EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 07.03.1996 
KOM(96) 78 lopull. 
96/0052 (COD) 
KOMISSION TIEDONANTO 
tartuntatautien seurantaverkostoista Euroopan yhteisössä 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
Euroopan yhteisön tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan 
verkoston luomisesta 
(komission esittämä) 

KOMISSION TIEDONANTO 
TARTUNTATAUTIEN SEURANTAVERKOSTOISTA 
EUROOPAN YHTEISÖSSÄ 
SISÄLLYSLUETTELO 
I. JOHDANTO 2 
H. TARTUNTATAUTIEN EPIDEMIOLOGISEN 
SEURANNAN ERITYISPIIRTEET 3 
1. Seurannan määrittely 3 
2. Seurannan tavoitteet 4 
3. Seurannan periaatteet ja menettelytavat 5 
4. Eri seurantajärjestelmät 5 
5. Seurantajärjestelmien laatu 6 
III. KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ SEURANNAN ALALLA 7 
1. Maailman terveysjärjestön järjestelmät 8 
2. Euroopan yhteisön tukemat järjestelmät 9 
3. Muita verkostoja 13 
IV. VALLITSEVAN TILANTEEN TARKASTELU JA EHDOTUKSIA 
YHTEISÖN TOIMINNAKSI 14 
1. Vallitsevan tilanteen tarkastelu 14 
2. Loppupäätelmät 16 
3. Tuleva toiminta 17 
V. LHTE 20 
X 
I. JOHDANTO 
Vuonna 1995 Zairessa ebolaviruksesta johtuva äkillinen epidemia, samoin kuin 
edellisenä vuonna Intiassa ilmennyt keuhkoruttoepidemia, on taas kiinnittänyt yleistä 
huomiota tarpeeseen ryhtyä toimenpiteisiin infektiotautien torjumiseksi. Jo kauan sitten 
on todettu ja toteennäytetty, että erilaisilla mikrobien aiheuttamilla infektiotaudeilla on 
taipumusta levitä yksilöiden välillä ja maantieteellisesti, mikä johtuu erityisesti ihmisten 
liikkuvuudesta ja, tosin harvemmin, tavaroiden liikkuvuudesta sekä veden ja ruoka-
aineiden nauttimisesta, ja tähän voidaan vielä lisätä sellaiset tekijät kuin ilmaston 
muutokset (ilmakehän lämpenminen), antibioottiresistenssi, yksilöiden immunologinen 
suoja, elinolot (sosiaaliset ja taloudelliset ongelmat). Mitä enemmän siirrytään paikasta 
toiseen ja mitä useammat ihmiset siirtyvät, sitä suurempi on näiden tautien 
epidemianomaisen leviämisen vaara suojaamattomissa väestöryhmissä ja sen seurauksena 
myös väestöryhmien terveydentilan muuttumisen vaara on suuri. Historiassa on paljon 
esimerkkejä tästä, aina aasialaisinfluenssasta tai kolerasta aidsin aiheuttavaan hiv-
tartuntaan asti, ja nykytilanne vain vahvistaa tätä asiantilaa. Infektiotauteja aiheuttavat 
mikrobit eivätkä piittaa maantieteellisistä rajoista. Tämän lisäksi eri väestönosat altistuvat 
yhä helpommin mikrobitartunnoille, huolimatta kansanterveydellisessä suojelussa 
saavutetusta merkittävästä edistymisestä. 
Tästä tarkastelusta voidaan selvästi päätellä, että jonkin valtion kansanterveydestä 
vastaavien viranomaisten tartuntatautien etenemisen hillitsemiseksi tai niiden 
ehkäisemiseksi toteuttamat toimenpiteet pohjautuvat epidemiologisen tilanteen niin 
tarkkaan tuntemiseen kuin mahdollista. Tämä voidaan saavuttaa vain keräämällä 
järjestelmällisesti tietoa näistä sairauksista, analysoimalla ja tulkitsemalla kyseisiä tietoja 
sekä tämän jälkeen jakamalla tietoja kansanterveydestä vastuussa oleville viranomaisille. 
Nämä toimet ovat kokonaisuudessaan epidemiologista seurantaa, jonka pääasiallisena 
käytännön tarkoituksena on tuottaa tietoa välittömän toiminnan varmistamiseksi. 
Tartuntatautien osalta kaikki asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että seuranta, jonka 
tarkoituksena on saatujen tulosten käyttäminen näiden tautien valvontaan ja 
ehkäisemiseen, on toiminnan perustana. Epidemiologisen seurannan kannattavuus on 
osoitettu lukuisia kertoja, koska sen toteuttamiseen käytetyt voimavarat korvautuvat 
laajalti vältettyinä tautitapauksina. 
Koska tartuntataudit voivat levitä helposti Euroopan alueella, jos mitään ei tehdä, 
on tärkeää sopia tartuntatautien seurannan toimenpiteistä. Tätä varten neuvosto ja 
neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden terveysministerit antoivat 13 päivänä 
marraskuuta 1992 päätöslauselman N:o 92/C 326/1 \ jossa he pyysivät komissiota 
selvittämään lyhyesti, mitä järjestelmiä jäsenvaltioilla tai Maailman terveysjärjestöllä 
(WHO:lla) on käytössään erityisesti ravinnosta peräisin olevien tartuntatautien seurannan 
osalta, tunnistamaan tarpeet ja puutteet ja tekemään parannusehdotuksia. 
Päätöslauselmassaan Maastrichtin jälkeisestä kansanterveyspolitiikasta2 Euroopan 
1 EYVL, 11.12.1992 
2 EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 375 
parlamentti on puolestaan pyytänyt komissiota ottamaan käyttöön rajat ylittävän 
verkoston, joka antaisi käyttökelpoiset määritelmät ilmoitusvelvollisuuden alaisista 
taudeista ja joka kokoaisi, pitäisi ajan tasalla, analysoisi ja levittäisi jäsenvaltioiden tietoja 
kyseisistä taudeista ja joka tekisi yhteistyötä näillä aloilla kansallisten ja kansainvälisten 
elinten kanssa. Lisäksi neuvosto on 13 päivänä joulukuuta 1993 tekemissään päätelmissä 
N:o 94/C 15/0423 pyytänyt komissiota tekemään ehdotuksia epidemiologisen verkoston 
käyttöön ottamisesta yhteisössä. Komissio on toimintakehyksestä kansanterveyden alalla 
23 päivänä marraskuuta 1993 antamassaan tiedonannossa KOM(93)559 sekä aidsista ja 
eräistä muista tartuntataudeista 9 päivänä marraskuuta 1994 antamassaan tiedonannossa 
KOM(94)413 ehdottanut, että asian suhteen toteutetaan yhteisön erityistoimenpiteitä, 
erityisesti seurantaverkostojen luomisen ja kehittämisen osalta. 
Tässä tiedonannossa, joka ei välttämättä ole kaiken kattava, selvitetään tällä 
hetkellä olemassa olevia erilaisten toimielinten välisiä tartuntatautien seurantaan liittyviä 
kansainvälisiä yhteistyöhankkeita Euroopan tasolla. Ensin esitellään tartuntatautien 
epidemiologisen seurannan erityispiirteet ja eri yhteistyöhankkeet ja sitten siirrytään 
analysoimaan tämän hetkisen tilanteen vahvuuksia ja heikkouksia sellaisten objektiivisten 
arviointiperusteiden mukaisesti, joiden tarkoituksena vastata vaatimukseen 
kansanterveyden suojelun korkean tason varmistamisesta Euroopan yhteisössä. Lopuksi 
esitetään sellaisia lyhyen ja pitkän aikavälin toimintaehdotuksia seurannan alalla, joiden 
avulla voidaan ehkäistä ja valvoa tartuntatauteja Euroopassa sen koko rakenteen 
perusperiaatteiden eli toissijaisuusperiaatteen ja yhteisön lisäarvon periaatteen mukaisesti. 
II. TARTUNTATAUTIEN EPIDEMIOLOGISEN SEURANNAN 
ERITYISPIIRTEET 
Ennen kuin tällä laajalla alueella edetään pidemmälle epäselvyyksien ja 
väärinkäsitysten välttämiseksi vaikuttaa välttämättömältä määritellä tarkkaan asiayhteys 
ja käytettävät käsitteet ja täsmentää asiaan liittyvien toiminta-alojen rajat, jotta saadaan 
selkeä ja yksinkertainen käsitys siitä, mitä kyseisen asian osalta yhteisön tasolla olisi 
tehtävä. Tämä selvennys on tarpeen erityisesti siksi, että sekä kansallisella että 
kansainvälisellä tasolla on olemassa runsaasti meneillään olevia aloitteita ja toimia, joiden 
olemassaolo ei ole vielä kovin tunnettua, ja järjestelmät ovat usein päällekkäisiä, mikä 
aiheuttaa hämmennystä. Lisäksi tartuntatautien seurannalla on tiettyjä erityispiirteitä, jotka 
on otettava huomioon sen soveltamisessa Euroopan tasolla. 
1. Seurannan määrittely 
Kysymykessä olevassa tiedonannossa ja päätöksessä epidemiologinen seuranta 
määritellään paitsi terveystietojen järjestelmällisenä ja jatkuvana keruuna, analysointina 
ja tulkintana kansanterveydellisten toimenpiteiden ja ohjelmien laatimiseksi, 
EYVL, 18.1.1994 
toteuttamiseksi ja arvioimiseksi, myös näiden tietojen nopeana levittämisenä niille, joille 
ne ovat tarpeen ammatillisten tai päätöksentekotoimien vuoksi. Seurantaa on siis 
väestönosia tai väestöryhmiä koskevien terveyteen liittyvien ilmiöiden tarkkailu erilaisten 
tietojen keruun avulla, päämääränä nopea puuttuminen asioihin näiden ilmiöiden 
korjaamiseksi. Tätä tarkkailua tapahtuu periaatteessa jatkuvasti niin kauan kuin on 
mahdollista, että kyseisiä ilmiöitä esiintyy. Kyseessä on siis aktiivinen ja dynaaminen 
prosessi, joka kansanterveyden kannalta käsittää vain sellaiset tilanteet, jotka muuttuvat 
nopeasti, jos niihin ei puututa. 
Epidemiologien kielessä seuranta käsittää käytännössä kolmenlaisiksi luokiteltavia 
tapauksia: tartuntataudit, saasteisiin liittyvät terveysriskit ja ihmisen nauttimien biologisten 
tuotteiden turvallisuus. Viimeisessä tapauksessa puhutaan vigilanssista, esimerkiksi 
hemovigilanssista, silloin kun kyseessä on veri tai verituotteet. Taudit, jotka eivät tartu, 
kuten syövät, sydän- ja verisuonitaudit tai psykiatriset taudit, voivat tietenkin myös olla 
seurannan kohteena. Koska nämä taudit kuitenkin etenevät ajallisesti hitaasti, ja niistä 
kerättävien tietojen luonteen perusteella sekä myös sen vuoksi, ettei niiden osalta tarvita 
yhtä nopeaa väliintuloa kuin silloin kun halutaan estää jonkin epidemian nopea 
leviäminen, niiden yhteydessä käytetään epidemiologisen havainnoinnin käsitettä. 
2. Seurannan tavoitteet 
Tartuntatautien alalla epidemiologista seurantaa toteutetaan tavalla, joka täyttää 
monentyyppiset, erikseen täsmennettävät tavoitteet. Ennen kaikkea on tarpeen tietää 
sairastumistiheys (siis uusien tapausten lukumäärä tietyn ajanjakson, kuten kuukauden tai 
vuoden, aikana) ja tietyn infektiotaudin ominaispiirteet, tutkia sen ajallinen ja paikallinen 
leviäminen, mutta myös sen esiintyvyys eri yhteiskuntaluokissa, jotta voidaan ennustaa 
sen laajuus ja torjua se. Sitten on tarpeen saada selville ryhmittyneet tautitapaukset tai 
epidemiat tai epätavalliset sairastumisilmiöt hälytysjärjestelmän avulla, jotta tilanteeseen 
voidaan puuttua ja katkaista tietty tartuntaketju. Lopuksi on vielä kuvattava tartunnan 
saamisen vaaratekijät ja niiden merkittävyys, jotta voidaan määritellä ja sopia parhaiten 
soveltuvista ehkäisytoimenpiteistä ja antaa asianmukaiset suositukset. 
Näiden kolmen toisistaan riippuvaisen tavoitteen kokonaisuus muodostaa 
tartuntatautien valvonnan perustan. Kyseessä ei missään tapauksessa ole 
byrokraattisluonteinen yksilöllinen valvonta, niin kuin joskus erheellisesti pelätään, vaan 
päinvastoin tarkoituksena on tehdä kaikki mahdollinen tautitapausten etenemisen 
estämiseksi, jotta voidaan palata normaalitilanteeseen, siis terveyden korkeatasoiseen 
suojeluun. 
Sen lisäksi, että seurannan tarkoituksena on parantaa jokin todettu asiantila, sen 
päämääränä on myös olla ehkäisytoimien suuntaviivojen arviointiväline, erityisesti 
rokotusten osalta. Lopuksi seuranta auttaa tutkimushypoteesien valinnassa ja niiden 
todentamisessa tähän tarkoitukseen laadittujen epidemiologisten tutkimusten avulla. 
3. Seurannan periaatteet ja menettelytavat 
Tartuntatauteihin liittyy eräitä ominaispiirteitä, joita on kuvattu komission 
aikaisemmassa tiedonannossa (KOM(94)413,9.11.1994,6-15 kohta), johon tässä halutaan 
viitata. Nämä ominaispiirteet määräävät eräällä tapaa ne menettelytavat, joilla 
tartuntatautien seurantaa toteutetaan, koska nämä taudit muodostavat kaikkea muuta kuin 
yhtenäisen kokonaisuuden. 
Käytännössä ja epidemiologian asiantuntijoiden mukaan seurantaa voidaan kehittää 
niin kliinisistä ja/tai biologisista arviointiperusteista lähtien, jolloin tiedot tulevat 
vastaavasti lääkäreiltä ja tutkimuslaboratorioista, kuin kattavasta tietojen keruusta tai 
näytteestä, jonka valinta määritellään seurattavan taudin tyypin mukaan: vakavat ja 
harvinaiset infektiotaudit edellyttävät kattavaa tietojen keruuta, kuten ilmoitusvelvollisuus 
tai kuolleisuusrekisterin pito, kun taas yleisistä ja vähemmän vaarallisista infektiotaudeista 
kerätään tietoja tarkkailupisteinä toimivien yleislääkäreiden tai laboratorioiden verkoston 
näytteen perusteella. Toisaalta seurannan luotettavuus perustuu tietojen keruun tiheyteen, 
joka voi olla joko jatkuvaa tai määräajoin tapahtuvaa, mutta joka kuitenkin tapahtuu 
tarpeeksi lyhyin aikavälein, tai sitten passiivista perustuen tiedon odottamiseen tai sitten 
päinvastoin aktiivista, jolloin tarvitaan säännöllinen tai pysyvä yhteys tietolähteeseen. 
Seurantaan vaikuttaa myös maantieteellinen taso, siis se, onko seuranta alueellista, 
kansallista vai kansainvälistä sekä myös tiedonvälityksen antama tuki, jonka on 
sovelluttava tarpeisiin mahdollisimman hyvin, erityisesti nopeuden osalta, jolloin on 
turvauduttava sellaisiin viestintämenetelmiin kuin kyselylomake, puhelin, telefaksi tai 
telemaattiset yhteydet. Näiden tekijöiden lisäksi tehokas seuranta vaatii yhden 
infektiotaudin osalta vähintään kahden toisistaan riippumattoman ja toisiaan täydentävän 
seurantajärjestelmän olemassaoloa. Näistä eri järjestelmistä saatujen tietojen vertailun 
avulla voidaan tarkistaa kerättyjen tietojen kattavuus ja edustavuus. 
On itsestään selvää, että kokonaistilanteen arvioimiseksi kaikki seurantatiedot on 
yhdistettävä jossakin keskuksessa, joka useimmissa valtioissa on kansallinen, jos ei oteta 
mukaan liittovaltioita. Euroopan tasolla tilanne on samanlainen: tietojen yhdistäminen 
Euroopan tasolla on välttämätöntä niiden käsittelemiseksi ja niiden palauttamiseksi 
kansanterveyden toimijoille. 
4. Eri seurantajärjestelmät 
Kansallisella tai alueellisella tasolla eri seurantajärjestelmät ottavat huomioon 
tartuntatautitilanteen sellaisena kuin se esiintyy. 
a) Perinteisin menetelmä on taudin ilmoitusvelvollisuus, jonka mukaan taudin 
diagnosoineen yleislääkärin on ilmoitettava tapauksesta terveydenhoitoviranomaisille, 
annettava eräitä täydentäviä tietoja, jolloin tietojen keskittäminen auttaa arvioimaan 
yleistilannetta. Tämä järjestelmä toimii eri tavoin eri valtioissa (kaikista tapauksista ei 
ilmoiteta), ja se perustuu useimmiten kliiniseen diagnoosiin ilman että yksittäistä tapausta 
määriteltäisiin mitenkään: samasta tapauksesta saatetaan ilmoittaa kaksi kertaa, ja 
tapauksia voidaan jättää ilmoittamatta, mistä johtuu todelliseen tilanteeseen liittyvä 
epätarkkuus ja epävarmuus. Järjestelmä on tehokkaimmillaan silloin, kun tautia ei esiinny 
kovinkaan paljon: kuten muidenkaan passiivisten seurantajärjestelmien perusteella, sen 
perusteella ei voida kirjata kaikkia tietyn taudin tapauksia. 
b) Tämän vuoksi tämä järjestelmä pyritään usein korvaamaan tai sitä pyritään 
täydentämään tarkkailupisteissä toimivien yleislääkäreiden verkostolla. Nämä ovat 
vapaaehtoisia lääkäreitä, jotka on valittu siten, että he otoksena edustavat koko maan 
yleislääkäreitä ikänsä, sukupuolensa, ammattinharjoittamistapansa ja -paikkansa puolesta, 
ja he edustavat 1 -4 prosenttia kaikista yleislääkäreistä. He ovat yhä useammin yhteydessä 
toisiinsa telemaattisin menetelmin, ja seurannan tulokset päivitetään viikoittain, minkä 
ansiosta seurattavien tautien ajallista ja maantieteellistä etenemistä voidaan tarkkailla. Tätä 
järjestelmää käytetään erityisesti usein esiintyviin tauteihin; sen avulla saadaan selville 
erilaiset suuntaukset, ja se sopii hyvin nopeisiin hälytyksiin ja melkein tosiaikaisesti 
tapahtuvaan nopeaan tiedonvaihtoon. 
c) Tarkkai 1 upi stei n ä toi m i vi en 1 ääketi eteel 1 i sen bi oi ogi an 1 aboratori oi den verkostot. 
jotka valitaan vastaavien periaatteiden mukaisesti, antavat mikro-organismeja (viruksia, 
bakteereja, muita mikrobeja) koskevia tietoja, joita ne saavat selville päivittäisessä 
työssään, useimmiten jonkin kliinisen diagnoosin varmistamisessa. Näin saadaan luotua 
useita tutkittavia tauteja koskevia verkostoja, joilla on tärkeä asema epidemiologisissa 
hälytyksissä. Kaikissa jäsenvaltioissa ei tällaisia verkostoja ole, koska ne edellyttävät 
kehittyneitä organisaatioita ja jatkuvaa toimintaa, eli huomattavien varojen käyttöä. 
d) Tartuntatauteihin erikoistuneet vertailukeskukset täydentävät kokonaisuutta 
omalla asiantuntemuksellaan (kantojen tunnistaminen, epidemiologinen analyysi) ja 
antamalla varoituksia silloin kun todetaan harvinaisten ja vakavien tautien tapausryhmiä 
tai yksittäisiä huonosti tunnistettuja tapauksia, ja toimimalla terveydenhoitoviranomaisten 
teknisenä neuvonantajana. 
e) Määräajoin tai tietyllä hetkellä tehtävät tutkimukset, kuten esimeriksi 
esiintyvyystutkimukset (sairaalainfektiot) tai seurantatoimenpiteiden arviointi (rokotusten 
kattavuus) tai esiintymistiheyden määrittely takautuvien tutkimusten avulla eräiden 
sellaisten tautien osalta, joihin ei muuten kohdistu seurantaa, täydentävät kokonaisuuden. 
Myös muita tietolähteitä (kuolintodistukset, lääkkeiden ja rokotteiden myynti, 
terveystodistukset, sairaalakuolleisuus jne...) käytetään hyväksi varsinaisten 
seurantajärjestelmien täydentämiseksi epäsuorasti. 
5. Seurantajärjestelmien laatu: 
Jossakin valtiossa käytetyn seurantajärjestelmän laadusta, joka määritellään 
erilaisin arviointiperustein, siis lähinnä sillä, miten hyvin se kertoo todellisesta 
epidemiologisesta tilanteesta, riippuu sen hyöty kansanterveysalan vastuuhenkilöille. Tämä 
on erityisen tärkeää silloin, kun luodaan kansainvälistä seurantaverkostoa Euroopan 
tasolla, sillä tällaisessa ei olisi mitään järkeä, jos yhteisön alueen eri toimipisteistä kerätyt 
tiedot eivät olisi keskenään vertailukelpoisia. 
a) Seurantajärjestelmän herkkyys, siis järjestelmässä rekisteröityjen tautitapausten 
lukumäärän suhde tietyssä väestönosassa todellisuudessa esiintyvien tapausten määrään, 
on yksi tärkeistä arviointiin vaikuttavista tekijöistä. Tämän mukaan 
ilmoitusvelvollisuuteen perustuvien järjestelmien herkkyys on 5 prosentista lähes täyteen 
kattavuuteen eli melkein 100 prosenttiin (ilmoitetuista tapauksista verrattuna todelliseen 
tapausten määrään). Näillä edellytyksin 50-80 prosentin kynnyksen alle jäävä 
ilmoitettujen tapausten määrä antaa aihetta epäillä järjestelmän hyödyllisyyttä, jolloin sitä 
on välttämättä parannettava tai täydennettävä muilla tietolähteillä. 
b) Seurantajärjestelmän edustavuus on jo määritelmän mukaan näytteisiin 
perustuvien järjestelmien, kuten tarkkailupisteverkostojen, avaintekijä. Se on erityisen 
tärkeä tekijä silloin kun siihen liittyvän ilmoitusvelvollisuusjärjestelmän herkkyys on 
huono. Muutoin kokonaisnäkemys tilanteesta voi muuttua kovasti ja johtaa melkoisen 
väärään arviointiin. 
c) Jos ilmoituksen jättämisen määräaika, varsinkin silloin kun sen tarkoituksena 
on auttaa valvomaan epidemiaa niin pian kuin mahdollista, on liian pitkä, se vähentää 
epidemian valvomiseen kohdistuvien toimenpiteiden tehokkuutta. Vaikka vuoden tai 
kolmen kuukauden määräaika näin ollen sopisikin taudeille, jotka eivät vaadi välittömiä 
valvontatoimenpiteitä, päinvastaisessa tapauksessa se ei ole sopiva. Tämä erityinen 
ulottuvuus on erityisen tärkeä silloin kun ollaan tekemisissä niin valtavan alueen kanssa 
kuin Euroopan yhteisö. 
d) Kerättyjen tulosten luotettavuus liittyy suoraan siihen, onko tapauksia jätetty 
määrittelemättä vai ei tai siihen, että samaa ihmistä voivat tutkia monet lääkärit peräkkäin 
tai että hänet tutkitaan useaan otteeseen taudin uusiutumisen takia. 
e) Erityisesti silloin kun ilmoituslomakkeessa kysytään ihmisten 
seksuaalikäyttäytymistä tai silloin kun pyritään etsimään mahdollisesti hiv-positiivisia 
kumppaneita, kerättyjen tietojen luottamuksellisuus aiheuttaa eettisiä ja lainopillisia 
ongelmia heti kun henkilö on tunnistettavissa ilmoituksen perusteella, minkä vuoksi ne 
tehdään usein nimettöminä. 
f) Seurantajärjestelmien arvioinnissa on otettava huomioon myös muita tekijöitä: 
tietyn taudin epidemiologiselle seurannalle välttämättömien täydentävien tietojen puute, 
ja valvontatoiminnan asianmukaisen tason ylläpitämiseen ja tietojen täydelliseen 
analyysiin vaadittavien inhimillisten voimavarojen puute ovat kaksi esimerkkiä 
kansanterveydelle hyödyllisen seurantajärjestelmän kunnollisen toiminnan esteistä. 
HI. KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ SEURANNAN ALALLA 
Historiallisesti tartuntatautien seurannan alalla olemassa oleva valtioiden tai 
erikoistuneiden toimielinten välinen yhteistyö on luonnollisestikin luotu WHO:n 
aloitteesta ja sen suojeluksessa. WHO:n Euroopan maantieteellinen vastuualue on paljon 
suurempi kuin Euroopan yhteisön muodostavien valtioiden epäyhtenäinen alue. Lukuun 
ottamatta kansainvälisessä terveyssäännöstössä tarkoitettuja tauteja, tämä yhteistyö 
tapahtuu vapaaehtoisella tasolla ja sen tehokkuus riippuu siitä, miten kiinnostuneita 
osapuolet ovat keräämään asiaankuuluvia tietoja ja tiedottamaan niistä analyysi- ja 
1 evittämi starkoituksessa. 
Kansanterveydelle hyödyllinen tai välttämätön eri maiden välinen toiminta 
aiheuttaa tietenkin sekä investointeihin että toimintaan liittyviä kuluja, mutta vaihto ja 
toiminnan jatkuminen on voitu varmistaa Euroopan yhteisön merkittävällä tuella, mikä 
muuten on usein myönnetty yhteistyössä WHO:n kanssa. 
Saadakseen mahdollisimman täydellisen käsityksen tartuntatautien seurannan 
toimijat yhdistävien verkostojen muodossa olevista järjestelmistä, komissio on antanut 
rajatulle asiantuntijaryhmälle vuoden 1993 lopulla tehtäväksi laatia siitä yksityiskohtaisen 
selvityksen kyselylomakkeen avulla, johon ovat vastanneet erilaiset jäsenvaltioiden 
vastuulliset tahot. Tässä yhteydessä kansainväliseksi ja erityisesti eurooppalaiseksi 
yhteistyöksi on laskettu kaikki toiminta, jonka lopullisena päämääränä on yhden tai 
useamman tartuntataudin torjunnan parantaminen ja johon osallistuu henkilökuntaa joko 
rajoitetun ajan tai koko ajan vähintään kolmesta Euroopan valtioista. Kirjatut 
yhteistyöhankkeet ja jokaista kuvaileva kyselylomake on liitteessä. 
1. Maailman terveysjärjestön järjestelmät 
Koska tarkoituksena ei ole kirjata ja analysoida yksityiskohtaisesti kaikkea WHO:n 
tähän alaan kuuluvaa toimintaa, tässä on viitattu lyhyesti vain sellaisiin järjestelmiin, jotka 
kantavat yksinomaan tämän järjestön leimaa ja vain siinä määrin kuin ne koskevat 
Euroopan yhteisöä. 
a) Kansainvälinen terveyssäännöstö. joka hyväksyttiin WHO:n vuoden 1969 XXII 
yleiskokouksessa ja jota muutettiin koleran osalta vuoden 1973 XXVI yleiskokouksessa 
ja vuoden 1981 XXXIV yleiskokouksessa isorokon osalta. Sen tavoitteena on auttaa 
tautien leviämisen estämisessä kansainvälisellä tasolla. Kansainvälinen terveyssäännöstä 
velvoittaa kansainvälisessä yleissopimuksessa mukana olevat valtiot, joita ovat kaikki 
Euroopan yhteisön jäsenvaltiot, mutta ei yhteisö itse, toteuttamaan toimenpiteitä kolmen 
tartuntataudin, jyrsijöiden levittämän ruton, koleran ja keltakuumeen, äkillisten 
epidemioiden leviämisen estämiseksi. Toimenpiteisiin eivät kuulu perinteiset menetelmät, 
kuten karanteeni, joka useimmiten ei ole asianmukainen, vaan ilmoitettujen tapausten 
epidemiologinen seuranta, infektioiden varhainen toteaminen ja niiden ilmoittaminen 
WHO:lle 24 tunnin sisällä sekä siihen liittyvien tietojen nopea ja mahdollisimman laaja 
levitys. On totta, että nämä taudit eivät tavallisesti riehu Euroopassa ja että kyseiset taudit 
tuodaan yleensä yhteisön ulkopuolisesta lähteestä. WHO:lla on tässä asiassa keskeinen 
asema jäsenvaltioiden järjestäytyneessä tapausten ilmoittamisessa. 
Tämä järjestelmä on kuitenkin edelleen melko muodollinen eivätkä kyseiset 
jäsenvaltiot tee sen kautta pitkälle vietyä yhteistyötä silloin kun jokin näistä taudeista 
ilmenee niiden alueella. Miltään kansainväliseltä sopimukselta ei voida edellyttää, että se 
ottaisi huomioon kaikki mahdolliset tautitapaukset. Joissakin tapauksissa kansalliset 
terveydenhoitoviranomaiset voivat lähestyä samalla tavalla muita kuin kansainvälisen 
terveyssäännöstön kattamia tauteja ja sairaustiloja, kuten afrikkalaisia 
8 
verenvuotokuumeita. Kokemus sitä paitsi osoittaa, että tässä yhteydessä yhteisön tasolla 
tapahtuvan yhteistyön hyödyllisyyttä, jota jotkut toivovat, on vaikea näyttää toteen, koska 
sen toteutettavuus näyttää käytännössä niin hankalalta. 
b) Muut WHO:n vastuulla olevat kansainväliset vaihtojärjestelmät kuuluvat 
käytännössä pikemminkin passiivisen seurannan alaan. Eräät ansaitsevat erityishuomiota. 
* WHO:n vuonna 1974 laatiman laajennetun rokotusohjelman tarkoituksena on 
varmistaa riittävän rokotussuojan saannilla maailmanlaajuisesti kuuden taudin 
(kurkkumädän, vastasyntyneiden jäykkäkouristuksen, hinkuyskän, polion, tuhkarokon ja 
tuberkuloosin) valvonta lapsilla. WHO:n Euroopan vyöhykkeen osalta, johon kuuluu 50 
valtiota (mukaan lukien Venäjä ja viisitoista Euroopan yhteisön maata), WHO:n 5. 
tavoiteluettelo on hieman erilainen, koska sen tarkoituksena on varmistaa kuuden taudin 
(samat kuin edellä, lukuun ottamatta tuberkuloosia ja hinkuyskää, sekä niiden lisäksi 
sikotauti ja synnynnäinen vihurirokko) valvonta kokonaisväestössä tästä päivästä tämän 
vuosituhannen loppuun. Kokonaisuutta täydentää neljä jäsenvaltioiden tekemää 
sitoumusta: polion hävittäminen vuoteen 2000 mennessä; vastasyntyneiden 
jäykkäkouristuksen poistaminen (1995); tuhkarokosta johtuvan kuolleisuuden 
vähentäminen 95 prosentillaja siitä johtuvan sairastuvuuden vähentäminen 90 prosentilla; 
rutiininomaiset rokotukset hepatiitti B -virusta vastaan silloin kun HB-vasta-aineiden 
esiintyvyys on yli 8 prosenttia (1995) ja taudille altistuvien ryhmien rokottaminen silloin 
kun HB-vasta-aineiden esiintyvyys on alle 8 prosenttia (1997). 
Näiden tavoitteiden, jotka ovat kuitenkin vain suosituksia ja joihin ei siksi liity 
mitään pakotteita, toteuttaminen riippuu neuvoa-antavaan ryhmään ja hallintokomiteaan 
kuuluvien kansallisten kansanterveysviranomaisten hyväntahtoisuudesta. Nämä ilmoittavat 
periaatteessa vuosittain seurannan tuloksista, mikä on välttämätöntä kaikkien 
rokotusohjelmien täytäntöönpanon tulosten tarkastamisessa. Käytännössä yhtenäisyys 
jäsenvaltioiden näkökannoissa ja toiminnassa seurantamenetelmien osalta (tapausten 
määrittely) ja kansallisten tilanteiden vertailun mahdollistavan rokotussuojan määrittely 
on vielä kaukana. 
* Kaksi muuta järjestelmää. Italian terveyden ja tautienseurannan keskus 
(Roomassa) ja elintarvikeperäisten infektioiden ja ruokamyrkytysten torjunnan 
seurantakeskus (Berliinissä) eivät tunnu enää täyttävän välttämättömiä hyötyvaatimuksia. 
2. Euroopan yhteisön tukemat järjestelmät 
Euroopan yhteisön tasolla tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä 
zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista 
aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi 
annetussa neuvoston direktiivissä 92/117/ETY4 (17.12.1992), säädetään 
tietojenkeruujärjestelmästä, joka koskee kaikkia zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia. 
EYVL N:o L 62, 15.03.1993, s. 38. 
Tämän direktiivin 5 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava kunkin vuoden 31 
päivään maaliskuuta mennessä kertomus edellisen vuoden kuluessa todettujen 
zoonoosi tartuntojen kehityksestä ja lähteestä. Lisäksi komissiolla on velvollisuus arvioida 
näin saadut tiedot ja antaa pysyvälle eläinlääkintäkomitealle kertomus saman vuoden 1 
päivään lokakuuta mennessä. Lukuun ottamatta tätä alaa, joka ei suoranaisesti kuulu 
tämän tiedonannon aihepiiriin, neljällä muulla alalla on lähes vuosikymmenen ajan tehty 
aloitteita ja ponnisteluja tartuntatautien seurantaan liittyvien kehitystoimien parissa. 
Ratkaiseva alkusysäys on annettu tutkimuksen alalla, jota ovat seuranneet teknologiseen 
kehitykseen liittyvät toimet tietoliikenteen ja sisämarkkinoiden alalla käyttämällä siihen 
huomattavia varoja. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen voimaantulon seurauksena 
komissio on pyrkinyt tukemaan innovatiivisia toimia tai täydentämään Euroopan yhteisön 
kokonaistoimintaa kansanterveyden alan kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä. 
Selkeyden ja johdonmukaisuuden varmistava yhteensovittaminen tällä ratkaisevan 
tärkeällä kansanterveyden toiminta-alueella on välttämättömämpää kuin koskaan aiemmin. 
a) Eurosentinel -järjestelmä on vuonna käynnistetyn yhteisen toiminnan tulosta, 
jota rahoitettiin kolmen vuoden ajan Biomed -ohjelmasta (lääketieteen ja kansanterveyden 
tutkimus). Sen tavoitteena oli edistää tarkkailupisteissä toimivien yleislääkäreiden 
verkoston muodostamista ja koordinoida tarkkailupisteissä toimivien yleislääkäreiden 
toimintaa eräissä jäsenvaltioissa, perimmäisenä tarkoituksena muodostaa oli muodostaa 
tietotekniikan käyttöön perustuva Euroopan tarkkailupisteiden seurantaverkosto. 
Kansallisella tasolla nämä tarkkailupisteissä toimivat yleislääkärit muodostavat verkostoja 
joiden tarkoituksena on lääkäreiden kliinisessä työssä saamien tietojen nopea ja 
standardisoitu jakelu raportoimalla huomiot tietylle keskusvirastolle. Eurosentinelin 
kansalliset keskusvirastot ovat yhteydessä Brysselin Institut d'Hygiène et d'Epidémiologie 
(IHE) -instituutissa sijaitsevaan keskukseen, jonka tehtävänä on ottaa vastaan 
tarkkailutoimintaan liittyvää tietoa, antaa verkostoille tekniikkaan liittyvää apua ja 
neuvoja, järjestää tieteellisiä kokouksia ja julkaista säännöllisesti tiedotuslehti siä. 
Eurosentinelin, joka toimii hankkeen hallinnointiryhmän suojeluksessa, tehtävänä 
on neljän terveysongelman esiintyvyyden kansainvälinen tarkkailu, perustuen yksinomaan 
kliiniseen diagnoosiin: tuhkarokko, sikotauti, kirjatut hiv-infektiot ja 
nuhakuumeet/influenssat. Eurosentinel, joka aluksi yhdisti viidessä maassa jo olemassa 
olevia verkostoja (Belgiassa, Ranskassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
ja Sveitsissä), on innoittanut perustamaan vastaavia verkostoja neljään muuhun maahan 
(Irlantiin, Portugaliin, Espanjaan ja Italiaan). Kansallisella ja/tai alueellisella tasolla 
enemmän tai vähemmän hyvin toimiville Eurosentineliin osallistuville verkostoille on 
ominaista niiden organisaation samankaltaisuus. Kirjatut tulokset, jotka perustuvat 
yksinomaan kliiniseen diagnoosiin (ilman laboratorion vahvistusta), ovat jossain määrin 
epävarmoja, mitä lisää vielä tapausten yhtenäisen määrittelyn puuttuminen. Järjestelmä 
saa alussa taloudellista tukea komissiolta, ja sen toiminta jatkuu mukana olevien 
valtioiden toimivaltaisten viranomaisten tuen varassa. 
10 
b) Hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto 
i) CARE - ennakkovaroitusjärjestelmä 
Niin paikallisella, alueellisella kuin kansallisellakin tasolla kansanterveyden 
viranomaisten on toimittava siten, että äkillisiin tai tavallisiin epidemioihin mahdollisesti 
johtaviin tartuntatautitapauksiin liittyvät tarpeelliset tiedot ovat saatavilla ja ilmoitetaan 
kohtuullisessa ajassa kaikille asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta päättäville tai 
vastaaville tahoille. 
Kansallisten hallintovirastojen vahvuus ja tehokkuus näiden tehtävien 
toteuttamisessa olisi paljon helpompi toteuttaa, jos käytössä olisi laajoja, edullisia ja 
helppokäyttöisiä tietoliikennejärjestelmiä. Euroopassa ilman rajoja sellainen yhteisön 
järjestelmä, joka yhdistäisi toisiinsa jäsenvaltioiden terveydenhoitoviranomaiset, antaisi 
mahdollisuuden tosiaikaiseen luotettavien tietojen, tulosten ja kokemusten vaihtoon. Sen 
avulla voisi myös kuulla asiantuntijoita ennen vastatoimenpiteiden aloittamista esimerkiksi 
epidemian ilmaantuessa. Sen avulla olisi myös mahdollista yhteensovittaa tuloksia, 
erityisesti silloin kun niillä on taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä ja se parantaisi 
terveyspalveluiden suuntaviivojen muodostamista, niiden suunnittelua, rahoitusta ja 
hallinnointia. 
Näihin huomioihin perustuen neuvosto teki 6 päivänä marraskuuta 1995 päätöksen5 
HVT-hankkeen tukemisesta (hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto yhteisössä), 
johon terveyden alalla kuuluu kaksi hanketta: CARE (jossa on kaksi alihanketta, toinen 
ennakkovaroitusjärjestelmä ja toinen lääkevalvonta) ja REITOX (huumausaineita ja niiden 
väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko). 
Nämä kaksi HVT-hankkeen kattamaa CARE-alihanketta ovat komission 
aikaisemmin tutkimuksen ja teknisen kehittämisen kolmannen puiteohjelman (1991-1993) 
puitteissa rahoittamien toimien jälkiseurauksia. ENS-CARE on tällä hetkellä edistynyt 
siten, että kolmella alalla voidaan asteittain siirtyä kokeiluvaiheesta 
hyödyntämisvaiheeseen yleisen rakenteen ja kokonaisinfrastruktuurin osalta. Nämä alat 
ovat: tartuntataudit, terveystiedot ja terveyden osoittimet sekä farmakovigilanssi. 
CARE-EWS -alihanke (ennakkovaroitusjärjestelmä) keskittyy kahden seuraavan 
vuoden aikana sellaisten infrastruktuurien kehittämiseen, joiden avulla voidaan käyttää 
telemaattisia yhteyksiä kansallisten hallintovirastojen välillä, noudattaen tunnollisesti 
HVT-ohjelmalle suunniteltua yleistä rakennetta. Kansallisten hallintovirastojen välisten 
suhteiden infrastruktuuri- ja rakennekysymysten lisäksi CARE-EWS -hankkeeseen 
liittyvien tietojen sisällön on oltava tarkoituksenmukainen, ja tästä huolehtivat komissio 
ja mukana olevat kansalliset hallintovirastot. Tässä asiassa komissio tekee ehdotuksen 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi, jolla pantaisiin täytäntöön Euroopan 
epidemiologisen seurannan ja tartuntatautien valvonnan järjestelmä. 
EYVL N:oL 269, 11.11.1995, s. 23 
11 
Komissio on myös antanut terveyden seurannan ohjelmaa koskevan tiedonannon 
ja ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi6. Tämä jälkimmäinen 
ohjelma, joka tosin on erillään tartuntatautien seurantaan liittyvästä toiminnasta, mutta 
joka voi käyttää sitä hyväkseen, on tarkoitettu terveydentilaa ja terveyden määrittelyä 
koskevan hyödyllisen tiedon keräämiseen. Erona tämän tartuntatautien seurantaa 
käsittelevän tiedonannon aiheeseen on se, että tämän ohjelman päämääränä ei ole 
varmistaa täydellisten, oikeaksi todettujen ja useimmiten luottamuksellisten tietojen 
jakamista sekä vastausten yhteensovittamista sellaisten tartuntatautitapausten ilmaantuessa, 
jotka voivat aiheuttaa äkillisiä epidemioita. 
ii) G7:n yleinen soveltamishanke terveydenhoidon alalla 
G7:n yleiseen soveltamishankkeeseen terveydenhoidon alalla sisältyy alihanke 
"Kohti kansanterveyden yleisverkostoa", jonka keskeisenä osana on tartuntatautien 
seurantaa koskeva kansainvälinen tietojenvaihto uusien televiestintäteknologiöiden avulla. 
Tälle toiminnalle on hyötyä Yhdysvaltojen Centres for Disease Control -keskuksen 
"Wonder project" -hankkeesta saaduista kokemuksista, ja toiminnassa otetaan huomioon 
kansallisen tiede-ja tutkimusneuvoston Yhdysvaltain presidentille antamat tartuntatauteja 
koskevat suositukset, joista annetaan "Global Health Threat" -niminen kertomus. 
Yksityiskohtaisessa kertomuksessa esitetään kokonaisnäkemys tartuntatautien torjunnassa 
ilmenevistä ongelmista ja esteistä, ja siinä ehdotetaan tapauksittain menetelmää 
aiheellisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan lukien maailmanlaajuinen 
viestintäverkko. 
c) Euroopan aids-tilanteen seurantakeskus 
Tämä keskus, jota Euroopan yhteisö rahoittaa BIOMED-tutkimusohjelmien sekä 
Eurooppa aidsia vastaan -ohjelman puitteissa, perustettiin vuonna 1987 Pariisiin. Sen 
tehtävänä on aidsin ja hiv-infektioiden seuranta Euroopan yhteisössä ja sen kanssa 
yhteistyössä toimivan WHO:n Euroopan aluetoimiston muilla maantieteellisillä 
vastuualueilla. Keskukseen tulee kolmen kuukauden välein tiedot järjestämättöminä 
levykkeellä kaikista Euroopan vyöhykkeen valtioista, jotka poimivat ne kansallisista 
tietokannoistaan. Niihin kuuluu eräitä tautiin ja diagnosointiin liittyviä osoittimia ja 
kannanotto suuntauksen kehityksestä kuluneen neljännesvuoden aikana. Tiedot ovat 
nimettömiä eikä niiden perusteella siis voida tunnistaa tutkittuja potilaita, olipa heidän 
maantieteellinen sijaintinsa mikä hyvänsä. Keskus tuottaa myös taulukoita luvuista ja 
kerää anonyymeja seulontatutkimuksia koskevia tietoja. 
d) Meneillään oleva seurantatoiminta 
Tällä hetkellä jäsenvaltioista peräisin olevat tartuntatauteja koskevat tiedot eivät 
ole keskenään vertailukelpoisia seurantajärjestelmien erilaisuuden vuoksi. Tämän lisäksi 
KOM95 (449), 16.10.1995 
12 
tarpeeksi monia äkillisiä epidemioita ei havaita ja tutkita kunnolla. On tosiaankin 
harvinaista, että näillä edellytyksin voitaisiin muotoilla suosituksia, koska tämäntyyppisiin 
toimenpiteisiin ei ole koulutettuja epidemiologeja. Kenttäepidemiologia, siis 
epidemiologisten menetelmien soveltaminen seurantaan, tiedon tuottamiseen, 
kansanterveyden toimiin ja tartuntatautien valvontaan, edustaa lähestymistapaa, jonka 
avulla olisi mahdollista hillitä epidemioiden leviämistä ja mahdollisesti jopa alttiutta 
niihin. Tässä yhteydessä kaikki puhuu tartuntatautien epidemiologian koulutusyhteistyön 
puolesta. 
Sellaisen kansanterveyshenkilöstön muodostaminen, jolla olisi samanlaiset 
perustiedot, samanlainen epidemiologinen asiantuntemus ja samankaltainen 
lähestymistapa, voisi suuresti edistää yhdenmukaista toimintaa kansanterveyden alalla 
erityisesti tartuntatautien ehkäisyssä. Tämän vuoksi komissio on tukenut vuodesta 1994 
lähtien aidsiin ja muihin tartuntatauteihin liittyvän ohjelman puitteissa 
kenttäepidemiologien koulutusta, jota koordinoi IHE-insituutti Brysselissä. Siihen kuuluu 
noin kymmenen yhteisön epidemiologin kaksivuotinen harjoittelu jossakin muussa kuin 
omassa jäsenvaltiossa yhteisön tasolla tällä hetkellä puuttuvan kokemuksen ja 
kyvykkyyden saavuttamiseksi epidemiologisen toiminnan (tartuntatautien valvonnan) 
alalla. Tällä omaperäisellä menettelytavalla saadaan vähitellen aikaan uusi tartuntatautien 
asiantuntijoiden verkosto, joka saavuttaa vakiintuu kahden tai kolmen vuoden kuluessa. 
Samaten on meneillään Pariisin aids-tilanteen seurantakeskuksen koordinoima 
toteuttavuustutkimus Euroopan tartuntatauteja käsittelevän tiedotuslehti sen perustamisesta, 
jossa olisi tarkoitus julkaista seurantatiedot kuukausittain. Jo nyt kansallisista 
tiedotuslehtisistä vastuussa olevat henkilöt ovat voineet toteuttaa 
yhteensovittamisrakenteen yhteistyössä seurannasta vastuussa olevien kansallisten 
toimielinten kanssa, pysyvänä tarkoituksena tällaisen tiedotuslehden perustaminen 
Euroopan yhteisön tasolla. Tämän tiedotuslehden tarkoituksena on julkaista säännöllisin 
väliajoin olemassa tai kehitteillä olevista seurantaverkostoista peräisin olevia tietoja sekä 
epidemiologisten tutkimusten tuloksia, vertailla erilaisia kansanterveyden lähestymistapoja 
ja kerätä kansainvälisesti tärkeitä jäsenvaltioiden kansallisissa tiedotuslehtisissä ilmestyviä 
tietoja. 
3. Muita verkostoja 
Kuten liitteestä käy ilmi, julkisen sektorin seurannan ammattilaiset ovat 
perustaneet samankaltaisia verkostoja, joskus yhteistoiminnassa yksityisen 
lääketeollisuuden kanssa, esimerkiksi influenssan alalla. Muut verkostot käsittelevät 
meningiittejä, listerioosia ja lastentauteja. 
13 
IV. VALLITSEVAN TILANTEEN TARKASTELU JA EHDOTUKSIA 
YHTEISÖN TOIMINNAKSI: 
1. Vallitsevan tilanteen tarkastelu 
Koska kaikkia tiukkaan arviointiin liittyviä tekijöitä ei ole käytettävissä, kaiken 
kattavan analyysin tekeminen vallitsevasta tilanteesta vaikuttaa vaikealta eikä sitä voi 
ainakaan kunnolla arvioida. Tilannetta voidaan kuitenkin vapaasti tarkastella joko 
aiheittain ryhmiteltyjen tautien perusteella tai tartuntatapojen perusteella taikka vielä 
edellä (II, 5) mainittujen seurantajärjestelmien laadun määrittävien tekijöiden perusteella. 
Seurannan asianmukaisuus ja yhden tai useamman olemassaolevan järjestelmän 
arviointiperusteet voidaan ryhmitellä seuraavasti: 
a) Aiheittain: rokotuksin ehkäistävät taudit 
sukupuolitaudit, hepatiitti B, aids/hiv 
hepatiitit (C ja luokittelemattomat) 
ravintoaineista johtuvat taudit 
eläimistä tarttuvat taudit (zoonoosit) (ohjeeksi) 
ulkomailta tulevat taudit 
hengitystietulehdukset (tuberkuloosi) 
sairaalainfektiot 
b) Tartunta tapahtunut 
1. vedestä: 
2. eläimestä: 
3. ruoka-aineesta: - kolera, hepatiitti A, legioonalaistaudit 
(veden laatu) 
luomatauti, trikinoosi, Campylobacter-inféktlo, 
Echinococcus-'mfektio, vesikauhu, Yersinia-infékûo 
jne. 
- salmonelloosit (S. enteridisi, iyphimurium, 
virchow, napolï) 
- listerioosit 
- entero-hemorraaginen E. coli -infektio 
- muut? 
4. muista ihmisistä: - aids 
- sukupuolitaudit (kuppa, klamydia, sukuelinherpes) 
- tuberkuloosi (antibioottiresistentti, sairaalatartunta) 
- hepatiitit B ja C 
- influenssa ja muut nuhakuumeet 
meningiitit: Haemophilus influenzae B\ 
meningokokit, A,B,C; pneumokokki 
- muut? 
14 
5. veren kautta: - hiv/aids 
- hepatiitit B ja C 
- muut? 
6. ympäristöstä: - aspergilloosi (sairaalainfektiot) 
- legioonalaistaudit 
- muut? 
7. erityiset: - Creutzfeldt-Jakobin tauti 
- muut? 
c) Seurantajärjestelmän laadun määrittävien tekijöiden mukaan: 
. herkkyys 
. edustavuus 
. ilmoituksen määräaika 
. luotettavuus 
. luottamuksellisuus 
. seuranta (käytettävissä olevat varat) 
Tämän yleisen tarkastelun perusteella on sopivaa vertailla vallitsevaa tilannetta 
sellaiseen tilanteeseen, joka voitaisiin toteuttaa teoriassa seurannassa olevien tautien 
suhteen. Yhteisön on läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden tartuntatautien seurannasta 
vastuussa olevien tahojen kanssa, jotka kokoontuvat jossakin sopivassa yhteydessä, 
annettava perusteltuja ehdotuksia ja säädettävä tarvittavista toimenpiteistä epidemiologisen 
seurannan parantamiseksi yhteisössä. Jo nyt siihen on otettava mukaan tuberkuloosi ja 
hepatiitti C, joihin komissio on tiedonannossaan (KOM(94) 413) aikonut kiinnittää 
erityistä huomiota. 
Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että kansainvälinen yhteistyö käy yhä 
monimutkaisemmaksi sitä mukaa kuin käytettyjen tutkimus- ja tiedonsiirtomenetelmien 
teknisyys kasvaa. Tähän mennessä kehitetyistä järjestelmistä ei ole juurikaan hyötyä, jos 
ne rajoittuvat eri toimielinten välisiin muodollisiin suhteisiin pyrkimättä seurantaa 
käytännössä harjoittavien ihmisten väliseen yhteistyöhön. Päinvastainen (siis yhteistyön 
onnistuminen) on totta silloin kun kaikki vastakkaiset tekijät yhdistyvät. Olemassa olevat 
järjestelmät on liian usein luotu ilman selkeästi määriteltyjä päämääriä eikä niiden 
yhteydessä toteuteta tehokkaasti epidemiologisia arviointiperusteita tai tiukkoja tieteellisiä 
standardeja. Seurannan tulosten jatkuva tieteellinen arviointi on kaikkien järjestelmien 
menestyksen ydin. Tämä edellyttää niin henkilökuntaa kuin taloudellisten varojen 
lisäämistä, mikä on harvoin mahdollista olemassa olevissa järjestelmissä. 
Kansanterveyden kannalta kansainvälisen yhteistyön voima ja hyöty perustuu 
kerättyjen tietojen laatuun, mikä puolestaan riippuu mukana olevien kansallisten 
järjestelmien melko epätasaisesta laadusta. Yhteistyö ja olemassa olevien järjestelmien 
parantaminen uusien järjestelmien luomisen sijasta sekä kaikkien yhdenmukaistamien ja 
hyväksymien tapausmäärittelyjen kehittäminen ovat kaksi avaintekijää asiassa 
15 
onnistumisen kannalta. Mikään järjestelmä tai verkosto ei voi toimia hyvin ellei sitä hoida 
joku, joka paneutuu siihen paremmin kuin muut. 
2. Loppupäätelmät; 
Komissio on voinut tehdä eräitä yksimielisiä loppupäätelmiä tutkittuaan toisaalta 
kansainvälisellä tasolla toteutettuja tartuntatautien seurannan alan yhteistyöhankkeita ja 
toisaalta kuultuaan jäsenvaltioiden tartuntatautien seurannan asiantuntijoita ja 
vastuuhenkilöitä. 
a - Euroopassa tuntuu ja näkyy yhä kasvava tarve yhteistyöhön tartuntatautien 
ehkäisyssä. Tämän yhteistyön olisi oltava etusijalla monistakin syistä: matkailusta, liike-
elämästä ja muuttoliikkeistä yleensä johtuva väestöryhmien lisääntyvä liikkuvuus; 
kauppatavaroiden markkinoiden yhä laajempi avautuminen; vanhojen tartuntatautien, 
kuten tuberkuloosin ja polion, uusi ilmaantuminen Eurooppaan; uusien infektioiden, kuten 
erilaisten sytotoksiinejaerittävieni?, coli 0157-kantojen ilmaantuminen; Itä-Euroopan eri 
osissa tartuntatautien ehkäisytoimenpiteiden huonosta tilanteesta johtuvat vaarat jne... 
b - Todellisten tartuntatauteja koskevien ehkäisytoimenpiteiden edistämiseksi 
seurannan ja kansanterveyteen sovelletun mikrobiologian alalla Euroopan tasolla tapahtuva 
yhteistyö vaikuttaa elintärkeältä. Tällä hetkellä puuttuu jopa luettelo virastoista ja 
laboratorioista, joiden olisi mahdollista tehdä tietyntyyppistä analyysia tai 
tunnistamistyötä. 
c - Se, että niin monia seurannan yhteistyöhankkeita on suunnitteilla tai syntyy 
asteittain, kuvastaa sitä tosiasiaa, että Euroopan yhteistyön tarve on yleisesti tunnustettua. 
Toisaalta nykyisten järjestelmien keräämissä tiedoissa on selvästi puutteita, 
päällekkäisyyksiä, merkittäviä laadullisia, määrällisiä, ajalliseen yhdenmukaisuuteen ja 
luotettavuuteen liittyviä eroavaisuuksia, mikä osoittaa sen, että näitä toimia on aihetta 
yhdenmukaistaa Euroopan yhteisön tasolla. 
d - Kun otetaan esimerkiksi huomioon Euroopan yhteisön maiden nykyisten 
rokotusohjelmien ja rokotusten ajankohtien keskinäinen erilaisuus, seurannan ja 
tutkimuksen parantaminen rokotusten yhdenmukaistamiseksi järkeistäisi voimakkaasti 
kansanterveyden alaa, joka sitä suuresti tarvitsee. 
e - Seurannan parantamiseksi Euroopan tasolla on välttämätöntä tunnistaa 
tarkemmin ne alat, joilla on päällekkäistä toimintaa ja katsoa, minkä yhteisten hankkeiden 
toteuttaminen on etusijalla. Tässä tarkoituksessa on sopivaa edistää tartuntatautien 
seurannan eri vastuullisten toimielinten asiantuntijoiden yhteistyötä. Tällä alalla tehtyjä 
aloitteita kannattaisi yhteensovittaa WHO:n, ja erityisesti sen Euroopan aluetoimiston, 
toimien kanssa. 
f- näiden toimintojen kannalta välttämättömien yhteysverkostojen luominen olisi 
helpompaa, jos järjestettäisiin säännöllisesti kansallisista seurantaohjelmista vastuussa 
olevien asiantuntijoiden välisiä kokouksia. Näissä kokouksissa tulisi ottaa erityisesti 
16 
huomioon tartuntatautien seurantaan, mikrobiologiaan ja ongelmien tunnistamiseen 
liittyvät kansanterveyden ongelmat ja Euroopan tasolla etusijalla olevat asiat. 
g - Kaikkien Euroopan yhteisön maiden pitäisi poikkeuksetta osallistua tällaiseen 
verkostoon, ottaen kuitenkin täysin huomioon sen, että tartuntatautien seurannan ja 
ehkäisyn aste on huomattavan erilainen eri jäsenvaltioissa. Koska tartuntataudit eivät 
tunne maiden rajoja, olisi harkittava sellaisten maiden mukaan ottamista tähän 
yhteistyöhön myöhemmin määriteltävien menettelytapojen mukaisesti, jotka eivät kuulu 
Euroopan yhteisöön, mutta jotka sijaitsevat sen ympärillä tai sellaisten maiden mukaan 
ottamista, joilla on erityisiä suhteita yhteisöön, kuten Yhdysvallat. 
h - Useat tällä hetkellä olemassa olevat tiettyjen erityisinfektioiden Euroopan 
seurantaverkostot voisivat toimia mallina muiden infektiotautien verkostoille, koska ne 
käyttävät verkostoon osallistujien yhdessä sopimia standardoituja tapausmäärityksiä ja 
metodologioita siirtämällä säännöllisesti koordinaatiokeskukselle säännöllisesti 
päivitettäviä tietoja. Erityisesti kaksi näistä ansaitsevat erityishuomiota: 
- aids-ja hiv-infektiotapausten ilmoittaminen Pariisissa sijaitsevalle 
Euroopan aids-tilanteen seurantakeskukselle, josta saa tietoja infektiosuuntauksista 
ehkäistytoimenpiteiden suuntaamiseksi. Tämän seurantakeskksen esimerkkiä voitaisiin 
hyödyntää hepatiitti-, tuberkuloosi- ja sukupuolitautitapauksista ilmoittamisen 
kehittämiseksi. 
- EWGLI-järjestelmä (European Working Group on Legionella Infection), 
johon kerätään tietoja laboratorioissa diagnostisoiduista legioonalaistautitapauksista, jota 
koordinoi Lontoon Public Health Laboratory Service (PHLS) ja jonka avulla pystytään 
nopeasti havaitsemaan yhteisestä lähteestä olevat tartunnat. Se antaa tietoa suuntauksista 
ja mahdollistaa siis ehkäisytoimenpiteiden toteuttamisen viipymättä. Samankaltaista 
järjestelmää (SALMNET) ehdotetaan salmonelloosien seuraamiseksi ja sitä voisi soveltaa 
myös listeriooseihin ja verotoksiinia erittävien E. coli 0157 -kantojen infektioihin. 
i - Laadun varmistamisen ja mikro-organismien tunnistamisessa yhä paremmalla 
tarkkuudella käytettyjen kehittyneimpien tekniikoiden (esimerkiksi lysotypian ja 
genotyyppien laatimisen, mutta myös afrikkalaisten verenvuotokuumeita aiheuttavien 
virusten tunnistaminen) parempi yhdenmukaistaminen. 
3. Tuleva toiminta: 
a) Edellä oleva huomioon ottaen yhteisön tartuntatautien seurantaan ja valvontaan 
liittyvät toimet tulisi järjestää kahden pääakselin ympärille: 
- Toisaalta tartuntatautien seuranta- ja valvontajärjestelmän luominen yhteisön 
tasolla, mikä vaatii sopivan ajan sisällä tapahtuvaa määrittelyä, tunnistamisen ja 
erityistarkastuksen kohteena olevia tautitapauksia koskevien tarkkojen ja luotettavien 
tietojen vaihtoa. Komissio ehdottaa, että tämä järjestelmä toteutettaisiin Euroopan 
parlamentin ja neuvoston päätöksellä HVT-ohjelmalle suunniteltua infrastruktuuria 
hyväksi käyttäen. 
17 
- Toisaalta erilaisiin toimiin, kuten: yhteisön sisäisen yhteistyön kehittäminen ja 
yhtennsovittaminen; kansallisen tason seurantajärjestelmien avaintekijöiden luominen ja 
hyvään ylläpitoon liittyvien kokeiluhankkeiden tukeminen; kokemusten vaihto, erityisesti 
asiantuntijakokousten kautta; yhteistyö asiaa tuntevien kolmansien maiden ja 
kansainvälisten järjestöjen kanssa; kenttäepidemiologien koulutus; erilaisten 
tiedotusvälineiden, kuten epidemiologista seurantaa käsittelevien tiedotuslehden 
kehittäminen ja saataville saattaminen; Euroopan mikrobiologien tukeminen Euroopan 
yhteistyötoimien ja nykyisin saatavilla olevien mikrobiologian alan kansallisten 
voimavarojen arvioinnin aloittamisessa. Nämä eri toimet toteutetaan tulevan aidsia ja 
eräitä muita tartuntatauteja koskevan ohjelman puitteissa, josta neuvosto on hyväksynyt 
2 päivänä kesäkuuta 1995 yhteisen kannan (EYVL 95/C 216/02)7, jonka kohdalla 19 
päivänä joulukuuta 1995 on sovellettu perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä 
sovittelumenettelyä. 
b) Tartuntatautien seurannan ja valvonnan järjestelmän perustamisen osalta komissio 
on 24 päivänä marraskuuta 1993 antamassaan tiedonannossa kansanterveyden 
puitetoimista määritellyt yksityiskohtaisesti periaatteet ja menettelytavat, joiden mukaan 
vastaavaa yhteisön toimintaa hoidettaisiin vahvistettujen päämäärien saavuttamiseksi 
terveyden suojelun alalla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan o kohdan 
ja 129 artiklan mukaisesti. Yhteisölle kuuluisi jäsenvaltioiden ponnistelujen tukeminen 
kansanterveyden alalla, niiden tavoitteiden muodostamisessa ja toimintatapojen 
toteuttamisessa avustaminen siten, että voidaan paremmin varmistaa terveyden suojelun 
korkea taso koko yhteisössä. Tavoitteena on jollakin tietyllä alalla ja tietyssä yhteisön 
osassa jo nyt saavutettujen parhaiden tulosten levittäminen muuallekin. 
Tällaisen verkoston luomiseen tähtäävä komission ehdotus edellyttää kaikkien 
jäsenvaltioiden täysimääräistä osallistumista sen järjestämiseen ja toteuttamiseen. Tämän 
verkoston tehtävänä olisi tartuntatautien ehkäisyyn ja valvontaan liittyvien 
välttämättömien tietojen keruun, käsittelyn ja tietojen vaihdon koordinoinnin 
varmistaminen. Tämä yhteisön toiminta, joka keskittyisi tautien ehkäisyyn 
toissijaisuusperiaatetta ja suhteellisuusperiaatetta kunnioittaen, auttaisi kansanterveyden 
vastuullisia viranomaisia toteuttamaan kansallisella tasolla toimenpiteitä näiden 
infektiotautien etenemisen tai ilmaantumisen estämiseksi. 
c) Näin ollen tämä ehdotus päätökseksi tähtää läheisen yhteistyön ja tehokkaan 
yhteen luomiseen jäsenvaltioiden välille seurannan alalla, niin rutiininomaisessa 
seurannassa kuin hätätilanteissa, jotta Euroopassa saataisiin ehkäistyä ja valvottua eräitä 
vakavia tartuntatauteja, jotka edellyttävät toimenpiteiden toteuttamista väestöjen 
suojelemiseksi. Tämä ehdotus on laadittu vastaavien tavoitteiden täyttämiseen 
samankaltaisilla aloilla jo hyväksytyn yhteisön lainsäädännön mallin mukaisesti. Kyseessä 
olevat tiedot kerätään koottuina eikä niiden perusteella voi missään tapauksessa tunnistaa 
henkilöitä. Ne eivät siis loukkaa henkilötietojen suojaamista koskevaa lainsäädäntöä, kuten 
yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 
EYVL 95/C 216/02, 21.8.1995 
18 
24 päivänä lokakuuta 1995 annettua neuvoston direktiiviä C 95/46/E8. Sen sijaan ne ovat 
hallintojen välistä tietojenvaihtoa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia. 
d) Tartuntatautien seurannan verkoston toteuttaminen ottaa huomioon ja perustuu 
Euroopan tasolla asiasta jo olemassa oleviin järjestelmiin. Lisäksi se pyrkii välttämään 
samanlaisten hankkeiden toistamisen jäsenvaltioissa hyväksymällä seurannan yhteisen 
käsitteen siten, että jäsenvaltiot määrittelevät keskenään jokaista tartuntatautiryhmää 
koskevat tarpeelliset tiedot ja sopivat järjestelmät. Lopuksi siihen vielä liitetään 
asiantuntevia kansainvälisiä järjestöjä (erityisesti WHO) ja sellaiset seurantaverkostot, 
joihin jäsenvaltiot jo osallistuvat, sekä kolmansia maita. Jo nyt on aloiteltu yhteistyötä 
Yhdysvaltojen kanssa yleisen ennakkovaroitus-ja vastausjärjestelmän käyttöön ottamiseksi 
osana Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen yhteistä toimintasuunnitelmaa sekä myös osana 
G7:n yleistä soveltamishanketta terveydenhoidon alalla, johon myös Kanada ja Japani 
ovat liittyneet. Merkittävä osa viimeksi mainitusta hankkeesta koskee uusien 
teknologioiden soveltamista kansainväliseen tietojenvaihtoon tartuntatautien seurannassa. 
e) Äskettäin perustetun rokotteita ja virustauteja käsittelevän erityisryhmän pitäisi 
edistää yhteen, joiden tarkoituksena on ottaa käyttöön tartuntatautien eurooppalainen 
seurantajärjestelmä, joka pohjautuu sekä kokeilutoimintaan että lainsäädännöllisiin 
aloitteisiin. Sen päätehtävänä olisi huolehtia siitä, että asianmukaista tietojenvaihtoa 
käydään rokotetutkimusalan ja seurantaverkostojen välillä, ja keskittyä tunnistettaviin 
paikallisiin infektioihin sekä myös yksittäisiä äkillisiä epidemioita koskeviin 
tutkimustuloksiin. Lisäksi erityisryhmä voisi yhdentää (muun muassa nämä 
seurantaverkostot) yhteistä eurooppalaista asiantuntemusta, joka pohjautuu biologian 
laboratorioiden suorituskykyyn. 
f) Ehdotetun päätöksen täytäntöönpano tuo lisäarvoa usealla tasolla: 
- sen avulla voidaan luoda tartuntatautien seurannasta ja valvonnasta vastuussa 
olevien viranomaisten välille pysyvää, hyvin järjestäytynyttä, luotettavaa ja tehokasta 
tietojen vaihtoa, jota tällä hetkellä puuttuu; 
- se helpottaa kaikkien sekä yhteisön sisällä että sen ulkopuolella ilmaantuvien, 
mutta mahdollisesti sinne tuotavien tartuntatautitapausten nopeaa, luotettavaa ja 
hyväksyttävää tunnistamista; 
- se antaa toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden ja menetelmät yhtenäistää 
toteutettavia ehkäisytoimenpiteitä; se auttaa niitä toimenpiteiden yhteen käyttöönotossa 
ja auttaa arvioimaan näiden tehokkuutta; 
- se antaa viranomaisille välttämättömän mahdollisuuden auttaa toinen toisiaan, 
erityisesti tietojen analyysia ja tulkintaa koskevissa ongelmissa ja tartuntatautien 
leviämisen estämisessä välttämättömien järjestelmien osalta laajentamisessa. 
EYVL N:o L 281, 23.11.1995, s. 31 
19 
LIITE 
I - OLEMASSA OLEVAT YHTEISTYÖHANKKEET 
A - Seuranta 
1 - WHO:n terveyden ja tautien seurannan yhteistyökeskus 
Tutkittavat taudit 
Taudit, joista on ilmoitusvelvollisuus tai jotka muulla tavoin ilmoitetaan 
järjestelmällisesti tai pakollisesti kansallisella tasolla. 
Tietolähteet 
Osallistujamaiden valmistamat tartuntatautien seurantaa koskevat määräajoin 
ilmestyvät tiedotteet, sen mukaan, miten erilaisia arviointiperusteita voidaan soveltaa, 
täydennettynä WHO:n aluejärjestön ja tilastopalvelun takautuvasti keräämillä tiedoilla. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tietonsa on toimittanut 25 osallistujamaata postin välityksellä Roomassa 
sijaitsevalle Instituto Superiore di Sanita -tutkimuskeskukselle. Käytössä olevat tiedot 
koskevat Alankomaita, Albaniaa, Belgiaa, Bulgariaa, Espanjaa, Irlantia, Islantia, Isoa-
Britanniaa, Israelia, Italiaa, Jugoslaviaa.Kreikkaa, Luxemburgia, Maltaa, Marokkoa, 
Monacoa, Norjaa, Portugalia, Puolaa, Ranskaa, Romaniaa, Ruotsia, Saksaa, San 
Marinoa, Suomea, Sveitsiä, Tanskaa, Tsekkoslovakiaa, Turkkia, Unkaria ja Venäjää, 
Julkaistut kansainväliset raportit 
Hankkeen alusta lähtien on julkaistu kahdeksan tiedotetta, joissa on yhteenveto 
tautien ilmaantumisesta eriteltyinä VUODEN ja MAAN mukaan. 
Rahoitus 
Osallistujamaat osallistuvat 100 prosenttisesti kuluihin. WHO:n aluetoimisto on 
antanut 3 000 USD hankkeen käynnistämiseen. 
Aloitusajankohta H ja lopettamisajankohta ii) 
i) 1983 ii) meneillään 
Arviointi 
Kolmen viime vuoden aikana on saatu neljä tiedustelupyyntöä. 
Yhteistyökeskuksen mukaan kansallisella tasolla kerättyjen tietojen laadun perusteella 
ei voida tehdä kansainvälistä vertailua. 
20 
2. Laajennettu rokotusohjelma 
Tutkittavat taudit 
Kurkkumätä-, jäykkäkouristus-, hinkuyskä-, polio-, tuhkarokko-, sikotauti-ja 
tuhkarokkotapausten lukumäärä ja rokotusten kattavuus. 
Tietolähteet 
Tiedot perustuivat yleensä eri maiden ilmoitusjärjestelmistä poimittuihin 
tietoihin. Rokotussuojan arviointi on eri maissa erilainen (katso jäljempänä 
"Rokotusohjelmien hallintomenetelmien tutkimukset Euroopassa") 
Menettelytavat 
Taulukot tiedoista lähetetään säännöllisin väliajoin WHO:n Euroopan 
aluetoimistoon Kööpenhaminaan. 
Julkaistut kansainväliset raportit 
Puolen vuoden välein tehdään yhteenvetojulkaisu rokotussuojan tuloksista ja 
kuuden tutkitun taudin esiintyvyydestä (kurkkumätä, tuhkarokko, hinkuyskä, polio, 
jäykkäkouristus ja tuberkuloosi). 
Osallistuminen 
Osallistujamaat toimittavat tiedot taulukon muodossa WHO:lle. 
AI oitusaj ankohta i ) j a 1 opettami saj ankohta i i ) 
i) monta vuotta sitten ii) meneillään. 
Arviointi 
Tehdyt kansainväliset vertailut ovat johtaneet kansallisten toimenpiteiden 
muutoksiin, joiden tulokset ovat olleet hyviä. Myös riskialueita on tunnistettu (esim. 
kurkkumätä entisen Neuvostoliiton maissa). 
21 
3 - Eurosentinel 
Tutkittavat taudit 
Eri 1 ai set tartuntataudit. 
Tietolähteet 
Erilaisten "tarkkailupisteissä" toimivien yleislääkäreiden verkostojen toimittamat kliiniset diagnoosit. 
Käytetyt tapausmäärittelyt vaihtelevat verkoston mukaan, mutta ne jätetään aina lääkärin harkittaviksi. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Viikottain ilmoitettujen tapausten kokonaismäärästä lähetetään telefaksilla tieto Institut d'Hygiène et 
d'Epidémiologie de Bruxelles -tutkimuslaitokselle (Brysselin yleisen hygienian ja epidemiologian 
tutkimuslaitos). Tietoja tulee Belgiasta, Espanjasta, Ranskasta, Isosta-Britanniasta, Portugalista ja Sveitsistä. 
Julkaistut kansainväliset raportit ym. 
Institut d'Hygiène et d'Epidémiologie -tutkimuslaitos julkaisee määräajoin käytössä olevien varojen 
mukaan tiedotteen yhteistyöverkostojen nimissä. Tässä tiedotteessa on taulukoituina tautitapaukset maittain 
ja viikoittain, ja se jaetaan yhteistyössä mukana oleville. 
Käytetyt menetelmät 
Taulukoidut tiedot saadaan Institut d'Hygiène et Epidemiologic de Bruxelles -tutkimuslaitoksen 
yhteistyössä mukana olevilta verkostoilta. Tämä arvioi käyttävänsä aikaa hankkeen koordinointiin viikoittain 
tunnin lääketieteellisen henkilökunnan osalta, tunnin tutkimushenkilökunnan osalta ja neljä tuntia 
toimistohenkilökunnan osalta. Syötettyjä tietoja on saatu kansallisella tasolla vuodesta 1991. 
Aloitusajankohta H ja lopettamisajankohta ii) 
i) vuonna 1988 yhteisön yhteisen toimintaohjelman osana, ii) vuonna 1991, mutta Institut 
d'Hygiène et d'Epidémiologie -tutkimuslaitos on jatkanut hanketta epävirallisesti ilman korvausta 
yhteistyöverkostoille kohdistettuna palveluna. 
Arviointi 
Eurosentinel toimii "tarkkailupisteissä" toimivien yleislääkäreiden verkoston tiedonkeruun 
keskustoimistona ja tieteellisen avunannon lähteenä. Vuoden 1989 influenssaepidemian aikana sen tietoja 
käytettiin taudin leviämisen seurannassa koko Euroopassa rokotustoiminnan kannustamiseksi ja tietojen 
antamiseksi tiedotusvälineille joissakin maissa. 
Tämä hanke voisi olla avuksi tarkkailuverkostojen kehittämiseksi maissa, joissa ei tällaisia ole ja 
voisi myös olla apuna jo luotuihin verkostoihin perustuvissa kansainvälisissä tutkimuksissa. 
22 
4 - WHO.n Euroopan seurantaohjelma ravinnosta johtuvien tartuntojen ja myrkytysten torjumiseksi 
Tutkittavat taudit 
Ravinnosta johtuvat taudit, joiden määritellään olevan "luonteeltaan tarttuvia tai myrkytyksestä 
johtuvia tauteja, jotka ovat aiheutuneet tai joiden arvellaan olevan aiheutuneita ruoka-aineiden tai veden 
nauttimisesta". 
Tietolähteet 
Vastuullinen seuran tai ai tos. Tietojen antamista koskevat arviointiperusteet vaihtelivat maittain; 
joissakin maissa tautia pidettiin ravinnosta johtuvana vain silloin kun sen aiheuttaja tunnistettiin sekä 
potilaassa että ruoka-aineessa, joissakin oltiin sitä mieltä, että epidemiologiset todisteet riittivät ja toisissa 
otettiin mukaan kaikki ripulitapaukset. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tietojen välitysmenettelyt vaihtelevat maittain; tiedot lähetetään Berliinin Robert von Ostertagin 
eläinlääketieteelliseen tutkimuslaitokseen (FAO:n ja WHO:n elintarvikehygienian ja eläimistä tarttuvien 
tautien (zoonoosien) tutkimuksen ja koulutuksen yhteistyökeskus). Tällä hetkellä tai tähän asti tietojen 
antajina ovat Alankomaat, Albania, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Iso-Britannia, Israel, Italia, 
Itävalta, Jugoslavia Kreikka, Kypros, Luxemburg, Malta, Monaco, Neuvostoliitto, Norja, Portugali, Puola, 
Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tsekkoslovakia, Turkki ja Unkari. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Tämän hankkeen käynnistämisen jälkeen on julkaistu viisi raporttia. Viimeinen, joka kattaa vuodet 
1986-1989 julkaistiin vuonna 1992. Tiedot esitetään eri luvuissa maittain, ja maiden väliseen vertailuun ei 
juuri pyritä. Noin neljä kertaa vuodessa julkaistuissa kiertokirjeissä annetaan ajankohtaisempaa tietoa. 
Menetelmät 
Mukana olevat verkostot toimittavat tiedot taulukoituina Robert von Ostertag -tutkimuslaitokselle. 
AI oi tusaj ankohta 0 ja lopettamisaj ankohta ii) 
i) 1980 ii) meneillään. Tämän ohjelman tarkoituksena on olla yksi neljästä osatekijästä 
elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevässä kokeilututkimuksessa, joka on yksi Euroopan komission 
rahoittamasta Euroopan telemaattisen verkoston ENS/CARE -ohjelman neljästä alihankkeesta, jonka 
tarkoituksena on kehittää Euroopan telemaattisia verkostoja näillä aloilla. 
Arviointi 
Lisää kansallisten hallinnollisten toimielinten ponnisteluita ravinnosta johtuvien tautien ehkäisyssä ja 
torjunnassa. 
23 
unioni 5 - Britannian pediatrian seurantayksikkö (BPSU) ja Euroopan pediatristen seurojen ja yhdistysten 
Tutkittavat taudit 
Alle 16-vuotiailla potilailla esiintyvät harvinaiset tartuntataudit ja tulehduksiin liittyvät tilat 
(vähintään 12 tautia ja sairaustilaa). Mukana myös erilaiset harvinaiset ei-tarttuvat sairaustilat. Tutkittavista 
tartuntataudeista mainittakoon aids/hiv, synnynnäinen herpes, subakuutti sklerosoiva leukoenkefaliitti, 
hemolyyttis-ureeminen oireyhtymä (Gasserin oireyhtymä), synnynnäinen toksoplasmoosi, reumaattinen 
niveltulehdus, synnynnäinen vihurirokko, MPR:ään liittyvä enkefaliitti, lapsihalvaus (polio) ja epäonnistunut 
rokottaminen B-tyypin Haemophilus influenzae -bakteeria (Hib) vastaan. 
Tietolähteet 
Seurannassa olevien tautien täsmennetyt diagnoosit, joista mukana olevat 1 160 lastensairaalaa 
lähettävät kuukausittain raportointikortin ("oranssit kortit"). 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Lontoossa sijaitseva lastentautien British Paediatric Association (BPSU) -yhdistyksen seurantayksikkö 
hoitaa koordinoinnin. Yksi tämän hankkeen tärkeitä menettelytapoja on velvollisuus lähettää tyhjä vastaus 
silloin, kun lastenlääkäri ei ole todennut yhtään tapausta tutkittavista taudeista. Tiedot saadaan Isosta-
Britanniasta ja Irlannista; samankaltaisia, mutta erillisiä hankkeita on käynnistetty Saksassa ja Alankomaissa. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Tämän hankkeen käynnistämisen jälkeen on julkaistu kuusi vuosiraporttia, viimeisin vuonna 1993. 
Tieteellisiä artikkeleita julkaistaan säännöllisesti. 
Tävtäntöönpanomenetelmät 
Mukana olevat kliinisen lääketieteen edustajat lähettävät raportoi nti kortteja BPSU:lle. 
AI oi tusaj ankohta i) ja lopettamisaj ankohta ii) 
i) 1986 ii) meneillään. Pediatristen seurojen ja yhdistysten unioni on muodostanut työryhmän 
vuonna 1991 eurooppalaisen pediatristen osastojen seurantaverkoston luomiseksi. Tämä ryhmä, johon kuuluu 
yhdeksän maata, on jättänyt hakemuksen yhteisön rahoituksesta yhteisen toimintaohjelman osana vuodelle 
1993. 
Arviointi 
Tämä hanke on parantanut monien harvinaisia tauteja ja sairaustiloja koskevien korkealaatuisten tietojen 
hankkimis-ja arviointimahdollisuuksia. Sitä on jäljitelty monissa muissa maissa, ja parhaillaan on 
meneillään arviointi sen sopivuudesta muille erikoisaloille. 
24 
6 - EURO. NI S - sairaalainfektioiden seurantahanke 
Tutkittavat taudit 
Teho-osastoilla esiintyvien sairaalainfektioiden ja keuhkokuumeiden tutkiminen riskitekijöiden 
tunnistamiseksi, torjuntatoimenpiteiden arvioimiseksi ja jonkin seurantajärjestelmän käyttökelpoisuuden 
määrittelemiseksi. 
Tietolähteet 
Kuukauden ajan vapaaehtoisten sairaaloiden teho-osastojen lääkärit ilmoittivat kansallisille 
keskuksille, mitä infektioita aiheuttavia mikro-organismeja potilailta on eristetty. Annettuihin tietoihin kuului 
myös potilaan ikä, sukupuoli, tupakanpoltto, infektion vakavuus, toteutettu menettely, väliin tulleet sairaudet 
tai hoidot ja mahdollinen infektion olemassaolo jo sairaalaan tullessa. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tiedot toimitettiin Lyonin yliopistoon (Ranska). Osallistujamaat olivat Alankomaat, Belgia, Espanja, 
Irlanti, Iso-Britannia, Italia, Kreikka, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Sveitsi ja Tanska. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Koordinaattorit tekivät analyysin riskitekijöistä. Tieteellinen julkaisu on odotettavissa. 
Täytäntöönpanomenetelmät 
Eri maiden osallistujat hoitivat tutkimuksen kulut. Euroopan yhteisö antoi tiedonkäsittelyohjelmiston, 
järjesti kokoukset ja rahoitti yhteistyötä vaativan puolen. 
AI oi tusaj ankohta i) ja lopettamisaj ankohta ii) 
i) 1990 ii) 1992: tietojen analyysi jatkuu. Työskentely paikan päällä kesti kuukauden. 
Arviointi 
Antaa mahdollisuuden laatia sairaalapotilaiden hoito-ohjeet. 
25 
7 - WHO.n influenssan seurantahanke 
Tutkittavat taudit 
Influenssa, jonka virus eristetty laboratoriossa tai jonka merkkejä on seerumissa. 
Tietolähteet 
Lääkäreiden osallistujamaiden diagnostisille laboratorioille lähettämät näytteet. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tiedot lähetetään postitse tai telefaksilla WHO:n influenssan yhteistyö- ja tutkimuskeskuksiin 
Lontooseen ja Atlantaan (Yhdysvalloissa). Tiedot saadaan 25:n teollistuneen maan 46:sta laboratoriosta ja 
52:n muun maan 64:stä laboratoriosta. Käytännössä kaikki maanosat on katettu. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Atlantasta lähetetään viikoittainen raportti, josta ilmenee taudin maantieteellinen ja ajallinen 
eteneminen. Kerätyt tiedot julkaistaan myös WHO:n viikoittaisen epidemiologisen tiedotteen influenssaa 
käsittelevässä osastossa. 
Tävtäntöönpanomenetelmät 
Osallistujamaiden vastuulliset tutkimuslaitokset antavat tiedot. 
AI oi tusaj ankohta i) ja lopettamisaj ankohta ii) 
i) 1990 ii) meneillään. 
Arviointi 
Tämä hanke on erittäin tärkeä influenssarokotteissa käytettävän viruskannan määrittelemiseksi. 
Yhdistettynä muihin tutkimus-ja seurantajärjestelmiin sen avulla voidaan arvioida näiden eri viruskantojen 
epidemiologisia ominaisuuksia. 
Hanke voisi toimia kansainvälisen yhteistyön mallina tartuntatautien seurannan alalla samalla kun sen 
avulla voidaan määritellä influenssan leviämisnopeus maailmanlaajuisesti. 
26 
8 - Influenssa (EUROGROG) 
Tutkittavat taudit 
Influenssaviruksen eristäminen laboratoriossa tai influenssatartunnan osoittaminen seerumista 
yhdistettynä kliiniseen diagnoosiin "tarkkailuhankkeiden" tai muiden lähemmin erittelemättömien toimien 
perusteella (esim. sairaalatoiminta, sairauspoissaolot, tiettyjen lääkkeiden kulutus). 
Tietolähteet 
Lääkäreiden diagnostisiin laboratorioihin lähettämät näytteet ja monet muut osoittimina olevat toimet 
osallistujamaissa. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tiedot lähetetään postitse tai telefaksilla Pariisin Institut Pasteur -tutkimuslaitokselle. 
Julkaistut kansainväliset raportit vms. 
Institut Pasteur -tutkimuslaitos lähettää viikoittain postitse viikkotiedotteen, josta ilmenee viruksen 
esiintyvyys 23 maassa (tapausten määrä viikoittain, maittain tai Ranskassa departementtien mukaan). 
Tävtäntöönpanomenetelmät 
Osallistujamaiden vastuulliset tutkimuslaitokset välittävät tiedot. 
AI oi tusajankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) 1984 ii) meneillään. 
Arviointi 
Antaa mahdollisuuden arvioida eri kantojen epidemiologisia ominaisuuksia. 
Hanke voisi toimia kansainvälisen yhteistyön mallina tartuntatautien seurannan alalla samalla kun sen 
avulla voidaan määritellä influenssan leviämisnopeus maailmanlaajuisesti. Sen avulla voisi myös saada 
tarkempia tietoja, joiden avulla tiettyjen toimien toteuttamiskynnystä voisi yhdenmukaistaa. 
27 
9 - Euroopan legioonalaistautitartunnan työryhmä (EWGLI) 
Tutkittavat taudit 
Legioonalaistaudin toteaminen tiukkojen arviointiperusteiden jälkeen laboratoriotutkimuksilla 
tapauksissa, joissa keuhkokuumeesta on tehty kliininen diagnoosi tai todettu se röntgenkuvassa. 
Tietolähteet 
Lääkäreiden tai diagnostisten laboratorioiden eri maiden kansallisille koordinaatiokeskuksille 
ilmoittamat tapaukset. 
O sai 1 i stuj am aat j a menettelytavat 
Tiedot lähetetään postitse, telefaksilla tai tietoliikenneverkossa Lontooseen PHLS:n tartuntatautien 
seurantakeskukseen (CDSC), joka on korvannut Tukholman kansallisen bakteriologisen laboratorion, koska 
tämä hanke halutaan ottaa mukaan ennakkovaroitusjärjestelmän kokeiluhankkeeseen, joka on yksi neljästä 
komission rahoittamasta ENS/CARE alihankkeesta, joiden tarkoituksena on kehittää Euroopan telemaattisia 
verkostoja. Tietoja lähettävät Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Jugoslavia, 
Kreikka, Neuvostoliitto, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Sveitsi, Tanska, Tsekkoslovakia ja Turkki. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Lontoosta lähetetään kuukausittain tietoja sisältävä levyke; siinä on yksilökohtaiset tiedot 
diagnoosista, päivämäärästä (taudin ilmenemispäivämäärä ja raportoi nti päivämäärä), tutkimuspaikasta ja 
tutkimuksen kestosta, potilaasta (ikä, sukupuoli ja asuinmaa) ja raportin tehneestä tutkimuslaitoksesta. Jos 
tapauksia ilmenee useita ("clusters"), annetaan myös varoitus. 
Syötetyt tiedot 
Osallistujamaiden vastuulliset tutkimuslaitokset toimittavat tiedot. 
AI oi tusaj ankohta i) ja lopettamisaj ankohta ii) 
i) 1987 ii) meneillään. 
Arviointi 
Hanke on ainutlaatuinen tietolähde niissä osallistujamaissa, joissa ei ole legioonalaistaudin 
ilmoittamisvelvollisuutta. Antaa mahdollisuuden valvoa toteutettuja toimenpiteitä silloin kun on ilmennyt 
useita tapauksia. Hanke vahvistaa kansallisten tutkimuslaitosten ponnisteluita taudin torjumiseksi. 
Kansainvälisen yhteistyön mallihanke. 
28 
10 - Euroopan meningokokkitartuntojen seurantaryhmä (EMGM) 
Tutkittavat taudit 
Epideeminen serebrospinaalinen meningiitti ja septikemia. 
Tietolähteet 
Meningokokkitartunnoista vastuussa olevien kansallisten keskusten ilmoittamat tapaukset. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tiedot lähetetään Lontoon yliopiston King's College School of Medicine and Dentistry -laitokselle. 
Osallistujamaat : Alankomaat, Albania, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Iso-Britannia, Italia, 
Itävalta, Jugoslavia, Kreikka, Kroatia, Latvia, Malta, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, 
Saksa, Slovakian tasavalta, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tsekin tasavalta, Turkki, Unkari, Venäjä, ja 
Viro. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Määräajoin julkaistavat raportit, joista ilmenee tapausten määrä maittain ja vuosittain. Myös tietoja 
iästä, ennaltaehkäisevästä ja kuratiivisesta hoidosta annetaan. Vertailulaboratorioista saaduista serologisia 
ryhmiä ja niiden alatyyppejä koskevat tiedot ja sulfonamidiresistenssistä on myös mainittu. 
Täytäntöönpanomenetelmät 
Osallistujamaiden vastuulliset laitokset toimittavat tiedot. Koordinaatiokeskusta rahoittaa National 
Meningitis Trust (brittiläinen hyväntekeväisyysjärjestö). 
AIoitusajankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) noin vuonna 1991 ii) meneillään. Rahoitushakemus ETY:lle on suunnitteilla. 
Arviointi 
Seurannan ja käytettyjen laboratoriotekniikoiden ja reagenssien standardisointi. Tarkastusjärjestelmän 
toimeenpano meningokokkitartuntojen hallinnoimiseksi Euroopassa. 
29 
H - WHOin vesikauhun seurannan ja tutkimuksen yhteistyökeskus 
Tutkittavat taudit 
Ihmisten ja eläinten vesikauhu. 
Tietolähteet 
Lääkäreiden, eläinlääkäreiden ja diagnostisten laboratorioiden ilmoittamat tapaukset jokaisen maan 
vastuullisille koordinaatiokeskuksille. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tiedot lähetetään WHO:n vesikauhun seurannan ja tutkimuksen yhteistyökeskukseen, joka sijaitsee 
eläinten virustautien tutkimuskeskuksessa Tubingenissä, Saksassa. Seuraavat maat lähettävät tietoja: 
Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Jugoslavia, Kreikka, 
Kroatia, Latvia, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, 
Sveitsi, Tanska, Tsekkoslovakia, Turkki, Unkari, Venäjä ja Viro. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Kolmen kuukauden välein ilmestyvä raportti, josta ilmenee lajikohtainen, alueellinen ja 
neljännesvuosittainen tapausten lukumäärä. 
Syötetyt tiedot 
Osallistujamaiden vastuulliset tutkimuslaitokset välittävät tiedot. 
Aloitusajankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) .... ii) meneillään. 
Arviointi 
Auttaa tunnistamaan epitsoottiset syklivaihtelut. Tiedottaa eläinten rokotusohjelmista vastuussa 
oleville tahoille ja auttaa tekemään päätöksiä ihmisten rokottamisesta tautien ennaltaehkäisemiseksi. 
30 
12 - Euroopan aids-tilanteen seurantakeskus 
Tutkittavat taudit 
Aids ja HIV-infektio 
Tietolähteet 
Aids-tilanteen seurantajärjestelmistä vastuussa olevat kansalliset tahot toimittavat kolmen kuukauden 
välein erikseen nimettömät tiedot diagnostisoiduista aids-tapauksista. Ne toimittavat myös HIV-infektiota 
koskevista seroepidemiologisista tutkimuksista saadut tiedot, joihin sisältyvät myös tiedot näiden tutkimusten 
menetelmistä ja tuloksista. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Kaikki WHO:n Euroopan alueen maat ja siis kaikki Euroopan unionin maat osallistuvat 
seurantajärjestelmään. Ne käyttävät yhteistä määritelmää tapauksista ja tietojen toimittamiseen liittyvistä 
standardisoiduista menettelytavoista. Keskus kerää, analysoi ja levittää tulokset Euroopan tasolla. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Kerätyistä tiedoista tehdään neljännesvuosittain raportit, joihin sisältyvät ajankohtaiset aids-tilanteen 
seurantatulokset ja erilaisia seroepidemiologisten seurantatutkimusten tai eurooppalaisten 
monikeskustutkimusten perusteella kirjoitettuja artikkeleja. Neljässä neljännesvuosittain ilmestyvistä 
raporteista käsitellään WHO:n Euroopan aluetta; neljässä raporteista käsitellään vain Euroopan unionin 
maita, joista kaksi muita yksityiskohtaisemmin. Keskus tai muu osallistujamaiden seuranta- tai 
tutkimusryhmien käytettävissä olevien tietokantojen käyttäjä tekee myös tieteellisiä julkaisuja. 
Käytetyt menetelmät 
Tiedot osoitetaan keskukselle tietokonemuodossa tai sähköpostilla. Jäljennökset kootuista 
tietokannoista osoitetaan osallistujamaille samoin kuin tuloksia esittelevät diakuvasarjat (kaksi kertaa 
vuodessa). Raportit lähetetään noin 900:n kirjeenvaihtajan verkostolle. Standardisoidut taulukot löytyvät 
myös Internetistä. 
AI oi tusaj ankohta i) ja lopettamisaj ankohta ii) 
i) 1984 ii) meneillään. 
Arviointi 
Keskus toimittaa säännöllisesti standardisoituja tietoja, joiden avulla voidaan arvioida HTV/aids-epidemian 
tilanne ja kehitys Euroopan tasolla. Keskus tukee kansallisten ja kansainvälisten laitosten ponnisteluja 
epidemian torjumiseksi. Kansainvälisen yhteistyön mallihanke. 
31 
B - Koulutus 
1 - Soveltavan epidemiologian kehittämisen tutkimuslaitos (JDEA) 
Osallistujat 
Kansanterveyden asiantuntijat 
Kesto ia paikka 
Kolme viikkoa, Veyrier du Lac, Ranska. 
Opetettavaa) ainefet) 
Kenttäepidemiologia, jokin seurantahanke mukaanJukien (tavallisesti tutkimus, jossa on teoreettinen 
ja käytännöllinen osuus. 
Koulutus tapahtuu ranskan kielellä. 
Arviointi fmvös myönnettävät viralliset todistukset) 
Kurssin päättäneet saavat todistuksen. 
Osallistujien saama hvöty 
Asiantuntemuksen lisääminen kenttätutkimusten alalla. 
Merkitys 
Opiskelijan lähettävä toimielin saa käytännön asioihin liittyvää lisäasiantuntemusta. 
AI oitusai ankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) 1984 ii) meneillään. 
32 
2 - Tartuntatauteja, ympäristöhygienian vaikutusta tartuntatauteihin ja tartuntojen seurantaa 
käsitteleviä seminaareja 
Osallistujat 
Kansanterveyden asiantuntijat ja vastuuhenkilöt (noin 40 seminaaria kohti). 
Kesto ja paikka 
Viisi päivää, Glasgow (Iso-Britannia) 
Opetettava(t) ainefet) 
Kansainväliselle yleisölle tarkoitetut epidemiologia ja infektioiden torjunta. 
Arviointi (myös viralliset todistukset) 
Ei ole. 
Osallistujien saama hyöty 
Ajatusten vaihtoja työsuhteiden luominen kansainvälisellä tasolla. 
Merkitys 
Tietojenvaihtoverkostojen luominen. 
AIoitusajankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) Aloitettu kauan sitten ii) Meneillään. 
33 
C - Tiedotus 
Euroseuranta: Euroopan epidemiologinen tartuntatauti tiedote 
Tutkittavat taudit 
Tartuntataudit. 
Tietolähteet 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisissa tiedotteissa julkaistut artikkelit, tutkimuksia tai 
tuoreita tapahtumia koskevista raporteista kirjoitetut artikkelit, yhteenvedot Eurooppaa koskevista tiedoista. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Tiedotteen tekemistä koordinoi ranskalais-brittiläinen ryhmä. Tieteellinen komitea koostuu Ranskan 
osalta kansallisen kansanterveysverkoston (Réseau National de Santé Publique) ja Euroopan aids-tilanteen 
seurantakeskuksen jäsenistä sekä Ison-Britannian osalta PHLS:n tartuntatautien seurantakeskuksen 
(Communicable disease Surveillance Centre) jäsenistä. Euroopan unionin 15:tä jäsenvaltiota edustavat 
kansallisten epidemiologisten tiedotteiden julkaisijat tai seurantajärjestelmistä vastuussa olevat tahot niistä 
maista, joissa ei julkaista tiedotetta. He muodostavat toimituskomitean. 
Julkaistut kansainväliset raportit yms. 
Kaksikielinen ranskaksi ja englanniksi julkaistu koenumero jaettiin vuonna 1995 kansanterveysalalla 
toimiville (12 000 henkilöä). Myös sähköinen toisinto Internetissä otettiin käyttöön. Säännölliseen 
kuukausittaiseen julkaisuun pitäisi päästä vuonna 1995 tehdyn ja Euroopan yhteisöjen komission PO V:n 
rahoittaman toteutettavuustutkimuksen jälkeen. 
Täytäntöönpanomenetelmät 
Artikkelien valitsemiseksi, arvioimiseksi ja viimeistelemiseksi pidetään kaksi toimituskomitean kokousta ja 
kuusi tieteellisen komitean kokousta vuodessa. Säännölliset telekopio- tai sähköpostiyhteydet pitävät yllä 
avustajavei"koston toimintaa. Euroopan aids-tilanteen seurantakeskus huolehtii tiedotteen julkaisemisesta ja 
levityksestä. 
AIoitusajankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) 1995 ii) 1998 (Komissiolle kuuluvan hankkeen osalta) 
Arviointi 
Toteutettavuustutkimus menestyi hyvin sekä lukijakunnan kiinnostuksen (arviointilomakkeen täyttäminen) 
osalta että eurooppalaisten avustajien osalta. Euroseurannan tavoitteena on lisätä Euroopan unionissa 
tartuntatautien epidemiologiaa koskevan tiedon kulkua kansallisten seurantajärjestelmien ja 
kansanterveysalalla toimivien välillä. Luomalla kiinteät ja säännölliset suhteet kansallisten tietojen 
levittämisestä vastaavien tahojen välille voitaisiin lisätä tietojenvaihdon laadukkuutta ja nopeutta ja voitaisiin 
paremmin valvoa tartuntatauteja Euroopan unionissa. 
34 
D - Muut 
Rokotusohjelmien hallintomenetelmien tutkimukset Euroopassa 
Taudit 
Kurkkumätä, jäykkäkouristus, hinkuyskä, polio, tuhkarokko, sikotauti, vihurirokko. 
Toiminta 
Kansallisista rokotusohjelmista vastuussa olevat ihmiset tapaavat ja vaihtavat kansallisia 
rokotusohjelmien ja niiden laillisen vahvistamisen kehittämistä koskevia tietoja kolmella alalla: 
1 rokotussuojan arvioimiseksi käytetyt menetelmät 
2 haitallisten vastavaikutusten havaitsemiseen käytettyjen valvontamenetelmien arviointi 
3 sellaisten tautiepidemioiden tutkiminen, jotka voitaisiin ennaltaehkäistä rokotuksilla (erityisesti 
tuhkarokko). 
Kansainvälinen koordinointi 
Centre de pédiatrie international (Kansainvälinen pediatrian keskus), Pariisi. 
Rahoitus 
Rahoitettu EY:n yhteisen toiminnan osana. 
Aloittamisajankohta i) ja lopettamisajankohta ii) 
i) 1991 ii) meneillään. 
Merkitys 
Osallistujamaiden ohjelmien rakenteisiin ja toteuttamiseen liittyvän tiedonjakaminen. Osallistujilla 
on mahdollisuus jakaa kokemuksiaan ja saada tietoa uusista, mahdollisesti hyödyllisistä tekniikoista (esim. 
syljestä löytyvät tuhkarokon vasta-aineet). 
35 
H SUUNNITELTU YHTEISTYÖ 
A - Valvonta 
/ - SALMNET 
Tutkittavat taudit 
Laboratoriotutkimuksilla varmistettu ihmisen saimonelloosi. 
Tietolähde 
Kansalliset vastuulliset yhteistyökeskukset lähettävät raporttinsa Euroopan koordinaattorille. 
Lontoossa sijaitseva Public Health Laboratory Service (PHLS) koordinoi aiheesta käytävää keskustelua ja 
eristettyjen bakteerien vaihtoa lysotypian yhdenmukaistamiseksi Euroopan tasolla. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Jokainen yhteistyökeskus toimittaa tiedot säännöllisesti levykkeellä Euroopan koordinaattorille. 
Alankomaiden, Belgian, Espanjan, Irlannin, Ison-Britannian, Italian, Portugalin, Ranskan, Ruotsin, Saksan, 
Sveitsin ja Tanskan edustajat osallistuivat selittävään seminaariin, joka pidettiin Lontoossa. 
Tiedonlevitys kansainvälisellä tasolla 
Luodaan yhteinen tietokanta, joka välitetään jokaiseen maahan. PHLS:n "poikkeusten 
tunnistusjärjestelmää" tullaan käyttämään tietojen analysoinnissa epätavallisten suurten 
salmonelioositapausmäärien tunnistamiseksi ja epidemioiden tunnistamisen helpottamiseksi. 
AI oitusai ankohta i) 
i) 1993. Ohjelmalle on myönnetty rahoitusta ETY:n yhteistoiminnan puitteissa (Biomed 1 -hanke, 
Tiede, tutkimus ja kehitys. Tämän ohjelman suunnitellaan olevan yksi neljästä ennakkovaroitusjärjestelmä 
kokeiluhankkeista, jotka kuuluvat komission rahoittamaan telemaattiseen ohjelmaan (ENS/CARE) Euroopan 
telemaattisten verkostojen kehittämiseksi. 
Merkitys 
Salmonellan aiheuttamien ongelmien tunnistaminen Euroopan tasolla. Useita maita koskettavien 
epidemioiden havaitsemisen mahdollisuuksien parantaminen. Asiaan liittyvien laboratoriotekniikoiden 
yhdenmukaistaminen. 
36 
2 - CARE.SNE influenssan tarkkailemiseksi 
Tutkittavat taudit 
Influenssatartunta, silloin kun virus on eristetty laboratoriossa tai kun seerumissa on 
influenssaviruksen vasta-aineita, yhdistettynä kliiniseen diagnoosiin, "tarkkailuhankkeiden" välityksellä. 
Tietolähde 
Kansallinen vastuullinen yhteistyökeskus välittää tiedot Euroopan koordinaattorille. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Jokainen yhteistyökeskus välittää tietoliikenneverkoston kautta tiedot Euroopan koordinaattorille 
Pariisin Université de Cité 2 -yliopistoon. 
Tiedonlevitys kansainvälisellä tasolla 
Yksityiskohtaisen tietokannan muodostaminen, jota verkostoon osallistujat voivat käyttää, on 
suunnitteilla. 
Aloituspäivämäärä 
i) 1990. Tämän ohjelman suunnitellaan olevan yksi neljästä ennakkovaroitusjärjestelmä 
kokeiluhankkeista, jotka kuuluvat komission rahoittamaan telemaattiseen ohjelmaan (ENS/CARE) Euroopan 
telemaattisten verkostojen kehittämiseksi. 
Merkitys 
Voi edesauttaa toimenpiteiden toteuttamista näiden tietojen perusteella. 
37 
3 - WHO:n kansainvälinen seurantaohjelma uusien tautien tunnistamiseksi ja niihin reagoimiseksi 
Tutkittavat taudit 
Uudet tai uudelleen ilmaantuvat taudit ja lääkkeille vastustuskykyiset pieneliöt. 
Tietolähde 
Olemassaoleviin WHO:n yhteistyökeskuksiin välitettävien tietojen vahvistaminen ja osallistujamaiden 
laboratorioista peräisin olevien tietojen välittämisen paraneminen jokaisessa maassa. 
OsallistujamaatZ-järjestöt ja menettelytavat 
WHO:n Geneven toimipaikka (Tartuntatautien jaosto, läheisessä yhteistyössä epidemiologisen 
seurannan, terveystilanteen ja sen vaihteluiden arvioinnin, humanitaarisen toiminnan ja suuronnettomuuksien 
jälkihoidon jaostojen kanssa). 
Bakteerien antibioottiresistenssi ilmoitetaan tietoliikenneverkoston kautta (WHONET). 
Tiedonlevitys kansainvälisellä tasolla 
Selvitteillä. 
AI oi tusaj ankohta i) 
i) 1994 
Merkitys 
Asiantuntijuuden parantaminen kansallisella tasolla. Toi m enpidekapasi teetin kehittäminen WHO/QG -
tasolla nopean, koordinoidun toiminnan helpottamiseksi. Myös koulutusta ja tutkimusmahdollisuuksia 
kehitetään. 
38 
4 - Euroopan hemolyyttis-ureemisen oireyhtymän tutkimusryhmä 
Tutkittavat taudit 
Hemolyyttis-ureemisen oireyhtymän kliininen diagnostiikka ja verotoksiinia erittävien E. coli -
kantojen eristäminen laboratoriossa. 
Tietolähde 
Pediatriset dialyysiosastot ja mikrobiologiset diagnostiset laboratoriot. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Joitakin raportteja on jo lähetetty postitse Saksaan Wurzburgin yliopistoon. Italia on myös antanut 
jonkin verran tietoja. Belgia ja Iso-Britannia ovat ilmoittaneet kiinnostuksestaan. 
Tiedonlevitys kansainvälisellä tasolla 
Ei mitään tällä hetkellä. 
AI oi tusaj ankohta i) 
i) Italia ja Saksa ovat vaihtaneet tietoja vuodesta 1988. Tähän ohjelmaan on haettu rahoitusta osana 
ETY:n yhteistä toimintaohjelmaa komission Biomed 1 -hankkeen puitteissa (Tiede, tutkimus ja kehitys). 
Merkitys 
Tämä tauti on melko harvinainen, vaikka sillä voi olla vaikeita jälkitauteja. Euroopan 
tarkkailuverkosto voisi helpottaa riskitekijöiden tunnistamista. 
39 
5 - Euroopan synnynnäisen toksoplasmoosin verkosto 
Tutkittavat taudit 
Synnynnäinen toksoplasmoosi, jonka määrittely perustuu kliinisiin tietoihin ja 
laboratoriotutkimuksiin. 
Tietolähteet 
Osallistujamaiden tutkimuslaitoksia on pyydetty määrittelemään maantieteellisesti raskaana olevien 
naisten populaatioita kaupunki- ja mahdollisesti myös maaseutualueilla. Seerumin arvoja tullaan 
vertailemaan. Usean keskuksen välistä satunnaiskoetta on myös ehdotettu sekä pitkäaikaista 
joukkotutkimusta sellaisten naisten lapsille, joilla raskauden aikana on todettu seerumimuutoksia. 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Näiden toimien eri näkökohtia välitetään eri koordinaatiokeskuksille. Avausseminaarissa olivat 
mukana Alankomaat, Belgia, Espanja, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Norja, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, 
Suomi, Sveitsi, Tanska ja Unkari. Yhteiskoordinaatiosta huolehtii Statens Seruminstitut -tutkimuslaitos 
Kööpenhaminassa. 
Tiedonlevitys kansainvälisellä tasolla 
Ei minkäänlaista tällä hetkellä. 
AI oi tusaj ankohta i) 
i) 1993. Tätä ohjelmaa on rahoitettu yhteisön yhteisen toiminnan osana komission Biomed 1 -
hankkeen puitteissa (Tiede, tutkimus ja kehitys). 
Merkitys 
Eri alueilta saatavien tietojen analyysi antaa viitteitä siitä, mitä reittiä tartunta on kulkenut. 
Standardisointi ja laadun varmistaminen Euroopan tasolla saattavat mahdollisiksi diagnoosin tekemisen ja 
hoidon paranemisen. Paranemista ja hoitotuloksia koskeva epävarmuus voisi vähentyä. 
40 
6 - Pohjoismaiden lister ioositapausten valvontatutkimus 
Tutkittavat taudit 
Listerioosi. 
Tietolähteet 
Osallistujamaiden lääkärit ilmoittavat listerioositapauksista kansalliselle tartuntatautien 
torjuntalaitokselleen telefaksilla. Tiedot kerätään taulukoiksi vuosittain, maittain ja yksilökohtaisesti 
eriteltyinä (yksilökohtaisesti eritellään ikä, sukupuoli, ammatti, taudin kliininen tila ja naisilla mahdollinen 
raskaus). 
Osallistujamaat ja menettelytavat 
Nämä tiedot lähetetään levykkeellä postitse Oslon ja Uppsalan yliopiston koordinaatiokeskuksiin. 
Osallistujamaat: Tanska, Suomi, Norja ja Islanti. 
Tiedonlevitys kansainvälisellä tasolla 
Tehdään myöhempänä ajankohtana. Tiedonvälityksen muoto on vielä määrittelemättä. 
AI oi tusaj ankohta i) 
i) 1991 (suunnittelu) 
Merkitys 
Niiden tekijöiden parempi ymmärtäminen, jotka vaikuttavat taudin kehitykseen ja leviämiseen. 
41 
B - Koulutus 
Euroopan kenttäepidemiologian koulutusohjelma 
Osallistujat 
Euroopan maiden tutkinnon suorittaneet lääkärit, eläinlääkärit ja kansanterveyden asiantuntijat (aluksi 
6-12 henkeä). 
Kesto ja paikka 
Kuukauden teoriaopinnot kiertoperiaatteella valitussa keskuksessa, jonka jälkeen 22 kuukauden 
työharjoittelu jossakin muussa kuin opiskelijan omassa maassa. 
Opiskeltava(t) aihe(et) 
Tartuntatautien soveltava epidemiologia ja muut ympäristöön liittyvät riskitekijät. 
Englannin ja harjoittelumaan kielen kohtuullinen taito, vaikka kielitaitoa ei käytetäkään 
arviointiperusteena kurssille hyväksymisessä. 
Arviointi (myös viralliset todistukset) 
Ei ole, mutta eräitä oppimistavoitteita on kuitenkin vahvistettu, kuten: 
1) kyky vaikuttaa päättäjiin ja kansanterveyden vastuuhenkilöihin 
2) epidemiologiselta keskukselta vaadittavan vastuun omaksuminen ja kyky reagoida silloin, kun 
tapauksia ilmaantuu ryhmittäin (clusters) 
3) kyky kehittää ja ylläpitää kansainvälistä näkökulmaa. 
Osallistujien saama hvötv 
Kenttäepidemiologian vakavia kansanterveydellisiä ongelmia koskevan päätöksenteon syventävä 
koulutus. 
Merkitys 
Euroopan tasolla ilmeneviä kansanterveydellisiä ongelmia käsittelevien asiantuntijoiden verkoston 
luominen. 
Yhteiseen koulutukseen perustuvan yhteisen lähestymistavan omaksuminen lukuisissa ongelmissa, 
mikä helpottaa Euroopan tasolla hyväksyttyjen toimenpiteiden ja tehtyjen päätösten yhdenmukaistamista. 
AIoirusai ankohta i) 
i) Vuonna 1995 aloitetaan käytännössä ensimmäinen kaksivuotinen opintojakso. 
42 
Ehdotus: 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 
Euroopan yhteisön tartuntatautien 
epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston luomisesta 
73 
PERUSTELUT 
1 - Toimintakehyksestä kansanterveyden alalla 24 päivänä marraskuuta 1993 annetussa 
tiedonannossa KOM(93) 559 komissio täsmensi ne periaatteet ja käytännöt, joiden 
mukaisesti yhteisön toimia voitaisiin harjoittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
3b ja 129 artiklassa vahvistettujen terveydensuojeluun liittyvien tavoitteiden 
saavuttamiseksi. Yhteisön tehtävänä on jäsenvaltioiden ponnistusten tukeminen 
kansanterveyden alalla, niiden tavoitteiden asettamisen ja niiden strategioiden 
toteuttamisen helpottaminen siten, että koko yhteisössä voidaan varmistaa terveyden 
korkeatasoinen suojelu ja että tavoite jo nyt erityisaloilla yhteisön tietyillä alueilla 
saatujen parhaiden tulosten yleistämisestä voitaisiin saavuttaa. 
2 - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan mukaisesti komissio esittää 
Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi ehdotuksia kannustavista 
toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on edistää ihmisten terveyden korkeatasoista suojelua. 
Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, 
tukea niiden toimintaa ja edistää niiden politiikkojen ja ohjelmien yhteensovittamista sekä 
suosia kolmansien maiden sekä kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten 
järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä. Tässä komission ehdotus, joka perustuu 129 
artiklaan ja jota ennakoitiin jo vuoden 1995 työohjelmassa, kuuluu yhteisön ja 
jäsenvaltioiden jaetun toimivallan alaan ja sen tavoitteena on tarttuvien tautien 
epidemiologisen seuranta- ja valvontaverkoston luominen Euroopan yhteisöön. Sen 
järjestämiseen ja toteuttamiseen liittyvän jäsenvaltioiden täysipainoisen osallistumisen 
ansiosta verkoston on tarkoitus mahdollistaa keskinäinen yhteistyö ja tarttuvien tautien 
ehkäisemisen ja valvonnan kannalta tarvittavien tietojen keruu, käsittely ja vaihto. 
Tällainen yhteisön toiminta liittyy näin ollen tautien ehkäisemineen ja noudattaa 
toissijaisuusperiaatetta ja suhteellisuusvaatimusta. 
3 - Erilaisilla mikrobien aiheuttamilla infektiotaudeilla on taipumusta levitä yksilöiden 
välillä ja maantieteellisesti, mikä johtuu erityisesti ihmisten liikkuvuudesta ja, tosin 
harvemmin, tavaroiden liikkuvuudesta sekä veden ja ruoka-aineiden nauttimisesta, joihin 
voidaan lisätä sellaiset tekijät kuten ilmastonmuutos (maapallon lämpeneminen), 
antibioottiresistenssin lisääntyminen, yksilöiden immunologinen tila, elinolosuhteet (sosio­
taloudelliset ongelmat). Mitä enemmän siirrytään paikasta toiseen ja mitä useammat 
ihmiset siirtyvät, sitä suurempi on näiden tautien epidemianomaisen leviämisen vaara ja 
sen seurauksena myös väestöryhmien terveydentilan muuttumisen vaara on suuri. 
Historiassa on paljon esimerkkejä tästä, aina aasialaisinfluenssasta tai kolerasta aidsin 
aiheuttavaan hiv-tartuntaan asti, ja nykytilanne vain vahvistaa tätä asiantilaa. 
Infektiotauteja aiheuttavat mikrobit eivät piittaa maantieteellisistä rajoista. Tämän lisäksi 
eri väestönosat altistuvat yhä helpommin mikrobitartunnoille, huolimatta 
kansanterveydellisessä suojelussa saavutetusta merkittävästä edistymisestä. 
4 - Edellä olevasta voidaan selvästi päätellä, että jonkin valtion kansanterveydestä 
vastaavien viranomaisten tartuntatautien etenemisen hillitsemiseksi tai niiden 
ehkäisemiseksi toteuttamat toimenpiteet pohjautuvat epidemiologisen tilanteen niin 
tarkkaan tuntemiseen kuin mahdollista. Tämä voidaan saavuttaa vain keräämällä 
järjestelmällisesti tietoa näistä sairauksista, analysoimalla ja tulkitsemalla kyseisiä tietoja 
sekä tämän jälkeen jakamalla tietoja kansanterveydestä vastuussa oleville viranomaisille. 
Nämä toimet ovat kokonaisuudessaan epidemiologista seurantaa, jonka pääasiallisena 
käytännön tarkoituksena on tuottaa tietoa välittömän toiminnan varmistamiseksi. 
Tartuntatautien osalta kaikki asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että seuranta, jonka 
4'J 
tarkoituksena on saatujen tulosten käyttäminen näiden tautien valvontaan ja 
ehkäisemiseen, on toiminnan perustana. Epidemiologisen seurannan kannattavuus on 
osoitettu lukuisia kertoja, koska sen toteuttamiseen käytetyt voimavarat korvautuvat 
laajalti vältettyinä tautitapauksina. 
5 - Tätä taustaa vasten ja koska Euroopan alueen katsotaan muodostavan yhtenäisen 
kokonaisuuden, tartuntatautien seurannan parantaminen ja sen yhteensovittamisen 
tehostaminen on tarpeen. Tätä varten neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet 
jäsenvaltioiden terveysministerit antoivat 13 päivänä marraskuuta 1992 päätöslauselman 
N:o 92/C 326/1 \ jossa he pyysivät komissiota selvittämään lyhyesti, mitä järjestelmiä 
jäsenvaltioilla tai Maailman terveysjärjestöllä (WHO) on käytössään erityisesti ravinnosta 
peräisin olevien tartuntatautien seurannan osalta, tunnistamaan tarpeet ja puutteet ja 
tekemään parannusehdotuksia. Päätöslauselmassaan Maastrichtin jälkeisestä 
kansanterveyspolitiikasta2 Euroopan parlamentti on puolestaan pyytänyt komissiota 
ottamaan käyttöön rajat ylittävän verkoston, joka antaisi käyttökelpoiset määritelmät 
ilmoitusvelvollisuuden alaisista taudeista ja joka kokoaisi, pitäisi ajan tasalla, analysoisi 
ja levittäisi jäsenvaltioiden tietoja kyseisistä taudeista ja joka tekisi yhteistyötä näillä 
aloilla kansallisten ja kansainvälisten elinten kanssa. Lisäksi neuvosto on 13 päivänä 
joulukuuta 1993 tekemissään päätelmissäN:o 94/C 15/0423 pyytänyt komissiota tekemään 
ehdotuksia epidemiologisen verkoston käyttöön ottamisesta yhteisössä. Komissio on 
toimintakehyksestä kansanterveyden alalla 23 päivänä marraskuuta 1993 antamassaan 
"tiedonannossa KOM(93)559 sekä aidsista ja eräistä muista tartuntataudeista 9 päivänä 
marraskuuta 1994 antamassaan tiedonannossa KOM(94)413 ehdottanut, että asian suhteen 
toteutetaan yhteisön erityistoimenpiteitä, erityisesti seurantaverkostojen luomisen ja 
kehittämisen osalta. Komissio on tätä varten pyytänyt ulkopuoliset lausunnot sekä 
tartuntatautien seurannan ja valvonnan alan kansallisilta asiantuntijoilta että terveysalan 
korkean tason komiteassa (Haut Comité "Santé") kokoontuneilta terveysministeriöiden 
edustajilta, joiden huomautukset asiasta on kokonaisuudessaan otettu huomioon. 
6. -Näin ollen tämä ehdotus päätökseksi tähtää läheisen yhteistyön ja tehokkaan 
yhteensovittamisen luomiseen jäsenvaltioiden välille seurannan alalla, niin 
rutiininomaisessa seurannassa kuin hätätilanteissa, jotta Euroopassa saataisiin ehkäistyä 
ja valvottua eräitä vakavia tartuntatauteja, jotka edellyttävät toimenpiteiden toteuttamista 
väestöjen suojelemiseksi. Tämä ehdotus on laadittu vastaavien tavoitteiden täyttämiseen 
samankaltaisilla aloilla jo hyväksytyn yhteisön lainsäädännön mallin mukaisesti. Kyseessä 
olevat tiedot kerätään koottuina eikä niiden perusteella voi missään tapauksessa tunnistaa 
henkilöitä. Ne eivät siis loukkaa henkilötietojen suojaamista koskevaa 
hyväksymisvaiheessa olevaa tai jo hyväksyttyä yhteisön lainsäädäntöä, kuten yksilöiden 
suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 
päivänä lokakuuta 1995 annettua neuvoston direktiiviä C 95/46/EY4. Sen sijaan ne ovat 
hallintojen välistä tietojenvaihtoa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia. Lisäksi 
päätöksessä määrätään erityisistä säännöksistä, joiden tarkoituksena on varmistaa 
yhteensovittaminen muiden yhteisön asiaankuuluvien politiikkojen, kuten yhteisen 
maatalouspolitiikan, tavaroiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden ja hallitusten välisen 
tietojenvaihdon, kanssa. 
EYVL, 11.12.1992 
EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 375 
EYVL, 18.1.1994 
EYVL N:o L 281, 23.11.1995, s. 31 
J 
7. -Tartuntatautien seurannan verkoston toteuttaminen ottaa huomioon Euroopan 
tasolla asiasta jo olemassa olevat järjestelmät ja perustuu niihin. Lisäksi se pyrkii 
välttämään samanlaisten hankkeiden toistamisen jäsenvaltioissa hyväksymällä seurannan 
yhteisen käsitteen siten, että jäsenvaltiot määrittelevät keskenään jokaista 
tartuntatautiryhmää koskevat tarpeelliset tiedot ja sopivat järjestelmät. Lopuksi siihen vielä 
liitetään määriteltävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaan asiantuntevia kansainvälisiä 
järjestöjä, kolmansia maita, kuten Yhdysvallat, jonka kanssa on jo nyt suunniteltu 
yhteistyötä, ja sellaiset seurantaverkostot, joihin jäsenvaltiot jo osallistuvat. 
8. -Ehdotetun päätöksen täytäntöönpano tuo lisäarvoa usealla tasolla: 
a) sen avulla voidaan luoda yhteisön tasolla tartuntatautien seurannasta ja 
valvonnasta vastuussa olevien jäsenvaltioiden viranomaisten välille pysyvää, hyvin 
järjestäytynyttä, luotettavaa ja tehokasta tietojen vaihtoa, jota tällä hetkellä puuttuu; 
b) se helpottaa kaikkien sekä yhteisön sisällä että sen ulkopuolella ilmaantuvien, 
mutta mahdollisesti sinne tuotavien tartuntatauti tapausten nopeaa, luotettavaa ja 
hyväksyttävää tunnistamista; 
c) se antaa toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden ja menetelmät 
yhtenäistää toteutettavia ehkäisytoimenpiteitä; se auttaa niitä toimenpiteiden 
yhteensovitetussa käyttöönotossa ja auttaa arvioimaan näiden tehokkuutta; 
d) se antaa viranomaisille välttämättömän mahdollisuuden auttaa toinen toisiaan, 
erityisesti tietojen analyysia ja tulkintaa koskevissa ongelmissa ja tartuntatautien 
leviämisen estämisessä välttämättömien järjestelmien osalta laajentamisessa. 
9. -Tällä alalla suunniteltua toimintaa ei voida aloittaa kuin Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätöksen avulla, jossa hyväksytään ehdotetut toimenpiteet sellaisen yhteisön 
järjestelmän toteuttamiseksi, joka on tarpeen jäsenvaltioiden välisen yhteistyön 
mahdollistamiseksi ja niiden tämän alan vastaavien järjestelmien yhteensovittamiseksi. Se 
ei vaadi aihetta koskevien lakien ja määräysten yhdenmukaistamista. 
16 
Ehdotus. 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS 
Euroopan yhteisön 
tartuntatautien 
epidemiologisen seurannan ja valvonnan 
verkoston luomisesta 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO 
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 artiklan, 
ottavat huomioon komission ehdotuksen0}, 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3), 
sekä katsovat, että 
1 - tautien ja erityisesti suurten epidemioiden ehkäisy on yhteisön toiminnassa etusijalla 
oleva aihe, joka vaatii jäsenvaltioiden välistä kokonaisvaltaista ja yhteensovitettua 
lähestymistapaa jäsenvaltioiden välillä, 
2 - Päätöslauselmassaan Maastrichtin jälkeisestä kansanterveyspolitiikasta4 Euroopan 
parlamentti on puolestaan pyytänyt komissiota ottamaan käyttöön rajat ylittävän 
verkoston, joka antaisi käyttökelpoiset määritelmät ilmoitusvelvollisuuden alaisista 
taudeista ja joka kokoaisi, pitäisi ajan tasalla, analysoisi ja levittäisi jäsenvaltioiden tietoja 
kyseisistä taudeista ja joka tekisi yhteistyötä näillä aloilla kansallisten ja kansainvälisten 
elinten kanssa, 
3 - neuvosto on 2 päivänä kesäkuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa yhteisön 
puitetoimista kansanterveyden alalla(5) sopinut, että tällä hetkellä etusijalla ovat erityisesti 
tartuntataudit, 
EYVLN:o ... 
EYVLN:o ... 
EYVL N:o ... 
EYVL N:o C 329, 6.12.1993, s. 375 
EYVL N:o C 165, 17.6.1994, s. 1 
/ 1 
4 - neuvosto on 13 päivänä joulukuuta 1993 tekemissään päätelmissä(6) arvioinut, että 
yhteisön tasolla on luotava tartuntatautien seuranta- ja valvontaverkosto, jonka 
päätavoitteena on kerätä jäsenvaltioissa olemassa olevista seurantaverkostoista peräisin 
olevia tietoja, 
5 - näissä samoissa päätelmissä neuvosto kehottaa komissiota kiinnittämään yhteisön 
puitetoimia kansanterveyden alalla(7) koskevissa ehdotuksissaan erityistä huomiota 
epidemiologisen verkoston luomiseen yhteisöön, huomioon ottaen yhteisössä ja 
jäsenvaltioissa meneillään olevat hankkeet ja jo olemassa olevat järjestelmät ja kiinnittäen 
huomiota tietojen vertailtavuuteen ja kirjaamiseen, 
6 - neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet terveysministerit korostavat 13 päivänä 
marraskuuta 1992 antamassaan päätöslauselmassa'8* mahdollisuutta parantaa 
jäsenvaltioiden välillä olemassa olevien tartuntatautien seurantaverkostojen tiheyttä ja 
tehokkuutta (mukaan lukien tietotekniikan alalla) sekä mahdollisuutta ylläpitää, luoda tai 
vahvistaa yhteistyötä niiden välillä tartuntatautipesäkkeiden seuraamiseksi silloin kun se 
tuo lisäarvoa olemassaoleviin toimenpiteisiin, 
7 - neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet terveysministerit korostavat tässä samaisessa 
päätöslauselmassa sellaisia harvinaisia ja vakavia tauteja koskevien tietojen keräämisen 
tärkeyttä jäsenvaltioissa, joiden epidemiologinen tutkimus vaatii laajaa näytteidenottoa, 
8 - neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet terveysministerit kehottavat tässä samaisessa 
päätöslauselmassa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta laatia joitakin etusijalla 
olevia ehdotuksia tartuntatautien valvonnan ja seurannan alalla huomioon ottaen muiden 
arviointiperusteiden lisäksi niiden kustannusten ja hyödyn suhteen arvioinnin, 
9 - toissijaisuusperiaatteen mukaisesti mitään jollakin alalla toteutettuja uusia 
toimenpiteitä, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, kuten tartuntatautien 
epidemiologinen seuranta ja valvonta, ei voida toteuttaa yhteisön toimesta muutoin kuin 
tapauksissa, joissa aiotun toimenpiteen tavoitteet voitaisiin paremmin saavuttaa 
toteuttamalla ne yhteisön kuin yhden tai useamman jäsenvaltion tasolla, 
10 - terveyden alalla toteutettujen toimenpiteiden yhteydessä on otettava huomioon muut 
yhteisön toteuttamat toimenpiteet kansanterveyden alalla tai toimenpiteet, joilla on 
vaikutusta siihen, 
11 - Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä .../.../EY aidsin ja eräiden muiden 
tartuntatautien ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä 
kansanterveyden alalla(9), on suunniteltu useita yhteisön toimia, jotka koskevat erityisesti 
eräiden tartuntatautien seuranta-ja vaivontaverkoston perustamista ja kehittämistä, näiden 
tartuntatautien varhaista toteamista ja kenttäepidemiologien koulutuksen edistämistä, 
12 - asiantuntevien kansainvälisten järjestöjen yhteistyötä, erityisesti tautiluokituksen 
osalta, olisi edistettävä, 
7 
9 EYVL N:o C 15, 18.1.1994, s. 6 
KOM(93) 559 lopull., 24.11.1993 
EYVL N:o C 326, 11.12.1992, s. 1 
EYVL N:o ... 
V* 
13 - yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, erityisesti vakavien tartuntatautien 
ilmaantuessa tai uudelleen ilmaantuessa, olisi korostettava, 
14 - viimeaikainen vakavien tartuntatautien ilmaantuminen tai uudelleen ilmaantuminen 
on osoittanut, että hätätapauksissa komission on pystyttävä saamaan nopeasti kaikki 
tarpeelliset tiedot asianmukaisesti esitettyinä, 
15 - yhteisön yksityiskohtaisten erityissääntöjen vahvistamisella varmistetaan, että kaikki 
jäsenvaltiot saavat väestönsä suojelun varmistamiseksi nopeasti tiedon mahdollisesta 
hätätilanteesta, 
16 - tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien 
aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja 
myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun neuvoston direktiivin 92/117/ETY10 
(17.12.1992), säännöksiä sovelletaan myös ihmiseen tarttuvia zoonooseja koskeviin 
tietoihin; tässä direktiivissä säädetään menetelmästä tiettyihin zoonooseihin ja zoonoosien 
aiheuttajiin liittyvien tietojen keräämiseksi ja välittämiseksi, 
17 - epidemiologisen seurannan ja tartuntatautien valvonnan verkoston luominen yhteisön 
tasolla edellyttää ehdottomasti lain säännösten noudattamista yksilöiden suojelemiseksi 
mitä tulee henkilötietojen käsittelyyn ja niiden järjestelmien luomiseen, joilla tällaisten 
tietojen luottamuksellisuus ja turvallisuus taataan; tätä koskien Euroopan parlamentti ja 
neuvosto ovat antaneet 24 päivänä lokakuuta 1995 direktiivin 95/46/EY, 
18 - yhteisön panoksesta hallintojen välisessä telemaattisessa tietojen vaihdossa 
yhteisössä (HVT)(11) ja G7-maiden hankkeiden yhteydessä olisi tehtävä läheistä yhteistyötä 
tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan alan toimenpiteiden 
toteuttamisessa, 
19 - hätätilanteessa kansallisten asiantuntijatahojen on vahvistettava yhteistyötään 
erityisesti laboratorionäytteiden tunnistamisen alalla, 
20 - nämä tietojen nopeaan vaihtoon tähtäävät yhteisön yksityiskohtaiset säännöt eivät 
vaikuta jäsenvaltioiden kahden- tai monenvälisistä sopimuksista tai yleissopimuksista 
johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin, 
21 - komission on tärkeää varmistaa yhteisön verkoston perustaminen läheisessä 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; tässä yhteydessä on tarpeen määrätä menettelystä, 
jolla varmistetaan jäsenvaltioiden täysivaltainen osallistuminen verkoston perustamiseen, 
ja 
22 - Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä on tehty 20 päivänä joulukuuta 
1994 perustamissopimuksen 189 b artiklassa tarkoitettu sopimus tilapäisjärjestelystä, joka 
koskee perustamissopimuksen 189 b artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti 
annettujen säädösten täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä, 
10 EYVL N:o L 62, 15.03.1993, s. 38. 
11 EYVL N:o L 269, 11.11.1995, s. 23 
c/9 
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 
1 artikla 
Perustetaan Euroopan yhteisöön epidemiologisen seurannan ja tartuntatautien valvonnan 
yleisverkosto. 
Tämä yhteisön verkosto luodaan aloittamalla asianmukaisia teknisiä apuvälineitä käyttäen 
pysyvä tietojenvaihto niiden virastojen välillä, jotka jäsenvaltion tasolla ja jälkimmäisen 
alaisuudessa toimien huolehtivat epidemiologiseen seurantaan liittyvien tietojen keruusta 
ja valvontatoimenpiteiden yhteensovittamisesta. 
2 artikla 
Tässä päätöksessä tarkoitetaan: 
1. 'epidemiologisella seurannalla1 tarttuvia tauteja koskevien terveystietojen jatkuvaa ja 
järjestelmällistä keruuta, analyysiä, tulkintaa ja levittämistä asianmukaisten 
torj untatoi menpitei den toteuttami seksi ; 
2. 'tartuntatautien valvonnalla' sellaisia toimivaltaisten kansanterveysviranomaisten 
tartuntatautien leviämisen ehkäisemiseksi toteuttamia toimenpiteitä sekä epidemiologisia 
tutkimuksia ja niistä erityisesti näiden tautien ajallisen ja paikallisen leviämisen seurantaa 
ja analyysia tartuntariskiin vaikuttavista tekijöistä, joista saatavien tulosten avulla 
tarvittavat ehkäisytoimenpiteet voidaan määritellä. 
3 artikla 
Yhteisön tason epidemiologista seurantaa ja tartuntatautien valvontaa sovelletaan kussakin 
jäsenvaltiossa: 
a) liitteessä olevassa luettelossa tarkoitettujen vakavien ja/tai harvinaisten tautien tai 
tautiryhmien ilmaantuessa tai uudelleen ilmaantuessa kyseisen jäsenvaltion omalle 
alueelle; 
b) liitteessä olevassa luettelossa tarkoitettujen vakavien ja/tai harvinaisten tautien tai 
tautiryhmien kulkeutuessa sen alueelle jostakin toisesta jäsenvaltiosta tai yhteisön 
ulkopuolisesta maasta. 
4 artikla 
Komissiota avustaa tämän päätöksen täytäntöön panemisessa jäsenvaltioiden edustajista 
muodostuva pysyvä komitea, jossa on yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta ja jonka 
puheenjohtajana on komission edustaja. 
Komission edustaja luovuttaa komitealle suunnitelman toteutettavista toimenpiteistä. 
Komitea antaa lausunnon suunnitelmasta puheenjohtajansa vahvistaman määräajan 
kuluessa, joka määräytyy käsiteltävän asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan 
perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä enemmistöllä neuvoston 
komission ehdotuksesta tekemien päätösten osalta. Komitean äänestyksissä jäsenvaltioiden 
s 
äänet painotetaan edellä mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu 
äänestykseen. 
Komissio säätää suunnitelluista toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön viipymättä, jos ne 
ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean 
lausunnon mukaiset tai jos lausuntoa ei anneta, komissio antaa välittömästi neuvostolle 
ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Neuvosto säätää toimenpiteistä 
määräenemmistöllä. 
Jos neuvosto ei kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut ehdotuksen 
käsiteltäväkseen, ole säätänyt toimenpiteistä, komissio säätää ehdotetuista toimenpiteistä 
ja panee ne täytäntöön välittömästi. 
5 artikla 
Edellä 4 artiklassa mainitut toimenpiteet koskevat erityisesti: 
1. - tapausten yhteistä määrittelyä, erityisesti kliinistä määrittelyä ja tarvittaessa 
sairauden aiheuttavan mikrobin mikrobiologisten ominaisuuksien määrittelyä; 
2. - epidemiologisen seurannan puitteissa kerättävien tietojen luonnetta ja tyyppiä; 
3. - epidemiologisia ja mikrobiologisia seurantamenetelmiä; 
4. - erityisissä hätätapauksissa toteutettavia suojelutoimenpiteitä varsinkin satamissa ja 
lentokentillä; 
5. - eri väestöryhmien käyttöön tarkoitettuja suosituksia ja toimintaohjeita. 
6 artikla 
Jokaisen 1 artiklassa tarkoitetun viraston on ilmoitettava komissiolle ja muille yhteisön 
verkostoon kuuluville virastoille: 
a) 2 artiklassa mainitut tiedot ja tartuntatautien valvontatoimenpiteet; 
b) kaikki hyödylliset, jossakin jäsenvaltiossa ilmeneviin epidemioihin liittyvät tiedot; 
c) kaikki jäsenvaltioiden tartuntatautien valvontaa koskevan yhteistyön kannalta 
hyödylliset arvioimiseen liittyvät tekijät, erityisesti potilaista otettujen 
laboratorionäytteiden säilyttäminen niiden siirtämiseksi yhteisön verkostossa mukana 
oleviin erikoistuneisiin laboratorioihin. 
7 artikla 
Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 1 artiklassa tarkoitettu virasto tai virastot kuuden 
kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta ja ilmoitettava niistä komissiolle. 
J~I 
8 artikla 
Komissio voi muuttaa tai täydentää tämän päätöksen liitettä 4 artiklassa määrättyä 
menettelyä noudattaen. 
9 artikla 
Tätä päätöstä sovelletaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiettyjä eläimissä ja 
eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista 
suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden 
ehkäisemiseksi annetun neuvoston direktiivin 92/117/ETY soveltamista. 
10 artikla 
Tätä päätöstä sovelletaan sanotun kuitenkaan rajoittamatta yksilöiden suojelusta 
henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun neuvoston 
direktiivin 95/46/EY ja yhteisön panoksesta hallintojen välisessä telemaattisessa 
tietojenvaihdossa (HVT) yhteisössä tehdyn neuvoston päätöksen 95/468/EY soveltamista. 
11 artikla 
Tämä päätös ei vaikuta jäsenvaltioiden tämän päätöksen kattamalla alalla olemassaolevista 
tai myöhemmin tehtävistä kahdenvälisistä tai monenvälisistä sopimuksista tai 
yleissopimuksista johtuviin vastavuoroisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka ovat sen 
tavoitteiden, täytäntöönpanomenetelmien ja päämäärien mukaisia. 
12 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille, ja se tulee voimaan kolmen kuukauden 
kuluttua siitä päivästä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamentin puolestaNeuvoston puolesta 
Puheenj ohtaj aPuheenj ohtaj a 
Sd 
Liite 
Edellä 3 artiklassa tarkoitetut tarttuvat taudit jaetaan vakaviin ja/tai harvinaisiin 
tautiryhmiin, joita ovat: 
- a kohdassa 
toimenpiteitä paikallisella tasolla vaativat taudit, joista laaditaan kausittaisia raportteja 
jäsenvaltion kansanterveydestä vastaaville viranomaisille kunkin tällaisen taudin kohdalla 
vakiintuneiden ja 5 artiklan mukaisesti määriteltyjen käytäntöjen mukaisesti ja joista 
voidaan mainita erityisesti: 
1 - rokotuksin ehkäistävät taudit (tuberkuloosi, jäykkäkouristus, polio, kurkkumätä, 
aivokalvontulehdus, tuhkarokko, sikotauti, vihurirokko, influenssa ja muut nuhakuumeet 
jne.), 
2 - sukupuolitaudit (hepatiitti B, aids/hiv, klamydia jne.), 
3 - virushepatiitit (hepatiitti C ja muut vielä luokittelemattomat hepatiitit), 
4 - ravintoaineista johtuvat taudit (listerioosi, salmonella, jne.), 
5 - vedestä tai ympäristöstä johtuvat taudit (legioonalaistaudit jne.), 
6 - hengitystietulehdukset, 
7 - muut erityisestä aiheuttajasta johtuvat taudit (Creutzfeldt-Jakobin tauti, jne.). 
- b kohdassa 
samat taudit kuin a kohdassa ja lisäksi poikkeuksellisia toimenpiteitä kansallisella ja 
kansainvälisellä tasolla vaativat taudit kuten: 
1 - Kansainvälisessä terveyssäännöstössä mainitut taudit (keltakuume, kolera, jyrsijöiden 
levittämä rutto), 
2 - muut taudit (raivotauti, pilkkukuume, afrikkalaiset verenvuotokuumeet, malaria ja 
kaikki muut vielä luokittelemattomat vakavat kulkutaudit, jne). 
i' j 
FINANCIAL STATEMENT 
TITLE OF OPERATION 
Proposal for a European Parliament and Council decision creating a network for 
the epidemiological surveillance and control of communicable diseases in the 
European Community. 
BUDGET HEADING INVOLVED 
Part A of the budget. 
LEGAL BASIS 
a) Actual legal basis: 
Article 3(o) and Article 129 of the Treaty on European Union. 
b) References: 
Conclusions of the Council and the Ministers for Health of the Member States 
meeting within the Council of 16 May 1989 on the improvement of the general 
system for collecting epidemiological data, including the application of the new 
definition of AIDS cases (OJ No C 185, 22.7.1989, p. 7). 
Resolution of the Council and the Ministers for Health of the Member States 
meeting within the Council of 13 November 1992 on the monitoring and 
surveillance of communicable diseases (OJ No C 326, 11.12.1992, p. 1). 
Commission communication on the framework for action in the field of public 
health (COM (93) 559 final, 24 November 1993). 
Council conclusions of 13 December 1993 on the setting up of an epidemiological 
network in the European Community (OJ No C 15, 18.1.1994, p. 6). 
*y 
DESCRIPTION OF OPERATION 
4.1 General objective 
Implementation at Community level of a system of epidemiological 
surveillance in the field of communicable diseases, to meet the following 
objectives: 
- firstly, to ascertain the incidence and the characteristics of a 
particular infectious disease or group of diseases, and to study the pattern 
of spread of the disease through time, space and social categories, so as 
to be able to take appropriate counter-measures; 
- secondly, to detect disease clusters or epidemics, or even abnormal 
health incidents, so that measures can be taken to break the specific 
transmission chain; 
- thirdly, to describe and measure the risk factors for contracting a 
communicable infection, so as to be able to select and implement the most 
appropriate preventive measures and recommendations. 
4.2 Method employed for attaining these objectives 
The setting up and running of a system for the surveillance and control of 
communicable diseases at Community level, requiring the exchange, at 
appropriate moments, of accurate and reliable information concerning 
diseases for which specific case definitions, identifications and 
verifications are required. It is proposed to set up this system on the basis 
of a European Parliament and Council decision, and to exploit the 
infrastructure set up by the IDA programme. 
4.3 Period covered 
Open-ended. 
- Implementation report to be transmitted to the Council and the 
European Parliament following the creation of the network, and 
further reports to be transmitted following any adaptations to the 
system. 
CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Non-differentiated appropriations. 
ss 
6 TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 
Nil 
1 FINANCIAL IMPACT 
No financial impact in Part B of the budget. 
8 ANTI-FRAUD MEASURES PLANNED 
Measures in the rules on the reimbursement of travelling and subsistence costs of 
experts convened. 
9 ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 
9.1 Specific and quantifiable objectives: 
The aim is to establish a Community network for the epidemiological 
surveillance and control of communicable diseases, by achieving the 
following objectives: 
setting up of a system of close cooperation and effective 
coordination between Member States in the field of surveillance, both 
routine and emergency, with a view to improving the prevention and 
control in Europe of a certain number of serious communicable diseases 
which necessitate the introduction of measures for the protection of 
populations; 
- list of diseases and/or groups of diseases kept under surveillance 
at Community level; 
- case definitions, in particular the clinical definition and, where 
appropriate, the microbiological characterisation of the agent responsible; 
- the nature and type of data and information to be collected in the 
context of epidemiological surveillance; 
- epidemiological and microbiological surveillance methods; 
- protective measures to be taken, in particular at ports and airports, 
notably in emergency situations; 
- information, recommendations and guides to good practice for the 
public; 
- designation of the structure responsible for coordination for 
particular diseases and/or groups of diseases. 
J(, 
9.2 Players concerned 
1. The Member States' competent health authorities at national, 
regional and local levels, and competent international organisations. 
2. Health professionals, institutions, laboratories and epidemiological 
health services. 
9.3 Grounds for the operation 
As regards the setting up of a system for the surveillance and control of 
communicable diseases at Community level, the Commission, in its 
communication of 24 November 1993 on the framework for action in the 
field of public health, outlined the principles and strategies to be followed 
in implementing Community activities directed towards the attainment of 
the health protection objectives laid down by Articles 3(o) and 129 of the 
Treaty establishing the European Community. The role of the Community 
is to underpin the efforts of the Member States in the public health field, 
to assist in the formulation and implementation of objectives and 
strategies, and to contribute to the continuity of health protection provision 
across the Community, setting as a target the best results already obtained 
in a given area anywhere in the Community. 
The Commission's proposal for the creation of such a network advocates 
that the Member States should participate fully in its organisation and 
implementation. The network's task will be to ensure coordination in the 
collection, processing and exchange of information necessary for the 
prevention and control of communicable diseases. Focusing on disease 
prevention, and following the principles of subsidiarity and proportionality, 
this Community operation is designed to enable the authorities responsible 
for public health to take, at national level, measures to block the 
progression of these infectious diseases or to prevent their appearance. 
An operation as extensive as the creation and development of a network 
which will link the competent authorities of all Member States can only 
be undertaken on a Community scale. 
9.4 Monitoring and evaluation of the operation 
9.4.1 Monitoring of the operation 
The setting up and functioning of the network will be monitored 
by the Commission, which will submit reports to the Council, the 
European Parliament, the Economic and Social Committee and the 
Committee of the Regions. The Commission will base its reports 
on the national reports and on any evaluations carried out. 
f / 
9.4.2 Evaluation 
* Evaluation will take the form of: 
an evaluation of the effective establishment of the network, 
with the participation of independent experts; 
- reports on the quality and effectiveness of the network's 
functioning, to be submitted by the Commission to the other 
Community institutions. 
* Evaluation methods and intervals: 
- establishment of regular reports on any adaptations which 
may be introduced. 
10 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF THE BUDGET) 
The effective mobilisation of the administrative resources required will result from 
the Commission's annual decision on the allocation of resources, taking account 
of any additional staff and funds allocated by the budgetary authority. 
10.1 Effect on the number of workers 
Types of workers 
Officials, or A 
temporary B 
staff C 
Other resources 
Total Staff running the operation 
Permanent 
workers 
1 
1 
1 
3 Temporary 
workers 
0 
0 Source of the workers 
DGor 
service 
1 
1 
1 
3 Additional 
personnel 
0 
0 
0 
0 Duration 
10.2 Financial impact of employing additional staff 
Nil 
S Y 
10.3 Increase in other administrative expenditure resulting from the 
operation 
Budget heading Amount Method of work 
Meetings A2510 92 650 * 4 meetings of the committee, 2 
representatives/Member State, 
4 x 30 x 770 Ecus 
The resources needed to cover the expenditure described below will be 
obtained by redeploying existing financial resources; no additional 
resources will be required. 
Staff expenditure (Titles Al, A2 and A5) 
3 x 100 000 Ecus = 300 000 Ecus 
Administrative expenditure: 
- Cost of meetings (A-250) 
3 meetings x 15 experts x 879 Ecus = 39.555 Ecus 
- Mission costs (A-130) 
24 Brussels-Luxembourg missions x 200 Ecus = 4 800 Ecus 
30 Member States missions x 750 Ecus = 22 500 Ecus 
Total: 366 855 Ecus 
J 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 78 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI os 
Luettelonumero : CB-CO-96-087-FI-C 
ISBN 92-78-00948-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg