KOLMAS LUKU

EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus

SISÄLLYS

Johdanto 3.1

Osa 1 – Hyödyntääkö komissio tuloksellisuustietoja asianmukaisesti päätöksenteossa? 3.2–3.36

Jakso A – Komissio voi hyödyntää tuloksellisuustietoja vain rajallisesti 3.6–3.13

Jakso B –Tuloksellisuutta mittaavien komission järjestelmien avulla saadaan käyttöön valtavat määrät tietoa mutta ei aina ajoissa 3.14–3.18

Jakso C – Komissio käyttää tuloksellisuustietoja hallinnoidakseen ohjelmia ja toimintapolitiikkoja, vaikka tarkoituksenmukaisiin toimiin ei aina ryhdytä, kun tavoitteita ei saavuteta 3.19–3.26

Jakso D – Komissio ei yleensä selitä tuloksellisuustietojen käyttöä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan 3.27–3.31

Jakso E – Tuloksellisuuden kulttuurin odotetaan kehittyvän edelleen 3.32–3.36

Osa 2 – Tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastusten tulokset: johtopäätökset ja suositukset, joilla oli suurin vaikutus 3.37–3.67

Johdanto 3.37

Otsakkeet 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” 3.38–3.44

Otsake 2 ”Kestävä kasvu ja luonnonvarat” 3.45–3.48

Otsakkeet 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” ja 4 ”Globaali Eurooppa” 3.49–3.58

Otsake 5 ”Hallinto” ja kertomukset aiheesta ”Toimivat sisämarkkinat ja kestävä rahaliitto” 3.59–3.67

Osa 3 – Suositusten täytäntöönpanon seuranta 3.68–3.78

Johtopäätökset ja suositukset 3.79–3.85

Johtopäätökset 3.79–3.83

Suositukset 3.84–3.85

Liite 3.1 – Suositusten täytäntöönpanotilanne kertomuksittain

Liite 3.2 – Keskeiset parannukset ja korjaamatta olevat puutteet kertomuksittain

Liite 3.3 – Suositukset jäsenvaltioille

Liite 3.4 – Aiempien tuloksellisuutta koskevien suositusten seuranta

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET JOHDANTO 3.1 Tilintarkastustuomioistuin analysoi tässä luvussa vuosittain joukon tuloksellisuuteen liittyviä näkökohtia eli komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä toteuttaman EU:n talousarvion avulla aikaan saatuja tuloksia (1). Tänä vuonna perehdyttiin erityisesti seuraaviin osa-alueisiin: i) komission päätöksenteossa käyttämät tuloksellisuustiedot ii) valikoidut tulokset tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2017 antamista tuloksellisuutta koskevista erityiskertomuksista iii) tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 julkaistuissa erityiskertomuksissa antamien suositusten täytäntöönpano komission toimesta. 3.1 Komissio toteaa, että budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjät eli Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät useimmat EU:n talousarviota koskevat keskeiset päätökset komission ehdotusten perusteella. Tämä koskee sekä vuotuiseen talousarviomenettelyyn että monivuotisen rahoituskehyksen ja alakohtaisten rahoitusohjelmien suunnitteluun ja tarkistamiseen liittyviä päätöksiä. OSA 1 – HYÖDYNTÄÄKÖ KOMISSIO TULOKSELLISUUSTIETOJA ASIANMUKAISESTI PÄÄTÖKSENTEOSSA? 3.2 Viime vuonna tilintarkastustuomioistuin arvioi, millainen oli komission tuloksellisuutta koskevaan raportointiin soveltama lähestymistapa verrattuna hyvään käytäntöön. On tärkeää, että organisaatiolla on hyvät tuloksellisuutta koskevat raportointimenettelyt ja että se parantaa niitä jatkuvasti. Tuloksellisuutta koskevan raportoinnin yhteydessä saadut tiedot ovat tärkeitä esimerkiksi toimien hallinnoinnissa, tulosten optimoinnissa sekä hallinnointijärjestelmiin ja strategisiin suunnitteluprosesseihin tehtävien mukautusten yhteydessä. Se, miten näitä tietoja käytetään, vaikuttaa organisaation pitkän aikavälin menestykseen tulosjohtamisen täytäntöönpanossa. 3.3 Komission mukaan tulosjohtaminen on jatkuva järjestelmällinen lähestymistapa, joka koskee toimien vaikuttavuuden, tehokkuuden ja tulosten parantamista paremman suunnittelun, säännöllisen seurannan ja näyttöön perustuvan päätöksenteon avulla. (2) Komission vuonna 2015 käynnistämä aloite ”Tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” sisältää erilaisia toimintalinjoja ja tavoitteita, joista yksi on päätöksenteon tukeminen merkityksellisten tuloksellisuustietojen avulla. (3) Vuonna 2015 käyttöön otetuissa ja heinäkuussa 2017 päivitetyissä paremman sääntelyn suuntaviivoissa (4) todetaan, että kaikkea saatavilla olevaa näyttöä on käytettävä perustana suunniteltaessa EU:n toimintapolitiikkoja ja säädöksiä, jotta niiden tavoitteet voidaan saavuttaa avoimesti, läpinäkyvästi ja kustannustehokkaasti. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.4 Arvioidakseen, käyttääkö komissio päätöksenteossa asianmukaisesti tuloksellisuustietoja, tilintarkastustuomioistuin toteutti seuraavat toimet: i) Tilintarkastustuomioistuin teki asiakirjatarkastuksen tuloksellisuustietojen käytöstä päätöksenteossa. Tarkastus koski muun muassa ylinten tarkastuselinten (5), OECD:n, hallitusten sekä EU:ssa ja sen ulkopuolella toimivien tutkijoiden raportteja. ii) Tilintarkastustuomioistuin arvioi kuuden pääosaston (6) viimeksi julkaisemat tuloksellisuutta koskevat kertomukset, myös kymmenen niiden hiljattain julkaisemista vaikutustenarvioinneista ja muista arvioinneista. Nämä pääosastot valittiin, koska ne edustavat kohtuullisesti komissiota kokonaisuutena. Tämä johtuu niiden vaihtelevista piirteistä, jotka liittyvät muun muassa hallinnointitapaan, yhteistyöhön virastojen kanssa ja toiminnan tyyppiin. iii) Tilintarkastustuomioistuin haastatteli näissä kuudessa pääosastossa 30:tä yksikönpäällikköä ja johtajaa saadakseen lisätietoja tuloksellisuustietojen käytöstä pääosastojen päätöksenteossa. iv) Tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen tuloksellisuustietojen käytöstä näiden kuuden pääosaston päätöksenteossa. Tutkimuksen kohderyhmän muodostivat näiden pääosastojen johdon edustajat, jotka osallistuivat toimintapolitiikkojen, ohjelmien tai hankkeiden hallinnointiin: yksikönpäälliköt, johtajat, varapääjohtajat ja pääjohtajat. Lopullinen vastausprosentti oli 57, ja kohderyhmään kuului 240 henkilöä. Laajuus 3.5 Tarkastus kattoi tuloksellisuustietojen käytön komissiossa suhteessa meno-ohjelmiin ja toimintapolitiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin. Seuraavat seikat jätettiin tarkastuksen ulkopuolelle: i) Tuloksellisuustietojen käyttö suhteessa komission henkilöstöjohtamiseen ja muiden resurssien hallinnointiin, jotta voitiin keskittyä tulosten aikaansaamiseen toimintapolitiikkojen ja ohjelmien osalta. ii) Tuloksellisuustietojen käyttö budjettivallan käyttäjän (7) toimesta; OECD (8) ja muut tutkijat (9) olivat jo työskennelleet tällä alalla. Jakso A – Komissio voi hyödyntää tuloksellisuustietoja vain rajallisesti EU:n monivuotisessa rahoituskehyksessä ei ole riittävästi joustoa tuloksellisuustietojen käyttämiseksi 3.6 Kansallisten talousarvioiden kohdalla on yleistä kohdentaa resursseja uudelleen joka vuosi tai jopa useammin. EU:n kohdalla tilanne on kuitenkin toisenlainen. Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa (10) komissio totesi, että keskipitkän aikavälin ennakoitavuus ja joustavuus on tärkeä saada sopivaan tasapainoon, jotta pystytään vastaamaan ennakoimattomiin olosuhteisiin. Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä noin 80 prosenttia EU:n talousarviosta on kohdennettu ennalta. Komission mukaan tämä ”rajoittaa talousarvion mahdollisuuksia vastata muuttuviin tarpeisiin”. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.7 EU:n talousarvio on lähinnä investointitalousarvio. Seitsemän vuotta kattavan monivuotisen rahoituskehyksen sisältämille budjettikohdille määritellään vuotuiset enimmäismäärät, ja varat kohdennetaan ennalta jäsenvaltioille. Vaikka asiaan liittyvässä alakohtaisessa lainsäädännössä onkin jo vahvistettu joitakin tuloksellisuuteen liittyviä joustomekanismeja, kuten suoritusvaraus ja ennakkoehdot, niillä on rajansa. (11) Vaikka tuloksellisuudeltaan heikot toimet voidaan korvata paremmilla samalla alueella ja samassa jäsenvaltiossa, varainkäytön painopisteitä voidaan mukauttaa vain vähän budjettikohtien välillä. Merkittävin mahdollisuus kohdentaa varoja ottaen huomioon tuloksellisuustiedot on uuden monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen ja siihen liittyvien alakohtaisten ohjelmien laatiminen ja niistä neuvotteleminen. 3.8 Monivuotisia rahoituskehyksiä koskevat väliarvioinnit ovat toinen mahdollisuus tuloksellisuustietojen huomioon ottamiseen. Edellisen tällaisen arvioinnin (12) jälkeen 12 798 miljoonaa euroa eli 1,18 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen kaikista kauden 2014–2020 maksusitoumusmäärärahoista kohdennettiin uudelleen; osuus oli siis melko pieni. Näiden varojen uudelleenkohdentamisten tärkeimpänä syynä oli tuloksellisuuden sijaan pakolaiskriisin ja muiden turvallisuusuhkien sekä rahoitus- ja talouskriisin aiheuttamien investointivajeiden hallitseminen. 3.8 Talousarviomäärärahoista päätettäessä otetaan huomioon useita eri tekijöitä. Esimerkiksi varojen uudelleenkohdentaminen vastauksena pakolaiskriisiin ja turvallisuusuhkiin oli merkittävien ennakoimattomien geopoliittisten ja yhteiskunnallisten tapahtumien seurausta. Tuloksellisuus voidaan ottaa huomioon vain, jos käytettävissä on ajoissa luotettavia tietoja, mikä ei aina ole mahdollista etenkään kriisitilanteissa. Talousarvioon vaikuttavat yhtä aikaa useat strategiset kehykset 3.9 On monimutkaista mitata EU:n talousarvion ja komission panoksia korkean tason tavoitteiden saavuttamiseen, koska siihen vaikuttavat yhtä aikaa useat strategiset toimintapoliittiset kehykset (13) (ks. laatikko 3.1 ): 3.9 Komissio katsoo, että Junckerin komission poliittiset painopisteet ovat täysin yhteensopivia ja yhdenmukaisia Eurooppa-neuvoston strategisen ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian kanssa. Monivuotinen rahoituskehys on yksi väline unionin painopisteiden toteuttamisessa. Nykyinen monivuotinen rahoituskehys suunniteltiin edistämään Eurooppa 2020 -strategiaa, ja se tukee vahvasti muita uusia painopisteitä (14). Laatikko 3.1 – Euroopan unionin neljä strategista kehystä (joita sovelletaan rinnakkain) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.10 Lisäksi erilaisissa alakohtaisissa toimintapoliittisissa asiakirjoissa on määritelty muita tavoitteita Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta johtuvan EU:n toimivallan mukaisesti. EU on myös sitoutunut toteuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien määrittelemät kestävän kehityksen tavoitteet. EU pyrkii raportoimaan joka vuosi siitä, miten se on edistynyt näiden tavoitteiden saavuttamisessa. 3.11 Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten pääosastot suhtautuivat erilaisten strategioiden rinnakkaiseen olemassaoloon. Kaksi lähestymistapaa oli vallitsevia. i) Jotkin pääosastot olivat hoitaneet erilaiset strategiset raportointisitoumuksensa kehittämällä tietoteknisiä välineitä, joiden avulla ne voivat tallentaa, seurata, koota ja raportoida tietoja erilaisina yhdistelminä (ks. myös kohta 3.16). ii) Jotkin pääosastot olivat mukauttaneet tuloskehyksiään siten, että ne sopivat erilaisiin strategisiin tarpeisiin. Esimerkiksi koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto määrittelee tuloskehyksensä kolmella tasolla. a) EU:n tasolla pääosasto seuraa Eurooppa 2020 -strategian ja eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) olennaisia tavoitteita ja indikaattoreita Eurostatilta, OECD:ltä ja muista lähteistä saatujen tietojen pohjalta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Pääosasto tekee vuotuisen arvion varmistaakseen, että edistystä tapahtuu oikeaan suuntaan (15). b) Komission tasolla koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto edistää ohjelmia ja toimintapolitiikkoja koskevan työnsä avulla suoremmin kahta Euroopan investointisuunnitelman kymmenestä tavoitteesta. Edistystä seurataan vuotuisessa toimintakertomuksessa ja ohjelmaselvityksissä. c) Itse pääosaston tasolla raportointi ja päätöksenteko on keskitetty seitsemän politiikanalan ympärille. Niillä kaikilla on omat erityistavoitteensa. Eri alojen lainsäädäntötyötä seurataan komission työohjelmassa. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.12 Strategioiden moninaisuus saa kohderyhminä olevat sidosryhmät kokemaan ne erillisiksi lähestymistavoiksi, mikä käy ilmi esimerkiksi komission arviossa EU:n nuorisostrategiasta (16). 3.12 EU nuorisostrategian arvioinnissa todetaan, että EU:n nuorisostrategialla lisättiin valtavirtaistava ulottuvuus EU:n nuorisopolitiikan yhdistämiseksi eurooppalaisten koulutusta, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeviin strategioihin (kohta 3.2.1) ja että useat EU:n nuorisostrategian painopistealueet sopivat hyvin yhteen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kanssa (kohta 3.2.2). 3.13 Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus sisälsi kysymyksiä ”tavoitteiden selkeydestä”. Näiden kysymysten avulla pyrittiin selvittämään, miten hyvin komission johto ymmärsi yhtäältä pääosastojensa ja toisaalta koko komission tehtävän ja tavoitteet (ks. laatikko 3.2 ). Yleisesti ottaen kyselytutkimuksen vastaukset olivat myönteisiä ja osoittivat, että tehtävät ja tavoitteet oli ymmärretty hyvin. Kahdessa niistä kuudesta pääosastosta, joissa tilintarkastustuomioistuin teki haastatteluja, johdon edustajat kuitenkin viittasivat siihen, että vuorovaikutus EU:n eri strategisten kehysten välillä sekä näiden kehysten ja pääosastojen tasolla asetettujen tavoitteiden välillä oli monimutkaista. Laatikko 3.2 – Kyselytutkimuksen tulokset – Tavoitteiden selkeys Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Jakso B – Tuloksellisuutta mittaavien komission järjestelmien avulla saadaan käyttöön valtavat määrät tietoa mutta ei aina ajoissa Johdon käytettävissä on valtavat määrät tuloksellisuustietoja 3.14 Komission pääosastot keräävät tuloksellisuustietoja eri muodoissa ja eri lähteistä luoden samalla runsaasti tuloksellisuuden kannalta merkityksellistä tietoa. Raportoinnin lisäksi komissio käyttää tuloksellisuustietoja pysyäkseen ajan tasalla meneillään olevista toimistaan, etenkin arvioidakseen, onko meno-ohjelmien tavoitteet saavutettu, ja panostaakseen parempaa sääntelyä koskevaan prosessiin, joka tukee lainsäädäntöehdotusten valmistelua. 3.15 Se, mitä tietoa käytetään, riippuu siitä, minkä tyyppinen päätös on tehtävä. Alla olevassa laatikossa 3.3 esitetään tiivistelmä tärkeimmistä päätöksentekoprosesseista, joissa käytetään tuloksellisuustietoja. Laatikko 3.3 – Komission tärkeimmät päätöksentekoprosessit Päätöksen tyyppi Komission päätöksentekoprosessissa käytettävät tuloksellisuustiedot Meno-ohjelmat Ehdotus monivuotisen rahoituskehyksen talousarvioksi seitsemän vuoden jaksolle — Ohjelmien seurantatiedot (muun muassa tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattorit) — Arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit — Menojen uudelleenarvioinnit Ehdotus meno-ohjelmien oikeusperustaksi monivuotisen rahoituskehyksen ajalle — Ohjelmien seurantatiedot (muun muassa tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattorit) — Arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit — Julkiset kuulemiset Ehdotus vuotuiseksi talousarvioksi — Ohjelmien seurantatiedot (muun muassa tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattorit) — Arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit Ohjelman talousarvion toteuttaminen — Yksittäisten hankkeiden hanketiedot erikseen ja yhdistettyinä tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreiksi — Vuotuiset seurantaraportit — Tutkimukset, arvioinnit — Jäsenvaltion raportointi (jaettu) — Raportointi kumppaneilta (epäsuora) Rahoitustoimiin liittymätön toimintapolitiikkaa koskeva työ Ehdotus EU:n säädökseksi (tavallinen lainsäätämisjärjestys) — Taustatiedot (kuten Eurostatin ja muut tilastot, asiantuntijaverkostot, sidosryhmien vuoropuhelu ja maakohtaiset arviot) — Tutkimukset, arvioinnit, vaikutustenarvioinnit — Julkinen kuuleminen Toimintapolitiikan täytäntöönpano ja seuranta — Toimintapolitiikan asiantuntijoilta, tutkijoilta ja muilta sidosryhmiltä saatu palaute — Tutkimukset, arvioinnit, Eurobarometri-tutkimukset Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.16 Useat komission pääosastot ovat hiljattain panneet täytäntöön uusia välineitä ja prosesseja tuloksellisuustietojen käyttämiseksi. Usein pääosastot ovat ottaneet käyttöön uusia tietoteknisiä sovelluksia, jotka luovat räätälöityjä ja ajantasaisia raportteja päätöksenteon helpottamiseksi. Näiden uusien välineiden kehittäminen osoittaa komission sitoutuneen edistykseen tuloksellisuustietojen paremmassa hallinnassa (17). Seuraavat esimerkit havainnollistavat uusien kehityssuuntausten moninaisuutta. 3.16 i) Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston uusi maaseudun kehittämisen tietojärjestelmä 2 on tietotekninen järjestelmä, joka tukee ohjelmien työnkulun hallinnassa, ohjelmien arviointi mukaan luettuna. Järjestelmässä voidaan luoda raportteja, joiden avulla voidaan verrata EU:n ohjelmien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa EU:n keskiarvoon. ii) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto kehittää parhaillaan uutta tietoteknistä välinettä, jonka sisältämien moduulien avulla seurataan tuloksia ja raportoidaan niistä sekä tuetaan toimien arviointiin ja rahoituspäätöksiin liittyviä prosesseja. Järjestelmän on tarkoitus yhdistää hankkeet strategiseen suunnitteluun. iii) Koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston Erasmus+-tulostaulu on tietotekninen järjestelmä, jota käyttävät kaikki Erasmus+-ohjelman kansalliset toimistot kaikkialla Euroopassa. Se tarjoaa reaaliaikaisia tuloksellisuustietoja kaikilta 57 toimistolta, muun muassa palautetta Erasmus+-ohjelman tuloksista osallistujien tyytyväisyyttä mittaavan kyselyvälineen avulla. Näiden ominaisuuksien avulla pääosasto saa nopeaa palautetta kaikista ohjelman kehityssuuntauksista ja voi reagoida niihin nopeasti. iii) Tulostaulu sisältää myös reaaliaikaisia tuloksellisuustietoja välillisesti hallinnoiduista avustusmenettelyistä kaikille koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston ohjelmille vuonna 2017 määritellyn avustusten tehokkaan hallinnoinnin kehyksen mukaisesti. Tuloksellisuutta mittaavissa järjestelmissä on edelleen kehittämisen varaa 3.17 Viime vuoden vuosikertomuksessa (18) tilintarkastustuomioistuin määritti julkisen tulosraportoinnin hyvien käytäntöjen aloja eri puolilla maailmaa toimivien julkishallintojen ja kansainvälisten organisaatioiden osalta. Komissiolle suositeltiin näiden hyvien käytäntöjen täytäntöönpanon harkitsemista. Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komission olisi kehitettävä tulosraportointiaan parantamalla sen virtaviivaisuutta, tasapainoisuutta, käyttäjäystävällisyyttä ja saatavuutta. Komissiolle suositeltiin myös annettavien tietojen laadun arvioimista. Komissio reagoi näihin suosituksiin ottamalla ne huomioon vuoden 2017 vuotuisia toimintakertomuksia koskevissa ohjeissaan. 3.18 Tämänvuotisessa kyselytutkimuksessa tilintarkastustuomioistuin keskittyi johdon käytettävissä oleviin tuloksellisuustietoihin (ks. laatikko 3.4 ). Kyselytutkimuksen tulokset viittasivat siihen, että tuloksellisuutta mittaavat järjestelmät kaipasivat edelleen kehittämistä. Tulokset vahvistivat erityisesti sen, että tuloksellisuustietojen oikea-aikaisuus oli ongelma (19). Komission keskusyksiköt ovat kehittäneet tuloksellisuutta koskevien kertomusten laadintaa varten laaja-alaisia ohjeita, malleja, koulutusta ja tiedonvaihtoa (esimerkiksi vuoden 2017 toimintakertomuksia varten julkaistiin ohjeet marraskuussa 2017). Kyselytutkimuksen tulokset osoittivat kuitenkin myös, että pääosastot toivoivat saavansa lisäohjeita kertomusten laadintaan. Tilintarkastustuomioistuin pani myös merkille, että vastaajat, jotka vastasivat kielteisemmin näihin kysymyksiin, käyttivät tuloksellisuustietoja yleensä harvemmin. 3.18 Komissio tunnustaa, että luotettavia ja kattavia tietoja rahoitusohjelmien ja muiden politiikkatoimien tuloksista ja vaikutuksista saadaan käyttöön vasta huomattavalla viipeellä. Komissio ottaa tämän mahdollisuuksien mukaan huomioon suunnittelussaan. Esimerkiksi kaikki komission pääosastot suunnittelevat arviointitoimiaan jatkuvan (vähintään) viisivuotisen ohjelman avulla saadakseen ajoissa tietoa tuloksellisuudesta raportointiaan varten. Suunnitelmaa on päivitettävä vuosittain. Komission keskusyksiköt antavat kattavia lisäohjeita kaikkien pääosastojen tuottamien merkittävien tulosraporttien laatimiseen ottaen huomioon vuosien mittaan tapahtuneen edistyksen. Tähän kuuluvat komission yksiköiden vuotuiset toimintakertomukset ja talousarvioesityksen liitteenä olevat ohjelmaselvitykset. Arviointeja varten annetaan ohjeita myös parempaa sääntelyä koskevissa suuntaviivoissa ja välineissä. Myös muun tyyppisiä tarkastuksia kuvaillaan. Ohjeita annetaan keskitetysti myös tarkoituksenmukaisten tulosraportointijärjestelmien suunnitteluun, jotta voidaan kerätä tehokkaasti tietoja ohjelmien toteutuksen ja tulosten seuraamiseksi tuloksekkaalla tavalla ja oikea-aikaisesti. Muodollisia ohjeita täydennetään järjestämällä koulutustilaisuuksia ja vaihtamalla parhaita käytäntöjä yksiköiden välillä. Laatikko 3.4 – Kyselytutkimuksen tulokset – Tuloksellisuustietojen kehys Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Jakso C – Komissio käyttää tuloksellisuustietoja hallinnoidakseen ohjelmia ja toimintapolitiikkoja, vaikka tarkoituksenmukaisiin toimiin ei aina ryhdytä, kun tavoitteita ei saavuteta Komissio käyttää saatavilla olevia tuloksellisuustietoja toimiensa hallinnoimiseen 3.19 Vastaajista 56 prosenttia kertoi käyttävänsä tuloksellisuustietoja päätöksenteossa joko usein tai erittäin usein. Neljä yleisintä tuloksellisuustietojen käyttötarkoitusta olivat strategioiden kehittäminen, päätösten parantaminen, tavoitteiden saavuttamisen arvioiminen ja tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin ryhtyminen (20). TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.20 Johdon on vaikea käyttää tuloksellisuustietoja sen arvioimiseen, miten ohjelmat ja toimintapolitiikat edistävät korkean tason tavoitteiden saavuttamista. Johto ei myöskään ole yksin vastuussa tuloksellisuudesta. Tämä johtuu siitä, että lainsäädäntövallan käyttäjillä ja muilla sidosryhmillä, etenkin jäsenvaltioilla, on merkittävä rooli tulosten saavuttamisessa ja vaikutuksen aikaansaamisessa. Aiempina vuosina tilintarkastustuomioistuin on todennut (21), että monet ohjelmien ja toimintapolitiikkojen tavoitteet otetaan suoraan toimintapoliittisista tai lainsäädännöllisistä asiakirjoista, joten ne ovat liian korkean tason tavoitteita ollakseen hyödyllisiä hallinnoinnin välineinä. Tilintarkastustuomioistuin suositteli (22) komissiolle myös tähän asiaan puuttumista. Komissio totesi, että oli vaikeaa luoda yhteyksiä hankkeista operatiivisella tasolla saatavilla olevan runsaan tiedon ja poliittisen tasolla laadittavien korkean tason toimintapolitiikkojen ja toteutettavan päätöksenteon välille. 3.20 Komissio katsoo, että on tärkeää erottaa selvästi toisistaan komission yksiköiden sisäinen tuloskehys ja rahoitusohjelmien tuloskehykset. Rahoitusohjelmien tavoitteet ja indikaattorit ovat lainsäädäntöprosessin tulos. Ne liittyvät ohjelmien eivätkä komission yksiköiden tuloksellisuuteen. Komissio on ehdottanut rahoitusohjelmien tuloskehysten vahvistamista osana tulevaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyviä ehdotuksia. Horisontti 2020 -ohjelman osalta katso komission vastaus tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2015 vuosikertomuksen suositukseen 1. Komission kyvystä seurata Eurooppa 2020 -strategiaa ja raportoida siitä kerrotaan komission vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2014 vuosikertomuksen kohtaan 3.97. Tavoitteiden ja niihin liittyvien indikaattoreiden välinen yhteys laajemmasta poliittisesta näkökulmasta tarkasteltuna on esitetty ohjelmaselvityksissä. 3.21 Komissio käyttää joka vuosi kolmea keskeistä raportointivälinettä – vuotuisia toimintakertomuksia, ohjelmaselvityksiä sekä vuotuisia hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksia – raportoidakseen toimintansa tuloksista sekä EU:n ohjelmien ja toimintapolitiikkojen tuloksista. Kuten alla olevasta laatikosta 3.5 käy ilmi, näissä kolmessa keskeisessä kertomuksessa raportointi perustuu tiettyihin suunnitteluasiakirjoihin (23). 3.21 Komissio toteaa, että tässä mainitut kolme kertomusta on laadittu asiaankuuluvien oikeudellisten velvoitteiden mukaisesti ja ne ovat vain osa EU:n politiikkojen tuloksellisuutta ja poliittisten painopisteiden toteuttamista koskevaa laajaa komission raportointia. Vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus ja ohjelmaselvitykset liittyvät ensisijaisesti EU:n talousarvion tuloksellisuuteen ja hallinnointiin. Laatikko 3.5 – Komission ja sen pääosastojen keskeiset tuloksellisuutta koskevat kertomukset (24) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.22 Nämä kolme kertomusta kattavat EU:n koko talousarvion ja kaikki sen toimintapoliittiset toimet. Laatikossa 3.6 esitetään yhteenveto kertomusten kohdeyleisöstä ja käyttötarkoituksesta. 3.22 Katso komission vastaus kohtaan 3.23. Laatikko 3.6 – Keskeisten tuloksellisuutta koskevien kertomusten kohdeyleisö ja käyttötarkoitus Mikä on kohdeyleisö? Miten kertomusta on tarkoitus käyttää? Ohjelmaselvitykset Asiakirja toimitetaan budjettivallan käyttäjille (Euroopan parlamentille ja neuvostolle) täydentämään esitystä yleiseksi talousarvioksi. Ohjelmaselvityksissä perustellaan meno-ohjelmia koskevat talousarviomäärärahapyynnöt ohjelman tuloksellisuutta, saavutettavaa EU:n lisäarvoa sekä (nykyistä ja tulevaa) toteuttamisastetta koskevan selvityksen perusteella. Vuotuiset toimintakertomukset Komission jäsenten kollegio Vuotuinen toimintakertomus on pääosastojen pääjohtajien hallintoraportti komission jäsenten kollegiolle. Se on komission sisäisen johdon tilivelvollisuuden tärkein väline (ks. vuoden 2017 vuotuisia toimintakertomuksia koskevat ohjeet). Vuotuiset hallinto- ja tuloksellisuuskertomukset Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle SEUT-sopimuksen 318 artiklan ja varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus (61) on tilivelvollisuuden väline, jota käytetään vastuuvapauden myöntävän viranomaisen kanssa vastuuvapausmenettelyssä. Hyväksymällä kertomuksen komission jäsenten kollegio ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.23 Keskeiset tuloksellisuutta koskevat kertomukset on tarkoitettu enemmänkin raportointivälineiksi kuin välineiksi, joilla komission pääosastot voivat hallita omaa tuloksellisuuttaan tai komission tuloksellisuutta kokonaisuutena. Tämä johtuu siitä, että kertomukset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia tai kattavia, ne laaditaan vain kerran vuodessa ja ne on tarkoitettu lähinnä pääosaston ulkopuolisille lukijoille. 3.23 EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus kuuluu komission osuuteen talousarvion vuotuisessa vastuuvapausmenettelyssä. Siinä otetaan huomioon kaikki asiaankuuluvat tiedot, kuten väliarvioinnit, eikä pelkästään vuosittaisia tuloksia. Vuotuinen toimintakertomus on pääjohtajien ja toimialajohtajien komission kollegiolle antama hallintokertomus. Se on komission johdon vastuuvelvollisuuden tärkein väline, ja se on yksityiskohtainen ja kattava. Siinä kerrotaan kaikista komission yksiköiden strategisissa suunnitelmissaan kaudelle 2016–2020 valitsemista indikaattoreista, jotka ovat keskeisiä mitattaessa komission yksiköiden tuloksellisuutta ja osuutta Junckerin komission poliittisten painopisteiden edistämisessä. Vuotuinen toimintakertomus on siten tarkoitettu sekä ulkopuoliselle yleisölle että komission johdolle hallintoa koskevien tietojen lähteeksi. Komissio toteaa myös, että monia keskeisiä indikaattoreita, kuten Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita, päivitetään ja niistä raportoidaan säännöllisemmin. Komission yksiköitä kannustetaan seuraamaan säännöllisesti edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa esimerkiksi hallintosuunnitelmiensa väliarviointien yhteydessä. 3.24 Joissakin tapauksissa keskeisiä tuloksellisuutta koskevia kertomuksia (ja erityisesti vuotuisia toimintakertomuksia) voidaan kuitenkin käyttää tuloksellisuuden hallinnassa. i) Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto hyödyntää vuotuisen toimintakertomuksen julkista luonnetta organisaatiomuutosten edistämiseen. Se raportoi vertailutietoja kumppanimaissa toimivien edustustojen tuloksellisuudesta (25) motivoidakseen kyseisiä edustustoja parempiin tuloksiin. ii) Vaikka vuotuisen toimintakertomuksen ilmoitettu tarkoitus on tilivelvollisuuden varmistaminen, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastot ovat käyttäneet sitä myös välineenä, jonka avulla ylempi johto voi seurata työohjelmien toteutumista (26). Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto näkee vuotuisen toimintakertomuksen mahdollisuutena tarkistaa, onko kaikki sujunut suunnitelmien mukaan, ja jos ei, tunnistaa syitä ja käsitellä ratkaisuja. 3.24 Katso komission vastaus kohtaan 3.23. 3.25 Vuotuiset toimintakertomukset ovat julkisesti saatavilla olevia asiakirjoja, mutta komissio ei ole arvioinut, miten hyvin ne tavoittavat kansalaiset. Europa-verkkosivustolla (27) käyvien lukumäärä antaa kuitenkin olettaa, että kansalaisten kiinnostus on vähäistä. 3.25 Katso komission vastaus kohtaan 3.23. Korjaaviin toimiin ei aina ryhdytä, kun tavoitteita ei saavuteta 3.26 Tuloksellisuustietojen keskeisiin käyttökohteisiin lukeutuu tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen mittaaminen, jotta tarvittaessa voidaan ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin ja viime kädessä saavuttaa tuloksia. Tiedon siitä, että heikolla tuloksellisuudella on seurauksia, pitäisi motivoida johtoa käyttämään tuloksellisuustietoja. Tilintarkastustuomioistuimen johdon parissa tekemään kyselytutkimukseen sisältyi kysymys siitä, mitä vastaajien kokemuksen mukaan tapahtuu, jos tulostavoitteet suhteessa meno-ohjelmiin tai toimintapolitiikkoihin saavutetaan (ks. laatikko 3.7 ) tai jos niitä ei saavuteta (ks. laatikko 3.8 ). Kyselytutkimuksen tulosten mukaan heikko tuloksellisuus ei johda kaikissa tapauksissa korjaaviin toimenpiteisiin; viidesosassa tapauksista vastaajat totesivat, että muutoksia ei tehty, jos tavoitteita ei saavutettu. Toimintasuunnitelmien laatiminen on tehtävien päätösten yleisin tyyppi. Seuraavaksi yleisin on lisäanalyysi, joko tehostetun seurannan tai lisäarvioinnin muodossa. Tällaiset toimenpiteet eivät kuitenkaan sinällään korjaa havaittuja ongelmia. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tavoitteen saavuttamatta jäämisellä oli todennäköisemmin seurauksia niillä pääosastoilla, joilla tuloksellisuustietoja käytettiin runsaasti. 3.26 Tuloksellisuustietojen käytön tarkoitus on tuloksellisuuden seuraaminen sekä tavoitteen ja todellisuuden välisen eron mittaaminen ja tarvittavien muutosten tekeminen. Tämä perustuu yleensä laajaan arviointiin siitä, mitkä ovat perimmäiset syyt siihen, että tulokset poikkeavat tavoitteesta. Kuten tilintarkastustuomioistuin tuo esiin, yli 70 prosenttia vastaajista ilmoitti, että jos tavoitteita ei saavuteta, toimintasuunnitelmia kehitetään edelleen ja seurantaa tiivistetään. Yli 60 prosenttia vastaajista kertoi, että jos tavoitteita ei saavuteta, tehdään arviointi. Komissio toteaa myös, että komissiolla on EU:n talousarvion hallinnoinnin suhteen useita rajoituksia, jotka johtuvat monivuotisesta rahoituskehyksestä ja budjettiviranomaisen tekemistä vuotuiseen talousarvioon liittyvistä päätöksistä. Laatikko 3.7 – Mitä tapahtuu, jos tavoitteet saavutetaan tai ylitetään? Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus. Laatikko 3.8 – Mitä tapahtuu, jos tavoitteita ei saavuteta? Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET Jakso D – Komissio ei yleensä selitä tuloksellisuustietojen käyttöä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan 3.27 Avoimuuden ja tilivelvollisuuden vuoksi sidosryhmien on voitava nähdä keskeisissä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissa, miten komissio käyttää käytettävissään olevia tuloksellisuustietoja (28). Tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan komissio pyrkii esittämään johdonmukaisen ”tuloksellisuuskertomuksen” (29) edistymisestä kohti tavoitteita. Kyseiset kertomukset ovat uskottavampia, jos ne perustuvat todentavaan aineistoon. Niissä on selitettävä, mitä päätöksiä on tehty, ja myös se, miten kyseisissä päätöksissä otettiin huomioon saatavilla olleet tuloksellisuustiedot. 3.27 Komissio myöntää, että tuloksellisuudesta raportoimisen on perustuttava todentavaan aineistoon, ja se sisällyttää tämän aineiston tuloksellisuutta koskeviin kertomuksiinsa. 3.28 Komission keskusosastot antavat ohjeita pääosastoille strategisten suunnitelmien, hallintosuunnitelmien ja vuotuisten toimintakertomusten valmistelua varten. Vaikka pääosastojen on ohjeiden mukaan esitettävä tuloksellisuustiedot, kun ne raportoivat toiminnastaan, pääosastoja ei vaadita selittämään, miten tietoja on käytetty toiminnan kehittämiseen. 3.28 Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetyt tiedot vaikuttavat strategisissa suunnitelmissa asetettuihin monivuotisiin tavoitteisiin, joilla on monivuotisia välitavoitteita. Ne ovat siten yksi seurannan vaihe, niitä käytetään tulevan vuoden hallintosuunnitelmissa esitettävien tuotosten perustana ja ne vaikuttavat tästä vaiheesta lähtien erityistavoitteiden saavuttamiseen. 3.29 Pääosastot mainitsevat käyttäneensä tuloksellisuustietoja kertomuksissaan mutteivät anna enempää selityksiä. 3.29 i) Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston kertomuksissa (30) kuvataan yleisesti periaatteet, joiden mukaan tuloksellisuustietoja käytetään päätöksenteon tukena (31). Kertomuksissa annetaan kuitenkin vain vähän täsmällisiä esimerkkejä, joilla pyritään osoittamaan, miten se käytännössä tapahtuu. i) Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston (PO AGRI) vuoden 2016 vuotuisessa toimintakertomuksessa esitellään useita konkreettisia tapauksia, jotka kuvaavat, miten tuloksellisuutta koskevia tietoja käytetään päätöksenteon tukena. Pääosasto määrittelee vuoden 2016 vuotuisessa toimintakertomuksessaan yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäiseksi keskeiseksi tulosindikaattoriksi maatalouden tuotannontekijätulon (ks. sivu 15). Lisäksi se selvittää maitotuotealan hintapainetta ja kertoo kahdesta apupaketista, jotka on hyväksytty vastauksena tähän paineeseen (ks. sivut 21–22). Saman toimintakertomuksen sivuilla 25–26 kerrotaan laajakaistan levinneisyyseroista maaseutualueilla ja niihin puuttumisesta perustamalla laajakaistaa käsitteleviä virastoja. Viherryttämisen toteuttamiseen liittyen PO AGRI teki arvioinnin sitä, miten järjestelmää on sovellettu ensimmäisen vuoden aikana. Arvioinnissa havaittiin puutteita, joiden vuoksi järjestelmässä ei saavutettu toiminnan koko potentiaalia. PO AGRI ehdotti parannuksia asiaa koskevaan lainsäädäntöön (ks. vuoden 2016 vuotuisen toimintakertomuksen sivut 32–33). ii) Viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto toteaa vuotuisessa toimintakertomuksessaan 2016, että vuosien 2016–2020 sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman valmistelussa on hyödynnetty merkittävästi aiemman toimintasuunnitelman 2011–2015 arviointituloksia (32). Toimintakertomuksessa ei selitetä täsmällisesti, miten kyseiset tulokset ovat vaikuttaneet uuteen toimintasuunnitelmaan. ii) Vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetään yhteenveto vuoden toimista. Ei olisi tarkoituksenmukaista kuvailla tässä kertomuksessa yksityiskohtaisesti, miten yksittäiset poliittiset päätökset on tehty. Yksiköitä kannustetaan antamaan linkkejä tarkempiin tietoihin – tässä tapauksessa asiaankuuluvaan arviointiin. 3.30 Komission meno-ohjelmia koskeva vuosikertomus (33) sisältää jakson ”ohjelman tarkistus”, jossa on alajakso ”tuleva täytäntöönpano” (34). Kyseiseen jaksoon sisältyvien suunnitelmien perusteluina on toisinaan yleisiä lausuntoja tuloksellisuudesta. Niissä ei kuitenkaan selitetä sitä, miten vallitsevaa tilannetta koskevaa palautetta hyödynnettiin suunnitelmien laatimisessa. Esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelman tulevan täytäntöönpanon suunnittelua kutsutaan ”näyttöön perustuvaksi prosessiksi” (35), koska siihen kuului ”sidosryhmien laaja kuuleminen”. Siinä ei kuitenkaan esitetä yksityiskohtia mahdollisista muutoksista, jotka on tehty kuulemisen perusteella. 3.30 Tulevaa täytäntöönpanoa koskevan jakson tarkoituksena on antaa kuva tulevista toteutettavista toimista ja niiden odotetuista tuotoksista/tuloksista. Siinä kuvaillaan odotettavissa olevia olennaisia tapahtumia, eikä se ole itsessään suunnitteluväline. 3.31 Tuloksellisuutta koskevien kertomusten arvioinnin yhteydessä havaittiin kuitenkin joitakin hyviä käytäntöjä. Esimerkiksi koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston strategiaan kuului selkeästi tuloksellisuustietojen hyödyntäminen toimintapolitiikan suunnittelussa ja investointistrategioiden laatimisessa (36). Koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto korostaa vuosia 2016–2020 koskevassa strategisessa suunnitelmassaan indikaattorien ja arviointitulosten välistä yhteyttä perustana toimintapoliittiselle strategialleen ja EU:n rahoituksen määrälle, jonka se aikoo käyttää vuoteen 2020 mennessä (37). Kun koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto kuvailee arviointeja, jotka se aikoo suorittaa, se selittää myös, miten kyseisiä arviointeja käytetään neljään kahdeksasta suunnitellusta arvioinnista, jotka sisältyvät vuosien 2016–2020 strategiseen suunnitelmaan. Jakso E – Tuloksellisuuden kulttuurin odotetaan kehittyvän edelleen 3.32 Komissio etsii mahdollisuuksia tehdä toimintakulttuuristaan entistä tuloslähtöisempää. 3.32 i) Sen ehdottamassa tarkistetussa varainhoitoasetuksessa luodaan perusta yksinkertaistamiselle, ja maksuista voidaan tehdä entistä suoremmin riippuvaisia tuloksista (38). ii) Komissio teki ensimmäistä kertaa perusteellisen menojen uudelleenarvioinnin ottaen huomioon EU:n lisäarvon (39). iii) Komissio on todennut, että tuloksellisuusindikaattoreita (40) on liian monta ja jotkin niistä ovat merkityksettömiä. Se on siksi alkanut tarkistaa tuloksellisuusindikaattoreitaan. Tuloksellisuusindikaattoreita tarkistetaan sen varmistamiseksi, että niillä mitataan tuloksia, joihin pääosastot voivat vaikuttaa. iii) Katso komission vastaus kohtaan 3.20. Komissio teki komission yksiköiden käyttämien tavoitteiden ja indikaattoreiden kattavan arvioinnin osana strategia- ja hallintosuunnitelmien uudistusta. iv) Jotkin pääosastot, kuten kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, pyrkivät siirtymään valmiiden hankkeiden tulosraportoinnista meneillään olevien hankkeiden tulosraportointiin. v) Komissio ja budjettivallan käyttäjä voivat hyötyä ”Tuloksiin keskittyvä talousarvio” -aloitteesta. 3.33 Tilintarkastustuomioistuimen tapaamisissa pääosastojen edustajien kanssa haastatellut korostivat erilaisia haasteita ( laatikko 3.9 ). Useat näistä haasteista mainittiin myös OECD:n ja komission kertomuksissa (41) (42). Laatikko 3.9 – Kuuden haastatellun pääosaston mainitsemat haasteet tuloksellisuustietojen käytössä Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.34 Kyselytutkimus sisälsi kysymyksiä tuloksellisuutta koskevista asenteista (ks. laatikko 3.10 ). Vaikka yleiset tulokset olivat myönteisiä, vastaajien mielipiteet vaihtelivat huomattavasti. Kielteisen vastauksen antaneet vastaajat käyttivät tuloksellisuustietoja yleensä harvemmin. Tutkimuksessa havaittiin myös, etteivät ylemmät johtajat käyttäneet tuloksellisuustietoja yksikönpäällikköjä useammin. 3.35 Tutkimuksen tulokset viittasivat siihen, että tarvitaan selvästi lisää tuloksellisuustietojen käyttöä koskevaa koulutusta sekä entistä parempaa tiedon jakamista hyvistä käytännöistä. Haastatellut pääosastot kertoivat useista hyvistä käytännöistä. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan kyseisiä hyviä käytäntöjä voitaisiin jakaa muille pääosastoille. Myös käsityksissä havaittiin joitakin eroja. Haastatelluilta kysyttiin, ovatko he sitä mieltä, että johtajilla ja henkilöstöllä on merkittävä rooli tuloksellisuustoimenpiteiden kehittämisessä. Haastatelluista ylemmistä johtajista 80 prosenttia katsoi, että johtajilla oli merkittävä rooli, ja 84 prosenttia katsoi, että henkilöstöllä oli merkittävä rooli. Kun yksikönpäälliköille esitettiin sama kysymys, vain 52 prosenttia katsoi, että johtajilla oli merkittävä rooli, ja 53 prosenttia katsoi, että henkilöstöllä oli merkittävä rooli. Tämä antaa ymmärtää, että komission ylemmillä johtajilla on keskijohtoa myönteisempi näkemys tuloksellisuutta koskevista asenteista komissiossa. Laatikko 3.10 – Kyselytutkimuksen tulokset – Tuloksellisuuden kulttuuri Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.36 Kyselytutkimukseen saaduissa vastauksissa mainittiin useita mahdollisuuksia kehittää tuloksellisuustietojen käyttöä (ks. laatikko 3.11 ). Vastaajat korostivat useimmin sitä, että komission on muutettava toimintakulttuuriaan, jotta siitä tulee tuloslähtöisempää. He totesivat, että komission olisi keskityttävä vähemmän varojen käyttämisen seurantaan ja menojen sääntöjenmukaisuuden arviointiin (koska EU:n talousarvion kokonaisvirhetaso laskee joka vuosi). Sen sijaan komission olisi käytettävä entistä enemmän tulosjohtamistekniikoita ja keskityttävä suunniteltujen tulosten ja vaikutusten saavuttamiseen (43). 3.36 Toimintakulttuurin muutoksesta komissio on sitä mieltä, että tuloksellisuuden kulttuuri on jo hyvin vakiintunut sen yksiköihin: OECD havaitsi vuonna 2017, että EU:n tuloksellisuuteen ja tuloksiin perustuva budjetointijärjestelmä on edistynyt ja tarkasti määritelty, ja sen tulosbudjetointikehysten indeksitaso on korkeampi kuin minkään OECD-maan. Sen mukaan EU:n budjettikäytäntöihin kuuluu monia tehokkaita ja innovatiivisia näkökohtia, joista voi olla hyötyä kansallisille hallinnoille niiden pohtiessa omia tuloslähtöisiä budjettiuudistusohjelmiaan. OECD totesi myös, että yleisemmin ottaen komissio on virtaviivaistanut raportointiaan huomattavasti viime vuosina, minkä seurauksena tuloksellisuudesta ja tuloksista saadaan selvempi näkemys uuden vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen avulla (44). Komissio haluaa myös mainita edellä kohdassa 3.32 esitetyt esimerkit toimista, jotka komissio on toteuttanut tuloksellisuuden kulttuurin vahvistamiseksi. Laatikko 3.11 – Kyselytutkimuksen viimeinen kysymys: ”Mitä muuttaisit, niin että tuloksellisuustietoja käytettäisiin entistä paremmin pääosastollasi?” Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET OSA 2 – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TULOKSELLISUUSTARKASTUSTEN TULOKSET: JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET, JOILLA OLI SUURIN VAIKUTUS Johdanto 3.37 Tilintarkastustuomioistuin julkaisee joka vuosi erityiskertomuksia, joissa tutkitaan, miten hyvin moitteettoman varainhoidon periaatteita on sovellettu EU:n talousarvion toteuttamisessa. Tilintarkastustuomioistuin antoi 27 erityiskertomusta (45) vuonna 2017 (ks. laatikko 3.12 ). Ne kattoivat kaikki monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet (46) ja sisälsivät yhteensä 238 suositusta monista eri aiheista ( laatikko 3.13 ). Tilintarkastustuomioistuin julkaisi myös neljä erityiskertomusta aiheesta ”Toimivat sisämarkkinat ja kestävä rahaliitto”. Julkaistut vastaukset kertomuksiin osoittavat, että tarkastuskohde (yleensä komissio) on hyväksynyt yli kaksi kolmasosaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksista ( laatikko 3.14 ). Liite 3.3 on yhteenveto jäsenvaltioille vuoden 2017 erityiskertomuksissa annetuista suosituksista. Laatikko 3.12 – Useissa erityiskertomuksissa arvioidaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden täytäntöönpanoa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Laatikko 3.13 – Suositukset kattavat lukuisia eri aiheita Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Laatikko 3.14 – Tarkastuskohteet hyväksyvät suurimman osan suosituksista Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET Otsakkeet 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” 3.38 Vuonna 2017 annettiin seitsemän erityiskertomusta näistä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeista (47). Huomiota olisi kiinnitettävä joihinkin keskeisiin johtopäätöksiin ja suosituksiin, jotka esitetään kolmessa näistä kertomuksista. i) Erityiskertomus nro 2/2017 – Koheesioalan kauden 2014–2020 kumppanuussopimuksia ja ohjelmia koskevat komission neuvottelut 3.39 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kumppanuussopimukset olivat olleet vaikuttavia rahoituksen keskittämisessä EU 2020 -strategiaan ja että toimenpideohjelmilla oli vankka ”toimintalogiikka”. Tuotoksille ja tuloksille oli kuitenkin määritelty ohjelmakohtaisia ja yhteisiä indikaattoreita. Tilanne oli tuottanut liian monta indikaattoria, mikä uhkasi aiheuttaa ylimääräistä hallinnollista rasitusta ja ongelmia yhdistämisvaiheessa kansallisella ja EU:n tasolla. 3.39 Komissio toteaa, että ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita ei ole tarkoitettu koottavaksi yhteen EU:n tasolla. Ohjelmakohtaiset indikaattorit soveltuvat tavoitteiden asettamiseen ja tulosraportointiin tavoitteisiin nähden. Sen sijaan yhteiset indikaattorit mahdollistavat saavutuksista raportoinnin sellaisten ennalta määritettyjen luokkien perusteella, jotka kuvastavat kaikkialla EU:ssa yleisiä investointeja. Ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit viittaavat fyysisiin tuotteisiin, jotka auttavat käsittämään ohjelmien EU:n rahoittamilla tukitoimilla aikaansaadut muutokset. Tukitoimet räätälöidään paikkalähtöisten kehityksen pullonkaulojen poistamiseksi. Määritelmänsä mukaisesti niiden on koskettava kyseistä aluetta ja toimea. 3.40 Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että 3.40 — jäsenvaltiot luopuvat tarpeettomista ohjelmakohtaisista indikaattoreista — komissio antaa ”tuotokselle” ja ”tulokselle” yhteisesti käytettäväksi tarkoitetun määritelmän ja ehdottaa sen sisällyttämistä varainhoitoasetukseen, määrittää tuloksellisuuden mittaamiseen parhaiten soveltuvat tuotos- ja tulosindikaattorit ja soveltaa tulosbudjetointia. — Tarkistetussa varainhoitoasetuksessa käytetään tuloksellisuutta koskevaa yhdenmukaista terminologiaa. Tuotos- ja tulosindikaattoreiden määritelmä on nyt otettu huomioon komission asetusehdotuksessa vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta koskevista yleisistä säännöksistä (COM(2018) 375 final). Komission asetusehdotus Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella (COM(2018) 372 final) sisältää luettelon yhteisistä tuotos- ja tulosindikaattoreista. Yhteisten indikaattoreiden luettelo on laajempi kuin kauden 2014–2020 luettelo, minkä odotetaan auttavan vähentämään ohjelmakohtaisten indikaattoreiden määrää. Tulosbudjetin käsitteestä komissio toteaa, että EU:n talousarvio on jo tulosbudjetti. Sen ansiosta budjettiviranomainen voi ottaa tuloksellisuustiedot huomioon talousarviomenettelyn aikana antamalla ohjelmien tavoitteita ja edistymistä niiden saavuttamisessa koskevia tietoja ohjelmaselvityksissä, jotka liitetään talousarvioesitykseen. ii) Erityiskertomus nro 5/2017 – Nuorisotyöttömyys 3.41 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että nuorisotakuun täytäntöönpanossa oli edistytty, ja vaikka jonkinlaisia tuloksia oli saavutettu, tilanne ei vastannut nuorisotakuun käynnistämisen yhteydessä esitettyjä odotuksia. Nuorisotakuun tavoitteena oli tarjota kaikille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille täydennyskoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelujakso neljän kuukauden sisällä koulutuksen päättymisestä tai työttömäksi jäämisestä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että nuorisotyöllisyysaloitteen vaikutus nuorisotakuun tavoitteiden saavuttamiseen oli tarkastuksen ajankohtana hyvin vähäinen. 3.41 Siitä lähtien kun nuorisotakuun täytäntöönpano aloitettiin käytännössä vuonna 2014, on tehty joka vuosi yli viisi miljoonaa rekisteröintiä, ja vuodesta 2014 lähtien joka vuosi yli 3,5 miljoonaa nuorta on saanut työ-, koulutus-, harjoittelu- tai oppisopimuspaikan (lähde: työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston nuorisotakuutietokanta). Tällä hetkellä työttömien nuorten määrä on vähentynyt 2,2 miljoonalla ja työelämän, koulutuksen tai työharjoittelun ulkopuolella olevien nuorten määrä 1,4 miljoonalla ( lähde : Eurostat). Nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitetut toimet jatkuvat vähintään vuoteen 2023 ja tukevat yhä useampia nuoria, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella. Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa asuvat nuorisotyöttömyydestä kärsivät nuoret voivat saada edelleen tukea, komission ehdotuksessa Euroopan sosiaalirahasto plus -ohjelmaksi (ESR+) vuosiksi 2021–2027 edellytetään, että jäsenvaltiot, joissa on paljon nuoria työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, kohdistavat vähintään 10 prosenttia ESR+ -varoistaan nuorten työllistämistoimiin. Ehdotuksessa hyödynnetään vuosien 2014–2020 tuloksia ja yksinkertaistetaan myös joitakin vaatimuksia nuorisotakuun täytäntöönpanon kannalta keskeisten toimenpiteiden toteuttamisen helpottamiseksi. 3.42 Tilintarkastustuomioistuin suositti erityisesti, että jäsenvaltiot 3.42 — laativat kattavan selvityksen kustannuksista, jotka aiheutuvat nuorisotakuun täytäntöönpanosta koko työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan nuoren väestön osalta ja asettavat etusijalle saatavilla olevan rahoituksen mukaan täytäntöönpantavat toimenpiteet — Komissio toteaa, että suositus on osoitettu ensisijaisesti jäsenvaltioille. Komissio pitäisi erittäin suotavana paremman selvityksen laatimista arvioiduista kustannuksista, jotka aiheutuvat kaikista nuorisotakuun täytäntöönpanemiseksi suunnitelluista toimenpiteistä, ja tukee jäsenvaltioita laatimisprosessissa niiden pyynnöstä aina, kun se on mahdollista. — varmistavat, että tarjouksia pidetään laadukkaina vain, jos ne vastaavat osallistujan profiilia ja työmarkkinoiden kysyntää ja johtavat kestävään integroitumiseen työmarkkinoille — Komissio toteaa, että suositus on osoitettu jäsenvaltioille. Komissio tarkastelee mahdollisuutta keskustella laatukriteerien standardeista työllisyyskomitean suorittaman nuorisotakuun seurantatyön yhteydessä. iii) Erityiskertomus nro 15/2017 – Ennakkoehdot ja suoritusvaraus koheesioalalla 3.43 Erityiskertomuksessa todettiin, että ennakkoehdot loivat yhdenmukaisen kehyksen sen arviointiin, kuinka valmiita jäsenvaltiot olivat panemaan täytäntöön EU:n rahastoja ohjelmakauden 2014–2020 alussa. On kuitenkin epäselvää, missä määrin tämä on johtanut muutoksiin käytännön tasolla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, etteivät tuloskehys ja suoritusvaraus todennäköisesti johda siihen, että koheesiovaroja kohdennettaisiin tuloksekkaammille ohjelmille merkittävästi uudelleen kaudella 2014–2020. 3.43 Komissio katsoo, että ennakkoehtojen aiheuttamien muutosten osalta jo sellaisten vähimmäisehtojen käyttöönoton, joita ei ollut missään aiemmissa koheesiopolitiikan kehyksissä, voidaan olettaa parantavan varojen käytön tuloksellisuutta ja tehokkuutta. Komissio voi arvioida ennakkoehtojen lopullista vaikutusta hankkeiden/ohjelmien täytäntöönpanon jälkeen. Lisäksi tuloskehys on vain yksi useista tulossuuntautuneisuuden osatekijöistä. Tuloskehys ja suoritusvaraus otettiin käyttöön tukemaan tuloskeskeisyyttä ja unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategian tavoitteiden saavuttamista. Niillä ei ollut tarkoitus kohdentaa koheesiovaroja merkittävästi uudelleen. Jos ohjelmissa ei kuitenkaan saavuteta tuloskehyksen välitavoitteita, suoritusvaraus voidaan kohdentaa uudelleen muille, tuloksekkaammille ohjelmille. 3.44 Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 3.44 — kehittää edelleen ennakkoehtoja välineenä, jolla voidaan arvioida jäsenvaltioiden valmiutta panna täytäntöön EU:n rahastoja — Komissio hyväksyi suosituksen sillä edellytyksellä, että ennakkoehdot säilytetään vuoden 2020 jälkeen. — harkitsee suoritusvarauksen muuttamista vuoden 2020 jälkeen nykyistä tulossuuntautuneemmaksi välineeksi, jolla kohdennetaan varoja niihin ohjelmiin, joissa on saavutettu hyviä tuloksia. — Komissio hyväksyi suosituksen sillä edellytyksellä, että tuloskehys ja varaus säilytetään vuoden 2020 jälkeen. Komission ehdotuksessa vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta koskevista yleisistä säännöksistä annettavaksi asetukseksi (COM(2018) 375 final) vahvistetaan tuloskehystä koskevat säännökset. Tuloskehys koostuu sekä tuotos- että tulosindikaattoreista, joita varten on asetettava välitavoitteet ja tavoitteet. Tuloksellisuuden tarkastelu korvataan väliarvioinnilla, joka perustuu muun muassa siihen, miten hyvin tuloskehyksen välitavoitteet on saavutettu vuoden 2024 loppuun mennessä. Otsake 2 ”Kestävä kasvu ja luonnonvarat” 3.45 Vuonna 2017 annettiin kuusi erityiskertomusta, jotka liittyivät monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 2 (48). Kolmessa näistä kertomuksista arvioitiin yhteisen maatalouspolitiikan tuloksellisuuteen liittyviä näkökohtia. Kertomuksissa esitettävät johtopäätökset ovat erityisen merkittäviä, kun otetaan huomioon käynnissä oleva yhteisen maatalouspolitiikan uudistus ja uusi tuloksellisuuteen perustuva täytäntöönpanomalli, josta ilmoitetaan komission tiedonannossa ”Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuus”. i) Erityiskertomus nro 16/2017 – Maaseudun kehittämisohjelmat 3.46 Tässä erityiskertomuksessa todettiin, että tällä kaudella maaseudun kehittämismenoissa olisi keskityttävä enemmän tuloksiin mutta että tätä tavoitetta ei ole saavutettu tarvittavien tuloksellisuustietojen puutteen takia. Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaan olisi kehitettävä yhteiset tulossuuntautuneet indikaattorit ja niiden olisi sovelluttava maaseudun kehittämistoimien tulosten ja vaikutusten arviointiin. 3.46 Vastauksessaan erityiskertomuksen 16/2017 suositukseen 4 komissio sitoutui analysoimaan mahdollisia keinoja parantaa yhteisen maatalouspolitiikan tuloksellisuuden mittaamista kokonaisuudessaan. Komissio antoi 1. kesäkuuta 2018 asetusehdotuksen COM(2018) 392 final (YMP:n strategiasuunnitelmat). Uuden täytäntöönpanomallin yhteydessä on kehitetty yhteiset tulossuuntautuneet indikaattorit: asetuksen VII osastossa otetaan käyttöön tuloksellisuuden seuranta- ja arviointikehys, jossa vahvistetaan säännöt sille, mitä ja milloin jäsenvaltioiden on raportoitava yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmiensa edistymisestä, sekä säännöt sille, miten edistymistä seurataan ja arvioidaan. ii) Erityiskertomus nro 10/2017 – Sukupolvenvaihdokset 3.47 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että nuorille viljelijöille tarkoitetun EU:n tuen tavoitteet ja odotetut tulokset oli määritelty huonosti. Tilintarkastustuomioistuin suositti parantamaan toimintalogiikkaa. Tätä silmällä pitäen tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komission olisi parannettava tarpeidenarviointimenettelyä, valittava ne tukimuodot, jotka vastaavat havaittuja tarpeita parhaiten, ja määriteltävä erityiset ja määrälliset tulostavoitteet. 3.47 Vastauksessaan erityiskertomuksen 10/2017 suositukseen 1 komissio lupasi analysoida ja harkita nuorten viljelijöiden tukemiseen sopivia mahdollisia toimintapoliittisia välineitä ja niiden toimintalogiikkaa tulevien lainsäädäntöehdotusten laatimisen yhteydessä. Komissio antoi 1. kesäkuuta 2018 asetusehdotuksen COM(2018) 392 final (YMP:n strategiasuunnitelmat). Ehdotuksen uuden täytäntöönpanomallin mukaan jäsenvaltiot laativat yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmansa, joihin kuuluu tarpeiden ennakkoarviointi. Suunnitelmissa kuvaillaan sen pohjalta räätälöityjä toimia, joilla täytetään kartoitetut tarpeet ja pyritään toteuttamaan poliittiset tavoitteet. Asetuksen 6 artiklan g kohdassa asetetaan muun muassa seuraava erityistavoite: houkutellaan alalle nuoria viljelijöitä ja helpotetaan yritystoiminnan kehittämistä maaseutualueilla. Tähän tavoitteeseen liittyen käytetään erityistä tulosindikaattoria sekä ennakkotavoitearvon että toteutuneen arvon määrittelemiseen. Menettelyyn kuuluu, että komissio arvioi ja hyväksyy nämä yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmat. iii) Erityiskertomus nro 21/2017 – Viherryttämistoimet 3.48 Tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei komissio ollut määritellyt, mitä viherryttämistoimilla oli tarkoitus saada aikaan. Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että nollavaikutusta esiintyi paljon ja että vaatimukset olivat vähäisiä. Näistä syistä tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei viherryttäminen todennäköisesti merkittävästi paranna ympäristön ja ilmaston tilaa. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio kehittää kattavan toimintalogiikan EU:n maataloustoimenpiteille, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä ja ilmastoa. Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaan toimintalogiikan olisi perustuttava ajantasaiseen tieteelliseen käsitykseen ja sisällettävä erityisiä tavoitteita. Tilintarkastustuomioistuin suositti edelleen, että kaikki nykyiset ympäristövaatimukset yhdistetään ja niistä muodostetaan uusi ympäristöä koskeva sääntöperusta, jota sovelletaan kaikkiin yhteisen maatalouspolitiikan edunsaajiin, ja että ohjelmien toimet menevät ympäristöä koskevaa sääntöperustaa pidemmälle ja niissä keskitytään tulostavoitteiden saavuttamiseen. 3.48 Komissio hyväksyi erityiskertomuksen 21/2017 suositukset pääkohdiltaan. Komissio antoi 1. kesäkuuta 2018 asetusehdotuksen COM(2018) 392 final (YMP:n strategiasuunnitelmat), jossa kehitetään yhteisen YMP:n uusien ympäristöön ja ilmastoon liittyvien välineiden toimintalogiikkaa. Tähän uuteen vihreään arkkitehtuuriin kuuluu tehostettu ehdollisuus. Siinä edellytetään, että saadakseen YMP:n tuen täysimääräisenä tuensaajien on noudatettava ympäristöä, ilmastonmuutosta, kansanterveyttä, eläinten terveyttä, kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia koskevia perusvaatimuksia, myös asioissa, jotka kuuluivat aiemmin viherryttämisen piiriin. Ehdollisuus koskee kaikkia YMP:n tuensaajia, ja se muodostaa ympäristön ja ilmaston perusskenaarion ytimen. Jäsenvaltiot määrittelevät sen ulkopuolelle jäävät vapaaehtoiset järjestelmät, kuten ensimmäisen pilarin uuden ympäristöjärjestelmän ja toisen pilarin mukaiset maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumukset osana laajempaa toimenpidetyyppiä, joka tarjoaa tukea erilaisille johdon sitoumuksille. Kaikki nämä toimenpiteet ovat osa ohjelmoitua lähestymistapaa, jolla pyritään tulostavoitteiden saavuttamiseen. Otsakkeet 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” ja 4 ”Globaali Eurooppa” 3.49 Tilintarkastustuomioistuin antoi viisi erityiskertomusta (49) näistä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeista. Huomiota olisi kiinnitettävä joihinkin keskeisiin johtopäätöksiin ja suosituksiin, jotka esitetään neljässä näistä kertomuksista. i) Erityiskertomus nro 3/2017 – Tunisia 3.50 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n tuki Tunisialle oli yleensä käytetty hyvin. Tuella oli edistetty merkittävästi maan siirtymistä demokratiaan ja maan taloudellista vakautta vuosien 2010–2011 vallankumouksen jälkeen. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että komissio oli ollut liian kunnianhimoinen. Se oli yrittänyt käsitellä liian monia painopisteitä suhteellisen lyhyessä ajassa. Tämä oli johtanut useisiin puutteisiin tuen hallinnoinnissa komissiossa. 3.50 Kertomuksessa tunnustetaan, että EU:n tuki Tunisialle on yleisesti ottaen käytetty hyvin. EU:n tuella edistettiin merkittävästi valtion taloudellista ja poliittista vakautta vallankumouksen jälkeen erityisesti tukemalla merkittäviä sosioekonomisia ja poliittisia uudistuksia. Kunnianhimoisen tavoitetason osalta komissio toteaa, että toimia tarvittiin useilla aloilla Tunisian vallankumouksen jälkeen kohtaamien sosioekonomisten haasteiden vuoksi. Tähän mennessä saavutetut tulokset ovat hyviä, sillä EU:n avulla on parannettu merkittävästi maan sosioekonomista ja poliittista vakautta vallankumouksen jälkeen. Komissio painottaa, että se on noudattanut omaa tuen keskittämistä koskevaa politiikkaansa. Vaikka tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana toteutettiinkin monenlaisia toimia, ne olivat yhdistetyssä tukikehyksessä 2014–2016 määritettyjen kolmen keskeisen toiminta-alan mukaisia. Komission tuen tuloksellisuus ja kestävyys ovat aina olleet keskeisiä huomioon otettavia osatekijöitä, samoin kuin toimien tarkoituksenmukaisuus, tehokkuus ja vaikutus. Komissio on myös tukenut sisäisten ja ulkoisten seurantamekanismien perustamista ja julkisten elinten vastuuvelvollisuuden lisäämistä. 3.51 Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio ja tapauksen mukaan Euroopan ulkosuhdehallinto 3.51 — parantavat EU:n tuen suunnittelua ja keskittämistä, — Komissio hyväksyi suosituksen ja on jo aloittanut sen täytäntöönpanon (elokuussa 2017 hyväksyttiin uusi yhdistetty tukikehys 2017–2020, jossa keskitytään kolmeen toiminta-alaan: jatkuvaan poliittiseen ja eri politiikan aloja koskevaan vuoropuheluun, koordinointiin alueellisten ohjelmien kanssa ja käynnissä olevaan yhteiseen ohjelmasuunnitteluun). — parantavat EU:n budjettitukiohjelmien täytäntöönpanoa, — Komissio hyväksyi suosituksen. Komissio katsoo, että nyt kun Tunisian poliittinen tilanne on vakaampi ja ottaen huomioon tiiviin koordinoinnin muiden avunantajien kanssa, tulosindikaattorit voidaan kohdistaa tulevien toimien osalta olla paremmin. Tukikelpoisuuskriteereihin sovelletaan kuitenkin edelleen dynaamista lähestymistapaa budjettitukea koskevien suuntaviivojen määräysten mukaisesti. — antavat ehdotuksia makrotaloudellisen tuen hyväksymismenettelyn nopeuttamisesta, — Komissio hyväksyi suosituksen. Komissio toteaa, että vaikka merkittävää edistymistä on saatu aikaan makrotaloudellista rahoitusapua koskevien päätösten hyväksymisnopeudessa parlamentissa ja neuvostossa, parantamisen varaa on edelleen. Hyväksyminen voisi tapahtua nopeammin, jos parlamentin kansainvälisen kaupan valiokunnan äänestystä edeltävien kokousten määrää voitaisiin vähentää, jos parlamentin hyväksyntä tapahtuisi järjestelmällisesti kansainvälisen kaupan valiokunnan äänestystä välittömästi seuraavassa täysistunnossa (mukaan lukien minitäysistunnot), jos parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja voisivat allekirjoittaa päätöksen minitäysistunnossa ja jos neuvosto käyttäisi hyväksyntään tarvittaessa kirjallista menettelyä. Komissio toteaa myös, että tilintarkastustuomioistuimen aiempien suositusten ja parlamentin vuonna 2003 antaman makrotaloudellista rahoitusapua koskevan päätöslauselman jälkeen komissio ehdotti vuonna 2011 makrotaloudellista rahoitusapua koskevaa puiteasetusta, jolla pyrittiin muun muassa nopeuttamaan päätöksentekoa korvaamalla lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävä säädös täytäntöönpanosäädöksillä. Koska lainsäätäjät kuitenkin päättivät säilyttää lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen, komissio perui ehdotuksensa vuonna 2013. — parantavat hankkeiden suunnittelua. — Komissio hyväksyi suosituksen. ii) Erityiskertomus nro 6/2017 – Hotspot-lähestymistapa 3.52 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kokonaisuutena tarkastellen hotspot-lähestymistapa on auttanut parantamaan muuttoliikkeen hallintaa kahdessa etulinjan jäsenvaltiossa, Kreikassa ja Italiassa. Tähän on päästy lisäämällä maiden vastaanottovalmiuksia sekä parantamalla rekisteröintimenettelyjä ja tukitoimien koordinointia. 3.53 Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission ja asianomaisten virastojen olisi 3.53 — auttaa jäsenvaltioita hotspot-lähestymistavan parantamisessa, erityisesti kun on kyse hotspot-alueiden valmiuksista, ilman huoltajaa olevien alaikäisten kohtelusta, asiantuntijoiden käytöstä ja hotspot-lähestymistapaan liittyvistä rooleista ja vastuualueista, — Komissio on samaa mieltä. — arvioi hotspot-lähestymistapaa ja kehittää sitä edelleen, jotta EU:n muuttoliikkeen hallintaan antama tuki saataisiin optimoitua. — Komissio on samaa mieltä. iii) Erityiskertomus nro 11/2017 – Bêkou-erityisrahasto 3.54 Tilintarkastustuomioistuin totesi tässä erityiskertomuksessa, että joistakin puutteista huolimatta päätös Bêkou-erityisrahaston perustamisesta ja rahaston rakenne olivat asianmukaisia olosuhteet huomioon ottaen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ettei rahaston hallinnoinnissa ollut vielä hyödynnetty sen kaikkia mahdollisuuksia kolmessa kohdin: sidosryhmien välinen koordinointi; menettelyjen avoimuus, nopeus ja kustannusvaikuttavuus sekä seuranta- ja arviointimekanismit. 3.54 Bêkou-erityisrahasto on tarjonnut uuden keinon koordinoida EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimia, mutta keinoa ei tässä vaiheessa ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti. Komissio katsoo, että ottaen huomioon hankkeen elinkaaren kokonaiskeston erityisrahaston nopeus on suurempi kuin muiden kriisitilanteissa käytettyjen EU:n välineiden. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että on tutkittava keinoja nopeuttaa entisestään valintamenettelyjä enemmän kuin sisäiset säännöt tällä hetkellä sallivat, säilyttäen kuitenkin tasapaino nopeuden ja avoimuuden välillä. Seuranta- ja arviointimekanismeja kehitetään hanketasolla ja päivitetään asteittain rahaston tasolla. 3.55 Kaiken kaikkiaan Bêkou-erityisrahastolla oli ollut myönteinen vaikutus tarkastuksen ajankohtaan mennessä. Sen avulla oli saatu houkuteltua tukea, mutta vain harvoja uusia rahoittajia, ja suuressa osassa sen hankkeista tuotostavoitteet oli saavutettu. Rahasto oli lisännyt EU:n näkyvyyttä. 3.56 Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 3.56 — kehittää edelleen ohjeita, jotka koskevat tuen antamiseen käytettävien välineiden valintaa ja tarveanalyysejä, joiden perusteella tehdään päätös erityisrahaston toimien soveltamisalasta — Komissio hyväksyi suosituksen, joka pannaan täytäntöön seuraavalla tavalla: Komissio on laatinut erityisrahastoja koskevat suuntaviivat, jotka käsittävät erityisrahaston perustamisehtoja koskevan luvun. Komissio on valmis tarkastelemaan uudelleen näiden suuntaviivojen soveltamisalaa sisällyttääkseen niihin tarkemman kuvauksen varainhoitoasetuksessa vahvistetuista kriteereistä EU:n erityisrahaston perustamisedellytysten arvioimiseksi. Tämän osalta komissio katsoo, että arvioitaessa EU:n erityisrahaston perustamisen edellytyksiä kysymys suhteellisesta edusta verrattuna muihin tukivälineisiin tulee käsiteltyä. Komissio katsoo, että suuntaviivat eivät varsinkaan hätärahastojen osalta saa olla liian ohjailevia. — parantaa rahoittajien koordinointia, valintamenettelyjä ja tuloksellisuuden mittaamista sekä optimoi hallintokustannukset. — Komissio hyväksyi suosituksen, mutta painotti, että muillakin toimijoilla on asemansa siinä. Bêkou-erityisrahasto koordinoi jo toimintaansa muiden rahoittajien ja toimijoiden kanssa. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että koordinointia voitaisiin määrittää vielä paremmin ja että kaikkien Bêkou-erityisrahaston osallistujien olisi hyödynnettävä koordinointimahdollisuuksia. Komissio soveltaa vakiosääntöjään ja -menettelyjään sekä sisäisiä sääntöjä, jotka antavat EU:n erityisrahastojen hallinnoijille mahdollisuuden poiketa vakiosäännöistä tietyin edellytyksin (sisäiset kriisejä koskevat suuntaviivat ja EU:n erityisrahastoja koskevat suuntaviivat). Esimerkiksi kriisejä koskevissa suuntaviivoissa tunnustetaan kriisitilanteen rajoitukset sopimusten tekemiselle ja hankkeiden täytäntöönpanolle ja sallitaan ”joustavien menettelyjen” käyttö, kun valtiossa on julistettu kriisitilanne. iv) Erityiskertomus nro 22/2017 – Vaalitarkkailu 3.57 Tilintarkastustuomioistuin totesi tässä erityiskertomuksessa, että Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio olivat pyrkineet tukemaan EU:n vaalitarkkailumissioiden suositusten täytäntöönpanoa ja että ne olivat hyödyntäneet käytettävissään olevia välineitä tässä yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n vaalitarkkailumissioiden suositusten muoto on viime vuosina parantunut, mutta niihin liittyvää konsultointia kentällä on tarpeen lisätä. Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio olivat käyneet poliittista vuoropuhelua ja antaneet vaaliapua tukeakseen suositusten täytäntöönpanoa. Seurantamissioita ei kuitenkaan ollut järjestetty niin usein kuin olisi ollut mahdollista. Lopuksi todettiin, että suosituksista ei ollut laadittu keskitettyä yleiskatsausta eikä niiden täytäntöönpanotilannetta ollut arvioitu järjestelmällisesti. 3.58 Tilintarkastustuomioistuin suositti, että Euroopan ulkosuhdehallinto 3.58 — kuulee järjestelmällisesti sidosryhmiä EU:n vaalitarkkailumissioiden suosituksista ennen niiden hyväksymistä — Sidosryhmiä kuullaan järjestelmällisesti suositusten yleisestä sisällöstä (ei kuitenkaan suositusten laatimisesta, jotta ei heikennettäisi kertomuksen riippumattomuutta). — järjestää seurantamissioita entistä useammin — EUH ja komissio ovat sitoutuneet tehostamaan EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositusten jatkotoimia yhdistämällä useita välineitä, muun muassa vaalien seurantavaltuuskuntia, vaaliapua ja poliittista vuoropuhelua. — laatii EU:n vaalitarkkailumissioiden suosituksista keskitetyn rekisterin ja arvioi järjestelmällisesti niiden täytäntöönpanotilannetta. — Komissio pyrkii tarjoamaan taloudelliset resurssit keskitetyn tietokannan perustamiseksi EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositusten säilyttämistä varten. Otsake 5 ”Hallinto” ja kertomukset aiheesta ”Toimivat sisämarkkinat ja kestävä rahaliitto” 3.59 Painopistealueesta ”Toimivat sisämarkkinat ja kestävä rahaliitto” annettiin neljä erityiskertomusta vuonna 2017 (50). 3.60 Huomiota olisi kiinnitettävä joihinkin keskeisiin johtopäätöksiin ja suosituksiin, jotka esitetään kahdessa näistä kertomuksista. i) Erityiskertomus nro 17/2017 – Komission puuttuminen Kreikan rahoituskriisiin 3.61 Tilintarkastustuomioistuin totesi tässä kertomuksessa, että Kreikalle rahoituskriisiin jälkeen sovitut talouden sopeutusohjelmat olivat aikaansaaneet lyhyellä aikavälillä taloudellista vakautta ja mahdollistaneet joidenkin uudistusten edistymisen. Ohjelmat olivat kuitenkin tukeneet Kreikan toipumista vain vähän. Niiden avulla ei ollut onnistuttu vuoden 2017 puoliväliin mennessä palauttamaan maan kykyä hankkia tarvitsemansa rahoitus markkinoilta. 3.62 Tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt raportoimaan Euroopan keskuspankin roolista, koska tämä kyseenalaisti tilintarkastustuomioistuimen toimeksiannon eikä toimittanut sille riittävästi tarkastusevidenssiä. 3.63 Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio 3.63 — priorisoi ehdot paremmin ja määrittää epätasapainon ratkaisemiseksi pikaisesti tarvittavat toimenpiteet — Komissio hyväksyi suosituksen. Politiikkatoimet priorisoitiin asianmukaisesti muun muassa IMF:n kanssa järjestetyllä yhteisellä ohjelmalla. Komissio käytti muun muassa IMF:n hyvin tunnettua valmistelutoimien ja rakenteellisten vertailuarvojen järjestelmää, koska ne ovat kriittisiä uudistuksia, joita tarvitaan arvioinnin päättämiseen ja maksujen suorittamiseen. Niitä kehitettiin asteittain edelleen lisäämällä joitakin valmistelutoimia rakenneuudistusten alalla ja käyttämällä välitavoitteita. Tällä hetkellä meneillään olevassa Euroopan vakausmekanismin (EVM) vakaustukiohjelmassa otettiin myös käyttöön keskeisten suoritteiden käsite. — varmistaa, että ohjelmat sisältyvät jäsenvaltion yleiseen kasvustrategiaan — Komissio hyväksyi suosituksen. Komissio toteaa, että voimassa olevan EVM-sopimuksen mukaan ohjelmien on oltava kohdennetumpia, esimerkiksi kohdennettuja tiettyjen alojen epätasapainoon, jolloin kokonaisvaltainen kasvustrategia ei välttämättä ole tarkoituksenmukainen. — pyrkii tekemään sopimuksen ohjelmakumppanien kanssa — Komissio hyväksyi suosituksen ja muistutti, että se ei voi velvoittaa muita toimielimiä hyväksymään työmenetelmiä, joiden periaatteista ja sisällöstä on lähtökohtaisesti sovittava yhdessä. — arvioi järjestelmällisemmin jäsenvaltion hallinnollisia valmiuksia toteuttaa uudistukset — Komissio hyväksyi suosituksen. EVM:n vakaustukiohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota uudistusten toteuttamiseen julkisen sektorin tarjoamien välttämättömien julkisten hyödykkeiden ja palvelujen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi (neljäs pilari). Tekninen tuki on ollut tiukasti EVM:n vakausohjelman määräysten mukaista niin, että useat ohjelman uudistukset on sisällytetty nimenomaisesti elokuussa 2015 laadittuun yhteisymmärryspöytäkirjaan ja myöhempiin täydentäviin yhteisymmärryspöytäkirjoihin. Kolmen kuukauden kuluessa EVM:n ohjelman perustamisesta komissio sopi Kreikan viranomaisten kanssa rakenneuudistuksia tukevan teknisen yhteistyön suunnitelmasta, joka julkaistiin myös komission verkkosivustolla. Rakenneuudistusten tukipalvelu antaa ja koordinoi tukea Kreikan viranomaisille lähes kaikilla EVM:n ohjelman uudistusaloilla. — tekee väliarviointeja peräkkäisistä ohjelmista ja arvioi saamiensa tulosten perusteella ohjelmien rakennetta ja seurantajärjestelyjä. — Komissio hyväksyi suosituksen. Komissio on jo suorittanut jälkiarviointeja muissa euroalueen maissa, joissa toteutettiin vakausohjelmia. ii) Erityiskertomus nro 23/2017 – Yhteinen kriisinratkaisuneuvosto 3.64 Tämän erityiskertomuksen yleisenä johtopäätöksenä oli, että tarkastuksen melko varhaisessa vaiheessa havaittiin puutteita yhteisen kriisinratkaisuneuvoston tehtävien valmistelussa. Erityiskertomuksessa todettiin myös, että puutteet on suhteutettava olosuhteisiin: yhteinen kriisinratkaisuneuvosto oli perustettu tyhjästä erittäin lyhyessä ajassa. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.65 Puutteita olivat esimerkiksi — henkilöstön palkkaamiseen liittyvät viivästykset — puutteet yhteisen kriisinratkaisuneuvoston toimeksiannon piiriin kuuluvien pankkien kriisinratkaisun suunnittelussa ja sitä koskevassa sääntöjärjestelmässä — valittujen kriisinratkaisustrategioiden toteutettavuuden ja uskottavuuden arviointien puuttuminen kriisinratkaisusuunnitelmista — operatiivisten tehtävien epäselvä jako kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston kesken — yhteisen kriisinratkaisuneuvoston ja Euroopan keskuspankin toimeksiantojen välinen epätasapaino. 3.66 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että järjestelmän parantamiseksi tarvitaan useita toimia. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että yhteinen kriisinratkaisuneuvosto — saattaa päätökseen pankkien kriisinratkaisun suunnittelun ja viimeistelee suunnitelmia koskevan sääntöjärjestelmän — vauhdittaa palvelukseenottoa ja antaa henkilöstöosastolle riittävät resurssit — selkeyttää operatiivisten tehtävien jakoa ja vastuunjakoa kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kanssa — varmistaa, että Euroopan keskuspankki on saanut kaikki tarvittavat tiedot, ja pyytää lainsäätäjää toteuttamaan tarvittavat toimet nykyisen kehyksen soveltamiseksi käytännössä. 3.67 Tilintarkastustuomioistuin julkaisi myös erityiskertomuksen nro 14/2017 ”Euroopan unionin tuomioistuimen asianhallintajärjestelmää koskeva yleisluonteinen tuloksellisuuden tarkastus”. Tässä erityiskertomuksessa todettiin, että unionin tuomioistuimen on parannettava asianhallintajärjestelmäänsä. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET OSA 3 – SUOSITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANON SEURANTA 3.68 Tässä osassa esitetään tulokset arvioinnista, jonka avulla tilintarkastustuomioistuin arvioi joka vuosi, missä määrin komissio on toteuttanut suositusten perusteella korjaavia toimia. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitettyjen suositusten täytäntöönpanon seuranta on tuloksellisuustarkastussyklin tärkeä osa. Tilintarkastustuomioistuin ja sen sidosryhmät saavat seurannan kautta palautetta tehdyn työn vaikutuksesta. Lisäksi suositusten seuranta kannustaa osaltaan komissiota ja jäsenvaltioita panemaan tilintarkastustuomioistuimen suositukset täytäntöön. A. Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa – uusi menetelmä 3.69 Aiempina vuosina tilintarkastustuomioistuin analysoi ainoastaan joukon erityiskertomuksia. Vuosia 2018–2020 koskevan tilintarkastustuomioistuimen strategian mukaisesti analyysia laajennetaan nyt. Tilintarkastustuomioistuin seuraa kaikkia tuloksellisuustarkastuksissa annettuja suosituksia, jotka se on osoittanut komissiolle kolmea vuotta aiemmin. 3.70 Tilintarkastustuomioistuin analysoi 17 niistä 24 erityiskertomuksesta, jotka annettiin vuonna 2014 ja joita ei ole analysoitu muualla (51). Kyseiset kertomukset sisältävät yhteensä 135 suositusta. 3.71 Seuranta perustui asiakirjatarkastuksiin ja komission henkilöstön haastatteluihin. Arvioinnin oikeudenmukaisuus ja tasapainoisuus varmistettiin lähettämällä tilintarkastustuomioistuimen havainnot komissioon ja ottamalla komission vastaukset huomioon lopullisessa analyysissä. Tilintarkastustuomioistuin teki johtopäätökset 100 suosituksen täytäntöönpanosta. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut tehdä johtopäätöksiä lopuista 35 suosituksesta (jotka muodostavat 26 prosenttia kokonaismäärästä, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kuin kuuden edellisen vuoden keskiarvo 12 prosenttia), koska ne oli osoitettu jäsenvaltioille tai muille EU:n toimielimille (52). B. Miten komissio otti tilintarkastustuomioistuimen suositukset huomioon? 3.72 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio oli pannut kokonaan täytäntöön 58 (58 prosenttia) 100 suosituksesta. Se oli pannut täytäntöön 17 suositusta (17 prosenttia) suurimmaksi osaksi, 19 suositusta (19 prosenttia) osittain, ja 6 suositusta (6 prosenttia) oli panematta täytäntöön (ks. laatikko 3.15 ). Suositusten täytäntöönpanotilanne esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä 3.1 . 3.72 Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan kolme neljäsosaa arvioiduista suosituksista on pantu täytäntöön kokonaan tai suurimmaksi osaksi. Kuutta suositusta, joita ei ollut pantu lainkaan täytäntöön, komissio ei ollut hyväksynyt. Laatikko 3.15 – Tuloksellisuustarkastuksessa vuonna 2014 annettujen suositusten täytäntöönpano Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.73 Kokonaan täytäntöön pantujen suositusten osalta tulos vastaa pääpiirteittäin edeltävien vuosien lukuja. Suurimmaksi osaksi täytäntöön pantujen suositusten osuus oli kuitenkin 7 prosenttia alle edeltävien vuosien 25 prosentin keskiarvon. Vain osittain täytäntöön pantujen suositusten osuus oli 7 prosenttia suurempi kuin kuuden vuoden keskiarvo (12 prosenttia). Tämä johtuu todennäköisesti tilintarkastustuomioistuimen arviointimenetelmän muuttamisesta (ks. kohta 3.69). 3.74 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sen suositusten perusteella oli usein ryhdytty erityisiin korjaaviin toimenpiteisiin. Merkittävä enemmistö 58:sta kokonaan täytäntöön pannusta suosituksesta oli pantu täytäntöön kahden vuoden sisällä (45 prosenttia vuonna 2014 ja 43 prosenttia vuonna 2015). 3.75 Suurin osa yksinomaan jäsenvaltioille osoitetuista suosituksista oli sellaisia, että tilintarkastustuomioistuin ei kyennyt varmentamaan niiden täytäntöönpanoa (ks. kohta 3.71). Tilintarkastustuomioistuin pystyi kuitenkin arvioimaan täytäntöönpanon kuuden sellaisen suosituksen osalta, jotka oli osoitettu jäsenvaltioille tai yhteisesti komissiolle ja muille tarkastetuille toimijoille yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin puitteissa. Ne kaikki oli pantu joko osittain tai kokonaan täytäntöön (53). 3.76 Tilintarkastustuomioistuin pari merkille alat, joilla komissio oli ollut erityisen tehokas tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanossa. Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston sekä naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosaston toimivaltaan kuuluvaan ulkoisten toimien alaan liittyvän erityiskertomuksen (erityiskertomus nro 16/2014) kaikki yhdeksän suositusta oli pantu kokonaan täytäntöön. Kaikki korjaavat toimet (yhtä lukuun ottamatta) oli toteutettu yhden vuoden sisällä. Tämän tarkastuksen aiheena oli alueellisia investointikehyksiä koskevien avustusten ja rahoituslaitosten myöntämien lainojen yhdistämisen vaikuttavuus EU:n ulkopolitiikan tukemisen kannalta. Myös meri- ja kalastusasioiden pääosasto oli pannut täytäntöön kaikki tilintarkastustuomioistuimen sille vesiviljelyä koskeneen tarkastuksen jälkeen antamat suositukset (erityiskertomus nro 10/2014). 3.77 Komissio oli alustavasti hylännyt yhdeksän suositusta. Nämä suositukset koskivat maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoa, aluepolitiikan pääosastoa sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastoa. Näistä suosituksista kolme oli pantu myöhemmin täytäntöön osittain (54). Kuusi suositusta, joita ei ollut pantu täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen seurantatarkastuksen tekohetkellä, olivat viinialaa ja yrityshautomoita käsitelleistä erityiskertomuksista. Ne kaikki oli hylätty, kun tilintarkastustuomioistuin suoritti tarkastuksensa vuonna 2014. Suurimmassa osassa tapauksista kyse oli siitä, että komissio katsoi, että tilintarkastustuomioistuimen suositukset olisi pitänyt osoittaa jäsenvaltioille. Joissakin tapauksissa komissio oli periaatteessa yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen havainnoista, mutta ei voinut hyväksyä tilintarkastustuomioistuimen suositusta käytännössä (55). Hylättyjen tai osittain hyväksyttyjen suositusten määrä oli samankaltainen kuin edeltävinä vuosina. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET KOMISSION VASTAUKSET 3.78 Näin ollen tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastukset olivat johtaneet useisiin keskeisiin parannuksiin, vaikka osa havaituista heikkouksista säilyi. Niitä kuvaillaan liitteessä 3.2 . JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET Johtopäätökset 3.79 Tuloksellisuustietojen tarkoituksena on tarjota viitteitä siitä, ovatko toimintapolitiikat ja ohjelmat sekä yleisesti ottaen pääosastot, komissio organisaationa ja EU:n talousarvio saavuttaneet tavoitteensa tehokkaasti ja vaikuttavalla tavalla. Jos parannuksia tarvitaan, tuloksellisuustietoja olisi hyödynnettävä tarvittavien korjaavien toimenpiteiden suunnittelussa ja niiden täytäntöönpanon seurannassa. 3.80 Organisaation tapa käyttää päätöksentekoa varten tuottamiaan ja keräämiään tuloksellisuustietoja vaikuttaa sen onnistumiseen pitkällä aikavälillä tulosjohtamisen täytäntöönpanossa ja parempien tulosten saavuttamisessa. 3.81 Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset ovat seuraavat. 3.81 1. Komissio voi hyödyntää tuloksellisuustietoja vain rajallisesti (kohdat 3.6–3.13) — EU:n monivuotisen rahoituskehyksen joustavuus varojen kohdentamiseksi uudelleen on rajallinen. — Komissio on ehdottanut talousarvion joustavuuden lisäämistä tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä. — Varoja on kohdennettu uudelleen monivuotisen rahoituskehyksen viimeisimmän väliarvioinnin tuloksena, mutta se ei johtunut tuloksellisuuteen liittyvistä näkökohdista. Syynä oli lähinnä vastata kiireellisesti pakolaiskriisiin ja turvallisuusuhkiin. — Uudelleen kohdentamista koskevat päätökset ovat usean tekijän summa. Komissio toteaa, että yksityiskohtaiset tuloksellisuustiedot saadaan usein käyttöön huomattavalla viipeellä. — On monimutkaista mitata EU:n talousarvion vaikutusta korkean tason tavoitteiden saavuttamiseen, koska siihen vaikuttavat yhtä aikaa useat strategiakehykset. — Panosta korkean tason tavoitteiden saavuttamiseen on vaikea mitata myös siksi, että on vaikea määritellä selvästi jonkin komission yksikön toimen tai EU:n talousarviosta rahoitetun ohjelman ja korkean tason poliittisten tavoitteiden saavuttamisen välisiä syysuhteita. Näiden tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavat monet ulkoiset tekijät, ja siihen liittyy monia alueellisen, kansallisen, eurooppalaisen ja kansainvälisen tason toimijoita. Tämä monimutkaisuus on olennaisesti komission ja EU:n talousarvion toimintaympäristöön kuuluva ominaisuus. Se siis ei ole tuloskehyksen heikkous. 2. Tuloksellisuutta mittaavien komission järjestelmien avulla saadaan käyttöön valtavat määrät tietoa mutta ei aina ajoissa (kohdat 3.14–3.18) — Komission pääosastot keräävät tuloksellisuustietoja eri muodoissa ja eri lähteistä luoden samalla runsaasti tuloksellisuuden kannalta merkityksellistä tietoa. Useat pääosastot ovat panneet hiljattain täytäntöön uusia välineitä ja prosesseja tuloksellisuustietojen hyödyntämistä varten, jotta pääosastot voivat parantaa tuloksellisuustietojen kehystään. — Tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt aiemmin tulosraportoinnin hyvät käytännöt komissiolle täytäntöön pantaviksi. Kyselyyn vastanneet vahvistivat, että kehitystyötä on jatkettava esimerkiksi tuloksellisuustietojen oikea-aikaisuuden ja tuloksellisuutta koskevien kertomusten valmisteluun liittyvien ohjeiden osalta. 3. Komissio käyttää tuloksellisuustietoja hallinnoidakseen ohjelmia ja toimintapolitiikkoja, vaikka korjaaviin toimenpiteisiin ei aina ryhdytä, kun tavoitteita ei saavuteta (kohdat 3.19–3.26) — Tuloksellisuustietoja käytetään pääasiassa pääosastoissa ohjelmien ja toimintapolitiikkojen hallinnoinnissa. Koska juoksevan hallinnon tarpeet täyttäviä tuloksellisuustietoja ei ole sovitettu yhteen pääosastojen ja komission ulkoisten raportointivastuiden kanssa, pääosastot eivät yleensä käytä komission keskeisiä tuloksellisuutta koskevia kertomuksia EU:n talousarviota koskevan tuloksellisuuden hallinnassa. — Komissio raportoi EU:n talousarvion tuloksellisuudesta muun muassa keskeisissä vuotuisissa tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissa (kuten EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa ja ohjelmaselvityksissä) oikeudellisten velvoitteidensa mukaisesti. — Kyselyn tulokset viittaavat myös siihen, että heikko tuloksellisuus ei johda kaikissa tapauksissa korjaaviin toimenpiteisiin. Vahvistetut tulokset osoittivat, että tavoitteen saavuttamatta jäämisellä oli todennäköisemmin seurauksia niillä pääosastoilla, joilla tuloksellisuustietoja käytettiin runsaasti. — Kuten tilintarkastustuomioistuin tuo esiin, yli 70 prosenttia vastaajista ilmoitti, että jos tavoitteita ei saavuteta, toimintasuunnitelmia kehitetään edelleen ja seurantaa tiivistetään. Yli 60 prosenttia vastaajista kertoi, että jos tavoitteita ei saavuteta, tehdään arviointi. Esitetyt tulokset kuvaavat kyselyyn vastanneiden näkemyksiä. Tarvitaan tapauskohtainen arviointi, jos halutaan varmistaa, onko asiaankuuluvat seurantatoimet toteutettu ottaen asianmukaisesti huomioon budjettikehyksen rajoitukset. 4. Komissio ei yleensä selitä tuloksellisuustietojen käyttöä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan (kohdat 3.27–3.31) Pääosastojen tai komission ei edellytetä selittävän tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan sitä, miten tuloksellisuustietoja on käytetty päätöksenteossa. Pääosastojen tuloksellisuutta koskevat kertomukset sekä ohjelmaselvitykset sisältävät kuitenkin usein joitakin suppeita tietoja tästä asiasta. 5. Tuloksellisuuden kulttuurin odotetaan kehittyvän edelleen (kohdat 3.32–3.36) Tilintarkastustuomioistuimen haastattelemat pääosastojen johtajat määrittelivät useita havaittuja haasteita, jotka estävät heitä käyttämästä tuloksellisuustietoja parempien tulosten saavuttamiseksi. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksen tulokset vahvistivat sen, että tuloksellisuustietojen käyttöä koskevalle koulutukselle sekä tietojen ja hyvien käytäntöjen entistä paremmalle levittämiselle on olemassa todellinen tarve. Komission tuloslähtöisyyden lisäämiseksi toteuttamista toimista monia voidaan pitää ensimmäisinä askeleina laajemmassa pyrkimyksessä kohti merkittävää toimintakulttuurin muutosta. Ajan mittaan tämän toimintakulttuurin muutoksen olisi johdettava siihen, että komission ja EU:n talousarvion osalta keskitytään entistä enemmän tulosten ja vaikutuksen saavuttamiseen. Komissio katsoo, että sen tuloksellisuuden kulttuuri on jo hyvin kehittynyt, ja viime vuosina on toteutettu useita toimenpiteitä tämän kulttuurin kehittämiseksi edelleen (56) . Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen kohdassa 3.32 antamat esimerkit toimista, jotka komissio on toteuttanut tuloksellisuuden kulttuurin vahvistamiseksi, ja komission vastaus kohtaan 3.36. 3.82 Tilintarkastustuomioistuin esittelee kohdissa 3.37–3.67 keskeiset johtopäätökset ja suositukset valikoiduista tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2017 julkaisemista erityiskertomuksista. 3.83 Aiempien suositusten täytäntöönpanon seuranta tänä vuonna (ks. kohdat 3.68–3.78) vahvistaa sen, että kolme neljäsosaa tilintarkastustuomioistuimen arvioimista suosituksista oli pantu täytäntöön kokonaan tai suurimmaksi osaksi. Tämä tarkoittaa sitä, että korjaavia toimenpiteitä on pantu täytäntöön suurimmassa osassa tapauksista. Suositukset oli pantu täytäntöön vain joiltakin osin 19 prosentissa tapauksista, joiden osalta esiintyi vielä huomattavia puutteita. Puutteet eritellään tarkemmin liitteessä 3.2 . Luku oli seitsemän prosenttia suurempi kuin viimeisten kuuden vuoden keskiarvo, mikä johtuu todennäköisesti analysointimenetelmän muuttamisesta. Suositukset 3.84 Liitteessä 3.4 esitetään havainnot tilintarkastustuomioistuimen seurantatarkastuksesta, joka koski vuoden 2014 vuosikertomuksessa esitettyjen kolmen suosituksen täytäntöönpanoa. Niistä yhtä ei ollut pantu täytäntöön, ja kahden muun osalta ei ollut riittävästi evidenssiä edistymisen arvioimista varten. 3.85 Tilintarkastustuomioistuin esittää vuotta 2017 koskevien johtopäätösten perusteella, että komission olisi ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin. — Suositus 1: Komission olisi ehdotettava seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten toimenpiteitä, joiden avulla virtaviivaistetaan ja yksinkertaistetaan EU:n talousarvion täytäntöönpanoa säänteleviä strategiakehyksiä ja vahvistettava tällä tavoin tuloksiin kohdistuvaa tilivelvollisuutta sekä lisättävä selkeyttä ja läpinäkyvyyttä kaikille sidosryhmille. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio on samaa mieltä siitä, että EU:n talousarvion täytäntöönpanon olisi oltava mahdollisimman johdonmukaista ja virtaviivaista ja että tulosten saavuttamisen selkeys ja läpinäkyvyys on ratkaisevan tärkeää. Komissio katsoo, että sen ehdotukset tulevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ja siihen liittyvät alakohtaiset ohjelmat muodostavat tulevalle talousarviolle johdonmukaisen kehyksen. Näillä ehdotuksilla pyritään edistämään Euroopan johtajien Bratislavassa ja Roomassa sopimia poliittisia painopisteitä. Ne perustuvat laajalta sidosryhmäjoukolta eri puolilta Eurooppaa saatuihin näkemyksiin. Lopullisen päätöksen kehyksestä tekee neuvosto yksimielisesti Euroopan parlamentin suostumuksella. Tilintarkastustuomioistuin viittaa rinnakkaisiin strategiakehyksiin, jotka voivat vaikuttaa talousarvion täytäntöönpanoon vuoden 2020 jälkeisellä kaudella. Niitä ovat seuraavan komission poliittiset painopisteet ja Eurooppa-neuvoston strateginen ohjelma. Nämä kehykset on laadittu toimielinten perussopimuksessa määriteltyjen institutionaalisten oikeuksien mukaisesti. Komission tehtävänä on yhdessä muiden toimielinten kanssa varmistaa, että tuleva monivuotinen rahoituskehys pannaan johdonmukaisesti täytäntöön. Lisäksi komissio katsoo, että tulevan talousarvion kehyksen olisi oltava riittävän joustava, jotta voidaan toimia tehokkaasti, jos syntyy ennakoimattomia tarpeita. Tämä on luonnollinen ja väistämätön seuraus siitä, että EU:n talousarvio pannaan täytäntöön haastavassa ympäristössä. Tähän olisi kuuluttava työskentely sidosryhmien kanssa, jotta aikaan saataisiin johdonmukaiset mitattavissa olevat ylätason tavoitteet, jotka soveltuvat ohjaamaan toimia, joita toteutetaan sellaisten tulosten saavuttamiseksi (57), jotka on määritelty koko monivuotisen rahoituskehyksen talousarviolle sen täytäntöönpanojakson ajaksi (58). Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymiseen mennessä. Ehdotukset monivuotisen rahoituskehyksen tuleviksi rahoitusohjelmiksi sisältävät yksityiskohtaiset ja mitattavissa olevat tavoitteet ja indikaattorit, joita käytetään näiden ohjelmien seuraamiseen ja hallinnoimiseen kauden aikana. Lopullisen päätöksen näiden ohjelmien rakenteesta tekevät Euroopan parlamentti ja neuvosto tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti. Komissio raportoi edistymisestä asiaankuuluvissa tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissa. Lisäksi komissio selvittää muiden toimielinten ja sidosryhmien kanssa mahdollisuutta täydentää näitä ohjelmatason tavoitteita ja indikaattoreita mitattavissa olevilla korkean tason tavoitteilla, jotka liittyvät poliittisiin painopisteisiin. — Suositus 2: Komission olisi sisällytettävä tuloksellisuutta koskeviin kertomuksiin – vuotuinen hallinnointia ja tuloksellisuutta koskeva kertomus mukaan luettuna – ajan tasalla olevat tuloksellisuustiedot tavoitteiden saavuttamisessa edistymisestä ja tehtävä tai esitettävä aina toimenpide-ehdotuksia, jos näitä tavoitteita ei ole saavutettu. Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2019 loppuun mennessä. Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio raportoi edelleen edistymisestä ja tekee tarvittaessa ehdotuksia. Vuotuisissa toimintakertomuksissa ja ohjelmaselvityksissä annetaan joka vuosi uusimmat käytettävissä olevat tuloksellisuustiedot kaikista EU:n talousarviota koskevista tulosindikaattoreista. EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus on yhteenvetokertomus, jossa viitataan yksityiskohtaisempiin tuloksellisuuskertomuksiin. Sen tarkoituksena ei ole antaa yksityiskohtaisia tietoja kaikista tulosindikaattoreista. Komissio toteaa, että komission laatimat tuloksellisuuskertomukset ovat osittain jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden toimittamien tietojen laadun, saatavuuden ja oikea-aikaisuuden varassa. Kuten tilintarkastustuomioistuin tunnustaa kohdassa 3.81 (1), mahdollisuuksia seurantatoimiin, jos tavoitteita ei ole saavutettu, on vain rajallisesti. Vastuu talousarvion tuloksellisuudesta ja seurantatoimista on jaettu kaikkien EU:n talousarvion täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden kesken, eikä se siksi ole suoraan tai yksinomaisesti komission määräysvallassa. — Suositus 3: Komission olisi virtaviivaistettava EU:n talousarvion tuloksellisuutta koskevat indikaattorit ja lisättävä yhdenmukaisuutta ylätason yleisten tavoitteiden, yksittäisten ohjelmien ja toimintapolitiikkojen tavoitteiden välillä. Tätä varten komission olisi ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin. Komissio hyväksyy suosituksen. a) Komission olisi muodostettava suora yhteys kunkin meno-ohjelman oikeusperustan erityisten tavoitteiden ja yleisten tavoitteiden välille. a) Komissio hyväksyy suosituksen. Sen täytäntöönpano on aloitettu komission tulevan monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusohjelmia koskevilla ehdotuksilla. Näillä ehdotuksilla muodostetaan selkeä tuloskehys, joka perustuu tavoitteisiin ja indikaattoreihin. Tuloskehysten lopullinen muoto riippuu lainsäädäntöprosessin tuloksesta. b) Komission olisi tarkistettava EU:n talousarvion osalta kaikilla tasoilla käytettävät tulosindikaattorit ja kirjattava ylös tiedot esimerkiksi kunkin indikaattorin tarkoitetusta käyttäjästä ja aiotusta tarkoituksesta. Jos näitä tietoja ei voida selvittää, komission olisi harkittava kyseisen indikaattorin poistamista. b) Komissio hyväksyy suosituksen. Sen täytäntöönpano on aloitettu tulevaa monivuotista rahoituskehystä koskevilla ehdotuksilla. Kaikki rahoitusohjelmille vahvistetut indikaattorit on tarkastettu osana menojen uudelleenarviointia, jonka perusteella komissio laatii tulevaa monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset. Tämän vuoksi ehdotuksissa on vähemmän korkealaatuisia ohjelman tuloksellisuuden indikaattoreita. Eritasoisia indikaattoreita käytetään eri tarkoituksiin, kuten tulosjohtamiseen ja EU:n talousarvion avulla saavutetuista tuloksista tiedottamiseen. c) Sen olisi varmistettava, että pääosastoissa ohjelmien ja toimintapolitiikkojen juoksevassa hallinnoinnissa käytettävät tiedot vastaavat koottuja keskeisten tuloksellisuutta koskevien kertomusten tuloksellisuustietoja. Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymiseen mennessä. c) Komissio hyväksyy suosituksen mutta toteaa, että erityyppiset ja -tasoiset tiedot ovat tarpeen, kun raportoidaan talousarvion tuloksellisuudesta kootusti. Lisäksi ne ovat olennaisia EU:n talousarvion päivittäisessä hallinnoinnissa, jonka toteuttajia ovat komissio, kansalliset viranomaiset, rahoituslaitokset ja muut sidosryhmät. Tämä suositus pannaan täytäntöön ohjeistamalla yksiköitä asiaankuuluvien tuloksellisuutta koskevien kertomusten laadinnassa. — Suositus 4: Komission olisi annettava keskeisissä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissa tietoja siitä, miten se käyttää tuloksellisuustietoja. Sen olisi osoitettava mahdollisimman systemaattisesti ja ottaen huomioon tällaisten tietojen hankintaan kuluva aika, kuinka se on hyödyntänyt EU:n talousarviota koskevia tuloksellisuustietoja päätöksenteossaan. Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2019 loppuun mennessä. Komissio hyväksyy tämän suosituksen. Komissio toteaa, että rahoitusohjelmia koskevien yksityiskohtaisten tuloksellisuustietojen keräämiseen liittyvien viipeiden vuoksi tuloksellisuustiedoista voidaan parhaiten tehdä johtopäätöksiä tulevien rahoitusohjelmien lainsäädäntökehyksen suunnittelun yhteydessä. Komission tulevaa monivuotista rahoituskehystä koskevaan ehdotukseen liitetyssä menojen uudelleenarvioinnissa ja yhdessä tulevia rahoitusohjelmia koskevien ehdotusten kanssa julkaistuissa vaikutustenarvioinneissa viitataan laajasti arviointien tuloksiin, tarkastusten päätelmiin ja muihin tuloksellisuustietojen lähteisiin. Niissä kerrotaan myös, miten nämä johtopäätökset näkyvät tulevien ohjelmien suunnittelussa. — Suositus 5: Komission olisi esitettävä tai parannettava toimenpiteitä ja aloitteita, joilla edistetään tuloksellisuuden painottamista komission toimintakulttuurissa. Toimet olisi perustettava jo saavutettuun edistykseen. Tätä varten komission pitäisi Komissio hyväksyy suosituksen. Komission yksiköiden tuloksellisuuden kulttuuri on hyvin kehittynyt. Kuten tässä luvussa todetaan, viime vuosina on pyritty monin eri tavoin (esimerkiksi strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelusyklin uudistuksella, kauden 2014–2020 meno-ohjelmien väliarvioinneilla ja kauden 2021–2027 meno-ohjelmien suunnittelulla) vahvistamaan tuloslähtöisyyttä sekä poliittisella että yksiköiden tasolla. Komissio on sitoutunut jatkamaan tuloksellisuuden kulttuurin edistämistä ottaen asianmukaisesti huomioon komission samanaikaisen vastuun EU:n talousarvioon liittyvästä moitteettomasta varainhoidosta. a) lisätä johtajiensa tietämystä ja heille annettavia ohjeita tulosjohtamisesta ja tuloksellisuustietojen käytöstä päätöksenteossa a) Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio aikoo arvioida, miten varmistetaan parhaiten, että komission jo olemassa oleva laaja tulosjohtamista koskeva ohjeistus on kaikkien johtajien käytettävissä, tarvittaessa esimerkiksi tiedotuksella ja koulutuksella. Komissio selvittää myös, onko nykyisessä tarjonnassa puutteita. b) vaihtaa parhaita käytäntöjä tuloksellisuustietojen käytöstä sekä komission sisällä että jäsenvaltioiden kaltaisten keskeisten sidosryhmien kanssa b) Komissio hyväksyy suosituksen. Komissio jatkaa säännöllisten keskustelujen järjestämistä tuloksellisuuteen liittyvistä kysymyksistä sekä asiaankuuluvissa sisäisissä verkostoissa että yhteistyössä muiden toimielinten ja sidosryhmien kanssa. Keskeisessä asemassa on ollut esimerkiksi talousarvion tuloksellisuutta käsittelevä yksiköiden välinen työryhmä, johon on osallistunut säännöllisesti ylempää johtoa ja joka on lisännyt tietoisuutta ja luonut yhteisymmärrystä tuloksellisuudesta. Lisäksi seuraavan ohjelmasukupolven tuloskehyksen laatimisen ohella on perustettu tuloksellisuustoimenpiteiden teknisen tason alaryhmä kokemuksen kautta saatujen tietojen ja parhaiden käytäntöjen keräämiseksi sekä koordinoidun lähestymistavan edistämiseksi. Komissio järjesti vuonna 2017 kaksi asiantuntijakokousta, joissa Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien edustajat keskustelivat tuloksellisuustiedoista. c) parantaa vielä sisäistä toimintakulttuuriaan suuremman tuloslähtöisyyden saavuttamiseksi ottamalla huomioon pääosastojen yksilöimät haasteet (59) ja kyselyn vastaajien yksilöimät edistymismahdollisuudet (60) sekä tarkistetun varainhoitoasetuksen, tuloksiin keskittyvää EU:n talousarviota koskevan aloitteen, käynnissä olevien hankkeiden tuloksellisuutta koskevien kertomusten ja muiden lähteiden tarjoamat mahdollisuudet. Toteuttamisen tavo