[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 8.6.2006

KOM(2006) 276 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPPA-NEUVOSTOLLE

Euroopan teknologiainstituutti: perustamisvaiheen jatkotoimet.

Tiivistelmä

Maaliskuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi Euroopan teknologiainstituuttia (EIT) koskevan 22. helmikuuta 2006 annetun ensimmäisen tiedonannon perusteella, että Euroopan teknologiainstituutin perustaminen on merkittävä vaihe korkeamman asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välisen kuilun poistamiseksi, ja kehotti komissiota laatimaan kesäkuun 2006 puoliväliin mennessä ehdotuksen jatkotoimiksi.

Eurooppa-neuvoston kehotuksesta komissio on työstänyt ehdotusta edelleen jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten sidosryhmien kanssa järjestetyn laajan kuulemiskierroksen pohjalta. Kuulemiskierroksen aikana sidosryhmät kiinnittivät huomiota mahdolliseen sekaannukseen tulevan instituutin ja nykyisten organisaatioiden nimien kanssa ja painottivat tarvetta selkeästi korostaa instituutin innovoivaa luonnetta. Komissio on säilyttänyt alkuperäisen nimen (EIT) toistaiseksi mutta ottaa nimikysymyksen esille lopullisessa ehdotuksessaan. Kuulemiskierroksen aikana on päästy yksimielisyyteen puutteita ja tarpeita koskevasta komission tausta-analyysistä sekä tarpeesta yhdessä tehostaa Euroopan valmiuksia ns. osaamiskolmion kolmella sivulla eli koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. Euroopan teknologiainstituutti olisi nähtävä osana yhtenäistä strategiaa, jossa koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin avulla edetään kohti Lissabonin päämääriä. EIT:n tarkoituksena ei ole toimia pelkästään koulutus-, tutkimus- ja innovointilaitoksena vaan viitemallina, jossa osaamiskolmion sivut liittyvät toisiinsa Euroopan tasolla.

Neuvottelukierroksella nousi esiin useita erityiskysymyksiä, joita käsitellään tässä tiedonannossa. Näitä ovat EIT:n ehdotettu rakenne ja toiminta, hallintoneuvoston luonne ja tehtävät, osaamisyhteisöjen toiminta, henkilöstön asema sekä henkilöstön suhteet alkuperälaitoksiinsa, kannustimet EIT:n potentiaalisille yhteistyökumppaneille, yritysmaailman osuus, EIT:n mahdollisesti myöntämät akateemiset oppiarvot sekä instituutin suhde nykyisiin ja tuleviin EU:n aloitteisiin.

Tiedonannossa ei tarjota lopullisia ratkaisuja vaan selvennetään ehdotuksen taustalla olevia näkökantoja ja esitetään soveltuvin osin ratkaisuvaihtoehtoja. Selkeyttämällä tähän mennessä saavutettua ja kartoittamalla avoimia kysymyksiä tiedonannon tavoitteena on antaa osviittaa jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa tulevina kuukausina järjestettäville kohdennetuille neuvotteluille. Komissio on käynnistänyt laajan vaikutustenarvioinnin, joka saadaan päätökseen syksyllä.

Eurooppalaisena organisaationa, joka pystyy edistämään huippuosaamista, houkuttelemaan lahjakkuuksia maailmanlaajuisesti ja antamaan opiskelijoille, tutkijoille ja innovointia hallinnoiville mahdollisuuden työskennellä eurooppalaisissa puitteissa, EIT ilmentää uusia eurooppalaisia pyrkimyksiä saada aikaan kilpailukykyinen osaamisyhteiskunta.

1. Johdanto

Komissio kiinnitti vuoden 2005 kevätraportissaan[1] ensimmäisen kerran huomiota tarpeeseen perustaa Euroopan teknologiainstituutti. Eurooppa-neuvosto pani tämän merkille, ja komissio käynnisti pohdinta- ja neuvotteluprosessin, jonka tuloksena se esitti 22. helmikuuta 2006 Euroopan teknologiainstituuttia (EIT) koskevan ensimmäisen tiedonannon[2].

Maaliskuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toteaa päätelmissään seuraavaa:

”Eurooppa-neuvosto panee merkille komission Euroopan teknologiainstituutista antaman tiedonannon merkityksen ja aikoo tutkia sen ideoita perusteellisemmin, jotta muiden toimien ohessa tälläkin tavoin voidaan lisätä verkottumista ja synergiaa huipputason tutkimus- ja innovointiyhteisöjen välillä Euroopassa. Eurooppa-neuvosto toteaa, että huipputason tutkimus- ja innovointiyhteisöjen välistä verkottumista ja synergiaa Euroopassa lisäävien muiden toimien ohella Euroopan teknologiainstituutti – kaikille jäsenvaltioille avoimen huippuluokan verkoston pohjalta – on tärkeä askel korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välisen yhteyden luomiseksi. Euroopan tutkimusneuvostolla olisi oltava tässä johtava asema. Eurooppa-neuvosto kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen jatkotoimenpiteistä kesäkuun 2006 puoliväliin mennessä.”[3]

Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen komissio on työstänyt hanketta edelleen pohtien etenkin jäsenvaltioiden ja sidosryhmien esiin tuomia kysymyksiä. Komissio on järjestänyt useita neuvottelukokouksia,[4] jotta kaikki osapuolet saisivat tilaisuuden esittää näkemyksensä ehdotuksesta ja sen perusteista ja komissio saisi niiltä palautetta. Puheenjohtaja Barroso tapasi Euroopan tutkimusneuvoston tieteellisen neuvoston edustajat,[5] jotka myös esittivät kannanottonsa.

Kuulemiskierroksen aikana on päästy yksimielisyyteen puutteita ja tarpeita koskevasta komission tausta-analyysistä sekä tarpeesta yhdessä tehostaa Euroopan valmiuksia ns. osaamiskolmion kolmella sivulla eli koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. Useat sidosryhmät kiinnittivät huomiota tulevan instituutin nimeen viitaten mahdolliseen sekaannukseen nykyisten järjestöjen nimien kanssa ja painottivat tarvetta selkeästi korostaa instituutin innovoivaa luonnetta. Komissio pohtii asiaa ja ottaa sen esille lopullisessa ehdotuksessaan.

Euroopan teknologiainstituutti olisi miellettävä osaksi yhtenäistä strategiaa, jossa koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin avulla edetään kohti Lissabonin päämääriä. Tutkimusta ja innovointia huippuosaamisaloilla tuetaan esimerkiksi seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kaltaisin rahoitusvälinein. EU:n aluepolitiikasta on tarjolla merkittävää tukea, jolla laajennetaan tutkimus-, koulutus- ja innovointivalmiuksia unionin alueella, ja tähän keskitytään vieläkin enemmän seuraavalla ohjelmakaudella (2007–2013). Komissio on antanut tiedonannon ”Tuloksia korkeakoulujen nykyaikaistamisesta: koulutus, tutkimus ja innovaatiot[6], jossa hahmotellaan keinoja puuttua hallintotapojen ja rahoituksen heikkouksiin sekä korkea-asteen koulutuksen hajanaisuuteen . Myös tiedonannossa ”Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa”[7] korostetaan, miten tärkeää on yhdistää yrittäjyys ja ammattitaito teknologiseen huippuosaamiseen, jotta opiskelijat ja tutkijat voivat paremmin hyödyntää innovatiivisuuttaan liiketoiminnassa. Nämä aloitteet ovat Euroopan teknologiainstituuttia koskevan ehdotuksen taustana. Instituutin tarkoituksena ei ole toimia pelkästään koulutus-, tutkimus- ja innovointilaitoksena vaan viitemallina, jossa osaamiskolmion sivut liittyvät toisiinsa Euroopan tasolla.

Neuvottelukierroksella nousi esiin useita erityiskysymyksiä. Näitä ovat ensinnäkin EIT:n ehdotettu rakenne ja toiminta, hallintoneuvoston luonne ja tehtävät, osaamisyhteisöjen toiminta, henkilöstön asema sekä henkilöstön suhteet alkuperälaitoksiinsa, kannustimet EIT:n potentiaalisille yhteistyökumppaneille, yritysmaailman osuus jne. Toinen asiakokonaisuus liittyy EIT:n asemaan nykyisessä EU:ssa, instituutin oikeusperustaan ja asemaan, sen mahdollisesti myöntämiin akateemisiin oppiarvoihin, rahoitukseen sekä EIT:n suhteeseen nykyisiin ja tuleviin EU:n aloitteisiin.

Näitä tärkeitä kysymyksiä on pohdittava nyt valmisteluna tulevalle EIT:n määrittelylle ja perustamiselle, jonka on määrä tapahtua komission säädösehdotukseen pohjautuen vuoden 2006 loppuun mennessä. Komissio jatkaa siis neuvottelukierrosta tänä aikana.

Tässä tiedonannossa käsitellään neuvottelukierroksella ilmenneitä erityiskysymyksiä. Siinä selvennetään ehdotuksen taustalla olevia näkökantoja ja esitetään soveltuvin osin ratkaisuvaihtoehtoja. Selkeyttämällä tähän mennessä saavutettua ja kartoittamalla avoimia kysymyksiä tiedonannon tavoitteena on antaa osviittaa jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa lähikuukausina järjestettäville kohdennetuille neuvotteluille , jotta Euroopan teknologiainstituuttia koskeva suunnitelma ja perusta lujittuvat. Tiedonannossa ei tarjota lopullisia ratkaisuja. Yksi ehdotuksen keskeisiä aineksia on varmistaa EIT:n asema riippumattomana laitoksena, joka voi päättää vapaasti omista työskentelytavoistaan noudattaen yleistavoitettaan tuottaa huippulaatuista koulutusta, tutkimusta ja innovointia. Näin ollen instituutin perustamissäädöksessä olisi luotava sille laaja tavoite- ja toimintakehys, jonka puitteissa hallintoneuvoston tulisi voida vapaasti päättää organisaation ja toiminnan yksityiskohdista.

2. Rakenne ja hallinnointijärjestelmä

Euroopan teknologiainstituutti määrittelee tieteidenvälisillä aloilla strategiset tieteelliset haasteet, joihin sisältyy taloudellista potentiaalia, valitsee osaamisyhteisöt vastaamaan haasteisiin ja huolehtii osaamisyhteisöjen rahoituksesta. Osaamisyhteisöt ovat korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja elinkeinoelämän muodostamia integroituja yhteistyökumppanuuksia, joiden tehtävänä on tutkimus, koulutus ja innovointi kyseisillä aloilla EIT:n tavoitteiden saavuttamiseksi. EIT:n hallinnollisen ytimen olisi oltava kevyt, tehokas ja toimiva yksikkö, joka olisi oikeushenkilö. Instituutilla olisi hallintoneuvosto, jota avustaisi suppea henkilöstö. Tehtävistä eli tutkimuksesta, innovoinnista ja jatko-opiskelijoiden opetuksesta vastaisivat osaamisyhteisöt. Nämä olisivat sen vuoksi paljon enemmän kuin verkostoja: osaamisyhteisö olisi yhtenäinen yhteistyökumppanuus, jonka osapuolet ovat sopineet EIT:n hallintoneuvoston määrittelemien strategisten tavoitteiden saavuttamisesta.

Näin ollen Euroopan teknologiainstituutti olisi riippumaton elin, joka on rakenteeltaan ja toimintamalliltaan innovoiva ja luonteeltaan vahvasti eurooppalainen. Se olisi aktiivinen toimija koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla pääasiassa kumppaniorganisaatioilta saadun henkilöstön ja fyysisten resurssien avulla. Nämä on tarkoitus organisoida osaamisyhteisöjen puitteissa hallintoneuvoston strategisella johdolla. Seuraavissa jaksoissa hahmotellaan osaamisyhteisöjen ja hallintoneuvoston perustamista.

2.1. Osaamisyhteisöt

Osaamisyhteisöt muodostavat Euroopan teknologiainstituutin toiminnallisen ytimen. Yhteisöjen on tarkoitus olla korkeakoulujen huipputiimien ja huippuyksiköiden sekä yritys- ja tutkimusmaailman kumppanuuksia, joilla on keskipitkän tai pitkän aikavälin (10–15 vuoden) koulutus-, tutkimus- ja innovointiohjelma moniulotteisella, strategisella ja tieteidenvälisellä alalla. Niiden on huolehdittava tarvittavasta kriittisestä massasta, jotta vaikutus saadaan leviämään globaalisti ja Euroopan hajanainen huippuosaaminen kootuksi yhteen. Kuten 22. helmikuuta 2006 annetussa tiedonannossa todetaan, ensimmäiset osaamisyhteisöt on tarkoitus nimetä vuoteen 2009 mennessä.

Osaamisyhteisöt olisi valittava kahdensuuntaisesti: ylhäältä alas ja alhaalta ylös. Alhaalta ylös -suunnassa tiimit ja yksiköt korkeakoulu-, tutkimus- ja yritysmaailmasta hakeutuvat itse yhteistoimintaan luoden potentiaalisia kumppanuuksia valituilla tieteenaloilla. Hallintoneuvosto määrittelee valintaperusteet, joihin sisältyvät esimerkiksi huippulaatuinen tutkimus-, koulutus- ja innovointiohjelma valitulla tieteenalalla, ensiluokkaisten fyysisten ja henkilöresurssien yhdistelmä, menettelyt koulutuksen huippulaadun varmistamiseksi, todellinen hyöty ja lisäarvo osallistuville alueille ja yrityksille (erityisesti pk-yrityksille) sekä osaamisen siirto liikemaailmaan.

Prosessin olisi suuntauduttava myös ylhäältä alas , niin että hallintoneuvosto määrittelisi strategiset tieteidenväliset toiminta-alat, joilla osaamisyhteisöt olisi perustettava. Näiden olisi edustettava keskeisiä teknologian haasteita pitkällä aikavälillä pyrkimyksenä kehittää innovoivia ratkaisuja, joista saadaan liiketaloudellisia etuja ja parannetaan Euroopan kilpailukykyä. Alojen olisi oltava elinkeinoelämän kannalta olennaisia, ja tutkimusohjelmassa olisi yhdistettävä perustutkimus ja soveltava tutkimus, erityisesti uusilla tieteenaloilla, joilla edellytetään monitieteisyyttä[8].

Hallintoneuvoston olisi myös määritettävä valintaperusteet ja -menettelyt ja järjestettävä valintakilpailut. Säädöksessä annettaneen jonkin verran ohjausta osaamisyhteisöjen valinnan erityisperusteista. Niihin saattavat sisältyä yhdenmukaisuus EIT:n yleisten tavoitteiden ja strategian kanssa sekä ehdotuksesta ilmenevä huippuosaaminen (tai huippuosaamispotentiaali), ja toimenpiteet, joilla varmistetaan ehdotuksen todennäköinen laadukkuus ja tehokkuus.

Valinnan jälkeen kukin osaamisyhteisö luo oman toimintarakenteensa hallintoneuvoston antamissa yleisissä puitteissa. Hallintoneuvoston tehtävänä on määritellä osaamisyhteisöjen riippumattomuuden ja vastuullisuuden taso, mutta näiden tulisi olla huomattavan itsenäisiä ja mahdollisimman joustavia sisäiseltä organisaatioltaan ja resurssien hallinnoltaan (rahoitus, henkilöstö ja fyysiset resurssit). Lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteet on tarkoitus asettaa hallintoneuvoston määräämissä yleisissä puitteissa, niin että EIT kokonaisuutena säilyttää asianmukaisen sisäisen yhtenäisyyden.

Tarkoituksena on saada innovointi osaamiskolmion keskipisteeseen , sen sijaan että perinteisesti teknologiansiirto tapahtuu prosessin loppupäässä. Tämän vuoksi yritysmaailman asiantuntemus olisi nivellettävä kaikkeen tutkimukseen ja koulutukseen. Yritysmaailma voi osaltaan edistää tutkimusta ja koulutusta erinomaisten tutkijoiden ja hallinnointimenetelmien avulla. Opetusohjelmiin voisi sisältyä innovaatiojohtamismoduuleja ja yrittäjyyskursseja. Tämä edistäisi jatko-opiskelijoiden ja tutkijoiden yrittäjyysajattelua sekä osaamisen siirtoon ja toiminnan käynnistämiseen tarvittavia taitoja , niin että he pystyvät täysimääräisesti hyödyntämään tutkimuksensa innovaatiopotentiaalia. Lisäksi yritykset voivat myötävaikuttaa opetukseen ja tarjota harjoittelupaikkoja.

2.2. Hallintoneuvosto

Euroopan teknologiainstituutin johdossa on hallintoneuvosto, jota avustavat sen omat hallinnolliset yksiköt, jotka rajoittuvat välttämättömimpään (esimerkiksi sihteeristö, oikeus- ja rahoitusasiat). Hallintoneuvoston tehtävänä on määritellä EIT:n yleinen politiikka ja strateginen toimintasuunnitelma, nimetä instituutin toiminnan pääaihealueet, valita ja perustaa osaamisyhteisöt sekä seurata ja arvioida niiden työtä. Hallintoneuvosto laatii EIT:n yleiset säännöt ja varmistaa eri osaamisyhteisöjen välisen koordinoinnin. Hallintoneuvosto vahvistaa EIT:n kokonaistalousarvion ja jakaa varoja osaamisyhteisöille seurannan ja arvioinnin perusteella ilmenneen edistyksen mukaan.

Hallintoneuvoston kokoonpanon on taattava

- huippuosaaminen ja EIT:n itsenäisyys

- tilivastuu rahoittajille ja yhteiskunnalle

- asianmukainen tieteellinen pätevyys ja yrityksen johtamistaito

- mekanismit, jotka mahdollistavat todellisen vuoropuhelun ja palautteen eri sidosryhmien kanssa.

Hallintoneuvosto olisi pidettävä kohtuullisen kokoisena ja jäsenten olisi edustettava tasapuolisesti kokemusta tiede- ja yritysmaailmassa. Jäsenet nimitetään asiantuntijoina henkilökohtaisesti edustamatta mitään tahoa. Hallintoneuvosto voi käyttää apunaan päätöksenteossa ulkopuolisia neuvoa-antavia komiteoita.

On myös tärkeää, että hallintoneuvosto käy suunnitelmallista vuoropuhelua osaamisyhteisöjen kumppanuusorganisaatioiden kanssa; nämä ovat tietyssä mielessä toiminnan ”osakkaita” ja tarvitsevat varmuuden äänensä kuulumisesta tärkeimpiä strategisia päätöksiä tehtäessä.

Hallintoneuvoston jäsenten valinnan tulisi olla avointa ja perustua yksinomaan tieteen ja innovoinnin alalla osoitettuun huippuosaamiseen. Sopivana mallina voisi toimia Euroopan tutkimusneuvoston tieteellisen neuvoston jäsenten nimittämismenettely (eli valintalautakunta, jonka puheenjohtajana on laajasti kannatusta saanut henkilö).

3. EIT:n ja osaamisyhteisöjen väliset henkilöstöjärjestelyt

Henkilöstö on EIT:n suurimpia haasteita. Sen on pystyttävä houkuttelemaan parhaat yksilöt osaamisyhteisöihinsä, joiden on kehityttävä tehokkaiksi tiimeiksi, mikäli EIT:n on määrä päästä huipputavoitteisiinsa.

Helmikuun tiedonannossa komissio ehdotti, että osaamisyhteisöissä työskentelevä henkilöstö – tutkijat, luennoitsijat, innovoinnin tai teknologiansiirron parissa työskentelevät – pitäisi antaa EIT:n käyttöön ja EIT työllistäisi henkilöstön. Tämä on aiheuttanut huolta siitä, että EIT lisäisi Euroopan korkea-asteen koulutuksen hajanaisuutta ja jopa imisi huippuosaamista sen nykyisiltä sijoilta. Näin ei pitäisi käydä, ja sen vuoksi tarvitaan selvennystä.

Käytännössä korkeakoulut ja kansainväliset tieteelliset organisaatiot (sekä varsinkin yritykset) käyttävät nykyään monenlaisia keinoja pitääkseen työntekijänsä ja palkitakseen heitä. Tällaisten keinojen pitäisi olla myös EIT:n käytettävissä asianmukaisissa yleisissä puitteissa. Keinoihin kuuluvat suora työllistäminen, tilapäinen siirto (keskipitkän aikavälin järjestely eli määräaikainen työskentely jossakin toisessa laitoksessa, monenlaisin vaihtoehtoisin palkkausmahdollisuuksin ja palaamisoikeuksin), väljemmät yhteydet kuten kaksoistyösuhde (työntekijä säilyttää alkuperäisen työsuhteensa mutta toimii teknisesti myös yhteistyöorganisaatiossa), tai määräaikainen siirto (esim. sapattivuosi). Komissio ehdottaa, että kaikkien näiden vaihtoehtojen pitäisi olla EIT:n ja osaamisyhteisöjen käytettävissä. Valintavaiheessa on kuitenkin varmistettava, että osaamisyhteisöissä työskentelevät sitoutuvat riittävästi EIT:n työhön, sen identiteettiin ja jatkuvaan menestykseen, ja sovittava yhteisestä työsuhdejärjestelmästä (esim. palkkaus, työehdot, teollis- ja tekijänoikeudet). Näissä puitteissa osaamisyhteisöjen olisi voitava organisoida henkilöstönsä vapaasti tarkoituksenmukaisimmalla tavalla.

4. Tutkinnot

EIT:n pitäisi voida myöntää akateemisia oppiarvoja ja tutkintotodistuksia. Ne olisivat näkyvä osoitus EIT:n laatuleimasta ja kannustin, joka houkuttelisi opiskelijoita ja tutkijoita osallistumaan sen ohjelmiin. EIT:n on oltava maailman huippuaivojen kohtaamispaikka. Korkealaatuisten tutkintojen suorittaminen vahvistaisi instituutin identiteettiä, auttaisi tekemään sitä laajalti tunnustetuksi ja saisi sen toimimaan mallina, joka edistää muutosta Euroopan korkea-asteen opetuksen alalla.

Säädöksessä olisi säädettävä akateemisten oppiarvojen myöntämisestä ja vaadittava hallintoneuvostoa sopimaan menettelyistä, joilla varmistetaan tutkintoon johtavien opinto-ohjelmien taso. Malleina voisivat olla Bolognan prosessin mukaiset jäsenvaltioissa käytetyt menettelyt. Tämän perusteella jäsenvaltioiden pitäisi tunnustaa kyseiset EIT:n tutkinnot. Näin tekemällä ne viestittävät haluavansa poistaa sellaiset tutkintojen tunnustamisen esteet, jotka nykyisin vielä eniten haittaavat liikkuvuutta ja tietojen ja taitojen Euroopan syntyä. Tämä vahvistaa myös EIT:n asemaa, näkyvyyttä ja houkuttelevuutta sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella ja helpottaa opiskelijavaihtoa.

5. Osallistumisesta koituva hyöty

Neuvotteluissa on myös keskeisesti pohdittu osaamisyhteisöön osallistumisen hyötyjä ja etuja – miksi korkeakoulu, tutkimuskeskus tai yritys haluaisi antaa henkisiä resurssejaan (ja etenkin henkilöstöään) osaamisyhteisön käyttöön? Mistä syystä jokin alue myötävaikuttaisi EIT:n työhön esimerkiksi tarjoamalla yliopiston tai tutkimuslaitoksen tiloja?

Hyöty vaihtelee olosuhteiden mukaan. Seuraavat esimerkit valaisevat osallistumisesta koituvia mahdollisia etuja:

- Normaalille tutkimuspainotteiselle korkeakoululle pääasiallisena hyötynä olisivat lisämahdollisuudet edetä nopeammin työssä, jonka strategisesta tärkeydestä laitokselle on jo päätetty . EIT soisi taloudellisia resursseja osaamisyhteisölle; osallistuvat korkeakoulut ja tutkimuskeskukset pystyisivät saamaan aikaan enemmän tuloksia ja nopeammin kuin mihin ne olisivat kyenneet ilman lisäresursseja. Lisäksi kiinteä kumppanuus osaamisyhteisön kanssa ja liike-elämän integrointi mahdollistaisivat tietojen ja taitojen tehokkaamman jakamisen ja käytön innovoinnin avulla . Näiden kahden osatekijän yhdistelmä antaisi parhaidenkin korkeakoulujen ja yritysten ponnisteluille mittakaavaetuja ja varmistaisi, että kaikki osapuolet hyötyvät toiminnasta.

- Edellä mainitut hyödyt koskisivat myös erikoispainotteisia huippukorkeakouluja, esimerkiksi alue- tai innovointitoimintaan keskittyneitä yliopistoja. EIT saattaisi tuoda mukanaan täydentävää rahoitusta, jonka avulla voitaisiin kehittää tarvittavaa infrastruktuuria. Lisäksi EIT:n koulutustoiminta auttaisi lisäämään vastaanottavan yliopiston houkuttelevuutta.

- Yrityksiä ja erikoistuneita tutkimuskeskuksia saattaisivat eniten houkutella riskialttiuteen ja epävarmuuteen liittyvät tekijät . Tällöin EIT:n edustama yleinen etu ja yritysten taloudellinen etu kohtaavat. Yrityksiä olisi rohkaistava investointeihin ja osallistumiseen tavallista varhaisemmassa tutkimustyön vaiheessa tai investoimaan epävarmoihin kauaskantoisempiin aloihin. Samalla osaamisyhteisön koulutustoiminta antaisi yrityksille mahdollisuuden vaikuttaa opiskelijoiden koulutukseen ja varmistaisi heille tarkoituksenmukaisemmat tiedot ja taidot ammattiuran aloittamisen tai oman yrityksen perustamisen kannalta. Liike-elämän kiinteä osallistuminen osaamisyhteisön toimintasuunnitelman määrittelyyn varmistaisi, että tutkimustulokset olisivat niiden kannalta käyttökelpoisia, ja edistäisi uusien liiketoimintamahdollisuuksien syntymistä.

- Osaamisyhteisöjen toiminta-alueilla sijaitsevilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on käytettävissään suurempi osaamispääomavaranto , mahdollisuus hyödyntää EIT:n tarjoamia teknisiä palveluja, saada apua käynnistysvaiheeseen ja spin-off-yritysten perustamiseen, osallistua klusteritoimintoihin ja saada helpommin sijoituspääomaa .

- Yleisemmin yhteistyö EIT:n kanssa ja riittävä määrä EIT:n hallinnoimia teollis- ja tekijänoikeuksia (ajan myötä) houkuttelisi potentiaalisia osallistujia asianomaisilta aloilta.

6. Muut kysymykset

Seuraavia kysymyksiä käsitellään yksityiskohtaisesti lähikuukausina valmisteltaessa säädösehdotusta.

6.1. Teollis- ja tekijänoikeudet

Tarvitaan asianmukaiset teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat toimintapuitteet, mikäli EIT:n toivotaan ajan mittaan tuottavan riittävä määrä omaa ja muiden kanssa yhteistä osaamista ja tukevan sen hyödyntämistä. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä yleiset puitteet, joiden mukaisesti yksittäiset osaamisyhteisöt pyrkivät tavoitteisiinsa. Puitteisiin voisivat kuulua esimerkiksi tiettyjen oikeuksien varaaminen EIT:lle tai niiden jakaminen kumppaniorganisaatioiden ja tietotyöntekijöiden kesken, tai määrittely siitä, kuka neuvottelee kyseisistä oikeuksista osaamisyhteisön ja EIT:n puolesta jne. Säädökseen on sisällytettävä tarkoituksenmukaiset reunaehdot.

6.2. Oikeusperusta

EU:n perustamissopimuksen koulutusta, tutkimusta ja kilpailukykyä koskevat säännökset tarjoavat useita mahdollisuuksia EIT:n oikeusperustaksi. Komissio harkitsee parhaillaan, mikä niistä on tarkoituksenmukaisin.

6.3. Rahoitus

Vaikutustenarvioinnin yhteydessä tehdään yksityiskohtainen rahoitusanalyysi ensi syksynä. Tähän sisältyvät selkeät ohjeet EIT:n hallintoneuvoston vastuulla olevasta raportoinnista, varainhoidosta ja valvonnasta. Seuraavassa tähdennetään muutamia lisätekijöitä:

- EIT, jonka on määrä olla huippuluokan koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin tiennäyttäjä, tarvitsisi käynnistysvaiheessa huomattavaa julkista rahoitusta, vaikkakin on odotettavissa, että se kehittyessään saa yhä enemmän yksityistä rahoitusta. Kiinteä pitkän aikavälin yhteistyö elinkeinoelämän kanssa kaikilla toiminta-aloilla vauhdittaisi ilmeisesti yksityissektorin osallistumista, mutta älyllisen pääoman kehittämiseen pitkällä aikavälillä tarvitaan todennäköisesti jatkossakin julkista rahoitusta.

- Komissio olettaa EIT:n kasvavan asteittain. Tämä merkitsee rahoitustarpeiden keskittymistä jakson 2007–2013 loppupuolelle ja siitä eteenpäin sekä niiden vähittäistä kasvua.

- Yksityinen rahoitus kuuluu olennaisesti EIT:n käsitteeseen. Instituuttia olisi sen vuoksi rohkaistava luomaan järjestelmä varojen hankkimiseen, esimerkiksi säätiön muodossa.

- Ajan mittaan EIT:n pitäisi hankkia itse yhä suurempi osuus tuloistaan tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevien sopimusten avulla.

7. Maailmanlaajuinen houkuttelevuus

Yksi EIT:n tavoitteista on vetää puoleensa opiskelijoita ja tutkijoita kautta maailman. Vain vakiinnuttamalla maailmanmaineensa se voi houkutella heitä koko Euroopasta ja toimia muutoksen tiennäyttäjänä. Kokemus osoittaa myös, että maailmanlaajuisesti arvostetut laitokset voivat merkittävässä määrin houkutella opiskelijoita ja tutkijoita EU:n ulkopuolelta. Tämä toimisi sekä menestymisen mittarina että EU:n mahdollisuutena hyötyä EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten mukanaan tuomista taidoista – paljolti samoin kuin on tapahtunut Yhdysvalloissa. EIT:n olisi kuitenkin tiedostettava tarve välttää käynnistämästä aivovuotoa kehittyvistä maista ja pyrittävä sen sijaan edistämään tutkimusta ja innovointia kolmansissa maissa asianmukaisin yhteyksin.

Kaksi merkittävää tekijää lisäisi EIT:n maailmanlaajuista vetovoimaa kolmansista maista tulevien opiskelijoiden ja tutkijoiden keskuudessa näiden uran kaikissa vaiheissa. Ensimmäinen on opinto-ohjelmien, akateemisten tutkintojen ja tutkimusohjelmien tieteellinen uskottavuus. Tutkintojen tunnustaminen kansainvälisesti sekä tutkimustyön, tulosten ja innovoinnin laatu olisivat tärkeimpiä osatekijöitä, jotka houkuttelisivat opiskelijoita ja tutkijoita ulkomailta. Toiseksi tarvitaan joustavuutta, jotta muualta tulevat jatko-opiskelijat ja tutkijat pystyvät työskentelemään EIT:ssä ja jotta EIT voi työllistää kolmansien maiden kansalaisia osaamisyhteisöissään. Nopeutettu ja yksinkertaistettu kansallinen hyväksyntä- ja viisumimenettely EU:n ulkopuolelta tuleville opiskelijoille ja tutkijoille[9] olisi viipymättä saatava osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Erityiset viisumijärjestelyt saattavat myös olla tarpeen. Taloudellinen tuki EU:n ulkopuolelta tuleville opiskelijoille ja tutkijoille lisäisi EIT:n maailmanlaajuista vetovoimaa. EIT:n hallintoneuvoston olisi harkittava stipendien ja tutkimusapurahojen jakamista huomattavan lahjakkaille ulkomaisille opiskelijoille ja tutkijoille. Myöntämisperusteena tulisi olla – kuten aina EIT:ssä – tulosten laadukkuus.

8. EIT muiden laitosten ja toimien tueksi: suhteet EU:n muuhun toimintaan koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla

Kuten edellisessä tiedonannossa jo todettiin, EIT:n tarkoituksena on yhdistää pyrkimykset tutkimukseen, koulutukseen ja innovointiin liittyvän kapasiteetin lisäämiseksi Lissabonin tavoitteiden mukaisesti. Sillä täydennetään muita toimia, joilla pyritään luomaan suotuisat edellytykset tutkimukselle, koulutukselle ja innovoinnille. EIT:n olisi kehityttävä innovointihenkisen toimintaympäristön tärkeäksi tekijäksi.

Toisin kuin muut yhteisöaloitteet EIT on suunniteltu pysyväksi elimeksi, osaamisalan toimijaksi, ei rahoituslaitokseksi . EIT pyrkii aktiivisesti yhdistämään osaamiskolmion kolme sivua ja saamaan aikaan synergiaetuja osien kesken. Instituutti tukee erityisesti strategista tutkimusta, joka suuntautuu ongelmien ratkomiseen sekä jatko-opiskelijoiden ohjaukseen elinkeinoelämälle merkittävillä aloilla.

Hallintoneuvoston pitäisi käydä suunnitelmallista vuoropuhelua Euroopan tutkimusneuvoston kanssa. Sama voitaisiin tehdä suhteessa EU:n muihin aloitteisiin, esimerkiksi eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin, yhteisiin teknologia-aloitteisiin tai huippuosaamisverkostoihin, jotta EIT voisi muotoilla omaa politiikkaansa ja suhteuttaa sen muihin synergiaa silmällä pitäen.

Toiminnallisesti yhteistyökumppanuuksia olisi kannustettava kaikissa vaiheissa (osaamisyhteisöhakemuksen valmistelusta ja tavoitteiden määrittelystä toiminnan toteuttamiseen valinnan tapahduttua), jotta päästään yhteistyöhön nykyisten hankkeiden kanssa ja hyödynnetään niiden tuloksia ja parhaita toimintatapoja.

9. Jatkotoimet

Tämä tiedonanto on vastaus kevään Eurooppa-neuvoston kehotukseen. Valmistellessaan tiedonantoa komissio on jatkanut neuvotteluja sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa.

Jatkossa on saatettava loppuun parhaillaan tehtävä vaikutustenarviointi ja valmisteltava EIT:n perustamista koskeva säädösehdotus, joka olisi hyväksyttävä kuluvan vuoden syksyllä. Tällä välin komissio pyrkii selvittämään tiedonannossa käsiteltyjä kysymyksiä sekä sitä, missä määrin yksityiskohdat määritellään säädöksessä tai jätetään hallintoneuvoston päätettäväksi tulevaisuudessa. Komissio jatkaa näin ollen lähikuukausina laaja-alaisia neuvotteluja jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa.

10. Päätelmät

Komission tausta-analyysi valottaa kolmea suurinta puutetta: ensinnäkin osaamiseen perustuvien alojen hajanaisuutta EU:ssa verrattuna Yhdysvaltojen ja muiden uusien maailmanlaajuisten kilpailijoiden tilanteeseen, toiseksi tarvetta tarjota huippuosaamiseen perustuvia uusia vertailumalleja, jotka voivat toimia innoituksena ja jatkuvana muutostekijänä nykyisissä organisaatioissa, ja kolmanneksi tarvetta integroida elinkeinoelämän ja innovoinnin ulottuvuus tutkimukseen ja koulutukseen sekä poistaa erot innovointitoiminnassa kilpailijoihin nähden.

Tavoitteena on, että EIT osallistuisi edellä mainittujen ongelmien ratkomiseen. EIT yhdistää muut EU:n aloitteet, jotka tähtäävät innovointivajeen poistamiseen, esimerkiksi seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja etenkin Euroopan tutkimusneuvoston, eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja yhteiset teknologia-aloitteet, elinikäisen oppimisen ohjelma,; kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, korkeakoulujen nykyaikaistamisohjelman ja yrittäjähengen edistämisen. EIT on aktiivinen huippuluokan toimija koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä esimerkki ja vertailumalli kilpailuun perustuvasta organisaatiosta, joka innostaa muutokseen havainnollistamalla käytännössä erilaisia työtapoja.

Eurooppalaisena organisaationa, joka kykenee edistämään huippuosaamista, houkuttelemaan lahjakkuuksia maailmanlaajuisesti ja tarjoamaan eurooppalaisen toimintaympäristön opiskeluun, tutkimustyöhön ja innovoinnin hallintaan, EIT toimii eurooppalaisena symbolina uusille pyrkimyksille luoda kilpailukykyinen, osaamiseen perustuva yhteiskunta.

[1] KOM(2005) 24, ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi – Uusi alku Lissabonin strategialle”, kohta 3.3.2.

[2] KOM(2006) 77, ”Uuden kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttaminen – Euroopan teknologiainstituutti: tiennäyttäjä osaamiselle”.

[3] Puheenjohtajan päätelmät, 25. kohta.

[4] Kaksi neuvottelukokousta jäsenvaltioiden edustajien kanssa 24. huhtikuuta ja 17. toukokuuta 2006; kaksi neuvottelukokousta noin 40 eurooppalaisen järjestön ja organisaation kanssa, jotka edustivat eri sidosryhmiä (korkeakouluja, opiskelijoita, tutkijoita, yritysmaailmaa, alueita) 25. huhtikuuta ja 18. toukokuuta.

[5] Toukokuun 3. päivänä 2006.

[6] KOM(2006) 208, ”Tuloksia korkeakoulujen nykyaikaistamisesta: koulutus, tutkimus ja innovaatiot”.

[7] KOM(2006) 33, ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa”.

[8] Havaintoesimerkkeinä esimerkiksi nanoteknologia tai vihreä energia.

[9] Kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annettu neuvoston direktiivi 2005/71/EY sekä kaksi suositusta, jotka koskevat lyhytaikaisia viisumeja sekä kolmansien maiden tutkijoiden maahanpääsyn helpottamista (suositukset 2005/761/EY ja 2005/762/EY ), EUVL L 289, 3.11.2005.