Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisestä hankintasanastosta (CPV)"



Virallinen lehti nro C 048 , 21/02/2002 s. 0009 - 0011



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisestä hankintasanastosta (CPV)" (2002/C 48/03) Neuvosto päätti 15. syyskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 47 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 21. marraskuuta 2001. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. marraskuuta 2001 pitämässään 386. täysistunnossa (marraskuun 28. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Komissio antoi vuonna 1996 suosituksen(1) yhteisen hankintasanaston (CPV)(2) käytöstä julkisia hankintoja koskevien sopimusten kohteiden kuvaamiseksi. 1.2. Vihreässä kirjassa "Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: tulevaisuuden kysymyksiä"(3) komissio kehotti kaikkia sidosryhmiä ottamaan kantaa siihen, onko CPV aiheellista ottaa yleisesti käyttöön. Komitea otti asiaan kantaa lausunnollaan(4), joka hyväksyttiin yksimielisesti 28. toukokuuta 1997 ja jossa kannatettiin yhteisön oikeuskehyksen yksinkertaistamista ja sen mukauttamista sähköiseen aikakauteen. Lausunnossa korostettiin, että tarjolla olevat tiedot ovat hankalasti saatavissa. 1.3. Kuulemisprosessista saatujen kokemusten mukaisesti komissio kehotti tiedonannossaan "Julkiset hankinnat Euroopan unionissa"(5) hankintaviranomaisia käyttämään CPV:tä ja vakiolomakkeita ilmoituksia laatiessaan sekä hyödyntämään tiedonsiirrossa tieto- ja viestintätekniikan tarjoamia uusia mahdollisuuksia. 1.4. Vuodesta 1996 CPV:tä onkin käytetty järjestelmällisesti kaikissa sopimusta koskevissa ilmoituksissa, jotka on direktiivien nojalla julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisen lehden lisäosassa, hankintasopimusten kohteen nimeämisessä ja automaattisissa käännöksissä yhteisön muille virallisille kielille. CPV:stä on näin tullut potentiaalisille tarjoajille tärkeä hakukriteeri sopimusmahdollisuuksien valinnassa ja löytämisessä. 1.5. Nimikkeistöjä käytetään julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä kolmella tapaa: sopimusten kohteen kuvaamisessa sopimuksia koskevissa ilmoituksissa, tilastovelvoitteissa ja soveltamisalan määrittelyssä, jossa tähän asti on käytetty jopa neljää eri nimikkeistöä(6). Valmisteilla olevissa tarkistusehdotuksissa(7) nämä neljä nimikkeistöä ehdotetaan korvattaviksi CPV:llä. Komitea on katsonut ehdotuksista äskettäin antamissaan lausunnoissa, että nimikkeistö kehittää ja parantaa CPA- ja NACE-nimikkeistöjä, koska CPV:ssä otetaan näitä paremmin huomioon julkisten hankintojen erityispiirteet.(8) 2. Asetusehdotus 2.1. CPV:llä ei kuitenkaan ole tähän mennessä ollut omaa oikeusperustaa, sillä missään säädöksessä ei ole täsmennetty sen luomisessa tai ajan tasalle saattamisessa noudatettavia sääntöjä. Tämän asetuksen tarkoituksena on korjata puute vahvistamalla CPV virallisesti ainoaksi julkisia hankintoja koskevaksi yhteisön luokittelujärjestelmäksi. 2.2. Ehdotuksen tarkoituksena on siis luoda kaikkiin julkisiin hankintoihin sovellettava yhteisön luokittelujärjestelmä. 2.3. Säädösehdotus tehdään asetuksen muodossa siksi, että julkisia hankintoja koskevan luokittelujärjestelmän luominen ei edellytä säädöksen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, 2.4. Asetusehdotuksen liitteenä julkaistaan CPV:n ja CPA:n, CPV:n ja CPC prov.:n, CPV:n ja NACE:n sekä CPV:n ja CN:n vastaavuustaulukot. 2.5. Asetuksella vahvistetaan CPV:n ylläpitoa ja tarkistusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt komissiolle siirretyn toimivallan puitteissa. Komissiota avustaa tehtävässä neuvoa-antava hankintakomitea. 3. Yleistä 3.1. Komitea kannattaa täysin komission ehdotusta, koska sen mielestä on olennaista luoda kaikkiin julkisiin hankintoihin sovellettava yhteisön luokittelujärjestelmä. 3.2. TSK:n mielestä on taattava, että julkisista tarjouspyynnöistä annetaan yhä enemmän tietoja ja ne ovat entistä avoimempia. On myönteistä, että tietojen lukemista ja ymmärtämistä pyritään helpottamaan, sillä CPV:n ansiosta tarjousilmoitusten sisältämät tiedot ovat välittömästi vertailtavissa keskenään riippumatta siitä, millä kielellä alkuperäinen ilmoitus on julkaistu. 3.3. Ehdotus on positiivinen, sillä se ei merkitse eurooppalaisille yrityksille uusia velvoitteita, vaan antaa niiden käyttöön uuden, yhteisen ja monikielisen viitetyökalun, jonka avulla yritykset saavat entistä helpommin tietoja sopimusta koskevista ilmoituksista. CPV:n avulla yritykset voivat myös tunnistaa paremmin niitä kiinnostavat sopimusmahdollisuudet, mikä saattaa avata uusia markkinoita. 3.4.1. TSK kehottaa neuvostoa ja parlamenttia kiirehtimään ehdotuksen käsittelyä ja hyväksymään sen mahdollisimman pian, jotta voidaan ryhtyä tarpeellisiin mukauttamistoimiin. Ehdotuksesta käytävässä keskustelussa kehotetaan keskittymään nimikkeistöön sen sijaan, että alettaisiin uudelleen pohtia julkisia hankintoja koskevien direktiivien muutosehdotuksiin, kuten palveluliitteisiin, sisältyviä muita seikkoja. 3.4.2. Jo tässä vaiheessa on aiheellista hyväksyä julkisia hankintoja koskeva liitännäistoimenpidepaketti, kuten vakiolomakkeiden käyttöä hankintailmoituksissa koskeva direktiivi 2001/78/EY(9). 3.4.3. TSK:n mielestä ilmoitussääntöjen soveltamista on yksinkertaistettava ja ne on samalla mukautettava julkisia hankintoja koskevaan sähköiseen tietojärjestelmään SMAP:iin, jonka komissio on luonut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Vakiolomakkeiden ja yhteisen hankintasanaston käyttö helpottaa tiedonsaantia ja tekee tarjouspyynnöistä entistä avoimempia. 3.5. Kansainvälisesti on käytössä ja kehitteillä erilaisia yksityisiä nimikkeistöjä, minkä vuoksi on tärkeää, että Euroopan unionissa on yhtenäinen julkisten hankintojen luokittelujärjestelmä. Sen hyväksymistä voitaisiin jopa esittää unionin ulkopuolisille maille WTO-neuvottelujen yhteydessä, koska järjestelmän käyttö yksinkertaistaa tiedonvälitystä ja tekee siitä entistä avoimempaa. 3.6. Ehdotettu tarkistusmenettely on erityisen myönteinen, sillä CPV:n saattamisessa ajan tasalle voidaan hyödyntää laajalti CPV:n tulevien käyttäjien esittämiä ehdotuksia ja huomioita. Bryssel 28. marraskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) EYVL L 222, 3.9.1996, s. 10-12. (2) CVP:n tärkein osa on pääsanasto, jossa määritellään julkisia hankintoja koskevien sopimusten kohteet, ja lisäsanaston avulla voidaan antaa sopimusten luonnetta koskevia täydentäviä tietoja. Pääsanasto jakautuu hierarkkisesti viiteen tasoon, ja lisäsanastossa on ainoastaan kaksi tasoa. Kutakin koodia vastaa selite, jossa kuvataan hankinnat, urakat tai palvelut kaikilla muilla virallisilla kielillä. (3) KOM(96) 583 lopullinen, 27.11.1996. (4) Vihreästä kirjasta annettu lausunto, jonka esittelijä oli Henry Malosse, EYVL C 287, 22.9.1997, s. 2. (5) KOM(98) 143 lopullinen, 11.3.1998. (6) CPA, NACE, väliaikainen CPC ja NC (yhdistetty nimikkeistö). (7) EYVL C 29E, 30.1.2001, s. 11 ja EYVL C 29E, 30.1.2001, s. 12. (8) Julkisista hankinnoista annettu lausunto, jonka esittelijä oli Bo Green, EYVL C 193, 10.7.2001, s. 1 ja 7. (9) EYVL L 125, 29.10.2001, s. 1.