PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY, jäljempänä ’alv-direktiivi’, 395 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan soveltaa kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten taikka veron kiertämisen estämiseksi.

Unkari on komission 23. joulukuuta 2014 ja 8. toukokuuta 2015 saapuneiksi kirjaamilla kirjeillä pyytänyt lupaa alv-direktiivin 193 artiklasta poikkeavan toimenpiteen käyttöönottoon. Komissio on antanut alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Unkarin hakemuksen tiedoksi muille jäsenvaltioille 2. heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Se on ilmoittanut Unkarille 7. heinäkuuta 2015 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointiin tarvitsemansa tiedot.

Unkari on ilmoittanut komissiolle havainneensa petollisia menettelyjä henkilöstön käyttöön asettamisen alalla, erityisesti tilapäistä työvoimaa välittävien toimistojen ja samankaltaisia palveluja tarjoavien organisaatioiden kohdalla, kuten koulujen osuuskunnissa, joiden jäsenet työskentelevät kolmansille osapuolille. Noin 1000 yritystä on rekisteröitynyt tilapäistä työvoimaa välittäväksi yritykseksi Unkarissa.

Monet alan yritykset ovat jäseniä Unkarin kansallisissa yhdistyksissä (esimerkiksi Unkarin tilapäistyövoimaa välittävien toimistojen yhdistys ja koulujen osuuskuntien kansalliset yhdistykset), joiden jäsenyys tarjoaa Unkarin mukaan tietyt takeet siitä, että nämä yritykset toimivat lainmukaisesti. On kuitenkin huomattava määrä yrityksiä, jotka eivät ole kansallisen liiton jäseniä, ja Unkarin mukaan erityisesti tässä luokassa 40 prosentista 50 prosenttiin toimijoista saattaa syyllistyä vilpilliseen toimintaan.

Tällaisella toiminnalla on erilaisia muotoja, kuten fiktiivisten palveluiden tarjoaminen tai väärennetyt laskut, mutta yleisin veronkiertotapa on laskuttaa asiakasta tavaroiden luovutuksesta, jonka jälkeen tavaroiden luovuttaja katoaa jäljettömiin suorittamatta veroa veroviranomaisille mutta toimittaa asiakkaalle alv-vähennykseen kelpaavan kauppalaskun. Unkarin tekemän laskelman mukaan alv-petokset tällä alalla vuonna 2014 olivat noin 22 500 000 euroa.

Yksi tämän tyyppisten palveluiden tarjonnan ominaispiirteistä on, että toiminta ei edellytä suuria investointeja tai erityisasiantuntemusta. Näin ollen on suhteellisen helppoa perustaa tällainen yritys, joka sitten lyhyen ajan kuluttua katoaa. Koska investointeja on vähän, asiakkailta saatu arvonlisävero on usein huomattavasti suurempi kuin näistä investoinneista tai yleisemmin tuotantopanoksista vähennyskelpoinen arvonlisävero. Tuotantopanoksista maksettava arvonlisävero, joka ei ole vähennyskelpoinen, on näin ollen vain vähäinen kustannustekijä, kun nämä yritykset, joilla on vain vähän tai ei ollenkaan varoja, häviävät. Maksamattoman arvonlisäveron kokonaismäärää on vaikea tai mahdotonta periä takaisin.

Huolimatta tietyistä käyttöönotetuista valvontatoimenpiteistä (esimerkiksi uusien yhtiöiden rekisteröitymisen lisääntynyt valvonta), Unkari on ilmoittanut, ettei se täysin pysty torjumaan petoksia tällä alalla. Näin ollen Unkari pyytää lupaa arvonlisäverodirektiivin 193 artiklan yleisestä säännöstä poiketen soveltaa kyseisellä alalla käännetyn verovelvollisuuden mekanismia, jossa veronmaksuvelvollisen toimittajan sijaan veronmaksuvelvollinen hankkija vastaa toimituksesta perittävän arvonlisäveron ilmoittamisesta arvonlisäveroilmoituksessaan. Tällainen asiakas voi samanaikaisesti ilmoittaa ja vähentää luovutusta koskevan arvonlisäveron, edellyttäen että asiakkaalla on täysi vähennysoikeus. Arvonlisäveroa ei siis tosiasiallisesti makseta valtionkassaan. Tämä estää sen, että vilpilliset toimittajat katoavat alv:n kanssa. Lisäksi palveluiden käyttäjät, kuten komissio ymmärtää Unkarin toimittamien tietojen perusteella, yleensä noudattavat säännöksiä paremmin kuin kyseiset palveluiden toimittajat. Ehdotettu toimenpide vaikuttaa myös siten, että alv-velvoitteet siirretään pienemmiltä, vähemmän luotettavilta yrityksiltä suuremmille veronmaksuvelvollisille, jotka noudattavat säännöksiä paremmin. Samaan aikaan petoksen riskin ei ole havaittu siirtyvän muihin jäsenvaltioihin, jotka eivät sovella tätä toimenpidettä. Samoin kuin ei ole ennakoitavissa, että petokset siirtyisivät vähittäiskaupan tasolle, sillä tämän tyyppistä palvelua ei tavallisesti ole tarkoitettu loppukulutukseen.

On huomattava, että alv-direktiivissä säädetään jo nykyisellään mahdollisuudesta soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia henkilöstön käyttöön asettamiseen (alv-direktiivin 199 artiklan 1 kohdan b alakohta). Tämä mahdollisuus on rajattu pääasiassa kiinteään omaisuuteen (alv-direktiivin 199 artiklan 1 kohdan a alakohdan), mutta direktiivissä esitetyn mahdollisuuden tausta on verrattavissa tämän pyynnön taustatilanteeseen. Ehdotettua poikkeustoimenpidettä olisi sen vuoksi sovellettava vain tilanteissa, jotka eivät jo kuulu arvonlisäverodirektiivin piiriin.

Komissiolle on ilmoitettu, että Unkari on jo alkanut soveltaa pyydettyä poikkeusta odottamatta tämän ehdotuksen pohjalta tehdyn neuvoston päätöksen hyväksymistä.