Alustava esitys euroopan yhteisöjen talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2005 /* SEK/2004/0660 lopull. */





ALUSTAVA ESITYS EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVIOKSI VARAINHOITOVUODEKSI 2005 POLIITTINEN KATSAUS 1. Johdanto Vuoden 2004 talousarvioon eniten vaikuttaneita tekijöitä olivat erityisjärjestelyt, jotka johtuivat kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisestä unioniin 1. toukokuuta 2004, ja toimintoperusteisen budjetointimenetelmän (ABB) ensimmäinen täysimittainen toteutus. Vuoden 2005 talousarviomenettelyyn vaikuttavat puolestaan eniten kesäkuun puolivälissä 2004 pidettävät Euroopan parlamentin vaalit, joiden seurauksena parlamenttiin tulee monia uusia jäseniä, kymmenen uuden jäsenvaltion täysipainoinen osallistuminen neuvoston ja parlamentin äänestyksiin sekä uuden komission nimittäminen 1. marraskuuta 2004. Budjettineuvottelujen etenemiseen vaikuttavat myös vuoden 2006 jälkeistä rahoituskehystä koskeva keskustelu, jonka komissio käynnisti helmikuussa 2004 [1], sekä mahdollinen uusi perustuslakisopimus, jonka Brysselissä 25.-26. maaliskuuta kokoontuneet Euroopan unionin johtajat sitoutuivat hyväksymään kesäkuun loppuun mennessä. [1] KOM(2004) 101 lopullinen. 1.1. Laajentuneen unionin talousarvio Budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuoden 2004 talousarvion 15 jäsenvaltion osalta (EU-15) joulukuussa 2003. Samalla päästiin poliittiseen yhteisymmärrykseen ainoastaan laajentumista varten laadittavasta lisätalousarviosta, jonka periaatteet hyväksyttiin sovittelukokouksessa 24. marraskuuta 2003. Kun laajentumiseen liittyvät menot sisältävä lisätalousarvio tulee voimaan 1. toukokuuta 2004, laajentunut unioni (EU-25) on täysin toimintakelpoinen heti liittymispäivämäärästä lähtien. Vuoden 2005 talousarvio on laadittu nyt 25 jäsenvaltiolle ja se perustuu vuotuisessa toimintastrategiassa asetettuihin painopisteisiin. 1.2. Toimintoperusteinen budjetointi Vuoden 2005 talousarviomenettelyssä sovelletaan toista kertaa virallisesti toimintoperusteista budjetointia, kuten 1. tammikuuta 2003 voimaan tulleessa uudessa varainhoitoasetuksessa [2] edellytetään. Menetelmä on otettu käyttöön vähitellen kolmen viime vuoden aikana ja samalla on lujitettu sen yhteyksiä toimintoperusteisen johtamisen muihin osa-alueisiin, kuten strategiseen suunnitteluun ja ohjelmasuunnitteluun. Vuoden 2005 talousarviomenettely on kuitenkin ensimmäinen, jossa sekä komission ehdotus että budjettivallan käyttäjän päätökset perustuvat yksinomaan ABB-rakenteeseen. Komissio kehittää edelleen alustavan talousarvioesityksen (ATE) liitteenä annettavia toimintoselvityksiä helpottaakseen kummankin budjettivaltaa käyttävän toimielimen työtä. Siksi kaikissa virallisissa vuoden 2005 ATE:tä koskevissa asiakirjoissa käytetään ABB-nimikkeistöä. [2] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1). 1.3. Komission poliittiset painopisteet vuonna 2005 Komissio antoi 25. helmikuuta 2004 neljännen kerran tiedonannon vuotuisesta toimintastrategiastaan (Annual Policy Strategy, APS). Tiedonanto koskee vuotta 2005. Strategiapäätöksessä asetetaan seuraavan vuoden toiminnan poliittiset painopisteet, määritetään aloitteet, joiden avulla painopisteet voidaan toteuttaa, hyväksytään seuraavan vuoden talousarvion puitteet ja suuntaviivat sen varmistamiseksi, että painopisteiden ja aloitteiden toteuttamiseen saadaan tarvittavat resurssit, ja annetaan alustavaa monivuotista rahoitussuunnitelmaa koskevat suuntaviivat. Vuotuisessa toimintastrategiassa luodaan kehys alustavan talousarvioesityksen sekä pääosastojen ja yksiköiden toimintasuunnitelmien laadintatyölle. Unioni on kuitenkin vuonna 2005 poikkeuksellisessa tilanteessa. Vuosi 2005 on uuden komission ensimmäinen toimintavuosi ja ratkaiseva ajankohta tuleviin rahoitusnäkymiin liittyvien toimenpiteiden toteuttamista varten. Myös rakennerahastojen seuraavaa sukupolvea koskevat lainsäädäntöehdotukset on annettava vuoden 2005 loppuun mennessä. Vuosi 2005 on olennaisen tärkeä varmistettaessa juuri laajentuneen unionin asianmukainen toiminta, ja tämän tehtävän täyttämiseen on saatava riittävät resurssit. Vuotuista toimintastrategiaa koskevaa päätöstä laadittaessa on pidetty mielessä tarve varmistaa toiminnan kitkaton jatkuvuus komission vaihtuessa ja johdonmukaisuus vuoden 2006 jälkeistä aikaa koskevien rahoitusnäkymien painopisteiden kanssa. Näin komissio on pyrkinyt turvaamaan vastuullaan olevien politiikan alojen jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden ja täyttämään institutionaaliset velvoitteensa. Käsitellessään politiikan painopisteitä komissio päätti näistä syistä, että vuoden 2005 keskeinen toiminnallinen tavoite on laajentumisen onnistuminen ja Euroopan tulevaisuuden muovaaminen. APS-päätöksen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että varmistetaan laajentuneen unionin moitteeton toiminta ja kaikkien politiikan alojen ja sääntöjen täysimääräinen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa. Toiminnallisen tavoitteen lisäksi komissio on määrittänyt 25 jäsenvaltion unionille vuoden 2005 poliittiset painopisteet, jotka nivoutuvat edellisten vuosien tavoitteisiin. Komission keskeinen tavoite on antaa talouskasvulle lisävauhtia, joka perustuu entistä parempaan kilpailukykyyn ja koheesioon. Vakautta ja turvallisuutta koskeva tavoite säilytetään, ja pyritään parantamaan turvallisuutta ja Euroopan kansalaisuuden toteutumista; unionin uusi entistä vahvempi asema Euroopassa tuo mukanaan myös uusia ulkoisia velvoitteita, jotka painottuvat unionin naapurimaihin. 1.3.1. Kilpailukyky ja koheesio Viime vuosikymmenen aikana unionin kasvuvauhti on hidastunut vain 2 prosenttiin. Samaan aikaan unioniin liittyy 10 uutta jäsenvaltiota, joiden osuus on 20 prosenttia sen väestöstä mutta vain 6 prosenttia bruttokansantuotteesta. Kun otetaan huomioon unionin viimeaikainen vaisu talouskehitys ja jatkuvasti perässä laahaava tuottavuus ja työllisyys, ja koska uusien jäsenvaltioiden integraation toivotaan onnistuvan täysimääräisesti, kasvun kääntäminen nousuun onkin komission tärkein poliittinen tavoite. Se pyritään saavuttamaan parantamalla jatkuvasti eurooppalaisen järjestelmän kilpailukykyä säilyttäen kuitenkin samalla vauraus, työllisyys, koheesio ja ympäristönsuojelu, jotka kuuluvat olennaisina osina kestävään kehitykseen. Makrotaloudellisen kehyksen vakaus, kasvua koskevan aloitteen täytäntöönpano ja Lissabonin strategiaan sisältyviin rakenteellisiin uudistuksiin pyrkiminen ovat äärimmäisen tärkeitä näkökohtia. Tässä yhteydessä olennaista on laajentuneiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja yhteisön säännöstön täysimääräinen noudattaminen. Erityisesti on painotettava seuraavia alueita: -- teollisuuspolitiikka sekä valmistus- että palveluteollisuuden osalta. Kaksi kolmasosaa bruttokansantuotteesta muodostuu palveluista ja useimmat unionissa luodut uudet työpaikat ovat palvelualoilla. Juuri niiden piirissä onkin parhaat mahdollisuudet parantaa tuottavuutta ja luoda uusia työpaikkoja, ja niiden avulla voidaan säilyttää vankka teollisuusperusta. -- Euroopan ja sen tärkeimpien kumppaneiden välisen kuilun kaventaminen tutkimukseen kohdistettujen toimien sekä osaamis- ja teknologiapääoman kehittämisen osalta (kyse on erityisesti tieto- ja viestintätekniikasta, tietoyhteiskunnasta, elinikäisestä oppimisesta ja Erasmus Mundus -ohjelmasta); -- kuluttajien luottamuksen lujittaminen rajatylittävään liiketoimintaan ja sähköiseen kaupankäyntiin; -- erojen kaventaminen laajentuneessa unionissa: tälle perustan muodostava, toimiva koheesiopolitiikka on olennaisen tärkeä kurottaessa kuilua umpeen ja tuettaessa kasvumahdollisuuksien parantamista. Kilpailukyky ja koheesio: vuotta 2005 koskevat tärkeimmät aloitteet Seuraavat aloitteet on valittu tärkeimmiksi: -- Edistetään talouden parempaa hallintaa ja lujitetaan makrotaloudellisen ja verotustilanteen seurantakapasiteettia. -- Kehitetään kasvualoitteessa yksilöityjä pitkälle kehittyneitä hankkeita ja pannaan ne täytäntöön erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen laajentamisen ja tutkimukseen kohdistettujen toimien sekä osaamis- ja teknologiapääoman kehittämisen avulla. -- Laaditaan vuoden 2006 jälkeinen uusi sosiaalipoliittinen ohjelma. -- Painotetaan valtiontukien valvontaa laajentuneessa unionissa. -- Annetaan säädösehdotus, jolla lujitetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta tavarakaupassa. -- Annetaan oikaisua koskeva ehdotus julkisten hankintojen alalla. -- Asetetaan etusijalle palveluja koskevan direktiiviehdotuksen nopea käsittely lainsäädäntöön osallistuvissa toimielimissä ja tehostetaan kahdenvälisiä palvelualan neuvotteluja eurooppalaisten palveluyritysten pääsemiseksi kolmansien maiden markkinoille. -- Laaditaan kolme rahoituspalveluja koskevaa lainsäädäntöehdotusta: selvitystoiminta (clearing and settlement), vakuutusyhtiöiden vakavaraisuus sekä osakkeenomistajien oikeudet pörssinoteeratuissa yrityksissä. -- Laaditaan laajentuneiden sisämarkkinoiden yritysverotusta koskevia lainsäädäntöehdotuksia, joiden tarkoituksena on poistaa verotuksesta aiheutuvat rajatylittävän toiminnan esteet ja yksinkertaistaa arvonlisäveroa koskevia säännöksiä. -- Laaditaan yhteisön sisäisiin siirtoihin ja julkisten hankintojen tarjousmenettelyyn liittyviä puolustusalan lainsäädäntöehdotuksia. -- Kehitetään ja otetaan käyttöön uusia ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä, jotka tukevat alan uudenaikaistamista yhtenäistä ilmatilaa (Single Sky) koskevan aloitteen puitteissa. -- Annetaan Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) vahvistettua rahoitusta koskeva ehdotus energian ja liikenteen osalta ja luodaan yhteisön takausväline, jolla mahdollistetaan käytännön hankkeita edistävien yksityisten ja julkisten investointien liikkuvuus. -- Laaditaan ehdotuksia, jotka koskevat teollisuuspolitiikan ja muiden yhteisön politiikan alojen yhteensovittamista ja sitä, miten kyseiset politiikan alat voivat tukea kilpailukyvyn parantamista. Tarkastellaan perusteellisesti tieto- ja viestintätekniikka- sekä puolustus- ja raaka-ainesektoreita ja laaditaan niiden kilpailukyvyn parantamista koskevia käytännön toimenpide-ehdotuksia. -- Laaditaan ehdotuksia tärkeimpiä teollisuudenaloja koskevan lainsäädännön parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi, mikä parantaa niiden kilpailukykyä (esim. autot, rakennusalan tuotteet, kosmetiikka), ja laaditaan ehdotuksia tietoyhteiskunnan toteutumista edistävän politiikan täytäntöönpanemiseksi ja tarkistamiseksi (sähköisen viestinnän sääntelykehys, eEurope-aloite). -- Jatketaan yhteisten puitteiden valmistelutyötä Euroopan sopimusoikeuden alalla. -- Annetaan ehdotuksia tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaksi seitsemänneksi puiteohjelmaksi. -- Edistetään Euroopan avaruusohjelmaa. -- Annetaan kattavaa lähestymistapaa koskeva ehdotus, joka tähtää aihekohtaisiin ympäristönsuojelustrategioihin (ilmanlaatu, luonnonvarojen kestävä käyttö ja hoito, meriympäristö, kaupunkiympäristö) ja integroituihin ratkaisuihin (lainsäädäntöehdotukset mukaan luettuina). 1.3.2. Turvallisuus ja Euroopan kansalaisuus Euroopan unionin on valvottava 6 000 kilometrin maarajaa ja 85 000 kilometrin merirajaa. Unionissa asuu yli 14 miljoonaa kolmansien maiden kansalaista, ja vuosittain heitä tulee 1,5 miljoonaa lisää. Lisäksi laajentuminen kasvattaa kulttuurien ja kansojen moninaisuutta ja synnyttää uuden haasteen: Euroopan kansalaisuus unionin uutena ulottuvuutena. Euroopan unionin alueen laajentuminen ja väestömäärän kasvu edellyttävät lisätyötä ja aiempaa tehokkaampaa koordinointia, koska uusia yhteisiä rajoja on valvottava, henkilöiden liikkuvuus kasvaa alueen sisällä ja heidän turvallisuutensa on varmistettava. Komissio on toteuttanut tällä alalla toimenpiteitä, joiden tavoitteena on luoda vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva eurooppalainen alue Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Tämän strategian toinen vaihe alkaa vuonna 2005. Syyskuun 11. päivän 2001 tapahtumien ja Madridin tuhoisan pommihyökkäyksen seurauksena huoli terrorismista Euroopan unionissa kasvaa, mikä lisää entisestään tarvetta parantaa turvallisuutta. Tämä vahvistettiin Euroopan johtajien huippukokouksessa 25.-26. maaliskuuta 2004. Kokouksessa nimitettiin EU:n ensimmäinen terrorismintorjunnan koordinaattori ja päätettiin vakaasti tehostaa tiedustelutietojen jakamista. Euroopan unioniin vedotaan yhä useammin tuen saamiseksi tai jäsenvaltion tehtävien hoitamiseksi, kun on kyse yhteisön kansalaisten suojelemisesta sellaisilta yleiseurooppalaisen mittakaavan saavilta riskeiltä kuin luonnonkatastrofeilta, ympäristökriiseiltä tai tautiepidemioilta. Tätä tarkoitusta varten komissio hallinnoi useita suojelua, turvallisuutta, kansanterveyttä, elintarvikkeiden turvallisuutta, ennalta ehkäisyä ja valvontaa koskevia ohjelmia sekä solidaarisuus- ja kriisinhallintarahastoja. Vuodeksi 2005 ehdotetaan seuraavaa: -- vahvistetaan Tampereen ohjelman mukaisesti kehitettävää vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaa eurooppalaista aluetta, mikä edellyttää uusien säädösten antamista. Tärkeimmät kysymykset liittyvät turvapaikkaan, maahanmuuttoon sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin vastaiseen toimintaan; -- korostetaan sitä, että kaikkien oikeutta suojeluun vahvistetaan (suojelu luonnon- tai ympäristökatastrofeilta edistämällä ja laajentamalla terveyteen ja ydinvoimaan liittyvää pelastuspalvelukapasiteettia laajentuneessa unionissa) ja että julkiset peruspalvelut ovat kaikkien saatavilla (terveyteen, elintarvikkeiden turvallisuuteen, koulutukseen, liikenteeseen, kuluttajansuojaan sekä puhtaaseen ja terveelliseen ympäristöön liittyvät palvelut); -- edistetään aloitteita, joilla lähennetään unionia ja sen kansalaisia toisiinsa. Turvallisuus ja Euroopan kansalaisuus: vuotta 2005 koskevat tärkeimmät aloitteet Seuraavat aloitteet on valittu tärkeimmiksi: -- Valmistellaan yhteisen turvapaikkajärjestelmän toinen vaihe (Euroopan pakolaisrahasto II mukaan luettuna). -- Vahvistetaan yhteistä viisumikäytäntöä ja matkustusasiakirjojen turvallisuutta (biometriikka mukaan luettuna): pannaan täytäntöön viisumitietojärjestelmä (VIS) neuvoston hyväksyttyä asiaa koskevan säädöksen sekä koordinoidaan Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) luomista ja kehittämistä. -- Vahvistetaan Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) asemaa ja kapasiteettia EU:n ylempien poliisiviranomaisten koulutuksessa erityisesti muuttamalla CEPOL Euroopan unionin elimeksi. -- Perustetaan todellinen siviiliasioita koskeva Euroopan oikeusalue ja kehitetään siviili- ja kauppaoikeutta koskevaa Euroopan oikeudellista verkostoa. -- Perustetaan todellinen rikosasioita koskeva Euroopan oikeusalue, sovitaan yhteisistä rikosten määritelmistä ja vakavien rikosten seuraamuksista sekä kehitetään "tuomarien Erasmus-ohjelmaa". -- Aloitetaan huumeita koskeva uusi toimintaohjelma. -- Aloitetaan toimia, jotka koskevat kansalaisten sähköisen identiteetin hallinnointia ja joiden avulla puututaan tietoyhteiskunnan tekniikan todennäköiseen tunkeutumiseen yksityisyyden, luottamuksellisuuden ja intimiteetin alueelle. -- Annetaan ehdotus kaksikäyttötuotteiden kaupan valvontaan liittyvän neuvoston asetuksen muuttamisesta, jotta varmistetaan sen tehokkuus laajentuneessa unionissa. -- Tehostetaan valvontaa laajentuneen unionin ulkorajoilla. -- Edistetään turvallisuustutkimusta koskevia toimenpiteitä (tavoitteena kokonaisen ohjelman laatiminen yhteisön turvallisuuden lujittamiseksi tutkimuksen ja tekniikan avulla). -- Parannetaan meriturvallisuutta valvomalla, että tankkien tyhjentämistä merellä koskevaa kieltoa noudatetaan. -- Annetaan säädösehdotus kuluttajille tarjottavien palvelujen turvallisuuteen liittyvästä yhteisön kehyksestä. -- Laajennetaan terveystietojärjestelmiä, yhdenmukaistetaan tautiuhkaan varautumista ja sovelletaan vakiomenettelyjä varhaisvaroitusjärjestelmissä. -- Varmistetaan elintarvikkeiden turvallisuus ja kasvinsuojeluvalvonta sekä maahantuotujen eläinten terveyden ja maahantuotujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden yhdenmukainen tarkastaminen. -- Varmistetaan kemiallisten ja biologisten saastumistekijöiden testausta ja valvontaa koskeva yhdenmukainen lähestymistapa yhteisön vertailulaboratorioiden verkoston avulla. -- Pannaan täytäntöön rehujen pakkausmerkintöjä koskeva uusi kehys ja laajennetaan elintarvikkeita ja rehuja koskeva nopea tietojenvaihtojärjestelmä EU:n ulkopuolisiin maihin. -- Muutetaan televisio ilman rajoja -direktiiviä. -- Neuvotellaan Unescon puitteissa kulttuurin monimuotoisuutta koskevasta kansainvälisestä yleissopimuksesta. 1.3.3. Ulkoinen vastuu: naapuruus ja kumppanuus Laajentumisen jälkeen Euroopan unionin entistä laajempi alue ja uudet ulkorajat edellyttävät eteläisiä ja itäisiä naapurimaita koskevan vakaan ja kattavan poliittisen kehyksen käyttöönottoa. Kun laajentuminen on toteutunut, kyseisten lähialueiden vaurauden ja vakauden saavuttamisesta tulee keskeinen ulkoinen tavoite. Näistä syistä komissio aikoo ottaa käyttöön EU:n uuden naapuruuspolitiikan ja edistää alueiden välistä yhteistyötä. Uuden politiikan kohteena ovat ne EU:n naapurimaat, jotka eivät ole ehdokkaina unionin jäseniksi (poikkeuksena Länsi-Balkanin maat). Komissio esittää vielä ennen kesätaukoa politiikkaa tukevia säädösehdotuksia mm. uudesta naapuruuspolitiikan välineestä. Länsi-Balkanin maiden osalta vakautus- ja assosiaatioprosessi on edelleen politiikan kulmakivenä. Komissio pyrkii ulkoisessa toiminnassaan saavuttamaan vuonna 2005 myös seuraavat tavoitteet: -- tuetaan meneillään olevan laajentumisprosessin saattamista loppuun, minkä jälkeen valmistellaan Romanian ja Bulgarian liittymistä yhteisöön. Vuonna 2004 tehtyjen päätösten mukaisesti komissio jatkaa lisäksi Turkin liittymistä valmistelevan strategian täytäntöönpanoa ja saattaa myös käynnistää aktiivisen neuvotteluvaiheen Kroatian kanssa; -- laajentunut unioni voi ja sen pitääkin ottaa laajempaa globaalia vastuuta. Komission odotetaan ottavan aiempaa tärkeämmän roolin kestävän kehityksen edistäjänä Euroopan kansainvälisten sitoumusten mukaisesti, mukaan luettuna vuosituhannen kehitystavoitteet, joita on tarpeen tarkistaa vuonna 2005. EU:n yhdennetty kauppapolitiikka ja sen elintärkeä asema kehityksen edistäjänä edellyttävät sen ottavan laajempaa vastuuta monenvälisestä hallintotavasta; -- EU:n laajentuminen on suoraan sidoksissa suurempaan kansainväliseen vastuuseen ja edellyttää entistä johdonmukaisempaa ulkoista toimintaa kaikkia käytettävissä olevia välineitä hyödyntäen. Näin unionin on helpompi kohdata haasteet ja uhat, jotka on esitetty muun muassa Euroopan turvallisuusstrategiassa [3]. Johdonmukaisuuteen kuuluu asianmukaisten siviili- ja sotilaallisia keinoja yhdistävien kriisinhallintavalmiuksien luominen. Samalla on huolehdittava siitä, että humanitaarinen apu on edelleenkin politiikasta riippumatonta. [3] Eurooppa-neuvosto hyväksyi turvallisuusstrategian joulukuussa 2003. Ulkoinen vastuu: naapuruus ja kumppanuus: vuotta 2005 koskevat tärkeimmät aloitteet Seuraavat aloitteet on valittu tärkeimmiksi: -- Erityisesti painotetaan Länsi-Balkanin maita koskevaa vakautus- ja assosiaatioprosessia. Vahvistetaan alueen maiden talouden seuranta- ja ohjantavalmiuksia. -- Siirrytään keväällä 2004 annettavien suuntaviivojen mukaisesti naapuruuspolitiikan aktiiviseen vaiheeseen erityisesti useita kyseisiä maita koskevien toimintasuunnitelmien avulla ja yhteisten arvojen, erityisesti demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja vähemmistöjen kunnioittamisen pohjalta. Luodaan tuottavampi kauppaa ja investointeja koskeva kehys, joka sisältää alueelliset alkuperäsäännöt. Tehostetaan alueen talouden seurantaa. Lujitetaan sääntelyä koskevaa vuoropuhelua ja edistetään vaatimustenmukaisuuden arviointia ja teollisuustuotteiden hyväksymistä koskevien sopimusten (ACAAS) kehittämistä. Laajennetaan pienyrityksiä koskevan peruskirjan soveltamista kyseisiin maihin. -- Laajennetaan energian ja liikenteen sisämarkkinat Balkanin ja Välimeren alueen maihin. -- Edistetään neljän yhteisen alueen luomista Venäjän kanssa (yhteinen talousalue, yhteinen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, yhteistyölle ulkoisen turvallisuuden alalla perustuva yhteinen alue sekä kulttuuriset näkökohdat sisältävä tutkimusta ja koulutusta koskeva alue) kehittämällä yhteinen toimintasuunnitelma, joka kattaa myös energiaa koskevat kysymykset. Tämä työ edellyttää perustakseen jatkuvaa ja määrätietoista yhteistyötä tietyillä aloilla (esim. tullilainsäädännön lähentäminen). -- Saatetaan päätökseen Mercosurin kanssa käytävät kauppaneuvottelut. -- Vahvistetaan unionin suhteita Persianlahden maihin, erityisesti Iraniin, ja pyritään saattamaan päätökseen Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa käytävät neuvottelut. -- Varmistetaan unionin osuus Irakin jälleenrakennusprosessissa. -- Jatketaan kansainvälisiä kalastussopimuksia ja pannaan ne täytäntöön. -- Tarkistetaan ja lisätään unionin osuutta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi. -- Tuetaan Afrikan maiden pyrkimyksiä varmistaa mantereensa rauha ja vakaus sekä käynnistää Afrikan rauhanrahaston toiminta. -- Käynnistetään vesialan EU-väline (Water Facility) Johannesburgin huippukokouksessa 2002 ehdotetun EU:n vesialoitteen toteuttamiseksi. -- Lujitetaan EU:n asemaa tärkeimpien toimijoiden joukossa tietoyhteiskuntaa käsittelevässä YK:n toisessa huippukokouksessa, joka pidetään Tunisissa marraskuussa 2005. -- Esitetään neuvostolle nopean toiminnan järjestelmää koskeva tarkistettu asetus, jonka tarkoituksena on tehdä järjestelmästä entistä tehokkaampi kriisitilanteissa. Lisätään Euroopan valmiuksia torjua joukkotuhoaseita ja tuhota konfliktin jälkeen tavanomaisten aseiden varastoja. -- Paremman kansainvälisen hallintotavan edistämiseksi tuetaan sääntelyä koskevaa vuoropuhelua rahamarkkinoiden, tietosuojan ja ammatillisen pätevyyden aloilla. 2. 1. Rahoituskehys 2.1. Vuoden 2005 talousarvion rahoitusnäkymät Kauden 2000-2006 rahoitusnäkymät, jotka sisältyvät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten sopimukseen [4], ovat yhteispäätösmenettelyssä vahvistettujen oikeusperustojen mukaisten rahoitussuositusten ohella tärkein vertailukohta talousarviomenettelyssä. Rahoitusnäkymien mukaisten enimmäismäärien noudattaminen kussakin otsakkeessa, jotka vastaavat suurimpia menoluokkia, on ehdottoman tärkeää. Enimmäismääriin sisältyvät marginaalit muodostavat tärkeimmän liikkumavaran, jonka avulla voidaan rahoittaa talousarviomenettelyn tai talousarvion toteuttamisen aikana ilmaantuvia ennakoimattomia tapahtumia. Tässä osuudessa esitellään ja käsitellään rahoitusnäkymiin liittyviä lukuja. [4] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Rahoitusnäkymien enimmäismäärät esitetään vuoden 1999 hintoina, minkä vuoksi ne on muunnettava nykyhinnoiksi deflaattorien avulla toimielinten välisen sopimuksen [5] 15 kohdan mukaisesti. Komissio tekee tämän teknisen mukautuksen vuosittain ennen talousarviomenettelyä, tuoreimpien taloudellisten ennusteiden pohjalta. Vuotta 2005 koskevan menettelyn osalta mukautus tehtiin joulukuussa 2003 [6], ja siinä käytettiin pienempää deflaattoria.Tuloksena on enimmäismäärien merkittävä pieneneminen nykyhintoina ilmaistuna erityisesti rahoitusnäkymien otsakkeessa 3 (134 milj. euroa), 4 (76 milj. euroa) ja 5 (94 milj. euroa). [5] Toimielinten välinen sopimus, tehty 6. toukokuuta 1999, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta, EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. Otsakkeen 1 ylärajan ja otsakkeessa 2 olevan rakennerahastoja koskevan luvun osalta sovelletaan deflaattoria, joka on 2 prosenttia vuotta kohti. Kaikkien muiden otsakkeiden ylärajoihin sovelletaan BKTL-deflaattoria. [6] KOM(2003) 785. Taulukot, joihin on koottu sekä maksusitoumusmäärärahoja että maksumäärärahoja koskevat numerotiedot rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan jaoteltuna, esitetään numerotietoja koskevassa liitteessä. Otsakkeen 1 "Maatalous" alaotsakkeen 1a enimmäismäärä on 44 598 miljoonaa euroa eli 4,3 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004 ja alaotsakkeen 1b enimmäismäärä 6 841 miljoonaa euroa eli 4,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Rakennetoimien (otsake 2) määrärahoja jäi vuonna 2000 käyttämättä, minkä vuoksi 6 153 miljoonaa euroa otettiin uudelleen talousarvioon. Tätä määrää ei sidottu vuonna 2000, vaan se otettiin uudelleen talousarvioon ja jaettiin vuosille 2002-2006. Rahoitusnäkymiä mukautettiin budjettivallan käyttäjän toukokuussa 2001 tekemällä päätöksellä siten, että vuoden 2005 enimmäismäärään lisättiin 1 395 miljoonaa euroa Berliinissä sovittuun enimmäismäärään nähden. Vuoden 2005 maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä on siis nyt 42 411 miljoonaa euroa. Tästä on osoitettu koheesiorahastolle 5 194 miljoonaa euroa (12 % kokonaismäärästä). Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyville maille on osoitettu kaikkiaan 7 749 miljoonaa euroa, josta 2 394 miljoonaa euroa (31 %) koheesiorahastolle. Uusien jäsenvaltioiden suhteellinen osuus koheesiorahaston määrärahoista on siis hieman korkeampi kuin EU-15:n osuus. Kun otetaan huomioon vuotta 2005 koskeva rahoitusnäkymien tekninen mukautus, sisäisten politiikkojen (otsake 3) enimmäismäärä kasvaa nimellisesti 290 miljoonalla eurolla eli +3,3 prosenttia. Lisäys on kuitenkin huomattavasti (134 milj. euroa) pienempi kuin viime budjettimenettelyn yhteydessä esitetyt ennusteet, joiden pohjalta yhteispäätösmenettelyyn perustuvien ohjelmien kokonaismäärärahoja mukautettiin laajentumista silmällä pitäen. Siksi komissio mukautti rahoitussuunnitelmaansa voidakseen ottaa huomioon nykyisten politiikkojen ja ohjelmien laajentamisesta uusiin jäsenvaltioihin tehdyt päätökset ja Kööpenhaminassa hyväksytyt kolme uutta ohjelmaa: ydinturvallisuutta koskeva ohjelma uusissa jäsenvaltioissa sijaitsevien ydinlaitosten käytöstä poistamiseksi; instituutioiden kehittämiseen tarkoitettu järjestelmä, jonka tarkoituksena on lisätä uusien jäsenvaltioiden hallinnon kapasiteettia niiden vastuualueeseen kuuluvien yhteisön politiikkojen ja ohjelmien asianmukaista hallinnointia varten; ja Schengen-järjestely, jonka tarkoituksena on auttaa niitä saavuttamaan Schengenin sopimuksen vaatima rajavalvonnan taso. Ulkoisten toimien (otsake 4) enimmäismäärä on 5 119 miljoonaa euroa, missä on lisäystä 1 prosentti vuoteen 2004 verrattuna. Hallintomenojen (otsake 5) enimmäismäärä on 6 185 miljoonaa euroa (tai 6 360 milj. euroa, kun mukaan lasketaan 175 milj. euroa henkilöstön eläkemaksuja), mikä on 3,4 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Osan lisäyksestä selittää laajentumisesta johtuva enimmäismäärän reaalikasvu. Otsakkeessa 6 (varaukset) osoitetaan sekä hätäapuvaraukseen että takuuvaraukseen 223 miljoonaa euroa rahoitusnäkymien mukaisesti. Liittymistä edeltävän strategian (otsake 7) enimmäismäärä on 3 472 miljoonaa euroa, eli lisäystä on 7,1 prosenttia. Korvausten (otsake 8) enimmäismäärä puolestaan pienenee 1 410 miljoonasta 1 305 miljoonaan euroon. Kaikkien maksumäärärahojen enimmäismäärä vuonna 2005 on 114 235 miljoonaa euroa eli noin 1,08 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta. 2.2. 1.2. Sitoumusten kokonaiskasvu ja käytettävissä oleva liikkumavara Kuten asianomaisesta taulukosta käy ilmi, maksusitoumusten kokonaismäärä on 117 213,5 miljoonaa euroa, mikä on 5,2 prosenttia enemmän kuin vuoden 2004 talousarviossa. Pakolliset menot lisääntyvät 8,2 prosenttia ja ei-pakolliset menot 3,3 prosenttia. Maatalouteen (otsake 1) komissio esittää otettavaksi 50 675 miljoonaa euroa, mikä on 8,3 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Lisäys johtuu ennen muuta maatalousmenojen kasvusta 43 834 miljoonaan euroon (+8,9 %), sillä maaseudun kehittämisen menot lisääntyvät vain 4,7 prosenttia, mikä vastaa alaotsakkeen 1b enimmäismäärän korotusta. Otsakkeeseen 1 jää näin ollen 764 miljoonan euron käytettävissä oleva marginaali. Rakennerahastojen enimmäismäärä ja menot vuonna 2005 ovat noin 3,3 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2004. Merkittävä osa lisäyksestä johtuu siitä, että uusille jäsenvaltioille osoitetut rakennerahasto-ohjelmia koskevat maksusitoumusmäärärahat lisääntyvät noin 40 prosenttia vuoteen 2004 verrattuna. Nykyisten jäsenvaltioiden osalta rakennerahastojen määrärahat lisääntyvät 1,1 prosenttia. Sen sijaan koheesiorahaston menot supistuvat vuoteen 2004 verrattuna sekä nykyisten että uusien jäsenvaltioiden osalta. Uusien jäsenvaltioiden osalta tämä perustuu Kööpenhaminassa tehtyyn sopimukseen. Nykyisten jäsenvaltioiden osalta määrärahat supistuvat hieman Berliinissä sovitusta enimmäismäärästä sen vuoksi, että Irlanti ei ole enää oikeutettu koheesiorahastosta myönnettävään tukeen koheesiorahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen N:o 1164/1994 2 artiklassa säädetyn puoliväliarvioinnin perusteella (KOM(2004) 191, 24.3.2004). Koska Irlanti ei ole enää oikeutettu koheesiorahastosta myönnettävään tukeen, koheesiorahaston määrärahat vähenevät 55 miljoonalla eurolla (vuoden 1999 hintoina, ks. KOM(2004) 191). Vuoden 2005 hintoina vähennys on noin 62 miljoonaa euroa. Tämän vuoksi koheesiorahastoon vuodeksi 2005 budjetoituun määrään jää tämän suuruinen marginaali rahoitusnäkymien enimmäismäärään nähden. Vuoden 2005 ATE:ssä esitetään myös, että EU-10:n määrärahat perustuisivat suoraan liittymisneuvotteluissa sovittuun tarkkaan määrään, joka on 7 748 991 718 euroa (vuoden 2005 hintoina). Rahoitusnäkymien määrät on kuitenkin ollut tapana pyöristää täysiin miljooniin. Tarkan summan ottaminen talousarvioon jättää siten rahoitusnäkymiin nähden pienen, luonteeltaan pelkästään teknisen lisämarginaalin. Sisäisiin politiikkoihin (otsake 3) ehdotetut menot lisääntyvät vuoden 2004 talousarvioon nähden maksusitoumusmäärärahoina ilmaistuna 254 miljoonaa euroa (vuonna 2004 niitä oli 8 705 milj. euroa, ja vuodeksi 2005 ehdotettu määrä on 8 959 milj. euroa), eli +2,9 prosenttia. Pääpaino on Lissabonin strategiassa esitetyillä keskeisillä toimenpiteillä, jotka koskevat mm. pk-yrityksiä. Marginaaliksi saadaan näin 53,4 miljoonaa euroa. Koska otsakkeen 3 enimmäismäärä (134 milj. euroa) on pienempi kuin vuotta 2004 koskevaan tekniseen mukautukseen perustuva ennuste, komission oli supistettava menoja voimakkaasti (113 milj. eurolla rahoitussuunnitelmaan verrattuna) voidakseen esittää budjettivallan käyttäjälle marginaalin, jonka perusteella tämä voi lisätä menoja tai osoittaa varoja uusiin menoihin, erityisesti pilotti- ja valmisteluhankkeisiin. Otsakkeen 4 (ulkoiset toimet) maksusitoumusmäärärahoihin (5 234 milj. euroa) sisältyy 1,1 prosentin lisäys (57,5 milj. euroa) vuoden 2004 talousarvioon verrattuna. Määrä on 115 miljoonaa euroa suurempi kuin rahoitusnäkymien enimmäismäärä. Siksi komissio ehdottaa joustovälineen käyttöön ottamista, jotta voidaan edelleen tukea vakauttamista, demokratian palauttamista ja jälleenrakennusprosessia Irakissa, mitä ei ollut otettu huomioon alkuperäisessä rahoitussuunnitelmassa. Otsakkeen 5 (hallintomenot) määrärahat lisääntyvät kaikkien toimielinten osalta 3,9 prosenttia. Toimielinten esittämien arvioiden mukaan lisäyksen ansiosta on mahdollista pitäytyä hallintomenojen enimmäismäärässä. Se onnistuu, koska kaikki pääsihteeristöt uusivat rahoitussuunnitelmansa maaliskuussa 2004 esitetyn päivitetyn raportin pohjalta. ATE:n valmistelun yhteydessä on löytynyt muitakin säästökohteita. Otsakkeen 6 (varaukset) kumpikin rahoitusväline yltää täsmälleen rahoitusnäkymien mukaiseen enimmäismäärään. Otsakkeeseen 7 (liittymistä valmisteleva tuki) esitetään 1 856 miljoonan euron kokonaismäärää Bulgarian, Romanian ja Turkin jäsenyysvalmisteluihin. Siinä on lisäystä 7,1 prosenttia vuoden 2004 talousarvioon verrattuna. 2.3. 1.4. Maksumäärärahat ja maksattamatta olevat sitoumukset (RAL) Ehdotukseen vuoden 2005 ATE:ksi sisältyy 109 539 miljoonaa euroa maksumäärärahoja, mikä on 9,8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004, kuten liitteenä olevasta taulukosta käy ilmi. Tämä on 1,03 prosenttia bruttokansantulosta, mikä jättää 4,7 miljardin euron marginaalin nykyisten rahoitusnäkymien mukaiseen enimmäismäärään (1,08 %). Maksumäärärahaesitystä laadittaessa on seurattu tarkasti kahta asiaa: vuoden 2005 maksusitoumusmäärärahoja, jotka maksatetaan vuoden 2005 aikana, ja maksattamatta olevia aikaisempia sitoumuksia (RAL), jotka maksatetaan saman vuoden aikana. Maksumäärärahojen kasvu on tänä vuonna suurempi ei-pakollisten menojen osalta (+11 %), sillä pakollisten menojen kasvu on vain 8,2 prosenttia. Määrärahat lisääntyvät tänä vuonna merkittävästi laajentumisen vuoksi erityisesti otsakkeessa 1 (+2 131 milj. euroa) ja 2 (+1 914 milj. euroa). Laajentumisesta johtuva kokonaislisäys on 3,8 miljardia euroa eli lähes puolet maksumäärärahojen kokonaislisäyksestä. Maatalouden alalla lisääntyvät eniten maaseudun kehittämisen määrärahat (+15,3 %), ja huomattavasti myös maatalousmenot (+8,9 %). Tämä ei kuitenkaan johdu yksinomaan laajentumisesta, vaan myös euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssista. Vuoden 2005 alustavan talousarvioesityksen (ATE) luvut perustuvat euron ja dollarin vaihtokurssiin vuoden 2004 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana (1 EUR = 1,25 USD) talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vuonna 2004 käytettyyn vaihtokurssiin verrattuna (1 EUR = 1,12 USD) euro on siis vahvistunut 0,13 dollaria, mikä merkitsee sitä, että lisämäärärahoja tarvitaan 240 miljoonaa euroa erityisesti viljan, sokerin ja puuvillan alalla. Toisaalta taas 4,42 miljardin euron lisäyksestä (+9,7 %) vuoteen 2004 verrattuna lähes puolet (2,1 mrd. euroa) johtuu laajentumisen seurauksista, kuten seuraavassa taulukossa esitetään. Lisäksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen nettokustannukset ovat 1,3 miljardia euroa vuonna 2005. Jäljelle jäävä osa EU-15:n määrärahojen lisäyksestä selittyy suurelta osin paluusta tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin. (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> Otsakkeen 2 maksumäärärahat vuonna 2005 ovat 35 396 miljoonaa euroa. Määrät liittyvät rakenne- ja koheesiorahastoon ja sekä nykyisiin (EU-15) että uusiin (EU-10) jäsenvaltioihin. Määrärahojen huomattava kasvu selittyy helposti, kun tarkastellaan sen jakautumista EU-15:n ja EU-10:n välillä. EU-15:n maksumäärärahojen kokonaismäärä on 31 662 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2004 oli 28 962 miljoonaa euroa (+9,2 %). EU-10:n maksumäärärahat ovat 3 774 miljoonaa euroa, kun ne vuonna 2004 olivat 1 859,9 miljoonaa euroa, eli lisäystä on 102,9 prosenttia. Seuraava taulukko osoittaa selkeästi laajentumisen vaikutuksen otsakkeen 2 maksumäärärahoihin. (euroa) >TAULUKON PAIKKA> Otsakkeen 3 (sisäiset politiikat) maksumäärärahat lisääntyvät 218 miljoonaa euroa eli 2,9 prosenttia vuoteen 2004 verrattuna. On kuitenkin syytä muistaa, että tämä merkitsee tasaantumista verrattuna viime vuoden voimakkaaseen kasvuun (+20,9 %), joka johtui laajentumisvalmisteluista (Schengen-järjestely, ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja ydinjätehuolto sekä siirtymäkauden järjestelyjen määrärahat). Nämä lisääntyvät vain hieman, yhteensä 63 miljoonaa euroa. Liittymisen valmistelun maksumäärärahatarpeeksi arvioidaan 3 179,9 miljoonaa euroa, mikä on 11,3 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Tämä liittyy lähinnä Sapardin sekä Turkkia ja Ispaa koskevien ohjelmien yhteydessä tehtyjen aiempien sitoumusten maksattamiseen. Uusille jäsenvaltioille annettavaan, asteittain vähenevään liittymistä valmistelevaan tukeen esitetään 1 532 miljoonaa euroa (Sapard=290, Ispa=500 ja Phare=742), mihin on lisättävä 21 miljoonaa euroa Kyprosta ja Maltaa varten. Sitä vastoin uusille jäsenvaltioille maksettava kompensaatio pienenee 105 miljoonalla eurolla. Määrärahojen kokonaislisäyksestä yhteensä yli 5,9 miljardia euroa selittyy maksumäärärahoilla, jotka on tarkoitettu kattamaan unionin sitoumukset uusia jäsenvaltioita kohtaan (+3,9 mrd. euroa), ehdokasmaita kohtaan (+0,5 mrd. euroa), dollarin vaihtokurssin vaikutukset (+0,24 mrd. euroa) ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen nettokustannukset (+1,3 mrd. euroa). Menoja kasvattavat myös otsakkeessa 2 EU-15:n maksumäärärahojen välttämättömät lisäykset (+2,7 mrd. euroa) ja otsakkeessa 1 paluu normaalitilanteeseen vuoden 2003 kuivuuden jälkeen (+0,4 mrd. euroa). Sen sijaan muiden otsakkeiden yhteenlaskettu nettolisäys on vain 0,7 miljardia euroa. Komissio korostaa, että ATE:ssä esitetyt luvut edustavat todellisia tarpeita, joissa on otettu huomioon se, että maksattamatta olevat sitoumukset voidaan hoitaa paitsi purkamalla sitoumukset myös sellaisten erityisten hallinnointitoimien avulla, jotka saattavat johtaa maksujen lisääntymiseen. Komissio on tietoinen siitä, että erityisesti neuvosto on esittänyt huolensa maksumäärärahojen määrästä Ecofin-neuvoston 16. maaliskuuta 2004 hyväksymässä päätöslauselmassa. Neuvosto korostaa, että budjettikurissa on pitäydyttävä ja että maksumäärärahoja on jaettava säästeliäästi. Neuvosto onkin sitä mieltä, että koska maksumäärärahoja on viime vuosina jäänyt joka vuosi paljon yli siksi, että niitä on budjettimenettelyn yhteydessä myönnetty runsaskätisesti, tästä käytännöstä olisi nyt päästävä eroon, ja kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin vuoden 2005 alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa. Vuonna 2005 tämä ongelma saattaa kuitenkin kääntyä päinvastaiseksi. Esimerkiksi siinä tapauksessa, että vuosien 2000-2006 rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon viivästykset saataisiin korjattua nopeammin kuin viimeaikaisen tahdin perusteella voitaisiin odottaa, niin että maksumäärärahoja tarvittaisiin lisää, komissio voisi, tutkittuaan ensin perusteellisesti mahdollisuudet käyttää määrärahoja uudelleen ja siirtää niitä budjettikohdasta toiseen, esittää joko vuoden 2005 ATE:a koskevan oikaisukirjelmän, jossa otettaisiin huomioon vuoden 2004 toteutuma, tai lisätalousarvion varainhoitovuoden 2005 kuluessa. Tämän lisäksi komissio valvoo jatkuvasti, miten maksattamatta olevat sitoumukset ovat kehittyneet. Komissio on jo useissa yhteyksissä korostanut, että vaikka maksattamatta olevien sitoumusten määrä on viime vuosina merkittävästi lisääntynyt, kehitys on useimmissa tapauksissa täysin luonnollinen seuraus siitä, että sitoumukset tehdään moneksi vuodeksi: tällaiset ns. normaalit sitoumukset ovat maksattamatta niin kauan kuin niitä koskevia maksuja ei ole suoritettu tai sitoumusta purettu. Sitoumuksia oli maksattamatta vuoden 2003 lopulla noin 104,5 miljardia euroa. Rakennerahastojen osalta maksattamatta olevien sitoumusten kehitys ilmentää sitä, että valtaosa ennen vuotta 2000 aloitetuista toimista saadaan päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä. Osa maksattamattomista sitoumuksista on määritelty ns. mahdollisesti epänormaaleiksi. Tällä tarkoitetaan lepääviä sitoumuksia, joista ei ole suoritettu yhtään maksua viimeksi kuluneiden kahden varainhoitovuoden aikana, sekä vanhoja sitoumuksia, jotka ovat olleet talousarviossa vähintään viisi varainhoitovuotta. Budjettivallan käyttäjä on pyytänyt komissiota tutkimaan tällaiset tapaukset vuosien 2001 ja 2002 yhteisten julkilausumien liitteinä esitetyistä budjettikohdista. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että sen yksiköt tarkistavat säännöllisin väliajoin kaikki tällaiset sitoumukset. Vuoden 2003 alussa komissio oli löytänyt noin 14 500 mahdollisesti epänormaalia sitoumusta, joiden arvo oli yhteensä 17,3 miljardia euroa. Vuoden 2003 loppuun mennessä komission yksiköt olivat tutkineet käytännöllisesti katsoen kaikki kyseiset tapaukset, ja ne joko käsiteltiin loppuun kirjanpidossa, maksettiin, purettiin tai säilytettiin kirjanpidossa perustelluista syistä. Työtä jatketaan vuonna 2004. Kuten vuosina 2002 ja 2003, komissio esittää myös tänä vuonna budjettivallan käyttäjälle ATE:n yhteydessä yksityiskohtaisen seurantakertomuksen mahdollisesti epänormaaleja tapauksia koskevan tarkistustyön tuloksista vuodelta 2003. Samalla komissio toimittaa vuoden 2004 talousarvion toteuttamissuunnitelman. Komissio toimittaa säännöllisesti toteutumista koskevat todelliset numerotiedot sekä vertaa niitä toteutumisennusteeseen ja antaa selvityksen merkittävistä eroavuuksista.Tämä menettely on tärkeä hallinnointiväline ja ennakkovaroitusjärjestelmä komission yksiköille ja antaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisuuden seurata talousarvion toteutusta varainhoitovuoden aikana. 2.4. 1.5. Teknistä ja hallinnollista apua koskevat budjettikohdat Monia toimenpideohjelmia varten on olemassa ns. BA-kohtia (jotka nyt esitetään XX 01 04 -momentteina). Niistä rahoitetaan asianomaisen toimen, toiminnon tai ohjelman hallintoon ja käytännön järjestelyihin liittyvä tekninen ja hallinnollinen tuki, mikä on sekä komission että edunsaajan kannalta hyödyllinen järjestely. Oikaisukirjelmästä 1/2001 alkaen näistä budjettikohdista on myös rahoitettu väliaikaisesti teknisen avun toimistojen lakkauttamisesta johtuvia kustannuksia. BA-otsakkeiden määrärahoista veloitettavien, ulkopuolisesta henkilöstöstä aiheutuneiden menojen tarkoitus ilmoitetaan edelleen talousarvion selvitysosassa. Vuoden 2005 ATE:ssä BA-kohtien ja rakennerahastojen minibudjettien kokonaismäärärahat ovat 357 miljoonaa euroa. Tämä on huomattavasti enemmän kuin vuoden 2004 talousarviossa myönnetyt 335 miljoonaa euroa (+6,6 %). BA-budjettikohtien lukumäärä nousee 121:een, kun vuonna 2004 niitä oli 111.Noin 58 prosenttia pyydetyistä määrärahoista koskee ulkoisia toimia ja liittymistä valmistelevaa tukea; 29 prosenttia liittyy sisäisiin politiikkoihin ja loput 13 prosenttia maatalouteen ja rakennepolitiikkoihin. Liittymistä valmistelevassa tuessa sekä hallinnon hajauttamisessa lähetystöihin BA-budjettikohtien määrärahat ovat vähentyneet 30 prosenttia vuodesta 2004 lähinnä uusien jäsenvaltioiden liittymisen vuoksi. Noin 5 miljoonaa euroa on varattu Euroopan älykkään energiahuollon toimeenpanovirastolle, ja koulutuksen ja kulttuurin sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden ohjelmia varten on perustettu uudet budjettikohdat, joihin ei kuitenkaan vielä ole otettu määrärahoja. 2.5. 1.6. Varainhoitoasetus ja budjettikohdat, joilta puuttuu oikeusperusta Oikeusperustoja (ja talousarvion toteuttamista) koskevat määräykset 6. toukokuuta 1999 tehdystä toimielinten sopimuksesta on sisällytetty vuonna 2002 uudistettuun varainhoitoasetukseen [7]. Asetuksen 49 artiklassa säädetään, että "talousarvioon yhteisöjen toimintaa varten osoitettuja määrärahoja voidaan käyttää vasta kun on annettu perussäädös". Perussäädös on varainhoitoasetuksen mukaan "johdettuun oikeuteen kuuluva säädös, joka muodostaa yhteisön tai unionin toiminnan ja sitä vastaavan, talousarvioon otetun menon käytön oikeudellisen perustan". Tiedonannot, päätöslauselmat, päätelmät, julistukset ja muut säädökset, joilla ei ole oikeudellisia vaikutuksia, eivät ole perussäädöksiä. Varainhoitoasetuksessa esitetään tähän kolme poikkeusta: pilottihankkeet (enintään 32 milj. euroa), valmistelutoimet (enintään 75 milj. euroa) sekä toimet, jotka johtuvat komission institutionaalisista oikeuksista ja suoraan perustamissopimusten nojalla sille kuuluvasta erityisestä toimivallasta tai jotka toteutetaan toimielimen hallinnollisen itsenäisyyden mukaisesti. Pilottihankkeiden ja valmistelutoimien osalta komissio voi oman aloiteoikeutensa mukaisesti ehdottaa uusia budjettikohtia tai toimintoja. [7] NEUVOSTON ASETUS (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1). Toimielinten sopimuksessa määrätään, että komissio esittää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä pilottihankkeista ja valmistelutoimista kertomuksen, jossa esitetään toimien tavoitteet, arvioidaan niiden tulokset ja esitetään suunnitellut jatkotoimet. Budjettivallan käyttäjälle annetaan ATE:en liitetyllä valmisteluasiakirjalla tarkkaa tietoa sopimuksen täytäntöönpanosta tältä osin. As regards the specific powers conferred on the Commission by the Treaties, Article 33 of the implementing rules [8] contains a list of the articles in the EC and Euratom Treaties conferring such powers. As provided in Article 33 (3), this Preliminary Draft Budget adds the following detail to the list: [8] COMMISSION REGULATION 'EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 367, 31.12.2002, p.1) -- EY:n perustamissopimuksen 131-134 artikla (Kauppapolitiikka, momentit 20 02 01 ja 20 01 04): kokonaismäärä 10,7 miljoonaa euroa vuonna 2005. Toimielinten sopimuksessa edellytetään myös, että komissio ottaa alustavaa talousarvioesitystä laatiessaan huomioon mahdollisuudet toteuttaa tämäntyyppisiä uusia toimintoja (jättämällä niille riittävästi marginaalia) ja jatkaa päättyviä monivuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, täyttyvätkö edellytykset perussäädöksen antamiselle (toimielinten sopimuksen 28 kohta). Pilottihankkeita koskevat ATE:n määrärahaesitykset laaditaan varainhoitoasetuksen säännösten ja enimmäismäärien mukaisesti ja niissä jätetään sopivat marginaalit, varsinkin otsakkeessa 3 (28 milj. euroa). Valmistelutoimien osalta marginaali on 11 885 miljoonaa euroa, koska määrärahoja on lisätty tuntuvasti sekä palauttamiseen liittyvän maahanmuuttoalan rahoitusvälineen budjettikohdassa 18 03 08 (enintään 15 milj. euroa) että turvallisuustutkimuksen tehostamista koskevassa budjettikohdassa 08 14 01 (enintään 24 milj. euroa). ATE:N 2004 KESKEISET NÄKÖKOHDAT RAHOITUSNÄKYMIEN OTSAKKEITTAIN Talousarvioesitystä käsitellään rahoitusnäkymien kaikkien kahdeksan otsakkeen osalta seuraavan jaottelun mukaisesti: yhteenvetotaulukko, pääkohdat ja yleisesittely. 3. Maatalousmenot: otsake 1 3.1. Yhteenvetotaulukko (miljoonaa euroa, nykyhintoina) >TAULUKON PAIKKA> 3.2. Otsakkeen 1 pääkohdat Vuoden 2005 talousarvio on ensimmäinen, jonka toteuttamiseen 10 uutta jäsenvaltiota osallistuvat koko vuoden ajan. Komissio esittää tämän laajentuneen unionin rahoittamiseksi otsakkeen 1 määrärahoiksi 50 676 miljoonaa euroa, joista 43 835 miljoonaa euroa maatalouden markkinajärjestelyihin ja eläinlääkintämenoihin (alaotsake 1a) ja 6 841 miljoonaa euroa maaseudun kehittämiseen (alaotsake 1b). Tämä jättää 764 miljoonan euron marginaalin joulukuussa 2003 mukautettuun rahoitusnäkymien mukaiseen EU-25:n enimmäismäärään nähden. [9] Ehdotus vuoden 2005 talousarviomäärärahoiksi on 8,3 prosenttia eli 3 894 miljoonaa euroa suurempi kuin vuoden 2004 talousarviomäärärahat. Lisäys jakautuu siten, että 3 589 miljoonaa euroa liittyy alaotsakkeeseen 1a ja 305 miljoonaa euroa alaotsakkeeseen 1b. [9] Rahoitusnäkymien enimmäismäärät esitetään vuoden 1999 hintoina, ja komissio mukauttaa niitä vuosittain tuoreimpien taloudellisten ennusteiden pohjalta. Vuotta 2005 koskevan menettelyn osalta mukautus esitetään asiakirjassa KOM(2003) 785. Yli 1,4 miljardia euroa käytetään laajentumiseen liittyen uusien jäsenvaltioiden maanviljelijöille maksettaviin suoriin tukiin. Vuoden 2005 talousarvio on ensimmäinen, jossa vuonna 2003 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen taloudelliset vaikutukset tuntuvat huomattavina. Uudet tai mukautetut suorat tuet, jotka koskevat lähinnä maitoalaa, riisiä, peltokasveja ja pähkinöitä, aiheuttavat vuoden 2005 talousarvioon yli 1,9 miljardin euron lisämenot. Kun toisaalta otetaan huomioon vuoden 2003 uudistuspaketin säästövaikutukset, YMP:n uudistuksen nettokustannukset vuonna 2005 ovat 1,3 miljardia euroa. Alaotsakkeen 1a määrärahat lisääntyvät merkittävästi vuoden 2004 talousarvioon verrattuna, vaikka uusille jäsenvaltioille maksettavien suorien tukien ja YMP:n uudistuksen nettokustannusten vaikutukset jätettäisiin huomiotta. Tämä johtuu kuitenkin suurelta osin paluusta tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin. Vuonna 2003 maksettiin 404 miljoonaa euroa tukipalkkioina naudan-, lampaan- ja vuohenlihan alalla. Tietyillä kuivuuden tai metsäpalojen koettelemilla alueilla tuki maksettiin ennakkoon, kun se normaalisti olisi maksettu vasta vuonna 2004. Määrärahojen kasvu johtuu myös paluusta normaaleihin tuotanto- ja vientimääriin eräiden peltokasvituotteiden alalla. Komissio aikoo käyttää hyväkseen toimielinten sopimuksen tarjoamaa mahdollisuutta arvioida tarpeita uudelleen oikaisukirjelmän yhteydessä lokakuussa 2004. Näin se voi perustaa maataloutta koskevan talousarvioesityksensä ajankohtaisiin talous- ja markkinatietoihin. 3.3. Otsakkeen 1 yleisesittely 3.3.1. Maatalouden markkinajärjestelyt ja eläinlääkintämenot - Alaotsake 1a Varainhoitovuonna 2005 yhteisö maksaa ensimmäistä kertaa suoraa tukea 10 uudelle jäsenvaltiolle. Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän arvioidaan maksavan uusien jäsenvaltioiden osalta 1 394 miljoonaa euroa. Tämä laajentumisen seuraus selittää yli kolmanneksen alaotsakkeen 1a määrärahojen lisäyksestä vuonna 2005. Vakiintuneen käytännön mukaisesti ATE:ssa otetaan huomioon komission lainsäädäntöehdotusten taloudelliset vaikutukset. Tupakka-, oliiviöljy-, puuvilla- ja humala-alalla tehdyt uudistusehdotukset, jotka komissio hyväksyi marraskuussa 2003, eivät kuitenkaan vaikuta vielä vuonna 2005. YMP:n uudistus, jonka maatalousneuvosto hyväksyi virallisesti 29. syyskuuta 2003, vaikuttaa tuntuvasti vuoden 2005 talousarvioon. Tämä koskee erityisesti maito-, riisi-, vilja-, durumvehnä- ja pähkinäalaa. Vuoden 2005 talousarvioon aiheutuu lisämenoja äskettäin käyttöön otetusta lypsylehmäpalkkiosta 959 miljoonaa euroa ja muista maidontuottajille maksettavista lisätuista 431 miljoonaa euroa. Mukautettu riisin lajikohtainen tuki aiheuttaa vuonna 2005 vuoden 2004 talousarvioon verrattuna 321 miljoonan euron lisämenot. Peltokasvien alalla uudet tai korotetut suorat tuet kuten durumvehnän erityinen laatupalkkio, alueellinen kuivaustuki, valkuaiskasvipalkkio ja energiakasvien tuki aiheuttavat vuoden 2005 talousarvioon 226 miljoonan euron lisämenot. Pähkinöiden uuteen pinta-alatukeen on budjetoitu 97 miljoonaa euroa. Toisaalta menoja supistamalla on saatu aikaan säästöjä, esimerkiksi durumvehnän lisätuen osalta 104 miljoonaa euroa. YMP:n uudistuksen ansiosta interventiotuista voidaan säästää myös maito-, vilja-, riisi- ja kuivarehualalla yhteensä 630 miljoonaa euroa. Kaiken kaikkiaan menot lisääntyvät YMP:n uudistuksen vuoksi noin 1 300 miljoonalla eurolla. Määrärahatarve lisääntyy huomattavasti myös siksi, että suorien tukien osalta "palataan normaaliin" ja että vuoden 2005 arviot perustuvat oletukseen normaalista sadosta. Kuivuuden vuoksi ennakkoon jo vuonna 2003 maksettu 404 miljoonan euron tuki vähentää vuoden 2004 maksuja, mutta tämä on tilapäistä. Paluu tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin merkitsee myös viljan vientipalkkioiden kasvua. Vientiohran määrän lisääntyminen, ohran maailmanmarkkinahinnan aleneminen ja euron ja dollarin vaihtokurssin nousu johtavat siihen, että ohran vientipalkkiot nousevat 102 miljoonaa euroa varainhoitovuoteen 2004 verrattuna, vaikka interventiohintojen kuukausikorotukset puolitettiin vuoden 2003 YMP:n uudistuksen yhteydessä. Myös interventiovarastot ovat kasvaneet, mikä aiheuttaa lisäkustannuksia. Hedelmä- ja vihannesalan menojen kasvu johtuu aiemmin mainitun pähkinöiden suoran tuen ohella myös siitä, että tuottajaorganisaatioiden tuotantorahastoihin osoitetaan vuonna 2005 lisämäärärahoja 138 miljoonaa euroa. Eläinlääkintätoimien määrärahat muuttuvat vuodesta 2004 vain hieman (+24 milj. euroa). Muutos johtuu kolmesta tekijästä: (1) Elintarvikkeiden ja rehujen virallisista tarkastuksista on annettu uusi asetus, jonka on määrä tulla voimaan ennen kesää 2004 ja jota aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2005, mikä lisää määrärahatarvetta lähes 6 miljoonalla eurolla. (2) BSE-kriisiin liittyvä pakollinen teurastusohjelma rahoitettiin vuoden 2004 talousarvioon asti AGRI:n budjettikohdasta 05 03 02 10, mutta vuodesta 2005 alkaen nämä menot siirretään avoimuussyistä SANCO:n budjettikohtaan 17 04 01 (+20 milj. euroa). (3) Kasvinsuojelun alalla saavutetaan hienoisia säästöjä. Vuoden 2005 talousarvion laadinnassa käytetty euron ja dollarin keskimääräinen vaihtokurssi 1 EUR = 1,25 USD on 11,6 prosenttia korkeampi kuin vuoden 2004 talousarviossa käytetty kurssi, joka oli 1 EUR = 1,12 USD. Dollarin kurssin alenemisesta odotetaan aiheutuvan noin 240 miljoonan euron lisämäärärahatarve. 3.3.2. Maaseudun kehittäminen - Alaotsake 1b Yhteisen maatalouspolitiikan "toiseen pilariin" eli maaseudun kehittämiseen osoitetaan yhteensä 6,8 miljardia euroa. Maaseudun kehittämiseen EU-15:ssä tarkoitetut määrärahat ovat tarkalleen rahoitusnäkymien ylärajan tasolla (4 910 milj. euroa). Vuoden 2003 suotuisa toteutuma antaa viitteitä siitä, että jäsenvaltiot pystyvät käyttämään kaikki vuodelle 2005 osoitetut määrärahat. Määrärahojen jakautuminen maaseudun kehittämisen eri aloille perustuu jäsenvaltioiden esittämiin ja komission vahvistamiin suunnitelmiin ja on vain suuntaa-antava. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat siirtää määrärahoja alalta toiselle tietyissä rajoissa. EU-10:n menoja koskeva esitys maksusitoumusmäärärahoiksi vastaa Kööpenhaminassa sovittua määrää (1 931 milj. euroa). Maaseudun kehittämiseen tarvittavat määrärahat ovat jaksotettuja. Niihin liittyvistä maksumäärärahoista on jo tehty alustava ehdotus, 1 369 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa esitetään menokatot ja otsakkeen 1 määrärahatarpeet toiminnoittain eriteltynä. (miljoonaa euroa) >TAULUKON PAIKKA> 4. Rakennetoimet: Otsake 2 4.1. Yhteenveto (miljoonaa euroa, nykyhintoina) >TAULUKON PAIKKA> 4.2. Otsakkeen 2 pääkohdat -- Otsakkeen merkittävin piirre on maksumäärärahojen lisääntyminen noin 14,8 prosentilla vuoden 2004 talousarvioon verrattuna. Huomattava osa lisäyksestä johtuu siitä, että uusien jäsenvaltioiden maksumäärärahat kaksinkertaistetaan Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Vuonna 2004 määrärahat vähenivät (niitä oli 7 % vähemmän kuin vuonna 2003). -- Ehdotus EU-15:n ohjelmien maksumäärärahoiksi kaudelle 2000-2006 on 95 prosenttia pääohjelmien maksusitoumusmäärärahoista ja 80 prosenttia yhteisöaloitteiden keskimääräisistä vuotuisista eristä. Osuudet ovat viimevuotista korkeampia, mutta lisäys perustuu täytäntöönpanossa havaittuun suuntaukseen. -- Vuoden 2000-2006 ohjelmien maksattamatta olevat määrät todennäköisesti lisääntyvät hieman vuonna 2005, sillä maksumäärärahojen määräksi arvioidaan kaikkien ohjelmien osalta keskimäärin 95 prosenttia maksusitoumuksista. -- Ehdotus EU-25:n rakennetoimiin käytettäviksi maksusitoumusmäärärahoiksi on toimielinten sopimukseen liitettyjen rahoitusnäkymien ja Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien mukainen. -- Koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahat vähenevät 9,7 prosenttia vuodesta 2004. Valtaosa muutoksesta johtuu määrärahojen myöntämisestä uusille jäsenvaltioille ja perustuu Kööpenhaminassa sovittuun määrään. EU-15:n määrärahat vähenevät noin 61 miljoonalla eurolla (vuoden 2005 hintoina), koska Irlanti ei ole enää oikeutettu koheesiorahastosta myönnettävään tukeen. 4.3. Otsakkeen 2 yleisesittely EU-15:n ohjelmakauden 2000-2006 kokonaismäärärahoiksi vahvistettiin rakennerahastojen osalta 195 010 miljoonaa euroa ja koheesiorahaston osalta 18 000 miljoonaa euroa (kumpikin määrä vuoden 1999 hintoina). Uusille jäsenvaltioille Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto osoitti 14 156 miljoonaa euroa rakennerahastoihin ja 7 591 miljoonaa euroa koheesiorahastoon (niin ikään vuoden 1999 hintoina) kaudelle 2004-2006. Rakennerahastojen vuotuiset määrärahat nykyhintoina saadaan rakennerahastoasetuksen mukaisesti lisäämällä näihin vuoden 1999 hintoina määriteltyihin määriin kiinteä 2 prosentin vuotuinen indeksikorotus. Myös koheesiorahaston määrärahoihin tehdään indeksikorotus vuosittain rahoitusnäkymien tekniseen mukauttamiseen sovellettavan deflaattorin mukaan. Kokonaismäärärahojen laskeminen on näin ollen helppoa. Rahoitusnäkymien otsake 2 käsittää rakennerahastot eli Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR), kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) sekä koheesiorahaston. Otsake kattaa seuraavat toimintoperusteisen budjetoinnin toimintalohkot: -- Aluepolitiikka: EAKR ja koheesiorahasto -- Työllisyys ja sosiaaliasiat: ESR -- Maatalous ja maaseudun kehittäminen: EMOTR:n ohjausosasto -- Kalatalous: KOR. 4.3.1. Rakennerahastot Kaudella 2000-2006 noin 94 prosenttia EU-25:n rakennerahastomäärärahoista käytetään tärkeimpiin ohjelmiin (yhtenäiset ohjelma-asiakirjat tai toimenpideohjelmat) ja 5,35 prosenttia kokonaismäärärahoista varataan yhteisöaloitteisiin. Jäljelle jäävä osuus (0,65 %) käytetään innovatiivisiin toimiin (enintään 0,4 %) ja tekniseen apuun (enintään 0,25 %). EU-25:n maksusitoumusmäärärahat vuodelle 2005 ovat vuoden 2005 hintoina 37 246 miljoonaa euroa, mikä sisältää vuoden 2000 käyttämättä jääneiden määrärahojen (1 395 milj. euroa) uudelleenbudjetoinnin. (miljoonaa euroa, nykyhintoina) // Alustava talousarvioesitys 2005 Pääohjelmat // 34 868 Yhteisöaloitteet // 2 259 Tekninen apu / Innovatiiviset toimet // 120 Yhteensä // 37 247 4.3.1.1. Pääohjelmat Rakennerahastojen päätavoitteet ovat: -- Tavoite 1: vähemmän kehittyneiden alueiden kehityksen ja rakennesopeutuksen edistäminen -- Tavoite 2: taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten edistäminen rakenteellisista ongelmista kärsivillä alueilla -- Tavoite 3: koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen sekä -- Kalataloussektorin rakenteelliset toimenpiteet tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden ulkopuolella. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmien ja liittymissopimusten mukaisesti uusille jäsenvaltioille osoitetaan päätavoitteita varten seuraavat määrät (vuoden 2005 hintoina): -- tavoite 1, kaikista neljästä rahastosta: 5 014,9 miljoonaa euroa -- tavoite 2, rahoittajina EAKR ja ESR: 45,5 miljoonaa euroa -- tavoite 3, rahoittajana ESR: 41,9 miljoonaa euroa -- KOR:ille osoitetaan 1,1 miljoonaa euroa tavoitteen 1 ulkopuolella. Määrärahojen jakautuminen tavoitteen 1 ja 2 välillä määräytyy uusien jäsenvaltioiden ohjelmasuunnittelun perusteella sen jälkeen kun komissio on hyväksynyt sen. EU-15:n määrärahat jakautuvat vuonna 2005 rakennerahastoasetuksen mukaisesti päätavoitteiden kesken seuraavasti (vuoden 1999 hintoina): -- tavoite 1 (siirtymävaiheen tuki mukaan luettuna), kaikista neljästä rahastosta: 22 218,1 miljoonaa euroa -- tavoite 2 (siirtymävaiheen tuki mukaan luettuna), rahoittajina EAKR ja ESR: 3 498,8 miljoonaa euroa -- tavoite 3, rahoittajana ESR: 3 869,1 miljoonaa euroa -- KOR (pl. tavoite 1): 178,9 miljoonaa euroa Tavoitteesta 1 tuetaan myös Pohjois-Irlannin rauhanaloitetta (PEACE) sekä eräille Ruotsin alueille tarkoitettua erityistä lisäohjelmaa. Alueille, joille voitiin myöntää tavoitteen 1 mukaista tukea edellisen ohjelmakauden aikana (1994-1999) mutta jotka eivät enää kaudella 2000-2006 täytä tuen myöntämisperusteita, myönnetään siirtymävaiheen tukea tavoitteen 1 perusteella kaikista rakennerahastoista ainakin vuoteen 2005. Samoin alueille, joille voitiin myöntää tavoitteiden 2 tai 5b mukaista tukea vuonna 1999 mutta jotka eivät enää täytä uuden tavoitteen 2 mukaisia tuen myöntämisperusteita, myönnetään siirtymävaiheen tukea tavoitteen 2 perusteella EAKR:sta vuoteen 2005. Rahastojen määrärahojen jakaminen tavoitteiden 1 ja 2 kesken riippuu ohjelmista, jotka laaditaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Vuoden 2004 alussa jäsenvaltiot jakavat ja suunnittelevat rakennerahastoasetuksella perustetun ns. suoritusvarauksen määrärahojen käyttöä. Varaukseen osoitetaan 4 prosenttia kauden 2000-2006 kokonaismäärärahoista, jotta siitä voidaan myöntää varoja niille ohjelmille, jotka osoittautuivat vuonna 2003 suoritetun ohjelmien puoliväliarvioinnin perusteella tehokkaimmiksi. Määrärahojen lopullinen jakautuminen eri rahastojen kesken tapahtuu siten asteittain sitä mukaa kuin varauksen määrärahoja osoitetaan eri kohteisiin. Seuraavissa taulukoissa esitetään maksusitoumusmäärärahojen alustava jaottelu. EU-25:n taulukossa esitetään EU-10:n menojen jakautuminen toimintalohkoittain samoin perustein kuin EU-15:n tähänastisen ohjelmasuunnittelun osalta. Alustavaa jaottelua on tarkistettava sen mukaan, miten EU-10:n menot todellisuudessa jakautuvat toimintalohkoittain ja miten EU-15:n suoritusvaraus jaetaan. Vuoden 2005 maksusitoumusmäärärahat (vuoden 2000 määrärahojen uudelleenkäyttö mukaan luettuna) (miljoonaa euroa, nykyhintoina) >TAULUKON PAIKKA> Kussakin toimintalohkossa on erityinen budjettikohta, joka kattaa edellisten ohjelmien loppuunsaattamisen. Maksusitoumusmäärärahojen osalta näissä budjettikohdissa on merkintä p.m. Näiden budjettikohtien osalta käsitellään enää maksumäärärahoja ja niitäkin rajoitetusti, koska valtaosa näiden budjettikohtien maksattamatta olevista määristä on tarkoitus käsitellä loppuun vuonna 2004. 4.3.1.2. Yhteisöaloitteet Yhteisöaloitteita on neljä ja kutakin rahoitetaan ainoastaan yhdestä rahastosta: 1) Interreg-aloitteen tavoitteena on edistää rajatylittävää, kansainvälistä ja alueiden välistä yhteistyötä, ja sitä rahoitetaan EAKR:sta, 2) LEADER+-aloitteen tavoitteena on maaseudun kehittäminen, ja sitä rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastosta, 3) EQUAL-aloitteen tavoitteena on kehittää inhimillisiä voimavaroja yhtäläisten mahdollisuuksien hengessä, ja sitä rahoitetaan ESR:sta, sekä 4) URBAN-aloitteen tavoitteena on kriisissä olevien kaupunkien ja lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen kestävän kaupunkikehityksen hengessä, ja sitä rahoitetaan EAKR:sta. Uusien jäsenvaltioiden osalta Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto päätti tukea ainoastaan Interreg- ja Equal-aloitteita. Neljän yhteisöaloitteen maksusitoumusmäärärahat vuonna 2005 ovat EU-25:ssä 2 259 miljoonaa euroa vuoden 2005 hintoina, mistä 2 022 miljoonaa euroa on osoitettu EU-15:ttä varten. Rakennerahastoasetuksen, kutakin yhteisöaloitetta koskevien komission suuntaviivojen ja Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti vuoden 2005 määrärahat jakautuvat seuraavasti: (miljoonaa euroa, nykyhintoina) // Alustava talousarvioesitys 2005 Interreg // 1 110 Leader // 402 EQUAL // 615 URBAN // 132 Total // 2 259 Kaikkiin aiempiin yhteisöaloitteisiin kuuluvat edellisten ohjelmakausien maksut katetaan erillisestä budjettikohdasta. 4.3.1.3. Innovatiiviset toimet ja tekninen apu Näiden määrärahojen (ks. taulukko kohdassa 2.3.1) tarkoituksena on rahoittaa yhteisön laajuisia innovatiivisia toimia, kuten tutkimuksia, pilottihankkeita ja kokemusten vaihtoa sekä teknistä avustustoimintaa, kuten valmistelu-, seuranta-, arviointi- ja valvontatoimenpiteitä. Hallintoon liittyvä tekninen apu rahoitetaan nyt kokonaan luvusta 1, lukuun ottamatta aiempien jaksotettujen määrärahojen maksattamatta olevia määriä (luku 49). Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti uusien jäsenvaltioiden teknisen avun ja innovatiivisten toimien maksusitoumusmäärärahat ovat 14,4 miljoonaa euroa (vuoden 2005 hintoina). EU-15:n maksusitoumusmäärärahat ovat 105,1 miljoonaa euroa vuoden 2005 hintoina. Määrärahojen kokonaismäärä on näin ollen 119,5 miljoonaa euroa. 4.3.1.4. Maksumäärärahat Vuosien 2000-2006 uudet ohjelmat EU-15 Vuonna 2005 maksetaan uusien ohjelmien perusteella lähes pelkästään korvauksia. Uusien ohjelmien kuudetta toteuttamisvuotta varten ehdotetaan 28 544 miljoonan euron määrärahaa (mikä vastaa 13,2 %:n lisäystä). Voidaan olettaa, että vuotuisista maksusitoumuksista maksetaan vuonna 2005 keskimäärin 95 prosenttia. Tämä on enemmän kuin vuoden 2004 ATE:ssä esitetty oletus (80 %). Lisäys vuodesta 2004 vuoteen 2005 perustuu kuitenkin maksujen toteuttamisessa todettuun suuntaukseen. Maksujen osuus maksusitoumusten keskimääräisestä vuotuisesta määrästä oli 66 prosenttia vuonna 2002 ja 78 prosenttia vuonna 2003. Yhteisöaloitteiden osalta täytäntöönpanolaskelmat perustuvat 80 prosenttiin vuotuisista maksusitoumuksista, koska talousarvion täytäntöönpano on niiden osalta jäljessä pääohjelmista. Tämä vastaa pääohjelmien täytäntöönpanoastetta vuonna 2003. Teknisen avun ja innovatiivisten toimien maksumäärärahat perustuvat näistä toimista vastaavien komission yksiköiden laatimaan alhaalta ylös etenevään arviointiin. PEACE II -ohjelman maksumäärärahat ovat 101 miljoonaa euroa. Vuoden 2005 maksumäärärahojen tarve perustuu osittain vuoden 2004 täytäntöönpanoon. Komissio tarkistaa tätä varten talousarvion täytäntöönpanotilanteen heinäkuussa 2004 ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimia. EU-25 Kauden 2000-2006 uusien ohjelmien maksumäärärahoja on yhteensä 31 637 miljoonaa euroa, kun rakennerahastojen maksumäärärahojen kokonaismäärä on 32 391 miljoonaa euroa. Uusien ohjelmien maksut jakautuvat eri tavoitteisiin seuraavan taulukon mukaisesti: (milj. euroa, käypiin hintoihin) >TAULUKON PAIKKA> "Näihin kokonaismääriin sisältyvä EU-10:n osuus on täysin Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukainen. EU-10:n maksumäärärahat ovat 6 prosenttia kauden 2004-2006 maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärästä ja 40 prosenttia maksusitoumusten keskimääräisestä vuotuisesta määrästä tällä kolmivuotiskaudella. Ennen vuotta 2000 aloitetut ohjelmat Valtaosa näistä ohjelmista on tarkoitus saattaa päätökseen vuonna 2004, minkä vuoksi niihin on osoitettu vuodelle 2005 vain pieni määrä maksumäärärahoja myöhästyneitä maksuja varten. Tähän tarkoitukseen osoitetaan 754 miljoonaa euroa, mikä on noin 10 prosenttia vuoden 2003 lopussa maksattamatta olleesta määrästä. 4.3.2. Koheesiorahasto EU-25:n maksusitoumusmäärärahat ovat 5 132 miljoonaa euroa, mistä EU-15:n osuus on 2 738 miljoonaa euroa ja EU-10:n osuus 2 394 miljoonaa euroa. EU-10:n määrä perustuu Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston päätelmiin. EU-15:n osalta Irlanti ei ole enää oikeutettu uusiin maksusitoumuksiin koheesiorahastosta vuonna 2004. Koheesiorahastoa varten talousarvioon otettu määrä on vuonna 2005 tämän vuoksi 61 miljoonaa euroa pienempi kuin rahoitusnäkymien yläraja. EU-25:n maksumäärärahat ovat 3 006 miljoonaa euroa ja EU-15:n maksumäärärahat 2 335 miljoonaa euroa. EU-10:n osuus perustuu Kööpenhaminan päätelmiin ja vastaa 3:a prosenttia vuoden 2005 maksusitoumusten kokonaismäärästä, mihin on lisätty 21 prosenttia vuoden 2003 maksusitoumusten vuotuisesta erästä. EU-15:n osuus on noin 17 prosenttia alempi kuin vuoden 2004 talousarviossa. 5. Internal policies: heading 3 5.1. Yhteenveto (miljoonaa euroa, nykyhinnoin) >TAULUKON PAIKKA> 5.2. Otsakkeen 3 pääkohdat Otsakkeen 3 talousarvioesitys kattaa erityisesti kaksi niistä kolmesta poliittisesta painopistealueesta, jotka komissio on määrittänyt vuoden 2005 toimintaa varten 25 jäsenvaltion pohjalta: Kilpailukyky ja koheesio ja Turvallisuus ja Euroopan kansalaisuus. Otsakkeen 3 ensimmäiseen painopistealueeseen, Kilpailukyky ja koheesio, liittyvät toiminnot tähtäävät erityisesti tutkimuksen sekä inhimillisen ja teknologisen pääoman kehittämiseen ympäristö- ja sosiaaliset näkökohdat samalla huomioon ottaen. Otsakkeen 3 toisen painopistealueen, Turvallisuus ja Euroopan kansalaisuus, alalla keskitytään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen lujittamiseen Euroopassa Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ohjelman ja sen tavoitteen mukaisesti, jonka mukaan kansalaisilla on oikeus saada suojelua luonnon- ja ympäristökatastrofeja vastaan ja oikeus perusluonteisiin oikeushyviin (terveys, kuluttajansuoja, elintarviketurvallisuus, liikenneturvallisuus sekä viestintä- ja tietoverkkojen turvallisuus). Komissio esittää, että sisäisten politiikkojen määrärahoja varainhoitovuodeksi 2005 korotetaan 8 958,6 miljoonaan euroon maksusitoumusmäärärahoina ja 7 728,6 miljoonaan euroon maksumäärärahoina, mikä on kummassakin tapauksessa 2,9 prosenttia enemmän kuin vuonna 2004. Marginaaliksi saadaan 53,4 miljoonaa euroa. Ehdotettu nettolisäys, 254 miljoonaa euroa vuoden 2004 talousarvioon verrattuna, johtuu pääosin seuraavista seikoista: -- tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn kuudetta puiteohjelmaa vahvistettiin 33 miljoonalla eurolla vuonna 2003, minkä vuoksi vuoden 2005 määrärahoja supistettiin vastaavalla määrällä toukokuussa 2003 laaditun rahoitussuunnitelman mukaisesti. Tämä määrä osoitetaan vuonna 2005 muihin politiikkoihin; -- noin 144 miljoonaa euroa voidaan osoittaa muille toimintalohkoille kuin rahoitussuunnitelmassa on hahmoteltu. Nämä määrärahat ovat peräisin ennen muuta talous- ja rahoitusasioiden, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, kalatalouden sekä energian ja liikenteen toimintalohkoilta. Näiden säästöjen ansiosta määrärahoja voidaan lisätä tuntuvasti vuoteen 2004 verrattuna seuraavilla toimintalohkoilla: -- Tutkimus ja teknologian kehittäminen (+232 milj. euroa) -- Ydinlaitosten käytöstä poistaminen ja ydinjätehuolto (51 milj. euroa). -- Oikeus- ja sisäasiat (+44 milj. euroa) -- Koulutus ja kulttuuri (+37 milj. euroa) -- Liikenne ja energia (+35 milj. euroa) -- Terveys- ja kuluttaja-asiat (+13 milj. euroa) -- Tietoyhteiskunta (+9 milj. euroa) -- Verotus ja tulliliitto (+8 milj. euroa) 5.3. Otsakkeen 3 yleisesittely Tutkimus ja teknologian kehittäminen: Kuudes puiteohjelma perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2002/1513/EY ja neuvoston päätöksellä N:o 2002/668/Euratom. Molempia päätöksiä on muutettu 24. marraskuuta 2003 pidetyssä sovittelukokouksessa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Kuudennen puiteohjelman tarkoituksena on helpottaa perustamissopimuksen 163 artiklan 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista eli lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa, suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä ja edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena sopimuksen muiden lukujen perusteella. Puiteohjelma on edelleen otsakkeen merkittävin menoerä, sillä määrärahoja on yhteensä 5 047 miljoonaa euroa, missä on lisäystä 232 miljoonaa euroa. Puiteohjelma on keskeisessä asemassa, kun unionissa kehitetään osaamistaloutta ja -yhteiskuntaa, jotka ovat avaintekijöitä innovaatiotoiminnan, kilpailukyvyn ja työllisyyden, kestävän talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Taulukossa esitetään kuudennen puiteohjelman määrärahojen jakautuminen toimintalohkoittain: (milj. euroa, käypiin hintoihin) >TAULUKON PAIKKA> Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) tukee EU:n politiikkoja lähinnä antamalla tieteellistä ja teknistä tukea ympäristönsuojelun, väestön turvallisuuden ja kestävän kehityksen alalla. Toiminta muodostuu menetelmien, materiaalien ja teknologian riskienarvioinnista, testaamisesta, validoinnista ja kehittämisestä, ja sen tarkoituksena on tukea eri politiikan aloja elintarviketurvallisuudesta petostentorjuntaan, kemiallisiin aineisiin, ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen sekä ydinturvallisuuteen. Tukea annetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden laboratorioiden ja tutkimuskeskusten kanssa. Laajentumisen osalta YTK:n erityistoimien tavoitteena on kannustaa uusien jäsenvaltioiden tutkimusorganisaatioita ja -tutkijoita integroitumaan YTK:n verkostoihin ja hankkeisiin erityisesti ympäristönsuojelun sekä elintarvike- ja ydinturvallisuuden alalla, missä näillä mailla on vielä tehtävää yhteisön lainsäädännön edellyttämien tieteellisten ja teknisten tarpeiden täyttämiseksi. YTK jatkaa myös tiedotustoimia ja toimintansa esittelemistä kolmessa jäljellä olevassa ehdokasmaassa ja laajentaa toimintaansa Länsi-Balkanin maissa. Se antaa myös teknistä ja tieteellistä tukea unionin uudelle naapuruuspolitiikalle. Edellisiltä vuosilta peräisin olevat ydinalan rasitteet, jotka johtuvat YTK:n Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti toteuttamista toimista on toiminto, jonka alalla komissio on jo vuodesta 1999 toteuttanut vanhentuneiden ydinlaitosten purkamiseen ja käytöstä poistamiseen liittyvää toimintasuunnitelmaa. Toimintasuunnitelman mukaan Ispran (I) keskukseen rakennetaan ydinjätteen käsittelylaitos sekä säilytyskeskus, koska Italiassa ei vielä ole tällaista ydinjätteen välisijoituspaikkaa. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa jatketaan jo syntyneen ydinjätteen käsittelyllä ja kaikkien ydinlaitosten purkamisella, mikä käsittää myös siitä syntyvän jätteen käsittelyn ja varastoinnin. Toimintasuunnitelma pannaan aluksi täytäntöön YTK:n laitoksilla Isprassa, missä lähes koko ydinenergiatoiminta on lopetettu. Pettenin (Alankomaat), Geelin (Belgia) ja Karlsruhen (Saksa) laitokset ovat edelleen toiminnassa, ja ne toteuttavat omat toimintasuunnitelmansa sen jälkeen kun niiden ydinlaitokset on poistettu käytöstä, mikä voi tapahtua Pettenissä vuoden 2015 ja Geelissä ja Karlsruhessa vuoden 2025 tienoilla. Ulkopuolisten yritysten yhteenliittymä on evaluoinut komission vuonna 2002 ja 2003 toteuttaman ohjelman ja vahvistanut YTK:n esittämät suuntaviivat. Evaluoinnin yhteydessä ohjelman kustannusarviota tarkistettiin ja suositeltiin sen täytäntöönpanon nopeuttamista. Hankkeen viivästyminen tai laajentaminen nostaa sen kustannuksia. Tämän seurauksena vuoden 2005 talousarviomäärärahoja korotetaan. Tarkoituksena on palauttaa käytetty polttoaine Pettenistä Yhdysvaltoihin (ennen vuotta 2006, minkä jälkeen se ei ole enää mahdollista) ja rakentaa Ispraan jätteen välivarasto. Viimeksi mainitut toimet ovat edellytys jätteen käsittelyn ja ydinlaitosten purkamisen aloittamiselle. Vuoden 2005 määrärahoiksi ydinlaitosten käytöstä poistamista ja ydinjätehuoltoa varten ehdotetaan 66,9 miljoonaa euroa. Määrärahat jakautuvat seuraavasti: -- 27,5 miljoonaa euroa vastaa määrärahoja, jotka on jo osoitettu seuraaviin kohteisiin: -- Ispran jätteenkäsittelylaitoksen loppuun saattaminen (rakentaminen, varustelu). -- Vanhojen ydinjätteiden kuljettaminen Ispraan ja käsittely siellä (YTK:n turvallisuusviranomaisille antaman sitoumuksen mukaisesti). -- Vanhentuneiden hansikaskaappien käytöstä poistaminen ja ydinmateriaalien pois siirtäminen Karlsruhessa ydinmateriaalien inventaarion supistamiseksi (säännösten mukaan) ja uusien toimintojen mahdollistamiseksi. -- 10 miljoonaa euroa polttoaineen palauttamiseksi ennenaikaisesti Pettenistä Yhdysvaltoihin, koska tämä ei ole mahdollista enää vuoden 2006 jälkeen. -- 20 miljoonaa euroa avaimet käteen -sopimuksen tekemiseksi väliaikaisen varastointipaikan rakentamista varten. On parempi tehdä yksi ainoa sopimus kuin monta erillistä, vaikka rakennusmenot maksetaan kolmen vuoden aikana menojen seurattavuuden ja turvallisuuden optimoimiseksi. -- 9,4 miljoonaa euroa tarvitaan jätteen tiivistämiseen joko siten, että Ispraan rakennetaan tiivistämislaitos, tai hankitaan tämä palvelu ulkoisesti, jos se osoittautuu taloudellisemmaksi vaihtoehdoksi. Valtaosa määrärahalisäyksistä perustuu yksittäisiin sijoituksiin, jotka koskevat väliaikaista varastointia, ydinpolttoaineen palauttamista Yhdysvaltoihin ja ydinjätteen tiivistämistä. On syytä muistaa, että ydinlaitosten purkamista käsittelevä riippumaton asiantuntijaryhmä, joka on toiminut YTK:n neuvonantajana ohjelman täytäntöönpanossa, on suosittanut ohjelman panemista täytäntöön mahdollisimman nopeasti, jotta ydinjätteen turvalliseen varastointiin, turvallisuuteen ja ylläpitoon liittyvissä juoksevissa kuluissa voidaan säästää. Näitä kustannuksia on noin 6 miljoonaa euroa vuodessa. Muut toimet: -- Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelma, joka rahoitetaan EHTY-sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen investoiduista EHTY-varoista saatavilla nettotuloilla. -- Euroopan teollisuuden potentiaalin vahvistaminen turvallisuustutkimuksen alalla: tämä toisen vuoden valmistelutoimi täydentää jäsenvaltioiden ja muiden EU:n toimielinten toimia tällä alalla, ja siinä keskitytään turvallisuusalan pitkälle kehitetyn tutkimusohjelman kehittämiseen. Tavoitteena on tutkia, millä edellytyksillä ja millaisin menetelmin voitaisiin luoda turvallisuuden osalta ympäristö, joka olisi suotuisa Euroopan tieteelliselle, teknologiselle ja teolliselle kilpailukyvylle. Energia ja liikenne: Vaikka tämän toimintalohkon määrärahoja (tutkimus pois luettuna) lisättiin vuoden 2004 talousarviossa 35 miljoonaa euroa 1 047 miljoonaan euroon, niitä vähennetään nyt 52 miljoonaa euroa aiemmin hyväksyttyyn rahoitussuunnitelmaan nähden. Tämä johtuu Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvän, rajaseutuja koskevan asetuksen muutoksen peruuttamisesta. Tätä politiikan alaa varten osoitetuilla määrärahoilla on tarkoitus mm.: -- Kehittää kasvualoitteessa yksilöityjä pitkälle kehittyneitä hankkeita ja panna ne täytäntöön erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen laajentamisen avulla. Yhteistä liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa hyväksyttiin vuonna 2003 Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä koskevat uudet suuntaviivat. Tarkoituksena on täydentää vuonna 2001 esitettyä ensisijaisten hankkeiden luetteloa uusilla toimilla, jotka liittyvät mm. valtioiden rajat ylittäviin merten moottoriteihin, niin että hankkeita on yhteensä 29. Tarkoituksena on myös osoittaa, että hankkeilla on eurooppalaista ulottuvuutta, vahvistaa jäsenvaltioiden operatiivista ja rahoituksen koordinointia sekä pyrkiä toteuttamaan Euroopan laajuinen verkko vuoteen 2020 mennessä. Euroopan laajuista energiaverkkoa koskevia suuntaviivoja on niin ikään tarkistettu, jotta voitiin asettaa uusia painopistealueita ja sujuvoittaa hankkeiden hyväksymistä. -- Kehittää politiikka, joka edistää turvallisuutta ja kansalaisten suojelua energian ja liikenteen alalla, erityisesti ottamalla käyttöön uusi toiminto energian ja liikenteen käyttäjien turvallisuus ja suojelu.Siihen sisältyvät liikenneturvallisuus, ydinturvallisuus ja säteilysuojelu. -- Perustaa rautateiden turvallisuutta valvova Euroopan rautatievirasto ja käynnistää Euroopan lentoturvallisuusviraston ja meriturvallisuusviraston toiminta. Tavoitteena on erityisesti saada jäsenvaltioiden käyttöön saasteentorjunta-aluksia, jotka voivat osana viimeksi mainitun viraston toimintaa puuttua tapauksiin, joissa meriympäristö pilaantuu joko onnettomuuden tai jatkuvan toiminnan seurauksena. Yhteisön avustuksen korotuksen ansiosta voidaan nopeuttaa näiden kolmen viraston perustamista Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2003 osoittamiin toimipaikkoihin. -- The provision of a satellite surveillance system for maritime vessels, in order to monitor vessels that pollute EU waters, thereby enforcing the new regulation which prohibits the emptying of tanks out at sea. As a complement to this [10], a feasibility study and measures for the coordination of EU coastguards services are also proposed. [10] In response to a proposal made by the European Parliament on 13 January 2004. -- Jatketaan Marco Polo -ohjelmaa, jonka tarkoituksena on edistää innovatiivisia toimia logistiikan ja intermodaalikuljetusten markkinoiden alalla; -- Pannaan täytäntöön "Euroopan älykäs energiahuolto" -ohjelma, jonka tarkoituksena on edistää energiansäästöä erityisesti liikenteen alalla ja tukea uusiutuvien energialähteiden kehittämistä; -- Uusitaan ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä (DEPLOY-hanke); -- Ydinturvallisuustoimenpiteistä rahoitetaan (139 milj. euroa) Liettuan Ignalinan ja Slovakian Bohunicen ydinvoimaloiden käytöstä poistaminen. Tutkimuksen kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettaviin toimiin energian ja liikenteen alalla ehdotetaan 242,3 miljoonaa euroa puiteohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti. Painopistealoja ovat eurooppalaisen ilmailu- ja avaruusteollisuuden vahvistaminen (yhtenäisen ilmatilan toteuttamiseen liittyvä teknologia ja GALILEO) sekä tämän alan potentiaalin hyödyntämisen helpottaminen turvallisuuden ja ympäristönsuojelun kehittämisen alalla. Energian alalla painopistealueiden tarkoituksena on erityisesti hallita energiankysyntää ja ottaa uusiutuvat energialähteet käyttöön laajassa mittakaavassa sekä edistää puhtaan julkisen liikenteen ja korvaavien energiamuotojen käyttöä. Liikenteen alan aloitteet vastaavat tarpeeseen kehittää ympäristöystävällisiä ja kilpailukykyisiä innovatiivisia järjestelmiä kaikkia pintaliikennemuotoja (rautatie-, maantie- ja sisävesikuljetukset) varten sekä tasapainottaa ja ottaa käyttöön erilaisia kuljetusmuotoja ja vahvistaa turvallisuutta. Talous- ja rahoitusasiat: Tätä politiikan alaa varten ehdotetaan 49,7 miljoonan euron määrärahoja, eli 50 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuoden 2004 talousarviossa. Tämä johtuu seuraavista seikoista: -- Vuoden 2004 talousarviossa oli varattu 91 miljoonaa euroa 'yritystoimintaa koskevaan MAP-ohjelmaan: pk-yritysten taloudellisen toimintaympäristön parantaminen'. Toimitsijamiehen (Euroopan investointirahasto EIR) antamien tietojen mukaan nämä määrärahat käytetään kokonaan vuotta 2004 koskevan MAP-ohjelman pohjalta. Vuodelle 2005 on kuitenkin esitetty huomattavasti vähemmän maksusitoumusmäärärahoja kuin vuodelle 2004. Ehdotuksessa otetaan huomioon EIR:n suunnitelma MAP-ohjelman (2001-2005) viimeisen sitoumustentekovuoden odotettavissa olevista hankkeista. On syytä panna merkille, että MAP-ohjelman rahoitusvälineet ovat markkinalähtöisiä. Erityisesti ETF-käynnistysjärjestelmän osalta pörssikurssien heikkeneminen ja nopeasti kasvavien innovatiivisten yritysten uudelleenarviointi sekä siitä sijoittajille aiheutuneet raskaat tappiot ovat vaikuttaneet ratkaisevasti siihen, että elpymisen odotetaan jäävän vuonna 2005 odotettua heikommaksi, mikä näkyy myös EIR:n tätä vuotta koskevissa suunnitelmissa. EIR:n suunnitelmien mukaan hankkeille myönnetään tukea MAP-ohjelmasta 44,5 miljoonaa euroa. Määrä perustuu EIR:n tuoreimpiin tietoihin MAP-ohjelman rahoitusvälineistä, ja sitä on pidettävä realistisempana tavoitteena kuin toukokuun 2003 rahoitussuunnitelmassa esitettyä tavoitetta (63,5 milj. euroa). Tämä rahoitus kattaa hankkeet, jotka on tarkoitus esittää hyväksyttäväksi ennen MAP-ohjelman maksusitoumuskauden päättymistä, sekä ohjelmien tukikelpoiset kustannukset (mm. EIR:n hallintopalkkiot, markkinointi- ja oikeudelliset kulut jne.). Vuodeksi 2005 pyydetään maksusitoumusmäärärahoja vain sen verran kuin niitä voidaan ohjelman perusteella kohtuudella odottaa käytettävän. -- Tämän toimintalohkon ydinturvallisuutta koskevasta budjettikohdasta suoritettavat menot riippuvat siitä, minkä verran hakijat esittävät sellaisia EURATOM-lainoja koskevia hakemuksia, jotka voidaan myöntää nykyisen laina-ajan ja tukikelpoisuusedellytysten puitteissa. Budjettikäytännön mukaisesti tähän budjettikohtaan ehdotetaan tässä ATE:ssa tietyn summan sijasta merkintää p.m., mikä perustuu tämänhetkisiin odotuksiin siitä, voidaanko vuonna 2005 hyväksyä hakemuksia tätä budjettikohtaa koskevista menoista. Tietoyhteiskunta: Tähän toimintalohkoon (pl. tutkimus) esitetään rahoitussuunnitelman mukaisesti 8,9 miljoonan euron lisäystä vuoteen 2004 verrattuna. Toimintalohko käsittää kolme operatiivista toimintoa: viestintä, eEurope sekä tutkimus ja teknologian kehittäminen tietoyhteiskunnan alalla. Viestintäpolitiikka edistää merkittävällä tavalla valtion- ja hallitusten päämiesten Lissabonissa vuonna 2000 asettamien tavoitteiden saavuttamista, joiden mukaan Euroopasta on tehtävä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talous vuoteen 2010 mennessä. Tämä merkitsee sitä, että luodaan edellytykset viestintäverkostojen ja -palveluiden avoimille ja kilpailukykyisille sisämarkkinoille, missä tuetaan kasvua, innovaatiota ja tehokkuutta. Sen lisäksi, että sähköistä viestintää koskeva politiikka edistää kilpailun syntymistä markkinoilla, se antaa Euroopan kansalaisille mahdollisuuden hyödyntää tietoyhteiskunnan tarjoamia palveluja. eEurope-toiminto sisältää useita ohjelmia, jotka edistävät toiminnalle yleiset puitteet tarjoavan eEurope-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. eEurope-toimintasuunnitelman yleistavoitteena vuonna 2005 on nopeuttaa tietoyhteiskuntaan siirtymistä ja varmistaa, että sen tuomat edut ovat kaikkien kansalaisten saatavilla. Tätä varten eEurope-toiminto käsittää seuraavat osa-alueet: -- MODINIS (eEurope 2005 -toimintasuunnitelman seurantaa, hyvien toimintatapojen levittämistä sekä verkko- ja tietoturvan parantamista koskeva ohjelma); -- eTen, joka edistää toimintasuunnitelmassa mainittujen julkisten sähköisten palvelujen saavutettavuutta tuomalla sähköiseen tiedonsiirtoverkkoon perustuvat yleisen edun mukaiset palvelut operatiiviselle tasolle; -- eContent ja eContentplus, joilla tuetaan eurooppalaisen digitaalisen sisältötuotannon kehittämistä maailmanlaajuisissa verkostoissa ja edistetään siten laajakaistayhteyksien laajemman käytön edellyttämiä keskeisiä vaatimuksia; -- Internetin käyttöturvallisuutta koskeva toimintasuunnitelma ja sen jatkotoimet, joilla kehitetään tietoinfrastruktuurin turvallisuutta edistämällä Internetin turvallisempaa käyttöä torjumalla sen laitonta ja haitallista sisältöä; -- Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto aloittaa täysimääräisen toimintansa, mikä helpottaa koordinoidun lähestymistavan soveltamista turvallisuusasioissa koko Euroopan laajuisesti. Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudenteen puiteohjelmaan liittyvän, tietoyhteiskunnan tekniikkaa koskevan painopistealueen muodostavat uuden sukupolven teknologiat, joiden avulla tietokoneet ja tietoverkot voidaan liittää saumattomasti jokapäiväiseen elinympäristöön. Tulevassa kehitystyössä on tarkoitus keskittyä teknologiaa käyttävien kansalaisten ja yritysten tarpeisiin näiden osallisuuteen perustuvan osaamisyhteiskunnan luomiseksi. Tähän toimintoon ehdotetaan 1 119,5 miljoonaa euroa kuudennen puiteohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti. Koulutus ja kulttuuri: Toimintalohkolle ehdotetaan yhteensä 884,6 miljoonaa euroa. Tavoitteena on kehittää Euroopan inhimillisiä voimavaroja, luoda eurooppalainen osaamisyhteiskunta ja eurooppalainen kulttuurialue sekä kannustaa kansalaisia osallistumaan Euroopan yhdentymiseen. Määrärahojen avulla voidaan rahoittaa muun muassa seuraavia toimia: -- Koulutusta koskevaan toimintoon liittyvät toimenpiteet.Tähän ehdotetaan 428,6 miljoonan euron määrärahoja, mikä on 43,8 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2004. Lisäys johtuu osaksi Sokrates-ohjelman määrärahojen korottamisesta (361,2 milj. euroa vuonna 2005) ohjelman koko täytäntöönpanokautta (2000-2006) koskevan rahoitussuunnitelman mukaisesti. Osaksi lisäys johtuu siitä, että Erasmus Mundus -ohjelman määrärahat (8 milj. euroa vuonna 2004) nousevat 27 miljoonaan euroon vuonna 2005. Sen sijaan eLearning-ohjelman määrärahat (16 milj. euroa vuonna 2004) alenevat 14 miljoonaan euroon, jotta pysytään ohjelman kokonaismäärärahojen puitteissa (2004-2006). Toiminnon muiden budjettikohtien määrärahat, jotka liittyvät koulutusalalla toimivien organisaatioiden tukiohjelmaan, eivät muutu merkittävästi vuoteen 2004 verrattuna. -- Ammatillista koulutusta koskevan toiminnon keskeinen yhteisön toimenpide liittyy Leonardo da Vinci -ohjelman toiseen vaiheeseen, johon on osoitettu 208,2 miljoonaa euroa vuodeksi 2005. Tähän lukuun sisältyy myös tuki Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukselle (Cedefop; 16,1 milj. euroa vuonna 2005) ja Torinossa toimivalle Euroopan koulutussäätiölle (18,5 milj. euroa vuonna 2005, sisältää 2,5 milj. euroa Phare-ohjelman määrärahoja). -- Kulttuurin ja kielten toiminnon tärkein yhteisön toimenpide on kulttuurin puiteohjelma, johon ehdotetaan 34,9 miljoonaa euroa vuodeksi 2005 koko ohjelmakautta koskevan rahoitussuunnitelman mukaisesti (ohjelmaa on tarkoitus jatkaa alkuperäisen ohjelmakauden 2000-2004 lisäksi vuosina 2005 ja 2006). Toiminnon muiden budjettikohtien määrärahat liittyvät kulttuurialalla toimivien organisaatioiden tukiohjelmaan, ja niiden on tarkoitus olla ohjelman monivuotisen rahoitussuunnitelman mukaisia. -- Audiovisuaalipolitiikkaa ja urheilua koskevan toiminnon tärkein yhteisön toimenpide on Media Plus- ja Media Training -ohjelmien toteuttaminen. Vuoden 2005 kokonaismäärärahoiksi ehdotetaan 93,3 miljoonaa euroa ohjelmien kokonaisrahoitussuunnitelman mukaisesti (alkuperäistä ohjelmakautta 2001-2005 on tarkoitus jatkaa vuoteen 2006). Tämän toiminnon kokonaisrahoituksen supistuminen johtuu lähinnä siitä, että vuoden 2004 määrärahoihin sisältyi 8,6 miljoonaa euroa Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoteen liittyviä määrärahoja. -- Nuorisoa koskevan toiminnon tärkein yhteisön toimenpide on Nuoriso-ohjelma, johon ehdotetaan 111,5 miljoonaa euroa vuodeksi 2005. Tämä korottaa koko toiminnon määrärahoja. -- Lopuksi esitetään yhteisen toimeenpanoviraston perustamista koulutuksen ja kulttuurin toimintoa varten. Viraston tehtävänä on avustaa komissiota ohjelman hallinnoinnissa, sillä ohjelman perussäädöksissä säädetään näiden tehtävien osoittamisesta ulkopuoliselle taholle. Toimeenpanoviraston perustaminen tuli ajankohtaiseksi ensin teknisen avun toimistojen korvaamisen vuoksi, mutta se antaa myös tilaisuuden kehittää ohjelman hallinnointia ja varmistaa edunsaajille paremmat palvelut samalla kun komission yksiköt voivat keskittyä alan poliittisiin ja ensisijaisiin tehtäviin. Tiedotus- ja viestintätoimet on jaettu eri toimintalohkoille: lehdistö ja viestintä, koulutus ja kulttuuri, talous- ja rahoitusasiat, laajentuminen, oikeus- ja sisäasiat, ulkoiset toimet ja komission politiikkojen koordinointi. Kokonaismäärärahoja koskeva ehdotus on 89,7 miljoonaa euroa, mihin sisältyy 63,8 miljoonaa euroa lehdistön ja viestinnän toimintalohkon määrärahoja.Määrärahojen avulla voidaan toteuttaa seuraavat toimet: -- tiedottaa tiedotusvälineille ja kansalaisille komission toiminnasta ja edistää sen poliittisten tavoitteiden tunnettuutta; -- tiedottaa komissiolle yleisen mielipiteen kehityksestä jäsenvaltioissa. Verotus ja tulliliitto: Toimintalohkoon ehdotetaan rahoitussuunnitelman mukaisesti yhteensä 58,2 miljoonaa euroa, eli 8 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2004. Määrärahojen avulla uudet jäsenvaltiot voidaan ottaa täysimääräisesti mukaan nykyisten ohjelmien ja erityisesti seuraavien ohjelmien täytäntöönpanoon: -- Tulli 2007 (35,1 milj. euroa): Vuoden 2005 toimien tavoitteena on ensisijaisesti varmistaa yhteisön lainsäädännön avulla yhteismarkkinoiden moitteeton toiminta laajentuneessa yhteisössä. Ohjelman erityistavoitteissa otetaan huomioon tarve varmistaa nykyisten tietokonejärjestelmien sujuva toiminta ja kehittäminen, petostentorjuntatoimien lujittaminen ja vaatimustenmukaisuustoimien kustannusten alentaminen siten, että kannustetaan luomaan yritystoiminnalle kilpailukykyinen ympäristö. Toimet liittyvät viestintäjärjestelmiin ja tietojenvaihtoon, hallinnointiin ja projektiryhmiin, vertailuanalyysiin, virkamiesvaihtoon, seminaarien ja työpajojen järjestämiseen sekä koulutus- ja seurantatoimiin. Kun tulliliitto laajennetaan koskemaan myös 10 uutta jäsenvaltiota, joiden liittymisen myötä suuri osa EU:n ulkorajasta siirtyy kohti itää, on tarkoitus toteuttaa toimia, joilla uusien jäsenvaltioiden hallintoelimiä autetaan käyttämään valvontamekanismia, joka suojaa sisämarkkinoita kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa. -- Fiscalis 2007 (14,6 milj. euroa): Ohjelman tarkoituksena on parantaa verotusjärjestelmien toimivuutta kansainvälisillä markkinoilla vahvistamalla yhteistyötä ohjelmaan osallistuvien maiden ja niiden hallintoelimien ja virkamiesten välillä sekä todeta ja ratkaista yhteistyötä mahdollisesti haittaavat lainsäädäntöön ja hallintokäytäntöihin liittyvät ongelmat. Toimia on suunnitteilla erityisesti viestintäjärjestelmien ja tietojenvaihdon sekä virkamiesvaihdon, työryhmien, monenvälisten seminaarien ja seurantatyöryhmien sekä yhteisten koulutusaloitteiden järjestämiseksi. Terveys ja kuluttajansuoja: Toimintalohkolle ehdotetaan 120,6 miljoonaa euroa, eli 12,6 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2004. Tärkeimpiä tähän toimintalohkoon liittyviä keskipitkän aikavälin toimintoja ovat kuluttajapoliittinen strategia kaudelle 2002-2006, kansanterveysohjelman (2003-2008) toteuttaminen sekä elintarviketurvallisuutta koskevassa valkoisessa kirjassa esitettyjen toimien täydentäminen ja toteuttaminen, minkä lisäksi toiminta on mukautettava 25:n ja myöhemmin vielä useamman jäsenvaltion unioniin. Otsakkeesta 3 vuonna 2005 rahoitettavia erityistoimia ovat muun muassa seuraavat: -- Pannaan täytäntöön 5-vuotiseen kuluttajapoliittiseen strategiaan (2002-2006) perustuva toimintaohjelma. Strategiassa vahvistetaan selkeät poliittiset suuntaviivat asettamalla kolme keskipitkän aikavälin tavoitetta: korkeatasoinen ja yhtenäinen kuluttajansuoja, kuluttajansuojasääntöjen tehokas soveltaminen ja kuluttajajärjestöjen osallistuminen EU:n politiikkaan. Vuonna 2005 jatketaan työtä, jonka tavoitteena on luoda kuluttajien luottamusta herättävä ympäristö, jossa he voivat hyödyntää sisämarkkinoiden luomia valikoima- ja hintaetuja ilman kansallisten rajojen asettamia rajoituksia. Näin edistetään EU:n kilpailukykyä maailmanlaajuisesti varmistamalla, että kilpailu toimii yritysten ja kuluttajien välisillä markkinoilla moitteettomasti. Ohjelman toteuttamiseen osoitetaan 20,2 miljoonaa euroa. -- Pannaan täytäntöön kansanterveysohjelma (2003-2008) osoittamalla tähän tarkoitukseen 58,9 miljoonaa euroa vuodeksi 2005 ja tukemalla sitä toimeenpanoviraston avulla. -- Kehitetään Euroopan elintarviketurvallisuusviraston toimintaa, joka sijoitetaan joulukuussa 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti Parmaan, varmistamalla että virasto voi kehittyä edelleen ja vastata sille asetettuihin vaatimuksiin. Tämä edellyttää jonkin verran lisäresursseja vuodelle 2005 jo suunniteltujen määrärahojen lisäksi, minkä vuoksi pyydetään vielä 2,5 miljoonaa euroa, jolloin kokonaismääräksi tulee 36,7 miljoonaa euroa. -- Perustetaan uusi Euroopan tautientorjuntakeskus (4,8 milj. euroa). Yritystoiminta: Toimintalohkon toimien tarkoituksena on ensisijaisesti: -- kannustaa yritystoimintaa ja parantaa yritysten toimintaympäristöä; -- taata tavaroiden ja palvelujen saatavuus markkinoilla samalla kun varmistetaan turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso; -- tukea innovaatioille ja muutoksille suotuisan ympäristön luomista; -- vahvistaa eurooppalaisen yritystoiminnan kilpailuasemaa yleensä tukemalla kestäviä tuotantomenetelmiä ja varmistaa erityisesti vaikutustenarvioinnin avulla, että kestävää kehitystä koskevan EU:n strategian ympäristönsuojelu- ja sosiaaliset toimet ovat tuottavia. Toimintalohkolle esitetään 136,4 miljoonaa euroa (tutkimus pois luettuna), ja tavoitteena on erityisesti: -- Vahvistaa yritystoiminnan kasvua ja kilpailukykyä ja parantaa yritysten hallinnollista, lainsäädännöllistä ja taloudellista toimintaympäristöä erityisesti pk-yrityksille tarkoitetun yritystoimintaa ja yrittäjyyttä koskevan ohjelman (26 milj. euroa) ja IDA-verkoston (29,3 milj. euroa) avulla. -- Kehittää sisämarkkinoita (19,7 milj. euroa) alakohtaisten suuntaviivojen sekä ilmoitus- ja varmennusmenettelyjen avulla, joiden tarkoituksena on edistää EU:n ja sen uusien naapurien välistä kauppavaihtoa, sekä standardisoinnin ja lainsäädäntöjen lähentämisen avulla (18,8 milj. euroa). Lisäksi esitetään, että kemikaaleja koskevan EU:n uuden säädöskehyksen valmistelutöihin ja mm. uuden kemikaaliviraston perustamiseen myönnetään 5,8 miljoonaa euroa. Virasto sijoitetaan joulukuussa 2003 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti Helsinkiin. Sillä tulee olemaan keskeinen rooli uutta kemikaalistrategiaa koskevan REACH-järjestelmän hallinnoinnissa, mikä on tämän toimintalohkon painopistealue. -- Lääkearviointiviraston toiminta-avustus, joka on 29,1 miljoonaa euroa eli 0,6 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2004, sisältää 3,7 miljoonan euron lisätuen, jolla korvataan harvinaislääkkeiden vapauttaminen arviointimaksuista. Kuudenteen TTK-puiteohjelmaan liittyvän toiminnon TUTKIMUS - Innovaatioiden ja muutosten edistäminen tarkoituksena on edistää teknologista innovointia, tutkimustulosten hyödyntämistä, tietämyksen ja teknologioiden siirtoa sekä teknologiayritysten perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla. Toimintoon ehdotetaan 75,6 miljoonaa euroa kuudennen puiteohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti. Yleisenä tavoitteena on kehittää konkreettisesti Euroopan innovointikykyä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä edistämällä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan parempaa yhdentämistä ja pyrkimällä johdonmukaisempaan politiikkaan ja sääntely-ympäristöön Euroopan unionissa. Tutkimuksen ja innovaation alalla voidaan saavuttaa myönteisiä ulkoisia vaikutuksia vain täydentämällä olemassa olevia kansallisia toimintoja koordinoinnilla ja Euroopan tasolla toteutetuilla toimilla. Merkittäviä mittakaavaetuja voidaan saavuttaa välttämällä toiminnan pirstaloitumista ja päällekkäisiä toimintoja kansallisella tasolla. Se, että pääpaino on koordinoinnissa ja parhaiden käytäntöjen vaihdossa, takaa nämä tulokset ja varmistaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen. Ympäristö: Toimintalohkoon ehdotetaan 234,5 miljoonan euron määrärahaa, mihin sisältyy 142,5 miljoonaa euroa LIFE-ohjelman jatkamiseen vuonna 2005 ja 56,9 miljoonaa euroa ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa ja uusien poliittisten aloitteiden kehittämistä varten. Komission strategiset tavoitteet, jotka tähtäävät korkeatasoiseen ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen, on asetettu ympäristöalan kuudennessa puiteohjelmassa kaudelle 2002-2012 eikä niihin tehdä suuria muutoksia vuonna 2005. Tämän strategisen kehyksen puitteissa painopisteinä ovat edelleen ilmastonmuutos, luonnonvarat ja luonnon monimuotoisuus, resurssien kestävä käyttö, ympäristö ja terveys (ilman laatu ja kaupunkiympäristö) sekä globaalit ympäristökysymykset. Ympäristönsuojelu on kaikkien vuoden 2005 painopisteiden keskeinen osa-alue. Kilpailukyvyn ja koheesion yhteydessä investointi ympäristöteknologiaan kehittää taloutta ja tuottaa kasvua ja vähentää samalla terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia haittavaikutuksia sekä parantaa elämänlaatua. Kansalaisten turvallisuuden alalla EU:n kansalaiset odottavat unionilta suojelua kemiallisilta ja biologisilta sekä säteily- ja ydinturvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta nopean toiminnan muodossa luonnon- tai ihmisen aiheuttamien katastrofien yhteydessä. Lisäksi on riskintorjuntatoimenpiteiden avulla huolehdittava erityisesti vaarallisten kemikaalien valvonnasta. Tähän liittyy merkittävä ympäristönsuojelullinen ulottuvuus, ja asia liittyy läheisesti ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon. Yleistä vakautta ja turvallisuutta koskevan painopisteen osalta ympäristöpolitiikalla on keskeinen asema, kun pyritään edistämään kestävän kehityksen ulkoisia ulottuvuuksia. Oikeus- ja sisäasiat: Vuonna 2005 alkaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisen toinen vaihe, joka perustuu Tampereen päätelmiin perustuvan ohjelman tulosten arviointiin. Tämän alueen toteuttaminen on edelleen keskeinen ja tärkein strateginen tavoite, joka edistää merkittävästi myös komission vuodelle 2005 määrittämää toista keskeistä tavoitetta (turvallisuus ja Euroopan kansalaisuus). Toimintalohkoon ehdotetaan 536,7 miljoonan euron määrärahaa, eli 44,5 miljoonaa enemmän kuin vuonna 2004. Määrärahan avulla voidaan mm. kehittää yhdennetty viisumitietojärjestelmä (VIS), Schengenin tietojärjestelmän II vaihe sekä yhteisiä politiikkoja maahanmuuton, turvapaikka-asioiden ja kolmansien maiden kansalaisten EU:hun kotouttamisen alalla. Merkittävä aloite tällä alalla on Euroopan pakolaisrahaston toiminnan jatkaminen kaudella 2005-2010. Määrärahaan sisältyy 336 miljoonaa euroa Schengen-järjestelyn siirtymävaiheen täytäntöönpanoon, jotta uusia jäsenvaltioita voidaan tukea Euroopan unionin uusien ulkorajojen valvonnassa. Kaliningradin siirtymäjärjestelyjen rahoittamiseen osoitetaan 13 miljoonaa euroa. Työllisyys- ja sosiaaliasiat: EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti komission tehtävänä on edistää työmarkkinaosapuolten kuulemista yhteisön tasolla ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet niiden vuoropuhelun helpottamiseksi varmistamalla molemmille tasapuolinen tuki. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla on luotava olosuhteet, joissa työntekijät voivat osallistua muutokseen ja saada ajoissa tietoa siitä, mitä yrityksissä, teollisuuden eri aloilla ja eri maantieteellisillä alueilla on tapahtumassa. Pyrittäessä luomaan innovatiivisia yleispuitteita uusia työllisyyden muotoja varten on tuettava liikkuvuutta ja investoimista henkilöstöresursseihin yhä monimuotoisemmissa työtehtävissä siten, että tuetaan siirtymistä tehtävästä ja työpaikasta toiseen sosiaalista suojelua vaarantamatta. Työllisyyttä sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n lainsäädännön avulla on varmis