääräinen enimmäisvaikutus 
kyseisten jalkineiden markkinoihin on kokonaisuudessaan 0,50 ecua jalkineparilta. 
Ainoastaan siinä tapauksessa, että jakelijat eivät muuta marginaalejaan ja 
veloittavat lisääntyneet kustannuksensa kokonaan kuluttajilta, olisi viimeksi 
mainittujen maksettava vastaava 0,50 ecua jalkineparilta. Koska yhteisön kyseisten 
jalkineiden keskimääräinen vuosittainen kulutus henkeä kohti on alle yksi pari, 
ehdotettujen toimenpiteiden kuluttajiin kohdistuva vaikutus jää selvästi vähäiseksi. 
b) Suhteellinen vaikutus, hinnan vaikutus kulutukseen 
(72) Suhteellisesti katsoen laskelmien perustana oli kyseisten jalkineiden 
keskimääräinen hinta jakelijan varastoon toimitettuna -tasolla, eli 3,6 ecua 
jalkineparilta, jossa otetaan tuonnin osalta huomioon tämän asetuksen johdanto-
osan 65 kappaleessa tarkoitetut kaupan portaiden erojen oikaisut. Käyttämällä 
jäljempänä tarkasteltujen jakelukanavien alhaisinta voittomarginaalia, eli 125 
prosenttia, kyseisen tuotteen keskimääräisen kuluttajahinnan on arvioitu ylittävän 
8,1 ecua jalkineparilta. Tämän seurauksena vaikutus tullin täysimääräisestä 
heijastumisesta kuluttajahintoihin olisi alle 6,2 prosenttia. 
30-
Kuten edellä on selitetty, tätä prosenttiosuutta tarkasteltaessa olisi otettava 
huomioon sekä kasvun absoluuttinen arvo (0,5 ecua jalkineparilta) että hintojen 
yleinen kehitys. Neljän tarkastellun vuoden aikana polkumyynnillä tapahtuneesta 
tuonnista johtuen keskimääräiset markkinahinnat jakelijan varastoon toimitettuna -
tasolla laskivat nimellisesti yli 11 prosenttia yleisen inflaatiotason huomioon ottaen. 
(73) Lisäksi olisi todettava, että vaikka kuluttajat vertaavat eri kauppojen 
samanaikaisesti veloittamia hintoja, he eivät tutkittavana olevan tuotteen osalta ota 
yhtä paljon huomioon yleisen hintatason kehitystä. Edellä mainittu hintojen lasku ei 
itse asiassa vaikuttanut samassa suhteessa kyseisen tuotteen kokonaiskulutukseen 
(kuten olisi tapahtunut, jos kuluttajilla olisi ollut "kiinteä budjetti"). 
Tämä selittyy sillä, että niiden tuotteiden markkinat, joita myydään jatkuvasti 
alhaisilla hinnoilla, ovat jossain määrin saturoituneet, joten kuluttajat eivät 
todennäköisesti reagoi hintatason vähäiseen kokonaismuutokseen. Vaikka 
kuluttajakäyttäytyminen ei lyhyellä aikavälillä ole välttämättä samanlaista, on 
epätodennäköistä kaikkien muiden tekijöiden ollessa samanlaisia, että tullin 
heijastuminen täysimääräisinä hintoihin, eli 6,2 prosentin enimmäiskorotus, 
aiheuttaa kysynnän supistumista yli 1,6 prosentilla. 
(74) Koska kuluttajajärjestöt eivät ole esittäneet muita seikkoja tai huomioita, 
ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksen kyseisten jalkineiden kuluttajiin katsottiin 
olevan vähäinen. 
31 
2. Jakelualaan kohdistuva vaikutus 
a) Koko jakelualaan kohdistuva vaikutus 
(75) On väitetty, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi voimakas kielteinen vaikutus 
tuojiin. Yleisemmin on esitetty eriäviä mielipiteitä koko jakeluketjun tilasta, jonka 
väitettiin olleen yhteisön jalkinetuotantoa merkittävämpi sekä liikevaihdoltaan että 
työllistämiskyvyltään. 
Ensinnäkin olisi palautettava mieliin, että tietyllä maantieteellisellä alueella 
jakelijoilla on niiden jakelumarginaalin automaattisesta vaikutuksesta johtuen 
luontaisesti suurempi liikevaihto kuin valmistajilla, joilta ne tuotteensa ostavat. 
Toiseksi kaikentyyppisiä jalkineita myyvien jakelijoiden työllistämislukuja ei voi 
verrata yhteisön ainoastaan kyseisen tuotteen tuotannonalan työllistämislukuihin, 
jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (johdanto-osan 81 
kappale). 
On kuitenkin korostettava jakeluyritysten merkitystä jalkinealalle yleensä ja tälle 
tutkimukselle erikseen erityisesti ottaen huomioon näiden yritysten arvonlisän. 
Tarkasteltaessa toimenpiteiden mahdollista vaikutusta jakelijoihin, yleiset huomiot, 
jotka liittyvät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen välillisesti, ja tuotteeseen 
suoraan liittyvät huomiot pyrittiin selvästi erottamaan toisistaan. 
Koska kuluttajat eivät osta jalkineita suuria määriä yhteisön ulkopuolella, 
polkumyyntitullin kielteiset vaikutukset koko jakelualalle voisivat aiheutua 
ainoastaan merkittävästä kulutuksen ja liikevaihdon laskusta tai paineista pienentää 
jakelumarginaaleja kuluttajahintojen kasvun (tai kulutuksen laskun) 
minimoimiseksi. 
32 
Kuten edellä on selitetty, ottaen huomioon mahdollisten toimenpiteiden 
odotettavissa olevan vaikutuksen kyseisen tuotteen kuluttajiin voidaan pitää 
erittäin epätodennäköisenä, että kyseisen tuotteen kulutus laskisi merkittävästi, 
vaikka jakeluala ei pienentäisi nykyisiä marginaalejaan. 
Sen vuoksi voidaan yleensä ottaen päätellä, että mahdollisten toimenpiteiden 
vaikutukset kyseisen tuotteen jakelijoihin ovat erittäin vähäiset. Tätä päätelmää 
tarkasteltaessa otettiin kuitenkin huomioon jalkineiden jakelualan rakenne 
yhteisössä. 
b) Jalkineiden jakelualan rakenne yhteisössä 
(76) Euroopan yhteisön jalkineiden jakelualalla on neljä eri myyntikanavaa tuotteen 
loppukäyttäjälle. Näitä ovat merkkiliikeketjut, itsenäiset vähittäiskauppiaat, muut 
kuin erikoistuneet supermarketit ja neljäntenä muut jakelijat, jotka eivät ole 
erikoistuneet (esimerkiksi vaatekaupat ja sekatavarakaupat). 
i) Itsenäiset vähittäiskauppiaat 
(77) Perinteisiä jakelukanavia ovat itsenäiset vähittäiskauppiaat, jotka yleensä ostavat 
tukkukauppiailta. Myöhemmin vähittäiskauppiaat solmivat läheisempiä suhteita 
pienempiin määriin tuottajia tai liittyvät ostoryhmittymiin kuitenkin itsenäisyytensä 
säilyttäen, minkä vuoksi ne eivät enää osta tukkukauppiailta. 
33 
Vähittäiskauppiaat ovat haitallisessa kilpailutilanteessa, koska ne eivät voi 
vaikuttaa toimittajien veloittamiin hintoihin ja koska ne tarvitsevat suuret 
marginaalit kattaakseen kaupunkien keskusalueiden korkeat kustannukset (150— 
200 prosenttia). Tietyissä jäsenvaltioissa ne ovat itse asiassa menettäneet asemiaan 
uufcimmille kolmeen muuhun jakelukanavaryhmään kuuluville jakelumuodoille, 
erityisesti merkkiliikeketjuille. 
Koska niillä kuitenkin on vahva asema joissakin jäsenvaltioissa, ne myyvät 
markkinoiden kalleimpia tuotteita, ja ne ovat luoneet pysyvät liikesuhteet 
asiakkaisiinsa, ne ovat vielä ainakin arvonlisän ja työllistämisen ( yli 250 000 
henkeä) osalta tärkein yhteisön jakelukanavista, vaikka ei kuitenkaan tärkein 
markkinaosuudella (määrällä) mitattuna. 
ii) Merkkiiiikeketjut 
(78) Merkkiiiikeketjut, jotka joskus harjoittavat tuotantoa yhteisössä, ovat yleensä 
loissakin maassa yhden tai kahden suuren yrityksen omistuksessa, jotka omistavat 
lukuisia merkkejä ja joiden toiminta kattaa markkinat kokonaisuudessaan. Niillä on 
kaupungin ulkopuolella sijaitsevia supermarketteja tai halpamyyntiliikkeitä, jotka 
suurien myyntimääriensä, hintojensa ja erikoistumisensa ansiosta voivat kestää 
oyiclen kuin erikoistuneiden supermarkettien aiheuttaman paineen. 
34 
Merkkiliikeketjut harjoittavat myyntiä myös kaupungin keskustoissa, missä ne 
korvaavat itsenäiset vähittäiskauppiaat vakiomallisilla liikkeillä, joiden 
kustannukset ovat alhaisemmat ja jotka vastaavat asiakkaiden tarpeeseen hankkia 
osan ostoksistaan halpamyyntiliikkeiden hyllyjä viihtyisämmästä ostoympäristöstä. 
Eri merkkiliikkeet kattavat eri markkinalohkot, mistä aiheutuu, että kalliimmat 
merkkiliikkeet kärsivät vahinkoa, kun markkinoilla tai jopa saman yrityksen sisällä 
toimii kaksi yritystä. Koska niillä on ostovoimaa, ne voivat hankkia tavaran 
maailman markkinoilta (ne harjoittavat tuontia omaan laskuunsa) ja niillä on 
suhteellisen alhaiset marginaalit, yleensä noin 25 prosenttia keskusliikkeen 
myyntikuluista ja 100 prosenttia kauppojen myyntikuluista, ne kykenevät 
tullessaan markkinoille nopeasti saamaan itselleen markkinaosuuden ja 
saavuttamaan yli 5 prosentin vuosittaisen kasvun. 
iii) Muut kuin erikoistuneet supermarketit 
(79) Muilla kuin erikoistuneilla supermarketeilla, joiden myyntimäärät ovat suuret, 
mutta joiden osuus jalkinemarkkinoista on myynnin arvon perusteella vähäisempi 
johtuen keskimääräisten myyntihintojen alhaisuudesta, on vahva osuus 
markkinoiden halvempien tuotteiden myynnistä. Vaikka ne joskus ostavat suoraan 
yhteisön ulkopuolisilta toimittajilta, ne yleensä hankkivat tuontitavaransa, jotka 
ovat tärkeä osa niiden myyntiä, erikoistuneilta tuojilta. Niiden perinteinen 
voittomarginaali on noin 100 prosenttia, mutta se voi vaihdella alennusmyynneistä 
saadusta 60 prosentista yhteisön tietyistä tuotteista saatuun yli 130 prosenttiin. 
Tuojan osuuden ja aiheutuneiden kulujen kiinteän osan vuoksi tämän 
myyntikanavan kautta tulevan tuonnin kuluttajahinta on tavallisesti kolme kertaa 
korkeampi kuin cif-hinta. 
35-
iv) Muut myyntikanavat 
(80) Muut myyntikanavat, kuten postimyyntiliikkeet tai vaateliikkeet, ovat tulleet 
merkittäviksi tietyissä jäsenvaltioissa, mutta mikään niistä ei ole merkittävä koko 
yhteisön mittakaavassa. Tietyissä jäsenvaltioissa erikoistuneilla 
postimyyntiliikkeillä on samanlainen kustannusrakenne kuin merkkiliikeketjuilla. 
Koko yhteisön alueella toimivat pienten vaateliikkeiden ketjut myyvät myös 
jalkineita merkkitavarana yleensä korkeammalla marginaalilla kuin muita tavaroita. 
Kyseisen myynnin muotinäkökohdan huomioon ottaen ne kilpailevat 
merkkiliikeketjujen kanssa, mutta ei kuitenkaan niin huomattavasti kuin suuret 
kaupungin keskustan liikkeet. 
c) Ehdotettujen toimenpiteiden eri myyntikanaviin kohdistuva erityisvaikutus 
(81) Itsenäisten vähittäiskauppiaitten osalta, jotka edelleen työllistävät eniten yhteisön 
jalkineiden jakelualalla, tämän asetuksen johdanto-osan 75 kappaleessa esitettyä 
päätelmää tukee se, että tavallisesti vain vähäinen osuus niiden kyseisen tuotteen 
hankinnasta on peräisin Indonesiasta tai Kiinan kansantasavallasta. Olisi lisäksi 
todettava, että ne ovat ryhmittyneet kahdeksaa jäsenvaltiota edustavaksi liitoksi ja 
kyseinen liitto eikä muukaan taho ole esittänyt polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden käyttöönottamista vastustavia näkökantoja. 
36-
(82) Merkkiliikeketjuja omistavat yritykset ovat puolestaan asettaneet kyseenalaiseksi 
polkumyyntitullien käyttöönoton tarpeellisuuden. Vaikka yleinen päätelmä pätee 
myös niihin, jotkut niistä ovat itsenäisiä vähittäiskauppiaita riippuvaisempia 
polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista niiden tarkasteltavana olevan tuotteen 
hankinnassaan, mikä selittää sen, miksi ne pelkäävät jakelualan toimenpiteillä 
olevan kielteisen vaikutuksen niiden kilpailutilanteeseen. 
Mahdollisten toimenpiteiden välitön vaikutus näiden yritysten taloudelliseen 
tilanteeseen on vähäinen, jos tullin määrä siirretään kokonaisuudessaan 
kuluttajahintaan. Välillisiä taloudellisia vaikutuksia on odotettavissa ainoastaan, jos 
kyseisen hinnankorotuksen johdosta kuluttajat ostaisivat kyseistä tuotetta 
vähemmän. Jos näin tapahtuisi, myynnin lasku olisi ainoastaan vähäinen, vaikka 
merkkiliikeketjujen kysyntä supistui johdanto-osan 73 kappaleessa esitettyä 1,6 
prosentin keskimääräistä kysynnän laskua hieman enemmän. 
Lisäksi kyseistä tuotetta ei koskaan myydä erikseen erikoistuneissa liikkeissä ja sen 
erityisen alhaisten hintojen vuoksi se edustaa alle 10 prosenttia merkkiliikeketjuja 
omistavien ja yhteistyössä toimineiden yritysten liikevaihdosta. Tässä suhteessa 
jopa pienellä kyseisen tuotteen kysynnän laskulla, joka vaikuttaa 
epätodennäköiseltä, olisi mitätön vaikutus yrityksiin kokonaisuudessaan erityisesti, 
jos kysyntä suuntautuu ainakin osittain kalliimpiin jalkineisiin, joiden osalta 
absoluuttinen marginaali on todennäköisesti suurempi. 
(83) Muiden kuin erikoistuneiden supermarkettien ja liikkeiden kyseisen tuotteen 
vieläkin vähäisemmän myynnin huomioon ottaen toimenpiteiden käyttöönoton ei 
edes markkinoiden kehittyessä edellä esitetyn mukaisesti pitäisi vaikuttaa niiden 
tilanteeseen. 
-37 
(84) Muille kuin erikoistuneille jakelukanaville tuontitavaroita toimittavien tuojien 
tilannetta tarkasteltiin, koska joissakin tapauksissa suurempi osa niiden 
liikevaihdosta kuin niiden asiakkailla oli peräisin menettelyn kohteena olevista 
maista tapahtuvasta tuonnista. Näillä yrityksillä on yleensä hyvin suppea ja 
joustava rakenne, joka johtaa siihen, että ne voivat myydä ainoastaan silloin, kun 
niiden ennakoitu myyntimarginaali kattaa aiheutuneet kustannukset. Tavaroiden 
alkuperämaa ei vaikuta niiden markkinoiden asiantuntemukseen tai niiden 
suunnittelu- ja myyntikykyyn. Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttavat 
koko jalkineiden jakelualaan, mutta kyseiset tuojat kykenevät hyötymään kaikista 
markkinatilanteista ja jatkamaan kiinalaisten tai indonesialaisten tuontitavaroiden 
tai minkä tahansa muiden kuin polkumyynnillä tuotujen tavaroiden, myös 
yhteisössä tuotettujen, toimittamista asiakkailleen. 
(85) Lopuksi voidaan todeta, että ei ole voitu vahvistaa kyseisiä jalkineita koskevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olevan merkittävää 
vaikutusta koko jalkineiden jakelualan tai sen osan taloudelliseen tilanteeseen. 
3. Yhteisön tuotannonalaan ja sen tavaran toimittajiin kohdistuva vaikutus 
(86) On esitetty uudelleen väite, jonka mukaan toimenpiteillä ei olisi myönteistä 
vaikutusta yhteisön tuotannonalaan, koska hankinnat tehtäisiin muista kolmansista 
maista. On esitetty lisäksi, että tässä suhteessa jalkineteollisuuden tilanne olisi 
verrattavissa synteettisten laukkujen valmistajien tilanteeseen ja että vastaavasti 
neuvoston pitäisi myös tässä tapauksessa pidättyä toimenpiteiltä4. 
4 Selonteko 105 ja 106, neuvoston asetus N:o 1567/97 (EYVL N:o L 208, 2.8.1997, s.31) 
38 
Hankintamaiden vaihtuminen on jo vuosia ollut merkittävä tekijä 
jalkinemarkkinoilla. Tässä suhteessa olisi todettava, että yhteisön tuotannonala on 
kyennyt automatisoinnin ja rationalisoinnin avulla osittain korvaamaan omalla 
kasvaneella viennillään niiden maiden jatkuvan vaihtelun, joista vaihtelevia määriä 
tuotiin yhteisöön. Näin ei kuitenkaan voi tapahtua tämän menettelyn kohteena 
olevasta kahdesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin 
erittäin suuren kasvun ollessa kyseessä. Koskien väitettyä yhteyttä tämän 
menettelyn ja synteettisten laukkujen tapauksessa, on painotettava sitä, että se 
huomattava markkinaosuus, jota valituksen tehnyt yhteisön tuotannonala vielä 
pitää hallussaan, useimpien vientiyritysten omistajat, kuten myös jalkineiden 
tuottamisen kannalta tärkeät teolliset investoinnit selvästi poissulkevat kaikki 
järkevät ja mielekkäät vertailut näiden kahden tuotannonalan välillä. 
(87) On jälleen väitetty, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kielteinen vaikutus 
jalkineiden valmistuksessa tarvittavien koneiden valmistajiin, joiden myynti 
Indonesiaan ja Kiinan kansantasavaltaan vähenisi. 
Koneiden valmistajien osalta on todettava, että yhteisön tuotannonala investoi 
selvästi automatisointiin ja erityisesti ruiskuvalumenetelmään. Automatisointi on 
yhteydessä yhteisössä valmistettuja koneita ja muotteja koskeviin investointeihin, 
joiden myötä teknologiset parannukset jatkuvat. Toisaalta ei ole saatu todisteita 
siitä, että viejät Indonesiassa tai Kiinan kansantasavallassa ovat yhteisön 
laitevalmistajien tärkeimpiä asiakkaita. 
(88) Koska näiden väitteiden tueksi ei ole esitetty uusia todisteita, vahvistetaan 
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 ja 104 kappaleessa esitetyt 
päätelmät. 
39 
4. Tohveleita koskevat määrälliset rajoitukset 
(89) On jälleen väitetty, että tohveleihin ei pitäisi soveltaa polkumyynnin vastaisia 
toimenpiteitä, koska kiinalaisiin tohveleihin sovelletaan jo tehokasta kiintiötä. 
On muistettava, että periaatteessa toimenpiteiden (jotka otetaan käyttöön hinnasta 
johtuvan vahingon korjaamiseksi) oikeutuksen osoittaneen 
polkumyyntitutkimuksen jälkeen kyseisten toimenpiteiden käyttöönottoa olisi 
tarkasteltava ilman viittauksia kyseisiin tuotteisiin sovellettavissa oleviin 
määrällisiin rajoituksiin. Lisäksi olisi palautettava mieliin, että yli 75 prosenttiin 
tämän tutkimuksen kohteina olevista jalkineista ei sovelleta mitään määrällisiä 
rajoituksia. 
5. Yhteisön etua koskeva päätelmä 
(90) Asiaan liittyvien eri etujen tutkimisen jälkeen todetaan lopuksi, että ei ole olemassa 
mitään pakottavia syitä olla aloittamatta toimenpiteitä kyseessä olevaa 
polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista 
tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt päätelmät. 
40 
I. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 
1. Vahingon korjaava taso 
a) Yleistä 
(91) Olisi muistettava, että vahingon korjaavan tason vahvistamisessa väliaikaisessa 
vaiheessa käytetyt laskelmat perustuivat kahteen erilaiseen hintavertailuun. 
Yhteistyössä toimineiden viejien osalta niiden viedyimpien mallien hintoja verrattiin 
yhteisön tuotannonalan vastaaviin vahinkoa aiheuttamattomiin hintoihin 
jaottelemalla jalkineet 16:een nk. jalkmeperheeseen. Suurelle osalle tuonnista 
vahingon korjaava taso oli viejien puuttuvan yhteistyön vuoksi kuitenkin laskettava 
vahvistamalla keskiarvot kyseisille CN-koodeille luokittain vertaamalla. 
(92) On väitetty, että näitä vertailuja tehdessään komissio ei ottanut huomioon 
väitettyjä eroja vulkanoitujen ja ruiskuvalumenetelmällä valmistettujen jalkineiden 
välillä. Tämän asetuksen johdanto-osan 26—30 kappaleessa esitetyn lisäksi 
todetaan, että vulkanoitujen ja ruiskuvalumenetelmällä tehtyjen jalkineiden välillä 
ei ole suuria eroja, jotka merkittävästi vaikuttaisivat hintojen yleiseen vertailuun. 
Kahden verrattavissa olevan mallin pohjien tuotannossa käytetyn 
valmistusmenetelmän erot eivät itse asiassa saa aikaan eroja kuluttajien 
käsityksissä niistä. Tapauksissa, joissa tuotuja vulkanoituja malleja verrattiin 
yhteisössä ruiskuvalumenetelmällä valmistettuihin niitä eniten muistuttaviin 
jalkineisiin, kukaan yhteistyössä toimineista viejistä, joille annettiin mahdollisuus 
tehdä huomautuksia käytettävissä olevien asiakirjojen ja ei-luottamuksellisten 
tietojen perusteella, ei asettanut tehtyä vertailua kyseenalaiseksi. 
-41 
(93) Kiinan kansantasavallan viejät väittivät, että vertailussa käytettyjen yhteisössä 
tuotettujen mallien kuvaukset olivat riittämättömät. Tässä yhteydessä olisi 
muistettava, että viejille toimitettiin jäljennökset ei-luottamuksellisista tiedoista, 
joissa oli valokuvia jokaisessa jalkineperheessä vertailutuotteena käytetystä 
yhteisössä tuotetusta mallista. Lisäksi toimitettiin ilmoitukseen sisältyneet 
kirjalliset selitykset ja laskelmat. 
(94) Tuojien esittämän väitteen vuoksi ja hintavertailun tekemiseksi vahingon korjaavan 
tason laskemista varten cif-tuontihinnat mukautettiin tullimaksut ja kulut 
asiakkaalle toimitettuna sisältävälle tasolle käyttämällä hinnan alittavuuden 
arvioinnissa käytettyä tämän asetuksen johdanto-osan 65 kappaleessa esitettyä 
mukauttamismenetelmää. 
(95) Jotkut tuojat väittivät, että jäännöstullia koskevia laskelmia ei voi ymmärtää siinä 
muodossa kuin ne on esitetty ilmoitetuissa tosiasioissa ja huomioissa, joiden 
perusteella väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämä johtui ainakin osaltaan 
siitä, että yhteisön tuottajien vahinkoa aiheuttamattomia hintoja ei ilmoitettu. 
Myöhemmin päätettiin, että kyseisten jalkineiden keskimääräiset vahinkoa 
aiheuttamattomat hinnat, joita koskevat laskelmat oli tehty yhteistyössä useiden 
yhteisön tuottajien kanssa, voitaisiin ilmoittaa luottamusta rikkomatta 
hintavertailun ymmärtämisen helpottamiseksi. Koska kuitenkin edellä esitetyt 
kaupan portaan oikaisua koskevat muutokset vaikuttivat alustaviin laskelmiin, 
alustavia laskelmia koskevien yksityiskohtien ilmoittamista ei voitu pitää 
ensiarvoisen tärkeänä. Sen vuoksi yksityiskohtaiset selitykset vahingon korjaavasta 
tasosta, mukaan lukien kaikki luvut ja kaaviot, toimitettiin osapuolille lopullisessa 
ilmoittamisessa. 
42 
(96) Tietyt tuojat väittivät, että vaikka voitaisiinkin myöntää vahingollinen polkumyynti 
sellaisten jalkineiden osalta, joiden tuontihinta on alle kolme Yhdysvaltain dollaria, 
polkumyyntiä ei tapahdu pitemmälle kehitettyjen jalkineiden osalta. Kyseisten 
tuojien mukaan viimeksi mainitun luokan osalta vahingon korjaavaksi tasoksi olisi 
vahvistettava 0 prosenttia. 
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että vaikka suuria määriä tuodaan alle 2,5 ecun 
hintaan (vastaa kolmea Yhdysvaltain dollaria), kyseinen tuonti kattoi ainoastaan 48 
prosenttia tuojien tuonnista tutkitun otoksen arvosta. Suurin osa tuonnista 
aiheutuneesta liikevaihdosta ylitti väitetyn hintakynnyksen, mikä osoittaa kyseistä 
tuotetta tuotavan todellisuudessa moneen eri hintaan, vaikka tuonti tapahtui 
erittäin alhaisilla hinnoilla verrattuna tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin. 
Lisäksi tutkituille yhteisön tuottajille vahvistetut vahinkoa aiheuttamattomat 
hintatasot olivat myös sekä yli että alle väitetyn hintakynnyksen ja ne oli 
mukautettu sopivalle asiakkaalle toimitettuna -tasolle (3,7 ecua) jalkinetyypistä 
riippuen. Koska ei ole esitetty muita markkinoiden tätä puolta koskevia todisteita, 
kyseinen väite on hylättävä. 
(97) Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan 
asetuksen johdanto-osan 106—112 kappaleessa vahvistettu yleinen vahingon 
korjaavaa tasoa koskeva menetelmä. 
Kaupan portaan oikaisua koskeva muutos vaikuttaa kuitenkin alustaviin 
päätelmiin, kuten jäljempänä sanotusta ilmenee. 
-43-
b) Indonesia 
(98) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn menetelmän mukaisesti 
Indonesiaa koskevan otoksen osalta yhteistyössä toimineiden yritysten tarkistetut 
vahingon korjaavat tasot prosentteina cif-tuontihinnasta ilmaistuna vaihtelivat 
0:sta 31,5 prosenttiin ja otoksen ulkopuolisiin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin 
sovellettava keskimääräinen prosenttimäärä oli 14,1. Samanaikaisesti Eurostat-
tilaston perusteella vahvistettu jäännösmarginaali oli 15,4 prosenttia. 
c) Kiinan kansantasavalta 
(99) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn menetelmän mukaisesti Kiinan 
kansantasavallan tarkistettu yksittäinen vahingon korjaava taso on 61,2 prosenttia. 
2. Tulli 
( 100) Yksi yhteistyössä toimineista otokseen kuulumattomista indonesialaisista 
yrityksistä vastusti sille vahvistettua otokseen kuuluvien yritysten painotettuun 
keskimääräiseen polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. 
Tätä väitettä ei voitu hyväksyä, koska perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdassa 
säädetään, että jos komissio on rajannut tutkimuksensa 17 artiklan mukaisesti, 
otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistettu 
polkumyyntitulli ei saa ylittää otokseen kuuluville yrityksille vahvistettua 
painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia. Lisäksi on muistettava, että 
väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa esitetyn 
mukaisesti kyseiset indonesialaiset yritykset olivat hyväksyneet tämän 
menetelmän. 
-44 
(101) Koska Indonesian ja Kiinan kansantasavallan jäännösvahingon korjaava taso sekä 
PT Sindoll Prataman yksilöllinen taso ovat alhaisemmat kuin vastaavat 
polkumyyntimarginaalit, polkumyyntitullin olisi perustuttava näille tasoille. Muiden 
indonesialaisten yhteistyössä toimineiden viejien osalta polkumyyntitullin olisi 
perustuttava edellä vahvistettuihin polkumyyntimarginaaleihin. 
(102) Polkumyyntitullin määrä vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta 
on seuraava: 
Maa Valmistaja ja viejä Tulli 
KIINAN KANSANTASAVALTA Kaikki yritykset 61,2% 
INDONESIA PT Dragon 4^0% 
PT Emperor Footwear Indonesia 0% 
PT Sindoll Pratama 0% 
PT Bosaeng Jaya 14,1% 
PTVolmacarol 14,1% 
Kaikki muut yritykset 15.4% 
J. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 
(103) Ottaen huomioon vievien tuottajien ja maiden osalta todettujen 
polkumyyntimarginaalien suuruuden ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen 
vahingon vakavuuden, pidetään tarpeellisena, että asetuksen (EY) N:o 165/97 
mukaisesti väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät kannetaan 
lopullisesti lopullisen tullin määräisinä. Kuitenkin ne määrät, joiden voidaan 
tulliviranomaisten hyväksymällä tavalla osoittaa liittyvän tähän menettelyyn 
kuulumattomien tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdan b ja c alakohtien mukaisten 
jalkineiden tuontiin, vapautetaan kokonaan. 
45 
K UUDET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT 
(104) Uutta viejää koskevaa tarkastelua yksilöllisten polkumyyntimarginaalien 
määrittämiseksi ei perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti voida tässä 
menettelyssä Indonesian osalta aloittaa, koska alkuperäisessä tutkimuksessa 
käytettiin otantamenetelmää. Mahdollisten uusien vievien tuottajien ja tässä 
tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun 
varmistamiseksi katsotaan kuitenkin, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä 
painotettua keskimääräistä tullia voidaan soveltaa kaikkiin sellaisiin uusiin vieviin 
tuottajiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen 
tarkasteluun, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN. 
1 artikla 
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja 
Indonesiasta peräisin olevien CN-koodiin 6404 19 10 kuuluvien ja CN-koodiin ex 
6404 19 90 (Taric-koodi 6404 19 90 * 90), lukuun ottamatta jäljempänä kuvattuja 
poikkeuksia, kuuluvien jalkineiden tuonnissa. 
2. Lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -
nettohinnasta on seuraava: 
46-
Maa 
Kiinan kansantasavalta 
Indonesia Tuotteiden valmistaja 
Kaikki yritykset 
Kaikki yritykset 
Seuraavat yritykset : 
P.T. Dragon 
P.T. Emperor Footwear Indonesia 
P.T. Sindoll Pratama 
P.T. Bosaeng Jaya 
P.T. Volmacarol Tulli 
(%) 
61,2% 
15,4% 
4,0% 
0,0% 
0,0% 
14,1% 
14,1% Taric-
lisäkoodi 
-
8900 
8941 
8942 
8942 
8943 
8943 
Tullia ei sovelleta: 
a) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "espadrilles" ja joita tässä 
asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joissa on puuvillakankaasta valmistetut 
päälliset sekä punotusta kuidusta valmistetut, enintään 2,5 cm paksut, myös 
vaihtelevan pinnan päältä kumilla tai muovilla vahvistetut korottomat pohjat 
(Taric-koodi 6404 19 90 * 10), 
b) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "sukellusjalkineet" tai 
vesiurheilujalkineet" ja joita tässä asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joissa on 
neopreenistä valmistetut, yhdeltä puolelta tai molemmilta puolilta 
tekstiilimateriaalilla laminoidut, vähintään 2,5 mm paksut koko jalan peittävät 
päälliset ja kulutuksenkestävät pohjat, ja jotka on tarkoitettu tiettyihin 
vesiurheilulajeihin, kuten sukellukseen (Taric-koodi 6404 19 90 * 20), 
-47 
c) jalkineisiin, joita toisinaan kutsutaan nimellä "terveysjalkineet" ja joita tässä 
asetuksessa tarkoitetaan jalkineilla, joita ei ole suunniteltu tietyn henkilön 
yksilöllisten tarpeiden mukaan, mutta jotka on suunniteltu helpottamaan toipumista 
hoidon tai leikkauksen aikana tai niiden jälkeen, kuten jalkineet, joita käytetään 
jalan ollessa kipsissä tai sidottuna. Nämä jalkineet eivät peitä koko jalkaa, niissä on 
leveä suu-aukko, minkä vuoksi sidottu jalka mahtuu hyvin sisään. Niitä ei myydä 
pareittain, vaan yksittäin ja niillä on samanaikaisesti useampi kuin yksi seuraavista 
ominaisuuksista: 
- sulkija voidaan mukauttaa siteiden tai kipsin kokoon, 
- erityisiä sisäpohjia tai pehmusteita voidaan lisätä terveydentilan niin vaatiessa, 
- pohjan rakenne estää jalkaa vahingoittumasta kosketuksessa maanpintaan, mutta 
sitä ei voi käyttää muuna kuin terveysjalkineena, 
- rakenne on toimiva ja siinä ei ole koristeita tai muita muodissa olevia lisäyksiä. 
(Taric-koodi 6404 19 90 * 30) 
Jos indonesialainen osapuoli toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että se ei 
ole vienyt 1 kohdassa yksilöityjä tuotteita tutkimusajanjakson aikana ja että se ei 
ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä 
asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja että se on vienyt asianomaisia 
tuotteita tutkimusajanjakson jälkeen tai että sillä on peruuttamaton 
sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön, neuvosto voi 
komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa 
kuultuaan, muuttaa yksinkertaisella enemmistöllä 2 kohtaa asettamalla 
asianomaiselle osapuolelle 14,1 prosentin suuruisen tullin, jota sovelletaan 
otokseen kuulumattomiin yhteistyössä toimiviin vieviin tuottajiin. 
-48 
5. Jollei muuta säädetä, sovelletaan tulleja ja muita tuUikäytäntöjä koskevia voimassa 
olevia säännöksiä. 
2 artikla 
1. Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) No 165/97 mukaisesti väliaikaisen 
polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otetun tullin 
määrän mukaisesti lukuun ottamatta niitä määriä, joiden voidaan tulliviranomaisten 
hyväksymällä tavalla osoittaa liittyvän 1 artiklan 3 kohdan b ja c alakohtien 
mukaisten jalkineiden tuontiin, ja jotka vapautetaan kokonaan. 
2. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät. 
3 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikiltaan osiltaan sitova, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
-49 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 498 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 11 
Luettelonumero : CB-CO-97-502-FI-C 
ISBN 92-78-25137-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg